Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men äfven vid rådstufvurätlerne stadgar lagen en viss summa appellabilis, äfvensom dylika föreskrifter finnas gifna för vissa kämnersrätter ; så att något mer än 800 mål, i följd af dessa stadganden, stanna vid rådstufvurätterne, och omkring lika många vid käinuersrälterne, enligt hvad nyssnämnde tabeller utvisa. Del är således inalles nära 2000 mål, som genom nu gällande lagens stadganden om summa appellabilis hejdas vid de lägre instanserne, och man torde behöfva noga besinna sig, innan man förändrar en princip, som visat sig så verksam, eller till det minsta torde man böra vara betänkt på, all i sammanhang dermed complettera hofrätterne. Utom dessa tvenne principfrågor, som ligga lill grund för Frih. Stjernstedts förslag, har Frih. Raab nu velat deruti inlägga eller, såsom villkor för lagmansrätternes borttagande, stipulera en ytterligare ny princip i vår rättegångsordning, stridande emot den, som hittills varit gällande, nemi. alt hvarje part, som slutligen i högsta instansen blefve vinnande, skulle vara berättigad att få sin rättegångskostnad ersatt, äfven om han förut tappat alla instanserne igenom, samt den sluteligcn tappande vara ovillkorligen förpligtad att godtgöra ali den kostnad hela rättegången medfört, äfven om han förut haft de lägre instanserne för sig, och såldes haft ganska goda skäl, att icke sjelfmant afstå från sin förmenta rätt, utan förmoda en för honom god utgång jemväl i öfverrätten. En sådan princip har hittills icke varit gällande i vår lag; tvertom är den mera liberal och förklarar, att ersättning för rättegångskostnaden endast bör ifrågakomma, när den, som slutligen lappar, äfven har tappat i föreg:de domstolar, men att rättegångskostnaden parterne emellan skall qvittas i de fall, der domslolarne i sina beslut varit skiljaktige, emedan lagen dervid supponerar, att den omtvistade rättigheten verkligen varit, åtminstone för menige man eller de icke lagfarne parterne, tvifvelaktig, och att skäl således förefunits att fullfölja talan derom i högre rätt.
55 gifvit, att från sådan dagsverksskyldighets utgörande både i penningar och in natura yarda befriade. Då Kongl, Maj:t, efter inhändigande af dessa upplysningar i ämnet, till Nådig pröfning företagit hvad Riksens Ständer, i deras ofvannämnda underdåniga Skrifvelse vidare framstält, har Kongl. Maj:t, som ansett något tvifvelsmål om behörigheten af de till Dahlby och Flyinge Kungsgårdar af vissa Kronooch Krono-Skattehemman i Dahlby och Sandby Socknar, dels in natura, dels i penningar mot afkortning på Hemmansoch Ter mins-skatten, utgående så kallade Hofverier, icke kunna eg a rum; i afseende åter på det andra slags arbete, som af Allmogen i ofvannämnde Sju Härader blifvit utgjordt, i Nåder funnit det icke hafva med säkerhet kunnat utredas, alt detsamma genom frivilligt åtagande å Allmogens sida tillkommit, och att icke eller i öfrigt för närvarande några sådane skäl till befrielse derifrån, utan motsvarande ersättning, sig företett, hvilka 3:dje puncten af förberörde med Allmogen afslutade Contract, om betalning i penningar för sådant arbete på 3o år förutsätter, derest, utan hinder deraf, Allmogen under tiden skulle denna befrielse tillgodonjuta, hvarföre Kongl. Maj:t icke eller ansett sig kunna någon ändring i hvad härutinnan förut blifvit stadgadt vidtaga, dock att det, likmä - 56 Stats-Utsfcottets Betärikanden. tigt berörde Contracts 3:dje punct, vore Allmogen obetaget, att, så vida den framdeles kunde styrka sin rätt till befrielse från sistnämnde arbetsskyldighet, sitt anspråk derå i vederbörlig ordning gällande göra, hvilket Nådiga beslut, tillika med de i ofvanberörde måtto i ämnet vunne upplysningar, Kongl. Maj;t velat härmed Rikets Ständer i Nåder meddela. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl, Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL JOHAN. ' M' G. Danchvardt?
