Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För de flesta har det lett till missöden och passionerade förvillelser. Svenska Folket har dock vetat att vända dem till sin fördel genom den försiktighet, vishet och lugn, som styrt överläggningarna. Samma skakningar som nästan alltid gör folk till anarkister eller böjer dem under envåldsmaktens ok, har i Sverige blivit anledning att få goda grundlagar och samhällsordning och bevarat dess rättigheter och försäkrat dess frihet. Kongl Maj: t har sammankallat rikets Ständer för att överlägga om ett finanssystem för framtiden som lämpar sig till fäderneslandet fördel, då hela statsförvaltningen beror därav. Ordning och sparsamhet med statens tillgångar bereder allmänt förtroende. Det ges inget anseende om statens ämbetsmän och försvarare mottar vedergällning för sina tjänster i ett papper utan värde och massan av folket och den arbetande klassen befinner sig i samma ställning. Vi må ha ett metalliskt mynt för vårt representativa system, men det skulle förminskas med hälften på några år, om inte banken förskaffade de redbarheter som behovet fordrade. Det gäller att aldrig förlora insikten om den verkliga orsaken till vår finansiella ställning och inte bedra sig på botemedlen. Ingenting är mer vådligt än nyheter. Man tänker ut system för att dölja det som redan är gjort, och envisas alltid att söka botemedel, som redan visat sig varken kunna förhindra eller förbättra. Låt oss välja en bättre utväg. Införa få nyheter, undvika om möjligt att öka pålagorna genom all slags näringsflit, uppmuntra jordbruket utan att hindra handelns verksamhet. Förändringar av myntets värde för staten till upplösning, om man lämnar fritt fält åt penning vingleriet. Denna höjning och sänkning av myntvärdet gör att ingen vet vad han äger i morgon eller vad han har i dag. Det förvandlar det enklaste och helt lagliga handelsföretag till verkliga vågspel. Regeringen hindras i att långsiktigt kunna uträtta goda saker, utan kan bara göra gott för ögonblicket utan att det onda upphör. Den väsentligaste delen av en statsförvaltning är den som har avseende på finanserna. Om finanssystemet är felaktigt påverkar det hela statsapparaten. Ärendena hindras, oordning uppkommer överallt, handeln tillintetgörs, växelspekulationer, som är lika förstörande för det allmänna som för den enskilda, fabrikerna avtyna, och jordbruket denna första grund till landets styrka lider av myntets hastiga förändring.
Vid pröfning af hvad sålunda i detta ämne förekommit, har Utskottet funnit de af Anders Danielsson ifrågasatte saluoch legosågar med 5oo tolfters försäljnings-belopp vara af den betydliga beskaffenhet, att befrielse från bevillning af sådane verk icke skäligen kan ega rum; och beträffande de öfrige Motionairernes yrkanden, så enär bevillning för mjöloch sågqvarnar, i förhållande till deras mer eller mindre förmonlighet, bör, likasom för andra lägenheter, erläggas, och den fastställde mjölnare-afgiften , hvars belopp i vissa fall beror af Taxeringsmännens ompröfning, hvarken är obillig eller synes kunna afskaffas, då ifrågavarande inrättningar i allmänhet skötas af dertill antagne, serskilda personer, anser Utskottet sig icke kunna i anledning deraf föreslå någon annan förändring, än att, såsom vilkor för mjölnare-afgift af skattlagde mjölqvarnar, antagits, att de äro i gång minst fyra månader af året, i öfverensstämmelse med nu gällande föreskrift om sågar, som till serskild bevillning uppskattas; i följd hvaraf, 20 Bevillnings-Utskottets Bet. JV.o Sy. och sedan Rikets Höglofl. Ständer bifallit Utskottets Betänkande N:o 11, i anledning af Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition, rörande beskattning af tull-, mjöloch sågqvarnar samt valkoch stampverk för andras betjenande å städers områden, Utskottet skolat lill Rikets Ständers närmare pröfning vördsamt uppgifva den, så väl af berörde beslut, som Utskottets förslag i förenämnde hänseende, föranledda redactions-förändring i 34 §. 1 morn. i83o Jrs Förordning. Utskottets Förslag. Efter den i allmänhet fastställde Efter den i allmänhet fastställde —, —: af . —: 'af sågar, äfvensom af alla valkstampoch andra qvarnar, ehvad de begagnas för tull eller till afsalu.
