Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 2, som anvisar hvad i detta hänseende efter flere insamlade uppgifter och efter kollationering med uppgifterna till Finans-Kornitén torde få anses utgöra behöriga medeltalet.» »En år 1856 inträffad missväxt, särdeles inom en del af de vestra socknarne i Helsingland, föranledde undsättnings beviljande åt Öjungs kapell-lag med ett genom Kongl. Brefvet af den 30 Januari 1857 bestämdt undsättningslån af 2,700 R:dr; detsamma återbetaldes med ^ inom den 1 November hvartdera af åren 1857, 1858 och 1859, hvarefter intet sådant lån finnes i länet beviljadt. eller utestående.» »Under perioden hafva ej några nya sädesslag blifvit försökte eller till bruk införde. Ty ehuru odlingen af vicker betydligen tilltagit, kan densamma icke räknas såsom ett nytt sädesslag, enär detta utsäde förut icke var okändt.» »Att spridda bemödanden med trädgårdsskötsel och fruktträds-plantering under perioden förekommit är kändt; ännu är hågen och omtanken derför dock långt ifrån allmän.» »Beträffande antalet vinterfödda kreatur, uppgafs till Finans-Kornitén år 1859: Hästar. Oxar och Tjurar. Kor. Ungnöt. Får och Getter. Svin. 14,066. 2,232. 47,715. 11,860. 74,876. 9,653.» »De uppgifter, som nu inkommit derom till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ifrån Städernas Magistrater och ifrån Kronofogdarne, visa detta förhållande betydligt olika och lägre. Enligt sammandrag deraf skulle nemligen finnas endast: Hästar. Oxar och Tjurar. Kor. Ungnöt. Får och Getter. n »Uti en af Löjtnanten L. E. Ahrman jemte karta öfver Gestrikland utgifven, som det vill synas omsorgsfullt utarbetad beskrifning, upptagas beloppen för nämnde provins sålunda: Hästar. Oxar. Kor. Ungboskap. Får. Getter.
Herr Friherren och Ordföranden, som angåg de under Litt. c) d) e) f) och h) upptagne ärender, ehuru juridiska , likväl fordra handläggning, dels af sakkunnige personer, dels af administrativa myndigheterna , såsom förvaltare af allmänna ordningsoch hushållningsmål ; och af Herr Biskopen Doctor Wallenberg,! afseende på de under Litt. c), e), f) och h), anförde tvister, hvilka till en del, såsom af blandad administrativ och juridisk beskaffenhet, och till en del såsom poliqemål borde anses, Emot beslutet om judiciella beskaffenhet ten af mål om förbrytelser, som efter reglementet för Eskilstuna fristad upptagas af Qrdningsmanna-rärten derstädes, anmärktes: af Herr Öfversten Lefre'n, att förbrytelser i Eskilstuna fristad borde handläggas på samma sätt, som likartade ärender i andra städer 5 af Herr Friherren och Ordföranden: att frågor om origtiga mätare-bref fordra sakkännedom; samt att han ansåge frågor om brist i de ständige saltupphgen , om ersättning för klander å privilegium exclpsivum och om förbrytelser mot Directeurer, Waterschout med flere, vara af sådan beskaffenhet, att de böra förvaltnings-verken tillhöra; äfvensom Herr Friherren och Ordföranden jemte Herr Biskopen Doctor Wallenberg , reserverade sig emot pluralitetens beslut om judic felia egenskapen af sädane mål, som i Krigs-Collegium blifvit fullföljde och i 3:e Mom. af denna titel äro uppräknade, samt emot juridiska beskaffenheten af uti 4:de Mom. upptagne policemal, dem Herr Ordföranden och bemäjde Herrar Ledamöter funno böra, såsom rörande allmänna ordningen, hädanefter, som hittills, af police-myndigheterne handläggas , hvarvid likväl ansågs, att fyllerimål, väifningstvister och frågor om lösdrifvare kunde till doinstolarne öfverlemnas. Vice Talmannen Jon Jonsson anmälte reservation endast i afseende å Kronoskjutsen , hvarom i början af detta Moment är pämndt.
