Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Läroämnena äro fördelade på 7 grupper, omfattande hvar och en något af hufvudämnena: orgel. sång. stråkinstrument, biåsinstrument, piano, harpa, komnosition (kontrapunkt, formlära). OMigaoriska b ämnen till alla grupnerna ä r o: haimon ' lär.1, körsång musikens historia samt p anospelning. hvariämte undervi-ning i orgelns stämning o~h s k ö t e t deklamation, itnlrm^ka sp-åket samt instrumentation för militärorkester m e d d e ^ s inom de grupner dit dessa ämnen höra. Äfven i akustikens grunder och i pianostäraning meddelas undervisning åt elever,;: ÖRGRYTE Kemiska Tvätto e h Färgeri-ASctie-Bolag, 48 Kungsgatan 48. GÖTEBORG. : Specialité: Färgning af alla slags pälsverk, fållar ni. m. skinnmattor, — liter vatten och 2 droppar rosenolja. Detta behandlingssätt bör. förutom tvålsköljningen, användas 1 å 2 gånger i veckan. S t o m a t o l Ni gör nog klokast i att sända den till en kemisk tvättanstalt. — ^ T v å l Borg och söner. Helsingborg, S. Sundstedt, Landskrona kunna rekommenderas. beredd af de finaste oljor, är till Karla Rönne. — 01 je lackar bn.fgn das med teipenföljd af sin stora Stomatolhalt tin. — Oljefärgsf ä kar bortgnidas med terpentin. Detta brukar gå ganska lätt, utan gensägelse den bästa i hanmen då klädningen är af så tunnt tyg, deln förekommande tvålsort för vore kanske bäst att lämna den till en kemisk tvättinrättning. hudens rationella vård. (B) Mina Tlninen. För öfversätfning lämpar sig ypperligt alla i » Kursrhners Biten erschntz » förekommande noveller och berättelser: utkommen från Hermann Helhemmet låtit måla med oljefärg, (zinkgers förlag i Berlin. Leipzig och Eissehvxit) hvilKen kopes i burkar lios lärgnach, med ett band i vckan å. 20 p " enhanuiare. nig. Kan erhållas genom hvarje större Mina Iloinen.
Derjemte får jag erinra, att den kurs vi nu, hafva, torde till någon del vara artificiell, och ej fullt så hög sorn om den vöre leipnjd alide - 774 JJeri 14 Julli em, les åt sig sjelf 1 den skulle då ej vara betydligen högre, men dock några skillingar, Friherre Lagerbjelke klagar öfver vårt mynts i senare tider vacklande och allt jernt fallande värde. Men på ett par år har dess värde ej vacklat, och sedan 1819 snarare stigit än fallit, ty mot slutet af det året var kursen ända till 140 skillingar, och till Julii följande året höll den sig mest emellan 130. ecb 136. skillingar. Herr Hjerta har anmärkt, att vi hade flera missväxtår under realisations-perioden; men jag får påminna, att vi nu hafva mindre att befara sådane, just derigenom, att den sedel-utsläppning sorn för en del år sedan ägde rum, bidrog att förbättra vårt jordbruk; så att vi nu sällan skola fa någon vidsträcktare missväxt eller behöfva införskrifning af spannemål, som kunde hafva infly» tande på kursen. Jag tror att kursen, som äfven innefattar agio, beror både på opinionen om Bankens förmåga, att honorera sina sedlar, samt Nationens resourser, att dertill bidraga, och på vår handels.ställning eller behofvet af växlar, men icke bestämmas af någondera af dessa orsaker ensam, Sluteligen får jag anmärka, att det är lätt att säga, att Banken ej borde stå under Riksens Ständers fria disposition, att ej någon utsläppjning af sedlar utöfver Bankens förmåga, att inlösa dem, hade bordt ske, att inga vidsträckta låneanstalter bade bordt inrättas, o. s. v. Men nu är ej fråga orri hvad sorn borde hafva eller icke borde Jfen 14 JuHi e. ni. 775’ hafva skett, eller hurudan ställningen borde vaxa, utan huru den är, och huru det som skett,’ skall kunna lijelpas, samt att bygga på hvad som är, och för närvarande icke kan ändras.