Motionairens egen uppgift om jordbrukets mindre lönande beskaffenhet antyda, att orten är föga fruktbar och endast lernnar skogsprodueter lill afsättning, hvilken, utöfver hvad till åbyggnader i en Köping erfordras, icke betydligt underlättas genom ifrågaslällde anläggning å ett ställe, hvarifrån längre sjötransport ej kan påräknas. I följd hvaraf, och då mera talande skäl torde erfordras för tillstyrkande af ifrågavarande Köpings beli Post-Contors an läggning, Utskottet finner sig endast kunna föreslå, att Rikets Högloft. Ständer i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit'täcktes i Nåder anbefalla undersökning om lämpligheten af en Köping jemte Post-Contor i Wittsjö, och med afse Eihtnig till R. St, Brot, 1334. 8 Sami. 1 Afl. t 5:le Häftet. / n Ailm. Besv.- och Qec.-JJisk. Urf. N'.o 20» ende på sig dervid företeende omständigheter Dess Nådiga beslut i ämnet meddela. Hvilket dock Rikets Höglofl. Ständers egen pröfning härmed vördsamt underställes. Stockholm den 27 Mars i834> Reservation af Herr Leffler: Emot Höglofl. Utskottets Betänkande anhåller jag att få reserver* mig. Jag anser det vara utom ändamål, att tillstyrka undersökning om nya Köpingars anläggande, då kändt är, att icke allenast Rikets småstäder, utan äfven Köpingar, till större delen äro uti ett futtigt och aftagandc tillstånd. För denna öfvertygelse hem far man ytterligare grund af det utlåtande, som Kongl. Krigs-Collegium och Sjö-För valin ingen afgifvit, och sorn åtföljt Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse uti frågan om fördelningen af Städernes Båtsmanshåll; emedan bemälde Åutoriteter, efter anställd undersökning derom, icke funnit någon enda af de nu varande Köpingarne va * uti tillfälle, att med Städerne dela Bålsmanstungan.
Pastorn måtte väl aldrig tänka på en af länsmannens » — » Låt honom tänka på hvem han vill. Hvem frågar efter det? » sade Karna. » Tös, kasta inte lyckan ifrån dig! Se dig för, det säger jag dig. Du kunde vara själaglad, om pastorn ville ha dig. » Onskligt vore, att dessa få rader måtte väcka » Om — sa ' mor? » mödrarnas eftertanke, så att de för sina döttrar » Ahja, sätt du inte näsan för högt i vädret ... söka att vinna och bevara vänskapsförbindelser, Det är ingen, som har sett slutet ännu. som i ett och allt kunna vara dem till glädje Den som köper länsmannens Katrina för dum, oeh nytta. han ger sina pengar illa ut, för det är ingen, som tar henne, där de släpper ' na. När hon går in igenom ena dörren i prästgården, så går du och din gamla mor ut igenom den Smånotiser från kvinnovärlden. andra, kom du det ihåg. » Oraklet tystnade och gick in i köket, och Den svenska gymnastiken och de engelska levinnorna. I januarihäftet af den värderade Karna sprang upp på kammaren för att utgjuta sina bekymmer i ett bref till sin bästa engelska tidskriften Baby, som särskildt räknar sin läsekrets bland omtänksamma mödrar, återfinnes en vän, Josefin Jippson. uppsats med titel » Flickornas fysiska uppfostran ». » Kära Josefin, du kan tro jag är i ett Författaren, med. dr Wallace, f. d. professor i bryderi, » sköt det genom hennes hufvud, men kvinnooch barnsjukdomar vid ett ansedt college i hon var nog bondestolt att ha svårt för att Glasgow, fäster mödrarnas uppmärksamhet vid nyttan af att flickorna tidigt vänjas vid kroppsöfningar, förtro sig åt någon. Handen ville icke hvad och såsom det yppersta gymnastiska system framhåller tanken ville; hon skref: han det svenska, af Ling först framställda och af hans » Kära Josefin! efterföljare, sonen H. F. Ling, prof. Branting och prof. Törngren, utvecklade systemet. Det var roligt att höra, att du har roligt, Förf., som med intresse åsett en trupp unga k vinkära josefin.
