Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Under den 3i Julii 1829, bar Kongl. Majrt, enär hvad härom blifvit af Rikets Ständer hemställdt komme att bero på serskild underdånig ansökning i hvarje fall, förklarat denna Rikets Stunders anhållan icke kunna föranleda till någon åtgärd. 22!O öfverlåtande af en Kronan tillhörig tomt i Landscrona till Oelreichska Enkhus-inrätlningen. Öfverlemnad till Krigs-Expeditionens föredragning. a3:o Bil. till R, Sr. Just. Omhudsm. Emb, Ber. d. j5 Jan. 1834 23 'O Skyldighet för Landshöfdingårne att till Juslitiae-Cancelle ren och Rikets Ständers Justitim-Ombudsman insända exemplar af från deni utfärdade allmänna påbud och kungörelser. Genom Circulairebref den 16 September i83o, har Kongl. Majrt anbefallt Öfver-Stålhållaren och samtlige Landshöfdingarne, att af allmänna påbud och kungörelser, sorn af dem utfärdas, med undantag af sådane, som angå auetioner och efterlysning af förrymde arrestanter m. m. dylikt, inom en månad efter utfärdandet insända ett exemplar till cellers-JEmbelet och ett till Rikets Ständers Justiliae-Ombudsman. 240 Ökadt anslag till understöd för utflyttningar vid egoskiften m. m. I detta ämne har, under den a5 Junii i83o, allmän .Nådig Kungörelse blifvit utfärdad. 25.0 öfverlåtelse till Stockholms Stad af en del utaf Kronalis tomt, Beridarebanan kallad, till utvidgande af Hötorget. Under den 3i October 1829 har Kongl. Majrt anbefallt vederbörande att vidtaga de åtgärder, som blefve en följd af hvad Rikets Ständer härutinnan beslutat. 26 •‘O Förslag till en ny Stängsel-förordning. Under den 11 September 1829 har Kongl.
Eljest inträffar, i an* seende till den tid, magtens utöfning varit dem anförtrodd, det tillintetgörande af ansvarigheten, och af den oväldighet i åtgärdernas profning, hvilket förut är anmärkt* Man behöfde då blott vid Riksdagens början gifva tjenstledighet åt de Embetsman, man vilie hafva in i Utskotten, eller som skulle bestämma deras Ledamöter , och efter fulländningen af deras Riksdagsgöromål, insätta dem i deras förra Embetstörrättningar. Andra händelser hafva sedermera inträffat, dem Grundlagens Stiftare år I809 icke kunde förutse; såsom möjligheten att en Embetsman, hvilken Grundlagen icke förbjuder att sitta i Constitutionseller StatsUtskottet och granska Ministrarnes åtgärder, och som uttryckligen är en af deras Domare i RiksRätten, sjelf skulle utom Riket innehafva det högsta föriroende-embete, Konungen kan gifva, eller det yppersta i hela Ministeren. Grudlagens stiftare kunde ej heller förutse, att för hvarje Styrelsegren skulle tillförordnas 3, 4 särskildta och samtidiga föredragande. Således finnas nu icke blott, såsom Herr Grefve Schwerin förmodat 26, utan 33 eller 34 personer, hvilka såsom högsta magtens organer sedan sista Riksdag kunna vara utsatta för åtal å Riksens Ständers vägnar, och följaktligen på anförda grunder böra från Utskotten och val till Utskotten uteslutas. Om de alla blefve Bänkmän, så vore de långt flera än som hehöfdes för att bestämma Electors-listan, och följaktli - Den 24 Januarii. 19 gen äfven i högsta måtto verka på Utskotts, valen. Bilagor till PleniProtocollet för d. 27 Januarii. Herr von Franchen, Åugust: Vid det på bordet hvilande anförande af Friherre Åkerhjelm, anhåller 2jag att få göra några erinringar. Utan att vilja bedömma den ifrågavarande publicitetens verkliga nytta, som ej torde be» tviflas efter redan flere röstat för densatnma, så kan jag ändock a{ Friherre
