Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M. icke lemnar sin sanction, och en annan för den att Konungens sanction erhälles, hvarigenom förevande förslag måste äga inverkan icke blott på en kommande ulan äfven på den nu under handläggning varande statsreglering. åled hvad jag sålunda haft äran anföra, tror jag mig hafva fulleligen ådagalagt, att, enl. grundlagens tydliga ordalydelse, frågan måste behandlas i enl. med 69 § Reg.F. och således, om 2 Stånd 378 Den 23 September f. m. slauna emot 2, afgöras genom votering i förstärkt StatsUtsk. Men om man äfven skulle anse grundlagens bud ang:de sättet för denna frågas behandling otydligt och gifvande verklig anledning till ovisshet om dess rätta mening så att rättighet funnes alt välja det förfaringssätt man anser grundlagen hafva bordt föreskrifva, ty dä grundlagen är bestämd och tydlig kommer naturligtvis ett sådant val icke i fråga, skulle jag för min del i allt fall anse det vara utom allt tvifvel, att 69 § bör här tillämpas. Olägenheter kunna visserligen uppkomma sä väl genom cn utsträckande sorn genom en inskränkande tolkning af grundlagens bud angule votering i förstärkt Utsk., men genom det förstnämnda tolkningssältet kan dock icke något värre föranledas än att möjligtvis en eller annan votering företoges som måhända icke bordt ega rum, hvaremot genom det inskränkande tolkningssältet det komme att stå i två Stånds skön att göra nästan all möjlighet att komma till några beslut om intet, genom att vid alla tillfällen då två Stånd stannat emot två neka att votera uti förstärkt Utsk. Se vi till den närmaste tiden, sä tinna vi, att K. St. beslutat, att icke afsluta statsregleringen förr än denna fråga är bragt till slut. Om nu 2 Ständ säga, att förevande fråga är förfallen, derigenom, att 2 Ständ stannat emot 2, men de 2 andra Stånden åter pä grund af 69 §, icke anse frågan enligt grundlagens bud afgjord förr än votering i förstärkt StatsUtsk. försiggått, sä kan derigenom mycken svårighet uppstå för afslutandet af stalsregleringen. Man har slutligen emot den uppställda voter:spropos:n åberopat presterskapets privilegier.
Stats-Raden utan Departementer: 3 ä 12,000 Departements-Chefen Departementets Expedition : Nuvarande anslaget Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt. A Kommerse-Kollegium Statistiska Tabell-Kommissionen : Nuvarande anslaget Afgår: Minskning, se Tab. Litt. B . Landtmäteri-Staten : Penningar: Nuvarande beloppet 71,537 Tillkommer: Förhöjningar i anslagen till: skrifvarebiträde vid General-Landtmäteri Kontoret gratifikationer ål e. o. tjenstemän och vaktbeljente vid d:o samt i stället för de ät Förste Landtmätare anslagna, numera lill Kronan indragna, Indelta Räntor 16,082:10.17^07:10.8^945; (. Indelta Räntor: AJgå: indragne sorn ofvan . 16,082:10. För Rikets Ekonomiska Karteverk, Resor va (ion s-a »slag Öfverståthållare-Embetet •. 400: — 925: — T ransport HxpeditioitM-UlxkoUets törning till anderd. Skrifvelse A: o (61. 81 Litt. E. r #fr#- Tiletn. Penningar. Indelt på förslag. Oindelt. Värde ä 2 Mått. | Värde för - R:dr kubikMått. i slagsvis å 2 foten. | |R:dr kub.-fot. Summa Riksmynt. St. Skrifvelse iV:o ifjl. Transport Lands-Stalerue i Länen : Penningar: Tillkommer: Ny anvisning, se Tab. Litt. Indelta Räntor: Afgå och indragas till kronan: Räntorne af Länsmansboställena Bökhult i Kronobergs Län, Norton, Frenninge och Ramsåsa i Malmöhus Län saint af Kronofogdebostället Gästgifvars Fribeter Färjor och Färjekarlar Jordbruket, Handeln och Näringarne: Reservationsanslag: Skiften och Afvittringar Vägar och Kommunikationer Undervisningsanstalter för Jordbruk och Landtmannanäringar:
R:dr, hvilket, under förutsättning af Rikets Ständers bifall till ifrågaställd reglering af sjukvården vid Gottlands National-beväring, ansetts kunna indragas; och får, under åberopande af hvad här ofvan (under ll:te punkten), i fråga om förminskning af Artilleri-regementenas anslag är anfördt, Utskottet hemställa, alt från sistnämnda anslag må till anslaget för Gottlands Nationalbeväring öfverflyttas: penningar R:dr 9,938: 90. spanmål in natura i jemnt tal 635 kubikfot, å 2 R:dr » 1,310: — tillsammans R:dr 11,248: 90. b) Vid pröfning af ett utaf Militär-befälhafvaren på Gottland framlagdt förslag till fullständigt ordnande af sjukvården vid Gottlands National-beväring, har Kongl. Majit ansett berörde sjukvård knnna på tillfredsställande sätt ordnas, om, i stället för nuvarande Sjukhusläkaren vid Nationalbeväringen, der anställdes en Regementsläkare, med skyldighet att, jemte sjukvården ej mindre vid sjukhuset i Wisby, än ock vid Artilleri-korpsens stamtrupp, besörja alla en Regementsläkares åligganden, äfvensom att tjenstgöra under mötestiden såsom Bataljons läkare vid Wisby bataljon, samt om de å Gottland redan anställde tre Provincialläkare finge sig uppdraget att, jemte Provincial-läkare-befattningen, ansvara för sjukvården inom National-beväringens öfrige tre bataljoner, mot lämpligt arfvode; Och har Kongl Majit i sådant hänseende föreslagit: Lön för en Regementsläkare R:dr 2,000: — Arfvoden för tre Bataljonsläkare, å 500 » 1,500: — Summa R.dr 3,500: — men som å Gottlands National-bevärings stat förut funnes upptagen aflöning dels för en Sjukhusläkare med 400 R:dr och dels för en Underläkare med 200 R:dr, eller tillhopa 600 R:dr, har Kongl. Majit äskat nytt anslag endast till belopp af skilnaden, eller 2,900 R:dr.
Jag minns att en g h g frågade han om jag trodde att lian skiille få sniis i himmelriket, en annan gång, om han skulle f&amp; ha den basta blå rocken i hvardagslag där. Jag fick d % svara honom sa som man svarar barnen, då de frhga om de f % karameller och leksaker i himmelen: ' Var Herre ger sina barn nog och öfveï nog, hvas och en får sin bägare full och ingen kommer att titta snedt på om den enes ai. litet större än den andres '. J a, här skg man, riktigt som i en spegel, hur fåvitskt den handliar, som uppskjuter sin sak med Herran och offrar sina bästa krafter %t fåfänglighetens tjänst. &gt;len mot det sista liksom klarnade det opp nagot i hans sjal. jag förstod det på hans ord. de säga, det sker sk ofta emot döden. Hon tystnade, men jag satt som v8iitade jag p i mes. Hoii log. » Ja, nu är historien slut, det var intet markvärdigarea. Men jag sade hterigen: s .Åh, det var ingenting Nar jag gick följde hon mig ut i förstugan och då jag kommit .ett stycke p % vag och shg mig tillbaka, stod hon kvar i dörren och nickade. Den hvitbrokiga katten sprang jämte mig en stund, men han tänkte på ullsäcken och vände snart om. J a g gick hemåt. Molnen hade delat sig och himmelen lyste frain klar och hög, luften kändes friskt starkande, horisonten var mörkt blå och hela landskapet hade fått en annan färgton. Allt hade liksom höjt sig, samlat sina skingrade krafter och beredt sig p i n %got. bättre. Och det kom. Solljus, solljus!! Den lilla snön, som låg kvar på kyrkotnket, började blixtra och blinka i hvart enda korn, dufvorna däruppe i klockstapeln sträckte på sina fina, skinirande halsar och började kuttra, de bjärta papperwosorna fingo förklarade färger, det röda blef blod, det gula, blef eld, det blåa blef himmelsk azur. Solljus, solljns!
