Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Så är dock icke förhållandet; ty hon har 2 söner, hvilka båda ega sin utkomst, och hennes döttrar äro gifta, och då kan man med skäl fordra att deras männer skola försörja dem. Det är således endast för enkan, som denna pension behöfves, och då tyckes 2,000 rdr vara ganska rikligt tilltaget, helst hon dessutom åtnjuter pension från civilstatens enkeoch pupillkassa. Af dessa skäl förenar jag mig uti det yrkande, som blifvit af Gr. Mörner framstäldt. Gr. Björnstjerna, Carl Magnus: Det torde vara för åtskilliga af R. o. Ad:ns ledamöler bekant, att jag icke delar de politiska åsigter, Richert hyste. Detta hindrar mig dock icke att göra rättvisa åt hans förtjenster; om man hittills gifvit otillräckliga pensioner åt tjenta mäns enkor, beklagar jag detta, men ser deri ingen anledning, att fortfarande begå samma misstag. Man har sagt, att Richert undandragit det allmänna sin tjenst, derföre att han vägrat mottaga det högsta förtroende, K. M:t • T • » eger att erbjuda. För min del förstår jag ej detta. Ansåg sig Richert icke passa vid rådsbordet, gjorde han ju rätt uti att afsäga sig denna smickrande utmärkelse; att han icke derför undandrog fosterlandet sin tjenst, derom vittnar det värdefulla Verk, som till största delen under hans ledning utarbetades. Gr. Mörner har bland andra skäl för afprutning framdragit det, att Richert hyste alltför fria politiska åsigter, och att han efterlemnat en skrift, deri han förordar en mindre vacker agitation för representations-förändringen. Jag hörde till minoriteten de märkliga Decemberdagarne, men detta ger mig dock ingen anledning att nu afstyrka en pension åt en förtjent mans enka; och skulle på det högsta beklaga, om R. o. Ad. låter nämnde omständighet inverka på sitt beslut i ämnet; detta skulle då allt för mycket få utseende af politisk förföljelse. I närv:de fall anser jag frågan endast vara den, om Richert var en utmärkt personlighet samt om hans enka således är förtjeut af den föreslagna pensionen; ur sådan synpunkt tillstyrker jag bifall till Utsk:ts förslag. rt> Den 8 Maj.
– Lysande och ädle herre – Jag öfverlemnade, dertill pliktig, förfogandet öfver trupperna åt biskopen af Athen. Har han brukat dem till att störa ordningen, i stället för att upprätthålla den? Nåväl, det är prokonsuln af Akaja, som i sista hand är ansvarig för lagarnes helgd och upprätthållandet af kejsarens myndighet. Jag återtager mitt befäl. Hopen skall aflägsna sig, eller sprängas med våld. Ordningen skall återställas med embetsmännens, truppernas och alla goda medborgares bistånd. Hvar äro trupperna? – Större delen i Piræeos ... – Hvad djefvulen göra de i Piræeos Och de öfriga? – Uppställda vid storkyrkan ... – Hvad djefvulen göra de vid storkyrkan? Icke en enda man behöfs vid storkyrkan. Du hitbeordrar omedelbart hela den vid storkyrkan posterade styrkan, du tystar ropen, påminner folket om upprorslagen och tuktar de uppstudsige. Pylades, fortfor Annæus Domitius med sänkt röst, – det är i dag du grundlägger din framtid ... – Ah ... Jag anar ... – Tyst! – Jag afskickar genast en centurion, för att hitkalla förstärkning. – Och jag går att tala med arkonten af Athen ... Prokonsuln steg af sin häst och lemnade dess tyglar åt en soldat. I detta ögonblick visade sig presten. Han tycktes bekymrad. Såsnart han fick sigte på prokonsuln, ljusnade hans ansigte, och han utbrast: – Du kommer, som om du vore skickad af Herrans engel, ädle herre! Som du hör, fordra de rättrogne, att arkonten skall utlemna kättarne, som fått en tillflygt i hans hus. Det svar, han gifvit, blir mig svårt att frambära. Han vill utlemna kättarne, men endast till en verldslig lagbefogad myndighet, och sedan folket aflägsnat sig ... Prokonsuln afbröt honom tvärt. – Är du underhandlaren mellan Krysanteus och dessa menniskor ... – Ja; min högvördige fader biskopen har ...
