Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hafva två eller flere i samråd beslutit verkställandet af något brott; då skall hvar som i den stämpling deltagit och vid brottets utförande när varit eller, före eller vid utförandet, gerningen främjat, eller efteråt gerningsmannen tillhandagått, straffas sorn voro han sjelf gerningsman. 6 §. Har deltagare i stämpling ej vid brottes utförande när varit, eller det främjat eller gerningsmannen tillhandagått, såsom i 5 § sägs; straffes efter 4 §, der han ej anstiftare är och förty efter 1 § straffas bör. 7 §. Underlåta föräldrar, fosterföräldrar eller andre uppfostrare, eller förmyndare, att från utförandet af brott, hvarom de vetskap ega, hindra den, som under deras vård och lydnad står, när det utan angifvelse till åtal ske kan; varde straffade efter 4 §, dock högst med ‘ängelse i sex månader, der det ej skett för egen vinning. 22 ExpeditionsV Is k o! tets Färsta p till underd. Skri/veise. Htir annan, än de personer, sona i 7 § nämnde äro, vetat, brott, deraf någons lif, helsa, frihet eller egendom i synnerlig fara sattes, å. färde vara, och underlåtit att det i tid, så alt faran afvärja» kunde, upptäcka, när det utan angifvelse till åtal ske kunnat; varde ock han straffad såsom i 7 § sägs. 9 §. Nu har någon, utan att hafva sådan del i brott, som förr sagdt är, sedan brottet tiinat, med vetskap derom gått den brottslige tillhanda, såsom att han hulpil att honom dölja, eller varit behjelplig till hans flykt eller till döljande af görningen eller till undanrödjande af bevis derom, eller emottagit, dolt, köpt eller föryttrat gods, sorn genom brottet åtkommet var, eller besörjt omarbetning eller förändring deraf; straffes, efter som brottet var till, med fängelse i högst sex månader eller böter; liar det skett för egen vinning, och är brottet med straffarbete öfver åtta år eller svårare straff belagdt; då må till straffarbete i högst två år dömas. 10 §.
Under sådane förhållanden kan jag ej finna, att det blir af serdeles vigt örn den eller den Ledamoten pitter bredvid oss. Tvärtom känner jag en till-, fredsståilelje då jag uppstiger i denna försam - Deri 24 Januarii, ST ling, att linna den till största delen sammansatt; af personer som blifva oberoende, antingen den eller den sitter bredvid dem. Jag går vidare att besvara hvad hår blifvit yttradt, och jag tror ej att om vi dela oss i 5o delar, dessa 5o delar kunna anses så^om Utskott, då Lagen bestämdt sagt, hvad som år Utskott, och då Utskotten i Lagen nåinnas vid namn. Ej eller kan jag finna den satsen grundad, att för det jag ej får deltaga uti en eller annan del af en sak, jag ej heller skulle få taga någon del uti de yttersta ramificationerne deraf, 18 §. uti Riksdagsordningen innehåller just ett exempel af denna beskaffenhet, då den iladgar, att personer af någon annan främmande låra, ån den Reformerta, ej kunna vara Riksdagsmän; men deremot valrätt andra christne trosförvanter icke förvågras. Således får en Catholik t, ex. icke vara Riksdagsman, men vål välja Riksdagsmän. Således kan jag ej annat förslå ån att de i 41 § nämnde personer ej få vara Efectorer, men vål deltaga i val af Electorer. Pet år möjligt att jag misstager mig, men jag styrkes i denna tanka så mycket mer, sorn det i den nämnde §. just står i val till TJtskottnLedar nöter ock icke blott i val till Utskott. Så åtminstone förefaller det mig efter min känsla* Friherre Boije: Sedan Herr Grefve von Schwerin nu gjort rätt åt min uppfattning af hans motion, drar jag icke i betänkande att fö. reslå det sått att komma ifrån discussionen, sorn ligger i rak slutföljd af sjelfva motionen , Qch som tillika synes mig så lätt. Herr Gref-; 9*
