Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
En annan gäst, som nog också af allmänheten skulle hälsas välkommen på k. operans scen, har i dagarne anländt till hufvudstaden. Det är fru Ellen Gnlbranson, hvilken hitkommit för att biträda hr Tor Aulin på hans konsert. Huruvida något sådant gästspel påtänkts, veta vi emellertid ej. Man bör i allt fall kunna hoppas, att, då k. operan nu som bekant genom det nya teaterlotteriets beviljande går en tryggad framtid till mötes, solistpersonalen framför allt blir förstä.kt med några fram-. r ö d O. 95 stående förmågor. Bristen på en verklig primadonna är allt fortfarande synnerligen kännbar, andra brister att förtiga. Och att tiden för förste hofkapellmästaren Nordqvists återinträde vid k. operan nu e j är särdeles aflägsen, taga vi för alldeles gifvet. Hans dugande förmåga och erfarenhet hafva alltför länge saknats. K. I måndags afton hade åter ett nytt program fyllt denna teaters salong. Konungen och prinsarne Carl och Eugen öfvervoro föreställningen. Densamma öppnades med en enaktskomedi af Adolf Wilbrandt, » Fångad », hvilken ägde förtjänsten af ett rätt fyndigt uppslag och några lustiga små förvecklingar, som höllo publikens intresse och munterhet vid lif. Särskildt koncentrerade sig dessa kring herr Personnes öfverdådigt roliga och fint nyanserade framställning af d:r Leonard, den lyriskt anlagde épouseuren i stycket, som har till specialitet att svärma » olyckligt » för redan engagerade fö- remål, men som till sist genom sina vänners lilla list blir » fångad » på rena allvaret af den unga flicka, som älskar honom, och hvilken i fröken Svanström hade fått en synnerligen täck representant. Kom så aftonens piece de résistance, Franz von Schönthans treaktsskådespel » Den gyllene boken », ett stycke som nog innebar åtskillig öfverraskning för den publik, som förut lärt känna förfittaren till » Sabinskornas bortröfvande » m. fl. från en helt annan sida. Lustspelsförfattaren har denna gång tagit sig före en allvarligare uppgift och sökt göra en sedekomedi, och hans rutin har förhjälpt honom till att icke alldeles misslyckas, om än resultatet långt ifrån är i sin helhet godt.
Ehuru sjelf SpannmålsLöutagare, kan jag icke undgå, att mot mitt eget interesse erkänna, att den skillnad, som för närvarande finnes emellan Tiondegifvare, som erlägga Tionde till Kronan, och dem, som erlägga den till Löntagare, hör, såsom obillig, upphäfvas. Uppå af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord Proposition, ldef OeconomiasUtskottets Betänkande, i anledning af de dervid nu gjorda Den 2 Martu. 81 gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteradt. Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 16 sistledne Februarii afgifne samt den 24 i samma Månad, eftermiddagen, på Bordet lagde Utlåtande, öfver Herr Hdlerbeths, Jacob, Motion om Medels anslående i och för Isländska Handskrifters öfversättande. Herr Hallencreutz, Sten Engelbert, uppläste följande: Riksens Ständers Statsutskott har yttrat sig öfver Herr Adlerbeths ingifne förslag, att på Stat må anslås en årlig Summa af 3ooo R:dr Banco, till inkallande af en lärd Isiändare, för att utveckla och uppenbara de Skatter, som sedan aflägsna tider döljas i våra allmänna och enskilda Bibliotheker och Bokförråd. Af nitälskan för en god sak har han det gjort, af nitälskan för det urgamla Språk, hvars ljud och betydningsfulla uttryck stundeligen ur vårt nuvarande försvinner: I denna framställning röjer sig en ädel drift att förhöja glansen af Fäderneslandets namn och rykte; och hvad må väl ligga Svensken mer om hjertat, än detta rykte; hvad glädja honom mer än tappra Urfäders bedrifter; hvad lifva honom mer än uppmaningen till deras efterföljd; hvad uppmana honom mer än just denna sköna tafla af Svears och Gothers manliga Dater i fordom tid? Ridd. o. Ad. Prot. I Afd. »G »2- 82 Den 2 Martti.
