Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bref af år 1757; hvarjemte CancellieRådet af Wetterstedt och Assessoren Adlerbrandt i underdånighet hemställt, om intet första Stammen till Skafferiet borde af Kongl. Majrt och Kronan öfverlemnas af det från Bårse vid Liittich utaf Hans Kongl. Höghet KronPrinsen hitförskaffade, och nu på Flyinge Kungsgård förlagda, Merinos Skafferi. 2:0 Kongl. Maj:ts Nådiga BytesBref af den 12 Dec. 1758, hvarigenom då varande GeneralMajoren E. G. Qveckfeldt samt dess Arfvingar, i stället för det till Kongl. Maj:t och Kronan afstådde Husqvarna Hemman och Qvarnar, tillägges Ammarp |:dels och Ärenäs |:dels Hemman , med en derunder lydande Utjord Wahleklef till 26 öre Silfvermynts Ränta, samt Rottleds Israels Kronoqvarn under Allödial-Frälse-frihet och Frälsemanna tjenst till everdelig ägo. jemte Nådig försäkran, att om någon af dessa Lägenheter frångeck GeneralMajoreo Qveckfeldt, dess Arfvingar eller rätts Innehafvare, skulle de af Kongl. Maj:t och Kronan hafva 234 Den 5 z?annar ii, att undfå så godt vederlag igen på någon annan ort, etter sex veckors dag. 3:0 Kongl. Maj:ts Nådiga Bref till KammarCollegium af den 28 Sept. 1763, hvarigenom, ai anförde skäl, Mjölnaren Johan Larsson blifvit förklarad berättigad, att dess år 1757 å Röttle Qvarn undfågne -Skattebref behålla och tillgodo njuta; dock skulle GeneralLieutenant Qveckfeldt uppbära Räntan af samma Qvarn a hvilken annars till Kronan af Mjölnaren borde erläggas, och det intill dess KammarCollegium någon annan Kronan immediate förbehållen Egendom till fyllnad i Vederlaget för honom utsett. 4:0 Kongl.
Prot. 1840. 4 Sami. 1 Afd. 3o Haft. 2 10 Slals-Utskottets Utlåtande, No 76. gan, huruvida den förstnämnde af desse utbetalningar, hvilken egt rum i och för en med Fortifications-Afdelningen gemenskap egande inrättning, må anses vara rätteligen verkställd, beror af tydningen af de rörande Fortifications-Verket gällande författningar, anser Utskottet i detta hänseende ingen åtgärd vara att vidtaga. Enär deremot kostnaden för reparationsarbetena vid Haga Lustslott synes vara för Fortifications-Yerket fullkomligt främmande, har Utskottet funnit skäl tillstyrka, att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det beloppet af sistnämnde kostnader må af de till Haga Lustslott anslagne medel Fortifieations-Afdelningen godtgöras. § 27- (Pag. 46.) Beträffande de i nämnde Afdelnings Hufvud-Böcker förekommande Äldre Balancer, får Utskottet yttra sig i § ior. Milit ioe-Boat älla-Caaaan. § (Pag. I afseende å förhållandet med f. d. Landshöfdingen Grefve N• Gyldenstolpe. y skuld till denna Cassa, åberopar Utskottet innehållet af nedanstående § i83. § 29* (Pag. 47* Förkl. 87.)
