Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan, enligt ankomne ProtocollsUtdrag, Respective RiksStånden vid pröfning af LagUtskottets under N:o ilo afgifne Utlåtande i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 32, öfver väckt fråga om förbud för Ledamöter uti HofRätt, att sig emellan byta lottade mål, stannat uti skiljaktige beslut, har Lagutskottet till följe af 73 §. i Riksdags Ordningen bordt tillse, huruvida någon sammanjemkning af de olika meningarne kunde ega rum, för att med förslag öfver en sådan jemkning till Riksens Höglofl. Ständer inkomma. Dervid har Utskottet inhämtat, att Utskottets förberörde Utlåtande, haral Ha - LagUtskottets Betå".kanden. 9 derv. RondeStåndet, som förut bifallit Betänkandet, den 5 Julii blifvit lagdt till Handlingarna , men deremot blifvit fnrkastadt af Vållofl. BorgareStåndet, som under den ir i samma månad': beslutit, att uti 27 Cap. 9 § RäitegångsBalk. borde föreslås ett sådant tillagg, att Ledamot i HofRätt ej må ega att till annan Ledamot utbyta mål, som genom lottning den förres rotul tillfallit, Högv. PresteStåniet har, genom beslut af den 12 sistl. Julii, med bifall till nyssberörde mening, ansett lottnings principen böra vid sjelfva föreslåendet af en Adjungerad Ledamot stållas i verksamhet, på det sätt, att HolRåtten bland 3:ne per. söner genom lottning valde den, som hos Konungen borde till Adjunction i underdånighet anmähs; hvaremot Höglofl. Ridderskåpet 00I1 Adeln samma dag sig utlåtit, att Riksens Ständer borde hos Kongl. Maj:t med anmälan, huru som upplyst vöre, att stadgandet uti 27 Cap. 9 $. Rätteg
Att i händelse af underläten kallelse af Stats-Rädet, de i ro §. nämnde wederbörande till Riksdag kalla, Ridderstapek och Adeln dä borde nämna Landt-Marflalk, och de öf, rige Ständen hwart för sig sina Talemän, torde orden" och -e öfrige Ständen uti denna §. af Riksdags-Ordningen böra utgä, samt i det stället sättas: Och Borgare, samt Bsnde-Standen. Stadgandet i gz §. af Regeringsformen: Att Lagutskottet har att utarbeta Förslag till Livil, Lriminslsch Ryrko-Lagarnes förbättring; samt att cveconomie, Utstottet borde anmärka briskeri de Allmänna ^ushällnjngs-anstalterna och förbättringar deruti föreftä, synes i min tanke icke aldeles öfwercnsstämmande med z7 §. af Riksdags-Ordningen, som förklarar: Att intet Utstött, Lonfkltutions »och Lanco-Utstokten undan.agne, wore berättigadt att wäcka frägor till afgörande i Riksens Ständers plena, eller att upptaga andra ämnen, än de frän plena remitterade. I anledning häraf, och dä meningen af Regeringsform mens 5Z §. icke lärer kunna anses wara, att Lag-och Oeco, no. Ven 6 April. nonne »Utskotten, borde äfwen utan remiss frän »Agot af Riks-Ständen fä wäcka frägor, samt utarbeta Förslag till Lagarnes förbättring, äkwensom anmärka brisier i Hus» häl!nings,anstalt>rne, fär jag k ödmjukhet hemställa, om icke un' 5g K. of Regeringsformen näst efter orden: Ett Lag Uistolt att utarbete,: niä införas.'' De frän Riksens Tta-.ders plena remitterade Förslag till Civil etc. samt efter orren: Ett allmänt Lesrvärs - och Oecsnomistk Utstött att: kunde insättas'' i anledning af erbällne remisser. Stockholm den s8 April i8ro. Larl von Rosenstein. Lika lydande med Originalet intygar:
