Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
C.t "Ehuru jag medgifver rigtigheten af den grundsatts, att det åligger gäldenär fullgöra lagligen ingångne förbindelser, om ock han saknar annan tillgång, än sin arbetsförmåga, och att, såsom följd deraf, gäldenär bör använda äfven sina arbetskrafter att rätt för sig göra ; kan jag likväl icke dela Höglofl. Lag-Utskottets flesta Ledamöters åsigter, i frågan om gäldenärs förpligtande att, vid bristande tillgång, stn skuld med tvångsarbete hos borgenären aftjena. Med hänsigt till mångfalldigheten af samhällsförhållanden , och dels serskilda Medborgare-classer, dels olika kön, dels gradationer af åldrar, skiljaktiga yrken, samt olika arbetsförmåga, anlag och personliga egenskaper, synes mig det föreslagna Lagstadgandet icke vara med Samliälls-intätt ningens natur förenligt, och i vissa fall icke användbart. — Anledningen till detta omdöme företer sig så uppenbart, att den icke lärer behöfva omständlig utveckling, — Någon i alla afseenden rättvis, lämplig och billig princip, för bestämmandet af arbetsordning och arbetets beskaffenhet för åtskilliga classer a£ gäldenärer, är icke tänkbar eller möjlig. —- 40 Bil. lill LagUlsköttets Betänkande .Y-o 128. I anseende lill p.äldenärers olika rtiedborgerlipa stallning och moraliska bildning, skulle otvifvelaktig! samma grund verka alldeles olika följder, och icke sällan medföra stridiga bet i tillämpningen. Oet vöre egentligen gäldenärens physiska arbetskraft, sorn skulle kunna godtyckligt honom aftvingas; men sjelfva benämningen Tvångsarbete star i strid med Sveriges Lagstiftning annorledes, än i samband med Brot tmäis-lagens allmänna straffgrunder; och om ett allmänt Lagbud icke innefattar allmän tillämplighet, rubbar det enheten i Lagskipningen, är otjenligt, vådligt för personliga säkerheten, och icke svarande emot sitt ändamål.
LAGMANSKAN till Prinsen som bjuder upp. Ni ser icke glad ut, min prins. PRINSEN. Nej, jag är icke glad. LAGMANSKAN. tert... och så luktar det kitt som om glasmästarn varit här nyss. Hvad är det för en underlig doft af linolja? Jag kan inte heller skylla att här är så mun PRINSEN fasar. Hvad säger hon? Menar hon liklukt? FJERDE AKTEN LAGMANSKAN. icke damen att säga artigheter, utan det är kavaljerens sak... Jag sade visst något oartigt, men det tillhör ju PRINSEN. Hvad skall jag säga som ni icke vet förut? LAGMANSKAN. Nej, då är det bättre jag säger Er att Ni är skön, min prins... Som jag icke vet förut? Låt mig tänka... PRINSEN. icke, men jag har alltid ansetts hvad man kallar ett godt utseende... Nu öfverdrifver ni, min drottning; skön är jag LAGMANSKAN. jag icke... jag menar är jag icke men för mina Det är alldeles som jag... någon skönhet var år... Så dum jag är; hvad var det jag skulle säga? CEREMONIMÄSTAREN. Spela opp, musik! MUSIKANTERNA synas spela, men ej ett ljud höres. CEREMONIMASTAREN Nåå? Skall ni icke dansa? ADVENT PRINSEN sorgsen. Nej, jag har icke lust att dansa. CEREMONIMÄSTAREN. kavaljeren. Men ni måste: ni är ju den enda presentabla PRINSEN. Det är nog sant... eftertänksam men är det sysselsättning för mig? CEREMONIMÄSTAREN. Hur så? PRINSEN. tänka på, men så, så glömmer jag bort det. CEREMONIMÄSTAREN. Jag tycker ibland att jag har något annat att är qvar och lifsglädjen slår rosor på kinden. Så, rak i ryggen och flinka ben... Inte grubbla... njut medan ungdomen ännu PRINSEN ler bredt; bjuder handen åt Lagmanskan; de dansa ett par menuettsteg contra.
