Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bet är nemligen uppenbart, att under nuv:de förhållanden och med de anspråk på duglighet, som göras på en person, hvilken skall inträda i en så ansvarsfull befattning, som Advokatfiskalens, 3,000 rdr äro för litet. Då man, i fråga om domarekorpsens aflöning, funnit att en lön af 3,000 rdr är alldeles otillräklig, har man också derföre ökat denna korps’aflöning, hvarföre, om Utsk:ts förslag antoges, det vore att befara att till ifrågav:de vigtiga plats man finge åtnöja sig med mindre dugliga personer. Hr Nordenfelt: Jag har endast velat fästa uppmärksamheten på att någon förändring i lönevilkor för nuv:de tjensteinnehafvare ej är i fråga, likasom att pag. 30 i Betänk:t förekommer att 3:dje gradens tjenstemän hafva 500 rdr lönetillökning att räkna på. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm, att under densamma icke afgifvits något annat bestämdt yrkande, än det af Gr. Sparre framställda, att R. o. Ad. skulle bifalla Utsk:ts förslag, med den förändring att sednare delen af mom:t 1 erhöll följande lydelse: »3:dje graden: Kamererare; 4:de graden: Kommissarier, Bankosekreteraren och Advokatfiskalen eller Ombudsmannen»; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, framställde först propos. på bifall till punkten utan förändring, hvartill svarades flere nej, jemte några ja, och sedermera propos. på punktens antagande med ofvanberörde förändring, då svaren utföllo med flere ja, jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Hr Nordenfelt begärde votering. Uppsattes och justerades följande voter:s-propos.: »Den, som bifaller 8:de punkten i Banko-Utsk:ls Mern. N:o 44, röstar Ja; den det ej vill, röstar
Hindrad att genast vid början af plenum i dag uppkomma, får jag anmoda främste ledamoten af R. o. Ad. att taga klubban och låta begynna valet. Stockholm d, 25 Oet. iSj4> Jacob De la Gardie. I anledn. hvaraf H. Ex. Hr Gr. Brahe, Magn., öppnade plenum. Företogs val af tre suppleanter till R. o. Adts fullmägtige i Banken; och blefvo dertill genom de flesta rösterna utsedde» Hr Cederschjöld, Pehr Gust., Professor, med. 62 röster. Hr Lagerhjelm, Pehr, Assessor 56 — Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh., Öfverståthållare 4^ — Under valet hade H. Ex. Hr Gr. o. La n d t m. ankommit oell emottagit klubban. Vidare företogs val af tre suppleanter till R. o. Adis fullmägtige i Riksg.cont.; och blefvo dertill genom de flesta rösterna utsedde: Hr Silfverstolpe, Fredr. Otto, Ridd.secret., med 63 röster. Hr Bruncrona, Gust. Adolph, Cancelliråd 45 —• Frih. Silfverskjöld, Carl, Major. 44 —É H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. i till 9 på aftonen. Iu fidem protocolli» F. O. Silfverstolpe. Den 27 O c toler f. ra. 33j Måndagen den 27 October i834. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 2 prot.-utdr. för den 23 dennes e. m. Upplästes till justering och godkändes nedannämnda från Exped.Utsk. inkomna förslag till R. Sl:s und. skrifvelser till K. M.:
Edvard hade med klappande hjerta igenkännt Agatha i Ophelias rol, och rodnat lindrigt då Albrekt utropade: – Ah! se bara vår vackra reskamrat fan så angenäm surpris, jag fick icke tag i någon affisch och visste icke om att vi skulle få tillfälle att beundra henne på scenen också just i afton. Men Edvard visste det allt för väl; det var snarare för Agatha än för Hamlet han proponerat att gå på spektaklet, och på Albrekts spefulla min fann han att denne nog insåg detta. – Se bara lilla Agatha, som nu är återkommen, se’n hon varit i Sverige en liten tur på sommaren och förtjusat mina hederliga landsmän; hon har minsann