Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Summa behållen Inkomst 760 Rd. N. N. d. Maji iZv LarsLker. Hans klxoelianes Herr Grefwe» och LandtMarskalken anmälte, ak Her Ofwerste-l^ieureriLNkrn /Vxsl (llronstsär, sym rest lil Stockholm, H06 Hans Lxcsllenas nyligen tilkannagifwit sig wara hindrad at til Riksdagen atcrkomn», hwarföre Hans LxLsIlencs nu anmodade LleLkorsrna at i Herr Lronstscsts ställe utwälja annan Ledamot i Lanco-Utskottet. Sluteligen anförde Herr Grefwen och Landt-Marfkaiken, al Friherre Ikorr ven i. April hade upläst et iriLkamsn rörande ek Hushållnings-Sällskaps inrät, tande i Skane, hwilket samma dag blstwit lagdt pn bordet. Hans iixosllsnes hade ärnat detta Oiökämen nu a nyo uptaga, men som Hans M j:t i Nador hade förklarat, at detta wore ot osconomiskt mål, föc en sarstilld krvvince, om hwllkec Friherre Ikoit kunde wända sig til Hans Majit sjelf, sa kommer detta ämne nu at förfalla. Högloflig? Ridderstapct och Adeln atskilldes klockan half til 8. In 6äem krotocolli A. 6. Lilvsrstol^s. 44Z Fredagen den rg.
Men inseende det på en gäng löjliga och pinsamma i dessa tvenue kroppars fall efter det tysta arbetet med delningen af giftet, hvilket den gamla betraktar stel och tigande, lät direktör Collin pjesen sluta med de fru Raquins ord vi ofvan citerat. Man skall möjligen finna ett dylikt tilltag temligen djerft, men vår tro är, att livar pjesen än gifves, kommer exemplet att följas. Dramats slut skulle annars förstöra den verkan, det föregående utöfvat på publiken och komma de flesta att tänka på de forna röfvar-dramerna, i hvilka en dylik slutscen förefaller naturlig. Sådan är dramatiseringen af romanen » Thérèse Raquin ». Alla slipprigheter äro borta, det hela handlar visserligen om ett äktenskapsbrott och ett mord, men i huru mänga moderna pjeser, synnerligast de franska, är icke detta fallet? Skilnaden mellan detta dramatiska alster af realismens hän-syuslösaste kämpe och öfriga moderna sededramer ligger endast deri, att Zola skildrar brottets verkan på brottslingarne sjelfva, medan de andra mer eller mindre fästa sig vid den ställning, pjesernas hjeltar och hjeltinnor genom brottet komma att intaga till sina medmenniskor och till det sociala lif, de för-öfrigt röra sig uti. Och man måste medgifva, att de båda wnare akterna i » Thérèse Raquin » äro en mästerlig målning atdet författaren studerat och i romanen gifvit lif, helst öfver-sättuingen af hr Erik Thyselius synes preglad af en pietet mot författaren, som numera är allt för ovanlig för att icke blifva värderad. Vi hafva här och der antydt att återgifvandet af pje-sens olika roller fordrar helt andra krafter än dem, man vanligen består sig med inom landsortssällskapen, och utan öfverdrift kunna vi påstå, att om utförandet varit dåligt eller endast medelmåttigt, hade publiken säkerligen ej följt med till slutet, ty mera än någon annan pjes beror Thérése Raquins framgång på utförandet. De skiftande yttringarne af rädsla och samvetsqval skulle förefalla löjliga, och publiken fölle säkerligen i sömn under de första akterna, derest icke skådespelarne gjorde det bästa möjliga af sina roller.
