Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
hvarföre Societeten, som äfven trott, att det Allmänna till denna läroanstalt, likasom till andra läroverk, borde bidraga, gjort den underdåniga framställning, som af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse här ofvan inhemtas, med följande förslag till årlig stat: Arfvoderij för en Lärare i Chemie och Pharmacie R:dr 800: — för en Lärare i Natural-Historia och Materia Medica 800: —■ för en Adjunct i Chemie 333: 16. för en Adjunct i Natural-Historia etc 266: 32. till Läraren i Chemie, serskildt för Chemiska Laborationerne . 5oo: — för en Räkenskapsförare — för en Vaktmästare 25o: — Summa arfvoden R:dr 3,o5o: — Bih. till II. St. Till Materiele behof: Hushyra, inberäknadt rum för den Lärare, som har tillsyn vid Institutet R:dr 800: — ved och ljus 25o: — till Laboratorium 4oo: — Summa 1,400: — eller den årliga kostnaden tillsammans. 4>5oo: — jemte de för en gång äskade 5,000 R:dr, till inredning af Laboratorium, Lärosal m. m., samt att Kongl.
1 — Hudar och Skinn: ej hänförliga till pelsverk: oberedda: torra, osaltade och obestrukna 1 centner 2 50 saltade eller bestrukna 1 centner 1 25 våtsaltade och andra slag Fria. beredda: sulläder och bindsulläder samt hvitgarfvade (alunerade), äfvensom sämskade hudar och skinn 1 skålp. — 25 pergaments-, färgade, pressade och tryckta skinn, saffian, alla slag, äfvensom finare skinn för tillverkning af handskar och etui-arbeten 1 skålp. — 75 andra slag, derunder inbegripna lackerade hudar och skinn 1 skålp. — 40 pelsverk: beredda och oberedda: get-, renoch skjälskinn 1 skålp. — 10 fåroch lammskinn: grå krimska samt äkta svarta kalmuck 1 skålp. — 40 andra slag , , 1 skålp. — 15 Förslag till Tulltaxd 35 Qvantitet för Införselstull. ningen. Riksmynt. R:dr öre Hudar och Skinn: björn-, jerfeller filfras-, kanin-, lo-, räf-, sjuppocli vargskinn 1 skålp. — 25 andra slag 1 skålp. 1 — hopsydda, äfvensom fullfärdiga porsedlar med pelsverk till öfvertyg, såsom skinnpelsar, muffar, boas, m. m., förtullas lika mod pelsverket, hvaraf de bestå, med tillägg af 50 procent. Humle • Fri. Hummer Fri. Husblås; se Lim. Hvalraf eller Spermaceti Fri. Hållrot; hänföres under Apotheksvaror. Hår, häst-, eller Tagel 1 skålp. — 8 andra slag, ej specificerade Fria. Håreller Tagelarbeten, med eller utan infattning och lås 1 skålp. 4 — Häktor, Hakar och Iiyskjor 1 skålp. — 50 Hängslen eller delar deraf: af siden eller halfsiden 1 skålp. 2 25 andra slag 1 skålp. — 75 Anm. För spännen och ringar medgifves icke något afdrag i vigten. Hö Fritt. Indigo; se Färger.
