Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om Fussmäktiges uppförande lagligen skall prdfwas, mäste Banco-Prokocollcrne i hela stn widd tryckas; hwilkct strider emot 86 H i RegeringS-Zormen. ?lnmärkning. Om laglig pröfning har alldrig wa, rit fröga; tryckningen af deha Baiiev-Protvcoll är ej i Regerings-Formen förbuden, ty den 86 § angär endast de Protocoll, som innchälla Banqucns hemligheter, och dit mä wäl Icke Fullmäktiges ventilationer kulina räknas r Zerr Biskopen Baron iVIörner: Om Protocossen in exisnlo stulle kungöras, äger Banquen icke iner någon hemlighet stg förbchällcn ; hemlighet är nddwändig för Banqucns beständ. Anmärkning. Här är frägan, om en ewärbelig hem» llghet af Banco-Förwaltnlngen är för Wcrkets beständ nödwändig? Sedan en operation är fullt och, sä» som här, lyckligen werkställd, pä hwad stäk bör sättet, huru den rverkställdes, hällas hemligt? Om denna hemlighet om Realisationen framställcS, äger Banque» dock werkligen qwar hemligheten af stn vu Varande ställning, hwilkcn med Realisationen har föga 362 Den iz Septenrber. föga esser ingen gemenskap, och är kanske den enda, som nu ej bör röjås; desse föreställningar hofwa r Utskottet blifwit framförde, sä att god tid warit att prbkwa deras grund, och ej dermed fbrwillg Rikets Ständer , hwilka , säsom stängde ifrän Rcviston af Banguen, lätt kunna tro hwad Utskottets Ledamöter uppgifwa. Prcst-Ständct har i Remissen endast yttrat stir öfwertygclse, att intet Utskott bör kunna ändra ett redan tagit beslut.
N:o 5 framställda förslag till beslut, kontra-propos:n skall innefatta bifall till Utsk:ts å sidan 29 af samma Utlåt, afgifna förslag, röstar Ja ; Den det ej vill, röstar NeL t Vinner nej, antager B. o. Ad. till kontra-propos. vid ifrågav:de votering de 3 första punkterna af Gr. Björnstjernas i ämnet afgifna förslag.» Voteringen företogs och vid dess slut befunnos rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 91. Nej •— 24. Härefter upplästes och godkändes följ:de voteringspropos. : »Den som vill, att vid blifvande votering om bifall till det utaf Gr. af Ugglas, i ani. af sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts hemställan å sid. 29 af Utlåt:t N:o 5, framställda förslag, kontra-propos:n skall innefatta antagande af Frih. Liljencrantz’s förslag, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, antager E. o. Ad. till kontra-propos. vid denna votering bifall till Utsk:ts ofvanberörde hemställan.» Vid denna voterings utgång hade rösterna utfallit sålunda: Ja — 50. Nej — 56. Upplästes Den 7 Maj e. m. 129 Upplästes och godkändes följ:de voterings-propos. lör hufvudvoteringen: »Den som bifaller Gr. af Ugglas’, i ani. af sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts hemställan å sid. 29 af Utlåtit N:o 5, framställda förslag, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, bifaller B. o. Ad. Utskits ofvanomnämnda hemställan.» Vid denna voterings slut befunnos rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 85. Nej — 34. Utsk:ts å sid. 30 afgifna hemställan. Gr. af Ugglas: Då landtstormen ingår i den fråga, hvarom R. o. Ad. nyss beslöt anhålla »att K.
För den händelse alt en sådan särskild beskattning å bränvinsförsäljning varder fastställd, anser Kongl. Majit följande stadganden, i ungefärlig öfverensstämmelse med Norriges lagstiftning, i afseende på afgiflens utgörande och de för ändamålet erforderliga kontroller, böra meddelas, nemligen I a) att Kongl. Majits befallningshafvande, såsom hittills, efter vederbörandes hörande, må bestämma det antal af bränvinsminuteringsslällen, sorn i stad eller på landet får ega rum, med Kongl. Majr.ts Nåd. Proposition, N'.o 26.
