Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag skulle tro, att om en lag för hvita slafvar yrkas, bör en sådan föreslås i anledning af särskild \ i4S Den 9 April c. ta. motion; men jag tror ej, alt det af Konungen åsyftade ändamål blifver uppfyllt» om ej lagen antages i det skick den nu är föreslagen. Åtskillige skrifvelser i detta ämne hafva blifvit växlade emellan Konungen och Kronprinsen, då den sednare, under Konungens vistande i Norrige, förde Regeringen, för att få likhet uti båda Rikenas lagar. Utskottet har tagit delta i öfvervägande och trott, att, då den lag, som i Norrige blifvit antagen, alldeles icke skiljer sig ifrån hufvudgrunderne för Sveriges Brottmåls-lagstiftning, vore det ej betänkligt, att förena sig om en lag lika med den Norriges StorTing antagit. Dessa äro de skäl som föranledt Utskottet att biträda detta förslag, på det man måtte sätta Konungen i tillfälle, att uppfylla traktaten. Jag anhåller således om proposition till bifall på Betänkandet. Herr Lefren: Jag begärte ordet för att förena mig med Herr Cederschjöld, men genom de upplysningar jag af den sista Talaren erhållit, väljer jag alt häldre väcka en ny motion mot hvita Slafvars uppoffring. Jag får derföre föreslå, alt samma StraffLag, som varder utfärdad mot Negerhandel oell delaktighet deruti, äfven må förklaras gällande i afseende å Sla.fhandel i allmänhet, de olyckliga föremålen för denna nedriga näring må hafva hvilken färg som hälst. Hedrande har det varit för Sven - Den g April e. m. i4g ska Nationen, att den hittills ej deltagit i Slnfhandeln; men vi äro skyldige att genom lagar söka förekomma för framtiden allt deltagande i denna skändliga handel. Tider kunna komma, då äfven vi i detta fall behöfva skriftlig lag, hittills har samvetslagen varit tillräcklig. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg de mot LagUtskottets Betänkande gjorda anmärkningar höra föranleda till detsammas återremitterande. Ropades Nej.
Såsom skäl för den vid sistförflutna Riksdag medgifna lindring uti roteringsskyldigheten för pastors-bostället i Torps socken, hafva Rikets Ständer åberopat dels det förhållande, att Kongl. Maj:t, uti Dess Nådiga Bref den 1 November i833, angående utsedde Committerade förrättade jemkningar i 1811 års extra rotering samt förslagsvis uppgjord ny indelning i sländigt soldatoch båtsmanshåll af oroterade skatte-, kronooch frälsehemman, m. m., gillat och fastställt den af Committerade vidtagne tillämpning af Författningarne, enligt hvilken de, med befrielse för kyrkoherdeboställen från ständigt knektehåll, ålagt dem extra rotering, dels ock att .sistnämnde boställens indelning till ordinarie rotering vore stridande emot de för presterskapet utfärdade privilegier. På dessa skäl, hvilka till det ämne, hvarom nu är fråga, ega full tillämplighet, har Utskottet funnit sig böra hemställa, alt Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, det kyrkoherde-bostället i Östra Wingåkers socken må varda befriadt från den ordinarie rotering, som af detsamma nu utgöres samt, i likhet med öfriga sådane boställen, endast till extra rotering förbindas; men att, derest Kongl. Maj:t, i anseende till den rubbning uti indelningsverket, sorn härigenom komme att uppstå, skulle finna Sig förhindrad att härtill lemna Nådigt bifall, Kongl. Muj:t täcktes i Nåder tillåta, att berörde boställe, i likhet med hvad för Capellans-boställen egt rum, må befrias från rotering genom densammas flyttning på andra närbelägna och oroterade, men icke priviligierade, hemman och lägenheter, eller ock att, i händelse bostället, i brist på tillgängliga hemman för flyttningen, måste i roteringen qvarstå, detsamma måtte få sig tilldelad motsvarande vederlag af rotefrihetseller vacance-afgifterne. Stockholm den 13 Januari i845. *4 Stats-Utskottets Utlåtande, N.o f//S.
