Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De fleste enskilde tomtägare, sorn erhållit del af låneanslaget, hafva ock redan uppfyllt sistnämnda villkor, så att staden, anlagd efter ny och rymligt beräknad plan, nu mera företer en mängd prydliga hus af brändt eller obrändt tegel och kalkbruk ; men svårigheten, under de första åren, att erhålla tilh äckliga byggnadsmaterialier, samt dessas så väl som arbetslönernes uppstegrade pris, har vållat, att åtskilliga större byggnader, som skola uppföras af brändt tegel, icke medhunnits, utan finnas ännu ofullbordade, till större eller mindre del. Ofvanaumärkta hindrande omständigheter, i förening med det dittills ovanliga uti föreskrifna byggnadssättet, hafva naturligtvis, med afseende på de redan färdiga husen, afven förorsakat ägarne drygare kostnader, än om byggnadsarbetet kunnat företagas efter band; och den räntefrihet dessa emedlertid fått åtnjuta, betäcker fördenskull icke, på långt när, samma skilnad i byggnadskostnaden. Hvad åter beträffar ägarne till de ännu ofullbordade husen, så, enär de ej kunnat företaga byggnadsarbetet förrän belt nyligen, egentligen under loppet af sistförflutna år, kan räntefriheten föga komma dem till godo, ifall den skulle upphöra med nästinstundande Juni månad. Detta allt gäller om låneanslaget för enskilde tomtägare. — Men hvad angår anslagssumman för stadens allmänna byggnader, så och då stadsstyrelsen nogsamt insett, att staden ej skulle förmå bekosta deifrågavar. dyrbara rådhus-, skolhusoch prestgårds-byggnaderna förr, än byggnadsmaterialier och arbetslöner hunnit nedgå i pris, och med mindre än att byggnadsfonden, genom omtänksam hushållning, emedlertid förstärktes, hafva ock dessa försigtighetsmått blifvit vidtagna, medelst förberedande anstalter och fondens förräntande. Likväl, sedan K. M., mot slutet af förb år, vid regleringen af Rikets undervisningsverk, nådigst bestämt, att i Wenersborg en högre apologist-skola , med ökadt antal lärare, skall inrättas, kommer, med fästadt afseende på denna förändring, skolhusbyggnaden att snart företagas.
Derjemte får jag förklara, att om Enskiften endast skola till vägabringas genom skuldsättning, blir jag, som hitintills med all ifver sökt befrämja dem, den, hvilken, så länge jag har lyckan vara Landshöfdinge i Skaraborgs Län, skall med all ifver motarbeta dem. Hvad Herr Ribbing sist anfört, bevisar, att han ej rätt fattat min mening, eller att jag ej nog tydligt uttryckt den. Jag har ej menat, att sista EnskiftesFörfattningen varit gällande för de Norra Provincerne, utan allenast, att den gällt öfver allt, der den föregående EnskiftesStadgan gällde. Herr Tham: Man har yttrat, att an slagen, som blifvit gifna till befordrande af Skiftesverket, blott inlockat jordbrukare, alt deri ingå till deras förstöring. Jag tror det ej, och tror icke eller, att andra begära enskifte, än de, som "hafva styrka att bära den dermed förenade kostnad, eller ock af enskildta speculationer dertill föranledas, hvilka endast, då de äro oriktiga, förfelas och medföra speculantens undergång; men just derföre, att den förmögnare kan tvinga den fattigare, att ingå uti enskifte, och således tvinga honom till kostnader, öfver - Den 2g Maji. stigande hans tillgångar, är det, som jag anser Staten vara skyldig att komma emellan med hjelp. Hvad beträffar den omnämnde förändringen med en del af Odlings-lånefondens anslående till Skiftesverkets befordrande, så inverkar det ej på närvarande fråga, och minskar icke behofvet af understöd, så länge den nya Stadgan fortfar att vara gällande med sina ännu strängare tvångsband, än den förra, till att deltaga i ett hegardt skifte. Jag yrkar derföre bifall å Utlåtandet. Herr Hjerta_, Gustaf: Jag får förena mig med dem, som önska bifall till Utlåtandet. Jag har gjort mig den föreställning, att med detta anslag åsyftades, att lemna medel i Regeringens bänder till lättande af utflyttningar, hvilka serdeles i stora byalag möta betänkligheter, och hvilket synnerligast är fallet å stora slättbygder.
