Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Antag, att jag af naturen bar ett hetsigt temperament med alla dettas svagheter: häftigt lynne, obetänksamhet, själfsvåld, nyckfullhet o. s. v., men att jag genom uppfostran och ännu mera själfuppfostran kväft dessa då- liga böjelser och i stället tillkämpat mig själfbeherskning, mildhet och sinnesallvar, så kan jag ha godt hopp om, att dessa senare egenskaper skola plantas in på mina barn; åtminstone skola de förra, äfven om de förefinnas, vara så betydligt försvagade, att de med en därpå riktad klok uppfostran tämligen lätt skola kunna bortarbetas, hvilket icke blifvit fallet, om anlaget hos mig fritt fått rotfastas. A f ännu större betydelse blir detta psykiska experiment, om det gäller bekämpande af någon viss, inom släkten utpräglad eller ärftlig last, mani, sjukdom eller svaghet. Jag vill endast nämna dryckenskapslasten, hvilken vi alla veta sträcka sina följder in på barnen, oftast i flere led. Huru oändligt mycket skulle icke mödrarna här kunna uträtta, om de blott kände sin plikt och egde tillräckliga kunskaper! Här trädde den andra sidan af deras psykiska uppgift oss till mötes: den nämligen att bilda en stark motvikt till de dåliga anlag eller skadliga impulser barnen kunnat mottaga af sin far eller t. o. m. af faroch morföräldrar. Sådana arf, som liksom hoppa öfver ett släktled och in i nästa äro för såväl psykologen som fysiologen väl bekanta och bruka benämnas » bakslag ». Det skulle föra mig längre än utrymmet denna gång medgifver, om jag inläte mig på en närmare granskning af mödrarnas ställning till barnens från andra håll mottagna impulser. Må de gifna antydningarna tills vidare vara nog och om möjligt hos en eller annan ung mor eller ung kvinna skärpa intresset för hithörande studier! Elna Tenow. M o d e r och smak. Några iakttagelser af Helena Nyblom. (Forts.) Paris fråga icke damerna först: » Hvad är modet, så att jag kan klä ' mig därefter? » De fråga: » Hvad finns det i dagens mod, som bäst passar för min person? » Och det finns alltid någonting för alla. En ung och en gammal dam, en brunett och en blond, en smärt och en korpulent dam kläda sig icke på samma sätt.
Den förra, Christina Charlotte Elisabeth, är född 1825 och blef 1847 gift med d. v. teologie docenten vid Upsala universitet Klas Herman Bundgren, den nuvarande biskopen i Karlstad, hvilken 1887 blef ledamot af akademien. Den senare, Julia Maria Louise, är född 1828, gifte sig 1859 med d. v. föreståndaren för Ev. fosterlandsstiftelsens expedition, fil. doktorn Waldemar Budin, numera teologie professor vid ofvannämnda universitet och sedan förra året medlem af akademien. Fru Elisabeth Selmer från Köpenhamn, redan förut bekant härstädes för de föredrag hon hållit i sedlighetsoch nykterhetsfrågan, höll i måndags afton å K. F. U. K:s lokal ett föredrag om kvinnans arbete på det kristligt sociala området. Fru Selmer nämnde slutligen några ord om föreningen Hvita korset, som verkar i kristligt-socialt syfte och som här Stockholm redan har åtskilliga anhängare. Johan Nordling. * Ett Det har hittills hos olika domstolar gjort sig olika meningar gällande om, huruvida det nuvarande stadgandet medgåfve, att äfven kvinna finge uppträda som rättegångsombud, och som följd däraf har äfven tillämpningen varit olika. Det är för att göra slut på detta, som den föreslagna ändringen kommit till stånd och säkerligen inom kort blir af k. m:t promulgerad. Kvinna som rättegångsombud. Högsta domstolen har lämnat utan anmärkning sistlidna riksdags förslag om, att i rättegångsbalkens nuvarande ^stadgande: » De, som för andra må tala och svara, skola vara oberyktade, ärlige, redlige och förståndige män », ordet män skail utgå .. Öm och sedlig modersvård. Komitén inom Sällskapet för uppmuntran till öm och sedlig modersvård hade härom dagen sammanträde i kronprinsessans våning i k. slottet under vice ordföranden, friherrinnan Skogmans presidium Härvid beslöt komitén tilldela 130 mödrar med 588 barn ett kontantbelopp med tillsammans 2,465 kr. jämte klädespersedlar för ett belopp af 250 kr. Den underbara tvålen. Hos firman Percy F. Luck &amp; C:o pågår för närvarande en utställning, som i synnerhet för våra damar torde vara af intresse.