Cederström ansåge derifrån böra skiljas, såsom icke tillkommen i den ordning grundlagen föreskrifver, inverkade på åtskilliga andra delar af detta förslag och på flera §§; således kunde en behandling af de öfriga delarna af förslaget, i Hr Landtnäs tanke, icke äga rum förr :in Utsk. gjorde afseende på de anmärkntr Frih. Cederström ansett böra äga rum, frånsk i I j t denna del af förslaget och derefter rättat samt förändrat de andra delar, hvilka dermed stöde i sammanhang, och således någon granskning här af de öfriga delarna af förslaget icke ugn runi, förrän förslaget blifvit till XJtsk. åtel remitterudt och derifrån återkommit, hvarföre ock Den ai April f. m. Hr Landtm, icke kunde finna, att den första propos., sorn Hr Landtm, trott böra äga rum, hindrade Frih. Cederströms mening att gå i fullbordan, om R. o. Ad. beslutade att Utskls förslag skulle i sin helhet komma att behandlas. Gr. Frölich: Jag får förklara att jag finner mig fullkomligt tillfredsställd af det sätt, hvarpå Hr Frih. o. Landtm, uppfattat formfrågans ståndpunkt, samt att jag deruti ser en samvetsgrannhet att icke vilja förbise den första frågan, huruvida R. o. Ad. vill pröfva förslaget i detalj eller i dess helhet; men jag tror, såvida jag uppfattat Frih. Cederströms mening rätt, att Frihtn vore nöjd, om iian finge sin anmärkn. framställd såsom en anmärkn. i detalj, och då Gr. Spens framställt emot förslaget en mängd anmärkntr, i hvilka jag och flere ledamöter med mig sig förenat för att i form af gemensam tanke till Utsk. afgå, att den propos, som Hr Frih. o. Landtm, ansett höra vara den första, och som stride taget verkligen också är den första, kunde vara öfverflödig, ifall ej någon bestämdt påyrkar densamma. Jag har ej hört att någon numera yrkat pröfning af betänk, i detalj. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då under första dagens discussion så väl af Hr Lagerhjelm, som af Frih.
» Jag ångrar inte företaget, fastän jag fann, att jag något öfverskattat mina krafter och mitt mod. Jag erfor en oförklarlig känsla af ångest och oro, så att jag på länge icke kunde sofva, ocb det var först långt efter midnatt, som jag med lugn kunde befalla mig i Guds hand och insomna. När jag sedan vaknade, var det åter ljust. » — Därpå tillade hon med ett egendomligt leende: » Det finnes • ' spöken ' i vårt hus, Erik! — Och det spöke, som till och med jag själf nu såg en flyktig skymt af, heter fruktan. Men med Guds hjälp skola vi förjaga dem härifrån — vill du inte det, Erik? » Han förstod, att hon hade en djupare mening i sina ord, hvarför han endast bifallande böjde på hufvudet och lät henne fortsätta. » Ser du, » fortfor hon i muntrare ton, » jag har redan vunnit åtminstone en god seger! Jag hörde för ett par dagar sedan vår husjungfru säga till kokerskan, att ' om det också förr funnits något underligt ' uppe i tornrummet, så finnes där ingenting sådant nu mera, ty grefvinnan har själf legat däruppe; och när jag i förgår kom ned i tvättstugan, hörde jag af samtalet vid mitt inträde, att denna sunda åsikt redan spridt sig dit. Så att gamla Britas auktoritet tyckes nu vara i sjunkande och min i stigande, » tillade hon skrattande. » Du är en liten hjältinna! » utbrast h a n och kysste henne. » Det där skulle jag aldrig ha kommit att tänka på! » » Det är helt naturligt, ty du har så mycket annat och viktigare, som upptager .dina tankar. Men, Erik, » fortsatte hon åter med en allvarlig blick, » detta är inte det enda! Det finnesännu ett annat spöke, som hotar att utbreda sina ugglevingar förmörkande öfver vårt vackra, fridfulla hem — det är vidskepelsen. Man må skratta däråt eller ej, men den finnes ännu vid lif midt i vår tid. — Gamla Brita har på min begäran berättat mig familjejuvelernas öden och historia. » » Men hvarför, älskade Elisabeth, låter du uppjaga din inbillning med dylika gamla sägner?