Långpraktik behöfves ej, förrän man finner, att det ställer sig för dyrt att enligt Fru Annas matsedel gifva tjenarne » fläskkorf med kroppkaka, makaroner, bruna bönor samt stekt hafregrynsgröt », isynnerhet om hushållet består af 5 å G drängar och dito tjenarinnor. På morgnar och eftermiddagar gifveskaflé. Dopp endast söndagsoch helgdagsmorgnar. Till frukost under vintern, söckendagarna, stekt sill eller strömming, kokt potatis och mjölkvälling, men om sommaren mjölk. Söndag: frukost, presssylta med potatis samt mjölk. Middag: färskt eller salt kött, fruktsoppa, om qvällen, ugnspannkakor, lingonsylt samt mjölk. Pannkakorna gräddas, under det middagen anrättas, och värmas sedan till qvällen. Till frukost och aftonvard gifves alltid till hvarje tjenare en skifva smör, om vintern bytes hvar ADNAN gång med istersmör. Måndag middag: stufvade gröna ärtor och vattlagd sill, stekt I panna. Köttsoppa, kokt af spadet å köttet sedan föregående dag. Tisdag middag: fläsk och potatis samt någon soppa. Onsdag middag: kabiljo eller annan fisk, vintern kål, sommaren mjölk. j 4 8 ' V E W E N. Bland de mycket talrika medarbetarne äro FLERE AF LANDETS BÄSTA PENNOR. TidningeD, som har ett VÅRDADT INNEHÅLL, lemnar dessutom INTRESSANT och OMVCXLANDE L Ä S N I N G FÖR FAMILJEKRETSEN, för hvilken den under de långa vinterqvällarne blir MYCKET VÄLKOMMEN. Den 1 Dec. börjas NY, INTRESSANT FÖLJETONG. Tidningens pris FÖR HELT ÅR är E N D A S T 3 K R O N O R (1 ÖRE PR NUMMER), hvartill kommer postafgiften, 60 öre. PÅ PROF lemnas den nya tidningen UNDER BCCEMBCR för E N D A S T 1 5 ÖRE (för 24 nummer! ), hvartill kommer postafgiften 20 öre.
Decimal - räkningens införande, och till försäljandet af hö och halm efter pundning, inkom i September 1789, men uppsköts till afgörande, och hvilade sedermera till samma tid i*o6, da deröfver infordrades Kammarldergsoch Commerce-Colleciernes underdåniga utlåtande, hvilket afgafs i slutet al 1819, omfattande äfven flere under tiden vid Riksdagarne väckta och framstalda frågor, rörande dels utfärdandet af en ny förordning örn Mått, Mål och Vigt, dels vissa Stadganden till undant ödjande af missbruk vidderas justering, dels ock Pyndare» begagnande i hergsmanna-Rörelsen, Med afseende å de i målet yppade skiljaktiga meningar, beslöt Kongl. Majit under den sG8 Skrifvelse om en Förf åtin. om Mål och Vigt. 16 Januari 1 8 -22 , att remittera Handlingarne till Vetenskaps-Akadamien, som egde att författa och i underdånighet insända förslag, till en för» nyad Allmän Förordning angående Mått, Mål och Vigt, hvarvid dock mindre borde sökas en fullkomligt vetenskaplig noggranhet, än hvad som i tillämpningen medförde största redighet och lätthet. Sedan Vetenskaps - Akademien inkommit med berörde utlåtande och förslag, befalde Kongl. Majit, den 11 nästlidne December, att detsamma skulle genom Akademiens försorg af trycket utgifvas, samt ärendet derefter vid instundande Riksdag till Riksens Ständers pröfning öfverlemnas ; hvarjemte Kongl. Majit i Nåder uppdrog åt Akademien, att föranstalta den af henne projecterade undersökning, för att i Svenska Decimal-tum bestämma längden af den pendel, som under någon viss Svensk orts latitud fullbordar hvarje slag på en secund, samt utröna vigten af en bestämd Cub. vatten i 100 delar af vigtens enhet.
