Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Sålunda har uti del nådiga förslaget, i öfverensstämmelse med den önskan, Rikets Ständer i underdåniga skrilvelsen den 25 Augusti 1860 framställt, i sista mom. af 7 § samt i 8 § inrymts stadgande!) af sådan syftning, dock endast afseende vissa j ärlig are slag af rofdjur. — 1 anseende till den stora skada som ej mindre å vildbrådet, än ä husdjuren vållas af räfven, och enär i de flesta af rikets orter jagt efter detta djur icke kan bedrifvas, utan att jagten fullföljes in på egoområden gränsande lill dem, der jagten börjats, och ofta öfver flera sjellständiga possessioner Kafva Rikets Ständer ansett, sitt äfven della djur slägte bör upptagas i 7 § jemte björn, varg, lo och jerf. Den inskränkning i enskilda jagträtten, som innehålles i 9:de §, gäller i 1808 års stadga alla rofdjur. Till förekommande af missbruk och alltför stora ingrepp i den enskildes rätt. har, enligt det nådiga förslaget, rättigheten att efter tillsägelse nos jagträttens innehafvare, men utan hans deltagande eller medgifvande, företaga rofdjursjagt å annans mark, ansetts böra omfatta allenast jagten efter de fyra farligaste rofdjursslägtena björn, varg, lo och jerf. — Emedan af 9:de § omedelbart följer, att brukare al annans jord, ej mindre än hvar och en annan är berättigad alt derstädes idka jagt efter de i denna § omhandlade farligare rofdjuren och det icke synts lämpligt att i vid sträcktare mån begränsa friheten all i sådant afseende kontrahera, hafva orden ”om jagt efter nyttigt vildt" framför “aftaladl" i 3 § sisla mom. uteslutits. På sätt här nedan vidare skall visas, bar med afseende å sistnämnda fyra djurslag äfven medgifvits undantag från förbudet att under vissa lider begagna hund till jagt. Om jagtens vård. §§ H-18.
Den framställning i förevarande ämne, som, enligt hvad ofvan är omnämndt, blifvit gjord inom Bonde-Ståndet, innefattas uti en derstädes af Riksdags-fullmägtigen Sven Rosenberg från Christianstads län väckt motion, hvaruti Rosenberg, jemte allmänna 8 Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 192. anmärkningar i enahanda syftning, som Prosten Sondéns motion innehåller, särskildt framhållit sexmännens besvär, hvilket ansågs vara vida större nu än förr, då gårdarne i hvarje by ännu ej vöre genom utflyttning kringspridda, ulan inom en jemförelsevis obetydlig omkrets sammanbyggda, samt stamboks-insamlingen följaktligen kunde utan synnerlig möda verkställas; äfvensom motionären såsom hufvudsakligt skäl för ändring i nuvarande sättet för anskaffandet af kyrkobyggnads-understöd åberopat den omständigheten, att kollekt-insamlingen, som vanligen verkställdes under sjelfva gudstjensten, ovilkorligen måste vara för den allmänna andakten af högst störande inverkan; ■— och har, med anledning häraf, motionären hemställt, att Rikets Ständer, till kollektoch stamboks insamlingarnes afskaffande, måtte på Riks-statens 8:de Hufvud-titel afsätta en dessa insamlingars årliga belopp motsvarande summa, att af Kongl. Majit, efter ansökning i hitintills vanlig ordning, utdelas till de församlingar, som i nåder pröfvades vara af kyrkobyggnads-understöd i behof. Stats Utskottet, som jemväl tagit kännedom om de yttranden inom förenämnde tvänne Riks-Stånd, hvartill omförmälda motioner gifvit anledning, får, efter öfvervägande af hvad härutinnan förekommit, till en början erinra, att då det, enligt lag, åligger vederbörande församlingar att bekosta sina kyrkobyggnader, torde häraf vara en gifven följd, att Staten endast undantagsvis, när sådant i följd af särskilda omständigheter är oundgängligen nödvändigt, bör med sin hjelp träda emellan.
