Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Statsverkets tillstånd och behof d. 1 dennes blifvit till Stats-Utsk:t öfverlemnad, och Riksdagens början, jemlikt 27 §:n R. 0., följaktligen skall från denna dag räknas, Riks-St:ns Hrr Talmän vid hållet sammanträde ansett, att, till följd af stadgandet i 56 §:n R. O., tiden för motioners afgifvande komme att tilländagå med nästa Onsdag d. 15 dennes; samt att, på det tillräckligt rådrum för motioners väckande skulle beredas R. o. Ad:s ledamöter, plena hos Ståndet komme att hållas såväl nästa Tisdags afton som ock Onsdagen, både f. o. e. m. U4 Den 51 November e. m. Hr von Knorring, Oscar, uppläste tre motioner: N:o 24, om utvidgning af Hudiksvalls högre Elementarläroverk till fullständigt äfven på den klassiska bildningslinien och i sammanhang dermed om anslag till en Lektor i klassiska språk vid nämnde läroverk; N:o 25, om beviljande af ett anslag å 100,000 rdr till Norrlands kustförsvar; och N:o 26, om beviljande af ett låneunderstöd å 295,000 rdr för fortsättning af Hudiksvall—Forrsa-jernvägen till sjön Hellen. Dessa motioner remitterades till Stats-Utsk:t. Hr Liljenstolpe, Axel Fredrik, afgaf en motion N:o 27, om höjande af sparbanksräntan till 5^ procent m. m. Begärdes på bordet. Hr Liljenstolpe uppläste vidare en motion N:o 28, ang. boställshyresersättning för Sqvadronsoch Kompani-Chefer m. m. Remitterades tili Stats-Utsk:t. Härefter yttrade Hr Liljenstolpe: Af samme militär, jag nyss i min motion omnämnde, fick jag uppdrag att äfven göra en framställning om »Sqvadronsoch Kompani-Chefs tillerkännande af portofrihet för alsändandet af de handlingar, som röra tjensten och orsakas af erhållne ordres.»
Silas derpå genom en vanlig silduk och tappas på ankaren, på hvilka äfven läggas 13 kilo brunt socker. För att sockret skall smälta fort, bör man ofta röra om i ankaren. Denna får stå med lös tapp i varmt rum c:a 14 dagar, eller till dess man hör det susa uti den. Då susningen upphört, ihälles en kanna fransk konjak eller ock arrak, hvarefter ankaren sprundas igen och ställes genast i källare, der den får vara till mars månad. Vinet är då färdigt att tappas på buteljer, hvilka helst böra förvaras liggande. Fiken. Våra barn. Om barns uppfödande med flaska. En mor bör ju alltid helst sjelf amma sitt barn, men om hon är urståndsatt dertill, så är, enligt min åsigt, flaskan att föredraga framför amman. Både kroppsliga och andliga sjukdomar kunna ju öfvergå från amman till barnet, och jag känner fall, då amma måst ombytas på grund af inrotad, svårartad sjukdom, som man först fått veta att amman hade, då den visade sig hos barnet och detta, fastän hon undergått läkarebesigtning, innan hon antogs. V i ha uppfödt våra tre små med flaska och med utmärkt godt resultat. Den ene af gossarne fick mjölken för litet vatten blandad de första dagarne, hvaraf om skönhet, de äro klarseende och förnimma instinktlikt själens klarhet genom en skroflig yta. Detta förhållande förnöjde högeligen Sigfrid. Han lät Klas vara, när denne höll sig fjerran från husets fester. » Margaretha är sin fars äkta dotter, » sade Käthe leende, » redan nu förälskad i gudfar Klas! » » Hon kan intet bättre göra. » » Men jag har nu dig ensam för mig. » » Och jag er alla, » slutade Klas med glänsande ögon. Så bredde en stilla lycka, af hvilken en hvar fann sin del, sina klara strålar öfver detta trefna hus. (Forts.) ^^^^ han fick en ganska långvarig magkatarr, men den hjelptes genom att späda mjölken med mera vatten och alltid låta honom suga den i sig mycket långsamt.