Det är allmänt erkändt att de mål, som skola inför Konungen i Stats-Rådet afgöras, stigit till en oerhörd mängd, och att de dagligen förökas dels i anseende till folkmängdens tillväxt och dels genom samhällets utveckling. Det är tydligt att dessa mål slutligen skola så ökas, att det blir aldeles omöjligt alt medhinna deras föredragning inför Konungen. För att afhjelpa de olägenheter, som för närvar:de förefinnas, och de svåra följder deraf som man förutser skola uppkomma, har Konst.-Utsk. uppgjort nu förevande förslag. Såsom redan förut här blifvit omnämnt, äro utvägarne i detta afseende flera. En af dessa utvägar, eller att hänvisa besvärsmålen till en afdelning af Högsta Domstolen, har redan förut varit under R. St:rs pröfning och blifvit förkastad, på de skäl som här redan blifvit anförde och till hvilka äfven flere skulle kunna läggas; men då detta förslag nu icke är under pröfning, så är det öfverflödigt att dermed upptaga tiden. Den andra utvägen vore den, att öka antalet af Konungens konsultativa rådgifvare och åt dem uppdraga att; då målen af Depart.-Chefen föredrogos, derom öfverlägga och yttra sina tankar inför Konungen. Vid något eftersinnande torde man lätt finna att äfven denna utväg är och blir sådan att den icke Uppfyller ändamålet, enär den förutsätter att Konungen, fortfarande likasom hittills, skulle inför sig låta föredraga alla besvärs-målen. Konungen bar ett åliggande att låta målen från Konungariket Norrige sig föredragas; ett åliggande att låta ministeriella mål och kommandomål sig föredragas; och ett åliggande alt låta alla Svenska Regeriagsärenden i öfrigt sig föredragas. Om man nu afdrager de Norrska ärenderna, samt de ministeriella och kommandoraålen, så kan man likväl antaga att af de öfriga Svenska Regerings-ärenderna förekomma ganska ofta 150 stycken på en dag under några timmars föredragning. Det är påtagligen en fysisk omöjlighet att vid en sådan mängd af mål kunna med noggranhet och fullständighet genomgå de ofta ganska digra, årsoch till och med sekels-gamla besvärsmålen, som vid ett sådant tillfälle förekomma.
JD ise ontil treding 470,077; 34„ i. Iterstår säker tillgång - 863,345:44. %. Bland Statsverkets skuld, till Bantpien, inbegripes äfven. Tackjerns Bergssi n gernes skuld, s q ny vid1822 års slut uppgick tu; _ _ _ 93,728:. 35. 4». Götheborgs redning anses icke medföra lingon förlust, hvadan kommer att ingS Baricjuens fordran på Götheborgs f. d. Discont 40,000: äfven som dito ?! ToT JVTen deremot okas med afskrifningarne u. fastighetsoelt odlings-, lånen 332,230;- i5. J, samt å Credit. verne Statsoch Banco-Utskottens Utlåtanden, cxiv peli Be-r hållningen -• 595,497- 42. 7* .—,—- — ■ ■■ 925,780: 8* —■ - — 15,93 i,449: Så att suninian af Banquens bokförda tillgångar uppgår till sitt rätta belopp, enligt 1821 års bokslut,: eller 37,.i7S?543i 12. 4... XJpptager mannu belopp ^3,934>449: 12, jq-. hvilket möj.eiigen torde Ökas genom den ytterligare skuldsättning Riksgälds-Con-. toiret gjort under lappet af år IS22, da Piscont-skulden öfversteg 2,989,000 Il:dr samt innevarande år kommer att göra, genom inlösen af 5 och 6 prC. Lånen med Banco Rldr 5/) 0^0 o o* — och dertill lägger Riksgäld s-sedelstocken, som saknar aii annan fond an Banquen, Utgörande med 1821 års slut -■ - 9,755,207: 23* —. Så uppkommer ett behof af i8,l8f,656l. 35* lo*.