Den rq December e, m. för den Post-betjent, genom hvilkens förvållande ett sådant bref förkommer. Vid. den öppna recommendationen skola Sedlarne i sjelfva beviset specificeras; och då äger Afsändaren fullt anspråk på ersättning, i händelse Posten röfvas eller annan olycka skulle tima; men det är obilligt, att denna ersättning skall utgå af Statsmedlen. Jag hemställer derföre, om ej en Brefassurence_, borde inrättas i något slags likhet med hvad Herr Hjerta föreslagit, dock ej med så stora premier, utan torde ~:dcls eller på sin höjd £:dels procent af den afsända summan vara tillräcklig, för alt hålla Statskassan skadeslös för möjliga ersättningar. Herr Rosenblad > Bernhard: Enligt min tanka är det alldeles oumbärligt, att PostStaten med nuvarande löningssätt får uppbära recommendations-afgiften, rättigheten till postbok med enskildte, samt sportler för Förbudsedlar. Jäg yrkar dock, att dessa inkomster må tillfalla Staten, så snart den i stället anslår tillräckliga och anständiga löner åt Poslmästarne, samt förvandlar deras skrifvare lill Statens controllerande tjenstemän. Större statsinkomst skulle säkert då vinnas och alla gamla traditioner upphöra. Jag förenar mig med Herrar Hjerta och Cederschjöld om en viss procent så - 4l2 Den ig December e. m. som afgift vid recommendationen; men jag instämmer med den sednare i afseende på storleken af denna afgift. En assuranceanstalt bör visserligen finnas, men ej influera på individens vilja alt välja papper. I Preussiska postreglementet, som jag just nu har i handen, är afgiften densamma, hvad papper som än nyttjas. Jag skall framdeles hafva äran yttra / mig i afseende på postoch skjuts-inrättningarne. Herr Hjerta: Jag anhåller blott få rätta några misstag. Jag har ej bestämt någon norm för afgiften i händelse af en Brefassurance-inrättning; jag är till och med böjd, att nedsätta den till vida mindre, än Herr Cederschjöld; t. ex. en per mille, för att gifva inkomst och verka, att man mera nyttjade invisningar i allmänna rörelsen.
Ridderskapets och Adelns plenum den 81 Mars 1810 S. D. Föredrogs ä npo och bifölls Allmänna Beswärs - och OeconomiäUtskottets den 2g Mars pä bordet lagda Betänkande, angäcnde nödwändigheten af uägon anstalt till »vinnande af en säker statistist kännedom om Landets närwarande ställning; hwilket genom Utdrag af Protocollet de öfrige Respetive Eländen wanligen stulle meddelas. Utdrag as Protocollet, hället i Högloft. Ridderskapets och Adelns xlsnum den Zl Marö 1810. SD. Föredrogs ä npo Allmänna Beswärs, och OeconoiniäUtstottcts den 2g Mars pä bordet laggdn Betänkande, rörande Landhandelns ftigiftvandr; och ,brflöt Den 2 Aprik. 3 beflöt Högloft. Nidderssapet och Adeln akt till berörde Utskotts Berednings, i bet hufwudsakliga af Utstottet gillade Förslag, till alla delar lemna sitt bifall; Och skulle de öfrige Respective Ständen genom Utdrag af Protocollet härom wänligen unoerrättas. Uplästes ett ifrän Allmänna Veswars-och Oeconomiälltffottet ingifwet sä lydande. Utdrag af Protocollet, hällit l Riksens Högloft. Ständers Allmänna Beswärs - oF OeconomiäUtstott den 1 April 1810. S. D. Föredrogs de ifrän Respectioe Ständen ankomne sivar pä Utskottets den 10 Mars afgifnc Betänkande, angående Markcgängs sättningen, hwaraf inhämtades, att denna fräga, likwäl endast i afseende pä tiden för tarorncs upprättande, i anledning af förekomne anmärkningar, blifwit ifräil Högloft. Ridderstapet och Adeln samt Hederwärda BondeStändet Lterförwist, men att deremot Högwördlge PresteStändet och Wälloft.
