Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hos mig är också det beslut taget, at aldrig begära proposition pä mera än et enda enkelt ämne, hvarförutan Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter skulle kunna stadna i det brydsamma wal, at antingen nödgas bifalla, hwad de wille afstä, eller förkasta det de önskade fä antaga. Af samma skäl anhäller jag ödmjukeligen at proposition ä Herr Laron ilannertreiins Memorial mätte göras PUNktewis, eKUkU jag, som redan sagdt är, för min del fullkomligen gillar hela innehället deraf. Herr Noratlr, Larl .4xel, dä fr ägan är om eftergift af LrivilcZier för Ridderffapet och Adeln, 446 Den 2 Junis: Adeln, bör man ej ock dä föreslä eller förbehålla at de andra Ständen afsäga sig sina. Friherre 8 tjern 8 t6ä t, Larl 6u8tLk, förklarade, det han icke anfäg sig äga rätt at förminska eller bortgifwa Ridderffapets och Adelns privilegier, hwadan han således hwarken för sig eller hemmawarande medbroder kunde inga uti de upoffriirgar, som en och annan af Adelns Ledamöter föreslagit, utan förmente han deremot, at om fraga derom med rätta möjligen kunde til pröfning förekomma, det borde tilhöra Konungen, som endasi äger at förunna privilegier, lemna sit nädiga bifall til motioner af dylik beskaffenhet; bwarefter, i händelse af wunnit bifall, Ridderffapet och Adeln ägde, at i stöd af hitintils gällande grundlagar, uti conlormite med de öfrige Riks Ständen, sit yttrande afgifwa; och anböll Friherre 8tjern8reät at detta förbebäll mätte til hans egen samt Högloft. Ridderffapets och Adelns säkerhet fä i llrotocollet inflyta.
Ståndens Profocoll som Bihanget dertill under kommande Riksdagar, samt för att bereda en större afsättning af berörde Handlingar och Statsverket en i samma förhållande ökad ersättning, för de till tryckningen åtgående Kostnader, ansåg Högloflige Ridderskapet och Adeln lampeligt, det borde Riksens Ständer hos Kongl, Majit i underdånighet anhålla, att Hof-Cancelleren, under hvars inseende Boktryckerierne i Riket äro ställde, måtte erhålla Nådig föreskrift, att så snart Riksdags-kalielse utfärdas, låta vidtaga sådana förberedande åtgärder, hvarigenom Riks-Ståndens Protocoll och Bihanget, kunde under Riksdagens lopp skyndsamt från trycket utgifvas; uti hvilket Beslut de öfrige Respective Riks-Sfånden skulle vänligen inbjudas att sig med Ridderskapet och Adeln förena. Ut supra. Utdrag af Protocollet, hållit hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln, vid Ultima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen den I April 18 r 8* S. D. Fortsattes den i förmiddag började pröfning af Riddarhus-Utskottets Utlåtande , öfver Riddarhus-Direcrionens Riksdags-Berättelse, hvarvid Ridderskapet och Adeln ansåg g och lo §•§. icke erfordra någon åtgärd, samt biföll hvad Utskottet i 7, 9, lt och 12 §.§. föreslagit, likväl med iagttagande af följande förändringar: 1:9 Att Riddarhus-.Secreterare-tjensteo raS *74 Den i April. förenäs med sådan publique Tjenst innom Stockholm, som icke hland Förtroende-sysslor räknas, emot förbindelse för Riddarhus-Secreteraren, att, vid hvarje Riksdags början, inför Riddarhus-Directionen visa det han erhållit behörig
Constitutions-ocliStats-Uiskottens: I anledning af gjord Motion örn beredande af tidigare anstalter till tryckning af uppgifter öfver hvilande Grundlags - frågor. Stats-Ulskottets: I anledning af Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof under Riks-Statens Första HufvudTitel ; angående Riks-Statens Andra Huf vud-Titel, med undantag likväl af irsta, 6:te, 8:de ecb 23:dje Puncterne i Betänkandet; rörande väckt Motion om Lön-tillÖkning för de 4 Slats-Secreterarne, med antagande af det utaf Utskottet föreslagne sednare Alternatif? angående anslag såväl till åtskillige byggnader vid Veterinair-In rättningen i Hufvudstaden, sorn till en årlig
