Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Till denna till bör äfven all återstod för försåldt stämpelpapper ofelbart vara i ränteriet eller hos Kronofogden i orten aflemnad, vid äfventyr för uraktlåtenhet deraf, att försäljningsmännen anses såsom hade han försålt allt det stämpelpapper, han emollagit; i följd hvaraf Kongl. Maj:ts Befallningshafvande låter genast lagligen in* drifva det häremot svarande penninge belopp, med laga ränta, och förordnar i stället annan försäljningsman. Uti hvarje redogörelse bör det vid inventeringen befunna beloppet stämpelpapper balanseras lill upptagande i näst afgifvande räkning 3:o Hvar och en, som är skyldig att hålla allmänheten tillhanda stämpelpapper, bör tillställas ett exemplar af denna författning, till egen och andras efterrättelse; och då cn köpare fordrar upplysning om det stämpelbelopp, som erfordras för en vi>s handling, skall den, som slämpelpappcr försäljer, åligga att en sådan upplysning meddela, utan att derför ega fordra eller emottaga någon särskild vedergällning. sa Förslag till Författning ang. Stämpelpapper s-afgiften. § 11. Forsaljnings-provision. i:o Vid redogörelses afgifvande för på kredit emottaget stämpelpapper, vare sig till försäljning eller lill användande i och för utöfningen af embete eller tjenst, ege den redovisande att, såsom ersättning för möda, skrifmaterialier, postporto m. m., beräkna sig till godo i Stockholm fyra och i landsorterne fem procent af det försålda eller använda beloppet af stämpelpapper. 2:o Hädanefter, såsom hittills, erlägges för stämplade vexelblanketter icke någon betalning utöfver stämpel-beloppet; men för o<tämplade vexel blanketter, hvilka of allmänheten begäras och erhållas, utöfver de till sekunda-vexlar afsedda blanketter, skall erläggas betalning med 3 öre för hvarje sådan blankett.
Domar böra fa ombytas, enär »vederbörande Lonungens Befallningshafwande genom päskcift intygat, det tilgang brustit för Lb»rt-tN8 wärde, hos den fom warit skyldig tofa Lxxeäitionsn; äfwenfom Lkartor, hwilka genom miststrifnlttg eller annan wädelig orsak blifwit til nyttigt bruk otjenlige, bära fa ombyras, derest behörigt bewis a (Urtar, är tecknadt, ar densamma, utan at hafwa warit förut begagnad, blifwit odugelig; och skall här - Den 17 Mars845 härwid för papperet betalao 6 rust. kaneo Hen sonr begär ombptct. Ändteligen beträffande den hos <Wäl'ofl. Borgare-Standet ffedde erindran, ar börerne för försummad cäurrei-jiiA mätte bliswa minst En R:d. Z2 fi., men da Srämpei-afaifren utgjorde högre belopp, desantma aläggas til enahanda 8uunn3, som skartan bordt innehålla, företer sig icke fullkomlig grund til et dylikt besim; hwarföre Utffottet förmenar bast wara, at hwad i denna del förut ar stadgadt, sar utan ändring tjena til efterrättelse. För öfrigt och jemte bifogande af ummanffr sammandrag, enligt Orsrt-L ZjAMtW-LoMvirets nygift öfwer de i vrterne befundne Behållningar och dit ffedde afsändningar af stämpladt papper ar 1808, tror Utstottet sig böra hemställa, om ejden sa kallade exera stämpling kunde med nästa Julii manads början uphöra, samt fran samma rid hwar och en wara tillåtit, ar antingen strifwa sine handlingar pa ^'barta Ljtzillata, eiler dem dermed belägga, och försäljningen af Lbartor werkställas uti särssildte contoir ester Mffortets förra xroM. Delta alt öfwerlemnas dock wördfammeligen til Riksens Högloft.
