Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Publiken har längesedan uphört att genast tro allt hvad sorn tryckes, och att finna nöje endast i personliga grofheter; och den tid tyckes ej kunna vara särdeles aflägsen, då man kan hoppas, att Tidningar allmänt måste iakttaga en viss anständighet för att vinna Läsare. Redan hör man Allmänheten ej sällan högt yttra sin förtrytelse öfver ohemula beskyllningar och stnädelser; och kan väl någon större uprättelse finnas för den angripne, än denna Allmänhetens dom ? Och i samma mån Allmänheten hinner, just genom Tidningslitieraturen, mångsidigt utbildas, skall den allt iner och mer strängt utöfva detta domarekall ; samt smädelsen i samma förhållande allmännare endast skada smädaren sjelf. Dessutom har man ju redan allt det skydd, sorn man kan begära; och före Jury. inrättningen trycktes vida djerfvare och oförskämdare stnädelser, än någonsin efteråt. Likasom alltid tillförene, då Tryckfrihetsmål afgjordes af Domstolarne, skulle de värsta smädelserna ega rum under sjelfva rättegång 4 Bil. lill Consiil. Umk:s Memorial N:o 5»; gen, och blifva vida värre än nn, i jemt förhållande tili det rådrum , som den genom den vanliga rättegångsordningen vunna längre tidsutdrägten Iemnade Parterne att uppreta hvarandra, och att, om jag så får säga, distillera galla lill gift. — Sjelfva den förutsättning, på hvilken Motionairen grundar hela sitt vidlyftiga raisonnement, synes alltså vara alldeles origtig, den nemligen: att Domstolarne skulle lemna oss ett säkrare skydd emot, Smädare, än Jury-inrättningen \ och en Domstol, sorn är iörpligtad att endast döma efter tydligt bestämda lagbud, måste naturligtvis vara för Smädaren vida mindre fruktansvärd, än en Jury, som icke är bunden af annat, än öfvertygelse Qch samvete ; och det så mycket mer, som den tilltalades egne Jurymän icke förmå atl skydda honom. — Jag kan således, för min del, icke instämma med Motionairen deruti, atl behofvet af skydd mot personliga anfall och smädelser påkalla någon ändring i Tryckfrihets-lagen.
Utom bränvinstillverkningen och dermed i sammanhang stående rörelse, lärer ingen handtering i Sverige vara så högt beskattad, som tillverkningen af ifrågavarande ädlare metaller. Men härvid måste i betraktande tagas, att bränvinsbeskattningen afser förminskning i tillverkningen af en öfverflödsoch förderflig vara, som konsumeras helt och hållet inom riket. Ett sådant ändamål kan ej afses med beskattningen af ifrågavarande metalltillverkning, som årligen inbringar landet en ä två millioner Riksdaler och som väl under alla, isynnerhet under närvarande tider, då import och ränteliqvider behöfva allt hvad landet kan åstadkomma i exportväg, ej borde förtryckas med en både obillig och orättvis skattebörda. För de verk af nämnda beskaffenhet, som antingen mistat sina bergslagsprivilegier eller aldrig åtnjutit sådana, är orättvisan af afradens bibehållande förtydligad just genom den af Kongl. Maj:t i nåder utfärdade Kungörelsen af den 14 December 1860, derigenom Kongl. Maj:t upphäfver tackjernstionde-afgiften för alla hyttor, belägna utom de privilegierade bergslagen; sådant innebär ju ett tydligt medgifvande, att afraden är en skatt på eller för den fördel, som bergslagsprivilegierna gifvit och hvilken skatt således borde försvinna, då fördelen upphörde. Ett bibehållande af afraden öfverensstämmer ej eller med nu gällande tulltaxa, som upphäfver all utförsel-tull, således äfven den på malm. Hvarje egare af grufvor, deri ädla metaller brytas och som ej genom öfverdrifven transportkostnad afhålles från malmutskeppning, skall nogsamt finna sin förde! i att sälja och utskeppa den råa malmen, för att derigenom undgå den dryga afradsskatten. Derigenom går dock landet i mistning af den arbetsförtjenst, som genom malmens smältning inom riket skolat komma det till del, och anläggning af nya verk, der malmtillgångar möjligen kunna upptäckas, blifver, genom förenämnda missförhållande emellan skatt och tullfrihet, icke tänkbar.