Månglerskorna underrättade Catherine o m, att han slagit sig ned hos enkan Guinot, s o m hade matvaruhandel invid hallarne; Adéle Guinot troddes vara förlofvad med en handelsresande, men under hans frånvaro hade hon ingenting emot att uppvaktas af andra herrar. Catherine började nu ångra sin häftighet mot Tuleu. Tanken på att hon kanske förlorat honom för alltid gjorde henne utom sig, och för första gången i sitt lif begick hon en handling, hvaröfver hon blygdes — hon spionerade utanför fru Guinots butik, hvilket hade till följd att hennes misstan-! ^ K. A. Nydalil &amp; C:o IDUN 268 kar förbyltes i visshet. I bakgrunden af butiken sutto Adéle och Marc inbegripna i ett lifligt samtal. Hon började redan lida alla svartsjukans kval, DÅ Tuleu en dag återvände helt lungt, som om ingenting händt. Catherine var allt för lycklig för att göra honom NÅGRB förebråelser. Dagen därpå omtalade en af säljerskorna, som varit inne hos fru Guinot, att Tuleu höll på att hjälpa Adéle dekorera i fönstret. Catherine, som noga aktat sig för att låta mannen ana, hur svartsjuk hon var, blef i en hast mycket kokett, prydde sig med vackra mössor o c h präktiga smycken. Hon lagade de rätter hon visste Marc tyckte om o c h bjöd hem de vänner han trifdes bäst tillsammans med. Hade hon varit sträng förut, SÅ ville hon nu pröfva på helt andra medel. Men allt förgäfves. Tirieu fortfor att besöka fru Guinots butik. För att utforska honom sade Catherine en dag skämtande: » Du skall få se, att Adéles fästman blir svartsjuk på dig, då han kommer hem. » 1894 han var Catherine Ribots man och ingenting annat. Det var mera på trots än af elakhet han ständigt förargade henne — det var hans sätt alt visa sin själfständighct. Catherines stånd var onekligen en praktfull syn, då Tuleu slutat sina anordningar.
Då det ej är förenligt dermed, att bestämma det antal af Gode Män, som må i hvarje fall anlitas, hvilket dessutom synes desto olämpligare, som förhållandena kunna föranleda till olikhet härutinnan; och då slutligen lag och författningar redan innehålla tillräckliga föreskrifter, dels om sättet, hvarpå missnöjd part hör söka domarens pröfning, dels 1 afseende på värderingars verkställande, får Utskottet, som följaktligen ej anser en lag i den syftning, som den af motionären föreslagne, vara af behofvet påkallad, eller förenlig med de grundsatser, som i lagstiftningen gjort sig gällande, vördsamt Bih. ull R. St. Ola Jejjpssons omförmähla motion icke mätte till nätron Rike/s Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den i November 1844. Ant. till E\p, Uhk. den t Nov. kl. 2 e. m. Betänkande, i anledning af vackt motion angående bestämmelse af viss talj hvarinom vigsel, efter slutad lysning till äktenskap, bör ega rum. Af den anledning att, enär någon tid i berörde hänseende icke linnes i lag bestämd, vigseln på flere orter skall uppskjutas, ofta flera månader och ”mUon gång hela året, efter det lysning blifvit förrättad, hvilket vållade ej allenast osedlighet utan ock att vigselakten förlorade sin högre betydelse och kom att betraktas såsom endast en tom ceremoni; och då Presterskapets varningar emot deLta oskick ej skola medföra ringaste verkan, såsom saknande stöd'af lag, har Herr Conlracts-Prosten T huden, uti elt af Högv. Preste-Ståndet till Lag-Utskottet öfverlemnadt memorial, hvilket flere af Ståndet biträdt, föreslagit, att en tid af två, högst tre månader måtte bestämmas, hvarinom vigsel, efter slutad lysning till äktenskap, böi \aia verkställd, derest icke sjukdom eller andra giltiga skal göra ett längre nppskof af nöden, samt att lämpliga böter måtte stadgas för hvarje månad, söm vigseln uppskjutes utöfver denna tid.