För att på en gång kunna sådant verkställa, måste ersättning tilldelas dera, som för det närvarande njuta högre löneförmoner, än för graden föreslagne äro, och hvarföre den Kongl. Propositionen framställer det oundgängliga behofvet, att utvägar härtill måste af Rikets Ständer bere - Den 21 Maji f. m. 117 das, sora dock endast till en tid komma att behöfvas. Yid regleringen af det högre Befälet inom Armeen har Kongl. Majit, för en nödig minskning i utgifterna, reducerat antalet af Generals-löner, ifrån 24 tilip, deraf endast 7 egentligen tillhöra linietroupperne. De af Generalerne nu innehafvande indeldta Öfverste-löner äro af Kongl. Majit beräknade, att till Regementerne återgå, och lemna tillgång för löneregleringen, hvarföre nya penningelöner i nåder föreslås till den nya GeneralitetsStaten. Äfven har Kongl. Majit uti Dess Nådiga Proposition fästat uppmärksamhet på nödvändigheten, att bereda utväg för Generalspersoner, att, vid tilltagande ålder, försäkra sig om anständig utkomst, utan att för detta ändamål behöfva qvarstå i tjenst, äfven, då hälsa och krafter börja aftaga; och derföre har såsom tjenligaste utvägen i Nåder blifvit föreslagit, att innehafvarne af de 9 på Stat föreslagne Generals-lönerne måtte erhålla rättighet, att med bibehållande af lönen eller undfående af pension, svarande emot hvad för Landshöfdingar finnes stadgadt, på allmänna IndragningsStaten blifva öfverflyttade, i likhet med hvad redan för bela Civilstaten är vidtagit. Detta Nådiga förslag förekommer mig, äfvensom hvad föröfrigt
Kyrkoherdar, om utnämning af, vid regala pastorat. X. B. 231. A. 284. Kyrkojordar, om upplåtande af, till uppbyggande af kronotorp. Se Kronobeten. Kyrkolagen, om ändringar i. XXII. B. 461. XXIII. A. 187. — örn ändring i 2 cap. i3 §. V. B. io5. A. tgl. XII. E. i58. — 9 och 10 capitlen, om ändring uti. XVIII. B. 46. A. 174. Kyrkomedel, om inskränkning i användandet af. VIII. B. 466. IX. A. 321. Kyrkooch skolefondernes i hvarje församling, sammanslående, angående. III. 284. IV. R. 4°iXI. B. 189. XII. A. 142. Kyrkoplikt, uppenbar, om afskaffande af. III. 92. IV. R. 247. V. B. 44 * - VIIÅ. to. X. U. 92, 115. A. 207. XIII. Kyrkor, om lån från Banken, till understöd för byggande af. Se Banken. Kyrkoråd, angående förslag till ny förordning om. Se Sockenstämmor. Kållands härad, om ersättning åt rotehållarne derstädes, för vägrad utsyning å kronoparken Rådaås. Se Ersättning. — om rättighet för, att erhålla utsyning på kronoparken Rådaås. Se Rådaås. Kämnersrätter, utom i Stockholm, Lagmansrätler och Riddaresynerätler, om upphörande af. II. i4>. R. 208. Köping, om anläggande af en sådan vid Wrigstad i Jönköpings Län. VI. B. 645. VII. 75. A. 352. — om anläggande af, i Wittsjö by af Westra Göinge härad och Christianstads Län, samt inrättande af ett postcontor derstädes. XIII. B. 625. A. 64g - L. ( >53 ) L.