Kongägårdar, ansett endast den förre böra Uplåtas för Stuteriets underhållande éicli hvilken Inrättning blifvit på beräkning af samma Kongsgårds revenii grundad och så lämpad, att tillräcklige tillgångar icke borde saknas när Hushållningeli kommit till stadga och Stuteriet blifvit i ord-* ning Btäldt; så finner Stats! Jtskottet sig iske kuu - 564 StatsUtshottets Betiinharideju na tillstyrka Committerades framställning, ät£ den af Kongsöhr till StatsWerket ingående och för dess behof påräknade Arrende - Inkomst må anslås till större eller mindre del för Strömsholms Stuteries utvidgande. Men hvad beträffar de ytterligare medel till Byggnadernes fullbordande samt andre Utgifter i och för Stuteriets försättande i fullkomligt skick, som Committerade förmält vara nödige till belopp af 9,000 R:d och hvarutaf Kongl. Maj:t i Nåder äfven bifallit utbetalning af 5,000 R:d, hemställer StatsUtskottet, att, jämte det Afskrifning för detta förskott beviljas, så yäl som för ofvanberörde till Byggnader m. m. använde Summor, hvilka likaledes blifvit förskutne, att af Riksens Ständer ersättas, återstoden af nu upgifne behofvet eller 4,000 R:d äfven anvises att utgå utaf enahanda tillgång eller StatsWerkets Ofverskotts, medel på Intraderne för den förflutne tiden, likväl under vil. kor, att behörig redovisning för alla desse belopp afgifves i föreskrifven ordning. Sluteligen, och då Riksens Ständer redan vid 1813 års Riksdag vidtagit och i underdånighet anmält Deras beslut, huru Strömsholms Kongsgård bör styras och förvaltas, när Committerades befattning dermed uphör, lärer för Riksens Ständer nu i detta hänseende icke återstå något annat yttrande, än att i underdånighet åbeiopa omförmälde åtgärd i denne del; hvilket alt vördsammeligen öfverlemnas till Riksens Höglofl.
Utskottet har ock funnit de af motionären föreslagna närmare bestämmelser, hvarpå verkställigheten af skattejemkningen skulle komma att grunda sig, vara i allmänhet lämpliga och ändamålsenliga, samt åsyftande att dervid bereda all den lättnad för de enskilde jordegarne, sorn kan stå tillsammans med det allmännas säkerhet och fördel, hvarföre ock Utskottet tillstyrker desammas gillande af Rikets Ständer, härifrån dock undantaget hvad i 4:de punkten är hemställdt, i fråga om sättet för uppskattningen af hemmanens värde, som torde böra förändras. Utskottet tror nemligen, att taxerings-värdet, sådant som det för närvarande linnes hemmanen åsatt, på ganska många orter utgör en alltför otillförlitlig gimnd för bedömandet af egendomars rätta värde, för att vid en blifvande skattejemkning kunna tjena till den säkra ledning, som derför bör vara att påräkna, och hemställer alltså, om motionen i öfrigt af Rikets Ständer godkännes, att i 4:de punkten af det serskildta förslag till närmare bestämmelser, i afseende å en skattejemkning, som densamma innehåller, i stället för hvad motionären anfört, måtte uttryckas den mening, att, då hemmanens taxeringsvärde mångenstädes icke utgjorde en fullt säker beskattningsgrund, Rikets Ständer ansåge lämpligast, att Kongl. Maj:t i nåder täcktes bestämma, huruvida den hemmanens uppskattning och värdering, som bör skattejemkningen föregå, må ske genom serskilda kommissioner, eller på annat sätt, som af Kongl. Majit kan finnas tjenligast. På grund af hvad ej mindre Utskottet sålunda anfört, än motionären aktat nödigt att till stöd för sitt förslag framställa, får Utskottet vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse anhålla, att Kongl. Majit täcktes låta, i hufvudsaklig öfverensstämmelse - Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, N)o 128. 5 melse med af Rikets Ständer nu i underdånighet anmälande hufvudgrunder, utarbeta och till Rikets nästsammanträdande