Du – har hinder, ej ovigtiga, att följa mig. Välj! det är Du, som bör det. Men kom, egensinnige! och se, att min själ är lika öppen som min lilla hushållsplan. – Förlåt mig detta brefvet utan rörelse och behag. Jag är öfverhopad dessa dagar af små omsorger. De philosophiska Brefven m. m. skola komma. Sluta emellertid ej all olycka af dessa lappris-försummelser. Otacksamme! datera mina ark – och säg, hvilken vän som tillskrifvit dig trognare? P. S. Min lycka har ännu ingenting deciderande. Jag har små tysta möjligheter i själen ... men också (liksom jag alltid haft) en viss blygsamhet för att blotta dem. De äro kanske för äregiriga – för poetiska o. s. v. – men lit derpå: alltid, i sin grund, modesta och ädla. Stockholm d. 1 April. Nej, min vän: jag kan ej kasta mig ur den rätta och naturliga kretsen af min lycksalighet; ehuru full af godhet, och öfvertalande, din röst är. Du anser mig kanske alltför auctorisk. Men, om också det: huru vill du utan grymhet rycka skönheten från sin skådeplats? Detta är stället för min beundran. Du säger: jag är en fåfäng flicka. Ack, hvad detta är lätt att säga för dem, som ej smakat en allmännare dyrkan! – Men tusende skäl, ädlare, större, qvarhålla mig; nödvändigt. Din krets, säger du, är omkring mig. – Besinna dock, om denna är den rätta kretsen för ditt borgerliga väl – och om den bör brytas, för att lefva hos mig rousseauiskt. Du vill köpa en egendom. Kunde du få en här omkring Stockholm: så vore allt förenadt. Men din Moster? – Till hvad grad fritt kan du disponera det du äger (sjelf och af henne)? – Jag ger dig inget råd. Flytta hit, om du finner det vist! Men om du gör det: då har jag vissa ersättningar att bjuda. I min plan vore, om du dessförinnan sjelf komme upp, ej den minsta fara.
Då för Sveriges Drottning gar något särskilt anslag till så kallade handpenningar icke sedan den sednaste StatsFÖrfattningen varit 1 fråga, så »ynes det mig icke vavara i sin ordning, att erbjuda Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessan en agrement, som Riksens Ständer icke funno sig i tillfälle att på samma gång i underdånighet erbjuda Hennes Kongl. Mejf Drottningen. Jag anhailer äfven i denna del om återremiss af Betänkandet, Vid frågan om befrielse för de Kongl. Hofstallet underlsgde räntegifvare, att inni tura erlägga deras råntehö, finner jag Stats Ut skut tet hafva för högt beräknat det blifvande markegångspriset å hö och halm, hvaraf jag befarar en påtaglig brist i denna del böra blifva en följd. Jag anser icke billigt att de till Kongl. Hofstallet snslagne räntegifvare hårdare ån alla andra deras veder likar bctungas> orh om en långvarig orättvisa derutinnan ägt rum, att då Öfriga räntegifvare inom Sveriges Rike, icke ägt att forsla rånte-persedlarne utöfver 6 mils väg; så har å afståndet icke något afseende blifvit gjort för dessa under Kongl, Hof-Stallet skattskyldige, hvilka jag anser böra alldeles befrias från ali forssél-iön, då deras rån te-persedlar komma att Utgå efter markegång. Jag anhåller älven i följd häraf om återremiss utaf Betänkandet, Sen 5 Julii f. mi ii N;o 2. Herr Berghman, Ambrosius Magnus i Det kunde synas eftertänklig*, att fritt yttra sig i en sek, som rörer en älskad oell vördad Konungs interesse; men då denne Konung år CARL JOHAN, hvars ädla och stora själ 5r så högt upplyFt öfver alla enskiita afsigter, fruktar jag icke att blifva omildt ansedd, för det jag höjer min röst, att hindra Förökandet af de tyngder, som redan trycka, utan öfverdrift sagdf, i allmänhet fattig© medborgare.
