Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Lyss bara; tycker du dig inte i sjelfva tonfallet höra den unga italienskans mjuka organ, i skiftningar mellan tillgifvenhet, sorg och hopp? — »Mod att tala rent ut», säger du. Ja, det är sant; det är ögonblickets mod. Men hvad jag ställer högre, det är det mod, som utför handlingen, lugnt, besinningsfullt, utan ostentation och utan att blinka. Detta mod, som vågar tränga in bland lifvets banaliteter; en ensam man i en myllrande, skriande dvärgflock; en man i arbetsblus, om så skall vara, men en man, som har starka armar och inte ger sig till att skrika derför, att han måste kasta undan småkrypen och bana sig väg. En man som, för hvart slag han får, icke häfver upp en gäll falsett och ropar: »se, jag är en martyr!», utan en som, genom att oaflåtligt ta hårdt i arbetet, fått styfnad hud i sina händer och kan parera ett slag. En man som, icke fruktar fattigdomen, men som icke vill qvarstanna i den; en man som kan vara kroppsarbetare, och ändå inte är en främling i andens verld. En man ur de djupa leden; en paria, som icke blygs att vara det, men som vill bryta ned kastväsendets mur – icke blott smuggla sig sjelf igenom den. Se der min framtidshjelte, mitt ideal – om jag har något. — Om jag kan lura ut, hvarifrån du fått ditt kroniska eller åtminstone recediverande tvifvel! Hvarifrån har jag då sjelf fått min periodiska modlöshet, spleen, mjältsjuka eller lifsleda, hvad man vill kalla det! Jo – det är sant – min har jag ärft på fullt laglig väg af den »glade» Thure Bruzelius. Du har väl ärft ditt också af någon. Har du aldrig känt det, då du var barn? Jag våndades tidtals deraf till den grad, att jag tyckte, jag alldeles kunde dö deraf.
Men henne här du dyrke — och nu farväl godnatt! » - Jag hörde klockor sjunga med psalmens vigda röst — min blick föll på den unga med rosor vid sitt bröst. Hon var så vän att skåda, så ljus var hennes blick, ur hennes händer båda jag tvänne rosor fick. En var så svart som sorgen, den andra var så röd, som när ur himmelsborgen går morgonsol i glöd. När döden efter endast en kort sjukdom bortryckte den ej mer än 47-åriga konstnärin.ian, stod hon i begrepp att åter företaga en resa till Petersburg för att fortsätta sin under fjolåret så lyckligt började verksamhet där. För visso skulle hon, om hon fått fullborda denna plan, till de lagrar, hon i den ryska hufvudstaden skurit, ha kommit att lägga ytterligare andra o c h än mer, än hon under sin förra vistelse medhann, där gjort vår svenska konst hedrad och skattad. AG SATT i tankar sluten, afrättsplatsen till svepning blifvit sydd. Jämte det porträtt af sin mor, som hon fullbordade i Paris under sina studieår för Bonnat och för hvilket hon vid världsutställning 1889 erhöll medalj, samt en bild af prinsessan Eugenie af Oldenburg torde de utgöra hennes förnämsta arbeten. Dock inskränker sig antalet af de goda konstverk, som hon, särskildt sedan hon 1889, efter en mer än tioårig studievistelse i Paris, återkommit till fäderneslandet, producerat, för visso icke till några få. Det är en lång och lysande rad bilder hon utfört, framför allt kvinnooch barnporträtt, men dock äfven några herrporträtt, som äfven de vunnit rättvist erkännande, om man också får medgifva, att de ej i fråga o m inträngande i och förmåga att återge karaktären stå på jämnhöjd med kvinnoporträtten. N Y Å R S D R Ö M. — » Spörj icke, hvem jag varit, Däraf kom ej blott hennes lätthet att framställa damer af värld med riktig uppfattning af det för dem egendomliga, utan ock den ledighet o c h förmåga att röra sig i deras krets, hvilken gjorde henne till en gärna sedd gäst, där hon under umgänget hade bättre tillfälle att studera sina modeller och lära känna det för deras personlighet karaktäristiska än en artist kan få, som endast mottager och utför en beställning och icke träffar sin modell annat än under sittningarna.