Frän Högv. PresteStånclet. S. D. SomPresteStåndet för sin del ansett nyttigt och nödigt, att de af samtlige RiksStåndens Ledamöter, hvilka lill Ledamöter uti Utskotten äro utsedde, må förses med Bihanget till samtligaRiksStåndensProtocoll vidRiksdagen 1817 och 1818 samt,enärtill Ståndets kunskap kommit, att ett ganska betydligt antal Exemplar af berörda Bihang skall vara i Riksgälds Contoirets förvar upplagdt, beslöt Vrot. ijtdr. e1. i Fehr. iQ23- P resteStåndet vördsamt och vänligen inbjuda de Resp. MedStånden till instämmande uti anmodan tili StatsUtskottet, att foga tjenlig anstalt, att hvar och ett Ledamot inom Riksens Ständers samtliga Utskott skyndsamligen må erhålla ett exemplar af merberörda Bihang. Frun Ilederv. BoncleStandet. S. D. Instämde BondeStåndet för sin del uti Vallöf!. BorgareStåndets i ProtocollsUtdrag för den 22 dennes upptagne yttrande, att utaf Ståndets nämnde dag fattade beslut angående tryckningen af dess eget Protocoll och af Bihanget till samtlige RiksStåndens Protocoll vid innevarande Riksdag, samt Om Expeditionssättet af de från Utskotten till RiksStänden inkommande handlingar, Välloll. BorgareStåndet funnit Riksens Ständers samtlige Utskott böra undfå del, sedan de hunnit förordnas. Dea i Februari 1823. Från Ilögv. PresteStåndet. S. D.Föredrogos och biföllos StatsZJtskotk tets 1:0 Anmälan, att det efter förra vanligheten nu låter lill trycket befordra Fröt.
Högt upplyft på männens axlar, bäres hon fram genom folkhoparna. Det blir stilla och tyst, där hon drager fram. Med böjda hjässor hylla alla dödens majestät. »Hon är nyss död,» hviska karlarna. »Hon har nog gått i skogen ända tills i dag. Vi tänka, att hon velat fly undan oss, som sökt henne, och så kommit att störta utför branten.» Men om detta är Nygårdsflickan, hvem är då hon, som burits ut från Ekeby? Tåget från skogen möter tåget från byggningen. Bålen flamma hela gården rundt. Folket kan se de båda kvinnorna och känna dem. Denna andra är ju den unga grefvinnan på Borg. »Åh, hvad betyder detta? Är detta en ny illgärning, som vi komma på spåren? Hvarför är den unga grefvinnan här på Ekeby? Hvarför har man sagt oss, att hon var långt borta eller ock död. I den eviga rättfärdighetens namn, skola vi ej nu kasta oss öfver kavaljererna och trampa dem till stoft under järnskodda klackar!» Då höres en vidt ljudande röst. Gösta Berling har stigit upp på trappans räckverk och talar därifrån. »Hören mig, I odjur, I djäflar! Tron I inte, att det finns bössor och krut på Ekeby, I galningar? Tron I inte, att jag haft lust att skjuta ner er allesammans som galna hundar, men hon där bad för er. Åh, om jag vetat, att I skullen ha rört henne, skulle inte en af er fått vara i lifvet. »Hvad är det I väsnens för i kväll och kommen öfver oss som röfvare och hoten oss med mord och brand? Hvad har jag med era galna jäntor att göra? Vet jag, hvart de löpa? Jag har varit för god mot henne där, det är saken. Jag skulle hafva hetsat hundar på henne – det hade varit bättre för oss båda – men det har jag inte gjort. Inte heller har jag lofvat henne att gifta mig med henne; det har jag aldrig gjort. Minnens det! »Men nu säger jag er, att I skolen släppa henne, som I dragit ut ur huset här.
