Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. X-Jti den af Herr Grosshandlaren Winberg väckta och till StatsUtskottet remitterade fråga om rättighet till deltagande i Låne-biträden hos Manufaktur - Disconten för Skeppsbyggeriernes underhjelpande, yttrade sig Herr Brukspatron Ekelund: ”Om det å ena sidan är en ovedersä gelig sanning, att enda vägen till vårt lands verkeliga förkofran och en sann National-välmågas återinförande, är de produktiva Näringarnes upmuntran och understöd med nödige biträden, lärer det ock å andra sidan lika litet StatsUtskottets Betäniandeii. kunna bestridas, att Skeppsbyggeriet ibland desse Näringar förtjenar ett utmärkt rum, Grundad belt och hållit på inhemske rudimaterier, på våra Skogars och Grufvors Producter, har denna sköna fabrication inbringat åt ar. betsfliten och Stateii oberäkneliga Summor, än igenom Fartygsförsäljmngar på Utrikes orter, än åter igenom förtjente fragter.— Men må man icke förgäta, att Skeppsbyggeriet är en lika så tung som nyttig handtering, och att intet yrke i proportion fordrar så dryga och långvariga förlager, som detta, om det med någon möjlig framgång skall kunna bedrifvas. Redan blotta anläggningen af ett ordentligt Skeppsvarf lordrar betydelige Summor, och hvilka dryga omkostnader, hvilket långvarigt arbete fordrar icke hvarje Fartyg ännu, innan det lemOat Warfsbädden ? Fänge npg har en så Riksgagnelig handtering saknat ett allmänt understöd, och det är snart sagdtengåta, huru eå manga SképpsWarf i Rikpt kunnat det oaktadt inrättas, och så många kostbara Fartyg vid dem årligen fabriceras; om man icke besinnade, att Conjunduren, ända till de sistförflutne åren varit gynsam och lemnat en tämmeligen säker utsigt, dels till vinstgifvande försäljningar, dels pck till förmånlige frakter.
Af Ridderskapot och Adeln samt Preste-Ståndet är denna Utskottets hemställan godkänd, hvaremot Borgare-Ståndet, med afslag derå, bifallit Kongl. Majits nådiga Proposition i ämnet Af Bonde-Ståndet är ifrågavarande moment till Utskottet återremitteradt i den syftning, att, med hänseende till flera pedagogiers behof af utvidgning, något större belopp, än det af Utskottet föreslagna, måtte utaf ofvan omförmälda anslag ställas till Kongl. Majits nådiga disposition. Men som Utskottet, af hvad vid ärendets handläggning hos nämnda Riks-Stånd förekommit, icke funnit sig ega anledning frånträda sin ofvanberörda framställning, hvilken blifvit af tvänne Riks-Stånd godkänd, anser sig Utskottet böra det afgifna yttrandet vidblifva och hemställer, att Bonde-Ståndet måtte i denna fråga fatta beslut. 5:o. 95:te punkten, deruti Utskottet dels hemställt, att de under Åttonde Hufvudtiteln upptagna ordinarie anslag, i hvilka någon förändring icke blifvit ifrågasatt, måtte i den blifvande Riks-staten med oförändrade belopp uppföras, dels anmält att, i följd af hvad Utskottet uti föregående punkter af Utlåtandet tillstyrkt och föreslagit, Hufvudtiteln komme att ökas med 499,984 Ridr 36 öre och således dess slutsumma, sedan, för jeinnande deraf, anslaget till skrifmaterialier och expenser blifvit ökadt med 15 Ridr 64 öre, att uppgå till 4,532,000 Ridr, — är af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet godkänd, med förbehåll om iakttagande af de förändringar, som kunde komma att föranledas utaf Ståndens från Utskottets förslag afvikaude beslut. Borgareoch Bonde-Stånden hafva jemväl bifallit Utskottets uti ifrågavarande punkt gjorda hemställan, hvarjemte ofvanomförmålda beräkning öfver
