Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
När jag under de långa nätterna, ur stånd att sofva, sitter uppe i min säng och ser på natten inom mig, bakom mig och framför mig, då omgifva mig mörka, rysliga fantasier, och då tycker jag ofta att mjeltsjukan med de askgrå kinderna, den stela, stirrande blicken nalkas mig och vill omtöckna mitt förstånd och förvirra mina sinnen. Huru kan jag önska att lefva?! När det är afton önskar jag det vore morgon, och när det blir morgon, önskar jag dagen vore öfver och afton igen. Hvar stund är mig en börda och en plåga. «Derföre min vän, bed Gud för mig att jag snart får dö! Farväl! Kanske skrifver jag ej mer. Men min sista, klara tanke skall bli för er. Förlåt den otålighet, den bitterhet, som röjer sig i detta bref. Bed för mig, min vän och lärare, bed att jag må kunna lugna mig och bedja innan jag dör!» Nya strider. «Vi leve i en egen Tid Med Alvorsord og Alvorsstrid» – Munch. I det vi lemna bleka fru Astrid allena med sina mörka tankar, föras vi af vissa besynnerliga oljud att se oss om i «Bryggar-huset.« Harald har infunnit sig der, för att smaka på det nybryggda ölet, som Susanna varit mästarinna för, men sedan han tagit sig en dugtig klunk, säger han med en förskräcklig grining: «duger icke! duger icke alls!« Något stött svarar Susanna: «kanske ni äfven vill påstå, att landshöfdingskan Rosenhjelms reseft för brygd icke duger?« «Det påstår jag bestämdt. Det är ju hon som ger kaffekalaser?! Och en kaffesyster blir alltid en oduglig hushållerska, och som landshöfdingskan Rosenhjelm är en kaffesyster, så« «Det får jag lof att säga,« utbrast häftigt Susanna, «att det är både oanständigt och ogudaktigt af er, att tala på det viset om ett så förträffligt fruntimmer, en så hög menniska!« «Hög! Hur hög är hon ungefärligen?« «Mycket högre än ni är, eller någonsin blir, det kan jag berätta er.« «Högre än jag? Då går hon visst på styltor.
» Nisbeth, Lars Theodor Ferdinand, Possessionat. » 830. » von Vicken, fullm. Herr Uggla, Carl Gustaf, Bruks egare. » 833. » Werdenhoff, fullm. Herr Tham, Sebastian Mathias, Advokat-Fiskal. » 834. » Stael till Wapnö, Carl Gustaf Bogislaus, Kapten. 13 .fi 839. Herr Rehnberg, Carl Gustaf, Kapten. » 848. » Wattrang, Axel, Possessionat. » 857. » Carlström, fullm. Grefve Hamilton, Hugo Bengt Archibald, Kammarherre. » 861. » von Gegerfelt, Herman Georg, Hofrätts-Assessor. » 862. » Gyllenkrook, fullm. Grefve Taube, Kapten vid K. Mrts Flotta. » 87 2. » Rudebeck, Edvard Ulrik, General-Major. » 873. » Hägerflycht, Carl Henrik Ofverste-Löjtnant. » 87 5. » Gripenwald, Carl Ulrik Berthold, Kammarjunkare. » 879. » Ehrencrona, fullm. Herr Heijkenskjöld, Carl Wil helm Detlof, Bergs-Råd. » 888. » Lilliestierna, Adolf Hjalmar Theodor, Posses sionat. » 902. » Gyllenskiepp, Otto Wilhelm, Major. » 912. » Apollof, fullm. Herr Munck af Rosenschiöld, E berhard Thomas, Kapten. » 929. » Grönhagen, Claés Henrik, Grosshandlande. » 931. » Gripenberg, Reinhold Gustaf, Kapten. » 932. » von Brömsen, Adolf Magnus, Grosshandlande. » 944. » De Besche, fullm. Friherre Leijonhufvud, Axel Hjalmar, Kammarherre. » 979. » Qveckfeldt, fullm. Herr Lagerbjelke, Carl Oscar, Hofrätts-Råd. » 1502. A. » von Utfall, fullm. Herr af Sillén, Abraham Wil helm, Rektor.