Med de i reservationen omförmälde 54] t:r spanmål, som förr utgått in natura, kommer således icke hädanefter att förhållas annorlunda ån, som redan var stadgadt ang:de öfrige dylika anslag på samma stat. Det synes väl således icke lämpligen kunna ifrågasättas, alt häruti tillvägabringa en ändring, stridande emot hvad R. St. förr derom beslutat. Utdrag utur Slats-Liggaren. Riks-Statens Åttonde hufvud-titels anslag för Lappmarks Ecklesiastik-verk. Westerbottens län. Lycksele : Skolmästaren, hvilken i lön beräknar 30 t:r kronotionde spanmål in natura från Arnäs kyrkoherberge, erhåller dessutom kontant 37: 16. forsselpenningar 26: 12. En Catechets aflöning 12 tunnor korn efter Westerbottens markegång (år 1847) u 9] r:dr. — 112 r:dr. Sex frielevers underhåll och beklädnad å 6 t:r korn för hvardera eller 36 t:r å 9] r:dr. — 336: r:dr, hvarifrån såsom tillgång afföras de af Skytteanska hemmanen i Umeå socken denna skola in natura tillkommande 24] t:r å 9] r:dr. — 228: 32., återstå 107: 16. Norrbottens län. Arjeploug: Skolan: Skolmästarens lön 30 t:r korn efter Norrbottens markegång (9] r:dr). Jockmock: Skolan, Skolmästarens lön, 30 t:r korn å 9] r:dr. Sex Frielevers underhåll och beklädnad 36 t:r korn å d:o (9] r:dr). En Catechets aflöning 12 t:r korn å d:o. Gellivare: Skolan: Skolmästarens lön, 30 t:r korn å 9] r:dr. Sju frielevers underhåll och beklädnad 42 t:r korn å 9] r:dr.
Likasom det varit ofullständigt, derest Utskottet handlagt den allmänna financiela frågan, utan att först utreda den speciella, som så hufvudsakeligen skulle inflyta på Regleringen; bade det må bända ock varit nog litén uppmärksamhet lemnad åt Bolagets, genom ett Privilegium, stadgade rätt, derest man Bolaget alldeles obördan uti en sådan generel reglering ingått, som äfven omfattat dess hittills bestridda LåneRörelse. 554 Ben 10 Januarii. Utskottets mening var åtminstone, att, i förening med Banquens säkerhet, göra allas rätt gällande, och erhålla fullständiga Materialer för hufvudsakens behandling; helst i saknad .deraf arbetet förmodeligen blifvit återförvist och ytterligare tidsutdrägt derigenom förorsakad. Af dessa i korrthet vördsamt anförda skäl kan jag sålunda icke medgifva, att BancoUtskottet skulle hvarken i form eller sak härutinnan oriktigt hafva förfarit; men underkastar emellertid mitt omdöme Ilögloflige Ridderskapels och Adelns upplystare pröfning. Friherre Cederström: Jag klandrar alldeles icke Motiverna till BancoUtskottets ifrågavarande åtgärd, utan blott formen; ty om Utskottet genom BancoFullmägtige befallt Banquens Ombud i CanalDirection, att göra denna Direction den fråga, som nu blifvit gjord Bolaget, så hade ingen ting dervid varit att påminna. Uti alla sådana frågor, hvilka Riksens Ständer sluleligen afgöra, kunna icke vederbörande Utskott iiga rätt vidtaga preliminaira beslut, utan Riksens Ständers dertill lemnade bifall, och jag tror att BancoUtskottet ganska väl kunnat besvara Konungens Nådiga Proposition, utan att af CanalBolaget få svar på den detta Bolag gjorda fråga, så framt icke meningen var, att, i fall Bolaget skulle förklara sig oförmöget, alt utan serskilt bidrag fortsätta Discontrörelsen, deraf söka anledning att beröfva Bolaget denna rättighet, utan att derföre lemna en motsvarande ersättning: Men då Bolaget icke vållat den inträffade närvarande Den g Januarii. 555 förlägenheten, anser jag
