Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nådiga uppmärksamhet på skiftes-ärendernes långsamma behandling i Högsta Domstolen; 7:o Johannes Johanssons från Jönköpings Län, angående kontroll vid försäljning af kläde; 8:o Johan Westermarks fiån Westerbottens Län, om beviljande af stapelstads-rätt åt staden Skellefteå; 9:o Pehr Eric Anderssons fiån Westerås Län, angående förbud för arrendator af kronolägenheter å landet att annorledes än till lägenhetens behof använda deiå befintlig skog; 10:o Gustaf Bergs fiån Skaraborgs Län, om tillökning och omflyttning af terminerna för marknad i Slättäng; lito Johan Gustaf Wassmuths fiån Stockholms Län, om ny indelning af båtsmansrotarne; 12:o Eric Christenssons fiån Götheborgs och Bohus Län, om upphäfvande af Kongl. Kungörelsen den 2t April 1837. rötande hummers fiskande och försäljning; och 13:o Johan Pehrssons och Lars Mattsons fiån Upsala Län, om tillägg af en § till 11 Kap. i Kongl. Skiftes-stadgan den 4 Maj 1827. med föreskrift om serskild fullföljd af missnöje med egneraderingen m. m.. jemte de deiaf föianledde muntliga yttianden. S. D. Föredrogos och till l.ag-Utskottet remitterades följande motioner: l:o Anders Olofsons fiån Elfsboigs Län, om upphäfvande af Kongl. Förordningen den 20 November 1845. om lösöreköp; 2:o Densammes, om ändiing af Lagens föreskrifter rörande stället för häktade brottslingars afstiaffande. med hvad dervid blifvit muntligen anmärkt; ; 3:o Johan Erssons fiån Upsala Län, om förhöjning lill ett lika belopp öfver hela Prot.-Utdrag den 23 December 1850.
Uti' 138 §:n heter det, alt husbonde häftar för dess landlbönders, torpares och å ägorna bosatte arbetares kronoutskylder vid bristande tillgång, dock alt för de sistnämnda denna ansvarighet icke äger rum, så framt med intyg genom sockenstämmo-prot., eller eljest, behörigen kan styrkas, att jordägaren af deni icke njutit en mot utskylderna svarande tjenstbarhet; och uti 13g §:n är deremot föreslaget, att 0111 tjenstehjon, landtbönder, torpare och arbetsfolk flytta eller byta bostad, sedan skattskrifningen är verkställd, skall väl förre husbonden vidkännas det förut stadgade ansvaret för deras kronoutskylder, men äga rättighet att för Den 29 Ma j. 38g desamma njuta ersättning of dem, som sedermera under året emottagit dessa personel'. Om meningen är, att de personer, tom sålunda förskjutit kronoutskylder, sorn de äga återbekomma af dem, hvilka emoltagit de personer, för hvilka förskotten blifvit lemnade, skola vända sig till fogden för att återfå dessa förskott; så ser jag ej, hvarföre ej fogden i första hand kan uttaga ulsky Idema af dem, som egentligen böra stanna för dem. 138 §:n bör sålunda rättas likasom den i 3g, i öfverensstämmelse härmed, och dessa sladganden jemväl ställas i öfverensstämmelse med hvad jag anmärkt vid 48 §tn, med det ytterligare tillägg, alt jordägarens betalningsskyldighet aldrig bör sträcka sig till erläggande af böter för sina försumliga underhafvande , emedan böter och bevillning icke äro af samma natur, och jordägaren har fullgjort sin pligt, då han erlagt bevillntn. Rällast vore måhända att hegge §§:ne försvunno. I frågan om tiden, inom hvilken besvär böra vara till Pröfn.comiteen inlemnade, förenar jag mig uti Hr Bergenstråles anmärkning. Mot Kammar-rättens rättighet att justera Pröfn.cornileens åtgärder äro också ganska vigtiga betänkligheter framställda.