Sedermera, efter ärendenas vigt och angelägenhet, mål, som blifvit upskjutna från sist förflutna sammankomst, samt meddelanden från myndigheter, embetsoch tjenstemän. Sammankomst ma icke fortfarande hållas längre än 3 dagar, hvarefter Ordf:den forordnar om sammankomstens uplösning. 28 §:n. Alla till HäradsNämnden, emellan dess sammankomster, ankommande bref och handlingar, emottagas af Ordf:den, som dem vid nästa sammankomst anmäler. För öfrigt fördele Nämnden sig emellan de olika göromålen, och bestämmer sjelf om arbetsordning och arbetssättet. 29 §:n. Rösträtt inom Nämnden räknas per capita. k30 §:n. Alla kommunikationer, utlåtanden och förklaringar emellan Nämnderna skola så skyndsamt meddelas, som ärendenas vigt kräfver. För verkställighet häraf eger Nämnden rättighet förelägga vitén af högst 10 R:dr B;ko. 31 §:n. Hvarje härad betalar sina ombud i LänsNämnden i vanlig ordning och på sätt nu sker vid ombudsskap för häradet; men när LänsNämnd kommer i tillfälle att ifrågavande utgifter bestrida, så böra de från LänsNämndskassan utgå. 32 §:n. IläradsNämnd må icke fatta beslut, med mindre än halfva antalet ledamöter äro närvande. Dessa motioner begärdes på bordet. Hr Åkerman, Fredr., upläste 2:ne motioner af följande innehåll: 1:0 I K. M:s Nådiga Propos. till K. St., om Statsverkets tillstånd och behof, förekomma under Sjette hufvudtiteln åtskilliga framställningar om anslag för Landtbrukets ytterligare befordrande och utveckling, vittnande om K. M:s oafbrutna omsorger för landets bästa och dess önskan att understödja och bereda framgång åt de gagneliga sträfvanden, som i vår tid utmärka landets jordbruksidkare. Sålunda har K. M. ibland annat, i ani. af Dess LandtbruksAkademis underd. hemställan, att Akademien måtte sättas i tillfälle så förvalta den åt Akademien å K.
De upphöra alldeles med år 1844, och den sista gradationen är således på förhand bestämd uti den kedja af successiva tullförhöjningar, som hittills ägt rum, och som år 1844 öfvergå till lika förhållande med den allm. tulltaxan. — För det andra visat det sig, att de artiklar, som år 1834 till ett antal af 32 voro upptagna uti den särskilda tariffen, uti iB38 års tractat blifvit reducerade till 10. Bland dessa 10 finnas vissel ligen de vigtigaste qvarstående, nemi. afgifterna å ladugårdsoch före 1817 r:dr sk. r:st i838 sen. perioden r:dr sk. r:st Smör 1 lisprd „ 1. 1 Ost 1 d:o „ „ 8. Fläsk 1 lispld „ „ 9. o. s. v. Don i Juli f. m. landtmanna-producter; men dessa hafva dock nila blifvit betydligt höjda, med undantag likväl af tullen å utsädes råg. — För det 3:dje visar det sig, att alla Finska varor, utom de uti special-tariffen uppräknade, nu äro underkastade den allmänna tulltaxan. Före är 1833 voro deremot alla till införsel tillåtna varor af Finskt ursprung underkastade endast half tull, och i allmänhet förbjudna varor voro fria till införsel från Finland, emot 10 proc. af värdet. Dessa båda sistnämnda stadganden hafva nu försvunnit och blifvit uteslutna ur i838 års additionelia convention. —För det fjerde synes, att Finska varor, som till är 1828 ej erlade tolagoch convoj-afgifter, och som sedan endast erlade dessa afgifter till hälften, nu erlägga dem efter allm. taxan; och om man lägger dessa afgifter till den egentliga tullen, skall man finna, att de Finska varorna äro nära nog så högt chargerade, som om de vore underkastade den allm. taxan. — För det femte finner man, att span mål, obcräknadt 6,000 tunnor till utsäde, är underkastad den allm. tulltaxan. Denna punkt är vigtig.