Preste-slåndet deri 24 Borgare-slåndet den 24 Bonde-slåndet den 24 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om kostnads-ersättning lill militäre, civile och ccklesiastike tjenstemän för en del resor i tjenste-ärenden. (Statssamt Allmän. Besvärso. Ekon.-Utskis. Uti:de N:o 18.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har blifvit föreslaget, att skjuts-ersättning enligt rese-reglementet måtte indelta arméens Ofveroch Under-befäl samt civil-stat tilldelas för sådana resor i tjenste-ärenden, som icke orsakats af föreskrifven tillsyn å de underlydande, nemligen vid följande tillfällen: de syner och ekonomiska besigtuingar, som anbefallas uti E. K. Mits förnyade Nådiga militie-boställs-ordning af den 23 Januari 1836; soldat-torp-sjner; landtmäteri-förrätlningar; skogsoch jord-ransakningar; rättegångar om jord, tillhörande boställen eller soldat-torp; samt alla andra sammankomster, dit ombud, efter reqvisition af Embetsmyndigheter eller eljest, för bevakande af regementets rätt och fördel varder beordradt, hvilka nu uppräknade förrättningar skulle utgöra omkring hälften af de befattningar, hvarigenom befälets resor påkallas; — vid öfvervägande hvaraf Rikets Ständer visserligen funnit det vara ganska betungande för indelta arméens befäl alt af egna medel nödgas bestrida utgifterna för resor icke allenast i och för den egentliga tjenstgöringen, utan ock för förrättningar, hvilka icke stå i omedelbart sammanhang dermed eller äro deraf föranledda; men då dera embelsoch tjenstemanna-klasser likaväl som den indelta arméens befäl hafva sig ålagd t, alt utan ersättning företaga resor i tjensteärenden, och billigheten fordrar att deras måhända icke mindre grundade anspråk ej lemnäs utan afseende, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K. M:t läcktes, efter ärendets behöriga utredning, lill Rikets Ständer, vid deras nästa sammankomst, göra Bih. lill R.
Vidkommande åter de, jemlikt Krigs-kollegii reqvisitioncr, hos Riksgäldskontoret under sistlidne September och November månader lyftade anslagssummor för landtforsvaret tillhörande föremål, så hafva, enligt från fortifikationsoch intendents-afdelningarne af bemälde kollegium vunna upplysningar, Rikets Ständer funnit tillfylleslgörande anledningar icke hafva saknats, alt reqvirera anslagen för fästningsbyggnaderna vid Carlsborg, Waxholm, Carlsten och Carlskrona, liksom anslaget lill förstärkande af bevärings-manskapets reserv-förråd 5 hvaremot i fråga om den skedda lyftningen af 1848, 1849 och 1850 årens anslag för bestyckning af Waxholms och Carlstens fästningar, för redskaps-, stallm. fl. persedlars anskaffning åt ett sexpundig! fältbatteri, för anskaffandet af nya gevär, äfvensom reserv-fänghålstappar och rengöringsjemte andra verktyg för ändrade gevär samt för slagkrutshufvars tillverkning, Krigs-kollegii artilleri-afdelning, enär de utgifter, hvilka af berörde anslag skulle bestridas, enligt hvad artilleri-afdelningen uppgifvit, intill sistlidet års slut allenast utgjort 108,700 R:dr, och de alltjemt fortgående ulbetalningarne för arbetena vid kronans gevärsfaktori och verkstäder blott uppginge tili omkring 6,000 R:dr i månaden, samt den återstående anslagssumman, jemlikt afslutade entreprenad-kontrakt, endast i mån af entreprenadernes fullgörande behöfde utbetalas, icke, enligt Rikets Ständers tanka, ådagalagt behofvet af alla nyssnämnde anslagssummors utbekommande, då de, med hela sitt sammanräknade belopp, 214,530 R:dr, på en gång från Riksgälds-kontoret reqvirerades och alltså måst derifrån utbetalas, utan synes reqvisitionen på ifrågavarande anslag, i öfverensstämmelse med E. K.