Räkenskaperne för Carl Gustafs Stads Gevärsfaktori äro särdeles in vecklade, samt mindre upplysande, och hvad särskilt angår Persedelredogörelserna, befinnas dessa så förda, att af dem icke kunnat utrönas antalet af de vid Faktoriet, under åren 1838 och .1839, tillverkade gevär och pistsler, och ej heller priset på hvarje pjes. $ »• Revisorerne anse ordningen fordra, att Faktoriets Styrelse årligen meddelar Kongl. Krigs-Kollegium en uppgift å alla, under årets lopp, förfärdigade vapen, jemte priset på dem. § 3. Jemväl synes en noggrannare tillsyn vid arbetet än hittills skett bora iakttagas, på det dylika händelser, sorn under revisionsåren inträffat, hädanefter må undvikas, nemi. att af 792 st. pipor, som till en beställning' al 4°0 st* gevär tillverkats, dg2 st blifvit kasserade. — 76 — § JU Följande antal gevär äro förfärdigade: år 18SS. V §5, Den vid 183g års slut af Extra anslaget befintliga behållning utgjorde 141,893:89. — af hvilken innestodo i Rikets Ständers Bank och i Kassan 88,738: 6. 1; i Kongl. Stals-Kontoret 36,000: samt i förskotter till Carl Gustaf Stads och Norrtelges Gevärsfaktorier, till åt skilliga Tygförråder, och till Waxholms fästnings bestyckning . 17,1 55: 22. 11. ^, ^3. 3 _ Enligt Kongl. Krigs-Kollegii underdåniga Berättelse, har behållningen uppkommit derigenom alt beställda gevär och andra persedlar — 77 ej inom årets slut blifvit levererade, samt att uti Artilleri-verkstäderna icke hunnit fullbordas pågående arbeten, hvilka således först det följande året betalats. Revisorerne anse nödigt att uti den till år 184o upptagna balansen närmare bör utredas, huru mycket deraf tillhör det vid 1828-1880 årens Rikslag beviljade extra anslag, 344>0O°
Detta förhållande äger nu rum med 2:ne boställen vid Kongl. Westmanlands Regemente Fullsta i Dalarne och Ustersta i Westmanland. Innebafvarena af dejsa boställen, Her Capitainen Tuné och Herr Lieutenant von Fieandt tjena nu snart 2 år utan lön och utan hopp om ersättning. Förändring af reglorne för utarrenderandet synes högst nödvändig. Följande underställes till ompröfning. t 1:0 Lägenheten som skall utarrenderas uppmätes af Landtmätare eller jemföres med vidare Den 26 Februarii, 83 i vidare deröfver författad charta, hvarvid bland öppna odalåkern icke böra räknas upptagor i äng och betesmark, hvilka skedt på dessas be» kostnad* 2:0 Kronofogden biträdd af 2:nei orten eller grannskapet boende landtman, kände för idoghet och grundad kunskap i jordbruket, besigtiga lägenheten och uppskatta dess afkastning, likasom vid så kallade Bancövärderingar.' 3:0 Kungörelse i allmänna tidningarne och inom Länet utgår: att hugade speculanter äga, att, jemte uppgift på den borgen de förmå ställa, göra sina anbud skriftligen, och inom viss utsatt tid, till Konungens befallningshafvande* 4-’0 Med dessa handlingar försedd, afgifVer (till Kongl. Krigsoch KamttiarCollegierne gemensamt}t då militiaeboställen äro i fråga, till Kongl, KammarCollegium då det angåran^ dra Kr onans lägenheter) Konungens Befallningshafvande sitt betänkande; hvarvid han ej skall vara bunden föreslå den till arrendator, som gjordt högsta anbudet, då detta oftast göres af en i jordbruk oerfaren, utan den anbjudare, som Konungens Befallningshafvande, efter inhämtade underrättelser, kan anse vara den dugligaste och pålitligaste jordbrukaren, likväl med afseende å skälig arrendeafgift. 5:0 Slutliga pröfningen och utfärdandet Bil. till Ridd. e. Ad, Pr 1 Band.