Maj innevarande år, att räkenskaperna för berörde Kassa måtte, jemte tillhörande verifikationer, för framtiden varda, i gransknings-ändamål, aflemnade såväl till Kongl. Kammar-Rätten, som till Rikets Ständers Revisorer; hvarpå Kongl. Maj:t, den 31 sistlidne Juli, i nåder resolverat: att Kongl. Maj:t icke tilläte, det Amiralitets-Krigsmans-kassans alla räkenskaper finge aflemnas tili undergående af ifrågavarande granskning; men att, då Rikets Ständer ägde full rättighet att erhålla kännedom derom, att de Amiralitets-Krigsmans-kassan tillslagna statsmedel så väl i behörig ordning inflöto, sorn för sina afsedda ändamål användes, Direktionen öfver nämnde Kassa borde tili Rikets Ständers Revisorer för de år, för hvilka revision ifrågakommer, insända, icke allenast en på hufvudboken grundad uppgift å beloppen af de Kassan för året tillfallna statsmedel, med hvarje särskild inkomst-summa för sig, jemte verifikationer dertill, utan äfven en specifik uppgift å årets pensionsoch gratial-stat. Till följd häraf, hafva från bemälte Direktion kommit Revisorerne tillhanda särskilda utdrag af 1842 och 1843 års hufvudböcker samt kapitalräkningar öfver Amiralitets-Krigsmans-kassans Gratialoch Pensions-fonder; utvisande dessa räkenskaper, att till Pensions-Fonden influtit : år 1842. år 1843. Anslaget af Stats-Verket för förlorade lastoch armpenningar i Pommern ... Passagerare-afgift Saköres-medel De ingifna räkenskaperna påkalla för öfrigt icke något yttrande från Revisorernes sida. Kongl. Styrelsen öfver Fängelser och Arhets-Inrättningar i Riket Räkenskaperna, som ännu ej blifvit granskade i Kongl. KammarRätten, för åren 1842 och 1843, utvisa följande förhållande: Debet. år 1849. år 1849. Balans från föregående året: Inkomst: Arrende-medel .. 300: _ 300:
Afskrifning af Låne-Kontorets i Göteborg återstående fordringar hos afvikne förre Ombudsmannen W. M. Stenberg, angående: B. I. 304, 307, A. 307. — af åtskilliga vid Låne-Kontoret i Göteborg upptagna diskontlån, äfvensom af derstädes balanserade öfver-räntor å dylika lån, angående: B. I. 304, 307, A. 307. — af tvänne vid Låne-Kontoret i Malmö upptagna diskont-lån, angående: B. I. 304, 307, A. 307. — af Låne-Kontorets i Malmö återstående fordran hos förre Kamereraren E. P. Lindstedt, angående: B. I. 392, 457, A. 457. — i räkenskaperna af Stats-Verkets äldre undsättnings-fordringar inom Vesterbottens och Norrbottens Län, angående: I. 486, 493, R. 493; B. II. 83, 172, A. 172, E. 256. —■ af åtskilliga vid Låne-Kontoret i Wisby balanserade fordringar, angående: B. I. 521, A. 555. — af åtskilliga inom linien i Riksgälds-Kontorets räkenskaper balanserade fordringar, angående: B. VII. 14, 17, A. 17. Afsöndring af jord, i anledning af väckta motioner om ändringar i nu gällande föreskrifter rörande vilkoren derför: B. III. Aftal, slutade emellan enskilde, i anledning af väckt motion om giltigheten af vitén, utfästa för fullgörande af dylika aftal: B. VI. 52, 55, A. 55. Ahlborg, Olof Gustaf, Fältkamererare, angående pension åt honom; motion af Herr Adolph Lannerstjerna: se Motioner. Ahlströmer, Friherre Jonas, dess yttrande: 1. 238. Akademien för de Fria Konsterna, angående anvisande af medel för att bereda qvinnor kostnadsfri undervisning vid nämnde Akademi; motion af Herr Knut Olivecrona: se Motioner. Akademien för de Fria Konsterna, inbjudning till dess exposition af elevernas arbeten: lil. 251.