Hvad åter 2:dra delen af Hr Gr:s anförande beträffar, nemi. den, som rörde sjelfva saken, afhörde jag den med särdeles interesse, emedan, om jag än icke förstod att riktigt uppskatta alla de särskildt framställda satserna, jag likväl i hufvudsaken delade Hr Gr:s åsigt; men jag skulle med mera nöje hafva afhört detsamma, om Ilr Gr. afgifvit det, då Utsk:s förra memor. förevar, emedan det afsåg sjelfva saken, då deremot dagens öfverläggningsämne egentligen icke bör sträcka sig utöfver formen. Innan jag ingår i sjelfva formfrågan, vill jag dock taga mig friheten att upptaga några yttranden, som blifvit fällda i saken. Jag gör det icke för att sjelf gå öfver gränsen af dagens öfverläggnipgsämne, ulan endast för att ytterligare ådagalägga eller framdraga svagheten af de argumenter, som anföras af dem, hvilka bestrida juryns lämplighet såsom domstol i tryckfrihetsmål. Frih. Boye har sagt, alt den utvidgning af tryckfriheten, som allm. opinionen tyckes önska, vore endast alt ”gifva mera vigt åt t i d n i n g s i n t e r esset. ” Jag har icke samma åsigt af tryckfrihetens begagnande som denne värde talare. Jag anser tryckfriheten icke vara ämnad endast att tillfredsställa några få enskilda interessen, utan till ett värn för vårt constitutioneila statsskick; och såsom sådan måste jag anse den vara förenad med hela nationens interesse. En annan värd ledamot har yttrat, att man ”drifver tidningsskrifveri och behandlar tryckfriheten såsom en näring.” Då Hr Lagerhjelm hyser denna åsigt, har det icke förundrat mig att höra honom yrka införselsförbud på denna vara; men jag skulle tro, att tryckfriheten bättre skyddades, om man lemuade den en friare verkningskrets, än den nu ager. Frih. Boye har ytterligare framdragit till jemnförelse den så mycket omtalade frihetstiden.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Statsoch Banco-Utskottens, den 14 dennes, under N:o 555 afgifne, samt den 23 derpåföljde e. m. på bordet lagde Utlåtanden, i anledning af väckt fråga, om RiksgäldsContoirets öfver tagande af Banken. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets, den 24 sisth September, under N:o 5o8 afgifne, samt den 7 dennes e. m. på* bordet lagde förnyade Utlåtande, i fråga om igrunders bestämmande för pensioner åt innehafvare af Hof-StatsT jens ter; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med förkastande af samma Ut - Prut. Utclr. d. 29 Octobér 1823. i2i3 Utlåtande , förblifva vid dess i ämnet redan fattade Beslut. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, Stats-Utskottets den i4 dennes, under Nio 587 aflåtne, samt den 17 derpåföljde e. m., på bordet lagde Memorial, med Förslag till förnyad Instruction för Riksens Ständers Revisorer, i hvad sorn rörer deras befattning med Statsverket. S. D. Föredrogos ånyo och gillades följande från Stats-Utskottets inkomne, samt den 3 och a3 dennes eftermiddagarWe på bordet lagde Utlåtanden: Åf den 24 sistl. September: Nio 807, angående verkstäld granskning af redogörelsen för 1817 och 1818 årens Riksdags-kostnader. Af den 21 dennes: N:o 551, i fråga om aflöning för några biträdande uti sammansatta Stats-och Banco-Utskotten samt serskildta Utskottet, äfvensom angående ökadt anslag till Riksdags-koslnadernes bestridande. Utdr. d. ag October 1823. N:o 553, angående Svenska Sjöfartens skyddande mot Spanska kaperier. Af den 16 dennes:
StatsUtskottets: med förslag till voterings-propositioner i anledning af skiljaktige beslut inom RiksSlånden i vissa delar af StatsRegleringen; angående Statsanslag för utgifvandet af nyttige Böcker åt de fattigare Folk-classerne; om förökade anslag för vissa Lärolnrättningar m. m.; angående förändring i tiden, då KronoFogdarne skola afgifva summariska redogörelserne för Krono-uppbörden; angående Mölndahls Qvarnägares befrielse från skyldigheten att, emot fastställd tull af en kappe på tunnan, verkställa målning för Kongl. Majrts och Kronans räkning; angående afskrifning af åtskillige bestridde utgifter å öfverskotten; angående ifrågaställd indragning af VexelControlleurs-befattningarne; och angående den forsel-ersättning, som till StatsYerket bör gifvas af de Räntegifvare, hvilka blifvit befriade från skyldigheten, att in natura lefverera Hö och Halm till Kongl. Hofstallet. LagUtskottets; i anledning af väckt motion, att oägta barn må berättigas taga arf efter sina Mödrar; angående ändring af Rättegångseller Fatalie-timmar vid HäradsRätt; och angående ändring af 1 Momentet i 3 § af 10 Capitlet ByggningaBalken. 9:0 Läggande till lian dl In garn e af nedannärnnde Utskotts Memorial och Utlåtanden; Den i8 Mars e. m. 379 StatsUtskottets: angående publikt understöd åt Författaren af Svenska Folkets Historia; rörande anslag af Statsmedel för författandet af en fullständig Historia om Konung Carl XI:s Regering, samt den så kallade frihetstiden; i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets i åtskillige ämnen afgifne och af 3:ne RiksStånd godkände Belänkanden; angående f. d.