Lagerhjelm tagit detta i den inskränktare bemärkelse, som skulle det endast afsett communicaliouer till lands; men jag försäkrar honom, att min mening dervid fästade en lika vidsträckt åsyftning, som ordet farleder verkligen innebär, samt att jag alisa önskade och föreslog uppliäfvande af quarantänsanstalter jemväl tili sjös. Orsaken, hvarföre jag icke kan eller kunnat göra den distinction, Hr Lagerh jelm önskat, ligger deruti, att vattenoch landlcommunicationer stå i ett så oskiljaktigt förhållande till hvarandra, att afbrytande af den ena medför afbrytnnde af den andra; men för att vara nog tydlig, förändrade jag ordalagen i motionen. I afseende å den omständighet, huruvida discussionen borde medfölja till Utsk, eller icke, har min hemställan i detta afseende ingalunda de brister, som Frih. boye velat tillräkna densamma. Jag har nemi, all aktning för den motsatta opinionen och kan icke vilja ifrågasätta att förhålla densamma det afseende derå, sorn Utsk. kan komma att följa; men det mäste icke kunna nekas, alt en skyndsam handläggning D c n 29 A h b u s t i f. m - i licinia fråga är nödyändig, om nia*) skaij vinna något äiy Gr. Horn, Claes Fred*-.? Hvad behandlingssättet be„ trä (Får, får jag först yttra några ord. Man tiar velat bestrida, alt remissen bör ske, utan att discussionen medföU jer. För prejudicatets skull kan detta bestridande hafva sG na goda grunder; inen i afseende å beskaffenheten af förevar. fråga föreslår jag, att det må bero på hvar och en tn* lare sjelf, örn han vill, att hans yttrande skall medfölja eller icke. Om alla afstå från deras rättighet i detta fall, Iean jag icke linna någon fara vid, att ett undantag nu må äga rum, Hvad sjelfva frågan beträffar, instämmer jag deri med Gr.
Län, får jag aldrwörst instämma, r den lankan, akt ett sädant stadgande säkerligen ställe, i nägon nrähn blifwa bidragande till sramgäng, uti sjelfwa LäneNegvciarion. Lich hwad i öfrigt denna sakangär, sä förekomina harwid rine frägor, nemligen sm och huru; det will säga, om det tillhörer NässenStander att idrordna om cu dylik rättighet för Längifwarne? Samt dernäst hurudane wilkor, wid Discontcringen ina blifwa?
IX. U. 381. A. 664. -—• N:o 114. i anledning af Kongl. Maj:ls nådiga Skrifvelse, angående begrafningsoch öfriga ^kostnader, i och för Högstsalig Hans Maj:t Konung Carl XIV Johans dödliga frånfälle. V. B. 698. A. 704.' VI. E. 313. — N:o 115. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse, angående kostnaderne i och för Hans Maj:ts och Dess höga Gemåls kröning. V. B. 698. A. 704. VI. E. 313. — N:o 116. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående afskaffande af slafveriet på S:t Barthelemy. VI. B. 32, 395, 399. Stats - ( 145 ) StatsUtskottels Memorialer, Belänkanden och Utlåtanden: — N:o 117. i anledning af Kongl. Maj:ls nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående en förändrad reglering i afseende på stapelstädernas tolag. VI. B. 32, 395. IX. A. 48. E. 413. — N:o 118. i anledning af vackt motion om ersättning till Capitaine-lieutenanten August Gosselmans sterbhusdelägare för kostnader, dem lian i lifstiden af egna medel fått vidkännas under en för allmänt ändamål företagen resa till Södra America. VI. B. 32. A. 395. VII. E. 294. — N:o 119. i anledning af väckt motion om utbjudande på entreprenad af tryckning för allmänna verks räkning. VI. B. 32. A. 395. ■— N:o 120. i anledning af väckt motion om befrielse för vissa delägare i Martebo myr från ansvarighet för återbetalningen till Slaten utaf det lån, som kan erhållas för samma myrs aftappning m. m. VI B. 32. A. 395.
