Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
kan sikt med svammel i sammanträngda in i en professors gudskelof! öfverbeo c h lefva fint, räkningen. hus in hon befallde gifva inre ett begrepp o m utveckling och verksamhet. De svenska folkköken o c h de svenska handarbetsskolorna voro närmaste målet för hennes resa. Nåväl! I flygande hast Augusta Guldbrand. H| e så ja, är redan du ide och reser Med förebudssedlar, du vinterns lakej, I ludna karpusen Så ruskig och frusen, Du kanske väl tror, att man känner dig ej, Du ledaste bland alla leda » kineser »! Man känner fullväl din gidblackiga lufva, Hvars träns går i färg med det asplöf som föll, Den barslitna rocken Med brokiga skocken Af svamp — en garnering som aldrig då höll, Din brungröna näsduk att nyttjas vid snufva. Och blygs ej med kalldusch alt se ' n henne löga. Vid stränderna vågorna plaskade ljumma, Mångfaldiga väsen gladt lekte däri, Din anda nu pustar Och kyla utfrustar, Att snart hvarje bölja lär isfradga bli, Där stormarna misslynta bullra och brumma. Du nattmössa gifvit Och barskt föreskrifvit, Att hon skulle blifva så småningom — sval. Din skälm, » fem och tjugu * du bör ha på svansen! Du pratar om månsken, men hela den ståten Är sådan att knappt man får veta däraf, För månen du hänger Din molnfäll och stänger Dess strålar ifrån oss att här som en graf Blir beckmörkt. — Hvem tror du därmed är belåten? Nej, res du tillbaka till Jenisejs stränder, Och bygg dina snöhus hos björn och hos varg, Bed husbonden gästa I landet det nästa, Mot dig och mot honom lär här man bli karg, Tar onådigt mot er med väntade händer. Du känns nog igen: dina leriga pjäxor Och dystänkta » benfodral » röja dig grant: Den urblekta västen, Nu ful såsom pesten, Förr rosig och blommig och fin och galant, Den känna vi bättre än pilt sina läxor.
Af hvad i högstberörde nådiga proposition och deruti åberopade handlingar förekommer, har Siats-utskottet ansett sig böra upplysningsvis anföra: att, jemte det en för Götheborgs hamns förbättrande och islåndsättande upprättad plan, enligt hvilken härmed förenade kostnader skulle uppgå till 56o,ooo r:dr samt arbetstiden bestämmas till ro år, blef elen 27 Mars i844 af Kongl. Majrl i nåder fastställd, förklarade Kongl. Maj:t direktionen öfver Göteborgs hamn - och eliar beten berättigad att, såsom bidrag till desse kostnader, utaf Handelsoch Sjöfartsfonden, under 4 års tid, upphala årligen 20,000 r:dr, eller tillsammans 80,000 ldr, hvilken summa ungefärligen motsvarade det belopp, sorn, tid efter annan, blifvit af Götheborgs reviersmedel användt till förbättrande af segelleden å götha eif; och sedan direktionen i underdånighet upplyst, att, for besagde kostnaders bestridande jemväl kunde utaf Götheborgs reviersoch toiagsmedel påräknas ett årligt tillskott af 20,000 r:dr, eller för 10 år 200,000 r:dr, täcktes g Stals-Utskollcls Vllålande, N:o 21. Kongl. Maj:t under sistlidne Riksdag föreslå Rikets Ständer alt dessutom för ifrågavarande hamnanläggning bevilja ett lån å 140,000 ridr, eller hälften af hvad i den beräknade arbetskostnaden felades, hvilket låns belopp borde under 10 års lid med i Zpooo r:dr årligen utbetalas, emot säkerhet af bemälte direktions då egande inkomster af revierspenningar samt en del utaf stadens tolagsmedel och emot vilkor, att Göteborgs stad, å sin sida, med en lika summa till samma företag hidroge.