Utaf bett på 33anfen§ rörelfe tmbcr åren 1868 odj 1864 ttppfontna behållna tmnff femma £re millioner fpraljunbratufen riföbaler att, unber betta ed; näftföl» jattbe år, 1867, meb hälften unber ^martbera året, till tftifögålbeilcntoret fbr ©tatenö allmänna behof öfaerlentnaö. § 21. §ör att på en gång utmibga 33attfcn§ förmåga att befrämja lanbetö penninge* rörelfe famt bereba öfabe utmågar för fåbatta åtgärber, font affe upprättl)åt(anbet af 33attfenö metalliffa fajja, I)afme 38t, uti be ben fiftnämnba röranbe reglemente föreffrifteit, mibtagit åtffilliga föränbrtttgar, hvarigenom tillfälle till uttoibganbe af S3anfenö affäröförbinbclfcr på utlånbffa l;anbeléplatfer lemnatö. ©åhtnba äro numera gullmäftige bentpnbigabe att föpa od) falja toeplar famt å utrifeö orter för SSanfenö råfning ncbfätta behållningar ide altenaft i hamburger banfo, preuöfifla tljaler od) punb flerlittg, utan äftoen i frattcö, hollättbffa floriner och attbra tnpntflag. § 22. 3 föreffri.fterna röranbe Sanfenö famt 2ånc3lontorcnö låne
Och få Revisorerne, såsom ytterligare skäl för den nu yttrade öfvertygelsen, tillägga: att ehuru LänsStyrelserne, med riktig kännedom 7 ( 5o ) om tillståndet inom Orterne, böra, om än tillfällige händelser i någon mohn förändra förhålla liderne, kunna någorlunda beräkna Invånarnes behof af Spanmåls-undsättning, ett sådant missförhållande i afseende på de nu ifrågavarande undsättningarne likväl visat sig med flere Län, att t. ex. för Upsala Län 600 T:r Korn ansetts behöflige, ehuru allenast ?>()§ T:r deraf åtgått: för Westernorrlands Län 45o T:r Korn, hvaraf 4° begagnats, samt för Westerbottens Län i55o T:r Råg och 2800 T;r Korn, hvaraf utlemnats 25 T;r af det förra, samt 22 T:r gf kpr af det senare Sädesslaget, hvilka förhållanden äfven torde utmärka, att för dessa Län icke något allmänt understöd varit af nöden. Efter det Revisorerne sålunda upplyst resultaten af Undsättningsanstallterne för år 1826, och tillika yttrat deras omdöme så väl derom som 0111 undsättnings-anstallter i allmänhet, gå Revisorerne nu att framställa de specielle Anmärkningar, hvartill afgifne Redogörelserne för nedannämnde Län, föranledt, nemligen: För Elfsborgs Län, i afseende på hvars Räkenskaper åtskillige anmärkningar förut blifvit af RevisionsContoret för Allmänna Magazins-ärendernes utredning gjorda, deröfver LandsContoret sig förklarat. 1:0
Den som vill be läna en vara, den må vara sämre elier bättre, måste likväl skaffa sig sådane bevis, att Fullmågtige kunna gilla dem. Finna ej Fullmågtige bevisen säkra, så afslå de lånet. Dessutom är det icke nämnt, hvilka varor som komma att belånas; man kan då sedermera utdömma deni, som man icke anser tjenliga. 1 öfrigt om det år meningen att befordra Svenska productionen, så måste man också ställa till så, att den kan säljas. Det har visat sig, hvad nytta denna belåningsrått medförde för Bruksidkare under continental-systemet, då de flesta sådana eljest hade gått under, emedan det ej var möjligt att få sålja annat ån några få stämplar. Låneråt-* tigheten uppehöll då Svenska jernhandteringen, och detta torde vara ett tillräckligt talande bevis för dess nytta, att kunna upprätthålla näringar i allmänhet, hvars producter kunna afsåttas på andra orter, och att inskaffa bytesmedlet, eiler det älskade silfret. Intet talar emot saken mera ån en ålskad theone, som ej befcrIrar Landets vål, Friherre Bjdrnjijertia, Magnust Då mitt j)eh 