Casparson, J. O.; se Anmälan 9, Carsa-Creditiv; se Riksgälds-Contoret 3x); Banken, grunderna för dess förvaltning. - 0 era > • i/> 3 fD £ o 5’ B — 2 era O rr N:o g g 2 »* ^2 *3, ti 3 tu B P >—< Q., O N;o | Pag, 54 64 118 25 3oi Riks-Ståndens Beslut. Ståndet. Ståndet. I 34 b. v 34 a. a. I® 34 b. I 34 b. ¥134 b. \ 34 b. i 34 b. V 35 . a. V 35 a. a. 3 *• I 34 b. y 34 a. a. II 34 l 34 b. y 34 b. | 34 aI 34 b. y 35 n a.V 35 b. | 34 1. b. y 34 *• a* if 34 V.n TTs -t c 2. gr vi o fr c. Cassaskrifvare ; se Banken 18, Castellgårdcn, boställes dess utarrenderande; se Anmälan 29. Catechcsj ny, för menige män: om utsättandet af belöning för författandet af en sådan ,,,, Svar på återremiss ,,,,,, Ccnclir å Theaterstycken; se Theatrar. Centonalen; se Bevillnings-summan; BevillningsFörordr. ingcn. Centonal af löner oell arfvoden: huru den hädanefter ma utgå ,,,, Svar på aterremiss ,,,,,, Ytterligare, ,,,,,,,, Bevillning-Utskottets Memorial i detta amne» > j > > j > j » > ? j j j > > Svar på återremiss ,,,,,, Centonal af löner och arfvoden: visst anslag i dess ställe; se Anslag 54, 55. Cessionants obehörighet till Riksdagsmannakall; se Riksdags-Ordningen §. 18. Chalmerska Tecknologiska Skolan; se Anslag 72.
Trött var han också. Men det var som om han fått sig ett piskrapp, när Petter skrek åt honom: »sitt int’ där och gnid och gnäll som en gamm’ tupp utan dra’ te’ me’ bästa låten för se nu ska’ jag och Lena i dansa». Det blef ett skratt och skoj de flesta sågo nog, huru pass sams Erik och Petter voro. Om Lena också skrattade, det kunde inte Erik se, då hon stod med ryggen åt honom. Men hvit i ansiktet blef han, och vreden tog honom, så han ej fick fram ett ord. Hade han inte lofvat mor att aldrig ge’ första slaget, skulle han svarat Petter med ett knytnäfvenyp öfver hans leda mun. I detsamma vände Lena på sig, och hon såg så ledsen och allvarsam ut, att det rigtigt gjorde Erik godt, och utan att svara hvarken på ena eller andra sättet började han spela. Visst lät spelet lite stillsammare i dag, men så dansade de i stället, som om det gällde lifvet. Tjo, skreko pojkarne och lyfte jäntorna högt i polskan, och de, som ej voro ute på golfvet, stampade takten, så det knakade i bjälkarne. Klarinettspelman, som var oförmögen att bruka mun längre, försökte för ombytes skull med benen och var nu också med i dansen. Vid fyratiden på aftonen, skulle det vara slut, och så skulle golfvet skuras och stugan fäjas, innan man skildes åt. När Erik drog sista stråktaget, voro visst också mest alla nog så belåtna för den gången. Nu bars vattenämbar, såpa och tvagor in, och fyra de starkaste jäntorna togo till med att skrubba och gno fastän inte var det just stort med krafterna nu. Den andra ungdomen höll till i kammar’n och förstugan. »Kom in spelman och spel’ en låt om fingran’ håll’, så går’e lättare me’ arbete’!» ropade en af dem som skurade. Erik såg ut att fundera på något. »Jaa, jag ska’ se te’ att få fram e’ låt och hä en, som I aldrig hört förr», och med en blick bort åt Lena, som stod i förstugudörren, började han spela. Ja, det blef alldeles så som han hörde det nere på forsnabben.