1 Penning — 10 öre. 3:o Om h'opparmynts-präglingen. Skiljemyntet bör ega följande egenskaper: att icke vara för tungt; att vara hållbart mot slitning; samt att icke bestå af flere sorter än som erfordras för beqväm vexling i den mindre handeln. Enl. K. proposm skulle följande kopparskiljemynt framdeles präglas: 10 öres-styck, å 200 R:dr Riksmynt på 100 Ht koppar, hvarje stycke sålunda väga 0,05 få (tdtsfä)- 5 » » 200 » Riksmynt på 100 fä koppar; hvarje stycke sålunda väga 0,025 fä (t'ö o b* få)- 2 » » 150 » Riksmynt på 100 få koppar; hvarje stycke sålunda väga 0,01353 få. 1 » » 125 » Riksmynt på 100 få koppar; hvarje stycke sålunda väga 0,008 fä (, 0Vo) fä■| » » 125 » Riksmynt pä 100 få koppar; hvarje stycke sålunda väga 0,004 fä (I(,4t5 få).
Till Ledamot deruti är Pastor t Församlingen alltid sjelfskrifven, och väljes dess, utom å den utlyste Sockenstämman, bland besutne personer inotn Socknen, högst Sex Leda* möter, Tre af Ridderskapet och Adeln eller Ståndspersoner, samt Tre af BondeStårulet; dock lunna BeredningsCommittéer, ehvad de äro val» de för en, eller, på sätt här nedanföre i 6 mom. förmäles, för flere Socknar, om så åstundas, bestå af ett mindre antal Ledamöter, dock ej under Fem, hvaraf två af Ridderskapet och Adeln eller Ståndspersoner, samt två Bönder, med det undantag, som 31 mom. i denna §. omförmälec. Finnes ej i. en Socken besutne män af Adel, Ståndspersoner och Bönder, till det antal och förhållande, som erfordras, må det bristande utses bland sådane personer, som äro eller varit i Kongl. Maj:ts eller Kronans tjenst, eller inom den Glass, hvarå tillgång är. Åslanda Socknemännen ett större antal än Fern, vare dem ej förment att från annan Socken tillkalla besutne personer, af deri-dass, hvarå tillgång inom Socknen saknas. Vilja flere Socknar inom ett större eller tvänne mindre Pastorat fötena sig om ert BeredningsCommittée, vare sådant tillåtet; dock bör tidig underrättelse härom meddelas Skattskrifvaren, och en sådan Committé liktal ej bestå af 708 BeviUningi-Vtskotitts Betänkande. flere än Sju personer. Endast i det falt, sorn har upptages, må BeredningsCommitté kunna utom Socknen eller Pastoratet sammanträda. Skulle Församlingen utan omröstning ej kunna förenas om Ledamöter, anställes af de närvarande ordentligt val, hvarvid rösterne beräknas efter förmedlade Hemmantalet, och Jordegaren sjelf röstar, om han ej genom särskild öfverenskommelse sin rätt till Aboen upplåtit. g Mom.
