Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvarjehanda. God glögg. J stop malaga, \ stop konjak, socker, russin, kanel och krossade kardemummor tagas efter smak; allt samman uppkokas en gång och hälles i en soppskål, som täckes med lock. Efter afsvalningen hälles den på buteljer med vida öppningar, på det Enkelt sätt att hindra ost att torka, är att lägga den i en stenkruka, som täckes med en skål, hvari vatten hälles. Krukan bör stå i kallt rum. Detta behandlingssätt är förträffligt, isynnerhet för schweizerost. Maria E-. JLäkareråd. A. B. Troligen ej mycket att vinna genom annan behandling. Ni bör emellertid laga, att ni ^har jemn och los afföring samt undvika hårdsmälta födoämnen, Öl, viner och kaffe. Bekymrad flicka. I sådant fall kan ni försöka hypnotisk behandling af läkare, då ju omsorgsfull behandling af specialist ej kunnat skaffa er lindring. OfÖrnÖjd. Vi kunna pj göra annat än trösta er med Sehlstedts: » bättre rödt än grönt !-. Anjalaflicka. Kan ej besvaras utan undersökning. Se svar till Ina i n:r 0. Vi äro dock ingalunda i stånd att kunna lofva er säker hjelp. Detta botas ej med medicin! Ni mäste sjelf söka Öfvervinna dessa obehag. E. W~n. Drick hvarje morgon en timme före frukostea två glas artificiell Carlsbadervatten 5CP varmt. Undvik kaffe, öl och spirituösa, ärtor, bönor, potatis och sötsaker. Lef af mjölkmat, ägg, färsk fisk (kokt) och färskt kött (ej fett tillagadt). Fru S — R. Se svar till E. W — n här ofvan. — Mjölk skall och måste » syrsättas » i magen och gör så äfven i den friskaste. Troligen fördrar er man mjölken bättre, om den är kofct. Ny prenumerant, I sådant fall bero de troligen på någon inre orsak. Är er mage på n got vis dålig, eller har ni något underlifslidande? A. E. Vi känna intet om mannen i fråga och ha ej heller hört, att någon med detta namn anlitats. Eugenia. Detta kan ej förekommas, och mycket är ej heller att göra för att Undra dessa obehag.
K. M:s nåd. propos. om eftergift af kronans rätt till danaarf efter Enkan B. H. Sandelin; N:o 117, i anledn. af väckt motion om rått till mulbete å kronoparkerna inom Skaraborgs län för derinvid belägna hemman; N.o 118, i anledn. af väckt motion om rättighet för allmogen inom Ase Härad af Skaraborgs län att erhålla utsyning å kronoparkerna Hunne och Halleberg; N:o 119, i anledn. af väckt motion om förändrad reglering af den åtskilliga hemman i Laske härad af Skaraborgs län medgifna rättighet till mulbete å kronoparken Edsmären, N:o 120, i anledn. af väckt motion om utsyningsrält å kronoparken Tysslingen inom Orehro län; N:o 121, i anledn. af K: M:s nåd. propos. ang. uplåtelse af kronan tillhörig jord till hamnanläggning vid Wadstena slolt i Östergöthlands län; N:o 122, i anledn. af väckt motion om befrielse för de vid kronoparken Mösseberg belägna hemman från skatt för dem anslagna andelar af nämnda kronopark; N:o 123, i anledn. af återremiss å utlåt. N:o 62; N:o 124, i anledn. af återremiss å utlåt. N:o 65; N:o 125, i anledn. af återremiss å utlåt. N:o 70; N:o 126, i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse ang:de bere dande af tillfälle för ett antal industri-idkare och arbetare att besöka industri-expositionen i London, dels ock af väckt motion i samma ämne; N:o 127, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt. Banko-Utskottet: N:r 36, i fråga om inrättande af en serskild pensionsanstalt för enkor och barn efter tjenstemän och betjente vid Bankodiskonten, Lånekontoren och Tumba bruk.