Men den som utstakat min framtids stig jemnar den väl ock. Min tacksamhet mot er min fostermoder skall, i hvad händelse som helst, aldrig minskas." Jag tystnade: men sedan jag slutat, sade mamma Segerman: "bestämm din böjelse; jag skall bjuda till att underlätta dina mödor, att alltid utgöra din mor, i ordets rätta bemärkelse, ehuru pligten mot mina egna barn hindrar mig att erbjuda dig lika rätt med dem." Jag yttrade min lust för den akademiska kursen, ehuru tung den än är för dem, som för nödiga medel dertill nödgas anlita andras ädelmod. Oaktadt detta, hviskade det ofta i min inbillning till mig: "blif lärd!" hvilken magisk omstöpning i dessa uttrycksfulla ord för alla mitt lifs vågade beräkningar! Blif lärd! hvilken hel verld inneboende i sjelfva tanken; dessa gyckelblommor strödde fantasien ofta i min tanke-verld. Men huru tända ljus utan eld? "Ja min gosse, du skall få bli lärd" yttrade mamma Segerman, "du skall i morgondag få resa till Borgå och anmäla dig hos Lektor A..., för närvarande rektor vid gymnasium, samt söka dig billigt qvarter." Om en qvarnsten hade fallit från min hals, hade jag aldrig känt mig lättare och gladare än nu; min önskan blef åtminstone till en början uppfylld. Tillredelserna för resan börjades genast, vi togo afsked med den största ömhet af hvarandra, och äfven nu tröstade mig Johanna med de orden: "sörj ej August:" Som en bölja med den andra, Så vi följa må hvarandra! Femte Kapitlet "Hur ynglingen än dikta må, Ej blir hans himmel dock så blå Hans jord så grön ej mer" Rektor A... bodde sjelf ute på sin egendom B nära Borgå. Då jag begynte min lärokurs, föresatte jag mig fast att oaflåtligen sträfva efter sanning och rätt. Jag kände mig böjd till all vetenskaplig forskning, och utan att tillegna mig egna satsers förträfflighet, härflöt min ifver hufvudsakligast från begäret, att engång kunna återgälda dem, som nu voro mitt hjerta så dyrbara. Erkänsla och tacksamhet voro mitt mål; kärlek och ära min lösen.
— Tillsamman R:d. 856,213: 19. 8- Hvarifrån afgår afkortningar och omkostningar samt behållningar för Tullkamrarne, bestående af oinflutna poster och till aflöning, m. m., för första Qvartalet 1814» tillika med afsättning uti Banken af Tullförhöjning till godtgörande af Restitutioner å Qvarntull, utgörande tillsamman R:d. 179,435: 35 —och lemnar således en behållning af R:d. 6/6,777: 32. g. Banco. Vidare har ytterligare influtit, belöpande En per Mille, uti Götheborg R:dr 6,407: 16. 8, och vid samtliga Tullkamrarne Spinnbus-afgift R:d. 296: 17 3, Bevillning för inkommet rått Socker och utskeppad Alun R:d 69,239: io. 7, Fattigvårds afgift R:d. 9,219: 2. 10, samt Convoj-afgift med uppgäld derå R:d. 294, 857: 7. 1, tillsamman R:d. 380,019: 6. 5. Dä derifrån afgår afkortningar, omkostnmgar och 6o Den 2 Augusti. utestående behållningar med 17,77?: 9, åter står deraf en summa af R:d. 362,244: 8* r:st. I sammanhang med hvad nu anfördt är, synes deraf att hela den uppbörd, af alla fonder. som influtit år 1813, vid samtliga Sjö-, Gräns och Tullbevaknings-Kamrarne, har ut* gjort R:d. 3 0342, 8: 44. 2.
SabreS [tätt finben. § 11. ®ie 3nl)aber ber Obligationen, bie e§ tbunfdjen, jabett bag sJiecl)t, nåd) einer beSfaöfigen minbeftenS 1 SÄonat bor bent refp. galligfeitgjiel borprgegangetten Slnjeige bei bent 3teid)g Diemiffett ber fur Sinfenjat)(ung nnb Slmcrtifation beftimmten SlnnnU tätcn Oicfe SDtapegel toegett ber ©intöfnng ber ©ottponS unb StMjaPung ber au§getoo§ Undantagsvis skall utlottningen af de obligationer, som komma att infrias med den halfårs-annuitet, hvilken förfaller till utbetalning den 1 November 1860, verkställas den 2 Juli detta år. § 11. Obligations-innehafvare, som sådant önska och sednast en månad före förfallodagen derom hos Riksgälds-kontoret göra vederbörlig anmälan, kunna der få lyfta beloppet af utlottade obligationer eller förfallna räntekuponer; kommande hvad i anledning af sådan anmälan skall af Riksgälds-kontoret till obligationseller kujjon-innehafvare omedelbart utbetalas, att afräknas och innehållas vid de för ränteoch amorterings-liqvidernas verkställande i § 8 föreskrifna remisser. Dylika i afseende på inlösandet af räntekuponer och utlottade obligationer inträffade förhållanden skola genom Sveriges officiella tidning offentliggöras. § 12.