Motionären har derjemte till Utskottet öfverlemnat officiel uppgift pa de årliga bidrag, som af entreprenörer uppbäras för bestridande af skjutsen vid de gästgifvaregårdar inom Skaraborgs län, hvarest densamma blifvit upplåten på entreprenad till den 1 Juni 1855; utvisande denna uppgift, att bidragen, som för olika gästgifvaregårdar äro i hög grad skiljaktiga till beloppen, så att desse vexla emellan 30 sk. 8 r:st och 36 r:dr, allt banko, pr mantal, tillsammans utgöra 12,135 r:dr 37 sk. 2 rist, af hvilka bidrag, fördelade på 651 reserv och 1.523 ^ hållskjuts-skyldige hemman, på hvarje hemman belöper sig omkring 5 r:dr 27 sk. B) Förhöjning af shjuts-legan, såväl för entreprenad sorn för reservskj utsen. Under åberopande af dels de betydliga bidrag, de skjuts-skyldige mast vidkännas till entreprenörer, dels ock svårigheten att i vissa, särdeles de glest bebyggda orterne, åstadkomma dylika inrättningar, hafva åtskillige motionärer ansett det vara med billighet öfverensstämmande och af behofvet pakalladt, att skjuts-legan förhöjdes. Väl hade derigenom, att skjuts-legan a landet, enligt Kongl. Kungörelsen den 4 Maj 1852, blifvit under 5 l månader om aret höjd till 20 sk. banko milen å de ställen, der entreprenad icke kunnat tillvägabringas, någon lindring i skjuts-bördan blifvit beredd: men denna börda vore icke mindre tryckande under den återstående delen af året, då vigtiga landtmanna-göromal påginge. j t Utom hvad, i sammanhang med andra ämnen, redan blifvit rörande skjuts - Bih. till R. St.
2Bib uppfattning af be Remman odj bebpggba etter obebpggba lägenheter, font tigga inom ©täbernaå cmråben, äfmenfottt bett tift ©täbente Kjörattbe jörb, uteb bera maranbe bpggttaber, märbcraö ferffttbt åöpggttabertte odj ferffttbt jorben efter 23it>. till St. ©t. ^3rot. 1847 & 1848; 10 ©aini. 1 Slfb. 2 SBanbet. 10 SewiUningss^ororbningén. 74 cnaffattba grttttb för öfrigt, forn för fanbtegenbetnar är ftabgab, meb affcenbe lifs tvä i å beit ftörrc aftagning, font ftaböjorb manligen gtfmer. §. 110. (Sfter ffutab lavering, affggc S£areringö § Ul. ©cbnaft tttottt tre tuetfor efter bet £arertngös(Sotnmftteertte t ©täberne ffutat fttta förrättningar, ffota Protokoll, ^anbltttgar o et) Sangber af be perfoner, font, cttftgt 103 §. bfiftuit förorbttabe att bent föra, iutb bot af ©tt 9t:br -S3:eo till ©tabenö fattigförsörjning, för btuarjc bag berntcb längre bröjcö, tttgifmaö tift 9J(a 112. 8'ör att grattffa StarerittgösSommitteenö åtgärber tutb tillämpning af bettna ©tabga, ffall t bluarjc Sätt en ^3röfuingö SanbS^aiiiercvaveit ffall, fåfom allmänt omBitb, c cl) för att incbbcfa ityy
Bifölls OeconornieUtskottets den § dennes på Bordet lagda Utlåtande i anledning af gjo rda anmärkningar rörande ändring i föreskrifterna om MarkegängsTaxorna, JustitieOmbudsmannens befattning dermed, samt Tiondeoch Rentegifvares Bkyldigheter emot Indelningshafvare och Räntetagare. Ladee V. fira 7 Ja??. m. 5»3 LadeS lill Handlingarna det Särskildta Utskottets den 5 Juli första gången upplästa Memorial med tilikännagifvande , att Utskottet x-edan i sitt Betänkande om allmänna förlägenheten yttrat sina tankar £ de ämnen, som innefattas i tvänne till Ut. skottet remitterade Memorial af Friherre Ludvig Boye och Herr Achates von Platen. Vid förnyad föredragning bifölls OecomomieUtskottets den 5 Juli på Bordet lagda Memorial, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets den G Juni afgifna Betänkande öfver en vackt fråga om en större frihet till begagnande af Kalkmylla och Kalkstensbrott på Gothland. jtisteradeS Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t arn anslag af en StatsSumma åt Prins Oscar i händelse af dess förmälning, under förbehåll a£ rättelse af orden nästa års början, till detta års början, i fall Riksens Ständer emot förmodan skulle, i afseende på de Kongl. Personernas StatsSummor i allmänhet, ett sådant beslut fatta. Rid. 0. Ad. 66c 5*4 Den 7 Juli e. in. Likaledes Justerades en dylik under» danig Skrifvelse om reglering af de så kal» lade Gerningsöre!'!. Justerades följande Utdrag af Protocollet, hållet i Hög* loll. Ridderskapets och Adelns Plenum den 7 Juli 1815.