Ingeniör-kåreri •.;•.« , 10,400: — Kommendantskaps-utgifter 16,890: 78. Försträckning mot ersättning 94,745: 5. Balans till år 1863: Förskotter, antecknade inom linien, 207,950: 67. ... Summa 371,804: 27. c) Intemlents-afdelningeii. Debet. Balans från år 1861: Förskotter, antecknade inom linien 643,896: 31. Uppbörd: Kontant anslag, enligt Kongl. Indelta Arméens utredning 80,839: 33. Värfvade Balans till år 1863: Skulder, antecknade inom linien, 4,536: 4. Kredit. Balans från år 1861: Skulder, antecknade inom linien, 6,465; 12. Utgifter: Värfvade Arméens beklädnad 529,678: 86. Indelta Arméens utredning 32,265;, 4. Sängkläder och servismedel 9,628: 52. Musikinstrumenter för värfvade regementena 3,600:. —- Arfvoden 4,630: — Hyror 7,800: — Medicinaloch instrumental-attiralj 1.00U: — Transportkostnader 3,481: 56. Byggnader och reparationer 2,126: 1. Balans till år 1863: Summa 1,948,795: — § 1- Enligt Revisorerne meddeladt särskildt sammandrag öfver 1862 års krulräkningar. voro behållningarne af krut i Kronans förråder vid nämnde års slut följahde<: liijItildibttBvI — 60 - Centner. Skålp. Godt handgevärsoch styckekrut, Svenskt, 40,750: 82. Dito dito dito utländskt, 522:_96.
Detta synes således vara en simpel sak, men enhvar, som haft att göra med dylikt, vet att när man skall ofta sysselsätta sig med enkla räkenskaper, ehuru dertill icke fordras annat än quattuor species, kan det hända den största arithmetiker att han räknar miste, just till följd af arbetets enkelhet och enformighet. Om man nu antager 50 proc. alkoholhalt som norm, så kan man upstälia de aldra enklaste tabeller, som göra det öfverflödigt för Kontrollören att verkställa andra än de aldra lättaste räkne-operationer. Ett ytterligare skäl är underlättandet af KammarRms besvär vid granskningen och kontrolleringen af Kontrollörernas åtgöranden. Om en person, som räknar fort och väl, dermed skulle sysselsätta sig nio timmar dagligen, skulle till en sådan granskning åtgå icke mindre än 8 månader. På dessa grunder får jag vidblifva mitt förra yttrande och anhålla om bifall till Utsk:ns förslag. Frih. Cederström: Yi håfve nyss afhört ett på full sak kännedom grundadt yttrande om Kontrollörernas mödor, som jag äfven Den 4 Maj. 481 äfven antager vara ganska stora under n. v. förhållanden. Men detta han dock ej förmå mig till medgifvande af den ifrågasatta ändringens nödvändighet; ty äfven utan den lättnad, hvilken nu afses, hafva dock inom hvarje län talrika sökande till dessa platser anmält sig. Jag kan således icke anse en lättnad i deras besvär såsom tillfyllestgörande skäl för en förändring, hvilken skulle, såsom en talare anmärkt, föranleda en förlust för det allmänna af betydligt belopp. Frih. Raab har också anmärkt att om, såsom han trodde, andra skäl tala för att förändringen må vidtagas, så bör det ske, men icke för att lindra Kontrollörernas möda. Sådana få vi nog, och ganska förträffliga ändå, hvilket jag slutar af deras enahanda beskaffenhet, hvilka för den till rygga lagd^a kontrolleringsperioden nyligen varit i denna egenskap anställda. — Frih. Raab har förordat förändringen på grund af dess sammanhang med decimalsystemet, men R.
