Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Qvarnar åsätta räntor icke kunna medgifvas, ej eller någon ny method för samma Qvarnars skattläggning vara af närvarande förhållanden påkallad, eller annan förändring eller närmare föreskrift i afseende härpå erforderlig , än att, sedan uti Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse af den 17 Februarii 1824 blifvit förklaradt, att all den ränta, som efter den l\ April 1789 blifvit Husbehofs - Mjölqvarnar åsatt, annorlunda än i enlighet med hvarje orts skattläggnings-method, vid skattläggning af Hemman och Lägenheter, hvartill de höra, skulle försvinna, samt serskild Ränta eller Skattläggning å Husbehofs - MjölQvarnar dädanefter icke cga rum, deraf också följde, alt vid Tull-Mjöl-Qvarnars 24 Kongl. Maj-ts Nådiga Propos. N.o 10. skattläggning, Qvarn-egarens egen Husbeliofs-mäld icke borde, på sätt förut förordnad t varit, till Ränta upptagas och beräknas, och att de efter den 4 April 1789 skattlagde Tull-Mjöl-Qvarnar, dervidQvarnegarens Husbehofs-mäld blifvit till Ränta ansedd, må kunna i stadgad ordning erhålla nedsättning i Räntan, derest visas kan , att, med afdrag afHusbehofs-mälden, den Tull-inkomst, som, efter antagna skattläggnings-grunder, mot den åsätta Räntan svarar, icke kunde vid Qvarnen indragas; och liar Kammar-Collegium erhållit Nådig Befallning att allmän Kungörelse härom utfärda.
Hvad vet du om dem? LILLY. Åh, du tror väl också, att man inte har ögon, fast man är ung och oerfaren. Han är så svartsjuk och oresonlig. Och Erna VIGGO. Hvad är det med henne? LILLY. Jag vet knappt. Men jag tycker ibland, att hon ger honom anledning till det. Tror du, att hon håller af honom? VIGGO. Hvad tror du sjelf? LILLY. Hon har blifvit så underlig på den sista tiden Ja, det började strax efter det Louise kommit tillbaka. Hon är så nervös, så häftig ja, ibland tycker jag, att hon är riktigt elak. VIGGO. Men han är då också en riktig mes. Han bara gnäller och åbäkar sig. Du har kanske rätt i en del af det du sade nyss om kärleken. Men man skall då också taga på den med en smula förstånd ... Jag menar: man har då en viss skyldighet att visa sig från den älskvärda sidan, om man vill bli älskad tillbaka. Inte sant? ^Slår armen kring hennes lif och lutar sitt hufvud mot hennes bröst.^ Man skall taga vara på hvad man har. Kärleken är en ömtålig blomma, som behöfver mycken vård. Den blomman är det bästa lifvet skänkt mig. Jag skall värna om den med allt hvad jag eger af ömhet och klokhet. LILLY kysser honom på pannan. Det skall också jag LOUISE kommer inifrån sofrummet; då hon får se paret på chäslongen, vill hon draga sig tillbaka. VIGGO tar sakta sin arm bort från Lillys midja. Louise! LOUISE småleende. Förlåt mig! Det var ju tråkigt, att jag skulle störa. VIGGO. Du stör oss inte. Fråga Lilly gör hon? LILLY. Nej. Inte Louise. VIGGO. Sitt nu ner hos oss ett ögonblick. Sången derutifrån låter så bra på afstånd. Och här är så vackert, härinne. LOUISE sätter sig. Ja, här är vackert, det ser jag sjelf bättre än någon annan. LILLY. Åh, det är minsann inte svårt att se! LOUISE.