Han började och slutade med att finna dem oundvikliga, och ett beslut för framtiden började han finna lika nödvändigt. Men någon förtjusning öfver sin lycka kände han besynnerligtvis icke. Också var han för gammal att fälla tårar öfver sin olycka. – Hans själstillstånd liknade derföre på ett hår när en fullkomlig domning, under hvilken han såg hvad som måste komma, och liknöjd gick det till mötes. Det enda, som hindrade dess likhet med en domning, var tanken på det närmast förestående, på hvad som skulle möta honom i hemmet. Redan hade han satt nyckeln i portlåset uti ett af de stora husen vid mynningen af Götgatan, då han åter hastigt drog den tillbaka, vände om och gick med dröjande steg Brunnsbacken utför, till höger nedåt Stadsgården, stadnade nere vid kajen och såg forskande upp mot en af de glada våningarne, med den vackra utsigten öfver hamnen och alla dess omgifningar. Han såg verkligen ännu ljus lysa ur ett välbekant fönster, och det lyckades honom att vagga sig in i drömmar, smickrande och värmande. Men en nordlig vind dref snödigra moln öfver himmeln, och vågorna sqvalpade så ödsligt mellan vedskutorna vid stranden, under det dessa mullrande gnedo mot kajen, och deras bommar gnisslande och knarrande svängde sig på sina hakar. – Och en älskare är menniska som en annan, vore han än aldrig så kär. Ingen skön svärmerska kan derföre vredgas öfver, att Fredrik efter 7 à 8 minuter (två mera, än af en älskare förnuftigtvis kan begäras) fann vädret fördömdt ruskigt och kallt och med snabba steg begaf sig hemåt – han kunde ju dock vid tillfälle säga, att han ännu klockan tu på natten sett ljus lysa ur besagde kammare. Derhemma hade han det säkert varmt? – Ja, men han beslöt dock att i morgon förvandla sitt eget rum till en extra sängkammare, för att ej störa någon, då han framdeles hemkom så sent som nu, och för att – hafva varmt. Men menniskan är full af motsägelser, och en ännu ung skön qvinnas grannskap gör aldrig en mans blod till ett ishaf – må hon vara älskad eller icke.
Efter den af Frih. af Ugglas lemnade upplysning ang:de de respektive Med-Ståndens beslut i frågan, anser jag ytterligare diskussion öfverflödig, och inskränker mig derföre till att, med åberopande af de öfvertvgande skäl, som af flera föregående talare blifvit anförde, anhålla om bifall till Utskrts hemställan. Hr Brakel, Mauritz: Håman å ena sidan tager hänsyn till Statsverkets utgifter och å andra sidan Statsverkets inkomster under instundande stats-regleringsperiod, kan man icke underlåta att häpna för dun skilnad, som härvid företer sig. An mer måste man förundra sig öfver den benägenhet, som visar sig att använda de tillgångar, som kunna skapas, på jernvägar, då deremot det icke mindre vigtiga lörsvarsväsendet fått långt ifrån alla sina oundgängligaste behof uppfyllda. Jag har icke motsatt mig anslagen till stambanor, ty här ansåg jag statens intresse fordra uppoffringar, men då en enda provins Den 12 Maj e. m. 305 provins uppträder med anspråk att erhålla i det närmaste 6 millioner till understöd för bolag, som erna anlägga bibanor, synes det vara tid att något stäfja anspråken. Man säger väl att äfven ifrågavarande banas anläggande är stats-intresse, men i så fall finnér jag högst besynnerligt, att icke någon Minister uppträdt för att förorda densamma. Hvad dessutom angår påståendet, att, vi genom en Helsingborgsbana skulle komma i närmare förbindelse med Danmark, förefaller det mig som om vägen mellan Malmö och Köpenhamn borde vara kortare till utlandet än krokvägen öfver HelsingborgHelsingör—Köpenhamn. Då emellertid det enda skälet, som talar för Helsingborgsbanan, är det, att Sundet är längre isfritt vid Helsingborg är vid Malmö, kan jag icke undgå att förundra mig, att man, innan statens stambanor äro fullbordade, vill lemna så betydliga bidrag till bibanor, Jag tror att hvarje provins till slut skall blifva en bottenlös tom taska, som vill mjölka staten. Om de Skånska bibanorna erhålla låneunderstöd af staten, kunna icke andra provinsers enahanda anspråk tillbakavisas, utan staten irdedes i allt mer vidt omfattande utgifter.