A alla utbetalningar, ehvad de grunda sig å de fastställde Staterne eller ä godkände räkningar, bör Kamereraren först upsätta anordning, som, af Direkt, underskrifven, bilägges, jemte de qvitterade räkningarne, till verifikation vid hufvudboken. Således skola först alla räkningar upvisas för Direktionen och, sedan de blifvit godkände, förses med påskrift derom af någon Direktör; och slutligen, i händelse uphandling af inventarier äro i fråga, böra de tillkomne persedlarne, efter det levereringen skett, uti Inventarium upföras. Sedan anordningarne blifvit utfärdade, ske utbetalningarne genom Assignationer på Banken, hvilka af Kamereraren uprättas och af minst tvenne Direktörer undertecknas, samt kontrasigneras af Ridd.Sekret, och Ridd.Kamereraren. Dessa assignationer numereras och antecknas i en dertill inrättad Kassabok. Till förekommande af alltför vidlyftig assignering på Banken, må det dock vara Direkt, öppet, att, om så nödigt pröfvas, till Kamereraren assignera 2 ä 300 r:dr lill bestridande af mindre och dagligen förefallande smärre anordnade utgifter. Desse medel redovisas af Kamereraren vid första sessionen i hvarje månad. § 23. Sedan inkomne redogörelser blifvit inför Direkt, föredragne och uti prot. antecknade, öfverlemnas de till Kamererarens handläggning, efter de föreskrifter, som Direkt, vid hvarje fall pröfvar nödige. § 24. Ansökning att, emot säkerhet i fast egendom, erhålla lån utur någon af de under Direkus vård ställde Kassor och Fonder, ingifves till Sekret., som, efter det ansökningshandlingarne blifvit uti Diarium antecknade, öfverlemnar dera lill Kamererarens och *5 68 Den 17 Maj. Fiskalens åtgärder. Och åligger det Sekret>s.att, sedan desse tjenslemäns utlåt, inkommit, ärendet hos Direkt, vid nästa sammankomst föredraga. Finner Direkt., vid skedd föredragning, att så väl behörig säkerhet, enl.
Bånco-Reglemente intagas ett stadgande af denna, lydelse:: ”Uti de för Tjenstemännen och Yakthetjeningen, vid, BancorDiscont-Verket och, Låne-Contoren, ofvan» BancoUtskottets Memorial N:o l3j. 5> fastställde lönebelopp ega Fullmäktige icke alt någon tillökning; meddela. Skulle fråga derom uppstå', underställes, densamma Rikets, Ständers pröfning och afgörande, röstar Ja, Den; det ej; anser, röste' Neji Vinner Nej, kommer ofvanberörde stadgande att införas med’ följande redaction: Uti den för Tjenstemännen och Vaklbetjeningen vid Låne-Conloren här ofvan' fastställde aflöning ega Fullmägtige icke itt någon tillökning meddela. Skulle fråga derom eller om förhöjning i lönevilkoren vid Banco-Discont-Verket uppstå, underställes densamma Rikets Ständers pröfning, och afgörande. Beträffande de förändringar i Utskottets förslag, hvilka blifvit gjorde, dels af Hederv. Bonde-Ståndet i afseende på 3:dje punkten, dels ock af Vällofl.. Borgare-Ståndet i 6:te punkten, så, emedan hvardera afdesse punkter blifvit af 3:ne Riks-Stånd antagen, måste det förblifva' vid Utskottets förslag i dessa delar; I' anledning af Hederv. Bonde-Ståndets* vid i:sta och a:dra punkterne beslutade tillagg, angående tiden för deder föreslagne föreskrifters tillämpning;, får Utskottet'slutligen' erinra», att alla så beskaffade reglémentariska föreskrifter, hvilka hafva afseende på Bankens, lånerörelse, hädanefter, på sätt sorn hitintills, ej kunna taga deras (början, förr, äm allmänheten egt tillräcklig tid att örn dem inhemta kännedom;; och kommer tillämpningen af ifrågavarande föreskrifter att vidtaga å samma tid, sorn öfrige reglementarisk» stadganden , hvilka; äro af beskaffenhet, att de böra; allmänheten till efterrättelse meddelas. Stockholm; den 28 April; i835l.