Retjening beträffar, det jemväl öfverletnnas till Kgl, Maj ts Nådiga åtgärd, att, vid tillämpningen af de lagde grunderne, tillse hvad billigheten klafver i anseende till förekommande omständigheter, så att, i enlighet med Riksens Ständers ändamål, skä igt understöd må tilldelas den dertill förtjente, roen derutöfver någre personella förmåner icke hestas. Vidkommande för öfrigt Högstsalig EnkeT)rottningens enskildie Pensionärer, som af dess ädelmod och ömhet för behöfvande varit understödde; så saknade Stats-Utskottet vid ärendets handläggning förre gången all uppgift och underrättelse i denne del, hvarå Utskottet i Siats-Utskottets Jittänkanden. 2063 annat fall icke hade underlåtit, att fästa afseende; Och, sedan Utskottet af hvad sorn nu blifvit andraget, fått anledning inhämta den närmare upplysning härutinnan, att beloppet utgör 3,654 R:dr 32 sk., hvarutaf likväl utgå dels underhåJls-kostnademe för arne vid Institutet för Blinde och Döfstumme intagne Gossar 300 R:dr, som när desse afgå böra upphöra och besparas, dels ock till Stadens fattige 600 R:dr och till Hennes Majtt Drottningens Hospital 300, hvilka sistnämnde 2:ne Summor af tillsammans goo R:dr icke kunna Stats-Verket påföras; så, och enär för öfrigt desse Pensioner, utgörande, efter afdrag af berörde goo R:dr, 2,754 R:dr 32 sk., till den del desamma äro anslagne verkligt behöfvande personer, synas böra såsom en taeksamhetsgärd åt ögst salig Hennes Maj:ts minne bestås så länge innehafvarne lefva och äro derutaf i behof, hemställer Stats • Utskottet, det Riksens Höglofl. Ständer i underdånighet till Kongl. Majus visa och Nådiga bepröfvande äfven öfverlemna att låta tilldela desse
Pä befallning, kst. krööelius. Efter en korrt öfwcrläggning om detta Protocolls -Utdrag, säsom nägon Ledamot först prkat, men sedan derifrän afstätt, borde ligga pä bordet, besiötS att ben dc'ri granskade fräga borde till Lag - Utskottet rciliilleras. UpplästeS följandet Uldrag af Protocollct hället uti Rik, sins Höglofl. Ständers Stats - Ut, skott d. 5 Ottober iZOg. S. D.' Som hwarje Soldat wid wifla Reze, menkcr älnjuttr En Tunna Krono-io:de Spannemäl Den 16 October. 4267 pä Lön, oaktadt de derutom skola hafwa lika förmäner med Soldater tvid andre Regementen, hwilka icke stola undfä sädan Krono - Spannemäl, sä har ifrän det hederwärda Bonde«Ständet blifwit föreflagit att denne Krono-io:de Spannemäl mätte desto heldre till Staten indragas, soni Rotarne tvid andra Regementet och pä magrare Orter i Riket icke stola njuta denna fbrmohn, och densamma, säsom icke förenad med motswarandc större fbröjndelscr, icke eller skäligen syneäga ruin för somlige dä den för alla Regementet icke blifwit stadgad. I anledning häraf har Stat Utskottet om beskaffenheten as denna io:de Spannemäl gjort sig underrättad ocb funnit, att densamma ivid Kncktehällets inrättning och Indelnings, wärketS upprättande pä 1680 talet blifwit bewiljad Soldaten till underhäll pä de ställen, bär Rotarne funnits wara af fläta och ringa wilker.
