Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den är af stor vigt för Arméen och jag är öfvertygad, att Arméens tillräckliga pensionering skall hafva ett större inflytande på Arméens tjenstbarhet, än den föreslagna lönetillök. ningen. Remitterades till StatsUtsk. Föredrogos och remitterades till StatsUtsk. K. M:s nedannämnde d. 4 dennes e. m. på bordet lagda Nåd. 1'roposrr till R. St. l:o om öfverlåtelse af en Eskilstuna Kungsladugård tillhörig tomt åt Fabriksidkaren Theofron Munktell för utvidgande af hans mekaniska verkstad i Eskilstuna: lil H. 21 322 Den 7 F e br u ar i. 2:o örn årligt anslag af 666 E:dr 32 sk b:ko elfer 1,000 ll:dr rmt till lön åt en ny Provincial-Iäkare i Nordmarks härad af Wermlands län; och 3:o ang:de anslag för aflönande af en extra Provincial-Iäkare med station i Trosa stad. Föredrogs ånyo l.ag-Utskrs d. 28 och 31 sistl. Jan. på bordet lagda Betänk. N:o 8, i anledn. af väckt motion, ang:de förändrad lydelse af 4 § i 1 kap, Gifterm.-Balken. Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Att företaga förändringar i lagar och inrättningar, då derigenom något godt och gagnelig! vinnes, är naturligtvis den väg. på hvilken de konservativa i samhället företrädesvis böra framgå: men att deremot företaga förändringar blott och bart för att förändra och utan något egentligt gagn, synes mig vara en afväg, emot hvars beträdande jag för min del på det högsta protesterar. Till den sednare kategorien af förändringar måste, enl. min tanke, det af Lag.-Utsk, här afgifna Förslag hänföras. Det må visserligen vara möjligt, att lagen i förevarrde fall kunde vara så till sägandes småaktigt tydligare, men någon egentlig olägenhet har, så vidt jag vet, af det nu gällande lagrummet ej upkommit.
det präktiga brud-; utstyrsel numret; — betingar ett I pris af 4 O Öre. I Tio n:r lemnas för i, »; 2 0 för 2.) å 1 kr. 5 2 5 Kaffekoppar med fat (af Silfver), 2 5 Kaffeskedar, Kaffeskedskorg, Kaffebrödskorg, Stor Kaffebricka, Dryckeskanna 1 par Ljusstakar för 5 ljus. Dragning å ofvanstående pjäser kommer att försiggå den 3 april detta år. Ett litet antal Lottsedlar finnes ännu kvar till salu hos mig och de flesta bokhandlare i riket. J. J A K O B S S OBS. Ombud för Liljeholmens Persiennefabrik (Engelskt patent). [1407] Öfverthuns omtyckta Hönsgårds A g g, fina Löskokningso. Matägg. Äggaffären Gallina, MästersamuelsfT. Allm. Telef. st. (Vikten cirka 30 kg. Kaffekanna (med afsvalningsfat) Gräddkanna, Sockerask, Sockertång, O N Juvelerare &amp; Guldsmed SÖDERHAMN. 45 Bekommenderar sin tillverkning af varaktiga, praktiska o. billiga gardiner och persienner af papper. 0 å följande gedigna Silfverarbeten. Obs.! Sibyllegatan Stockholm. t Lottsedlar, - i sept. 1889 JENSEN: Om 2 0 öre i frimärken insändas till Skandinavisk Modetidning, Stockholm, erhålles pr om00, A t e l i e r S T O C K H O L M. Helsingborg å 52 A. Klarabergsgatan 52 A. artiklar^w^ Borgarfoig Lifforsäkringsbolag, grundadt 1845. Tillgångar Utan återbetaln. vid döden Glas, 1,75 Vid köp på en gång af alla tre serierna erhållas de utan förhöjning i priset inbundna i två prydliga band. • o af Sundeman, Min nya priskurant öfver rikhaltiga förråd^ af alla slags 6 plantskole-^ Julius Stindes böcker: N Lager v Lif r ä n t o r. ; Nedra botten, I o. 2 tr. upp. O B S. Blott e t t hälft hvarje kilo gammalt ylle I Pris: 2: 25.
