Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bankovinstens användande vara uti alla landsändar, der skuldsatte innevånare gifvit sina mångåriga bidrag till Bankoverkets förkofran/ ”Ehuru för närvarande den upplupna Bankovinsten är disponerad i annan väg, kan jag dock ej förbise, att icke troligtvis de kommande åren sådan räntevinst ytterligare inflyter, och att man med visshet deraf kan påräkna tillgångar att återgälda de förskotter, hvaruti man skulle gå, om man nu till nyttiga arbeten beviljade 1 ä 2 millioner utöfver de behållningar, RiksgäldsKontoret för närvarande äger. Jag anser derföre, att Rikets Ständer böra fatta ett helt annat beslut, än det Stats-Utskottet tillstyrkt, ett motsatt: att nemligen Stats-Utskottet bör taga anslagens nytta och företagens allmänna gagn uti moget öfvervägande och föreslå Rikets Ständer de utvägar, hvilka kunna beredas för företagandet och fullbordandet af alla de allmänna arbeten, hvilka Utskottet finnér vara ändamålsenliga, verkligt båtande samt befordrande Rikets heder och framtida bästa; — frågan derom må i öfrigt härleda sig endera från Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, eller ock från enskild motionärs afgifna förslag/ Häruti instämde Hr af Hannens > i afseende å utgifterne för den kommande tiden. Af Hr Friherre v. Kraemer: ”Uti den af Friherre Palmstjerna afgifna reservation instämmer jag hufvudsakligen, men anser likväl Riksgälds-Contorets ställning vida fördelaktigare, än hvad Utskottet framställt. Jag tror nemligen, att 1844 års allmänna bevillning, hvilken redan är taxerad och debiterad, hade bort tagas i beräkning såsom en tillgång, lika med 1844 års bevillning, utgörande 2,049,051 R:dr 32 sk. 9 rst., så mycket heldre som alla de af Rikets nu församlade Ständer beviljade anslag komma att beräknas från ecb med 1845 års början, under hvilket 1844 Ars allmänna bevillning Stats-Utskoltels MemorialN:o 61. 21 inflyter.
Ud för rättelser i, Scorstkiften och Enskiflen. Zriherps 8tge! von k^oiiliein, LorsitL Uuä viZ: - Den 13 Juni!- Zsz V>Z: Dä egenteliga afsigten med enskiften warit, alt förskaffa jordägaren säkerhets emot alla rältegänqar om dest ägande jord, samt sätta honom i tillfälle att sköta densamma pä ett för bade sig och det allmänna förmånligare sätt än hiktils, dä den warit i samhällighet, sä är Lag-Utskottets betänkande aldeles stridande emot denna afsigt, och skulle göra denna för Riket högst gagneliga widtagne författning aldeles onyttig, emedan den ater införde samma osäkerhet som förut: och jag begriper aldeles icke huru detta skulle kunna werkställas. Skulle ett enskifte i bylag helt och hällit gä äter för en sädan twist? eller skulle den som blifivit lidande fä ett stycke jord inom en annans omräde? Dä uphörde det att wara enskiftadr. Således tvore dek wäl lämpeligare att med ersättning af penningar godtgöra den lidandes förlust, eller heldre stadga präscriptions tid. Ereswe Ltromkelt, klans kreclrict Dä allmänna lagen i 4 Cap. 9 § Jorda-Balken förklarar all söndring af skattskyldig jord för ogild, utan att bestämma nägon tid för äterwinnings sökande samt sista mom. af 8l Z uti Kongl. Förordningen om Landkmäteriet i Riket af den 12 Äng.
Proposition, N:o 29. 7 likaledes tillstyrkt ofvanberörda jord-afsöndring från utarrenderade Löjtnants-bostället Stommen N:o 1 emot den uppgifna afgälden till hemmanets innehafvare. På grund af hvad härvid förekommit vill Kongl. Maj:t härmed föreslå Rikets Ständer att medgifva den ifrågavarande jord-afsöndringen från nämnda boställe, för utvidgning af Jerns församlings kyrkogård, emot den föreslagna afgälden, 4 kappar råg, att af församlingen till boställets innehafvare, så vidt det af honom äskas, årligen utgöras. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse väl bevågen. Datum ut Supra. OSCAR. C. v. Hohenhausen. Utdrag af Protokollet öfver Landtförsvars-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stat s-rådet ä Stockholms Slott den 4 December i85o. Närvarande: Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne, Hr Friherre Stierneld, Statsråden: Fåhreeus, Sandströmer, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt och Grefve von Platen. Till följd af Kongl. Muj:(s, i beslut af den 21 December 1849, samt 1 och 15 8 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, IV.o 30.