Fröt, Unlr. d, i'\ Februarii i&34. S. D. Bi fulls Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Meinel ial N:o i, om antagande af en Gancellist utöfver hvad Riksda gs-Orclningens §. medgifver. S. D. Remitterades till Lag-Utskottet Prosten Doctor Björkmans motion, om förändring af förmedlade hemmans rättighet och skyldighet att, elter oförmedladt hemmantal, beräkna röster vid Prestval, samt deltaga i Kyrkooch Prestgård,s-byggnader. S, D. Remitterades till StatsUtskottet: 1:0 Contracts-Prosten Öhrnbergs memorial, om upplåtande qf jord ■'från. Visingsborgs Kungs-Lad ugård till Visingsö Kyrkas,bélipf, och. 2:0 Contracts-Prosten Ahlqvists motion, om Statsanslag till 300 Exemplar af Svenskt Diplomatarium, jemte hvad af flere i ämnet blifvit, andol dt, . ' ... S. D. Lades till handlingarne Stat-Ut*kottets Memorial N:o 9, med tillkännagifvande, att Utskottet ej ansett sig böra handlägga Kongl. Maj:ls Kådiga Proposition, al den 18 sistlidne Januarii, angående Curhus-afgiftens fortfarande. N:o 10 Med dylikt tillkännagifvande i afseende på Riksdags-fullroäktige Petter Jönssons, Anders Danielssons } Hans Janssons och LarsLarssons motioner, om jemnare fördelning af Roterings-besväret med mera, samt S:o 11 med dylikt tillkännagifvande i afseende på Kongl.. Majrts Kådiga Proposition, alden 18 sistlidne Januarii, rörande beskattning af TuMp va ra ar samt Valkoch Stampverk m. m. Från Väl lo fl. Borgare-Ståndet.
Inrikes Bevakningen förenäs; och ändteligen, att alia Sjö. och Gränse-Tull-Domstolar samt Tull-Fiscaler och Ombudsmän måtte afskaffas» Ifrån HedervHrdii Bonde Ständet', Af 7, J. Rutberg, som yrkat, att Tull** Styrelsen borde öfverlemnas till Kongl, Corn* merce-Collegium, såsom bidragande till besparing i utgifter. Ibiand de inom Ridderskapet och Adeln] af flere Ledamöter afgifna serskilda^ yttranden , innehåller Herr Friherre Åke1 hjelms af Margrethelund anförande omständliga upplysningar, angående de ämnen motionerna omfatta; och få Utskotten, som noga granskat hvad anfördt är, samt dermed jemfört ej mindre de i afseende på Tullverket, sedan 8 Stais -BivUln.ms.AllriuBivv.o.Oec.t Ulsh.B :t.'N:o gg. i 8a 3 utkorane Kongl. Författningar, än Ge. neral-Tulf-Styrelsens till Utskottens kännedom komna flerfaldiga åtgärder, nu afgifva följande vördsamma utlåtande: I afseende på Tullverkets nya organisation, hafva Utskotten funnit, att Rikets Ständers under 1823 års Riksdag hos Kongl. Majit derom framställda underdåniga önskningar i det hufvudsakliga blifvit uppfyllde. Att åtskilliga jemkningar likväl i verkställigheten skulle finnas nödige, torde lätt inses, och dessa hafva, i Utskottens tanka, varit af omständigheterne föranledde.