Till Slats-Ulskottet remitterades ett af Herr Hjort denna dag ingifvet skriftligt anförande, i anledning af en förut af honom väckt och af Ståndet till nämnde Utskott den 14 dennes remitterad motion, angående Stats-anslag till organiserande af en Apologist-skola i Sölfvesborg. S. D. Till Banco-Utskottet remitterades ett denna dag af Herr Worm ingifvet skriftligt anförande, till ytterligare utveckling af en den 7 dennes af honom väckt och den 14 derpå följde, tili nämnde Utskott remitterad motion, med förslag, att Rikets Ständer må besluta, att af Banco-vinsten skall afsättas tillräcklig fond, för att, nied utvidgande af den redan inrättade Handelsoch Närings-Disconten, och under samma förvaltning, bilda en för Skeppsbyggerier till Handelsflottans förökande serskild låne-tillgång. S. D. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterades ett af Herr Hegardt denne dag ingifvet skriftligt anförande, i anledning af Herr Christiersons den 1 sistlidne Februari väckta och den 8 i samma månad till nämnde Utskott remitterade motion, angående Helfrihetsbrefs upphörande, i Prot. Vtdr. d. *8 Mars 1840. 187 hvilket ämne serskildta yttranden i öfrigt äro jemväl denne dag inom Ståndet afgifna. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet ett denna dag af Herr Petré ingifvet skriftligt yttrande, i anledning af Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer den 2 dennes aflåtna Nådiga Proposition, angående tillökning i det för beläning af Svensk Ull anvista Creditiv, samt om nedsättning af räntan derå; uti hvilket yttrande Herr Ekholm sig förenat. S. D. Till Banco-Utskottet remitterades ett af Herr Petre’ denne dag ingifvet skriftligt yttrande, med hemtad anledning af Kongl. Majrts den 2 dennes till Rikets Ständer aflåtna Nådiga Proposition, angående ökade tillgångar för Manufactur-Discont-fondens utlåningar.
Karaktersfullmakter utan åtföljande tjenst, angående. III. 26;. IV. R. 36g. VIII. B. 2g3. Å. 378. XVI. U. 2o3. XVII. 77. XVIII. A. g. XXV. U. 29. A. 86. E. 477. Karlbergs, C. A., ansökning om förlängning af arrendet å Hogsta, Lombarudd och Norrby hemman. Se Arrende. Karleby kronohemmans anslående lill boställe för Kronofogden i Wadsbo Fögderi, angående. I. 2g5. R. 3y3. X. B. 425. XI. Å. 24. XIII. U. 461. A. 552. E. 714. Klabböle kronofiske, om befrielse för arrendatorerne af, att erlägga ett års arrendeafgift. Se Arrendatorer. Klingspor, Friherre Mauritz Philip Staffan, yttranden. I. 275, 285, 342. II. 462. VII. Klingstedt, Öfverste G. F., om en nationalbelöning för. lil. 372. IV. R. 97. VII. B. 5i5. VIII. A. 117. Klin gwall, Prost, ansökning af, örn dagtraktamente under den lid han, som varit en af Rikets Ständers år 18ig samlade Revisorer, måst, efter slutad revisionsförrättning, uppehålla sig i Stockholm. X. B. 297. XI. Å. 20. XVII. u. 390. xviii. a. 144- Klint, vice Amiralen Gustaf af, angående pension åt hans enka. Se Pension. Klockare, om skyldighet för Pastorer att deltaga i aflöning till, i roan af deras delaktighet i klockareval. V. B. 3/3. VI. 4. VII. A. 21. Klockarebol, angående föreskrifters meddelande i afseende på lmsesyner å. XVIII.
med ofvanstående titel, innehkllande en förteckning p % de kvinnor, sival nu lefvande som döda, Iivilka iitniarkt sig inom de exakta vetenskaperna, matematik, astrononii och fysik, silsoin sjalfständiga skriftstallariniior, öfverriittarinnor och utgif rarimor eller sbsom aktiva niedarbeterskor at veteiiskapsinan. Förteckningen, soin naturligen ej kan göra ansprik p % fullständigh&amp;, har dock a t t frainriss ett ganska aktningsvardt antal kvinliga vetenskapsidkare. Bland dassa till ett 80-tal uppgående namn återfinner man vid sidan af en Hyyatias, en Sopliie Germains (f1831) ni. fl. storheter från flydda tider, många, som för v %rt land och för vår tid aga större betydelse, däribland i främsta rummet Sophie ~ o v a l &amp; s k ~ hrars, kerk ensamt för sig upptaga en sida i förteckningen. Af nordiska kvinnor markas för öfrigt namnen: Nanny Lagerborg-Cedercreutz, Jenny IlossanderTscliudi och Anna Rönström * Kwinliga studenter vid Upsala unive~sitef äro höstterminen 1895 till antalet 29, flere an under iiilgot föregående år. Bland dessa äro en filosofie och juris kandidat, en medicine kandidat och e. o. amanuens vid patologiska institutionen sanit 6 filosofie kandidater. Tvenne kvinliga studenter tjänstgöra sksom referenter i Naturvetenskapliga studentsallskapet och tre stå s ' isom seniorer i sina respektive nationsföreningar. 14 tillhöra Stockholms nation och 4 Västmanlarids-Dala. Upsala kwinlh~a studenfförening hade den 27 september sitt första sammanträde för terminen, hvarvid omvaldes till ordförande fil. kand. Lydia Walilström, till v. ordf. fil. stud. Sigrid Björkliind och till sekreterare fil. kand. Ellen Lindhult. Föredrag hölls af fröken Maj Lagerheini öf ver; Ett stycke medelstidsmysti k ~ en, studie öf ver Visbypriorn Petrus de Dacia med ledning af professor Scliucks arbeten och Acta sanctorurn. * * En gast från Finland.