Ny väg emellan Bodens och Bredåkers byar i Öfver Luleå socken 36,410: 5,425: 132 — Wester-Norrlands lån: Vägomläggning förbi Paraoch Strinnebackarna, norr om Angermanna-elfven, 5,710. 4,500: — Jemtlands lån: Yäg-omläggning öfver Grubbkälens skogstrakt, emellan Ostersund och Bergs socken, 47,270. 18,700: — Upsala län'. Vägomläggning mellan Barkarby och Tibble gästgifvare gårdar, på Almarestäks-landet 804: 2,500: — Stockholms länl Vägomläggning från Stockholm, förbi Länna och Forss, till Walla gästgifvaregård 5,243. 10,470: — Dito emellan Södertelje och Pilkrogs gästgifvaregård 4,320. 7,680: — Westerås län'. Vägomläggning å stora bergslags-vägen vid Forssens backe, i Romfartuna socken, 972. 294: 16. Dito dito dito vid Ansta och Näsbackarna, i dito, 612. 1,300: — Orebro lån: Vägomläggning emellan Loka och Källmo gästgifvaregård i Carlskoga socken, till socknens rågång, 9,873. 5,900: — Ändring i vägomläggning inom Grythytte socken, på samma väg, från socknens rågång, 2,875. 1,166: 32. Vägförbättring genom chaussée öfver Hammars stora sund 900. 45,000: — Nyköpings lån: Vägomläggning vid Wammelsbackarne, emellan Ramsta och Flens gästgifvaregårdar, 6,588. 2,575: — Wermlands lån: Vägomläggning från Långbans-hyttan till Gräsås, i Filipstads bergslag, 24,150. 22,500: — Jönköpings län: Vägomläggning emellan Elgaryds och Sandsjöryds gästgifvaregårdar 8,792. 7,000: 133 — Linköpings lån:
Jemte det Herr Schwan till stöd för detta förslag åberopade det särskilda anförande, som Herr Presidenten Skogman hos don år 1839 nedsalta lullkommitléen afgifvit, anförde han vidare, att dessa tull-lindringar uppmuntrat till en föga lönande export och till en import, oftast större än behofvet Bevillnings-Utskottcls Betänkande, 3. 5 och dyrare, än om den skett på naturlig väg, hvilket förhållande genom uppgifna exempel närmare utreddes, äfvensom att ändamålet med dessa tull-lindringar, Svenska sjöfartens uppmuntran, numera förfelades, sedan äfven Engelska fartyg åtnjöto lika förmåner; och ansåg Herr Schwan, att dessa tull-lindringar borde successivt med '/aidel årligen minskas, på det importen under sista året af deras tillvaro icke skulle alltför mycket uppdrifvas; — och inom Hedervärda Bondeståndet af Johan Jacob Rutberg från Norrbottens län, sorn hufvudsakligen på enahanda grunder, hvilka af Herr Schwan blifvit anförda, tillstyrkte, att ifrågavarande undantagslagstiftning, såsom nu mera ändarnålslös och snarare skadlig än gagnelig, mätte alldeles upphäfvas; hvaremot Herr L. Bergman uti särskild hos Borgareståndet väckt motion förordat lull-lindringarnes bibehållande, men för den händelse, att Herr Schwang förslag blefve antaget, såsom nödvändig följd deraf tillstyrkt en mot tull-lindringen svarande nedsättning i införselstullen å rått socker, alla slag, kaffe, tobaksblader och stjelk samt de flera råämnen och kryddor, hvilka vanligen från aflägsnare länder införas. Sedermera har Kongl. Majit uti