Utsk., som jag får framställa en motion, rör:de sättet att värdera och beskatta jord-egendom. Nuvar. bevilln.-för - a46 Deu y Mars e. ra, ordn. innehåller först och främst den ed taxeringsmänner* skola aflägga, deruti de förbinda sig att verkställa beskattningen så, att hvarken Kronan elier den skattskyldige förnärmas i deras tillständiga rätt. Dernäst innehåller 63 jj:n; ”1 enlighet med de sålunda inhemtade upplysningar och ut”rönta förhållanden, skall Berednis-comitéen, efter afsagd ”ed, på sätt i45 §:n föreskrifver, stadga de grunder, efter ”hvilka hvarje skattskyldig bör taxeras, och i följd deraf ”pröfva uppgifterna samt efter ägande kännedom, på ära ”och samvete, dess beslut meddela;” hvarjemte föreskrifves i 66 §:n : ’ Af de handlingar och upplysningar, comite'en sam”lat, och den loenia kännedom comite'en bör äga, åligger ”den att utröna egendomarnes beskaffenhet, till utrymme, ”jordmån, åbyggnad, belägenhet, afsättnings tillfälle, för”måner och onera;” äfvensom att ”afseende äfven bör göras ”derå, om den ifrågav. egendomen genom eldsvåda, vattu”flöde eller andra olyckshändelser blifvit försämrad uti 67 $:n: ”De egendomsvärden, sorn genom utmätnings-tvång blif”vit bestämda lägre, eller genom köp med närskylde eller af ”andra särskilda orsaker blifvit bestämda högre eller lägre, ”an de för egendomar af lika beskaffenhet gångbara, böra ”rättas i öfverensstämmelse med värdet å andra till förmå”ner enahanda eller närmast jemförlig^ egendomar;” samt uti 72 §:n, att så skall värderas, ”att alla medborgare i ”samhället draga lika bördor å deras egendom, och den ene ”icke mer än den andre derifrån undanhålles; ägande co”miteerne, så länge denna författning, enligt R.
På härjad åker rostar lemnad plog, Och floden suckar emot blodig strand, På härden ligger elden svart och död, Och kyrkan står, en öde helgedom. Hvarthän du ser i Finlands skilda trakter, Borggårdar blott och kyrkogårdar frodas. Och sjelfva gräset uppå grafven hviskar: Hämd öfver Flemings ätt i sista led! Det ropet gaf mig åter min besinning, Mitt öga tändes, minnet vaknade Och dig jag mindes, mindes hur jag smög Ifrån dig, att du ej det skulle höra, Och hur jag såg dig se’n på Flemings arm I vägens dam vid krökningen försvinna. Jag upp dig sökte, såg dig, kände dig. Dock aldrig skall jag i en moders famn Den sonen sluta, som Klaes Fleming uppfödt, Förrän sin äkthet han bevisat mig. DANIEL HJORT(faller på knä och blottar sitt bröst). Se ormens gadd uppå mitt bröst och slut mig Intill ditt hjerta! KATRI. Gå tillbaks till slottet! DANIEL HJORT. O moder! mer du hatar, än du älskar. KATRI. Af kärlek hatar jag. Se här, min son! Tag denna ring, den tryckte hertig Karl, Då än en ung och fridsäll prins han var, Din far på hand, då denne segrande För folket en gång talte stolt på riksdag. Den ringen följde honom in i döden, Den hör dig till som arf. DANIEL HJORT(sedan han försökt den). Invid mitt hjerta Den hvila skall, nytt lif ingjuta der. Och nu min moder. (Breder ut armarna emot Katri.) KATRI(vänder sig bort). När du först bevisat, Att du är folkets son. Till dess farväl! DANIEL HJORT. Ja, neka, moder, neka mig din famn, Så länge än jag håller detta namn, Så länge än jag denna klädnad bär, Som spunnen utaf Flemings silke är, Så länge än jag tjenar denna makt, Som folket uti natt och bojor bragt, – Ja, neka till att skåda på din son, Så länge han är sina fäders hån, Så länge tills han slitit ur sin själ Allt, allt, som var. Till dess farväl, farväl! (Han går.)