Directionen börjat på flere ställen, emedan den fruktat, att, om icke företaget genast erliölle en större utsträckning, man skulle åtra sig och öfvergifva alltsammans. Denna tanka, 7* 100 Den 26 Mars et m. hvars rigtigliet jag icke vill bedöma, var ganska förolämpande emot fosterlandskänslan; och skadade opinionen om Canalen ganska mycket. Man sade: Om företaget verkligen är nyttigt, hvarföre behöfva vi väl på sådant sätt inledas deruti? Kunna vi då ej sjelfva bedöma företagets nytta? Det har ju redan fått allmänna rösten för sig. Om åter företaget icke lemnar utsigt till någon framtida nytta eller fördel, hvarföre ville man då hafva saken i gång, och på sådant sätt leda oss dertill? Att delta skulle stöta många, sora förut af patriotisme ifrat för Canalen, är naturligt. Huru vårdades återigen det andra interesset för Canalen, eller hoppet om en framtida vinst af Discontrörelsen? Dess Capital utgjordes af Creditivet på 800,000 R:dr emot 3 procents ränta, och för öfrigt hvad Allmänheten ville insätta emot Reverser å 3 procent, som vid uppvisandet betalades. Således allt lånta penningar å 3 procent, hvarpå räntevinst skulle erhållas. När nu häraf togos i,o83,ooo R:dr, och nedlades i ett arbete, som icke gaf någon inkomst, och ej kunde återbetala Capitalet, när så påfordrades, skulle ju Disconten förr eller sednare råka på obestånd, och när bankrutt-tillståndet blef yppadt, Discontverket förr eller sednare brista sönder. Också varade det icke länge, förr än detta sätt att verkställa företaget skulle föra till ett allmänt misstroende, och redan år i8i5 tror Den 26 Mars e. ra. »or |ag hvar och en , som sökte något när göra sig reda för huru ställningen var, kunde förstå, att företaget aldrig skulle blifva förmånligt, hvarken för Actieägarne eller Banken. Från detta förhållande kan nian hufvudsakligen härleda det missnöje, sora redan 1815 yppades, sedan det visade sig, att kostnaden blef mycket större än man påräknat.
Regemente under den 17 Februari 18fö utfärdade Ordres, bland annat innehållande, det ingen Recrut finge inskrifvas förrän han ställt en af Rote-Bönderna eller andra vederhäftiga män utgifven proprie borgen för fullgörandet af Soldatens skyldighet att hvart tredje år anskaffa och inlemna ny Beklädnad. Sedan af de till upplysning i målet äskade och inbekomna Handlingar den officiella underrättelse vunnits och bekräftats, att genom Konungens General-Adjutant för Armén ej något slags befallning blifvit expedierad , som möjligen skulle hafva autoriserat Regements-Chefen till förenämnda Ordres, samt att icke heller Föredraganden af Krigs-Ärenderna i detta hänseende hvarken tillstyrkt eller meddelt andra föreskrifter än dem, att Kongl. Författningen rörande Indelta Infanteriets Beklädnad af den 4 Februari >812 borde noggraunt efterlefvas, och lör öfrigt de nya Knekte-Contractens afslutande med uppmärksamhet följas af Regements-Chefen, sä att beklädnads-bidraget Pioten och Soldaten emellan blefve på säker fot regleradt, har, vid sådant förhållande, Utskottet funnit ej mindre Konungens Rådgifvare i Commandomäl lör Ar - 32 Const. Utsk. Belänhanden. mén, än Föredraganden af Krigs Ärenderna vai'a i deitna sak från allt ansvar skilde, i följd hvaraf Utskottet jemväl ansett den gjorda anmärkningen böra förfalla. Stockholm den 10 April lgig. Constitutions - Utskottets Memorial vied yttrande angående Konungens nådiga proposition om en förändrad redaction af 7 §.
