Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är äfven förklaradt i författningarna, att dessa 3 dagsverken, dä soldaten ej vill utgöra dem in natura, skola be talas med 12 öre s:mt; mendet är icke bestämdt, huruvida dessa 12 öre skola gå ut efter mynlevalvation eller icke, samt ej heller huruvida soldaten, vid utgörandet af dessa dagsverken, skall af pastor erhålla eller sjelf skaffa sig kost. Således uppkomma tvister i detta ämne, och det är dem man bör undanrödja, hvarföre också Utsk. ansett en förklaring i sådant ändamål vara nödig. Jag tror, att den, som ej vill medgifva, att en sådan förklaring utgår, handlar lika litet i soldatens som presterskapets interesse. Men en annan fråga är till hvad belopp afgiften skall bestämmas, då soldaten icke vill in natura utgöra sin dagsverksskyldighet. För min del hade jag trott och tror ännu, att hvad Utsk. föreslagit icke vore så obilligt; ty under de g år, jag varit landshöfding, har jag icke funnit, att markegångspriset å 1 dagsverke varit upptaget öfver 18 sk., men oftast till 16 sk., och således skulle den betalning, soldaten komme att utgifva, ej uppgå till mer än Den 16 Augusti e. m. 3a sk., hvilket jag ansett ej vara för mycket. Men jag har hört åtskilliga värda ledamöter yttra, och jag vill ej bestrida, livad de framställt, emedan förhållandet kan vara olika inom olika län, att dagsverkspriset i somliga län blifvit bestämdt till 24 sk. b:co. Skulle det vara förhållandet i dera län, så har Utsk. föreslagit för hög lösen; ty då uppgår deu nära nog lill hvad presterskapet i åtskilliga särskilda conventioner betingat sig eller 1 r:dr b:co, hvilket jag anser vara för högt och just varit skälet, hvarföre jag gillat betänk., enär jag trott det böra förekommas, att presterskapet af gemenskapen betingar sig så hög afgift. Af dessa anledningar förenar jag mig i Gr. Gyldenstolpes förslag, att 3:ne dagsverken må utgöras på prestens kost, samt att soldaten, då han ej vill in natura utgöra dem, bör i ersättning derför utgifva i£ dagsverke efter markegångspris.
I afseende på det ifrågavar. anslaget, så och då det är ett förslagsanslag, sorn enl. räkenskaperna varit för litet, och ehuru man kunnat anse IikgiIIligt, otn det varit på stat uppfÖrdt till mer eller mindre, då de behof, som uppstått, i alla fall måst fyllas genom tillskott från Riksg.-cont., anser jag StatsUtsk. hafva gjort rätt att föreslå uppförande på stat af hvad erfarenheten visat vara behÖfligt för ändamålet. Gr. Mörner, Carl: Jag är hufvudsakligen förekommen af Frih. Cederström. Jag vill blott, i afseende på den hushållning med Statens medel, som Hr Ribbing velat bere - D e n iä Maj f. m. da derigenom, att Konungens Bef;h:de skulle antydas att icke i oträngt mai låta häkta personer, i anseende till deu tidsutdrägt, som kunde uppkomma, innan domare och nämnd hinna samlas till urtima ting, göra Hr Bibbing uppmärksam derpå, att urtima ling endast i grofva brottmål påkallas, och att man väl måste häkla en person, som begått sådana grofva brott, hvilka påkalla urtima ting, samt att således, långt ifrån alt hushållning skulle uppkomma, det skulle medföra många kännbara följder, om brottslingar af grof art finge vara på fri fot, intilldess urtima ling nm dem kunde hällas. I ö rigt instämmer jag med Frih. Gederström. Hr Ribbing: Då de värde talare, som sist yttrat sig, påstått, alt lagen vore så klar i afseende på dem, som skoia häktas, att, såsom Frih. Cederström sagt, den som underlät att sådant iakttaga, vore skyldig till tjenstens förlust; så skulle jag önska att få veta hvilken lag det är.
