Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdags-Ordningen, väckt motion, med anhållan, det ville Rikets Ständer bifalla, att, i stället för det årliga anslag af 1,080 R:dr under återstående 15 år, hvilket Kongl. Maj:t, uti Nådigt Bref af den 14 April 1837, tillförsäkrat staden Linköping, såsom bidrag till ränta och capital-afbetalning af ett lån för Linköpings hamnbyggnadsoch uppmuddrings-arbete 96 Prot. Vlär. ä. i3 Fehr.. 1841. på en gång utbetala denna summa med sammanlagde 16,700 R:dr, och dessförutan förunna Linköpings Borgerskap ett lån stort 17,500 R:dr Banco. S. D. Till handlingarna lades Expeditions-Utskottets Memorial N:o 30, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, rörande Expeditions-Utskottets förslag till underdånig skrifvelse, N:o 191. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Vid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 431, i anledning af väckt motion om understöd för de brandskadade i staden Falkenberg, blef samma Utlåtande af Ståndet afslaget. Från Hö glo fl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Expeditions-Utskottets den 10 dennes på bordet lagda förslag N:o 238 till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående uppbäfvande af Kongl. Förbudet ernet dueller och slagsmål af den 22 Augusti 1682 och dermed sammanhang egande Författningar, beslöt Ridderskapet och Adeln, att sista meningen i lagförslaget, eller följande ord: ”För delagtighet i envig eller utmaning dertill vare ”straff, som i allmänna Lagen utsatt är'’ skulle utbytas emot orden: ”För del”agtighet i envig eller utmaning dertill vare straff, som i allmänna Lagen för ”delaktighet i missgerningar utsatt är”.
Majit föreslagna förhöjning, enligt Rikets Ständers åsigt, skulle föranleda ökad frestelse till lurendrejeri, beslutit, att berörde afgift fortfarande må utgå med 60 öre för hvarje tillverkad kanna, bränvinet beräknadt till den styrka som i § 4 omförmäles. § 44. (ny 22.) Jemte förmälan, hurusom det vid inmäskningen icke vore möjligt att med säkerhet beräkna, huru stor myckenhet bränvin, som af mäsket kunde erhållas samt att billigheten följaktligen påkallade, det förhöjning i afgiften ej ifrågakomme för någon del af den under en månad möjligen uppkommande öfverskottslillverkningen. har fråga blifvit väckt, att afgiften för dylik öfverskottstillverkning mätte nedsättas till enahanda belopp, sorn finnes stadgadt uti 39 § af nu gällande författning; och sorn ostridigt är, att bränvins beredning icke kan på förhand så noga för dag afpassas att icke, på sätt nu uppgifvits, tillverkarens förslagsvis uppgjorda beräkning dervid i viss mån antingen öfvereller understiges, samt Rikets Ständer derföre ansett det vara billigt och utan fara för missbruk kunna medgifvas, alt till och med för öfverskott, som ej med en tiondedel öfverskjuter anmäldt tillverkningsbelopp, endast vanlig tillverkningsafgift må erläggas, hafva Rikets Ständer åt 44 §, l mom. gifvit den förändrade lydelse, som 22 §, 1 mom. i bilagda förslag innehåller. § 46. (ny 24.) Enar Rikets Ständer ansett det ansvar för försummad inbetalning af tillverkningsafgift, som i denna § stadgas, nemligen att tillverkaren skall mista all rätt att under löpande året bränvin tillverka, vara mindre lämpligt, helst försummelsen stundom kan hafva sin grund i händelser, dem det ej stått i tillverkarens magt alt afböja, hafva Rikets Ständer, i anledning häraf samt i öfverensstämmelse med hvad härutinnan jern - 232 Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Deras dyrhet utgjorde en af anlednme, hvarföre