Räntekammaren, att de personer, som der innehafwa trägne och an. swarige tjensier, icke sakna nödig utkomst, stall det Hederwärda Ständet säkert icke afflä att den iftägawarande obetydliga summan mä, un. der Norbergs fä äterstäende dagar, pä Allmänna Indragnings Staten uppföras, hwartill detzutom zme Ständ redan lemnat bifall. tz-.o Ränta till Hamburgske Banquiererne för pommerske Lammarens skuld samt sjelfwa Capitalets öfwerflyttande pä RiksZälds-Contoiret under wista wiktor. De Politista orsaker, som utgöra grunden för sambandet emellan Swerige och Pommern kunna icke wara ämne för Stats.Utstottet, ej eller tillhörer detsamma att intränga i detta sistnämda Lands styrelse och Förwaltning. Hwatz som, i anledning af Konungens Nädiga Pro. position, det älegat Stats.Utstottet att beswara, är frägan, om Swerige bör biträda Pommersta Landet att afbörda sig en skuld, som detta Landet blifwit äbragt genom sitt oförwällatze deltagande s en -Swensk KonungsiKrigs.ai.stab ter, Den 12 Oetober.. 119 tor, genom hwilka det derförutan iräkat de stör. fia olyckor, hwarifrän det längsamt repar sig till förmägan att bära egna skulder. De stal som Stats.Utstottet i sitt Betänkande framställt, Utbeder sig Stats.Utstottet att till widlyftsqhets undvikande här fä äberopa, säsom, efter Stats. Utstottets tanka, tillcäckeligen bäde upplysande och bindande; med tillkännagifwande, att de zme andre Riks Ständen Betänkandet gillat. Hwad Stats.Utstottet i det ena och andra yttrat, öfwerlännäs för öfrigt till det Heder», wärda Ståndets pröfning ^vördsammeligen. Orebro den 12 Oetober, 1810. UZzlog.
December 1861 hållen besigtning förklarats vara oduglig för 75 man, men kunna, efter förutgången ändamålsenlig och fullständig reparation och förändring, rymma 35 man, hafva Rikets Ständer, enär således berörda kasern icke torde lemna utrymme för hela den nu till ständig tjenstgöring föreslagna styrkan af 60 man, funnit sig ej kunna till E. K. Majäs förevarande nådiga framställning lemna bifall. Bih. till BSt. Skrifvelse, N:o 67. Vidare har E. K. Maj:t föreslagit, att, för fyllande af behofvet utaf ökadt antal exercishästar för artilleriet å Gotland, det å nationalbeväringens stat nu uppförda anslag, 750 R:dr, till lega för exercishästar måtte förhöjas med 750 R:dr. Enligt hvad af Statsråds-protokollet inhemtas, hade militärbefälhafvaren anmält, att det hittills å staten uppförda anslaget, hvilket ursprungligen varit beräknadt till tre dagars exercis med anspända pjeser under beväringsbatteriernas batterimöten, visat sig otillräckligt, så att, med anledning af ökadt pris på legan för hvarje häst, förknappadt antal hästar för pjeserna måst begagnas. Då detta sätt att anspänna kanonerna af flera skäl vore mindre lämpligt och dessutom, i anseende till beväringens förändrade indelning, artilleriets styrka komme att i allmänhet öfvas efter den för vapnet fastställda effektiva numerär, erfordrades, enligt noggranna beräkningar, i berörda anslag en förhöjning af 250 R:dr. Derjemte och som artilleriets stamtrupp borde blifva ett mönster för beväringsbatterierna, hade militärbefälhafvaren ansett denna stamtrupp böra öfvas i sex dagars exercis med anspända pjeser, utöfver den öfning, den tillsammans med beväringsmanskapet erhåller, och komme legan för nödiga hästar härtill, enligt uppgjorda beräkningar, att uppgå till 500 R:dr.