13 September /. m. Sylte all firl varit, å ena sidan ått upprätthålla myntvärdet, och å den andra, att lifva näringarne, kan jag icke tillstyrka belåningen å ailä varor. Det skulle hafva menliga följder å myntets värde. Utlänningen kunde då hitföra sina Varulager, iför att här beläna bell Sedart Sälja dem. I förevarande förslag år val en rtiödificätion gjord af BondeStårldet, att nemligen belä - dingert skulle inskränkas till inom landet f örädlade import-artiklarj men ätvert detta medför stora plägenheter. Erida sättet att åstadkomma en sadén belåning, vöre kanske att lemtia åt iDrscanten rätt att å redan varande anslag lemna lärt på ofvannämnde varör, i fall Disconten franne att fonden ej i vanlig väg utgick i rörelsen. I händelse detta förslag antogs, kurtdé det kanske blifva ett medel att öka industrien, utan att öka répreseritätivernes belopp.
Ut supra, S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne samt den 7 och 8 dennes på bordet lagde Betänkanden: Från Bevillnings-Utskotlet ? 1:0 Under N.o 4 angående anslag af Bevillnings-medlen till understöd för Krono-Uppbörds-Verket i Stockholm. 2:o Under N:o y i fråga om UppbÖrdiBetjeningens aflönande i Götheborg och öfrige Städer, utom Stockholm. 3:0 Under N:o 7, om en förnyad ChartsSigillatae-Förordning. 4:0 Under N:0 8, 1 anledning af Vä’ckt fråga, dels om inrättande af en tätare Postgång emellan Kongl. Majtts Befallningshafvande i Hedd. och Ad. Brot. V B. 1 A/d. 53, J4- 418 Den ii April. alla Län, dels om ett vidsträcktare begagnande af Post-Inrättningen i allmänhet. 5:0 Under N:o 9 i anledning af väckt fråga, att all serskild Bevillning för Gästgifveriet sä väl å Landet som i Staderne der verkligt Skjuts-ombyte finnes, måtte upphöra. 6:0 Under N:o 10 angående Personers Skattskrifning vid Bruken såsom Arbetare. Frän Allmänna Besvärsoch OeconOmice-Utskoltet .- UndejN:o 77 rörande ändring af Tjenstehjons flyttningstid. Ut Supra. S. D.
Stats-Contoiret ingå, hvaremot Rikets öfrige Dom-Capitel sjelfve disponera hela denna, till den fattiga Schole-Ungdomens understöd, anslagne afgift; och har Herr Doctorn, af sådan orsak, och på det ifrågavarande anslag måtte återföras till sin primitiva bestämmelse, hemställ, att beloppet af de Djeknepenningar, sorn inom Hernösands Stift inflyta, kunde på enahanda sätt, som härom för andre Stift är förordnadt, af Stiftets Dom-Capitel disponeras. Stats-Utskottet får i anledning häraf upplysa, att Djeknepenningarne, likmätigt 524 Stats-Utskottets Betänkandem Riksdags-Beslutet och Bi-afskedet den 7 April 1624, äro antagne, dels till fattige Schole-Piltars hjelp, dels ock till ScholeLärares understöd. Pä sätt Herr Doctor Häggblad anfört, äro dock desse medel i allmänhet stälde till vederbörande DomCapitels disposition för nämnde ändamål, samt böra till redovisning upptagas jemte Läroverkens i Stiften andre inkomster, likmätigt Kongl. Brefvet den 24 April 1788; men, från längre tider tillbaka har en mindre del af Djeknepenningarne i VesterNorrlands samt Vesterbottens Län, blifvit levererad till Stats-Verket, ibland hvars ordinarie inkomster den ock vid Stats-regleringen upptagits till 75 R:dr årligen. Då nu billigheten fordrar, att Hernösands Stift, i förevarande fall, icke må sakna en inkomst, som andra Stift uteslutande kunna påräkna, liar Stats-Utskottct, med afseende jemväl å Kongl. Stats-Conloirets, i denna del, lemnade tillstyrkan , uti dess, vid Kongl.