Det kan i förbigående anmärkas, att rågbröd bör bakas efter samma metod, men personer med dåliga magar böra i allmänhet undvika rågmjölsmat. H.-V. VI vilja särskildt fästa uppmärksamheten på Iduns lämplighet för platssökande och platsutbjudande annonsörer, äfvensom för alla öfrlga slags Matlagning-. Mjölk-gelé. Fem glas mjölk och 125 gr. socker kokas 5 — 10 minuter samt afkyles väl. Dertill sättes 30 gr. gelatin, som lösts i en kopp vatten och saften af fyra citroner samt fyra vinglas hvitt vin. Citronskalen kunna afrifvas tillsammans med socker och serveras till geléet. Detta gelé gifves med fördel åt sjuka, för hvilka mjölkdiet ordinerats, särdeles under febersjukdomar, då det är både lättsmält, närande och läskande. Anna B. Bavaria. 2 liter grädde vispas till skum. Härtill sättes 150 gr. socker, 100 gr. i litet vatten upplöst chokolad samt 13 gr. gelatin löst i vatten. Katten serveras med vaniljsås eller vispad grädde. Anna B. l Risgrynspudding. / ' qvarter risgryn kokas i ny mjölk, så det blir en tjock, väl kokt gröt, och tillsättes socker och vanilj efter smak. 1 qvarter grädde vispas till hårdt skum och blandas tillsammans med gröten och 4 blad i vatten upplöst gelatin. Slås i form och ätes kall med sylt till. Anna B. B Äppelpudding. Man kokar en god del äpplen i vatten, häller sedan upp dem i en hårsil och låter saften rinna af, hvarefter äpplena sedan kunna användas till äppelmos. Till en liter saft tager man nu 8 blad hvit och 2 blad röd gelatin och sätter det, sockradt efter behag, på svag eld, så att gelatinen upplöses. Då den blifvit upplöst låter man massan koka upp samt tillsätter / liter hvitt vin. Det upp hälles derefter i en glasskål för att kallna samt serveras med vaniljsås. Victoria.
Tryggt icke blott i detta ' opp, utan j full wisihet of er ygadt bäde om de swärighctcr och om det wägsamma som skulle möta wid förflagers uppgifwande, hwilka under den mängd af göromäl som nu upptaga sainteligc Riks Srändens lid, altid flutle blifwa ofullständige och ur stand att omfatta de mänga och serskildta de» larl som till förbättrande af Läro-anstslterne wid Rikets Acadcmier, Gymnasier, Stads och Lands Skolor, skulle kunna wara nödige, anser Pnst.-Ständet med största tillfre ställelse det för ändamälct säkra »udel, att med Kongl. Majus Nädiga tillständ fa i underdänighct öfwcrlemna detta wigti^a amne i hela sin widd till Kongl. Ma:ts egen höga wishct och ömma behjertande, femte underdänig hemställan, att sedan Kongl. Maj:t i Räder täckts inhemta kunnige och wid hwarje stags Lärowerk crforne mäns undcrdäniga utlätande, Kongl. Mastt i Räder wärdee wid, taga de anstalter och författningar, som afwen i detta afseende stola göra dek Tidewsrf märkwärdigt och ärofullt under hwilket Swensta Folket ägt den oskattbara lyckan, att genom den wisaste Konungs milda Styrelse ätcrfö» ras till sällhet och anseende» Den enda undcrdäniga önskan Prcste-Ständct wägar tillägga more, att dä siere Författningar wäl redan före strift - Den 1? Apris. 677 ffrifwit utarbetande och antagande af tjenlig?, passande och till Studierncs widare fortsättning wid Acadeinien lämpade Läroböcker wid Gymnasier och Skolor, men icke bestämd tid, innom hwilken sädane borde wara färdige. Kongl.
