Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Troligen blilver tillökningen i kostnader ännu betydligare deri genom att denna bibana, för att träffa Laga-linien, måste dragas genom den höjd, som skiljer de åt öster rinnande vattnen från dem, som rinna åt söder. Det torde således, äfven i detta hänseende, icke vara likgiltigt om södra stambanan kommer några mil mer eller mindre åt öster eller om, såsom Utskottet yttrar, den kommer 2 å 3 mil närmare Calmar och Carlskrona. Af Ståts-Utskottets Utlåtande JYs 86. Af alla dessa skäl reserverar jag mig mot Utskottets beslut i valet af Lagalinien, och anhäller, att Rikets Ständer, med bifall till Kongl. Maj:ts Proposition i afseende å södra banans riktning, ville bestämma att den må dragas frän Finjasjön förbi och i närheten af sjön Salen åt Nässjö och vidare öfver Tenhult till Jönköping.)) mot 15:de punkten. »Jag reserverar mig mot Utskottets beslut i denna punkt, enär ingen bestämd grund lärer kunna finnas för uppskattandet pä förhand af de fördelar en jernväg kan, jemförelsevis, för den ena eller andra egendomen medföra, och stadgandet säledes skulle, enligt min åsigt, innebära alla frön till godtycke och chikaner.» Af Biskop Annerstedt och Doktor Nordström, hvilka instämt i Herr Stierngranats reservation mot 4:de punkten. Af Professor Carlson, mot 4:de och 5:te punkterna (rörande anslagen för södra stambanan): »Sedan den summa, som vid innevarande riksdag skall till fortsättande af Statens jernvägsbyggnader användas, blifvit bestämd lill 29,000,000 R:dr R:mt, och den vestra stambanans fullbordande, enligt Utskottets hemställan, erfordrar 17,899,668 R:dr R:mt, återstår för arbetena å södra stambanan ett belopp af 7,440,332 R:dr R:mt.
M^:l Iiefalile, all densaviiva slrulle i vederlivrliZ ordvinZ expedieras. fix l?rotoeollo. /lee/'/ M. Ke/edee/eree/ee'. eluli. till I/x;,. lltxk. 3. I8 .luli, lil. I e. «. ,/ /./. 7 .8 Mttc/e^tt /'eo/ros/Z/oee //// /»//.e/s 8/.öre c/er-, ttrr«tterre/e tt/r/r^tt/n«7rr/e «/' //ritte/ ////. s/ttÖAttd/ ee/- om /ttA^ör /./ttr/erfar s ee//ö>- r/tttte/e ee/' //ÖAs/e Dor/rs/o/err; (///ereer 8/oe/./ro/ms K/o// e/e?r 6 ./re// 1816. X.onZl. Alaj:l liar, Zevom MadiZ krvposiliov a5 elevva daZ, föreslaZil nisilia! vands a5 elel i i:sla rnomsnlel 2i ksZerinZsforiven ivlaZne sladZavde, all KonunZsn eZsr tvävne rösler i ele mai, livilieas försdraZvinZ oell åtgörande Hav 5ör Zodl livner alt i Ilö^sts Domstolen öfvervara; vell IlovZl. Alsj:l avser 8iZ föra, i sanimavlianA liärmed, fästa Mikels 8lävelers u^niärl - 6 -KonA?. TVadrgrr ^.c> 75. sambet pä de i 19 §., 21 §., a:dra mom. samt 88 §., 2:dra mom. af nämnde Orundlag gikna föreskrifter om lagkörklaringars meddelande emellan Diksdagarna.