1849 sjövägen till Basra, och öfver Aleppo, Damaskus, Beirut till Alexandria och Kairo, der han ändteligen med i hög grad nedstämdt lynne sade orienten farväl i medlet af juni 1849. I öknen utanför Damaskus råkade han ut för röfvare, som fråntogo honom allt, till och med kläderna, men återgåfvo dock sedermera det mesta af rofvet; dervid gingo dock hans under resan gjorda anteckningar förlorade, till oersättlig skada för vetenskapen. Sedan nu hans värf i orienten var fullbordadt, reste Wallin hastigt tillbaka genom Europa, öfver Triest, norra Italien, Gotthardsberget i Alperna, Schweitz, Rheinländerna och Belgien till London, der han lyckligen hamnade den 1 okt. 1849, och qvardröjde öfver hela vintern, för att i Londons rika samlingar ytterligare förkofra sitt kunskapsförråd angående orienten. Der fick han också rikligt erkännande af de lärda för sina litterära förtjenster. Slutligen hamnade Wallin i juni 1850 vid hemlandets kust, just då promotionshögtiden firades i Helsingfors och således en stor mängd landsmän från alla trakter hade samlats hit, alla nyfiket välkomnande den berömda resanden. Ty Wallins resor voro ingalunda obekanta för allmänheten under hans bortavaro, ej heller blott af lärda uppmärksammade; tvärtom hade nästan hvar och en läskunnig med det största intresse genomläst de ufdrag ur hans bref, som flere tidningar meddelat, och Araben Wallin var på den tiden i hög grad populär. Under hans bortavaro hade professionen i orientaliska litteraturen blifvit ledig, derigenom att prof. Geitlin fått transport till professionen i biblisk exegetik; Wallin ansökte således denna tjenst, utarbetade till större delen redan i London sitt specimen, och utgaf det om hösten 1850. Han var enda sökanden och utan jemförelse den mest meriterade inom hela norden till en sådan befattning; han utnämndes till professor den 1 jan. 1851 och hans befordran blef här kunnig just de dagar, då universitetet firade en fest till minne af H.K.H. dåvarande thronföljarens 25-åriga kansleriat.
Bränvintbrånningsr edskap, inlösen och försäljning af » 11—12. Bränvinskontroll-byrå, Civil-departementets, redovisning af » 241—242. Bränvinstillverknings-kontrollen, kostnaderna för » 10—11. Se reservationen å sid. 254. Byggnader och reparationer, anslagen till » 52—54. Byggnadsmedel, Stockholms slotts » 149—150. Böda skogs-skolas räkenskap » 33—34. Bötesmedel, General-landtmäteri-kontorets » 37—38. Cellfängelse-byggnader, anslagen till » 119—120. Cellfängelserna » 120 — 121. Central-byrån, Statistiska » 136—137. Civil-departementets Brånvinskontrollbyrås revidering... » 241—242. — expensmedelsräkning » 149. Bilagan litt. U. vid » 147. Civilstatens pensionsinråttning d 93. Bilagan litt. O. vid » 93. Dahlby kungsgård och stuteri » 124—125. Danviks hospital » 170—173. Depositionsräkningar, Ofverståthållare embetets » 145. Revisionsberättelsen ■ Utlåtandena. Depot, Flottans, i Göteborg sid. 88—89. Disciplin-kompaniet » 114. Bilagan litt. Q. vid » 115. Drottningholms broars arrendemedels fond Drottningholms och Svartsjö lustslotts rä- » 18. kenskaper » 154. Drottninghuset » 173-174. Döfstummas och blindas institut » 238-239. Ecklesiastik-verk, Lappmarks, fonden för » 17—18. Ekvirkesförrådet i Karlskrona ... » 89—90. 315- Elektriska telegrafverket » 84-87. Elementarläroverken, anslaget till » 11.
