Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln* S. D. Föredrogcs ånyo och gillades följande StatsUtskotrets, d. 22 sisth Febr., afgifne samt, d. 26 i samma månad på bordet lagrie Memorial och Utlåtanden. 1:0 I anledning af Kgl. Maj;ts Nådiga Proposition, angående Handlanden A. R. Lorents ansökning om Skatteköp af någre Lägenheter under Elfsborgs Kongs Ladugård. 2:0 I anledning af Kgl, Majtts Nådiga Remiss uppå Landshöfdingen Grefve A. von Rosens underdåniga Ansökning, om befrielse från ansvarsskyldighet i afledne Kronofogden Grönvalls Balance. 3:0 Angående Allmogens i åtskilliga Härader af Malmohus Län dagsverksskyldighet till Flyinge och Dahlby Kongsgårdar. 4:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående de så kallade Schie; gelska Köpegodsen i Halland. Fröt. iftår. ä. 5 Alars 1Ö23. .55 5:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Någi-' ga Proposition angående framtida dispositioner af Wendtholms Hofstalläng. 6:0 I anledning af Kongl. Majjts Nådiga Remiss uppå Minister - Residenten i Francfurt Hjorts underdåniga ansökning om utbekommande af aflidne Abbé Voglers Pension, *7.‘0 I anledning af Kongl. Majtfs Nådiga Remiss uppå KyrkoRådets i Calmar underdåniga Ansökning, om medels anslående för reparation af Kyrkobyggnaden derstädes. 8:0 Angående tillåtelse för StatsUtskottet, att i anseende till mängden och beskaffenheten af de StatsUtskottet tillhörande Ärender få, utan de förut antagne Irenne, ytterligare antaga 2:ne Cancellister. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs och EkonomiUtskottets den 18 sistl.
— Planen för kasernernas ominredning, till vinnande af mera utrymme och för att kuhna använda enmanssängar, syntes Militär-Kontoret vara väl uppgjord; och hade kostnadsförslaget derå förut undergått granskning. — Vid granskningen åter af den frän Sekund-Chefs-Embetct, efter anmodan, särskildt ingifna rifning med kostnadsförslag till vaktOch arrest-byggnaden, hvilken enligt detta förslag skulle medföra en utgift af 51,531 R:dr 3 öre, har MilitärKontoret anmärkt, att den föreslagna byggnadens storlek och kostnad syntes Vara utsträckt utöfver behof och att den dessutom egde en ^olämplig takkonstruktion, uppkommen genom dess qvadratiska grundform. Detta hade föranledt MilitärKontoret att uppgöra nytt förslag till vaktoch arrest-byggnad, beräknad för samma grundplan som den nuvarande, ty ehuru de gamla gtundmurarne, sorn delvis hafva satt sig, icke utan omläggning på rustverk 'och bädd bolde till nybyggnad påräknas, skulle dock pålning, som i denna med gammalt trävirke uppfyllda grund blefve ytterst svår, derigenom kunna undvikas, helst den nu föreslagna byggnaden vore betydligt lättare. Kostnaden enligt Miiitär-Kontorets förslag beräknas till 20,000 Kalr. ■- Bil. '33 3 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. 33- 1, om Statsverket 1862: 83 Chefen för Ingenicuv-Corpsen liar. i anledning af Sckund-Chcfs-Embetcfs framställning, först erinrat, att frågan om exercishus och uthus för regementet blifvit särskildt behandlad, hvadan för Chefs-Embetet egentligen endast återstod att yttra sig öfver, förslaget till nytt kokhus och förändringarnc inom kasernerna, samt öfver det sist från Sekund-Chefs-Embetet inkomna förslaget till byggnad för Vakt och Arrester.