För de skattskyldiga är det allmänna uppbördssätt alldeles icke betungande. Krono-Tiondeoch Afrads-Spannmålens utforsling sker antingen sjöledes, eller ock på en för Landtbruket mindre angelägen årstid, dels till SloltsMagasinet i Stockholm och dels till Krono-Mägasinet härstädes; och har under de sednare åren, icke försports någon klagan öfver olägenhet dervid. Håbo, Bro, Trögds och Åsunda Härader äro mest tryckte af Kronoskjuttser och inqvartering, äfvensom af Hålloch Reserve-skjutsen, emedan dessa Härader genomskäras af stora stråkvägen imellan Stockhom och Göthe - — 27 — torg. Minst besvärade af dessa bördor äro deremot Olands ocb Rasbo Härader samt Leufstads och Dannemora Tingslag. Gästgifveri-skjuttsnings-skyldigheten är, öfverallt, der den af allmogen sjelf bestrides, ganska menlig för Jordbrukaren, synnerligen i moraliskt afseende. I Olands ocb Rasbo Härader samt Dannemora och Leufsta Tingslag jemte en del af Norunda Härad är dock skjuttsnings-skyldigheten på Entreprenad öfverlagen af Gäst. gifvarne. Vid de mera talrikt besökta Gästgifverier hafva deremot alla hittills gjorda försök att öfverlåta skjuttsningen på Entreprenade åt viss person, misslyckats; dels derföre att Allmogen sjelf ännu icke inser den förmon, sorn genom befrielse från denna skyldighets fullgörande in natura, mäste vinnas, och dels derföre, att personer, som med böjelse förenat verklig förmåga att ensamma, på säkert sätt, ombesörja all skjutts vid dessa Gästgifvaregårdar, ej äro att tillgå. Un inrättning, att med Forvagn ombesörja Resandes och Paketers förskaffande imellan Stockholm och Upsala, är, på de sednare åren, af enskild person tillvägabragt och bibehåller sig med understöd af årliga afgifter utaf några bland de Hemmans-innehafvare, hvilkas Ilållskjuts-skyldighet utaf Forvagnens ägare är, med Kongl. Maj:ts Nådiga bifall, tills vidare, öfvertagen.
Och så var han alltid god och vänlig, ty det kunde aldrig falla honom in att visa sig sårad af det, som icke yttrats i dålig afsigt, i synnerhet som man behandlade honom personligen med den största uppmärksamhet. Att det likgiltigaste samtal ibland kunde gömma någon tagg för honom, det rådde ingen för; man visste ej om det. Mycket af det som var dessa menniskor välbekant, hade han aldrig hört talas om, och detta på de mest olikartade områden: det kunde gälla operor och främmande konstnärer, gamla mästare inom målarekonsten och fina vinsorter, kända författare och rätter med konstiga namn. Det fans utländska ord, hvilkas betydelse han kände, men som han omsorgsfullt måste kringgå, derför att han kunde uttala dem med felaktig accent. Och han ville icke för något pris utsätta sig för sina närmastes hemliga löje. Mer än en gång märkte han ändå, att man sökte lämpa samtalet efter hans ståndpunkt, att den artige svärfadern bringade å bane sådant som tidningar och riksdagsfrågor, sädespris och landthushållning. Mariannes bröder hade en vana att kasta ut ordet »brackor» om alla dem, som icke fått elementarskolans bildning, och blotta ordet verkade som ett slag i ansigtet på Börje, ty för allt som hånade okunnigheten hade han en sjuklig ömtålighet. Hans snabba uppfattning var alltid färdig med att säga hvad som brast hos honom sjelf, men han hade icke klar öfverblick nog att se, hur mycket af det han afundades andra bestod i ett tomt sken. Hans instinkt sade honom att det hos hans person fans något som Marianne kände blygsel öfver, men med sin trohjertade grundlighet letade han för djupt, när han ville finna orsaken. Han hade för litet förtroende till eleganta kläder, dyra cigarrer, åtsittande handskar, en vårdslös jockeyhållning, ridlektioner och strama benkläder. Men hade hans ögon varit öppna för detta, skulle de kanske ha varit det för ännu mycket mera, som han nu icke såg. Det ena med det andra gjorde emellertid att han aldrig kunde känna sig hemmastadd i Mariannes omgifning, om han än lyckades se så ut. Han lärde sig att glida in i konversationen, men blott på ett mekaniskt, nästan frånvarande sätt, och trots sina täta besök var och förblef han främmande för sina nya anhöriga.