Utom StatsSecreterarens eller den Föredragandes contrasignation lära från Konungen utgående expeditioner böra vara försedda äfven med vederbörande Ministers underskrift, emedan, likasom StatsSecreteraren ansvarar för målets rigtiga föredragning och Expeditionens enlighet med Protocollet, Ministern blifver derföre ansvarig, att ärendet är af honom vederbörligen beredt, så vida det passerat hans Departement. Beträffande den så kallade LandtRegeringen, tror Utskottet, att någon egentlig Serskildta Utskottets Betänkanden. 675 förändring derutinnan icke lätteligen kan vidtagas. Det lär komma att bero af den gränsskillnad, som den blifvande Comitén, i samråd med LagComitén, kan utarbeta mellan de Juridiska och Ekonomiska angelägenhelerne, huruvida Landshöfdingarnes domsrätt skall förblifva vid hvad hittills varit förordnadt, eller om någon ändring deruti bör äga rum. Jägeri Staten anser Utskottet kunna indragas med undantag af någon mindre Betjening till vårdande af de betydligare Kronskogarne, och Bergmästarnes judiciella göromål kunna på Landet skötas af HäradsRätterna, samt i Sala och Fahlu Bergslager af dessa Städers EådstuguRätter, äfvensom Bergsfogdarnes befattningar kunna öfvertagas af KronoFogdarne. Att för öfrigt Landshöfdingarne blifva pligtige att i förekommande frågor communicera sig med vederbörande Ministrar, och, i anseende till deras Embeten, stä till Inrikes Ministern i samma förhållande, som nu till KammarCollegium, blifver en följd af den nya Inrättningens natur. Vid hvarje års slut komma Ministrarne, hvar för sig, att utgifva en tryckt Berättelse om Ärendenas gång inom deras Departementer. Comitén torde få sig uppdraget att närmare bestämma, huru dessa Berättelser böra vara beskaffade.
Detta är ett villkor, förutan Irvars uppfyllande ingen förbättring i folkundervisningen är möjlig, och hvarförutan vi blifva qvarstående på samma punkt, ehuru det än må reglementeras. Alltså, när här är fråga om lärares bildande, hvilket i andra länder, som gynna folkundervisningen, blifvit roed synnerlig omsorg omfattad!, så torde det tillåtas mig att här omnämna hvilka åtgärder man i dessa länder vidtagit, för vinnande af detta ändamål. I Preussen och öfriga stater i norra Tyskland åtgår en tid af fem år för denna bildning. Lärare-eleverne inträda först i preparand-ar.stalten, der de tvänne år äro sysselsatte, och hvarest man undersöker deras fallenhet, deras förmåga alt egna sig åt folklärarekallet samt en förberedande undervisning meddelas. De som då befinnas ej vara tjenlige till detta kall, underrättas om att de böra välja en annan bana. Ifrån preparand-anstalten sker inträdet i seminarium, hvarest lärokursen upptager tie års tid och undervisningen meddelas på det noggrannaste och omsorgsfullaste sätt. Elevei ne hafva der endast en månads ferier om året. Detta allt har jag endast velat nämna för att visa huru mycket som är gjordt och götes i dessa länder för danandet af skickliga lärare för folkskolorna. Det första villkoret för undervisningens framgång, hvilken metod man än må begagna, vexelundervisningsmetoden, eller någon annan, är likvfil alltid ali man äger en skicklig lärare. Regeringen har säkerligen med afseende på de svårigheter, hvilka ständigt mött för erhållande af några anslag för allmänna inrättningar, inskränkt sin begäran till 5oo r:drs årligt anslag för hvarje seminarium. Sedermera, under loppet af riksdagen, har det visat sig, att Ii. St. ej dragit i betänk, att anslå stora summor, när det ansetts för allmänna ändamål gagnelig!, såsom t. ex. sednast för fängelseLyss naderna. Jag ber herrarne betänka, huru litet 5oo r:dr förslå vid ett seminarium; endast en föreståndare och lärare, om han skall med hela sin håg och uppmärksamhet Den 18 Februari f. m. 3;5 egna sin tid åt dessa skollärares bildande, bör väl hafva i lön minst denna summa.