Kommenderingar ur marin-regementet till fästnin garne Kungsholmen och Drottningskär 34,794: 16. — Segelduk, enligt Kongl, brefvet den 2 Maj 1854, 19,895: 40. — Hamna, enligt Kongl, brefven den 2 Maj och 23 Augusti 1854, 74,800: Yarfs-utredning, sjukvårdsoch klargörings-persedlar samt kojer och täcken till skärgårdsoch ångfartyg, enligt Kongl, brefven den 2 Maj, 23 Augusti och 10 Oktober 1854, 160,733: 30. 2. Anskaffning af kanoner, lavettage och 5,000 massiva kulor m. m., enligt Kongl, brefvet den 29 September 1854, 114,924: » af ränslar, fält-flaskor och mat-tornistrar till marin-regementet, enligt Kongl. brefvet den 7 December 1851, 7,800: » af kavajer för Sjö-beväringen, enligt d:o, 51,428: 15. 4. •> af Artilleri-materiel och utredning till Kungsholms och Drottningskärs fästningar samt Kungshalls batteri, enligt Kongl brefvet den 20 December 1854, 30,000: » af vatten-distillerings-apparater å fäst ningarne Kungsholmen och Drottningskär, enligt Kongl, brefvet den 19 November 1855, 11,652: 44. — » af kontroll-piecer samt besigtningsoch transport-kostnader, enligt Kongl, brefvet den 7 December 1854, 5,000: • Kostnader för en telegraf-linie mellan Carlskrona och Utklippan, enligt Kongl, brefvet den 17 Februari 1857, 4,200: 16.
Jag anhåller, i följd af denna åsigt, att Utskottet, efter sakens öfvervägande, måtte inför Rikets Ständer ådagalägga nödvändigheten, alt i Grundlagsenlig väg söka den erforderligo ändringen uti Regerings - Den 17 December f. m. 87 Formens 60 §., samt att hos Kongl. Mnj:t i underdånighet anhålla om det stadgande i anseende till tullen för inkommande spannmål, som under tiden, till ändamålets vinnande kan anses erforderligt. Härefter tilläde Friherre Anckar swärd muntligen: Jag anhåller få fästa uppmärksamheten deruppå, att jag ej anser de af mig föreslagne 20, procent vara en oomkullkasfelig norm. Jag tror dem snarare vara för höga, än för låga, och Regeringens rätt bör altid vara bibehållen, att sänka tullen, då det kan finnas nödigt. Herr Nordenanckar, Gustaf: Det är redan så mycket taladt i ämnet, att jag cj har något vidare att, tillägga. Herr Adlercreutzj Gustafanförde skriftligen : I den Motion Herr von Becker väckt, om uppköp af spannmål för Statens räkning, förenar jag mig. Jag bör och kan vitsorda nödvändigheten af denna åtgärd från Statens sida, äfvensom behofvet deraf, i synnerhet för den fattigare delen af Skaraborgs Läns invånare, hvars enda Näring består i jordbruk. De sista årens erfarenhet visar hulu litet förutsägelsen, alt privat span måls - as Den 17 December f. m. handel skulle uppstå, så snart Staten dermed icke befattade sig, i sjelfva verket blifvit uppfyld. Alltför få Köpmän i våra min-» dre Städer aga sådane Ca pita ler, sora dertill ärfordras. De köpa endast, då säker, Stor och snar vinst är att erhålla. Men, delade denna vinst med jordbrukaren ?' Nej, han får stå på torget med sin Säd ifrån daggryningen till skymningen, för att. t villiga s nedsätta priset derå under ali hofs va. Jordbrukaren måste utgöra Skatter, be-, stämda efter ett tillkonstladt. värde å dess jord; men det genom konst uppdrifna Spanmålspriset har upphört»