N:o 31. målet för allt skolarbete genom omtanke för sin skolas och sin egen heder, och både lärare och lärjunge, af omtanke för den sednares framtid: en omtanke, som för sin kollision med 118:de §:ns föreskrifter finner sin ursäkt i valet af det enda verkställbara: och dermed är man inne på ett minnesarbete, på en lex-och examensläsning, sorn förslöar omdömet, dödar fantasien, gör sitt offer främmande för jordlifvets högsta, ädlaste njutning, det rena vetenskapliga intresset; nedstämmer hans mod och ungdomsglädje från hoppet om en ärorik framtid till en dyster nedslagenhet och viljolöst offer för en godtycklig lagstiftning: beröfvar honom sålunda den energi och själens spänstighet, som, med blygsam tanke om egen förmåga, ej rädes, men glädjes åt det praktiska lifvets allvarliga täflan. Ar det eder önskan, mine Herrar, att våra söner med oförderfvad ungdomskraft skola inträda i denna täflan, så understödjen mitt förslag. Förr än jag går att framställa detta, vill jag endast säga: Krafternas, anlagens så kallade harmoniska utveckling förmedelst en så beskaffad förberedelse i skolan, att alla vetenskapers första elementer der förekomma, är ett tomt hjernspöke och åstadkommer lika liten harmoni, som många instrument, j spelande hvart och ett sitt slycke. Det organiska sambandet emellan skola och högskola får ej, kan ej sjelft vara annat än ett verkligt lefvande organon; ynglingens utvecklade snillekraft, att bemägtiga sig mer eller mindre af de system, som föreligga i den physiska och andliga skapelsen. Då af 5,000, numera sannolikt 6,000 h 7,000 lärjungar ej '|i0:del, utan endast >j50:del årligen afgår från elementarläroverkens båda högsta klasser till universitetet och applikationsskola; så bevisar detta att läroverket ej uppfyller sitt ändamål. Det är utan tvifvel förståndigare att sätta detta ändamål icke alldeles för högt, på det man må uppnå detsamma.
9 'Lill Iivrrcl i clossri k^rri pnneler Illikvit rik 8tr>t8-Oo»toret i >iii<1eri1r»ilir;Iiet kilreslriAet, täelites 1<uli»1. Mj:t, oppä llrms Isxeelleiiee llerr 1li8titigs-8t:lt8-IV1iili8teril8 oell 8trits-I1äl1et8 ökriKe LeOrimöters Mlclerlläili^ri tillst^rllriiille, lemilg IXälliAt Illksll; Ocli sliolle lXOte nr Lrotoeoilet Iiärom till Limiilee-öepartemeiltet expeclierris. 2:v. k^äuZklrZ väril oe!r underlik»!! ^O/reise/rs ll/rrer /rH^eiser oe/r «/öeis-rrrrt/i/rr/rr^ttr r /l//.et s/rr//veise «/ rie» s/sii/ci/re ,/rm/ Iivriremot 8t)lrel8eil Ilemställlle, ritt likt, eiiliAt Xoil^l.
Målens antal i LandtförsvarsDepart:s KansliExped. har, sedan Depart:talstyrelsens införande år 1840, varit i ständigt stigande, från 11 å 120*0 till 15 å 1600, hvilka numera handläggas af endast 2:ne Exped.Sekret., ehuru i fordna KrigsExpedm ett vida större antal för samma göromåls bestridande var anstäldt; derföre ock Exped.Sekreterarne numera icke, såsom Embetsmännen i HotRätterna och en del andra verk, kunna åtnjuta någon semester eller några ferier, utan mäste, året om, vara i oafbruten tjenstgöring. På grund af dessa förhållanden anser jag, för min del, med billighet och rättvisa och med möjligheten att för de maktpåliggande äreudernas bestridande framgent kunna påräkna nitiske och skicklige embetsman vara alldeles oförenligt att i någon mån nedsätta Den 3 Juli den för Exped.Sekret. i LandtförsvarsDepart. af K. M. äskade aflöning; helst Exped.Sekret. komma att, såsom AfdelningsChefer, handlägga hvar sin anvisade del af Depart:s ärenden, hvarigenom både göromålen och ansvaret för dem i betydlig mån ökas. Erih. Cederström, Rudolf: Vid behandlingen af 2:dra HufvudTiteln förekom en tjenstegrad, som efter min tanke står i närmaste förhållande med den nu förev:de nemi. ByråChefen eller Exped.Sekret:n inom Just.StatsDepart., och åt denna embetsman förvägrades ieke det högre anslag af 4,500 Rdr som af K. M. var hegardt. Här deremot har Utsk. ansett sig kunna stanna vid en mindre summa; den öfverstiger visserligen det lönebelopp som ifrågav:de tjensteman för närv:de åtnjuter och ur sådan synpunkt bör man vara StatsUtsk. tack skyldig för dess välvilja, men jag tror i likhet med den talare som näst före mig haft ordet att R. St:r ega skäl att i detta hänseende bifalla K. M:s Propos.