S. D. Föredrogos och godkändes Sammansatta Statsoch Banko-Uiskottets Utlåtanden: N:o 56, i anledning af särskilda förslag til! åtgärder för att underlätta penti ingeställningen och rörelsen inom landet; samt N:o 57, i anledning af väckt motion om åtskilliga ad pios usus stiftade kassors förvaltande af Rikets Ständers Bank eller Riksgälds-kontor. S. D. Föredrogos och godkändes Lag-Utskottets Betänkanden: N:o 78, i anledning af väckt motion, angående förändring af hvad lagen stadgar om Härads-nämnds rösträtt; N:o 79, i anledning af väckta motioner, angående förändring dels af 25 kapitlet I § Rättegångs-Balken, dels ock af sättet för val af Nämndeman; och N:o 80, i anledning af väckt motion angående jäf mot Härads-nämnd. S. 1). Föredrogs och godkändes Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottels Memorial N:o 52, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 42, rörande väckta motioner om åtskilliga förändringar i gällande Lego-stadga den 23 November 1855 samt deremot svarande §§ i allmänna lagen. Den 26 Februari. Frän Högloft.
Domstolen förklarat sig ej hafva något emot den väckta frågan, att anmärka. Formen år således också i delia, fall iaktagen. Om LagUtskottet nu , i stället för ett declineraude svar å Kongl. Maj:ts framställning, gifvit ett gillande, och Riksens Ständer detsamma godkåndt, hade Konel. Maj;t säkerligen innan Riksens Stånders förslag af Kongl. Maj:t antogs, deröfver åskat Högsta Domstolens utlåtande och Grundlagens fordran i detta hänseende hade så' medelst blifvit på dubbelt sätt uppfylld. Hvad åter vidkommer den sednare delen af LagUtskot' tets Betänkande, eller 'tillstyrkande, att frågan 4? 4 Ehn 5g Mnjfi f m: må uppskjutas till dess hela Missgermngs-Balkera blifver öfversedd; så år detta en sak, sorn j»g lemnar till Herrar Juristers mognare pröfning, men som jag tror böra noga öfvervågas, emedan det kunde hända, att det förväntade förslaget till ny Brottmålslag, ännu en tid dröjde, och att man således blef länge i saknad af en erkänd nyttig Lag-förändring. Friherre Cederfchjold, Jacobi Om Lagutskottet noggrann! iakttagit föreskriften i Sy.do §. Riksdagsordningen, hade Utskottet säkerligen funnit, att då frågan var behörigen väckt, Utskottet bordt befatta sig dermed och till Riksens Ständer inkomma' med ett i anledning deraf utarbetadt förslag; ty det står i nämnde §.: Intet C/tJkott vare berättigadt vacka jrågor till af. görande i Rikfens Ständers Plena, eller att upptaga andra ämnen än de frän Plena re« uiitterade. Detta ämne måste vara frän Plena remitteradt. Hvad åter beträffar den här yttrade satsen, att som Konungens skrifvelse ankom efter motionstidens förlopp, Riksens Ständer skulle vara betagne, att i följe deraf afgifva något förslag, så är detta påstående ock oriktigt; ty jemlikt 56 $.
Uppskattningsvärdet af hemman, bruk och lägenheter har, sedan år 1837, blifvit minskadt med ej mindre än 1,135,459 B:dr, hvilken minskning härleder sig hufvudsakligen, eller till ett belopp af 935,663 H:dr från den, till följd af inträffad ofördelaktig konjunktur för afsättning af jernet, verkställde nedsättning at värdet på bruk och bergverk, samt i öfrigt från minskadt antal och värde af bebyggde och obebyggde torp och lägenheter, och till mindre del från nedsatt värde af hemman. Beskattningen inom Länet, sorn enligt föregående berättelse varit uti jemnt stigande, har från och med år 1841 åter nedgått och visade, enligt afslutade special-räkningar, för åren 1841 och 1842 en minskning af tillsammans 31,000 R:dr, föranledd, utom af nyssnämnde nedsättning i uppskattningsvärdet, isynnerhet af nedsatt kapitationsafgift och bevillning lör arbetsfolk efter 2:dra artikeln af Bevillnings-förordningen, betydligt minskad bränvinsbränning, Lagmansoch Häradshöfdinge-räntans äfvensom Moles-Passevolans-afgiftens upphörande, samt år 1842 verkställd nedsättning af liammarskaUen af stångoch ämnesjerntillverkningen. Att, oaktadt denna betydliga minskning uti den direkta beskattningen, summan af statsbidragen enligt i underdånighet bifogade tabell är allenast 17,527 R:dr mindre än den for föregående qvinqvennium uppgifne, förklaras deraf, att arrendeafgiften för åtskilliga kronan tillhörande lägenheter, räntor af diverse verk och inrättningar, afgifterne för Clerecie-stalens underhåll, äfvensom kostnaden för allmänna besvär blifvit under tiden ökade.