R. o. Ad. skall i alla fall inom kort komma i tillfälle att i detta afseende bestämma sig; ty först och främst hvilar på R. o. Ad:s bord en motion, (den af Hr Akerman) hvilken motion är utgången från den grundsats, att man skall gä framåt; för det andra blifver R. o. Ad. i tillfälle att, då Const.Utsk. inkommer med sitt sammanjemkningsförslag, gifva sin opinion tillkänna, äfvensom R. o. Ad. sluteligen, genom det blotta förkastandet af Const.Utsk:s förslag, ådagalägger sin vilja om eli framålgående i denna fråga, i thy alt detta Utsk:s förslag innefattar ett tillhakagående. Den värde talaren har anmärkt, hurusom det vore en oöfverträfflig förtjenst, all de häda hamrarne vöre alldeles lika. En annan värd talare har redan upptagit och med sä mycken skarpsinnighet besvarat denna sals, alt jag vågar icke dertill lägga ett enda ord, utan vill jag endast emot den förstnämnde af dessa Hrr relevera den anmärkning, att då man berömmer Ulsk:s förslag, har man väl i och med detsamma vederlagt dess motsats, nemi. att de båda kamrarne vore i en absolut oförenlig strid med hvarandra, men man har icke derigenom vederlagt alla andra förslag, hvilka finnas emellan dessa ytterligheter. Man säger, att, utan en sådan karaktersskillnad de båda kamrarne emellan, består aldrig monarkien. Jag tror det 272 Den 13 Mars f. m. vara ett felaktigt uttryck att säga, att till monarkiens bestånd fordras adel; men deremot anser jag för riktigt att säga, att (ill monarkiens bestånd fordras en sådan samhällskraflernes organism, som befinner sig emellan Konungen och det democratiska elementet af nationen. För öfrigt ber jag få förklara, alt jag alldeles icke föreställt mig sammansättningen af nationalrepresentationen så, att man ur någondera kammaren skulle utesluta stalsmanna-knnskapen, eller kunskapen om någon vigtig gren af industrien, utan tvertom anser jag för nödigt, alt de skola äga vigt i vågskålen.
Sedan inhysesmantten Petter Persson Fröman i Sundsholm, under Ekerum i Misterhults socken af Kalmar län, och hans hustru Lena Hansdotter, hvilka begge i lifstiden åtnjutit tillfälligt understöd af socknens fattigvård, aflidit, samt, enligt Tuna läns Härads-rätts den 29 Juli 1840 gifna beslut, Lena Hansdotters till namn och vistelseort okända syster eller andra möjligen lefvande arfvingar blifvit genom kungörelse, som nämnde år tre gånger infördes i allmänna tidningarne, anmanade att, inom den i Kongl. Förordningen den 30 Maj 1835 stadgade tid, bevaka sin rätt till Lena Hansdotters qvarlåtenskap, hvilken emellertid, jemlikt Härad s-rättens tillika gifna förordnande, sattes under enskild mans 16 Kongl. Maj:ls Nåd. Proposition N:o 128. vård och den 5 April 1841, enligt då aflemnad redogörelse, uppgick till en behållen summa af 110 R:dr 18 sk. 3 r:st. B:ko; men någon arfvinge, enligt vederbörande domares intyg, icke inom föreskrifven tid framställt anspråk på berörde medel; har Misterhults församling, genom sin Kyrkoherde, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att Lena Hansdotters qvarlåtenskap, som följaktligen vore att hänföra till egenskap af dana-arf, måtte, med derå upplupen ränta, tilldelas församlingens fattigvård, hvilken, hufvudsakligen till följd af en härjande sjukdom för några år sedan, måste för närvarande lemna vård och underhåll åt icke mindre än ett hundra värnlösa barn. Uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Kalmar län, med afseende derå, att Lena Hansdotter i lifstiden legat socknens fattigvård i viss mån till last, och att hennes qvarlåtenskap är till beloppet obetydlig, förordat den underdåniga ansökningen; och vill Kongl. Maj:t härmed i Nåder föreslå Rikets Ständer, att Kronans rätt till ifrågavarande danaarf må, till förmån för Misterhults församlings fattigvård, eftergifvas.