Som Bankens Under-styrelse, uti dess lill Utskottet vid Riksdagens Början afgifne Berättelse, under anmälan af de hinder och uppehåll för Bankens embetsoch tjenstemän, som skall uppstå af den uti §§. 11 t och 1 13 af Banco-Reglementet medgifna inoch utvexling efter stycketalet af åtskillige i sistberörde §. uppräknade utländska silfvermyntsorter, hemställt, alt ifrågavarande utvexling måtte få upphöra, samt alt invexling endast huge ske i det fall, att af någon sort-, på en gång, erbjudes minst fem marker victualievigl eller derutöfver; så har Utskottet, efter det BancoFullmägtige blifvit i ämnet hörde, tagit under behörig ompröfning, hvad Under-styrelsen sålunda föreslagit; men, enär det synts Utskottet, hvad utvexlingen beträffar, att densamma icke borde helt och hållet borttagas, emedan det för Banken understundom kunde vara af fördel, att de utländska silfvermynt, som i Banken blifvit invexlade, derifrån åter utvexlades; har Utskottet icke kunnat understödja Under-styrelsens ifrågavarande af Fullmägtige biträdda hemställan; hvaremot Utskottet, till förebyggande af de hinder och uppehåll vid öfriga göromålens skötande, som en styckevis skeende utvexling, i händelse den oftare ifrågakomme, skulle för tjenstemännen kunna medföra, tillstyrkt, att utvexling ej må ske i mindre parti än en mark viclualievigt af någondera myntsorten; och, vidkommande åter invexlingen, har Utskottet, som ansett den af Under-styrelsen föreslagne minimi-qvanlitet af 5 marker nog hög, för sin del nedsatt densamma till en mark victualievigt, eller lika med hvad för utvexlingen är vordet tillstyrkt
Wahlbergs naturaliesamlingar, enligt 94 §. dito för ombyggandet af veterinärinrättningens smedja, enligt 95 §. anslagen för inköp af boställe åt Predikanten i Lekvattnets Kapellförsamling i Wermland samt för bebyggande af prestboställen inom nämnde församling och Bogens kapellförsamling i samma provins, enligt 96 §. 1848 års anslag till understöd vid allmänna fattigvården enligt 98 §. ersättningsanslaget till Serapbimerlasareltet för minskning i tolagsinkomsten af Finska varor, enligt 99 §* lånet för reparation af Linköpings domkyrka, enligt 102 §. byggnadslånet till Christianstad, enligt 103 §. och förslagslånet till handlande och näringsidkare inom samma stad enligt 104 §. Enahanda sladganden, som i 69:de, 101:sla och 105:le §§. af 1848 ars reglemente förefinnas, torde böra intagas i den afdelning af det nya reglementet, hvilken kommer att handla om de vid denna riksdag beviljade och till utgående från fiiksgälds-kontoret anvisade statsbidrag, nemligen: de allmänna sladgandena i 69 och 105 §§., angående dels bestridandet af de till ständiga statsbehofven icke hänförliga anslag, dels rättigheten alt under ett följande år lyfta den för ett föregående år bestämda, men då icke utbekomna anslagssumma och dels besparingarnes reserverande till kommande Ständers disposition, äfvensom stadgandet i 101 angående betäckandet af bristen i Arméens pensionskassas årliga inkomster. Likaledes bör Rikets nu församlade Ständers beslut, angående statskontorets ersättning för det, enligt hittills gällande reglementes 84 §.,! vilkorligen beviljade bidrag till Stockholms Navigationsskola, intagas uti samma afdelning. Stockholm den 14 Augusti 1851. Stats-Utskottets Memorial, N:o 323.
