Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då erfarenheten visat, att de för exporterad jernmanufactur, efter hittills gällande Författningar, stadgade premier icke verkat till ändamålet, har Kongl. Majit befallt, att desse premier skulle upphöra, och infordrat alla vederbörandes yttranden och förslag till vidtagande af sådane förändrade anstalter, som säkrare, än hittills, kunna bidraga till uppmuntran för den finare jern-manufacturen i Riket. I frågan om bergshanteringens upphjelpande i Norrbotten, hvilken för framtiden är af serdeles vigt, hafva nödige förberedande anstalter blifvit vidtagne. Sedan, genom hallen undersökning, tillförlitligen blifvit upplyst, att dervarande Elfvar icke kunna utan de mest betydliga kostnader göras flotlbara för transport af Konungeus Nåd. Berättelse. 31 jernmalm, till de ställen, der Masugnar skulle anläggas, och att denna föreslagne utväg således icke kan begagnas, är Kongl. Maj:l betänkt, att, så snart de af Riksens Ständer för dylika ändamål anslagne tillgångar medgifva, förordna om verkställigheten af de anstalter, som i grund af vederbörandes uppgifne förslag, kunna finnas böra vidtagas, och hvaribland egentligen förekommer, att på allmän bekostnad uppföra en Masugn och der företaga tackjernsblåsning, samt att, för vinnande af arbetande händer, i sammanhang med landets afvittring, på allt sätt bereda och uppmuntra Nybyggesanläggningar i den trakt der bergshandteiingen egenteligen till en början skulle idkas. A en annan sida har Kongl. Majit, för att å Staten bereda ersättning för dess uppoffringar åt bergshandteringen, förordnat, att Hellestads Bergslag, hvilken icke vidare kunde uppfylla ändamålet af dess inrättning , skulle till Landslag forändras, och att således de förmåner, denna Bergslag af Kronan åtnjutit , borde till henne indragas; äfvensom undersökning i enahanda afseende blifvit anbefalld om trenne andra Bergslagers upphörande. För att bereda unga Bergsmän och Bergsstatens blifvande
På enahanda grunder, sorn blifvit anförda vid rubriken bouppteckningar, tillstyrker Utskottet, att den stigande skalan, som nu gällande förordning innehåller i afseende å kont/akter må upphöra, samt att, i betraktande deraf att bevillning erlägges för den fasta egendom, som ifrågavarande kontrakter angå, stämpeln å kontrakter endast må, i likhet med hvad för certepartier och skuldebref är stadgadt, bestämmes till 30 öre för hvarje lulla 100 Riksdaler, beräknad, då inteckning på grund af dem sökes, efter den arrendesumma, hyra elier afgäld, sorn för ett år i penningar eller penningars värde utgöres, eller för kortare tid i förhållande derefter, samt, då de för fordrans utbekommande vid domstol eller hos exsekutor företes, efter den summa, hvarför betalning sökes, äfvensom att för kontrakter, dervid städja erlägges, stämpeln må efter enahanda grund beräknas å den summa, som uppkommer derigenom att fem procent af städjan jemte värdet af de årliga prestationerna, der sådana äro förbehållna, sammanläggas. Då, enligt § 5, bilagor i allmänhet äro fria frän stämpel, anser Utskottet köpekontrakt desto heldre böra få tillgodonjuta denna afgiftsfrihet, som det derpå följande köpebrefvet skall med stämpel beläggas och hemställer derföre att stämpelsskyldigheten för köpekontrakt må upphöra. Beträffande stämpeln å bytesoch gåfvobref stadgas, sid. 19, i nu gällande kungörelse angående stämpelpapper, att den skall beräknas efter nästföregående årets taxeringsvärde, samt, sid. 20, att om i bytesoch gåfvobref ä fast egendom visst värde ej är egendomen åsatt, stämpeln skall beräknas efter det värde, som för egendomen blifvit vid sista bevillningstaxering faststäldt.