Jag inskränker mig således till alt nu icke yrka, alt mera än 700,000 r:dr öfverlemnas lill Statens allmänna behof, derför att jag icke ser behofven f. n., till fyllande af hvad Staten tarfvar, vara större, än att de kunna fyllas med de tillgångar, som genom öfverlemnande af denna del af bankovinsten kan upkomma. Vid öfverräkning af hvad K.. M. i sin nåd. propos. uptager, dels för bestämda, allmänna Statsbehof, och dels för det, som kan sägas utgöra allmänna Statsbehof, nemi. vägar, kanaler m. m., och denna summas jemförande med de tillgångar, som genom dessa 700,000 r:dr årligen å Riksg:skonbs behållningar upkomma, så förefaller det mig såsom skulle de behof, hvilka äro uti K. M:s nåd. propos. afsedde, kunna dermed fyllas. Visserligen är ett ganska betydligt antal enskilde motioner afgifne, som innefatta förslag lill utgifter och lån lill temligen betydligt belopp, långt öfver hvad K. M. i sin nåd. propos. uptager, men en stor del af dessa äro af beskaffenhet att jag betviflar, alt Ständerna någonsin kunna derpå ingå, och hvad de öfrige angår, så torde jemväl en del af dem, när de komma under Ständernas närmare skärskådande, vara af beskaffenhet, alt de hvarken böra bifallas eller genom allmänna medel understödjas. Della är ännu icke utredt, och R. o. Ad. torde sålunda finna att något definitivt beslut i afseende på användandet af hela bankovinslen är nästan tidigt att fatta, äfvensom att hvad återstoden beträffar, det bör ankomma på pröfningen af det förslag BankoUtsk. afgifver lill användandet af de 900,000 r:dr som återslå, huruvida den måste användas lill fyllande af de utaf enskilde motionärer begärda anslag, eller om de böra på annat sätt disponeras. Torde hända att Bankens behofver deraf, i ena eller andra afseendet, äro af den beskaffenhet att dessa må ega företräde, måhända också icke.
Af denna stam borde några soldater commendcras lill lägren, för att der vara monitorer för regtts-sapörernes öfning i fältarbeten. 4:o, Såsom måttstock för en bataljons styrka i manöver, gäller, att den med rösten kan af en enda officer beqvämligen ledas och föras. I Sverige är man visserligen under manöver van vid små bataljoner; men då fråga är att bland bataljonerna upptaga all tillgänglig styrka, och då högsta antalet bataljoner af befintligt befäl bestämmes, är det onekligen bättre att hafva starka än svaga bataljoner. Hos oss är den starkaste stam-bataljon, enligt prima plan, 600 man, på 3 led — 200 rotar“ åtta 25 rotars plutoner. Delta antal rotar i linien anses ock hos oss lämpligast, hvarföre reglementet (omarbetning af 1823 års exercis-reglem. 3:dje afdeln., som nu utgifvesj bestämmer 25 rotars plutoner såsom maximum. Då till de i linien befintliga 8 plutoner på 3 led En bataljon af 4oo man i linien på 2 led, med lika många jägare och skyttar, som vid den förenämnda bataljonen, eller inalles 632 man, äfvensom en af 4oo jägare på 2 led, med bakom sig 64 skyttar, framställa alla lika front i linien som den förstnämnda, d. v. s. 200 rotar, och kunna således hvar och en, oaktadt sin, genom i orten befintliga eller uppbådade beväring, eller ock på annat sätt uppkomna olikhet, manövrera tillsamman, understöda och aflösa hvarandra, utan att olikheten åstadkommer luckor och rubbningar i linien; hvarpå likväl ej någon särdeles vigt bör läggas, om manövern blir så enkel som den bör vara. Beslår bataljonen af 800 eller 600 man, inberäknas skyttarne bland de 200 jägarne. Uppställes linien alltid på 3 led, blir rotarnes antal naturligtvis mindre än på 2; och som linien skall åtföljas af 4 plutoner jägare af lika många rotar som liniens, rättas ock jugarnes antal derefter.
Jag anhåller att R. o. Ad. måtte afslå betänk. En återremiss deraf är utan ändamål, sedan 3:ne Stånd bifallit detsamma. Gr. Liljencrantz, Gust. Fredr.: För min del skulle jag visserligen hafva åtskilligt att svara på hvad Hr von Hartmansdorff anfört i fall diskussionsrätt ännu är öppen, hvilket jag ej rätt vet, ty sedan öfverläggningen förklarats slutad, hafva propos:r framställts både till återremiss och bifall, hvilka begge blifvit både med ja och nej besvarade och dessutom har uplysts att 3:ne Stånd redan fattat beslut i saken. Jag skulle eljest ej underlåtit att till besvarande uptaga Hr von Hartmansdorffs anmärkn:r. Hr von Hartmansdorff: Jag begärde ordet, under det att Hr Frih. o. Landtm, gjorde propos. Jag tror att när Hr Frih. o. Landtm, icke hade förklarat huru han upfattat svaret och detsamma icke heller blifvit med klubbslag befästadt, det äfven måtte stå Ståndet fritt och öppet att i ämnet besluta, om något anmärkes mot de fel, som i betänk, finnas. Gr. Liljencrantz: Jag hemställer huruvida det är tillätet att i denna fråga vidare yttra sig. H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att öfverläggningen redan förklarats vara fulländad och således någon ytterligare diskussion i sjelfva saken ej kunde ega rum, samt att då Hr von Hartmansdorff framstält sin begäran om afslag å Utsk:s utlåt, innan H. Ex. tillkännagifva huru han upfattat R. o. Ad:s svar å de gjorda proposme, H. Ex. nu ånyo finge hemställa om R. o. Ad. behagade bifalla ifrägavar. utlåt. Härvid ropades starka ja, blandade med många nej, hvarpå H. Ex. förklarade det han trott sig finna att ja varit öfvervägande. Den 10 Mars. 315 Föredrogs ånyo och bifölls Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 26 sisll. Febr. och d. 1 dennes på bordet lagda utlåt.
