Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Som emellertid dessa ersättningar skola utgå från och med innevarande års början, då den nya Straff-lagen begynte att tillämpas, och vederbörande ersättningstagare icke torde böra uppehållas i sin rätt, hemställer Statskontoret i underdånighet, det behagade Eders Kongl. Majit redan vid nästa Riksdag göra nådig framställning till Rikets Ständer derom, att berörda ersättningar må med de belopp, som vid nådig pröfning varda godkände, till vederbörande få utbetalas samt beloppen för innevarande och nästkommande år, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers härutinnan uttryckta mening, afföras å infiutne bötesmedel, men deremot för följande statsregleringsperiod utgå af ett särskildt derför bestämdt förslags-anslag, destohellre som det icke synes lämpligt att å en inkomsttitel utgifter varda anordnade. Beträffande beloppet af ifrågavarande förslagsanslag, så synes någon ledning derför kunna vinnas utaf de utgifter, som hittills utgått af bötesmedlen. För de sista fem åren, för hvilka upplysning härom kunnat vinnas, eller för åren 1858—1862, hafva dessa utgifter. enligt landsboksräkenskaperna, för samtliga länen i medeltal för år uppgått till följande belopp, nemligen: Justitie-Statens andelar 37,219: 08. Milda Stiftelsers d:o 98,627: 25. Städers d:o ¥ 15,263: 72. Åklagares, roålsegares m. fl. d:o 248,094 : 34 . 402,729: 84. hvartill komma andelar i de böter, som blifvit ådömda vid Stockholms Rådstufvurätt och Poliskammaren derstädes, utgörande, enligt från Ofver-Ståthållare-Embetet infordrade, hit inkomna förteckningar, i medeltal under be - rörda fem år: vid Rådstufvurätten: Åkia gares och Målsegares andelar 715: 70. 16 Bil. N:o 1 b) till Kongl. Maj:ts Prog. N:o 1, om Statsverket 1865. Polispersonalens pensionsfonds d:o 4.828: 96.
125 skottets, d. 3 dennes afgifne samt d. 7 derpåföljde e. m. på bordet lagde Utlåtande , i anledning af väckt Motion, om ökadt anslag å Stat för Kongl Biblioteket, blef samma Utlånande, i anledning af de utaf åtskil] i ge Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till StatsUtskottet återremitteradt. S. D. Föredrogos å nyo och bi föllos följande från StatsUtskottet inkomne, samt d. 7 dennes e. m. på bordet lagde Utlåtanden: Af den 29 sisth Martii. N*.o 92, i anledning af väckt fråga, om belöning till Herrar Fullrrägtige i RiksgäldsContoiret , för deras halde möda vid utredningen af f. d. FilialDisconterne. N;o 93, angående yrkadt anstånd med inbetalningen af innevarande års allmänna bevillning. Af den 3 dennes N:o 87, angående allmogens ersättning för anskaffade kläder till Bevänngs-manskapet. N:o 89, om en MilitaireLärares anställande vid Upsala Akademi. Frän Hogv. PresteStändet. S. D, Nedanskrefne ifrån Utskotten inkom - aaö Fröt. Utdr. d. 11 Aprii igsj. na och på Bordet hvilande Utiåtanden blefvo, vid förnyad föredragning, bifallne, nemi. Lag-Utskottets N:o 11, Angående upphäfvande af förbudet uti 13 Cap. 7 §. KyrkoLagen, emot Kyrko* Musiks begagnande under i'astelagstidtn. N.o 12, angående upphörande af stadgandet uti 4 Cap, 2 §. Jordabalken, om handsträckning vid fastighetsköp i Staden. N;o 13, rörande vackt fråga om förändring af tiden för SommarTingens förrättande; hvaremot Stats - Utskottets Betänkande 69, i frågan om Medels an. slående till Hamnbyggnaden i Jönköping, återremitterades, S. D. Instämde PresteStåndet uti Vällofl.