Hr Rosenblad, Bernh.: Sedan R. o. Ad. nu taliter qvaliter kommit från de svårigheter, som blifvit följden af dess i ett föregående plenum fattade beslut, så får jag mot samma beslut mig vördsamt reservera; icke endast emedan samma beslut står i uppenbar strid med bokstafliga föreskriften i Ridd.Ordn:s 18 §, utan äfven emedan samma beslut står i strid med grundlagens stadgande i 83 §:u Reg.F., Den 9.3 J a 1111 a r i. g9 sorn bjuder, att grundlagarna, i hvarje särskildt fall, skola efter deras ordalydelse tillämpas,-samt sålunda 41 §:n Riksd.- Ordms föreskrift, som från deltagande i val ”till Utskott’’ utesluter vissa personer, emot ordalydelsen ej kan anses utesluta samma personer från deltagande i val ”till hankin ä n.” Häri ligger skilnaden emot den tillämpning, en annan värd ledamot gjort af en förment olikhet emellan lagbudet i slutet af nyssnämde 41 § Riksd.Ordn. och 3i §:n Ridd.Ordn.; ty ordalydelsen i den förra utesluter bestämdt hvar och en ledamot af RiksSt. från deltagande i beslut,sorn angå dem sjelfva.
Sr år 1833 skedde laga skiften för • 54/- Mantal. (då i utflyttnin gshjelp erhölls 1,148: ig) 1834 dito . 56 (med utflyttnin gshjelp 2,875: 39) ' 99 1835 dito 291| > (med ulflyttnin igshjelp 1,257: 8) 99 1836 d i to • • 581 „ (med ulflyttnin gshjelp 2,842: -) > 9 1837 dito • • 43 3 (med utfltAtningshjelp 1,652: 16) 99 1838 dito ♦ . 57 5 ° ' 8 ” tillsammans på 6 år 2991| Mantal. Största olägenheten, som i allmänhet åtföljer laga skiften, är skogsförstöring, der god skog finnes på en del lotter oeh ej på de andra, samt skogsåtgång för tillökade hägnaderne, hvilka fortfarande alltjemt verkställas pä gamla sättet. Allmänna uppmärksamheten är visserligen härpå fästad, ehuru uppfinningar af verksamme medel till förbättring häruti äro snarare att önska än att förvänta. Statistik: På underdånigst bifogade tabeller är uppfördt, enligt från vederbörande inkomne uppgifter, det antal hästar, nötkreatur, får, svin oeh femårs-Berättelse fr. Östergöttands Län 5 34 getter, sorn inom Länet underhålles, och hvaraf sig visar att Öfverhufvud, för hvarje helt hemman, finnas ej fullt 4 hästar, något mera än 4 oxar, nära 10 kor, mera än 3 af ungboskap, mera än 12 får, samt nära 7 svin. Getter finnas blott uti några vissa trakter af Länets skogbeväxta delar. Då emedlertid hemmanens areal är så olika, att hemman finnas med flere tusende tunnelands ägorymd, under det att mångå blott hafva 50 lill 60 tunneland, så lemnar en sådan beräkning som den förestående, ingen riktig ledning till någon säker slutsats.
De Dna af mig nu föreslagna jernväg följer det stora malmfält, som hufvudsakligen ligger inom Nya Kopparbergs och Grangärdes socknar och framgår pä mindre än l:dels mil från alla dess större grufvefält, hvilka, enligt detaljerade kartor samt uppgifter granskade af framstående vetenskapsmän, visa att ur dessa med blott en famns afsänkning kan åstadkommas en malmbrytning utaf omkring 39 millioner centner jernmalm af 45 å 70 procent samt nära 3 millioner centner silfverhaltig blyglans, koppar och zinkmalm. Då i dessa dagar till ledamöter af Riks-Stånden och samtliga ledamöterna af Höglofliga Stats-Utskottet lemnäs en brochyr rörande bemälda bana med tillhörande tabeller och kartor, sorn visar banans rigtning genom ett af jordens största malmfält och de fördelar hela landet skulle förvärfva sig, genom denna banas byggande, vill jag ej upptaga Höglofliga Ridderskapet och Adelns tid med upprepande af hvad i denna brochyr finnes anfördt, men jag bör på det varmaste rekommendera den utomordentligt vigtiga frågan till Rikets Ständers allvarliga pröfning och behjertande. Nu må dock tillåtas mig påminna att; om Rikets Ständer, som jag önskar och hoppas, vilja och kunna anslå berörda öl millioner, blir deraf en följd alt det till hufvudsaklig del utländska bolag, som skulle komma att bygga denna jernväg, skulle för samma ändamål komma att i landet införa och använda ett nära dubbelt belopp, eller omkring Elfva millioner Riksdaler * Af Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1865.