" Lifvet är min skola ", skref hon 1859. " Må jag g&amp; igenom den väl och få något så n&amp;r godt betyg. " E n ung kvinna som hade läst " Workn tog tjänst hos Miss Alcott för att se " om hon lefde som hon ltirde. " Hon fann att hon gjorde det, och att Christies erfarenheter i sanning vor0 hennes egna. Emerson, som var hennes van från hennes barndom till sin död, har säkert ' tänkt på henne, då han skref: Om vi i all ödmjukhet väfva en aln bomullsband så väl vi förmå, så skola vi långt efteråt få se att det inte alls var nhgra bomullsband, men en vintergata som vi flgtade, och att trådarne voro Tid och Natur. Hennes tjänster vor0 icke begriimade inom hennes egen familj. Hade de det varit skulle hennes lif varit lugnare och kanske lgngre, ty öfveranstrangning i allmänhet, tillika med hennes korta men lysande bana, vid faltlazarettet undergrafde hennes helsa. Hon var en barmhertighetens goda ande for mången, som icke hade andra anspråk på henne, än det i hennes ögon största " att vara i nödsn J u mer hon fick desto mer tiggde man af henne. " Hvarenda stackars människa, som jag känner, behöfver hjiilp, och utgifterna ökas. Jag är den enda som kan förtjiina pengar och måste trampa kvarnen för andra, fastiin min egen siid &amp; r malen och inne i bodenn, sager hon. Hon lemnade icke åsido sina pligter som medborgariiina; hon verkade för kvinnosaken och andra tidens sträfvanden. Eftersom hon själf var praktiskt anlagd hade hon ett visst förakt för blotta teoretici. Hon tyckte icke om att en hop " gröna filosofer " öfversvammade Concord. Wrn de vore fi1.mtropern, sade hon, " s&amp; skulle jag vara glad öfver det. lien att spekulera är att slösa bort tiden, d&amp; s&amp; mycket verkligt arbete ropar på utförande. Etitom oss grubbla mindre och hjiilpa mer, till dess våra fattiga äro mattade och våra fallne, äro ~ p p r a t t a d e.
Blanketter till CreditSedlar 1,704:27.4. 7,952 66 19,024 Oi bi OO CO Q Behållen vinst enligt förra årets Bokslut 3,686 16 6 Af Inventariernes värde afskrifves Behållning af Provincial-Bankens rörelse sedan den 14 Junii i833 8 5 Summa 27.044 3|9 Summa 27,0441 3 ‘.t Carlstad å Provincial-Bankens Conior den 3i December 183/f.- C. G. Ny strom. N:o it. Hör till Bancooch Lag-Utskottens Utlåtande N.O 4' 9 N:o ii. Vid 7 §. vill jag ej vara mångordig. Den åsyftar, att Kongl. Maj:t genom Handelsoch Finance-Expeditionen skall calculera för Bankerne; att dessa skola vara underkastade en obestämd indngningsmagt, och att cursen, sora endast har inverkan på Stals-Banken, men ej på de enskilde Bolagens Banker, skall tjena till praetext. Jag torde exempelvis med Wermlands Bulk få ådagalägga, hvilket sammanhang dess rörelse haft med cursen. Ifrån skeppningens nfstannande höstetiden har alltid vexel-cursen stått som högst ända till dess början ånyo påföljande vår. Under denna tid fordrar ortens rörelse största myntmassan, hvilken åter ifrån och med April till hösten går ut från provincen, i anseende lill skatter, betalning af uppstädernes skulder till stapelstaderne o. s. v., hvilka då liqvideras. Efter 7 §. skulle således Wermlands Bank minska sin sedelstock, när den utan fara af den slukande rörelsen uppsuges, men deremot vidga den, när vexlingen för remisser kommer cassan att sjunka!! Straffränta å 8 proc, under en concurslid, som, då Utskotten medgifvit 3 års anstånd med pi tesentationen af creditsedlar, skulle kunna räcka lika länge, är ett stadgande, som synes utmärka öfverdrifven omsorg för borgenärer.