Då emedlertid handlingarne visa, att ungefär 1 Jo af Malå kapellboer består af Lappar, underställer Stats-kontoret Eders Maj:ls nådiga bepröfvande om någon del af anslagssumman för boställsköpet, t. ex. 4,000 Rdr, må af anslaget för Lappmarks Ecklesiastik-vcrk anordnas, i hvilket fall endast 2,000 Rdr bchöfde af Rikets Ständer å Riksgälds-kontoret anvisas. I öfverensstämmelse med hvad Stats-kontoret i underdånighet antvdt, torde lämpligen en tredjedel af köpesumman för ett boställe åt den ifrågavarande kapellpredikanten kunna af anslaget för Lappmarks Ecklesiaslik-verk anordnas, hvaremot, i afseende på hvad Stats-kontoret anfört rörande de af Rikets Ständer beviljade anslag till kapeilpredikanler i Tyngsjö och Muonionalusta församlingar, bör anmärkas, alt, hvad särskildt beträffar den förra, lian, —- enligt hvad Eders Maj:ts till Rikets Ständer i ämnet aflålna nådiga Proposition jemväl upplyser, — skulle af kapellboerne och presterskapet i Malung åtnjuta 400 Rdr, och hans lön således, med de af Rikets Ständer beviljade 600 Rdr, uppgå till 4,000 Rdr, ett belopp, som Rikets Ständer jemväl utan afdrag beviljade för Predikanterne i Högens och Lekvattnets kapell, — samt alt för dem båda anslag till boställen beviljades till högre belopp än som för Predikanten i Malå är föreslaget. Någon anledning synes mig således icke af Rikets Ständers beslut kunna hemtas alt nedsätta anslaget för denna sistnämnde under hvad Consistorium föreslagit eller 4,000 Rdr, med afräkning för de bidrag, församlingen erbjudit sig att lemna, uppgående i värde lill högst 150 Rdr Ilmi. 22 Bil. N:o 6 lill Kongl. Majlis Nåd. Vrop. N:o 1, om Statsverket 1859.
Sa faire un (une) — position! » Ja, » det mesopotamiske Sprog er et underligt Sprog », oeh skämt äsido kunde franskan ha varit omsorgsfnllare i » Paris just nu ». Jag skall dock icke trötta med mer än ett enda exempel till, och gftr därför förbi det inbjudande » hotell » Dieu ooh det stora därhuset och rakt p&amp; Gambettamonumentet i bokens slut. In * skriptionen är anförd, » herrliga, stolta, eldande ord, som Gam-betta slungade ut en dag i kammaren 1870 » (detta är nu ett litet historiskt misstag; citatet är från proklamationen efter Mets ' fall, och nflgon kammare att slunga ut orden i fans inte vid den tiden). De böija emellertid: » Français! Elève vos ames et vos Resolutions a la hauteur des périls qui fondent sur la Patrie! » Icke ett accenttecken (och naturligtvis ingen cedilj) annai än på den olyckliga elev-formen för Elevez. Huru förklara denna brist, som sedan fortgår i hela citatet och stör de väl lagda orden? Icke skulle väl händelsevis originalet vara inhugget med stora bokstäfver? Som läsaren behagar finna erbjuder » Paris just nu » en viss likhet med goodtemplarorden. Enligt dennas förra chef gäller om den Runebergs ord om Lotta Svärd: Något tålde hon skrattas åt men lyckligtvis är för bägge fullt giltigt tillägget: Men mera hedras ändå. Den värdelösa franskan stör intrycket, men forstör ju icke bokens värde. Vi ha förut framhållit dess praktiska förtjänster genom de anvisningar den ger, dess lättlästhet och relativa fall-ständighet. Det är icke mer än rättvist att äfven egna ett er kännande åt de skildringar, där förf.