Den ogenerade kamrattonen å ena sidan, hans underliga tvärhet å den andra gör att jag slår öfver. Vill vända allt i skratt och löje, troligen af en oklar fruktan att eljest skyllas för sentimentalitet. Men det är styggt, det der. Det passar icke till min ålder. Och jag kommer att säga saker som jag borde tiga med, bara af fruktan att tryta samtalsämne. Jag talar högt, babblar fram orden i skrattparoxysmer, det är vidrigt för mig sjelf. Sedan han gått hör jag alltid min egen stämma, som skräller för mina öron. Det pinar mig öfver all beskrifning. Och så skulle jag vara böjd för att skratta åt allt som är mig kärt, – förhåna, förneka. Hvarför? Jag blir grof af öfverdrifven känslighet. Och så detta sjelfförakt, som kommer efteråt! Jag skall bli annorlunda, jag skall! Jag har mycket att lära af Elise Nordqvist. Sådan skulle jag vara. Vara mig sjelf, – lugn stilla – ”det allvar som de gamla florentinske mästarena brukade ge sina porträttfigurer,” – han talade om det i går igen på tal om den lille pianisten Hoffman. Låt nu se att du uppför dig hyggligt som en stillsam gammal qvinna härnäst du råkar Lundegård, så att du icke slår öfver i pojkaktighet. Det passar dig icke. Efter nästa sammanträffande kommer det att kräfvas räkenskap af dig, Ernst. Du skall vid allt tänka att du har de der grå, aflånga ögonen riktade på dig. Sanning, sanning! Sanning är det de ögonen fordra, sanning i ord och rörelser, i blickar och tonfall, sanning och så denna själsfinhetens enkla tillbakahållenhet. Åh, om jag kunde bli så god, så klok, så hederlig, så bra som jag ville! Om jag kunde uppfostra mig så, att jag blefve värd en välvillig hågkomst af dig! – ”Sanning och arbete”, att jag vid femton år kunde välja ett så godt valspråk, det var ändå märkvärdigt.204 D. 9 Mars ”Nej, jeg knuser Dem i Stykker, og det er dog ikke passende!” Om han ännu går och bär på en olycka, så tycktes han åtminstone icke ha burit den med upp till mig.
Bohman i lifstiden den 30 April 1861 på sökanden dragen och af denne accepterad vexel å 4,375 R:dr 25 öre R mt, hvilken, ställd alt betalas 4 månader från utgifningsdagen, blifvit af Bohman hos Banko-diskontverket under JM 710 diskonterad; varande vid ansökningen fogade bevis, dels af Ordningsmannen i 11:le distriktet, S:t Jacobs församling här i staden, att Carlqvist befunne sig uti knappa omständigheter, men detta oaktadt, genom oaflåtligt sträfvande, sökte att bereda sina 4 barn en kristlig och för samhällslifvet nyttig uppfostran, dels ock af Sysslomannen i Carlqvisls konkursmassa, att vid utredning af nämnde massa, densamma icke lemnade mera än 10 procent för de bevakade fordringarne. Bankodiskont-direktionen, hvars yttrande häröfver blifvit infordradt, har upplyst, ali innan berörda vexel förföll till betalning, icke allenast Bohman med döden afgick och hans sterbhusdelegare sökte urarfvaförmån, utan äfven sökanden afträdde sin egendom till borgenärers förnöjande; alt, sedan vid förfallotiden vexeln blifvit för bristande betalning i vederbörlig ordning protesterad och bevakning derefter i berörda 2:ne konkursmål egt rum, Diskontverkets förevarande fordran till betalning fastställts genom Stockholms Rådslufvu-rälts särskilda domar af den 28 April 1862, i urarfvamålet efter Bohman och af den 30 Juni samma år i sökandens konkurs; varande genom förstnämnda dom urafvaförmån Bohmans sterbhusdelegare beviljad; att från Bohmans urarfvabo, som blifvit slutredovisadt, till Diskontverket influtit den Bih. till R. St.