icke förlorat på den saken, se hur godt hull hon fått, man vore frestad tro, att här i Danmark det är lika betydelsefullt och fruktbärande för damerna att resa till Sverige, som det är i mitt fädernesland att resa till Tyskland, – sade hofmarskalken skrattande, just då Agatha med tragisk pathos utropade: – Då är jag så mycket mera bedragen. – Hon är ju en verklig liten satan! hvilka armar, hvilken förtjusande smidighet, hvilken grace i rundningen af hennes lif, – sade fransmannen, – och nästan slukade den vackra aktrisen med sina blickar. – Ja, hon har i sanning bibehållit sig förundransvärdt, ty hon är af de passerade skönheterna säkert tretio år, – sade hofmarskalken och ryckte på axlarne, under det han betraktade Agatha genom kikaren som han höll för ögonen. – Då jag för flere år se’n tillbringade några månader i Köpenhamn, hade jag tillfälle att på närmare håll beundra hennes då ganska förföriska behag, – åh jag mins det nu ganska väl, det var en förtjusande sejour jag då gjorde det var egentligen jag som gjorde hennes första edukation i den ljufvaste af de dubbla roler hon gjort till sin lefnads uppgift att spela, och om hon lyckas att deruti förtjusa någon af er, mina herrar, så kom ihåg att ni till stor del har mig att tacka derför, – fortfor han med en ton och ett leende af utomordentlig cynism.
SÖalbonte, 2(Me od) £$ålbörM«$e, 2l*ett>ö*fct8e, 3innbt*ge, SSdlldvfce, 2lr ebonie, görftånbtflc, SÖdlrtftafce, d?e&enu<h&e ocb SlcMt^e, (&obc ^cvtat oel) ^loenffe Wlänl jag t bag, för förila gången, Mfar ©ber fåfom Sottung, Mula mina tan* får, lifafom ©bra, på ett gctnenfanit föremål för mår mörbnab, mår fafitab odj mår tacffautpet. $mab mtu C;ögt ålffabe, päbangånguc gräber marti för be golf, pmilfag fållset utgjotbe målet för l?anS oaflåtliga flråfmanbcn, beröm mittnar ben forg, patt 3 alltför tibiga bortgång t alla p jer tan uppmåeft; beröm mittnar bet nyttiga patt förbcrebt, bet goba patt utfört. #an8 panblittgar fiola tefma t pSf* berna, o cl) åttttu af måra fenafte efterfotnmanbe ffall ben frtbfälle odj follfåre honung OSCARS minne prtfaö odj mälftgnaö t 9terben3 förcnabc Oltfen.
Tisdagen den ‘22 Maj 1866. Plenum kl. 2 e. m. Justerades ett prot.-utdrag för den 19 dennes. Anmäldes och bordlädes från nedannämnde Utsk. inkomne Mem:r, Utlåtrn och Betänkm, nemi. från Stats-Utskottet: N:o 100, ang:de ersättning för sådana af Kongl. Statskontoret förskottsvis bestridda utgifter, för hvilka statsanslag ej blifvit beviljade; Sammansatta Statsoch Banko-Utskottet: N:o 10, i ani. af väckta motioner om ändringar i K. Förordningen d. 26 April 1861, ang:de en allmän hypoteksbank m. m.; Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: N:o 3, angule afgiften för bränvins tillverkning; Banko-Ut skottet: N:o 27, ang:de föreskrifterna i l:sta art. af BankoReglementet, om Bankens verksamhet och de fonder, hvarå sedelutgifningen utöfver metalliska valutan är grundad; N:o 28, ang:de instruktion för nästkommande Riksdags Banko-Utsk.; N:o 29, ang:de vissa, i följd af blifvande ny R. O, nödiga redaktions-förändringar; Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: N:o 12, i ani. af väckt motion om ändring af 28:de kap. 7:de §:n Byggninga-balkcn, i fråga om ansvar för försummelse att utgöra skjuts: lie» 22 Maj. N :o 13, i ani. af väckta motioner om förändring af gällande föreskrifter ang:de tiden för fullföljande af besvär i ekonomiska och administrativa mål; N:o 14, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk. N:o 3, öfver väckt motion om antagande af ny kyrkolag; N:o 15, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