Ståndet pröfvat skäligt godtkänna berörde förslag, så val med de af LagUtskottet deruti tillstyrkte ändringar, som ock med a:ne andra af Preste-Ståndet såsom nödig ansedda uppgifne rättelser, dels i afseende på 3 Cap. 4 §. och dels 4 Gap. 10 uti hvilka senare rättelser Med-Stånden blifvit inbjudna att sig med Preste-Ståndet förena. Vid öfvervägande häraf fann JSonde-Ståndet för godt, att, utan ändring, vidhålla sitt i detta ämne förut tagna beslut. S. D. Vid förnyad föredragning af: 1:0 Stats-Ltskottets Utlåtande öfver Herr Jacob Lindströms motion och förslag att Statens alla intrader skulle uppbäras och redovisas af Riksgäl ds-Cort loi ref. 2. Bankooch Lag-Utskottens Betänkande öfver det af Herr Jonas Ullberg väckta förslag om ändring uti Författningarnes stadgande, rörande beloppet af de belöningar, som böra erläggas till dem, hvilka upptäcka efterapare eller förfalskare af Bankens eller RiksgäldsContoirets Sedlar; och 3. Bevillnings-Utskottets Utlåtande i anledning af de mot projectet till en förnyad Chartte Sigillatte Förordning gjorde anmärkningar Fann Bonde-Ståndet skäligt , att till hvad Utskotten i dessa ämnen yttrat och föreslagit lemna bifall. Prot. TJldr. d. g Junii 18x8* 605 Den 9 Junii igiS* ' Från Hoglojl. Ridclerskapet och Adeln. S. D. Sedan Ridderskapet och Adeln ansett lämpligt, det borde, till inställande af den redan beslutade ärliga tillökning i bevill ningen af 2 50- 000 R.d, af Bankens årliga inkomster användas en sammanlagd Summa af 1,350,000 R;dr, beslöt Ridderskapet och Adeln tillika anmoda Bevillnings-Utskottet, att föreslå de Beviltoings-Ärtiklar, å hvilka, i följd af ifråga varande minskning 1 Bevillningen , nedsättning kunde-äga rum. S. D.
Derest åter vaktbetjent förr, än han uppnått den för pensions erhållande bestämda lefnadsålder och tjenstetid, skulle, genom sjuklighet eller af annan orsak, blifva oförmögen att sina tjensteskyldigheter vidare fullgöra, ega fullmäktige att, efter noggrann pröfning af de i hvarje fall förekommande omständigheter och förhållanden, vid hans förafskedande, tilldela honom en årlig pension, uppgående till högst två tredjedelar af lönen. Bih. till R. Stalt Vtskotteti Memorial, N;o 294. Ank. till Exp, Utsk. den 31 Joli, kl. 11 (. m Förstärkta Stats-lJt skottets Memorial, angående verkställd omröstning, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, angående grunderna och vilkoren för tillverkning och försäljning af brännvin. Sedan de, uti Betalnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottens memorial N:o 10, i anledning af riks-ståndens skiljaktiga beslut, angående grunderna och vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin, föreslagne voterings-propositioner blifvit af Rikets Ständer godkända, har Förstärkta Stats-utskottet, jemnlikt 71 § Regeringsformen, öfver denna propositioner denna dag anställt omröstning i följande ordning: Ista Voteringen. Den, som, lika med ftidderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, godkänner det af Herr Friherre Haab, uti Friherrens vid Beviilnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottens utlåtande N:o 2 fogade reservation, föreslagna tillägg af ett serskildt moment till 27 § i Utskottens vid samina utlåtande bilagda förslag till förordning, angående grunderna och vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin (hvilket tillägg lyder sålunda:
Anckarsvärds yttrande ang:de naturen af ett kreditiv, så kan jag icke underlåta att erinra, att det kreditiv, som R. St:r ställt till Regeringens disposition, måste omfatta den period, för hvilken statsregleringen gäller. Nu veta vi att 1854—1855 års Ständer fastställde statsregleringen för den treåriga perioden 1855, 1856 och 1857, och deraf måste naturligtvis följa, att kreditiv-rättens begagnande icke uphör förr än med detta års slut, då den nya statsreglerings-perioden tager sin början, och R. St:r ega rättighet att antingen indraga detta kreditiv, eller låta detsamma gälla äfven för nästa stalsreglerings. period. Jag för min del kan således icke finna, att Regeringen begått ens den aldra minsta oriktighet; ty olaglighet kan här icke komma i fråga. Icke heller har Regeringen brustit i grannlagenhet mot R. St:r genom att anvisa medel på detta kreditiv, äfven sedan R. St:r ånyo sammanträda då detta sammanträdande inträffat mer än ett år innan sista statsreglerings-perioden lupit till ända. Det är visserligen icke ur sin ordning att framställa anmärkrnr mot Regeringen, då dessa anmärkmr hvila på någon skälig grund. Men att grunda dem på åsigter, som äro stridande mot sakens natur och verkliga beskaffenhet anser jag vara orätt, och jag måste bekänna, att Regeringen denna gången varit blottställd för en anmärkn. som, enligt min öfvertygelse, varit i högsta måtto oriktig, att icke säga — obefogad. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof: Här har så mycket blifvit ordadt i denna fråga, att jag icke skulle hafva begärt ordet, om jag icke med anledn. af några sednare talares yttrande ansett S98 Den 17 Ju ni e. m. mig skyldig ntt meddela några uplyäningar. Regeringen liar alldeles icke lyftat några medel på det lilla kreditivet sedan R. St:r sammantriidt, men sedan beslut blifvit fattadt om en reqvisition, och anvisningen blifvit utfärdad, så sker lyftningen sedan i mån af behof.