Men det är en egen konst, vet du, som ingen kan i Lidköping, mer än jag; ty jag har ensam utgrundat den: att blanda krita med olja så riktigt i sina dimensio ... nej, proportioner ... (dimensioner säger man om själva glasens vidd i längd och bredd, men proportion säger man om rätta tillblandningen och mängden av krita och olja tillsammans: de bägge orden brukas blott i vårt ämbete och du förstår dem inte, Albert nå, nu vill jag bara säga, att jag utgrundat en proportion i denna tillblandning, som ingen mer än jag vet; och därav blir en kitt, så stark, att inte det bittraste höstregn kan upplösa honom. Den skall jag tillverka och sälja åt alla ämbetsmästare; ty de måste köpa därav både i Lidköping, Vänersborg och Mariestad med, bara de få lära känna den. Och de veta av den redan; ty jag har låtit mina pojkar på sina resor utbasuna den. Jag säljer hemma på min kammare. Men, såsom ogift, är du ju försvarslös, och ... Det skall man se. Med en supig och svår man, såsom min mor stackare, då vore jag tvärt om försvarslös och usel. Nej, minsann, jag skall reda mig just som jag är. Den lilla gården vid Lidan rår vi själva om. Det är ett ganska litet trähus, såsom ett av dem där uppe i Strängby ... träng ... hur var det ... ja ... Strängnäs. Och när mamma dör, tillfaller gården mig. Stackars mor! men hon lever nog ännu ett par år. Likväl, när hon dör, så vet jag av borgmästaren, att jag med hus och tomt inte vidare försvar behöver, fast ogift. Huset räntar inte mycket av sig; dock kan jag hyra ut ett par rum ovanpå; och nere på botten bor jag själv. Men som jag är van att ha roligt och vara bland folk, vill jag inte sitta för mig själv jämt, utan jag ämnar öppna bod ... en liten bod ... med handel, som kvinnfolk får sköta, och som inte ännu blivit lagd under skrå.
St., blef å den sålunda utsatta dagen riksdag med vanliga ceremonier utblåst; och täcktes K. M. till Landtmarskalk i nåder utnämna Presidenten i K. M:s och rikets Kam.- Colhm, R. N. 0. Hr Gr. Gustaf Adolf Sparve, hvilken, sedan han inför K. M. aflagt Landtmarskalkseden och blifvit öfverlemnad till de tvenne äldsta närvarande Grefvar, Förste Hofstallmäslaren m. m. Hr Gr. Nils Fredrik Brahe och Ofverste Kammarherren m. m. Hr Gr. Mauritz Axel Lewenhaupt, begaf sig till Riddarhuset och derstädes vid ingången emottogs af Ridd.-Direktionen, Ridd.-Secreteraren och öfrige till Ridd.Cancelliet hörande personer. Hr Gr. o. Landtm, utsatte derefter enligt 10 och 11 §§ i Ridd.Ordn. första uppropet af R. o. Ad:s första anteckning till nästföljande dag, Tisdagen d. 16 November kl. 10 f. m. och andra uppropet af samma anteckning lill Onsdagen d. 17 November kl. lif. m. Sedan såväl denna som den andra anteckningen, hvars båda upprop skedde d. 18 November, blifvit förrättade, sammanträdde H. B. o. Ad. första gången Lördagen den 20 November in pleno kl. 10 f. m. Hr Gr. o. Landtm, öppnade sammankomsten med följande tal: Högvälborne och Välborne Herrar Grefvar, Friherrar, Riddersocli Adelsmän! Då Konungen lillkännagaf
Om således BondeStrs inbjudn., efter vanliga ordningen, nu skulle uppföras sist på listan, förekomme ej målet på flera dagar, och då det kan ännu en gång begäras på bordet, skulle med afgörandet måhända utdragas 14 dagar; och jag hemställer, om ej ett sådant uppskof vore detsamma, som att hindra StatsUtsk. från att få del af R. o. Ad:s blifvande beslut vid uppgörandet af dess sammanjemnkn:sbetänk. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg, att BondeStts prot.utdr. och, i följd deraf, äfven Frih. Palmstjernas yttrande borde blifva första målet på föredragningslistan. Bifölls. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 4 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Den ug Januari c. m. Thorsdagen den 29 Januari 1835. Plenum kl. 6 e. m. Föredrogs ånyo Exped.Utsk:s den 24 dennes f. m. på bordet lagda inemor. N:o ig, med öfverlemnande af nytt förslag till und. skrifvelse, ang:de ändring af 4 och 5 §§ i 17 cap. Ärfdab:n, och af 3 § 8 cap. Jordabm, samt om upphäfvande af K. förordn. d. ig Äng. 1762. Gr. Horn, Claes Fredr.: Det förefaller mig, som om dea ifrågavar. und. skrifvelsen redan blifvit till K. Skulle detta vara förhållandet, ser jag icke, huru det ombyte af expedition, som af Utsk. blifvit föreslaget, kan äga rum. Underleckn. B. i d d. Se cr e t.: Jag har visserligen icke erhållit någon officiel uppgift om förhållandet med ifrågavar. expedition, men har anledn. att tro, det den und. skrifvelsen ingått till K. M.’s Just.expedition, hvarest föredraganden lärer funnit sig icke böra densamma anmäla, innan han erhållit upplysning, huruvida icke misstag ägt rum. Gr. Horn:
St., så torde jag af grannlagenheten anses förhindrad att yttra mig öfver detta förslag, hvarföre jag för närvarande inskränker mig dertill, att, jemte gillande af den grundsats, hvarpå Utskrs betänk, hvilar, instämma uti det förslag till förändrad redaction af 5 §, som nyss blifvit af Gr. Crohnjelm anmäldt. Frih. Cederström, Jacob: Jag beklagar, att jag icke kan vara af samma tanke med de värde talare, som gifvit Utsk. complimenter för dess framställningar. Jag nödgas göra anmärkn:r emot detta betänk, i många afseenden, hvilka jag hoppas och tror måste af Utsk:s egna ledamöter erkännas. Jag tror likväl, att jag kan förena mina åsigler med hvad som nu blifvit af Hr Fåhreeus uppläst ur den K. propos., ang-.de den del af frågan, som rörer indragning till Staten af förlänade räntor, dem corpser och stater begära att till Staten få afstå, så att Kronan må mottaga deras indelta löner, samt deremot lemna dem contanta löner ifrån statsverket. Att deremot indraga samtelige räntor och all tionde till statsverket, låter sig icke göra på sätt Utsk. föreslagit. Den första punkten af Utsk:s yttrande innehåller, att ”alla till indelta löntagare, till verk och inrättningar, rusthäll m. m., anslagne räntor och kronotionde, skola blifva Kronan behållne, med undantag tills vidare af dem, hvilka, enligt contract eller privilegier, utgå in natura för vissa verks drift, såsom kolräntorne till Fahlu kopparverk och Sala silfververk m. II.” Här har Utsk. förbisett, alt räntorne till rusthåll äro anordnade och 510 Den 15 Maj. afkortade. Det är rusthållets egen ränta, som är afkorlad, och denna skulle nu således förvandlas, för att blifva indragen till Kronan och sedermera i contant vid årets slut åter utgå. En sådan omgång lärer icke vara nyttig, nödig eller ens möjlig.
Derföre skolen I vara mig helige; ty jag Herren är helig, den eder afskiljt hafver ifrån annat folk, att I skolen höra mig till. Om någor man eller qvinna varda en spåman, eller en tecknatydare, de skola döden dö. Man skall stena dem; deras blod vare öfver dem. Och Herren sade till Mose: Tala till Presterna, Aarons söner, och säg till dem: En Prest skall icke orena sig på någon dödan af sitt folk; Utan på sin skyldman, den honom näst tillkommer, såsom på sin moder, på sin fader, på sin son, på sin dotter, på sin broder; Och på sin syster, den ännu en jungfru och ingens mans hustru varit hafver; den hans nästa skyldman är, på dem må han orena sig. Eljest skall han icke orena sig på någon, som honom är vederkommande ibland hans folk, så att han sig ohelgar. Han skall ock ingen plätt göra på sitt hufvud, eller afraka sitt skägg, och på hans kropp intet märke skära. De skola sinom Gudi helige vara, och icke ohelga sins Guds Namn; förty de offra Herrans offer, deras Guds bröd; derföre skola de vara helige. Han skall icke taga någon sköko, eller ena förkränkta, eller den som af sin man bortdrifven är; ty han är helig sinom Gudi. Derföre skall du räkna honom helig; ty han offrar dins Guds bröd. Han skall vara dig helig; ty jag är helig, Herren, som eder helgar. Om ens Prests dotter begynner till att bola, den skall man uppbränna i elde; ty hon hafver skämt sin fader. Hvilken öfverste Prest är ibland hans bröder, på hvilkens hufvud smörjooljan gjuten är, och hans hand fylld är, så att han med kläden iklädd varder, den skall icke blotta sitt hufvud, och icke skära sin kläder sönder; Och skall till ingen dödan komma, och skall icke orena sig, hvarken öfver fader eller moder. Utu helgedomenom skall han icke gå, att han icke ohelgar sins Guds helgedom; ty vigelsen, hans Guds smörjoolja, är på honom. Jag är Herren. Ena jungfru skall han taga sig till hustru;