Det behandlade blott ett ämne, men detta var så rikhaltigt. Denna fru hade ett barn, en son, som hon gränslöst älskade. Fritz var början och Fritz var slutet. Men icke nog dermed! Tant, som var bra svag för mig också, drog snart fram med ¯mina¯ små fullkomligheter. Kanhända ¯voro hans¯ lika inbillade som mina. Men genom denna brefvexling, blefvo vi likasom bekanta, och skickade mången helsning till hvarandra. Det der var ju allt bara barnsligheter och är nu förbi; hela tre år ha gått, som jag ej hört ett ord om honom — allt borde vara glömdt; och likväl, kan du tro det? drömmer jag ej allenast ofta om honom, utan äfven vakande, står hans bild liksom lefvande framför mig.» «Det der är icke bra, söta Leonna!» varnade Ottilia. «Du har lefvat der hemma ensam, utan bestämd sysselsättning. Ingenting skall vara så farligt för unga flickor, säger onkel, som att lemna inbillningen fria tyglar, den blir sjuklig då. Verksamhet och goda lärorika böcker är bästa botemedlet. Böcker får du nog af onkel.» «Tack, Ottilia, men lustigt vore det ändå, om Fritz von Harlinghausen, en vacker dag, presenterade sig som rysk officer, för kusin Leonna! För tre år sedan var han underofficer i Dorpat1.» Läsaren bör erinra sig att detta yttrades i första åren efter Ryssarnes ankomst till Finland. Porträtter, Skuggbilder och småstadslif. Som herr Smitt, men isynnerhet hans döttrar, framdeles gripa in i händelsens gång, måste läsaren göra deras närmare bekantskap. Zacharias Smitt var allmänt känd som en munter sällskapsbroder, väl något obildad i sitt väsende, ofta plump i sitt raljeri; men hans verkliga godsinthet öfverskylde många af hans fel; äfven var man den tiden ej så nogräknad, isynnerhet icke med en man, hvilken det i många fall icke varit godt att stöta sig med. Han innehade sedan tjugu år stadsfiskalssysslan, och himmelen må veta, huru en man med hans lynne och egenheter, fått behålla tjensten så länge.