— Såvida nu donationsfondens kapital komme att användas till uppförande af ny byggnad för skolan och således ingen ränta deraf vidare vore att tillgå för ofvannämnda utgifter, så skulle skolans egna tillgångar inskränkas till räntan å Gibsonska fonden, utgörande 600 R:dr, hvartill komme det nuvarande anslaget till stipendier från Kongl. Kommers-kollegium, utgörande ett belopp af 450 R:dr, eller tillsammans 1,050 R:dr, som, fråndraget förstnämnda 33,050 R:dr, lemnade en summa af 32,000 R:dr, såsom erforderligt årligt statsanslag till läroverkets upprätthållande. Då skolan för närvarande uppbure i statsanslag 13,500 R:dr årligen, utgjorde den tillökning i årsanslaget, som Direktionen i underdånighet hemställt, att Kongl. Maj:t måtte af Rikets Ständer äska, 18,500 R:dr. Såsom bevis på att läroverket icke endast vore af lokal betydelse, hade Direktionen slutligen i underdånighet förmält att, under det skolan de sednare åren varit besökt af öfver 100 elever för hvarje läsår, minsta delen tillhört Göteborgs och Bohus län.
Med hänsigt till Rikets sednast församlade Ständers beslut, att det, genom Kongl, kungörelsen den 13 Juni 1845, stadgade betalningssätt för menigheter tilldelade lån till vattenaftappnings-företag, jemväl borde tillämpas i afseende på, enskilda personer för dylika företag beviljade, låneunderstöd, anmärktes vid granskningen af de till Riksgälds-Kontoret ingifna handlingar, rörande ett, prosten Wallgren tillerkändt myrutdikningslån af 2,870 R:dr, att låntagaren hvarken vore egare till något af de hemman, hvilkas jord genom utdikningen komme att förökas och förbättras, eller skulle erhålla äganderätt till någon del af den sålunda förökade och förbättrade jorden; men då den af honom afgifna, med derför fastställdt formulär öfverensstämmande, skuldförbindelsen innehöll de af Rikets Ständer meddelade stadganden, angående lånesummans fördelning mellan de betalningsskvldige hemmanen, samt de årliga ränteoch kapital-inbetalningarnes antecknande i Jordeboken och utgående jemte samma hemmans allmänna utskylder, så och enär Riksgälds-Kontoret fått emottaga en af sex personer ingången, och af Kongl. Maj:t i nåder godkänd solidarisk borgen för denna förbindelses uppfyllande, samt låntagaren, jemte skuldförbindelsen, inlemnat, till Riksgälds-Kontoret, ett, af fyra serskilde egare till någre bland omförmälda hemman meddeladt bemyndigande, att tillförbinda dessa och blifvande egare till samma hemman att, efter uppgjord fördelning, vederbörligen verkställa de årliga inbetalningarne, såsom ett, deras hemman åliggande, allmänt onus under hela den för lånets återbetalning erforderliga tid, biföllo Fullmäktige, som ansågo Riksgälds-Kontorets säkerhet medelst de aflemnade lånehandlingarne vara till fullo betryggad, att ifrågavarande lån fick utbetalas tili bemalde prost, för hvilken det visat sig icke vara möjligt att närmare Slals-Ulskotlels Ullålande, JY! 61.
För den akademiska undervisningens framgång vore af särdeles vigt, att de yttre lijelpmedlen för samma undervisning förefinnas i möjligen fullständigaste skick; 2:0 att ett nytt anslag till en professors-lön, å 1,600 R:dr, för hvartdera universitetet, tillhopa 3,200 R:dr årligen, måtte blifva anvisadt. Saknaden af tillräckligt antal professioner, i förhållande till vetenskapernas mångfald och ständigt fortgående utveckling, hade länge utgjort ett hinder för universitets-undervisningens ändamålsenliga ordnande. Så hade behofvet af en profession i pharmacologi, inom medicinska fakulteten, gjort sig allt mer och mer kännbart, och likväl funnes vid intetdera universitetet särskild lärostol för nämnde vetenskap inrättad, ty den tillfälliga undervisning, som nu deruti meddelades, kunde icke med någon säkerhet påräknas. Vidare vore en länge öfverklagad brist i Upsala, att der saknas en Profession i zoologien, som dock intager ett så vigtigt rum i naluralhistorien. Äfven geologien, en vetenskap, som i sednare tider erhållit ökad betydenhet, och särdeles för ett bergsbrukande folk måste blifva af vigt jemväl i praktiskt hänseende, borde hafva en idkare ex professo vid åtminstone ettdera universitetet. För uppfyllandet af alla dessa med flera dylika behof, erfordrades visserligen anslag till flera professorslöner, men med afseende r 2 å befintliga tillgångars möjliga knapphet, samt då frågan om nya lärostolars inrättande stöde i nära sammanhang med den ännu pågående beredningen af förslag till förbättrade lagar för universiteten i allmänhet, nödgades Hans Kongl. Höghet inskränka sin framställning till begäran om blott