Har gäldenär, som ej giltat nämnde ed gå, bysatt blifvit, och fullgör han edgången derefter; varde ur häktet lösgifven. Ej må i annan ordning, än nu sagd är, by sättning gäldenär åläggas, utom i de fall, som 15 § af Kongl. Förordningen den 10 Juni 1841, äfvensom i Konkurslagen nämnda äro. Denna Förordning skall icke blifva gällande t de mål, sorn göras anhängiga före utgången af December månad nästkommande år. (Året ef ter det, hvarunder Förordningen utfärdas.)» Stockholm den 23 September 1860. Herr Olivecrona, K., hnr anmält reservation emot förestående beslut, under åberopande af sitt vid Utskottets Betänkande N:o 41 afgifna yttrande. II,k. till It. St. Prol. 1851) \ 18(10. 7 Sami. 1 Afd. 28 Haft. A - Stockholm, tryckt hos Sam. Rumstedt, I8Go. Lag-Utskottets Memorial N:o 56. 1 jyi> äfi» Ank. till Exp.-Utsk. den 1 Okt. 1860, kl. 10 f. m. Memorial, angående verkställd omröstning, i anledning af de hos RiksStånden fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande aj l (skottets 'Betänkande», Niris 20 och 39. rörande Kongl.. Majlis nådiga Proposition med förslag till förordning, angående mord, dråp och annan misshandel. Efter det Rikets Ständer godkänt Lag-Utskottets under N:o 40 afgifna Memorial, innefattande förslag till voterings-propositioner i ofvanberörda ämne; så har Förstärkt Lag-Utskott denna dag, i enlighet dermed, anställt följande omröstningar, nemligen öfver Voterings-propositionen N:o 1. Ilen, sorn vill att 1, 2, ö, 4 oell 5 §§, förra delen af 20 § samt .'10 § uti ifrågaställa förordning, skola, pä sätt Utskottet föreslagit samt Borgareoch BondeStånden beslutat, lyda sålunda: § 1.
Banco, jemte undergående af uppenbar kyrkoplickt, böta 34 R:dr nämnde mynt, eller, vid bristande tillgång till dessa böter, straffas med tolf dagars fängelse vid vatten och bröd, Borgmästaren låtit sig till last komma, att hafva utfärdat origtig saköreslängd, i så måtto, som, uti det af honom meddelade och förpassningen åtföljande utdrag af nämnde längd, kroppsstraffet för Anders Andersson blifvit utsatt till tjugufyra dagars fängelse vid vatten och bröd, i stället för tolf dagars slikt fängelse, som, efter stöldens värde, rätteligen varit af RådstufvuRätten honom ådömdt; ty och då den origtighet, som sålunda inträffat uti det af Borgmästaren underskrifna och lill vederbörande, för verkställighet, utlemnade utdrag af saköreslängden, innefattade ett af vårdslöshet tillkommet fel i Embetets utöfning, hvarigenom drängen Anders Andersson, som saknat tillgång till gäldande af böterna, kommit att undergå fängelse vid vatten och bröd tolf dagar utöfver hvad, efter Lag, å hans förbrytelse följa bordt, funne Kongl. HofRätten, i förmågo af 1 Kap. 12 § RättegångsBalken och Kongl. Brefvet den ii Decemb. 1766, skäligt döma Borgmästaren, att derför böta Etthundra Daler Silfvermynt, med Trettiotre R:dr 16 sk. Banko, samt förpligta honom, att ersätta Kongl. Maj:t och Kronan, för den under tolf dagars fängelse, längre än vederbordt, åt Anders Andersson bekostade fångförtäring; men enär, på sätt ofvan blifvit nämndt, Anders Andersson förklarat sig icke äska någon vidare ersättning - { 33 ) sättning för det oförtjenta lidande, han, genom Borgmästarens origtiga förfarande, fått vidkännas, ansåge Kongl. HofRätten något yttrande öfver AdvocatFiscalsEmbetets framställda påstående, om skyldighet för Borgmästaren att sådan ersättning utgifva, icke erfordras.