staten fordrade för ersättningsansvarets öfvertagande, icke blifvit uppgifvet; hvarförutan emot förslaget i dess helhet blifvit anmärkt, att detsamma icke omfattade så väl fredssom krigstid; oell slutligen att, utom meranätnnde till de rustande sednast framställde förslag, angående förändrad ordning för rustnings-prasstationernas utgörande, förslag i enahanda syftning blifvit tid efter annan väckte och af Kongl. Maj:t rusthållarne meddelade. I afseende härå anse sig Utskotten böra tillkännagifva, att, till följd af Rikets år r8a3 församlade Ständers derom gjorda underdåniga begäran, Kongl. Maj:t lät till de rustande göra framställning om en årlig afgifts erläggande, till anskaffning och underhåll af bevärings-, remtygs-, karloch hästmunderings-persedlar samt hästbeslag, vid indelta Cavalleri-Regemenlena, samt af bevärings-, remtygsoch munderingspersedlar vid de till Infanteri förändrade Cavalleri-Regementen, jemte beklädnadsoch Bevärings-Directioners inrättande till anskaffningens besörjande och medlens förvaltning. Denna afgift skulle vara uträknad i förhållande till slitningsvärdet på ett år af alla ofvannämnde persedlar, efter gällande pris, med antagen dubbel brukningstid för persedlarne emot hvad, som upptoges i beklädnadsstaten för Kran-Prinsens Husar-Regemente, om truppen vore Caval - Starinami Mini. Brsv.- och leri, samt för Konungens dåvarande Eget värfvade Regemente, om truppen vore Infanteri, med tillökning derutöfver af tjugu procent i årliga kostnadsbeloppet för persedlarnes underhåll och till ersättande af tillfälliga förluster; och skulle berörde, för fredstid utgående afgift höjas med femtio procent, när Regementet eller någon del deraf uppbröte till fälltjenstgöring.
Friherre (-'agerström, snco!,. Wid NII jfragai warande Project till Kronoangars utorrcndering, sär jag anmärka, att jag ej kror dek wara enligt en god hushäljnings-principe, att laka Arrendatorerna fa lösa allt der hö de enligt Contract fiola lefwerera ester Markegång, sa att Kronan sedan skall bliswa twuugen att genom lefweranteurer skaffa sig dct Hö, som för de Kong! Stallen behöfwas. Jag tror akt kill det mindsta sa mycket Hö som för dem behöfwes bör lemnäs in natura; resten ma gerna ester Markegång fa löfås. I annat sall skulle Kronan alltid komma att förlora wid uppköpen. Herr lWrclonlinlps, ^näoi-s, Uti Skars, Utskottets nu uppläste Betänkande omnämnas siere an. gar, som emot Arrende-afgister ukas Hö pa kortare och längre tid äro borrtlemnade; men samma Betänkande lemnar ingen upplpsnilig huruwida samma Arrenden bortgått genom Auction, eller icke; jag anhåller derföre ödmjukeligen ark dcha selande underrättelser matte Riks» Scänden meddelas , emedan förmodeligen enahanda mechode hade bordt och bör följas med dessa och andra Kronans lägenheters bmrtarrenderande. Jag instämmer för öfrigt uti hwatz Friherre Laclerlirom yttrat, att bästa hushållningen för sjuket more om Arrendena utgjcnoes ust Hö, efter Kongl. HofSkalletö behot, ester ock b r Arrendet i penningar förhöjas lill Tjugu ä Tjugus m Procent uiöstver Markeqangen: ly annars kunde Slaten nog dyrt fa ater» köpa sitt egeHö. Friherre Lisei von ilollstrin. Enligt den upplysning jag nu sednare sätt är Ståthållare» pä Swart sjS - Den 5 Ialmar»'. 169 sjö icke innehafware af Ängen, utan skall han hofwa den samma at någon annan borrtlemnac.