Skrifvelse N:o 121. 335 och ojäfvige män, och i närvaro af vederbörande Tullkammare-föreståndare, som eger att, under tjenstemanna-ansvarighet, för bevakande af Kronans rätt, besigtningsåtgärden kontrollera och, om fog till anmärkning icke förekommer, å besigtningsinslrumenlet, som ej edsvurne besigtningsmän äro pligtige att, der så äskas, med ed fästa, anteckna sitt godkännande; 3:o att minst en månads tid må bestämmas för auktionens hållande, efter derom af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet utfärdad kungörelse; dock, om någon vara befinnes så skadad, att, utan äfventyr af dess förderfvande, något längre uppskof, med försäljningen icke kan ega ruin, eller om varans värde icke står i något alpassadt förhållande till bevakningsoch magasiuerings-kostnaderne under ett sådant längre uppskof, må försäljningen, så snart kungörelse derom i strandningsortens och närmaste stads kyrkor blifvit uppläst, verkställas; börande i besigtnings-instrumentet, vid slik händelse, meddelas intyg om behofvet af eller skälet till en skyndsammare försäljning, äfvensom om hindren för godsets försändande i försäljningsändamål till stad; 4:o att alla de varor, som genom väta icke äro underkastade förskämning eller som eljest vid besigtningen finnas oskadade, skola, såsom fullgoda varor, enligt Tulltaxan lörtullas, hvaremot med lullberäkningen lör de öfrige må förhållas såsom i 1 mom. af denna § stadgas; 5:o att, änskönt godset såsom oförlulladt försäljes och det är inroparen öppet lemnadl att detsamma antingen till inrikes förbrukning disponera eller inom stadgad preskriptionstid reexportera, det skall ankomma på säljaren att, medelst en gemensam inlaga, som inom Ijorton dagar efter auktionsförrätlningen bör, med bifogande afauktionsprolokollet, ingilvas och särskildt upptaga hvad till återullörsel ämnadt är, å Tullkammaren angifva liela det varuparti, som försåldt blifvit, och att belöpande afgifter för detsamma inom den i Seglations-ordningen loreskrifna tid inbetala, vid påföljd, som i sagde författning jemväl stadgas. § 16.
— (Den andra hälften af lön och arfvode utgår från K rigmansh us-Kassa n.) Indel/ungs-Kontoret 1 Kamrerare, lön 1,314: bokslutsarf vode 50: 1,364: 1 Notarie, som tillika är Revisor, lön . 876: 1 Kassör, f:delar af lönen, 349: 13. 4. (öfriga |:delar af lönen utgå af Krigs ma nslius-Kassa 11 .j 1 Kammarskrifvare, lön 438: 1 Dito, lön 438 1 Dito, arfvode 200 1 Kammardräng, lön 219 1 Portvakt, hdel af dess arfvode, 20 Banko. 1,076 3,904 13 Summa | 4,980 Skillnaden utgör den årliga besparing i förvaltningskostnaden, som genom 1831 års organisation blifvit åstadkommen, 768 13 Summa | 5,748] 16J - Indelnings-Kontor den 10 Februari 1846. J. A. Hasselström. — 384 - Kongl. Krigs-Kollegii underd. Utlåtande, i anledning af 1845 års Revisorers Berättelse om granskningen af Wadstena Krigsmanshus-Kassas räkenskaper. Stormäktigste Allernådigste Konung! Efter förrättad granskning af Krigsmanshus-Kassans räkenskaper för åren 1842 och 1843, hafva Rikets Ständers Revisorer, i afgifven Berättelse, framställt åtskilliga anmärkningar, i anledning hvaraf det åligger Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs-Kollegium att, till fullgörande af Eders Kongl. Maj/ts derom meddelade nådiga befallning, förklaring afgifva. Revisorerne, som funnit att i 1842 års räkenskaper, under titel: ”skrifmaterialierj ljuspenningar och diverse andra utgifterbland annat, blifvit afförd en utgift af 1,437 R:dr 8 rst.