Till Capital afbeta!ningar på Tån, meddeldte fran Götheborgs Discont, må användas Riksgälds - Contoirets för denne Disconts Skulder utgifne Obligationer, hvilka beräknas till fulla beloppet; hvarvid dock iakttages, att Ob igations-Summan icke får öfverstiga den , som, i afräkning ä ett Tån, erlägges. Och derest dylika Obligationer skulle komma att ulgifvas med Ränta, godtgöres denne Ränta, intill Tiqvidations-dagen. 8 Morn. Vid slutlig Tiqvid om de Discont-papper, hvilka vid Götheborgs Discont blifvit emottagne, endast såsom Hypothek, komma Assignationerne och 3 Procents Reverser* ne, att beräknas till fulla beloppet, äfvensom med Räntan å 3 Procents Reverne förhålles, enligt den föreskrift, som, i afseende härå, blif-yer till efterrättelse gällande. För öfrigt iakttages, att, derest RiksgäldsContoirets Obligationer för Götheborgs Disconts Statsoch Banco-Utskottens Bttänkanden. 1975 Skulder komma att ulgifvas utan någon deri förskrifven Ränta, bör Inriehafvaren af dylika Obligationer, när de, antingen såsom forfallne inlösas, eller ock, under löpe-tiden, användas uti Tiqvider af Skulder till denne Discont , undfå ett nyckt Bevis öfver den upplupne, men icke Hqviderade Räntan, sorn framdeles af Discont-Bolaget skulle komma att godtgöra*. 9 Mom. Innan Götheborgs Disconts Skulder, för hvilka Riksgälds - Contoiret ik'ädt sig ovilkorlig betaluings - skyldighet, blifvit godt gjorde, utrednings-kostnaderne ersatte, och den å Bankens Creditiv - fordran upplupne
Jag hemställer likväl, mine Hrr, om någon analogi i afseende på våra förhållanden kan dragas, så att tillräckliga skäl för oss att efterapa detta system förefinnas. Engelska folket var väl i afseende på sin industri stående på en mycket lägre punkt än den är nu, men dess politiska krafter voro jemngoda, om icke redan större än de fleste andra nationers. Fondsystemet gaf nationen medel att, genom anticipation på framliden, i ett ögonblick höja sig öfver alla andra, så att den kunde krossa den Spanska och FTanska handeln och sjöfarten, under det den länkade hela det öfriga Europas rörelser efter sina egna intressen. Men livar finnes väl för oss något ändamål, som ens i ringaste mån kan sträfva till likhet häruti med det Engelska? Hvilka colonier och ultramarinska fästningar skulle väl Sverige bemäktiga sig, för att, med hänvisande på dessa tecken till makt och inflytande, tysta den klagan öfver oerhörda skatter, som den ofantliga statsskulden äfven i England framkallar? Tillfället för England var måhända det enda, som verldshistorien erbjuder. Alla de stater, som bjudit till att på samma sätt grundlägga sin industri, hafva misslyckats, d. ä. hafva väl erhållit statsskuld, men icke i samma proportion en stadgad industri. Hela systemet är allt för artificielt för att tjena till modell och efterföljd, och ett annat, vida säkrare och mera förenligt med en sann folkfrihet, finnes. Det förra torde icke lyckas för oss, om vi än hade 16 gånger 16 millioner att commendera till utrustning af nya ångfartyg o. s. v. Jag tillstår, att jag icke är i stånd att fatta, hvarest och huru dessa millioner skulle på ett för Sverige nyttigt sätt användas; och man skulle kunna säga, att det för oss är vida riktigare att upptäcka nya vinstgifvande näringar, lill understöd för vår modernäring, åkerbruket, än att anskaffa capitaler. Hvarje med konst och stor kostnad anskaffadt capital, innan vi lärt oss att bättre taga vara på vinsten af vårt arbete, skulle troligen, såsom hittills, blott föranleda ny högre skuld - Den 4 September f. m. 145 skuldsättning hos enskilda.