St. genom underd. skrifvelse lill K. M. af d. 19 Januari 1770, för dessa unga Arffurstar en stat (se riksdagstidningar för riksdagen 1709—1770 sid. 289—293). Rikets och Statsverkets tillstånd var då ganska bekymmersamt. Pommerska kriget och financiela oordningar hade försatt Statsverket i en betydande utoch inrikes skuld, och man fann sig under samma riksdag nödsakad uptaga stora nya lån, både inoch utrikes, de senare till ett belopp af 1,400,000 r:dr Holl. c:rt och 400,000 r:dr H:bg b:ko. En långvarig oreda i myntväsendet och föreg:de riksdags våldsamma åtgärder för myntets förbättring, hade försatt de flesta näringar, serdeles bergsbruk och fabriker i ett stort obestånd, en mängd fastighetsegare hade pä utmätningsauktioner nödgats för halfva värdet gå ifrån sin egendom och största delen af de öfriga behöfde Statens lånebiträden, för att undgå ett lika öde. I rikets dåvar., såsom Ständerne i förutnämnde skrifvelse yttrade sig, ”knappa tillgångar”, förklarade de såsom en lycklig omständighet, som de erkände såsom ett nytt vedermäle af K. M:s huldhet och ömhet, att K. Sig ämra tillsvidare vilja i Dess Hus och vid Dess bord behålla DD. KK. lill. Arffurstarne, hvarföre R. St. för den gången icke behöfde vara betänkte på taffel-penningars anslående för DD. KK. lill. Först betaltes den för Arffurstarne åsamkade skuld, nemi. för Hertig Carl 42,980 d:r k:mt och för Hertig Fredrik 44,522 dir k:mt. För hvardera af de begge Arffurstarne anvisles ett årligt an slag af 63,000 d:r s:mt, utom en gäng för alla till första etablissementet 57,000 d:r s:mt. Derjemte anslogo R. St. för H. K. H.
Ingen hudsjukdom. Intet 1 » 6 » » » 2,oo förLiljeholmens att göra. H — u 60 är. Anlägg linnebinda och tvätta 1 » 8 » » &gt; 0,75 Persiennefabrik (Engelskt patent). [1407J stället kväll och morgon med bränvin. » » » 6,5o Zulcika. Edra frågor äro redan besvarade. 1) Se svar till Veritas i n:r 12. 2) Se svar i felfria exemplar. Olsson, W3 O 3 o S&lt;£ till Naima i n:r 5. 3) Se svar till A. N — i i 1865] Persg. n:r 1. a sva - $ a - ~? 1) Vill någon af Iduns läsarinnor Flyglar, Pianinos, Taffiar och OM ocS • — ' gifva beskrifning^på något vackert bomullstyg, Orglar från la och utländska utmärkta modernt för i år. Helst blått och hvitt? « j s o B15 +f - a ~ £ Fabriker till de billigaste priser. to a o&gt; 2) Huru skall en bomullsklädning förfärdigas Xxdvudhontoz: Mynttornet 7. För instrumentens bestånd ansvaras. för att enkelt och trefligt kläda en 20 årig. g „ $ «a r flicka. 3) Huru bör man gå till väga vid Äldre Pisnos tagas i utbyte. a äj2 * ö _ r | ri3661 målning af borddukar af blekt domestik? OBS. Ständigt lager af Flyglar Tvehägsen. i * u cö o ^ a Hr 556. Hvar skall man beställa prydliga från Bliithnei och Pianinos från G. co * S (- H .a +i a namnstämplar att därmed märka linne? FörSchwechtens berömda fabriker. Säljes i Stockholm hos C. JF. Dwf I sommar färdigas ej sådana af kork eller kautschuk Drottninggatan 41, Zouise Blomberg, V eller möjligen af andra ämnen? Hvilket är kunna unga damer få treflig bostad GUST.