Vid föredragning af Utskottets Utlåtande, i afseende på LandsStaternes reglering, innefattande att denna reglering ännu må uppskjutas, men vid nästa Riksdag åter förekomma, har hos Ridderskapet och Adeln Herr von Hohenhausen, M. S.j förnyat sin i motionsväg gjorde framställning om behofvet af någon lönföl bättring åt Lands-Staten på Gottland, och hemställt, att åtminstone ett anslag af 1,000 R:dr måtte för berörde ändamål beviljas; hvarjemte, hos Presle-Slåndet, Prosten Edvall, på anförde skäl, begärt ett anslag af 5,000 R:dr, för att användas till förbättring i de högst knappa lönevilkor, som nu bestås Lands-Staten i Jemtland; och har Prosten Nordin fästat uppmärksamheten på vigten deraf, att Lands-Staterne blifva ändamålsenligt och billigt reglerade, samt alt, innan en sådan reglering försiggått, inga andra förhöjningar i löneväg böra ega rum. Utskottet har medgifvit, att Lands-Staternes löner rättvisligen böra regleras och flerestädes en behöflig tillökning deri beviljas; men som Stats-Verkels tillgångar nu icke medgifva verkställigheten deraf, och en partiel förbättring för ett och annat Län icke lämpligen torde böra företagas, kan Utskottet icke understödja Herr von Hohenhausens och Prosten Edvalls här ofvan gjorda framställningar, utan vidblifver sitt förra tillstyrkande.
E. 29. — privat-, om tillsättande af ett särskildt Utskott, för att emottaga och till slut bereda det från RiksStånden återförvisade ärendet om förslag till lag för. XII. A. 383. — privat-, om emottagande af deras sedlar i kronouppbörden. XX. B. 194. XXI. A. 17. XXVI. U. 137. A. 17,. •— privat-, om ansvar för förfalskning af deras sedlar. XX. B. 37i. XXI. A. 20. Bankocommissarie, angående gratification åt, för biträde lemnadt BankoUtskottet. Se Gratification. Bankocommissarier, angående sättet för deras tillsättande. Se Commissarie-beställmngar i Banken. Bankocommissarierne A. P. Qvistberg med flere, om rättighet för dem att retroactivt få tillgodonjuta den för Bankens yngre commissarie!' föreslagna lön af 1600 R:dr B:ko. IX. B. 489. X. A. 109. Bankodiscontverket, angående vederhäftighetsbetyg för lånsökande derstädes. Se vederhäftighetsbetyg. BanLodiscontverkets kamererare, angående stadgande i banko 4 - ( 26 ) reglementet om skyldighet för honom alt ställa borgen för uppbörd. XXII. B. 208. XXIII. A. 176. Bankodiscontverkets bokhållare, angående förändring i lönevillkoren för. XXV. B. 28. A. 80. — räkenskaper och förvaltning för åren 1839 och 1840, angående revision af. Se Revision. — vaktmästare, angående gratification åt. Se Gratification. Bankofullmäktig, angående fritt vivre och logis för den, som har inspectionen öfver Tumba bruk. Se Tumba. Bankofullmäktige, angående val af. Se Val. Banköfullmäktiges berättelse, angående dess öfverlemnande till Rikets Ständer. II. B. 157. A. 235. — berättelse till BankoUtskottet år i84o.
Med anledning af dessa förhållanden har Domkapitlet i underdånighet hemstäljt, att till Rikets Ständer nådig Proposition måtte aflåtas om anslag af allmänna medel för uppförande af ifrågavarande byggnad, fieträffande det belopp, som dertill erfor - 8 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 78. drades har Domkapitlet förklarat sig icke vara i tillfälle att bedöma, huruvida den summa, kostnadsförslaget angifver, kunde blifva fullt tillräcklig; men äfven om detta skulle blifva händelsen, vore dock icke troligt att med samma summa äfven kostnaderna kunde bestridas för bibliotheksrummens inredning, gymnastiksalens förseende med materiel och anbringandet af gaslysning i densamma, m. m. Till följd häraf och då byggnadskassari icke eger några medel till betäckande af möjligen uppkommande brist, har Domkapitlet hemställt, att, derest Kongl. Maj:t behagade å den underdåniga framställningen fästa det afseende, att nådig Proposition med anledning deraf kommer att till Rikets Ständer allåtas, det äskade anslagets belopp måtte i nåder bestämmas till 30,000 R:dr. D) Hos Kongl. Maj:t har t. f. Rektorn vid Umeå högre elementarläroverk J. Unaeus, å egna och Läroverks-kollegii vägnar, i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t måtte till Rikets Ständer allåta nådig Proposition om anslag af statsmedel till uppförande vid nämnda läroverk af ett gymnastikhus, som tillika skulle innefatta åtskilliga af behofvet påkallade lärorum och andra för undervisningen nödiga lokaler, för hvilket, äfvensom för en i sammanhang dermed ställd inhägnad af läroverkets tomt m. m., kostnaden, enligt från orten insända ritningsoch kostnadsförslag, skulle uppgå till 59,100 R:dr 54 öre.