Ett erkännande af presterskapets rätt innefattas häruti, ehuru i allmänhet. Det är lätt att förstå den förlägenhet, hvaruti regeringen befann sig, då egendomar återfordrades, som emot lag blifvit af Drottning Christina bortskänkte eller saide. Rättvisan al den äskade reslitutionen erkändes, men verkställigheten upps kjols till speciel pröfning för hvarje fall. Resolutionen af 16(12, då förhällandet ännu mindre kunde vara ulredl, blef derföre ännu mera generel och derigenom dunkel. Men är också dess innehåll dunkelt, så i»ro de sednare resolutionerna om kyrkornas urgamla rättigheter så myckel tydligare — och deit förra kan alldeles lemnäs å sido. I andra rummet bland de handlingar, under denna period, sorn böra lemna upplysning i frågan, förekomma Halländska kyrkornas räkenskaper. De äldsta hittills kända a ro från 1697. Men i Kongl. Riks-Arehivet finnes jemväl Tobias Naumant räkning för kyrkorna i Skåne, Halland och Blekinge år 1667, hvaraf ett transsumt för Halland blifvit för Stats-Utskottet föreledl. 1 båda dessa räkenskaper finnas städsmed upptagne bland kyrkornas inkomster. Men någon bevisning derom lärer vara öfverflödig, då Kongl. Kamniar-Collegium uttryckligen vitsordat, att kjrk rna redan pä ;6oo:taht och allt sedermera 'varit i utöfning, af städselrätten till en del kyrkohemman, —hvartill Kongl. Collegium endast bordt lägga, att slädsel-rälten ulöfvals för kyrkornas räkning till alla de kyrkohemman, af hvilka landgille uppbars. Alt denna kyrkornas rätt varit oafbrutet erkänd, allt sedan det lagliga rättsförhållandet på 166(1 talet äfven i Halland återställdes, är också ett oförnekligt fädum, ådagalagdt genom kyrkoräkenskaperna, genom Kongl. Instruetionen för kyrko-inspectorerne ii Halland af den 30 Äng. 1697, genom Kongl. Resolutionen å Allmogens besvär den 29 JNov. 1756, m. fl. Kongl.
Utskotten sakna tillräckliga skäl att tillstyrka någon åtgärd, i anledning af hvad om kyrkohemmanet! i sistnämnde provincer blifvit föreslaget. Till följd af hvad Utskotten sålunda anfört, få Utskotten hemställa, att Olof Lindbäcks och Christen Anderssons ifrågavarande motioner icke måga till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 21 September 1840. Ank. till Exp. Utsk, den 7.1 September, kl. 1 e. m. Betänkandej i anledning af väckt fråga, att de sä kallade bibeltryeks-medelj sorn ärligen erläggas af Pastorerne pä Goltlandj måtte användas till Jolk-undervisningens befrämjande derstädes. Uti en hos Högvördige Preste-Ståndet väckt, lill Utskottens gemensamma handläggning remitterad, motion, liar Herr Prosten Gahne anfört, att Pastorerne i Wisby Stift årligen erlagt och ännu erlägga uti så kallade bibeltrycks-medel 88 tunnor råg i penningar, efter ortens markegångspris, med förhöjning af 16 sk. för tunnan och remisslage, hvilka medel till år 1820 utgått till aflöning åt Lärarne vid dåvarande Calhedral-skolan i Wisby, men sedermera blifvit disponerade lill förmon för undervisningsverken i Stockholm.