Det stora boningshuset innehåller 15 sofrum för gäster o c h dessutom en särdeles vacker filé af m e d balkonger försedda rum för deras g e m e n s a m m a begagnande, såsom matsal, läsrum, salong o c h b l o m - sterrum samt utanför läsrummet en ståtlig vestibul, till hvilken h. m. konungen skänkt en m y c k e t prydlig spis af m a r m o r, o c h där gästerna gärna slå sig n e d. Härtill k o m m a badrum o c h bostäder för personalen samt en rymlig ekonomivåning i souierrainen. Värmeledningar, vatteno c h afloppsledningar m. m. hafva blifvit anlagda. R u m m e n äro h ö g a o c h luftiga, o c h till det senare bidrager naturligtvis husets fria läge, 170 fot öfver hafvet. R i k tillgång finnes på promenader åt alla håll på e g e n d o m e n s område o c h i den vackra parken, s o m o c k erbjuder nere sittplatser, alla i skydd för starka vindar. Under öfverinseende af Sofiahemmets föreståndarinna utöfvas värdinneskapet på platsen af en sjuksköterska från Sofiahemmet. Priserna för vistelse därstädes ställa sig sålunda: ensamt rum m e d kost — allt första klass — pr d a g: 4, 5 eller 6 k r o n o r; pr m å n a d: 100, 125 eller 150 k r o n o r; pr helt år: 1,000 1,200 eller 1,500 kronor. Större rum för 2 personer m e d kost, pr d a g: 8 kronor; pr m å n a d: 200 k r o n o r; pr helt år: 2,000 kronor. för planschupplagan, 3 hr. för den vanliga upplagan. Prenumerera på prof från det nya kvartalet! ÅNGERMANLAND. med de då ej längre » slumrande ödsliga bruset från B o r t a från myrarna. en Han fors ö g a t äro de Jämtlandsberrundt horisonten. » Han ländskt rande o c h klippformationer.
Sä ostridig den sanning är, att belöppek af den blifwande Bewillningen beror as de flera eller färre indragningar och besparingar, som i allmänhet kunna göras, sä ostridigt är det ock wär främsta Riks - Den 4 November. s§- Riksdagsmanna pligt, emot Nationen, att pä allt möjligt sätt upptänka och befordra ett rättskaffens anwändande af Statens tillgångar; För mitt del fär jag alltsä uppgifwa en betydlig besparingsom kan göras i min Landsort; och täcktes Bröderne derä lemna uppmärksamhet och bifall, fär jag försäkra att mitt förslag inom nägra fa mänader lätteligen werkställes. I mittt granskap är en Kronans Egendom belägen, som kallas Ädelfors Gutdwerk. Anrättningen af detta werk, uppköp af Hemman derunder och betz bedrifwande uti 60 a 70 ärs tid har kostat Statswerket otroliga summor, men afkastningen här aldrig swarat deremot; Detta är bekant, insedt, erkändt och blott soM eN ratitet, som en prydnad, sock en hever för Riket, häk berörde Guld werk till ttarwärände stNnv blifwik bibehållit; Sä tänge Swerige befann sig r den lyckeligare belägenhet, att kunna käla oMkostningar pä en Inrättning, som ärligen medfördä förlust, kunde derwid sä mycket mindre wara ätt erindra, som afstgten och ändamälet med denna anstalt ostridigt war beröntwärd, men nU da Staten tarf» Idar deN kraftigaste hjelp, Mäste, efter min ianka, det onyttiga wika för det Nödwändiga. Aag förestår derföre att AdellörsGuldwerk med delta ärs slut mä upphöra, samt de underliggande Hemman och Pauliströms Zernwerk pa öppen Auc. tion till den mäst bjudande, hwar för sig chlifwä försålde, hwarigenom en hals Million daler Silfwermynt sSs Den 4 November. i reda penningar inom 6 mänader fran denna dag troligen kunde indragas uti Stats-Casian.
