Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I deri händelsen gör man ingen förändring i gamla förhållanden, och man behöfver icke heller göra det; ty så länge fastigheter matas mot fastigheter, har man den gamla beräkningen att iakttaga. 3 mom. ”1 de fall, der, enligt särskilda författningar, endast vissa medborgare äga rösträtt, förhåiles på sätt författningarne för hvarje händelse stadga.” J veten, mine herrar! att det finnes särskildta val, hvarom bestämda författningar finnas, men som skola hållas på sockenstämma, t, ex. piestval, electorsval till riksdagsmän m. fl., och för dessas skull är det som de gamla författningarna höra fortfara orubbade. 4 mom. ”Då fastighetsinnehafvare på landet och i stad rösta gemensamt, beräkna de för hvarje hel riksdalers fastighetsbeviilning elter 2 art. en röst.” Man kan säga att denna röstberäkning är nog ringa, men det är allt efter som man lager den. Det rättaste tyckes vara att taga den efter en hel riksdaler, hvarigenom man slipper bråken. 5 mom. ”Då fastighetsinnehafvare och andra församlingsboer rösta gemensamt, iakttages: a) att hvarje innehafvare af fastighet på landet eller af hus eller jord i staden beräknar en röst för hvarje hel riksdaler, som han i fastighetsbeviilning efter 2 art. erlägger: innehafvare af fastighet, för hvilken mindre än 1 r:dr sådan bevillning erlägges, beräknar ^ röst; h) att hvarje annan bland förenämnde församlingsboer, hvilken betalar 2 rtdrs bevillning efter 2 art., beräknar en röst; men för bevillning derunder beräknas iu 21 fl. aå i Den 8 Mars f. m. gen rösträtt; c) att öfver en röst beräknas inga halfva eller andra bråk af röster.” Det är en rättighet för fastighetsinnehafvare, att, ehuru ringa hans fastighet må vara, likväl kunna deltaga i sockenstämma.
Banko-ombud, förändrade grunder för deras rätt till befordring inom Banko-verket ... 78. „ i anledning af erhållen återremiss 95. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Bevillningsfaxermgslängd öfver fast egendom inom Socken och Härad af Län för år 18.. Den skattskyldige. Nummer å uppgift eller annan bilaga. Egendomen. Hemmans Meddelade officiela uppgifter A f Be villnings-beredningen Af Taxerings-kommittéen II g i Taxerings-kommittéens protokoll. Af Pröfningskommittéen ändrade partivärden. § i Pröfnings-kommittéens protokoll. Särskilda anteckningar. 2 C 3 3 CD J1 a CO a 09 om sednaste köpeskillingens belopp. oni hypotheksvärdering. om gällande brandförsäkringsvärde. uppskattadt värde föreslagen bevillningsafgift uppskattadt värde påförd bevillningsafgift å jordbruksfastighet. å annan fastighet. för jordbruksfastighet å 3 öre för 100 R:dr. för annan fastighet å 5 öre för 100 R:dr. Summa R:mt. å jordbruksfastighet. å annan fastighet. för jordbruksfastighet å 3 öre för 100 R:dr. för annan fastighet å S öre för 100 R:dr. Summa R:mt. Parlisumtna. Hufvudsumma. Partisumma. Hufvudsumma. Partisumma. Hufvudsumma. Partisumma. Hufvudsumma. Brukspatron N. N 1 Råbelöf Säteri Cronvall Näsby Stenkärlsfabriksbyggnader Den skattskyldiges samt egendomens namn, nummer och hemmantal böra vara af Häradsskrifvaren införda, då Längden till Bevillnings-beredningens Ordförande aflemnas. 2:o. Sedan Pröfnings-kommittéen slutat sin förrättning, bör, genom Landskontorets försorg, från nämnde Kommittés Längd i Taxeringslängden införas de förändringar i uppskattningsvärdet, sorn af Pröfnings-kommittéen blifvit beslutade, så att Taxeringslängden alltid för hvarje uppskattad fastighet innehåller tillförlitlig uppgift på det verkliga uppskattningsvärdet. Hör lill Bev.-Ulsk. Mern., 1859 & 1860, M 46.