Detta senare trodde Herr von Wahrendorff' redan tara godkändt i de flesta civiliserade länder, der man beflitade sig om att vårda skog och jagt. Häruti instämde Herr Peijron. > Af Herr Hohenhausen'. Jag kan icke dela pluralitetens inom Utskotten beslut att afstyrka erläggandet af bevillning på idkandet af jagt, ef skäl att jag är fast öfvertygad om, att en sådan bevillning skulle kraftigare än allt annat bidraga till införandet i alla provincer af en lika förnuftig hushållning med nyttigt villebråd, som nu med denna näringsgren i Norrland eger rum, ty genom en sådan bevillning vunnes i hvarje province en mängd personer, sorn hade interesse uti att bevaka efterlefnaden utaf stadgandena rörande jagt peli djurfång, hvilket svårligen står att vinna genom de inrättade jagtförbunden allena. Dessa jagtförbund äro till personal inskränkta och till nitet för saken, jag fruktar, ephemeraire beskaffenhet. Antages deremot bevillning å jagt, skola n}?ssnämnde föreningar erhålla ett varaktigt bestånd till både oeconomisk och physisk nytta för 'Nationen, — oeconomisk, ty jagten är en näringsgren för idkaren, och villebrådet, om dermed förnuftigt hushållas ett godt och ymnigt födoämne, hvem kan förneka det? — Physisk nytta, emedan jagten i alla länder erkännes vara ett på en gång lifvande och stärkande nöje, som är af verkligt behof hos oss, då våra nöjen mer och mer inskränka sig till mat sch spelborden samt dryckeslagen, skall yppighet, flärd och försoffning utgöra ungdomens nöjen, må vi fåfängt vänta någon framtida duglighet af dem. Jag tror ingen jägare skulle vilja neka ett bidrag för vinnande af det ändamål, att med jagten tillbörligen förfares — han ser nu huru äggen borttagas, huru honan ofta skjutes på ungarne, och huru, utan allt interesse, de fleste landtman blunda för detta lagstridiga förhållande, som Kronobetjeningen icke förmår hindra, äfvensom han finner huru otillräckliga jagteassorne
Uppläst hos Ridd och Adeln den 23 Majk Prest - Ständer den 23 - s Norgare-Gtändetd. 23 s s Bonde-Ständet den 23 Gtsrmägtigste 2lllernädigste Lonung! 9os Eder Kongl. Måill fa Riksens Ständer härmed i underdånighet anmäla deras Befiut, rörande dagtractamenten och rcsepenningar för samreliga RiksStandens och deras Utstötts Seercteeare, Canziiek vch Waktbetjening. Det förstag, söm enligt 24 §. Riksdagsordningen till Riksens Ständers Stars-Utstött bliswir af Herr LandtMarstalken och de öfriee Ståndens Taleman ingifwit och sedermera till Riksens Ständer öfwekiemnadt, har warit stödt pa enahanda allmänna Bihang N:o sz Sttin^ 354 Den 2z Maji. grunder, som det, hwilket wid ststfärledne Riksdag gillades och följdes. I anledning deraf hafwa Riksens Stander, rörande Riksståndens Secreterare, Canz, lister och Waktbetjening, bestutit, art jemte fri in, qwartcring under mistandet wid Riksdagen och resepenningar ifrån och till Stockholm samt dagtraktamente under resan, enligt de i Rcsereglcmentet stad, gade grunder, tillerkänna dem i tratt mente om da, gen ifrån och med fyra dagar före Riksdagens början till och med 8 dagar efter dest stut: Hmarje Stånds Secreterare - z R.dr B-co. Hrvarje annan wid hwart Stand nödwandigt tjenstgörande Tjensteman - , - 2 R:dr Btto. Och Waktmästarena, 2:ne för bwart Stand, hwardera såsom Traktamente, arswode och resekostnad tillsammans , rN:dri6§.— Utom fri inqwartering. Och böra berörde Embets och Tjensteman och Waktbetjening genast fa uppbara ofwanbestämde Tractamenten ifrån den y:de sistledne