Befallningshafvande har derjemte låtit sig angeläget vara, att, genom premier och andra passande medel, söka, så vidt möjligt varit, befrämja fortkomsten af denna modernäringens ädlaste och oskattbara hufvudgren, hvars förkofran redan är ganska märkbar på de större egendomarne. Boskapssjukdom har väl varit gängse på spridda ställen i Länet, men icke allmänt. Skogar, under enskildt egovälde, finnas egentligen i Bro, Habo, Hagunda, Ulleråkers, Bälings, Rasbo, Norunda, Örbyhus och Olands Härader samt Dannemora och Leufsta Tingslag, beslående dessa mest af tall och gran. Löfträd ses mera sällan. De flesta enskilda skogar äro numera skiftade emellan delegarne. Vården derom besörjes med stor uppmärksamhet och omtanka af Bruksoch Bergverksegare; men är i öfrigt bristfull, och mogen skog blifver mer och mer sällsynt. Den på Eders Kongl. Maj:ts nådiga befallning utgifne handbok i skogshushållningen är ntdelad till alla församlingar i Länet. Den besparing, som vinnes genom sågars användande till skogsfällning m. in., är visacl, och en mängd sågar af Nyby bruks tillverkning anskaffad till Länet. Kungörelse om premier för sågad veds införande till hufvudsladen är utfärdad på Eders Kongl. Maj:ts nådiga befallning. Kännedom om de af Eders Kongl. Maj:ts Landtbruks-Akademi utfästade betydliga belöningar för trädplantering är, jemte ändamålsenlig anvisning och uppmuntran, allmänheten meddelad. På alla de allmänna skogarne är den nya och förbättrade hushållningsmethoden införd och dess nytta lagd å daga.
DB P l ?raneiivereiiis » stiftarinna och förste ordförande, fru Louise Otto-Peters, bosatt i föreningens huf vudort Leipzig, i följd af sin &amp; Mer ej Ituiide närvara vid mötet, leddes detsamma af föreningens vice ordförande, fröken Aiigiiste Schmidt. 1SIanga sakrika och intressanta föredrag af så val manliga som ksiiiliga deltagare förekommo. - Af Allgenieiile deutsclie Fraiienvereins upplasta tvåirsberattelse. fraingår, a t t dess med 63,000 underskrifter försedda inasspetition rö- rande kviniians tilltrade till iiniversiteten, i &amp; r för tredje gången koininer a t t framlagg,is för riksdagen. Till världsiitställningen i Chicago hade föreningen iitgifvit en tryckt festskrift samt låtit representera sig vid den internationella kviniiokongressen af fröken Förster från Kassel. E t t p i initiativ af f öreningeii planeradt gymnasium för flickor kommer vid phsktiden 1894 att öppnas i Leipzig. Föreningen disponerar öfver en förinögenliet på 240,000 mark, livaraf 50,000 inark iitgöra en stipendiefond för kvinliga liikare. » Trångbröstade och inskränkta åsikter i tyska bokhandeln. » Under denna riibrik meddelar Svensk bokhandelstidning en af 27 bokhandelsinedlijalpareföreningar i Tyskland till styrelserna för alla tyska bokhandelsföreningar och korporationer inlainnad skrifvelse, hvari dessas styrelser upprfiaiias att afböjaiide besvara hvarje anhållan om kvinnors anställning i bokliandelsfacket. Den för kvinnorna högst nedsättande iilotivering, som skrifvelsen innehåller, » vittnar&gt;, yttrar nämnda tidning bland annat, om en högst klandervärd och i vårt iipplysta tide.- hvarf val obefogad och själfvisk yrkesafiind *. - Den frisinnade och upplysta uppfattning rörande kvinnoarbetet, soiii de svenska fackinannen inom det hos oss med ratta så högt stående bokliandelsyrket genom detta uttalande visat sig äga, förtjänar allt erkancande.