Ombud öfverlefvererade Svenske Partial-Obligationer och Lifrän» ■ te-Constiiutioner. 5:0 Samtlige desse, i följd af Conventionen under den 31 December 1815, infriade, dittills i Långifvarnes eller deras rätts innehafvares händer, såsom Svenska Statens Skuld - förbindelser, utelöpande Partial-Obligationer och Lif RänteConstitutioner, hvilka redan till RiksgäldsContoiret äro aflevererade. 6:0 De vid samma Partial-Titlars öfverJiorssande hos Notarius Publicus van Homrigli i Amsterdam för de Listor, underskrifne af Herrar Keimch et Voombergli, hvilka, enligt Liqvida* tions-Conimittéeus fleslut och Kungörelser, å dess vägnar, besörjt dividendernes utdelning och Titlarnes allefvererihg. 7:0 De af Kongl. Majtts Special-CommrSsajius i Holland, KammarRätts-Rådet Öhrwall, yid Partial-Titlarnes öfverkorssartde och emot - Ståts-Utskottets Bttiinkanden. *93 3 tagande haline Controllör, med Classificntien för de serskilde Län, hvilka samme Titlar förut tillhört. 8:0 Len, jemlikt ^tde Articeln af Conyentioneji, genom Liqvidations-Comuiittéen, afletnnade Förteckning på alla de rinder afharnUingen inbegripne Partial-Obligationer och LifränteConstitutioner, ' hvilka icke blifvit anmälde till inlösen under loppet af Liqvidationsförrättningen eller inom den, medelst Corfventionen bestämde och Allmänheten kungjorde, prtesctiptions-tid, den 31 December 181b, samt med Förteckningen å-skrifven Förbindelse, att Mas. san i Amsterdam ansvarar betalningen af desse utelöpande, förkomne eller utslocknade PartialTitlar, i händelse de någonsin skulle företes och varda tillerkände betalnings-rätt, q:o T renthe
Utaf Memorial-Böckerne öfver utgiften, som upptaga allt hvad för det löpande året under Riks Statens Nio Hufvud-Titla, h Allmänna Indragnings-Staten blifvit disponeradt; likväl utan Revisorers Berättelse. 7 förvandling efter Markegång af hvad som i Landsorterne utgår af Landt-Råntorne, som till större delen åro indeldte till Militaireoch LandtStaternes aflönande; hafva Revisorerne gjort sig underrättade om dispositionen af Statsmedlen och huruvida utgifterne blifvit inskränkte till de för Titlarne beståinde Hufvudsummor; och åro öfver förhållandet med så val Inkomster sorn Utgifterne, Besparingar och Reservationer åren 1817 och 1818 å trycket utgifne q:ne Tabeller, hvilka i korthet lemna öfversigt af Stats-Verkets tillstånd och förvaltning under berörde tid; börandes härvid den upplysning gifvas, i afseende å de såsom Reserverade upptagne Summor, att desse icke utgöra några verkliga behållningar, utan sådane belopp, som till största delen åro förskottsvis utbetalte, men balanceras i Råkenskaperne intill dess de hinna komma till utredande och afskrifning under behörige Titlar. Revisorerne hafva vidare tagit kånnedom af de till dem öfverlexnnade Riks-Hufvud-Böcker för åren 1810 i8ir, efter den af framlidne Herr Stats-Commissarien Widegren uppgifne method och för år x 815 efter den plan som Kongl.
Styrelsen, som nogrannt känner Institutets brister, har derföre ansett sin pligt vara att framlägga en fullständig plan å ännu behöfliga byggnader, och att deröfver låta upgöra ritningar och kostnadsförslager; dessa upgingo till 1 5 0,7 3 0 rdr, men nedsattes af LandtbruksAkademien till 147,43 7 rdr, hvaremot Ofverlntend.-Embetet, efter skedd granskning, ansett de samma böra uptagas till 15 0,711 rdr. Med dessa medel är afsedt att upföra: i :o) En större byggnad af tegel till boningsrum för 24 Elever, till föreläsningsoch matsalar och kök, gemensamma för elever och lärlingar, biblioteksrum och ett större laboratorium. Detta sednare är så mycket mer af behofvet påkalladt, som det nu begagnade är aldeles för otillräckligt för nuvarande personal, så att eleverne måste delas i 3:ne afdelningar, till följd hvaraf den nitiske läraren i Kemi nödsakas hålla dagliga föreläsningar från morgon till afton. Skulle nu, sorn önskligt vore, och hvarom motion år väckt, en försöks-station för agrikultur-kemiska analyser vid Ultuna få inrättas, blefve nuvarande laboratorium ännu mer otillräckligt. Huru vigtiga dessa férsöks-stationer för jordbrukets lyftning äro, bevisas deraf, att i nära nog idla Europas länder sådane nu finnas anlagda, och endast i det lilla konungariket Sachsen finnes 4 sådane försök s-stationer. 2:o) V idare afses upförande af ett envåningshus af träd för Rättarelärlingar. Desse bo nu i 2:ne rum, icke stora, I 2 i hvartdera, hvilken trängsel menligt inverkar på deras helsa, isynnerhet som de insjuknade måste der qvarligga i brist på sjukrum. I den Den 4 April. 9 nya byggnaden skulle endasi 6 bo i hvarje rum, hvarjemte gårdens rättare der skulle få boningsrum, och en ritsal der anbringas. 3:o) Vidare skulle lime flyglar af gråsten upföras invid ladugården, den ena för får, den andra till stall för hästar.
