Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nro 52, ongrde föreslagen indragning af tullkammaren vid Furusund ; Den i5 Augusti e. m. N:o 93, i anledn. af anmärkn:r vid Uuk:s ullål. N:o 43, ang:de för bud för tjenstemän vid embetsverken ali på en gång innehafva mer än en tjenst med lön på stat. Likaledes Indes till handlingarna StatsUtsk:s den 8 dennes på bordet lagda mern:r: N:o 2ÖO, i anledn. af återremiss å utlåt. N:o 144 j N:o 2ÖI, i anledn. af återremiss å utlåt. N:o 146; Ånyo föredrogs StatsUtsk:s den 8 dennes på bordet lagda mein. N:o 202, i anledn. af Hr Gr. Mörners, J. A., motion 0111 beviljande af anslag till försök för bestämmande af den bästa modell för slagkrutsgevär. På begäran af Gr. Horn, Claes Fredr., upplästes dess reservation emot StatsUtskts nu föredragna memorial. Gr. Horn, Claes Fredr.: Jag ville blott låta H. Ståndet veta, att jag ej instämt i Ulsk:s beslut alt icke upptaga målet. Hr von Hartmansdorff, Aug.t Jag ämnade just begära uppläsning af Gr. Horns reservation, för att deri instämma, och yrkar att Ii. o. Ad. mätte återförvisa målet till StatsUtskts behandling. Frih. Cederström, Jacob: Jag instämmer med Hr von Harlmansdorff, och det så mycket hellre, sorn jag ej kan begripa Utsk:s argumentation vara enlig med förhållandet eller lenina något stöd för dess beslut att icke upptaga frågan. Jag begär såleaes återremiss, och att StatsUtsk. må åläggas upptaga målet. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg att detta ärende borde återlemnas till StatsUtsk., med åläggande att i grundlagsenlig ordning handlägga målet. Ropades ja.
KammarColl., ansett grundskatten ej böra eftergifvas utan någon ersättning, men ej autydt sättet för dennas utgående, som jag, till följd af mig lemnadt förtroende att vara Ledamot af den Komité, sora blifvit nedsatt för utarbetande af ny bevillningsstadga, ansett mig böra framställa ett förslag härtill, hvilket, om det ock måhända finnes bristfälligt, möjligen kan komma att gifva upslag till något bättre. Jag nämnde nyss att den bevillning, sora nu utgår af mjöloch såg-qvarnar, skulle, ifall BevillningsKomiténs förslag autoges, sannolikt blifva ungefär densamma som förut, men att för den särskilda grundräntan, i händelse den afskaflfades, har Komitén icke föreslagit någon ersättning. Att ersättning till Statsverket utgår, Den 21 Januari. torde vara nödvändigt ur rent financiel synpunkt, enär denna Statsverkets inkomst ej nu lärer kunna helt och hållet efterskänkas. Men den åsigt gör sig dessutom ofta gällande, att grundskatt icke bör obetingade borttagas, helst när skatten behöfves och således, om den eftergifves, mäste läggas på andra skattdragande. Hvad särskildt nu ifrågavide grundskatt beträffar, synes man ock alltid mera hafva åsyftat dess utbytande jin dess eftergifvande. Det är till ett. dylikt utbyte jag vill angifva en utväg för den händelse full eftergift icke anses böra nu ega rum. Efter det ärendet blifvit af KammarColl. behandlad! och sedan vid 1 853 och 1854 årens Riksdag af R. Stms StatsUtsk. närmare granskadt, kom man till det resultat att grundräntan af mjölqvarnar utgjorde omkring 80,000 rdr b:ko. Frågan om grundräntan för sågverk är, mig veterligen, ej utredd af KammarColl., men denna ränta bör ej vara af någon särdeles betydenhet, emedan de flesta större sågverk hafva blifvit anlagdc under sednare tider och under sådane omständigheter, att man ej för desamma erlägger grundränta. Det är således nyssnämde belopp, med tillägg tilläfventyrs af 5,000 rdr b:ko för grundräntan af sågarne, sorn egentligen vore fråga om att ersätta.