Skulle det vid en sådan undersökning kunna ådagaläggas alt, när en gång räknas med den högre enheten, så räknas 10 gånger med den lägre, och tillika att de, som hufvudsakligen räkna med den högre enheten, tillhöra den mera upplysta och bildade delen af folket, då deremot de, som räkna företrädesvis med den lägre, tillhöra den mindre upplysta delen, de tjenande och arbetande klasserna, eller de som ha minst lätt alt inlära sig det nya, så synes svaret på frågan böra blifva, att det är den högre enheten, som bör förändras, och icke den lägre. Då man sålunda har att välja mellan 2ine förslag, hvaraf man i det ena, med bibehållande al en af våra gamla Riksdalrar, föreslår en ny benämning, nemligen Öre för dess 100-del, men i det andra 100-delen i det aldranärmaste motsvarar en allmänt gängse och bruklig enhet Styfver, och man lägger den nya benämningen till 100 gånger denna styfver, hvilken man föreslår att kalla Krona, så synes mig, af ofvananlörde allmänna grunder, företrädet böra lemnäs åt detta sednare förslag. Den nya enheten är dessutom alldeles icke någon ny enhet, emedan den är lika med den i allmänna lagen förekommande Dalem, och skulle sålunda, om man så önskar, kunna kallas Lagda/er. Om sålunda äfven inga andra, än dessa allmänna grunder, talade till fördel för 24 skillingar framför Riksdalern Rigs såsom enhet i det nva systemet, så borde dessa, i min tanke, vara ensamt tillräckliga att fälla utslaget till förmån för den förra. Men för denna tala dessutom flera andra, icke oväsendtliga omständigheter. lio. Hvarje mynt är grundadt på vigten af en ädel metall. Återstår således att tillse, i hvad förhållande de båda föreslagna enheterna stå till den allmännast begagnade vigtenheten. Det befinnes då, alt vigten af det myntsilfver, hvars värde är lika med 24 sk. Rigs, är precist en hundradel af 1 mark viktualievigt myntsilfver, då deremot Riksdalern Rigs är af denna vigt.
Junii, in. nefattande Ståndets Beslut, i anledning af Statsoch Banko-Utskottens förslag till sammanjemk. ning af några skiljagtigheter uti Riks-Ståndens beslut angående allmänna penningerörelsen oell myntvärdets upprätthållande, med inbjudning till * de öfrige Riks-Stånden, att med Bonde-Ståndet förena sig deruti, att Creditivet till Jern.Contoiret 600,000 R:dr ma delas i 2:ne lika delar, hvaraf 300,000 R:dr skulle förblifva under JernContoirets disposition och de öfriga 300,000 R:dr anslås till Odling*-Låne-fondens förstärkning; men, sorn Ridderskapet oell Adeln redan bifallit Statsoch Banko-Utskottens ofvanberörde jemkJiingsförslag, fann Ridderskapet och Adeln nu för godt att vid dess derom fattade beslut förblifva. S. D. Då nu å nyo föredrogs Banko Utskottets den 28 sistl. Maji aflat ne och den 3 derpåföljde Junii på bordet lagde Utlåtande öfver de inom Prest-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 10 sistl. Mars meddelte Betänkande om arbetsfördelningen emellan Riksens Ständers Revisorer samt tryckning af Revisorernes Berättelser, rörande Banko-Verkets befunne tillstånd och granskade förvaltning, fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämde Betänkande redan blifvit den 19 sisth Mars af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne. S. D. Föredrogs Vällofl. Borgare - Ståndets Protokolls-Utdrag af den 4 dennes, innehållande att Ståndet, med ogillande af Bevillnings-Ut skottets - Prot. Utilr. d. 7 Julli 1818- 753 slcottets Memorial N:o 34, angående de i afseende på Bevillningsfrågans afgörande fÖres!ag’ne