I anledning af Riksens Stäm ders Revisorers åren 1820 och 1823 afgifne Berättelser, rörande granskningen af Allmänna Ridd, 0. Ad. Fröt, V. Band. 39 6io Den 25 Junii e, m. Magazinslnrättningens räkenskaper och förvaltning de sednare åren N:o 184. I anledning af Riksens Ständers Revisorers åren 1820 och 1822 afgitn# Berättelser, angående Allmänna Magazinslnrätt. ningens utestående fordringar i Finland. I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1820 gjorde anmärkning, rörande upphandlad riad råg vid Norrköpings KronoMagazin. I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1822 gjorde anmälan , om den till hjelp för hufvudstadens nödlidande vid KronoBageriet verkställde brödförbakning. Öfver åtskillige af Riksens Standers Revisorer åren 1820 och 1822 framställde anmärkningspuncter, rörande Allmänna Magazinslnrättningens förvaltning. Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och återremitterades följinde Statsutskottets den 26 sistledne Maj afgifne, samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden: N:o 181. Öfver åtskillige af Riksens Ständers Revisorer åren 1820 och 1822 framställde anmärkningspuncter, rörande Allmänna Magazinslnrättningens förvaltning. Deri 2 g Junii e. m. N:o 182. I anledning af Riksens Ständers * Revisorers anmärkning, angående den till Italien år 1821 verkställde export af Korn och Hafre. I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 182a gjorde anmärkning vid inköpet af Eldqvarnen i Stockholm. I anledning af Kongl. Maj.*ts Nådiga proposition, om afskrifning för ett qvantum Råg, användt till brödbakning åt Hufvudstadens fattige. Ut Supra. Utdrag af protocollet, hållet hos Höglofl. Ridderfekapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen den 25 Junii 1823.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 19 Jan. i835 Preste-Ståndet den ,q Borgare-Ståndet den 22 — Bonde-Ståndet den 22 Rikets Ständers underd. Skrifvelses angående sättet för ut görandet af städernes inkvarterings.besvär■, samt om en jemnctre och rättvisare fördelning deraf. (Statsoch Oecon.- UtSK. i>;o qb.) S. A. K. Genom Skrifvelse af den 21 sisth Junii har E. K. M. i Nåder behagat till Rikets Ständers profning öfverlemna, att bestämma grunderne for en jemnare och rättvisare fördelning af städernes inqvarterin»s-besvar, hvarvid E. K. M. dels fästat Rikets Ständers uppmärksamhet0 å de skäl, som forekommo emot vidare nybyggnad eller inköp, i allmänhet, för Kronans rakning af hus och lägenheter, att begagnas i och för garnisoners inqvartering, 1 anledning hvaraf upprättandet, utöfver hvad redan skett af ritningar och kostnadsförslag till sådane, samt besigtningar och Värderingars anställande å de nu befintliga äfven ansetts icke vara af noden, dels 1 Nåder meddelat yttrande, angående ett upprättadlfoch till Rikets Ständers granskning jemväl öfverlemnadt förslag till ny Inovar lenngs-Ordnmg for städerne utom Stockholm, dels ock förklarat att” beträffande inqvarteringen för sistnämnde stad, hvarom genom senare Forfattningar bhfvit regleradt, borde, för närvarande, vid nu gällande stadganden förblifva. ö . 1 °*ee"de Pä förevarande, jemväl vid sistlidne Riksdag till pröf ning forehafde ärende yttrade Rikets då församlade Ständer, genom underd.
Hå jag icke fann mig af embetspligt uppmanad att öfverklaga detta Kongl. Hof-Rättens Utslag, heldst ansvarsbestämmelserna syntes mig lämpliga med afseende på de omständigheter, som föraniedt de visserligen oriktige, men likväl endast i uppsåt att gagna vidtagna Polisåtgärderne, och frågan om skadeersättning var af helt enskild natur och bäst kunde utredas af den klaganden sjelf; så gaf jag honom del af nämnda Utslag och upplyste honom om mina åsigter i saken samt om fatalietidens utgång, på det han måtte kunna bevaka sin rätt genom underdåniga besvärs anförande. *) Emot Rådslufvu-Rättens i Wexiö Ordförande och Ledamöter hade Justitie-Ombudsmarinen år 1856 förordnat åtal för obehörigt dröjsmål med afdömande af flera vid llådstufvu-Rätten anhängiggjorda konkursmål. Sedan åtalet blifvit inför Kongl. Götha Hof-Rätt utfördt, och Rådstufvu-Rättens Ordförande samt Ledamöter såsom ursäkt för dröjsmålet anfört, dels att de ansett sig vara af jäf förhindrade att handlägga åtskilliga af de ifrågavarande konkursmålen, dels ock att Ordföranden samt en tillförordnad Borgmästare af andra vigtiga embetsgöromål så upptagits, att deras tid ej tillåtit dem att förr, än som skett, omförmälda mål till slut bringa; så har Kongl. Hof-Rätten meddelat Utslag den 6 December 1859. Detta Utslag innehåller, att, enär den af Rådstufvu-Rättens Ordförande och Ledamöter såsom ursäkt anförda omständighet, alt de skulle hafva varit af jäf hindrade att handlägga åtskilliga af de anmärkta konkursmålen, icke förtjenade afseende, heldst vid sådant förhållande, att Rätten i följd af deras jäfaktighet icke varit domför, Rådstufvu-Rätten bort, antingen, med anledning af före - *) Sådana besvär anfördes ock af Brinck, men Kongl. Majtts Utslag, meddeladt den 15 Januari innevarande ur 1861, innehåller, att (K. Maj:t funnit skäl ej vara anfördt, 6om kunde verka ändring i IIof-Rätlens öfverklagade utslag.