Riksdag uppfört på kollegii stat, för att användas till uppmuntran åt skicklige och flitige exlraordinarier, vore för ändamålet otillräckligt, bar kollegium anhållit om detta anslags förökande med ytterligare 600 R:dr Banco; men vid betraktande deraf, att dylik uppmuntran och tillfälle (ill duglige extraordinariers befordran skulle beredas genom de tillökningar både i personal och aflöning, som jag i underdånighet föreslagit, anser jag mig icke kunna i underdånighet tillstyrka förhöjning af ifrågavarande anslag, utan torde detsamma, såsom här ofvan är föreslaget, till oförändradt belopp af 1500 R:dr Riksmynt uppföras på den blifvande staten.® “Om från denna stat, hvilken med nyssnämnda tillägg uppgår till R:mt R:dr 106,250, afdrages nuvarande slats-anslag till lvammar-kollegium 44,288 R:dr B:co eller R:mt Rdr 6 6,432 Ijuspenningarne , „ 1,460 sportler och sportelersältningar „ „ 4,682 samt de under en längre lid årligen anvisade arfvoden åt extra biträden i Advokat-fiskalsoch Provins-kontoren „ „ 2,250 74,824 så kommer återstoden , Riksmynt R:dr 31,426 att utgöra den egentliga tillökningen i Statsverkets utgifter för Kammar-kollegium.® “Slutligen och då den föreslagna förenade Registratorsoch Aktuarie-tjensten, äfvensom Kanslist-tjensten i samma kontor, icke kan tillsättas förr, än nuvarande Registrator och Aktuarie eller åtminstone en af dem afgår och, i sistnämnda fall, den återstående förklarar sig villig att öfvertaga den till begge befaltningarne utsträckta tjenstgörings-skyldigheten, får jag, med anledning af Kollegii i detta afseende gjorda hemställan, i underdånighet föreslå, alt nuvarande Registrator och Aktuarie, så länge de i dessa befattningar qvarstå och den nya staten således icke å dem tillämpas, måtte få sig emellan lika fördela den sammanlagda aflöningen enligt förslaget för en Registrator och en Kanslist 3700 R:dr med 1850 R:dr hvardera.® Bih. lill R.
Maj ts 2:oe Authorisations-Bref af den 16 September 17831 till upplagande af Län, hvardera å En million Gulden Erabanskt vexelmynt, tillsammans Tvä millioner, jemte Stats - Contoirets u:ne Hufvud - Obligationer af samma dag, på enahanda belopp, eller tillsammans Två millioner. 2:0 Kongl. Majus Authorisations-Eref af den ig Junii 1792, att upptaga Lån från 500,000 till En million Gulden Erabanskt vexelmynt, jemte Riksgälds-Contoirets dertill hörande galande. 3:0 Kungl. Majhs Auctorisations-Bref af deri 28 December 1792, att upptaga ett Lån af En million Gulden Erabanskt vexelmynt, jemte Riksgälds Contoirets dertill hörande garantie.' 4:0 Kongl. Majit Authorisations-Bref af den 52 December 1796, att upptaga ett Lån af Två millioner Gulden Erabanskt vexelmynt, jemte RiksgäldsContoirets dertill hörande garantie. C. Angående CapitalGälden i Gernia. o Arén 1791, 1799 och 1801 blefvo, enligt Konungens Authorisation och Riksgälds Contoirets garantier, samt dels Stats-Contoirets och. Riksgälds-Contoirets Obligationer och Certificater, jineLån för Svenska Statens räkning i nua upptagne. De utgjorde ifrån början tillsammans Fjorton millioner 400,000 Lires Fuoris di Banco, men voro år 1812, då Riksens Ständer beslöto Stats-Skuldens nedsättning, genom emedlertid verkställde afbetainingar ui. m., minskade till Lires,' Nio millioner 475,122: 6. 3. eller, med ytterligare afdrag för visse återfallne Lifräntor, till Lires Nio millioner 459,997! 6. 3- Kongl. Majit, sorn icke lerr.nade ur sigte