T ahle au, ilo Jag antager, att af titelns anslag kunna ioo,ooq r:dr göras fruktbärande genom utlemnade lån till jordbruk och näringar, och att dessa lån gifva i ränta och amortissement 6 proc., så är titelns inkomst 6000 r:dr, utom det årliga anslaget. Samma inkomst uppkommer, antingen räntan är å 5, 4 eller 3 proc., så vida blott amortissementen derefter lämpas, 5 proc. och I proc. i amortissement, 4 proc. och 2 proc. amortissement, 3 proc, och 3 proc. amortissement, o. s. v. 2:0 I detta fall kan titeln genom Riksg.cont. årligen upptaga ett lån, stort 100,000 r:dr, och använda detta belopp till sådana industriella företag, som icke återgifva ränta, t. ex. till canaler, hamnar, väganläggningar, utflyttningar, afvittringar o. s. v.; ty de 6000 r:dr, som dertill åtgått i räntor, återfås genom räntorna på titelns fordringar. 3:o För att se, huru detta system slår ut under tidens lopp, antager jag, att det är uppgjordt efter 5 procts ränta och i proc. amortissement, alt det således är slut på 3y år, samt att man dermed efter denna tidsrymd upphörde. Efter i:sta året har då titeln i stället för att utgifva 100,000 r:dr, utgifvit 200,000. 2:dra året, i stället för 200,000 „ utgifvit 4°0>o°o* 3:dje året, i stället för 3oo,ooo „ utgifvit 600,000. och efter enahanda system slutligen, i stället för att lemna näringarna i ett för allt en sammanlagd summa af 3,700,000 r:dr, på 37 år hållit dem tillhanda 7,400,000 r:dr, hvaraf halfva summan, 3,700,000 r:dr, utgör räntebärande obligationer, circulerande i landet. 4:o
Domaremaktens i slik fråga gifne beslut, icke kunna tillförbindas att erlägga någon annan ränta, än 5 procent från den dag, då de, efter inträdandet af deras betalningsskyldighet, för sina förbindelser sökas, upplupne öfver-räntor finnes balanserade till ett sammanräknadt belopp af 832 R:dr 33 sk. 7 r:st., hvarför någon godtgörelse icke kan erhållas; samt 3:o att å 7 stycken lån, hvilkas kapitalbelopp blifvit indrifna hos gäldenärerne, öfver-räntor finnas balanserade med tillsammans 810 R:dr 38 sk. 2 r:st., till godtgörande hvaraf all vidare tillgång saknas. Med anledning häraf, och sedan Utskottet, uppå framställning af vederbörande, medgifvit, att de i l:sta punkten upptagna 12 stycken lån må från kapital-räkningen afföras och å balans-extraktet för inom linien förda lån upptagas, anser Utskottet sig böra, enligt Banko-Diskont-Direktionens derom gjorda hemställan, tillstyrka, att afskrifning må af Rikets Ständer beviljas för de uti 2:dra och 3:dje punkterne omnämnda öfver-räntor, tillsammans utgörande 1,643 R:dr 23 sk. 9 r:st banko. Förbehållande sig Utskottet, att, i anledning af Diskont-Direktionens hemställan om afskrifning af åtskilliga andra fordringar för öfver-räntor, få, efter inhemtande af närmare upplysning, angående beskaffenheten af dessa fordringar, till Rikets Ständer inkomma med det yttrande, hvartill omständigheterna kunna föranleda.