Eremitagets h v itak tiga rococco-sidennät mot den blåsvarta himlen, det böljande tåget af tusen utspända paraplyer, hvaröfver landåerna höja sig, hejdade midt i förvirringen för att fl koren upp, medan aristokratiens herrar långsamt köra genom hvimlet, tillbakalutade — grå och gula regnrockar, som i färgen precis stämma med de solbrända ansig-tena och de blonda mustacherna. Hem åt Strandveien dånar och rasslar så i kapp med ång-spårvagnen det långa tåget, som spirituela referenter nästa dag i tidningarna kalla den köpenhamnska retour de Longchamps. Och vid middagsborden i Tivolis restauranter sitta efter hem-komsten unga, icke mindre spirituela köpenhamnare och tala om och tänka på huru Köpenhamn dock mer och mer närmar sig till att likna Paris. Väl måste det medgifvas att ännu saknas Eiffeltornet, men med stolthet påminner man sig Tuborgfiaskan, som reste sig redan i fjor. Och nu kapplöpningarna . Det berättas, att en medlem af den yngsta adeln, som nyss kommit från utlandet, bestämdt förklarat i år på kapplöpningsbalen, att han ämnar införa den röda fracken. Kom så och säg, att icke Köpenhamn följer modet Den röda herrbaldrägten, är icke det helt och hållet Paris? Qustaf Esmann.Johan Nybom oeh » skalde-konungen ». Ett minne frän skoltiden i Wexiö. Af F. H — n. Det var i slutet af sångens, svärmeriets, den nyvaknade lefnadsglädjens månad, den ljufva maj år 1853. I Nya Wexiö-bladet lästes ungeffer samtidigt tvänne annonser, som båda erinrade om, att alla, som kunna sjunga eller tro sig ega sångens gåfva, känna behof af att brista ut i toner. Ben ena af dem hade sin plats under rubriken: » Till salu finnes », och hade att förmäla, att i bokhandeln nyligen utkommit ett arbete af J. E. Ahlstrand, benämdt: » De sköna blommorna och den andeliga striden i Sverige år 1849 — 1852 ».
För min del har jag alltid lifligt känt den lyckan att vara medlem i eit samhälle, der frihet finnes under fria Lagar, der lika rättvisa måste delas åt alla klasser Medborgare; och utan att kunna såga mig hafva någon nogare kännedom af Lagen, tryggar jag mig vid dess föreskrifter. Jag får således, hvad första punkw ten angår, blott hemställa, om någon anmärkning kan äga rum, utan att yttra min tanke om all vidare åtgärd, efter anmärkningen år emot mig. Hvad andra anmärkningen angår om för: skrifningars öfv‘ 'emnande till Kongl. Majit och Kronan, såsom hypothek för det understöd, som Disconten erhållit, så år, medelst hvad i denna omständighet, dels af mig, dels af andra blifvit upplyst, bekant, att allt skett i laglig våg, efter gjord underdånig anmälan hos Kongl. Majst, på Nådig föreskrift, utan vidare påföljd Den 2 junit. 3\ häraf, än att Disconten derigenom sattes i till»; fålle, att en längre tid ån annars skedt, aflägsna de olyckor, hvi ka sedan inträffa; jag hemställer alltså, om hår någon anmärkning kan äga rum. Hvad tredje omständigheten om Assigneringen angår så får j g äran påminna, att enår, enligt hvad ifrån början om Discontens rörelse årligen blifvit gjort bekant, den hufj vudsakligen grundat sig på Tre procent» inedels upptagande, dels ujpt Reverser, dels på AfekrifnirigsRåkning, att vid anfordran betalas, hvilka medel åter på tid utlånas, så kan jag ej annat finna, än att samma förhållande varit allt från i8to till nu, och detsamma som i alla Credit Verk, nemligen, att om alla fordringar derå på en gång ingå, så kunna de ej realisera eina förbindelser, efter tillgångnrne ej lika hastigt kunna disponeras. I likhet med hvad jag redan förr en gång *agt, så, om sjelfva Banken kommer i den belägenhet, kan han ej uppfylla sina förbindelser, ty detta verk grundar äfven en del af sina inkomster på disponerande af Fonder till utlåningar, sohl åro i deposition, fast under annan form; så år det med alla Creditverk; omöjligen kan man realisera sina tillgångar i ögonblicket.