N:o 120. fruktbärande sätt tillgodogöras, hvarigenom spridda krafter samlas, och derigenom bidraga till det stora belas förkofran, sä kan ett undantag från regeln vara rigtig. I anledning af hvad jag haft äran anföra, får jag vördsamt föreslå,) att Rikets Ständer behagade under form af lån, på de vilkor, som kunna anses lämpliga, anslå till Hushållnings-sällskapernas disposition i alla provinser, en summa af 300,000 R:dr R:mt, till underlättande af anläggandet af distrikts-mejerier, under den öfvertygelse, att derigenom ett mägtigt stöd beredes åt Sveriges åkerbruk, då Svenska allmogen kommer i tillfälle att mera än hittills egna sin oailåtliga omsorg åt en näringsgren, hvilken är sjelfva grunden för all landthushållning, och som ensam förmår att på ett naturenligt sätt göra sig till godo Sveriges stora tillgångar och öka deras kapitalvärde. Stockholm den 28 November 1862. G. R. Lagerhjelm. Af Herr FåhrflCUSj tilof Immanuelj angående pension åt Artisten, K ammar junkar en Wilhelm von Wright. De flesta af oss torde ännu erinra sig den tid, då intet Svenskt arbete, som afhandlade naturhistorisk forskning eller jagteus konst, ansågs kunna undvara illustrationer af Wilhelm von Wrigths mästarehand. Ännu helt ung hade han kommit till Sverige från sin fäderneort Finland, der han vext upp, så att säga, vid bössan och penseln, och med den hängifvenhet åt naturen, som blifvit honom egen, och den ihärdighet, som tillhör skaplynnet hos Finlands söner, var han alltid beredd att tillhandagå naturhistoriske författare med sina bilder, ehvad det var fråga om skogens eller vattnets djur, om insekter, om anatomiens mikroskopiska preparater eller vextarternas mest kritiska skiljaktigheter, och alltid beundrades i haus konstnärskap på en gång det helas sanning och delarnes trogna fulländning. Af de talrika bilder, som von Wright sålunda frambragte, anses de flesta, både utom och inom vårt land, såsom oöfverträffade. Många hafva ännu ej blifvit utgifna.
N:o 27. Motion N:o 178, om anslag till årlig lön för en biträdande lärare vid barnmorske undervisningsanstalten i Göteborg och om understöd åt ytterligare sex lärlingar vid samma anstalt. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. R. St. underdån. Skrifv. N:o 81. Motion N:o 179, om anslag till anläggning af en bro mellan Göteborg och Hisingen vid Qvillebäcken. Stats-Utsk. Utlåt. N'o 78. Motion N:o 306, om ändring af nu gällande stadganden, angående kun görelsers uppläsande från predikstolen. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 9. 56 Rundbäck, Jöns, från Göteborgs och Bohus län. Motion N:o 307, att undervisning i husliga göromål och handaslöjder måtte meddelas i seminarierna för bildande af lärarinnor. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 63. Motion N:o 359, om uppförande af ett representanthus samt om anvisande af dertill erforderliga medel. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 75 och Mern. Rusthållare, cm befrielse för dem vid Skånska indelta kavalleri-regementena att anskaffa och underhålla beklädnads-, munderingsoch utredningspersedlar. Motion N:o 200 och 228. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 2. om befrielse för deni från skyldigheten att befordra karl och häst till samlingsställe, m. m. Motion N:o 244. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Rustningsskyldighet, angående förändring af den rusthållare nu åliggande. Motion N:o 48. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 2. om lindring i densammas utgörande. Motion N:o 81. Sammans. Stats samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk.