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde - Ståndet till hela dess vidd bifallit, hvaremot Högvördiga Prest-Ståndet och Vallo fl. Borgare-Ståndet antagit det samina med det förbehåll och tillägg, att inga andra personer än verkliga Hemmansägare få sig med besagde handel befatta, och inga kringfarande köpsvänner tillåtas göra gårdfari-uppköp, meri Städernas Handlande hädanefter, sorn hittills, vara obetaget, att genom utsänd Handelsbetjening af Landtmannen betinga och uppköpa viet u al ier. Pilh jemkning af berörde skiljaktighet fa Utskotten föreslå, att rättigheten till den fria Victualie-handelns utöfning ina begagnas af Hemmansägare och brukare sjelfva och genom deras hemmavarande Söner, samt i bröd ägande lagstadde drängar, äfvensom af Torpare, som antingen njuta Stat eller idka jordbruk; hvilket dock till Riksens Högloft. Ständers pröfning vördsamt öfverlemnas. Stockholm den 31 Juli 1815. På Riksens Högloft. Ständers Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotts vägnar På Högloft. Ridderskapet och Adelns Ledamöters vägnar IL F. Strömfelt. Eric af Wetterstedt. På Högvtiidiga Prest - Ståndets Ledamöters ▼ägnar C. M. Livin. Bryn. Hesselgren. På Ded i Augusti a» På Vallöf Borgare-Ståndet* Ledamöters vägnar E. G. Eehn. Anil. Fredin. På Hedervärda Pande - Ståndets Ledamöter» vägnar Kils Pärsson., J. Jaenson. A. J. Uppläst Lös samtliga Riki - StSnden den i Augusti. Riksens Högloft. Ständers Stats - Utskotts Utlåtande,i anledning af gjord erinran vid Dess Betänkande om 1808 och 18 oj), årens Krigs-Revisions Arbete samt Gratifikationåt Assessoren Grundén., H os Högloft.
Maj:t, som i betraktande häraf funnit skäl förekomma till beviljande af det nu ifrågaställda tomteutbytet emellan kronan och staden Götheborg uppå ofvanberörda, af stadens Magistrat föreslagna och medgifna vilkor, velat härmedelst föreslå Rikets Ständer att dertill samtycka; i hvilket afseende - Kongl. Maj:1.s Nåd. Prog., N:o 21. 9 seende samtliga till målet hörande handlingar med charta skola öfverlemnas till det Rikets Ständers Utskott, som med samma mål kan komma att taga befattning. Kongl. Maj:t forblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Ut supra OSCAR. C. v. Hohenhausen. Utdrag af Protokollet 'öfver Lan dl/Örsv ars - ören den, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Statsrådet å Stochholms Slott den 4 December 1850. Närvarande: Hans Excellens Justitire-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens Statsministern för Utrikes ärendena, Herr Friherre Stjerneld, Statsråden: Fåhreeus, Sandströmer, von Hohenhausen, IVallensleen, Gunther, Genberg, Gripenstedt, Grefve von Platen. Prop., N:o 22. Till följd af Kongl. Maj:ts i beslut af den 21 December 1849 samt 1 och 15 Februari, 18 Juli och 7 Oktober innevarande är derom meddelta nädiga befallning, bade Chefen för Landtförsvars-departementet, Statsrådet von Hohenhausen uppsatt underdåniga förslag lill nådiga Propositioner till Rikets Ständer, angående: 5:o utbyte af en del utaf den för Götha Artilleri-regementes äldre stallbyggnad i Götheborg upplåtna tomtplats emot en annan derstädes belägen, nämnde stad tillhörig lägenhet; hvilka underdåniga förslag nu lill justering upplästes; hvarefter, uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkan, Kongl.