Afven de ämnen, som afhandlas i ännu gällande delar af nämnda kapitel äro af beskaffenhet, att, med undantag allenast för stadgandena om burskap, hvarom här nedan, de allmänneligen anses tillhöra den ekonomiska lagstiftningen ; och då Kongl. Majit följaktligen icke är af grundlagarne förhindrad att i dessa ämnen utgifva särskilda förändrade författningar, samt konseqvenserna af Rikets Ständers vid denna riksdag fattade beslut i näringsrätten utan tvifvel just komma att framkalla sådana, gälla ofvan anförda skäl äfven för uteslutande ur allmänna lagen al föreskrifter hörande till denna sednare klass. Sammans. Lag sami Allm. Ilesvärsoch Ekonomi-Utskottets lleldnkande N:o 17. 15 2:dra Kap. Handels-balken om stapelstäders och uppstäders handel har förlorat all praktisk betydelse, sedan 2, 13 och 14 §§ i 1846 års Handelsordning bestämt rättigheten att handla och att reda i skepp utan allt afseende å någon skilnad mellan stapelstadsoch uppstadsborgare. Om burskap ej vidare blir vilkor för närings utöfvande, stå de §§ af 3:dje Kapitlet, hvilka handla om. huru burskap vinnas må, och huru befrielse derifrån kan erhållas, foke i det sammanhang med närings-lagstiftningen, att de kunna utgöra hinder för densamma. Burskapet, såsom särskild institution, lärer emellertid behöfva tills vidare qvarstå, i anseende till dess betydelse såväl för vissa eganderätts-förhållanden, som i politiskt hänseende. Städernas burskapsegande innevånare, såsom korporation betraktade, eller borgerskapet icke, allenast är af Staten tillförsäkradt nyttjanderätten till betydliga åt städerna anslagna donationsjordar, utan områder äfven med full eganderätt af enskilda personer skänkta, eller af korporationen eljest förvärfvade, såväl fastigheter som kapitaler. Inrättgar, sådana som gubbhus, enkehus m. m., äro med bidrag af enskilda personer stiftade uteslutande till de burskapsegande stads-innevånarnes begagnande eller förmån.