Till Statsoch Banco-Utskotten'. Herr Commerce-Rädet C, M Nordlindhs Mé-_ nrorial, om stadgas och ordnings återförande uti Rikets allmänna Penningeställning. Herr Borgmästaren G. F. Hellmans Mems» rial, angående understöd af allmänna medel lös Södertelje Canal-Verk. Till Bevillnings-Utskottet. Herr Commerce-Rådet Jonas Krulls Me* morial, om lindring i Bevillningen för Wennersborgs stads mindre bemedlade innevånare. Till Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomiC Utskotten. Herr Handelsmannen U, Holmströms Memorial, angående Skånska Allmogens Seglationäoch Handelsfrihet» Till Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet. Herr Rådmannen Carl Sjöboms Memorial, angående förhållandet med Krono-upphandlingar, och Herr Borgmästaren Olof Hambresi Memorial, om Brännvins-Bränningen. Ut Supra. Ex Pi*otocollo Carl Magn. Bobsahm» T S. 1). -L-ag-Utsköttets hemställan, i Memorial af den 3 April, om ytterligare antagande af en Gantzlist i Utskottet, utom den redan antagne, före - Den 17 ÄprilS föredrogs ånyo, och blef af Borgare-Ståndet bifallen. Ut Supra. Ex Erotocollo Carl Magn. Robsahm. Utdrag af Hedervärda Bonde-Ständets Protocoll, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 17 April 1815. S. D. V id ytterligare föredragning af Constifutions-Utskottets under sista Riksdag den i Augusti l&n afgifna, och senast den 4:de innevarande manad på bordet lagda Memorial, innefattande förslag til! tillägg i 56 §. af Regeringsformen, i afseende på sättet för Grundlagsfrågors behandlande; fann Bonde-Ståndet för godt att samma förslag till alin delar gilla och antaga; hvarom de öfriga Respectivä Rikslånden, äfvensom Expeditions-Utskottet, skulle vördsamt och vänligen underrättas. Ut Supra.
Den 30 Decemb. sistl. år föreslog jag vördsamt, alt vid de föreskrifter, som hittills i förevartde fall varit bruklige, skulle fästas ett ytterligare vilkor, sorn förbunde de menigheter, som af ett med allmänna medel understödt arbetsförslag, (hörande till vissa kategorier af sådane nemi.), njölo fördelarne, att, efter detsammas fullbordan, vidkännas underhållskostnaden derför; i sammanhang hvarmed nödige kontroller jemväl blifvit af mig i samma motion föreslagne. Jag hade trott, att delta ärende ägde eli så nära sammanhang med det, som StatsUtsk. i dess utlåt. N:o 298 behandlat, alt det antingen bordt inflyta i fullföljden af de derutinnan specificerade öfrige vilkoren, eller också, att StatsUtsk. med några ord skulle i berörde utlåt, gifvit RiksSlm tillkänna det till Utsk:s handläggning en dylik motion, som jag nu haft äran omförmäla, blifvit öfverleranad ; vare sig i öfrigt att Utsk. sjelft besvarat den, eller för sådant ändamål, hvaremot jag visserligen icke skulle haft något alt invända, äskat sammanträde med LagUlsk. Att emedlertid alls icke låta märka, att man, i ett, som jag tror, så vigligt ämne, har emottagit något vidare att besvara och vidgöra, är isynnerhet som riksdagens slut torde numera vara föga aflägsen, för mig, i egenskap af motionär, mindre tillfredsställande, äfvensom det, på sätt redan är antydt, förefaller något besynnerligt och afvikande från det sedvanliga förfaringssättet. Såvida jag icke kan erhålla en försäkran om motionens oförtöfvade handläggning, (derest den ej mot förmodan förirrat sig 256 Den 16 Augusti. på vägen och derföre icke kunnat komma fram, hvarom likväl i dylikt fall upgift benäget torde lemnäs för vidtagande å min sida af erforderliga och skyndsamma spaningar till densammas återförskaffande, — nödgas jag anhålla om ålerremiss å förevar:de utlåt. på det att del fullsiändigande, hvarom jag gjort framställning, måtte åt ärendet lagligen beredas. Frih. Palmstjerna: Frih.