Det är liksom ansåge man, på sätt jag förra gängen yttrade, en vaccination med latin behöfdes för att göra ynglingar till folk. Det ligger en sådan öfverdrift i detta påstående, att jag ej inser harti någon kan tro på, eller yrka att det skall läggas till grund för ett lagstiftande bebeslut. Jag hoppas och förmodar, att R. o. Ad. ej fäster sig dervid utan att Ståndet täcktes antaga det förslag till ordalag, hvilket jag tagit mig friheten framställa. De äro något lindrigare än Utsk:s, hvilka på sätt jag redan uttryckt, torde hafva gått för nära sjelfva organisations-frågan. Hr Gripenstedt, Joh. Aug.: Dä åtskilliga talare här yttrat den sats, att Ständerne icke hafva rätt att bifoga några vilkor vid sådane anslag, som omfatta organisationsfrågor, sä anser jag mig pligtig förklara, det jag anser Ständerne hafva denna rätt. Jag tror likväl att de icke ofta böra begagna densamma; att det icke ar lämpligt, men att det är deras rättighet, det mäste jag erkänna. Jag anser nemi., att ett sådant vilkor, framställdt af den Statsmakt, som äger alt bevilja anslaget, betyder, såvida vilkoret afviker från en Konungens propos., ingenting annat, än att Ständerne hafva afslagit d. K. propos:n, men beviljat ett anslag för ett annat ändamål, som är uttryckt medelst detta vilkor. Således, i det fall att Ständerne medelst vidfogande af ett sådant vilkor, afslå ett anslag för sådane skolor sora K. M. föreslagit, men deremot bevilja medlen för sådane skolor sorn de medelst vilkoret specificerat, kan jag icke finna att Ständerne öfverträdt sina rättigheter. Jag får ånyo erinra, att jag derjemte tror, att Ständerne ej böra ingå i sådane speciella organisationsfrågor ty de äro dertill föga vuxne, utan af en tanka att vinna ett godt mål, böra öfverlemna detta ät K. M.
S. Dooredrogs a nyo och aterförwistes, i anledning af stedde anmärkningar, Bewillnings/Utstottets insände Förstag till ny Författning om stämplade Pappers - afgiften. Ot supra. Lx protocollo, kerfström. Utdrag af Wällöf!. Borgare-Stän-ets protscoll, hället wid Urtima Riksdagen t Orebro den 24 Julik 1812. S. D. 8örehades ytterligare Stats - Utskottets afgifne betänkande om Riksgälds - Contoircts enstildta samt dest och Stats - Werkets samfäldte Penningebehof till grund för Bewillningens bestämmande jemte Banko, Utstottets infordrade yttrande öfwer de Den 24 Julik. so»? de deri förekommande Banco, Werket rörande ämnen. Borgare-Ståndet fann för godt att gilla nemnde Utlatanden, under det förklarande, akt Ståndet ansäge detta bifall icke lägga hinder i wägen för Ståndet, att framdeles under denna Riksdag yttra sig, huruwida i händelse ester ett eller annat ars förlopp det skulle wisa sig, att Stats-intrademe, jemte den nu atagne Ordinarie och Extra Bewillning kunde lemna någon tillgång utöfwer te bestämda anslagen, detta öfwcrstott da ma leda till Bewjllningens nedsättande eller till andra behof anwandas. klt supra. Lx krotocollo, I. ^s. Lerjström. Utdrag af Wällöf!. Lsrgare-Sranders prsrocoll, haller wid Urcima Riksdagen i Orebro den 24 Julii 1812. S. DI-Iti ankommit Protocolls-lltdeag förmälde Lag »Utskottet sig ej kunna widare utgöra wid den af Herr Cvmmerce-Nadel Santesson wäckte och den rz:de i denne manad härifrån ater remitterade fraga om förpantning af Fast Egendom, sedan de öfrige Stånden deruti sig utlåtit samt godkändt Utskottets afgifne Betänkande; wid hwilken beskaffenhet