Dä blir hwarje härad ansedt såsom ett särskildt mindre district, inom hwilket de flesta rösterna bestämma dem som skola blifwa Electorer. — Sä snart inom ett sädant district Electorer äro utsedde, böra dcste begifwa sig till det större districtets hufwudstad, för att hos den der residerande Landshöfdingen uppwisa sine Constitutorialer. Sedan samlas de ensamme i det rum, Landshöfdingen för dem utser, och wäija genast ibland sig en Ord - 634 Expeditioner till RikS-StLnden. förande saint fyra Protocollistcr, hwilkas åliggande det aldraförst blifwer att uppsätta ett Instrument, sorn innefattar, att Le dertill blifwit walde, äfwensoin samtlige Elcctorernes fullmagtcr. Ordföranden uppgifwet.' sedan det antal af Representanter som af districtet bör wäljas, och böra Nepresentanterne dä utan uppskof genom omröstning utnämnas samt k ^ Protoeollct införas. Slutligen aflemnas till hwarje wald Ledamot ett Protocollsutdrag, undertecknadt af samtclige Elcctorerne. Näst efter denna förrättning utses pä lika sätt s ett lika antal suppleanter, för att intaga deras rum ' som under Riksdagen antingen astede eller ock af ^ laga orsaker henireste. Deste suppleanter finge inom ! sig den nummer sorn flerheten as röster bestämde. ^ — När deha bäda wal äro fulländade, böra Pro tokollen deröfwcr tryckaS samt inom 14 dagar frän alla predikstolar inom districtet wara uppläste. Mindre lätt lärer det blifwa, att utfinna en allmän grund för formerandet af den Kammare, som är ämnad till medlare mellan Konungens magt > och de egentliga Ständernes. Det giswes ej i ^ Swerige en ensam Medborgarcclast som äger ett l sannolikt oberoende af Regenten, förenadt med en l högre upplysning än de öfrige Classerne.
Då a6 blifvit af Presteoch Borgare-Stånden gillad, endast med den af lörstnämnde Stånd beslutade t edactionsförändring, att orden; ”utan Bolagets begifvande” skulle utgå; hemställa Utskotten, det samma må antagas så lydande: Händer det, alt antalet af delegare med solidariskt ansvar sä minskas, att det tj uppgår till bo, och kan cj Bolaget, inom ett är efter härom erhållen kunskap, med sig förena andra lika ansvarige delegare lill det erforderliga antalet; pröfve Kongl. Maj.t, hunt vida privilegium, vid sådant förhållande, må fortjara eller icke. 27 är gillad af Presteoch Borgare-Stånden samt jemväl af Ridderskapet och Adeln, med ett tillägg derom, alt uppgiften borde vara af delegarne egenhändigt underskrifven; och ehuru Ridderskapets och Adelns mening om behöfligheten af omförmälde tillägg icke blifvit af något annat Stånd uttryckligen biträdd, finna Utskotten likväl, med afseende å vigten deraf, att samma offentliga document, som meddelar uppgift på de ansvarige delegarne, tillika må utgöra laglig bevisning om uppgiftens riglighet, sig böra hemställa, om icke berörde tillägg må uti §. intagas, och således densamma erhålla följande lydelse:
Utskottet medgifver, att Speciela utredningar blifvit Utskottet tillställda, men att Utskottet icke kunnat ingå i någon närmare pröfning af alla de mångfaldiga till detta ämne hörande mindre detoiller, hvadan Utskottet helt enkelt, under åberopande af brist på tillgång, anviser hvad redan under 5 år anmälts hafva varit för ändamålet otillräckligt. Då jag baft tillfälle taga kännedom af de speciela utredningar Utskottet förklarar skolat inleda Utskottet i pröfning af alltför vidlyftiga detaille-frågor, kan jag icke dölja rain ledsnad deröfver att finna, det Utskottet synts hellre vilja lem - Den 21 Maji f. m. na behofven för Armeens materiel ouppfy 1 Ida, än ingå i pröfning af lemnade fullständiga upplysningar, emedan jag tror, att, vid en verklig pröfning af det äskade anslaget, dess oundgänglighet skolat blifva synbar. Jag finner det emellertid förtjena att anmärkas, det Utskottet, försedt af Kongl. Majit med alla nödiga detaille-upplysningar, anser sig kunna föreslå Rikets Ständer, att hos Kongl. Majit anmäla afslag å Dess gjorda framställning, i ett för Rikets framlida säkerhet så vigtigt ämne, som Armeens materiels underhåll, under det att Utskottet öppet förklarar, att det af de lemnade liandlingarne icke tagit kännedom, åtminstone icke den, som erfordras för alt derifrån kunna hämta stöd för dess yttrade mening. Då jag, i anledning af detta förhållande, nödgas begära återremiss af Utskottets Utlåtande, anhåller jag att dervid få tillägga, att om Utskottet icke finner lämpligt föreslå tillräckliga medel för Armeens materiels årliga underhåll, följden deraf oundvikeligen blifver, att de förråd, som, genom anslag för engång, tilläfventyrs blifva fyllda, och hvarvid Kongl. Majits afsigt varit, att Rikets förråder allt framgent skulle bibehållas, understundom måste tillitas, och Rikets Ständer ånyo om några år erfara, att de tomma förråderne påkalla ett förnvadt anslag för deras iståndsättande.