Ridderskapet och Adeln ansäg hindra antagandet af det upgifna Förslaget, blef detta Memorial, ätföljdt af de derwid gjorde anmärkningar, till Lag-Utskottet äter remitteradi. Ur supr». Utdrag af Högloft. RiddcrstapetS och Adelns Protocoll wid Urtima Riks. dagen i E)rebro den 29 September Lgro. S. D. ^pdvogs ät det af Riksens Ständer nedsatte särstillda Utskott, att uptaga och af. gifwa sitt utläkande öfwer den af Herr Pä hl. man, Otto Fredric, gjorda motwn, det mätte de af Riksens Ständer wid sistledne Riks. dag fattade beslut, hwilka till den nästföljande Riksdagen skulle blifwa gällande i allt hivad Riksens Ständer nu icke annorlunda stadga, fastställas; uti hwilket beslut de öfrige Re. fpectiwe RiksStänden skulle »vänligen inbjudas, att med Ridderskapet och Adeln instämma. Ul kvprs. Utdrag 1ZJ Den 29 September. Utdrag ak Högloft. RidderffapetS och AdelnS Protokoll wtd Urtima Rikedagen t Orebro den 29 September 1810. S D föredrogs ä nyo Stats-Utskottets den 25 sistbdne September pä Bordet lagda Memo. rial af den 21 i samma manad, i anledning af Kongl. Majas Nädiga Proposition angäende nägre wid Stats regleringen förekommande omständigheter; och blef hmad Stats-Mskottet föresiagit och titlstyrkt af Högloft. Ridderffapet och Nveln tstl alla delar gilladt och blfallit. Ut xupra. Utdrag af Högloft. Ridderskapets och Adclns P/orocoll wid Urtima Riks, dagen i Orebro den 29 September i8rv. S D. ^ anledning af det stadgande i 59. §.
Nu åter, då gällande inlörselslörbud och höga lullafgifter å väfnader blifvit af Bikels Ständer, med högst obetydlig förändring, bibehållna, anser ock Utskottet de i gällande tulltaxa stadgade undantag för siden-, halfsidenoch bomulls-väfnader, som direkte införas från Ostindien och öfriga orter på andra sidan Goda-hopps-udden, lämpligen böra qvarstå; hvadan och enär det af Ridderskapet och Adeln, i afseende å förenämnda anmärkning, beslutade utbyte af ordet ”orter” mot produktion s-orter skulle pålägga importören en bevisuingsskyldighel, angående varornas tillverkningsort, sorn i de flesta fall blefve nära omöjlig att fullgöra, Utskottet ser sig föranlåtet inbjuda Ridderskapet och Adeln, Presteoch Borgare-stånden, att, med frånträdande af sina skiljaktiga beslut härom, lika med Boiule-ståudet bibehålla nu gällande undantagsbestäm - 6 Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 27. melser för siden-, halfsiden, och bomulls-väfnader, som direkte inkomma från Ostindien och öfriga orter på andra sidan Go~ da-hopps-udden. Skulle denna inbjudning icke vinna bifall, föranleda de skiljaktiga besluten, hvilka afse sjelfva tullbestämmelserna, omröstning i förstärkt Statsutskott; i hvilket hänseende Utskottet föreslår följande omröstningar: a) om kontrapropositionen: l:o Den, som lill kontraproposition i den hufvudsakliga voteringen antager Ridderskapets och Adelns beslut, att bibehålla sina stadgade serskilda tullbestämmelser för siden-, halfsidenoch bomullsväfnader, inkommande direkte från Ostindien och öfrige orter på andra sidan Goda-hopps-udden, utan annan förändring än att ordet ”orter” skall i anmärkningen pag.