Dit utkommen hade han bedt att få gå in och hämta en boll för att leka med lilla herren; men då han kommit öfver strömmen och såg lilla herren stå i porten väntande, tog han upp en sten och slog denne så, att han föll ned i vattnet och drunknade. När han sedan kom åter ned med bollen, stodo föräldrarne sörjande kring det ur vattnet uppdragna liket, och ”När the suckade, iag fast greet, När the greeto, iag werre leet.” Nu kommer Hilatus fram och låtsar som han ingenting hört; Judas misstänker honom dock och söker vinna honom genom att berätta, att Sardelius tänkte dela sitt rike emellan sina söner, och han erbjuder Hilatus att gå i hans tjenst. Denne ställer sig villig, men vill först, att de skola båda gå till slottet för att höra landsherrens egen vilja. Karich tillhviskar Judas att ej följa med, och då han vägrar att gå, griper Hilatus honom, men blir af Judas slagen till marken, hvarefter Judas springer undan. — Sc. 5. Karich gläder sig åt hvad som skett, han känner lukten af bondens lök och märker, att bönder nalkas, hvilka skola till Jerusalem med sin skatt; med dem skall Judas följa, och Karich vill gifva dem god bör. — Sc. 6. Som prof på scener af allvarligt innehåll, införa vi denna i dess helhet. Sardelius. Sostrata. Sardelius. ”Ach iemmer, ach wee, ach uselheet, Som mig påkom i hastigheet! Ther iag meente mig hafva söner två, Kommo the mig fast båda ifrå. Thet wolle min hustrus arga list, Thet tör iag säia förutan brist. Sostrata. Min k. man, hwij klaga på mig, Iag hafver sagdt eder sannerlig, J skullen honom ej siälfswåld stadt, Så hade han ej gjort eder det spratt. Sardelius. Iag meente thet skulle wår son warit, Men sedan hafver iag annat förfarit. Sostrata. Hade han i sanning varit eder son, Och i willen haffwa af honom mon, Så skulle i honom achtat dess meer; Så lärer Syrach och skriffter fleer.
Under sådana förhållanden synas många anledningar hafva förefunnits att närmare betänka sig, innan man företog sig att hopskrifva och promulgera en instruktm, som icke röjer ens ett spår af syftning att närma sig det mål, hvars upnående utgjort och utgör föremål för så många uplysta medborgares lifliga önskningar och ihärdiga sträfvanden. En annan invändning mot mitt klander af den Landshme förlänade obegränsade suspensionsmakt, är den af Hr Sandströmer framställda, att jag skulle hafva förbisett att de instruktir, som gälla Konungens Kansli och Collrr, innehålla samma stadgande om suspensionsrätten som den nya Landsh:gelnstrukt:n. Jag erkänner alldeles icke, att jag i detta fall gjort mig skyldig till något förbiseende, enär förhållandet var mig ganska väl bekant, men jag kunde ej tro, att man icke skulle inse den väsendtliga skillnaden emellan ett Colbm och en Landsh. Det förra är en af flere personer sammansatt myndighet, som tillförne städse ägt den nu ifrågavartde makt, ja till och med domsrätt öfver sina tjenstemän. Dessa sednare äro dess underlydande, för hvilkas arbeten Colht är ansvarigt, då deremot en Landsh. endast är en person, och de honom närmast slående embetsman, eller LandsSekretm och LandsKamererm, äro, icke hans underlydande, utan hans embetshiträden, utan hvilkas rådfrågande och samverkan Landshm icke kan något i embetsväg besluta. Jag har — Grefve Liljencrants torde förlåta denna min missfirmelse mot Hrr Landsh:r — kallat desse embetsman Landsh:ns kolleger derföre att, likasom Gen TullDirektm eller Gen.Direkt:n öfver fängelserna icke kan något uträtta eller besluta utan vederbrde Depart:tsChefs råd och biträde, likaså kan en Landsh. ingenting uträtta, utan biträde af LandsSekret. eller LandsKamerer. samt skyldighet att inhemta deras råd och tanka i hvarje fråga.