Ständer framhärda rc. Uldrag af Högloft. RidderstapctS och AdelnS Protokoll wid Urtima Riks. dagen t -wrebro dcn izOclob. r8lo. S. D. Allmänna Beswärs och Oeconome-Ut. ffottets Utlätande af den n October öfwer ät. ffilliqa Riksdagsmäns gjorde motioner rörande SpanmälS Magazms Directionens Styrelse och Förrvaltning, samt angäende utwägar till Span. mälens hällande i pris, blef, wid förnyad fö. redragning, af Ridderffapet och Adeln gilladt Hch bifallit. Or suprr.. klx ?rotocollo 6. 8ilfverrtolps. Utdrag af Protokollet, hältet hoS Högwördige Preste-Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro den »z Oktober 1810. S. D. ^)wad Stats.Utffottet uti desi Betän» tande, rörande Kongsoch Kongs. Ladugärdar» nes 240 Den LZ October. nes förwaltning föreflagit blef, i sammanhang med hwad Stats-Utskottet l desi ytterligare Ut. läkande rörande samma ämne yttrat, af Preste. Ständet till alla delar gilladt. Or »upr,. Tx ?rotvcollo. O. ^lmgvill. Utdrag af Protokollet, hältet hos Hög. wöldige PresteStändet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 15 Octo. ber 1810. S. D. 23id förnyad föredragning af Lag. Utskottets nästledne gärdag pä bordet lagda Ut, läkande öfwer de inom Preste. Ständet gjorda anmärkningar wid nämnde Utstötts Betänkan, de, rörande dispositioner till förmon för yngre barn, blef berörde Betänkande, i stöd af de uti anmärkningarne anförda skäl, af Preste.Ständet afslagit. Or ^ klx ?rotocollo g. O. Almgvill.
I hemmet växer poesien bäst, ty den, liksom allt lefvande, behöfver stillhet och tid till att utveckla sig. Men det tyckes mig, att våra husmödrar för att få den rätta fylligheten i barnens lif icke fullt så mycket skulle sysselsätta sig med att gå på föreläsningar, föreningar och sammankomster för det allmänna bästa. Liksom en familjs lycka till sist beror på, att en hvar gör sin plikt, så beror också ett lands lycka till sist på, att där finns mycket lyckligt familjelif. Har en kvinna talanger och intressen, när hon ingår i äktenskapet, behöfver hon så långt ifrån uppge dem, att de tvärt om kunna förökas och utvecklas så länge hon lefver. Hvad man har stor lust till, får man alltid tid till, och som en författare har sagt: » Det är otroligt, hur talangfulla människor få tiden att räcka till. » Därtill fordras hufvudsakligen att kunna skilja det väsentliga från det oväsentliga och uppge åtskilliga alldeles onödiga nödvändigheter, hvarmed så många husmödrar besvära sig själfva och sitt tjänstfolk. Jag tror till och med, att en gift sångerska, författarinna eller annan exekverande konstnärinna kan k o m m a med mera friskhet och poesi till sitt arbete, än de personer medföra, hvilkas hela dag skall upptagas af deras konst eller författareskap. En annan sak är att sköta ett ämbete. En kvinna, som skall vara husmor och mor, kan icke med omsorg sköta mer än detta kall. Vid de tillfällen, då man ser t. ex. unga fattiga änkor bli tvungna att öfvertaga en bestämd plats, som fordrar hela deras närvaro, skall man också märka, hvilket sorgligt offer hon och barnen måste göra. En hustru och mor bör vara hemma och icke ute. Under den tid, då det gjordes mest allarm för » den frigjorda kvinnan », yttrade en romare till mig: » Det skulle ändå vara obehagligt, när en ung mor sitter t. ex. på ett valmöte och jungfrun kommer springande och ropar: Frun, frun, kom hem! Den lilla vill ha en tår, » — och att förbinda en husmoders och moders kall med offentliga värf förefaller mig, som skulle det vara och förbli en omöjlighet. (Slut i nästa nummer.) * F a r b r o r Jeremias.