I följd häraf och då af den nådiga Skrifvelsen, tillika med hvad Institutets Ordförande, Friherre von Kraemer, derom anfört, vill synas, som uppförandet af dels det för lärlingarne afsedda boningshus och dels en ny byggnad för schäferiet, i stället för det nu befintliga bristfälliga fårhuset, skulle vara företrädesvis angeläget, har Utskottet ansett sig böra förorda anvisandet af de dertill erforderliga, jemförelsevis mindre betydliga belopp, 18,058 R:dr 64 öre för den förra och 13,478 R:dr 96 öre för den sednare byggnaden, eller tillsammans 31,537 R:dr 60 öre; hvadan således Utskottet hemställer, det Rikets Ständer, jemte underdånigt tillkännagifvande af det hinder, som mött för beviljandet vid innevarande riksmöte af hela det för omförmälda nybyggnader ifrågaställa anslag, måtte till uppförande vid Ultuna Landtbruks-institut af nytt boningshus för lärlingarne samt en ny färhus-byggnad, anvisa en summa, i jemnt tal, af 31,540 R:dr, att, enligt Kongl. Maj:ts nådiga disposition, från Riksgälds-kontoret utgå. Stockholm den 21 September 1860. Ank. till Exp.-TJtsk, den 24 Sept. 1860, kl. 12 midd. Utlåtande, i anledning af väckt motion, angående utvidgning af östra flygeln af Rikets Ständers hus. (U. A).
Man skall heller inte ändra de fonder som är anslagna till välgörande ändamål i de båda länderna. Sverige lovar att bibehålla det i Norge grundade universitetet och Danmark lovar att bibehålla universitetet i Greifswald. Löner och pensioner skall inte förändras. Sveriges kung vill så mycket det på honom beror, skaffa Danmark skadestånd för förlusten av Norge. Han vill försöka förmå sina allierande att lämna passande ersättning för Norge. Så snart denna traktat är undertecknad skall alla fientligheter upphöra både till lands och till sjöss. Det som är taget skall återställas. Alla penningtransaktioner skall upphöra, egendom som är tagen i beslag av tyska armén skall återlämnas. Kommissarier skall utses för att genomföra de beslut som ges i traktaten, nämligen: Att hertigdömet Schleswig, med Fredricsorts fästning skall utrymmas. Att de allierade trupperna skall utrymma hertigdömet Hollstein och överlämna det till danska trupper. Att Glückstads fästning skall utrymmas och överlämnas till danska trupper och utväxlas mot kronprinsens av Sveriges provisoriska. Att de svenska trupper som blir kvar tills det slutliga utrymmandet skall betala sitt underhåll. Att svenska trupper skall rycka in i Norge och befästa fasta platser. Att Svenska Pommern och Rügen skall utrymmas så snart fästningarna Fredricshall, Kongsvinger, Fredricsstadt och Aggerhus i Norge blivit besatta av svenska trupper. Proklamationer skall utsändas till innevånarna i de områden som byter styrelse, så att de vet vad som gäller i fortsättningen. De skall uppmanas att med stillhet motta de nya trupperna. Generalguvernörer och andra ej infödda ämbetsmän vilka inte vill stanna kvar, skall tillse att inga dröjsmål av traktatens genomförande sker. Krigsfångarna skall friges utan undantag och oberoende av antal. Utlämnandet skall ske så snart som möjligt på ett eller flera lämpliga ställen vid gränsen. Regeringarna skall vara ansvariga för de skulder som krigsfångarna kunnat åsamka sig och betala inom två månader. Kvarstad och embargo på respektive undersåtars egendom skall upphävas. Svenska kungen avstår fråm krav. Kungen av Sverige avstår från de skepp och laddningar som blivit kapade av danskarna sedan freden i Jönköping.