Jag frågar då, om en sysselsättning med bankaffärer, med skjutsfrågor, bränvinsbränning och utminutering samt flera dylika, just är lämplig att väcka den inspiration, som arbetet må kräfva. Jag tror således att de skäl, som Hr Tham anförde, äro alldeles olämpliga. Eckles. Ministern har benäget underrättat oss, att, om Kommissionens ledamöter begära tjenstledighet, så vägras den icke af K. M. Då förhållandet är sådant, kan ju icke R. St:rs underd. skrifvelse i ämnet skada, utan endast ge en sporre åt Kommissionens ledamöter att med mera ifver och kraft gripa arbetet an. Då sjelfva knuten eller det svåra i detta ämne är penningar, eller hvad som skulle behöfvas till aflönande af vikarier eller ständiga Kommissionsledamöter, och detta är så obetydligt, tror jag icke att det kan vara med R. Stirs värdighet öfverensstämmande, att af sådan grund afslå Betänktt, isynnerhet som det visade en stor indifferentism eller likgiltighet från R. Stms sida. Jag yrkar fortfarande bifall. Sedan öfverliiggningen härmed ansetts afslutad, samt H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels bifall till Utsktts hemställan och dels afslag derå, framstälde H. Exc. propos. å bifall till ifrågav:de förslag, och sedan dervid svarats många både ja och nej i blandning, gjordes propos. å förslagets afslående samt besvarades med starka ja jemte många nej, hvaruppå Hr Exc. förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande. Hr Estenberg anhöll om votering. Upplästes och godkändes följande voteringspropos.: Den, som bifaller Allm. Besvärsoch Ekon.Utskits i sednare delen af dess Betänk. N:o 7 gjorda tillstyrkan om aflåtande af en Den 14 Januari. 133 underd. skrifvelse till K. M. rörande åtgärders vidtagande till fortskyndaude af Bibelöfversättnings-arbetets fullbordan, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår R. o Ad.
Stdts-Utskottet, som vid sitt första sammanträde emottag och sedermera genomgått den af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret, enligt 165 §. i det för detta! verk gällande reglemente, afgifue berättelse angående kontorets ställning och förvaltning sedan böl jan af sednast förflutne riksdag, får härmedelst, på sätt under samma och nästförutgångne riksdag iaktlagist, denna berättelse till Rikets Högtofl. Ständers kännedom öfverlemna. Slockholm den 9 December 184-7. Berättelse till rikets innevarande år 1847 församlade Ständer, angående Riksgälds-kontorets ställning och förvaltning sedan början af 1844 00 5 1845 års riksdag. Till fullgörande af Rikets Högloflige Ständers vid sednaste riksdag härom meddelade föreskrift, få Fullmäktige i Riksgälds-kontoret nu afgifva siri berättelse angående förvaltningen af detta verk och detsammas ställning under den sedan nyssnämnde riksdags början förflutna tid. Härvid torde det dock, i afseende på denna berättelses föremål och innehåll, tillåtas Fullmägtige erinra, hurusom de till Rikets nu församlade Ständer redan afgifna revisions-be rättelser rörande samma verk omfatta nästan hela den tiderymd, som för Fullmägtiges berättelse är utstakad; hvadan och då revisorerne meddelat fullständiga uppgifter och upplysningar angående ej mindre Riksgäldskontorets skulder och tillgångar, samt inkomster och utgifter, än de flesta åtgärder af större vigt och inflytelse, sorn vid kontorets förvaltning under samma tiderymd blifvit vidtagna, Fullmäglige, till undvikande af onödig vidlyftighet, anse sig kunna hänvisa till hvad revisorernes berälleiser och dertill hörande bilagor i berörde hänseenden innehålla.