VI. 30. Å. 73. VII. U. 74. A. 143. E. 323. — N:o 197. angående ifrågastäldt låneunderstöd åt Wexiö Domkyrka samt Institutum Clinicum och Läns-Lazarettet i Lund. V. B. 508. A. 30. E. 197. U. 558. A. 583. — N:o 198. i anledning af väckt motion om låneunderstöd af allmänna medel till reparation af Domkyrkan i Linköping. V. B. 508. Å. 31. U. 558. A. 582. VII. U. 73. A. 78. U. 215. A. 253. E. 371. — N:o 199. i anledning af väckt motion om lån af allmänna medel till reparation af S:t Petri Kyrka i Malmö. V. B. 508. — N:o 200. i anledning af väckt motion om anslag af allmänna ( 141 ) medel för undersökning af jordlagren i olika trakter af Riket. V. B. 508. VI A. 34. Siats-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 201. i anledning af anmärkningar vid Betänkandet N:o 120, angående beviljandet af ett byggnadslån till staden Christianstad. VI. B. 164, 182. A. 199. E. 603. — N:o 202. i anledning af erhållne återremisser af Slats-Utskottels Betänkande N:o 130, angående väckt motion om inlösen för Statens räkning af framlidne Cancelli-Rådet 0. Sundels manuscript-samlingar eller beviljande af pension åt hans Enka. VI. B. 164. A. 182. U. 558. A. 576. VII. U. 215. A. 253. E. 371. — N:o 203. i anledning af erhållen återremiss å en punkt af Utlåtandet N:o 161. VI. B. 164. A. 183.
Och som detta ämne finnes wara al den beskaffenhet, att det tillhörer Allmänna Beswärs - och Economie - Utskottets handläggning, innan nägok widare af Skändct derutinnan kan tillgöraS; Sä b.stöt ,Bonde - Skändct, att frägan ffulle remitteras till nämnde Utskott, med anmodan att dest Bes tänkande deröfwcr tiel Riksens Ständers kUema afgifwa; hwarom de öfrige Riks-Ständen borde genom P'okocrlls - Utdrag wördsamt och wänligcn underrättas, Vt 8uprg. k!x ?rotoLc>ilo. 8. L. IHiAZrUK. Utdrag af Protocollet, hällct hos BondrStändct den 21 Augusti 1809. S. O. Hos Bonde - Stänbet föredrogs BancoUtskottets Protocolls - Utdrag under den i6:dc dennes, hwaruti tillkännagass, hurusom wid förrättad inventering öfwer Banstucns rcdbarhctcr, befunnits, att ibland de under Banqucns wärd inlemnade Oopostta, fjorton stpcken Packlärar, omlindade med täg, samt förscddc med f. d. Konungens Signcte, jemte päffrift: Konungen tillhörig, sedan den 26 Äpril 1808 ligga uti Banqucns hwalf förwarade, hwilka Packlärar, enligt Utskottets derom fogade anstalt, skulle tills widare under Banqucns wärd förblifwa. Wid bfwcrwägande häraf fant Dondc-Ständet, med bifall till Banco - Utskottets widtagne ätgärd, att som frägor om förre Konungens tillhbrigheter 0- felbart äga gemenskap med det i anledning af Kongl. Majus Nädiga Proposition till Stats - Utskottets hand. Den l September.'