Detta blefve förhållandet, om belåningsrättigheten utsträcktes till alla Rikets stapelstäder. Jag är öfvertygad att när vi en gång hinna att erhålla PrivatBanker i Riket, blir den nu föreslagna disconteiingen öfverflödig, men till dess anser jag belåningsrättens utsträckning för alla Rikets städer motverkande det åsyftade ändamålet. —- Jag fortfar alltså k att yrka återremiss af Utlåtandet. Herr Rosenqvist: Herr Munck af Rosenschöld har yttrat den förmodan, att Ridderskapet och Adeln genom återremitterandet skall hafva uttryckt sitt ogillande af BancoUtskottets Utlåtande, och att således, då det ena Betänkandet blifvit återremitleradl, en lika åtgärd äfyea borde vid - Den ii December f. m. tagas med det andra, helst båda Utskotten till sin gemensamma handläggning fått Motionen remitterad, och således böra tillsammans Utlåtande afgifva. Jag deremot är inom mig fullkomligen öfvertygad, att en stor del af den pluralitet, som beslöt återremiss af BancoUtskottets Betänkande, irrade sig om voteringspropositionen, samt förmodade, att afslag å EkonomiUtskottets Utlåtande skulle blifva det resultat, som borde uppkomma af återremiss utaf BancoUtskottets Betänkande, Beträffande Herr Rosenschölds anmärkning, att båda Utskotten hade bordt gemensamt handlägga ärendet, kan jag så mycket mindre gilla densamma, som med de åsigter, hvilka nu visat sig vara rådande inom Ekonomiutskottet, bestående af 48 Ledamöter, följden decidement hade blifvit, att BancoUtskottet, sorn är sammansatt af endast 36 Ledamöter, blifvit öfverröstadt, hvaraf uppkommit den orimlighet, att en låneanstalt blifvit beslutad, hvartill ingen fond kunnat anvisas.
Deremot återstode för Trafikstyrelsen, enligt Stats-Utskottets Utlåtande N:o 48. 7 nyssnämnda med Styrelsen öfver Statens jernvägsbyggnader träffade öfverenskommelse, att fullgöra uppsättningan af de lokomotiv jemte den öfriga materiel, som erfordrades för de under arbete varande nya banorna, af hvilka banan emellan Stockholm och Upsala ansågs behöfva minst 5 lokomotiv Cathrineholm och Norrköping dito 4 „ Laxå och Christinehamn dito 4 „ eller tillsammans 13 lokomotiv, hvilka alla, då förut befintliga 75 lokomotiv för de äldre banorna uteslutande togos i anspråk, måste under instundande vår och sommar anskaffas. I fråga dernäst om personvagnarne disponerade Styrelsen för närvarande 210 sådana vagnar, utom 6 så kallade stats-, 7 postoch 5 fång-vagnar. Då detta antal vore för persontrafiken på de redan färdiga banorna det lägst erforderliga, måste för de nya banorna anskaffas nya dylika vagnar, nemligen: för Upsala-banan 24, „ Norrköpings-banan 1(5, „ Christinehamns-banan 10, eller tillsammans 50 personvagnar. Vidkommande slutligen de bagageoch gods-vagnar af olika slag, som begagnades i trafik på vestra och södra stambanorna, uppgick vid 1865 års slut dessas antal till 1,022. Då likväl detta antal vore alldeles otillräckligt, enär erfarenheten ådagalade, att af detta slags vagnar för hvarje trafikerad banmil erfordrades minst 16 stycken, följde häraf att för de redan färdiga banorna, med tillägg af de 16 mil, som voro afsedda att under år 1866 för trafik upplåtas, behöfdes omkring 1,600 stycken godsvagnar, hvadan utöfver nu befintliga 1,022 stycken dylika vagnar, komme att erfordras ytterligare 578 stycken, hvilka alltså, jemte tvänne fångvagnar, måste anskaffas.