Ränte-spanmäl som ej kan till leverering in natura uppsägas, angående omedelbart tillhandahållande åt vederbörande räntetagare af forsellöus-ersättning för. VII. B. 520. A. 536. VIII. E. 103. Rånte-ved, anslagen för Wisby s. k. krono-kalkugn, om indragning till kronan af densamma och om ersättning derföre till kalkugnens egare. III. 412. R. 498. VII. B. 46. 309, 369. A. 371. VIII. E. 103. Räntor och Tionde. Se Lösen efter medelmarkegångspris. Kungörelsen d. 20 Nov. 1845. i fråga om ersättning till vittnen, om ändring i. XI. B. 306, 320, 325. A. 326. E. 367. — 17 kap. 32 §, om förändring af. XI. B. 460. A. 462. — 23 kap. 1 §, angående förändring af. II. R. 154. XI. B. 394 A. 399. — 30 kap. 19 §, om förklarande att stadgandet deri fortfarande eger gällande kraft och sålunda bör lända till efterrättelse. I. 104. R. 106 X. B. 116. 247, 316. A. 3! 8. Rättegångs-fullmakt, om utfärdande af ett stadgande, att sådan, i öfrigt i laga form affattad, expedierad genom elektriska telegrafbyräerne, må anses för lagligt gällande. II. 360. R. 563 XI. B. 327- A. 332. Rättskipningen i Norrige, om antagande af en förordning om • verkställighet af domar och utslag, meddelade af Norrsk rätt, oell om det biträde som i andra afseenden bör lemnäs. VII. 221. R. 224. Röhälla oeb Eröbygårda, färjeplatser å Olands vestra kust, angående utsträckt fraktningsrätt öfver Kalmar sund, för personer boende emellan.
Häst kasern är af nästlidne Riksdags Konslitulions-Ulskott hänskjuten under Riks-Rätten. Kongl. Kony oj-Kommissariatet. Detta Verks Räkenskaper, så väl för de utgifter och kostnader, söm äro gemensamma för Sverige och Norrige, som för alla öfriga å Handelsoch Sjöfartsfonden, särskilt för Sverige, anvisade utgifter, äro i Kongl. Kammar-Rätten för båda revisious-åren med anmärkningar granskade, samt utvisa; Sveriges och Norriges gemensamma Fond. 58cbet. ar 1838. ar 1839. Balans från föregående året: Balans till påföljande året: Credit. Balans från föregående året: Utgift; Fredsverkens undeihällande med Staterna å Barbaresk-kusterna 68,4o5l 43. 11. Traktamenten till Konsuler och Konsulat-Sekreterare å Dito 31,600: 36. 1. Dito Dito för ett Örlogsfartygs ständigt hållande i sjön , 10,000: Resekostnadsersätlningar io,8o5:4*- ']• Utgifter i och för undei handlingai ne, i afseende på Sveriges förhållanden lill Barbaresk-Stalerne, 27,166:32. Balans till påföljande året: Debet* år 1838. år 1839. Balans från föregående året: Credit. Balans från föregående året: Utgift: — Arfvode till f. d. Pastorn i London Rahmn .. 2,442; 9. — 2,409: 18. — Bidrag trll Trollhätte Kanals ombyggnad ... 54.900: 60,000: Di 0 till ny Slussbyggnads uppförande emellan Mälaren och Saltsjön 20,000: 20,000: Reserverade medel för sjö-expeditioner „.* 45,000: 45,ooo: Af kort ni 11g.» r och uppbörds-omkostnader ... 5,002: 9. 11. 5,402: 26. 6. Balans till följande året:
S D. B foll Hsqloftige Ridderftapct och Adeln Lill alla delar Banco-Utskottets utlätande öfwer Konungens Nådiga Proposition, rörande utwägar Ull Jernhandterinwns upprätthälkande, i anledning af det förleden gärdag pä bordet lagda och nu a nyo föredragna berörde Ucffotts Memorial, innehällande swär ä de anmärkningar som hos Ridderskapet och Adeln wid förenämnde utlätande blrfwit gjorde. Oe supra. SD. Biföll Högloftige Ridderskapet och Adeln Lag-Utffottets förleden gärdag pä bordet lagda Memoria!, rörande den afHerrgtanDLrstsm nmckta motion, om uppgift af en arbetsmethod för Lag-Committeen. Oc supra. S. D. Föredrogs a nyo ocb bifölls Lag-Utffottets förleden gärdag pä bordet lagda Memorial, rörande den af Herr Borgmästaren dlenS6n wäckta motion till förekommande deraf att icke twänne Köpeafhandlinqar om samma fafiigsets-egendom med twänne särskilta Personer mätte kunna upprättas. Oc supra. S. D. Gillades bag-Utskottets i ett förleden gärdag pä bordet lagdt Memorial afgifwit yttrande i anledning af Borgmästaren ^ruenii yrkande om upphäfwande af den pröfningsrätt i frågor om eftc/aift medelst nåd i Balaneevch Ersättnings-mäl hwilken Riksens Ständer . ^ tvid Den 14 Oetober. 473 rvid nästledne Riksdag sig förbehällit i afseende pä Tjenstemän wld Riksens Ständers penninge-werk, m. m. Or supra.