I anledn. af hvad Hr von Hartmansdorff anmärkt, får jag äran upplysa, att Utskrs framställning i detta betänk, bärleder sig från bancofullmäktiges derom gjorda hemställan; och jag skulle äfven instämma uti Hr von Hartmansdorffs åsigt, derest bankens räkenskaper upplyste hvad Tumba egentligen kostat banken; men då förhållandet icke är sådant, och man har en giiltig grund för den nu ifrågasatta ytterligare nedsättningen af Tumbas bokförda värde, så bar jag inom BancoUtsk. icke funnit någon betänklighet vid att instämma uti fullmäktiges förslag. Hr von Troil, Ernil: Jag får anhålla om bifall till Ulslos betänkande. Då man har räkenskaper, kan det icke vara utan vigt, alt dessa räkenskaper äro sådana, att de upplysa sanna förhållandet. Vinnes detta ändamål, om man, t. ex. då man köpt en vagn och begagnat den i 5o år, uppför den i sina räkenskaper efter inköpspriset, ökadt med kostnaderna för de reparationer den sedermera undergått? Derigenom skulle den ju anses af mångdubbelt högre värde, än inköpssumman, och af ännu mycket mera värde än den, såsom gammal och utnött, i sjelfva verket ägde. Etsk. har tillstyrkt, att Tumba måtte uppföras till det värde, hvartill del kan uppskattas. Nyttan deraf torde kunna inses af en hvar. Hr von Hartmansdorff: Det torde vara svårt alt bestämma hvad som är Tumbas verkliga värde. Ingen tror förmodligen, att del är värdi hvad derpå blifvit bekostad t, särdeles som det mesta blifvit ombygdt. Frågan är om det på höfd uppgifna värdet är det rätta. Någon värdering synes icke vara uppgjord; således hafva fullmäktige på ungefär antagit en viss) summa. Men hvartill tjenar det, om samtliga Stånden desslikes förklara, alt bruket är värdi 25o,ooo r;dr, då fråga ej är om concurs eller utredning. Jag afstyrker för min del cn taxation, sorn icke äger någon af de grunder, hvarpå man kan med säkerhet beräkna dess försäljningsvärde.
Beväringen skulle sjelf finna sig mycket förnärmad, om den icke ansågs tillhöra krigs-staten den tiden den exercerar. H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm: Här hafva äldre straffsystemer blifvit omordade. Men debatten kan ju ej handla om annat systeme, än det beståndande, och om något annat kan jag ej hafva tält, således icke hafva förordat den äldre grymheten. Såsom öfverflödigt bevis derpå må jag anföra det tjenstgörings-reglemente, hvilket år i8of, då cavalleriet ännu icke något sådant reglemente ägde , författades för Gardet till häst. Det nedsatte prygelstraffet under hvad det nu är; och soldatens garantier mot öfverilade, obetänkta och irrationella bestraffningar sträcktes lika långt som nu, och i flera afseenden, ännu längre. Hvad det beträffar, att en corporal blifvit pryglad och degraderad, så får jag nämna, att han degraderades, icke för det han blifvit pryglad, utan han både pryglades och degraderades för det han felat. — Längesedan blef sagdt och antaget, att det icke är straffet, men felet, som förnedrar. Ingen reform bör få framgå omogen. Mognaden består deri, att allt dithörande har framgått eller kan liktidigt framgå. Om kroppsstraffets opinionseffect på menigheten äro mångas föreställning alldeles oriktig. Det är kroppsliga lidandet, icke ambitionen, som i de arbetande classerna afses. Romerske soldaterne eröfrade verlden, och så grufligt stryk, som mercenarii emottogo af de med vinrankan utrustade centurionerna, har aldrig i sednare härar vankats. Härmed vill jag icke säga, att armeer eröfra verlden, derföre att prygel öfvas, men blott att de kunna eröfra mycket ändå. Exempla nar rån t. Gr. L ewenhaupt, Mauritz: Det är så mycket ordadt i detta ämne, att jag endast vill öka discussionen med några få ord.