Men måhända kände ingen säkrare än han sjelf vanskligheten af de kungliga nådefläktarne. I sin lojala ridderlighet tillät han sig likväl icke att se mer än han borde se, så länge åtminstone icke alltför många retbara ämnen kommo i vägen. Huru mycket han emellertid alltid misstänktes efter sin minnesvärda högmålsprocess, sin förvisning och återvunna upphöjelse synes tydligast af den tillåtelse, som under detta krig var hufvudcheferna gifven, att direkte insända sina rapporter till Stockholm, utan att generalbefälhafvaren hade rättighet att fordra meddelandet af deras innehåll. Armfelt kommenderade sjelf högra flygeln af den här, som skulle agera mot Norge. Den uppställdes långs Wermlands gräns och fick, efter otaliga pinsamma motgångar, ändtligen en fördelaktig ställning utefter bergskedjan vid sjön Glommen med en reserv i Karlstad och en detacherad kår vid Medskogen under öfverste Gahns befäl. Hvad beträffar venstra flygeln, hvars slutkedja stannade i trakten af Svinesund och hvilken totalt öfversvämmade den lilla gränsstad, hvars öden jag vågat företaga mig att teckna, var denna flygel så renons på alla medel att den till långt fram på våren nödgades ligga nästan totalt overksam. En flottilj skulle, sedan vattnet blifvit rent, lägga sig i Kristianiabugten, men flottiljen lemnade aldrig kusten vid Strömstad, hvarest den betäckte ifrågavarande flygel. Gustaf Mauritz Armfelt under första stadierna af kriget. – En skymt af Georg Adlersparre. Armfelt, brinnande af begär att göra första dragen i det stora spel, som han icke var utan hopp om att vinna med de utlofvade hjelptrupperna från England och sina egna modiga skaror, ville icke bortspilla tiden i fåfäng väntan – och han gjorde det ej heller, i trots deraf att utefter hela norska gränsen gick liksom en kedja af små skansar, der man hade hvad man behöfde, af krigsförnödenheter åtminstone, om det också var klent med provianten, då Armfelt deremot led fullkomlig brist på icke blott proviant, utan framför allt på det vigtigaste för ett krig, nemligen kulor, krut och gevär. Han yttrar om dessa förhållanden i ett bref till en vän:
Wi befakle Eder Gud Alsmägtig nådeligen. Högqwartcret Lemnands Prestgård den 12 Octobcr 1808, Enligt Kongl. Maj:r Eget höga Besiut Under Hanö Maj-ts war Allernädigste Konungs och Herres fränwaro Dest tillförordnade Regering Larl Wacktmeister. Rikets Drotz. 5. ak dlZZIas. 8. Lkrenkeim. skriket. ^äZerkorn. K. M. Tj. Gen. Adj. l Stockholm. 6. l^agorkrillS. Likheten med höga Originalet bestyrker .4.. striclbeclc. Actuarie i K. Ärigs-Coll. Litt. L. 6081'^? ^O0k.ktt Lc. Lc. Lc. War ynnest rc. rc. Sedan Märt och RiketS Stats Contoir, till följd af War den 12 sistl. Oct. gifne Nådiga Befallning, hos Ost i underdånighet föresiagit ordinarie Aflönings,stater för de af förra Gardes Regemcnterne till Fot under berörde dag formerade Fleetwood sta och Pålön sta Regementerna , till sina hufwudgrunder lempade efter den för Wart eget warfwade Regemente, i Näder fast stalldte - Den z Julik. ross stalldte Stat, och War tillförordnade Stats Beredning med underdanigst utlakande deröfwer inkommit, hafwa Wi detta ämne till Nådig pröfning förehaft och i anledning af hwad, sa wäl StatSBeredningen derwid i underdånighet anfördt, som af hoS Ost i öfrigt förekomne omständigheter, i Näder för godt funnit, att med fastställande af de t underdånighet förestagne
Ständerne likväl då funno sig förhindrade antaga, har Kongl Majit vidare yttrat, att de farhågor beträffande grunden, hvilka vid särskilda tillfällen motverkat förslagen om den i andra hänseenden synnerligen passande tomtens bebyggande, emellertid under sednaste åren förlorat större delen af sin betydenhet, enär den åsigt, som i ämnet uttalades år 1845 af ofvannämnde kommitterade för National-musei-bvggnaden, sedermera, enligt hvad Öfver-intendents-embetet under den 25 November sistlidet år vitsordat, vunnit ytterligare bekräftelse genom åtskilliga i närheten af denna plats på enskildes bekostnad verkställda betydliga byggnads-företag, hvaraf flera utförts endast på bjelkbädd, vid det lägre liggande Norrmalmstorg, der svårigheten att erhålla fast grund varit icke obetydligt större, än å norra sidan af Carl XIIIis torg; hvadan och då bemälde Embete jemväl ansett att en byggnad, afsedd för upp bärande äfven af de största tyngder, kunde på sistnämnda plats uppföras till och med endast på omsorgsfullt anlagd bjelkbädd, dessa förändrade förhållanden föranledt Kongl. Majit att nu för Rikets Ständer framlägga den af Öfver-intendentsembetet år 1853 uppgjorda plan till Riks-arkiv-byggnaden. Enligt denna plan, hvilken blifvit af Riks-arkivarien för dess del, i Utlåtande den 14 Oktober 1853, godkänd, skulle huset med vedrum och varmvattens-apparal, i källarvåningen innehålla i den hvälfda bottenvåningen, en öppen portik, förstuga, porlvaktsrum med kök m. m. för en i huset boende tillsyningsman och arkiv-rum på ömse sidor om förstugan; i våningen en trappa upp, med mindre höga rum, boställe för nämnde tillsyningsman, Riks-arkivets förmak och arbetsrum samt bibliothek, och i våningen 2 trappor upp, som blefve 9 Vi alnar hög och entresolerad, de största och rymligaste arkiv-salarne.