Norska Stor-Thingets beslut om Ståthållare-Embetets upphäfvande, angående en underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t, det Kongl, Majit måtte i nåder lemna Rikets Ständer tillfälle att yttra sig i anledning af —; motion af Herr Wilhelm Predrik Dalman : se Motioner. Notariats-Inrättning å landet, angående antagande af Lag-Komitéens förslag dertill; motion af Herr Johan Maurita Palmcrantz: se Motioner. Notarier, Kanslister och Sekreterare i de särskilde Utskotten* om anställande af och arfvoden till —: se respektive Utskott. Notarier vid Ridderskapets och Adelns protokoll, om antagande af ytterligare tvenne —: II. 447, A. 447. Nybyggen och Krono hemman, angående förändrad lagstiftning i afseende på —: B. VIII. 228, 375; IX. 41, A. 44, E. lil. Nybyggnader vid fästnings-fängelset i Landskrona, angående användande af en del utaf de till fångars vård och underhåll anslagna medel för nödiga —: B. II. 333, 378, 387, A. 389; U. III. 603, 640, A. 645; E. IV. 47. Ny-Europeisk Linguistik, angående förhöjning af lönerna för Professorerna deri vid Rikets Universiteter; motion af Herr Gustaf Cederschiöld: se Motioner. Nyköping, angående utbyte af jord, tillhörande Nyköpings Slott, emot stadsjord, för anläggning af gasverk i nämnde stad : I. 116, R. 121 ; B. III. Nyroterade jorden i Blekinge Län, angående förnyad indelning deraf: I. 233, 327; B. IV. 312, A. 489; E, V. 58.
Hvad angår stör - 364 Den 31 Maj f. m. re fabriker, sådane sora bomullsspinnerier, väfnadsfabriker, mekaniska verkstäder ra. fl., så är jag alldeles af Grins tanka, alt de böra representeras genom ombud i BorgareSt., och må gerna derhän syftande bestämmelser i denna § inflyta, derest så för ändamålet nödigt anses. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde örn R. o. Ad. såsom sin gemensamma tanke antoge Hr Carlheim Gyllenskjölds ifrågavar:de förslag. Ropades nej. Dernäst förekom 4:de punkten af Hr Carlheim Gyllenskjölds ofvanberörde förslag innehållande: ”Alt i g 15 ordet allmogen bnr utgå och §:n begynnas sålunda: Till riksdagsmän af BondeSl. vadje inom sig hemmansegare etc.” Hr Carlheim Gyllenskjöld: Sedan, enl. hvad jag har mig bekant, PresteSt. såsom gemensam tanke antagit ett med milt förevar.-de likartadt förslag, skulle jag visserligen kunna afstå från detsamma. Men som det af Utsk. begagnade ordet ”allmoge” är tvetydigt, enär detsamma kan inbegripa Ståndspersoner, hvilka icke ega representationsrätt enl. 12 och 14 §§:ne, anhåller jag, att R. o. Ad. ville uttala sin mening, huruvida detta ord bör bibehållas eller icke, och detta destoheldre som jag anser all tvetydighet i grundlagarna böra undanrödjas. Gr. Lagerbjelke: Hr Gyllenskjölds förslag till gemensam tanke i denna punkt är af ingen vigt och det är mig således likgiltigt, om Ståndet antager den eller icke. Såvidt jag känner har ordet ”allmoge” hitintills icke föranledt någon tvetydighet ehuru redan f. n. i BondeSt. representeras flere ståndspersoner. Något missförstånd kan dessutom så mycket mindre upslå som i §:n förekommer en definition på hvad som menas med ordet ”allmoge”. Då nu II.
