Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
V i äro fem syskon och sköta vår fars affär; vår våning är mycket för liten och obekväm för så, mänga, men s o m far och mor äro gamla I en af Östergötlands städer, som tilllika är badort, kan ett yngre eller medelålders fruntimmer erhålla inackordering i ett godt hem. Priset moderat. Svar till » M. T. », pöste restante, Söderköping. [1560] som ger utmärkt god figur, utan att behöfva hårdt tillsnöras. J Ö N S S O N S Skrif&amp; Räkneskola, Stockholm, Lilla Nygatan 16,3 tr. upp. Nya elever, äldre o. yngre, emottagas alla dagar. Afgifter: Skönskrifning eller Räkning, 15 timmars kurs 2 kr, 50 timmars kurs 5 kr., fullständig kurs 10 kr., Enkelt Bokhål leri, fullständig kurs 5 kr., Dubbelt (Italienskt) Bokhålleri, fullständig kurs (fyra bokslut) 20 kr. •A Juldur Andersson, född Sundeman X Bidrag af framstående författare. R i k t illustrerad af Jenny NyströmStoopendaal och andra. Roande och instruktiv läsning. Sporrande pristäflingar. Tankeskärpande uppgifter. Pris å närmaste postkontor 3 k r. för l i e l t år. Profnummer erhålles, om adressen jämte ett tioöres frimärke insändes till Linneas expedition, Vadstena. (G. Härmed tillkännagifves, att jag efter min moder Fru B. Sundemans frånfälleöfVertagit den Ylleaffär, hon bedref i n:r 11 Artillerigatan. Ull och gammalt ylle mottages hä- danefter till spanad. Väfning af tyger, schalar, filtar m, m. hvarje dag i Klara Norra Kyrkogata 12, 1 tr. Hvar och en får s Itt ylle tillbaka i form af garn, OBS. Blott ett hälft kilo ull till hvarje kilo gammalt ylle! I ett yngre, gladt och trefligt hem, beläget i en vacker och sund trakt af Nerike, kunna tvänne bättre fruntimmer få inack. sig mot 35 kr. i mån. Om sommaren erh. mot låg afg. såväl varma som kalla bad af alla slag samt läkarevård.
Gr. Wachtmeister, Axel Fredrik; i0:de BänkmansAfdelningen: N:o 215, Hr Ramsay, Fullm. Gr. Oxenstjerna, Axel Thure Gabriel; i3:de BänkmansAfdelningen: N:o 812, Hr Goés, Fullm. Gr. Gyldenstolpe, Emanuel Romanus; Si ista BänkmansAfdelningen : N:o 2006, Hr Sandels, Pehr Benjamin. Föredrogs ånyo Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 25 och 29 sisth April på bordet lagda Betänk. N:o 82, i ani. af väckt motion om inrättande af en contral-myndighet för kyrkliga och undervisnings-ärender. Hr Estenberg, Carl Christian, anförde skriftligen: Det sätt hvarpå Utsk. tillstyrkt upbäfvandet af R. St:rs vid 554 Dan 9 Maj. sednaste Riksdag fattade beslut rörande i fråga v:de ämne, kan icke synas mig tillfredsställande. Jag söker för ett sådant Utsk:s förfarande grundliga skäl och giltiga motiver uti det af Utsk. inför R. St:r vid denna nu pågående Riksdag framlagda fietänk., men finner, tyvärr! ej annat än ytterst bevekande skäl just för den afgifna motionens antagande. Utsk. tyckes med flit undanhålla egentliga skälet hvarföre nu R. St:r vid denna Riksdag skola lockas att omintetgöra hvad de vid förra Riksdagen beslutat, och detta skäl, må det väl vägas och afmätas af dem som äro satta dertill att de skola rätt pröfva och dömroa innan de fatta beslut som röra det allmännas väl eller ve.