Nej, godkännes Ridderskapels och Adelns af Preste-Ståndet biträdda beslut, att 20,000 Ridr ställas till Kongl. Maj:ts disposition, för att användas till undersökningar, rörande jordersättningar för canal-ledningen emellan Hjelmaren och Wenern, jemte nödiga utgreningar till Bergslagerna, samt alt Rikets Ständer derjemte böra hos Kongl. Majit anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes i Nåder anbefalla en undersökning, i afseende på lämpligaste beräkningen af den nu föreslagna canalens dimensioner, de vilkor, hvarunder arbetets verkställande antingen må kunna af Staten öfverlagas eller uppdragas åt något Bolag, och öfriga omständigheter, hvilka på i6 StatsUtskottets Memorial, IV: o 490. bestämmandet af Statens bidrag kunna inverka, samt derefter Nådig Proposition i ämnet lill Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta. 15:o. Utskottets uti nita pnneten gjorda hemställan om anslag till sluss» anläggning vid Forsshaga och Deijeforss har blifvit afslagen af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet. Deremot är vordet beslutadt: af Preste-Ständetj att, i stället för den för ändamålet otillräckliga summan af 75,000 R:dr, hvilken Stats-Utskottet anvisat för sluss-anläggningarne vid Forsshaga och Deijeforss, beviljas ett anslag af 60,000 R:dr, oberäknadt 4,000 R:dr till jordersätlningar, hvilket kommer att tillfalla det af nyssnämnde företag, som först kan komma till stånd och af Kongl.
Boktryckare. ■;*' O v.4 .; o i - t ; Underdånig Berättelse om tillståndet i Statistiskt och Ekonomiskt hänseende inom Calmar Län och Öland för aren 1837, 1838, 1839, 1840 och 1841. §. l. Calmar Län, beläget mellan 56 grader 17 min. oell 58 grader 17 min. nordlig bredd, innefattar östra delen af Småland samt Ön Öland och gränsar i norr till Östergöthland, i vester till Jönköpings och Kronobergs Län, i söder till Blekinge, samt omgifves på östra sidan af Östersjön. Länets fasta land innefattar 9 Härader, nemligen Norra och Södra Tjust, Sefvedes, Tunaläns, Aspelands, Handbörds, Silanda samt Norra och Södra Möre Härader. Öland är delad i två så kallade Mot, det Norra och det Södra, af hvilka hvart och ett, efter en äldre indelning innehåller tre Härader, nemligen i Norra Mötet: Åkerbo, Slättebo och Runstens Härader, samt i det Södra: Algutsrums, Möckleby och Gräsgårds Härader. I kameralt och administrativ hänseende är Länet indeladt uti sex Fögderier, hvaraf fyra på fasta Landet, nemligen: 1:0 Norra och Södra Tjust, 2:0 Sefve - •) des, Tunaläns och Aspelands, 3:o Norra Möre, Stranda och Handbörds och 4:o Södra Möre Fögderi, samt tvenne på Öland, innefattande hvar sitt af de två Moten, och dessa sex fögderier äro åter fördelade i tjugufem Länsmans-Dislricler. I afseende å lagskipningen innehåller Länet fern under Eders Kongl. Majrts och Rikets Götha Hof-Rätt samt Calmar Läns och Ölands LagmansRätts Jurisdiktion lydande Domsagor, af hvilka fyra innefatta hvar sitt af Länets på fasta landet belägne fögderier och den femte består af Ön Öland med tvänne Tingsställen, ett för Norra och ett för Södra Mötet.