249. angående en och annan hos Revisorerne förekommande fråga om Revisioner af. BancoUtskottets Utlåtande, VI 1. s 66 — 68, bif. af BondeStåndet, ix s 121, af PresteStåndet, ix s 129. angående föreslagen ändring i afseende på; Motioner, remitt. till BancoUtskottet, II s 1207, 1220, 1225, 1258. • om förlängning af tjden för inbetalning af Lån till; Motion, remitt. till BancoUtskottet, II 1. s 1257, I277- . om sättet för pröfningen af Lånean sökningar i; Motion, remitt. till BancoUtskottet, II s i32I. angående Lånerörelsen i. Statsoch BancoUtskottets Betänkande, VI 1. s* xxxvi — xlvi, återremitteradt af PresteSlåudet, IX s 520, bif. af Adeln, ix s 7° 5a3, återremitt. af BondeStåndet, ix s 53o DiscontVerkets Styrelse, om sammansättning af; Motion, remitt. till BancoUt» skottet, II s i 344- Utskottets Betänkande, VI 2, s 96 — i 16, återrem, af PresteStåndet, IX 3. s 26, bif, af BorgareStåndet, IX 3. s 28, återrem, af BondeStåndet, IX 3. s 62, bif, af Adelil, IX 3, s 113. Ytterligare Utlåtande, VI 2. s 322 —- 33o, lagdt? till Handiingarne af Adeln, IX 3. s 209, bif. med föreslagen ändring af PresteStåndet, IX 3, s 216, lagdt till Handiingarne af BorgareStandet, ix 3. s 224, bif. med föreslagne ändringar af BondeStåndet, IX 3. s 245, Förslag till sammanjemnkning af Ståndens olika beslut, VI 2.
— StatsUtskottets i financekunskap så utmärkte Ordförande har öppet meddelat, att hvarken den så länge önskade myntbestämningen kan göras eller ökad bevillning undvikas, om Rikets Ständers pluralitet skulle fortgå på den af Riddarhuset så förtvifladt beträdda anslagsvägen. Mitt hopp hvilar nu endast på Förstärkta StatsUtskottet. De Ledamöter af denna representationens afdelning, som hafva den smickrande utmärkning, att med Rikets Ständers rätt besluta öfver så vigtiga ärenden, vågar jag på det högtidligaste göra uppmärksamma på den vördsamma anhållan, att, vid denna nu ifrågavarande decision, Nationens vigtigaste intressen ej må förrådas. Uti 4 punkten af io HufvudTiteln har ock ett öfverraskadt beslut, efter hvad jag tror, blifvit tillvägabragt, i thy att Ridderskapet och Adeln lemnat Styrelsen den vidsträckta rätt, att emot 64 §. RegeringsFormen disponera anslagen inom Titeln till personal eller materiel, efter godtfinnande, och således Rikets Ständers ändamål (obs. ändamål) ej behöfva afses. Mot Ridderskapets och Adelns beslut, att f. d. Landshöfdingen Järta skulle vidare få behålla sin så betydliga pension till belöning för det han Den t6 October e. m. 369 lian skaffat oss ett så allmänt klandradt Statsskick, vågar jag äfven offentligen protestera. Jag får slutligen anhålla att få räkna på Ridderskapets och Adelns loyala bevåg11a öfverseende med mitt föredrag och den tidsutdrägt derigenom kunnat uppkomma. Det är ljuft att, äfven besegrad, visa, att man kan vara frimodig, då man förfäktar, utan alla considerationer, och äfven i trotts af egna intressen, en rättvis sak.
— • Att språket bär vittne om folkets andliga lif, och att påståendet sålunda i en viss mening är sant, kan visserligen ej förnekas, men sådana drag kunna endast genom rent språkhistoriska undersökningar upptäckas, och på sådana slär man sig ej lös vid blott och bart literaturstudium.Vår undersökning har sålunda visat oss, att det var en tid, då de klassiska språkstudierna utgjorde ett mäktigt humanistiskt bildningselement, fullt berättigadt att intaga hufvudplatsen bland skolans läroämnen; att en humanistisk bildning lika mycket nu som då är af nöden; men att de klassiska studierna blifvit allt mindre egnade att utgöra grundlaget derför. Att det också mer är traditionens makt än verklig öfvertygelse om deras nödvändighet som lyckats qvar-hålla dem i skolan, visar också den omständigheten, att de icke upptagits såsom bildningsämnen i flickskolan, hvilken räknar sina anor från en tid med andra åsigter. — Vi hafva här endast en ny bekräftelse på den lärdom, som den historiska betraktelsen på alla områden skänker oss: att formen, skalet, såsom det yttre, alltid ådrager sig mera uppmärksamhet än innehållet, kärnan, det inre af saken; att formen, som borde vexla med förändrade förhållanden, anses för det hufvudsakligaste och envist bibehållas, under det innehållet så förbises, att det till och med kan försvinna, och endast den tomma formen, det innehållslösa skalet står qvar. Man glömmer tanken för den form den iklädt sig. Man förgäter att formen är någonting tillfälligt, någonting som bör och måste förändras i öfverensstämmelse med tiden och förändrade tidsförhållanden, under det idén är det ensamt bestående. Vi torde knappast behöfva särskildt påpeka, att det i vårt föreliggande fall är humanism, som är innehållet, under det klassiska språk endast äro formen. Men man har så glömt detta, att man äflas att bibehålla dem, oaktadt de numera äro olämpliga för sitt ändamål. För öfrigt äro de hädanefter åtminstone i vårt land — alldeles omöjliga såsom humanistiska bildningsmedel.