Stad finnes boende, på ett afstånd från Herjeådalen af 20 ä 25 mil, eller med fram och återresan 50, minst 40 mil, sällan eller aldrig kan påkallas, i Nåder täcktes förordna, att Herjeådalen måtte få en egen Läkare med sådan lön, att hall deraf kunde hafva sin bergning. Uti detta ämne har Kongl. Maj:t hört dess Sundhets-CollegiUm, hvilket under erkännandet af behofvet af en särskild Läkare för Herjeådalen , i underdånighet tillstyrkt ^ att en sådan måtte få antagas, med lika lön, som Provi ncial-Läkare åtnjuta, helst några särskilde inkomster fö‘r honom i berörde ort icke äro att förvänta; och som Kongl. Maj:t funnit, det vara af vigt och angelägenhet, att Herjeådalen beredes tillgång af Läkare-vård, sorn denna del af Jemtlands vidsträckta Län, vid det ofvan om 2Go Proposition om en Prov.-Latare i Härjeådalen1. förmäldfe locala' förhållande, hittills helt och hållet kan anses hafva saknat, särdeles som, hvarken någon Bataillonseller annan Läkare uti detta aflägsna Härad af länet finnes, har Kongl. Maj:t, då för detta ändamåls vinnande någre medel icke finnas att tillgå annorledes, än genom ett föregånget anslag å. Stat, härigenom velat till Riksens Ständer hafva öfverlemnat, att anslå vanlig lön för en Provincial-Läkare i Herjeådalen. Kongl. Maj:t förblifver Riksens Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest välbevågen. Datum ut Supra. CARL JOHAN. A. R. v. Prinzencreutz. Protocoll hållet inför Hans Maj:t Konun* gen i Stats-Rådet ä Stockholms Slott elen 25 fanuani 1823. Närvarande: Hans Excellence, Justitia Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg. Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne, Herr Grefve von Engeström. Deras Excellencer, Stats-Råden: Herr Grefve Rosenblad. Herr Grefve Fleming.
Aren 1849 till 1859 utgjorde väl, såsom förut blifvit anfördt, Riddarhuskassans öfverskott något öfver 5000 Rdr årligen, men sedan dess hafva utgifterna betydligt ökats, särdeles genom den vid de nästföregående riksdagarne af Kidd. o. Adeln beviljade lönetillökningar åt Riddarhusets tjenstemän, så att, enligt Riddarhuskamererarens kalkyl öfver Riddarhuskassans inkomster och utgifter, det årliga öfverskottet skulle för närvarande kunna beräknas endast till 2,708 Rdr 86 öre; men då Vaktmästarens lön från och med detta år blifvit förhöjd med omkring 75 Rdr årligen och tillfälliga vid hvarje riksdag beslutade utgifter icke blifvit beräknade, torde det årliga öfverskottet kunna upptagas till högst 2,500. Således årlig brist att betäcka 11,319. motsvarande ett kapital af omkring 226,000 Kdr. Om åter de gamla byggnaderne borttagas år 1864 och tvenne mindre paviljonger uppföras samt gården planeras oeh inhägnas med ett jernstaket m. m. blifver förhållandet följande: Förlorad hyra af nu befintliga lägenheter 4,531, 50. Ränta å reparationsfondens skuld 2,337, 50. Om paviljongerna uppföras utan den föreslagna portalen, beräknas kostnaden derför att utgöra omkring 63,000 Rdr, hvarå 5 proc. ränta uppgår till 3,150 j0 019 Tillgång. Öfverskott från Riddarhuskassan 2,500. Ärlig brist att betäcka 7,519. motsvarande ett kapital af omkring 150,000 Rdr. För betäckande af denna årliga brist finnes ingen annan tillgång, än den kapitationsafgift, Ridd. o. Adeln sig åtagit å 5 Rdr Rmt af hvarje Adelsman som för lön eller förmögenhet erlägger bevillning. Denna afgift har visserligen de sednare åren utgått med omkr. 12,000 Rdr Kmt per år, men beslut härom fattas af Ridd. o. Adeln vid hvarje riksdag, och lärer man icke på förhand kunna beräkna, hur länge Ridd. o. Adeln finnes benägen att densamma sig åtaga.