Summa 1,100. 11 :o. Sedan jag föreslagit förhöjning af Just -Kanslerens lön, till likhet med Just.-Rådens, böra, för den stadgade öfverensstämmelsen, mellan hans och Just.- Ombudsmannens löneinkomster, de sednare jemväl ökas till 5,000 R:dr eller med 740. För samma öfverensstämmelses skuld, bör då äfven, den egentligen s. k. lönen, bestämmas till 4,000 R:dr och taffelpenningarne till 1000, på det att Just.-ombudsmannens pension, på allmän indragningsstat, icke måtte blifva större än Just.-kanslerens, ifall någon Just.-ombudsman' hädanefter skulle, såsom jag tror händelsen var med den förste, eller Frih. Mannerheim undfå en sådan pension. Den 31 December m t~D ro Sammandrag. hindra Hufvudtiteln. 18 Just.-RSdt\ lönetillöbning af 800 R:dr, för hvardera 1 Jusl.-kansler från 4,260 till 5,000 R:dr . 8 Fjerde Hufvudtiteln. Godtgörelse af statsmedel för Bidrag till Krigt-Collegii aflöning af förenade Mötespassev.-Fonden . „ af Arméens nya Mötes-Fond „ af Krigsmanshuskassan „ af Militiae Boställs-kassan „ af Forlifikations-Afdelningens anslag till fästningsbyggnader „ af d:o arrende och jordskyldsmedel Löneförhöjning St General-Intendenten och Krigs-Råden : Löneförbättring ät Ingeniör-Corpsen Sjette Hufvudtiteln. Transport Kammar-Collegii nya stat, enligt underd. förslag d. 1 Juli 1853 Löneförhöjning, åt de äldsta Kammar-Råden . Stals-konlorel, skillnad mellan detta Collegii Interimsstat R:dr och Riks-Statens kontanta anslag utgör Hvartill kommer löneförhöjning åt de äldste Stats-Commissarierne Kammar-RUtten äfven för fattigvårdsärcnder, förslagsanslag enl. underd. hemställan, d. 30 Augusti 1853 åttonde Hufvudtileln.
Del är icke litet. En stor brist är att släderne ej äro i jemn framgång med landet. Det är just deröfver, som landtmannen klagar, och deraf är det han lider. Det vore väl för oss, om vi hade stora och folkrika studer med en vidsträckt handel. Jag anser såleh-des hvarje uppmuntran, hvarje litet steg dertill, alt kunna upphjelpa städerna, vara ett steg att såsom en naturlig följd deraf upphjelpa landet. Det är afsätlningsorter och handel vi behöfva. För productionen skall landtmannen svara sjelf. J sådant afseende tyckes en ny anda hafva gjort sig gällande i landet. Det är numera ingen skam att vara landtjunkare. Det är en heder att sköta sin jord och att sköta den 45a Den aj Mars e. m. väl. Det har blifvit en täflan emellan jordägarne, och den bär goda frukter samt skulle komma att bära dem i högsta grad, om vi blott hade städer och afsättning. Jag yrkar således för min del fortfarande på bifall till detta anslag; ty ehuru litet och obetydligt det synes vara, tror jag dock att det skall kunna inverka såsom en anledn. lill flera hamnar, vare sig genom enskild anläggning eller genom Statens bidrag. Hela denna trakt kring sjön Tokern är verkligen af den mest sällsamma beskaffenhet. Den är den mest fruktbara jord, som tilläfventyrs finnes i hela Sverige, och som skall uppbringas till en förvånande production, och redan uppbringat den, hvarvid den ej bör hejdas i sin gång, utan på allt sätt uppmuntras, så att den kan framstå såsom ett experimentalfält och ett föredöme förandra provinser. Detta är åtminstone min förhoppning om denna trakt, ehuru jag sjelf bor långt, derifrån och icke har någon fördel deraf. Jag förnyar således mitt yrkande om bifall till Utsk:s förslag. Hr af Uhr: Hr Rosenblad hade mycket rätt, då han för en stund sedan anmärkte den skilnad, som förefanns i eonseqvens hos StatsUtsk. och conseqvens hos R. o. Ad., emedan den skilnaden vid många tillfallen blifvit manifesterad. Han har äfven rätt deruti, att Östergötland är en af de rikaste provinser i Sverige.