Motionairernes framställningar uti detta ämne instämma i den åsigt, att, då PröfningsComitéerna äro att anse såsom Rikets Ständers Deputerade> hvilka i Taxeringsmål besluta med Rikets Ständers rätt, och dessa Comitéers vidtagne åtgärder och beslut in* 14 Bevil!n'.' Utskottets Betänkande N:0 12. nefatta utöfning af Svenska Folkets rätt, att sjelf sig beskatta; sa vore med helgden af denna rätt icke förenligt, att Taxerings-förlättningarne underkastades, i Kongl. KamarRätten, en allmän granskning, med den påföljd, att Comitéernes Beslut kunde upprifvas och Taxeringarne ändras eller återförvisas, ändock att Comitéerne handlat efter Ed och Samvete, och besvär, hvarken af den Skattskyldige eller å Kronans sida, egt rum. Anledningar till dessa Motioner hafva Motionairerne förmält sig hemta ifrån Kongl* Kamar Rättens förfarande med åtskilliga af RevisionsContoiren derstädes väckta anmärk, ningar, hvilka skola ledt derhän, dels att, uti serskilde Taxeringsfrågor inom Stockholms Stad, Pröfnings-Comitéens Beslut blifvit undanröjdt, och målet till Comitéen återförvisadt, med föreskrift, att utan hinder af sin förra åtgärd, ånyo ingå i granskning af grunderne för Taxeringen och bestämma Bevillningen; dels ock, att, inom flere Län, det Fastighetsvärde blifvit ogilladt och för* Fastadr, som Pröfnrngs-Comitéerne, icke un. der, men vida utöfver Minimi-Tabellen, vid Bevilln ings - Förordningen bestämt; hvilken ändring, om den blefve beståndande, skulle, efter hvad Herr Rothlieb anfört, föranleda till behof af nya Comitéer för annan värdessättning å Fastigheterne. Bevilln.-Utsköttets Betänkande N:o 12. 25
Ty Heman, Assaph och Ethan voro sångare med kopparcymbaler, att klinga högt. Men Zacharia, Asiel, Semiramoth, Jehiel, Unni, Eliab, Maaseja och Benaja, med psaltare, till att sjunga efter. Men Mattithia, Elipheleja, Mikneja, ObedEdom, Jegiel och Asasia, med harpor af åtta stränger, till att sjunga för dem. Men Chenanja, Leviternas öfverste sångmästare, att han skulle undervisa dem om sången, ty han var förståndig. Och Berechia och Elkana voro dörravaktare om arken. Men Sechania, Josaphat, Nethaneel, Amasai, Zacharia, Benaja, Elieser, Presterna, blåste med trummeter för Guds ark. Och ObedEdom och Jehia voro dörravaktare om arken. Alltså gingo David och de äldste i Israel, och de öfverste öfver tusende upp, till att hem ta Herrans förbunds ark utur ObedEdoms hus med fröjd. Och medan Gud halp Leviterna, som båro Herrans förbunds ark, offrade man sju stutar och sju vädrar. Och David hade en linnan kjortel uppå; så ock alle Leviter, som arken båro, och sångarena och Chenanja sångmästaren, med sångarena; hade också David en linnan lifkjortel uppå. Alltså båro hele Israel Herrans förbunds ark upp med fröjd, basuner, trummeter och klingande cymbaler, med psaltare och harpor. Då nu Herrans förbunds ark kom uti Davids stad, såg Michal, Sauls dotter, ut genom fenstret; och då hon fick se Konung David springa och spela, föraktade hon honom i sitt hjerta. Då de båro Guds ark in, satte de honom uti tabernaklet, som David honom beredt hade; och offrade bränneoffer och tackoffer för Gudi. Och då David hade fullkomnat bränneoffren och tackoffren, välsignade han folket i Herrans Namn; Och utskifte hvarjom och enom i Israel, både man och qvinno, ett stycke bröd, och kött, och ett mätt vin.