Diverse utgifter, såsom Begrafningsoch Medicament kostnader, Städsel-penningar, m. m. . 3,470: i4- — Leverering utom Verket 4 92^: 18. 6. Utgående Balance: Diverse personers och Verks skulder 4.9^>^44: ']• ir. Summa R:dr 722,968: 10! 3? Någon anledning till anmärkning vid dessa Räkenskaper hpr icke förekommit. Ankom till Expeditions-Utskottet den i3 Nov. Berättelse , angående verkställd revision af Stuteri-Öjver-Styrelsens Räkenskaper för år i83i. (L A.) Någon Hufvud-räkning, som visar förhållandet på det hela, har väl icke funnits uppgjord; men, enligt det sammandrag, som Utskottet låtit upprätta, har den uti Kongl. Kammar-Rätten med anmärkningar granskade Redogörelsen förhållit sig till inkomster och utgifter sålunda: *3 Stats-Utskostels Berättelse Debet. Balance från år i83o a,5oo: Uppbörd: 1831 års Hingstkringförings-medel för Strömsholms Stuteri 4,000 Löntillöknings-medel för dito 700 Donations-medel Leverering från Strömsholms Stuteri till utrikes hästuppköp i83i års byggnads-medel för Flyinge Stuten 1829 års Stohållnings-medel för dito . Löntillöknings-medel för dito 1830 och 1831 årens anslag för Häst-afvelns förbättrande 14,000 R:dr, efter afdrag af först uppburna 2,5oo R:dr Lån ifrån Riksgälds-Contöret Anslag till Häst-uppköp För försåld Spanmål och Ull vid Ottenby 3,714 Summa R:dr 51,147: Levereradt till Strömsholms Stuteri, för bestridande af kostnaderne för Hingstkringföringar Dito Halfvard Bergs donations-medel . Dito löntillöknings-medel Till Herrar Tottie &
Den mecanisms som jag dervid har att föreslå, är, mig veterligen ej tillförene begagnad och likväl högst enkel. Då det emedlertid torde vara mindre lämpligt att här upptaga tiden med en detail - Den 12 Februarii. lerad beskrifning derom, »mer jäg dock böra nämnas att machinen sättes i rörelse genom trampning inom slutne rum, och således är i närvarande fall ganska användbar. Verkställigheten synes försäkra om åtskil-’ lige önskade resultater: 1:0. Gsnom arrestanternes sysselsättning i sjöluften b behöllos deras kroppar i häl -oti 11— stånd, och deras krafUr domnade ej såsom i fängelserne utaf instängd luft och brist på rörelse Den ringa ansträngningen och sjelfva beskaffenheten deraf, vore jimväl lämpelig för alla, för män och qvinnor, unga och gamla, korteligen för alla som kunna gå. 2:0. Användandet af den nu i fängelserne begrafna physiska kraften vore ej en rini ga nationalvinst. 3:0. Sambandet med bättre menniskor, ehuru ringa det än må vara, har alltid i sin mån en välgörande inflytelse; hvarjemte sysselsättning och all verkelig nytta som åstadkommes, alltid medförer en tillfredställelse, hvaraf äfven brottslingen kan njuta; och som småningom rigtar hans uppmärksamhet och vanor från brottet till goda egenskaper Jag tror att man efter antagandet af detta förslag, sällan skulle finna den sammangyttring af förhärdelse som skapas i fängelserne, och som ej allenast motverkar all moralisk förbättring, Htan vanligen förser den till samhället åter - Den 12 Februarii, gående straffade brottslingen med långt brottsligare anlag än någonsin.