Afgifter: Skönskrifning eller Räkning, 15 timmars kurs 2 kr, 50 timKr. 4,00 för 3 skilling banco, kr. b. kr. b. kr. 0,50 kr., Enkelt Bokhålleri, fullständig kurs för 8 skg. b., kr. b. fri5 kr .. Dubbelt (Italienskt) Bokhålleri, märken betalas af » Philatelist » Nässjö. fullständig kurs (fyra bokslut) 20 kr. [[1607 Lektionstiden l ä m p a s efter elevens önskan. Itugj som linnes föreskrifven för Carola i n:r 4. 2) Tvätta ögonen flitigt med en ljum borsyrelosriing (4 p r o c), af hvilken ock lämpligen drypes in i ögat några droppar B gånger dagligen. J — nell. Sa vidt vi utan undersökning kunna bedöma saken, bör bon ha bästa nyttan af att fortsätta med järnmedel. A, T. Använd lör edra händer samma behandling, som i n:r 5 finnes föreskrifven för behandlingen af S. B:s fötter. Carola. Troligen - frost ». Se svar till Eva i n:r 3. Landsortsbo. Behandlingen af dylika fläckar är den samma som för fräknar. Se svar till Naemi i n:r 6 oeh n:r S. FÖrtviflad. Ni gör enligt vår tanke orätt. 1 alla händelser måste Ni, om Ni handlar sä, på grund af läkares (helst specialists) undera sökning söka få något stöd föt edra eljes väl lösa farhågor bäde i ena och andra afseendet. — En dylik » krämpa betyder i sig själf ingenting, om ej något allvarligare lidande ligger till grund. Sjukling. I ett sjukrum, som JU detta skulle kunna kallas, äro de afgjordt olämpliga. I alla händelser måste frisk luft släppas in dagligen, och luften håll as tillräckligt fuktig genom vattenafdunstning, O. S. J. 1) Detta försvinner sä småningom af sig själft. Frotteringar med kamfersprit torde skaffa lindring. 2) Försiktiga dragningar i ändamål att höja dnn. 4) Se svar till Saida 1) i n:r S. 51 T&gt;:r Uhrströms » Hemläkaren ». Ui&amp;n vänner.
Det vöre derföre orätt, om Rikets Ständer ville framtruga bifall till ett förslag , som så väl behöfver mognad och ktäfver betänketid j e) Herr Nils W. Stråle: (efter en framBtällning om de egenskaper, sorn fordras hos en god lagstiftare) att äfven han tror, att det varit bäst, om man inskränkt sig till omarbetning af nu gällande Lagar och Författningar, och ej föreslagit andra ändringar eller förbättringar, än sådane, sorn yppade bristfälligheter i Lagarne, eller de tänkesätt, sorn hos folket utbildat sig , tydligen påkallat. Lagstiftaren borde väl stå med sina begrepp framom folket, men han finge dock ej gå LagUtskottets Betänkande N:o 74. i5 fiSr långt förut , ty då följer ej folket med , och Lagen blifver ej antagen eller efterlefvad. — Ifrån olika håll hade emot det nya lagförslaget blifvit gjorda manga anmärkningar, hvilka måste granskas, antagas eller förkastas, och i öfverensstämmelse dermed måste förslaget omarbetas. För Högste Domstolens Ledamöter vore det icke möjligt att för detta arbete använda så mycken tid, sorn dertill erfordras. Äfven för Stats-Rådefs Ledamöter torde enahanda hinder förefinnas. Endast ölne utvägar återstoder den ena, att, i ändamål af förslagets omarbetande ännu en gång, öfverlemna alla anmärkningarne till den redan förordnade Lag-Comitén , antingen sådan den nu är, eller förstärkt med nya Ledamöter, och den andra, att utse en ny Laggransknings-Comilé. Denna borde likväl ej få namn af Lag-Utskott, hvilket vore oförenligt med Grundlagarne , och dessutom vore det svårt att så organisera ett dylikt Utskott, att ändamålet dermed blefve uppfylldt. Det syntes derföre bäst, att Comitén utsåges antingen af Konungen, eller af Konungen och Rikets Ständer gemensamt, i hvilket senare fall den kunde kallas Konungens och Rikets Ständers Comité.
Upplästes Riddarhus - Utskottets Betänkande af b. 26bennes, jemteproject till enny Riddarhus,Ordning, sä lydande: -Hörsamste Meinorial! Redan tvid början af denna Riksdag har dek bliswit Riddarhus, Utstotlct älagdt, att författa och till Högloft. Riddcrskapct och Adelns pröfning öfwer, lemna ett sädant förstag till en ny Riddarhus - Ord, ning, som, grundad pä nu gällande och antagne Re, gcringS Lagar, utstakade och faststälde den ordning i al, la delar af hwad Riddcrskapet och Adelns Rcprcsentations-rätt rörer, hwilken för framtiden borde stadgas och cfterlcfwas. — Ett sädant äliggandc har Utskottet sökt med ett noga bfwerwägandc af alla förekommande om. 4730 Den M October. oibständigheker fullgöra, och för nu, sedan RiksdagsOrdningen undergätt behörig granskning, det i denna wigtiga del äskade föiflag till Högloft. Ridderskapct och Adelns pröfning öfwerlemna. Utskottet har härwid först sökt stadga, huru med representations-rättigheter för hwarje Adelig Ätt, genom desi hufwudman, öfrige Ättemän, eller Fullmägtigk, i hwarje serskild händelse, borde förhällas.