IV. §. 5. 153—156. ntänab* utgång mara f«tr5nt>at>e, fä afl be fä fallabe 9?effantie*tw5ten eller anbra Uppbörb*ftämtnan i början of följanbe äret obebinbrabt ml funna fjällaS; böranbe £ärab*j?rifmaren fä mät mib förjfa forn antra Uppborbdjtämman mara närmaranbe. i »53* #mar ocfj en äger rättighet/ att roib förfta UppS5rb*flämman af fine utffptber erlägga fä rnpefet ban mäftar, bmilfet bet (falt ätigga Upp* börb*mannen att emottaga ocb gmittera; fommanbe uppbörb*böcferne alf derefter inrätta*. §. 154. 3 ©täberne JMa Uppbörb*terminer, efter förutgängen anmälanbo* Dfmer.@tätfjällaren eller konungen* 23efallning*bafmanbe meberbörligm fungöra* od) pä mifja bagar efter ^marter od) hummer etter tjmab an» nan orbning inom {jmarje (Stab fan mara mibtagen, af Uppbörbémannen, i närmaro af en £Dlagifirat*perfon, förrätta*; fommanbe i ©tod&olm, att bermeb förfara* forn manligt cd) reban faflflälbt är. 5- *55» ©eban anbra Uppbörbéffdmman är bälten, fommer meb Keflantier* inbrifmanbe ocb bmab bertill börer, att förfara* fäfom författningarne &juba, eljer mibare fan marba jtabgabt, fä att alle utfTplber inom flutet af Uppbörb*äret eller ben 1 EDtajt mä mara ä meberbörlig ort rebomifle od) i Känter iet nebfatte. §. 156.
Men då emedlertid en prydligare bv^väifnr^gförande å norra delen af Carl XIII:des torg skulle i väsendtlig, ihan bidraga tiTN .hufvudstadens förskönande samt då på den inskränktare plats, som erfordras för' ett enskildt hus, grunden torde utan mycken svårighet kunna så förstärkas, att en lättare byggnad der må ega bestånd, vill Kongl. Majit, enär förenämnda mål licke på annat sätt synes kunna ernås, härmed hos Rikets Ständer föreslå, att Rikets Ständer må medgifva, att omförmälda tomt får åt enskild person till bebyggande upplåtas, emot lämplig tomtöre-afgift, på längre, men viss bestämd tid. samt under vilkor, ibland annat, att den blifvande byggnaden uppföres i öfverensstämmelse med ritning, sorn af Kongl. Majit i Nåder godkännes och faståplles. De till detta ärende hörande handlingar skola ~särsk ififf till hand aliÅil a s det Rikets Ständers Utskott, till hvilket denna Nådiga proposition" varder af Rikets Ständer öfverlemnad; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. / OSCAR. /" C. 0. Palmstjerna. 12 Kongl. Majda Nåd. Proposition, N:o 77. Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför 11. M. Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den 18 April 1854. Närvarande: Hans Excellerv?/f'IIerr Justitise-Statelttinistern, Grefve Sparre\ t i# Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre S tjerneld, samt Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna. Fåhreeus, Wallensteen, ’ Gripenstedt, /\ Grefve Mörner, v x-rAllner, - _ — Reuterdahl, och ~ \ Grefve Gyldenstolpe. \
S. D. Vid förnyad föredragning af BevillningsLagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 11, i anledning af åtskilliga motioner om ändring i Kongl. Förordningen till förekommande af oloflig införsel eller utförsel af varor utaf den 12 December 1835, hlef samma Betänkande, med anledning af dervid gjorda anmärkningar, återremitteradt. S. D. Föredrogos ånyo och bijollos Stats-Utskottets följande Utlåtanden : N:o 436, i anledning af Herr Bagges motion om anslag till ett mudderverk och rivierets upprensning vid Uddevalla. Prot. Utclr. cl. 12 Mars. i84>. N:o 437, i anledning af väckt fråga om Banco-vinstens utdelning till Rikets samtlige Län. S. D. Vid nu skedd förnyd föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 440, i anledning af Herr Professoren Geijers motion, att Amanuenserne vid Kongl. Biblioteket, måtte få retroactivt beräkna den dem vid denna Riksdag beviljade löne-föi höjning, blef samma Utlåtande, på grund af dervid gjorda anmärkningar, återremitteradt. S. D. Då nu ånyo föredrogos Tagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkanden: N:o 33, i anledning af väckta motioner om närmare bestämmande af stadgandet i 26 Cap. 2 §. Bvggninga-Balken, rörande byggnads-skyldigheten å presle-gårdar på landet; och N:o 38, i anledning af väckta motioner om alla hemmans, utan afseende på deras olika natur, deltagande i byggande och underhåll af Tingshus-, Prestgårdsoch andra allmänna byggnader; blefvo samma Betänkanden af Ståndet afslagna. Från Höglofl. S. D. Då nu ånyo föredrogs Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 17 sistlidne