En talare på f. m. har i ett ganska vidlyftigt anförande, under åberopande af ett arbete, som snart vore att förvänta från trycket, uttalat åtskillige åsigter, som efter mitt omdöme och mina uppfattningar hafva ett och annat för sig såsom principer betraktade; men jag hemställer, huruvida under de fcrv hållanden, till hvilka vi hafva kommit, genom att en lång tid hafva följt ett — jag medgifver det — oriktigt system, huruvida, säger jag, rätta tidpunkten nu är att säga: flat justitia, pereat, mandus? Ty otvifvelaktig! skulle, om man nu på en gång började tillämpa alldeles, nya principer, följden blifva den, att en mängd medborgare skulle gå en säker undergång till mötes, och derifrån ett ganska stort elände för landet i allmänhet härleda sig. Såsom jag nyss nämnde, har jag i min reservation uttalat åtskilliga an-, märkmr, sorn jag ansett mig böra göra emot Utsk:s betänk. Jag vill icke här upprepa, dem, utan uppmanar dem, som behaga fästa något afseende derå, att genomläsa reservationen. Hvad jag huf*. vudsakligast deruti lägger Utsk. lill last är, att Utsk., efter mitt förmenande, icke bestämdt uttalat den princip, som bör stå främst, eller att man, utan afseende på enskilda olyckor, derest sådane icke skulle kunna undvikas, bör ställa realisationen främst, såsom det enda och säkraste villkor derföre, alt hvad man äger, verfc ligen har något värde. Delta är af ett större och allmännare intresse, än de partiella förluster, som verkliggörandet af denna sats möjligen kunde åstadkomma. Detta har Utsk. väl på flere ställen antydt, likväl icke i så bestämda ordalag, som jag skulle • önskat, och jag instämmer i detta fall med en annan talare, Hr Lefrén, som på f. m. kraftigt yrkat, att sådant måtte i bestämda ordalag af Utsk. varda uttryckt. Emedlertid synes mig, att ibland, det H.
Maj:ts år 1748 utfärdade Reglemente, dem till uppmuntran blifvit tillagd, skola Skeppare och Besättning vid den Tullkammare, der lossning sker, af den tull, som för fartygets medbragte last inflyter, mot behörigt qvitto, erhålla dess föring, utgörande vid fart frän östersjön; för en Skeppare En R:dr 16 sk.; för en Styrman 28 sk., och för de öfrige af besättningen, så väl som gossar, hvardera 21 sk.; från Nordsjön och de vid Canalen belägne orter, Holland; England; Frankrike samt Spanien och Portugal: för en Skeppare Sju R:dr 9 sk., för en Styrman 3 R:dr 28 sk. och för det öfriga Skeppsfolket, hvarje person, 2 R;dr 42 sk.; samt från Medelhafvet och Levanten: Bil. till Bevillnings-Utskottets Betänkande, N;0 21. 61 Skepparen 9 R:dr, Styrman 4 R:dr 24 sk. och för hvardera af den öfriga besättningen 3 R:dr 28 sk., allt Svenskt Banco; men när fartygen anlända från Pomern eller Wismar endast med Spanmål och Ull, eller då införtullningen af medförde varor icke uppgår tili efter Tulltaxe-bestämmelserne beräknadt värdebelopp af minst 300 R:dr B:co, hestås Skeppare och besättning, efter förra vanligheten, ej någon föling, från hvilken förmon äfven inhemska på Klink byggda, samt utländska fartyg äro uteslutna. Skeppare, som komma från Medelhafvet, men tillika intagit last uti Westersjöhamnar, njute Medelländsk föling, när tullen för de från Medelhafvet i Svenskt fartyg medbragta varor stiger till en fjerdedel af tulibeloppet för de varor, som annorstädes blifvit inlastade. Vid ett annat förhållande bestås endast den mindre föringen.. §. 25- För gods, som under transporten genom tillfällighet tagit skada, må ej någon minskning i tullen tillåtas, så vida godsegaren sjelf vill detsamma disponera.