Ståndet ännu icke beslutatom sättet på hvilket bevillningen lill afbetalningen utgå bör. Efter all sannolikhet kan det 4:de Ståndet numera icke ändra de 3 öfrige Ståndens sammanstämmande beslut, falladt för flera månader sedan, men della Stånd bar ändock icke ännuafgjort frågan, och derföre har Exped.Utsk. icke eller kunnat till RiksStm allåla förslag till någon skrifvelse, innefattande eli R. Sits beslut. Vid behandlingen af denna fråga synes BevillningsUtsk. hafva fullt grundlagsenlig! fästat sig dervid, att ehuru sjelfva bufvudsaken blifvit af alla 4 Stånden bifallen, har dock skiljaktighet uppstått om sältet alt det fullgöra, nemligen rörande skuldens nfbetalande, huru bevillningen dertill utgå bör, sålunda alt 3 Stånd bifallit förslaget, hvaremot ett annat Stånd afslagit detsamma. Huru många exempel finnas icke derpå vid andra tillfällen att Utsk. inkommit lill de serskilda Stånden då de någon lid fördröjt att fatta sina beslut, med anmodan att det fullgöra i oafgjorda frågor. Här, i den nu under behandling varande fråga, hade Stats Utsk. bordt finna rätta behandlingen vara, ali, då Utsk:s plurali tet vidblifvit sin åsigt att votering i förstärkt Utsk. borde ske, hvilket, efter min åsigt, är i uppenbar strid mot grundlagen, endast framställa till föremål för votering bufvudsaken, lagstiftningsfrågan, som är den del öfver hvilken alla 4 Stånden beslutat, och, sedan ett R. Sits beslut derutinnan blifvit faltadt, i det för mig otroliga fall att R. o. Ad. samt PresteSt. samtycka lill voteringen, först då kunde fråga blifva om sältet för utförandet, eller statsreglerings-åtgärderna, hvilka i 2:ne RiksStånd icke till pröfning blifvit upptagne, än mindre derom beslutadt. Hvad åter angår Gr.
Äfven har Belau, vår trofaste läkare från fordom som nu dött i Moskva, testamenterat oss sin sidennattrock, och den har blifvit såld för hela sju rubel och tjugu kopek. Ehuruväl fångenskapen blifvit oss en hälsosam pröfning skönja vi hvarje timme, att din hand ännu är öfver oss. Vi hafva i dagarna förnummit, att Erik Armfelt, som i halsjärn och kedjor så länge suttit fastsmidd vid fängelsemuren, nu hulpits till frihet, och vi tacka dig, att Piper, vår gamle excellens, omvänd till en lefvande tro och genom hungersdöden luttrad från mänskliga svagheter, nu inträdt i din himmels rättfärdighet. När Wreech tystnade, framsteg Stjernflycht och fortsatte att tala. – Innan vi sätta oss ned, anropa vi dig, fader, för alla våra landsmän, som försmäkta i svafvelgrufvorna och stenbrotten och långt fjärran i Tartariet och i dalgången vid kinesiska muren, änskönt de intet annat förbrutit än att redligen ha tjänat sin herre. Räck din nåds kalk åt vår krigskamrat Rühl, som sedan åratal ligger i lumpor och smuts i ett underjordiskt hvalf, där han redan sett sin vän Taube omkomma i elände. Skänk dödens förlossning åt Hermelin, så framt det talet är sant, att han, undangömd och ensam, ännu försmäktar i ett kloster i Astrakan. Styrk med din tröst Seulenberg och Hay, som sitta i hvar sin jordkula långt ute i ödemarken, och Anders Oxehufvud, som en tysk köpman sett gå med sele framför plogen. Gud, vår Gud! Talar icke Jeremias och säger: Zions barn, de ädla, de aktade såsom renaste guld, huru hafva de icke nu blifvit räknade lika med kärl af ler, verk af krukomakarens händer. De som åto läckerheter, de försmäkta nu på gatorna, de som buros i skarlakan, de famna gödselhögarna. Snabbare voro våra förföljare än himmelens örnar.