N:o 378, angående afskrifning af de summor, som blifvit lyftade å det på Riksgälds-Contoiret vid 1828—1830 årens Riksdag anvisade mindre Crediliv. N:o 379, angående ifrågaställd ombyggnad af en del utaf östra flygeln vid Rikets Ständers hus. 20 Prot. Utdr. d. 16 Jan. 184.1. N:o 380, angående Kongl. Stats-Contoirets befrielse från vidare befattning med det staden Wexiö beviljade byggnads-lån. N:o 383, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om förhöjning i löne-anslagen för gästgifvare i Herjeådalen. N:o 384, i anledning af Anders Anderssons från Skaraborgs Län motion, att kostnaden i och för underhållandet af vägen emellan Forssviksmo och Rödesund må af staten bestridas. S. D. Lades till handlingarne Stats-Utskolt ts den 5 dennes på bordet lagde Memorial N:o 381, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottels Utlåtande, N:o 331. S. D. Återremitterades Stals-Utskottets den 5 sisth December på bordet lagde Utlåtande N:o 382, i anledning af Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse, rörande eftergift af en vid Arbetsoch Corrections-inrättningen i Norrköping yppad balans. S. D. Föredrogos ånyo och bi föllos Lagsamt Allmänna B svärsoch Ekonomi-Utskottens den 5 sisth December på bordet lagde Betänkanden: N:o 9, angående väckt motion om bestämmande af visst antal förrättningar, hvartill Landtmätare må kunna på en gång förordnande erhålla. N:-i 10, i anledning af väckt motion om verkställighet å Syne-Rätts beslut, i fråga om anläggning af vattenverk. N:o 12, i anledning af fråga om reclamalion af förrymde gäldenärer. N:o 14, i anledning af väckt fråga om laga fardag å städernas embelsoch tjenstemäns innehafvande embetsjordar.
N:o 97. Motion N:o 24, om utvidgning af Hudiksvalls högre elementarläroverk till fullständigt äfven på den klassiska bildningslinien och i sammanhang dermed om anslag till en lektor i klassiska språk vid nämnda läroverk. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. R. St. underdån. Skrifv. IT Knorring, Erik Oscar von, Motion N:o 25, om beviljande af ett anslag å 100,000 R:dr till Norrlands kustförsvar. Stats-Utsk. Utlåt. — Motion N:o 26, om beviljande af ett låneunderstöd å 295,000 R:dr för fortsättning af Hudiksvall—Forssa-jernvägen till sjön Dellen. StatsUtsk. Utlåt. N:o 80. Motion N:o 52, om pension åt Öfverstelöjtnanten, Friherre Ulf Carlsson Sparres enka, Friherrinnan Kerstin Sparre, född Vult von Steijern. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 74. R. St. underdån. Skrifv. N:o 97. Motion N:o 53, om pension åt Protokoll-sekreteraren Anton Ekmans Enka, Magdalena Sofia Ekman, född Nauckhoff. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 74. R. St. underdån. Skrifv. Kock, Nils Samuel von, Motion N:o 64, om utverkande af rätt för Svensk undersåte att utrikes idka handel eller annat yrke m. m. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 36, Mein. R. St. underdån. Skrifv. N:o 73. Motion N:o 65, om upphörande af lastpenningars erläggande. Bevilln.- Utsk. Betänk. N:o 8. Motion N:o 66, angående skjutningsbesvärets ordnande. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 5. R. St. un derdån. Skrifv.
Sedligheten visar sig i allmänhet allt mera tillfredsställande, helst brotten äro färre och deras beskaffenhet, med få undantag, af mindre svår natur, sannolikt en följd af fyllerilastens aftagande, men måhända äfven af tillväxt och lyftning i allmän upplysning och bildning. Bränvinsutskänkning var sistlidet år medgifven på nio ställen i staden. Stadsskjutsen bestrides genom Dråtselkommissionens försorg af dertill antagen entreprenör. Carlsha7nn, belägen vid Mie-åns utlopp i hafvet, med god och rymlig hamn, har en folkmängd af 5,067 personer, så att antalet, som 1850 utgjorde 4,916, under derpå följande leni åren ökats med 151 personer, och äro Mankön. Qvinkön. Skattskrifna 1,219 1,608 Skattfria 957 1,283 Summa 2,176 2,891 Handel och Sjöfart äro lifliga och hafva i synnerhet under de tre sistförflutna åren, en följd af inträffade gynnsamma förhållanden, varit ganska vinstgifvande, helst stadens hufvudsakligaste export-artikel, trädvaror, kunnat med fördel afsättas och fraktfarten jemväl varit lönande. Emedlertid och då lika gynnsamma förhållanden icke skäligen kunna förväntas för framtiden, hvila stadens förhoppningar om fortsatt liflighet uti handel och skeppsfart på framgången af ett under utarbetning varande förslag, att genom en kommunikations-linie af kanaler och jernvägar tillvägabringa en lättare gemenskap med det inre landet i Kronobergs Län ända upp åt Wexiö; hvilket företag dock icke kan utföras utan bidrag af statsmedel. De handlandes antal är 49 och utgöres handelsflottan af 25 större och mindre fartyg med en drägtighet af sammanlagdt 2,032 läster. Hamn - 17 Hamnbyggnaden, sorn omnämnes i sista berättelsen, fullbordades år 1851; och har staden uppfört ett nytt tullhus med en kostnad af omkring 17,000 R:dr Banko.