Upplästes PresteStåndets ProtocollsUtdrag af den 2. dennes, innehållande att PrestStåndet enhälligt, för sin del, beslutat att, på sätt vid 18is års Riksdag, i anseende till Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, skett , Riksens Ständer måtte för framtiden bestämma, det Hans Kongl. Höghet ArfPrinsen, Hertigen af Södermanland, vid alla de tillfällen, då Kongl. Maj:.t och Hans Kongl. Höghet KronPrinsen kunde af sjuklighet hindras att med RiksStyrelsen sig befatta, må inträda uti utöfningen af KonungaMagten med all den rätt GrundLagarne den - Den 5 Jamafu. 123 samma tillägga , samt uti Kongl. Maj:ts Höga Namn Rikets Styreke tora ; hvarjemte, i händelse de öfriga RiksStånden uti detta beslut instämde, PresteStåndet ansett ExpeditionsUtskottet böra anmodas att härom uppsätta, och till RiksStånöens justering ingifva, en till Kongl. Maj:t ställd underdånig Skrifvelse, sorn genom en stor Deputation borde till Kongl. Magt i underdånighet aflemnas, och derest detta beslut vunne Kongl, Majds Nådiga sanction, derefter i RiksdagsBeslutet införas. I sammanhang härmed , upplästes att af Herr Hjärne, Carl jacob, inlemnadt, så lydande: Vördsamt Memorial:
Kände du Paulos? Nej, nej, du kunde icke känna honom. Du var då ett barn. Den kätterska patriarken hade hungrat i sex dagar, när befallningen kom, att han skulle dö. Makedonios ville det och kejsaren ville det äfven. Makedonios tillförsäkrade mig himmelens salighet och lofvade uppfostra min Petros till en stor man, om jag gjorde det. Jag är nu helgon, och min son är biskop. Jag hatade icke Paulos, men jag hatar dig, Filippos, emedan du är en otacksam, afundsjuk, förrädisk son. Jag säger dig ännu en gång: gå härifrån eller akta dig för mina klor. Känn sjelf, huru de kunna klämma. Simon hoppade fram till Clemens, utsträckte sina långa magra armar, och hans köttlösa, mörkbruna fingrar grepo plötsligt kring Clemens’ hals med sådan styrka, att denne ej förmådde andas. Ynglingen gjorde en våldsam ansträngning, för att slita sig lös. Men förgäfves. Simons armar och fingrar voro som af jern. Han släppte icke sitt tag. Hans ögon, lysande af vansinnets eld, tycktes kasta gnistor. – Pojke, hväste han, – svär att gå härifrån ... för alltid ... eller jag stryper dig. Fattad af dödsfasa skulle Clemens svurit den ed, som helgonet affordrade honom; men han kunde det icke. Han kände sig nära att qväfvas. Förskräckelsen gaf honom en ögonblicklig styrka, så att han förmådde resa sig upp från mossbädden, på hvilken han setat under detta uppträde. Han grep med ena handen om den ryslige gubbens långa tofviga skägg; den andra sökte instinktmessigt fiendens ögon, för att blända honom. Simon uppgaf ett skri, liknande ett såradt vilddjurs rytande. Hans händer släppte sitt tag. Clemens hade intryckt hans ena öga. I nästa ögonblick föllo begge under brottning till marken. Men Clemens kraft var nu uttömd. Simon kastade sig öfver honom och grep ånyo med de långa nagelbeväpnade fingrarne kring hans hals, för att strypa honom. Clemens förlorade medvetandet. Hela detta uppträde hade endast upptagit några sekunder.
Borgare-Ståndet förekommit i fråga om de inom Banko-Verket gällande befordringsgrunder i allmänhet, får Utskottet meddela den upplysning, att Utskottets afsigt ej varit att derutinnan tillstyrka någon vidare förändring, än den som blefve en följ.d af de Respective Ståndens bifall till Utskottets Betänkande i Hufvudsaken. Då, enligt Bankens äldre befordringslagar, rättigheten till hugkomst vid ledige beställningars återbesättande, grundar sig på skicklighet och förtjenst samt alder i tjensten såvida nämnde egenskaper dermed finnas förenade , och Herrar Banko-Fullmägtige i öfrigt, hvad Cotnmissarie-tjensten beträffar, fått sig tillagd den vidsträcktare pröfningsrätt, som, i anseende till den med desse beställningar förenade Administration, är lika billig som nödvändig; anser Utskottet Bankens förmon, i förening med dess tjenstemäns tillständiga rätt, härigenom i möjeligaste måtto iakttagen och bevarad, I grund af hvad sålunda anfördt blifvit,' finner Banko-Utskottet af de gjorde anmärknin-j garne ej skäl att frångå hvad dess förra Betänkande i ämnet innehåller; hvilket alltså de Respective Ståndens förnyade pröfning och decision vördsamt underställes. Och hafva Ledamot terne af Höglofl. Ridderskapet och Adeln härvid förnyat deras vid nämnde Betänkande bifogade Reservation. Stockholm den 15 Maij 1818. 4-2 4 Santo-L tstottets Betänkanden. Riksens Högloft.