Utskottet, och derefter i afseende pä en föreflagen Lagfbrändring till Lag-Utskottet. Herr Iliam, ?ekir, uppläste följande: Ödmjukt Memorial! För akt kunna indraga alla smä - och Landt, tullarne i Riket utan att belasta Rikets undersökare med nägvn apart genant, har jag den äran att uppgifwa efterföljande projeck. Det är allom wetterligt, att fkjuiSlegan är en ganska rundelig betalning för Landtman; besynnerligen uu dä Wär Nödige Konung sä nädigt befallt ett tvär, samt kjörande, och tillika ihugkommit Bonden som skall gä efter stil häst. — Med alla de omständigheter som i ben första förordningen äfwen äro befallie. Emot denna Nädiga ät nka är äfrmn rättnist att den skjutsande till Allmänheten nägot fölskjuier och bewiljar af den lyckliga winning som honom sä ojbrivön, tadt Den 12 Vctober. tadt af Wär Nödige Konung blek förlänt. Jag räknar nu, att i wärk äterstäcndc Rike ifrön Torneä til! Dstad hafira wi 700 Gästgifware - gärdar: om jag räknar att pä hwarje Gästgifwaregärd utgär om dagm 4 hästar hwilka skjutsa 1^ mil hwardera, sä räknar jag att det skjutsas om dagen öfwer hela Riket 4200 mil. — Om jag nu räknar att för hwarje skjutsande i Bewillning aflemnas hoS Gästgifware» en half stilling Banco för fjcrdingswägen eller 2 still, pä milen sä gör detta en Bewillning utaf skjutslega» öfwer hela Riket för hwarje dag 8400 §. Banco eller 177 R:d. Banco. Detta beräknadt för zoo dagar endast gör det en Summa af 52.500 R:b. Banco eller z Tunnor Guld och 14,000 R:d. Banco.
Då jag vet med inig sjelf, att jag med mitt yttrande icke afsett att såra någon enskild man, än mindre något RiksSt.; då jag öfverallt endast begagnat ordet förslag, och således äfven i formen hänfört mig, icke till det beslut, som i ett annat Stånd blifvit faltadt, utan till det visserligen likalydande förslag, som af en talare inom Riddarhuset till antagande blifvit framstäldt; då hvad jag yttrat varit påkaliadt af nödvändigheten alt visa oantagligheten af ett förslag, hvaruti jag ej kunde instämma; och dä jag så mycket mindre på något ställe ingått uti något slags omdöme om de personers afsigter, som framställt förslaget, som jag såson allmän grundsats alllid antager, alt vi alla syfta till samma mål, fäderneslandets väl, ehuru vi äro af olika tankar om medlen till dess ernående, kan jag icke på något vis medgifva, att jag gifvit skälig anledning till den åtgärd, som emot mig blifvit vidtagen, äfven om den ägt 368 Den 7 Maj f. m. rum af det enda Sland, hvilket enligt min öfvertygelse kan äga rättighet att i afseende på mig besluta cn sådan, nemi. det hvaraf jag är medlem. Men om än mina uttryck hade varit af sårande beskaffenhet, tillåta likväl icke våra grundlagar, att sådant beifras på det sätt, som nu skett. De bestämma, att det endast är inför lagen eller inför sitt eget Ständ, som riksdagsmannen är ansvarig för sina yttranden. Då vid delta tillfälle annorlunda förfarits, kan jag således icke undgå att anse riksdagsmannens fria yttranderätt derigenom hafva blifvit förnärmad, och får alltså, då, mig veterligen, det nu är första gången, som under vårt närvarande statsskick, något sådant inträffat, för alt i möjligaste målto förekomma dylika händelser, till il. o. Ad:s protocoll anmäla min protest emot hvad som sålunda skett, förklarande derjemte, att jag så mycket mindre i denna fråga begär framställning af någon poropos. till R. o. Ad., som våra grundlagar icke medgifva alt ett RiksSt. får göra sig till bedömmare af lagligbelen utaf ett annat RiksSt:s åtgärder. Frih. Tersmeden, Willi.