De^emente är 1791 pä 5o, oell vill clet 8enare är i8i l pä 3o är8 till sk8lutg6e Lontraet om Dä8t-vaeanee-ak^ikt8 utAörancle, i häller snlzekallt inliemtan3et sk cle ru8tan6e8 l>68täm<lg ^ttranäen, liuruvicla lle voro lienäAna att l»erör6e Lontraet uppä 5 är körlänAa, 8amt, enligt livad velleil>örsn<le l^onZl. Naj:t8 DekgIlninA8lt3kvsn36 i un^ercläniZIlet anmält, vick i 8ä<lant a^eenäe itällua 8ammantr8äen, llu8tltäl1arne enltälliZt ön8lcat en cl^lilc körlän^ninZ; 8ä liar Kon^l. lVlaj:t nu i l^äcler tillätit, std ikrä^avaran^e Lontraet mä pä nämncle tiri ak 5 är, eller lill oell me<l i8cs5 ä>8 8lul, ytterligare korlänZas, 8amt ve6erl>ärancle Xongl. Derjemte oell 8e3an Xongl. I ak8eenlle äter pä llen korclom liericlna clelen ak löolm8 Doliu8 Dan att liöra vellerl>öran6e siu8tkällai e vicl cletta Kegemente, lmruvicla 6e voro IiuAgcle att intzä pä körlän^ninA till 18/ju ä>8 8>ut ak 6e är 1791 mecl clem ak8lutscle vaeanee-sktzikts-eontraet pä 3o är, en clel llu8t!tällare tilllcänngAikvit, Long/.
SKeDogörare till fine jfplDigbeterö fuUgöranDe. 7;o SnflptanDe meDel för ^iDningarö, ^terioDijfa ©Frifterö ocb 53tod)u* revé ffämpling leocreraö till fKifetö ©tänDerö 9iifögälDö*£ontor, Dit fKeDogö* relfen i behörig orDning infättDeö. ©toefbolm Storftebt & ©thur, Sonat. SBoftrpcfarr. RIKETS STÄNDER RIKS STAT för i» Ar i84i. STOCKHOLM, ecksteinska boktryckeriet, 1841. 2 Rikets Ständers Riks - Debet. 171 korn sten: Bil. Litt. A. Ordinarie Inkomster, Penningar 1,4/3,500.- Indelte Räntor, Kronovärdi 335,089 R:dr 9 sk. 4 r:st. förslagsvis beräknade till 1,762,000. Spanmål: 105,695 Tunnor Indelt, roed värde förslagsvis ä 6 R:dr Tunnan 634,170. 96,260 — Oindelt dito 577,560. - 1.211,730. S:r 201,955 T:r Spanmål 4,447,230. Extraordinarie dito, enl. Reg.-Formens 6 §. inflytande såsom Bevilln. 4,568,000. Fyllnad i Stats-Verkets behof, att lefverera* af Rikets Ständers Riksgalds-Contor utaf den dit inflytande Allmänna Bevillningen __ Banco. R:dr sk 9,134,380 1,608,500 l’å Ridderskapet och Adslns vägnar: C. O. Palmstjerna. Ii. I. Landtmarskalk.
Detta skäl gäller således icke emot mitt förslag, som inskränker gransltningsrätten dertill, att endast controllera författningens olika tillämpning. d) ”Då, äfven med antagande, af vederböra n de, som bevaka Kronans rätt i "Landsorterne, i allmänhet borde tillse, att "minirnitariffens värden icke understigas, "någon Auctoritet likväl alltid bör finnas, "sorn, i händelse af möjlig underlåtenhet, "eger väcka och pröfva anmärkningar i det"ta afseende.” Här medgifver Utskottet KammarRättens granskningsrätt i ett fall, der den lämpligast och rättast kan utöfvas af LandsContoren, hvilka ådraga sig tjensteansvar, då de densamma försumma. Märkvärdigt är det äfven, att i denna omständighet erkänner Utskottet nödvändigheten utaf, att en Autoritet finnes, som anmärker och prof - Den 13 Augusti f. ffl. 167 var möjlig underlåtenhet; men betrider sådan controll i alla vigtigare fall. e) ”Då Utskottets förslag i 3:dje punk*’ten synes såsom allmän grund tillräckligen ”tydligt och bestämdt, samt den istället till "antagande framställda redaction icke är, i "Utskottets tanka, riktig, enär sådana fall "icke sällan kunna inträffa, att, i anledning af anmärkning vid debitering, annan "bevillning kan komma att den skattskyl"dige påföras, såsom t. ex. då i Kammarrätten befinnes, att någon har högre lön"inkomster än Committeen känt eller beräknat, o. s. v." Jag har aldrig föreslagit någon ny redaction, utan endast yrkat bibehållandet af liu gällande stadgande uti IV Art. 4 §• Bevillnings-Förordningen, som förmår, att de Instructioner och Förordnanden, rörande Räkenskaperne öfver Kongl. Ma j:ts och Kronans till StatsVerket anslagne räntor, samt Uppbörden och Redovisningen, sorn redan utfärdade finnas, eller framdeles kunna utfärdas, skola jemväl i allt, sorn angår Bevillningen, lända Uppbördsman och de flere vederbörande till ofelbar efterlefnad.