Utdrag af Protokollet öfver Justilie-Arenden, hållet uti Kongl. Maj:ts Högsta Domstol Onsdagen den 16 Juli 1862. Närvarande: Justitieråden Alexanderson, Qviding, Hoffstedt, Södergren, Cramér, Friherre Leuhusen, Almqvist. Revisions-sekreteraren Strandberg föredrog i underdånighet: Note ur Protokollet öfver Justitie-departements-Arenden, hållet å Stockholms Slott den 27 nästlidne Juni, enligt hvilket Kongl. Majit behagat i nåder infordra Högste Domstolens utlåtande öfver ett inom Justitie-departementet utar - 8 Kongl. Maj-.ts Nåd. Proposition J\? 32. betadt lagförslag nied rubrik: ”Förordning angående giftermål emellan kristen oeh mosaisk trosbekännare;” varande samma lagförslag i öfrigt af följande lydelse: ”1 afseende å giftermål emellan kristen och mosaisk trosbekännare förordnas som följer: § 1. Medlem af Svenska kyrkan vare ej förment att ingå äktenskap med mosaisk trosbekännare, § 2. Om lysning till sådant äktenskap, äfvensom till äktenskap emellan mosaisk trosbekännare och medlem af annat religionssamfund, som i riket tillåtet är, galle hvad i Kongl, kungörelsen den 19 Januari 1847 och i 9 § af Kongl. Förordningen, angående främmande trosbekännare och deras religionsöfning, af den 23 Oktober 1860 stadgadt linnes. § 3. Äktenskap, hvarom nu sagdt är, skall i vittnens närvaro ingas inför Magistrat i stad eller inför Kronofogde å landet. Magistrat eller Kronofogde åligge dervid i afseende å mannens och qvinnans ledighet till äktenskap den tillsyn, som enligt lag tillkommer prest, den der vigsel förrätta skall: sedan affordras såväl mannen som qvinnan deras frivilliga ja och samtycke till giftermålet, och vardén de derpå för äkta makar förklarade. Hvad sålunda förekommit skall i protokoll upptagas, och varde det, om äktenskapet är inför Kronofogde ingånget, jemväl af vittnen bestyrkt. Det giftermål vare lika gildt som vore äktenskapet med vigsel fullkomnadt. § 4.
Preste-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades Stats-Utskottets Utlåtande N:o 308, i anledning af Kongl Maj:ts nådiga Proposition om beviljande åt staden Jönköping af dels byggnads-lån, dels anslag och lån för ny tomt-reglering derstädes. 8- D. Vid förnyad föredragning af Banko-Utskottets Memorial N:o 63, med anledning af Riks ståndens beslut öfver framställningar i 71 punkten af Ut|Atandet Nio 4.8, godkände Ståndet den i förevarande Memorial föreslagna voterings-propositionen. S. 1). Föredrogs och lades till handlingarne honstitutions-Utskottets Memorial Nio 54, med anmälan örn de uti Förstärkt honstitultvps-Uts^olt anställda omröstningar. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Stats-Utskottets nedannämnde Memoria]: N:o 309, i anledning af verkställde omröstningar, angående Allmänna Bevillningen, jemte Post-bevillningen; 468 Prot.-Utdrag den 4, S, f och 11 Oktober 18S4. N:o 310, angående verkställd omröstning i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande väckt fråga om ett låne-understöd åt staden Christianstad; N:o 312, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 281; N:o 314, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 287; och N:o 315, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 207. Från Vallo fl.. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo meddelade Utdrag af Högv.