Såsom delegare i allmänna Hypoteksbanken skall ingå hvarje Hypoteksförening, som hädanefter inom Riket hildas; så ock hvarje allaredan inom riket bildad Hypoteksförening för all den upplåning, föreningen hädanefter finnér sitt ändamål påkalla, af sådan beskaffenhet, som i § 1 sägs. På delegare ankomme alt bestämma den summa, för hvilken han sig såsom delaktig i Hypoteksbanken vill teckna; dock må den ej få understiga en million Riksdaler § 3i På det belopp, för hvilket delaktighet i Hypoteksbanken blifvit tecknad, skola årligen trefjerdedels procent till banken inbetalas, äfven om Hypoteksföreningen något lån frän banken ej uttagit. Å sådan inbetalning räknas föreningen tillgodo lika stor ränta, som Hypoteksförening, hvilken lån erhållit, för dess kapitabifbelalningar i räkning påföres. § 4. Till grundfond för allmänna Hypoteksbanken öfverlemna!' Statsverket, genom dess Riksgälds-kontor, uti obligationer, ouppsägbara å innehafvarens sida samt bärande Bih. till R. St. Suppl. 32 450 Expeditions-fJtskoll,fits FÖj's!ag lill underd. Skrifvelse N:o 200. lika stor ränta, som uti andra af Statsverket ulgifna, inhemska obligationer högst förskrifves, ett värdebelopp, stort Atla millioner Riksdaler; egande Hypoteksbanken öfver den förfoga eller som bär nedan sägs.
N:o 58, i anledning af väckte motioner, angående upphörande af och nedsättning uti de vid egande-rättseller åbo-ombjten å rusthåll och båtsmans-rotehemman utgående afgifter till Wadstena krigsmanshusoch amiralitets krigsmans-kassorne; N:o 59, i anledning af väckte motioner, angående nedsättning i arrendet för Vendtholms kungsgård; N:o 60, i anledning af väckt motion, angående förlängd arrendetid lör E. Marmén å indragna korporals-bostället Wettsta; N:o 61, i anledning af väckt motion, angående upplåtande af en kronan tillhörig lägenhet i Ronneby till plats för tingshus åt Medelstads härad; N:o 62, i anledning af väckt motion, angående förändrad reglering af häradshöfdingen kronofogdeoch häradsskrifvare-boslällena i Åhs, Gäseneds och Kullings häraders domsaga; N:o 65, angående ersättning för utgifne saint i Götheborgs och Robus läns ränteri-räkenskaper balanserade förskotter till kostnader i anledning af kolera-farsoten; N:o 66, i anledning af fullmäktiges i riksgälds-konloret anmälan örn otillräckligheten af det för laxerings-kostnaderne inom Norrbottens län anslagna belopp; samt N:o 67, angående ytterligare ränte-frihet och anstånd med kapital-betalningarne för det till nya rådhus-byggnaden i Wexiö afsatta belopp af det staden beviljade byggnads-lån. S. D. Föredrogos och lades lill handlingarne Stats-utskottets nedannämnde den 16 dennes e. m. på bordet lagde memorial: N:o 63, i anledning af erhållen återremiss å Stats-utskottets utlåtande N:o 20; samt N:o 64-, i anledning af erhållen återremiss å Stats-utskottets utlåtande N:o 28. S. D.
Ullålande, M 120. 7 förbigäonde af frågan orri tullfrihet för svenska kustfarten, Danmark utfäste sig att, såsom bidrag till svenska fyrväsendet, årligen betala 10,000 R.dr Sp:s, och till det norrska 3,300 R:dr Sp:s, hvaremot de förenade rikena äfven dngingo på den af England medgifna förhöjning uti fyrpenningarne. På det de svenska och norrska lartygen likväl ej skulle i verkligheten drabbas af denna förhöjning i fyrafgiften, så löreskrefs, att vid tullklareringen ett motsvarande belopp skulle, genom svenska och norrska konsulatet i Helsingör, kontant godtgöras svenska och norrska skeppare. Den vinst, som tillskyndades Sverige genom berörde konvention, bestod således egentligen uti tullnedsättning på en del af de vigtigaste,genom Sundet passerande varuartiklar; hvartill äfven kom, att det förut vid tullberäkningen ulöfvade godtycke upphörde, genom det att en fullständig, allmänt erhänd, Sund-tulltarif ändtligen bestämdes, så väl för varor, som sportler och mått, mål och vigt in. m., hvilken hittills saknats och med hjelp hvaraf varuegare och skeppsredare numera sjelfve kunna kontrollera tullafgifternas beräkning; och vinna dessa fördelar, som kunna i och för sig sjelfva synas föga betydliga, en större vigt, vid betraktande af svårigheten att utverka någon eftergift från Danmarks sida i frågan om Öresundstullen, enär denna alltid ansetts af Danmark såsom serdeles maktpåliggande och i dess politik varit af de mest ömtåliga, hvarföre ock genom de rörande denna tull förda många krig och underhandlingar ända dittills icke vunnits någon nedsättning deruti, eller ens en officiel reglering deraf. Någon tid efter afslutandet af berörde konvention, hvilken biträddes af öfriga handelsmakterne, hvar efter annan, afsönde preussiska regeringen ett serskildt ombud till Danmark, för att utverka vissa af preussiska handelskamrarne önskade lindringar i Öresundstulleu, men detta ombud måste, efter några års fruktlösa underhandlingar, återvända med oförrättadt ärende.