Ty om man uträknar den skjutslega, som faller på ett par hästar för hela året, så visar sig att en så betydlig inkomst häraf uppstår, att det ganska väl kan löna sig att bedrifva denna näring särskildt. Jag tror således väl att sjelfva skrifvelsen är öfverflödig; men om It. o. Ad. finner motsatsen, vill jag icke bestrida densamma. I sådant fall anser jag dock, att valet bör inskränka sig till antingen bifall eller afslag å Betänlct; hvaremot jag finner en återremiss deraf vara hvarken nyttig eller nödvändig. Frih. Cederström, Rudolf: Gr. Sparre har ansett en skrifvelse i detta syfte alldeles onödig. För min del är jag af annan tanke; ty jag anser alt icke allenast de förhållanden, som af Utsk:t blifvit åberopade, utan äfven hvad af flere ledamöter här blifvit yttradt, tala för densamma. Det är kändt, att flere riksdagsmän från södra Sverige och äfven från andra län uppvaktat II. M. Konungen och i de mest bevekliga ord anhållit om att något måtte i detta fall åtgöras. Vid sådant förhållande tror jag icke att man kan förneka behofvet af skrifvelsen. Gr. Sparre har trott, alt saken lätlast skulle hjelpas derigenom, att vederb:de anförde klagomål. Men kan det vara skäl att uppfylla landet med rättegångar, då man genom en enkel föreskrift kan förekomma dem? Det har blivit sagdt, att man genom en förhöjd betalning skulle kunna hålla hästegarne skadeslösa; men 0111 sådant också eger rum, är det derföre icke sagdt, att icke dragarne blifva betungade öfver höfvan, hvilket verkligen nu lärer vara händelsen. Det har väl icke här, men dock på en annan afdelning af representationen, blifvit yttradt, att denna Iråga borde behandlas i sammanhang med andra frågor rör:de skjutsen.
Den som äger eller brukar flere klufne eller mindre Hemmansdelar, belägne innom samma Socken, hörande till en och samma Class, warder berättigad art dem tillhopa räkna och erlägga den afgift, som efter det deraf uppkommande hemmantal faststäldt är. Hwad grad hemmanet wid första Taxeringen blifwic afatt, bibehåller det sedermera oförändradt wid de paföljande arens Taxering intill nästa Riksdag, likwäl ma uri den således första gängen upprättade klassifikation, rätteise fokas innom den tid och pä lika särk, som för befwär öfwer förment origrig Taxering i öfrigt här fradgas. 2:0 Iemwäl bör iagttagas, det alla för hemman och Bruk med flere Lägenheter msatte afgifter blifwa kill fulla beloppet påförde ägaren, antingen han nyttjar sin egendom och tillhörighet sjelf, eller under arrende, hälftenbruk eller pa annat sätt den kill andra upplåtit. Landbo eller den annors egendom brukar, betalar serskildt hwad för honom är ursäkt eller en tredjedel emot ägarens afgift, vä sadanr sätt att dä ril! exempel ägaren betalar tre R:dr, erlägger aboen en R:dr, likwäl får Landbosnö Bewillningsasgift alldriz blifwa under 40 H. gw Innehafware asBostallen och Löningsjord, taxeras derföre pä sätt nedanstående g §. i denna Artikel utstakar. Men Arrendator af Boställe och Löningsjord eller Landbo och Arrende-Jnnehafware af Hemman och Lagenheter, som Inda under de Kungsoch Ladu» gardar, hwilka äro Konungen och den Kongl. Fa-millen upplatne, erläqger lika afgift som Landbo eller Brukare af enskild Mans Hemman och Jord. 4:^ 248 Den 5 Ianuam. 4:0 Torp och Lägenheter som antingen lyda un, der Kungs, och Lakugärdar, eller pä längre eller kortare
Utskottet icke karr undgå erkänna rigtigheten af de skäl, sora för förslagen i dennadelligga till grund, och medgifva, att ensidigt vöre omden i allmänhet olämpligasportelinkomsten kunde upphöra, emot det att Kongl. C ancel hels Em hetaoch Tjenstemän finge tillräcklige på"