Jern och Stål, per skålpund, 8 öre; ”Andra slag”, per skålpund, 12 öre; I öfrigt lika som Utskottet föreslagit. Trävaror: Rubriken: ”Stäfver, Laggoch Botten-, alla slag”, återremitterades med anmärkningar. Vaniar: Andra slag, per skålpund, 1 R:dr 50 öre intill 1859 års slut; sedan 1 Riksdaler; Vax, alla slag, per skålpund, 10 öre; Väfnader: Helsiden: Felb och Plys, per skålpund, 2 R:dr; Andra slag: Guldoch Silfvertyg derunder inbegripne, per skålpund 7 R:dr 50 öre intill 1859 års slut; sedan 6 R:dr; Halfsiden: Andra slag, per skålpund, 5 R:dr 75 öre intill 1859 års slut; sedan 3 R:dr; Bomulls: Oblekta och ofärgade, per skålpund, 50 öre; Blekta eller färgade, per skålpund, 80 öre; Tryckta eller pressade, per skålpund, 1 R:dr; allt likaledes intill 1859 års slut; sedan 40, 70 och 90 öre, såsom Utskottet föreslagit. 526 Prot.-Utdrag den 16, 19 och 21 September 1857. Zink, Tutanego och Spiauter: .^Oarbetad och i Plåtar, per centner, i R:dr. B. Tarif för Utförsels-tullen: Hvad Utskottet i denna del hemställt och föreslagit hifölls, med följande undantag: Tull åsattes: • Jern: Gjutet: Tackoch barlast, Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, ostämplade och oborrade, Hällar öfver 1 tums tjocklek,Ijemte lod och lödjor till vigter af större tyngd än 1 centner, per centner, 40 öre. G. Tarif för Kredit-upplaget och Transito-af giften: I afseende å denna fattades följande beslut: Rubrikerna:
— Pensioner till Embetsoch' Tjenstemän samt Betjente R:dr 28,271: 38. 8. — Betänka ndcn, N:o 331. 4^ Till Expectanter R:dr 24,43o: 45- 4* 0L'li får härvid till upplysning om det mindre belopp, som, i jämnförelse med Staten, blifvit till Ordinarie Aflöning utbetaldt, eller blott 263,719 R:dr 20 sk., ehuru uti Staten aflöningen är upptagen till R:dr 298,545, — nämnas, att sådant hufvudsakligen härrörer derifrån, att, enligt det för Lönförhöjningens beviljande i Nåder stadgade villkor, denne Lönförhöjning för de första sex månaderne af år 1826 blifvit öfverlemnad såsom Grundfond till den nya Pensionslnrättningen för TullTjeustemäns och Betjentes Enkor och Barn; och för hvilken Inrättning ett Reglemente äfven blifvit af K. M:t i Nåder stadfästadt. Dessutom har K. M:t till nämnde Inrättnings underhållande i Nåder behagat anslå 6000 R:dr årligen, ifrån och med 01-1827; hvaremot ifrån samma tid alla Pensioner till Enkor och Barn efter Tullverkets Embetsoch Tjenstemän samt Betjente komine alt utgå från den genom nämnde års anslag och genom delägarnes bidrag bildade nya Pénsionslnrättningen; och Tullverket således befrias från all utbetalning af Pensioner till Enkor och Barn. 2 §. Bilkoch Lots-Medel. Afgå: Afkortningar R:dr 2,280: 12.11. Arfvoden till Tjenstemännen vid Tull . ... ,3 ,o R:dr 46,9i3: 18. 4* 44 StatsUtskottets Till Räntekammaren lefvereradt: Afgå: Från år 1825 inbalanceras Belia II uingar och fordringar . 2042: 33. n. Afgå Öfverlefvereringar och Skulder 5i: 32.9. 1826 års Uppbörd.