Stadgandet i 12 Cap. 12 § bör i min tanka sålunda förändras: har Storskifte förut öfver gatt ett skifteslag, och nytt laga skifte begäres, åligger Landtmätaren aft, innan nytt skifte verkställas må, uppgöra kostnadsförslag öfver förrättningen och det skifteslagets delegare tillställa, som må ega rätt, inom 14 dagar efter deraf erhållen del, att hos Konungens befallningshafvande återkalla det begärda förordnandet för Landtmätaren till skiftets företagande, derest de skulle finna kostnaden för dryg. Då Högloft. Utskotten erkänt rigtigheten af den definition jag föreslagit öfver Bih. till R. St. Besv. o. Oec. Utsk. Uti. N.-o 41 ‘ livad med skifteslag rätteligen bör förstås, till ändring i 12 Cap. 8 §, förefaller mig besynnerligt, att Utskotten, det oaktadt, icke funnit Skiftes-Stadgan i förevarande del fordra förtydligande; men då bestämdliet, synnerligast uti definitionen, är utaf största vigt uti Lagstadganden, anser jag mig böra yrka, att den af Utskotten erkända rigtigä definitionen, som af mig blifvit uppgifven, nemligen: med Skifteslag förstås dell samfällighet, som skiftas eller hvarutur skiftet sker , bör antagas. Af Herr Prosten Nordin> som förklarade sig icke kunna instämma uti Utskottens yttrande, i anledning af 1 Cap. 3 §, utan härvid åberopade sin emot förra Betänkandet i denna del förut afgifna reservation ; och instämde häruti Herr Prosten Dedekind. Af Herr A. Landegren: i3 Cap. 2 §.
Stänvet wäckta fräga, att ingen ny motion dagar efter sedan detta Betänkande blifwit antagit finge upptagas, kunde förtjena afseende och af de Respective Ständen gillas. Utskottet som för sin del funnit denna motion sä nära instämmande med Riksdags. Ordningens 5b. Z, Den 8 September. 359 xfi. §., att i anseende till den tid inom bwilken detta beslut kan tagas, föga stall äterstä af de 5>me mänader, som, att räkna ifrån den tid dä Konungens Nad-ga Proposition om Stats. Werkets tillstånd och behof lill Riksens Ständer af. lomnaoes, utgöra den i Riksdags-Ordningen s' estrifne Präscriptions-tid. inom bwi ken nya frågor kunna wäckas, fär härmedelst Riksens Sränder wördsamligen föreflä, att till närmare bestämmande af tiden denna motion till alla de» lar gilla. Om Utskotten derjemte äläggas, att framför allt annat inkomma med yttranden öfwer de wigtiga ämnen, som röra Financerne, Be. winningen och besivarandct af Kongl. Maj:ts Näoiga Propositioner, och Riksens Ständer täckas besluta att desia ämnen framför alla andra till pröfning företaga, tror Utskottet sig hafwa föreslagit allt. som till tidens möjliga minnande och ärendernas beredande till den tidpunkt, dä swar ifrän den ulkorade Thronföljaren kan inträffa, möjligen kan wara att göra. Skulle wid sisinämde tidpunkt nägra mindre wigtiga ärender, eller sädane, hwaröfwer Riksens Ständer blott äga att önskningar framföra, wara oafflutadc, tillkommer det dä Riksens Ständer att pröfwa huruwida de derföre wilja förlänga sin härwaro, eller om icke desia mäl kunna till en annan tid uppskjutas.
OJ. AO Uti en till' Kongl. Majit ställd underdånig skrifvelse,. liar Kongl. Maj:® och Rikets Svea Hof-Rätt andragit och hemställt, att, sedan Rikets Ständer den ij nästiidne September förordnat Hof-Rätts-Rå det uti Renialdo llolRätt, Riddaren af Kongl. Nordstjerne-Oiden Carl Ludvig Landin att varas deras Justitiae-Ombudsnian, samt han, jemlikt Instructionen för Justitia^ Ö inb tid sm a nnen, ej må sitt innehafvande Embete såsom Ledamot i HofRätten utöfva, Ordinarie Notarien uti omförmälde Hof-Rätt, Häradshöfdingen Fredrik Widegren måtte Nådigst eonstilueras att, i Justilise-Ombudsmannen Landius ställe, Hof-Rätten såsom adjungerad Ledamot tills vidare biträda. Enär derjemte behofvet af en adjungerad Ledamot hos Svea HofRätt, i stället för Ju s liliasOrri buds ma nnen Landin, kunde förutses komma alt i flere år fortfara, men den person, hvilken af Kongl.