Herr Kalmberg, Hampus. Hans Excellence Herr Grefve Löwenhjelm, Carl Axel. Herr von Schinkel, Johan Fredrik. Herr af Billberg, Johan Peter. Herr Kuylenstjerna, Eric Magnus. Herr Reenstjerna, Abraham Alexander. Herr Hallencreutz, Sten Engelbert. Grefve Snoilsky, Fredrik. Herr de Besche, Sigge Wathier. Hans Excellence Herr Grefve Gyllenborg, Fredrik. Herr af Puke, Eric. Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken å nyo framstäld proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att remittera Grefve Hamiltons ofvanberörde Motion, jemte alla de i anledning deraf afgifne yttranden, till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet. Den r 9 December f. ra. 335 Föredrogs å nyo oell gillades StatsUtskoltets den 29 sistlidne November under N:s 3 och 4 afgifne, samt den 8 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtanden: 1:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss angående sökt befrielse från Tiondes utgörande för Aluntillverkningen vid Lowerts Bruk, samt om upprnuddrande af hamnen vid Degerhamns lastageplats å Öland. 2:0 I anledning af Kongl. Majrts Nådiga remiss uppå Fändriken L. W. Munlhes underdåniga Besvär, rörande utbekommande af Skogs-åverkansböter. Vid förnyad föredragning bi föll os Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets den 2 dennes under N:s 1 och 2 aflåtne, samt den 8 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Memorial, innefattande hemslällanden: 1:0 Att Utskottet måtte tillåtas antaga 4 Cantzlister med lika många Arfvoden. 2:0 Att RiksStåndens Cantzlier måtte åläggas, att, då ett mål till 2:ne eller flere Utskott remitteras, till hvardera af dessa Utskott aflemna ett tryckt eller skrifvet exemplar af den handling, hvars remiss åberopas. 336
S. D. Föredrogos ånyo följande Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer afiåtna Nådiga Skrifvelse!', som den 11 dennes bordlädes: l:o af den 24 sistledne Mars, angående förslagen till ny Civiloell Criminal-lag. Denna Kongl. Skrifvelse, jemte hvad, i anledning deraf, inom Ståndet yttradt blifvit, remitterades till Lag-Utskottet; och 2:o af den 4 dennes, angående Slångjernssmidet och den gröfre jernförädlingen i Riket. Denna Kongl. Skrifvelse, jemte hvad flere Ledamöter, i anledning deraf, anfört, remitterades till Stats-Utskottet. Från II eder v. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogos: l:o Stats-Utskottets momorial N:o 33, med återlemnande af Anders Nordmarks från Westerbottens Län motion, angående Norroch Westerbottens befrielse från export-tull, m. m., hvilken motion af Ståpdet jemväl blifvit remitterad till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. Lades till handlingarne. 2:o Samma Utskotts Utlåtande N:o 35, i anledning af väckt fråga om Prot. Utdr. d. 25 April 184.0• cle vid Kronoparken Mösseberg belägne hemmans befrielse från skatt för dem anslagne andelar af nämnde Kronopark. Återremitterades. S. D. Remitterades till Constitutions-Utskottet: l:o Frågan om en af Ståndet yrkad, men af Talmannen vägrad, proposition till bifall af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 28, angående indragning af Kongl. Nummer-Lotteriet; 2:o en af Fredric von Zweigbergk från Skaraborgs Län anmäld anledning till anmärkning mot Stats-Rådet samt Föredraganden af Handelsoch Finans-Ärenden.