Biföll Ridderskapet och Adeln nedannämnde, den 7 dennes på bordet lagde, Utlåtanden och Belänkanden från Allmänna Besvärsoch Occonomie-Vtskottet, nemligen: N:o 12, i anledning af väckt motion, om anställande af Norrska hingstar vid Rikets Stuterier; N:o i3, i anledning af väckt motion, om förbud emot införsel i Riket af hästar ifrån Danmark och dess Tyska Provincer. N:o 14, i anledning af väckt motion, 0111 en marknads hållande i Staden Mariefred. N:o 15, i anledning af väckt fråga, om behofvet af ett sammandrag utaf de Författningar, som bestämma knektars och båtsmäns skyldigheter och rättigheter, S, D. Remitterades till StatsUtskottet ett denna dag afgifvet anförande af Herr von Hedenberg, Carl Augusty i anledning af det utaf Riksdagsmannen J, J, Rutberg vid remissen af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrif - Prot. TJldr. d. r$ April i83f. 81 Skrifvelse, angående förhållandet med indelta InfanteriRegementenas beklädnadsmedel inom BondeStåndet, uppläste yttrande, S. D. Ånyo föredrogos och biföllos Stais [ tsköttel* den 7 dennes på bordet lagde Utlåtanden: N:o 26, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angående afskrifning af några Statsverkets fordringar hos Hospitalsfonden och Curhusen i Södermanlands samt Götheborgsoch Bohus Län; N:o 3o, angående afskrifning i Skara stads räkenskaper af deri balancerade Båtsmans-Vacancemedel, N:o 31, i anledning af väckt motion, om frihet för Immetorps hyttelag i Carlskoga Härad, alt till Kongl. Maj:t och Kronan erlägga tionde tackjern, N:o 02, angående försäljning till skatte af alla indragna AdelsfaneBoställen. S. D.
Men i anledning af Herr Cederscbjölds föreslagne tillägg, till förekommande af reservfondens användande till utlåning, tager jag mig friheten hemställa, om icke detta tillägg innebär, att reservfonden, i stället för att bestämmas till 5oo,ooo R:dr, nedsättes till 43o,ooo; ty endast med en sådan förändring af beslutet lärer Herr Cederscbjölds önskan, att ^del alltid skall ligga i Banken orörd, vara uppfylld. Herr Lefrén: Jag har icke sagt, att reservfonden skulle vara odisponibel; men jag har önskat, att den icke på förhand malte disponeras för utlåningen, och sålunda komma att saknas, när den hehöfdes för Bankens egna utbetalningar. Grefve von Schwerin liar uttalat hvad jag menat, och 52 H. 12 178 Den 4 December e. m. önskat mätte inkomma i beslutet. Jag hatar mer än någon annan onödig rcglementeriug, men här anser jag den högst nödig. Grefve von Schwerin har sagt, att reservfonden borde vara till hands för den händelse, att Bankens utbetalningar under en vecka öfverstiga inbetalningarne, samt att, då detta förhållande fortfar äfven påföljande veckan, utlåningen bör stoppas, till dess reservfonden åter hunnit fy 1 las. Detta är också just min mening, och deri ligger skillnaden mellan en disponerad och eri dispoonibel reservfond. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken yttrade, att sedan, efter hvad Hans Excellence tillkännagifvit, Ridderskapets och Adelns pluralitet redan bifallit den af Hans Excellence nyss gjorde proposition, kunde någon annan framställning i ämnet nu mera icke af Hans Excellence meddelas, derest icke votering yrkades. Herr Cederschjöld: Så vidt jag vet, har det alltid varit tillåtet, att göra tillägg till; ett beslut, enär tillägget ej står i strid med beslutet. Jag hemställer således, om icke proposition må kunna äga rum å det tillägg jag föreslagit, och hvilket ingalunda slår i strid med det fattade beslutet, eller upphäfver detsamma. Herr Hjerta: Jag är väl icke aldeles i okunnighet om Herr Cederschjölds förslag, Den 4 December e. m.