få läggas till matpängarna, hvilket väl kan behöfvas, då nästan all mat blifvit dyrare, sedan nya mått, måloch viktsystemet infördes. Förr höjdes t. ex. mjölken ibland med ett öre pr kanna, nu med ett öre pr liter och det blir nära 3 öre pr kanna. Om man köper 1 liter af någon vara, så beräknas priset oftast efter det gamla stopet, och då äro 3 liter närmare än 2 liter motsvarande 1 kanna. Det som i beräkningarna upptagits såsom ränta och slitning af rummets möblering, eller 5 kr. pr inackordent under 8 månader, torde vara det enda en inackorderingsvärdinna kan beräkna såsom vinst tillika med den minskning i omkostnader, som uppstår, då utgifterna fördelas på flere händer, så att hon, med det lilla hon har bredvid, kan få, hvad man säger, lefva något bättre än eljes skulle vara förhållandet. Det är nog äfven dessa 5 kr. tillika med dem för uppassning och städning, som icke tagas med i beräkningen, när inackorderingsafgiften sättes lägre än 75 kr. Stundom begäres ju icke mera än 50 kr. pr månad, men då kan en inackordent endast beräkna till frukost: kaffe med smör och franskt bröd — intet kött till smörgåsen och inga skorpor till kaffet — sill och potatis; till middag två rätter mat, utan öl, och möjligen kaffe utan » dopp » samt till supé: smör, bröd, sill, skumost och te, men inga skorpor och knappast nog ett glas skummjölk. Ljus, linne och tvätt beräknas en inackordent alltid bekosta sig själf. Där inackorderingspriset åter öfverstiger 75 kr. i månaden, är allting i förhållande därefter: två jungfrur, finare rum och möbler, mera godt i maten etc. etc, hvilket allt nog icke märkes så mycket hvart för sig, men som nog synes i räkenskaperna och som gör, att den förmodade vinsten af affären icke ens här blir större, än att den, som man säger, » går ur handen till munnen. » En uppställning af det sagda skulle pr månad blifva: Hvad kvinnorna tacka för. T^torslagen var den hyllning som i mån* - ^ dags ägnades doktor Artur Hazelius, Nordiska museets skapare, Skansens upphofsman.
Majit som i Preste-Ständets framgifne förslag igenkänt dest nit för Religionen och en Christelig uplysning, har tillika i Räder erindrat sig att ej allenast i Handboken ätskilligt förekommer, som i Kyrko-Lagen är stadgat, utan äfwen att i 15 §. i Presterskapets privilegier af är 1723, försäkras, att med Kyrko-difciplinen och andre Ceremonier skulle förblifwa efter 1686 ärs Kyrko-Lag och Handbok, hwilka likwäl Kongl. Majit efter Ständernes godtfinnande kunde läka förmera och förbättra. Pä denna grund har Kongl. Majtt ansett sa mycket nödigare akt - Den i4 FebruariL. 631 att öfwer den föresiagne nya Handboken och dktz an. tagande till Riksens Ständer göra prspo.uicri, som Kongl. Maj:t äswen Ulan förenämnde anlediungar med nöje stulle hafwa inhämtat Ständernes råd i elt ämne, hwilket för alla Kongl. Majtts Undersåtare är af sa Mycken wigk och sä öm beskaffenhet. Kongl. Majit förylifwer Riksens Ständer med all Kongl. Nåd och V mest walbewägen. d-lils von ^08enkeittProtocoll, Hällit inför Kongl. Majit uti Slats-Radek pä Stockholms Slott den 12 Februarii 1810. Hwarwid Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen täcktes wara närwarande. Närwarande: Hans Excellence Stats-Ministern Herr Friherre von Lögeström» Stats-Räderne Friherre kotendlaö. Friherre von Listen. Friherre /lälerbetst. Friherre ^ckleitparre. Hof-§ancel!eren Friherre sk WetterstedtTillförordnade Stats-Secreteraren Landshöfdingen von Kokenstein Se - Lzs Den 14 Zebruaru.