Utlåtande, M 28, med föranledande af äterremiss å Utskottets Betänkande, M 10, i anledning af väckt motion om U mantal M 1 Fångåmons i Jemtland befrielse från rotering. Bifölls. Den 29 April. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Konstitutions-Utskottets Memorial, JVs 14, i anledning af Rikets Ständers beklut rörande ett i Utskottets Memorial JV2 11 framstäldt förslog till ändringar i 1 § 11 mora. Tryckfrihets-förordningen, angående boktryckares åliggande att aflemna fri-exemplar af tryckta arbeten. Från Högv. Preste-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning af Konstitutions-Utskollets Memorial, JYs 14, i anledning af Riks-Ståndens beslut rörande ett i Utskottets Memorial J\& 11 framstäldt förslag till ändringar i 1 § 11 mom Tryckfrihets-förordningen, angående boktryckares åliggande att aflemna fri-exemplar af tryckta arbeten, antog Ståndet, med bifall till Utskottets hemställa,n, ifrågavarande förslag att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. S. D. Föredrogs ånyo ooh lades till handlingarne Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, JYH 113, i anledning af äterremiss af Utskottets Betänkande, J\s 44, angående väckta motioner om åtgärders vidtagande med afseende å grindars uppförande öfver allmänna vägar. 340 Prot.-Utdrag den 29 April 1863. Från Vållofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, JM 23, i anledning'faf väckta motioner, dels att alla pedagogier måtte, under vissa vilkor, förklaras för elementarläroverk, dels att pedagogien i Laholm måtte förändras till ett lägre elementarläroverk. Betänkandet återremitterades.
”Till närmare controll i afseende på de värden, som godsegares för§ 7 ”tullnings-iulagor upptaga å inkommande manufacturoch handtverks”smiden, samt slålarbeten af de slag, som i Tulltaxan ej äro specificerade, ”äfvensom söljor af jern och stål, skola profver genom vår General-Tull”Styrelses försorg tillställas samtlige Sjötullskamrar i Riket å sådane jern”smides-artiklar och stålarbeten, som i Eskilstuna tillverkas, jemte noggrann namnförteckning derå med utsatta gångbara priser”; — men som de Ridderskapet och Adelns beslut, hvaraf detta tillägg synes hafva varit föranledt, nemligen att de uppräknade varuslagen borde förtullas efter värde med stadgadt minimum för värdet af hvarje skålpund och föreskrift att hvarje serskildt slag skulle till både vigt och värde angifvas, icke blifvit gällande, utan genom omröstning i Förstärkt Stats-Utskott är vordet bestämdt, att nämnde artiklar skola förtullas uteslutande efter vigt med stadgadt värde och tull per skålpund, lärer föreskriften om berörde tillägg till 7 §. Tulltaxe-underrältelserna komma alt förfalla. Bih, till R, St, Vrot, 184S, 5 Sami, 1 Afd, ig Haft, / 2 Bevi/lnings-Utskollels Memorial, N:o 35.