kostnaden för jernvägen upgick till högre belopp an som var beräknadt och föreslaget, Jag har i fråga om jernvägar i allmänhet icke varit för att Staten sjelf skulle öfvertaga desamma, äfvensom det varit min öfvertygelse, att Staten väl borde bevilja lån till enskilda bolag, men på samma vilkor som den sjelf kunde erhålla. Jag tror att Staten då hade upfyllt sin pligt. Vidare har jag tagit mig friheten framställa dea åsigt en, att man icke bordo börja på många håll, utan söka fullborda så mycket som möjligt af de jernvägssträckningar som blifvit påbegynta. Med dessa mina båda generella åsigter stämmer det fullkomligt öfverens, att Staten må bevilja det ifrågasatta understödet för GefleDala-jernvägen, emedan det icke bör blifva någon upoffring för Staten, då det icke är tänkbart alt penningarna skola komma att kosta Staten mer än 5^ proc., och det således blott är ett förskott som Staten lemnar. Då man slutligen i afseende på dåliga konjunkturer eger den erfarenhet, att de alltid efterföljas af bättre, och då denna jernväg skall hemta sin egentliga inkomst af forsling af jern och träd, bör man icke försumma att få den så fort färdig som möjligt för alt deraf draga den profit, sorn de derpå nedlagda medlen med rätta böra gifva. Den 19 December. Den härefter till bifall å förev:de Utlåt, framstälda propos:n besvarades med starka Ja jemte åtskilliga Nej, hvarpå Hr Frih:n o. Ordf:n förklarade det han ansåg Ja nu hafva varit öfvervägande. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 16 och 18 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 175, ang:de ytterligare låns beviljande för den pågående jernvägsanläggningen mellan sjöarne Wessman och Barken inom Stora Kopparbergs län. Gr. Hamilton, Malcolm: Detta bolag erhöll för anläggningen af en hästbana ett lån å 133,333 Rdr 16 sk. Bko, hvarå skulle betalas 3 proc. jemte amorlissemeot.
Den meddelar lifliga inålningar af folklifvet ocli de politiska sammanstötningarna, af valstridck och knytnafsstrider, af folkupplopp odi folkentusiasm. Man har ej kunnat föreställa sig, att den laglydiga engelska nationen skulle i våra dagar utöfva skdana våldsbragder som de har beskrifna. Mrs Butler härstammar på fädernet f r h en af Northumberlands oberoende och frisinnade släkter. Hos fadern förenades i rikt mått de nedarfda dygderna: varm gndsfruktan, afsky för synd och orättvisa samt inod att uttala och kämpa för egna åsikter. På mödernet leder hon sin harkoinst frhn en gammal hugenottsläkt, Hon hade lyckan att uppväxa i en skön och pittoresk najd och så att saga i naturens sköte. Långa sommarutfärder hörde till ordningen för dagen. Detta lefnadssätt grundlade en fysisk styrka och spänstighet, som gjorde det möjligt för henne att utliarda de mödor och oerhörda sjalsansträngningar, som framdeles föllo på hennes lott. Den fattiga men oberoende och intelligenta befolkning, hon från barndomen lart känna, ingaf henne förtroende och aktning för arbetsklassen, inom hvars leder hon framdeles fick sin egentliga verkningskrets. I sin ungdom hade mrs Biitler utkämpat heta själsstrider, hvilket liar fastän blott i förbigående nämnes, ty äfven dessa pröfningar tyckas varit henne särskildt pålagda som en beredelse för det blifvande kallet. Förenad i ett lyckligt äktenskap med en man, som hon älskade, och som förtjänade hennes ömhet, och omgifven af tre söner och en dotter, taiikte Josephine Biitler visst icke beträda .den bana, dit försynen sedermera kallade 1ienn.e. Hon lefde lycklig i en stilla prastgird p % landet, d&amp; kallelsen, den förfarliga kallelsen kom. Hon.