Ja, salt och peppar är det enda som verlden ZITTER. inte har isterhaka, kanske! Att vara sqvaller Lite' till, om jag får be. Se bara om jag käring till yrket föder sin man, höll jag på att säga. Mins du hur jag såg ut, när jag skulle småbarnen? När det blåste hårdt, tordes jag försörja mig med skjortsöm och läsa a b c med inte gå ut af fruktan att blåsa tvärs af, och när jag satt stilla, hade jag en förnimmelse af att det fastbunden vid fötterna. Gud, så jag svalt! skulle vara särdeles angenämt att ha en kanonkula KATRINA. Det erkände du aldrig då. morna ha fruktat, att jag skulle äta upp någon det komma ut en lag, som påbjöd, att hvarje Nej, tycker någon det! Då kunde ju mam ZITTER. af deras knubbiga älsklingar. Egentligen borde man skulle begagna tredubbla skjortor och förskaffa sig tredubbelt med barn höll jag på att säga, men sannerligen jag tror det räckte till ändå. Betänk, att bara i den här staden finnas 18 gamla oförsörjda mamseller, som vill lefva allihopa. Det är ju riktigt ohyggligt. KATRINA. många gånger erbjudit dig att flytta hit. ZITTER. Ja inte sant? Det är ohyggligt? Jag har också är. Ja, tack, det har du. Men hvar och Som en lefvande öfverflödsartikel, som jag en har sin svaghet här i verlden. (Pathetiskt:) sprungit ur hus och i hus hela dagen, fått Min är att arbeta för min tillvaro. När jag nu snubbor till höger, bannor till venster, bakat, lagat, stoppat, vyssat allas hjelpreda och inmed lika godt samvete, som om jag vore den KATRINA (häftigt). gens vän då kryper jag till kojs lika trött och arbetsammaste och hederligaste menniska i verlden. Men ditt menniskovärde då! Har aldrig upptäckt att jag har något. Jaså, har också du gjort den iakttagelsen. Så länge hans majestät inte ger ut den ZITTER. KATRINA. ZITTER. menniskovänliga befallningen, att alla gamla flickor skola hängas, så måste de ju lefva.