Innan vi lemnade honom, vAgade vi en tveksam fråga: " herr President, vi äro djupt bekymrade: anser ni verkligex d r ställning hopplös? ~r vart land förloradt? " " Åh nej ", sade han med mycket allvar, " vår stä1lnin.g iir icke hopplös, ty vi hafva rätten på var sida. Vi önskade icke krig - vi tvingades till det. Vi skola hoppas att det ä r Guds sak vi strida för, och då skall den slutligen segra. Hen emellan denna stund och segrens timma ligger en myckenhet af lidande, ångest och beclröfvelse, som folket icke anar och icke är beredt för. " Ingen kan någoiisiii nog uppskatta presicleiiteii Lincolns lidanden under kriget. J a g träffade honom flere gånger sedermera, och beständigt såg jag detta uttryck af smärta på halis ansigte. " När än detta krig slutarn, sade han till en af mina vanner, " liar jag en känsla af att jag icke skall länge öfverlefva detn, och efter det förfarliga nederlaget vid Fredericksburg, pressade ångesten detta rop från presidentens läppar: nO1n det finns en människa i helvetet, soin lider mer %n jag gör, så beklagar jag henne. " Det var endast iiär han var i tillfälle att göra godt, som .det dystra uttrycket försvann. Då Mrs Liverinore vid ett senare tillfälle iippvaktade honom, skaffade hon audiens åt en stackars hustru, livars man var dömd till döden för subordinationsbrott. Hustrun kunde icke tala, hon blott betraktade presidenten lialfdöd af ångest. " O! käre, kären, utropade han och strök med handen öfver sitb ansigte, " dessa saker döda mig. Låt mig slippa höra dem. Hvad skall jag göra? I stiften lagar och bedjen mig .att bryta dem. Ni ha bestamt att om en man reser sig iipp mot sitt befäl, så skall han dö. Och när jag låter lagen ha sin gång, så ställen I till en sådan här sönderslitande scen, som dödar mig. " Någon inföll att detta var ett fall, då det syntes som om. barmhertigheten hade ratt att ingripa. Presidenten genomögnade papperen uttröttad, sittande i en stol.
Af denna uppgift finnes, att tulluppbörden under år 1858 nedgick till mindre än hälften af dess belopp under hvartdera af åren 1856 och 1857, och att, fastän den sedermera ökats med omkring 46 procent, uppbördsbeloppet likväl år 1860 icke uppgick till fullt två tredjedelar af hvad det utgjorde år 1856. Man skulle dock komma till ett förvillande resultat, om man lade endast dessa siffror till grund för omdömet i afseende på länets allmänna handel under de ifrågavarande åren; ty en ganska stor del, om icke den största, af 1856 och 1857 årens tulluppbörd belöpte för här införtulladt kommissionsgods, egentligen tillhörande Stockholm och andra orter, af hvilket slags varor en relativt ringa qvantitet förekommit till tullbehandling under periodens senare år. 5, Kaineralftirhållanden. Länets hemmantal, såväl det oförmedlade som det förmedlade, antal brukningsdelar, torp och jordTab. N:0 10. lägenheter, rymden af städernas jord samt uppskattningsvärdet af fastigheterna både å landet och i städerna inhemtas af den bifogade tabellen N:o 10. Det ursprungliga hemmantalet, 4,964ys mantal, har blifvit förmedladt till 3,365|f mantal, eller till omkring 67 procent af hvad det fordom varit. Ingen sådan förmedling har tillkommit under den tidrymd, som nu är i fråga. Jorden, beräknad efter förmedlade hemmantalet, är sålunda fördelad, att på naturen krono belöpa ungefär 9, på skatte nära 64 och på frälse omkring 27 procent. Från krono till skatte hafva under dessa år blifvit inlöste 30fl mantal. Inga hemman hafva under samma tid upptagits ur ödesmål, och ej heller har något hemman undergått ny skattläggning. För fastställelse af öfverenskommen årlig afgäld hafva hos Kongl. Majrts Befallningshafvande blifvit under perioden anmälde 23 större och mindre jordafsöndringar, hvaribland märkes en, omfattande 3571 tunnland från Hul lingsryds by i Hvena socken och Aspelands härad afsöndrad jord till vapenöfningsplats för Calmar Regemente.