R:dr 3,601,960: 26. 6,714,700: — De till Riksgälds-kontoret influtna medel, hvilka icke för dess förestående utgifters bestridande varit erforderliga, hafva Fullmäktige, jemlikt 2J0 § idet för Riksgäldskontoret nu gällande reglemente, sökt att dels genom uppköp af obligationer, dels genom utlåning emot af Fullmäktige godkänd säkerhet, göra räntebärande och för allmänna rörelsen tillänglige; hvarvid Fullmäktige för de lån, som utbetalts under år 1863, merändels bestämt räntan till 5 procent, då deremot för de under innevarande års förra hälft beviljade lån räntan blifvit höjd till 6 procent; utgörande de för sadant ändamål under berörde tider af Fullmäktige utbetalda lån samt uppköpta obligationer jemte derunder verkställda återbetalningar af sådana lån följande summor, nemligen: Då Revisorerne den 8 innevarande månad verkställde inventering af de låneoch säkerhetshandlingar, som af Riksgälds-kontoret innehafvas, utgjorde sammanlagda kapitalbeloppet af, genom utgifna lån eller uppköpta obligationer, tillsvidare förräntade medel 5,596,353: 20. Riksgälds-kontorets inkomster genom upplupna räntor å de medel, som varit tillsvidare förräntade, hafva utgjort under sistlidet år . R:dr 378,067:^ 8. hvaraf 166,909 R:dr 54 öre tillfallit jernvägsbyggnadsmedlen samt de för jernvägslånen bildade amortissementsfonder. De upplupna och till Riksgälds-kontoret under innevarande års förra hälft inbetalda räntor å dessa medel hafva uppgått till R:dr 153,952: 57.
Icke må något beslut fattag * Ståndet i ämnen, hvilka tåla uppskof, innan andra anteckningen för ®ig gått. §. 24. SedanRiksdagenblilSvarar mot a4 §• vit af Konungen å Riks. •Salen öppnad, feör nästa Söcknedag derefter så Vida Plenum Plenorum icke å samma dag äf anbefalldt, Electorsval verkställas. Med detta Val förhålles sålunda, att efter det Ridderskåpets Och Adelns samtlige valberättigade Ledamöter enligt anteck - Bil. lill Ridd. o. Ad. Pt. VII. Band. 18 Den 18 Augusti e, m. ningslistan blifvit, genast eftér andra anteckningen, af RiddarhusSecreteraren delade i 25 särskildta, men till beloppet lika delar, hvarvid, om något mindre antal skulle öfverblifva, detsamma med , en person på hvardera af de sista afdelningarne fördelas, bör en förteckning upprättas, som visar hvilka Ledamöter, som tillhöra hvarje afdelning , hvilken förteckning skall tryckas och å Riddarhuset vara att tillgå sednast om morgonen dagen före den, då valet skall ske. Hvarje afdelning kallas särskildt inom skranket, och uppropas Ledamöterne efter anteckningslistan, då hvar och en framträder och i sin ordning öfverlemna*- till Landt-Marskalken en sluten sedel, innehållande namnet på en person, vald inom hela Ståndet, då den, som de flesta röstern e er - Den 18 Augusti e. w» 3? S I hållit, är behörigen vald Elector, och bör hans namn högt utsägas och genast uppskrifvas på en tafla, uppsatt vid skrauket. Hafva tvenne eller flere af de sorn fått de flesta rÖsterne, erhållit ett lika antal, då skall lottning dem emellan genast verkställas af den första Ledamoten inom afdelningen.