Irädbro vore nära oduglig och fördenskull ny bro på detta ställe otvifvelaktigt snart erfordrades, en chaussé mätte, i stället för flottbro, byggas öfver sundet i samma sträcka som bron ligger, bemäide styrelse anmält, att Distriktchefen, majoren F. W. Leijonancker i berörde hänseende verkställt undersökningar samt utarbetat plan till chaussé-byggnad öfver Drottningholms-sundet, hvilken, enligt insänd ritning och kostnadsförslag, skulle kunna för 80,662 R:dr 32 sk. banko verkställas; men att, med rättelse efter den plan jemte kostnadsförslag, som blifvit genom styrelsens försorg, redan år 1848 upprättad och nu med afseende å dagsverkens och materialiers under tiden stegrade pris, samt med en genom brobyggnaderne vid Traneberg och Nockeby vunnen erfarenhet, öfversedd, ny flottbro öfver Drottningholms-sundet, hvarest ej ifrågakomme behof af att, såsom vid Traneberg och Nockeby, åvägabringa rörlig bro för sjötrafiken, kunde anläggas för en summa af 40,500 R:dr banko. Då, enligt hvad kändt och vitsordadt var, den emellan Drottningholm och Kersön befintliga trädbro befunne sig i sådant skick, att i dess ställe någon ny förbindelse mellan sundets stränder mäste tillvägabringas, vare sig genom chaussé-auläggniug eller brobyggnad, men kostnaden derför, äfven efter lägre förslaget, icke kunde af det strängt anlitade stats-anslaget för byggnader och reparationer i laudsorterne eller af andra tillgängliga medel bestridas, ansåg
— Förslag, om pröfning af, till RättegångsBalken; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. 1245. 1417 Lag, om stiftande af en, som på alla för varu-transport nödige vägar lämpar stadgandet i 25 Cap. i §. Byggninga-Balken; Motion, rem. till Lag - Utskottet, s. 1215. — mot förbrytelser af Åhörare inom Ståndens Plena; rem. till Lag-Utskottet, s. i3o2. — ens rum, om förändring i åtskilligel; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. 1235. >— frågor, om Lag - Committeens hörande i alla; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. 1156. — förklaring, om anhållan, det ingen må beslutas, utan att allmänheten, medelst ordentlig kungörelse, derom underrättas m. m.; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. i35o. .—i mäns-Rätterne, om upphäfvande af; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. n56. •— Sagor, om Westerbottens och Norrbottens, sammanslående; Motion, rem. tili Ekonomi Utskottet, s. ia55. — skipningeu, om medel att befordra enhet i; Motion, rem. till Lag-Utskottet., s. iaSi. — sökningar, om inhibition af, för Skulder till Filial - Diseonterne; Motion, rem. till Stats - Utskottet, s. ii3i. till Statsoch Banco-Utskotten, s. 1135. —. — för skulder till publika cassör; Motion, rem. till Stats-, Bancooch Lag-Utskotten, s. 1245. Lands-Cancellierne, om anslag åStat af Ved för; Motion, rem. till Stats-Utsk., s. 1246. -—.
Hr Stjernsvärd: I anledn. af Hr Bildts yttrande får jag uplysa, att jag icke kunnat begära remiss till annat Utsk. än StatsUtsk., enär R. o. Ad. remitterat sjelfva motionen till detta Utsk. Jag har mig bekant, att StatsUtsk. begärt sammanträde med Ekon.Utsk. Hr Hjärne, Harald: Jag inser icke meningen med Hr Stjernsvärds begäran om remiss af sitt yttrande. Så vidt jag upfattat detsamma, önskar han R. o. Ad:s medverkan, att StatsUtsk. i sammanhang med statsregleringen under 4:de HufvudTiteln måtte afgifva yttrande öfver hans motion. Detta anser jag vara ändamålet med hans yttrande. Jag anser likväl Utsk. kunna bedöma, huruvida denna motion bör behandlas i sammanhang med 4:de HufvudTiteln och tror således, att Hr Stjernsvärd icke kan vinna något genom remiss af det nu afgifna yttrande. Medgifver nu Hr Stjernsvärd, att detta är förhållandet, men icke destomindre begär fortfarande remiss, så afstyrker jag Ståndets bifall härtill. Jag önskar, att han vid denna Riksdag icke väckt sin motion, och jag kan icke önska, att Utsk. skall behandla denna fråga framför många andra af mera vigt. Gr. Frölich, David: Jag begärde ordet, då jag hörde den siste talarens argumentation emot remiss af Hr Stjernsvärds yttrande. Han har likväl ganska tydligt tillkännagifvit, att hufvudändamålet med detsamma varit att få sin motion behandlad och ett utlåt, deröfver afgifvet i sammanhang med statsreglerings-frågorna under 4:de HufvudTiteln. Detta har jag velat yttra till stöd för min upfattning af ämnet. I öfrigt vill jag icke inlåta mig i frågan, om StatsUtsk. har tid eller icke att sammanträda med Ekon.- Utsk. Det beror naturligtvis på StatsUtsk. att taga initiativet i detta fall, och jag gissar, att de nog hitta på utvägen att göra det så, att de icke hindras i sina göromål. Hr StjernsvärdJag beklagar, att jag icke kan fästa afseende på Hr Hjärnes önskan. Den må stå i prot:t för hans räkning.