Då emellertid emellan löntagare och rörelseidkare, å ena sidan, samt hemmansinnehafvare, å den andra, missförhållandet qvarstode, för såvidt uti de förras inkomster icke inginge afkastning af jord, har blifvit föreslaget, alt man, för att söka jemna förhållandet emellan desse skattskyldige, borde taga i betraktande de grunder, som föranledt stadgandena i Sockenstämmo-förordningen den 29 Augusti 1843 och Kongl. Kungörelsen den 24 November 1857, i enlighet hvarmed bevillningen, såsom antagen grund för rösträtt och deraf beroende skyldighet att utgifva kommunala bidrag, varit för löntagare och rörelseidkare sålunda bestämd i förhållande lill hemmansegare, att den sednare för samma bevillning hade dubbelt så stora kommunal-utskylder som de förre. Denna bestämmelse ansåges hafva billighet och rättvisa för sig, både derföre att hemmansegarens skatt till Staten blott till ringa del utginge efter bevillning, hvadan hans utskylder till kommunen borde till en del beräknas efter hans andra onera, och derföre alt han, såsom egare af den fasta jorden och således mera intresserad för kommunens angelägenheter, borde vidkännas en högre andel i kommunalskatterna, äfvensom ega högre rösträtt vid kommunalfrågornas behandling. Det i författningen upptagna stadgandet om medelbevillningen, hvarigenom man i afseende på bidragsskvldighet och röstvärde sökt till ungefärlig motsvarighet jemka förhållandet emellan innehafvarne af den i mantal salla jorden och kommunens öfriga medlemmar, hade således hvarken för hemmansegare eller öfrige skattskyldige visat sig befrämja det åsyftade ändamålet; och flera exempel hafva blifvit framställda för ådagaläggande af de missförhållanden, hvartill de för kommunal-utskyldernas uttaxering bestämda grunder föranleda. Jemte det tillika i allmänhet uttalats den åsigt, alt mantalet icke vore någon rättvis och lämplig grund för bestämmandet af kommunal-bidragen, samt yrkande framställts om bestämmande af antagliga, med rättvisa och billighet öfverensstämmande grunder för kommunal utskyldernas utgörande, hafva ock, i ändamål alt afhjelpa de anmärkta olägenheterna, blifvit framställda åtskilliga förslag.
Lika origtig syöes mig den meningen vara, att eri Torpare mindre skulle behöfva dranken tili hjelp vid utfordringen, då det är naturligt, att den, soni af en mindre jordrymd skall hämta sitt upphälle j mäste använd* större delen af sin jord till sädesproductionj och således skall mera vara i behof af annat födoämne föt sine kreatur, än hö- och halittfodret. Utskottet tillstyrker den inskränkning i rättigheten för Städernas innevånare att bränha bränvin , att sådan rättighet endast skulle få utöfvas för den jord, sort) tillhör dem med fri dispositionsrätt. Då ötskoltet förut upplyst, att icke allden jord, Städernfe innehafva, är dem med vilkor donerad * och att af dm vilkorligt donerade jorden, endast arne Kappeland af hvarje tunneland äro bestämda till odling «f Lin, Hampa m. m-, synes denna inskräkning vara så obetydeiig , att den knappt skulle löna mödan af en undersök ning, hvilken jord skulle V*ra undantagen. Då för öfrigt på landet psnnerymden beror af hemmans taxeringsvärde, och deri äfven ingår värä det af Trädgårdar, kostbar åbyggnad , oskatt - Bil till Ridd. ö. Ad. Pr. V. Band. 12 178 Dm a 5 Junii e. m. lagde Qvarnar, Sågar, Tegelbruk m. m. synes det högst obilligt, att vilja bestämma Städernes bränningsrättighet efter värdet endast af den jord, som till sädesproduction får användas. I afseende på Bruk, Qvarnar, Sågar m. m. uppstår en skillnad emellan dessa Verk, då de finnas anlagde å något visst hemmansägor, och då de utgöra lägenheter för sig. Jag finner intet skäl, att betaga de senare rättigheten att bränna, i synnerhet Qvarnar, hvilkas afkastning är spannemål, och denna oftast gerom blandning otjenlig till annat än bränvinsbränning. Om man skulle i allmänhet anse den inskränkning nödig, att icke större pannor få nyttjas, än om 90 kannors rymd , lärer dock intet skäl finnas, att inskränka pannornas antal till blott arne.