Af den till Fullmägtige insända berättelse öfver verkställd granskning af Filial-Bankens i Örebro räkenskaper och förvaltning för år 1859 inhemtas, bland annat, att mot stadgandet i punkten 67 51 morn. 1, a) af Kongl, kungörelsen angående Filial-Bankens styrelse och förvaltning den 4 Maj 1858, inteckningarne för aktierna N:ris 28, 47, 55, 56, 63, 72 och 97 öfverstigit 1850 års taxerings-värde med en sammanlagd summa af 4,565 R:dr 12 öre Emit, såsom fyllnad i hvilka belopp dock, enligt hvad Direktionen öfver Filial-Banken meddelat, vederbörande delegare kontant aflemnat för N:o 55 Sex hundra E:dr och för N:o 63 Ett Tusen Sexhundrafemtio R:dr: och som nu anmärkta förhållande af Direktionen blifvit lemnadt obestridt, hafva Fullmägtige, utan afseende dels å Direktionens till förklaring af berörda förfarande lemnade uppgift, att verkliga värdet af landtegendom i Nerike mångdubbelt öfverstege taxeringsvärdet och att berörde inteckningar således, ehuru ölverstigande 1850 års taxeringsvärde, innefattade full säkerhet, och dels å det förhållande, att Banken hvarken nu vore eller framdeles torde blifva i tillfälle att till ifrågavarande FilialBank anvisa försträckning till belopp, motsvarande den säkerhet, hvaremot anmärkning ej förekommit, ansett sig icke kunna eftergifva tydliga föreskriften i ofvanberörde Kongl. Kungörelse, hvadan Direktionen blifvit förständigad att uti anmärkta hänseendet ofördröjligen bereda rättelse. § 66.
Mötes-Passevolance-afgiften har redan, enligt Rikets Ständers beslut vid 1840 och 1841 årens riksdag, med förstnämnde år upphört, och ett årligt anslag af 186,669 R:dr blifvit å Riks-staten uppfördt, till bestridande af kostnaderne för indelda arméens underhåll och sjukvård under möten, marcher och mönstringar; hvadan, i afseende å denna afgift någon åtgärd numera icke erfordras. b). Four åge-Pass ev olane en har Kongl. Maj:t ansett utan olägenhet kunna bland Stats-verkets inkomster ingå, emot anvisande af motsvarande kontant anslag. Som denna afgift icke förrän efter mötes-passevolansens upphörande finnes i Rikshufvud-boken serskildt upptagen, hade Stats-kontorets uppgift endast omfattat förhållandet dermed för åtta år, under hvilken tid afgiften utgjort per medium 32,330 R:dr 11 sk.; hvadan Kongl. Majit föreslagit, att å Riks-staten bland Stats-verkets inkomster borde, under titel: Fou» rage-afgift vid indelda Kavalleriet upptagas i rundt tal 32,300 R:dr, hvilket belopp sedermera, enär uppbörden komme att blifva beroende af fourage-priserne, borde vid framtida 0 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 5/, Litt. A. Stats-regleringar derefter jemkas. Såsom uppbörds-arfvode och remisslage å dessa medel utgå för' närvarande procent, utgörande för förstnämnde summa 363 R:dr 31 sk. 2 rst., hvilket belopp ''följaktligen borde vid ersättningens bestämmande afräknas. Om, med iakttagande häraf, det blifvande ersättnings-anslaget blefve vid hvarje