Proposition, N:o 71. 7 stridas, bestående af öns knappa inkomster, mod tillskott af särskildt anvisade extra anslag frän Rikets Ständers Riksgälds-kontor, icke lemna tillgångar jemväl för pensionerande af ä ön anställda tjenstemän; då det åt öfversten Haasum anförtrodda guvernörs-embete i sig förenar både militär-befäl, civil-administration och diplomatiska göromål samt aflöningen vid detta embete, hvilken lörut uppgått till 7,500 dollars eller spanska daler, för närvarande utgör 2,500 spanska daler, motsvarande 6,666 r:dr 32 sk. svenskt banko, och guvernörens på S:t Barthelemy embetsbeställning således är jemförlig med Kongl. Maj:ts inom riket varande Befallningshafvandes embeten, samt då härtill kommer, att öfversten Haasum under sin långvariga tjenstetid i särskilda befattningar å ön St. Barthelemy, i ett för helsan menligt klimat, sednast mer än tio år förvaltatguvernörsembetet och att han der är underkastad dryga representations-kostnader; vill, i betraktande häraf, Kongl. Maj:t i Nåder föreslå, det Rikets Ständer måtte förklara nuvarande guvernören" i svenska kolonien, ön St. Barthelemy, öfversten James Harlef Haasum, berättigad att, under de för tillgodonjutande af pension å rikets Allmänna Indragnings-stat i allmänhet stadgade vilkor, vid afskedstagandet från guvernörs-embetet uppföras till dylik pension för sin återstående lifstid till enahanda belopp, som, jemlikt Rikets Ständers vid 1834 års riksdag meddeldta beslut, är för landshöfdingar bestämdt, eller 3,000 r:dr b:ko årligen. De till detta ärende hörande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, till hvilket denna Nådiga proposition varder af Rikets Ständer öfverlemnad; Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. C. 0. Palmstjerna. Kongl. Majds Nåd.
Likväl har kostnaden för alla nybygggnader, dertill särskilte anslag varit bestådde, alltid blifvit beräknad och uppgifven. Att deremot äfven för den mängd af större och mindre underhållsarbeten, som förekomma, hålla särskilda journaler och visa deras kostnader, skulle ovilkorligen medföra en tillökning i den tjenstepersonal, som numera är inskränkt till det nödvändigast minsta antal för de efter nuvarande reglemente förekommande arbeten. Då civilpersonalen vid Flottans stations i Carlskrona alla Kanslier, Krigsrätt, Kontor och förråder uppgick till ett antal af 65 personer, nedsattes detta år 1837 till 54. Ar 1858 inskränktes ytterligare denna personal till 43, men om dertill läggas 4 arfvoden, hvilka såsom skrifvarhjelp komma att utdelas åt 4 antagne personor, till 47. Detta ådagalägger endast huru mycket man sökt genom förråders och tjenstebefattningars sammanslående och ärbetets förenklande kunna inskränka personalen till det högst nödvändiga antalet. Jag har härigenom icke velat motsäga Revisorernes åsigt derom, att hvarje fartygs kostnad borde vara känd och likaså det årliga underhållet, men då Rikets Ständers Herrar Revisorer yttra, att det af dem förordade bokföringssätt icke innebär sådan vidlyftighet, att deraf föranledda göromål ej skulle kunna medhinnas, är detta endast så till vida riktigt, att om perspnalen är relativ emot det ökade arbetet, så kan det sednare äfven medhinnas. Efter Öfverkommissariens och kontorsförmännens hörande, hafva de samfäldt erkänt riktigheten af en sådan förändring i reglementet, som Revisorerne yrkat, men ock förklarat, att det arbete, som förorsakades genom extrahering af en ökad mängd af arbetsoch dagsverksjournaler och uträkningar af materielens och tillverkningarnes kostnad äfvensom dagsverkskostnaden vid alla arbeten, icke kunde åstadkommas med mindre än att i Sjömilitie-kontoret anställdes en ny tjensteman och i Yarfskontoret en samt hos Materialförvaltaren, som härigenom äfvenledes finge ett ganska betydligen ökadt arbete, en, eller tillsammans tre biträdare utöfver nuvarande civilpersonal.