» Hvarför tvekar ni? » » Det är kanske inte passande. » » Bah, passande! Hvem frågar efter det här! Människor, säger ni. Det finns j u knappt några på trakten, och hvad skulle det angå dem för öfrigt! Men det är så med er kvinnor. Ni ska ' alltid rådfråga samvetet först, om det är passande, vore än lusten aldrig så stark. Nå, ni har naturligtvis er fria vilja. Jag begär ingen uppoffring. Ja eller nej! » » Nåväl, jag följer med. » Knappt var detta sagdt, förrän Rolf med kraftig arm lyfte henne ned i båten, hoppade själf efter och sköt ut från land. Hur dumt var det ej, detta tvekande. Hvarför ej säga ett bestämdt nej genast, då hon ansåg det vara orätt att följa med! Hon visste, att detta nej skulle framkallat moln på hans öppna panna och fördystrat hans blick. Men hvad betydde det? Nu var dock öfverflödigt att reflektera däröfver. D e skämtade och skrattade och märkte ej ett lätt åkdon, som från motsatt håll på stranden närmade sig Videby. I vagnen satt Cecilia, körande med egen stadig hand sin springare. Hon svängde upp på gården och stannade framför trappan. Hon gick direkt in till Agnes. » Det var så förskräckligt tråkigt hemma i prostgården », började hon efter öflig helsning, » och därför kommer jag till dig för att äta middag. » » D u är välkommen, » sade Agnes leende. » Jag vill göra, hvad jag kan, för att roa dig. Rolf och fröken Smith skola ock säkert göra sitt till. För närvarande äro de väl ute, förmodar jag, hvar på sitt håll. » » Ja, de äro ute, men inte hvar på sitt håll. Jag såg dem just tillsammans ute på sjön. » » Nå, då komma de snart. Jag antar, att de sett dig komma. » » Visst inte! D e hade så muntert tillsammans, att de hvarken hörde eller sågo. Det kommer nog att dröja. » Det låg bra mycken spetsighet i tonen, men Agnes märkte det icke, eller låtsade åtminstone ej märka det. Efter en rundlig timme kommo de tillbaka, särdeles upplifvade af färden. Ingen af dem fäste sig vid Cecilias satiriska utfall med anledning af deras utflykt. Efter middagen blef fråga om, hvad man skulle roa sig med.
Att den grofva skogen äfven i Sibirien för några århundraden eller årtusenden tillbaka gått längre mot norr än nu, angifva kolossala i tundran funna anstående trädstubbar, och långt söder ut från yttergränsen behöfver man ej heller nu gå, innan man der ser flodstränderna bekransade med höga, grönskande, frodiga träd. Trädgränsen i Sibirien. Vid Boganida, efter Middendorff. Hjortron. (Rubus Chamæmorus L.). Frukt i naturlig storlek. Blommande stånd förminskade. Klimatet vid Måsö utmärker sig icke genom någon sträng vinterköld21, men luften är fuktig och rå nästan året om. Trakten skall dock vara ganska sund, på det när att skörbjuggen, i synnerhet under fuktiga vintrar, hemsöker befolkningen, så väl bildade som obildade, förmögna som fattiga, gamla som barn. Enligt uppgift af ett på stället bosatt fruntimmer botas mycket svår skörbjugg ofelbart af inlagda hjortron med rom. Några skedar häraf gifvas åt den sjuke dagligen, och en kanna af läkemedlet sades vara tillräcklig att fullständigt bota barn, som varit alldeles hopfallna af sjukdomen. Jag anför detta nya sätt att använda hjortronen, det gamla kända botemedlet mot skörbjugg, emedan jag är öfvertygad derom, att de framtida polarexpeditioner, som häraf vilja taga lärdom, skola finna, att detta länder till helsa och trefnad för alla man om bord, och att läkemedlet sällan ratas, om ej af allt för förhärdade nykterhetsmän. Tromsö. Fruholm. Vardö. Enontekis. I planen för detta arbete ingår att, efter hand som Vega framseglar, gifva en kortfattad berättelse om de mäns färder, som först öppnat den väg hon beträder, och hvilka sålunda hvar i sin mån bidragit till förberedande af den sjöfärd, hvarigenom vägen kring Asien och Europa nu ändtligen blifvit tillryggalagd. Med anledning häraf är det min skyldighet att till en början redogöra för den upptäcktsresa, under hvilken Europas nordspets första gången kringseglades, helst som berättelsen om densamma dessutom eger stort intresse såsom innehållande många märkliga upplysningar rörande de forna befolkningsförhållandena i nordligaste Skandinavien.