Reservationer: Af Herr von Jxelsson, Georg Julius: ”En stor del anslagsfrågor innebära äfven organisationer. Så ock den ifrågavarande. Organisation och anslag stå i dylika frågor i ett oskiljagtigt samband med hvarannan, och lika litet sorn det borde komma ifråga att bestrida, det anslaget är huf vudsaken vid frågans afgörande, lika litet skulle det säkerligen kunna falla något Riks-Stånd in att. ogilla organisationen, (förutsatt, att den ej är absolut skadlig) 0111 ej kostnad för staten dermed vore förenad. Alla anslagsfrågor böra således såsom sådane behandlas, de må innefatta organisationer m. fl. andra bindande omständigheter eller ej. Förevarande fråga, som af t vänne Riks-Stånd blifvit bifallen och af tvänne afslagna, hade 1 min tanka, enligt 3o §. 3 mom. Riksdagsordningen och 69 §. Regeringsformen, bordt förekomma i förstärkt Stats-Ulskott, och intet lall torde kunna uppgifvas, då en anslagsfråga af dylik beskaffenhet blifvit annorlunda än på detta sätt afgjord, men väl otaliga exempel derpå, att sådane frågor blifvit föremål för votering i förstärkt Stats-Utskotl, hvarpå jag vill nämna: anslag till Inslructions-compagnier; till ångkraftens använ - 6 Statssamt Allm. Besv.- och Elon.-Utskottens Utlåtande, N:o 11g, dande på seglande fartyg; till arfvode åt en adjungerad ledamot i Svea och fyra i Götha Hof-Rätt m. fl., hvilka anslag alla innebära en organisation, likaväl soin det ifrågavarande till Lärare-seminariers inrättande.’’ Af Herr Falleij, som ansåg, att då anslagsfrågan, hvarmed den om seminariers inrättande egde oskiljagtigt sammanhang, måste vid det förhållande, att i beslutet 2 Stånd stannat mot 2, jemlikt 6g §. Regeringsformen, genom Votering i Förstärkt Stats-Utskott afgöras, Utskotten bordt afgifva förslag till volerings-proposition. Uti denna reservation har Herr Bergsten instämt.
Lyckliga Amelie! lyckliga Rosa! och lyckliga i alla alla! som under dylika himmelska känslor kunnen slutas, till edra älskades bröst, och som upprigtigt kännen att edert lifs följeslagare, äfven utgör edert lifs skönaste glädje! Men! hvar irra åter mina tankar? hvilket är målet för deras ständiga flygt? bort, bort, i vågen ju icke hyllas af mitt hjerta, i måsten, måsten ju derifrån för evigt förvisas. Den 3 Marti. Nyss hemkommen ifrån en par dagars vistelse hos Rosa, hvilkcn hjertligt bedt mig, att med ett litet arbete, tillstäldt för R., blifva sig behjelplig hastar jag åter att med några rader göra dig en, om än alldrig så flygtig påhälsning. "Har du väl under dessa tider ock tänkt på mig", frågar du väl Emilia. O! ofta, ofta, ehuru verkeligen min tid under de sist förflutne veckor, så helt och hållet egnats Rosa, så jag åt dig, och mig sjelf, icke hunnit offra en minut. Att ingen af Rosas vänner, börjande med Grefvinnan A., ifrån förtroendet att på det silfverhvita brudtäcket få lemna ett minne, ville uteslutas, kan du väl gissa, hvarföre Rosa af R. ifrigt uppfordrad att skrida till förfärdigandet deraf med fleres vår tillhjelp beredde sig till arbetets iordningställande, samt för några dagar sedan lyckades se det fullbordadt. Äfven i går slöts bearbetandet af en till R. bestämd gåfva med hvilken Rosa, i flera veckor sysselsatt sig och till sin, om
Sedan Kongl. Maj:t derefter, i öfverensstämmelse härmed, aflåtit Nådig proposition till Rikets Ständer vid 1834 års Riksdag, förklarade Ständerne uti underdånig skrifvelse den 17 Maj 1835, att de ansågo sig icke böra med markegångssättningen taga omedelbar befattning, men föreslogo deremot följande förändrade bestämmelser: att så beskaffade prisuppgifter, som förut funnos påbjudne, borde frän hvarje Stad och Fögderi algifvas så tidigt, att de inom December månad hvarje år voro Konungens Befallningshafvande tillhandakomne; att RiksStåndens deputerade derefter borde verkställa markegångssättningen den 8 Januari hvarje år, hvarvid medium af prisuppgifterne skulle tjena till hufvudsaklig ledning, men, om någon afvikelse derifrån funnes af nöden, skälen dertill uti protokollet noga antecknas; att markegångstaxan genast derefter borde i vanlig ordning utfärdas och kungöras, hvilket sednare borde ske på samma dag uti Länets alla kyrkor, hvarefter besvär öfver markegångssättningen inom fjorton dagar efter kungörandet fingo ingifvas till Konungens Befallningshafvande, som med först afgående post borde dem, jemte eget utlåtande, till KammarCollegii afgörande insända; att Collegii beslut borde meddelas senast åtta dagar efter besvärens ingifvande; samt att i afseende på den ändring i priset å någon markegångspersedel, som Collegium, i följd af besvär, kunde meddela, skulle lända till efterrättelse hvad, Författningarne förut derom stadga.