Vidkommande slutligen det begärda anslaget till ekonomibyggnaden, hafva de för granskning af Institutets räkenskaper och ekonomi för år 1861 utsedde Revisorer, uti ofvan anmärkta utlåtande, vitsordat att de nu vid Institutet befintliga dylika byggnader, oaktadt de derå verkställda behöfliga och välberäknade repara tioner, hvarken lemna nödigt utrymme eller kunnat på ändamålsenligt sätt inredas och ej heller i afseende på värme och sundhet motsvara ändamålet, hvarförutom bemälde Revisorer jemväl framhållit huru vigtigt det vore, ej endast för undervisningen vid Institutet, utan äfven såsom ett föredöme för andra landtbrukare, om berörda gamla byggnader, hvilka i sitt nuvarande skick vore bland de sämsta, som vid någon större landtgård kunde uppvisas, blefve ersatte af nya, hvilka till konstruktion, ändamålsenlighet och arbetsbesparande inredning i sig sammanförde allt hvad nyare tiders erfarenhet i dessa hänseenden gifvit vid handen, så att derigenom hos elever och lärlingar hågen för en god stallordning i dess vidsträcktare bemäikelse blefve väckt, en rationel husdjursskötsel vid Institutet möjliggjordes samt komparativa utfodringsoch gödningsförsök kunde tillvägabringas. Men oaktadt således de nuvarande ekonomibyggnaderna vid Institutet synas ingalunda vara af den ändamålsenliga beskaffenhet, som för Institutets fullt tillfredsställande utveckling vore att önska, torde dock uppförandet af nya byggnader för berörda ändamål, under nästkommande stalsregleringsperiod, icke böra betraktas såsom något oundgängligt vilkor för Institutets bestånd; hvadan, och då Statsverkets redan nog starkt anlitade tillgångar framgent under denna Hufvudtitel tugas i anspråk för fyllandet af Ilerfaldiga andra oa 1 visliga behof, Utskottet hemställer, Siats-Utskottets Utlåtande Jtä 99. 51 e) att det af förenämnde motionär begärda anslag för uppförande af ekonomibyggnader vid Alnarps Landlbruks-institut icke måtte af Rikets Ständer beviljas. 20:o. Sedan Elfsborgs läns Södra Hushållnings-sällskap hos Kongl.
Der afslutas räkeuskaperne inom (i månader efter förvaltningsårets slut, så att t. ex. 1843 års räkenskaper voro afslutade i Juni månad 1S44. Ilurudant är i detta hänseende förhållandet i Sverige? Jo, att 1843 års räkenskap eller rikshufvudbok icke hinner afslutas förrän i Augusti månad 1845. Detta härrör hos oss till stor och väsendtlig del från våra räntepersedel1 och deras förvandling och derifrån, att landsböckernas och rikshufvudbokens afslulaude på olika tider hos oss fordrar eli särskildt omslut af de förra, för alt i rikshufvudboken införas. I Frankrike blir man så tidigt färdig, derföre att alla statsräkenskaper afslutas för samma lid, och emedan alla äro uppgjorda efter samma formulär. Ja det går så långt, alt hvarje räkenskapsförare får på förhand sig tilldelade tryckta formulärer för alla räkenskaper, så att han i dem endast har ali införa vcderbörandcs namn och de siffror, som för hvarje särskildt fall förekomma. Vi böra väl också silka komma derhän, att våra räkenskaper må kunna snarare afslutas, deras granskning hastigare fullbordas, och ansvarsskyIdige tidigare erfara 0111 emot deni anmärka:!' aro gjorde eller icke. Slutligen böra äfven H. St:s Revisorer fä skyndsammare se, huru förvaltningen af Rikets penningcverk varit förd o. s. v. Allt detta fordrar enhet, och denna enhet kan, enl. mili tanke, svårligen vinnas, så länge vi bibehålla olika afslutnihgslider. Frih. Cederström: Jag ber om ursäkt att jag ännu en gång nödgas begära ordet, men jag linner mig dertill föranlåten af den siste talarens yttrande.