— N:o 57- i anledning af väckt motion om åtskilliga ad pios usus stiftade kassors förvaltande af Rikets Ständers Bank eller ltiksgälds-kontor. XI. B. 394. A. 399 Statsoch Bevillnings-Utskottets Memorial: — N:o 44. i anledning af väckt motion att Krono-brefbäringsskyldigheten måtte på Postverket öfverflvttas. XI. B. 131. A. 134. Stats-, Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 19. i anledning af väckta motioner dels om den personliga skydds-afgiftens anvisande tiil folk-undervisningens befräm - 206 jamie, dels och om ordnandet af folkskoleväsendet, samt om löneförhöjning för folkskolelärare och seminarieföreståndare m. m. VIII. B. 483. Stats-, Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden oell Utlåtanden: N:o 20. i anledning af väckt motion om beviljande af pension åt, Grefve Thorsten Eudenskjöld. VIII. B. 388, 413. IX. A. 18, 37 A. 66. U. 477, 494, 748. A. 751. XI. E. 401. — N:o 21. i anledning af väckt motion om förändradt papper till de nu brukliga skrifkartorna. VIII. B. 388, 413- IX. A. 19. — N:o 22. i anledning af väckt motion orri införande af ett medelporto för skrifvelser, som inom Itiket genom elektriska telegrafen befordras. IX. 19. A. 26. — N:o 33. i anledning af Itiks-Ståndens skiljaktiga beslut i frå gor dels om ordnande af folkskoleväsendet, dels ock om anvisande af derför erforderliga medel.
Pe förbållanPen lätttpaP, orgonifotion, enligt hvilfelt kollegium nu beffår of 2jne ©epartementer nteP 3 afPelntngar tutPer hvart* Pero; ocf) fjor icbe olfenofl flörre enbet, orPning och Prift wiPbe* banPlingen of Pe Collega befattning tillf)öranPe ärenPen prige* nom ölifwit åjioPfommen, utön ocf ett tebe obetpPligt antal tjen* fler fier blifwit tnProgno fomt fåmePelft, nära utan öfoPt j!atd*an* flög, tillgång berePP tia en of befjofwet påfadaP förbättring of Collega ©mbetd* och £jenjlemänd lönewilfor. Cn np aflöning$*ffat ^or blifwit fa|lfMP för ^örmaftnin* gen of @jö*ärenPerna orfj PerunPer IpPonPe £otd*©ontor, hvari* genom £jenftemännen uti Petto ©mbetdmerf fommit iotnjutonPe of famina löneförmoner, forn beråd wePerltfor i f rigd*Collegi* uin; woronPe äfwen wiP Penna reglering, mePelff flera tjenfferd inProgntng, febe offettoji tillgång berePP till Pen förbättraPe ofTö* ningen, utan ocf någon befporittg munnen. 35ergd*Collegium, PerunPer fOlpntet ocb Controll*werfet jfo* lo böra, pt erhållit en np ^nffruetion och ©tat, PerwiP en be* tpPlig inProgtting i förra perfonofeit ägt rum.