Men huru vacker hon än må vara, mäste jag förklara, att jag icke kan med min röst understödja henne af skäl, att de resultater, som dermed åsyftas, icke kunna, enl. min åsigt, vinnas. Enl. min upfattning af motionen innehåller den 2:ne omständigheter, nemi. en lika beskattning på all jord, och, om den till vägabringas, en ersättning, åt dem, hvilka derigenom erhålla större beskattning än den närvar. Hvad nn beträffar den första af dessa omständigheter, så, om jag rätt upfattat motionen, skall såsom grund för den jernnare beskattningen antagas nuvar. taxeringsvärdet. Jag förmodar, att Gr. Liljencrantz afsett att en jemkning i detta värde bör ega rum på så sätt, att värdet af de hemman, som erhålla en mindre ränta, i män derefter böjes, men det af deni, som erhåller en större, i samma mån minskas. Men då i alla fall det nuvar. taxeringsvärdet kom att ligga till grund, och detta är högst ojemnt, skulle den åsyftade skattelikheten alldeles icke vinnas, utan trots alla olägenheter af förändringen, man endast hafva bortbytt en ojemnhet mot en annan. Såsom bekant är, eger icke endast betydliga olikheter rum inom samma län, då t. ex. de, sorn under gamla förhållanden önskade i högre grad utöfva bränvinsbränningsrätt eller få rätt till lån i de kassor, som utlånte efter taxeringsvärdet, sökte att få högt taxeringsvärde på sina egendomar, under det de, som endast afsåge debetssedeln, sökte eli lågt, men en ännu större skillnad har tipkommit genom Landslunes och Pröfnings-komitéernes olika sätt all tillämpa minimitariffen, hvilken man i vissa län ansett synonym med en maximitabell. Sålunda upgår icke taxeringsvärdet i allmänhet inom Skåne, den rikaste af alla Sveriges provinser, till ^ af del inom Mälareprovinserna antagna. Således, och om än icke i samma grad, eger en dylik olikhet rum emellan flera provinser.
Den rz Junii. 659 Frågor hafwa uppstått: r:o huruwida den, vin wid den förre Utskrifningen ucgart, elier sjelf ör sig legt, bör anses haiwa uppfyllt sin förbinelse om han ttt:r slutad fred ifrån tjensten aterammer utan att annu hafwa upphunnit aldern af ar? Dermed sta i gemenskap följande händela: 2:0 om en Vngling mellan och L; ar, pä vilken lotten fallit att wara Förstärkningskarl, ma ivid fyllda 2e ar, wara frän tjensten fri, eller om dan ovilkorligen bör tjena till Krigets stut om det im bleswe aldrig sä längwarigk. z:o om ben, som wid förra Utskrifningen deltagit i lottning, eller för m undgä lortnina, i lega, derigenom bör anses ^>fwa uppfyllt sin conscriptionspligt, oaktadt han ^»nu sjelf ar mellan 2 v och ärS älder? Hwad den första frägan beträffar, har Ut, slottet ansett utom allt twifwcl, att den som sjelf Mikgätt eller sjelf för sig legt under den tid han bevistat Kriget, afwen uppfyllt denna nya conscripionspligt; men ssulle han, nar detta förut ingångMa conrract genom ett sredssiuk uvphör, annu icke hofwa fyllt 2; ärs äler, ager han ofelbart att för den äkerstäende tiden uppfylla hwad Riksens Stander genom den nu pä nya nistor stadgade bewaringen föressrifwit. Wid den andra puneten sones icke det Contrakt, som wid Förstarkningsmanikaptts uppsättande uppgjordes, och hwarigenom Försiarknmgskarlen lörbants att tjena anda till Krigets stut, genom en lenare författning kunna rubbas. Wäl mä den, svin i denna tjenst hinner öfwer 25 ärs älder, räkna sig det till godo i afseende pä desta nya färbin»drifer, uren ssulle staga uppsta om tiden för tjenstenS Frag-kD * * fort - 66v