Har någon uppsåtligen satt eld å uthus eller annan byggnad, fartyg, skog, torfmfisse, vexande eller skuren gröda, sädeshö- eller halmstack, ved koltimmereller brädhög, eller dylikt, som annan tillhörde och så aflägse låg, att vån ej var att elden derifrån till menniskors boningar eller vistelserum spridas kunde; dömes till straffarbete från två till och med sex år. Var ringa egendom i fara, och skedde ej synnerlig skada; då må till straffarbete på högst två år dömas. Fick någon, som förevar, af branden svår kroppsskada; vare straffet straffarbete från sex till och med åtta år. 4 §. Visste gerningsmannen, att å ställe, som i 5 § sägs, någon förevar och för fara blottställdes; vare lag som för hvarje fall i 1 § sägs. 22 Kap. 43 5 §. Sätter någon eld å sin egendom, i uppsåt att bedraga försäkrings gifvare, eller i annan sådan sviklig afsigt; dömes till straffarbete från två till och med fyra år. Var genom den eld annans boning, vistelserum eller egendom i fara satt, eller fick någon deraf svår kroppsskada eller död; straffes gerningsmannen efter ty för hvarje sådant fall i 1, 2, 3 eller 4 § skils. 6 §. Ar eld åsatt, och varder den släckt innan den sig utbredt och skada gjort"; straffes gerningsmannen såsom för försök efter de grunder, som i 3 Kap. stadgas. 7 §. Vållande lill eldskada å annans egendom straffes med böter eller fängelse. 8 §. Hvar, som uppsåtligen sänker fartyg, deri folk är, eller det på grund, klippa eller annat sätter, så att skeppsbrott eller annan sjöskada sker, dömes till straffarbete från sex till och med tio år, Får någon af den gerning svår kroppsskada; vare straffet straffarbete på lifstid. Ljuter någon deraf döden; miste gerningsmannen lifvet. 9 §. Sänker man fartyg eller kommer skeppsbrott eller annan sjöskada åstad, för att bedraga försäkriugsgifvare, eller i annan sådan sviklig afsigt; dömes till straffarbete från två till och med sex år. Var folk i fartyget; då skall ger ningsmannen straffas efter ty i 8 § stadgadt är.
Jag vill ej besvära med begäran om votering, hvars utgång, efter hvad jag har skäl all förmoda, icke blefve efter min önskan, ulan inskränker mig till den vördsamma anhållan, alt min reservation mot det nu fattade beslutet, mätte varda i R. o. Ad:s prot. antecknad. Föredrogs och bifölls BankoUtsk:s d. 26 dennes på bordet lagda mern. n:o 20, med hemställan om afskrifning af 2:ne odlingslån. Vid föredragning af BankoUtsk:s d. 26 dennes på bordel lagda utlåt. n:o 21, öfver gjorde ansökn:r om ersättning för förlorad inkomst i följd af de s. k. småsedlarnes uphörande, blef detta utlåt. ånyo bordlagdt, på begäran af Gr. Mörner, Carl Göran Detlof, och Frih. Toll, Guslaf. Föredrogos och biföllos BankoUtsk:s d. 26 dennes på bordet lagda utlåbn: 222 Den 29 Mars e. m. N:o 22, öfver eli af Kyrkoherden G. Fredin gjordt ackordsanbud; och N:o 23, i anledn. af gjord ansökning om eftergift af öfverränta å ett af numera afl. Landtbrukaren B. M. Chlor i Banko Diskontverket uptagit lån. Föredrogos och biföllos Allm. Besv. o. Ekon.Utsk:s nedannämnde d. 26 dennes på bordel lagde utlåtrn: N:o 63, i anledn. af väckt motion om vidtagande af åtgärder till reglerande af postiijonernes löneförmoner; N:o 64, i anledn. af väckt motion om befrielse för Wexiö samt rikets öfrige Stiftsstäder att bekosta boställsrum eller hushyra åt skolornas Rektorer; och N:o 65, i anledn. af väckt motion derom, att tillåtelse för arrendator af kronolägenhet, alt till annat än lägenhetens behof använda derå befintlig skog, icke mätte hädanefter meddelas. Vidare föredrogos och lades till handlingarne Allm.