Mars 1824 uttryckligen stadgar, att denna afgift skall hållas alldeles skiljd från Hospitalens äldre fonder, hvilket synes förutsätta en äfven alldeles skiljd redovisning. Ehuru någon egentlig granskning af meranämnde räkenskaper nu icke utgör föremål för Utskottens handläggning och dessutom för en noggrann öfversigt deraf möta de här ofvan uppgifne svårigheter, hafva Utskotten likväl trott, att, så vidt den låter sig göra, en korrt framställning om afgiftens årliga totalbelopp och sjukantalet borde meddelas. Enligt Rikshufvudboken har debiterade Curhusafgiften uppgått ; a6 Statso. Bertlin. Utsi. Betänkande N:o $j'. Och när sammanlagde afkortningarne för dessa år afdragas med 11,425 : 33. 6. af ersta r alltså en behållning af R:dr 302,387: 34. 3. så att med säkerhet synes kunna antagas, att afgiften uppgått för dessa 3:ne år till 300,000 R:dr. Curhus-Inrattningarne hafva under samma tid , enligt Sundhets-Collegii uppgifter, varit begagnade af följande antal sju« ke , nemligen : O Medelsumman för hvarje af dessa år utgör följaktligen 3,315-3 ; och om hela af giften fördelas på detta antal , visar sig en kostnad för hvarje Patient af utöfver 3o R:dr Banco; men då manga Cnrhus-Inrattningar hafva behållningar och de fleste Ietnnat un - Stafs• o'. Bevilln. Utsi. Betungande N:o 87. 37 derstöd åt Lazaretten ,' följer deraf, alt kostnaden icke uppgått till denna summa, ehuru Landet, för ändamålets vinnande, sammanskjutit en deremot svarande afgift.
Stockholms äldsta invånarinna: Karolina Elisabet A h l b o m; af AdelaidcNauckhoff 24 ' " Sigrid Millrath; af Gurli Linder .- 25 " Charlotte v o n Schéele; af Tora Kjellberg ... 26 Ur skuggornas värld. V I: Atelier-studier; af Vilhelm Bäckman 26, 27 " Frida Stéenhoff; af Kilen, Key 27 ' A u g u s t a Wadsberg (» Ester. »); af Erik Sellin 28 " Amelie Brandt; af. /. A. Bergstedi 29 * Helen A d a m s Keller; af Th. 30, 31 " Ännu en 100-åring. Fru Charlotte Margareta Schotte 30 " Wilhelmina Fundin; af Birger Schöldström 31 ' ' ' Sigrid Engström, f. Molander; af A. S. 32 * En norsk skådespelerskas lif, skildradt af henne själf. Lucie Wolff. Referat af Hellen Lindgren 32, 33 " Louise de la Kamée (Ouida); af Mari Mihi 33 " Gina K r o g; af V. - 34 " Vilhelmina, drottning af Nederländerna; af Louise Stratenus 35 " Louise Stratenus — 35 " Amelie Unger; af Quidam 36 " Ur en furstinnas barndomslif; af Gudrun ... 36 " Elisabeth, kejsarinna af Österrike och drottning af Ungern; af Tora Kjellberg 37 A n n a Willman; af Vendela Kjellson 37 " Maria v o n Mentzer, född Marelius; af Tora Kjellberg 38 " Bandi Blehr; af Ann Margret Holmgren, f. Tersmeden - 39 " Drottning Luise af Danmark 40 " En sjuttioåring. Betty Lideli, f. K o m a n. Eva Loffman; af Birger Schöldström - 41 * Maikki Friberg; af V. Lindman 42 " Ida Geijer, född A n d e r s s o n; af Tora Kjellberg 43 " Artur Hazelius.