4. samt afdrag af RiksgäldsContoirets ytterligare behof 500,000: uppgå till 10,044,016: 36. 4, Statsoch Banco-Utskottens Utlåtanden, ctxvll som ungefärligen motsvarar den tredjedel af Sedelstocken, hvarmed densamma öfverskjuter Vexel-Banquens reela tillgång. Hvad dernäst vidkominer I^åne-Banquens disponibla tillgångar, så förekommer bland skulderne Låne-Banco-Capital , till beloppet 885,911 Hulr, hvilka å ingendera sidan kunna uppsägas. Låne-Banquens Rörelse-Capital å Banco-sedlar utgör alltså: Ofvanstående Öfverskott io,o44,ooo. samt ouppsägelig skuld 88b,gil. Summa B:co R:dr 10,929,911. eller nära 11 millioner. Enligt hvad erfarenheten hittills visat, och hvad de här föreslagne åtgärder kräfva, torde af Låne-Banquen fordras följande Lånebidrag: 1:0 på Metallpanter ä 3 prC. omkring —• — 2,000,000, 2;o Till Spannemåls-lagers bil. dande, enligt bifogade Förslag (Litt. B.) för Inrättningen, —■ • 2,100,000. 3:0 Pantbara Varor, enligt särskildt förslag (Litt. C.) å 3 prC. —• goo,ooo. 4:0 Den under Commerce-Collegium ställde Manufactur-Discont, hvars förvaltning fortfar hos hemäldte Collegiurn, fast Cassan disponeras bland allmänna Lånefonderne, under villkor att Creditivet alltid Ci.xvllX Statsoch Banco-.Utskottens Utlåtanden] hålles förvaltningen till assignering —• — 5:0 Det under H:rr Fullmägtiges i Jern-Contoiret Förvaltning ställde Creditiv, med samma tillägg som ofvan — 6:0 Eanco-Disconten (hvars organisation bestämmes uti Bilagan Litt. D), hvaraf afsättes för Götheborgs
Ig2.) trott sig böra tillstyrka, att, sedan Kon^l. Maj:t fastställt grunderne får den nya regleringen samt hvilka ämbets - verk skola komma att fortfara , eller till sin Organisation förändras , förslag till Instructioner för dessa verk dä må blifva, i öfverensstämmelse med samma grunder , skyndsamt upprättade, dervid tillika betjeningens personal uti hvarje ämbetsverk, i förhållande till gör omålens vidd och beskaffenhet, borde bestämmas, efter hvilka Instructioners fastställande, den nya organisations-planen genast borde, så vidt ske 218 kan, sdftas i verkst cillighet; och skulle i sammanhang dermed den inre ordningen för arbetets gång inom hvarje verk uppgöras och fastställas. Likaledes har Utskottet för sin del antagit Committerades förslag, att Ledamöter och betjening till de nya förvaltnings-verken böra tagas från nu varande ämbets-verk, på det att Staten icke måtte med nya Löner eller alltför betydliga pensions - anslag blifva belastad *). Och då det ingalunda vore med rättvisa eiler billighet instämmande, att nu varande ämbetsoch tjenstemän, antingen de i ett eller flere verk äro anställde , förlora dem nu tillkommande Löne inkomster, hvar* på möjligheten af deras utkomst varit beräknad; så har Utskottet trott sig böra föreslå, det tjenstemän af alla grader, som eg a ständige löne-jörmåner, ehvad tjenstemännen äro med ju!lmagter eller constitutorialer fårsedde, håra dervid bibehållas , intill dess de till befattningar vied motsvarande elier högre Lön varda befordrade; dock härifrån undantagne de ämbetsoch tjenstemän, som i afvaktan på en förändrad organisation af Styrelse - verken , blifvit af Kongl. Majit tills vidare förordnade och derföre åtnjuta lönerne i egenskap af arfvoden; Varande det i öfrigt utom all fråga, att löner, enär de genom innehafvarens afgång eller befordran blifva lediga, till Stats-Cassan skola indragas. *) Committerades betänkande, sid. 183.