Under vårmå naderna kunde auktionerna försiggå och, sedan de blifvit förrättade, kunde räkningen upgöras, dä det visade sig pä ena sidan mängden af den koppar, som blifvit inlemnad, och lösningsbeloppet för densamma, samt å den andra, huru mycket auktionerna inbringa, hvarigenom man genast kunde få veta det belopp Riksg:sKont. kommer att tillsläppa för att saldera skillnaden. Genom kopparens egenskap att vara lätt försåld, behöfves icke lång kredit, och man kan beräkna alt under Augusti månad erhålla betalning. 1 allmänhet har det visat sig föga tjeuligt att Statsverket inlåter sig i spekulationer i handelsverlden, men minst är detta behöfligt med koppar, ty den är säljbar när som helst. I allt fall, om också Staten genom en köpmansenlig åtgärd skulle erhålla ett högre pris, kan denna vinst icke motsvara de olägenheter, hvilka jag redan påpekat. StatsKont. kan icke komma i någon svårighet genom antagandet af Hr Bildts förslag, ty, såsom jag redan visat, kan StatsKont. upgöra fullständig räkning öfver liela affären och under Sept. månad iranska väl medhinna att från RiksgisKont. efter reqvisition erhålla den tiliskottssumma, som i och för kopparens inlösning skall användas, och följaktligen före d. 1 Okt. remittera henne till vederbörande Landshöfdingar. Man har visserligen sagt, att Hr Bilds förslag, eller den i detsamma föreslagna kredit, innebär ett återtagande af R. St:rs beslut. Man mäste likväl taga i betraktande, att R. Sl:r genom sina föregide beslut aldrig lofvat att tillhandahålla medel för att genast vid kopparens aflemnande utbetalas. Sådant bar aldrig varit utlofvat, oell det skulle icke heller låta sig göra ulan oerhörda förluster å Statens sida, emedan man skulle då hålla en så stor kassa i hvarje ränteri, att den skulle kunna motsvara det belopp, som erfordras i och för inlösen af en koppar, som til! Den 15 November f. m. 73 qvantiteten icke kan beräknas. StatsUtsk. har också derföre föreslagit en kredit pä 3 månader.
Hvad Utsk. i denna punkt yttrat och hemställt, blef af R. o. Ad. bifallet. 18:0 Ang:de Hr Rosenblads motion om förändrad grund för bevillning ä utdelning på aktier i kanalbolagen, Höganäs stenkolsverk lii. fl. dylika inrättningar. Hr Rosenblad: H. Utsk. har icke här vid refereringen af min motion framställt de grunder, som jag anfört. Jag har nemi. hemställt att de kanalbolag äfvensom andra inrättningar, såsom t. ex. Höganäs stenkolsverk, hvilka af K. M. och R. St. blifvit framkallade och som gifva en afkastning, understigande 5 procent beräknade efter ursprungliga aktiekapitalet, skulle få betala sin lievilln. med lika procent af utdelningen, som denna utgjorde af kapitalet. Jag får härvid fästa uppmärksamheten på den stora skillnaden emellan dessa inrättningar och andra bolag, hvilken ligger deruti, att det varit K. M. och R. St., som vid de förras stiftande framkallat dem, och stundom, såsom Götha-kanalbolag, inledt aktieägarne genom lockande utsigter till vinst, hvilka sedermera icke hållit streck. Del är då så mycket obilligare, om dessa bolag på den redan högst obetydliga utdelning, som de hittills kunna hafva haft, t. ex. Götha kanalbolag, som icke alla, utan blott vissa år endast erhållit 1 procent af sitt kapital, skulle betala 5 procent af sin utdelning. Jag har icke velat yttra mig rör:de Hr Hörnsleins motion, ang:de direkt beskattning å kapitalet, men förhållandet är nu verkligen, att, genom det ändrade förhållande, som sedan år 1812 inträd), att vanliga räntan å utlånta kapitaler nedgått till 5 procent, _ dessa t. o. m. lagligen äro helt och hållet skattfria i Sverige. Ar 1812, då det nu gällande systemet för allmänna bevillmn infördes, blef rättighet gäldenärer medgifven, att för den då vanliga räntan af 6 procent, eller när räntan öfversteg 5 procent, afdraga 5 procent för bevillmn, en rätt som då åtminstone fanns på papperet. Huruvida den verkligen ägt rum, utom för lån hos publika kassor, lemnar jag derhän.