Skälen hvarföre stadsoch häradshäktena böra, efter min tanka för närvar, uteslutas från anslaget, är, ej blott att tångarne i dem vistas kortare tid, utan äfven, att man ännu icke vet hvarest de nya häradshäktena, som till en del äfven blifva stadshäkten, skola förläggas. Om det nya förslaget till fängelsernas reglering godkännes, så skulle de förenade häradsoch stads-fängelserna komma att utgöra ett antal af 42. Häradshäktena på landet särskildt skulle dessutom blifva 04; sålunda blott häradsoch stads-häkten tillsammans 106. Deremot finnas för det närvar, ej mindre än 316 särskilda tingsställen på landet allena, utom 85 i städerna hvaraf somliga hafva flera fängelser, om än andra hafva intet. J sen följakt' Don 23 Februari f. m. 653 ligen, mine Hrr! hvilken stor skilnad det fir emellan det antal häkten, som för närvar, finnas, eller åtminstone borde finnas och det, som efter nya förslagets antagande skulle behöfvas. Detta förslag är ännu icke R. St. undersläldt, än mindre pröfvadt. Om då härads1 häkten emellertid skulle anläggas, hvar skulle det ske? Allmogen och häradernas innebyggare i allmänhet skola väl säga: häradshäklen skall byggas der lag bjuder, d. v. s. vid tingsstället. Huru skulle ock Konungen kunna anbefalla ett häradsfängelses uppbyggande på annat ställe, än lagen bestämmer, då R. St. ej förklarat att det får läggas annorstädes? Genom anläggningen af 316 ensamhetsfängclser för häraderna allena blefve medlen otillräckliga. Ville man åter antaga, att Konungen skulle, utan Ständernas hörande och allmänna lagens förändring låta anlägga fängelser annorstädes än vid tingsställena; hvad blefve följden? Jo! möjligen den, alt de påbörjade husen blefve utan tak, om R. St. icke godkände den nya fördelning af lagsagorna, som skulle medföra söndring af åtskilliga härader, upplösning af föreningar som ägt rum sedan svenska samhällen börjades, så långt tillbaka som Svenska historien går, och med hvilka åtskilliga kommunala inrättningar äro förenade.
Med undantag af någon kortare tid, då krigsoroligheter derför lade hinder i vägen, upptog Sverige den ifrågavarande tullen till dess Bremen år 1719 afträddes till det då med England dynastiskt förenade Hannover, hvilket sedermera varit i åtnjutande deraf, utan annat afbrott än under den tidrymd i början af innevarande århundrade, då landet var af Franska krigshärar besatt och tullen helt och hållet upphörde; hvarefter Konungariket Hannover på sednare tider genom konventioner och traktater med åtskilliga Europeiska Makter ytterligare förvissat sig om tullens utgörande.» »Tullbestämmelserna, som genom tid efter annan utfärdade tariffer undergingo väsendtliga förändringar, hvarvid tullen småningom förhöjdes, så att den slutligen vida öfversteg den ursprungliga afgiltens belopp, blefvo, på grund af Wiener-Kongress-akten den 9 Juni 1815, reglerade vid en i Dresden år 1844 hållen konferens emellan de till Elben gränsande stater. Fn konvention deni emellan träffades den 13 April nämnde år och i sammanhang dermed afslöts ett Separat-fördrag, enligt hvars 3:dje Art. Hannoveranska Regeringen hvart 25:te år borde låta den tulltariff, som i följd häraf fastställdes, och hvarigenom nedsättning vanns i de betungande tullsatser, hvilka förut varit bestämda, underkastas en revision, för att, med vissa undantag, till £ % af varuvärdet återbringa de tullsatser, som, efter medelberäkning för nästförflutne 3:ne år, uppginge till mera än ■| % af Hamburger-börsprisen å de särskilda i tariffen specificerade artiklar; och i öfverensstämmelse med denna tariff hafva sedermera fullsatserna fortfarande utgått jemväl för varor förda i Svenska fartyg.
Jag tror dock icke att man bör afslå denna punkt, utan tillstyrker återremiss pä det Utsk. må komma i tillfälle att närmare besinna sig på saken och derom ännu en gång yttra sig, innan R. o. Ad. afgör frågan. Att bifalla förslaget i sitt närvande skick anser jag deremot icke vara lämpligt. Gr. Lagerbjelke: För mig är det icke möjligt fatta hvarföre det skulle vara så omöjligt för de förvaltande verken att till revisorerne aflemna i fråga vande räkenskaper. Man bör komma i båg att t. ex. 1847 års revisorer revidera för åren 1844 och 1845. Det kan väl då icke vara omöjligt för vederbönde verk att under en kortare tid af t. ex. 3 veckor vara utaf med sina anteckningsböcker för år så långt tillbaka. Dessutom, ifall det för några dagar skulle beliöfvas, kunna de ju ganska lätt återfås frän revisorerne. Följaktligen kan det icke för mig blifva klart att åtminstone från de förvaltande verken inom hufvudstaden någon sådan svårighet skulle möta, som man här förmenat. Hvad åter beträffar Hr Rääfs yttrande att det endast skulle förorsaka tidsspillan utan någon nytta att erhålla ifrågavande handlingar, så yttrade åtminstone den afdelning af 1847 års statsrevision, som granskade så väl stats-kont:s räkenskaper der memorialböcker funnos att tillgå, som flere andra verk från hvilka dylika handlingar icke voro bifogade, att om man haft nämnde anteckningsböcker att tillgå hade man kunnat få en klarare öfversigt af verkens förvaltning och revisionsgöromålen gått vida lättare, hvilket erfarenheten bäst visade vid revisionen af statskontoret. Det är icke sagt att man med memorialböckerne skall gå tillväga såsom en revisor i kammarrätten, d. v. s. granska den frän början till slut. Men revisorerne hafva ansett alt det skulle bidraga till reda och lättnad för dem i deras arbeten att hafva tillgång till en sådan bok och det är af sådan anledn. framställningen blifvit gjord. (jfverläggningen ansågs härmed vara fulländad, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle ifrågavande 66 §.
