Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Behofvet af en bättre iokal vora trängande, men inga medel funnes för dess afbjelpande. Stiftets byggnadskassa häftade ännu för en skuld, som ådragits densamma i och för läroverkshusets i Nyköping utvidgande och reparation. Som likväl Rikets Ständer förra riksdagen afslagit begäran om anslag till nytt läroverkshus, hade man varit betänkt på att, genom förändring af det nuvarande huset, få, om ej en fullt tillfredsställande, dock hjelplig lokal, i hvilken händelse ett ej långt från läroverkshuset beläget, domkyrkan tillhörigt, hus skulle inköpas och inredas för bibliothek och samlingar, hvilka i Strengnäs vore ganska betydliga. Af dessa anledningar liar motionären föreslagit, att ett anslag af 72,500 R:dr måtte vid innevarande riksdag anvisas till förändrad inredning af läroverkshuset i Strengnäs samt till inköp och inredning af ett särskildt hus för bibliothek och samlingar, allt i öfverensstämmelse med af Öfver-intendents-embetet godkända ritningar och kostnadsförslag. Då läroverkshuset i Strengnäs, uti dess nuvarande skick, obestridligen är alldeles - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 139 (Fortsättning.) 9 les otillräckligt och för ändamålet otjenligt och då man icke skäligen kan begära, att det ifrågaställa byggnadsföretaget skall bekostas af Strengnäs stad, som är en bland de mindre stadskommunerna i riket, så synes, enär stiftets byggnadskassa, långt ifrån att ega någon tillgång, enligt från vederbörande erhållen officiel upplysning, vid bokslut den 31 December 1862, häftade uti 542 R:drs skuld, en rättvis gärd af billighet och nödig omtanka för läroverkets uppehållande och undervisningens ändamåls enliga ordnande fordra Statens mellankomst.
S. D. Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 7 dennes på bordet lagda memorial N:o 1, angående tillökning af Utskottets sjenstemanna-personal. Prof.-Utdrag den 14 December 1850. / Deri 14 December. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Konstitutions-Utskottet en af Herr Stjernsvärd, Gustaf Mauritz, i dea ordning 29 § Riksdags-Ordningen föreskrifver, denna dag anmäld anledning till anmärkning emot Chefen och föredragande Siats-Rådet för Landtförsvars-Departementet. S. D. Remitterades till Stats-Utskottct: Hr Stjernsvärds, Gustaf Mauritz, den 11 dennes på bordet lagda 2:ne särskilda motioner, med alternativa förslag till förändrad organisation af Landtförsvaret, åtföljde af ett så kalladt tillägg och tabeller; tillika med de i anledning af dessa motioner nämnde dag och nu afgifne yttranden; hvarjemte förenämnde motioner med dertill hörande bilagor kommunicerades de öfvige Riks-Stånden. Densammes denna dag väckta motion, angående Miiitär-författnings-samlingens utgifvande; samt Hr Lagerhjelms, Pehr, denna dag väckta motion om anslag för befordrande af den Kemiska undervisningen vid Universitetet i Upsala, jemte ett i anledning deraf nu afgifvet yttrande.
R:dr, hvilket är, enligt med möjligaste noggrannhet gjorda beräkningar, hvad som erfordras för att hvarje officer och underofficer skall erhålla lön, motsvarande den befattning han bestrider, — och då Utskottet derjemte inskränkt sitt tillstyrkande, att ifrågavarande anslag ej skall utgå förrän med den 1 nästkommande Januari, men sjöförsvarets nya organisation inträder kanske den 1 nästkommande April, — och då det ej kan vara till Statens fördel, att tjenstemän, vare sig höga eller låga, tjena utan att åtnjuta den lön, som tillhör tjenstegraden, så vågar jag, utgående från denna synpunkt, vördsamt föreslå: t:o att Rikets Ständer må till Kongl. Maj:ts nådiga disposition, för att på ett ändamålsenligt och för alla tillfredsställande sätt genomföra den förändrade organisationen inom sjöförsvarets officersoch underofficers-personal, anvisa 95,900 R:dr, att tilläggas anslaget för aflöningsstaterna vid flottans stationer och der qvarstå, så länge och i den mån beloppet för berörda organisation erfordras, — samt 2:o att denna summa, 95,900 R:dr, må utgå genast från den tid, då ifrågavarande organisation sättes i verket. “ Häri instämde Herr Heijkenskjöld, S., och i afseende på Usta punkten Kontraktsprosten Tegnér. Emot 22:dra punkten (angående gjord framställning om anslag för en fyranläggning vid Wisby), af Doktor Söderberg: “Då inre hamnen vid Wisby medelst den derutanför anlagda vågbrytaren, är den enda vid Gotlands vestr* kust, som under vestliga och nordvestliga stormar kan lemna säkert skydd åt äfven mera djupgående fartyg, synes det mig med billighet öfverensstämmande, att Höglofliga Stats-Utskottet i den föreslagna Rikets Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t rörande undersökningar om lämpligheten af fyrars anläggande vid Svenska Högarne och Fahludds-refvet äfven förordat en dylik undersökning vid Wisby. “ I Stockholm, K. A. Lindström. 1866. Litt. A.