Sedan Grefve Cronhjelm, Otto Augusty inom llögloflige Ridderskapet och Adeln, uti förstberörde ämne väckt motion, som afbemälde Riks** Stånd blifvit till Bevillningssamt Oeconomie-Utskottens Utlåtande remitterad, så hade Bevillnings-Utskottet, uti Memorial N:o 9, ansett sig icke vara behörigt att med detta ärende taga någon hufvudsaklig befattning, och på sådan grund motionen till Högloflige Ridderskapet och Adeln återlemnat. — Men som denna Utskottets åsigt endast blifvit gillad af 2;ne af de respective Riks-Stånden, som remitterat frågan till Oeconomie-Ut<* skottets behandling, hvaremot den ogillats af de s:ne andra Riks-Stånden, hvilka förklarat Bevillnings-Utskottet böra i ämnet sig utlåta, samt a:ne Stånd således stannat emot två, hade det förhållande inträffat, hvarom 44 §. 3 morn. Riksdags-Ordningen handlar, nemligen att ConstilutionsUtskottet borde afgöra, hvarthän frågan skulle förvisas; och har af sådan anledning sistnämnde Utskott, uti Memorial N:o 24, förklarat merom förmälda motion vara af beskaffenhet, att densamma, enligt 89 §. Regerings-Formen och 34 §• Riksdags-Ordningen, borde af Allmänna Be* svärsoell Oecouomie-Utskotlet upptagas och pröfvas, till följd hvaraf Utskottet nu går att Utlåtande deröfver vördsamt afgifva.
VIII. 280. 58 — E — Expeditioner till Kongl. Maj:,t, Riket? Ständers: — N:o 132. angående ändringar i Kongl. Förordningen om Expeditons-lösen den 30 November 1855. VIII. 280. — N:o 133- angående dels förhöjning i resekostnadsersättning oell dagtraktamente lör särskilda så väl ständiga sorn extra domare i brottmål, dels skjutsoch traktaments-e,sättning till Häradshöfdingars skrifvare-biträde vid extra förrättningar. VIII. 280. — N:o 134. angående Riksstyrelsens förande under Hans Maj:ts Konungens sjukdom. VIII. 342. — N:o 135. angående Riksstyrelsens förande tinder Haus Mnj:ts sjukdom. IX. 3. — N:o 136. angående stamp),ade pappers-afgiften. IX. 206. — N:o 137. Förordnande för Häradshöfdingen C. Wester att vara Rikets Ständers Justitie-Ombudspjsös Suppleant. IX. 206 — lN :o 138 angående val af Rikets Ständers Justitie-Qiubudsinans Suppleant. IX. 206. — 139. angående förhöjning i kronans lösningspris för inom Riket tillverkad salpeter, till likhet med priset å utländsk vara. — N:o 140. i fråga om kostnads-ersättning till militäre, civile och ecklesiastike tjenstemän för en del resor i tjenste-ärendeii. IX. 206. — N:o 141. angående förtydligande af Kongl Kungörelsen den 11 Augusti 1854, i fråga om ersättning till Nämndemän och Fjärdingsman för extra förrättningar. IX. 206 — N:o 142. i anledning af Kongl. Majit? nådiga proportion» angående understöd af allmänna medel för uppehållande af gästgifveri vid Malmagens by i Jemtlands Län. IX. N:o 143- angående åtgärder till ordnande af skjutsning^ besväret.