Kommers-kollegii och General-Tullstyrelsens förslag att tullen måtte blifva höjd med 2 öre å Segelduk till 8 öre per g. och med 40 öre å: Andra slag, oblekta och ofärgade . » 50 » » » » » blekta och färgade ... » 80 » » » » » tryckta eller pressade »4 R:dr » » Ylle-väfnader: Enligt Utskottets förslag skulle dessa väfnader allra hårdast träffas af tullnedsättning. För närvarande utgör tullen, inberäknadt tillaggs-afgifterna, å ovalkade — 42 sk. 6 r:st. banko per g valkade 4: 37 » — » » » » och har blifvit föreslagen till 40 sk. banko eller 4 R:dr 25 öre såsom gemensam tull för båda slagen. Att en ‘så brådstörtad nedsättning, så kort tid efter att de flesta slagen blifvit till införsel tillåtna, är allt för våldsam och på det högsta måste oroa och 86 Bevillnings-Ulskoilels Betänkande M 10. bekymra tillverkarne af dessa väfnader, bör icke förundra. Det ligger något oerhördt uti att på en sådan vara pä en gång och under sådana förhållanden nedsätta tullsatsen till mindre än hälften. Kommitterade säga uti det underdåniga betänkandet nied förslag till tulltaxa, att »tull-afgifterna böra bestämmas högre eller lägre i den mån varorne, som införas, aro mera eller mindre bearbetade». — Jag hemställer vördsamt, om icke kläde och andra ylleväfnader tillhöra de varuslag, som äro allramest bearbetade; och likväl skulle den föreslagna tullen af 40 sk. banko eller 1 R:dr 25 öre per skålpund icke utgöra högre procent af medelvärdet (7 R:dr R:mt per aln) å kläde, än icke fulla 45!/), 12 och 9 procent, beroende af väfnadens vigt per aln; men vid ett pris af 10 R:dr R:mt per aln skulle procenten blott utgöra 9%, 8% och 6Vi, och vid högre pris ännu lägre procent.
Besvärsoch Ekon.Utsk:ts Betänk :n: N:o 38, i anledn. af väckta motioner om åtgärder till beredande af Sabbatens värdiga firande; och N:o 39, i anledn. af väckta motioner om ändring i HandelsOrdningen den 22 December 1846 samt dermed sammanhang egande författningar. Föredrogs och lades till handlingarne sistnämnde Utskits Mern. N:o 40, i anledn. af RiksSbns olika beslut rörande Betänk. Slutligen föredrogos, men bordlädes ånyo, på flere ledamöters anhållan, RiddarhusUtsk:ts den 7 dennes på bordet lagde Utiåtrn: H. IV. 7 Don 11 Mars f. m. N:o 10, i anledn. af Hr Anreps, Gabriel, motion om under' stöd för fortsatt utgifvande af »Svenska Adelns Attartaflor»; och N:o 11, i anledn. af återremiss af Utsk:ts Mern. N:o 6. R. o. Ad. åtskiljdes kl. s/, 9 e. m. In fidem, O. Brakel. Onsdagen den 14 Mars 1860. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 3 prot.utdrag för den 10 dennes e. m. samt pleniprot. för den 25 sisth Jan. f. m. Uplåstes ett utaf Hr af Geijerstam, Olof, inlemnadt Mern. af följande innehåll: Som jag för tjenstegöromål måste aflägsna mig från hufvudstaden och således är förhindrad att hädanefter oafbrutet deltaga uti Riksdagsgöromålen, så får jag i ödmjukhet anhålla om befrielse från det mig gifna updrag att vara Ledamot uti Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:t. Hock får, enär det torde för mig yppas tillfälle att framdeles hit återkomma, jag i ödmjukhet anhålla att fortfarande få bibehålla min Riksdagsmannarätt. Sedan R. o. Ad., uppå framstäld propos., till denna begäran lemnat bifall, anmodade II. Exc. Hr Gr. o. Landtm.
Commodus och Caracalla hade en släng af sådant kqjsarvansinne. I seldsjukoch mongoldynastierna samt bland de turkiska sultanerna har det ofta förekommit. Eärleksnjutning, konstnärsfantasteri och irriteradt nervsystem utmärka den förra arten af vansinne, dryckenskap, vild mordmani och slö känslolöshet det senare. Men det finnes, som sagdt, ett annat slag af furstlig själsabnormitet, som kanske vida oftare förekommer. I dr Ahnfelts arbete är det knappast ens antydt, måhända emedan det ej egnar sig till belysning af Ludvig H: s själstillstånd, utan är en abnormitet af rakt motsatt beskaffenhet. Vi hafva velat kalla det kungsidioti. Kejsarvansinnet tillhör en sönderbruten själsorganism, som dock ännu har skapande lif, ja till och med är mäktigt af stora, omSd förvirrade och hvarandra fantastiskt jägtande tankar; så gick Caligola fram » mellan handlingar, som röja statsman nablick, och dåd, som uppenbara ett tilltagande vansinne », yttrar en af den romerska kejsartidens förnämste historieskrifvare (H. Schiller). Eungsidiotien, då den är fullt utbildad, visar sig i apatisk tanke-ooh känsloslöhet med deraf följande brist på all själfständig handlingskraft. Hos medlemmar af den habsburgska dynastien har denna idioti ofta uppenbarat sig; exempelvis m&amp; man nämna kejsar Leopold I samt de spanska konungarne Filip III, Filip IV och Karl II. Ett annat exempel är den danske konungen Eristian VII. Från den slöa kungsidiotien skiljer sig den hals * starriga, hvilken ej är tanketom, men väl tankefattig; den röjer sig vanligen i det envisa fasthållandet vid en enda tanke eller föresats, för hvilken utan betänkande alla andra intressen förgätas och uppoffras. Hos den engelske konungen Georg IU synes denna kungsidioti, utbildad till fullt vansinne, varit rådande. Den fans äfven hos den spanske jesuitkonungen Filip II. Vår svenska historia saknar ej heller sina exempel på furstlig själsabnormitet.