Sätt dig själf ner att läsa hvad allt vi skrifvit — men, på din näsa du först må taga en bra pince-nez, ty eljes räds jag, att du ej riktigt kan se hvad allt vi ha gjort för viktigt, hur bra vi styrt och hur klokt vi ställt. En fri uppfattning ej skadar heller — det icke här gäller bagateller, det må du komma ihåg så snällt. En smula motståndskraft ock tillika, for att med tankar och ord så rika stå ut. Det kommer att jresta på! Well — nu till verket du modigt drage! - Ett » lycka till » du då med dig tage! Ett » välbekomme» till sist också —. En soensk kvinna. U r notisboken. Kronprinsessans hälsotillstånd har under den sista tiden varit mindre tillfredsställande, i det att liksom de senaste åren samma sjukliga symptom från nervsystemet med atfölj ' ande allmän svaghet och ofta återkommande svimningsanfall åter inställt sig. På grund häraf kommer h. k. h. att så länge som möjligt fortfarande vistas på Tullgarn. Prinset san Ingeborg har af Svenska slöjd föreningen på styrelsens förslag valts till föreningens första hedersledamot. Svenska kvinnornas fredsförening har bildats härstädes, med uppgift att väcka de bildade kvinnornas i vårt land uppmärksamhet och intresse för fredens bevarande genom fredliga och moraliska medel, särskildt genom uppfostran. Föreningen kommer att arbeta själfständigt vid sidan af Svenska fredsoch skiljedomsföreningen. Ledningen ligger i fru Emilia Broomés händer. En skrifoch, läspulpet, afsedd för såväl skolungdom som äldre, är af bokhandlar A. Sahlström utsänd i marknaden. Den bekväma och nätta lilla tingesten torde genom sin praktiska inredning och billiga pris förvärfva många vänner, och vi hänvisa till de närmare upplysningar, som lämnas af annonsen i dagens nummer. Handarbetets Vänners höstutställning smakfull och rikhaltig, ägde rum den 22, 23 och 24 d:s under liflig tillströmning af för handslöjd intresserade. Den röda tråden i denna utställning, liksom i dess flesta föregångare, var en utpräglad sträfvan att göra gällande våra nationella mönster och väfnader samt för dem bana vägen till våra hem. Till ledning för den af samma anda besjä- lade delen af allmänheten var ett särskildt rum fullständigt inredt i allmogestil.