Manderström, Ludvig; I2:te Bänkm:s-nfd. N:o 678. Hr Bildt, Knut; i3:de Bänkm.-s-oJd. N:o SIS. Hr Reenstjerna, Abraham Alexander; iy.de 20.de Hr Oxehufvud, Tönnes; 2?>:dje Bäiikm.-s-afd. N:o 2172. Hr Lorichs Carl; 2 4:ile Bänkm:s afd. Hr af Wirsén, Carl Thure; 25:te Bänkm:s-afd. Hr af Tuneld, Carl Erik. IIr Gripenstedt, Joli. Aug.: Genom förnyad bordlägg ning af StatsUtsk:s utlåt. N:o 41, ang:de regleringen af riksstatens 8:de hufvudlitel, förekom utlät. ang:de den 9:dc hufvudtileln redan i sista plenum härstädes. Jag var då frånvar., och anhåller derföre alt nu få nedlägga min reservation mot det beslut, hvarigenom bifölls att å allmänna indragningsslalcn upp - 60 Den 6 November f. ni. föra en ärlig summa af 13,263 r:dr lö sk. lill pensioner al Högstsalig II. Konung Carl XIV Johans och Dess höga Gemåls Hofstat. leke en enda röst höjde sig emot della anslag, hvilket således af alla målle hafva ansetts, antingen såsom fullkomligen riktigt, eller ork vara af så grannlaga natur, alt hvar och en som deremot hyste några betänkligheter hellre lät sin mening falla, än utsätta sig för obehaget alt den offentligen yttra. Jag måste tillstå, att hos mig finnas onekligen sådana betänkligheter af åtskillig ari, och då jag gjort ovillkorlig regel för mitt offentliga handlingssätt, att i hvarje fall söka det rälta och sanna efter hästa ö IVerlygelse, ulan afseende på något annat bifall eller klander, än den egna omulliga samvetsdomarens, så kan jag icke i denna fråga genom lystnad göra mig delaktig i ett beslut, som jag ogillar.
Om jag nu säger min unga herre en sak innan jag går, och den slår in .. tar han då bort det der som sitter i mungiporna? F R U P Y L O . Han får i dag tre visiter som han inte väntar, och två utaf dem får han för sitt lättsinne skull! Den som han blir mest besvärad utaf skall göra hans lycka, och den som han mest tyck er om skall han få leds amheter utaf! A L B E R T ( som förut ). Det var f asligt mystiskt, det der! A L B E R T ( skrattande ). Ja, det lofvar j ag! A L B E R T . Måns? Sk ratta h an .. gumman v et hvad hon vet! A L B E R T . Bli de besök ande karlar eller frunti mmer? 7 F R U P Y L O ( vänder sig om vid dörren och säger med samma sluga leende som förut ). Hå kors! ti ll en s å v acker ung herre kommer både lyckan och olyckan i f runtimmerskläder! Adjö nu , och minns hvad gumman har sagt! ( går genom fonden ). Andra Scenen. A L B E R T ensam , ser efter henne något förvånad ). Hm! jag vet inte hvad jag skall tro! Den der gamla hexan vänder alldeles upp och ned på hel a min filosofi! ( målan de. ) I alla fall var det en lyck träff att jag gick dit bortåt i förra veckan .. ty jag hoppas att den här taflan sk all väcka litet uppseende vi d nästa exposi tion! Tv å besök, sade hon .. och båda utaf fruntimmer .. och huru kunde hon veta att j ag älskar Mari a Skulle det vara möjligt att det finnes menniskor med verklig spådomsanda? ( förtretad på sig sjelf ) Ah! barnsagor! Hvem kan någonsin lära sig få reda på hur g amla käringar få f att i all ting? Det är med sqv allret so m med elek triciteten .. det löper jorden omk ring lika fort som tanken! ( det bultar på dörren ) Ses å fö r f an! nu börjas det! ( ro par barskt ) Stig in! Tredje Scenen. DEN FÖRRE.