I anledning af Herr Tharas uppmaning, får jag äran tillkännagifva, att i det mig Nådigst anförtrodde Wästerås Län någon undsättning af Staten, under det sednast inträffade missväxtåret, icke blifvit begärd. Jag har sökt att upplysa mina Landsmän, att ett missväxtår till en viss grad vore en nyttig Die'tcour, och af egna tillgångar har jag hållit iooo Tunnor Råg de mäst behöfvande tillhanda, hvarigenom priset å nämnde Sädesslag nedsattes 6 å 7 R:dr R:g:s per Tunna. Härtill voro mina Landsmän vittnen. Jag begagnar detta tillfälle, att offentligt 4i6 Den i5 November. förklara min tacksamhet för Kronofogdarne i Länet, som utun någon ersättning besörjde utdelningen af ofvunnämude Spannemål. Herr af Wingård, Johan: Uppmanad, att yttra mig i ett ämne, som visserligen icke för mig är främmande, får jag, ehuru oberedd jag är att nu från detta ställe afhandla det, äran ödmjukeligen anföra, att då Motionen förmodligen remitteras till StatsUtskottet, upplysningar derstädes snart skola finnas, i hvad mån jag vid undsältnings-åtgärderne i Wermland åren 1826 och 1827 tillämpat de grundsattser, som vid sista Riksdag gjorde sig gällande. Jag går granskningen i denna del med tillförsigt till mötes, och tror mig hafva handlat i ' O öfverensstämmelse med min pligt, äfvensom, enligt min öfvertygelse om det rätta. Under denna brydsammn tid ägde jag den för mig så dyrbara tillfredsställelse, att finna Styrelsens förtroende till mitt omdöme, och hvarje af mig föreslagen åtgärd Nådigst gillad samt kraftfullt understödd. En äfven för mig och den grundsatts, jag sökt tillämpa, vigtig omständighet är den, att tankarne inom orten om åtgärdernes ändamåls-enlighet icke äro delade, och att således exemplet af ett icke misslyckadt Statshushållnings-försök ändtligen visar sig för deni, som fördomsfritt skänka det sin gransk - Den ?.5 November. 4'7 granskning. Måhända har endast i den ort, hvars Styrelse är mig anförtrodd, försöket kunnat göras i så stor skala.
Efter hvad upplyst blifvit, skall någon dylik inventering likväl ännu icke skett, emedan vederbörande uppgifvit, att utom deri längre tid som för verkställigheten erfordrades kostnaden skulle uppgå till omkring 8000 R:dr och möjligen äfven mer. Men enär Revisorerne trott angeläget vara, att denna fråga icke helt och hållet förfaller, hemställa Revisorerne, om icke Rikets Ständer må finna godt hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla att några förberedande åtgärder blifva i Nåder anbefaldte, hvarigenom sjelfva inventeringen sedermera med mindre kostnad och större lätthet må kunna verkställas. Rikets senast församlade Ständer hafva uti Skrifvelse den 19 Mars io3o hos Kongl. Majit i underdånighet lillkännagifvit, att de, till fyllande af de behof Kongl. Maj:t i Nåder uppgifvit, anvist att under loppet af åren 1829—1834 utgå till Försvars Verket, dels i allmänhet ... 2,820,000. ( 85 J dels ock till Garnisons-Sjukhusets och 2:dra LifGar dets Casernbyggnad , 152,000. hvarjemte, enligt ser,skrldte underdåniga skrifvelser, blifvit anslagne .. 524,967: 45. 5. (se Bilagan N:o 4) utom. de, icke till bestämdt belopp i det hela calculerade anslagen till bristens fyllande å 7:de HufvudTiteln och till understöd för Stamrotarne vid Westerbottens Regemente. Och då, enligt 49 §• det för RiksgäldsContoret utfärdade Reglemente, ofvannämde anslagssummor borde förskottsvis eller efter gjorde reqvisitioner från RiksgäldsContoret af K. StatsContoret utbetalas, har under loppet af åren 182c) och i63o, på grund af Kongl. Brefven den i3 Mars och 21 Maji r83o, af K. StatsContoret anordnats: För FörsvarsVerket i allmänhet till nya Gevär 104,000.