Innehafvare af Jus Patronatus, tom förrbemälde olaglighet begär, vare Palionrätten för sin person förlustig; och utnämne Konungen till det lediga Pastoratet, efter förslag, en af de af Consistorium derå uppförde. Comministersbeställningar tillsättas i bägge dessa fall af Consistorium. §• 58. Till öfvervarande af Rättegången, då Prest för röstvärfning eller olaga beting om Presträttigheter lagföres, bör, såsom i andra Prest rörande brottmål, Consistorii-Fuliniägtig förordnas; och vare hans åliggande att Domstolens Utslag i målet till Consistorium skyndsamt insända. §• 59- Alla böter, som i denna Artikeln utsatta blifvit, gånge till tväskiftes emellan Åklagaren och Församlingens fattige. §. 60. I alla Utslag, som ej mindre af Consistorier än verdsliga Under-Domstolar samt Rikets HofRätter meddelas, i anledning af der anförda besvär i Prestvalsfrågor, vare jemväl tydlige och fullständige besvärs-anvisningar intagna, i likhet med hvad derom för hvarje Rätt i serskilda Författningar stadgadt är, på det att den eller de, som med sådant Utslag äro missnöjde, ej må vara i okunnighet om den ordning, i hvilken de ega att sin talan vidare fullfölja, om de dertill sig befogade finna. Exp. Utslc. Förslag till und. Shrifv. Om enskilda sladgandeft för Prestval, samt om tiden för denna Förordnings uppläsande. §. 61. För Prestval i Hufvudstaden gäl le de Författningar, som för desamma äro eller blifva serskildt utfärdade. Da Församlingar, så väl derstädes, som i Landsorterne, hvilka, i afseende på Prestval, af ålder innehaft serskilda i Nåder förunnade privilegier och reglementen eller, genom häfdvunnet bruk, vedertaget valsätt, vare dervid jemväl hädanefter bibehållne. Kommande härmed för öfrigt alla, i förevarande ämne gifna, Nådiga Stadgar och Förordnanden att såsom upphäfne anses. §• 62.
I anledning häraf bar, såsom ofta åberopade Statsråds-protokoll utvisar, frågan om botaniska trädgårdens förflyttning sedermera varit föremål för närmare pröfning hos Consistorium Academicum, som till stöd för den till E. K. Maj:t i ämnet aflåtna underdåniga framställning anfort: att denna trädgård för närvarande vore delad i 3:ne särskilda lokaler, åtskilde dels genom gator, dels genom läns-lazareltets mellanliggande tomt; att detta såväl för trädgårdens vetenskapliga indelning, som lör bevakning och tillsyn vore en stor olägenhet; ali en af nämnde lokaler, innehållande arborelum och en annan, använd såsom annuelt qvarter, icke kunde lemnäs öppna, så länge trädgårdsmästaren hade sin bostad i den egentliga trädgården, och således icke för de studerande medföra den nytta, som åsyftades; att det icke heller vore med vetenskapliga grunder öfverensstämmande att, såsom hitintills måst »ske, hafva träd och buskar skilda från de perenna vexterna och dessa från de annuela; att denna fördelning dessutom minskade utrymmet, i det nemligen många platser i arborelum och trädgården blifvit oanvändbara, som ulan en sådan fördelning kunnat begagnas; och slutligen att den botaniska trädgårdens flyttning skulle medföra den fördel att en särdeles användbar lokal derigenom blelve för framdeles möjligen behöfliga nybyggnader att tillgå; varande kostnaden för trädgårdens förflyttande, som icke kunde på en gång verkställas och följaktligen icke larfvade anslagsmedel annorlunda än i män af arbetets fortskridande, beräknad till 42,000 R:dr, samt för vexlhuset, i anseende till de ökade utgifter, sotn detsammas förläggande å annan plats skulle förorsaka, till 3,000 R:dr mera, än som vid näsllidne riksdag för denna byggnads bättrande begärdes, eller till 33,000 R:dr. Enär nu anförda förhållanden äro af beskaffenhet, att fullständigt ådagalägga såväl angelägenheten deraf, att den botaniska trädgården i Lund varder till annan tjenligare plats förflyttad, som att den botaniska institutionen svårligen kan komma till utveckling af fullt ändamålsenlig verksamhet, derest öfriga nu ifrågaslällda förbättringar ej varda vidtagna, hafva Rikets Ständer, med bifall till E. K.