Första yttrandet, pag. 10, lades till handlingarne, och det sednare, eller förslaget till förändrad lydelse af 4:e momentet uti Memorialet N:o 62, godkändes. S. D. Föredrogs ånyo Särskilda Utskottets Memorial, N:o 22, i anledning af Riks-ståndens olika beslut, angående vilkoren för bränvins tillverkning. Härvid förekommo: l:o. Hvad anmäles, pag. 2 och 3. Lades till handlingarne. 2:o. Hvad hemställes, pag. 4 och 5. Inbjudningen till Borgare-Ståndet, pag. 6. Antogs, och således förfaller voterings-propositionen. 4:o. Voterings-propositionen, pag. 7 och 8. Godkändes. Bih. till R. St. Voterings-propositionen godkändes, och hvad i sammanhang dermed hemställes, lades till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo oell lades till handlingarne Konslitutions-Utskottets Memorial, N:o 58, i anledning af tvänne Stånds återremisser af Memorialet N:o 57, angående tillägg i 109 § ltegerings-formen och 80 5? Riksdags-ordningen. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Bevillnings-Utskollets Memorial, N:o 30, angående tull-lagstiftningen för artikeln Bränvin och Sprit. Från Ilederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs Stats-Utskottets Memorial, N:o 334, i anledning af återremisser å Utlåtandet N:o 274, angående väckta motioner om Stats-bidrag för jernvägs-anläggningar, dervid Ståndet lade l:a punkten till handlingarne; vidblef sin förut uttalade mening, angående 2:a punkten, samt lade densamma till handlingarne; biföll 3:e punkten och afslog 4:e punkten samt antog i dess ställe såsom sitt beslut Herr Grapes, Memorialet bifogade, reservation. Den 8 November. Från Högloft.
Ständen, ingen mer, än det hederwärda Bonde-Ständets af egne medel walde Oexuteraäe, jemte Ständels Taleman, uti Riksens Ständers kanco - Utskott sär winna tillrädc; äfwensom, at til Revisorer för Kanco-Werkets öfwersecnde och Revision imellan R.ksdagarne, endast sä beflaffade Personer af det hederwärda Bonde-Ständet blifwa utsedde, samt til Ständets Fullmagtige wid RikSdagarne fa waljas. Slutligen, och om tilläfwentyrs det Hederwärda Bonde-Ständets yttrade Åstundan, flulle jämwäl hafwa afseende pa beständigt Fullmägkigflap i Kaninen, samt be UelchLÄive Ständen flulle finnas benägne, at äfwen deruti inga; lära sistnämn». de Y85 de förbehåll för rösternas beräknande, wrd förefallande voteringar innom banco-Fullmäktige, samt angående ival lill banco-Fullm glige för detH.der» wärda Bonde-Slänvet as endast sädane Pe wnm, som til Riisdagsmän sä utses, böra elsara gäl» lande.
Sitt till alla De 0eDlar, forn, i följD af 2Båra viD Denna ERiféDag fattaDe bejlut, fomma att erhålla en föränDraD IpDelfe, an» vättDeP färgaDt, få fallaDt lamelleraDt, papper, enligt De inför DS Derå företeDDe prof; varanDeP <3Båre gullmdgtige i 23anfen Docf obe» taget, att, feve febelutgifningené början, låta betta papper erhålla ben förbättring, Martill ptterligare wunna inftgter funna föranleba. §. 35. c™ utmniu-' 3 öfwerenöftämmelfe mcb l)wab ^ongl. ?$aj:t i ‘ftåbig fjkopofi* 'fér9o9ucanmM tion Djj foreflagit, bäfwe 38i för <3Bar bel flabgat ben grunb, etti Äoppär; (fiifnni,ut. Varefter Sjucater l)äbanefter böra utmpntasS, od) beröm aflatit unber^ bånig 0frifwelfe af ben 27 Dctober ftjflibnc år, bwarpå QBi f>är till alla belar £>{5 åberope; i fammanbang bwarmeb QBi äfwett l)öé ilongl. 3ftaj:t i unbcrbånigbet anl>ållit, att mpnbpiecer 0111 twå,äfwenfom om fem ££)ucatcr, af famina ptoportionerfiga wigt ocb lifa bält meb be eufia bucatcrna, må warba utpreglabe, bercjl fåbana af någon åfhmbaö. Sifalebeé bäfwe Qiöi, meb bifall till ^ongl.