Vrot. 175. 176, 1394 Den 29. Xul^J. m, att RiUsg^s^^jitmrept^jirTgRr /fot Bencontyrt, hvartill Cre^livet; hegagnas, då ra tillgångar saknas. jag^ que» stio aU,åihmlig|etJ 'ati. Rik^gä^stt^nfpirit^iS^ full WttjW! f> Ä 9 erSÄJég^n g eni m iri Ä ¥ V tandé ofch5 realiserarydé Credit§edlar npjjstående ^hiinclskning caf Contoirets inkomster, först geno m.^erVuylén rätt lått $pr8 nya sedlar, och till öfverflöd genom BancoUtskbttets .upplasta medgifvande; men vid. sattet att ariyaoajjt de tiva Creaitsedfarn|r pljfver nödig?? axf ren1 let deraf matte Ilå 'lemnäs till Statsverket, på sätt Friherre Cederström foresfagit, dock icke ^jdel af de summor, som tillkomma ItatsVerkrt, u^an-j-idel, Sorn torde vara en lämpeligare" ^pppoitio^n.. Friherre Stttél; Grefve Löwenhjelm har ganska tydligt Förklårat min tanka, samt visat följderna af en mesure, sorn tyckes hafva stora olägenheter med sig; kunna Riksgäldssedlarne bibehållas vid Credit, hvarföre utbyta dem emot Banco? Det enkla vore, efter min tanka, att RiksgäldsContoiret blott inlöste de gamla utslitna emot nya; och på sådant 8ätt kunde så väl den ena som andra myntsorten bibehållas vid sin bestämda Numeraire.
I fråga åter om den införselsafgift, som å bomullstråd må bestämmas, hade Utskottet föreslagit, att, utan åtskilnad för tråd, ”nystad” och ”[ härfvor,” införselstullen å bomullstråd i en rubrik måtte antagas till 16 sk. skålpundet, hvilket förslag Borgareoch Bonde-stånden godkänt; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet bibehållit gällande taxaysom för nystad bomullstråd stadgar 24 sk. införselstull och för bomullstråd i härfvor 16 sk. tull per skålpuud. Så vida Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet icke vilja frånträda sitt beslut och, lika med öfriga Stånden, godkänna Utskottets JBevillnings-Utskottets Memorial, IS:o 23. 79 förslag, blifver omröstning nödig, i hvilket hänseende Utskottet föreslår följande proposition: 140:o Den, som bifaller Utskottets förslag, att å bomullstråd under en rubrik sätta 16 sk. införselstull per skålpund, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, bibehållas gällande tullafgifter, nemligen för nystad Bomullstråd 24 sk. och för den i härfvor 16 sk. skålpundet, Borgareoch Bonde-ständen hafva godkänt, men Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, under vidblifvande af gällande taxa, ogillat Utskottets förslag, dels att införsels-tullen å ”Kamelgarn, färgadt, tvinnadt eller dubbleradt” skulle nedsättas från 16 till 10 sk. skålpundet, dels ock att ur taxan utesluta den der nu befintliga rubriken ”Cordereller Sej1 er-garn.” Utskottet hemställer till Ridderskapet och Adeln [samt Presteståndet, att de ville frånträda sina härutinnan från' öfriga Ståndens skiljaktiga beslut och instämma i Utskottets förslag. Eljest torde följande omröstningar böra anställas: 141:o
Ständers Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens förenade Plena d. 2 December IS25. S. D. Upplästes till justering det, enligt Beslutet vid sista Plenum uppsatte Betänkande, angående en förnyad Förordning mot Lurendrägeri och Tullförsnillning; och blefsamma Betänkande, på derom af Herr Grefven och Ordförandenframstäld Proposition, godkändt, Betänkanden. dock med uteslutande af sista meningen, om öfverlemnande till Itespective Riks-Stånden af det af Utskottens Beredning upprättade Förslag till berörde Författning, hvilken mening på den grund komme att utgå, att nyssnämnde Förslag icke blifvit af Utskotten antaget, och således icke borde Betänkandet till Respective Riks-Stånden åtfölja. Mot nyssnämnde menings uteslutande från Betänkandet, reserverade sig Herrar Ståhle