Betänkande, finner jag icke det aldraringaste skäl att utur Förordningen utesluta 10 Morn. af i §. om de så kallade iSkottske och Elgliindska parinornes högre afgift: tvärtom har bemälde Utskott, sorn icke kar med afgifterne att sig befatta, kvarken kunnat yttra eller verkligen yttrat annat, än att ifrågavarande parihöt ina till högst tillåtna rymd få begagnas, och att således blott den förut stadgade inskränkning i dessa panhors tillåtna rymd bör utur Författningen utgå; men att frågan om afgiften helt och hållet öfverlemnas åt BevillningsUtskottet. Uti 5 Mom. af första Betähkandet, tillstyrker Allmänna Besvärs, beli Ekonomiutskottet, att 10 Mora. af 1 i förra Författningen må alldeles utgå. Uetta kunde ega sin grund i och hvad pannerymden vid. kommer, men ej i anseende till afgifterne: sådant kar ej tillhört detta Utskott, sorn troligen äfven funnit sig hafva öfverskrida gränsen för sin befattning, då i 7 och 8 Mornytterligare säges: XJtskottet kan icke instämma i det påstående, ätt BrännvinsBevillningen skall upphöra, utan utgår ifrån den grundsats, att all Bevillning eller afgift till Staten bör erläggas i inan äf inkomsten. Då nu dennd ökes, genom en afmätt och klokt beräknad Brännvinsbränning, så bör visserligen der. före, liksom för all annan särskild näring, 'er+ läggas afgift; att förtiga det Stateh behöfver dedi samma, och att den annars skulle falla för tungt pä andra föremål. BevillningsUtskottet kaiderförej i mitt tali* 464 SeviltningsUtskottets Betlinkindeni ka, icke varit bundet af Riksens Högloft. Statt* ders bifall till EkonomiUtskottets Betänkande*
De arbeten, som å hela sträckan mellan Stockholm och Catrineholm under året utfördes, upptagas här nedan i ett sammanhang: 162,000 kubikfamnar jordarbete, hvarigenom 10,672 längdfot färdigterrasserad bana bildats medelst skärning öfver 8 fot djup, 120,436 » » » medelst fyllning öfver 8 fot hög, 39,539 » » » medelst terrassering på jemnare terräng, 12,638 kubikfaim.ar bergsprängning, hvaraf bildats 14,749 längdfot bana i öppen sprängning och 270 » tunnel, således sammaulagdt 2 mil 13,666 fot färdigterrasserad bana; 1 större bro påbörjad, 3 mindre fullbordade, 3 dito påbörjade, 1 rörlig bro fullbordad, 1 dito påbörjad, 1 kulvert fullbordad. 2 dubbla trummor påbörjade, 45 enkla dito fullbordade, 31,525 längdfot ballastning, 12,196 » vägomläggning, 16 broar för landsvägars ledande under eller öfver banan, 2 större vägöfvergångar i banans plan, 15 — 114 — 5 mindre vägöfvergångar i banans plan, 122,173 längdfot stängsel, 1 bangård med stationshus af 2:dra klassen påbörjad, 2 bangårdar med stationshus af 3:dje klassen påbörjade, 4 banvaktarestugor, 10,222 stycken sliper utlagde, 61,330 längdfot räler dito, 1 lokomotiv anskaffadt, 2 passagerare-vagnar anskaffade. Södra Stambanan frän Halmö.