Man kan ej heller hafva skäl att frukta, del en mindre god umgängeston skulle utveckla sig inom telegrafpersonalen, derföre att fruntimmer blefvo i densamma upptagna; ty deras närvaro anses i allmänhet verka förädlande på sederna, och vi veta ju dessutom, att umgängeslonen i Sverige anses vara både mera belefvad och hyfsad än hos oss, och, hvad angår ridderligt uppförande mot qvinuan, vilja säkerligen Svenskarne icke hafva rykte om sig att stå tillbaka för någon nation.” Så den Norska uppsatsen; de uttalade åsigterna gillas af flertalet bland oss, derom önskar jag vara öfverlygad. Flera bland våra herrar telegrafister öfvergifva banan och egna sin verksamhet åt andra yrken eller tjenstebefatlningar; de finna arbetet alltför enformigt och Motioner i Bonde-Ståndet 1862. 741 tröttande samt lönen otillräcklig. Om fruntimren voro berättigade till anställning i telegrafens tjenst, så är temligen säkert, alt dylika klagomål från deras sida icke kommo i fråga. Med erinrande om förhållandet i andra länder, hvarest fruntimmer äro anställda jemväl i postverkets tjenst samt på jernhanskontoren etc., tror jag det vara lamp-, ligt omnämna, hurusom i Sverige, der fruntimmer äro anställda såsom ritlärarinnor vid några elementarläroverk och inom den enskilda affärsverksamheten, icke annat än godt varit taladt om fullgörandet af deras pligter. Missförhållanden, hvartill äldre tider fört oss, måste våra tider söka att på ett menskligt sätt utreda. På spörsmålet om qvinnans ställning torde också numera blott ett enda svar gifvas. Qvinnan mäste frigöras i arbete och förvärf. Hon måste berättigas att använda sina krafter i allt, hvarigenom hon ärligt och sedligt samt i öfverensstämmelse med sin natur kan förtjena sitt ekonomiska oberoende; hon måste frigöras ur den tvångströja, hvari trångbröstade fördomar nu hålla henne bunden. För en ung man är det en heder alt förtjena sitt bröd — för qvinnan nära nog en skam. För henne måste det ske under hvarjehanda förevändningar. Hvad vinnes härmed?
butik, Adolf Hörnström Mal ntorgsgatan 5, vis ä vis hotell Kung Karl, i Göteborg hos Fru Olivia Pihlström, Haglunds Hotell, i Malmö hos Herr Wöhleke samt i öfriga Sveriges städer bos Bokoch Pappershandlare. Mottagningstid helgfria dagar 10 — 2 och 4 — 6 e. m. OBS! Verkställer allt, som hörer till tandläkarekonsten. [240] Snörlifvet " LA SYLFIDE " | En ung, anspråkslös [296] W E N N E R S T R Ö M S S T O C K H O L M Tandläkaren Constance Elbe, 30 flicka af god familj önskar plats i ett hem, att undervisa mindre barn, deltaga i husliga göromål, vara som skrifbiträde e. d. A r från hemmet van vid litet af hvarje. Svar emottages under adr. » Villig », Malmö, pöste restante. Behandlar företrädesvis Barnsjukdomar. [34] Fiats som lärarinna (G. T. A. [298] önskas till höstterminens början af en flicka, pligttrogen o. med god undervisningsvana i vanliga skolämnen, språk, musik och finare handarb. Vackra rekom. finnas. Svar till » Pligttrogen 24 », Iduns byrå. Behandlar företrädesvis magoch hudsjukdomar. Praktiserar 1 juni — 1 sept. vid H j o valtenkuranstalt. 19919) A ocli SACHSISKA Doktor A. Afzelius ROLAND Det bästa hit[fl tills kända, som m ger skönaste figur B med nästan inh gen snörning och Å linnes i såväl hö- m ga som låga forffi mer att erhålla Gj hos MARTIN Tandläkare Vasagatan 1 0, Stockholm, snedt emot Centralstationen. [243] För dem, som önska god sill, rekommenderas vår utmärkt goda N o r s k a I s t e r s i l l. Försäljes i Vi, Va, ty.) och tys tunnor till billigaste piiser. i kilo kostar endast 25 öre. Obs. Hemsändes om lifvidden \ uppgifves.