Prat, ifig — Jgsf. 9:de Santt. stil ra Häft. a3 Vrot« TJtdr. il. rs T)p,c. ms för Häradsskrifvare, att ovilkorlig! följa det föreskrifna Formulairet för Debetsedlar, och Contracts-Prosten lleurlins Memorial, innehållande anmärkningar vid beräkningen af Lysnings - sedlars Chartering samt Controll deröfver. Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet: *:o Professoren Hasselroths Motion, om förbud emot marknader, sorn af Vederbörande icke blifvit tillåtne. a:o Biskoppen m. m. Doctor Wallenbergs Dito, om afskaffande af markna ds-platser vid Kyrkor; och 3:o Professoren Moréns Dito, att fattig-procenten i Sterbhus måtte i Carlstads Stift få ingå till församlingarnes Fattig-Cassor, och icke till Hospitab ' i Carlstad. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D, Remitterades till Stats - Utskottet: 1:0 Herr Petersons Memorial, hvaruti begå - JPrat, t/fdr. d. is 2)te, lgig. m res, att en gammal raserad Kyrkogård vid Landskrona Stads Norra infart må ordnas till en allmän Trädgårdseller Pro. mcnade-plats; 2:o Herr Ekermans Memorial, angående rät» tighet för godsoch fartygs-egare, att vid inträffande olyckor, som genom lotsar* bristande skicklighet eller vårdslöshet föranledas, undfå full ersättning för förlust ef de i LotsBåkoch Fyr-Afgifter influtne medel, eller dermed gemenskap egande fonder; uti hvilken Motion Herrar Santesson, Lamberg, Hemberg, Donner och Peterson sig förenat; och 3:o Herr Löfvenii Memorial, angående begärd fortsättning af Eskilstuna Stads Borgerskap* år 1832 tilländalöpande arrende af Eskilstuna Kungsladugård. Statsoch Banco - Utskotten: Herr Rydströms Memorial, angående Laneunderstöd af Banken till Staden Calmar för reparerande ef Domkyrkan derstädes. S. DRemitterades till igo Prat. U»dr. K. n
St. afgifna berättelser om verkställd granskning af Riksg.Cont., det derunder lydande Gen.AssistanceCont. och Götha Canalbolags, samt Malmö f. d. Discontverk; Lag - Den 24 April. Lagutskottet: N:o 3o. öfver Riksd.-fultmrge Pehr Jönssons och Pehr Henrikssons motioner om inskränkning af det i nu gällande lag föreskrifna antal af nämndemän; Is':o 3i. öfver Riksd.-fullm. And. Nordmarks motion om inskränkning af den nuvarande tillåtelsen för ynglingar bland allmogen att vid 18 års ålder ingå äktenskap; N:o 32. öfver Riksd.-fullm. Joh. Erikssons motion om förändrade föreskrifter ronde den undersökning, som bör föregå, innan sjelfspillingar må begrafvas; N:o 33. öfver Riksd.-fullm. Botvid Jonssons förslag till vissa föreskrifter i afseende på tiden, inom hvilken ransakning öfver häktad person borde företagas, m. m.; Allm. Besvärsoch Oecon.Utskottet: N:o 34. i anledn. af väckt motion derom, att de 124 tunnor spannmål, som under benämning af domkyrkotunnor nu årligen gå ifrån Hernösands stift till Upsala domkyrka, hädanefter må tillfalla Hernösands kyrka. Upplästes och lades på bordet följande frenne från Ridd.- Utsk. inkomna memorial: 1:0 ang:de Riddarhusärendernas förvaltning sedan början af sista riksdag, m. m.; 2:0 ang:de förvaltningen af Wadstena Adliga Jungfrustifts ärender sedan sista riksdag, 111. m.; 3:o i anledn. af Gr. Cronhjelms, OttoAug., anförande i frågan om maximisumman för utlåningen på namn, II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 3 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Thorsdagen den 24 April 1834- Plenum kl. io f. m. Öppnades
Han var en Proteus – olika hos olika qvinnor. En flicka, sådan som Rakel, var för hans öfvermättade sinnen dock ännu en retelse, desto större, ju mer hennes enfald afbröt mot hans vanliga väninnors verldserfarenhet. Alldagliga byten tog han med storm. Hos Eusebia, den blaserade Romarinnan, var det han och icke hon, som koketterade, som spelade blyg, behagsjuk, nyckfull, oerfaren, och ehuru Eusebia genomblickade det, voro begge för kloka att förjaga en illusion, af hvilka båda hade samma nöje. Rakel älskade honom. Han var allt för henne. Hvem undrar då, att hon kände sällhet i denna kyss? Men hon öppnade ögonen och rodnade upp till pannan. Hennes blick bad om förskoning från förnyad sällhet; men den djerfve var obeveklig. Han röfvade kyss efter kyss. Rakel hörde ej, huru det aflägsna sorl, som förnams från norr, kom allt närmare, huru det allt tydligare blandades med bullret af en folkmassas tramp, det dofva brusande ljud, som ett sådant månghöfdadt, tusenfotadt vidunder åstadkommer, när det framtränger genom en stads trånga gator och vid hvarje gränd, hvarje öppning, hvilken det stryker förbi, sväller ut, rycker med sig allt, som möter och förenar det med sig. Men slutligen urskiljdes i detta förvirrade larm rop, genomträngande och vilda, vittnande, att det månghöfdade vidundret var retadt, att det sökte fiender, och att dessa fiender måste darra för en annalkande hämd. Nu släppte Karmides Rakels hand. Ropen hade trängt till hans öra. Han anade deras betydelse. Han steg upp och lyssnade. Äfven Rakel hörde den annalkande orkanens brus. Hon grep efter Karmides’ hand och tryckte sig darrande intill honom. Under den förskräckelse, som fattade henne, flög hennes första tanke till föräldrarne. – O Gud, mina arma föräldrar! De äro ute. Hvad kan icke hända dem! Huru skall jag rädda dem ur faran? Jag måste ut. Jag vill skynda till synagogan. Karmides, följ mig! Jag fruktar intet, när du följer mig.