Akademierna i alla dem rörande ansökningar och aktioner; Aktioner, fiskaliska; — rörande Akademier, Gymnasier, Hushållnings-sällskaper, Kyrkor, Skolor och Hospilaier, Fattigvårds-inrättriingar, Pensions-kassor och alla andra fromma Stiftelser samt Akademie-hemman; Afoch tilUrädes-syn; se Husesyn; Afsked, då dermed icke några löneeller pensions-förmåner följa, äfvensom då endast sådan pension dervid tillägges, hvartill den afskedstagande enligt förfa tillingarne är berättigad eller för hvars erhållande han sjelf gjort tillskott; Afsked för soldater, båtsmän och spel i nummer, med flere af gemenskapen vid militären; Afskrifter, som för historiska och öfriga vetenskapliga upplysningar ur Riksarkivet meddelas; Anordningar; Ansökningar till Kongl Maj:t af soldater och Kronans båtsmän med flere af gemenskapen vid militären; — som röra Akademier och andra läroverk; — af studerande vid högre eller lägre läroverk om stipendier samt om undergående af examina; — med klagan öfver tillfogadt våld eller oförrätt af Krono-betjente eller andra embetsman, när saken innefattar ett verkligt brottmål; — i brottmål och fiskaliska aktioner samt i alla sådana ekonomie-, politieoch militär-ärenden, hvilka antingen kunna röra någon hel menighet eller hafva afseende på allmänna och kommunala onera, såsom publika byggnader, fråga om kronooch kyrko-tionde samt prest-rättigheter, vägars och broars underhållande, knekte-, rustningsoch roterings-skyIdigheters utgörande, krono-, fångoch gästgifveri-skjuts, med mera dylikt, jemte de utlåtanden, bevis och expeditioner, som domare och embetsman i dessa ärenden meddela; , Förslag till Författning ang. Stämpelpappers-afgiften. 19 Arfskif ten. äfvensom afsk rifter eller utdrag deraf; Assignationer, publika verks; Besigtningar, ekonomiska, 3 boställen och kronohemman m. fl.; Beskrifningar
Till underdånig åtlydnad af denna nådiga befallning, får Konsistorium underdånigst anföra, rörande den under dess förvaltning stående Cassa Emeritorum, att kassans inkomster af lediga ecklesiastika beställningar, vederlag och räntemedel under loppet af året 1854 }- 1855} uppgingo till 5,547: 24.10. och för året 1855}—1856} till 5,962: 41.1, allt banko. Att nu vid räkenskaps-årens slut hafva alla dessa småningom inflytande inkomster utlånade, har icke varit görligt. Genom den ymniga tillgången påpenningar under dessa år minskades efterfrågan efter lån uti härvarande kassor, och större lånesummor inbetaides, enligt hvad räkenskaperna gifva vid handen, under förra året till belopp af 7,600 R:dr och under det sednare af icke mindre än 23,600 R:dr, oaktadt Konsistorium för lån mot intecknings-säkerhet nedsatte räntan till 5 procent. Vid sådant förhållande dristar Konsistorium i underdånighet hysa den förhoppning, att de »betydliga behållningarne», för förra året: 2,815: 8. 2. och för det sednare: 2,377: 1. 3., icke skäligen kunna anses för relativt betydlige.