N:o 177 blef nu äfven uppläst. Frill. Cederström, Jacob: Efter de beslut R. o. Ad. fattat angtde StatsUlsk^ ullåtlu N:is 17M och 326 om in - 1) c ii November f. ra. delta räntornes indragning till statsverket m. m., lärer ingen annan ulgard erfordras i afseende å delta utlåt, un alt lägga det till handlingarna. Uppå derefter af Ilr Frih. o. Landtm, gjord hemställan, fann R. o. Ad. den enda ålgärd, sorn i afseende på della utlåt, kunde anses böra vidtagas, vara att lägga det tili handlingarna. Vidare föredrogs StatsUtsk:s den 7 och i4 sisth Oct. på bordet lagda utlåt. Nio 328, i anleda, af återremiss å utlåt. Ulsk:s yttrande i utlåt. N:o 178 upplästes äfven. Frih. Cederström, Jacob: Samma förhållande inträffar ufven här, som med betänk. N:o 827, nemi. all, i följd af R. o. Ad:s anglde utlåtandena N:is 170 och 02.6 fattade beslut, ingen annan åtgärd lärer kunna vidtagas, än att lägga jemväl delta utlåt, lill handlingarna. R. o. Ad. fann den enda åtgärd, som i afseende på delta utlåt, kunde anses böra vidtagas, vara att lägga det till handlingarna. Föredrogs ånyo SlatsUtskrs den 7 och i4 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 32g, i anledn. af återremiss å utlåt. Hvad Utsk. yttrat i utlåt. N:o 185 blef äfven uppläst. Frih. Cederström, Jacob: Jag hemställer, om ej med detta betänk, inträffar samma förhål lande som med nästföregående, nemi. alt, sedan R. o. Ad. afslagit utlåt. Niis 170 och 326, ingen annan åtgärd erfordras, än att lugga detta betänk, till handlingarna. Hr Frih. o.
Uti Tryckfrihets Lagen trodde Beredningen sig böra föreslå följande förändrade redactioner: 1 Anteckning, som angiver handling såsom bilaga till pleniprotokollet den 13 juli. 2 Justeringsformeln saknas. 3 Detta stycket är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 1100. 4 Stycket fr. o. m. orden Sä väl af t. o. m. orden den må förunnas är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 964. Lagligheten af böckers och skrifters innehåll skall hädanefter altid pröfvas af en Jury eller Nämnd, bestående af Nio. personer, hvilka sammanträda vid den Domstol, der brott emot denna Lag åtalas och der genom förhör med Parterna, åklagarens slutpåstående och den tilltalades förklaring ransakningen fullbordas bör. Den som kallas till Ledamot i Jury må ej utan laga förfall uteblifva, och äge Domaren genom vite eller annan laglig påföljd en uteblefven Jury Ledamot till inställelse förpligta. Om förrättningen uppehälles genom någon Ledamots förfallo lösa uteblifvande, ersätte han de tillstädes komne Ledamöters resekostnad som äfven i alla fall bör af Parterne gäldas till de af dem nämnde Ledamöter hvilka likväl ifrån förrättnings stället ej måge utom Länet tillkallas. Domstolen må ej till Ledamot i Jury nämna annan person, än som bor innom den jurisdiction, der målet är anhängigt. Parterne äga etc: In fidem Carl Ant. Den 13 Juli 1815 e. ra. Iusterat Rudolp Cederström. Den 13 Iulii eftermiddagen Plenum, då Herr Baron och Ordföranden, Herr Silverstolpe, Herr Biskopen D :r Tingstadius, Herr D :r Falk, Herr Commerce Rådet IP egelin, Herr Borgmästaren Ullberg, Riksdagsmännerne Hychert oell Anders Nilsson voro närvarande. Iusterades den efter
Vidare må nämnas den nuvarande skjutslegans allt för ringa belopp, hvilket tydligen ådagalägges af de mer eller mindre betydliga bidrag, hvilka till entreprenadernas uppehållande måste af de skjutsskyldige utgöras, och som, fördelade per mil, för hvilka en skjutshäst blifvit begagnad, uppgå för landtskjuts till 46 öre och för stadsskjuts till 57 1/2 öre milen. En förhöjning i skjulslegan är fördenskull nödvändig, så vida entreprenader skola mera allmänt kunna komma till stånd. Äfven rättvisan och billigheten tala för en sådan åtgärd. Af den redogörelse för skjutsnings-besvärets uppkomst, Utskottet här ofvan lemnat, visar det sig, att legan borde utgöra full ersättning för skjutsnings-besväret. Efter år 1819 hafva emellertid dagsverks-prisen stigit så betydligt, att markegångspriset å ett ökedagsverke, som åren 1815, 1816, 1817, 1818 och 1819, under hvilket sistnämnde år legan icke allenast för gästgifverihålloch reserv-skjuts, ulan jemväl för Kungsoch Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande M:o HO. 15 krono-skjuts, blifvit bestämd till 20 skillingar Banko i stad och 16 sk. nämnde mynt å landet milen för hvarje häst, i medeltal utgjorde 1 R:dr 46 AJ5 sk. En sådan förhöjning af legan, att berörda besvär derigenom blefve fullt godtgjordt, skulle dock, om den finge af de skjutsskyldige uppbäras, otvifvelaktigt verka derhän, att skjutsningsbestyret blefve än mera fästadt vid jorden. Med bästa vilja att befria de skjutsskyldige från all tunga af skjutsen, måste man likväl tillse, att icke trafiken genom allt för högt stegrade kostnader komme att hämmas, hvilket, derest legan vid hvarje gästgifveri uteslutande finge bero af entreprenörs anbud, skulle i ganska många, kanske de flesta, fall inträffa.