Prot. N:o 7. $, 5° Den 4 April. ringaste anledning till jemförelse med något dylikt uti Sveriges finance. Herr Grefven och Landshöfdingen förmenar, att då en hög Växelcuurs försämrat vårt in. hemska myntvärde relatift till det utländska, skulle Ullfallet för Exportetiren att uti Svenskt Banco-numer aire betala våra Expartvaror högre, snarare tilia deras varde , till fördel för dem sorn hafva sådana att föryttra, än förorsaka deras vanpris, Jag jnåste erkänna min förundran att höra en sats, sorn är så tydligt falsk, både i sin grund och i sin tillämpning , offentligen förklaras inför Höglofl. Ridderskapet och Adeln. Jag hade snarare , vid helt annat tillfälle och på helt annat rum, väntat att någon utländsk förläggare skulle åt en mycket enfaldig Svensk tillverkare söka bibringa ofvanberörde högst besynnerliga sats i financeläran, hvilken också alltför orätt och alltför benäget börjat tillämpas till våra jernpris. Af det i Herr Grefve Rosens yttrande införde Utdrag af Berättelsen, som på Kongl. Maj:ts nådiga befallning upplästes på RiksSalen den 6 sisth Mars, tyckes Herr Grefven draga den slutsats, att de af mig föreslagna underdåniga framställningar af Riksens Höglofl. Ständer, varit onödiga, i afseende på ytterligare inskränkning af främmande varors införsel, samt skärpning af nu gällande Författningar rörande Lurendrägeri och Tullförsnillning. Äfven för mig är det bekant, att Comitéer blifvit af Kongl. Maj t förordnade till / I Den 4 April. 51 TfullFövfattningarnes öfverseende, utarbetande af en ny SjötullsTaxa, samt fullkomligare bestämmande af Näringsfrihetenmen jag inser icke på hvad grund dessa Comitéers tillsättning skulle göra olämpligt för Riksens Höglofl. Ständer, att till Thronen frambära så beskaffade önskningar, som de ofvanförmälte. Det är, tvärtemot, så mycket säkrare anledning att de skola blifva med nådig benägenhet emottagna, sorn Kongl.
4" kvaruti inkegripes 3o,l44 L:dr 16 sk. till ersättning för persedlar, som frän förrådet klikvit, enligt Likets Ltander vid sista Lilisdag fattade keslut, utlemnads arén i835—>838, oell ännu ielie klikvit ersatts. Väl liar Afdelningen tillilia framställt kekokvet af 58,ia5 k:dr till arketsläner kör Oa^otter, daekor m. m., men som deruti ingä 47>7!D L:dr 3a sk. i ook för reservföi rädet, k villia för det närvarande klifva okekötliga, om, såsom dittills varit iakttaget, endast rec^uisita till ^ersedlarne uppkandlas ock i förrådet uppläggas, upptages liär endast den ealeulerade arketslönen för i5,5oo pär klädesk^xor för den Leväringsclass, som exerceras, med io,333: >6. —^ , —' 546>63o: 42. 4. ''Derjemte kar Afdelningen anmält, att, föriden kandelss det skulle anses nödigt, att kelilädnad ock utredning m. m. anskalfades i förråd för ännu en Olass Levä 1'ransport 846,635: 42. Oe otlor38 liär, derälingöe för 5 är:
S. D. Föredrogos ä nyo och biföllos följande allmänna Befwärsoch Oeco-nomiä-UtskotietS den ig ftstledne Iulii pä bordet lagda memorial: 1:0 Angående nödwändigheten af Jagtförfattningarnes öfverseende. 2:0 Angående nederlags frihet för staden Wisby. g:o Angående spannemäls magaziners anläggande pä Gottland. 4:0 Angående förändring i förfaltningarne om LandtmätareZ arfwoden. 5:0 Om rättighet för Gottlands inwänare att begagna däckade fartyg till idkande af strömmings siste. 6:0 Angående straffets stärpande för tullförsnillning. Dt lupra. Högloft. Ridderstapet och Adeln ätstilldes kl. Z till g DL tupra. In 6äem krotocoUi O. Lilvsrstolps, Thors - ZZZ Den IM, Thorsdagcn den 2Z Julii. Pleikum klockan iy föriuiddagen. Justerades pleni protocollcrne för den i8 Julii. Herr Landt Narstulken tillkännagaf den frän Riddarhus-Ulstottet giorde anmälan, att Pre« siversten i Kongl. Kamar.Coliegium m. m. Olok xii38 l.Nt;Lrk6im. som under den 6 sisiledne April hlifwit kil> Friherre i näder uphbjd.fultgjvrt de för introduetion erfordrade prestanda; i anledning hwaraf Herr Landt Maistalken hemstälde, att Herr Presidenten nu malle bewiljas introduction under N:s Z4i blund Frihcrrarne. Bifölls. vplastes och kades pä bordet Baneo-Ukstotleks Ullätande af förledne gärdag i anledning af Riksens Ständers gjorde remisi af Skats-Ulskottets betänkande om Riksgälds-Conloirets enskilte samt