StatsUtskottets Betänkanden, Memorialer och ProtocollsUtdrag till besvarande af återremissen af Utlåtandet i anledning af f. d. Kamereraren vid Götha CanalBolags f. d. DiscontContor i Götheborg G. A. Iggeströms till Utskottet ingifne ansökan, i afseende på dess uppbördsbrist. LXI. B. 114. A. 87. — i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Utlåtande öfver RiddarhusDirectionens framställningar, dels om tryckning af RiddarbusDirectionens Protocoll öfver justeringar af Ridderskapets och Adelns Protocoll, och dels om anslag till upprättande och tryckning af Registret öfver Ridderskapets och Adelns Protocoll vid 1815 års Riksdag; äfvensom yttran-, de öfver de, i sammanhang med anmärkningarne, väckta motioner om anslag till upprättande af Register öfver RiksStåndens Protocoll vid innevarande Riksdag. LXI. B. 115. LXII. A. 64. — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå BergsCollegii underdåniga Berättelse, angående Löfås SilfverYerk. LXI. B. 358. LXII. A. 64. E. 4. — i anledning af verkställd Revision af Krigsfonds-redogörelsen från den 3i October 1820 till samma tid 1827. LXI. B. 358. LXII. A. 65. LXIII. E. 169. ' 34* 53a StatsUtskottets Betänkanden, Memorialer och ProtocollsUtdrag angående ersättning till Majoren Friherre C. G. Koskull för förlorade löningsförmåner. LXI. B. 358. LXIII. E. 170. — angående gratification åt StatsCommissarieii Westerstrand jemte arfvoden för andre hos Utskottet biträdande personer.
Jag får derföre ödmjukt proponera att SkatS-Urstottet anmodades gensi uplätra och till Trycket befordra en wid deras arbete saknad fullständig Tabell pä alla Rikets Skulder och behofwer samt sadanc nu witterliga Inkomster, hwilka icke uti den Allmänna Bewillningen förut warit intagne; jemwäl ock LN Personel up - Dkn 12 December. upgisr pä alla som innebegripaS uki Pensions eller Beuädnings-Skaten. Jag ärkenner' gerna milzokunnighet att rätt sörsta och bedonia alla hgrwid förekommande olika saker, men widlöstigheten af delta StatSUiiVokters nwdosamma arbete reor jag gör det förde > fläste till en gäca, sä sramt ej den proponorade Ta» dellen nu erhälles, hwilken säkerligen da blifwerpälite» ligare an dcn Rikets Ständer bekommit för arel 1829, uti hwilken Nummer-Lotteriet finnes bland fria konsterne upragne. » Herr blorllsnskolpa anhöll af Herr Gref» wcu och Landt-Marffalken om Proposition art StarsUcjllotlet mätte anmodas inkomma med de as honom förestagne Tabeller. Herr Greswen och Landt» Marsk alk en: Den af StatS-UtjTottet föresiaane StarZ-reglkring är nu under öswerläggning för att till Uiffottct förmodeligcn återremitteras. Följden af en saran Proposition som den Herr !<loräonsto!ps begärt, skulle bliswa att af» waktandet as sädane tabeller hindrade denna öfwerlägg» nings sulländande.