Brita tyckte ibland, att hvart hon såg, lyste det i rödt. Än såg hon framför sig det vargrifna lammet från i vintras, än blef det till lill’Brita i röd lapplufva. Och blodrödt var det öfver allt. Myren var så oändligt lång den natten, och fötterna, som måste framåt så trängande fort, voro svullna och ömma af allt gående. Om ändå tårarne hade kommit! Där hemma på stugubron, började det kännas kallt under väntan på lill’Brita och mor, och barnen makade sig tätt intill hvarann! Det värmde alltid något. Verner, stackare, som hade gått långa vägen, blef snart trött och somnade med hufvudet i Linas knä. Men hon kände minsann ingen trötthet längre. Hon bara såg och lyssnade och lyssnade och såg, med ögonen stora och vidöppna af väntan och förskräckelse. Sofva, tänkte hon visst, att hon aldrig mera skulle kunna se’n hon sofvit bort lill’Brita. När solen hade varit oppe några timmar, kom mor hem. Frampå förmiddagen skulle skallgången börja, och tills dess var det knappast lönt att söka mer, annat än närmast omkring stugan. För sin del trodde nu Brita, att lill’jänta hennes hade kommit sig ner i älfven till lappspökelset, och då finge hon nog aldrig se’na mer. Herregud, så trött och gammal hon kände sig, och i bröstet slet och trängde det trängde till gråten, som inte ville komma! Timmarne kröpo fram under långsam väntan, och ändtligen hördes tramp och röster från vägen. Det var skallgångskarlarne, som kommo. De voro från två byalag och spridde sig nu åt alla håll, uppöfver bärgåsen och nedåt älfven, inåt skogen österut och inåt skogen västerut. I tre dagar och tre nätter gick skallet och när de så möttes igen vid stugan, var det med långsamma steg och allvarliga ansikten. De hade ingenting sett, ingenting hört. Nu kom ångesten för mannen också. Hva’ skulle’ne bli’ te’ när han kom, och lill’Brita fattades bästbarne’! Det var int’ te’ tänka på en gång! En vecka senare var Anders hemma. Ja den dagen glömde ingen af dem! På ett sätt var det då bättre för Anders. Han fick hjälp af tårarne.
Bijölls; N:o 35, i anledning af väckt motion om upphäfvande af föreskrifterna, rörande inländska skådespelares och konslberidares skyldighet att erlägga afgifter till Kongl. Theaterns och Hof-Capellets pensions-cassor: Återremitterades; N:o 37, i anledning af väckt motion, rörande mäklare-slut i afseende på den så kallade ieverance-handeln: Återremitterades. S. D. Föredrogos ånyo oell remitterades till Stats-XJtskottet: l:o Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition den 10 i denna månad, angående en förändrad reglering i afseende på stapelstädernes tolag; och 2:o Kongl. MajUs Nådiga Skrifvelse den 10 nästlidne September, i anledning af väckt fråga om bildande af ett Nalional-museum. S. D. Föredrogos och lades lill handlingarne: Po Cojistitutions-Utskottets memorial, N;o 9, med uppgift å de hvilande grundlagsändrings-förslag, som af Rikets Ständer vid denna Riksdag blifvit antagna; och 2:0 Grefve Gyldenstolpes, AG., frän Ridderskapet och Adeln communicerade motion, örn präglande af en medaille, till minne af D. I), M, M. Konungens och Drottningens kröning.