Jag har i det Memorial, som Herr af Stenhof afgif - 540 Den g Januarii. vit om Tullverket och Reorganisationen af dess Styrelse, funnit flera uppgifter och framställda förslag, som synas mig påkalla både Svar och Rättelse, öfverflödige, jag är öfvertygad derom, för det Utskotts åtgärder, till hvilket Herr af Stenhofs Memorial blir remitteradt, och som deröfver kommer att afgifva sitt yttrande, men som likväl torde kunna, ur en annan synpunkt, än Herr af Stenhof, omfatta det ifrågavarande ämnet, Då jag nu går att afgifva dessa upplysningar, att, under vissa hufvudpuncter, granska Herr af Stenhofs Memorial, och dervid foga de uppgifter, hvartill anledning gifves, tror jag mig, i förväg, böra förklara, att ingen mera än jag vet att vörda den rätt, som våra Grundlagar tillägga hvarje Riksdagsman, att göra Anmärkningar emot de administrativa Atgärderne; men att jag derjemte tror, att denna rätt, för att kunna bereda någon allmännytta, bör vara förbunden med skyldigheten å Administrationens sida, att besvara dess Anmärkningar, alt upplysa möjeliga misstag, att reda, stundom vid första skärskådandet, invecklade förhållanden. Genom en sådan Ärcndernes behandling beredes gemensam upplysning, och räkningen är då uppgjord på båda sidor. Likväl fordras dertill ännu, att ej endast egna åsigter, ej endast theoretiska beräkningar, utgöra omfånget och resultatet af sådana Anmärkningar. Då rättelse kräfves i hvad som är, bör ej vara tillfyllest, att med allmänna Den g Januarii. 541 skäl påyrka den: Ett bestämdt Förslag till den önskade nya Organisationen, ett oryggeligt System e för dess handlingssätt, bör med klandret stå i oskiljaktigt samband. Då vinner Anmärkningen i värde, då kan för den oväldige Åhöraren något afgörande omdöme beredas, och då upphör frågan, att endast vara en ordtvist växlande mellan ögonblickets intryck och glömskan. TullVerkets Räkenskaper revideras årligen af åtta dertill af Kongl. Majit utsedde Revisorer, hvaraf två af KammarRättens Ledamöter.
Man skall härvid finna, att det icke kan vara stort större risk att på tre namn, å särskilda lånedokumenter, utlåna 3,000 R:dr än att mot tre namn å ett enda dokument lemna enahanda summa; ty erfarenheten gifver nu vid handen att oftast ett enda kändt namn på en lånehandling betingar lånets bifall samt att vederhäftighetsbevis rätt ofta meddelas då utgifvareu känner den eria af de tre gäldenärerne fullt solid. Händer det härvid någon gång att den verificerande misstagit sig om denne, såsom fullt solid ansedde, persons verkliga vederhäftighet; så löper låneanstalton fara att förlora tro i stället för ett tusende Riksdaler, ty do tvänne medgäldenärerne skulle, hvar för sig, aldrig kunnat få vederhäftighetsbetyg, derest icke den tredje personen haft sitt namn på handlingen. Men om man än skulle nödgas medgifva att utlåning på ett i stället för tre namn, under öfvergångsperioden, skulle medföra en eller annan förlust för de allmänna låneanstalterna; så torde, å en annan sida, böra tagas i betraktande de stora fördelar som genom borgenssystemets afskaffande kunna påräknas för såväl det allmännas som det enskildas bästa, och ifall fördelarne skulle befinnas öfverväga olägenheterna; så torde en reform i detta afseende vara förtjent af lagstiftarens uppmärksamhet. Personer, som efter egna föräldrar och svärföräldrar ärft 25 å 30 tusen Riksdaler i fastigheter eller lösören, gå och gälla allmänneligen såsom välbergade Motioner i Bonde-Ståndet 1865. 483 och solida män. De inrätta sin hushållning och sina barns uppfostran med fästadt afseende på den afkastning de kunna beräkna af sina arfsmedel och sin verksamhet. De åtnjuta ofta, om icke obegränsad, åtminstone en högt uppdrifven kredit i allmänna affärslifvet. De äro hjelpsamma emot vänner och grannar samt göra dessa don tjernsten att lemna sitt namn under den ena borgensförbindelsen efter den andra.