Grefwe löfvenhielm, Larl, anhöll ark uplysyingswis fä namna det Landt - Tullarne lefwererar 7,200 R:d Zerr Grefwen och Landtmarffalkcn upre, pade innehållet as Stats-Utstolrecs Prolccolls-Utdrag. rlllaggandes arr deraf syntes tillrackeligen uplyst Hwad ytterligare kännedom öfwer detta amne stöde qtt erhälla, Härefter anmäldes och infördes Hof-Cancelleren Friherre ak äVstterlleöt, hwilken till Herr Grefwen och Landrmarffalken öfwerlemnade Kongl. Maj.ts Nädiga proposition till Riksens Stander, angäende en ny och förbättrad Kyrko-Handbok, hwarefler Herr Hof-Cancelleren pä lika sätt som wid inträdet heled-? sagad, afträdde och öfwerläggningen fortfor, Grefwe klörner, ^Zolpti 6öran. Detta yttrande af Stats »Utflotter, gär ut pä att wisa hwad Riksgälds-Contviret haft att göra wiv i sräga wa rande sak, afwensom det innehåller ett förslag om fastställande af en säkrare Controll för framtiden. Stats-Ukstottet har ej kunnat göra annan granskning M af Riksgälds-Contoirets Handlingar z Atl sträc - Den i4 Aebruarii. 6rz ka sig till Lands-Contoiren, har aldeles legat mom desi befattning. Jag ser således ej att wid denna sak är något annar att göra, an att enligt hwad Herr Grefwen och Landtmarskqlken proponerat bifalla den förestagne Controllen. Friherre Stael von klolllem. Jag anhäller allenast arr Ridderskapet och Adeln märre göra afseende pä min begäran, att Riksgälds Comoiret mätte »plysa, hwarföre sä litet för de i fräga warande Articlar blifvit upfördt i Räkenffaperne frän LandkTulls Direcrionen, emedan här icke warit fräga om provisionella förslag.
RiddarhusGassan dock obetagit, att dä ort och ställe som vederborde, bäst den förmådde söka ersättning af Majoren von Matern för den förlust eller brist i Concursen, som RiddarhusCassan förmenade honom böra vidkännas. Vid underdånigt ändringssökande i; denna HofRättens Dom androgs , att om i allmänhet är antagit, det intygande som vanligen i köpebref lemnäs, öfver betald köpeskilling. icke in - i$6 jVen H jftogusti e* rrt, Befattade Bevis, att contant betalning blifvit erlagd; så oeh enär säljaren såsom i förevarande fall lemnar i ett qvitto , (som icke är något utdrag af köpebrefvet utan en särskild handling) det intygande, att fulla köpeskillingen blifvit betald, så måtte ett sådant intygande innefatta någon ting, och detta kan aldrig vara annat, än att betalning blifvit lemnad med contant eller annan valuta, men icke medelst köparens skuldsedlar , som i dylikt fall, på en gång skulle utgöra både betalning och förbindelse till betalning och att dessutom köpecontractet utvisar, det första afbetalningen å köpeskillingen var betingad att verkställas den i8:de Julii ]8i4 med 4,125 Rjdr Banco; och då Herr Majoren J. A. von Matern den so i samma månad qvitterat fulla köpeskillingen för hemmanet Rud , måtte - väl derigenom anses intygadt ej blott, att berörde summa blifvit erlagd, utan ock att återstoden af hvad för samma hemman belöpte redan blifvit säljaren godtgjord, utan att någonsin bordt befaras, det säljaren vidare kunde äga anspråk för resterande köpeskilling eller derföre söka inteckning , i synnerhet som rättighet dertill icke uti köpecontractet blifvit förbehållen samt att det alltså syntes ostridigt, det Majoren J.