Rättegångs-Balken följde, att uti de domstolar, som äro sammansatta af lagfarne och icke lagfarne ledamöter, en af de senare, då han främst i Rätten sitter, skulle bestrida Ordförande-befattningen; men enär sådant svårligen och stundom alldeles icke lät sig verkställas, utan en lagfaren ledamot, ehuru yngre än flere icke lagfarne, nödsakades öfvertaga samma befattning, ville motionären å denna olägenhet fästa Rikets Ständers uppmärksamhet, ”på det att en lag”förändring måtte till vägabringas, som berättigar den äldste närvarande ju”stitias-ledamoten att vid ordinarie Ordförandens frånvaro hans ställe företräda. ” Motionen, sådan den af Utskottet blifvit uppfattad, åsyftar stadgande derom, att i domstolar, som bestå af både lagfarne och icke lagfarne ledamöter, en af de förre alltid bör vara Ordförande. I anledning häraf, får Utskottet förklara, att, då, jemnlikt 23 Cap. 2 och 3 §§. Rättegångs-balken, med undantag af Häradsoch Lagmans-Rätter, der Nämnden har endast collectiv rösträttighet, hvarje ledamot i andra domstolar eger en röst; måste ock, i sistnämnde Rätter, den ledamot, som främst sitter, anses behörig att ordet föra, antingen han är lagfaren eller ej, derest icke annorledes serskildt stadgadt finnes. Utskottet kan derföre icke understödja förslaget, utan hemställer, att detsamma måtte lemnäs utan afseende. Stockholm den 12 Juni 1840. Ank. till Exp. Utsk. den i3 Juni, kl. io f. m. Utlåtande , i anledning af anmärkningar emot Utskottets Betänkande N;o s5, i fråga om upphörande af spö- och ris-straff för vissa brotta m. m. Enligt till Lag-Utskottet ankomne Protocolls-uldrag, hafva Vällofl.
Det har vä! nu blifvit föreslagit, att i afseende på åtski 1 lige artiklar återgå till det gamla; men det återstår dock alltid en tillökning i tolagen ej blott för 20 eller 3o artiklar, som förut varit frie, utan ock för alla nya artiklar, som förr varit förbjudne till införsel, och detta torde icke vara Så obetydligt, dä. det är fråga örn ett varuvärde af öfver en million. Jag tror således icke, att Götheborg med skäl kan säga sig vara vanlottad; men alt nu påyrka samma lyckliga förhållanden, som under Continenlal-systemet, anser jag vara nog pretencieust. De voro en följd ef ett serskildt tillfälligt förhållande i Europa, hvilket, om det äfven inträffade ännu en gång, kanske icke med samma fördel för oss kunde begagnas; jemförer man deremot närvarande förhållanden med liden efter continental-systernets upphörande, tror jag man skall finna, att handeln stigit. Jag bar ansett mig skyldig lemna dessa upplysningar, men upprepar för öfrigt, att jag öfverlemna!’ till Ridderskapet och Adeln sjelfve, huruvida de finna skäl till återremiss, eller icke. Den 12 Juni! f. m. Herr Rosenquist, Fredr. Leonard: Som jag icke är förkär i Götheborg, utan hyser samma kärlek till alla Rikets Städer, önskar jag bifall till Utlåtandet; ty jag fruktar att om det äskade bidraget för Götheborg nu lemnades, skulle det blifva ett farligt prejudikat för andra Stäcler med Garnisoner, och deribland flere i Skåne; men dertill har Staten icke råd. Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie, Jacob: Det är långt ifrån mig att vilja betaga Götheborgs Stad de förmåner, som skulle kunna förunnas dess Fattigvårdsinrättning. Jag känner den omsorg, hvarmed den skötes, den ordning, hvarmed den handhafves. Men jag fruktar, att om det nu äskade bidraget bi föl 1 es, skulle flere andra Städer med samma skäl kunna begära detsamma.