Om således än tre Stånd besluta, att denna låninrättning skall äga rum, komma dock vilkoren för dess verkställighet att blifva en Nämndfråga, och det kan vara ganska problematiskt, huruvida man icke, i fall man stöter tänkesätten både hos det Stånd, sorn afslagit inrättningen, och det, sorn Önskat ytterligare garantier mot missbruk, ställer så till, att hela saken sättes på spel. Jag hemställer derföre ytterligare till Herr Hjerta och Friherre Cederström, om icke, sedan jag i åtskilligt jemkat Utskottets förslag, det må anses billigt, att bifall dertill blifver den ena propositionen, då det står desse Herrar öppet, att genom votering få afgjordt, livilkenderas förslag skall utgöra contra-proposition. Om då Ridderskapet och Adeln beslutar en upplåning h vistaj så skulle, i händelse denna mening förkastas i Nämnden, det åtminstone stå öppet, att få en upplåning på tre månaders uppsägning, såsom mera ändamålsenlig, än en på 6. månaders uppsägning, i likhet med hvad PresteStåndet beslutat» Den 2 December f. rn. rFör öfrigt måste jag i alla fall förklara, att da rain öfvertygelse ej godkänner hvarken Friherre Cederströms eller Herr Hjertås förslag, kan jag ej frångå att yrka bifall till Utskottets, med den mindre betydliga jemnkning jag förut uppgifvit. Särskildt bör jag, i anledning af Herr Hjertås senaste yttrande, nämna, att om 3 millioner finnäs i 5oo Rtdrs-sedlar, men andra sedlar blifva att tillgå, som kunna med större fördel användas, följer det af sig sjelf att de förra, hvilkas plats i rörelsen är uppfylld, skola ingå till Banken, eller förvandlas till io Riksdalrar, 3 Riksdalrar, eller 16 sk:r. Jag skulle emedlertid ej hafva något att invända emot utgifvandet af dessa 3 millioner i nya sedlar, örn controllen funnes i en fri silfverutvexling. Men då vi ännu måste vänta a:ne år, innan denna tager sin början, finner jag, i en sådan ny sedelutsläppning, det kraftigaste medlet att hindra utvexlingen.
Deremot förekomma till afdrag följande Summor: Genom den, i anledning af Riksens Ständers Beslut vid 1815 års Urtima Riksdag, af Kongl, Maj:t i Nåder vidtagne nya Reglering af Tredje Hufvud - Titulns Lönings-Siater, hafva å den förut anslagne Garnizons-Spanmålen blifvit besparde 13,824 Tunnor 16 k:pr, hvarutaf t fil fyllande af Civile Staternes Röner samt det nya anslaget för Läro-Verken, hvarom under Fjerde Hufvud - Tituln kommer att förmälas, blifvit använde 11,336 Tunnor 13* k:pr, som, beräknade efter St»ts-pris ä 4^ R:dr, Tunnan, utgör 51,013:44. g. Hvarförutan för Stats-Verkets öfrige behof vid denne reglering, såsom ofvanberördt ar, blifvit att påräkna af nyssbexördo Spanne - Tränsport 51,013:44. 3. Stats-Utskottets Betänkanden• »7 87 Transport 51,013:44. 3. inål, återstoden 5,488 Tunnor k:pr, sorn, 1 'likhet med hvad vid Span. må s-beräkningen under 3- dje T i t ul n s Pennings - Lq. ner skedt, äro upptagne till 8 5 Rulr och utgöra -ni 51,148: 29. 9* *- 72,162: 26. —• Vid denne Summas afdragande från den näst föregående tillökte Utgifts - Summan, blifver alltså verkliga tillökningen å denne 3:dje HufvudTitul 694,970: »o. 3. Fjerde Hufvud - Tituln, sorn upptager Clerecieoch Luro-Verken.