Direckioners styrelse warande Castor, böra warda hörde, beslöt PresteStändet, ark denna Nådiga Proposition till SlalsUtstottet remitterarz hwarom de Resp. MedStanden samt StatsUtffotket skulle wördsamt och manligen underrättas. Ut supra. Lx krotocolko s. S. D. Att Riksens Högloft. Ständers ConstitutionsUtskotts förftag till en Jnstruction för Riksens Ständers JustitLeOmbudsman, i anseende till ätstillige deremot gjorda anmärkningar, blifwit till bemälte Utftott älerförwisadt stulle härigenom de Resp. MedStanden wördsamt och manligen tillkännagifwaS. Ut supra. Lx krotocollo I. lil. ^Imr^vist. S. D. Efter uppläsande af Riksens Högloft. Ständers BarrcvUtjkotts Protoctllö Utdrag af den 14 Näst» Den 4 November3Y9 14 nastledne Sctober och thy ätföljande Handlingar, rörande den werkstalda Realisationen af Riksgäldssedlarne, beflöt PresteStändct, med erkännande och gillande af BancoUkstottets sorgfätliga uppmärksamhet pä detta ärende, för sin del frikänna Herror Banco Fullmägtige frän allt answar för deras uti en brydsam ställning fattade beslut, att är 1803 'verkställa den anbefalla Realisationen; sä mycket heldre sym af Handlingarne upplyses, att sielfwa nödwändighe» ten och Banqvens säkerhet och nytta sädant af dem syntes fordra, och utgängen till Rikets märkeliga gagn deras förhällande rättfärdigadt; hivarom Le Resp. MedStanden samt BancoUtstottet skulle mördsamt och manligen underrättas.
Du RYTTMÄSTARN. tycks vara väl underrättad! Hvem har underrättat dig? Detta skulle jag upplefva att mitt barn är hennes far! Men vet du inte att du skymfar nes skam om så är! kommer och säger mig midt i ansigtet att jag icke din mor med det? Förstår du inte att det är hen Säg ingenting ondt om mamma, hör du det! RYTTMÄSTARN. BERTHA. Och så har Ni gjort hela vägen! Pappa! Nej, ni håller ihop, allesammans mot mig? BERTHA. Begagna inte det ordet mer! Pappa, pappa! RYTTMÄSTARN. BERTHA. TREDJE AKTEN. RYTTMÄSTARN [drar henne till sig]. Ja, ja; det kan inte vara annorlunda. Det är så! Bertha, kära älskade barn, du är ju mitt barn! Det andra var bara sjuka tankar, som kommo med vinden liksom pest och febrar. Se på mig, så får nes själ också! Du har två själar, och du älskar jag se min själ i dina ögon! Men jag ser henmig med den ena och hatar mig med den andra. Men du skall älska bara mig! Du skall bara ha en själ, annars får du aldrig frid, och inte jag heller. Du skall bara ha en tanke, som är min tankes barn, du skall bara ha en vilja som är min. Det vill jag inte! Jag vill vara mig sjelf RYTTMÄSTARN. BERTHA. och jag vill äta dig. Din mor ville äta mig, men det fick hon inte. Jag är Saturnus, som åt sina barn derför, att man hade spått att de skulle äta honom eljes. Äta eller ätas! Det är frågan! Om jag inte äter dig, så äter du mig, och du har re Det får du inte! Ser du, jag är en kannibal dan visat mig tänderna! Men var inte rädd mitt pensamlingen och tar en revolver]. älskade barn, jag ska inte göra dig illa! [Går till va BERTHA (söker komma undan). Hjelp, mamma, hjelp han vill mörda mig! Herr Adolf, hvad är det? AMMAN [in]. RYTTMÄSTARN [undersöker revolvern].