Var således lugn för mig, bästa E v a: jag har aldrig kommit i fara att få » en engelsk statsmans » porträtt i stället för giftermålskandidatens, och aldrig skulle jag bli så dum, att jag skickade mitt eget till en främmande karl. Men i alla fall kan jag icke förstå, hvarför en sådan annons ej skulle kunna vara lika allvarligt menad som hvilket annat till IDUN 1892 261 kännagifvande som helst, hvarigenom någon sedan jag slutade min Upsalakurs, har jag söker upplysning för att finna något som han aldrig satt foten under ett familjebord! Jag önskar. Och jag går så långt, att jag ej helhar sett mig omkring vid ett par badorter, ler kan finna det vara något så rysligt föroch jag har där kunnat betrakta en hel hop undrande eller dåligt att svara på en sådan rätt söta flickor, hvilka naturligtvis där visat annons, och det på fullt allvar. Ty Eva må sin allra angenämste sida, — men jag har säga hvad hon vill, men det är alldeles sä- haft den oturen att icke upptäcka en enda, kert, att lika väl som somliga af dem äro som jag tänkt mig kunna lefva och göra skrifna på narri, så äro andra det på verkligt hemmet trefligt för en man, som ej har råd allvar. att bestå en skilling öfver 4,200 kronor om Nu vill jag bara i all ödmjukhet fråga: året till det hela, utan att skuldsätta sig, hvilhvarför skulle icke den första inledningen till ket han icke gör. Det måtte väl ändock en ömsesidig bekantskap kunna få ske på denna finnas husliga flickor nu lika väl som förr, väg lika väl som på någon annan, — ty på och det är bara min otur, att jag inte känner något sätt måste två människor, som ej känna eller träffat på någon! hvarandra från barndomen, ju nödvändigt förUnder sådana förhållanden är giftermålssta gången sammanträffa 1 Tror man vanligen, annonsen dock en resurs, fastän mitt eget föratt om en herre blir presenterad för oss på en sök slog illa ut. Det skulle dock ha slagit bal, dansar en vals, en fransäs och om det så ännu värre ut, ifall jag hade nappat på den vore själfva kottiljongen, att han blir på det fina krok, som utlades från ett håll.
Hamilton anfört; anhåller jag Den 5 April f. m. ali fä föreslå R. o. Ad. att förena sig uti Hr von Hartmanstlorlfs förslag på så sätt, att R. o. Ad. skulle antaga inbjudningen, likväl med förbehåll att för ett eller annat enskildt fall, om sådant af någon ledamot begäres, vidtaga särskild behandling. Hr von Hohenhausen: Jag tror att vi komma på samma punkt med så väl det ena som det andra sättet att tillvägagå, sedan en ledamot förklarat att vi skola votera öfver hvarenda punkt som förekommer. Antingen nu BondeSt. har förbisett denna fråga, godkänt voter:s-propos:na eller icke, så står det dock fast, att BondeSt., vid afgörandet af tulltaxeförslaget, har bestämt utförselstull-afgifter, och att R. o. Ad. är det andra Stånd, som borttagit dessa afgifter; och när det icke är någon anledn. att vi icke framdeles skola blifva ensamme om vårt beslut, så vet jag icke något skäl hvarför vi icke kunna afstå derifrån och förena oss med det Stånd, som åsatt den lägsta utförselstullen. Jag vidblifver mitt yttrande, att R. o. Ad. bör antaga Utskrs inbjud» ning, utan alt Ståndet derföre kan anses afstå från principen. Hr Gripenstedt: Det förefaller mig, att projecternas antal ökas i samma mån som discussionen uttänjes, och att svårigheten alt komma till något slut med saken i följd deraf tilltager. Jag får derföre helt enkelt hemställa, om icke R. o. Ad. skulle vilja antaga såsom det ena alternativet Hr von Hartmansdorffs förslag och såsom det andra Frih. Hamiltons, så att vi måtte komma till votering emellan dem. Frih. Ridderstolpe: Om jag icke hört orätt, så har Hr Prytz tillstyrkt bifall till Hr von Hartmansdorffs förslag att Ståndet skulle ingå på den utaf Bevilln.Utsk. projecterade inbjudningen att afträda från Ståndets fattade beslut l’ör:de exporttullens borttagande, dock med det tillägg, att Ståndet skulle äga rättighet att, vid ett eller annat särskildt angeläget fall, ändra sitt beslut att ingå på inbjudningen.