R:dr att erfordras; äfvensom Förvaltnings-kommittéen slutligen anmält, alt då, enligt hvad Kommittéen både af inkomne handlingar och genom å stället förrättade inspektioner erfarit, de tilläranade nybyggnaderna, hvartill ritningarne och kostnads förslagen i underdånighet bifogats, voro af behofvet högeligen påkallade, Kommittéen ansåge sig i det Svenska jordbrukets intresse böra förorda bifall å Styrelsens ansökning om beredande af erforderligt anslag till samma byggnaders uppförande; — och hade härefter öfver-intendents-embetet, genom nådig remiss anbefaldt att angående de ifrågaställa byggnadsföretagen sig yttra, under den 10 sistlidne Februari till Kongl. Maj:t öfverlemnat och såsom sitt eget åberopat ett af Arkitekten, Professoren m. m. C. G. Blom Carlsson, uppå anmodan, i ämnet afgifvet yttrande, enligt hvilket nämnde Arkitekt icke haft något att erinra emot de af Förvaltnings-kommittéen insända ritningarne, men deremot ansett kostnadssumman för alla fyra byggnaderna, af uppgifna skäl, böra nedsättas till lägre belopp än 159,711 R:dr 2 öre. Vid nådig pröfning af detta ärende, har Kongl. Majit, med afseende å de föreslagna byggnadernas vigt för Landtbruks-institutets bringande i fullt ändamålsenligt skick, och med särskild fästad uppmärksamhet på de för närvarande vid Ultuna befintliga stalloch fårhus byggnadernas bristfälliga tillstånd, hvarigenom de, enligt hvad upplyst blifvit, äro menliga för de derstädes förvarade djurens helsa, funnit Sig, oaktadt riksdagen långt framskridit och fastän byggnaderna, enligt förslaget, knnde anses blifva af mera dyrbar beskaffenhet än behofvet oundgängligen kräfde, genom förevarande skrifvelse böra till Rikets Ständers pröfning öfverlemna, huruvida tillgång till det för ifrågavarande byggnader erforderliga anslag må kunna beredas.