N:ris 506 och 570.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer till pröfning förehaft åtskilliga, dels af E. K. M. i Nåder framställde, dels inom Riks-Stånden väckte frågor 0111 anvisande af Extra Stats-anslag för undervisnings-verket, vetenskaprine och de sköna konsterne, få Rikets Ständer härmedelst hos E. K. M. i underdånighet anmäla deras i dessa ämnen fattade beslut. Eders Kongl. Majit har, uti Dess Nådiga Proposition, angående StatsVerkets tillstånd och behof, till Universiteten i Upsala och Länd, för uppförandet af sådane ännu saknade byggnader, som lunnos mest behöfliga, äskat ett Extra Stats-anslag för en gång af 50,000 R:dr, alt emellan hegge Universiteten lika fördelas. Vid öfvervägande häraf hafva Rikets Ständer funnit godt att till Lunds Universitet, för uppförande af nödiga byggnader, anvisa det af E. K. M. äskade anslaget af 25,000: äfvensom Rikets Ständer för Upsala Universitet beviljat enahanda belopp af 25,000: att i första rummet användas till uppförande af en ny Observatorii-byggnad samt i öfrigt till andra, nödige ansedde Universitetsbyggnader. Med anledning af en hos Rikets Ständer gjord framställning, att en summa af 8,000 Ridr mätte anslås till utvidgning af Carlstads Läroverk, eller till inköp af en förut till Lazarett begagnad, för Läroverket väl belägen egendom, hvilken tillförne blifvit Lii - Expcdiliöns-Utskollets Förslag till tind. Skrifvelse, N.o 395, roverket erbjuden för närande summa, och, då medel lill dess inköpande saknals, försåld på offentlig auction för 6,000 R:dr, hafva Rikets Ständer för ifrågavarande ändamål beviljat ett låne-understöd af 8,000 R:dr; hvilket lån får innehafvas räntefritt under 5 år, hvarefter 6 procent årligen skall afbetalas, deraf 3 procent å caj italet och 3 jroceut såsom ränta.
Af vice-Tal mannen Herr Brinck: ”Jag har deltagit uti de flesta besluten, rörande de af Utskottet nu till Riksens Ständer uti förestående Decharge-betänkande gjorda anmälanden, men nödgas reservera mig deremot, att Utskottet låtit liera mål, enligt min uppfattning, af större vigt, än de nu framlagde, förfalla, hvaribland specielt torde få nämnas: Behandlingen af Stats-revisorernes begäran, rörande inventering af Lasaretts-Direktionens säkerhels-handlingar, samt af samma Revisorers begäran att revidera Danviks Hospitals-kassas låne-handlingar, förordnandet till General-Konsulsbeställningen i Rio Janeiro, samt afskrifningen af ett Malmö Hamn-Direktion år 1818 beviljadt lån; och anser jag, att Utskottet med ett sådant förfarande icke uppfyllt sitt åliggande.” Denna Herr Brincks reservation hafva Borgareoch Bondeståndens öfrige ledamöter i Utskottet biträdt. Ytterligare af Herr Petré: ”För att sätta Riksens Ständer i tillfälle att bedöma både de märkligare skiljaktigheter, hvilka i fråga om granskningsrältens tillämpning hos Konslitulions-Utskottet uppkommit, och det hinder, som legat i vägen för Decharge-betänkandets allättande i en fullständigare form, hade jag ärnat reservationsvis meddela utdrag af Konstitutions-Utskottets protokoll, hållet den 12 November 1844, men sedan Utskottet vid anställd omröstning med 12 röster mot 11 funnit delgifvandet af besagde protokoll grundlagsvidrigt, får jag nu endast detta förhållande hos Riksens Ständer vördsamt anmäla.” Äfven häruti hafva Utskottets öfrige ledamöter af Borgareoch Bondestånden instämt.. y t: f.. i) f< ; , . I ') 3 : , . r. ' i . - . i i STOCKHOLM, tryckt hos P. G. Berg, 1844. "T t < Tryckfel i följande Constitutions-Utskottets Memorialer: Hem. N:o 11, sid ■ 7, rad . 5 ofvan i fr. står. St.