och Cederborg, såsom stridande emot Höglofl. Utskottens redan fattade och med Protocollet justerade Beslut. Herr Lenning yttrade sig väl anse olämpligt, att berörde Förslag öfverlemnades till Respective Riks-Stånden, men trodde detsamma likvist böra meddelas Lag-Committeen, för att möjligen i ett eller annat afseende, tjena till ledning vid utarbetandet af den nya Författningen, och reserverade sig af sådan orsak mot Beslutet Herr Ehinger ansåg öfverflödigt, att Riksens Ständer i den till Kongl. Maj:t afgående underdåniga skrifvelsen i ämnet, förbehålla sig, att den af Lag-Committeen upprättande nya Författningen, blefve med nästa Riksdag till granskning förelagd Riksens Ständer, emedan det i allt fall vore hvarje Representant obetaget, att dervid göra de anmärkningar och föreslå de ändringar och rättelser han funne JBevillnings-Ulskottets nödige; hvilket Herr Ehinger anhöll mätte i Protocollet intagas, såsom ett tillägg till hans förut i ämnet anförde reservation. Herr Ribbing anförde: ”Jag kan icke deltaga i Utskottens Beslut, och är det ej endast deremot jag reserverar mig, utan emot
Ii än Xvrkoiierden Xppelko pastorat al 'Westerås 8lill, 4'. //4 6oc/es,' siän I<vikol,er,l<ai i Häggums löisaniling at' 8kara 8til't, //. //o/o?5/uc/,' srän Xvrliol,orden i Hjörna pastorat al Hernösands 8ti1l, / L7/,/,»>-?/-/>',' srän X/rkolierden i >lo pastorat as samina 8til't / O. O/oo/r/m^,- s>"ii Xvikolierden i Ilälverö pastorat as samma 8tist, llän X^rkolierden i t^uai selio piistorat al 8trengnäs 8tilt, trän L^rliolierdeil i 8tv,sö pastorat al' tiö I>el,orgs 8tit>, O/en,' ll än rkoliei deil i Uaisti amls pastor at al' siniima 8tist, 8. /k ^ec>- öeeA,' sräii X vakoliinalen i Oodarne pastorat al 8trengnäs 8tilt, /s/./ne4 srän Xvrkolierden i 8andser^ds pastorat al' Wexiö 8til't, ?>östen 2. 5>eeZ', samt trän X^rkolierclen i Waxliolms sörsamling al' Upsala 8tist,/4 O. O/ve.
Memorial JVs 46, angående 171 § i nu gällande Banko-reglemente. Memorial M 47, angående föreskrifterna i lista artikeln af Banko-reglementet. Utlåtande M 48, i anledning af förre Handlanden J. A. Carlqvists ansökning om eftergift af upplupen ränta å en till Banko-diskontverket inbetald skuld. Utlåtande JV2 49, i fråga om ett af förre Apothekaren C. P. Lidmans hustru Jenny Lidman, född Benzelstjerna, gjordt ackordsanbud. 518 Prot.-Utdrag den 15 Augusti 1863. Memorial JM 50, angående föreskrifterna i 8:de artikeln af Banko-reglementet; och Utlåtande JM 51, i anledning af väckt motion att granskningen af Bankodiskontverkets räkenskaper och förvaltning hädanefter tnå verkställas af Rikets Ständers Revisorer öfver Stats-, Bankooch Riksgälds-verken. S. D. Föredrogos ånyo särskilda utdrag af Hedervärda Bonde-Ståndets Protokoll den 5 innevarande Augusti, JM 371, och af Högvördiga Preste-Ståndets Protokoll den 8 samma månad, JM 366, innefattande inbjudningar lill de öfriga Riks-Stånden att instämma i förstnämnda två Riks-Stånds beslut rörande vissa delar af Sammansatta Stats-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande JM 34, i anledning af dels Kongl. Maj:ts nådiga Proposition med förslag till ny Jagtstadga, dels ock enskilda motioner i frågor om jagt. Borgare-Ståndet afslog samtliga ifrågavarande inbjudningar och Protokollsutdragen lades till handlingarne. S. D. Föredrogs Herr Rydins den 8 dennes bordlagda motion (JVl 316), angående underdånig anhållan i fråga om förening af landsbygd och stad till gemensamma samhälligheter med lika rättigheter och skyldigheter. Motionen tillika med deröfver afgifna yttranden remitterades till Allmänna Be svärsoch Ekonomi-Utskottet. Från Hederv. B onde-Ståndet. S. D.