Ni är nu en af de kvinnor, som så rädd, att ni bara ville ge mig en af de hundradeplatsen, men ändå ... Å, det är ju en rätt anständig procent. Jag var Naturligtvis förutsåg jag, att ni själf ville reservera er MAX. de damer, som »slå an» Men, Leonora, ni vet då, att ni icke är en af LEONORA (med händerna för öronen). Å, Max, spara mig mina stackars illusioner! 23 MAX. nådigare upp den hyllning, som bjudes er. Ni är Nej, ni kan gärna betänka det, så tar ni kanske otillgänglig, exklusiv i en ohygglig grad, mycket kall LEONORA. mot edra fiender, inte allt för varm mot edra vänner. mig till den grad orätt. Ni gör mig ju till bara hufvud. MAX. Hör nu, Max. Jag trodde inte, ni kunde göra temperament de flesta kvinnor ha intetdera. LEONORA (bedjande). Hufvud och temperament, Leonora. Hufvud och andra kvinnor. Fråga Hans! Ni tar fel. Jag har lika mycket hjärta, som MAX. det är troligt, att en diskussion om ert hjärta mellan så tror jag hellre, jag afstår. Jag tackar för tillåtelsen, fru Leonora. Men då er man och mig skulle utveckla sig mindre behagligt, LEONORA (som inte tycks ha hört på honom, plötsligt, tvärt): mera »anslående» än jag? Ni medger alltså, att ni finner Emilie vackrare, MAX. sättningar och så vidare. Och då ni tydligen är stött söta, öfverlägsna Leonora... Jag upprepar edra egna ord, om att alla öfver 24 LEONORA. Max ni börjar ta' er för stora friheter... MAX. Söta, öfverlägsna Leonora, som verkligen blir stött! LEONORA. då kan ni ju fortsätta edra jämförelser. Max! (Det ringer.) Där ha vi troligen Emilie Fjärde scenen. DE FÖRRA. KATRINE. dörren för Katrine och Emilie. Emilie rodnar lätt, när hon går förbi Max, och hälsar stelt). LEONORA (emot dem). EMILIE. (Anna öppnar du ser ut! God dag, Emilie! God dag, Katrine.