Utlåtande, angående ersättning till Assessoren Hellberg för liden förlust å en contraherad lefverance af ArtillerieHästar. (u. ao Till Utskottet liar Hederv. BondeStåndet remitterat ett Memorial af RiksdagsFullmäktigen Andreas Johansson från Götheborgs och Bohus Län, innehållande hemställan, att Assessoren A. Hellberg måtte tilläggas ersättning förliden skada på en Artillerie-Häst-entreprenåd år 1808, utgörande i Capital 2,267 B:dr 38 sk. 8 r:st. och 6 procents ränta om året från Martii månads utgång nämnde år till innevarande tid 2,819 R:dr 24 sk., eller tillhopa 5,087 It:dr 14 sk. 8 r:st. E:co; anförande Motionären tillika, att denna uleblefne ersättning så skuldsatt Hellberg, att dess Egendom blifvit utmätt och till Auction anslagen samt att detta oförutsedda lidande, ökadt med andre motgångar, numera bragt honom med Hustru och fem oförsörjda barn i den svåraste belägenhet, sedan han vid en ålder af 56 år varit i Statens tjenst ifrån år 1789, med ordinarie befattning från år 1794 och 28 år såsom KronoFogde i Inlands Fögderi af Götheborgs och Bohus Län. Utskottet får anmäla, att fråga om denna ersättning jemväl förevarit vid sisth Riksdag, i anledning af K. M:ts i ämnet aflåtne Nåd. Skrifvelse, samt blifvit genom dåvarande StatsUtskotts utlåtande d. 12 Mars i823^.fulIkomligen utredd och sedermera af R. St:r 96 Stats-Utskottets beliandlad; af berörde Utlåtande inhemtas hufvudsakligen, alt Hellberg vid en å LandsContoiret i Götheborg anställd EntreprenadAuction åtagit sig att lefverera 60 st.
Riksgäldskontoret insände lånehandlingarnes behöriga och fullständiga skick förekomma och af fullmäktige godkännas; 15:o att, sedan alla skuldförbindelser blifvit från Drätsel-kommissionen till Riksgälds-kontoret öfverlemnade, bör en särskild liqvid öfver de mottagna lånemedlen utaf kommissionen upprättas och Riksgälds-kontoret jemväl tillsändas; hvaremot Drätsel-kommissionen, såvida samma liqvid varder af fullmäktige godkänd, bör erhålla decharge för sin befattning med ifrågavarande medels utlånande och redovisande samt återbekomma sin till Riksgäldskontoret afgifna förbindelse; 16:o. att, då en för byggnadslån intecknad egendom till annan egare öfvergått, må den nya egaren, med hänsigt till samma lån, inträda i den förres rättigheter och skyldigheter; börande det åligga magistraten i Christianstad att Riksgälds-kontoret härom Stals-Ut skottets Utlåtande, N:o 120. underrätta samt dervid uppgifva den nye egarens namn, så att detsamma må i kontorets räkenskaper kunna antecknas; 17:o att det] likaledes bör åligga nyssnämnde magistrat att, under enahanda uppbördsoch redovisningsansvar, som för kronoutskylderna är föreskrifvet, kostnadstfiitt för Riksgälds-kontoret hos låneinnehafvarne indrifva och till kontoret leverera deras till inbetalning förfallna ränteoch kapital-skulder; för hvilket ändamål fullständig förteckning å hvad af hvarje innehafvare af byggnadslån skall vid årets slut erläggas, bör i November månad samma år från Riksgälds-kontoret till Kongl.