Vill man således låta nya elementer ingå, då måste det vara en oafvislig pligt, att tillförsäkra dem icke blott möjligheten att ingå, utan full visshet derom, likasom man ock måste tillförsäkra de förra elementerna att de fortfarande behålla den rätt de egt. Då nu föreliggande förslag icke i detta hänseende Iemnar några garantier, anser jag det böra förkastas, ehuru jag på samma gång beklagar; att Utskottet uppoffret de nya klassernas rätt för sin egen idé om de allmänna valen. Om detta förslag varder förkastadt och derigenom nya klasser ännu för en tid varda uteslutna från representationen, dr det således icke Preste-Ståndets skuld, utan deras, som föreslagit ett sätt, hvilket visat sig vara oantagligt.» I denna reservation hafva Herr C. G. Reuterskiöld och Herr Ivontrakts-prosten E. M. Tegnér instämt; hvarjemte Herr Friherre J. G. Paykull och Herr Doktor J. Collén förklarat sig instämma i reservationens hufvudsakliga syfte. Herr Professor N. II. Selander bar tillkännagifva, att han icke varit i Utskottet tillstädes, då beslutet fattades. Stockholm, tryckt hos Sam. Rumstedt, iSfiO, KonstitutionsUtskottets Memorial N:o 39. 1 N:o 59. Ank. till Exp.-Utsk. den 21 Juni 1860, kl. 12 midd. Memorial till Rikets Ständer, med voterings-proposition, rörande del uti Konstilutions-Ulskoltets Memorial N:o 13 afgifna förslag till ändring i U och 12 §§ Regerings-Formen.
Idun meddelar för öfrigt så vidt möjligt alla slags upplysningar och svar å ingångna förfrågningar, intager alla slags annonser, som beröra familjekretsen, såsom förlofnings-, vigsel-, födelseoch dödsannonser, annonser om lediga platser inom familjen m. m. dylikt. Idun vill sålunda blifva ett verkligt och nyttigt föreningsband familjerna emellan samt en praktisk och tillförlitlig rådgifvare i allt, som Jean intressera fruntimmersverlden. af Wirsén. Idun har redan förvärfvat sig flere framstående medarbeierslior, bland hvilka må nämnas fruarna Mathilda Langlet, Eva Wigström (Ave), Elna Tenow (Guido) och Cecilia Holmberg, f. Bååth, samt fröknarna Mathilda Roos, Clara Smitt m. fl. Idun synes redan hafva väckt det lifligaste intresse bland qvinnorna i alla delar af landet, ty tusentals reqvisitioner å båda profnumren ingå. Idun har ock inom hela den svenska tidningspressen rönt det välvilligaste mottagande. Idun gifver slutligen alla sina prenumeranter utan vidare kostnad med sista numret i hvarje månad en med goda bilder och god text försedd fullständig Modetidning med mönsterbilaga. Och dock kostar tidningen endast 1 krona för hvarje qvartal, postarvodet inberäknadt. Idun tillhandahålles i landsorlen endast genom postverket, i hufvudstaden genom redaktionen, Stadspostens hufvudkontor (Klara v. kyrkogata 3 A), de större boklådorna och tidningskontoren. Idun säljes ej lösnummervis annat än i och för kompletteringar. En hvar, som vill hålla tidningen, har att å något af nyssnämda ställen i förskott erlägga 1 krona för hvarje qvartal. I landsorten boende böra å närmaste postanstalt uppgifva namn och adress samt erlägga afgiften. Idun önskar damerna till sist en i alla afseenden god jul samt hoppas att under det kommande året återfinna dem samtliga såsom tidningens läsarinnor! Dröjen derför ej att prenumerera! Med utmärkt högaktning Redaktionen. BÄT " Ärade läsarinnor, arbeten för spridningen af eder tidning! Han ser den kära kinden Få helsans vackra glöd. Tänk, att så tungt hon armen Mot honom stöda nänsf.