M. föreslagna summa endast är 10,000 r:dr; så tror jag alt det ej vore rätt väl betänkt att uti Statens inkomster upptaga den behållna summan så högt, emedan de då lätteligen och troligen under ett år, sådant som detta, skulle komma alt understiga jemväl den summa, som på grund af de io sista årens markegång bort anses för den rätta. Jag kan således ej annat tro, än att det rättaste förfarandet vid första punkten vore, att R. o. Ad. fattade sitt beslut i enlighet med de anmärkn:r, som här gjordes, när del första betänk. Den 8 Augusti f. m. N:o 64 föredrogs, nemi. att den indelta ordinarie räntan, sorn af StatsUtsk. blifvit upptagen till 1,770,000 r:dr, skulle i enlighet med den beräkning, sorn inom Ståndet blifvit gjord, upptagas till 1,740,000 r:dr; och att Kronans behållna inkomster, i stället för 56o,ooo r:dr, måtte upptagas tili 55e,ooo r:dr. Jag anhåller alt Hr Frih. o. Landtm, ville å dessa summor framställa propos. til! Ståndet. Gr. Anckarsvärd: Det är mycket påtagligt, att i afseende på prisbestämmelserna ingår åsigten att antingen bereda öfverskotter eller att minska så beskaffade öfverskotta*. Det synes mig vara klart, att ju lägre man kan bestämma spanmålsprisen, ju större måste den beräknade statsbrist-summan i följe deraf blifva, och desto större äfven förskotterna, enär spanmålspriserna verkligen komma att blifva högre än man nu förslagsvis beräknat. — Jag har icke emot att afgöra prisberäkningen vid den sednare punkten, ifall R. o. Ad. så skulle finna lämpligt, och finner i sådant fall intet hindra, att meningarna blifva delade emellan Utsk:s betänk, och Frih. Cederströms förslag att förändra Utsk:s beräkning, för att såmedelst komma till en förökad statsbrist-summa, hvilket jag för min del motsätter mig. Frih. Boye, Ludv.:
Föredrogs å nyo och remitterades till Lagutskottet Herr Ribbings, Arvid, den 12 dennes e. m. på bordet lagde Motion angående undan rödjande af den stridighet, som skulle uppstå emellan ej mindre a3 §. i 17 Capitlet RättegångsBalken än ock Kongl. Brefvet den 23 Mars iy38 och Kongl. Resolutionen den 7 Augusti iy53 i afseende å jäf emot Vittnen, i fall den lagförändring Utskottet föreslagit i 8 §. af 17 Capitlet RättegångsBalken skulle komma att äga rum. Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets den 10 dennes under N:o 46 afgifne, och den 1 5 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Berättelse om den af Utskottet förrättade granskning af BankoVerkets Räkenskaper, samt Styrelse och Förvaltning efter sista Riksdag, hlef ifrågavarande Berättelse af Herrar Rosenqvist_, Fredrik Leonhardj och Dalmanj Lars Johanj ytterligare begärd på bordet; hvilket Hans Excellence Herr Gref - ven och LandtMarskalken förklarade icke kunde, enligt 49 §. Riksdagsordningen, förvägras. 9 Den aa Juni! e, ra. Föredrogs å nyo Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den 5 dennes under N:o 35 afgifhe, och den 12 derpåföljde e. m. på hordet lagde, Utlåtande, angående Yacance-afgifts erläggande till Krigsfonden af de Rustoch Rotehållare vid Båtsmanshållet, hvilkas Båtsmän under krig afgå. Friherre Palmstjernaj Carl Otto: På de skäl jag anfört i den serskilta mening, som åtföljer Utskottens Utlåtande, anhåller jag om återremiss. Utskotten hafva icke fullständigt utredt förhållandet; man saknar upplysning om Båtsmanshållets skyldigheter före 1812, eller hurudane desse skyldigheter, i afseende på Båtsmännens beklädnad, för närvarande äro efter nu gällande Författningar.
I Stockholm: hos redaktionen, å Stadspostens hufvudkontor, i bokladorna samt å tidningskontoren Emelie Flygare-Carlén. Författarinnan till » Rosen på Tistelön », » Köpmansnuset i skärgården » o c h » Pål Varning » ingår den 8 dennes i sitt 83:dje år. Det är ett lif längre än det va ' nligen för menniskors barn tillmätta, hvars bilder i brokig vexling säkerligen denna dag hägra för den åldrigas minne, der hon, med de jordiska ögonen skumma, men med själens blick allt jemt klar, sitter i sin lilla våning der uppe på Ladugårdslandet. Hon minnes nog barndomens dagar, då hon ensam med blott för hennes fantasi existerande väsen — små underbara flickebarn — lekte i de mörka sjö- bodarne bland trossar och kablar, gamla galjonbilder, tomma silltunnor o c h andra härligheter, eller då hon om aftnarne, hardt när andlös af häpnad o c h uppmärksamhet, satt i bodkammaren