S. D. Till handläggning förekom Särskilda Utskottets Memorial N:o 19, med förslag till voterings-propositioner i anledning af Riks-Ståndens olika beslut om beskattning å bränvins tillverkning och destillering; Ståndet, som vidblef sitt redan fattade beslut återremitterade Memorialet, i hvad det angick voterings-propositionerne, jemte dervid gjorda anmärkningar, och ålade Utskottet att, åtta dagar efter delfående af handlingarne, med yttrande öfver återremissen till Stånden inkomma. S. D. Föredrogs från Höglofl. Ridderskapet och Adeln ankommet Protokolls Utdrag: N:o 502, med inbjudning att instämma i de vid pröfningen af Bankooch LagUtskottens Betänkande N:o 1, i anledning af väckte förslag i fråga om ny lag för enskilda Banker, hvilka utgifva egna kreditsedlar, af Ridderskapet och Adeln fattade, Medstånden genom Protokolls-Utdrag meddelade beslut. Med vidblifvande af sitt i detta ämne förut fattade beslut afslog Ståndet den gjorda inbjudningen. S. D. Till handläggning företogs från Högvördiga Preste-Ståndet ankommet Protokolls-Utdrag N:o 376, med inbjudning till Med-Stånden att förena sig uti Preste-Ståndets fattade beslut vid föredragningen af Lag-Utskottets Betänkande N:o 43, i anledning af väckt motion, angående ändring i Kyrkolagens 25 kap. om prestmöte, dervid Ståndet fann för godt att den aflåtna inbjudningen antaga. S. D. Efter skedd föredragning af Expeditions-Utskottets förslag till Riksens Stängare mulorSaniwa Skrifvplse ti 11 Konel. Mai:t. 460 Prot.-Utdrag den 2 Oktober 1854. N:o 131, blef detsamma, jemte de af Borgare-Ståndet dervid framställde anmärkningar, till Utskottet återremitteradt. S. D. Uppå förslag af Hans Persson från Gefleborgs län beslöt Ståndet att vördsamt och vänligen inbjuda Högv.
N:o mg, i anledning af erhållne återremisser å betänkandet, No 8g, angående Ränte-försäkrings-, Lif-ränteoch Dif-försäkrings-anstailers inrättande i Sverige; dervid usta mom., alt Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t läcktes genom sakkunnige män låta utarbeta ett, efter Sveriges förhållanden lämpadt, förslag lill inrättande af dylika Försäkringsoch Ränte-anstalter och derefter INådigst vidtaga de åtgärder, sorn för sådane anstalters befordrande kunna anses mest ändamålsenliga; Bifölls; hvaremot sednare momentet af utlåtandet Judes till handlingar ne. Den 22 Februari. Från Högloft. Riddf.rskapet och Ådfi.n. S, D. Vid förnyad föredragning af Banco-Ut skottets utlåtande, N:o 4”, öfver de inom 2:ne Riks-Slånd gjorda anmäkningar vid Utskottets, under N:o 27 afgifna, berättelse, angående Banco-verkels styrelse och förvaltning efter näslförflulna Riksdag, blef detta utlåtande, såsom icke föranledande till någon Ridderskapet och Adelns vidare åtgärd, lagdt lill handlingome. S. D. Föredrogs ånyo och Indes tiV handlingarne Sta's-Ulskottets deri 15 och 19 dennes på bordet lagda utlåtande, N:o iyg, i anledning af erhållne återremisser å betänkandet, N:o 91, angående Commissarie!! Töm nemans och Revisor Nyströms ansökningar om bibehållande af sine vid Contoret för Allmänna Magäzins-ärendenas utredning inuehafde löner. S. I).