Äfven denna åtgärd synes mig vara fullkomligen nöjaktigt förklarad, när det heter: »genom medlens spridning hafva flera orter deraf dragit nytta, än om allt »lemnats till en eller två Filial-banker, ehuru det är obestridligt, att för aktie O ’ »egarne i desse banker och för allmänna rörelsen i de orter, hvarest de skolat »utveckla sin verksamhet, fördelen varit gifven, om delningen uteblifvit» — Om t. ex. en enda Filial-bank erhållit hela tillgängliga beloppet 600.000 R:dr, sä skulle visserligen dess delegare kunnat påräkna 15 å 20 procent pä sina insatta penningar. Deremot med blott 90,000 R:drs försträckning måste Filial-bankernas verksamhet förnämligast grunda sig på uppoch afskrifning, på depositoch kreditiv—rörelse m. m., hvilka väl äro mindre vinstgifvande, men uppfylla de enskilda bankernas egentliga ändamål, som är: att, såsom förmedlande anstalter emellan långifvande och lånebehöfvande, fruktbargöra förhanden varande kapitaler; men ingalunda att genom en från Riksbanken erhällen öfverflödig penningetillgåug underhålla lyx och öfverflöd, uppjaga alla egendomsoch varupriser och framkalla svindlande spekulationer. Lätom oss antaga, att Herrar Banko-fullmägtige handlat i öfverensstämmelse med det Höglofliga Banko-Utskottets här uttalade åsigt och lemnat alla medlen lill en eller högst tvä af de många Filial-banker, som liktidigt och nästan på en gång begärde försträckning: hvilka verop skulle man då icke nu fått höra af aktieegare, gynnare och målsmän för alla de öfriga, som ingen ting kunnat erhålla, öfver Banko-fullmägtiges obilliga och orättvisa förfarande, deras väld och mannamån! Det är sannerligen icke angenämt alt under sådana förhållanden vara ledamot af Banko-styrelsen.» Uti denna reservation hafva instämt: Herr af Wirsén, Th., Herr Doktor /.
Sedan Utskottet, lill följd häraf, granskat den för Slals-Rådets ledamöter den 10 Februari 1810 utfärdade ansvarighets-lag och jemnfört densamma med Grundlagarme, sådane desse, med de tid efter annan deruti skedde förändringar, numera lyda, får Utskottet afgifva det utlåtande, hvartill berörde granskning och de af motionärerne framställde, jemväl i behörigt öfvervägande tagne anmärkningar föranledt. För att undvika att i hvarje § af ansvarighets-lagen upprepa benätnningarne på de serskildte ledamöterue af Siats-Rådet, anser Utskottet lämp - Lag-Utskottets Betänkande, N.o 127. 21 ligt, att i sjelfva rubriken varder införd en allmän bestämmelse, som utvisar hvilka embetsman nu, enligt grundlagarne, till Siats-Rådet höra, och att vidare i lagen endast benämningen Stats-Räds-Iedumot begagnas. I afseende på innehållet af sjelfva inledningen samt 1 och 2 §§ är af motionärerne någon serskild anmärkning icke gjord, och Utskottet har ej eller funnit något alt emot lagens nuvarande lydelse i dessa delar erinra.