och lyssnade till alla de underbara äfventyr från böljornas rike, hvilka skutskepparne o c h fiskargubbarne visste förtälja. Och då den praktiska modern förklarade: » det här måste ha ett slut — det är icke nyttigt för flickan att höra på så mycket vidskepliga historier, » förklarade den romantiskt anlagde fadern: » låt du henne prata med sjöfolket — sämre läror kan hon få; när hon blir lite ' större, skall b o n få följa med mig på mina resor i skärgården. »! Emelie Flygare-Carlén. Och så dessa resor i frisk kultje öfver solglittrande vågtoppar eller i storm mellan svarta afgrundsdjup! Dessa resor, under hvilka hon i grund o c h botten lärde känna det folk, hvars skildrerska hon sedan skulle blifva, just sådant det, i vexlande sorg o c h glädje, lefver sitt lif å vestkusten eller å de böljor, som skölja dess stränder. Och derifrån gå tankarne högt, högt upp på landbacken, ända långt in i Småland, der den unga makan o c h modern till - bragte sitt första, korta äktenskap. O c h derifrån till nya scener: till hufvudstadens verld, till de älskvärda, de
För henne var det däremot en fullkomlig öfverraskning; och det dröjde några ögonblick, innan hon hämtat sig och blifvit sig lik, som hon varit, då hon gaf honom sitt afslag. Snart sutto de midt emot hvarandra, han fullt besluten att hålla henne kvar för alltid, när han nu ändtligen funnit henne, hon orolig och osäker, endast sökande slippa undan alla förklaringar. Plötsligen stannade tåget med ett häftigt ryck. Gälla hvisselsignaler ljödo från lokomotivet, de hörde förvirrade rop och skrik: en sammanstötning med ett tåg, som från en bibana rusat in på deras spår, tycktes oundviklig. Några sekunder, som förekommo dem oändligt långa, sutto de och väntade katastrofen. — Är du rädd att dö? sade han till Dagny, som satt orörlig och såg på honom med ett strålande, nästan förklaradt uttryck i ögonen. — Nej! O, att få dö här hos dig — inte ensam — så! sade hon hastigt, i det hon slog armarna om hans hals och smög sig till hans bröst. Han drog henne till sig, närmare, närmare, och de sutto så orörliga, beredda på döden — tills en stöt, som var långt lindrigare än de väntat och som lämnade deras vagn fullkomligt oskadd, sade dem, att faran var öfver. Hon försökte genast i dubbel bemärkelse draga sig tillbaka; men det var för sent. Han visste det enda han brydde sig om att veta: att hon älskade honom. När hon sade honom, att det var långt mer, som han borde ha reda på — om hennes far, om hans död, om henne själf — svarade han, att han hört, att fadern beröfvat sig lifvet och förmodade, att så varit förhållandet. Hon bejakade det och ville tala om något ytterligare, men han tillät det ej: han ville ej höra på henne. — Vi skola inte röra vid det förflutna, Dagny, inte tänka på det, inte tala om det. Jag förstår hvad du gått igenom och hur du grubblat öfver det i en samheten. Du har varit för mycket öfverlämnad åt dig själf; nu skall först min mor taga hand om dig och sedan jag. — Han följde henne till hennes hem och talade vid hennes släktingar.
Sedan Rikets Ständers Revisorer, i B» lättelse n om den år 18 4 f förrättade Stats-Revision, anmäl kt i afseende på Konsistorierna, att uppbördsoch redovisningsprovisioner blifvit eller olika grunder beräknade för olika medel, och olika inom olika Stift, samt att def syntes R e viso re 1 ne lämpligt, att, genom allmän författning, blefve bestämdt lill hvad belopp provision eller procent bör af hvarje slags medel få al uppbördsmannen eller elen redovisande beräknas; har — 361 — Eilers Kongl. Majrt, i Nådig Remiss af elen 12 nästlidne Februari, anbefallt Konsistorium, att, i anledning häraf, med lill Edeis Kongl. Maj:t stäldt, underdånigt Utlåtande till Kongl. Eck lesiastik-Departemenlet inkomma så tidigt, att, eller föregången underdånig anmälan inför Eders Kongl. Majrt i Siats-Rådet, beiörde Utlåtande må kunna, inom den i 7 § 3 mom. af Instruktionen för Rikets Ständers Revisorer bestämda tid, till Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret öfverlemnas. De allmänna medel, som af Konsistor ie-Notarien härstädes, emot provision, uppbäras och inför Konsistorium redovisas, äro: de i Skolordningens 2 Sekt. 3 kap. 4 § bestämda kadukmedel, de enligt Skolordningens 2 Sekt. 3 kap 1 § morn. c. byggnadskassan tillfallande medel, lasarettsmedel, samt kollektoch stamboksmedel.