Sist upptecknas inlagorne, att kunna Rätten föreläsas, efter den tidt som de inkommit, och Rätten gijve sedan den berättelse till parterne ut, med förelagd tid och vite, i Hof-Rätten Tio, i Under-Rätten Fem daler, att den hvar för sig genomse, underskrifva och återställa. 23 Gap J §* Denna §, sådan den lyder i Kougl. Förordningen den 15 Juni 1818, ändras sålunda: A Härads-Ting, så ock vid laga syn i jordatvist må ej dömas, der ej sju i Nämnden äro. Rädstufvu Rätt vare domför, der tre i Rätten sitta. I Hoj-Rätt må ej färre än fem ledamöter döma i mål, som å ära och lif gå. I andra mål må fyra ledamöter Utgöra domfört antal, der alle om slutet ense äro. 2 §. Denna § skall kafva följande lydelse: När dom å Härads-Ting fällas skull, underrätte Häradshöfding Nämnden om saken, och de skäl deri äro, så ock hvad lag i thy fall säger; varder Nämnd från Häradshöfding skiljaktig, galle den mening, som Nämnden faller på, och svare den för dom sin. Aro ef alla i Nämnden ense; stånde vid det, som Häradshöfding rättvist prof var. 24 C a p. .5> Denna sådan den lyder i Kongl. Förordningen den 10 September 1823, ändras sålunda : I alla Rätter skall dom offentliga af sägas, å Härads-Ting, så snart den författad är; och gifve Hät adshöfäing domen skriftliga ut, innan han från Tingstad reser, om det så tidigt äskas, att det ske kan; gör han det ej ; böte Tjugufem daler. 1 Rädstufvu-Rätt och Hof-Rätt böra parterne vid middagstimma dagen förut stämmas, genom anslag å Rättens dörr, att dom å tidföresattan af höra: dock må Rädstufvu-Rätt genast och utan anslag dom muntliga eller skriftliga kungöra, der saken aj ringa värde är; och stånde parterne i thy fall fritt, att taga den La?-Utskottets Betänkandej N.o S2. ut eller ej.
Stan» ders Banco-Utstvtts uti Protocolls-litdrag af den ^ dennes afgifne utlåtande, i anledning af Stats - Utskottets omarbetade Finane Plan, blcf Banco-Utskottets ofwanbe rörde yttrande till alta delar gillad; Hrparvm wördsam och wänlig underrättelse skulle lemnäs de Resp^ctive Med' Ständen samt Stats och Banco-Utskotten, tlr suprs. S. D. Biföll Preste - Ständet till alla delar Riksens Högloft. Ständers Stats-Utstötts dea 14 dennes upläste ytterligare utlåtande, rörande Materne för Finsta Escadern cch Artilleriet; Lin hwilket beflut de Respective MedStanden samt bcmäldte Utstött stulle wördsamt och mänligen underrättas. Lr suxrs. Ix ?rotocollc> st. II. ^.Imynirt. Utdrag af Protocollet, hallit^os HögwördigePrest -Ständet, den 2r Februari! iZlv. S. D. Företog Prestc-Ständet till slukcligt afgörande Riksens Högloft. Ständers Stats-Utstotts förleden gärdag upläste förnyade utiätande, angäende bestaffenheten af de Eonrracts wilkor, hwarunder Kongsoch Kongs-Ladugärdar med tillydande lägenheter äro enstiltte personer till bruk och nyttjande uplatne, tillika med Utskottets uti Memorial af den 29 Nowembcr nästledit är afgifne Betänkande s detta ämne.
Ständets Proto, coll trid Urtima Riksdagen i Orebro, den 2 Oktober »8io. S. S. 8Äid förnyad föredragning af StatsL Utstotlets utlåtande öfwer Kongl. Maj.ts Nä. diga Proposition om Kungs, och Kungs-Ladu, gärdarnes Förwaltning, fann Borgare.Ständet, i anledning af förekomne anmärkningar, stät att ärendet tilt UtstottetS ytterligare beredning Äerförwisa, Ur ruxm. Lx ?rotocol!o v. Vrlenus. Utdrag af Borgare. StändetS Protokoll wid Urtima Riksdagen i Hre-ro den 2 Oktober i8io., S. O. Instämde Bergare-Ständet, uppäHög. loflige Rtdderstapets och Adelns inbjudande, uti desi komitz till det särstilldta Utstottet af. Herr Pähl - Den 2 October. 183 Päbkmans motion, att de af Riksens Srän. der wid fistledne Riksdaa sättare beftui, tom hill den nästföljande b nde biifwa gällande, mat« te fastställas uti allt. bwarnn Riksens Ständer NU ej annorlunda förordnade. Or suprs. Lx Nrolocotio I. l), Vsteriur. Utdrag af Borgare. GtändetS Proto. coll wid Urrtma Riksdagen i Orebro den r Oktober iZio. S. D. Äemitterades till Lag Utstoftet ett Me, moria! af Herr Borgmästaren ANenzen, angäende föriflagen ändring i Formaliteterntz wid afhandlingar em Iordafäng. Ut supr», Lx pratocollo O. Valerius. Utdrag af Borgare. StändetS Proko, coll wid Urtima Riksdagen t Hre« bl o dey 2 Of. ober i8io. S. D^)>vad Stats. Utskottet i Memorial af den 27 September yttrat uppä Högloft. Rid, derstapets och Adelns Remitz af wäckt fräga om förekommande deraf, att f. d. Konungen mH HS5 186 Den 2 October.