Ständer, med underdånig vördnad, häruti finna ett ytterligare dyrbart ber !stats Utskotlets Betiinhanden. vis af Kongl, Maj:ts Nådiga tänkesätt och ömhet för Nationen. Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskotts Utlåtande öfver gjorde motioner, angående medels beviljande åt Herr BergsRådet m. m. Friherre Hermelin. Hos Högvördige Prest-Ståndet har Herr Prosten Elfsberg, äfvensom hos Vällofl. BorgareStåndet Herr Borgmästaren Örnberg, vackt motion derom, att Herr Bergs-Rådet och Riddaren af Kongl. Noidstjerne-Orden Friherre S. G, Hermelin, som med uppoffring af tid och förmögenhet gagnat Fäderneslandet saint utgifvit årskilsige Statistiske beskrifningar och andre arbeten, matte hugnäs med Riksens Ständers uppmärksamhet och dels till understöd i sin belägenhet dels ock för att sättas i tillfälle, att efter Konungens Nådiga uppdrag fortsätta utgifvandet af ornförmäldte arbeten, erhålla något understöd af allmänna medel; hvarvid Herr Borgmästaren Örnberg, i afseende på beloppet deraf, föreslagit, att då Friherre Hermelin, såsom öfver 70 är gammal hade tagit afsked från Bergs-Råds-Embetet förr än Ijönförbättringen vid 1S 1 5 års Riksdag beviljades oell sålunda endast åtnjuter sin förut innehafde oförhöjde lön, honom matte tilläggas en Summa, svarande emot fyllnaden i nu utgående Bergs Råds-lön. Efter häraf erhållne Remisser har Stats-Utskottet till närmare upplysning 0111 det uppdrag Kongl.
Vid detta tillfälle är icke fråga om annat, än att ett stadgande måtte finnas för den händelse att K. M. skulle, med eller utan R. Stms begäran, tillåta införsel af bränvin. 13 H. 12 17S Den 11 Oktober. Man har sagt, att det af Gr. Gyldenstolpe föreslagna tillägg, som skulle uti §:n inflyta, vöre onödigt samt tillhörde tullbestämmelser, hvilka kunde af K. M. afgöras på samma gång, som införsel af bränvin blefve tillåten. Mina värde motståndare hafva förbisett, att det ifrågavaride stadgandet angår bränvinet icke vid, utan efter dess införande. Om nu en person t. ex. skulle köpa ett parti bränvin och sedermera vid transportering af detsamma begå något fel emot förfaltnin, blefve varan enl. före* var:de § konfiskerad, men som §:n derjemte innehåller, alt varan blifver fri från konfiskation, om det kan bevisas, att densamma är af inhemsk tillverkning, så kan egaren gå till försäljaren och anhålla om bevis, att den är inom riket tillverkad, och lyckas det honom erhålla ett sådant, är varan icke vidare konfiskabel. Den siste innehafvaren af varan, som begått förbrytelsen emot författn., vet sannolikt icke, om varan är af inhemsk tillverkning eller ej, men i begge fallen skall samma af honom begångna fel medföra i ena fallet konfiskation, i det andra icke. Kan sådant vara rimligt? Jag tror det åtminstone icke. Hvad Hr Hjärne nyss omförmält, att Stånden vid återremissen uttryckt den tanken, att konfiskation icke må komma i fråga, när varan är af inhemsk tillverkning, så innebär det derjemte, alt, om varan väl icke är af inhemsk tillverkning, men dock uti riket lofligen införd, densamma ej må varda konfiskation underkastad. Sålunda är det föreslagna tillägget ofelbart riktigt, men för att undanrödja de betänkligheter, hvilka åtskilliga talare hyst, i anledn. deraf, att Gr.