BOMAN (tar upp plånboken och bläddrar i den). Det ÖSTERMAN (synbart mjukare). Vill hinte Boman sätta sätta sej hå ta' hen sup? (går ner till venstra bordet och slår i.) men gör mej te' viljes hi hen sak: smaka hinte något bränvin. BOMAN (till Hanna). HANNA. Ja, Ser 'Anna, hatt det ger sej? BOMAN. Bara den'är henda ... hannars blir farsgubben hilsken higen. hän mej. HANNA (enträget). Låt'en BOMAN. Nä-ej, bli! 'Ellre 'onom 'emot nu vill jag 'a' saken klarerad! (går till bordet, der han sätter sig och pratar med Österman). HANNA (ropar efter honom). Janne (då han inte hör, säger hon i beslutsam ton, i det hon går uppåt.) Jaså! och nitton! (slår.) HULTING. Första, andra och tredje gången två Fjortonde scenen. DE FÖRRE. VESTERBOM. LINA. ANNA (och) KALLE (från fonden, höger). du det, hatt det hä' begynt? Nu ska' hen få si hatt kuddarna 'ar gått! VESTERBOM. Hasch BONDEN. LINA. Sir nej, hinte 'ar di gått! (till en bonde.) Hvad 'åller di på med? för halla di! Hå jag som ville 'a' mej hen pannkakslagg! (hon tränger sig fram.) dag, Hanna! Tack för i går. LINA. Kors Di 'ar börja' med kokpannorna. ANNA (kommer fram till Hanna vid trappan). God HANNA (kort). Tack! (går uppåt fonden, utanför grinden, och ser utåt.) nu med henne igen? KALLE. Hon ANNA. Och ANNA (till Kalle, som följt med ner). Hvad är det tittar väl efter öfverkonstapeln, tänker jag ... (ser sig omkring.) Nej, se der sitter Boman. morbror Österman. Jag ska' väl helsa på honom också! (de gå ner till venstra bordet). LÄNSMAN (uppe vid auktionsbordet). Nu tar vi spinnrocken!
M. Konungen i anledning af bans lyckligen återvunna hälsa; och uti BondeSlåndels inbjudning att deltaga i bemälde Stånds beslut att, utöfver nuvarande Summa 3,333 R:dr 16 sk. för Institutet för Blinda och Döfstumma, ett ökadt anslag af 3000 R:dr finge på Stat uppföras. 7:0 Vägran att instämma i Ridderskapets och Adelns inbjudning att deltaga i dess beslut, hvarigenom 1,000 R:dr blifvit tillagde Professoren Cederschjöld i och för fortsättningen af det utaf honom påbegynta utgifvandet af äldre Riksdagshandlingar från och med Riksdagen 1719 till år 1772; och i BorgareStåndets inbjudning att lill införande uti den angående Bränvinsbränning utkommande Författning antaga de af BorgareSlåndet beslutade och meddelade beskrifningar på Pistoriska verk af serskilda slag. 8:0 Läggande till handlingarne af följande Utskotts Utlåtanden och Memorial: StatsUtskottets: i fråga om af Marstrands Stad sökt ersättning för utgjord Inqvartering; i afseende på Den 17 Mars f. rn. åtskillige uti FiiksgäldsContorets Räkenskaper balancerade fordringar och tillgångar; angående f. d. Allmänna Magazinsinrättningens förvaltning och utredning; rörande afskrifning af förra Magazinsfondens äldre fordringar m. m. Förstärkta StatsUtskottets: angående anställd omröstning i åtskilliga frågor, hörande till Statsregleringen. B evilla ingsUtskottets: om befrielse eller lindring i Bevillningen för KronoLotsar eller LotsDrängar. Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens: angående yrkad högre Tull å vissa från Ryssland och Finland inkommande varor, samt rörande yrkadt förbud mot införande af utländska varor. LagUtskottets: med förslag till ändring af 1 § i 26 Cap. ByggningaBalken.