Herr Klingstedt, Gujiaf Fredric: 1 afseende på det af Herr Toll gjorde för-! slag, att till afhjelpande af den allmänna penningebristen och penningars kringspridande i orterne samt soldatens beredande för fält-lefnaden, göra underdånig framställning att Svenska Arméen skulle marchera ifrån den ena orten till den andra, så anser jag detta förslag i anseende till saknade tillgångar lika litet verkställbart, som det för Landet skulle vara högst skadligt genom inqvarteringar och transporterande af troppernes tross: jag tror deremot ett vida förmonligare sätt att bereda Herr Tolls goda afsigter derigenom vinnes, att Rikets Högl. Ständer genom nödiga anslag sätter Hans Maj:t Konungen i tillfälle att anbefalla fortsättningen af de påbegynta och till en del fullbordade Canaloch Strömrensnings-arbeten, samt begagj nande af Lappmarkens rika malm-tillgångar, hvarom underdånig framställning vid sistförllut - Vm 1 Martu, «e Riksdag ägt runi, och det är i afsigt att dessa Riks-gagneliga föremål skola få sysselsätta Utskottets uppmärksamhet, som jag ödmjukeligen anhåller, att i händelse remiss af T olls motion ager rum, detta mitt Anförande måtte densamma få åtfölja. K;o 17, Friherre Lagerbjelke, Gujtaf: I afseende på en värd Talares, Herr Friherre Anckarsvards Motion om besparingar på MinisterStaten, samt om betydliga indragningar af tjenster, hvilka på denna .Stat äro Uppförda* har jag ansett såsom en verkelig pligt, att vördsamt meddela de upplysningar jag kunnat inhämta under mina fordna befattningar, dels såsom Chef för Konungens Cabinett, dels såsom Freds underhandlare och Minister vid främman. de Hof, dels ändtligen såsom den, åt hvilken tinder en kort tid ledningen af utrikes Ärenderne varit anförtrodd. vAtt hafva deltagit i det slags ärender hvarom fråga är, och att deruti icke mer deltaga, synes mig bilda en på dubbelt sätt fördelaktig ståndpunkt, för att kanske med någon sakkännedom, men säkert med fullkomlig opartiskhet öfverskåda saken. Jag ämnar icke följa Herr Friherren i den omständeliga tankeledning genom hvilken
Måndag: Stufvadt oxkött; brödsoppa (recept i Idun för d. Tisdag: Salt sik med stufvade morötter; mjölkvälling. Onsdag: Blodpudding; ölost. Torsdag: Dill kött; Fruktsoppa. Fredag: Gädda med pepparrot; soppa på gröna ärter. Lördag; Hvarjehanda-pudding; hafresoppa. Men som en paralell till denna intagande bild visade sig genast en annan: hem, där man ingen lampa har att samlas kring, hem, där förnämsta ämnet för alla öfverläggningar är: » hur skola vi få pengar till hyra, ljus, ved? » etc. och den stående frågan på dagordningen: » med hvad skola viföda och kläda oss? » Och ur dessa skärande kontraster mellan de bägge taflorna uppstår tanken på den plan, jag nu beratt få framlägga för Iduns läsekrets. För några år sedan grundades af en varm människovän ett litet barnhem i Bohuslän. Hemmet, som nu i två år haft sin egen byggnad, hyser för närvarande 6 barn (flickor), hvilka, tagna ur de uslaste hemmen i trakten, uppfostras till enkla, dugliga tjänarinnor. Genom många personliga uppoffringar och genom välvilliga människors bidrag har det hittills lyckats hemmets föreståndarinna att hålla sitt välsignelsebringande företag vid lif, men nu stöter hon på ett bland de svåraste af alla hinder, nämligen penningebrist. Det skulle emellertid af flere skäl vara mycket sorgligt, om detta hinder ej kunde öfvervinnas; ty som det är godt om små barn, hvilkas såväl i fysiskt som psykiskt afseende hjärtslitande belägenhet tyckes ropa på hjälp, vore meningen att, om möjligt, icke endast låta hemmet ha bestånd, utan äfven utvidga det. Den plan, som jag nu förtröstansfullt framlägger för Iduns läsarinnor är, att hvar och en af alla de lyckliga, som äga jordelifvets bästa skatter: hemtrefnad och hemglädje, skola med ett litet bidrag (50, 25 eller 10 öre) tänka på dessa arma små, för hvilka det hem, som skulle skyddat och vårdat det, blifvit ett fattigdomens eller lastens näste, hvarur barmhertighetens hand måste rädda dem.