Ecclesiastika Boställen . Skolae hemman, Skatte . Dito Dito, Krono Oskattlagda Torp, deraf Ryttare och Torp, 475 st. Backstugor Skattlagde Fisken och Fiske lägenheter af särskilta slag, som ej under något hem mans ränta äro inbegripne, Skatte Dito Krono ... Tull Mjölqvarnar Tull Sågqvarnar Husbehofs Mjölqvarnar Dito Sågqvarnar . Stamp, oskattlagd Kopparverk, oskattlagdt Stångjernsverk och Masugn Kronoparker och Allmänningar Diverse personer som ej höra till viss näring Landsoch Härads Allmänningar Krono Skogar, Adlare Verk upplåtne Hemmantal TI O: 6 Mantal. l-1- -*-18 X 7 ä II? Utsäde af Medel-afkastning sedan utsädet är afdraget. 50 M crq Korn. Hafra. i 2 & Ärter. ~3 O ST 50 p. Korn. Hafra. Blandsäd. Ärter. Potatis. Hästar. Osar. 0 eS T:r T:r T:r TaT:r T;r T:r T:r T:r T:r T;r T:r St. St. St. St. St. M. VON T Ö R N E. F. W. JONSON. < Summarisk uppgift öfver hvad vid Afvittringen i Jemtland ifrån dess början år 1821 till och med 1882 års slut blifvit tillgjordt. Sockn Ä ra § JJ 7r - — a: Ef-C — r> 3 i Ig » o s B 5-i o-S _ 5-’ £: ra <— * po 2- F?1 Afvittradc ägorymder i <liiglig mark. Tunnland. kpl. Oafvittrade men afmätte, Ägorymder i duglig mark. Tunnland. kjil. Ragunda . Tunnland. kpl. Anteckningar. -Förmedlas innevarande ar. I denna socken verkställas i år de förändringar Kongl. Majlis Nådiga Resolution föreskrifver. Oklandrad socknc-delning; och regleras derstädes i år dc gränser, som ansetts tvistiga.
Jag förmodar mig i det anförda hafva tydligen visat, att jag icke anser ett eller annat Riks-Stånd, icke ens alla fyra Riks-Stånden tillsamman, hafva rättighet att genom sammanstämmande beslut, emot Konungens vilja, uppskjuta de Grundlagsfrågors afgörande, genom bifall eller afslag, som i anledning af Konungens Propositioner blifvit å någon föregående Riksdag beredda. Men jag tror, att detta uppskof kan och bör åstadkommas genom Konungens yttrade vilja å ena sidan, och genom Riksens Ständers af pluraliteten afgjorda önskan å den andra. — Grundlagsfrågor, som af Riksdagsmän blifvit väckta och å någon föregående Riksdag beredda, anser jag kunna af trenne Riks-Stånd, äfven utan Konungens samtycke, ytterligare till annan Riksdag läggas på bordet. När i dessa frågor två Stånd stannat emot två, torde, i analogie med 81 § Regerings-Formen, deras mening böra blifva gällande, som beslutet uppskjutit. — I närvarande fall finner jag, just uti vår Konungs sätt att utöfva Sin magt enligt Lagen, ett vigtigt skäl att med förtroende hvila vid den första Proposition om Grundlagsfrågornas hvilande, Kongl. Maj:t i nåder gjorde till Riksens Ständer den 28 sistlidne Mars, öfvertygad, att densamma var föranledd af sann ömhet för det Folk, hvars välfärd, enighet och sjelfbestånd äro främsta föremålen för Konungens omsorger, säkraste jordiska stödet för Dess kraft och enda vilkoret för Dess ära. Då jag icke kan förmoda, att Högloft. ConstitutionsUtskottet skulle nu kunna frånträda sitt förra i ämnet afgifna Betänkande, hvaröfver inga anmärkningar blifvit Utskottet från något Riks-Stånd meddelade; och jag i följe deraf endast fästat mig vid närvarande föremål, att utur de fyra Riks-Ståndens beslut hemta något afgjordt helt; så tycker jag mig, på ofvan anförda grunder, finna detta hela i följande punkter: Bilaga A till Mern.