Salomon: Jag får till en början anhålla att erhålla upplysning, huruvida prot.utdr. från Presteoch BorgareStm ankommit om hvad de i denna fråga beslutat, och anhåller att sedan få ordet. Underl. Ridd. Se c re t. uppläste Presteoch BorgareSt :ns beslut i ämnet, hvaraf inhemtades, att PresteSt. som afslagit det af Utsk. för en hamnanläggning vid Höganäs erforderliga och tillstyrkta anslag 191,000 rtdr, deremot beviljat det för anläggande af en vågbrytare vid Svinebodan i tillåt. N:o 435 tillstyrkta anslag 76,000 rtdr; BorgareSt. hade afslagit Utskts tillstyrkande i utlåt. Nto 4-35 litt. C i afseende på denna punkt. 456 Den 17 Mars c. m. Gr. Posse: Sedan jag hört dessa begge beslut, äger jag visserligen föga hopp att lyckas i den önskan, jag länge hyst, att se en hamn anlagd vid Höganäs. Jag vågar derföre icke numera yrka alt här erhålla bifall till Ulsk:s betänk., som tillstyrker detsamma; men jag vill ändock, efter jag har ordet, förklara, det jag har anledn. tro, att kanske mången gjort sig den föreställning, att denna hamn egentligen skulle medföra nytta endast för det bolag, som är stiftadl vid Höganäs och der har med stenkolsverket att göra. Jag får förklara, att det icke är såsom bolagsman der, och icke såsom landshöfding der i länet, som jag talar för detta företag. Jag anser detta knappast vara ett Svenskt, utan eli Europeiskt företag, och den som erfarit de sjöskador, som lill följe af bristen på en hamn vid delta ställe årligen inträffa, och sett huru ofta, i anseende till denna brist, menniskors både lif och välfärd förloras, kan icke utan glädje hafva läst det betänk. , som StatsUtsk. afgifvit, deri det föreslagit en hamns anläggande vid detta ställe. Jag började med att säga, att numera jag icke tror att detta kan genomdrifvas, och får derföre nu förena mig i det project, som af Frih.
P % alla liåll har det varit s v h a nyheter oin eldsvådor och dgn Starka torkan, so111 liirer varit lika svål? i Sverige som här; vi hafva under hela resan ej h f t regn förr 211 i Cassel, och det blott en enda dag. vi vor0 mycket Den 20 kl. 2 p i natten korhino vi. till. Ais,. trötta efter att oupphörligt rest ' i ' liela 9 dar. - H&amp; bo vi mycket bra. Vi liafvg 3 r~ini, ett större och 2: ne små, därför betalas 7 Rmt 24 sk. o111 dagen. Det var ovisst o111 drottningen och kronprinsen skidle komma, hvilket dock skedde dagen före midsoi~irna.raftoil; dagen l) Charlotta Aurora. Wetterstedt född de Geer. Född 1779, gift med escellenseii, utrikesministern grefve Wetterstedt. 204 ' darpil blefvo vi - till min stora förskräckelse - befallda till kronprinsen på middag. J a g vn pufligt ängslig, det ar ju ocksa bra s v t t att första gingen piesentekas för sin Iiöga öfverliet, jag inhtte sett fasligt pjåkig ut! Kronprinsen var mjcket hjgglig, lian frågade efter pappa. Vi räntade till kl. 7 p&amp; drottiiiiigen och d % först började middagen; seclan foro vi på spelctaklet, som var nästan slut, då vi. koinmo. - Drottningen liar just ingen sui~erad conversation, men sager ratt lustiga saker ocli slirattar injcket; hoii ar alldeles förtjust i kronprinsen. I drottningens svit ar en madame ' Lambeau, som i iiiitt tycke är bra slampig. Hon har risst varit vacker. Afveii hon skrattar inycket, men jag tror att fransyskor nn i nllmiinliet gora det. - Vi äro alla middagar hos drottningen eller prinsen.
Denna köping, som privilegierades 1785 såsom en frihandelsplats, utan band af llandelsregleinente och Skråordningar, är anlagd på det till Södermanlands Regemente hörande 1 mantal rusthåll, Malma, i Lilla Malma socken, och äger endast så stort jordområde, som erfordras till byggnadstomter och några mindre kåltäppor. Belägen 5f-dels mil från Nyköping och 31-dels mil från Eskilstuna, ungefärligen i midten af länet, drifver köpingen en icke obetydlig handel med den kringliggande landsbygden, och handtverksrörelsen är jemförlig med den i länets mindre städer. En icke ringa fördel heintar köpingen deraf, att nämnde Regemente har derinvid å Malma hed sin mötesplats. Ehuru utgörande en del af Lilla Malma socken, har likväl köpingen särskild fattigvård. I ekonomi och polismål lyder köpingen omedelbart under Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, men i judicielt hänseende under Willåttinge häradsrätt. En af köpingen sjelf aflönad Ordningsman ombesörjer köpingens ekonomi, men öfver ordningens iakttagande i öfrigt vakar kronobetjeningen. Nyköping i Landskansliet den 30 September 1862. G. LAGERBJELKE. Johan Lagerbjelke. C. E. Varenius. Södermanlands län. Enligt de mantalslängden, som upprättats vid slutet af Den 31 December enligt motstående ar. Utskrifhusförhörslängderna. Hela folkmängden af Deraf frie från mantalspengar. ningsmanskap. Å landsbygden. Mankön. Qvinkön. Summa. Mankön. Qvinkön. Summa. Mankön. Qvinkön. N:is 2 och 3 om JORDBRUK och BOSKAPSSKÖTSEL, har Kongl. Maj:ts Befallninghafvande ej lemnat andra uppgifter än de, som finnas i Berättelsens text. 20 Tab. N:o 4. Södermanlands län. Areal vid A fverknings-belopp. periodens Särskilde slag af skogar m. m. slut. Belopp i Tunnland. Ar. kubikfot. penningevärde.