I händelse vid berörde omröstning den mening skulle segra, som innefattas i Ja-propositionen, samt hvarken Ridderskapet och Adeln och Borgare-Ståndet sammanjemka deras, så väl i afseende på tiden för vinstens aflemnande, som, i fråga angående medlens användande, skiljaktiga beslut, eller de öfriga 2:ne Riks-Stånden instämma uti antingen Ridderskapet och Adelns eller Borgare-Ståndets antagna redaction af föreskriften; så och då Utskottets förslag i 5 och 6 §§ icke blifvit i dess helhet af något Riksstånd gillad t, i följd hvaraf detsamma måste anses hafva förfallit, torde omröstning böra ske efter följande proposition: Den, som godkänner ett så lydande stadgande: ”Den del af Bankens vinst för tiden från och med detta års början till och med slutet af det år, då nästa Riksdag inträffar, hvilken återstår, se - 6 Banco-Vlskoltels Memorial, N;o 55. dan derifrån afgått möjligen uppkommande Capital-förluster samt alla kostnader och utgifter för myntvärdets upprätthållande och för Bankens förvaltning m. 111., aflemnas till Riksgälds-Contoret enligt hvarje års bokslut, under vilkor, att ifrågavarande aflemnade vinstmedel skola anvisas för allmänt nyttiga föremål och således icke må af Riksgälds-Contoret användas «/ O ' J i laneeller creditiv-rörelse eller till uppköp annorlunda än för kortare tid, af räntebärande papper, voterar Ja; Den, det ej vill, Nej. Vinner Nej, godkännes följande föreskrift: ”Den del af Bankens vinst för åren 1845 och 1846, hvilken återstår, sedan derifrån algått möjligen uppkommande Capilal-förluster samt alla kostnader och utgifter för myntvärdets upprätthållande oell för Bankens förvaltning m. m., aflemnas till Riksgälds-Contoret, enligt hvarje års bokslut, eller derförinnan, då Banko-vinsten kan till beloppet beräknas, under vilkor, att ifrågavarande aflemnade vinstmedel icke må af Riksgälds-Contoret disponeras i hineoch creditiv-rörelse eller till uppköp af räntebärande papper, utan anvisas för allmänt nyttiga föremål.”