Men hvad som i denna fråga förtjenar särskildt anmärkas, är den för jordbrukaren missgynnande omständighet, att dagsverksoch i synnerhet tjenstehjons-lönerne, något fallande i svaga eller missväxtår, stiga öfver vanligheten vid goda skördar, då ett ringare pris och trög afsättning på jorbrukets producter ofta sätta husbonden i förlägenhet om penningar att afbörda sig denna utgift; botemedel mot denna olägenhet, som annars synes ligga i naturen af förhållanden emellan arbetaren och den honom behöfver, lärer tili någon del endast kunna finnas uti antagandet af jordtorpare, med bestämd arbetsskyldighet alla år; och detta synes äfven allmogen 11 hafva börjat inse, emedan omtänksamma bönder, med större eller vidsträcktare hemmansdelar, nu, mera än förr, inrätta sig efter sådan grundsats. För att lösa frågan: om och huruvida ekonomiska välståndet på landsbygden må hafva aftagit, eller tilltagit, eller ock förblifvit stationärt? måste till en början skillnad göras emellan den besutne jordbrukande allmogen och obesutne folk-klassen, — med den senare menadt hemmansbrukare utan besutenhet samt torpare, backstugusittare och inhyseshjon med flere. Genom förut afgifne underdåniga Berättelser, är vordet upplyst och ådagalagdt, att, i senare tider, egentligen sedan 1808, tillgångarne för folkmassans fysiska bestånd, vunnit progressiv förkofran, eller, som vill säga detsamma, att allmänna välmågan i sjelfva verket tilltagit. — Hvad nu särskildt angår den besutne allmogen, så finnes detta tilltagande hafva än vidare synbart utvecklat sig under detta qvinqvennium, såsom följd bland annat af fem goda eller medelmåttiga skördar, samt ökad efterfrågan oeh förhöjde afsättnings-priser på jordbrukets alster, deraf i synnerhet hafran kunnat med fördel säljas äfven lill export.
A. 35o. — N:o 10. angående grundlagsenligheten af en yrkad, men vägrad proposition. — (Ej föredraget hos Ridderskapet och Adelil.) — N:o 11. i anledning af väckta förslag om ändring i 4g §:n Regeringsformen och 2 §:n Riksdagsordningen, med afseende å förkortande af tiden emellan Riksdagarna. VIII. B. 147, 224. Å. 336. XIII. U. 109, 287. A. 3o6. XXVI. U. 61, 97. 104. A. 173. — N:o 12. i anledning af väckt förslag om bestämmande af dagen för nästkommande Riksdags början. VIII. B. 147- A. 224. — N:o i3. angående anmärkningar, gjorda under granskningen af Statsrådets protocofl. U. 109, 287. A. 3o8. XXVI. E. Å. 112. E. 191. — N:o 14. med förslag till ändring af 10g § Regeringsformen och 80 § Riksdagsordningen, rörande tiden för Riks dags fortfarande. VIII. B. 465.' IX. 315. A. 327. XIII. VIII. B. 465. — N:o 16. med förslag om borttagande af 8 momentet uti 4 § Tryckfrihetsförordningen. VIII. B. 465. — N:o 17. med rättelse i ConslitutionsUtskottets memoria! U. 33o. XIX. A. 349. — N:o 19. med förslag till ändring uti Regeringsformens 35 §. X. B. 296. XI. 18. A. 97. — N:o 20. med förslag till ändring uti 34 $ Regeringsformen. X. B. 296. XI. 18. A. 97. XIII. U. 33o. XIX. A. 349. — N:o 21. med förslag till ändring och tillägg i 3g § Riksdagsordningen. X. B. 296. XI. 18.