Besv. och Ekon-Utskott:ns Utlåtande, IV:o i3y• n och böra vidtagas af Kongl. Ma’:f, utan att Rikets Ständer i sådant afseende frambure underdåniga Önskningar; tuen då deU blifvit inom det Hedervärda .Bonde-Ståndet upplyst, att, i anseende lill det ringa antal samlingsplatser, som nu finnas för Blekinge trenne indelda bålsmans-compagnier, det å flere ställen skall inträffa, att bålsmännen måste skjutsas lill samlingsplatsen flere mil af samma väg, som de sedan måste färdas tillbaka för att komma till Carlskrona,! hvilket skall inräffa med båtsmännen ifrån Hellaryds och Ål)ryds m. fl. socknar; samt att samlingsplatsernes alltför ringa antal derjemte skall gifva anledning till det för Rotehållarne betungande förhållande, att de nödgas utgöra kronoskjuts, för bortskaffande af från aflägsnare socknar kommande båtsmän, å samma tid, som de äro anbefallde att å samlingsplatsen inställa sina egna båtsmän; så anse Utskotten, af dessa skäl och då de öfverklagade olägenhelerne snarast torde kunna afhjelpas, om Rikets Ständer derå fästade Kongl. Majlis Kådiga uppmärksamhet. sig böra tillstyrka Rikets Ständer, att i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t, efter föregången undersökning och Rotehållarnes hörande,|täektes i Nåder vidtaga de åtgärder, som kunna finnas tjenliga för afhjelpande nyssberörde öfverklagade olägenheter; i afseende å skjutsning till och inställelse å samlingsplatserne af Blekinge Läns indelda båtsmän. Stockholm den 21 Januari iSjr - N:q 1 Ant. till Exp, Ut sk. d#n js3 Januari 1841, kl. 5 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion, att den sedan år i£>$a inom Helsingland och Gestrikland uppodlade jord icke må med rotering besväras, m. m•
Landtm, förklarade sig hafva funnit Ja öfvervägande. Föredrogs ånyo LagUtsIcs den 10 och 14 dennes på bordet lagda Betänk. M 33, i ani. af väckte motioner, ang:de religionsfriheten. Till pröfning företogs först den förra delen af detta Betänk., innefattande afstyrkande af väckte förslag om religions-frihetens införande och Norrska Dissenter-lagens antagande. Härvid uplästesden af Hr Carleson vid förevande Betänk, fogade reservation på begäran af Frill. Cederström, Thure, som derefter npläste ett sålydande anförande: Då jag varit motionär i den fråga, som utgör föremål för LagUtsk:s förevande Betänk., anser jag mig skyldig att mig i saken yttra. Förevande Betänk, är af den egna beskaffenhet, att Utsk. väl omnämnt de motioner, som af Underl, samt Hrr Tersmeden och Frih. Creutz blifvit väckta, men helt enkelt förkastat desamma, utan att anföra något skäl, som vederläde de hemställningar vi gjort. Då nu ett sådant förfarande desto förr mäste anses stridande emot Grundlagens bud, som Utskrn, utom Const.Utsk., äro tillsatte, för att utreda de frågor, som till dem från R. St:s plena remitteras, auser jag att nyss anmärkta omständighet utgör tillräcklig grund för Betänk:s återremitterande; men då härtill kommer, att jag grundade min Begäran om uphäfvande af 1 Cap. 3 § !Iissg.B:n, 7 Cap. 5 § Alfda B:n, samt 1 Cap. 2 § sista mom. KyrkoLagen derpå, alt dessa lagstadganden stodo i strid med klara ordalydelsen i 2 och 16 §§ Reg.Fm, med åberopande af den utaf Consl.- Den 16 1 uni. 161 Ulsk. vid 1809 års Riksdag gjorda och af sarai!. RiksSl:n vid 1815 års
Propositionen uttalade åsigter och i följd deraf tillstyrkt utfärdande af ett stadgande alldeles lika lydande med det, Kongl. Maj:t föreslagit, men med tillägg, att samma stadgande ej skulle blifva gällande förr, än sex månader efter kungörandet; och det är emot detta af Utskotten beslutade tillägg, som tillkommit genom den förseglade voteringssedelns utslag, jag ber att få framställa några erinringar. Genom 43 §. i Kongl. Resolutionen på Allmogens Besvär den 9 December 1706, tilläts hvarje Pastorat inom Sunnerbo Härad af Kronobergs Län, att serskildt inom sig få öfverenskomma och fastställa den brandstodshjelp, hvarmed de i Socknen, som komma att lida genom vådeld, skulle understödjas, samt att lå samla och inrätta sin enskilda cassa till en dylik utgift och dermed , såsom orden lyda, vara frie från deltagande i de brandstoder, som hände utom Socknen. Detta stadgande blef genom Kongl. Förklaringen den 1 Augusti 1770 utsträckt sålunda, att alla Härader uti hvarje Län egde socknevis ingå serskiide brandstodsföreningar inom sig med lika rätt och säkerhet, som genom ofvanberörde Nådiga Resolution blifvit Sunnerbo Härad beviljad; hvarjemte förordnades, att den Socken, hvilken hade för sig slik Brandstodsförening serskildt ingången eller Cassa inrättad skulle derefter vara alldeles befriad från brandstodshjelp till andra Socknars invånare uti Häradet, utom i den händelse, att eldskadan timat innan föreningen kommit till stånd. Och slutligen är uti Kongl.