Då uti denna 13:de punkt åberopas ett StatsUtsk:s utlåt, ronde 8:de hufvudliteln, hemställer jag om icke med afgörande! af densamma bör uppskjutas, intill dess sistnämnde bufvudtitel hunnit blifva för R. o. Ad. föredragen. R. o. Ad. beslöt, uppå härom af Hr Gr. o. Landtm, framställd propus., alt med pröfningen af 13:de punkten skulle anstå intilldess R. o. Ad. till pröfning förehaft SlatsUlsk:s ntlåt. ang:de regleringen af ulgifterne under riksslalens 8:de hufvudtilel. 14 punkten. Utslcs tillstyrkande i denna punkt blef af R. o. Ad. bifallet. Hr Silfverstolpe, Fredr. Ollo: Jag anhåller vördsammast, att R. o. Ad. ville bevil ja äterremiss af denna punkt. Förhållandet är nemi. att, enligt läkarcatlest, som blifvit för StalsUtsk. förevisad, är expeditions-sekreteraren Forsslund blind pä det ena ögat och på det andra så skadad, all han icke kan anstränga sig med någon sysselsättning i sin tjenst. Till följd af denna attest, kan han icke förpliglas till tjenstgöring inom det verk, der lian är anställd och enligt cancelli-ordningen är han under sådane förhållanden icke skyldig att afstå mer än £:del af sin lön åt den sorn förrättar hans tjenst. Denne, som dermed måste åtnöja sig, får naturligtvis bibehålla sin egen lön och delta verkar ända nedåt. Hr Forsslunds närmaste man är sjelf sjuklig och nödgas olla begära tjenstledighet, dervid han mäste afstå Den 29 April. 329 från sin halfva lön. Allt detta verkar na I ärligt vis högst menligt pä tjenstgörången inom riksarkivet.
vara artig mot dig. Du är historieskrifvarens hustru, så sträng herre, att jag är tvungen ställa mig in hos brefven till exempel hans fru för att bli bättre behandlad. Ser du, de här A NNIE . Har du verkligen gjort alla utdragen? Ja, är det inte det jag säger, att jag förtjänar beH ELENA . röm? Jo, jag har varit mycket flitig. I går arbetade jag hela dagen och i dag också. Jag blef färdig för när jag trodde det var han som kom. en halftimme sedan. Det var därför jag blef så glad, A NNIE (torrt). med mig . Det är detsamma. Jag kan ju taga manuskripten (Hon lägger handen på brefven och papperen). H ELENA (tar dem från henne, i det hon skakar på hufvudet). svara mina åtgöranden, annars går det aldrig väl. Jag börjar förstå hur man skall taga en sådan där godt som något annat. Nej tack! Jag får ge honom dem själf och för svårskött herre som din man. Det är ett studium så A NNIE (hastigt). ligt, Helena. Jag har kommit hit för att säga dig något allvarH ELENA . Tack skall du ha! Jag vill inte höra något all Jag skall i stället visa dig något komiskt, som jag fann häromdagen. (Går till en gammalmodig sekretär och tar fram ett bref, som hon visar Annie). Ser du, den anledningen till vår bekantskap. Det är det bref din man skref till mig för att fråga om han fick här lilla papperslappen kan man verkligen kalla första komma ut till Munkeborg och forska i familjearkivet. Se, hur storståtligt det börjar: Högvälborna Fru Grefvinna! Och den ceremoniösa underskriften sedan! Det är nästan omöjligt att tänka, att det är skrifvet till mig af din man, med hvilken jag nu står på en så obesvärad och kamratlik fot. Det är också i andra hofman. afseenden så olikt honom. Han är då allt annat än A NNIE . brefvet. Det var på min inrådan, som han skref det där H ELENA (kastar en slängkyss Tack, du är för söt! till henne).