Hamilton, Hugo: Sedan Hr Frih. o. Landtm, behagat för en stund sedan förklara, att Hr Landtm, ansåg detta förslag innehålla helt och hållet samma fråga, som den hvilken afgjordes i ett föregående plenum, så är det måhända orätt af mig att uppträda med en anmärkn. deremot; men jag tager mig friheten att dels instämma med dem, som ansett det vara någon skilnad emellan att bestämma om beskattningen i allmänhet, eller för några vissa gifna ändamål, och dels instämma i det af Hr von Hohenhausen anförda skäl, att detta icke är något nytt, utan en beskattningsrätt, som flera hundrade år varit utöfvad af Svenska sockenstämman och således icke bör densamma betagas. Men hvad sjelfva formen vid frågans behandling beträffar, så, om det äfven vore fråga om upphäfvande af ett föreg:de beslut, tror jag att det åtminstone har något mera skäl för sig att i det fallet fatta ett beslut, som i någon mån vore stridande emot beslutet i ett föreg:de plenum, än att fatta ett beslut, som helt och hållet tillintetgör ett annat, fatladt under innevar. plenum. Det är nemi. nyss bi - a64 Den 10 Mars f. m. fallet, uppå Hr von Hartmnnsdorffs förslag, att socknarne skola äga rättighet att bestämma erforderliga afgifter till kyrka, skola, fattigvård och andra fromma ändamål, således äfven sjukvård. Huru dessa afgifter skola bestämmas, derpå beror det väl om de blifva af, och blifva de icke af, så kunna icke de ändamål vinnas, hvilka med besluten skulle afses. Att åter lemna detta, såsom Frih. Cederström yrkat, till socknens gemensamma afgörande, så att ingen socknens ledamot kan genom pluralileten tvingas att lemna dessa afgifter, är efter min tanke precist detsamma som att säga det ingen afgift skall blifva af, och derigenom är föregrde beslutet upphäfvet. På denna grund förenar jag mig med de herrar, som anhållit, att Hr Landtm, behagade taga saken ännu en gång i skärskådande och möjligen dervid finna för godt alt lemna oss den äskade propostn. Frih. Nauck hoff, J o h. O t to:
Löfström icke efterlemnat några arfvingar, som kunde taga befattning med boets förvaltning och utredning, begärdes och erhölls vederbörande domstols förordnande för A. Smedberg i Backås Borgunda att sådan befattning öfvertaga. På grund deraf har ock bemälde Smedberg ända hittills haft omhänder dit hörande angelägenheter och äfven genom tillkännagifvanden i tidningar uppmanat dem, som kunde ega anspråk på arf efter Löfström, att för sådant ändamål gifva sig tillkänna. Emellertid hafva ännu icke några arftagare sig anmält; hvadan det vill synas som skulle ifrågavarande behållningen af Löfströms qvarlåtenskap komma att i egenskap af dana-arf, Kongl. Majit och Kronan tillfalla. Bih. till R. St. Då nu denna behållning', uppgående, enligt förvaltarens härhas bifogade räkning, till ett belopp af 2,210 R:dr 33 öre, hvartill böra läggas räntor intill den dag, då slutlig redovisning kan varda afleinnad, uppkommit egentligen genom de löneförmåner, som Löfström i sin dubbla egenskap af lärare vid Dala pastorats gemensamma folkskola och' klockare inom Dala modersocken åtnjutit, torde icke obilligt vara, att, då, till följe af laga kraftvunna kyrkostämmobeslut, en fast folkskola för hvardera af pastoratets trenne socknar, Dala, Borgunda och Högstena, kommer att upprättas och skolhus redan blifvit iden sistnämnda uppfördt, i Borgunda kommer att uppföras så snart frågan om plats derför blifvit af Kongl. Majit, efter derom gjord underdånig ansökan, afgjord, och Dala socken måste för den dervarande skolinrättningen till de öfriga socknarna erlägga en dryg lösen, hvarigenom således samtliga socknarna komma att, för ordnandet på ändamålsenligt sätt af sin barna-undervisning, vidkännas betydliga kostnader, dessa socknar finge, till lättnad i berörda afseende, på sig öfverlåten rättigheten att uppbära och använda behållningen af framlidne skolläraren J. H. Löfströms qvarlåtenskap.