Föredrogs å nyo ExpeditionsUtskottets den l4 dennes afgifne, samt den 17 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande öfver Ridderskapets och Adelns återremiss af Utskottets förslag, till underdåniga LyckönskningsAdresser i anledning af Hans Kongl. Höghet Kronprinsens förestående förmälning med Hen.» nes Kongl. Höghet Prinsessan Josephina af Leuchtenberg och Eichstedt; och fann Ridderskapet och Adeln, att ExpeditionsUtskottets be. rörde Utlåtande endast borde låggas till handlingarne. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den i5 dennes afgifne, samt den 17 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af KongL Maj:ts Nådiga proposition till Riksens Ständer, om fortfarande äf den utaf Kongl. Maj:t inrättade Provisoriska LåneStyrelsen på Öland; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att; uppå derom af Herr Grefven och Landt-Marskalken gjord proposition, samma Utlåtande gilla. 664 Den 2 i Fehr tiar ii» Företogs till pröfning StatsUtskottets den l5 dennes meddeldte och den 17 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss uppå de fleste LandtKammererares underdåniga ansökning om tillökning i expencer och skrifvare-lön. Herr Ehrenborgh Casper: Jag värderar så högt sorn någon den granlagenhet och sparsamhet, hvarmed StatsUtskottet tillstyrker nya eller förhöjda utgifter. Jag anser den lika behöflig som berömlig; och jag finner lika med StatsUtskottet det vara betänkligt, att partielt bifalla nya löne-förhöjningar, innan man kan utröna hvilka Tjenstemän ära deraf mäst i behof och hvilka tillgångar, genom motsvarande besparing gar dertill kunna utfinnas. Men min Embets,- hefattning inom Skaraborgs
Om det tillätes mig att begagna en liknelse, som ligger mig nära lill hands; så är det samma förhållande med tullbevakuingen som med Kammarrätten. De anmärk:r, som der göras, uppgå icke lill samma belopp, som verkets löneanslag; men om man fördenskull borttoge embetsverket, så finge man se huru mycket Kronan komme att derpå förlora. Eu talare har erinrat mig huruledes jag eljest plägat afstyrka R. St., att envisas med Den 11 Januari e m. 203 förnyelsen af önskningsinål, sorn Konungen redan afslagit; och har derföre Irol!, ali Sländerna ej längre borde vidhålla ett förhudseller skyddssyslem, sorn Regeringen ej mera "Hlade. Jag får deremot erinra talaren huru Konungen vid sista riksdagens början föreslog Ständerna all borttaga alla förbud. Slen då R. St. likväl icke ingingo derpå, har Konungen äfven låtit förbuden qvarstå, med blott 2:ne undantag, såsom jag tror, nemi. för Eskilsluna-smiden och artikeln kard-uil. Uet synes således som kunde till och med Konungens rådgifvare i dylika fall förändra tänkesätt. Om de någon gång rättat sina tillstyrkanden efter Ständernas förslag, hvarföre kunde det icke hända äfven en annan? Slutligen får jag fästa uppmärksamheten derpå, att önskningsoch beskaltningsmål äro väsendtligen åtskilda. De förra röra mera enskilda personer eller corporationer, hvarföre de i andra länder vanligen kallas petitioner, och ingifvas icke af representationen utan af enskilde. Men beskattningsfrågor tillböra i alla med riksdagar försedda länder, nationalrepresentationen. Att vilja, på sätt Gr. von Platen yttrade sig, kasta från sig dessa småaktiga detaljer, är det samma, som att kasta ifrån sig sin pligt. Det åligger representationen att genomgå dessa ärenden; och de äro icke småsaker, fastän det talas ora skilling och runstycken, ty många medborgares val beror deruppå. Derför ser man ock med hvilket allvar dessa frågor i andra länder behandlas.