Uti denna Reservation hafva instämt Friherre Palmstjerna C. O., Herr Oxehufvud G. A., Grefve Gyldenstolpe A.„ Biskop Thyselius, Doctor Heurlin, Prosten Nordin samt Herr Santesson B. H. Af Prosten Astrand, som anfört; ”Utom hvad Statsbrist-summan kommer att genom ordinarie Stalsregleringen öfverstiga hvad den vid nästlidne Riksdag var, och utom hvad Rikets liöglofl. Ständer vid pröfning af detta Betänkande bevilja såsom extra Stals-anslag, erfordras, enligt Stats-Utskottels Betänkande N:o 204, för Riksgäkls-Contorets behof årligen till nästa Riksdag 722,000 R;dr. Härförutan mäste anskaffas medel till iiskade Creditiv för de genom Cholerafarsoten uppkomna kostnader, 5oo,ooo R:dr, för Spanmåls - undsättningar, 4eo,ooo R:dr, medel lill understöd för Venersborgs albrunna stad, medel för den, tyvärr, sannolikt ännu mycket sig förlängande Riksdagens utöfver förra beräkningen förökade kostnader, hvarjemte medel nödvändigt böra anvisas till fond för åtminstone hälften eller 5oo,ooo R;dr af det så kallade lilla Creditivet. Under dessa svåra förhållanden, sorn jag, i motsats mot Herr v. Presidenten af Billbergh, anser utvisa ett för Riksgälds-Contoret förökadt behof, vida öfverstigande hvad som, genom extra bevillnings-inedlens förökade inkomst, kan betäckas, lära Rikets Höglofl.
Wid öfvervägande af desse motioner, hafva Utskotten funnit, att, da skyldigheten för innehafvare af inägor, sorn möta andras angränsande utmark, att ensam besörja upprättandet och underhållandet af stängseln dem emellan, grundar sig såväl på nödvändigheten för honom Engoch Besvärs-Utskottens Betänkanden. • att freda berörde inägor från ohägn och skada, som äfven på den omständighet, att ägaren af utmarken icke drager den minsta fördel af hägnaden; så skalle det ock blifva en obillighet, det denne sednare skulle, efter hvad Eric Svensson velat åstadkomma, belastas med kostnadera eller besväret af deltagandet deruti. 1 följd af »lenne af Utskotten antagne principe, anse ock Utskotten, att sorn dels hvar och en, hvilken vill företaga och fullända odling af sin mer och mindre eländiga utmark, bör till uppmuntran af så beskaffad åtgäid röna all den möjliga lättnad, som med rättvisa är förenlig, dels den, hvilken har inägor invid den mark, hvars odling verkställes, icke af samma odling blir underkastad större vård och tunga af hägnaden mot denne mark, än den, som varit för honom ourngänglig, innan odlingen skedde, samt i motsatt förhållande denne ej synes blifva berättigad, att i en sådan tunga njuta mera lindring, för det att hans granne vill förbättra och odla sin till inägorne gränsande utmark, än om ägaren af utmarken icke ingår i någon Författning lill en slik odling »leraf, samt härtill än vidare bör Jäggas den omständighet, att vidden af odlarens deltagande uti hägnaden beständigt skulle vara underkastad förändring i den mohn , sorn odlingen invid grannens inägor ökades, eller när till äfventyrs odlaren funne anledning att åter till utmark utlägga den påbegynte odlingen; så böc ock, efter Utskottets tanka, det, som i detta ämne uti ifrågast.äidte §, 3!' Kongl. Föiordningei* den g Februarii 1802 är stadgadt, förblifva oförändradt, hvarigenpm nu varande äldre elier 348 Lagoch Eescärs-Utskottcns