6:0 Å hvarje af Comiterade lyftad summa beräknas och påföres Comiterade Fem proc:ts ränta ifrån den dag, under hvilken penningarne från RrgsContoiret utassigneras; och komma Låntagares förbindelser att förblifva under Comiterades våld och redovisning intill dess ett beviljadt lån till fulla beloppet är utgifvet; men i den mån detta äger rum och byggnader blifvit brandförsäkrade, inskickas förbindelserne till RiksgäldsContoiret, uti hvars Räkenskaper hvarje Låntagare då får sitt serskildta Conto; 7:0 När sista afräkningssumman å ett lån uttages, bör deraf innehållas och godtgöras samt på förbindelsen afskrifvas, så val den emellan hvarje uttagning upplupne räntan, som räntan å hela lånet, beräknad till den 1 Januarii nästpåföljande året, så att fi alla till RiksgäldsContoiret inkommande förbindelser räntan alltid förfaller till betalning vid årets slut eller den 3i December; ( 38 ) 8:o Skulle, af förekomne skäl och anledningar, Co rqiterade vid något tillfälle, finna sig föranlåtne att inskränka den först beviljade iånesumman, och den intecknade förbindelsen, i följd häraf, komma att innehålla ett större, än det verkliga lånebeloppet, skall skillnaden afskrifvas å förbindelsen, innan den till R:gs-. Contoiret inskickas; 9:0 Sednast efter Fem års förlopp, att räkna ifrån den 1 Januarii i83o, skall den byggnad, till hvars uppförande lån erhållits, vara uti så fullbordadt skick, att försäkring derå uti Städernes Allmänna Brandstodsbolag, enligt de för denna Inrättning gällande Författningar, må kunna vinnas; vid äfventyr att lånet, i annat fall, varder genast efter nämnde tids utgång infordrad t; 10:0 Så fort försäkring å en byggnad kan erhållas, bör den, genom Låntagarens försorg och på dess bekostnad, anskaffas för minst Tre år, samt BrandfÖrsäkringsBrefvet, jemte ett af BrandstodsBolagets
Vid hvad i afseende på Consistoria Acadetnica och Ecclesiastica blifvit anfördt, får Utskottet anmåika, att de förre, då de utöfva Domaremagt, icke mera än andra Rätter böra undantagas från skyJdigheten t att iagttaga de för Domstolar föreskrifce former, hvilket Sfven hvad ds sednare angår, bör anses gällande, utan att likväl den slutsatts deraf kan dragas, att ett förhör med 2tne oenige makar, eller med en felaktig Prestman bör inför öppna dörrar hållas, ksgUiiktmtf BetSnh»niM. $65 énår ingendera af dessa åtgärder «f DomCapitlet vidtagas i Domareegenskap, utan endast till varningars meddelande i förra fallet, och i det sednare till utrönande om PrestmanneDS förhållande bör till verldslig Domstol öfverlemna». Utskottet, som i afseende på Herr Ståhlea anmärkning förmodar, att rätta meningen med uttrycket Öppna dörrar icke höf kunna förtydas, får med åberopande i öfrigt af dess förra Betänkande, härmed i anledning af hvad härom först blifvit yttrsdt, föreslå följande Redaction af i:sta Momentet i Lagförslaget. *’Vid alla UndetRattor, samt vid PolisKamrar i Städerne, då sådane mål der förehafva», i hvilka PolöKamrnare utöfva Domsrätt, skall rättegång för öppna dörrar hålla», ther icke, i afseende på visse, ans andigheten och sedligheten stötande mål, geöom särskildte Författningar annorlunda förofdnadt är.’* Någre Ledamöters särskilda mening, innefattas uti bifogade ProtocolLOtdrag, Stockholm den la Juna 1023. Utdrag af Frotocollet, hållet hos Fiksens Stånders Lagutskott den 12 Ju. nit 1825.