Folklärare-semiuariernes utvidgning eller tillökadt anslag för desamma icke blifvit för något annat Seminarium än det i Upsala specielt uppgifvet; alltså och emedan ett sådant partielt behof, innan det allmänna, för hvars bedömande all grund för närvarande saknas, blifvit behörigen utred t och styrkt, icke synes böra utgöra föremål för serskild pröfning, samt Kongl. Maj:t, i händelse den organisa tion och det anslag, som genom ofvauberörde Kongl. Författningar blifvit åt Folklärare-seminarierne gifne, ej funnits mot ändamålet svarande, tvifvelsutan gifvit Rikets Ständer sådant tillkänna; få Utskotten vördsamt hemställa, att någon åtgärd i anledning af omförniälde utaf Herr Professor Knös vackla motion icke mätte af R k< ts S:ämier för närvarande v lil tagas. S'ockholm den 20 Januari 1845. Ritt. ull Ä. St. 4 Sami i A/d. te tfafl. 41 STOCKHOLM, Ecksteinska boktryckeriet, 1845. Statssamt Allm, Bcsv.- celi Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 42- 1 N:o 42. Ank. till Exp. IJtsk. d. 22 Jan., kl. 3 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion om löneförhöjning för Rector vid Hudiksvalls högre Lärdomsskola. Inom Högv. Preste-Ståndet har Herr Prosten Berg, uti väckt motion, anfört: alt, sedan lönen för Rector vid nämnde Skola en längre tid, eller öfver Etthundra år, utgjort 140 tunnor spanmål, lönevilkoren likväl genom den år 1831 uppgjorde interimsstat för Elementar-Läioverken i ErkeSliftet blifvit nedsatte
A. uptagne 6 punkter, lades till handlingarne. Denna propos. besvarades med starka ja, blandade med åtskilliga nej, hvarefter H. Ex. förklarade det han ansåg ja hafva varit öfvervägande. Hr von Hartmansdorff; Klockan är snart 10, och jag förmodar att den afdeln., som innefattas under bokstafven B icke aflöper utan lång öfverläggning. Jag hemställer således om det icke vore skäl att vi skiljdes åt. Den 7 Maj e. m. 355 Uppå i anledn. häraf framstäld propos. åtskiljdes H. R. o. Ad. kl. | till 10 e. id. lii fidem protocolli, Albert Munck. Lördagen den 10 Maj 1851. Plenum kl. 9 f. ra. Justerades pleniprot. för d. 16 sisth April e. m.. Uplästes ett af Gr. Wirsén, Axel Emil inleranadt så lydande mern. Af Hrr Elektorer utsedd att vara ledamot i Const. Utsk. får jag, med stöd af 23 § Ridd. Ordn., vördsamt denna befattning mig afsäga. Uplästes följande af Hr af Dalström, Gustaf Jakob, inlemnade mern. Som jag mäste afresa, för att verkställa årets mönstringar med Gottlands Nalional-Beväring, får jag afsäga mig H. R. o. Ad:s förtroende att vara Bänkman inom 25 Ränkmans-afdeln. och ledamot i Bevilln.Ulsk. under vördsam anhållan att under min bortovaro få bibehålla min riksdagsmannarätt. Till denna anhållan lemnade R. o. Ad. sitt bifall. Hr Sölfverberg, Magnus Didrik bade inlemnat följande: Hindrad af enskilte angelägenheter alt emottaga den plats i BankoUtsk. hvartill jag genom Hrr Elektorers val blifvit kallad, får jag härmedelst vördsamt afsäga mig densamma, med anhållan att vid min riksdagsmannarätt blifva bibehållen. R. o. Ad. biföll denna anhållan. Hr Nordensköld, Adolf Otto, hade inlemnat följande mern.