L:son Samzelius, för de af honom vidtagne åtgärder med reparation af verkhusen vid Bruket under åren 1854—1856, hemställt att som Bruks-förvaltaren Samzelii nitfulla bemödanden för ordnandet och fortskyndandet af nedre och öfre verkhusens försättande i ändamålsenligt skick beredt Tumba Bruk fördelar, hvarför han destohellre måste anses hafva gjort sig förtjent af någon ersättning, som det icke tillhör honom såsom tjenstepligt att utföra arbeten af ifrågavarande beskaffenhet, Samzelius måtte för de särskilda bestyr, han i ofvanberörde afseende utöfvat, i ett för allt tilläggas ett arfvode af 500 R:dr R:mt. Vid pröfning häraf har Utskottet, uppå skäl, som redan i det föregående äro utvecklade, ansett sig böra understödja Fullmäktiges framställning om beviljande af en tredjedels förhöjning å Tjenstemännens, vid Tumba Bruk, innehafvande löner, att beräknas från och med detta års början till slutet af år 1859; och då, enligt Utskottets förslag, en dylik förhöjning skulle tillkomma så väl 22 Banlio-Ulskottets Memorial N:o 42. Bankens sorn Banko-Diskont-Verkets vaktbetjening, synes enahanda grund böra följas äfven vid bestämmande af lönetillökningen för Tumba Bruks i Stockholm anställde Vaktmästare, helst dennes befattning, efter hvad Bruks-förvaltaren upplyst, tager mycken tid i anspråk och fordrar, för att behörigen skötas, en person med drift och ordentlighet, omdöme om varors beskaffenhet och pris samt framförallt pålitlighet vid penningars handhafvande, enär ej obetydliga summor ofta måste honom anförtros. Hvad dernäst angår den af Fullmäktige föreslagna indragning af de åt Förvaltaren och l:ste
St:rs hörande förändrad samt de till Flottan "anslagnc Medel annorlunda använde än faststäldt blifvit/’ att Utskottet icke bordt förbise den anmärkningsåtgäi d, som häraf måste följa; att, om en annan princip infördes, än som uti berörde Grundlags stadganden finnes etablerad, sådant icke vore öfverensstämmande med god ordning inom StatsVerket, med R. St:rs Beskattningrätt samt med Embetsoch Tjenstemäns säkerhet; att till R. St:rs pröfning alla frågor om förändringar uti redan fastställde AflöningsStater borde aflemnas, innan förändringen vidtoges, hvadan några Extraoch InterimsStater ej omtalas i Grundlagarne; bestridande Casper Wijkman, på sådan grund, att de för flottans IndragningsStat erforderlige 3o,ooo R:dr borde härefter få anvisas på Anslaget för FörsvarsVerket i allmänhet, hvilket af Besparingar, som på Lönerne uppkommit, bordt erhålla ersättning för hvad af detsamma till aflöning utgått; och har det yrkats att Utskottet bör upplysa hvarföre sådane Besparingar blifvit till Lönerj Arfvoderij ExspeclanccLönerj LÖneJyllnaderErsättningar och Afgifter till Pensi.onsCassorj använde. Hos H. R. o. A. är å andra sidan af Hr Grefve CronstedtClaSj och Hr Frih. af NordinCarl Johaiij anfördt: att så väl de till CoopvaerdieKarlarnes aflöning na. m. förut 4 B. 17 25o Stats-Utskottets utgångne 14,000 R:dr, som den mot minskningen i Sjöartilleristernes Beklädnad svarande Summa af 18,000 R:dr, ehuru inbegripne under Anslaget för FörsvarsVerket i Allmänhet, likväl utgjort förut anviste Medel för Flottans Personal,och kunna för densamma fortfarande användas; hvarjemte Hr Frih. af Nordin, med åberopande af R. Sttrs underd.