Jag anhåller vördsamt, att få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att StatsUtskottet uti förevarande Utlåtande för aflevereringen af RiksStåndens Protocoll vid innevarande Riksdag till RiksgäldsContoiret stadgat samma ordning, som vid 1817 och 1818 årens Riksdag blifvit af Rikets Ständer fastställd, eller att berörde afleverering icke finge komma i fråga, förr än tryckningen af Protocollen blifvit fulländad, och completta häftade exemplar kunde till RiksgäldsContoiret aflemnas. Icke allenast BondeStåndet har, såsom uti Utlåtandet omförmäles, beslutat, att Ståndets Secreterare skulle anses hafva fullgjort sitt åliggande i afseende på befattningen med tryckta upplagan af Ståndets Protocoll, då han, i den mån tryckningen fortgått, låtit aflemna hela Uplagan till den tjensteman i RiksgäldsContoiret, som hittills ombesörjt utdelning och försäljning af de vid Riksdagarnes slut Öfverblifne exemplar af Uplagan. Högloflige Ridderskapet och Adeln har, i afseende å aflevereringen af Ridderskapets och Adelns Protocoll vid denna Riksdag, den 1 sistlidne December fattat enahanda beslut; och Högvördige PresteStåndet har, hvad angår aflevereringen af nämnde Stånds Protocoll, stadgat detsamma. Enär betalningen för tryckningen af RiksStåndens Protocoll numera kommer att utgå från Riks• gälds - Den 3o J a n u n r i i. gäldsContoiret, dit exemplaren slutcligen i allt fall böra aflemnas, synes det äfven vara högst lämpeligt, att en Tjensteman derstädes erhåller det uppdrag, att, iden mån tryckningen af samma Protocoll fortgår, emottaga och vårda Upplagan, samt densammas försäljning och utdelning sedermera ombesörja. De olägenheter, som skulle uppkomma, i händelse Piidderskapets och Adelns Protocoll höra å Riddarhuset förvaras, intill dess hela upplagan blifvit färdigtryckt och häftad, äro ganska betydliga.
Gerna skulle han nu hafva velat återkalla sitt löfte, men han hade svurit en dyr ed: han måste således uppoffra mig, och jag hoppas att han redan i den lyckliga Validas armar förgätit denna förlust. Åtminstone har, under de åtta dagarna, som förflutit mellan vårt giftermål och denna dag, ingen ånger visat sig hos honom. Mina olyckor hafva nu uppnått sin gräns, då jag i dig träffat hvad jag väntat: en ädel man. Men aldrig hade jag väntat mig en så stor lycka, som att finna en make redan intagen af en annan, så att han frivilligt och utan en strid, hvarpå jag gjort mig beredd, uppoffrar sina rättigheter och ledsagar mig till min fader på Ceilon. Men nu god natt, Rustan! – Vi få i morgon vidare öfverlägga. Hon utsläckte ljusen, sedan hon påtändt nattlampan, och kastade sig i andra ändan af rummet på en divan, der hon lugnt inslumrade. Mina sinnen deremot voro på långt när icke så stormfria. Hennes berättelse gaf mig ju anledning till så många betraktelser? Den nåd Schahen visat mig, i det han tillät mig välja en brud i sjelfva harem, och slutligen gaf mig den andra af dess stjernor, kunde jag således nu mera icke helt och hållet tillskrifva vänskapen; mellertid syntes det troligt att den vidskepliga tillgifvenhet han bar för mig icke litet bidragit till framgången af Validas böner. Ofta hade jag bittert förebrått mig, såsom en svart otacksamhet, som ett prof på ett kallt hjerta, att jag ej med den värma jag önskade kunde besvara hans utomordentliga förtrolighet. Det var en tid, då jag hoppades att genom honom se mina barndoms-drömmar förverkligade, och jag älskade honom dubbelt såsom vän och såsom en ädel menniska, hvars öfverspänning endast ökade mitt deltagande för honom. Vi råkade i missförstånd och blefvo åter försonade: väl qvarblef ingen gnista af ovilja, men jag hade lärt känna hans vankelmodiga charakter, som, mera än hans svaghet för könet och hans böjelse för det utomordentliga, hindrade honom att utföra något stort: och jag har aldrig kunnat älska den jag icke högaktat.