Andra slag förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå, med 50 procent förhöjning. Silke, rätt, fem procent af värdet.» 5:o. af Herr vice Talmannen Schwan: »Tullkommitterade anförde uti deras under den 2 Maj 1856 afgifna underdåniga betänkande följande om utförselstull i allmänhet: »Om, på sätt Kommitterade antagit, införsels-afgifterna böra betraktas såsom en bevillning, ålagd förbrukningen af artiklar, hvilka, der de tillverkats inom landet, skola i tillverkarens vinst beskattas, utgöra åter utförsels-afgilterna en beskattning å den inhemska producenten, utöfver hvad han skolat till Statsverket betala, i mån af vinsten å sin rörelse, ty då den utförda varan allestädes på verldsmarknaden har främmande medtäflare och följaktligen måste nöja sig med der gängse pris, torde det icke vara någon motsägelse underkastadt, att de afdrag, som vid utförseln ega rum, med ett motsvarigt belopp minska den behållning, som derförutan kunnat af försäljningspriset uppkomma. Att den Svenska tillverkaren af exportartiklar härigenom underkastas en beskattning, hvarifrån tillverkaren af varor, som förbrukas hemma i landet, är 78 Bevillnings-Utskoltets Betänkande AS 23. fritagen, låter således lika litet förneka sig, som att utförselstullen är ett band, hämmande den del af landets rörelse, hvarmed införda utländska varor skola betalas. Man har derföre mer och mer inskränkt utförsels-afgifterna till endast sådane artiklar, hvilkas qvarhållande inom landet helt och hållet eller för vidare förädling ansetts böra genom lagstiftning regleras;» samt vidare särskildt om »Ben» oarbetade samt förmalde eller s. k Benmjöl, följande: »Den utförselskatt af öfver 3 sk. Banko per
Maj:t har derjemte i Nador tillkännagifvit, att de till arbete i Ankarsmidjan vidÖrlogs-Flottan för lifstiden dömde l 38q Statsutskottets Betänkanden, Fångar, hittills directe från Kongl, Stats» Contoiret erhållit sin aflöning, hvaremot kostnaden till anskaffandet af deras Beklädnad, Sängkläder, samt Eldningsoch Lys» nings-persedlar utgått från nämnde Flottas Nybyggnads och Underhålls-fond; varandes desse fångars Ordinarie Contante aflöning för år i8a3 beräknad till . , , 5,387: 6. 2, Beklädnads kostnaden , . , 1,375; >—• » samt kostnaden i och för Säng-* kläders upphandling och onder» håll, jemte eldnings och lysnings-persedlar tili , 35o: *— - Tillsammans 6,t)i2; 6. 2, och hade berörde fond äfven hittills varit belastad med aflÖningen, samt kostnaden till Beklädnad, Sängkläder, Eldnings och Lys» nings-persedlar, m, m, för Allmänna Arbets» karlarne i Carlskrona till följande belopp, nemligen; Aflöning 6,o83: 16. - Beklädnad 3,613: — - Sängkläder 5oo: •—■ - Eldnings och Lysnings-persedlar, Tractamente för Befälet, Skrifmaterialier m, m, , , . , , 2,o3o* *—. - Tillhopa 12,226; 16, - Varandes en lika Summa erforderlig till aflöning m. m. för de 2;ne Compagnie)’ Allmänna Ai bets-karlar till lika styrka eller inalles 200 man, hvilka blifvit organiserade på Fästningen Kungsholmen vid Carlskrona, StatsUtskottets fiettinkanden, i38i att derstädes vid samma Fästnings istånd* sättande användas, och hvilken Summa ut* gatt dels af anslaget för herörde