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 2 Okt. 1854, kl. 5 e. m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Majlis nådiga Proposition, om beviljande åt staden Jönköping af dels byggnadslån, dels anslag och lån för ny tomtreglering derstädes. (R.-gs Afd.) Genom meddelade remisser hafva samtliga Riks-Slånden infordrat Stats-Utskottets Utlåtande i anledning af högstberörda, under N:o 100 i första samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoller införda, nådiga Proposition, innehållande, att efter den staden Jönköping, i början af sistlidne Mars månad, öfvergångna eldsvåda, hade dervarande Magistrat, uti särskilda, af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet anmälda och förordade, ansökningar, å stadens vägnar, i underdånighet anhållit, att, i anseende till ej allenast den prydlighet, utan äfven den större säkerhet emot eldfara, som skulle vinnas, om stenhus kunde blifva uppförda i stället för de vid eldsvådan nedbrunna trädhusen, hvartill dock, enär nästan alla egarne af dessa hus saknade medel till uppförande af sådana hus, ett byggnadslån af 300,000 Ridr ansetts erforderligt. Kongl. Majit måtte i nåder bereda Jönköping ett dylikt lån till det belopp, sorn’ Statens tillgångar medgåfve och Kongl. Majit funne lämpligt, dock under dervid fästadt vilkor, att ifrågavarande understöd endast finge tilldelas de tomtegare, som åtoge sig att uppföra hus af sten eller annat icke eld farligt ämne; hvarjemte och dä kostnaden för den tomtreglering, som, till följd af berörde eldsvåda, funnits nödig och, enligt dertill uppgjordt samt af stadens invånare antaget och af Kongl. Majit redan hufvudsakligen gilladt förslag, skulle omfatta hela staden, korarae alt utgöra ett belopp af 91,846
Mt j:ts Befallningshafvande i länet dels att, efter hållen besigtning och värdering af byggnaden, med yttrande och förslag i berörda hänseende till Styrelsen inkomma, dels ock att efter behörig utredning af frågan angående eganderätten till den tomt, hvarå häktet är uppfördt, rörande densammas användande meddela det yttrande, hvartill samma utredning kunde föranleda; så har Jemtlands läns Landsting i underdånighet hemställt, att Kongl. Maj:ts och Kronans rätt till ifrågavarande gamla fängelsebyggnad måtte utan lösen till Landstinget öfverlåtas, såsom grund för hvilken framställning blifvit af Landstinget anfördt, att byggnaden, som blifvit uppförd på den till Landshöfdingen anslagna löningsjord och således icke kunde jemte grunden, hvarå byggnaden var uppförd, föryttras, icke egde något synnerligt värde och vid nyligen verkställd besigtning uppskattats, för händelse af nedrifning och platsens afrödjande, till endast 150 R:dr Runt, men, anslagen till något allmänt för orten nyttigt ändamål, kunde åtminstone tills vidare antagligen få bibehållas på sin närvarande plats och åstadkomma ett vida högre gagn än som motsvarade nyss nämnda ringa belopp. Ett sådant allmänt behof vore ock för handen, i det att då, genom framlidne Professoren Zetterströms testamente, en större boksamling blifvit skänkt till den förr å Frösön varande skola, hvilken, förvandlad till fullständigt högre läroverk, numera är flyttad till Ostersund, men testamentet tillika föreskrefve att bibliotheket skulle förvaras i stenhus och denna föreskrift således allt hittills utgjort hinder för bibliothekets förflyttning dit till staden, der något dylikt för ändamålet passande hus icke varit att tillgå eller kunnat anskaffas, deremot antagligt vore att den gamla fängelsebyggnaden skulle kun - Kongl. Majds Nåd. Proposition N:o 25. 27 na till bibliothekshus användas. I främsta rummet vöre det för detta ändamål, som Landstinget funnit sig böra nämnda underdåniga hemställan afgifva; men, äfven för den händelse byggnaden icke skulle befinnas vara för detta ändamål användbar, anhölle