M. ansett i den blifvande Författningen, eller samtidigt dermed, böra föreskrifvas, att densamma skall, en eller flere gånger under det år, då Författningen utfärdas, och trenne gånger under det påföljande året, kungöras i kyrkorna, samt derjemte, under nämnde lid, uppläsas vid början af hvarje ordinarie Häradsting. Den inskränkning till endast fastighet å landet, hvilken i Rikets Ständers år 1835 afgifua förslag förekommer, bade äfven i den Nådiga Pro positionen blifvit iakttagen, enär ifrågavarande stadganden voro vida mindre behöflige, i afseende på stadsegendom, än hvad jord och bus å landet angick, och emedan, genom berörde inskränkning, kunde undvikas att göra förslaget beroende af möjligen olika åsigter, i fråga om intecknande, för längre eller kortare tid, af hyresrätt till bus och lägenheter i stad samt af brukningsrätt lill stadsjord. Vid öfvervägande af hvad denna Nådiga Proposition innehåller, hafva Rikets Ständer ansett sig böra till alla delar instämma i de skäl, som E. K. M. i Nåder anfört till stöd för ifrågavarande förslag, hvadan och enär den, sorn, vid öfverlåtelse af fast egendom å landet, gjort förbehåll om nvtt jande-rätt till någon del utaf samma egendom, eller viss afkomst deraf," ej; skäligen bör njuta företrädesrätt för dessa fördelar, hvilka äro af samma egenskap, som köpeskilling, under andra vilkor, än de, som måste iakttagas, Expediiions-TJtskattels Förslag till und. derest dylik rätt för köpeskillings-fofdrau skall erhållas, Rikets Ständer Högslberörda Nådiga Proposition antagit. Hvilket Rikets Ständer få härigenom till svar i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 26 October 1844. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 24 Oct. i844* Preste-Ståndet den 26 Borgare-Ståndet den 26 Bonde-Ståndet den 26 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej angående tillhanda« hållandet af Gesäll-böcker.
LXVI. A. 5i. »49 ConstitutionsUtskottets Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden med utlåtande öfver Konungens Nådiga Proposition, angående förändrad redaction af 63 § RegeringsFormen. LXI. B. r i /J. LXV. U. 324. LXYI. A. 5a. — i anledning af äterremisser på Förslaget till ändringar i TryckfrihetsFörordningen. LXIII. A. 6. LXIY. B. 257. LXV1. A. 169, 229, 311, 313. <— i anledning af samtliga RiksStåndens äterremisser på Förslaget till ändrad redaction af 72 § RegeringsFormen. LXIII. B. 257. LXVI. A. 182. — med uppgift å Voteringspropositioner i 3:ne Hufvudpunkter af Förslaget till ändringar i TryckfrihetsLagen. LXIV. B. 257. LXVI. A. 169, 229, 3i 1, 3i3. — i anledning af återremiss å Utskottets Memorial innefattande förslag till åtskilliga Grundlagsändringar, som åsyfta Riksdagsgöromåiens ordentligare behandling, m. m. A. 5o. — i anledning af återremissen på Memorialet N:o 63, rörande Grundlagsfrågors rätta behandling. LXV. B. 323. A. 5i. — angående BorgareStåndets återremiss på förslaget till ändring af 68 § Riksdagsordningen. LXV. B. 323. A. 5i. — i anledning af BorgareStåndets återre• j5o \ miss på Utlåtandet öfver Konungens Proposition om ändring i G3 § RegeringsFormen. LXV. B. 3a4- LXVI. A. 52.