Då emellertid, med afseende å de stegrade prisen å dagsverken och materialier m. m., någon förhöjning af anslaget utöfver det belopp, som vid sednaste Riksdag beviljades, torde vara behöflig, hemställer Utskottet, alt Rikets Ständer malte, för fortsättande af Carlsborgs fäst nings-byggnad, anvisa en summa af 300,000 R:dr R:mt att utgå under åren 1858, 1859 och 1860 med * årligen. b) Till fortsättande af fäslningsbyggnads-arbetena vid Carlskrona, Mar strand och Waxholm, 432,000 R:dr. I afseende å dessa arbeten, för hvilkas fortsättande under innevarande stalsreglerings-period Rikets Ständer vid sednaste Riksdag anslogo en summa af 472,500 R:dr, eller 157,500 R:dr årligen, att af Kongl. Majit efter omständigheterna fördelas, inhemtas af Deparlements-chefens betänkande, att med nu äskade anslag afses uppförande vid Carlskrona å skäret Godnatt af ett till reddens be herrskande nödvändigt fästningsverk, vid Marstrand af ett strandverk å Fredriksborg och vid Waxholm af fästningsverk antingen å Rindön eller Tallholmen; att den årliga kostnaden, enligt de af Chefen för Ingeniör-korpsen uppgjorda kalkyler, är beräknad för förstnämnda befästning, alt utföras på tre år, lill 80,050 R:dr, för det nya eller norra strandverket vid Carlsten, att likaledes uppföras på tre år, till 61,900 R:dr, med tillägg al en påräknad tillgång utaf 52,500 R:dr, sorn förmodades af förut anvisade medel öfverblifva efter det södra strandverkets snara fullbordande, samt för ofvannämnda fästningsverk vid Waxholm, äinnadt att utföras på sex år, till 90,000 R:dr, eller tillsammans 231,950 R:d årligen; men att, ehuru tiden för dessa befästnings-arbetens utförande härigenom förlängdes, större anslagssumma ansetts icke böra nu äskas än 144,000
Litt. B. UPPGIFT på Medium af åren i83i, i83a och i833 debiterad Afgift efter Bevillnings-Förordningen af år i83o. Irsla Art. Personlig Slcydds-Afgift. Enligt i833 års Beviltnings-Sammandrag, voro, efter Mantals-och Sk attskrifnings-Längderne, skattgifvande efter denna Artikel 1,429,348 Personer. — Stimma 1,429,348 Personer Då härifrån afgå: R:dr 967,494: sådane minskningar, som medgifvas uti 166 Jrn ®e — • - 19,006: 41. — villnings-Förordningen samt den för Allmogen i Norroch Westerbottens samt Jemtlands Län medgifne lindring 17,562: 34. 8. aterstar .36,569: 27. 8. 2:dra Alt. Afgift af Lön, Egendom och Rörelse m. m. St. Banco. R:dr. sk. 930,924 144,299 1,075,224 20 3o Hus, Tomter och Jord i Städerne Hemman, som innehafvas under egande rätt Af Frälseräntor Lägenheter Qvarnar ... Bergverken Manufacturier Transport Fabriks-Inrättningar Egendom, tillhörig Kongl. Maj:t och Kronan Dito, som disponeras af Academie-Staterne ... Dito tiflhörig Allmänna Bolag Dito dito Fromma Stiftelser .. Arrendatorer af andras Hemman, Frälseräntor, Lägenheter, Bergverk, Mannfacturier, Qvarnar och Stadsjord Af Borgerlig Rörelse , . Ståndspersoner samt andre invånare i Städerne, utom Burskap . Af Gästgifverier, Värdshus och Krogar Handlandes Betjening i Handtverks dito För Gårds-, Bruksoch Fabriks-Betjente samt Mjölnare