Memorial af Öfverste Fröberg. s) Utdrag Ur Kongl. General-KrigsRättens Protocoll, som hölls den 22 Nov. 1742, 2 häften. t) Underdånig berättelse hvad sig tilldragit är vid Mendola Fästning f. o. m. den 2 Junii t. o. m. den 24 Junii — underskrifva E. Fröberg. u) Rotulus Actorum N:o 1, 2, 3, 4> 5 i saken angående Fälttågen uti Finland och deras olyckliga förlopp sedan nu påstående krig emot Ryssland declareradt blef. <v) 2ine Memorialer af JustitiaeCantzleren Silfverskiöld. 2?) Ett Memorial underskrifva af J. C. Silfversparre. y) i5 st. serskildte Memorialer af olika personer. z) Instruction för de af Riksens Ständers förordnade Commission och General KrigsRätteii den 11 Febr. 1743. ä) Utdrag af Protocollet som hölls i Riksens Ständers ExpeditionsDeputation d. 21 Febr. 1743. ä) Utdrag af Protocollet hållet 1 Riksens Ständers ExpeditionsDeputation den 24 Febr. 1743. o) Kongl. Brefvet den 26 Febr. 1743, angående General-KrigsRättens sammanträde med Riksens Ständers Commission. aa) Förteckning af Preste-och BorgareStåndens Ledamöter i Riksens Ständers Commission vid Riksdagen 1743. Den 19 Mars e. m. i75 bb) Ett Memorial af Bonden Jöns Nilsson från Linköpings Län till Rikets Ständer. cc) Ett dito från Bönderne Thom. Thomasson och Eskil Eskilsson angående underrättelse i några mål, rörande krigets olyckliga utgång i Finland. dd) Utdrag af Protocollet som hölls i Riksens Ständers Expeditions Deputation den 29 Mars 1743. eé) Utdrag af Protocollet hållet hos Riksens Ständers Secret.
Magn., i anseende till tjensteangelägenheter nedrest till sin station och således afsagt sig sin plats 96 Den 17 Octobcr e. m. i Oecon.Utsk., men anhållit om R. o. Ad:s tillstånd att bibehålla sin riksdagsmannarätt. Bifölls. Fortsattes pröfnirigen af Constit.Utskrs mein. N:o 4° med förslag, sorn åsyfta Tryckfr.förordats återbringande, i vissa delar, till dess ursprungliga skick. Utskts under Ntris 1, 2 och 3 afgifna förslag. Hr Cederschjöld, Pehr Gust.: Uti det ämne, som nu är under öfverläggning, vill jag icke vara vidlyftig, enligt deri gamla physiska satsen, att verkan och motverkan stå i förhållande till hvarandra. Dä nemi. så obetydliga krafter hittills blifvit satta i verksamhet mot tryckfriheten, behöfva icke heller betydligare uppbjudas för att till tryckfrihetens försvar motväga de förra. Jag skall derföre inskränka mig till att i korthet upptaga några af de väsendtligaste inkasten, som blifvit gjorda emot tryckfriheten. Jag vill börja med de skäl, som blifvit framställda af den värde ledamot, som synes hafva haft största anspråken på grundlighet. Han har klandrat Hr Dalmans definition på laga domstol och uppgifvit en annan, som jag icke kunnat fatta. Härvid får jag erinra, att grundlagen gifver den rätta definitionen på laga domstol uti 16 § Reg.F., hvarest det heter: ''Konungen läte en hvar blifva dömd af den domstol, ■"hvarunder häri rätteligen hörer och lyder.” Laga domstol är således hvarje uti lag stadgad domstol, hvarunder en hvar rätteligen hörer. Samme värde ledamot har sökt bevisa, att åklagaren ej bör ensamt få rubricera brottet eller uppgifva den §, hvarefter han vill, att den tilltalade skall dömas, utan att, derest jury skall finnas, endast den frågan bör till dess besvarande framställas, huruvida den åtalade skriften är brottslig? Detta vore nästan den värsta stöt, som tryckfriheten kunde få. Den tilltalades första fordran är nemi. att få veta, hvarföre han är tilltalad.