4:o att till tolf Stifts-inspektörers aflönando ett anslag må a Åttonde Hufvud-titeln ställas till Kongl. Maj:ts disposition, utgörande tjugufyra tusen (24,000) Hulr Runt. Bill. lill R St. Bet. M 19. 5:o att Utskottets förslag om inrättandet af ett Öfver-inspektorat, med dertill föreslagna öfverdrifna arfvode och rese-ersättning, malte, såsom öfverflödigt och onyttigt, afslås; anseende jag äfven den föreslagna förhöjningen i Grefve Rudenschölds rese-anslag alldeles obehöfligt. 6:0 att i öfrigt alla af Utskottet tillstyrkta dispositioner å den ifrågavarande andel af skydds—afgiften, såsom: a) till seminarier; b) understöd för lärare-lärlingar eller biträden; c) till seminarii-elever; och d) diverse ändamål; såsom samtligen tillhörande stats-anslagets bestämmelse, matte afslås. Hvad jag här vågat föreslå, grundas på den stadgade öfvertygelse, att så länge folkskole-lärarne lemnäs så vanlottade som de nu äro, måste folkskolan komma att lida och undervisningen blifva vanmäktig att uppfylla sin bestämmelse. Då vi vid denna Riksdag sökt uppfylla anspråken af Statens alla embetsoch tjenstemän på förbättrade lönevilkor, skulle det vara smärtande om Rikets Ständer åtskiljdes, utan att hafva uppfyllt skyldigheten, att söka för landets församlingar underlätta möjligheten till att motsvara de billiga och ringa fordringar på enahanda förmån, som skollärarne böra kunna vänta behjertade.» STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1857. Sammans. Stats-, Bev.- samt Allm. Besv.- ock Ekon.-Utsk. Utlåtande N:o 20. 1 Ank. till Exp.-Utsk. d. 19 Sept. 1857, kl. 7 e. m. Sammansätta Stats-, Bevi/lningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, i anledning af väckt motion oiii beviljande af pension ål Gref ve Thorsten Rudenschöld.
N.-o, S\ skade tillgångav känbar, alt hittills fortfara, Dea till Kongl. Majit. af Comitera/fe för Salpeter-ärendena nyligen aflemnadu underdåniga berättelse, om Salpeter-hand teringens närvarande tillstånd, vitsordar det ofvanberörde förhållandet dermed, äfvensom, den välgörande verkan på denna handtering» förkofran sistnämnde anstalt medfört, och då Kongl. Majit nu till Pukets Ständer öf-, Verlemnar samma Berättelse med tillhörande förslag öfver Salpeter-fondens årliga inkomster och utgifter, har Kongl. Majit, rörande de af Comiterade derutinnan i öfrigt framställda ämnen, velat lii kols Ständer till kännedom och öfvervägande följande i Nå% der meddela: Som någon, kostnaden motsvarande, fördel af Salpeter-handteringens bedrifvande i Elfsborgs, Carlstads, Stora Kopparbergs, Gottlands, Hallands, Malmöhus samt Götheborgsoch Bohus Län ej mera är att förvänta, har Kongl. Maj:t Nådigst redan bifallit, att Salpeter-SjuderLStaterue i dessa Län må upplösas på sätt och med de vilkor, så i afseende på den dervid varande personal, som på levereringen af den Salpeter, hvilken hädanefter i berörde Län kan blifva tillverkad, sorn Comiterade i underdånighet föreslagit; hvarjemte Kongl, Majit tillåtit Comiterade, att, i händelse närmare utrönta förhållanden skulle kräfva en Kongl, Maj-ts Nådiga Propos. N.o 5* *j annan reglering af Salpeter-Sjuderi-Staterne i Rikets öfriga Län, dertill ined underdånigt Förslag inkomma. Beträffande åter den, enligt Comité-! rades underdåniga anmälan., i Salpeter-fon-* den uppstådda minskning af omkring "-3,<x>,a R:dr årligen, tillkommen på sätt Comité-, lade utredt, och de till Fondens åtoruppLjelpande jemväl af Gomiterade angifne ut-. Vägar, så nar Kongl. Majit vid