Transport Ii:mt It:clr 11,250: — Mathållning för lärarinnor, elever och tjenstefolk 12,000: -— Materiel och diverse utgifter 2,000: — Premier 500: — Summa R:mt R:dr 25,750: — 7,500: — 1,500: - 9,000: — Återstår utgift R:mt R:dr 16,750: — hvarförutan till inrättningens första ordnande samt uppsättning af möbler, husgeråd m. m. erfordrades ett, anslag af 20,000 R:dr, hvilket dock med afseende derpå, att icke hela antalet elever genast kunde intagas, ulan olägenhet kunde på tvänne är fördelas med 10,000 R:dr hvart dera året. Det kunde icke förnekas att skilnaden i kostnaden för ett Seminarium och ett Institut med förut angifna olikhet i plan och organisation, skulle blifva ganska betydlig, uppgående nemligen till 7,250 R.dr årligen, men då ett väsendtligen större gagn skulle genom det sednare alternativet för hela samhället vinnas, och omfattningen af Rikets Ständers underdåniga anhållan i ämnet otvetydigt antydde en benägenhet all för det vigtiga ändamålet göra vida större uppoffringar, än Departements-chefen nu vågade sätta i fråga, hade Departements-chefen antagit såsom sannolikt, alt, derest medel blifva att tillgå, Rikets Ständer sk tille föredraga att för inrättandet af ett institut för lärarinnor bevilja nödiga anslag, nemligen: nr) till inköp af ett för inrättningen lämpligt hus, för en gång R:dr 120,000 med vilkor alt, om köpeskillingen skulle understiga detta belopp, återstoden mätte användas till de reparationer eller den förändrade inredning, som kunde finnas behöfiiga; å) till Institutets första ordnande, inköp af möbler, husgeråd, linne m. m., fördeladt pä 2: ne år, 20,000 R:dr; c) såsom årligt anslag alt under nästkommande statsregleringsperiod af Kongl. Majd för ändamålet disponeras ett belopp af 16,500 R:dr.
Mits Nådiga disposition, för att bereda utvägar till anskaffande af säd för nödlidandes undetstöd, 1 den olyckliga händelse, att en strängare missväxt skulle inträffa, och enskilda bemödanden blifva otillräcklige, att fylla°behofven; så hafva Biktens Ständer särskildt be» slutit, att anordna detta Creditiv till utbetalning ifrån Biktens Ständers Banque, dit, så väl de medel, som vid Allmänna Magazins-Directionens utredning erhållas, sorn de, hvilka af det anslagne Creditivet återbetalas, i den mån de inflyta, böra ingå; hvilket Riksens Ständer ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet anmäla; låtandes Riksens Ständer nu, genom Banco-Utskottet, meddela Eullmägtige uti Banquea de, i af - 10 Underdåniga Skrifvelstr» seende på utbetalningen af förenämnde Creditiv, nödige föreskrifter. Riksens Ständer framhärda etc, N:o 403, Uppl, o. godk. hos Kidd. o. Ad, d. 15 Dec.l8l3* Preste-Ståndet d. 15 — —«■ Borgare-Ståndet d. 15 —■ — Bonde-Ståndet d. 16, — —3 Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående yrkad frihet till svedjande a Skattehemmans egor. S. A, K. Sorn inom Riket finnas sådane skogrika, bergiga och för odling i allmänhet otjenliga orter, der svedjande utan skadligt ekogsödande kan verk ställas, och der detsamma ingår uti en klok hushållnings beräkningar; alltså få, med anledning af väckte motioner om frihet till svedjande å Skattehemmans-egor, Riksens Ständer i underd, anhålla, det E, K. M. täcktes i hfåder låta undersöka, om icke inom Riket orter finnas, der en vidsträcktare rätt till svedjande, än den 1805 års Skogs^Otdning rnedgifver, kan vara nödig, ' TJniterdäniga Skrifyelser. samt ätt K. K.