För hospitals-fondens understödjande samt fullbordandet af de nya hospitalsbyggnaderna invid Stockholm och Götheborg, hafva Rikets Ständer beviljat här nedan uppgilna anslags-summor, som, i mån al behof och i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts föreskrifter, böra af Riksgälds-kontoret utbetalas, nemligen: l:o till betäckande af den brist, som i hospitals-fondens inkomster kan uppkomma för bestridande af nödiga utgifter till hospilalernas underhållande och hospitals-vårdens förbättring, ett fortfarande årligt anslag af Tretio sju tusen fem hundra Riksdaler, att emot redovisnings-skyldigbet utgå under den tid, som nu uppgjorda Stats-reglering kommer att omfatta; 2:o till fortsättande och afslutande af byggnads-arbetena för den nya hospitalsinrältningen å lägenheterna Hedvigsberg och Conradsberg invid hufvudstaden, ett ytterligare anslag af Tre hundra femton tusen Riksdaler, att utgå under innevarande år 1838 med 213,730 R:dr och under nästkommande år eller 1859 med 101,250 R:dr; och 3:o till ny byggnads uppförande för Götheborgs hospital på den plats, som Kongl. Maj:t anser böra dertill bestämmas, utöfver det för denna byggnads verkställande disponibla belopp utaf de under sednaste Riksdag för nämnde hospitals utvidgning anvisade och, enligt 94 <§, i Riksgälds-kontoret ännu iunestående medel, en summa af Ett hundra nittio tusen R:dr. % 175. Med bifall till Kongl. Maj:ts framställning i afseende på ytterligare anslag för en ny byggnads uppförande vid allmänna Institutet för döfstumma och blinda, hafva Rikets Ständer, utom det dertill under sednaste Riksdag beviljade, men sedermera ej begagnade anslag af 37,500 R:dr, anvisat ytterligare en summa af 120,000 R:dr, på det att ifrågavarande nya byggnad må kunna uppföras på den plats, hvilken af u Stals-Utskoltels Memorial M 281. Kongl. Maj:t pröfvas vara derför mest lämplig.
Magistratspersoner, bland hwilka (i förbigående sagdt) äfwen kunna finnas sä kallade illitterate, torde ofta lika sä wäl behöfwa upplysning i nial, hwilka höra till allmänna huShällningcn och beskattningen, som en Borgare, till hwilkens hwardagsbetraktelser defia ämnen höra. Ett hufwudsakligt skäl äterstär ännu att anföra. Sannolikt har man ej rätt förstått Utskottets afsigt; den mäste dä tydligare förklaras. Genom det anmärkta stadgandet har Utskottet alldeles ej äsyftat Magistrats-personers uteslutande frän representationen, utan endast wilkoret, hwarunder Expeditioner till Riks-Ztänden. 248 I anseende till anmärkningarne tvid representationen för Stockholm, Widare har man för flere Städer yrkat rättigheten att ester godtfinnande sända tmännc fullmägtige. de böra ätnjuta denna rättighet. Utskottet har, med ett ord, trott sig bereda Borgare-Ständet ett stöd genom Städernes Embetsmäns närmare indragande i Städernes interesse, och tillika förmodat att desse Embetsmän ej skulle finna sig illa belåtne med denna närmare förening, hivartill wägen genom Utskottets Förslag blifwit öppnad och anwisad. får Utskottet åberopa hwad i dest betänkande finnes anfördt, med det tillägg, att denna anomalie tydligen förekommer Magistrats-pcrsonernes uteslutande äfwen i Hufwudstaden, hwarcst de ej äro berättigade att idka werklig borgerlig näring. Wid förslagets utarbetande hade Utskottet ansett sig böra tillstyrka en sadan rätt för Stapelstädcrne af första och andra Classerne; men dä det kanhända wore mindre billigt att betaga Uppstäder, som med förenämnde Stapel-städer draga lika tunga, en lika rättighet, om de deraf wilja sig be - Bilaga till Mern. N:o 11. 249 gagna, har Utskottet föreslagit twänne fullmägtige äfwenför Städerne Upsala och Westerås.