Hr af Sillén, Lars G a b r., hade inlemnat ett så lydande anförande: Uti Bevilln:sUtsk:s betänk. N:o 3,6, angrde verkställigheten af R. St:s vid denna riksdag tagna beslut, att sportlerna inom K. M:s Cancelli hädanefter skola utgå, till Kronan såsom chartse-sigillatoe-afgift, har Utsk.-, sorn föreslagit en särskild § i den blifvande förordn, om stämplade pappyrsafgiften, hvaruti de bestämmelser sammanfattas, som Utsk. tillstyrkt R. St. att för den beslutade intradens utgående antaga, derjemte fästat R. St:s uppmärksamhet på de controller derför, sorn kunna linnas nödiga, äfvensom å nyttan för kommande R, St. att erhålla en säker ledning för bedömandet i hvad mån denna afgift för framtiden kommer att uppgå till, understiga eller öfverstiga det på grund af förra förhållanden beräknade årliga beloppet, i hvilket afseende Utsk, föreslagit R. St. att hos K. M. i underd, hemställa, att inom såväl K. Just.revjsions-expeditionen och Statsexpeditionerna, som ock öfriga till K. Cancelliet hörande afdelningar må förås noggranna anteckningslistor, som jemte upptagande af rubriker och dato på alla utgående expeditioner, hvilka med denna emot cancelligebuhren svarande afgift böra beläggas, innefatta uppgift å de lönebelopp, i förhållande hvartill afgiften blifvit beräknad , samt tillika fullständig redovisning för beloppet deraf, hvilka anteckningslistor, af vederbörande underskrifna, böra genom expeditionschefernas försorg årligen morn Jan. månads slut för föregående året insändas till K. Statscont., för att i, h ufv ut K boken öfver chartae-sigillatae-uppbörden under särskild rubrik ingå, samt slutligen tillika med denna hufvudbok till K. Kammarrätten öfverlemnas, för att behörig granskning undergå, m. m.
A n n o n s e r. Ingen annons införes under 1 kr. GUST. PETTERSSON &amp; Komp., 38 Regeringsgatan 38. PLATSSÖKANDE. Flyglar, Tafflar och Pianinos från J. G. M a l m s j ö. [525] En ung flicka af god familj (prestdotter) önskar nu genast eller till våren plats såsom sällskap eller ock att gå frun till handa. Den sökande är van vid alla inom hus förefallande göromål. Svar torde godhetsfullt sändas till » S. C. S. », Sandsjö station. En ung, bildad dam erbjudes inackordering i yngre officersfamilj i Stockholm. Svar till » Hem » inlemnas å Iduns byrå. r 09] 6 7 s C D Ramlösa Plantskola. / Q XII Min nya priskurant öfver rikhaltiga förråd a f alla slag plantskoleartiklar är nu utkommen och tillsändes franko. Helsingborg i september 1888. P. Jensen. J.G. Hammars Lampkök. Stor värmeförmåga. Brinna luktfritt. Briljant belysning. Fullkomlig belåtenhet garantefas hvarje köpare. [292] MAGDA KEMPE. [479] o o * &lt; J. G. H A M M A R, Malmskilnadsgatan (7:de undervisningsåret.) Se annonsen i n:r 34 af » Idun ». Sthlm, Norrlandsgatan 31, 3 tr. 0 Skriftlig undervisning i s t e n o g r a f i (Arends ' system) erhålles af skicklig C D lärarinna mot insändande af 15 kronor jemte noggrann adressuppgift till Bed. af Idun. [560] Vänner Som allt af Spetsknyppling! den vackra Spetsknypplingskonsten mer och mer synes bredas som inom vårt beaktas och utland, vill CD O CD undertecknad, i nära 3 0 år sålt tråd till Vadstenaortens knypplare.