Då emellertid slika olyckor kunna inträffa utom riket, och det ofta händer, att manskapet på det förolyckade fartyget derute vinner anställning å annat fartyg, hvarigenom möjligheten att hos Svensk domstol söka rättelse i en af befälhafvaren uppgjord, möjligen lagstridig liqvid, uti hvilken innestående hyra upptagits såsom förverkad, för manskapet försvåras, synes det vara lämpligt att här stadgades ett tillägg i syftning att Svensk konsul å stället borde i första hand utreda frågor af detta slag.» § 61. Justitierådet Naumann anförde: »Det är bekant att i vårt fädernesland en så kallad nationalafgift blifvit af de handlande och skeppsredarne uppburen för att bekosta skeppsbrutet och sjukt sjöfolks hemförskaffande till fäderneslandet; att, sedan denna upphört, en så kallad nalionalkassa blifvit i Stockholm inrättad med samma syfte under dervarande Sjömanshus-Direktions inseende och med Reglemente utfärdadt af Kongl. Kommerse-Kollegium den 24 Januari 1772, der utinnan detaljerade föreskrifter meddelas i ämnet. Jemväl i några andra städer kommo sådane nationalkasse-inrättningar till stånd; i de flesta åter förklarade köpmännen, att hvarje gång något dem tillhörande fartyg förolyckades utrikes, ville de sjelfve å egen bekostnad besörja om hemförskaffande af sina sålunda skeppsbrutna besättningar. I anledning häraf utfärdades cirkulärer, hvarutinnan skeppsredarne anbefalldes att, vid sina fartygs utsändande till utrikes orter, förse skepparne derå med kreditiv på säkert utländskt handelshus, för att å samma kreditiv, vid timande olyckor och strandningar, genast kunna upptaga nödiga penningar till förolyckade skeppsbesättningars underhåll och hemförskaffande; och skulle det åligga de städer, hvilka i den Stockholmska nationalkassan icke ville deltaga, att i fall något af deras sjöfolk, som med sådant kreditiv icke blifvit försedt eller detsamma förlorat, skulle förolyckas, ofelbart af egna medel ersätta och betala alla de förskott, som agenter, kommissarier och konsuler blifvit föranlåtne att till sådant sjöfolks räddande och hemförskaffande åvägabringa.
Sif ^prejlerfFapet mä enbafl orbinarie eder tjenjlfårrdttanbe ^aflorer funna bertill fororbnas, bmilfa be^utom afltib fjelfwe bora bermib mara tidfldbeö, eller i fitt ftdde baf* ma bertta utfett någon af gorfamlingenö ^reller; men dr 9?afIor enfam 44 Strf. III. §. §. 42—44* §)re|l, ocb laga förfäa binbrar bans infldflelfé,. rad ban foga ben anflalt, att annan perion tiflfldbeSfommer, forn, meb spafiorS anfvar, ur ben mebforbe husförhörsroten mebbelar aa ben upplpSning, forn lagligen fan dflaS.. §• 4?s SJleb Mantals* 0$ ©lattjlrifning i ©ledholm och ®ötbeborg för* bdfleS efter bvab fdrflilbt beröm fiabgas,. §• 43* .konungens SefaflningSbafvanbe flan om Mantals* ecb ©fattflrif* ningarne tibigt utfdrba fdbane ilungörtlfer, forn för Sanbet utfdtta uti bvilfen orbntng befamma hvarje bag pd för» ener eftermibbagen förrdt. isae-, famt att ben, forn inom frebje timman frdn ben tib, bd förrdttnin. gen, enligt d?ungörelfen, dr befldmb att hörjås, ftg idé infldfler, dr tia böter förfallen; hvarförutan j?ungörelfen bör innehålla tpoliga föreffrif» ter för be ©fattflplbige om be uppgifter tia Mantalsocb ©fattflrif» ning, forn enligt görfattningarne ocb benna 23evianingS,@tabga af bern, fiola aflemnas. §0. 44».