Diverse utgifter såsom aflönin gar, m. m. 4>6°o:'—“— Summa 1 id,5oi: ip. 3» Hvilket underdåniga förslag Kongl. Maj:t, enligt Nådigt Bref af d. 6 sistlidne Martii täckts till iakttagande och verkställighet i det lmfvudsakligaste gilla och fastställa samt i Nåder anbefallt Committerade, att vid lägligt tillfälle föranstalta om undersökning af ån Lidan i Skaraborgs Län, äfvensom, i anledning af gjorde underdåniga ansökningar om allmänt bidrag till upprensning af Upsala ån emellan Staden och Flottsund, i Nåder pröfva t undersökning böra genom Committerades försorg i behörig ordning anställas och kostnadsförslag upprättas öfver detta vattendrags upprensning tili det djup och den bredd, som för der brukliga fartyg erfordras och genom Landshöfdingen infordrat upplysning om och i hvad mån Staden kunde i arbetskostnaden deltaga samt efter verkställd upprensning ansvara för segelfartens framgena vidmagthållande i vederbörligt skick. Men huru det afgifna arbetsförslaget blifvit utfördt, hafva Revisorerne af de dem tillställde handlingar icke kunnat inhemta. Revisorerne hafva nu framlaggt det förhållande, som vid granskning af Räkenskaperne och Handlingarnes läsning varit att inhemta, Revisorers Berättelse. 707 om användandet af de medel Riksens Ständer vid sista Riksdag anslogo till Strömrensningar och lättade transporters öppnande, m. m., samt hvilka arbeten dermed blifvit utförde.
Att upptagare af nyhemman eller nybyggen vanligen en lång följd af år befinna sig i torftig belägenhet är en naturlig följd deraf, att de, i de flesta fall medellösa och försedda med familj, äro tvungna, att i och för sin och de sinas bergning egna mera tid och arbete åt binäringar, såsom skogshygge, tjärubränning m. m., än som låter förena sig med nybyggeslägenhetens uppodlande och bebyggande med erforderlig drift och raskhet. Utskylderna hafva emellertid under femårsperioden till största delen erlagts vid uppbördsstämmorna och således få restantier förefunnits. Tab. Litt. I). Statsutgifter för afvittringen till År 1856 R:dr R:mt » 1857 » » » 1858 » » » 1859 » » 1860 » }> Summa R:dr R:rnt Föredraganden. Styresmannen. Landtmätare. Handtlangare. Diverse ändamål. Gode män. Summa. Högre Elementarläroverk. Folkoch Missionsskolor. Politi. Sedan Trivialskolan i Umeå stad år 1858 blifvit förändrad till högre Elementar-läroverk, har ett nytt läroverkshus derstädes blifvit uppfördt enligt Kongl. Öfver-Intendents-Embetets ritning och kostnadsförslag till belopp af 23,137 R:dr 25 öre Runt, hvaraf Hernösands stifts byggnadskassa tillskjutit två tredjedelar och återstående tredjedelen utbetalts dels af staden med 5,081 R:dr 37 öre och dels af enskild person med 2,631 R:dr 5 öre. Vid 1860 års slut utgjorde lärarenas antal 11 och lärjungarnes 144. Att Folkskolorna inom länet, ehuru de i en och annan socken icke torde omfattas med den värma och det intresse de förtjena, likväl haft en välgörande verkan på det uppväxande slägtets bildning, tukt och ordningssinne, är utom allt tvifvel.
Expeditions-Utskottets Förslag till und. Uppläst oeb godkändt hos Ridd. och Adeln dén 3 Febr. j84t. Preste-Ståndet den 6 Borgare-Ståndet den io Bonde-Ståndet den i3 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående aflöning får den j som utses till bestridande af Rikets Ständers JustitiesOmbudsmans förut innehafvande tjenst. (Slats-Ulsk. Ull. N:ris 246 et 349.) S. A. K. Uti underdånig skrifvelse af den 8 Maj sistlidet år, liar E. K. M:s och Rikets Svea Hof-Rätt anmält: att ehuru af det förhållande, att Rikets Ständer vid sistlidna Riksdag förordnat, alt Hof-Rätts-Rådet och Riddaren af E. K.