Rätten lögde Revisions-Afdelningar, och ej eller stjäligcn af dem tillförwäntas, hälst deras befattning, endast och allenast inskränkt inom de dem hwardcra för en soeciellare Revision tilldelade Räkenssaper, hwar en lämnar rådrum eller utwäg till öfwersigl af det hela, hwarföre ock Deputerade ansett af högsta wigt, alt en sa beskaffad generel tillsyn med thv ätföljande granskning, efter samlade synbart langwäga och till äfwentyrs undangömde upplysningar, borde af Deputerade anställas. Enar ett sädant förhållande skulle wittna om en felaktighet uti organisation af KrigsRevisions-Werket, hwilket mäste hafwa till föremål bade den generellare och speciellare granskningen af Krigs-Redogörclserne. sä wida Kongl. Maj:ts och Kronans rätt, samt tillsyn öfwer anstagne Medels förwallning mä kunna beredas: och det icke lärer wara med god ordning öswerensstämmande, att, till Allmänna Styrelsen hörande, Embets-Wcrk äro sa ofullständigt inrättade, att uppfyllande af deras åligganden icke kan af dem förwäntas annorlunda, än genom omedelbar medwcrkan of Riksens Ständer; sa har Herr Grefwen och Justitie,Kanzi eren ansett sig icke kunna undgå, att, med afseende dera, till Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa, om icke Kongl. Kammar, Ratten mätte i Noder anbefallas, att, derest Deputerades uppgift finnes wara med werk - Den e Augusti. 2381 werkliga förhällandet öswerensstämmande, till Kongs. Mai:c inkomma med underdånigt Utlåtande och Forsing till sädane förändringar och tillägg uti Kongl. Brefwet af den zo
M:t i underdånighet anhållit om nådig framställning till Rikets Ständer angående anvisandet af eli för bolaget behöfligt ytterligare understöd, så alt delta bolag, i likhet med hvad under scdnaste riksdag beviljades bolagen för Gefle-Dala samt Norbergs-jernvägarne, komme att emot den färdiga jernbanans pantförskrifvande och bolagets genom dess direktion afgifna skuldförbindelse samt emot återbelalningsskyldighet af 3 procent, årligen, hvarvid räntan borde beräknas efter 2 procent å det obetalda kapitalel, åtnjuta såsom lånebidrag utaf statsmedlen ^:delar utaf anläggningskostnaden, eller 333,333 R:dr 16 sk. bauko, dock med afräkning af del förut utaf staten erhållna lån, hvadan skuldförbindelsen för detta lån borde lill bolaget återställas; varande till stöd för den sålunda gjorda underdåniga anhållan hufvudsakligen följande omständigheter af direktionen anförda, nemligen: kostnaden lör lokomoliv-jernbana emellan Nora och Ervalla vore i det dertill uppgjorda förslag beräknad till 480,000 R:dr Banko och således lill 30,000 R:dr mer äu den förslagsvis uppgifna kostnaden för en hästbana emellan Örebro och Nora; vid verkställigheten hade koslnaderna öfversligit beräkningen med 20,000 R:dr, i anseende lill dels den mer än fördubblade utgiften för jordinlösningen och dels den opåräknade kostnaden för en provisorisk bro öfver Jerle å i stället för den redan fullbordade, men genom olyckshändelse förstörda brobyggnaden, som kostat mer än 30,000 R:dr Banko, hvilket belopp kostnaden för uppförandet öfver samma å af en ny bro, som inom fyra år skulle vara färdig, förmodades komma alt betydligt öfverstiga; vidare hade bolaget, utöfver de af aktie-ägarne tillskjutna medlen, måst för jernvägsarbelets utlörande upplåna ett belopp al 345,000 R:dr, hvilket medförde en årlig ränteutgift af 16,250 R:dr; hvartill koni, att de financiela olyckor, för hvilka Köping-Hult-bolaget varit utsatt, äfven inverkat högst menligt på Nora-Ervalla-bolagel, enär genom dröjsmålet med jernvägs-kommunikalionens öppnande längre än till Örebro, del senare bolaget gått miste om den vinst, sorn påräknats af trafikens utsträckning lill Mälaren och Venern, samt den derigenom förväntade ersättningen för det på jernbanan från Nora till Ervalla nedlagda kostsamma arbete, sedan, i anledning af ofvanbemälda direktions derom gjorda ansökning, Styrelsens öfver allmänna vägoch vattenbyggnader underdåniga utlåtande blifvit infordrad!, har E. K.