Memorial ådagalade, att, sedan alla utgifter för Försvars-Werket till lands blifvit i det yttersta nedsatte, skulle ännu (kostnaden för Fästningsbyggnaden vid Carlscrona inberäknad) återstå ett deficit af 150,000 R:dr emot hvad Stats-Utskottet tillstyrkt, och således 10,000 R:dr mera, än hvad E. K. M. förut äskat , nemligen 140,000 R:dr, hvilken summa således vore minimi-beloppet, hvarmed Försvars-Werket skulle kunna upprätthållas i ett för Rikets säkerhet, sjelfständighet och ära erforderligt skick, Riksens Ständer, som, enligt den 14 sisth Augusti aflåten underd. Skrifvelse, bifallit, att de utaf anslags-surnman för Försvars-Werket hittills utgångne 58,000
som Kommittén i öfrigt framställt. På flera i den nådiga skrilvelsen anförda skäl och då derigenom ordnandet af hela den vigtiga angelägenheten, enligt den af Kommitlerade uppgjorda plan och särskildt möjligheten att bereda postföringens förening med anstalterna för resandes befordran, skulle hufvudsakligen underlättas; ansåge sig E. K. Majit böra föreslå Rikets Ständer att, ehvad Kommittéens åsigter i öfriga ämnen vunne Rikets Ständers godkännande eller icke, antaga Kommittéens förslag i omförmälda del och i sammanhang dermed bifalla att, under vilkor Kommittén hemställt och i den män sådant funnes lämpligt, postföringen finge frän posthemmanen skiljas. Då lili inhemtande af Rikets Ständers beslut härutinnan äfvensom i öfrigt till ledning för de vidare åtgärder, som i ärendet blifver erforderliga, E. K. Majit funnit nödigt öfver kommitterades betänkande och förslag i dess helhet inhemta Rikets Ständers yttrande, hade E. K. Majit velat särskildt fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att, enligt beräkning, fogad vid de från Kommittén inkomna handlingar, skulle, i fall postskjutslegan blifver lika med den i allmänhet gällande legan för entreprenad - E.rp editions-Utskottets Förslog till lindert!. Skrifvelse lS:v '195. 127 skjuls, en ökad årlig kostnad af 53,304 R:dr 80 öre utöfver den nuvarande, drabba postverket för postens förskaffande, och att en häremot svarande årlig summa således borde, derest förslaget bi folies, af Statsverket anslås och ställas till General-Poststvrelsens disposition, för betäckande af den förlust, som i berörda afseende kunde för Postverket uppstå; derför Statsverket dock komme att i någon mån vinna godtgörelse genom de af Kommittén till 18,800 R:dr beräknade rotevakansafgifter, som efter förändringen borde erläggas af de nuvarande roteringsfrie posthemmanen.
Jag är visserligen icke för närvar, försedd med 1835 års bevilln.- förordn., men tror mig ganska bestämdt kunna säga, att denna ansvarsbestämmelse icke der finnes upptagen. — Jag fick nu låna nuvar. bevilln.förordn., och finner deraf, alt detta stadgande förut är intaget, och då vill jag ej yrka, alt sista punkten må utgå ur den blifvande förordningen. Jag ber således om ursägt, och får endast förnya miu anhållan att sista mom. af a:dra punkten må uteslutas. Hr vou Hartmansdorff: Begge de anmärkta sladgandena finnas i den gamla bevilln.förordningen. Jag har ingenting emot att de fortfarande gälla; men de böra, efter min förmening, alldeles icke stå i bevilln.förordningen. Detta är ett misstag af II. St., och jag har deltagit deri, emedan jag vid förra riksdagarna varit medlem af detta Stånd, utan alt sätta mig deremot, att man i bevilln.förordn. infört hvad som är ett föremål för Lageller Ekon.Utskts behandling och sedermera hörer till K. M:s pröfning. Om nu R. o. Ad. med de Öfriga Stånden stannar i olika beslut om delta stadgande; så kommer förstärkta StatsUtsk. alt rösta om en strafflag. Huru olämpligt vore icke ett sådant förhållande? Derföre är det som jag vördsamt tillstyrker R. o. Ad. att utesluta dessa stadganden från bevilln.förordningen, men i sjelfva verket låta dem bestå och utgöra före - Ben 7 O c t o ber f. in. mål för en särskild hemställan till K. M., sedan de varit pröfvade i det eller de Utsk., som vederbör. Att på annat sätt tillvägagå, skulle kunna leda derhän, att Bevilln.- och StatsUtsk:n möjl. kunde ålägga icke blott böter utan till och med spöstraff, hvarom LagUtsk. äger att yttra sig. Frih. von Kraemer:
Jag skall ej med många ord förlänga discussioncn, utan endast upplysa, att under den tid af 7 år, jag hade äran vara ledamot af Ridd.- direct., var alltid, när man nalkades den tid då concerten för Frimurarebarnhusets räkning här skulle hållas, Frih. Klingspor, som bade omsorgen om Riddarhusets underhåll och följde re - 602 Den 24 Maj f. m. paralioncrne med särdeles nit och uppmärksamhet, bekymrad för de skador, sorn ständigt uppkontmo genom materialiernes transporterande fram oell tillbaka, för orcheslerns uppbyggande och genom arbclarnes vårdslöshet. Utom det alt, på sätt sagdt blifvit, trappor, lyktor och hvarjehanda ornamenter skadades, intygades af sakkunnige män, att den vackra taflan här i taket skadades af hetta och fukt. Jag instämmer i den af Hr von Hartmansdorff väckta motionen, så mycket hellre som en annan local till den ifrågavar. concerters hållande nu fiunes att tillgå; och vidkommande förslaget, sorn Frih. Palmstjerna väckt, lorden bäst vara att 11. o. Ad. icke bestämmer något visst belopp, utan öfverlemnar den saken lill Directionens godtfinnande. Gr. Posse: Då jag förnummit, all jag icke fått något medhåll, så vill jag icke fortsätta milt påslående; men för den händelse att Frill. Palmstjernas tillägg skulle beviljas, önskar jag åtminstone att det blifver bestämdt utsatt, att del icke är ovillkorligt åtagande för all framlid, utan endast ett godvilligt beviljande för en gång. Då nu öfverläggningen ansågs vara fulländad, hemställde H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., om R. o. Ad. bilolle Hr von Harlmansdorffs ifrågavarande motion, oell biel' denna proposition besvarad med starka ja, blandade med nej, hvarefter H. Ex. ti11- kännagaf, det lian trott sig finna, ali ja härvid varit öfvervägande. Föredrogs LagUlsk:s d. 22 och 23 dennes på hordet lagda betänk.
Då för öfrigt, med afseende derå, att i formen ett förbiseende ma kunna anses hafva förelupit, det anmärkta beloppet, 84 Rdr biko, sedermera blifvit dea under Vägoch vattenbyggnads-styrelsens förvaltning ställda fond för resor, undersökningar och expenser godtgjordf, och i fondens räkenskaper uppdebiteradt, torde den framställda anmärkningen lä förfalla. 2 §, att de under f. d. Strömrensnings-kommiitcens förvaltning tillkomna tvånne oliqviderade äldre län ä tillsammans 5,515 Rdr 40 sk. i rst. blifvit afskrifna och att i afseende å det ena af dessa lan, som ar 1821 beviljades Handlanden iNelzon i Sundsvall, det emellertid fästat, Revisorernes uppmärksamhet, att tvänne af hans fyra löftesmän icke blifvit lagsökte för länet, af uppgifvet, icke ens lagligen styrkt skäl, att de voro utfattige, hvilket, enligt, llevisorernes tanke ej, när frågan gäller allmänna medel, kan antagas såsom giltig orsak för underlåtenheten att vidtaga laga åtgärder för medlens iiidrifning.
KopparRänta och Slagskatt ., Avesta Kopparoch Manufäctur-Tull Svafvelbruks-Tionde CavalleriRegem:s Hästvacance-Spanmål Ständige' Vacance-afgifter vid Skånska Infanteri Regementerne Knekte^-RotefrilietsMedel Ersättningar .. ., . ., ObservalionsMedel Estra Medel och Uppbörder IntresseMedel . . , Bränvins-afgift Bestantieme å de tvenne’ årens StatsMedels Ordinarie Slenhusbyggnad „ Döde Personer „ Fatligdom Eftergifne Böter . Förvandlade Böter För bortflyttade ocb efterlyste Persone ., bristande tillgång i Sterbhus tillgäng „ Oriktig Debitering „ Dubbel d:o „ Uppodlare ocb Nybyggare Disputerliga Räntor . Efter serskilde Resolutioner Afskrifne Proprie Balancer Di verse Afkortningar å Kongl Kammarens Uppbörd Postverkets d:o ChartaeSigillataeVerkets d:o TullVerkets d:o NumerLotteriets d:o Avesta Bruks Directions d:o Myntets d:o Stockholms Vågs d:o Jönköpings d:o d:o Extraordinärie Afkortning. Anordning utom Stat. Andelar i Böter: ^ör t“’ 1 ^ 0 JustitieeStatens ... Af de lill 1813 och 1814 årens Krigssktdders liquiderande anslagne Medel , , , • . 330: Af Öfverskotlerne å StatsVerkets Inkomster • • • • 33,718: 26. - 27,889: 5. <> Su lii ma 10,691,346: — 9- 9,962,483: 34. 10. Vid skedd jemförelse emellan StalsUtgifterne och de uppförde StatsAnslagen hafva visat sig följande B rister, hvilka af Öfverskotterna å StatsVerkets Inkomster blifvit ersatte, nemligen: — Å Andra Hiifvud-Titeln. MinisterStaten o,0ö5. /jo. c^.