Om en sådan Anstalt framstår att betrygga Staten för spanmåls-införsel och hungersnöd, Svenska Jorden och dess product för vanvärde, alla näringar, alla consumenter för dyr tid; framstår att försäkra Indelta Arme'en, Presterskapet, och alla Spanmåls-Löntagare om en jämnare, och icke som nu stundom sker, till hälften nedsatt Löne-inkomst; då skall den förlägenhet upphöra, som nu hvilar tung öfver de endast spanmål producerande Landsorterne; då skola närvarande skatter med lätthet och utan klagan utgå; då skola dessa välbelåtne Landtmän gifva lif och rörelse åt Handel, Handtverkerier och Näringar, samt ett välstånd uppblomstra, som skall >88 Den 4 December f. m. besanna vår store Monarks från Thronen till oss yttrade sköna och verkligt Konungsliga ord, att: ”Den enda outtömliga skatt j ”är välmågan hos folket Deremot olyckligt det Land, och föga oberoende det Folk, som icke inom sig äger ett upplag af lifvets första födoämne, som vid första missväxt nödqas anlita Utlandningen om ett dyrköpt bröd; men dubbel är dess olycka om massan af Nationen, om Jordbrukaren, det vill säga folket, utan belönad möda drifver sitt släpsamma yrke, om klagan höjer sig från hvarje Bondgård, och om Odlaren nödgas häpna vid åsynen af ymniga skördar. Dessa dubbla olycksfall hafva våra misstag nyligen kallat öfver oss; misstag tillhöra menskliglieten, men den kloke drager ifrån dem erfarenhetens vinst, och bereder sig för framtiden en bättre lott. Mine Herrar! Ständer före oss stiftade och bibehöllo en obegränsadj och just derföre förderflig Magazinslnrättning; andra Ständer före oss, nemligen de af år 1823 störtade sig i den motsatta ytterligheten, och instälde alla allmänna uppköp.
Drätselverk anslagen så kallad Tullstämpel-afgift. S. D. Fördrogos och biföllos följande Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: N:o 10, i anledning af väckt motion om åtgärders vidtagande för att bilägga stridigheter, som kunna uppkomma emellan de Europeiska magterna; och N:o 11, i anledning af väckt motion om fortsättning till Gefle af telegraf-linien från Stockholm till Upsala. S. D. Föredrogos och biföllos Banko-Ustkottets: Berättelse, N:o 6, angående Rikets Ständers Banks styrelse och. förvaltning; Memorial, N:o 7, angående i Banken qvarstående äldre deposita; och Dito, N:o 8, angående afskrifning af Bankens fordringar hos Riksgälds-kontoret för lemnade förskott till utredning af Götha Kanal-bolags och Malmö f. d. Diskont-verk. S. D. Föredrogs och bifölls Särskilda Utskottets för behandling af bränvins-frågan Memorial, N:o 2, angående tryckning af Norska Bränvins-lagstiftningen, med några dithörande handlingar. Den 28 Januari. Från Högv. Preste-Ståndet. S. D. Vid skedd föredragning af Stats-Utkottets Memorial, N:o 25, med återlemnande af 3:ne inom Hederv. Bonde-Ståndet väckta motioner, angåenJe nedsättning i afträdes-afgiften vid åbo-ombyten å kronooch skatterusthåll, fann Ståndet berörda motioner tillhöra Bevillnings-Utskottets behandling. S. D.