I)eii bränvins-pannerymd, hvarmed tillätes att bränna, skall bestämmas efter hemmanets, hemmansdelens, lägenhetens eller stadsjordens värde vid 1850 års taxeringar, under iakttagande, att, såsom grund för bränvinsbrännings-rättigheten, värdet af åbyggnaden ej får i taxationen ingå till högre belopp, än som motsvarar högst en fjerdedel af jordens taxeringsvärde. Mer än en bränvinspanna af 90 kannors rymd, eller flere pannor, hvilkas sammanslagna rymd öfverstiger 90 kannor, kokrummet oberäknadt, må icke uti ett verk eller å samma egendom nyttjas. Vid brännerier af annan än vanlig beskaffenhet, eller så kallade konstbrännerier, får sammanräknade kannetalet af alla dit hörande pannor, mäskvärmaren oberäknad, icke öfverstiga den högsta pannerymd, hvarmed bränvinsbränning med enkla pannor är tillåten. Såsom kokrum får beräknas två kannor för hvarje bränvinspanna om 40 kannors rymd och derunder, samt tre kannor, då pannerymden öfverstiger 40 kannor. 40 Bevil/n.-, Lagsamt Allm. Besvut'soch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. Bränvinsbrännings-redskap må icke, oberoende af innehafvande jord och utan afgift, begagnas för åstadkommande af så kallad förbränna för ättiksfabrikör. § 5. Innehafvare eller brukare af tvenne eller flere hemman, hemmansdelar eller lägenheter, som till bränvinsbränning berättigade äro och af innehafvarens folk och dragare skötas, vare Öppet lemnadt att, så vida hemmanet, hemmansdelen eller lägenheten är försedd med egen ladugård, der utfodring sker, på hvardera af dessa egendomar idka bränvinsbränning med så stor panna, som emot jordvärdet svarar.
Nya undersökningar hade af förrbemälde Engelsmän blifvit yrkade; och de voro äfven naturligen påkallade , i anledning af de yttrade olika omdömen om sänkningen vid Ryd och Kohl-tillgångarne i gamla Grufvan; och om det i första rummet måste blifva Directionens angelägnaste omsorg, att undanrödja de hinder för arbetets fortgång, som voro en ovillkorlig följd af osäkerheten om rätta arbetsplanen, var det i andra rummet af lika stor vigt för framgången af nya Bolagets bemödanden til) det föresätta målet, att susane anstalter träffades för verkställigheten af de nya undersökningarne, som lemnade den möjligen säkraste borgen, att man kunde med full trygghet förlita sig på de blifvande resultaten. — Det var sålunda angeläget, att för ifrågavarande undersökningar och arbeten, anskaffa de kunnigaste och skickligaste personer, sorn kunde erhållas; och sedan Directionen af den bekante Mechanicus, Commendeuren Telford erhållit anvisning på Herr Robert Bäld, såsom den, efter allmänna omdömet i England, både i theoretiskt och practiskt hänseende kunnigaste och skickligaste man, i frågan, angående Stenkohls-grufvors bedömande; Directionen äfven blifvit underrättad derom, att bemälde Bäld förklarat sig beredvillig att lemna det äskade Betänk anden, N:o 89. 4>r biträdet, afrcste i Juni månad 1826 en bland Directionens Ledamöter, Herr Directeuren och Riddaren af Uhr till England, för att påskynda Herr Raids ankomst till Sverige; men inträffade hinder vållade, att Herr Balds hitresa För undersökningarnes anställande fördröjdes ända till Juni månad 1827. Imedlertid fullföljdes den senast antagne arbetsplanen. Efter lika så omfattande, sorn noggranna undersökningar, afgaf Herr Bäld i Augusti månad sistnämnde år sitt Betänkande, innehållande den omständligaste och grundligaste beskrifning så väl om hela Slenkohlsfältet i Skåne, som serskildt om Höganäs Stenkolik verk, och i afseende på sjelfva hufvudfrågorne, framställer d.etta Betänkande följande åsigter: 1:0