Ett bibliothek, som är fyllt med böcker, men saknar tillräcklig personal, är likväl ett dödt ting, ty om man skall få uplysning om hvad der är att tillgå, måste det ske derigenom, att alla de produkter, som der finnas, äro för allmänheten genom en tillräcklig tjenstemannapersonal lätt tillgängliga. Att således lemna anslag till bokupköp utan att kunna underhålla en tillräcklig personal är ändamålslöst. Detta anförande blef härvid afbrutet genom ankomsten af Hr Statsrådet m. m. Nils Fredrik Wallensteen, som å K. M:s höga vägnar aflemnade en Dess nåd. skrifvelse och 2:ne Dess nåd. propos:r till R. St:r. Sedan Hr Statsrådet blifvit i vanlig ordning utbeledsagad, tilläde Hr Silfverstolpe: Man torde måhända göra den invändningen emot förslaget af ökad tjenstemanna-personal vid Kongl. Bibliotheket, att för detsamma icke skulle erfordras ett så stort anslag till bokupköp, sedan StatsUtsk. föreslagit, att åt Universiteten, i synnerhet Upsala, R. St. må för sådant ändamål bevilja ett högre an - 138 Den 26 April f. m. slag. Häremot får jag erinra, alt andamålet med Hibliotheken i Upsala och Slockholm är och bör vara hufvudsakligen olika. Bibliotheket i Upsala bör afse upköp af sådana böcker, som hafva sammanhang med de undervisningsgrenar, som utgöra föremål för universitetets verksamhet, hvaremot ett bibliothek i en hufvudstad hufvudsakligen bör afse upköp af böcker i sådana ämnen, som äro föremål för det mera praktiska vetandet, men icke kunna förekomma vid Universiteten. Såsom exempel på sådana ämnen vill jag nämna: fångvård, broltmåls-statistik, lösdrifveri, fattigvård, tullagsstiftning, näringsförfattningar, handel och sjöfart, kanaloch jernvägs-byggnader, agronomie, m. fl. sådana ämnen, hvilka, om de än någongång förekomma bland de offentliga föreläsningarna vid ett universitet, då endast äro att anse såsom bisaker, hvadan upköp af böcker i dessa ämnen icke kan vid Universiteten vara hufvudsak.
Kamererarne i Vexel-Banken, hvilka det egentligen åligger att, för de räkningar en hvar af dem har att föra , missbruk härutinnan anmärka Banco-Vtskoiteis Memorial N:o 147. a5 och beifra , skola af sådana Böter åtnjuta ■?. delar, och den återstående tredjedelen öfverlemnas till Banco-Styrelsens disposition, att användas ad pios usus , och i synnerhet åt sådane behöfvande, sorn tillhört BancoStaten , eller åt deras efterlemnade hustrur och barn. (Se Banco-Utskottets Berättelse N;o 46, Pao* 49)* $. Beträffande den tillåtelse, att i Svenska Bankens förvar inlemna flyttbart gods eller så kallade Deposita , som, genom specielt förordnande af den 5 Januarii 1670, blifvit meddelad , och allt sedermera kostnadsfritt fortfarit, dock utan Bankens ansvarighet för oförvållad skada eller tillfällig olycka, (casus fortuitos) hafva Rikets Ständer, uppå BancoUtskotiets hemställan, för framtiden beslutat följande : a) Tills vidare och så länge det utan hinder för Bankens öfriga befattningar låter sig göra , samt alltid under vilkor, att Banken icke ikläder sig ansvar för oförvållad skada eller tillfällig olycka , må en hvar ega tillgång att derstädes, under försegling, aflemna till Banco-Uiskoitets Memorial N:o 1^7. förvar, emot vådliga händelser och tillgrepp, all slags flyttbar egendom, samt derå erhålla Depositions-bevis , med rättighet att, vid återställande af samma bevis , det insatta, under orubbad försegling, när som helst åter uttaga. b) Vid depositionens återtagande skall en afgift för denna begagnade förmon till Banken erläggas, efter jemn mänadtlig beräkning, så tillförstående , att afgiften utgår för minst en hel månad , och för öfrigt halfva månader icke upptagas, men hvad deröfver är anses för hel månad; hvilket generela beräkningssätt likaledes följes i alseende på rymdmåttet i Cubikfot; blifvande betalningen per månad efter dessa grunder, för ett Depositum, sorn innehåller:
Prat. V B. i A/d. 49, jO. 386 Den 27 Apvil. tion ; andra frågor åter afgöras merjl 3 Stånds pluralitet och Konungens Sanction, c/ch åter andra, hvilka röra Penninge-Verket och Statens Egendom med 3 Stånds pluralitet, utan Konungens Sanction. Då den händelse inträffar, att 2 Stånd stadna mot 2 Stånd, förfaller saken och bl ifver vid det förra, om ärendet är af den beskaffenhet att det kan förfalla, i annat fall afgöres det genom Nämnd , då tvänne Alternativer till afgörande genom Votering framställes. Vid alla dessa Casus äger Stånden deras beslutande rätt. Blott vid vissa tillfällen har den till Constitutions Utskottet blifvit öfverlemnad, nemligen antingen då i 3 eller aila Stånden olika tankar om Utskottets sättande eller till hvilket Utskott ett mål hörer uppstå, eller då emellan Tajemän och Stånd tvist om vägrad Proposition uppkommer. I dessa nämnde fall är bokstafveligen uttryckt att Constitutions-Utskottet äger Riksens Ständers beslutande rätt, men på intet ställe i Grundlagen finnes omnämnt, att några hemligheter blifvit förbehållne Constitutions Ut» skottet att förvara. Enligt 106 §. i Regerings-Formen äger Constitutions-Utskottet, att, i fali under granskningen af Stats-Rådets Protocoller, finnas skulle, att å någon Stats-Räds Ledamot ansvar påkallades, så» dant till Riks-Rättens afgörande befordra 3 men ingalunda foijer härrf, att Constitutions-Utskottet äger rätt att fria, det vill säga om Utskottet skulle finna någon olaglighet vara begångetl, tillåta sig att frikänna eiler saken icke Dea Q? April. 387 åtala låta. Denna rättighet äga icke sjelfva Ständerna, ty de äro icke öfver Lag. Det är ett prerogativ, blott Konungen förbehållit att göra Nåd, sedan Domaren först afsagt Dom.
Köp, hvarå tredje uppbudet blifvit meddeladt , innehållande ej mindre köpesumman, än det Chartse-belopp, hvarmed hvarje Köpeoch Faste-Bref är belagd t, och derest något 3:dje uppbud icke skulle hafva blifvit beviljadt, bör bevis derom till Krono-Fogden afgifvas. Af dessa uppgifter behåller Krono-Fogden det ena exemplaret, för att dermed verificera uppbörden af per mille-afgiften till Wadstena - Bil. till Bcvillnings-Utshotteis Uti. Bl .o 2Q. 49 Stena Krigsmanshus, och aflemna det andra exemplaret lill Häradseller Mantals-Skrifvaren, som, vid Mantals-skrifningen * eger fordra uppvisandet af dessa Köpebref, med dertill hörande Fastebref, i den ordning de sista vid Domstolen hinna utfalla , samt å dem anteckna intyg, att de blifvit företedde och befunne vederbörligen charterade.” *’I Städerna erhålla vederbörande Mantals-Skrifvare enahanda uppgift ifrån Magistraterne, samt hafva lika åliggande med Mantals-Skrifvare på Landet.” "Skulle någon vägra uppvisandet af dessa Handlingar, eller origtigheter förefinnas, anmäles sådant genast lill Konungens Befallningshafvande* som befordrar den rättelse sakens beskaffenhet fordrar.” Herr Prosten Grape: ”Emot beslutet i fråga om vilkoren för ordinarie Domares befriande från skyldigheten att ställa borgen för af dem på credit emottaget stämpladt papper, reserverar jag mig i så måtto, att jag tror den controll, som finnes föreskrifven i 1824 års Chartte-Sigillatas-Förordning, behörigen handhafd* vara för ändamålet Bih. till R. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Lagutskottets Betänkandets, pgi djuriska begär alstrade, att förföra oskulden, och hvilka följder äro för det allmänna vådligare, än de, som härflyta från sedeförflerfvet, hvilket, upplösande alla.enskilda band inom samhället, äfven upplöser det hela?