Proposition, N:o 58, 7 I anledning af Rikets Ständers sålunda gjorda underdåniga framställning har Kongl. Maj:t i nåder anbefallt Dess och Rikets Krigsoch Kammar-kollegier att, efter det vederbörande hörde blifvit, med gemensamt underdånigt utlåtande till Kongl. Maj:t inkomma; och hafva bemälde Kollegier derefter under den 16 sistlidne Oktober sig i ämnet utlåtit och tillika öfverlemnat, ej mindre de från Kongl. Maj:ts befallningshafvande i Westrn anlands län och så väl rusthållssorn augmenls-innehafvarne i Kungsörs fögderi infordrade serskilta yttranden, än ock det underdåniga yttrande, stuteri öfver-styrelsen, som för Strömsholms stuteri uppbär lösen för de från berörde rusthåll och augmentshemman utgående dagsverken, le inna ts tillfälle afgifva. Kongl. Maj:ts befallningshafvandes yttrande innehåller specifika uppgifter på antalet och dispositionen af de inom Kungsörs fögderi af skatteoch kronohemmanen utgående jordeboksoch hemmantals-dagsverken samt huru stor del deraf utgöres från hemman, anslagne till rusthållsslammar och augmenter vid lif-regeinents-grenadieroch hussar-corpser, och tillstyrker Kongl. Majis befallningshafvande på anförda skäl, att rusthålls ine inom Kungsörs fögderi måtte befrias från dagsverks-skyldigheten och oafkorLadt få uppbära de dem anslagna augments-räntor. Innehafvarne af rusthållsoch augments-hemmanen hafva, de förre instämt i hvad Kongl. Majtts befallningshafvande andragit, och de sednare gjort anspråk uppå att sjellve få åtnjuta de i deras hemmans-räntor ingående dagsverken.
Förslags-anslag Reseoch Traktaments-p enning ar, Förslags-anslag Extra Utgifter, Reservations-anslag S:r Summa 1 Indelta Räntor. S p a n m å 1. Penningar enligt Indelt på förslag. Oindelt. Summa markegång på förslag. Mått. Värde å 2 R:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. Riksmynt R:dr. ö. R:dr. ö. Kubikfot. k. R:dr. ö. Kubikfot. k. R:dr. ö. Departements-Chefen Departementets Expedition KammarCollegium Stats-Kontoret med Krono-magasinerne samt Våg-staterne i Fahlun och Avesta Charta-Sigillata-omkostnader, Förslags-anslag Myntoch Kontroll-verken: Löningar 18,700: — Till Myntets'drift och underhåll . 12,000: — Omkostnader för Kontroll-verket, Förslags-anslag Kammar-Rätten Öfver-Intendents-Embetet Post-verket (kontanta anslaget på förslag att af Post-medlen direkte utgå) Ersättning till Post-verket för ökad kostnad, i följd af postskjutslegans höjande, Reservations-ansl. Tull-verket (Förslags-anslag att af Tull-medlen direkte utgå) Jägeristaten Skogsplanterings-Kassan (kontanta anslaget såsom ersättning för Hemmans-räntor och Arrenden m. m., på förslag) ; • Skog s-institutet, lägre skogs-skolor samt öfrige till skogs-staten hörande tjenstemäns aflöning, Reservations-anslag Lyshållning m. fl, utgifter för Kronans publike hus i Stockholm, Förslags-anslag Byggnader och reparationer i Stockholm, Reservations-anslag J Byggnader och reparationer i landsorterne, Reservations-anslag Städers friheter, Förslags-anslag Transportkostnad för Stats-verkets Bergs-effekter, Förslags-anslag Observationsoch Uppbärds-procenter m. rn., Förslags-anslag Mantalsskrifnings-provision, Förslags-anslag Tionde-profvare Restitutioner, Förslags-anslag Uppköp af Ved för Wisby s. k.