Troligen har ni i alla händelser en affektion af själfva slämb-inden (struphufvudet), och dessa kommer man ej åt att behandla med vanliga svalgpenslingar. Carola. Nej. Ung flioka i Norrland. Jo, allt detta är ju vanTga symptom af s. k. cerebral neurasthen ie. Ni kan nog ha någon nytta af den gifna anvisningen, men önsklrgast vore naturligtvis, att ni knnde komma under behandling ett par månader hos lämplig läkare (nervläkare) och icke i hemmet. Kajsa. Ni gör helt säkert oklokt i att på detta sätt söka behandla er själf. Sannolikt brh " fver ni behand ' ing fmöjlicren med s. k. inre massage) hos läkare, hälst specialist. D:r — d. JpNIlVAR af Iduns läsarinnor äger^att å denna a / delning framställa förfrågningar rörande husliga eller andra angHäaenheter Ull besv&lt;&gt;rande af läsekretsen. Äro frå- gorna af den art, att de rätteligen hör " hemma i annonsafdelningen, intagas de dock icke. N: r 1467. Finnes det i Stockholm nå- gon målarskola eller artist, som lämnar undervisning i teckning o c b målning och hvad är priset? Svea. Har » Zero » Göteborg, afhämtat ett bref på Wiktoria postkontor afsändt af undertecknad i slutet af april månad? A. W. N: r 14G9. Hvad göra för mina naglar, som jämt späcka, trots det jag håller dem kcrta och filar dem hvarje dag? Kan orsaken vara nervositet eller svaghet? frågar iVIisse. Min femtonåriga dotter är mycket besvärad af finnar, hvilka, isynnerhet då hon är varm framträda på näsa och kinder. Vill någon gifva anvisning på något proberadt medel. Madre. Hvad kan en bra våning på tre å fyra rum (med tambrr) vidtreflig gata kosta i Ka^skrona 1 Är den vanliga uppsägningstiden därstädes sex eller tre månader. Britten. Vill någon godhetsfullt ge mig beskrifning på en sjöjungfruorh en zigenerskedräkt?
Ex Protocollo A. G. Silverstolpe ^ S. D. Följande Stats-Utskottets den 3 och 5 Juli på bordet lagda Betänkanden och Memorial af föregående dag, biel vo af Ridder»kapet och Adela hifallne, nemligen t 1:0 I Den 7 Juli. 1:0 I anledning af gjorda anmärkningar vid dess Betänkande om Stats-Verkets inkomster och dei s beräkning i Riks-Staten ifrån nästkommande års början och påföljande år intill nästa Riksdag. 2:0 Angående sättet att controllera de till Riksgälds-Contoiret från Länen inkommande summariska redogörelser för Allmänna Bevillningen och öfriga Riksgälds-Contoirets Fonder. 2:0 X anledning af gjord anmärkning vid Utskottets Betänkande angående Slottsbyggnader» na på Kungsör. 4:0 I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande om lösens erläggande till Kronofogdarna för påskrifter å utmätningsresolutioner. 5:0 I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Remisser om Lön-förbättring för Lands-StatsBetjeningen. 6io Angående några begärdta nya Lön-anslag å Kongl. Sundhets Collegli Stat. Ut supra. Ex Protocollo A. G, Silverstolpe. S. D. \ id förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 5 dennes på bordet lagda Utlåtande af den 3 nästföregående, i anledning af anmärkningar vid dess Betänkande angående yrkad ersättning för Bohus, Carlstads och Elfsborgs Läns Invånares besvär och lidande under sista fälttåget , beslöt Ridderskapet scb Adeln att hos Kongl. 704 Den 7 Juli. Kongl. Maj:t borde i underdånighet anhållas , att låta närmare utreda förhållandet med dessa Kans Invånares lidande, och af Krigs-Fonden tilldela en hvar den ersättning honom tillkomma lunde; hvilket beslut skulle med de öfriga Respectiva Stånden vänligen comnvuniceras. Ut supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe, S. D.