Men, sedan Statens af mig lifligt erkända pligt att med belöning ihågkomma män, som gjort sig särdeles förtjente af fäderneslandet, blifvit för flera frejdade namn tagend rättvist anspråk; så tvekar jag ej att framkomma med en enda motion, hvars ändamål är att erinra om ett dyrbart minne, och föreslå en skyldig gärd af tacksamhet åt detsamma. Aflidne Prot.-secret. Borg var för de ädla philanlropiska bemödanden, som utmärkte hela hans verksamma lefnad, och för de menniskosnillet likasom menniskohjerta! hedrande inrättningar, som burit hans namn, känd af oss alla. Personligen kände jag hvarken honom ellerhans familj; men mig är sagdt, att lians enka skall lefva i högst knappa omständigheter, saknande både egen förmögenhet och någon sorts pension. Det är af dessa anlednrr jag vågar till R. St:s behjertande framställa det förslag, att afl. Prot.-secret. Borgs enka mätte, såsom bevis på ett tacksamt erkännande och rättvist uppskattande af mannens förtjenster, hugnas med ett årligt understöd, tillräckligt för hennes nödtorftiga utkomst. Jag tillåter mig ej att utsätta någon bestämd summa, utan hänskjuter till StatsUtsk. att, efter inhemtad närmare kännedom om det af mig uppgifna förhållande, och med afseende - Den 7 Mars 6. m. •j49 ende på de tillgångar, sorn erbjuda sig, vid uppgörandet af statsregleringen, föreslå densamma. Lades på bordet. Hr Hjerta, Lars, uppläste följande 9 motioner: 1. Så väl den lagstiftande maktens omsorger, sorn den enskilda omlankan hafva på de sednare åren gjort mycket för lättnad i handeln och näringarna genom credit-rörelsens baserande på en förnuftigare grundval, än fordom, då Staten skulle vara uteslutande både förmyndare och förläggare för den enskildes företag. Isynnerhet har man, i detta afseende, 2:ne tillfredsställande företeelser uti Ständernes vid förra riksdagen fattade beslut, angtde lagen för inrikes vexla r och uti provincial-bankernas uppkomst, samt i de kloka grundsatser, hvarefter de sednare i allmänhet blifvit både inrättade och förvaltade.
Protokoll öfver Justitieoch Justitie-Departements-ärenden från och med den 11 Judi 1844 till och med den 12 November 1847; Protokoll öfver Utrikes-Departemenls-ärenden från och med den 30 Juli 1844 lill oell med den 9 November 1847; Protokoll öfver Landtjörsvars-Departements-iSvendcn från och med den 30 Juli 1844 till och med den 18 November 1847; Protokoll öfver SjöförsvarsDepartement s-'årenden från och med den 25 Juli 1844 till och med den 11 Noveni ber 1847; Protokoll öfver Civil-Departements-nrenden från och med den 25 .lidi 1844 lill och med den 23 November 1847; Protokoll öfver Finans-Departements-ärenden från och med den 5 Augusti 1844 till och med den 18 November 1847; och Protokoll öfver Ecklesiastik-Departementr-ärenden från och med den 5 Augusti 1844 lill och med den 9 November 1847. Konstilulions-ul.skotlet bar under granskningen icke funnit skäl förekomma till någon tillämpning af 106 § Regeringsformen. Med stöd af 107 § Regeringsformen bar Utskottet deremot ansett sig böra anmärka rådgifvare-åtgärderna uti följande ärenden: lith. till R. Angående Kongl. Maj.ts Nådiga Kun gör else > rörande enskilda Banker j hvilka utgifva egna kreditsedlar} gifven den g Januari 1846. I anseende dertill, att den författning, i kraft af hvilken enskilda hanker blifvit tillålne, eller Kongl, kungörelsen den 14 Januari 1824, jemförd med XV kapitlet handels-balken, funnits vara ofullständig, ej mindre uti föreskrifterna om de för allmänna säkerheten nödiga garantier vid enskilda bankers stiftande, än i afseende å bestämningarne af föremålen, villi oren och sättet för sådane bankers rörelse, bade Rikets Ständer vid sednaste riksdag, i likhet med Ständerna under de tvenne nästföregående riksdagarne, hos Kongl.