Plan gillad och kontrakt om utförandet under uppgörelse Hamnens uppmuddring och förbättrande vid Piteå. Under arbete Hamnens förbättrande vid Gammelby köping. Under arbete Dito vid Tjufkil i Bohusläns skärgård. Under arbete Hamnbyggnad vid Grenna * bete Under ar - j Dito vid Åmål. Under arbete j 19,800 — anslag. 30,000 — lån. 30,780 — anslag. 30,000 — lån: 230,000 — lån. 26,000 — lån. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Sölvesborgs Elementarläroverk : Egna kassan Premieoell fattigkassan Ronneby Elementarläroverk : Egna kassan Premieoch fattigkassan Kontant behållning. 100: 15. 51: 62. Dtlfin ta medel. Fordringar. Vid berörde räkenskap har å Revisorernes sida någon erinran icke förekommit. Konsistorium i Götheborg. Räkenskapen, som blifvit med, anmärkningar granskad i Kongl. Kammar-rätten, visar förhållandet med inkomster och utgifter, i enlighet med nedanstående tabell: T) ebet. Balans från år 1851: Tillgångar: Konsistorium — Götheborgs Elementar-läroverk Uddevalla dito Strömstads dito Marstrands dito Halmstads dito Warbergs dito Uppbörd: Konsistorium _ 78,335:^73. Götheborgs Elementar ]äroverk , 14,566: 65. Balans till år 1859: Skuld: Konsistorium: Credit. Balans från år 1857: Skuld: Götheborgs Elementar-läroverk 2: 25. Utgifter: Konsistorium .- 69,378: 3. Uddevalla dito i 4,363: 78. Kontant Uti ån ta Fordringar. Summa. Konsistorium: behållning. medel. Biskopshus-kassan .. Transport Collanderska donations-fonden Jeanssonska dito ... Kontant behållning. 2,038: 27. 10: 25. Transport — r?54 Strömstads Elementarläroverk: - Kontant bell&llning.
Ständer hafva således väl icke uttryckligen förbjudit silfverköp mot förskott, men ej heller tillåtit dem, och Deras Revisorer hafva dels icke velat medgifva dem på längre tid än 3 månader, eller utan serskildt tillagdt vite för underlåtenhet i uppfyllandet, dels bestämdt förklarat sig emot dylika afhandlingars ingående. Huru skulle då Fullmägtige nu kunna inlåta sig deri på 10 till 11 1/2 månader, samt ulan vite? Att Fullmäktige, utan ansvarspåföljd gjort s&förr, är icke något giltigt skäl, efter hvad Ständer och Revisorer sedermera yttrat. De omständigheter, som efter 1841 inträffat, äro för sådane åtgärder icke blott hinderliga, utan rent af förbjudande. När Fullmäktige den 11 Februari 1841 beslöto, att på 7 månader lemna ett förskott af 800,000 Rdr, hade Banken redbarheter öfver det stadgade förhållandet af 2/5 lill ett belopp af 4,609,000 Rdr Banco. Den 14 December 184 *» då Revisorerne uttryckte deras ogillande af dylika afhandlingar, utgjorde berörde öfverskott 3,943>ooo Rdr Banco. Men hurudant är förhållandet nu? 24 Eanco-Ulskoltels Utlåtande, N.o 27. 1 stället för öfverskott af redbarheler förefinnes ett öfverskott af utelöpande sedlar, icke mindre än 1,820,000, När dertill lägges 2^5 af de i,i43,ooo som Banken måste betala, när Riksgälds-Contoret uppsäger dem, eller - 457,000. så stiger sedel-öfverskottet till - 2,277,000. Nu stadgar 120 §., alt. då metalliska Cassan ej öfverstiger %J5 af sedelstocken, må den sistnämnde i intet fall genom någon af Banco-styrelsen beroende åtgärd ökas. Det begärdia förskottets beviljande beror af Banco-Styrelsen, följakteligen är det, under närvarande omständigheter, af Reglementet uttryckligen förbjudet. 3:o.