Deras njutning är en dröm Säg mig, du som har ett hjerta! Måste icke menskan klaga, Att dess själ blef god och öm? Undan flärden eller döden, Hvarför mäktar hon ej berga Något dyrbart föremål? Hvarför, mot de grymma öden, Som dess skörd i brodden härja, Har hon ej ett bröst af stål? Hvarför, lik den lätta slupen, Än på svällda vågors bränning, Än i afgrundernas famn, Skall hon vräka öfver djupen, Utan ledning, utan känning Af en efterlängtad hamn Jo! min hamn, mitt mål jag känner Hamnen i den stilla grafven, Målet på dess andra strand Stilla sorger, mina vänner! J mig lotsen öfver hafven Till ett lyckligare land. Vandren gerna vid min sida, Kommen att min själ fullkomna Under pröfningarnas år! Härligare skall jag strida, Roligare skall jag somna, När min aftontimma slår. Menskan klagar, då hon lider, Men hon höjes, hon förkofras, Hon blir god och känslofull. Heta äro qvalens strider, Men den ädla malmen sofras Genom elden, och blir gull. Mellan ömma sorger sliten, Lyckans råd hon ej behöfver För att tänka sannt och stort. Mer och mer blir jorden liten, Himlen klarnar upp deröfver, Lidandet är himlens port. Som, vid höstens början, dagen, Skönare än alla vårar, Ljusnar fram bland milda regn, Så, af himmelsk kraft betagen, Småler själen genom tårar, I den stilla sorgens hägn. Fast ej middagssolen blänker, Helsar likväl aftonstrålen, Vänligt leende och klar Medan hjertat tacksamt tänker På de dyra föremålen, Som det ännu äger qvar. Mera talrika, men smärre, Mera spridda, mindre njutna, Medan dagen strålar än Bli de större, bli de färre, Tätare till hjertat slutna Mot den skumma aftonen. Vänskap, vishet, väna luta, Som bland sorger vägen banen! Tåld och nöjd i ert förbund, Skall jag rätt min lefnad njuta, Skall jag, sjungande som svanen, Möta min förvandlings-stund! HEMSJUKAN. Hvart stiger din suck, o mitt klappande bröst?
Rätt den 5 Febr. samma år meddeladt utslag, angående en person, tilltalad för det han skall pinat en annan till bekännelse af brott; hvilket utslag innehöll, att den tilltalade erkänt tjugufem slag, deraf åkommor följt, och som, ehuru han under misshandlingen uppmanat den misshandlade till bekännelse, omständigheterna likväl icke medgåfvo det antagande, att densamma varit misshandlingens ändamål, utan antagligen förekotnme, att den tilltalades sinnesförfattning ytterligare uppretats deraf, att den misshandlade, redan straffbar för hvad han gjort, i den tilltalades ögon ökat sin straffbarhet derigenom, att han icke velat medgifva sin brottslighet, fälldes den tilltalade (endast), jemlikt 21 kap. 7 §. samt 35 kap. 1, 2 och 3 §§. Missgernings-Balken, att böta för ett sår 3 R:dr 1C sk., sju skrubbsår 4 R:dr 32 sk., fyra blånader 2 ll:dr 32 sk., en svullnad 32 sk., fjorton slag utan åkomma 7 R:dr, vägalridsbrott 13 R:dr 16., eller tillhopa 31 R:dr 32 sk. banko till treskiftes; varande utslaget Kongl. Hofrättens pröfning understäldt.
at 16 1 + +i M M äfven hos Eder » ett ljus skall gå upp E. S. Den välskrifna o^h tänkvärd 17 +i 1 + 1 II 1 uppsatsen är dojk ej 11 rä kligt topi 18p lär till sin form för en tidning me i h Iduns stora utbredning. Dess rätta plåt vore nog i ett tidskriftshäfte. Stafvelsema och bokstäf \ erna äro: al. al, T. Den lilla l.fs.eckni. gen är af al an, b, ch, ch, ck, d, d, d, dj, e, eb, en, er, lor privat natur för en tidning. f fi g, g, ha, hn, i, i, ik, il, in, in, in, jo Tora Hall. De anlag, som finna ännu alldeles för outve - kläde. ka, ko, 1, 1, le. lö, m, m, m mod n, n, p, K. R. » En uppgift » skall gärna ai nä, o, oe, on, r, r, rad, ro, rä, s, sk, so, so. vändas vid tillfälle. Det andra temi t, te, tr, ty, u, ur, ur, v, vä-, w, yl, % ör. är redan så ofta behandladt i Idun. Idun Stockholm. Gcrnandts Boktr.-Akti&amp;b. N:r 6 (216) Prenumerationspris pr är: Idun med Modetidning och kolorerade planscher kr. S Idun m. Modet, utan kol. pl. • t&gt; 50 Idun ensam » 4 Fredagen den 5 februari 1892. Byrå: Klara v. Kyrkogata 7, 2 tr, (Aftonbladets nya hus.) Prenumer. sker i landsorten å postanstalt, i Stockholm hos redaktion. Redaktör och utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Träffas å byrån kl. 12 — 1. Allm. Telef. 61 47. athilda ed våra dagars storartade utveckling ha äfven för kvinnan öppnats nya banor.