Majit gjorde hemställan om ett årligt statsanslag af 30,000 Riksdaler såsom det minsta belopp, hvilket, i Styrelsens tanke, för berörda ändamål erfordrades, men endast tredjedelen af denna summa, elier 10,000 Riksdaler årligen, på Kongl. Majlis framställning blef af Rikets Ständer för innevarande statsregleringsperiod beviljad, hade, till följd häraf, nyssnämnde plan måst i så måtto inskränkas, att inga inköp af ädla djur från utlandet hitintills kunnat under ifrågavarande period verkställas; att de nya stamholländerier, hvilkas uppställning blifvit påbörjad och nu påginge, således uteslutande måst bildas genom inköp i de äldre, inhemska holländerierna, hvarest de bästa qvigorna alltid sparades för stamhjordarnes eget behof af komplettering vid de årliga utmönstringarne af äldre djur, och hvarigenom det förhållande uppstått, att til! de nya stamhjordarnes uppsättning måst användas djur, hvilka på långt när icke varit så goda eller för ändamålet lämpliga, sorn Styrelsen skulle önskat, samt slutligen, att, af berörda skäl, Styrelsen ej kunnat tillmötesgå från flera båll gjorda framställningar om nya stamholländeriers inrättandeJemte tillkännagifvande derefter, bland annat, att endast elfva fullständiga stamholländerier inom riket hittills kunnat uppställas, nämligen.- ett af Svensk race i Östergöthlands, ett af Pembrokeshire d:o i Hallands, ett af Yoigtländer d:o i Gefleborgs samt åtta af Ayrsbire d:o i Upsaia, Westmanlands, Örebro, Wermlands, Skaraborgs, Elfsborgs, Jönköpings och Calmar län, men att dessutom dock funnes under organisation tre Ayrshire-holläuderier, nämligen ett i Stora Kopparbergs län med 11 djur, Bil. N:o 5 lill Kongl. Maj:ls Nåd.
Sannt må vidare vara, att styckets stilart af att vara komedi ej så skarpt genomföres, att icke både fars och melodram här och hvar spöka. Det finns dock en genomgående god egenskap hos detsamma, som följt den omtyckte och vane novellisten äfven hit på det dramauska områ- det: det underhållande sätt att berätta, som utesluter alla longörer och häller åhöraren-åskådaren vid ett jämnt och angenämt intresse. Härom vittnade den fulltaliga premierepublikens stämning, hvilken ofta var munter, alltid uppmärksam, efter aktsluten erkänsam i lifliga applåder och rop efter författaren. Den vidlyftiga personlistan för snart sagdt samtliga teaterns bästa krafter i elden — en omständighet, som ej minst torde bidraga till » Lilla professorskans » bestånd å repertoaren. Utrymmet medgifver oss blott att helt kort nämna några af de mest framträdande rollinnehafvarne. Främst då fröken Seelig, titelpartiets uppbärarinna, som nu, för tredje gången i sträck inom en helt kort tid, helt enkelt ypperligt skiljer sig från en maktpåliggande uppgift. Hr Fredrikson — professorn — sekunderade henne charmant, och fru Rundberg hade denna gång i Olga Vernbjelms roll funnit ett parti som enkom skapadt för henne. Resultatet blef ock i dubbel bemärkelse glänsande. Fröken Ahlander gjorde af den allt annat än sympatiska gamla amman en skarpt karaktäristisk figur, liksom hr Hedlund af den unge, hvad man brukar kalla » dekisartade », Kjellson fick en god typ. Svenska Mönster för Konstväfnåder och Broderier (Omkring 200 mönstermotiv) i färgtryck. 6 häften med 6 planscher i hvarje häfte. Första häftet utkommet. Andra häftet i medio af december. Hela verket fullständigt 1 april n. å. Pris 1:50 för häfte. För subskribenter 7:50 för hela verket (Postanvisning). Subskription hos JAKOB KULLE, Postadress Stockholm. V i tro helt visst, att det nya skådespelet skall visa sig ega betingelser att draga publik. Efter detta följde en lång afmattning, men hon konstnärernas ofta mer eller mindre kallt blanka var o c h förblef klar i sin blick och i sin tanke. oljetaflor.