Leijonhufvud, Abrah.: Jag saknar visserligen den statistiska kännedom, som fordras^ för alt med siffror bestämma, huru stort creditiv kan vara behöflig! för att uppmuntra ullculturen; men jag tror, att ullculturen för ingen del blifvit af Staten under dessa sednare år förgäten, Det kan måhända bestämdt antagas, att många andra näringsgrenar varit mycket mindre uppmuntrade, än denna. Jag ser således för min del visser ligen icke något hindel', att, om statseassan vore tillgänglig för alla sådana behof, man afven för ullculturen kunde anvisa ett så stort creditiv, sorn å 5oo,ooo r;dr; hvilket då skulle motsvara hvad för spanmålshandeln blifvit afsedt; men jag tror, att det vore mindre lämpligt att tillstyrka ett så högt creditiv, då det omöjligen kan gå igenom hos R. St. Vi veta, att ett RiksStånd redan antagit beloppet af 3oo,ooo r:dr. Ett annat Riksstånd har gjort skarpa anmärkn:r emot afven detta belopp och fordrat nedsättning till 200,000 r:dr. Jag anser således icke möjligt att inom 3 Ständ tillvägabringa ett beslut, hvarenligt ett creditiv af 5oo,ooo r:dr kunde användas för ullculturen. Jag för min del tror, att man bör bålla lagom i detta foll, såsom i alla andra, för alt åtminstone kunna vinna det nödvändiga. Försigtigheten och omtanka!) för belrofven i allmänhet fordrar att icke sträcka anspråken för högt, och jag tillstyrker således bifall till Utskts betänk. Den 26 Augusti c. m. i denna omständighet. Hvad återigen belånings-procenten vidkommer, så tror jag det rätta vore att, såsom åtskillige talare föreslagit, utsätta 66f procent. Frih. Hamilton, Hugo:
År 1831—i832, hvardera året . 200 »i jäll li K lilli Härvid är tillika af Halloch Manufactur-Rätten upplyst: att Förlekningeu i afseende på arbetarnes antal grundar sig på Fabrikanternes och Manufacturisternes årliga uppgifter lill Rätten: att först ifrån och med 1829 de arbetare, som icke varit hos Rikarne Mantalsoell Skattskrifne, jemväl blifvit i uppgifter^ anteknade: och att de i Förtekningen uppförde tillverkningssummor för de Manufacturister, hvilka förfärdiga ostämpelbara varor, aro icke öfverensstämmande med desses altid lägre uppgifter, utan innefatta de, med afseende på Arbetarnes antal, bestämda värden, hvartill Rätten vid laxeringstillfällen ansett Manufacturisternes årliga tillverkningar kunna uppskattas, och efter hvilka, af dem icke öfvcrkiugade värden, deras afgifter till Halloch Fabriks-Fattig-Cassan erlagts. Il Rl H li $ÉS! — 47 — Likare af särskilta Närings-yrken, ej hörande till någondera af Borgerskapets Glassérj, hafva utgjort: Contingent-Borgare . Personer, som hafva rättighet lill: Kläd måklén ... Nipperhandel .. Spisqvarter ... Krog-Näring .. Spisningställen utan spirituosa Nålstolskramhandel Mångleri Lutfiskförsäljning . Ljusstöpning .. Hembryggeri .. ■tillverkning och försäljning af Bakelser, Pepparkakor, Korf, Medwurst, Glas och Porcelaine . försäljning af Grönsaker . , Dito af kokadt Caffe
Ulskotlet finner således, hvarken i antalet eller beskaffenheten af de Bergs-Collegium nu tillhörande ärenden, någon svårighet för lillvägabringande af den föreslagne anstalten; och ehuru Utskottel af förut uppgifna skäl, icke kan framslälla något egentligt förslag till detail-reglei ingen, anser Utskottet sig böra uppgifva, huru, efter dess åsigt, den synes ungefärligen kunna tillvägabringas, nemligen: 1:0 Bergs-Collegii statistiska eller Advocat-Fiscals Contoir, med dess Advocat-Fiscal och Canzlist, kommer hädanefter att lyda omedelbart under Civil-Deparlementet; 2:0 likaledes Bergs-Collegii Marchschejder-Contoir, med en Förste och en Andre Marchschejder; 3:0 Bergsproberare-l jonsten bibehå lies; 4:0 för behandling af de ansökningsoch andra mål, hvilka, i följd af Collegii indragning, komma att i stället handläggas och expedieras i Civil-Departementet, blifver en ökad tjenslemanna-person d nödig, hvilken Utskottet dock förmodar kunna inskränkas lill en Bureau-Chef, eller E\- peditions-Secrelerare samt en Canzlist och en Copist, hvarförutan en Vaktmästare blifver nödig.