Grefve von Platen aflemnade derefter till Protocollet en så lydande Skrift: Stormäktigste Allernådigste Konung ! ”Vid den sammankomst, som den I4:de innevarande September med Götha CanalBolag ”blifvit hållen, har Bolaget erhållit del af de ”beslut Riksens Höglofl. Ständer vid sistförflutne ”Riksdag fattat, i afseende på Bolagets angelägenheter. Bolaget har ej utan särdeles bekym”mar kunnat erfara, att, utan Dess hörande, ge”nom desse beslut, åtskilliga rubbningar blifvit ”gjorda i det Contract, hvilket då Bolaget, i ”följd af Kongl. Majus och Riksens Ständers beslut, stiftades vid inbjudningen, att till Canal”byggnaden medverka, lades till grund, såsom bestämmande Bolagets pligter och rättigheter ; rvcn 15 Öctflher f, m. 365 ”samt derigenom förmåner Bolaget afbanda dem ”det, efter sin oförgripliga öfvertygelse, ej lagligen förverkat. Bolaget har likväl , med full ”tillförsigt, trott sig finna en säker tröst , när ”det kan vända sig till Eders Kongl. Maj;t och. ”i djupaste underdånighet bönfalla om Nådigt ”hägn och beskydd för dess rättigheter, öfvertv”gadt att Eders Kongl. Maj:t i Nåder täcke» till ”rättvisas åtnjutande befordra trogna och utan ”eget förvållande lidande undersater. ”Riksens Höglofl. Ständer hafva fråntagit ”Bolaget den rättighet till särskild Discont, sem ”genom Privilegier, af Riksens Ständer sjelfve ”hegärde, af Kongl. Majit Nådigst bifallne, stad”fästade och kungjorde, före .Actie-teckningen ”blifvit Bolaget tillerkände, samt dessutom uppJ ”häfvit den rättighet Bolaget äfven af den Lag. ”stiftande magten erhållit att beläna Actierne.
Vi se hos oss i Sverige, huru allmogen gerna anskaffar sig något bohag i silfver, antingen kannor, skedar eller dylikt. De skulle säkerligen med samma nöje gömma silfveroch guldmyntet, emedan de i detta skulle se sig ega ett verkligt värde, eller sjelfva metallen, i st. f. en tryckt papperslapp. 1 England, der banksystemet är kanske mest utveckladt i Europa, cirkulera omkr. 30 mill. £ sterb i klingande mynt, emot 20 mill. i banknoter; i Frankrike finnas omkr. 3 */2 milliarder francs i guld och silfver i allmänhetens fickor, emot 500 millioner francs i bankens sedlar. Huru är förhållandet hos oss? Om Banken för det närvtde har 15 mill. rdr rmt i sin metalliska kassa, och jag dertill lägger 3 å 4 mill., som finnas i rörelsen i 24 sk.- och 12 sk.-st., eller tillsammans omkr. 19å20 mill. rdr, så äro deremot 40 mill. rdr i Riksbankens sedlar, och omkr. 15 å 18 mill. i privatbanksedlar i rörelsen! Men med dessa sednare sedlar är det egna, att, då privatbankerne icke äro skyldige, att med klingande mynt, utan med Riksbankens sedlar inlösa sina egna assignationer, äro dessa blott myntrepresentativets representativ. Hade man icke kreditsedlar på så låga valörer, som vi för det närv:de, skulle äfven småningom inrikes vexeln upkomma, emedan allmänheten skulle tvingas att använda den. Ty då man icke mera kunde med posten afsända någon sedel under 10 rdr, vore man tvungen att köpa sig antingen en postremiss-vexel eller en annan anvisning. Mycket beror härvid blott på att åstadkomma vanan, ty den verkar vida mera i detta fall, än alla förordmr, och ett dylikt tvång skulle vida lättare framkalla en vexelrörelse, än vår inrikes vexellag af d. 20 Maj 1834 förmått göra.