För den skull kan det måhända synas inkonseqvent af mig, om jag vid detta tillfälle förklarar, att jag, sedan min motion om anslag till en stambana norr om Mälaren vid riksdagens början afgafs, trott mig böra modifiera min åsigt derhän, att jag för min del icke anser skäl vara för handen, att nu påyrka afgörandet vid denna riksdag af frågan om rigtningen för norra stambanans fortsättning. Mina skäl härtill äro hufvudsakligen tvenne. Det första skälet är det, att jag ansett mig böra vika för den allmänna mening, som under denna riksdag synes hafva gjort sig gällande, en mening, om hvilken regering och representation varit ense, den nemi., att Staten nu bör inskränka sina utgifter för jernvägsbyggnad^- så mycket ändamålsenligt kan vara, i anseende till rikets mindre fördelaktiga finansiella ställning och de mindre goda utsigterna för upptagande af lån. Den 17 Maj c. ni. 37! Det andra skälet, som, endast för sig, har för mig varit bestämmande, är, att jag tror, att då man vill definitift afgöra rigtningen af den bana, som bör sträcka sig inåt landet norr om Mälaren, så må man göra sig reda för, att man bör hafva tvenne vilkor i sigte, det ena att banan utlägges så förmånligt, som möjligt, så väl för de provinser den är ämnad att gagna och beröra, som för deras förbindelse med hufvudstaden, och det andra, att man på samma gång ser till att förbindelsen emellan det, som jag vill kalla det, norra stambanesystemet och det vestra måtte blifva så beqvämt, ändamålsenligt och billigt som möjligt, ty att en sådan förbindelse norr om Mälaren bör ske, är redart' utom ali fråga erkändt allt ifrån det att den första stora planen uppgjordes för stambanornas lägen. Nu visar det sig af de undersökningar, som blifvit gjorda, och de kostnadsförslag, som blifvit upprättade, att, för att komma till Sala, dit alla hittills uppgjorda förslag pekat, finnas tvenne vägar att gå, den ena att bygga ifrån Upsala till Sala och den andra att bygga öfver Almarestäk och Sevalla till Sala. Sevalla är nemi. en punkt, känd sedan förra riksdagen, då K.
Grundén föreslagna gi-atificatiori äf 66 6 R:d 32 sk-; och fann Hedervärda Borid^ - Ståndet för godt att mted det tillagg omförmäldte ytJ irårfde innefattar, gilla och antaga Stats-Utskoftets föffenämdö Utlåtande. Ut Supra. Ex ProtocoRo Olof Werlin. S. I). Stats-TJtsköttets nästlidne gårdag mfeddeldte utlåtande i anledning af gjorda anmärkningar otti Rénskrifnings-medel ät ExpfeditiörisTJtskottets CantiSliätfer, samt kostiiaden till Registers upprättande öfver RiksStåndens Pidtdcoll, farin Bonde-Ståndet skäligt bifalla, och 1 följd deraf uppdrog åt dess Carin’:d - Uiréctidri ätt foga anstalt om Registers upprättande öfver Ståndéts Protocoller vid denna Riksdag, femot den i berörde utlåtande föréslagne betalning. ' Ut Supra. Ex ProtocolJd Olof Werlin. Uppläst iiös samteligä Riks - Stillden d. 2 Augusti; Stormägtigste Allernådnste Körning! M.d afseende I den inom RiksStånden väck - jDeh % 'Augusti; ta motion om medel till Fabrikerna? upphjep pande, få Riksens Ständer härmed hos Eders Kongl. Maju i underdånighet anhålla, det täcktes Eders Kongl. Majt, med afseende på nödig inskränkning i import äfven af Fabriks - tillverkningar samt en afpassad Tull å detillåtne, så ock nödvändig export af confiscerado i Riket till införsel och förbrukning otillåtliga varor , såsom i synnerhet bidragande till inhemska Fabrikernas upphjel pande, i Nador låta utfärda sådana Författningar, som till detta ändamåls befrämjande kunde finnas kraftigt bidragande. Riksens