"I sam manhang härmed har Utsk. jemväl antagit, att, till undvikande af statens betungande med utgifter i och för den ”nya embetsregleringen, det förhållunde synes lämpligast ”kunna iakttagas, att de förökade löningsförmåner, hvilka ”dervid blifva nödiga för åtskilliga embetsoch tjenstemän, ”icke utgå annorlunda, än i den mån de indragna lönerna Den 8 Augusti c. ra. ”blifva genom innehafvarnes afgång eller befordran lediga, ”för vinnande af hvilket ändamål till K. M. synes böta öf”verlemnas att använda de löner, som genom afgång eller ”befordran indragas vid de verk, der sådant anses af behof”vet påkalladt, utan afseende derå, om lönen derstädes eller ”vid något annat verk blifvit ledig . Och kunde i följd ”häraf provisoriska löningsstater uppgöras, för att vid först ”blifvande riksdag till R. H. St:s pröfning öfverlemnas.” Häraf vill det synas klart, att Ständernas åsyftning varit, det den nya regleringen icke borde kosta mera än den gamla. Jag skulle icke vara obenägen att ingå på Frih. Åkerhjelms förslag, om jag icke deruti funne den svårighet, att, om vacancer innan nästa riksdag uppstode, efterträdarne komme att erhålla lika lön som deras företrädare; och detta stridde emot eller innefattade åtminstone en svårighet för verkställigheten af beslutet i följande morn., att nemi. regleringarna i möjligaste män må ske inom de gamla anslagen. Jag tror derföre, att det vore bättre, att den tillträdande tjenstemannen i början erhölle mindre lön, men med hopp att få förhöjning, om den förestående regleringen sådant komme att medgifva. Frih. Ehrenborgh: Såsom ledamot af Constit.Utsk. vore jag visserligen skyldig Hr Dalman ett svar å dess till mig gjorda hemställan, om icke detta svar läge i Utsk:s betänk. ; hvadan jag altså endast till detsamma hänvisar honom.
Theaterns indragning och utarrendering till enskilda, samt om rättighet för enskilda att anlägga theatrar i hufvudstaden m. m.; N:o 126, i anledn. af väckt motion om upphörande af böter för uraktlåten leverering till Stora Kopparbergs bergslag af ränteoch manlalskolen. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. | 2 om morgonen den 26 November. In fiilem prolocolli, F. O. Silfverstolpe. Fredagen den 27 November i84o. Plenum kl. g f. ni. Företogs val af 21 ordinarie ledamöter och g suppleanter uti förstärkt BancoUtsk., och befunnos, efter förrättningens slut och sedan lottning enligt 33 §:n Ridd.Ordn. blifvit anställd emellan dem, som erhållit lika antal röster, hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter: N:o 35. Grefve Gyldenstolpe, Nils, 62 röster N:o 60. )) Mörner, Carl, 62 Jj N:o 66. )) Sparre, Erik, 62 33 N:o 115. )) Lagerbjelke, fullm. Frih. Cederström, Jacob, 62 Liljencrantz, Gust. Fredrik, . 62 33 N:o 120. )) 33 N:o 44. Friherre ! Wrede, Fabian Jacob, 62 33 N:o 228. » Ridderstolpe, Fredrik, ... 62 33 N:o 38o. von Schultzenheim, David, . 62 33 N:o 388. i) Gyllenhaal, Carl Henr., 62 33 N:o 38g. von Kraemer, Robert Fredrik, 62 3) N:o 156o. G. Herr Celsing, Lars Gustaf, ... 62 33 N:o i655. i) Tornerhjelm, Joh. Abrah, . 62 33 N:o 1841 • von Heland, Isaac Fredr., . 62. 33 392 N:o igo5.