De befarade olägenheterne af att förvara Munderingspersedlarne hos någon af Rusthållarne, förmodar jag vid närmare skärskådande ej skola anses af så menliga följder; fy om detta sätt ej begagnades, vore väl ej annan utväg, än att förvara Regementets tillhörigheter å Förråd eller Magasin och de högst känbara förluster, i händelse af eldsvåda eller stöld, man då för hela Regementet vore underkastad, är lätt att inse, förutom dea ökade kostnad, som Truppens marche, 120 D e n 7 J a ti lia i i i e. m. hvilken ibland skulle komma att räcka flera dagar till persedlarnes a fini min in g och inJefverering, Förrådsbetjeningens afl»ilande, samt afskrifningar för oförmodade skador och förskämningar, m. m., skulle medföra. Erfarenheten bar ju dessutom i en lång följd af år besannat, att detta föreslagna förvarrngssätt af munderingsoch andre per-! sedlar, begagnats utan olägenhet. Hvad mu förandet i öfrigt innehåller, skulle visst kunna föranleda till vidlyftiga undersökningar och vederläggningar, men jag anser mig böra uppskjuta dermed, tills vi fått inhämta, om Utskotten anse sig, för närvarande, böra upptaga sagde framställningar till Ståndens afgörande.-—Dessa mina vördsamma anmärkningar, anhåller jag måtte få till vederbörligt Utskott åtfölja Grefve. Horns. Herr von Vegesach j Ernst: Jag kan vid denna fråga icke ti liba kalia 11 a en reT flexion, som redan för längesedan uppstått hos mig, och som jag tror helt naturligt hör uppstå hos hvar och en, nemligen hvarföre man icke söker att afskaffa den så onödiga militairluxen att hafva indeldta Hussarer. Jag kan icke förstå, huru, i ett fattigt land som Sverige, man vill bibehålla dem, då Hussaruniformen är mycket dyrare, än Dragoners eller Chevaux legers’s. Jag är deröfver så mycket mera förundrad, som jag haft tillfälle att se i Sachsen och flere andra Stater i Tyskland, huru man Dea 7.
Hvad den fria Britten anser vara nödig inskränkning och nödig stränghet, bör ingen billigt tänkande Svensk kunna vilja kalla band på nationalfriheten; och den domsrätt, som Britten, stående vid sidan af Thronen, tillstädjer medborgare öfver sina medborgerliga handlingar, — nödig för att hos folket väcka, utbilda och bibehålla känslan för förstånd och ädelhet i medborgerliga handlingar, — lär ej synas offer i den ädla Svenska embetsmannens ögon. Med stränghet bör allt missbrukande af krafter till andras förfång straffas, och strängheten mot individen bör vara stor, i samma mon som den frihet är stor, som blifvit folket i allmänhet beviljad. Underlåter man att stadga stränga straff emot missbruket, tvingar man den blottstälde att önska det sjelfva möjligheten af missbruket och möjligheten af brottet måtte förebyggas; man tvingar honom att önska det krafterne måtte kedjas, och detta, ty värr! är detsamma som att döma menniskonaturen till blott ett vegetatift lif. Sådant har olyckliga förhållandet varit i de länder, der folket under Despotismens ok förlorat känslan af sitt värde och sin bestämmelse, der synkretsen i alla afseenden blifvit inskränkt, der hvad man kallar det goda namnet och ryktet, vid hvars bestämmande dock omöjligen kortsynthetens och passionens tydningar kunna förekommas, kommit i stället för hvad man fordom allmänt kallade och ännu i lyckligare länder kallar medvetandet af eget värde och det goda samvetet. Det är i det origtiga i begreppen om dessa föremål, som jag ser hufvudorsaken ligga till det öde, som nu öfvergår en del af det continentala Europa. Aldrig skola, jag vill hoppas det, dylika begrepp kunna vinna burskap hos ett folk, hvilket, ehuru mycket det förlorat, dock ännu har i behåll känslan för eget och likars värde i både menskligt och medborgerligt hänseende; hvars religieusa begrepp harmoniera med de medborgerliga, som tror på möjligheten af förståndskrafternas utbildning, på möjligheten af viljans förädling; hvars religion för att befordra denna utbildning och denna förädling framställer friheten i förståndskrafternas bruk såsom ett vilkor; hos ett folk, 318 Riksdagen 1812. med ett ord, som ännu tror på annan odödlighet än blott namnets.