Häruti har dock genom Konkurslagen den 18 September 1862 och Kongl. Förordningarne af samma dag, den ena om boskilnad och undanddftande af egendom i makars bo, och den andra huru gäld vid dödsfall betalas skall och om urarfvagörelse, så ock angående undanskiftande af egendom i död makes bo, blifvit gjord den förändring, att frälsemäns konkursoch boskilnads-mål icke vidare skola omedelbart af Hofrätt upptagas; och har nu, med åberopande af detta förhållande, Herr Dalman i en inom Höglofliga Ridderskapet och Adeln väckt, till Lag-Utskottets behandling öfverlemnad motion (N:o 133) yrkat, att Ridderskapet och Adelns uti 6 § af dess privilegier grundade samt genom 8 och 9 mom. i 2 § af 8 Kap. RättegångsBalken stadgade rättighet, enligt hvilken frälseman egde att få vissa honom rörande mål och angelägenheter omedelbart af Hofrätt bedömda och handlagda, måtte upphöra, sä vidt derigenom någon inskränkning icke skedde i den rätt, som, jemlikt Kongl. Resolutionen den 3 Oktober 1675, § 35, jemförd med Kongl. Förordningen den 1 Mars 1749, tillkom arfvingar i adliga sterbhus att till förrättande af bouppteckningar och arfskiften i samma sterbhus kalla dem, de helst dertill ville bruka; äfvensom att i följd häraf Kongl! Brefven den 26 Oktober 1748 och den 7 April 1805, hvarigenom utländske adelsmän, som hit till riket inkommit, samt Svenska Akademiens ledamöter blifvit förunnade enahanda förmåner i rättegångsmål, sorn Ridderskapet och Adeln, jemväl måtte till all verkan upphöra, så att de inål och ärenden, som jemlikt nämnde lagrum och författningar tillhört Hofrätt såsom första domstol, framdeles mätte efter allmän rättegångsordning behandlas; i sammanhang hvarmed motionären hemställt, att Rikets Ständer, för"den händelse de godkände nyssberörda förslag, ville hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att i sammanhang med utfärdandet af författningen derom, Kongl.
Herr Risellschöld, Christian, conformerade -ig med Herr Mannerstam. Ridder?' ap~t och Adeln afslo^, i likhet med hvad Gref. e Lilij ocrantz yttrat, den af Utskottet föreslagna bränningsrärtighet för Städer* a, tilläggande - att Ståndets yttrande, huruvida bran: indiränning i Städerna kunde upplåtas at Allmänna MagazinsDirectionen, skulle upp kmtas, intill dess Särskildta Utskottets Betänkande i den del, som härmed äger gemenskap, valder företaget. Deu 17 Juli. /. m. 4#.de Punkten af Betänkandet bifölls. 5:te Punkten bifölls, jamte 6:te momentet i svaret. 6:te Punkten af Betänkandet upplästes Grefve Lilliencrantz: Jag har vördsamligen anmält den förmodan, att inställande af en förståndigt inskränkt bränvinsbränning aldrig lärer behöfvas; men skulle sådant likväl äga runi, anser jag för afgjordt, att de som ägt tillverkningsrätt en tillåten tid, också må äga ovilkorlig rätt, att vid inställd bränning afyttra det lager, sorn de kunna hafva upplaggt. Som jag nu erhållit mitt Memorial af den 16 Maj; anhåller jag vördsamligen, att derutur lå uppläsa det som rörer Bränvinsbränningen: ( ) Då det ofta handt att tinder det Högloft. Ståndet ventilerat ett ämne, detsamma blifvit i andra respectiva RiksStånden afgjordt och för Ridderskapet och Adeln endast återstått den tillfredsställelse, att i sin tanka hafva fattat det för samhället mest gagnande beslut, vågar jag vördsamligen anhålla, att de öfriga Stånden snart måtte underrättas huru det förevarande Betänkandet blifvit afgjordt, lieldst det är stor anledning, sttåtmindstone Hedervärda BondeSlåndet lä - *j o* Pen 17 Juli f. nt. yer 1 Ridderskap* ts och Adelns beslut in» stäar. ma. Grefve Lilliencrantz tilläde kort bär» efter:
Denna rörelse gick visst icke förlorad för hennes åhörare. ”Det märks nog”, sade han leende, ”hur hjeltemodig fröken är Men fortfar, fortfar!” ’Jag måste tala med fröken!’ bedyrade han då fort och häftigt. Om fröken visste hur denna rysliga köld plågar och smärtar mig, skulle fröken vara mindre sträng!’ Nu blef jag både rädd och otålig: jag fick tårar i ögonen och var visst icke någon modig hjeltinna, när jag sade: ”Var så god och gå er väg, min herre, ty ni skrämmer mig, då ni ser på mig så der!” Men tänk, han var nog djerf att vilja bjuda mig sin arm ändå!” ”Den eländige!” mumlade främlingen, och en hög rodnad lågade upp på hans kind. ”Lyckligtvis kom i detsamma min onkel kongl. sektern, som också ville hemta mig; och då jag fick se honom, gaf jag till ett rop i glädjen och sade honom att jag varit ganska blottställd Ni förstår väl att jag dervid kastade en mulen blick på kammarjunkaren – men efter ni ej sett det, kan ni aldrig förstå sådan myndig och patriarkalisk min som kongl. sektern satte på sig, då han, efter att ha yttrat ett par skarpa ord om oblygheten att påtruga ett fruntimmer sitt sällskap, bjöd mig armen och förde mig bort. Kammarjunkaren stod qvar helt flat, och sedan dess har jag icke återsett honom förrän i dag.” ”I dag – ah, var det kanske för att undfly hans förföljelse som ni sprungit in i den mörka gången? Arma unga flicka, ni hade gråtit – jag vill tala med den karlen jag, om det är han som afpressat er dessa tårar!” ”Åh nej, nej, han har icke förföljt mig; men han har i sällskap med ett fruntimmer, till hvilket jag var kallad, gapskrattat åt mig för det för det ack, det var verkligen rätt illa af dem!” ”Jag ber er, tala tydligare: hvilket fruntimmer?” ”Jag känner ej hvad hon heter. Men ser ni, då efter en långvarig frossa, som mamma haft, vi befunno oss mycket illa – kongl. sekterns beskedliga fruar hade så många att gifva arbete åt – ville mamma nödvändigt ” ”Hvad?”
När solen bländar på tegelstensgul-och-röda husräckor af nya städer, söker han ned i afsides skogsdälder och sätter sig att drömma utanför värdshuset i en liten svart by i Thüringen; och då på hans vandringar genom bälmörka nätter fabrikseldar plötsligt flamma opp framför honom och färga natten röd, viker han af inåt Fichtelgebirges oigenomträngliga skogar och låter sig susas till sömns eller sätter sig ned vid stranden af Nordsjön att lyssna till vågsvallet, hvilket sjunger för honom om, hur hans ättefar var landsbygdsbarnet inom familjen, hur hans fäder alltid haft hemma i skogarne och på hafven och på de vida slätterna, och hvarför nu han sjelf vankar kring med en känsla af att ingenstädes höra hemma, — han, den siste germanen, på vandring efter Arkimedes’ punkt ... Ljud näraifrån nå mitt öra: skära ljud af cittra och guitarr. Skymningen står tät omkring mig och fyller hela rummet; och derute är himlen full af stjernor. Dernere spelas det. Det är med ens, som om väggarne glede undan; och jag ser framför mig hela stuginteriören i den osäkra belysningen af aftonlampan. Bland ödebygder och skär BLAND ÖDEBYGDER OCH SKÄR. BERÄTTELSER FRÅN FINLAND Af Daniel Sten Ina Lange. Först publicerad av Albert Bonniers förlag 1884. Hårda sinnen. Gamle Erkko uppe på Salmi gård kallades vanligen, eftersom han var den äldste husbonden i hela socknen, »Salmen Ukko». Åttiofyra vintrar hade snöat in hans egor, dem han redan i vaggan ärft af fadern, och den åttiofemte sommarens varma augustisol höll just på att röd och strålande gå ned öfver hans åkrars gula, böljande sträckor. Det var en vacker syn att från gårdens trappa se ned åt fälten. Stora skylar reste sig längs hela gärdesgården, och midt på åkern såg man, huru en skara män i hvita skjortärmar, höga stöflar och snäfva byxor skar rågen allt hvad de förmådde, medan qvinnorna i sina röda och brokiga drägter bundo ihop kärfvarne.