A f denne åtnjöt hon undervisning i två år, en del af denna tid äfven i komposition. Alice var rikt begåfvad äfven på andra områden. Ännu berättas af familjens vänner anekdoter om, med hvilken otrolig lätthet hon lärde sig läsa. Föräldrarna, som med aldrig sviktande intresse följde sina barns utveckling och insågo, att när det gällde dessas utbildning det bästa som stod att erhålla borde anskaffas, skickade Alice, när hon fyllt tretton år, till Stockholm. Här inskrefs hon som elev i Ahlinska skolan, där hon till en början antogs vara mogen för tredje klassen. På sitt eget förslag fick hon emellertid försöka sig i femte; men därifrån bar det, efter en vecka, af ' upp i sjätte och så, efter ytterligare en vecka, upp i sjunde; först i denna klass kom den trettonåriga småstadsflickan på sin rätta plats. Hon genomgick så sjunde och åttonde klasserna i detta läroverk. Musiklektioner tog hon under denna tid för professor Herman Berens. Vid femton års ålder, således samtidigt med att hon afslutat sin skolkurs, förlorade Alice Sandström sin far. Vid denna tid var det på allvar fråga om att hon skulle genomgå Musikaliska akademien. Men denna plan öfvergafs, antagligen närmast i anledning af faderns frånfälle —, och nu bestämdes, att hon skulle söka inträde vid Högre lärarinneseminarium. Hö- sten 1880 blef hon, ehuru den yngsta bland 57 sökande, en af de 2 5, som då antogos till elever vid detta läroverk. Hon genomgick de tre seminarieafdelningarna och erhöll sitt lärarinnediplom våren 1883. I kamratkretsen var Alice Sandström afhållen såsom få. Glad, begåfvad, hjärtegod, framför allt anspråkslös och flärdfri, vann hon sympatier och vänskap hos alla. Då liksom nu var &lt; hon en alltigenom harmonisk personlighet; från hennes väsen strålade värme och sol, och kamraterna kände sig lyckliga i hennes sällskap. De stunder hon gladde oss med sång och spel voro för oss högtidsstunder, och vi räkna dem bland våra bästa seminarieminnen. När det under lofstunderna ropades: » Lisa sitter vid pianot », slungade vi böckerna ifrån oss och rusade in för att höra på henne.
Jag får blott erinra i anledning af livad Herr Berghman anfördt, att jag endast talat örn medels anskaffande för arbelets fullbordande, och ej om anslag, som skola försäkra Actieägarne om en everdelig ränta å deras tecknade Actier. Med ali vördnad för Kongl. Majits nådiga proposition, tror jag att ett sådant beslut skulle kunna anses obilligt, då på sådant sätt Nationen derigenom betungades med snart sagt en grundskatt, endast till förmon för vissa få enskildte. v 596 Den l# Martii. Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Adolph Göran: Jag vili endast hafva åran vördsamt hemställa, huruvida ej all deliberation år för tidig, om, huru och på hvad sått, anslaget bör utgöras, da frågan nu endast år om remiss af Kgl. Maj:ts nådiga proposition, och denna remiss, enligt Grundlagen, ej kan vågras. Det tillhör Statsoch BancoUtskotten att utreda och upplysa huru Riksens Ständer böra i detta ämne förhålla sig; och då Utskottens Betänkande inkommer, åger hvar och en Riksdagsman sin rätt öppen, att göra hvilka anmärkningar honom godt synes. Jag hemställer således, om icke all discussion i detta ämne för närvarande må upphöra. 'A Herr Grejven och Landt-Marskalken föreslog, att de i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition om ytterligare anslag för fullbordandet af Götha Canal, af åtskillige Ledamöter nu afgifne yttranden, kunde få åtfölja den af Ridderskapet och Adeln redan beslutade remiss af åmnet till Statsoch Banco-Utskotten. Bifölls. Upplåstes till justering ExpeditionsUtskottets insände förslag till Riksens Stånders underdåniga Adresser till Hans Maj;t Konungen samt Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, i anledning af de Bref, söm under GeneralMajorens Ben Ii Mart ii. 5g 7 Holsts förfalskade namn, till åtskilige Kongl? Maj:ts Befallningshafvande blifvit afsände.