Förändradt Med anledning af förekomna förfalskningar af sedlar å En Riksdalers valör till tryck å sedlarlikhet med sedlar å Fern Riksdaler, hafva Fullmäktige förordnat, att förslag till sådane ne af 1 R:drs ändringar i såväl text som bottentryck å sedlarue af förstnämnde valör, hvarigenom föriam' falskning i möjligaste måtto förebygdes, skulle upprättas, hvarefter och sedan i följd här af uppgjordt förslag blifvit gilladt och antaget, Fullmäktige i underdånig skrifvelse af den l6 Mars detta år om förändringen gjort anmälan, med underdånig anhållan att Kongl. Maj:t täcktes utfärda nådig kungörelse derom, att sedlar af En Riksdalers valör med förändradt tryck komme att från Rikets Ständers Bank efter den 14 derpåföljde Maj utgifvas i mån som vexlingsrörelsen medtog förrådet af förut brukliga sedlar å nämnde valör. , § 21. Inkomna förFrån och med den 1 Juli 1864 till och med den 30 Juni innevarande år hafva slitna och förförslitna sedlar till Banken inkommit samt nya sedlar blifvit förfärdigade till följande färd,gade nya bej Qch t j nedtar. r r - 21 — Tnkomna förslitna sedlar. Förfärdigade nya sedlar. Riksmynts-sedlar. Stycketal. Riksmynt. Stycketal. Riksmynt. Detta belopp har under år 1864 minskats genom inlösen af: — Sedlar å 3 och 2 R:dr på dubbla blad 64: 50. Dito » dito » på enkla blad 616: 50. så att denna inom linien förda skuld vid 1864 års slut utgjorde R dr hvaraf för: Under tiden från och med den 1 Juli till och med den 31 December 1864 äro i landsorterna invexlade förslitna sedlar å 5 R:dr och derunder till belopp af R:dr 752,057: 68. och under l:a hälften af detta år... » 966,327: 56.
Af sådan anledning har Ridd:s-Utskottet, som det icke tillhör att yttra sig i frågan om ändring af grundlagarne, ej heller ansett sig kunna ingå i vidare pröfning af Herr Montgomerys förslag. Beträffande derefter den af Herr Cederschiöld, Gustaf, väckta motion, att Ridd. o. Adelns diskussions protokoll må föras i sammandrag, finner Utskottet väl, lika med motionären, att något bestämdt hinder häremot icke utur grundlagens ordalydelse härledes, men anser i allt fall betänkligt att till hans förslag tillstyrka bifall. Utskottet betviflar nemligen, för det första, att någon väsentlig besparing af tid skulle vinnas derigenom, att protokollet fördes i sammandrag. Såvida detta skulle, såsom motionären förutsätter, förena »klarhet med fullständighet», erfordrar redaktionen deraf troligen i de flesta fall lika mycken tid och vida mer både omsorg och skicklighet än de medelst stenograf! gjorda anteckningar, hvilka nu utgöra stommen för Protokollet — ja Utskottet föreställer sig, att en så beskaffad förkortning af protokollet, som den motionären föreslår skulle, med en sådan anteckningsmetod, som vid protokollsföringen bos Ridd. o Adeln är antagen, medföra de största svårigheter för prokollsföranden, förutsatt att det varit för honom möjligt att, under den snabba anteckningen af hvarje talares ord ofta under flera timmar tillika följa hans tankegång och discussionen i allmänhet med den ansträngda uppmärksamhet, som tages i anspråk, för att kunna på en gång troget och klart framställa hufvudinnehållet och karaktären af ett mundtligt yttrande, utan att låta detsamma framträda just i den dramatiska form, motionären klandrar. Det är visserligen sannt, att innan stenografien infördes vid protokollsföringen på Riddarhuset, protokollen voro både mindre utförliga och bättre redigerade; att talaren der återfann, om icke alla sina ord, åtminstone sina tankar klarare och kortare ut - 4 Ri d d &r h u s - U t sk o t te t s Utlåtande N:o 3. tryckta och att orasägningar dä mera sällan anträffades i protokollet, än i talarnes diktamina.