Domhafvanden i Bollebygds härad, för oriktig förvandling af böter för oloflig brän vinsförsäljning 36. 13) Rådstugurätten i Söderhamn, för oriktig förvandling af böter — 14) Rådstugurätten i Lindesberg, för oriktig tillämpning af ansvar för våld emot brand vakt m. m .o 37. 15) en tillförordnad Domhafvande i Södra Åsbo härad, för miss-skrifning i ett domboks utdrag och deraf vållad olaglig bestraffning 41. 16) Öfverståthåltare-embetets Kansli, för långsamhet i ärendenas handläggning — 17) Öfverståthållare-erabetet för Polisärender, för olagligen meddeladt tillstånd till utskänk ning af bränvin och andra spirituösa drycker 55. 18) en Domhafvande i Kihls härad, för oriktig tillämpning af edgångsbeslut och deri stad gadt vite. (forts, från 1862 års berättelse) 61. 19) en Notarie i Stockholms Rådstufvurätt, för begagnande af utdragen stil i en expe dition ■ — 20) Domhafvanden i Svärdsjö tingslag, för olagligen beviljad lagfart å fastighetsöfverlå telse m. 63. 21) en tillförordnad Domhafvande i Oppunda m. fl. härader, för oriktig chartering af ett inbördes testamente 68. Domhafvanden i Orebro härad, för olaga uppskof med företagande af ransakning an gående häktad person 71. 23) Rådstufvurätten i Kongsbacka, för ofullständiga domböcker 72. 24) Rådstugurätten i Söderhamn, för oriktig bötesförvandling 73. Ang. den frågan: huruvida, enligt våra gällande lagar, en brottsling kan för itererad förbrytelse få lindrigare straff, än han skolat erhålla, derest förbrytelsen varit första resan begången 73.
De till Ändra Kammaren skulle ske dels omedelbart och dels medelbart, i hvilket afseende valberättigade på landet samt i köpingar och städer utan egen jurisdiktion skulle indelas i tvänne afdelningar, hvaraf den ena, innefattande egare eller innehafvare af fast egendom utöfver ett helt hemman eller utöfver 8,000 R:dr Riksgälds i uppskattningsvärde, arrendatorer af fast egendom utöfver fyra hela hemman Konstitutions-Vtskottuts Memorial M 7. 5 eller 32,000 R:drs uppskattningsvärde, om den tillhörde kronan ellerallmän inrättning, samt öfver åtta hela hemman eller 64,000 R:drs uppskattningsvärde, om egendomen tillhörde enskild person, äfvensom i allmänhet de, hvilka skattade för årlig inkomst af öfver 800 R:dr, skulle omedelbart och med lika rösträtt för alla de väljande utse länsvis 50 ledamöter af nämnda kammare, samt den andra afdelningen, omfattande alla öfriga valberättigade, 70 ledamöter, utsedde distriktvis medelst elektorer, hvilka åter skulle väljas efter graderad röstskala. De återstående ledamöterne i Andra Kammaren skulle, genom omedelbara val efter graderad röstskala, utses af de städer, som hade egen jurisdiktion. Första Kammarens ledamöter skulle utses länsvis af valnämnder, bestående af 12 ledamöter från hvardera afdelningen af valberättigade på landet, samt sex från städerne, om dessas folkmängd inom länet uppginge till 6,000, eller, i annat fall, tre. Stockholms stad skulle utgöra särskildt valdistrikt och dess riksdagsmän i Första Kammaren utses medelst en valnämnd af 48 personer från stadens särskilda valkretsar. Valrätt skulle tillkomma hvarje Svensk man af kristen trosbekännelse, som vore egare eller innehafvare af fast egendom till visst mantal satt, eller af minst 300 R:drs uppskattningsvärde på landet och minst 450 R:drs i stad, arrendator af fastighet på landet om minst ett helt hemman eller 8,000
A. Westerberg, Kungsportsavenyen 15, Göteborg, eller fröken Lotten Lagerstedt, Hvitfeldtsplatsen 7, Göteborg. Belgien. Belgiska deputerade kammaren har beviljat kvinnor ratt att taga akademiska examina och erhiilla de rlttigbeter, som dessa examina medföra. Kammaren beslöt tillilte kvinnor oinskrhkt utöfning af kikareoch apotekareyrket. Ett förslag, att afven tillilta dem praktisera som advokater, förkastades deremot. Det framhölls uttryckligen, att det stod kvinnorna fritt att ahtira allra f6relfisningsr inom universitetets fakulteter och följa alla larokurser. Endast den juridiska banan blef stangd for dem, till och med om de siflagga juridiska examina. Italien. Professor i slaviska litei.a !ure~ vid universitetet i Eologna &amp; r fru Malvina Ogonowska. Grekland. En petitbn till förmåla f8r de ofe~ttliga $icIcs7colorna har blifvit inlernoad till den grekiska kammaren. Denne petition har erhallit 2,850 underskrifter. Idun Stockholm, N:r 1 (368) Prenumerationspris Fredagen den 4 januari 1895. pr år: I d u n ensam _ kr. 5 I d u o s Modet, fjortondagsuppl. » 5 Iduns Modetido., månadsuppl. 16, 1 A l l m telef. Redaktionssekr J Nordling. helgfri Tryckeri Aktiebolag 8:de årg. Utgifningstid: hvarje Iduns fredag. - r a d. Mathilda Lönnberg. Hon var aderton år o c h, redan innan hon fyllt dem, hade hon stått brud.