De i Constitutions-Utskottets memorial N:ris 83 och 84, för omröstning i Förstärkt Gonstitutions-Utskott, föreslagna voterings-proposilioner hafva af samtliga Riks-Stånden blifvit godkända, men Borgare-Ståndet har derjemte öfverlemnat åt Constitulions-Utskottet att, i anledning af föreskriften uti Regerings-Formens 56 §., inbjuda det Hedervärda Bonde-Ståndet att foga sig efter de öfriga tre Riks-Ståndens, vid behandlingen af Constilutions-Utskottets memorial N:ris 6o och 62, fattade beslut. Constitulions-Utskottet har, i den ordning, Regerings-Formens 56 §. stadgar, den oförenliga skiljaktigheten mellan Bonde-Ståndets och de öfriga tre RiksStåndens, i anledning af Utskottets memorial N:ris 60 och 62, yttrade tankar till samtliga Riks-Ståndens behandlande anmält, och derigenom gifvit Bonde-Ståndet tillfälle att, om det för godt funnit, foga sig efter MedSLåndens tanka. Då Bonde-Ståndet sådant icke gjort, hemställer Utskottet till Borgare-Ståndet, huruvida icke Ståndet skulle finna lämpligt att, utan det ofvannämnda tillägget, hvaruti intet annat Stånd instämt, tillåta omröstning i Förstärkt Constitulions-Ulskott öfver de af Ståndet redan godkända, i Constitutions-Utskottets memorial N:ris 83 och 84 föreslagna, voterings-propositionerna. Stockholm den 26 Mars 1841 - Bi/i. till R. St. Ank. till Exp.-Utsk. den 3i Mars 1SJ1, kl. 9 f. m.
Den efter 12:le punkten förekommande redogörelse för anslags-summorna godkändes, under förbehåll af den ändring, hvartill Ståndets vid 5:dje punkten fattade beslut kunde föranleda. Vid Utskottets yttrande i 14:de punkten lät Ståndet bero och lade lill handUngarna anmälandena efter 18:de punkten, angående anmärkningar, dels rörande det vid Statens jernvägar antagna byggnads-system, dels ock i sista momentet af Utlåtandet, beträffande de vilkor, som betingats vid afslutande af kontrakter om leverans af Engelska rails för Svenska Statens räkning. S. D. Vid skedd föredragning afslogs en af Ridderskapet och Adeln, medelst Protokolls-utdrag N:o 250, allåten inbjudning att instämma i nämnde Stånds beslut, att Rikets Sländer skola sammanträda till gemensam öfverläggning angående Lag-Utskoltets Betänkande N:o 21, i anledning af ej mindre Kongl. Maj:ts nådiga Proposition med förslag till förordningar angående dels ändring i gällande bestämmelser om ansvar för den, som träder till eller utsprider villfarande lära dels ock fremmande trosbekännare och deras religions—öfning, än äfven enskilda motioner i samma ämne. Den 25 och 26 April. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. S. D. D. Vid föredragning af Stats-VIskottets den 14 och 18 dennes bordlagda Utlåtande: N:o 86, angående fortsatt utförande af jernvägs-arbeten för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel, blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallet, med de undantag, som här nedan omförmälas, i afseende å följande delar af Utlåtandet, nemligen: 4:de punkten. Med afslag å Utskottets hemställan, beslöt Ridderskapet och Adeln, att för södra stambanans fortsättning från Finja-sjon förbi och i närheten af sjön Salen åt Nässjö och vidare öfver Tenhult till Jönköping, Rikets Ständer skulle bevilja och till utgående ifrån Riksgälds-konloret anvisa en summa af 6,000,000 R:dr R;mt. 5:te punkten.