Commerce-Collegii Kungörelse den 28 Januari 1784 serskildt förbud emot försäljning här i Riket af lotter lör utländska lotteriers räkning, blifvit, till följd af Kongl. Majits nådiga Bref den 11 December 1788, ulfärdadt; att Kongl. Majit med föranledande af åtskilliga underdåniga ansökningar att få å lotteri bortspela fast egendom, genom Nådig kungörelse den 20 April 1824 tillåtit, att, med iagttagande af vissa vilkor, fast egendom finge genom lotteri föryttras, till och med år 1826; samt att Kongl, Majit, med anledning af 6 Allm. Besv. och Ekonomi-Utskottets Betänkande , N.o 55. Nummer-Lotteri-Directionens framställning, dels att ett närmare förbud, än som innefattades uti sistberörde Nådiga Kungörelse emot försäljning af lottsedlar å fast egendom inom Riket, i annan ordning, än kungörelsen stadgade, måtte utfärdas; dels att lottförsäljning å utländsk fast egendom icke under något vilkor mätte få ega rum, genom Nådigt bref af den 6 Juni 1826 förklarat, att, hvad förra frågan beträffade, Kongl. Maj:t ville i Nåder taga detta ämne serskildt i öfvervägande, i sammanhang med frågan, huruvida högstberörde Kungörelse af den 20 April 1824 skulle efter 1826 års slut lända till efterrättelse, hvaremot, vidkommande senare frågan, Kongl. Maj:t upphäfde det genom Kongl. Commerce-Collegii Kungörelse af den 28 Januari 1784 utfärdade förbud emot försäljning af lotter för utländska lotteriers räkning. Det är sålunda utredt, att lotterier för enskild räkning, till1 försäljning af fast och lös egendom, blifvit genom ofvanberörde 1751 och 1772 utfärdade Författningar förbjudne vid bestämdt ansvar, äfvensom fast egendoms försäljning genom lotteri måste anses otillåten alltsedan 1826 års slut, enär den tid, under hvilken sådan försäljning tilläts, redan då tilländalopp, och Kongl.
» Herre Gud, har det kommit upp kattor, som slåss på vinden, det var ett ohyggligt väsen! » utbrast hon. Men då stacks Emils hand ut genom dörren o c h vinkade henne dit. Just då inträffade något oerhördt: Torsten framslungade fyra toner alldeles rätt. Det var för mycket för hans auditorium, det kunde d ' Orseauerna inte bära, det brast löst. Bestört vände han sig om, där döko de upp, den ena efter den andra genom trappöppningen, alla grinande huldt som solvargar. » Jo, jag tror, ni blefvo öfverraskade, » sade han och skrattade själf så godt, att han måste slå sig ned på en gammal koffert. Idun Fredagen den 1 juni 1888. B yrå: 8 Sturegatan 8 (ingång från Humlegårdsg. 19) Annonspris: 25 öre pr petitrad ( endast Tidningen kostar 1 krona för qvartalet. postarvodet inberäknadt. Ingen lösnmnmerförsäljning! l:sta årg. Utg-ifningstid: hvarje helgfri fredag. Sista numret i hvarje månad Träffas ä byrån kl. 9 — 10 och 4 — 5. innehåller en fullständig modeo. mönstertidning. Å l l m. Telef. Redaktör o c h utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. I I Prenumeration sker: landsorten: å postanstalterna. Stockholm: hos redaktionen, å Stadspostens hufvudkontor, i de större boklådorna samt å tidningskontoren. Minnet är h o p p e t s rot och hoppet är blomman af minnet. A. Kullberg. Undertecknad, / duns månad redaktör bortrest. af medarbetaren och utgifvare, De / apande i tidningen är under göromålen juni skötas hr Pehr J. Wallin. Frithiofi Hellberg. Idnns byrå och expedition hål / as under måndagar, sommarmånaderna torsdagar och fredagar öppna endast kl. 10 — /. Vill du ha din trädgård fin? ^^Äär man gör sin trädgård fin, är det «S — Vt) naturligt, att man i första rummet tänker på blommor.