Stms underd. skrifvelser till K. M. : JV2 153, angule nedsättning i tionde-tackjerns-skatteu; JVs 154, i anledn. af väckt fråga om nphörande af praebende-pastoraler samt jura patronatus; JYs 155, i fråga om förändring af gällande föreskrifter, ang:de pastoral-examen; JVs 156, ang:de tiden för nästa revision af Stats-, Bankooch Riksgälds-verkens förvaltning och räkenskaper; JVs 157, angtde ifrågaställd uplåtelse åt enskild person af norra delen af Konung Carl XIIIcs torg i hufvudstuden till disposition på vissa vilkor; JVs 158, ang:de ytterligare anstånd med inbetalningarne å de staden Cimbritshamn beviljade hamnbyggnads-lån; JV2 159, angule ändring af 4:de §:n lista mom. uti Folkskole-stadgan af d. 18 Juni 1S42; JVs 160, ang:de ändring i Kyrkolagens 25:te Kap. om Prestmöte; samt JVs 161, i fråga om inrättande af ett Statistiskt Embetsverk. Äfvenledes uplästes till justering samt godkändes ett från Exped.Utsk. under JVS 7 inkommet förslag till § i det blifvande Riksdagsbeslutet, ang:de tiden för nästa Stats-revision. Öpnades Hrr Elektorers listor vid val af Utsk:s-ledamöter; hvartill befunnos utsedde i Constitutions-Utskottet: efter JVs 245, Frih. Lagerfelt, Israel Carl Adam; JV2 120, Gr. Liljencrants, Gustaf Fredrik. Lag-Utskottet: att inträda under den ordinarie ledamoten JVS 929, Hr Grönhagen, Fullm. Hr von Hartmansdorff, August Edvard, beviljade 3 veckors ledighet från och med d. lide Okt.; JV2 57, Frih. Posse af Säby, Johan August. Den 14 Oktober f m.
Ank. till Utlåtande, angående väckt fråga om eftergift till någon del af återbetalningsskyldighet å ett ät jordbrukare inom Malexanders socken af Östergötlands län beviljadt undsältningslån, eller anstånd med inbetalning ä samma lån. (R. A.) Riksdagsfullmägtigen Lars Magnus Knutsson från nämnda län har uti en till Stnts-Utskottet remitterad motion förmält hurusom inom Malexanders socken af sam - Stals-Utskottets Utlåtande N:o 34. ma län den 1 Juni sistlidna år en orkan med hagel öfvergått trakten och förhärjat 21 större och mindre hemman samt 16 torp, hvilkas egare härigenom, oberäknad! all annan skada, å vexande råg-gröda tillskyndats en förlust, som efter låg värdering uppskattats till 9,500 R:dr B:ko. Åt de genom denna olyckshändelse lidande har, enligt hvad motionären uppgifvit, Kongl. Maj:t beviljat ett räntefritt lån af 6,300 K:dr R:mt, deraf en tredjedel borde återbetalas vid hvardera af uppbördsstämmorna för åren 1859, 1860 och 1861.
Osbecks enka; hvilken framställning Herr Langenberg understödt; 20:o Herr Ekholms, angående anslag lill undersökning, i afseende på Strömsholms canals utgrening till ^Vesterås; uti hvilket ämne flere af Ståndets öfrige Herrar Ledamöter afgifvit yttranden; 2I:o Herr Ekholms, angående anslag till den så kallade Bruunska 84- Prot. Utdrag, den 2,4 Augusti 18VX. eleetridtets-inrättningen i Stockholm; uti hvilken motion Herrav Boström och Gustafsson instämt; 22:o Herr Kjellbergs> angående inventering af alla, inom Hufvudsladen befintliga, Statens förvaltande Verks cassör; 23:o Herr Ericsons, angående anslag till en Slöjdeskola i Christianstad; 24:o Herr Norins, angående anslag tili en ny fyrinrättning på klippan Understen, öster om Gräsön; ali hvilken motion Herrar Grape och Falleij instämt; 25:o Herr Åkerbergs, angående anslag till upprensning af Ethraströmmen, eller Falkenbergs å; 26:o Herr DidricssonsT angående Stats-anslag till upprensning af Norrtelje å och hamnens förbättrande derstädes; 27:o Herr Lagerstedts, om anslag till Christinaehamns stadsoch lands-församlings kyrkas uppbyggande af sten; 28:o Herr P alander s > angående anslag lill en Navigations-skola 1 Carlskrona; 29:o Herr Palanders„ i fråga om understöd af Statsmedlen till Carlskrona stads Pastorat, för underhållande af sterskapet; 30:» Herr Palanders, om anslag, till upprensning af Rottnö-å och redden vid Ronneby köping; 31:o Herr Fridstedt?, om anslag till staden Kungsbacka, för upprensning af Norre-å; och 32:» Herr E. G. Lindströms, om förändring af grunden för fartygs skyldighet att erlägga fyroch båk-afgift.