Riksdagsordningen åberopad, samt de i den nuvarande 28 §. derutur citerade stadganden utelemnade, X öfverensstämmelse med den här ofvan antydda allmänna grundsats, alt, så mycket sam möjligt uti RiddarhusOrdniugen undvika repetitioner af Grundlagarnes föreskrifter, har Utskottet utur 3o §. angående Län dt Mar skalks åligganden uteslutit allt hvad, i detta afseende blifvit i den nu C 23 ) gallande 3i §. från RiksdagsOrdningens 35, 4o, 45, 46, 55 och 58 §§. åberopadt. Det öfriga af §:n Sr, med några redactionslörSndringar, bibehållet. Af enahanda anledning är 1 mom. af nuvarande 3o angående LandtMarskalks Vicarius, förbigången i 31 §. af Utskottets förslag, hvilken nu endast utgöres af den förra §:ns senare morn., eller huru förhålles dä Landtmarskalk dör. Vid redactionen af 3a §. (samma numer i nuvarande Riddarhusordning) angående ett Diarium öfver alla i Ståndet förekommande ärenden, har man uteslutit dels de föreskrifter, i afseende å föredragningens ordning och Talemans conferancerne, som igenfinnas i 47 §• Riksdagsordningen, dels de närmare detaillernö om sättet att föra i frågavaraude Diarium, hvilka sednare lämpligare ansetts kunna hänföras till RiddavhusSecreterarens Instruction, enär Ridderskapet och Adeln eger rätt att vid hvarje serskildt tillfälle derom, efter godtfinnande, förordna. Uti 33 §. har man bibehållit stadgandet, att hvarje mundtligt anförande, som bordlägges, bör innan nästa Plenum af den talande Ledamoten aflemnas; hvaremot man ansett en lid af 8 dagar böra bestämmas för uppsättningen af sådane mundtliga yttranden, som föranleda ålerremiss af något mål.
Prnp. M lil 5 jaride stapelstäder må, från och med den blifvande nya tull-taxans tillämpning, af tullmedlen undfå årlig godtgörelse: Med bestämdt belopp. R:dr R:mt. Derutöfver med fem procent af den tull-uppbörd, som i hvarje stad öfverstiger R:dr R:mt. Prop. M Si. att utgå, den till visst belopp bestämda tolagen qvar tal vis och den på en stigande tulluppbörd beroende tillökning efter hvarje års slut, sedan tulluppbörden blifvit till beloppet bekant; att hvad angår redan befintliga, men till uppbärande af tolag nu icke berättigade stapelstäder, äfvensom ytterligare blifvande stapelstäder, Kongl. Maj:t må ega att, om anledning dertill vid pröfning af hvarje särskildt fall förekommer, i stället för tolag bevilja sådan stapelstad ett anslag af tullmedlen,“.motsvarande fem procent af stadens årliga tulluppbörd; att deri sålunda föreslagna förändring af tolagen, derest den af Rikets Ständer antages, icke må utan samtycke af Kongl. Majit och Rikets Ständer förändras; samt att det förändrade sätt, hvarigenom städerna komma i åtnjutande af den fordna tolagen, icke skall medföra någon rubbning i städernas tillförsäkrade dispositionsrätt öfver deras tolagsmedel och icke heller föranleda till förändring uti hittills gällande stadganden, angående tolagens användande och stapelstädernas pligt att hvart tredje år till Kommers-kollegium insända bestyrkta uppgifter öfver beloppet-och användandet af de under nästförutgångna tre år influtna tolags-medlen; äfvensom Kongl. Majit i Nåder föreslår, att kommitterades förslag till tarifer för inoch utförselstull samt till underrättelser om hvad vid (ull-taxans verkställighet iakttagas bör, med de förändringar, Ii vartill särskildt förslag finnes denna proposition bilagdt, jemte beräkning öfver den genom förändringarne uppkommande nedsättning eller förhöjning i tull-inkomster, måtte vid den Rikets Ständer tillkommande behandling af tullbevillningen och dermed sammanhang egande ämnen, läggas till grund för Rikets Ständers beslut.