Utlå tande M 10, i anledning af väckta motioner om ändringar i Kongl Förordningen den 26 April 1861, angående en allmän hypoteksbank, m. m. fattade Ridderskapet och Adeln följande beslut: 1 och 2 punkterna. lii folios 3 punkten. liifalli med den förändring, att sednare delen af tredje momentet erhöll följande lydelse: »dock må ej, utan förutgången rådplägning med hypoteksfnreningarnes ombud, såsom i 18 § om vigtigare ärenden sägs, samt Kongl. Maj:ts dertill lemnade bilall, lån till hypoteksförening annorledes än i kontanta penningar eller emot högre ränta än fem för hundrade om året eller med kapitalrabatt kunna utlemnas». Irsta momentet afslogs och det motsvarande stadgandet i nu gällande förordning bibehölls oförändradt. Bi [ollos. 13 punkten. Med afslag å Utskottets hemställan beslöt Ridderskapet och Adeln, att det lör inträde i hypoteksförening nu stadgade minimivärde 1,000 R:dr skulle förhöjas till 2,000 R:dr. 14—21 punkterna fl i fö/los. S. D. Föredrogos Banko-Utskottets Memorialer: M 27, angående föreskrifterna i Usta aitikeln af Banko-reglementet, om Bankens verksamhet och de fonder, hvarå sedelutgifningen utöfver metalliska valutan är grundad. Bifölls, utom sista delen af 2 punkten, eller det stycke, sorn börjar med orden: »äfvensom då Bankens säkerhet», med afslag hvarå Ridderskapet och Adeln beslöt, att det motsvarande stadgandet i nu gällande Banko-reglementet skulle oförändradt bibehållas. M 28, angående instruktion för nästkommande Riksdags Banko-Utskott. Bifölls. • S. D. Föredrogos och biföllos Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets
Det är med afseende pa detta dyrbara föremäl, som Kongl. Malit, med grundad tillförsigt, förwäntar Riksens Ständers eniga och skyndsamma swar. Sveriges wapenföra Ungdom bör med glädje wilja samlas under den Hiel lev ledning, uppå Hwilkew allas förhoppningar hwila; som Sjelf uppfödd i farornas iköte, äger kraft och förmåga akt dem aflägsna; och som främst af alla pa äranS bana, först af alla, will rigta Sitt swärd och ställa Sitt Eget bröst, mot hwarje fiende af SwerigeS lugn och sjelfständighet. Ma Hans ädla och alswarliga beslut lisma en sann nationlig anda hos hwarle redlig Medborgare; och Swensta Folket stall annu, segrande öfwer öden och ttdchwarf, känna sin förbindelse att dö för Fäderneslandet och uppfylla den. Kongl. Mast förblifwer Riksens Ständer med 68 Kongs. Nåd och Annest walbewagen. XVCarpelan. Den Zv April. 133 Utdrag af protocollet, hältet pä wrebro Slott inför Sans Longi. Macht uti ScarsRadet, hwarwid Hans Longi. Höghet Leon-prinsen war tillstädes, den zo April ^8i2. Närwarande: Hans Excellence Justitie-SlatS-Ministern Herr Grefwe Gyllenborg. Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Arenderne Herr Friherre v. Engeström. Hans Excellence Stats-Rådet Herr Friherre Rosenblad. Hans Excellence Stats-Radet Herr Grefwe Wrede. Stats-Rådet Herr Frikerre Fleming. Stats-Rådet Herr Friherre Adlercreutz. Stats-Rådet Friherre v. Platen. Stats-Rådet Friherre Adlerbeth. Hof-Cantzleren Friherre af Wetterstedt, och Stats-Secreteraren Friherre Carpelan. Upplästes i underdånighet en till följd af KonglMaj:tS Nadina Befallning författad Proposition till Riksens Ständer, angående förändring i UtstrifUngssatlet as det faststalle Förstärknings-Manstapet.
— Nio 60. med förslag till ett lätladt sätt för inbetalningars verkställande å Bankens fastighetslån m. m. VIII. B. 368, 394. A. 397. — Nio 61. i anledning af Riks-Slåndens beslut öfver Utlåtandet N:o 45. VIII. B. 518. A. 559. — N:o 62. i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 48. VIII. B. 518. A. 559. — Nio 63. i anledning af erhållen återremiss af Utlåtandet N:o 51. VIII. B. 518. A. 559. — Nio 64. med anledning af Riks-Slåndens beslut öfver Utlåtanderne Niris 35 och 54. VIII. B. 518. A. 559. — Nio 65. i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 43, med förslag till föreskrifter i afseende å ersättande af upphörd Pri vat-Bank samt penningerörelseus underlättande i allmänhet. VIII. B. 596, 622. IX. 21, 22. A. 82. — Nio 66. i anledning af lliks-Ståndens skiljaktiga beslut öfver Utlåtandet N:o 56. VIII. B. 623. — Nio 67. med förslag till åtskilliga bestämmelser, rörande Låne-koutorel i Wisby. VIII. B. 623. IX. 21. A. 24. — N:o 68. angående förrättad revision af Banko-Diskont-verkets räkenskaper och förvaltning för år 1850. — N:o 69. med hemställan, att en gratifikation måtte få ulanordnas till Vaktmästarne vid Banko-Diskont-verkel. — N:o 70. i anledning af väckta motioner, angående decimalsystemets införande i afseende ä mått, mål, vigt och mynt. — Nio 71. angående förändringar uti bokföringen och redovisningen vid Tumba Bruk.