Något dylikt kan icke af styrelsen medgifvas, emedan det vore att förrycka enskild mans rätt i Sver ige. När man kan få göra anmärkmr vid mantalsskrifningen rörtde en persons inflyttning, är det nog; ty dessa anmärkntr skola sedan i laga ordning pröfvas, men någon vidsträcktare rättighet kan jag ej medgifva och förnyar min anhållan om afslag å denna §. Hr von Rosen: Då jag förra gången uppträdde,glömde jag verkligen det förhållande, hvaruti 24 och 25 §§:ne stå lill hvarandra. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 STOCKHOLM" *Töosttoi3 JURIDISKA l;ILIG Protocoll, hållna hos Högloflige Ridderskapct och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1828, 1829 och 1850. iSextiondesjette Häftet. nMr,OTtreia»«auW^lMKJBhT,.HllBM ■■■ — STOCKHOLM. Tryckte hos Johan Hörbergj i836. Lördagen den i3 Mars i83o. Plenum klockan half till io Förmiddagen. Företogs val af en Directeur vid LåneContoiret i Malmö samt af dess Suppleant, och hefunnos, vid valets slut. klockan tre qvart till ii, genom enhällig kallelse af 72 röster, hafva blifvit utsedde: till Directeur: Herr af Callerholm, Gustaf, Öfverste. till Suppleant: Herr von Schoting, Justus Christopher, Öfverste. Vid förnyad föredragning bifölls ExpeditionsUtskottets den 10 dennes under N:o 44° aflåtne, och den 12 derpåfoljde e. m. på bordet lagde, Memorial, med förfrågan i afseende å verkställigheten af de genom Memorialet N:o 433 föreslagne åtgärder till förekommande af omtryckning af visse till Bihanget hörande handlingar. Hvarefter till justering upplästes och godkäpdes ExpeditionsUtskottets förslag till Dei) i3 Mars.
Revisions-Secreteraren Thuring anmälde i underdånighet:’ Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 11 Januarii i83o, si lydande: ”Af Fullmägtige för Götheborgs Stad vid innevarande Riksdag har hos Rikets Ständer anmälan derom blifvit gjord, att, sedan den inom nämnde stad, i förening med dess fattig vårds-inrättning, organiserade Arbetsoch Corrections-anstalt, vid en tilltagande lättja, sysslolöshet och sedeförderf inom den arbetande classen, icke blott skall sakna nödigt utrymme förde personer, som deruti borde inlagas, utan ock vara för.stadens invånare högst kostsam, enär lill denna Arbetsoch Corrections-anstalts vidmagthållande en stor del af de utgifter, stadens invånare sig för allmänna fattigvården åtagit, måst användas, har af en inom staden nedsatt Comité föreslaget blifvit, att berörde Arbetsoch Corrections-Inrättning måtte från stadens allmänna Fattigvärds-anstalt helt och hållet afskiljns, dels emedan stadens invånare icke förmådde, att på en gång utgöra kost - 6 Kongl. Moj-ts Nå/lig/1 Skrifvelse Nio 44 baderne för desse bägge Inrättningar, dels ock derföre, att det åsyftade ändamålet med den förstnämnde icke kunde vinnas, då den icke på långt när vöre, eller kunde vara svarande emot beiiofvet. Med anledning hvaiafofvanbennilde Riksdags-Fullrnägtige, uppå flere jemväl anförde skäl, anhållit, att en Arbetsoell Correclions-anstalt med tillräckligt utrymme måtte, så skyndsamt som möjligt, antingen uti Götheborgs Stad, eller dess grannskap, blifva på Statens bekostnad inrättad.