Denna kan dock ej åstadkommas utan att de båda delar - Den 9 Mars f. in. larne känna hvarandra, hvarföre en constitutionel Regering alltid med uppmärksamhet mäste forska efter Folkets opinion. Ehuru mänga utvägar dertill finnas, så utgör dock Representanternes hörande det vigtigasle, och är det följaktligen ett stort hinder om dessa sammanträden ej kunna ske oftare än hvart 5:te år. Så är likväl förhållandet nu, då längden och kostnaden af våra vanliga Riksdagar göra till en moralisk pligt för Styrelsen, att, då det kan undvikas, ej dermed besvära Folket, som, i annat fall, verkligen kunde digna under bördan. Detta minskar likväl, i betydlig mon, den styrka, som det representativa systemet kan gifva en Styrelse, derigenom att den med visshet känner sig vara i öfverensstämmelse med Folket. Om åter Utskottets förslag antages, så kunna Urtima Riksdagar utan betydliga kostnader sammanträda så ofta det kan behöfvas. Att man .1809 ej ansåg ifrågavarande stadgande nödigt förundrar mig ej, då man inbillade sig, att, så väl Lagtima som Urtima Riksdagar kunde slutas på 3 månader; men erfarenheten har lärt oss annat. Hvad Herr von Schulzenheims redactions-anmärkningar beträffar, så kunna de kanske vara nyttige, men jag tror dock, att förslaget kan antagas sådant det är, hvilket jag tillstyrker, emedan vi i annat fall 65 H. 10 Den 9 Mars f. m. troligen ännu i 5 år få vänta, innan ett sådant förslag kan beredas. Hvad likväl förslaget om bestämmandet af tiden för de Lagtima Riksdagarne angår, så är det sådant, att jag för min del ej kan antaga det. Utskottet liar sagt, att en Lagtima Riksdag i allmänhet bör räcka i 6 månader; detta innehåller egentligen icke annat, än en spådom, då deremot en Grundlag bör innehålla bestänula föreskrifter.
Uti en hos Bonde-Ståndet väckt och tili Stats-Utskottet remitterad motion, har Riksdagsfullmägtigen Jacob Lindby från Gottlands län anhållit, att enär Domkapitlet i Wisby ålagt Westerhejde församlings socknemän att oförtöfvadt gå i författning om reparerandet af deras nästan helt och hållet förfallna kyrka, men församlingen, bestående af endast 8J förmedlade mantal och i öfrigt mer än andra församlingar uppfylld af fattiga torpare och inhysesman^ saknade förmåga att med egna tillgångar utföra denna reparation, hvilken, enligt uppgjordl kostnadsförslag, komme alt uppgå till 3,000 R:dr banko, helst något bidrag icke vore alt påräkna från församlingens kyrko-kassa, som dels i följd af förluster å utgifne lån, dels och förnämligast genom kyrkostölder vore nära utblottad, Rikets Ständer ville, med behjertande af församlingens bekymmersamma ställning, såsom bidrag för iståndsättande af dess kyrka, hvilken vöre så förfallen, att Gudstjenst derstädes icke på längre tid kunnat hållas, anvisa 1,000 R:dr banko under de vilkor och kontroller, Rikets Ständer kunde finna för godt föreskrifva samt med skyldighet för församlingen att sjelf bekosta återstoden af den summa reparationen erfordrade. Enligt allmänna lagen åligger det hvarje församling alt bygga och underhålla kyrka; och då i detta fall icke blifvit styrkt, att Westerhejde församling är i den nödställda belägenhet, att den saknar förmåga att sin underhålls-skyldighet i thy fall fullgöra, samt icke heller visadt är, att något sammanskott bland socknemännen skett för kyrkans iståndsättande eller [andra åtgärder vidtagits [till att förekomma kyrkans nu iråkade för - Stats-Utikottet» Utlåt andt, N:o 33. 15 fall, anser Utskottet sig icke kunna motionen med bifalls tillstyrkande understödja, hvadan hemställes, att den gjorda framställningen må lemnäs utan afseende. Stockholm den 23 Februari 1854. Anie. till Exp.-Utsk. d. 23 Febr. 1854 kl. 8 e. m.