Då Cavallerieoch ArtillérieOfficerare hafva fouragerings-penningar, samt de af Indeldta Armeens Officerare, som med tjenstehästar böra vara försedde, innehafva löner, hvilka från början varit lämpade efter DenyOctoberf. m. 211 # denna, tjensten åtföljande, tillökade kostnad, och det uppförda anslaget således grundar sig på principer, hvilka för hela Armeens lön-beräkning äro gällande, kan jag ej underlåta, att anhålla om bifall till Kongl. Majrts för Svea och Andra LifGardes-Regementerne afgifna Nådiga Proposition. Grefve Horn: Utskottet har vid besvarande af de anmärkningar, som blifvit gjorde mot Dess förslag, sagt, att Utskottet ej kan ingå i pröfning af det förslag, att båda GardesRegementerne skulle sammanslås till ett. Jag finner deremot i denna enkla om-organisation en för ögonen liggande och bevislig anledning, att komma till det resultat man söker, eller förbättrade löner för Underbefälet. Jag vet att 1,600 man kunna cominenderas af mindre än 2 Chefer och 6 Majorer. Äfven tror jag, att Garnisonens tjenstgöring här kan ske nied ett mindre antal Officerare. Det hade således icke varit ur vägen af StatsUtskottet, att föreslå Rikets Ständer en underdånig hemställan till Kongl. Maj:t, att Kongl. Maj:t måtte vidtaga en sådan organisation, som beredde fulla tillgångar till Underbefälets bättre lönande. På denna grund bestrider jag allt ökadt anslag, och yrkar bibehållande af i8a3 års Stat i denna del. Herr Rosenblad> Bernhard: Då Utskottet icke visat, att någon minskning i 44 H»4* 212 Den 7 October f. m. de föreslagne utgifterne rättvisligen lunde äga rum, och tillika i sitt första Betänkande erkänt nödvändigheten af anslaget till Underbefälet, måste jag yrka, att GardesRegementerna erhålla hela det belopp, Kongl. Majit i sin proposition föreslagit.
I sitt svar anför Consistorium, att året 1721 väl icke svarade emot reformationens införande i Sverige, emedan det verket först börjades 1523 och derefter; men som Gustaf I, upphofsmannen till reformationeD, tillträdde 1521 RiksStyrelsen, så kunde till en åminnelse deraf Konung Gustaf Adolphs gudliga exempel följas och Jubelfesten firas en ittriinique, sorn orden lyda. Konung Fredric hade nyss uppstigit på Svenska Thronen och fred var slutad med Rikets fiender, utom med Ryssland, hvarom likväl underhandlingarne voro började och som afslöts den 30 Augusts samma år; särskildta ämnen till den Taeksägelsehögtid, som allmänt i Sverige begecks den 17 Mars 172i; på samma sätt som den förra Jubelfesten. Öfver 1721 års Jubelfest präglades 2.’ne medailler 1:0 den af BancoUtskottet omnämnda, såkallade JubelRiksdalern, emedan den är slagen efter Riksdalers Skrot Den 21 Maji c, m, 267 och Korn, föreställer på första sidan Konungens bröstbild med omskrift FRIDERICUS D. G REX SVECI./E, nedanför i afskärning. AN JUBIL 1721. rå frånsidan, Konungarnes Gustaf I:s och Gustaf Adoiphs hufvuden i aflånga och med lagerkrantsar omgifne infattningar, ställde emot hvarandra. Öfver den ena bilden står GUSTAVUS D. G. REX SVECliE, öfver den andra GUSTAVUS ADOLPHUS D, G, REX SVECIjE. Nedanför i afskärning; IN MEMORiam VINDICAT^l LIBERTatis AC RELIGionis. På yttre randen: GLORIA IN EXCELSIS DEO. 2:0 En medaille med omskrift; GLORIA ALTISSIMO. På ett med Sveriges vapen och Konungens krönta namn prydt altare ligger eld med uppstigande låga. Nederst A< MDCCXXI]UB1L.