Inrättning och således icke kan hafva några.andra tjenster eller befattningar, hvilket är ovilkorligen nödvändigt, lön R:d. 2000. För ofvanbemälde 2:ne personer, Föreståndare till biträde, och för de 2.*ne Arbetarne, ett arfvode af 200 R:d. till hvardera Till inköp af de under II Art. 3 Mom. hörande Böcker, Redskap och Materialier för försöken, Verktyg och Materialier för Verkstaden och Scholan, samt andra tillfälliga omkostnader, ett årligt anslag, som, Transport 3ooo. Betånkanden. d 477 Transport 3ooo. derest Föreståndaren, likt vanliga Ämbetsmän, skall kunna använda sin Lön endast till sin bärgning, och så framt han verkligen skall vara i stånd uträtta något, icke kan upptagas till mindre än 3ooo. S:a B:co R:d. 6000. Ehuru denna summa af enskilda individer icke sällan förtäres, skall den måhända likväl i allmänna omdömet synas öfverdrifven, då fråga är att använda den för ett ändamål, som i anseende till dess vigt, är, i sjelfva den Medborgare-Class, hvars nytta dermed omedelbart åsyftas, endast af några få upplyste medlemmar insedd. Det bör åligga Föreståndaren vid ifrågavarande Technologiska Inrättning, att, vid Kongl. Landtbruks-Akademiens sammanträde på dess årliga högtidsdag uppläsa en Berättelse, om de åtgärder hvarmed denna Inrättning det förflutna året sökt verka för dess ändamål; och torde denna Berättelse i det påföljande häftet af Kongl. Akademiens Annaler böra upptagas. Ankom den i3 Aug. 1823. Riksens Höglofl. Ständers Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi - 473 Stats-Utskottets Utskotts Betänkande, i anledning af Herr Montgomerys Memorial, om upphörande af Krigs - Akademien , m. m. Bland de hos Högloft. Ridder skåpet och Adeln gjorde Motioner, om förändringar uti* Militair-Läroverken, hafva följande blifvit till gemensam behandling af Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi - Utskotten öfverlemnade: j:o.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den r$ Maji i8>35. a3o Expeditions-Vtskottets Forslag till und. Skrifvelse N.O 3^8. Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den ig Maji i835. Preste-Ståndet den ig Borgare-Ståndet den ig j Bonde-Ståndet den ig ’”J1 Förslag till Lag för Inrikes V exlar. (Detta Lagförslag igenfinnes uti i Sami. i Afd. 28 Häftet, samt uti Sara. 1 Afd. i3 Häft.) Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den ig Maji 1835. Preste-Ståndet den ig Borgare-Ståndet den ig Bonde-Ståndet den ig Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, med öfverlemnande af förslag till Lag för enskilde Banker. (Bancooch LagUtsk. Med anledning af flera inom Riks-Stånden gjorda framställningar om beliofvet och nyttan af en Lagstiftning för enskilda Banker, hafva Rikets Ständer tagit detta grannlaga ärende i öfvervägande, hvarvid Rikets Ständer väl kommit till den öfvertygelse, att bildandet af ett Bolag till Bankrörelses bedrifvande med egna tryckta eller graverade creditsedlar, såsom medel alt småningom tillvägabringa ett fullkomnadt Bank-system, skulle för landet och näringarne medföra väsendtliga fördelar, men tillika nogsamt funnit angelägenheten deraf, att för dessa Bolag meddela sådana Lagbestämmelser, hvilka lemnade allmänheten all den trygghet hvarpå den kunde ega anspråk, utan att dock betaga Bolagets Bankrörelse den frihet, som för industriens utveckling erfordrades. Rikets Ständer, som icke förbisett de svårigheter, hvilka, för tillfredsställandet af dessa olika fordringar, måste uppstå vid författandet af en Lag i detta ämne, hafva dock trott sig nalkas det mål, sora åsyftas ge - Bil. till Expeditions-Utskoltets Förslag till und. Skrifvelse N.o 348. 231 norn antagandet för deras del af en sådan
Den olägenhet5, som af BcvillningsSystemet elter synbar förmögenhet förmenas uppkomma, är af vida mindre vigt, ån den våda, hvaruti Staten, enligt BevillningsSystemet efter behållen Inkomst, lätteligen kunde försättas, dymedelst att Staten icketill fullo erhåller de Inkomster hvilka till bestridande af oundgängelige behof och utgifter äro påräknade. 398 Din 24 Martil, f m. Många yttrade härtill deras bifall. Herr Munck af Rosenschöld , Eherhard: I anledning af den sista värda Talarens yttrande, att 18 10 års BfcfrillningsSystcme skulle åstadkomma hat och afvand, saint göra Medborgare mera omoralisk», får jag etindra att samma Systeme redan en längre tid varit antaget i England, utan att hat och afvund där försports mera än i Sverige, eller Innevånarne där blifvit mera omoraliska. Man har ansett det vara obehagligt att Taxeringsmännen skulle få bedomina Medborgares uppgifter i afseende å deras behåline Inkomst. Jag finner det vara föga obehagligare stt Taxeringsmännen skola bedomina Medborgareä Egendomars värden. Mången bottar ej så mycket sitt för* mögenhets tillstånd genom uppgiften af sina förra årets Inkomster, som af sin synbara Egen* doms värdeMan har yttrat, att de uti 1810 års Systeme föreskrifne edgångar voro iarlige, men uti Herr von Törnes Förslag är.o dylika edgångar icke föreslagne och de äro icke heller oumbärlige Skillnaden emellan «*n Menedare och en försnillare af Kronans rätt är icke så betydlig. Jag vill gerna tro, att nuvarande BevillningsSysteme är lättare i verkställigheten, ty en Utländsk Fiende, sorn ej har tid närmare granska hvars och ens b hållna Inkomst eller förmögenhet, föijer alldeles enahanda grunder, då han uti ett erölradt Land brandskattar. Hufvu ifrågan är nu icke att åtkomma Capitalisternc, utan endast att befria de Gäldskyldige från Bevillning, för hvad de Den 24 Martil, /. m. 399 rerkeligén icke äga.
Handels-ordningen den 22 December 1846 måtte tilläggas en föreskrift derom, att bevis öfver de kunskapsmått, som för rättighet att idka handelsrörelse erfordras, böra, efter anstäldt förhör, meddelas af Lärare vid högre undervisnings-anstalt i stad eller annan vetenskapligt bildad person, i afseende å skrifoch räkne-konst, och af annan trovärdig person, om hvilken kändt är att han deruti eger insigt, angående bokföring;» — men då den föreskrift, motionären sålunda föreslagit, icke är att hänföra till allmän civil-, kriminaleller kyrko-Iag, och således icke faller inom omfånget för Utskottets i 33 § Regeringsformen och 33 § Riksdagsordningen utstakade verksamhet, föranlåtes Utskottet att omförmälde, den 24 innevarande månad hit ankomna, memorial till Välloiliga Borgare-Ståndet återlemna; hvilket för samtlige RiksStånden vördsamt anmäles. Stockholm den 27 December 1859. tt:o ». Ank. till Exp.-Utsk. den 30 Dec. 1859, kl. 2 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion dels om skärpta kontroller å hommunal-myndigheter, dels ock om förändring i brottmåls-lagstiftningen. Uti ett till Välloiliga Borgare-Ståndet ingifvet memorial, som blifvit till Lagutskottet remitteradt, har Herr C. F. Ridderstad, med förmälan att Sveriges brottmålsBih. till 11. St.
Herr Lock, Lorstlr Uuäviss, instämde med Grefwe thörner, men wille blott framställa den srägan, huru förhällas borde, i fall mer än 1002 R:V lill Justitie Ombudsmannens resor erfordrades? Herr ^oräeustoliie, ^näsrsÄfwen torde wid detta tillfälle afgöras ben stugan, huruwida Justitie Ombudsmannen bör under sin tjenstetid njuta lönen för den syssla hail till äfwentyrs förut lunde innehafwa. Harwid uplystes, att uti den sist justerade tilläggningen lili Justitie Ombudsmans I istructionen more förutsatt den casus, atc Justitia Ombudsmannen kunde förut innehafva en annan syssla. Herr Grefwen och Landtniarstälkm stagade om Ridderskapet och Adeln gillade Utskottets förslag i afseende pä Justitie Ombudsmannens lön samt såsom anmärkning godkände den motion, att han för sine resekostnader mätte afgifwa räkning; men att resepenuingarne icke finge öfwerffrida rooo R:dr Banco. Ro - Den 24 Zebruarli. »2zz Ropades Ja. Friherre Legerström, jfacob, utbad sig atk wid förflaget om aflöningen för Justitie Ombudsmannens Secreterare och Cancellister fä anmärka, att dä till desta tjenste-befarrningar troligen fordrades ganska sticklige personer, symes honom de föreflagne förmänerne nägot knapt tilltagne, och hemstälde i synnerhet, om man till Secreterare, hefanningcn kunde påräkna, ari för 420 R:dr om äret finna en person med den skicklighet, som dertill behöfdes. Grefwe
N:o 57, i ani. af vackt motion om anställande af undersökning till utrönande deraf, huruvida dispositions-rätten till åtskilliga jordlotter på Gottland, hvilka förmodas vara kyrkornas tillhörighet, rätteligen tillkommer kyrkoherdarne eller icke. Hr Fåhraeus, Olof Immanuel: Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk:ts Betänk. N:o 59, som nu närmast följer å föredragningslistan, omfattar 3:ne särskilda motioner, hvilka alla hafva oskiljaktigt sammanhang med ärenden, som på andra Utsk:s handläggning äro beroende. Den i l:sla punkten afhandlaile motion, ang:de enskilda bankernas upphörande, bar nemi. oskiljaktig gemenskap med det till Banko-Utsk:t remitterade Betänk, och förslag till lag för enskilda banker. Den i 2:dra punkten afhandlade motion, ang:de högre beskattning å enskilda bankerna, sammanhänger åter med allmänna bevillningens reglering, hvartill förslag är att från Bevilln.-Utsk-.t förvänta; och den i 3:dje punkten afhandlade motion, som påyrkar emottagande i allmänna uppbörden af enskilda bankernas sedlar, står likaledes i sammanhang med nyssnämnda tili Banko-Utsk:t remitterade Betänk.; och då det är angeläget, att Ständerna icke, genom att i förväg fatta beslut rörande dessa speciela frågor, afskära sin fria pröfningsrätt, då omförmälde mera omfattande ärenden till behandling förekomma, får jag, i öfverensstämmelse med den mening, som hos Talinans-konferensen gjort sig gällande, vördsamt föreslå, att R. o Ad. behagade uppskjuta pröfningen och afgörandet af Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts Betänk. N:o 59, att företagas i sammanhang med Bankooch Bevilin.-Utskms Utlåtrn ang:de berörde ärenden, nemi. så att 1 :sta och 3:dje punkterna må förekomma i sammanhang med vederbörande Utsk:s Utlåt, öfver det Den 18 Februari.