Det egna förhållandet att faktoristerne vid Husqvarna, af hvilka en stor del bo utom faktoriets område och drifva hem mansbruk i andra socknar, sig emellan voro förenade i särskilda skrän, inom hvilka gesällskap och mästerskap förvärfvades, gaf ökad vigt åt dessa tvifvelsmål, hvarigenom tvist uppkom emellan faktoriföreståndaren och arbetarne, som likväl, utan någon auktoritets mellankomst, bilades genom ett af den förre upprättadt reglemente, hvilket tills vidare tjenar till efterrättelse. Jag har ansett mig icke böra lemna ett sådant förhållande obemärkt. Utaf öfriga fabriker på landet synas garfverier, färgerier och pappersbruk hafva öfvervigt, i anseende till arbetspersonal och tillverkningsvärde. Tegelbruk, hvaraf antalet ökats, tilldraga sig dernäst uppmärksamhet. Ett glasbruk har blifvit anlagdt i Östra härad, pä hemmanet Borssasjögle ägor, i stöd af den nya Fabriks-ordningen. Verkan af denna nådiga författning kan väl för öfrigt icke ännu bedömas, men flere tillstånds-resolutioner på fabriksanläggningar å landet äro redan uttagne. 11 Binäringar. Dels naturlig fallenhet hos folket, dels länets egendomliga lokalförhållanden, som inbjuda till binäringar af många slag, hafva, enligt hvad i äldre femårsberättelser blifvit omständligare anfördt, framkallat en mångfald af binäringar och en mycket utvecklad husslöjd, hvilkas framsteg jag i det föregående redan antydt. Ett exempel må anföras: inom vissa socknar af Ossbo härads norra del, tillverkas bland annat sommaroch vinteråkdon, hvilka afyttras till Skåne och Skaraborgs län m. fl. orter; och denna binäring antages nu inbringa årligen lä å 16,000 R:dr R:gs.
Sir Alberts Rollits förslag om den politiska rösträttens utsträckande till kvinnor var den 27 april före i engelska underhuset, men afslogs med den ringa majoriteten af 23 röster. Omröstningen föregicks af en intressant debatt, under hvilken bland annat underhusets ledare, förste skattkammarlorden Arthur Balfour, i ett glänsande tal försvarade förslaget. Gladstone uppträdde icke. Staten New Yorks lagstiftande församling antog den 15 april, med 70 röster mot 34, en lag, hvarigenom kvinnor lika väl som män få rätt att deltaga i valet af statens ämbetsmän. Denna lag skall träda i verkställighet den 1 juli 1893. I Förenta staterna finnas för närvarande 21 advokatfirmor, bildade af män och hustrur, båda examinerade jurister, samt 200 kvinnor s o m ensamma drifva juridisk versksamhet af ett eller annat slag. Miss Phebe Couzins var den första kvinna, som aflade juridisk examen vid något amerikanskt universitet, och hon har nu samarbetat med sin far — en ryktbar jurist — i 21 år. Åtskilliga af de kvinnliga juristerna i Amerika förtjäna årligen betydande summor. Teater och musik. Kungl. operan gaf i går för första gången Nordahl Rolfsens » Sven Orädd », sagokomedi i 5 akter med musik af Ole Oisen. Såväl text som musik stamma sålunda från Norge. Stycket är m y c - ket verkningsfullt och musiken anslående. Vidare hinna vi ej nämna i detta nummer. I onsdags började Gina Oselio ett nytt gästspel å k. operan som Margareta Helena i » Mefistofeles ». K. Dramatiska teatern gifver fortfarande för fulla hus » Bröllopet på Valeni ». Det förträffligaspelet och den briljanta iscensättningen framkalla afton efter afton det lifligaste bifall. Vasateatern har, såsom vi förut meddelat, för innevarande månad förhyrts af det Arppeska teatersällskapet från Finland. Första representationen gafs i måndags, då ett finskt originalstycke » Bakom Kuopio », komedi i 3 akter af Gustaf v o n Numers, uppfördes. Stycket spelar i en aflägsen landtprästgård och rör sig om konflikten mellan nya o c h gamla åsikter särskildt i kvinnofrågan.