M:s nåd. förordnande om den pension, antingen 2000 r:dr b:co, eller mindre, en afgående 65-årig häradshöfding bör tillslås vid afskedstagandet, och är fullt och fast öfvertygad, att en åldrig häradshöfding då, med afseende lill hans förtjenster, hugnas med och får åtnjuta den största rättvisa. Anhållande, att detta anförande må åtfölja det af mig i samma ämne förut ingifna anförande till H. StatsUtsk., och i sammanhang dermed komma under Utsk:s öfverläggning vid den beviljade återremissen af utlåt, under N:o 4° och de deruti upptagna särskilda afdelningar. R. o. Ad. beslöt, att detta anförande borde åtfölja återremissen af StatsUtsk:s utlåt. N:o 4°> angregleringen af utgifterna under riksstatens andra hufvudtitel. Hr af Grubbens, Nils Wilh., hade inlemnat ett så lydande anförande: Hindrad af göromål att tillstädesvara, då vid sista plenum d. 2 dennes t Ista hufvudtiteln föredrogs, och som återremiss af detta StatsUtskis betänk. Den 5 Maj e. m. anhåller jag vördsammast, att äfven dessa anmärknlr måtte få åtfölja remissen. Jag anser 170,000 r:dr årligen för H. K. H. vara alldeles för litet, och anhåller, att en summa af 200,000 r:dr måtte anslås, och således denna punkt ökas med 3o,ooo r:dr. Deremot torde å denna hufvudtitel följande besparingar kunna göras, nemi: Ved och kol för den K. hofhållningen är upptaget till 25,2io r:dr b:eo, en enorm summa, sorn aldrig kan åtgå; för denna summa kan köpas 3,000 famnar ved och 12,000 t:r kol. Om 3oo rum dagligen eldas på K. slottet* blir för hvart rum 10 famnar.
”Wer frei darf denken, denket wohl”, säger Haller. Men att tänka fritt just öfver Frihet, det är bäst. Det är godt, det är en smula sublimt, att i ett lugn af förnuft, på en blomstrande höjd af sällhet, från stranden se andras ifver och anfäktelse i stormen. Ropa bör man, och ge signaler; ty synd är det om dem. Men att tänka rätt, då andre yra; och engång, när allt är förbi, kunna säga: ”ser ni? så var det; ni såg ej då, ni ser nu!” – sibi constans – hvad det är enfaldigt, men gudomligt! Ännu har jag här intet lärdt försök gjort. Jag vet genom Professor Cramer m. fl., att Tyska Litteraturen är öfver all mensklig föreställning lönlös. Också för en Klopstock; också för en Gellert (så populära)! Auctorn får en hundpenning för arket (som en gesäll), hvilken heter honorarium; och bokhandlaren nöjer sig med ett öres judevinst. Ergo måste all speculation gå ut på qvantiteten (eller le gros) af varan. Se, deraf har ni volumerna! – För den två-arks-piece, hvarpå jag i Stockholm vann fyrahundra riksdaler, skulle jag här, med skamlig träldom under en bokhandlare-jöns, fått fyra. En Tysk är för tysk att icke hålla detta heligt, såsom allt annat skrå och skräck. Lübeck den 9 Juni 1794. — Ja, jag kämpar nu emot Frihet och Republiker! men för evig Rätt! Tid kommer nog att förklara taflorna, när de bara först äro gjorda och stå i galleriet. Vivat Madalinski! vivat Kosciusko! Men krokodilen Robespierre, som slukar allt, med hull och hår! allt – hjeltar och genier! Och dessa romerska markattor, som gringapa upp till öronen af skräcklig undran öfver det ”Högsta Väsendet”, som nu också blifvit hans machin, såsom det varit alla Bofvars! Och desse skändlige slafvar, som ännu våga illskräna ”Liberté” Fransoserne!