Lånekontoret visserligen för sig allena betraktade icke böra för Direktör vid Kontoret medföra ett så beskaffadt ansvar, som 2:dra § stadgar, måste jag deremot erinra, att det just är hans ställning lill och inom Lånekontoret, hvari grunden till det uttryckliga förbudet uppenbarar sig. Då Rikets Ständer öfverlemna vården om hela Bankens välfärd i några få personers händer, lära väl ock Rikets Ständer, såsom Svenska folkets ombud, vara både berättigade och förbundne att vidtaga nödiga försigtighetsmått, på det att förtroendet icke må komma i fara att missbrukas, hvilket måste inträffa, om Direktörerne, hvar och en på sitt håll, hafva eget intresse vid låns beviljande, eller, med andra ord, äro ombud både för långifvaren och låntagaren. Angifvelsen och remissen till åtalet lära väl ock få anses innefatta bevis derom, att de, för hvilka Reglementet och Ansvarighetslagen äro skrifna och stiftade, hysa samma åsigter angående dessa författningars rätta tydning och tillämpning, som jag nu funnit mig pligtig att förfäkta; och skulle äfven straffet för så beskaffad öfverträdelse, som här är i fråga, anses vara nog strängt, så tillkommer det likväl hvarken 71 åklagaren eller lagskiparen att inskränka, för att ej säga tillintetgöra lagbudets tillämplighet. Fullföljande alltså ansvarspåståendena i bela deras vidd, öfverlemnar jag underdånigst målet till Eders Kongl. Majits nådiga pröfning. Sedan ofvanintagna underdåniga besvär voro till Kongl. Majits Nedre JustitieRevisions-Expedition ingifna. emottog jag samma dag från Direktionen öfver Rikets Ständers Lånekontor i Malmö en, i anledning af gjorda förfrågningar i ämnet, aflåten skrifvelse, jemte handlingar, hvaraf föranleddes en ytterligare underdånig skrift, som af mig den 23 April, inom besvärstiden, tillika med nämnda handlingar till Kongl. Justitie-Revisions-Expeditionen inlemnades och var af nedanstående innehåll: Stormäktigste Allernådigste Konung!
Med iakttagande häraf skulle den årliga aflöningen blifva 25,450 R:dr, eller för nästa statsreglerings-period 76,350 R:dr; och Utskottet hemställer, att Rikets Ständer måtte å Riksgälds-kontoret anvisa sistnämnda summa, 76,350 R:dr, till Kongl. Maj:ts disposition.» Vid flera särskilda punkter i utlåtandet: af Herr Björck: »Då Stats-Utskottet äfven inom denna titel, vid bestämmande af löne-beloppen för åtskillige embetsoch tjenstemän, efter min åsigt, öfverskrida det nödvändiga och lämpliga, finner jag mig böra reservationsvis tillkännagifva, att jag ansett lönerne för nedannämnde embetsoch tjenstemän böra bestämmas så lunda: för Departements-chefen till 12,000 R:dr, för hvartdera af Statsråden utan departement till 10,500 R:dr; för Cheferne för Landtmäteri-staten, för Teknologiska Institutet samt för vägoch och vattenbyggnads-styrelsen till 5.000 R:dr för hvardera och för Byrå-chefen vid nämnde Styrelse till 4,000 R:dr. Hvad Landsstaten beträffar har jag ansett, att om lönen för Kronofogden bestämmes till 2,500 R:dr, hvilket belopp jag trott kunna nedsättas till 2,400 R:dr, så bör ersättningen till de Kronofogdar, som icke äro med boställe försedda, utgå, enligt Kongl. Majrts nådiga proposition, med endast 150 R:dr; dertill den vissa Häradsskrifvare tillkommande enahanda ersättning äfven bör fastställas. Länsmännens aflöning synes mig jemväl böra bestämmas på sätt, som uti högstberörde proposition blifvit föreslaget.