ERNA. Alla ha vi tänkt detsamma! Men han låter aldrig känslan löpa af med förståndet! Han binder sig aldrig. Han vet, att det tar slut. »Allting vissnar», säger han. Och när det är slut, kysser han galant på hand och går sin väg. Och så är man ensam – ensam LOUISE ryser till. ERNA. — Res hem. Ryck dig lös nu. Du är svagare än jag och – jag vet hvad jag led. – Det var som om kropp och själ skulle slitas i sär. Tårarne ha börjat rinna utför hennes ansigte, som är upprifvet af smärta. Hon kämpar med sig sjelf; så lyfter hon upp hufvudet, stolt och trotsigt. Det är öfver nu. Och smärtan har gjort mig hård. Eld härdar. Jag var mjuk – ödmjuk. Jag såg upp till honom. Jag kunde ha krupit i stoftet för hans fötter. Det der tål ingen man vid – och minst han. Nu är jag hans jemnlike. I Luxembourg hänger mitt sjelfporträtt i salen nästintill hans egen marmordröm. – Hatet ammade kraft och arbetsduglighet. När man kan hata, kan man också lefva. LOUISE sakta. Det kan inte jag. ERNA. Dess värre för dig! Res derför. Gräf dig ner i din vrå derhemma – och glöm. LOUISE. Ja, ja. Jag vill hem! Det käns som om jag varit instängd i en underjordisk trollverld, der ljuset är flammor och glädjen består i menniskors tortyr. Kanske fins det räddning deruppe, der solen lyser, skogen står grön och vinden blåser kallt från hafvet ALLAND kommer från entréen med hatten i hand. Då han får se Erna, bugar han sig kallt. Derpå går han hän till Louise, tar hennes hand och kysser den. Det blef ingenting af med séancen. Och här har ni mig nu igen. LOUISE. Tack! Jag trodde knappast att ALLAND. Hvarför trodde ni knappast att ? LOUISE. Derför att Ser hän till Erna, som vikit ett par steg tillbaka, då Alland gick emot dem och nu står stilla med venstra handen mot bröstet, stirrande på hans ansigte. ALLAND.
Inträffar den händelse akt twä eller Tre personer undfä de fleste och lika mänga röster, anställes först särskild votering, enligt sistnämnde §., öfwer den ordning, hwarUtinnan om detzc Personer bör röstas; och skall sedan, wid hwarje ny omröstning, pä enahanda sätt en vokeringsffedel afläggas intill des en bestämd pluralits är giswen. I den händelse, som i 94 §. af Regerings.Formen omtalas, skall Nämnden wäljaS inom Tionde dagen ester de», som i Riksdagskallelsen till Stän» demas sammankomst är utsatt, och RiksStänden skridt tfll Konungawal, dagen efter ftdanNämnden är wald. H. 62. Skole Riksens Ständer tillsätta Förmyndare för en omyndig Korning, sammanträde de, sist dagen efter den, dä Riksdagen ä Rikssalen öpnad blifwik, och utwälje genom allmän omröstning i deras särskild, ta Plena cili en Nämnd Sexton Personer, för hwar» je Ständ, som, pä satt mi 53. och 61. tz. tz. stadgas, röste per Lavira ost) icke StändswiS, om de, as Plena till antalet bestämde Förmyndare, hwilka ffola wara antingen En, Tre eller Fem. Hwarjc Ledamot as Nämnden uptckne ä en stuten Wal-Lista de Män, som han anser förtroendet wärdige, och sa mänga, att de med en Person öfwerstiga det af Ständerne utsatte antalet. Af dem, som derwid kommit i ätanka, stäk les först den, som fleste rösterne erhållit under ny om, röstning, dä Nämndens pluralits gifwe Utflaget. Pä samma sätt fortfareö med den, som näst honom as de fleste blifwik kallad, och sä widare, lil dest det fö» reskrifna antalet af Förmyndare warder upsyldt; kunnandes Nämnden ej ätstiljaS förr, än walet gjordt och fulländad! är, och gälle detta Wal, såsom Riksens Ständers Beslut.