Alla intill denna dag genom äldre Rikets Ständers Reglementen och Instructioner gifne föreskrifter, hvilka uti detta Reglemente icke finnas upptagne eller åberopade, komma att till all kraft och verkan upphöra, Några emot delta Reglemente stridande äldre Stadganden få icke åberopas eller tillämpas. Gifvet och utfärdadt vid Urtima Riksdagen i Stockholm den (Efterföljande Häfte, 12*, innefattar Bilagor till förestående Memorial N:o 470) STOCKHOLM, Ecksteinska Tryckeriet, i835. Bil. till Stats-Utskottels Meni. N.-o 4l°- * Lit. A. Ordinarie Aflönings-Stat för Rikets Ständers Riksgälds-Contoir. Banco. 13 Rikets Ständers Fullmägtige, njuta hvardera årligen, såsom honorarium, 666| R:dr . 8,000 Fullmägtiges Expedition. i Secreterare R:dr 1,500 —• — i Registrator och Archivarie 900 —• — ^ Ombudsinans-Contoret. i Ombudsman 450 — —■ Commiss ari atet. 3 Commissarier, hvardera 1,500 R:dr 4,500 — —• Commissariatets Expedition. i Referendarie 900 Boksluts-Contoret. t Kamererare 1,125 i Bokhållare 675 i Kammarskrifvare 375 '9 175 Cassa-Contoret för Inkomst och Utgift. i Casseur ... 1,125 i Contors-Skrifvare 375 f Transport 12,300 8,0001 — Bil. till R. St. Häftet 12*. I 2 Bil. till Stats-Utskottets Mein. JV.-o /fjo. Transport 12,300 — —* Revisioiis-Contoret. i Kamererare 900 8,000 i Contors-Skrifvare, som placeras till tjenstgö- ring , der hans biträde erfordras 300 Vakt-Betjente.
Starsbehofvers skölt ä v.n under» gå en betydlig förändring om Riksens Ständer återfå dispositionen af Tullverket, hvartill de äga en ostridig rätt. Endast härigenom skulla vinnas ett tillgång af emellan 3 å 400,000 R:dr mer än nu är påräkr.adt, hvaremot Bevillning?» Summan i samma mohn kunde nedsättas. Jag känner ej om de öfrige trenne Stånden 38 Ven 18 dprit. bifallit Stats-Utskottets Betänkande rörande alla HulviA ,Tittlarne. Skulle deras bifall endast snäcka sig till första Hufvud-Titteln , förenar jag mig med Friherre Wrangel i det yrkande att pröfningen af alla öfrige Stats-anslag må hvila intilldess frågan om Financernes reglerande blir afgjord. Friherre Wrangel: Som detta Mål lärer Innefatta er> Bevillningsfråga, så torde detsam. ma till Nämnden böra öfverlemnas , derest alla 4 Ståndens beslut icke skulle blifva sammanstämmande, Ropades Ne}, Herr Strussenfelt, Michael: Sedan nu 3 Stånd afgjorf frågan, så får jag endast förklara att, derest Ridderskapet och Adeln äfven skulle bifalla Utskottets Betänkande, reserverar jag mig emot samma beslut. Herr Påhlman har väl upplyst att Hennes Maj:t förklarat sig nöjd med de Henne gjorde anbud, men jag är öfverfygad, att om Stats Utskottet afprutat 30,00c) K:dr på hvad nu blifvit föreslagit, hade Hennes Majit ändå varit för delicate att gifva något misshag deröfver tillkänna. Friherre Wrangel.• Med förtroende till hvad Herr Påhlman anfört, som skulle Betänkandet blott vara af tvänne Stånd antagit, ansåg jag frågan kunna komma att af Nämnden af, göras. För öfrigt anser jag frågan vara af vigt, Den ig April. 39 och på sätt jag förut yttrat, böra hvila till dess Finance-Betänkandet återkommer. Herr Påhlman: