Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St:r ville för deras del besluta, att dagsverksräntan måtte förvandlas till andra hufvudpersedlar, på sätt i efterföljande punkter serskildt för hvarje län kommer att bestämmas, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, anser R. o. Ad. de emot della tillstyrkande gjorde anmärkmr föranleda till återremiss af Utlåt, i denna del. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit som följer: Ja — 83. Nej — 32. Återstående pröfningen af förevande Utlåt, upskjöts till eftermiddagens plenum. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Ulsk;n inkomne Utlåt:n och Betänk:n, nemi. från 204 Den 20 Maj f. m. Stats-Utskottet: JM 106, i anledn. af väckt motion om bidrag till underhållande af Hallsnäs bro i Jönköpings län; JM 107, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos., ang:de understöd till Hospitals-fonden; JM 108,. i anledn. af väckt motion om anslag till premier för skogs-plantering; JM 109, i anledn. af väckt motion om ersättning och belöning åt Professoren B. 0. Nycander för en af honom upfunnen röst-räkne-machin; JM 110, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos. om anslag till upföfande af en ladugårdsoch en mejeri-byggnad vid Ultuna Landtbrnks-institut. Bevillnings-U Is kottet: JM 14, ang:de Postbevillningen. Lag-Utskottet: JM 30, i anledn. af väckt motion om stiftande af lag för kompromissarier; JM 31, i anledn. af väckt motion om bildande af en HofRätt i Norrland. Allm. Besvärso. Ekon.-Utskottet: JM 93, i fråga om åtgärders vidtagande till förekommande af större eldskador inom städerne;.
Dessa anordningar, som Banco-Styrelsen anmält vara af en fortfarande nödvändighet, får Utskottet vördsamt föreslå, måtte till nästa Riksdag bibehållas, under iakttagande af de tillfällen, att något deraf inbespara , som möjligen kunde sig yppa. 6:0 Bestämda årsanslag utaf Bankens Omkostnadsräkning till Embetsoch Tjenstemän samt Betjente utom Verket, för hvarjehanda oumbärliga biträden och uppgifter, äro uti Banco-Fullmägtiges Berättelse, pag. 79, i enlighet med bifogad specifikation, upptagne till R:dr 265: 26 sk. 8 r:st.; hvartill kommer, enligt samma Berättelse, pag. 73, Éanco-IhsHnuets Memorial N:o 112. 2 3 R:dr33: 16, som, efter Banco Fiscnls-Embetets anmälan, blifvit serskildt anordnade genom Banco-Full mägtige. Och tillstyrker Utskottet, att berörde anslagssumma, R:dr 298 : 42: 8. under förbehåll af de tilläfventyrs möjliga besparingars iakttagande , må intill nästa Riksdag fortfara. 7:0 Bestämda årsanslag af Bankens Om kostnads-räkning. a) Till Fullmägtiges Dispositions-räkning N:o 1 , för årliga julegåfvor åt fattige och nödlidande, dels inom Hulvudstaden , dels i Landsorterne R:dr 2000: — (se Fullmägtiges Berättelse pag. 70). b) Till Fullmägtiges Dispositions-räkning N:o 2 , för hvarjehanda , dels af Rikets Ständer i förväg beslutade, och dels tillfälli - a4 Baneo-Utskottels Memorial N.o na'.’ ga anordningar och extra behof
Summa 45: 12. iof. 57: 2. 2TV Avesta B r u k s D ireetions i Kongl. KammarRätten förut granskade redogörelser för VågStaterne upptaga: Debet. 18 2 9. 1850. Credit. Utgående Balance, utgörande värdet af Behållningen på Vågen för Statsverket vid årets slut, samt hvad påföljande året dels är lefvereradt, dels utestår till indrifning 50,658:42. Någon anledning till anmärkning emot dessa Räkenskaper har icke förekommit. ( 49 ) Kongl. RrigsCollegium, hvars nya Organisation och fördelning i blott arne Departementer, under benämning af Första och Andra Departementer ne, med 3 Afdelningar under hvarje, af Kongl. Majrt förordnades först den 17 December 1831, upptages, i följd deraf, härstädes under den indelning, som för Verket ännu ägde rum åren 1829 och i83o. Artilleri-Departementets {nu mera l:a Departementets Artilleri-Afdelning) Räkenskaper, som för år 1829 i Kongl. KammarRätten blifvit reviderade med anmärkningar, men för år i83o ännu icke voro försedde med påteckning om Revisionens fulländning, hafva, i afseende på Cassans tillstånd, visat: Debet. 1829 1830 Balance, Behållningar och Fordringar 597,455: i3. 6. 567,427: 44. 7. Uppbörd. Stols-Anslag 171,271:29. 2. 215,454: 34. 11. Inbetaldte — Ersättning af Extra StatsAnslaget för utbetaldte Förskotter å i83o års Credit. Till åtskillige Äfföring af dels inbetaide Lefv er er ingar. Till StatsYerket för försåldt Krut och Salpeter . 77,515: — 2. 105,112: 16.10.
N:o 236, angående lönevilkoren för Marstrands stads skola; Herr Heljeslrands, N:o' 237, angående öfverlåtelse dels utan, dels emot ersättning af 42 tunnland 9 5./10 kappland jord af Gredby kronohennnans och Carl Gustafs stads egor, samt 14 tunnland 30 7/10 kappland jord af Eskilstuna kungsladugårds mark; |§f!s Herr Henschens, N:o 240, angående inlösen af 8 Riksgäldssedel’, hvardera å 2 R:dr, och 7, hvardera å 1 IV.dr; Herr Henschens, N:o 241, angående förhöjning af pension åt förre Länsnotarien, Landssekreteraren Olof Henrik Förberg; Herr Henschens, N:o 242, angående understöd åt Doktor Hyckerströms enka och barn; Herr Henschens, N:o 243, derom, att Rikets Ständer må anvisa medel till inrättande af tekniska Elementarskolor i de rikets provinser, der sådana icke finnas, eller åtminstone en summa af 6,000 R:dr Riksmynt till en teknisk Elementarskola i Upsala; Herr Henschens, N:o 245, med alternativa förslag, antingen att mantalspenningarne måtte alldeles upphöra, eller att förändrade grunder må bestämmas för mantalspenningarnes utgående och användning; Herr Prot.-Uldrag den 4 December 1856. 105 Herr Nordvalls, Nio 255, angående förhöjning i lönen för nuvarande Förvaltaren vid kronomagasinet i Eksjö; Herr Wennerströms, N:o 256, angående anslag af allmänna medel till hamnbyggnad vid Åmål; Herr Wennerströms, N:o 257, angående anslag till anläggande af jernbanor samt kanaler, med slussar, emellan sjön Stora Lee och hamn i Wenern vid Åmål; Herr Hörnsteins, N:o 265, derom, att Länsbokhållaren i Örebro län L. G. Lagerstedt må vid afskedstagandet få bibehålla på allmänna indragningsstaten sin nuvarande lön, 289 R:dr 8 sk.
Utskottets förslag i fråga om utmyntningen af koppar blef jemväl afslaget, hvaremot beslöts, att Ett Skeppund koppar victualievigt borde utmyntas: i 10 styfverstycken till 900 kronor, i 5 styfverstycken till 750 dito. i 2 styfverstycken till 600 dito. i 1 styfverstycken till 600 dito. 12:o. Den af Utskottet slutligen, i afseende derpå, att Kronans och öfriga Publika Verks, äfvensom Bankens och Riksgälds-Contorets, räkenskaper må komma att, så fort sig göra låter, föras efter den räkne-enhet, som nu af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer antages, gjorde hemställan blef af Ridderskapet och Adeln bifallen. B) P reste-ståndet, som gillat Utskottets Utlåtande N:o 23, utom i den del, som angår räkneenhetens benämning, i hvilket hänseende Ståndet beslutat, att berörde enhet skulle kallas ”Riksdaler Riksgäld C) Borgare-ståndet har bifallit Utskottets framställningar: l:o om införande af ett ordnadt och bestämdt myntsystem; 2:o att frågan om decirnal-systemets antagande i Rikets mynt och penninge-förhållanden måtte få förfalla; 3:o att nuvarande Riksdaler Silfver-specie må, under den i Myntbestämnings-lagen förekommande benämning af Riksdaler Silfver, fortfarande bibehållas; 4:o att räkne-enheten må bestämmas till ett värde, som motsvarar en Riksdaler Riksgäld; hvaremot Ståndet för den nya räkne-enheten antagit 8 Banco-Utskottets Memorial, N\o 3"}, benämningen Riksdaler Curant, med den indelning i 48 skil lingar och hvarje skilling i 4 styfver, som Utskottet föreslagit. I afseende på det af Utskottet uppgjorda förslag till förändradt myntsystem, har Borgare-ståndet, jemte godkännande af de angående allmänna räkningssätt i handel och vandel samt vid bokföring under mom. Litt. a, b, c och d föreslagne stadganden, med tillägg uti mom.
Magnhild. Afsändt till Norrtelje enligt önskan. Red. Lifräntor. [2130] Återbetaln af halfva pitalet v: döden. B r e f l å d a. Clara F a b r i k s Stearinljus Ålder sista födelsedag hårdnande. Om priset kan jag tyvärr ej upplysa, utan borde Mary höra efter hos någon frukthandel i större stad. Om Mary ej skyr kostnaden, så skaffar nog närmaste konditori åt henne ett glas syltade valnötter pä prof. Detblefve i alla / all billigare än att rekvirera rå eller syltad frukt från utlandet, särskildt emedan tullen på dylika saker nuförtiden är så hög. Tull för färsk frukt eller grönsak per kgr. 10 öre » » torkad eller sald:o d:o i i 25 » » » frukt i bränvin eller ättika » » 30 » » » syltad frukt » » 47 » Frakt på ångbåt från Lubeck till Karlskrona, Kalmar, Norrköping och Stockholm 1 kr 65 öre per kg. Kvittenträd tror jag ej odlas ens i sydligaste Sverige, fast det nog skulle gå an, ty de nöja sig med hvad jord som helst, blott solen kommer bra åt, och kunna med fördel okuleras på päronträd. Frukten liknar tjocka päron, är citrongul, betäckt med en sorts fjun, men blir aldrig mjuk och duger ej att förturas rå, emedan smaken är ytterst kärf; kärnornas klibbighet är bekant. Den kommer i .Lubeck ej förr i handeln än i oktober och säljes där — som all slags frukt — efter vikt. 1 ar blir priset nog högt, emedan det ej är något rikt fruktar och t. o. m. vanliga bär betinga ett högt pris (så t. ex. körsbär 75 öre p. kg. och hallon 65 öre p. kg.) Likväl vill jag uppgifva en adress i Lubeck, som brukar sända mycken frukt till utlandet: J. J. Jacobsen, Lubeck, Fiinfhausen 23, Frucht und Gemiisehandlung. Aprikoser förekomma såsom spalierfrukt i sydligaste Skåne och äro vanligen mogna i september. Trädgårdsföreningen i Göteborg säljer aprikosträd för 5 o. 7 kr. stycket. Fikonträd kunna trifvas i södra Tysklands trädgårdar.
Och hvad den fortfarande smädliga egenskapen hos en dylik skrift beträffar, så förekommer dels, att ett smädligt skrifsätt är uti Tryekfrihets-Förordnrugen icke allenast i allmänhet förbjudet uti 2 | 2 moni., utan dessutom i 3 § serskildt med hänsigt til! Konungen och Kongl. Huset, Rikets Ständer samt Rikets embetsoch tjenstemän, dels ock att, clå det första numret eller häftet af en periodisk skrift, som finues vara smädlig, genast kan inför domstol åtalas, Indragningsmagten deremot icke kan användas förr, än skriften visat sig vara af fortfarande smädlig egenskap, d. v. s. icke förr, än flera blad eller häften af sådan egenskap utkommit. Hvad serskildt angår landets yttre politiska förhållanden, eger Konungen i allt fall, enligt 3 § 9 mom. Tryckfrihets-Fororduingen, alt utan rättegång låta confiscjuera allt slags skrift, hvarigenom missförstånd med 8 Consf i luli o ns-Utsl o Hets Memorial, JY-o i 6. utländsk magt sig yppat; äfvensom, i fall någon härstädes af trycket utkommen skrift utaf en elier flera fremmande Staters sändebud eller deras Regeringar anmäles, såsom innefattande ämnen, hvilka föranleda till missnöje hos andra magier, Konungen, jemnlikt 5 §. i 3 morn. af nämnde Grundlag, eger att, om lian så nödigt pröfvar, förordna örn skriftens sequestrerande och indragning. Att derutöfver en Ledamot af Konungens StatsRåd skall kunna på eget bevåg indraga periodiska skrifter för uppsattser, förgripliga mot fremmande magier, anser Utskottet lika olämpligt, somför Regeringens anseende betänkligt. Den med Sveriges samhällsskick obekante utländningen torde på bemälde Stats-Råds-Ledamot hvalfva det moraliska ansvaret för hvarje underlåtenhet att indraga en skrift, som den förre tror sig finna bioltslig; och i sådant fall är det äfven att befara, att anspråken på detta moraliska ansvar skola sträcka sig ännu längre.
Kollegium år 1837 yttrade åsigter, hvilka då äfven af Kongl. Majit i nåder gillades, i Kollegii tanka, fortfarande egde full giltighet och hade under den sedermera förflutna tiden vunnit ytterligare stöd af det kända förhållandet, att det Odelska appreteringsverket, oaktadt de dervid till följd af föreskriften i Kongl. Brefvet den 24 Februari 1840, vidtagne väsendtliga förbättringar, varit i så obetydlig mån anlitadt, att det icke kunde anses hafva medfört särdeles gagn hvarken för sidenfabriks-idkarne eller verkets innehafvare. Det syntes Kongl. Kommers-kollegium icke heller kunna bestridas att det vid besittningsrätten af ifrågavarande egendom från början fästade vilkor af ett appreteringsverks ständiga underhållande, om det ock för den tiden, med afseende å sidenfabrikshandteringens dåvarande ståndpunkt och de då i allmänhet rådande föreställningar om bästa medlen till näringarnes befrämjande, kunde anses hafva varit lämpligt, och för Odel, som sjelf utöfvade appreteringskonsten samt en tid hade uteslutande rättighet att i Stockholm betjena allmänheten med appretering, förenadt med verklig fördel, deremot blefve för dem, som efter honom innehaft egendomen och hvilka icke egnat sig åt utöfningen af någon del af sidenfabrika-tionen eller åtnjutit något monopol i förberörde hänseende, en särdeles betungande förbindelse, hvilken svårligen kunnat eller kunde af dem uppfyllas, såvida den innebure förpligtelse att alltid motsvara de ständigt ökade anspråk, som af en stigande industriel utveckling kunde föranledas. Frågan hade ock, sedan den näst förut utgjorde föremål för nådig pröfning, i så måtto kommit i föräridradt skick, att sidenfabriks-idkarne numera tillstyrkt nådigt bifall till nuvarande innehafvarnes anhållan om verkets öfverlåtande till dem, med vilkor att sidenfabriks-idkarne finge uppbära lösningssumman såsom bidrag för inrättande i hufvudstaden af ett fullständigt appreteringsverk. Hvad detta förbehåll åter beträffade ansåge Kongl.
Han uppträder icke med det storståtligtmajestätiska allvar, som man kan få se tos andre, i synnerhet tyske skådespelare i samma scen, utan är från första Ögonblicket han visar sig den utlefvade, nästan fjoskige gamle mannen, hvilken i nervös hastighet stapplar in på scenen, gör några knapphändiga hälsningar med de darrande händerna och det skakande hufvudet, ilar med svigtande ben så skyndsamt åldringen förmår upp på tronen och kastar sig ned där samt börjar med retlig häftighet sitt tillkånnagifvande om landets delning och sin tronafsägelse. Ett sådant inträde skulle man sannolikt aldrig ha tänkt sig, men då man ser det, tycker man att just så bör det vara och icke på något annat sätt Därmed har man uppslaget till hela skådespelet, och kungen är redan från den stunden föremålet för skådespelets tragiska intresse. Hela scenen mellan honom och döttrarna får genom skådespelarens snillrika framställning en prägel af sanning, som hon, på ett annat sätt återgifven, svårligen äger. Goethe har till och med kallat denna scen orimlig. I tronafsägelsen och rikets delning ligger, så * som tydligt visar sig genom Rossis spel, icke så mycket en handling af en vid regeringsbestyren trött, till åren kommen herskares berättigade längtan efter hvila, utan mera en nyck af en genom makten bortskämd, gammal, retlig despots åstundan att för tillfället kasta af sig en besvärlig börda, hvars maktföreträden han dock snart kommer att sakna, då han också ångrar att han så ohjälpligt släpt af regeringstömmame. Genom Rossis framställning får man också klart för sig, att den fader, som offentligt uppmanar sina barn till att täfla om hvilken af dem förmår mest smickra honom, icke kan ha sina förståndsförmögenheter i god ordning. Således får man redan ' från styckets första början en aning om det vansinne som sedan utbildar sig hos Lear och som kan ha sin grund endast i det öfvermått af maktfullkomlighet, som ett trälsinnadt folk så gärna tillerkänner fursten och som så ofta bryter ut i till full galenskap gränsande, de-spotiska nycker.
Hvarje Socken på landet, eller i stad hvarje Församling, skall vårda sig om fattiga, värnlösa barn och medellösa personer, sorn äro af ålder, sjukdom eller bräcklighet oförmögne att sig sjelfve försörja. 2 moni. Tvänne eller flera Socknar måga förena sig om gemensam fattigvård; äfvensom Socknar på landet eller Församling i stad måga, efter öfverenskommelse, dela sig i mindre områden för fattigvårdens besörjande, men cj för dess bekostande, som i intet fall må fördelas på mindre samhälle än Socken. §. 2. För hvarje Län inrättas en under Pröfnings-Comiteens disposition ställd fond, ur hvilken de samhällen, som blifva med fattigvård mest betungade, njuta understöd, efter de grunder och på de villkor, som här nedan bestämmas i 17 <§. §. 3. 1 morn. Ingen, som eger förmåga att med arbete förvärfva sig uppehälle, må anses såsom fattighjon, eller ega anspråk på fatlig-underslöd. 2 morn. Ett sådant understöd är en nödhjelp af christeligt deltagande för den lidande, hvarpå ingen eger rättighet att pocka. 3 inom. Understödet är ock ett förskott, hvarföre emoltagaren slår i skuld, som bör godtgöras, i den nion möjligheten det förr elier senare medgifver. För barn under 15 år vidlåder skulden alltid deras föräldrar, hvaremot barnen sjelfve äro frikallade från betalningsskyldighet för hvad dem intill denna ålder påkostas, i vidsträcktare nion, än Författningen om fosterbarn bestämmer. §. 4. 1 moni. På hvart och ett Fattigvårds-samliälle ankommer alt, under iagttagande af föreskrifierne i denna Stadga, och, med ledning af de Bih. till R, St. Fröt. 1840. 7 Sami. 2 Afd. 3 Haft. 4 26 ZagAllm, Besv,- och Ekon,-Utskottens Betänkandej N-.o 5,. allmänna grunder för deras tillämpning, som af Pröfnings-Comitéerna bestämmas för hvarje
Den skattskyldige, som under sådana år, är med räntan till Kronan belial - Den 11 December f. m. 13 Jen, får numera lösa den efter markegång, under det dess granne, som är indelt tili löningstagare, måste utgifva i lösen för den ränta, lian icke kan i Spanmål utgöra i, 2 ända till 3 R:dr per tunna utöfver Länets markegångspris. Äfven i goda år måste i vissa provinser den till lön indelte^ räntegifvaren utgifva sin ränta i penningar till ett högre pris än Länets markegång fastställer, för att undgå att på mindre banade vägar forsla räntespanmålen. I båda fallen inverkar det menligt på den skattskyldige, och ökar ännu mera den ojemnhet, som redan äger rum i beskattningen. För löningstagaren förekommer deremot, att han befinner sig uti en beständig osäkerhet, om hvad han har att påräkna för sin utkomst; att löneinkomsten icke förr än ett påföljande år får uppbäras, och mången gång först efter verkställd utsökning hos den skattskyldige; och då, för den mindre bemedlade tjenstemannen, det icke är likgiltigt, att på bestämda icke för långt ifrån hvarandra skiljda tider få uppbära livad honom rätteligen tillkommer, är äfven i detta afseende det nu gällande löningssättet icke utan ett menligt inflytande. Då Konung Carl XI införde de nu varande indelta Lönerna, voro förhållanderne helt andra än nu, och jag tager mig friheten hänvisa den eller de af Ridderskapet och Adeln, som önska taga en fullständig kännedom om förhållandet, att ge - Den 22 December f. rn. nomläsa Kongl. KammarCollegii och StatsContorets underdåniga utlåtande om LandStatens lönereglering, såsom, efter min öfvertygelse, i denna fråga högst upplysande, och hvilket jag, för att icke allt för mycket uppehålla Ridderskapet och Adelli, här endast får åberopa. Att uppbärandet för Kronans räkning af Militärens och CivilStatens indelta Spanmålsräntor skulle vara i högsta grad skadligt och medförande betydliga kostnader, kan jag icke medgifva.
Jag trodde alltid om dig, att du just särdeles väl skulle passa till soldathustru, och derföre afrådde jag dig ingalunda, utan tvärtom, gillade och tillstyrkte ditt giftermål, när du derom tillfrågade mig. Menniskorna måste vara förtänksamma, och bereda sig på allt det åtminstone, som de så väl veta skall inträffa den ena eller andra dagen. Ack det är ändå så mycket oförutsedt, (här framstod den döda grefvens bild bjert för Stinas fantasi) som man icke kan vara beredd på, här i denna verld, full af nya, glada och sorgliga företeelser för hvar dag, hvar stund! Men nog visste du att Bold icke alltid skulle få stanna här hemma hos dig, och om du nu ständigt fästat dina tankar vid möjligheten att i dag eller i morgon nödgas sakna honom, och i följd deraf innerligen tackat Gud för hvar dag han unnade dig att få behålla honom, då hade du varit, ej allenast glad i de glada dagarne, utan äfven tålmodig i de sorgliga. Men nu har du måhända gjort ingendera, hvarken med undergifvenhet beredt dig på de onda, eller nog lifligt tackat för de goda, utan låtit dagar komma, dagar gå, obekymrad om framtiden, bara det närvarande var trefligt och godt. Är det icke så kära Stina,» sade Mathilda mildt och vänligt klappande henne på axeln. »Jo, så är det, nådig grefvinna!» snyftade Stina ångerfull. »Jag tackade och prisade Gud alldeles för litet, när jag fick hafva min Johan i ro, och derför straffar mig Gud.» »Ja, men nu måste du,» fortfor Mathilda, »ödmjukt och tacksamt emottaga äfvenväl straffet, ty annars kunde detta blifva ändå hårdare och svårare. Uppfordra nu all din själs och kropps styrka för att företaga alldeles det samma som när Johan var hemma. Tänk på honom, men endast såsom återkommande, icke som bortgående. Detta är nu redan förbi, och om du flitigt och arbetsamt går dagarne framåt, så gå äfvenväl dessa allt fortare och fortare bort för dig. Tänk hvilken sorg för den stackars Johan, om han visste huru här stod till, huru här ser ut.
En Yexlings-Cassörs, 2:ne Bokhållare, 3 Contors-skrifvare, 2 Cassaskrifvare samt 4 Kammardrängs-tjenster, och äro å Riksgälds-ContoretsPensions-Stat uppförde: 1 Commissarie och 1 Kammardräng, hvilka ännu åtnjuta pension; hvaremot å Riksgälds-Contorets Expectance-Stat genom dödsfall uppstått en besparing af 320 R:dr. Likaledes är Expectance-Staten för f. d. General-Assistance-Contorets Tjenstemän och Vakt-betjentc vorden förminskad derigenom, att derå uppförde 1 Revisor, 1 Kammardräng och 1 Vaktmästare aflidit samt 1 Revisor blifvit befordrad till Controllör vid CharUe-Sigillalse Hyilstämplings-Con - 28 Siats-Utskottets Memorialj N:o 38. törel,; och är dessutom hithörande Pensions-Stat förminskad med lönen fölen Cassör, hvilken aflidit. Stockholm den 2a Januari jB/fo. Cl. Rålamb. Zach. Fuchs. Jon. Ullberg. Nils Pehrsson. Carl Dahlgren. Nils Limnelius. F. O. Silfverstolpe. 01. Winter. G. Holm. Hans Jansson. L. S. C. 0. Fougt. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 3$. 2 S N:o 39. Utlåtande, angående väckt motion om meddelandet af uppgifter, i afseende på lösen för Embetsoch Tjenstemäns fullmagter och afsked, m. m.
Banko, motsvarande 1,283 R:dr 75 öre Runt, hvilka medel borde af indelningshafvaren användas till hemmanets förbättrande, enligt synerätts föreskrift; och har E. K. Majit nu behagat föreslå, det Rikets Ständer för sin del måtte medgifva, att ofvan om förmälda, till boställe åt Häradsskrifvaren i Östra härad anslagna i mantal frälse Hagebohl N:o t måtte, under de af Kammarkollegium uppgifna vilkor, utbytas mot kronoskattehemmanet mantal Kolshult. Rikets Ständer, som förehaft delta ärende och dervid jemväl tagit kännedom af de till frågan hörande handlingarne, hafva, med afseende å de i den nådiga Propositionen anförda förhållanden, ansett sig böra densamma bifalla; hvarom, till svar i ämnet, Rikets Ständer få härigenom göra underdånig anmälan. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 18 Januari 1860. Expcditions-UlskoUcts Förslag lill anderd. Skrifvelse, N:o 14. 27 Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 14 Jari. 1860. Presle-Sländet den 14 Borgare-Ståndet den 18 Uonde-Ståndet den 18 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upplåtelse till Norrbottens läns Hushållningssällskap af gamla lånsfängelsebyggnaden i Piteå. (Stats-Utsk:s Utlåtande N:o 21.) S. A. K. Uti nådig Proposition den 27 October näsllidne år, har E. K.
Efter ånyo skedd föredragning remitterades till Stats-Utskottet en af Doktor Thyselius väckt motion, angående lönetur för Lektor, som blifvit befordrad från Kollegaeller Adjunkts—beställning, jemte de med anledning deraf i Ståndet denna dag afgifna yttranden. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet nedannämnda i Ståndet väckta motioner, nemligen: l:o af Doktor Ljungdahl, om anslag till nya Lektors-beställningar vid högre elementar-läroverket i Fahlun; 2:o af Kontraktsprosten Janzon, om rättighet till skatteköp af Wisingsö skolegodshemman; 3:o af Doktor Landgren, om anslag till hospital för botande af de med spetelska behäftade; 4:o af Doktor Söderberg, om anslag för en gång af 22,700 Riksdaler till inköp af de tomter och byggnader, som närmast omgifva och bortskymma S:t Lars och Drottens kyrkoruiner i Wisby; 3:o af Doktor Lindgren, orri en årlig pension å Allmänna Indragningsstateo åt f. d. Justitie-ombudsmannen in. m. 5. L.