B, Kocks och Jonas Slåhles hysättning för skulder till Malmö f. d. Discont; angående ytterligare anslag för GötilaCanal för innerarande år; i anledning af före - Dewig Novem ber f. m. lommen fråga om Lane biträde af Allmänna medel för Trollhätte CanalVerk, samt om upphörande, för framtiden af åtskilige afgift er för begagnande af Kronans tillhörigheter, hvilka af Ganal-Bolaget llittils utgjorts, med antagande af det utaf Utskotten föreslagne Andra Alternativ; 0111 anslag af Allmänna medel för Södertelje Canal-Verk; angående Läne-bilräde till understöd för Kyrkobyggnader uti Kumla, Halsbergs, Tvings, Herrestads och Jemjö Församlingar; om Lån af Allmänna medel lill Interéssenterne uti Höna Koppargrufva i Wermland; örn Lane biträde till anläggande af en Hamn uti Wadstena Stad; rörande Låne-understöd af Allmänna medel för Hamnbyggnaden i Ystad; om Låne-bidrag till uppförande af ett nytt Skolhus i Örebro; i anledning af förekommen fråga om LåneRättuti Rikets Ständers "Bank för Allmänna Brandförsäkrings Verket; angående ett Lunebiträde till fullbordande af nya Bibliotbeks byggnaden vid Upsala Universitet; samt rörande väckte frågor om anstalter till understöd och uppmuntran för SparbanksInrältningarne i Riket. Stats Bancoocb Lag-Utskottens: Angående förändring i författningarné om Räntor vid Penninge först* äckningar; och om vilkoren för inrättandet af enskildte Banker. jgs Den 19 No re mijer f. m. Stats - Banco -samt Allmänna Besvärs och Oeconomie Utskottens: I anledning af väckt Motion om Låne-biträde af Allmänna-medel till befordrande af AiLetShus-InräUningar. Stas-ocb Lag Utskottens: Om särskilde Brotlmåls-Domares tillförordnande, samt angående väckt fråga om Hof-Rättens öfver Skåne och Blekinge ställande på Indragnings-Stat. StatsLagoch O ec o n om ie - Utsk© ttens: Rörande förändring i närvarande fångförings-sält m. m.
Vid besvarandet af dé i detta ämne från bemälte 3:ne Riksstånd erhållne återremisser, får Utskottet anraäT 53o Stats-Utskottets la, att vid i:a Ptinelen af ofvanberörde Förslag det blifvit erinradt: att, i likhet med hvad som blifvit anmärkt vid 3:e Puncten af Upplåningsgrunderne i afseende på inbibitionsrätt för Fullmägtige. i RiksgäldsContoiret af större eller mindre del af lånet, som skall upptagas, Staten först borde känna lånebebofvet och säkerheten i inkomne complette låneacter, samt derefter utvägar vidtagas för lånetillgångars anskaffande: att, vid öfverflyttningen af redan ägande skulder, den gamle inteckningen måste i original tjena till hypotheque för ny förbindelse å länet efter de betalningsvilkor som bestämmas: att låntagaren borde åläggas, att, med det lån han erhåller, liqvidera de inteckningar som förut besvära Egendomen, så alt riktiga lånehandlingar derefter blefvo ingifne till Staten, alt förvaras: att, genom serskild förbindelses afgifvande, med hypotheque af intecknad äldre revers, en dubbel bevakningsskyldighet uppkomme för RiksgäldsContoiret, den ene i afseende på Egendomen och den andia, med uppmärksamhet på den serskilda förbindelsen vid försummad räntebetalning; att Utskottet förbigått medgifvande af postponering, hvarigenom, utan behof af de intecknade lånens uppsägning, de kunde fortfara att näst efter RiksgäldsContoiret i egendomen qvarstå, så framt vederbörande derom voro ense, att Utskottet bordt specificera de andre bevisj sorn för Bancolän efter senaste författningar erfordraSj till Betänkanden, *N:o 415. 53 r undanrödjande af misstag å Hrr Fullmägtiges sida om Beskaffenheten af desse bevis; samt att Fullmägtige bördt få föreskrift, att lemna forrnulaire till skuldebrefven samt uppgift på alla de handlingar och bevis, som för låns undfående böra presteras.