Ad. behagade finna att det af Hr Printzensköld framställda förslag, att Hr Munck af Rosenschöld måtte förklaras skyldig att återställa den honom lemnade Riksdagsmanna-polett, borde hvila på bordet till nästa plenum. Ropades ja. Hr Gr. ö. Landtm, hemstälde vidare om R. o. Ad. behagade besluta att ifrågavande ärende skall upföras främst å föredragn. -slistan för nästa plenum och förklarade, efter det svaret härå blifvit afgifvet med starka Ja, det han funnit denna propos. besvarad med enhälligt Ja. Föredrogs StatsUlsk:s Mern. N:o 1, med öfverlemnande af K. M:s Nåd. propos. om Statsverkets tillstånd och behof. Hr Munck af Rosenschöld: Omededelbart efter Frih. Creutz anmälde jag mig för att blifva upropad och anhåller derföre, att så snart nu ifrågavande mål blifvit föredraget, mig måtte lemnäs ordet. Tillika anhåller jag, att StatsUtsk:s nu föredragna mern. måtte få hvila på bordet. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att StatsUtsk:s ifrågavande mern. till följd af derom gjord begäran, komme att hvila på bordet. Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rud., upläste 3:ne motioner af följande innehåll: l:o. Jag vågar föreslå, att R. St. ingå till K. M. med anhållan, att Han ville genom Sitt Statsråd låta utarbeta och till Rikets nu församlade
Enär jag sälcdes för min del finner stridande emot allmänt wäl, rätrwlsa, billighet och äfwen Lag, att allmänna Magaziners inrättande bör grundas pä anläggande af Krono-Brännerier, utan oerest den förra är förmonlig för det allmänna, den bör af det allmänna bekostas, och där den sednare är anwändbar och nyttig för öfriga delen af Riket, den ock mä wara det för Götheborg och Stockholm; sä anser jag icke lämpeligt att beha frägor i ett sammanhang behandlas, utan hemställes ödmjukast, om icke till allmänna Magazinernas förbättrande mätte utarbetas en fädan plan, som utan kränkning af Individers rätt syftar ät ändamälet: — LandtbruketS up - Den 14 September. 427 upkomst och ett mera stadgadt förhällande uti Span, nemäls-prisernc. Hwad äter angär frägan om en oinskränkt rät, trghet akt tilwcrka Brännewin, hwarom flere Memorialer tiss Högloft. Utskottets ätgjärd blifvit remitterade, och först rörande sädan tillverkning i Stockholms och Götheborgs Städer; Sä emedan dessas begäran stödier sig pä den rättwisa och billighet akt blistva tillagdt lika beskaffade rättigheter med Rikets öfriga Innebyggare, emot utgörande af enahanda skyldigheter och serdeles hwad Götheborg beträffar, den omständighet icke lemnäs utan afseende, att denna Stad ivid iFoo ärs Riksdag, sedan hemliga Utskottet stg utlätit, erhällit icke allenast Kongs Maj:ks Rädiga löfte, utan ock Riksens Högloff. Ständers Sanction dcrä, att derest Staden kunde öfwerenskomma med den private perso», som med Kronan ingätt Contract, denna Stad i afseende pä Männewins-brännings-rättigheten ägde att komma 1 ätnjutande af lika förmäner, som Rikets öfrige Stä, der, och dessutom Götheborgs
Beträffande öfriga till denna hufvudtitel hörande utgiftssummor hafva Rikets Ständer icke funnit skäl till någon förändring, hvadan desamma blifvit uppförde till enahanda belopp, som vid sistlidne riksdag, nemligen: Första hufvudtiteln. l:o Kongl, ho/stats-anslagen. Kongl. Maj:ts hofhållning banko r:dr 420,000: H. K. If. Kronprinsens dito 25,000: Transport 445,000: Skrifvelse, iV.-o 225. 563 För D. K. II. Arffurstarne II. Enke-Drottningens hofhållning Möblers underhållande å de Kongl, slotten Kongl, hofstallets utförd ring Kongl, slottets polis-, lysoch renhållning Roserbergs slott Reparationer å Stockholms slott ni. fl. för Kongl, hofven upplåtna byggnader Brand väsendet och yttre lyshållningen å Kongl, slottet Drottningholms och Svartsjö slott . Gripsholms slott . Ulriksdahls slott . Haga lustslott och park Utom indelta räntort upptagne, i enlighet med år 1845 års riksstat, till 231: samt oindelt spanmål .. 402: Rikets Ständer framhärda &c. Summa banko r:dr 686,700: — Stockholm den 20 Oktober 1848. 564 Expeditions-Ulskotlets Förslag till und. Skrifvelse, IV.o 226. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL SAHTCPM©!! IMIKfiMOTÅitDMiWI PROTOKOLL VID Ladima Rikidagen i Ntackliolm Åren 1.8G3 neli 1803# §J£TTE §AMLlM€rEll* 1 Ank. lill Exp.-Utsk. den 3 Nov. 1862, kl. 6 e. tn. Memorial, med öfverlemnande af Banko-Fullmäktiges till Utskottet afgifna berättelse.