M:t icke funne skäl att göra någon ändring i Kam - Betänkande n. a55 marRättens Utslag, såsom grundade på nämnde Reglemente. — Men då K. M:t härjemte, af Gunst och Nåd tillagt Ouchterlony, såsom gratification, en fjerdedel af det honom till ersättning ådömde belopp; är af 1825 års Revisorer sådant hos R. St:r anmäldt, emedan denna Ouchterlony tillskyndade fördel, ehuru benämnd för Gratification, synts Revisorerne egentligen utgöra en eftergift af anmärkningsmedel, som han, efter i behörig ordning föregången pröfning, funnits skyldig att inbetala, och genom hvilken Krigsfondens tillgångar blifvit minskade. Af denna Revisorernes anmälan, föranledes Utskottet tillstyrka: att R. St.-r i underd.-het anhålla, att, i alla frågor rörande Kronans tillständiga rätt i ett eller annat afseende, verkan af derom meddelade Beslut icke må förringas genom inblandning af ämnen som dermed icke äga oskiljaktigt sammanhang; samt att, då serskildta Qratificationcrs beviljande i fråga kommer, sådane må anvisas å behörig Titel och icke, på sätt i ofvanberörde fall skedt, föl orsaka minskning i StatsVerkets intrader. §.6. A n g: d e någre serskilde dispositioner å StatsMedlen. * Hvad Revisorerne erinrat vid de af K. M:t förordnade Utbetalningar å StatsMedlen: Till gratification åt FältSecreterarén. Rahmn. (R. B. 1825 p. 12—80.) ■>.56 S tats-Utskottets Till understöd åt ynglingen von Holst. (R. B. i8a5 p. i3—80. — 1827 p. 26.) Till Pensions ersättning åt Majoren Grefve Horn. (R. B. 1827 p. 25—207.)
Till åtlydnad af föreskriften i 1 § af den för Utskottet gällande instruktion, får Utskottet härjemte till Rikets Ständer vördsamt öfverlemna Banko-Fullmäktiges berättelse, angående Bankens tillstånd, rörelse och förvaltning, samt derjemte meddela följande upplysningar, angående Bankens metalliska kassa, utelöpande sedlar och depositions-skuld samt obegagnade andelar af kreditivoch låneiörlag den 25 nästlidne Oktober. Sedelskuld: Dukater. it: dr R:mt. Utelöpande sedlar, invisningar och insättningsbevis ... — 36,495,7(54: 69. Depositionsskuld: Behållning, tillhörande allmänna verk och inrättningar, samt bolag och enskilde personer 303. 5,954,371: 82. Obegagnade andelar af kreditivoch låneförlag: tillhörande Depositions-Afdelningen — 6,061,910: 60. Låne-Afdelniugen, eller Bankens Reserv-fond — 5,565,181: 70. Härifrån afgå, jemlikt § 118 i Banko-Reglementet: Riksgälds-Kontorets kreditiv 1,500,000. Förskott till invexling af förslitna sedlar 69,775. Bill. till R. St. Dukater. R:dr R:mt. Inlösta, otydliga sedlar . 5,775. Skillnad häi-imellan och maximi-beloppet af sedelstock — 928,445: 71. Summa 303. 50,630,124: 52 Bankens guldoch silfver tillgång: Dukater. R:dr R:mt * i silfver. Myntadt, gångbart, i kassa liggande 14,600. 4,364,528: — Utländskt mynt, efter evalvation — 689,664: 92. På utrikes ort innestående och ännu ej lörfallet ... — 8,543,876: 41.