När dessa afhandlingar ske utan försigtighet, utan beräkning och stundom utan ärlighet, följa derpå lagsökningar, vid hvilka producenten, sorn ej fullgjort sina åta - 20 ganden, förpligtas att erlägga öfverenskomne vitén, oftast utfåstade för att på förhand bekomma ett obetydligt förskott. Dessa vitén åro stundom så dryga, att köparen har största vinsten af att kontraktet ej uppfylles af säljaren. Dylika transaktioner inveckla i lagsökningsmål och rättegångar en del af allmogen, som, för att erhålla ett litet föx’skott, råkar i både mindre gynnsamma och i mindre grannlaga ställningar. För den spannmål,; som utom Lånetj kan a fy tirås, finnes afsättning dels i de närgränsande Lån, som deraf åro i behof, dels i närmaste sjöstäder, för att derifrån afyttras till allågsnare orter. Hvad för öfrigt handel, näringar och slöjder inom Lånet vidkommer, gäller äfven hår den erfarenhet, att näringstvång alstrar näringslöshet. Nya vågdelningar beredas der de larfvas. Svårigheten att få dem afgjorda och fastställda hårrör af de invecklade former, sorn vidlåda de flesta dylika administrativa och ekonomiska ärenden. Politisk Författning. Kammarverk. Under nu föregående år har någon ny Jordebok icke upprättats. Under dessa åren hafva Ssi7tKronohemman blifvit till Skatte inköpte. Undersökningar åro gjorde rörande tuliqvarns-råtten vid flera mjölqvarns-lågenheler och hafva dervid upplysningar erhållits om fleras obehörighet. Flere hafva derföre blifvit utdömde, så vida egarne ej kunna vinna ny skattläggning. Den vidfogade tabellen utvisar i öfrigt de förändringar i Hemman, Lågenheter, Verk och Inrättningar, som sedan sist afgifna Femårs-Beråttelsen egt rum. Jordens skiftande grannar emellan har de sednare åren fortgått, i enlighet med sorn förut blifvit uppgifvet.
Den 29 November f. m. 491 högre belopp än — derest han är gift — hustru och barn behöfva, om det ens förslår dertill. Under en kommendering, beräknad till ett helt år, förtjenar han in följande: K:dr. sk. r:st. 1:0. Må dock ingen tro, att detta är någon behållning. Af ofvanstående 7 sk. tager Kronan 6 sk. för all kosthåll ning — i godhet verkligen motsvarande summan. Eör exemplets skull, se här en dags portion: Frukost: gröt af 3 jumfrur korn gryn, hvartill bestås ett lod smör; middagen 24 lod salt kött, 2 jumfrur ärter; aftonen 1 V2 ^ sm°r e^er i ^ s'^‘ Af de 36 lisp. bröd återstår naturligtvis vid årets slut ej en smula. Af kläderna — nötta ett helt år — kan gerna icke heller mycket återstå. Mot denna ersättning tager man hans krafter -i anspråk på följande sätt: Båtsmannen purras ut kl. 4 om morgnarne, skall kläda sig till kl. V2 5, frukostera till x/4 på 6, hvarefter han marcherar till varfvet, der lian måste arbeta till kl. 4 e. m., då han får återvända till kassern, för att intaga sin middag kl. l/2 5, efter således att hafva kontinuelt arbetat ill timmar. När han spisar sin middag så förnämt, förstås af sig sjelft att han ej kan hafva stor aptit på aftonen — aftonvarden synes också vara beräknad derpå. För att göra min skildring fullständig borde jag slutligen låta Högloft. B. o. Ad. få blicka in i båtsmanskasernerna i Karlskrona; men vare det nog sagdt, att det enda, som är snyggt och rent der, är — underbart nog — golfvet — men det är också det enda, som faller främmande besökande i ögonen. Med anledn. af hvad jag nu haft äran andraga, och med gillande af den K.