Har en röstegande allena så stort röstetal, som här är sagdt, vare lag samma; bafve ock magt att till protocollet anmäla sig sjelf vara sinnad att som Valman inträda för det röstetal, som på en Valman belöper, och vare då den anmälan lika med val ansedd. Är, genom likhet i röstetal, Valmans eller Suppleants val eller ock ordning Suppleanterne emellan oafgjordt, skilje lotten. Har Valman förfall, då skall han, om så ske kan, Ordföranden der - 52 Hör till Constitutions-Utskottets Memorial, JV:o 16. om underrätta. Kalle då Ordföranden den Suppleant till, som närmast år i röstetalet. Har den Suppleant ock förfall, kalles då den honom närmast är, och så allt framgent. §. 21. Ordförande skall utskrifva och med sitt namn styrka utdrag af Valprotocollet, hvilket de utsedde Valmännen såsom fullmagt meddelas. §. 22. Är frånvarande till Valman eller Suppleant utsedd, då skall Ordförande utan dröjsmål honom derom underrätta. §. 23. Riksdagsmannaval å landet skall hållas af Äldste Häradshöfding inom Val-Districtet, som ej förfall häfver, och å ort inom Districtet, hvilken Konungens Befallningshafvande bestämmer. Valet skall sednast å trettionde dagen förut, om Lagtima Riksdag förestår, annars minst »4 dagar förut, kungöras. Kungörelsen skall Valförrättare utfärda och låta uppläsa på samma dag i alla Val-districtets kyrkor. Är inom districtet kyrka, der offentlig Gudstjenst den dag ej hålles, gånge som i 12 §. om Kungörelses kringsändande är stadgadt. §. 24. Riksdagsman för landet skall väljas med slutna sedlar, och håfve hvar Valman lika röst. 'Innan Riksdagsmannavalet företages, skola Valmännen med slutna sedlar bland sig utse fyra män till en Valnämnd, som jemte Valförrättaren skall granska röstsedlarne i det förestående valet, samt pröfva och afgöra de frågor, sorn i och för valet kunna väckas.
Maj:t behagat i Nådår göra proposition tiil Riksens Ständer om en viss afgift af hvarje mantalsskrifven person för anstalter till veneriska smittaps utrotande, och erfarenheten, styrkt af de uppgifter, hvilka i Tidningårne årligen blifvit Allmänheten meddelade om »ntalet af de å Lazaretterna i Riket intagne sjuke och arten af deras sjukdomar, dessutom nogsamt intygat, att denna smitta, i synnerhet på vissa orter i Riket, gör farliga och förödande framsteg, och att den allvarligt påkallar kraftiga åtgärder till dess hämmande. Utskottet får derföre vördsamligen tillStyrka: - Besv. och Ekon, TJtsk, Betänkande.n 377 1:0 Att, på sätt och med villkor, sorn Herr Ebel föreslagit, visitation ovillkorligt matte verkställas ä Manskapet på alla sådana fartyg, som från Utrikes orter ankomma till Sve ska hamnar, vid det äfventyr, ett, om någon af Manskapet, undantagandes Capitaine» Iler Skepparen, sorn nödvändigt måste gå i land för att bestyra om fartygets angelägenheter, men hvilken likväl äfven bör visiteras, sfulle begifva sig från fartyget, innan hans hälsotillstånd blifvit af vederbörlig Läkare undersökt, en sådan genast bör gripas och förblifva under bevakning, till dess han blifvit af Läkaren visiterad och befunnen frisk, aller i annat fall aftöras till Kurhuset i orten. 2:0 Att, hvad Tjenstefolk och Fabriks. Arbetare beträffar, hvarje Husbonde, eller den hans plats företräder, måtte, såsom redan utkomne författningar stadga, vara förbunden att, så snart han har anledning misstänka någon a£ sitt Folk, vara med sjukdomen behäftad, genast tillkalla Läkare, för att låta den misstänkte visiteras. 5:0 Att, om uti någon församling, i Stad eller på Landet, anledning till Venerisk smitta skulle visa sig, Pastor tillika med Kyrkoledet i församlingen då gemensamt böra rådgöra och besluta, om antingen blott den misstänkte personen, eller ock hvärja menniska inom hela Församlingen bör undergå visitation.