Maj:l framställda förslaget om den meranämnda banans utförande på Statens bekostnad och genom dess försorg, har emellertid, med afseende på fördelarne af den i flera af Kommittéen närmare angifne hänseenden vigtiga kommunikationens åstadkommande, Utskottet trott sig ega anledning föreslå Rikets Ständer att, medelst anvisande af lämpligt låneunderstöd, befordra bildandet af bolag för utförande af samma jernvägs-företag; och har Utskottet, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de grunder, som vid 1853 — 54 årens riksdag följdes i afseende å det då beviljade låneunderstöd till anläggning af jernväg emellan städerna Fahlun och Gefle, ansett 3ig böra till Rikets Ständer hemställa: Stats-Ulslcottets Utlåtande M 86, 3:o. att Rikets Ständer för anläggning af en till begagnande med lokomotiver afsedd jernbana emellan Orebro och vestra stambanan vid Hallsberg eller motsvarande punkt å samma bana, i händelse denna erhåller den ifrågaställa förändrade sträckningen genom slättlandet af Nerike, måtte åt det bolag, som för detta förelag bildar sig, bevilja och till utgående från Riksgälds-kontoret, anvisa ett låneunderstöd till belopp af 1,410,000 R:dr R:mt, utgörande i rundt tal */5 af den beräknade kostnads-summan för banans fullbordande, eller, i händelse det nyss nämnda nordliga alternativet för vestra stambanans ledning genom Nerike kommer att antagas, till belopp som motsvarar lika andel af den i sådant fall för den ifrågavarande ulgreningsbanan minskade anläggningskostnaden; äfvensom alt för detta stats-bidrags åtnjutande, och i afseende på förelagets verkställande samt banans framtida underhåll m. m., dels stadga de vilkor och åligganden, dels medgifva de förmåner, samt för sin del besluta eller hos Kongl. Maj:t i underdånighet föreslå de bestämmelser, som här nedan finnas uppgifne, nemligen: l:o. Jernvägs-anläggningen bör, emot erhållande af det härtill beviljade stats-bidraget, utföras genom ett för delta ändamål bildad!
Till stöd för yrkandet om en allmän förmedling å hemmanen på Visingsö har motionären anfört, att ifrågavarande hemman vore så små och svaga, att flere af dem endast inuehölle 34 å 36 tunnland, hvarå saknades skog, hvadan åboerne måste från fasta landet förskaffa sig, emot dryg betalning, nödig vedbrand, gärdsel och byggnadsvirke, samt att härförutan del. inskränkta ego-området minskades genom de inkräktningar, som sjön Vettern gjorde å öns stränder, hvilka förhållanden motionären sökt med handlingar, deraf Utskottet tagit kännedom, ådagalägga. Hvad först angår den sökta förmedlingen å hemmanen på Visingsö, så enär, enligt gällande författningar, hemmansegarne hafva sig obetaget att hos vederbörande embets-myndighet sig anmäla till erhållande af den nedsättning i hemmanens ränta eller mantal, som af omständigheterna må påkallas, finnér Utskottet motionärens framställning i denna del icke böra till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.