Jag ber att få uppläsa en stroph af K. brefvet af d. i5 Oct. i83i, hvari organisationen anbefalles. Denna lyder sålunda: Ilr af Billbergh uppläste en del af högstberörde K, bref och fortfor derefter: Häraf synes, att organisationen var en följd utaf derom af 1823 års Ständer positivt framställd begäran, samt 1828 års Ständers tysta medgifvande. Kan det väl då kallas rätts. enligt att ställa de omförmalda både förhållandena i parite med hvarandra? Jag begifver mig åter till hufvudsaken, nemi. det föredragna mom. Jag har derå yrkat afslag på grund af de skäl, jag anfört; men skulle R. o. Ad. hellre vilja antaga Frih. Åkerhjelms förslag, har jag ingenting deremot, enär sådant leder lill samma resultat, som jag önskat. Att deremot, på sätt Gr. Cronhjelm yrkat, låta mom. ordagrannt qvarstå, öfverensstämmer för det första, på sätt jag ledan nämnt, icke med de premisser, hvarefter Hr Gr. slutat sig till ett sådant yrkande Det innefattar derjemte eti tydlig inconseqvens, att K. M. skulle gifva fullmagter på lägre löner till efterträdarne, än de belopp, hvartill han sjelf upphöjt företrädarnes; och dessutom vågar jag påstå, hvad Kammarrätten beträffar, att dä detta verk nu äger tredubbla göromål och en förminskad tjenstemannapersonal, är det icke tänkbart, att någon skulle vilja åtaga sig tjensterna, om man nedsatte lönerna. Jag förenar mig alisa i Frih. Åkerhjelms förslag, i fall han derifrån icke vill afstå, men hemställer dock, om icke ett enkelt afslag skulle vara bättre, enär ett Stånd redan fattat ett sådant beslut och två altså då deruti komme att stadna emot två. Hr Dalman:
Ränta af noss-. R:dr. Capital. * 8. dl. N:o 8. Den r r Oktober. B»'aya tiil N:o C^peclstcation pa annorstädes bs-ägne Egend ma Werk och Inrättningar m. m. Henrian och Lägenheter. Äger: öltorp Säteri ' > 5 Nä och Ro'r derunder ^Skatte, stora Sagen rDito Billeflog . 4 Dito Lille-gärden r Glasbruk HivarfLrc Afgiften efter r. § utgör Behållen Inkomst. Warde. :o fierde-parts lotter 4:dek uti en Lader Fabrik 0 Summa .—!- 8l I2^Z22O N. N. den roos lO00 2000 Taxerings. Comiteens Anotationer. Se Protokollet . r Dito d:o d.o 2 Dito d:o d:o b:o Häfta» efter paz. 56. ;:dje Ben-, (A-) Fögderi för är r8 L» Beredningsoch Taxenngs-Längd pä Allmänna Bewillningen och Brännewmschränmngs-afgiften uti N. N. Socknars Taxerings.distritt af N. N. Hemmans namn. Ekholmen Pä ägorne Dito Dito amre Oen flattstylldigcs namn. Himmeta i Brukspatron Wiren Sonen Gustaf Capit. Sträl i Wibo 2 Lieuten.widN. N. Regemente I. Ström — —- — Mjölnare Flodberg desi Swärmod. Ann. Einberg Torpare Per Andersson Dagkarlen Ol. Iansson Dito Per Persson Hammarsmrben Fernström Antekningar för beräknandet af Bewillningen.