För öfrigt skulle ett dylikt stadgande just vara ett band på tryckfriheten, ty det skulle ganska lätt kunna hända, att en person, som ämnade utgifva en tidning för att angripa de makt-egandes missbruk, icke kunde finna en boktryckare, som vore villig att med sitt tryckeri ansvara för de böter, som kunde blifva tidnings-utgifvaren ådömda. Och om än tidnings skrifvaren funne en sådan boktryckare, skulle den sednare af sitt eget intresse upmanas att utöfva ett censorsskap öfver tidnings-upsatserna, som troligtvis blefve för tidningsskrifvaren ganska tryckande och obeqvämt. Jag hemställer till den värde talaren, som förordat detta sätt, huruvida han skulle ett ögonblick tveka i valet att sjelf med sina penningar ansvara för hvad han skrifver eller att nödgas underkasta detsamma en boktryckares censur! Af hvad jag nu haft äran anföra torde R. o. Ad. finna, att det förslag Utsk. här afgifvit, är ganska lämpligt för det ändamål detsamma afser. Att samma sätt äfven är begagnadt i de flesta andra länder, är temligen allmänt bekant. Att det finnes i England, har en talare visserligen förnekat, men jag får uplysa den värde talaren derom, att inom Utsk. företeddes ett arbete af en ganska utmärkt rättslärd, hvari finnes upgifvet, att så är förhållandet. Innan jag slutar, anhåller jag att få med några ord bemöta ett förslag, som gjordes af den siste värde talaren, nemi. att afskaffa tillståndsbrefven och göra utgifvaudet af tidningar beroende af samma vilkor, som utgifvandet af böcker. Detta förslag torde hvarken i allmänhet vara lämpligt eller särskildt utgöra något verkligt korrektiv emot det missbruk Utsk. velat förekomma. Till bevis härpå behöfver jag blott i Hrnnes minne återkalla en händelse, som in - 60 Den 10 Oktober. träffade för icke så många år sedan, nemi. att då namnsedeln å författaren till en åtalad skrift öpnades, befanns densamma innehålla namnet på en person, som allmänt ansågs icke kunna vara författare till det ifrågavide arbetet. Detta förslag skulle således icke leda till något annat, än att återgifva oss ansvaringarne i en annan skepnad.
Riksgäldskontoret tillförene meddelade förskotter, bar, utom någon förändring i ordslällningen, samma lydelse, som 6 § i 1845 års reglemente. 7 §, angående Kopparskiljemvnlspolelterne, grundar sig på Rikets Ständers beslut genom bifallandet af 3:dje punkten i Bankoutskottets utlåtande N:o 42- $ §, angående reparationsfonden för Götha kanal, Sltilå-Uhiotteta Memorial, N:o 235. X g §, angående de för återstående hamnbyggnadsarbeten vid samma kanal innehållna medel, 10 §, angående londén för Södertelje kanals underhållande, äro lika lydande med io:de, ii:te och 12 §§ i mi gällande reglemente. 1 1 §, angående fonden för Hjelmare kanals och slussverks underhållande, saint 12 §, angående den för ombyggnaden af Strömsholms ka al afsalia fond, innefatta enahanda bestämmelser, sorn i3:de och lijtde Sä i iS45 års reglemente. 13 § motsvarar oflanämnde reglementes i5 §, hvars sladganden hufvudsakIigen blifvit bibehållne. 14 S> angående Lappmarks Ecklesiastikfonden, och 1 5 8. angående hrudgåfvofoiiden, hafva samma lydelse, sorn i6:de och 17 §8 i i845 års reglemente. 16 § innehåller det för dejxrsitionsmedlens öfverlemnande lill Riksgälds-kontoret stadgade vilkor, enligt 120 § i i845 års reglemente samt Stats-utskottets utlåtande N:o i56. 17 § innehåller enahanda vilkor i afseende på de, enligt.