Maj;t jemväl må i Nåder anbefalla denna bevaknings och dessa anstalters indragning, samt att emellertid denna Gränsbevakning så inrättas och i öfrigt sårlane föreskrifter lemnäs , hvarmedelst handeln emellan bägge Ilikena med deras egna Alster i möjligaste måtto lättas eller åtminstone från umgälder och tvång befrias; hörande den Tull-Betjening, sorn i följd häraf indrages, få bibehålla siri aflöning på Indragnings-Stat tills den afgår eller befordras tili andre tjenster med lika eller högre Lönings-vilkor, hvilken sistnämnde förmån utan svårighet och till betydlig besparing lör Indragnings-Staten synes kunna den samma 500 Underilaniga Skrifvelscrl beredas genom öfverflyttning till passande Beställningar uppå Sjö-Tull-Verkets Stat; hvarjemte, och sorn Riksens Ständer vunnit upplysning att, enligt Eder Kongl. Maj;ts den 22 Oktober förlidet år till Tull-Direktionen aflåtne Nådiga Skrifvelse, icke mindre än 62,000 R:dr Banko blifvit utaf Tullmedlen anordnade för Kustbevakningens bestridande, samt berörde betydliga utgift medförer en lika betydlig minskning uti de från TullVerket påräknade Inkomster, Riksens Ständer i underdånighet anhålla, att Kustbevakningen, örn den pröfvas böra fortfara, må på ett mindre kostsamt sätt varda organiserad. För utarbetande af ett fullständigt Förslag till den nödig ansedde nya reglering af Tull-Verket, fordras sådane vidsträkta undersökningar och upplysningar, som af Riksens Ständer ej kpnnat medhinnas; Och de öfverlemna derför i underdånighet de reglementariske årgärderne till Ed. Kongl. Maj:ts Nådiga omsorg, under hemställan, att Ed. Kongl, Maja i Nåder täcktes vid den blifvande nya Organisationen vidtaga den indragning af öfverflödiga Embeten och Tjenster inom detta Verk, som med dess behöriga handhafvande möjligen står att förena.
För min del anser jag icke detta skäl hafva någon giltighet, ty om den enskildes rätt och rättvisan icke blifvit uti landhöfdingeinstruktionen tillbörligen iakttagna, torde väl icke deraf böra följa, att samma fel böra vidlåda äfven deri för telegrafverket gällande instruktionen, och detta så mycket mindre, som landshöfdingarnes rättighet att transportera länsmän icke kan sträcka sig utom länet, då deremot chefen för telegrafverket kan transportera telegraftjenstemannen från Ystad till Haparanda och således för honom åstadkomma en vida större rubbning uti hans enskilda förhållanden, än som kan uppkomma genom flyttning inom samma län. Skulle härtill komma, att telegrafverkets styrelse, genom missförstått intresse för det allmänna, tillämpar de åsigter, jag sjelf hört en af dess ledamöter uttala, nemligen den att en telegraftjensteman aldrig borde qvarstadna på den plats, der han förskaffat sig slägt och vänner, så tror jag sannerligen det vara hög tid, att den för verbet gällande instruktionen härutinnan ändras, såvida icke tjenstemannen skall blifva ansedd så godt som fogelfri. Visserligen torde sådana ytterligheter komma att blifva sällsynta, och jag vet till och med att transporternas antal på sednare tider betydligt minskats; men detta förringar icke skälen för mina påståenden, så länge stadgandet om transporträttigheten qvarstår och kan tillämpas. På de grunder, jag härofvan anfördt, får jag nu ånyo hemställa att Rikets Ständer må hos Kongl. Maj:t i underdånig skrifvelse anhålla, att det för telegrafverket utfärdade reglemente i så måtto må blifva ändradt, att ingen tjensteman må, utan eget begifvande, kunna från den ena till den andra stationen förflyttas, samt att fullmagter för alla tjenstemännen utfärdas och att deri tjenstemännen blifva på viss bestämd station placerade. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 15 November 1865. Josef Oscar Almqvist. frän Norrbottens län. •154 Motioner i Bonde-Ståndet 1865. Af Carl Johan Svensén från Calmar län, om statsanslag till inköp af lämplig undervisningsmateriel för folkskolorna.