Af den 4 sistledne September; ‘ ' - ’ I , ' Nio 187. Öfver Kongl. Maj;is Nådiga Proposition, angående upphäfvande af 8 §• i 1 Cap, XJtsökningsBalken, samt ändring af 2 §, i 45 Cap. MissgärningsBalken, och öfverskriften till samma Capitel och Balk. « N:o 188,. Angående bestämmande af lika ansvar för LandsSecreterare och ConsistoriiNotartor, som förskingra allmänna eller enskilde medel, med hvad Lagen uti 45 Capitlet Missger-« ningsBalken stadgar för Uppbördsman, Af den g t dennes; N:.o 2o4. I anledning af väckt motion om förtydligande af Kongl. Förordningen den 13 Junii 1800 angående Städsel och Lego af Jord på Landet i visse uppgifne omständigheter. # ;• - . v. [rån Lagsamt Allmänna Befvärsoch OeconomieUtJJwtten: Af den st dennes;. I anledning af väckt motion om rättighet att obehindradt la uppföra VäderTuJlqvarnar. Sfs Pen 19 October e, »«. /'rt?» Allmänna Besvärsoch Oeconomi#Utskottei \ Af den 18 dennes i Nio 205. I anledning af gjorde anmärkning gar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande yrkad befrielse för Gottlands hemmansägare, att underhålla Lastage bryggor vid de på Ön varande Landthamnar, samt de för Tullbe vakningen inrä(tade så kallade StrandridareBo^ ställen. Företogs till pröfning LagUiskottens den 21 dennes under N:o 203 afgifne, samt den 27 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver Kongl. Maj:ts Nådiga proposition^ angående vidtagande af en ytterligare anstallt till ilörekomgiande ?tf fångars, flykt. Friherre Cederström, Jacob.: Uti den, af Utskottets Ordförande Grefve Wachtmeister emot Betänkandet gjorda reservation instämmer jag till alla delar.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, får Utskottet, med föranledande af Professor Ribbings och Lönnbergs ifrågavarande framställningar, vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer mätte, i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, anhålla, det Kongl. Muj.t läcktes utfärda en författning, hvarigenom förklaras, dels att den rätt och pligt, som, enligt Kongl. Maj:ts nådiga Cirkulärbref den 21 Augusti '1786, tillkommer konsistorierna i riket, att, vid upprättande af förslag till kyrkoherde-lägenheter, ej allenast taga i betraktande de sökandes lärdom och tjensteålder, ulan äfven göra afseende å den kännedom, försigtighet och nit, hvarmed, de skött sina anförtrodda kall, ej blifvit inskränkt genom hvad sedermera i detta ämne utkomna författningar innehålla, — dels ock att, med ändring af hvad berörda nådiga Bref stadgar i fråga om upprättande af förslag till kapellansoch andra sådana beställningar, enahanda rätt och pligt skall konsistorierna vid upprättande af dylikt förslag tillkomma. Stockholm den 30 April 1866. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande N;o 8. 7 Reservationer: af Herr Henschen samt af Riksdagsfullmägtige Sven Rosenberg från Christianstads län och Anders Jonsson från Wermlands län, hvilka samtlige yrkat bifall till det af motionärerne framställda förslag. Ank. till Exp.-Utsk. den 1 Maj 1866, kl. 9 f. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om upp hafvande af den så kallade indigenatsrätten samt af konsistoriernas missiveringsrätt. Hos Hedervärda Ronde-Ståndet har af Johannes Andersson från Göteborgs och Röhus län i ofvanomförmälda ämnen blifvit vackt motion (N:o 149), hvilken, efter remiss (ill Lag-Utskottet, blifvit, jemlikt 43 § Riksdags-ordningen, till Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets behandling öfverlemnad.