Då de öfriga Stånden ännu icke beslutat öfver betänk. rör:de understöd åt staden Falkenberg, så anser jag olämpligt att inbjuda dem att förena sig uti ett beslut, sorn man ej vet, om de icke i alla fall skola fatta. Jag afstyrker derföre inbjudningen. Hr Lilljehöök: För att i någon mån undanrödja den siste varde talarens skäl, hvarföre han motsätter sig inbjudningen, får jag äran upplysa, alt åtminstone BondeSt. förehåll betänk, samt afsiagit detsamma. 43o Den 18 F e b r u • r i c. m. Frih. Boye, Ludv.: Jag bekänner alt jag endast föl jer min känsla, då jag ber ali få understödja Hr LilIjehööks begäran. En gåfva af 4000 r:dr lill understöd åt en stad, sorn undergått eldsvåda, synes mig så ringa, att det svär mot min känsla att icke göra hvad jag kan, för att utverka bifall dertill. Hr Lagerheim, Lars Magnus; Då det varit vanligt, att R. St. beviljat äfven betydligare understöd åt deni, som varit utsatte för dylika olyckshändelser, så får äfven jag understödja inbjudningen. Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad. alt inbjuda de öfriga resp. Stånden till instämmande i R. o. Ad:s beslut angtde understöd åt de brandskadade i staden Falkenberg. Frih. Cederström: Då ändamålet med inbjudningen är att vinna bifall till betänk., men R, o. Ad. ännu ieke vet om ej de öfriga Stånden skola bifalla detsamma, så måste jag reservera mig mot beslutet om en så oformlig inbjudning. Sedan detta beslut blifvit i det nyss upplästa prot.uldr. infördt, blef prot.utdr. af R. o. Ad. godkändt. Fortsattes pröfningen af Bancooch LagUtsk:ns utlåt. N:o 5, i anledn. af gjorda anmärkn:r vid Utsk:ns betänk. W:o 1, med förslag till lag för enskilda banker. 1 §:n. Frih.
Statsoch BancoUtskottens Betänkanden, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, om allmänna penningerörelsen och myntvärdets upprätthållande, i hvad den angår Malmö, GöthaCanalBolags, samt Götheborgs DiscontVerks utredning, Mars I. 207. Mars II. 11. Junii II. 199,345. — om förhöjning af Riksens Ständers Revisorers arfvode, Mars I. 476. April I. 161. ■— angående justering inför håda Utskotten gemensamt af de föreskrifter, som skola gälla för Rikets Ständers båda penningeverk, Mars II. 25o, 281. April I. 168, 393. — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående allmänna penningerö - 526 reisen och myntvärdets upprätthållande, April I. 308,443*589. Maji II. 127. Statsoch BancoUtskottens Betänkande», i anledning al' Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om medels anslående lill utgifter för Götha-Canalarbetets fortgång och befrämjande under Yintermånaderne, April II. 101, 347, 4?5- — angående medel och utvägar lill Hjelmare Slussverks ombyggnad och vidmagthållande, April II. 102, 343, 359, 53o, 647- *— i anledning af Kongl, Maj:ls Nådiga Proposition om Götha Canalarbetels vidare fortgång och befrämjande, April II. 102,539, 578. Maji I. io3. Maji II. 297. -— angående försäljning af Kungsgårdar, RccognitionsSkogar och OfficersBoställen, Maji II. 211, 621, •—- rörande skyndsam inlösen af FilialDisconternes Assignationer, Junii II.
— Nio 358. med öfverlemnande af förslag till lag för enskilda Banker. XXVI. 29. —- N:o 35g. angående anslag lill bestridande af restitution?!' åt rolehållarne vid Uplands regemente för orätt erlagde klädpenningar. XXVI. 29, —- Nio 36o. i anledning af Kongl. Majlts nådiga tillkänna - C 110 ) gifvancien angående verkställd jemkning i Provinsen Skånes ordinarie rotering. XXVI. 29. Expeditioner till Kongl. Maj:t, Rikets Ständers: — JM: o 36i. angående förhöjning of de för missbruk af fribrefsrältighet stadgade böter. XXVI. 29. — N:o 302. angående förändring i föreskrifterna rörande fångforsling. XXVI. 29. — N:o 363. om iakttagauden, då delägare i tackjernshylta äskar att få idka stångjernssmide. XXVI. 46- — N;o 364- angående förändrad fördelning af Riksstatens hufvudtillar, XXVI. 62. — N:o 365. angående fiskeriernas uppbjelpande medelst statsanslag. XXVI. 62. N;o 366. angående anstalter för en förbättrad fångvård. XXVI. 62. N:o 367. med öfverlemnande af förslag lill ny författning angående brännvinsbränningsrältigheten. XXVI. 62. N:o 368. med öfverlemnande af de upprättade Rikssta terna, XXVI. 62. 369. med öfverlemnande af förslag till förnyad författ ning 0111 stämplade pappers-afgiflen. XXVI. 62. ]X;o 370. om åtgärder att befordra skyndsammare anta* gande af det nya systemet för mått, mål och vigt.. XXVI. 62, JST:o 371, angående granskning af SeglationsOrdriingen d. 28 November ■ 836. XXVI. 62.