Spens, Carl Gustaf: Till största delen förekommen af Gr. Anckarsvärd, anmälte jag mig efter det Frih. Åkerhjelm yttrat sig. Det kan ingen fullkomligare än jag inse den stora viglen af detta mål, och önska, att det skulle kunna till Utsk. remitteras, att remissen skulle bära frukt, och dessa frukter helsosamt njutas af en hel kedja af generationer. Men sedan jag hört en Konungens rådgifvare yttra, att Konungen icke ansett sig böra framlägga något lagförslag i detta ämne, och således vunnit stadga för den öfvertygelse, som jag trott mig hemta från titeln på skrifvelsen; så kan jag icke nu annat än för formens skull prote - Den 1a Februari e. ra. stera, i likhet med flere värde talare, mot remiss till Utsk. för behandlingen af sjelfva ämnet, innan någon särskild ledamot af Ståndet har upptagit Fattigvårds-comiteens betänk., sorn sin enskilda motion. Det står nemi. i 48 § Riksd.Ordn,: "föredragningsämnen äro dessa och inga andra: 1:0 Ko nungens propos:r, sorn å Rikssalen, eller sedermera under riksdagens lopp, blifvit till Stånden eller StatsUtsk. öfverIrmnade;” ali delta icke är någon propos., är först genom titeln gifvet, sedan genom innehållet, och nu slutligen genom ett Statsråds förklaring. Der står sedermera: ”2:0 mål, sorn genom prot:s-utdr. eller depuiationer från MedStln communiceras. Detta är icke har händelsen, "ho Utsktns betänkanden och förslag.” Detta är icke heller bär händelsen. Slutligen står det: ”4:o motioner, gjorda i plena af någon vid riksdagen då närvar. Ståndets ledamot.” Detta är således den enda formen, hvarunder detta mål kan komma att remitteras till Utskott. Hr Hjerta, Lars:
Innan Utskottet meddelar sitt yttrande i ämnet, Bör Utskottet här införa: den åberopade underdåniga skrifvelse», hvilken är af följande lydelse: ”1 anledning af gjord framställning, hafva Rikets Ständer fästät upp märksamhet på den olikhet, som vid domstolarne eger rum derutinnan, alt parter vanligen återfå från Kämners-Rält, Härads-Rätt och Lagmans-Rätt deras i original dit ingifna handlingar, men icke från Rädstufvu-Rätter, i mål, der dessautgöra andra instanlien, eller från Hof-Rätter oell ÖfverRäller; ocli sorn Rikets Stander finn» billigheten deraf, att, sä vidd med bibehållande af nödig säkerhet och ordning kan förenas, part må kostnadsfritt återbekomma sina till domstol ingifnarättegångs-liand 1 ingar, hvarvid Rikets Ständer dock, med afseende dels å andra partens stundom derunder beroende rätt, dels ock å skyldigheten för Ilofoell Öfver-Rätter,. a tits,• i 6 Lag-Utskottets Betänkande, N-o 14. mål, som derifrån till Eders Kongl. Majit fullföljas, insända emottagna handlingar, anse vissa undantag och inskränkningar böra vid ifrågavarande tillåtelse fästas; hafva Rikels Ständer, som tro nödig öfverensstämmelse uti lagstiftningen påkalla, att föreskrifterne jemväl till Justilias-Revisionen utsträckas, härmed skolat hos Eders Kongl. Majit i underdånighet föreslå följande stadgande: att part skall vara berättigad att från Rådstufvu-Rätt, så snart samma Rätt genom dom eller utslag antingen hufvudsakligen pröfvat iler anhängigt mål eller annorledes skiljt detsamma ifrån sig, men uti concurs-mål ej förr, än domen vunnit laga kraft: från Hof-Rätt eller annan Öfver-Rätt, sedan uti derstädes anhängigt mål dom eller utslag af omförmälda beskaffenhet fallit och laga kraft derå kommit, samt från JustitiaeRevisionen uti derstädes bevakadt och afgjordt mål, äfvensom från Executions-säte i ärende, som der varit anhängigt, — kostnadsfritt återfå de af samma part ingifna protocoll, utslag och andra handlingar af sådan beskaffenhet, att hufvudskrift dertill hos vederbörande embets-myndighet finnes att tillgå; ankommande på vederbörande domstol eller executor att pröfva, huruvida andra handlingar, än de nu omförmälda, måga uppå partens begäran honom återställas eller icke, samt i förra fallet, huruvida återlemnandet må ske emot bevittnad afskrift eller derförutan.”