Konungen skulle tili lärarebeställningar vid universiteterna, med undantag af de theologiska och juridiska, samt till lärare-beställningar och öfriga tjenster vid andra inrättningar för vetenskap, slöjd eller skön konst, äfvensom till läkarebefattningar kunna utnämna äfven bekännare af annan troslära än den rena evangeliska; till stöd för hvilket förslag Utskottet anförde, att frågan om infödde Svenske mäns behörighet att, utan afseende å hvilken religionsbekännelse de tillhörde, kunna bekläda vissa embeten, vore ett ämne, som borde påkalla lagstiftarens synnerliga uppmärksamhet och stöde i närmaste samband med den stora angelägenheten att vårda och befrämja allt hvad som lände till vetenskapernas och konsternas utveckling, samt således afsåge ett af samhällets högsta andeliga och materiela intressen. Då, genom det nya momentet i 28 § Regeringsformen, utländsk man, medelst naturalisation, vunne i det närmaste lika förmåner, som infödd Svensk man, vore äfven anledning förmoda, att hindret af främmande religionsbekännelse i framtiden oftare skulle uppstå för Staten att tillegna sig personer med utmärktare förmåga uti vetenskap, konst och tekniska yrken. Det vore således af vigt att, så tidigt som möjligt, bereda en grundlagsförändring, hvarigenom vilkoret om en viss trosläras bekännande inskränktes till de fall, der sådant af nödvändigheten påkallades. Frågan, för hvilka embeten och tjenster det borde stadgas såsom ett oeftergifligt vilkor, att deras innehafvare bekände den rena evangeliska läran, kunde rätteligen icke bedömas efter annan grund, än afseendet å föremålen för tjenstemannens verksamhet och i hvilken mån dessa egde beröring med religionsundervisningen samt de för religionsvården nödiga anstalter, äfvensom huruvida tjenstemannen särskildt i och för sin befattning måste stå till andra personer i sådant förhållande, att det icke kunde på ett för samhället tillfredsställande sätt iakttagas, derest han hyllade en från sam - Konstitutions-Ulskottets Memorial N:o 10. S häilets skiljaktig troslära.
B:ko mark 5,210,024: 1. hvaraf innestodo hos: Handelshuset P. Siemsen & K:o i Hamburg 3,612: 6. d:0 Sal. Heine i d:o 50: 9. d:o H. J. Merck & K:o i Hamburg 2,409,107: 12. Nordtyska Banken i Hamburg 2,797,253: o. S:gr Hamb. B:ko mark 5,210,024: l. eller i Riksmynt 6,946,698: 75. Inkomst och Utgift, i följd af vexelhandeln, har under år 1860 förhållit sig sålunda: Inkomst: Vinst å sålda vexlar R:mt 5,840: 79. d:o å köpta d:o » 13,816: 60. Ränta af Handelshusen P. Siemsen & K:o, Sal. Heine och J. H. & G. F. Baur för förra hälften af år 1860 22,066: 42. d:o af bemälde Handelshus för sednare hälften af samma år äfvensom af H. J. Merck & K:o och Nordtyska Banken för den tid af år 1860, Riks-Banken med dem stått i affärsförbindelser 87,937: 17. 110,003: 59. Utgift: Provision, stämpel oell porto i Hamburg ocb Altona för l:a halfåret 4,231: 26. „ 2:a d:o ... 1,516: 59. 5,747; 8*. Mäk 1 are-K ur tage: i Stockholm 2,757; 36. i Götheborg 1,169 : 38. 3,926: 74.
Motion N;o 94. Förmylldarevård, om ändring i och tillägg till Kongl, förordningen den 24 September 1861, angående tillsyn å förvaltning af omyndigs egendom. 27 Motion N:is 40, 52, 68, 273 och 285. Lag.-Utsk. Betänk. N:o 32 och Utlät. Förmyildare-arfvode, om tillägg till 23 kap. 5 § Ärfda-balken i elen syftning att förmyndare må berättigas att för förvaltning af omyndigs medel räkna sig lill godo sjettedelen af den sednares årliga inkomst. Motion N:o 342. Lag-Utsk. Betänk. N:o 32 och Utlåt. N;o 86. G. Gesällvandring, angående underdånig hemställan till Kongl. Maj:t om utfärdande af förbud deremot. Motion N:o 437. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Gevär, angående anslag till inköp och reparation af gevär. Motion N:o 70. StatsUtsk. Utlåt. It. St. underdån. Skrifv. Gideå och Trehörningsjö kyrkor i Wester-Norrlands län, om bidrag af allmänna medel för anläggning af ny väg deremellan. Motion N:o 405. Stats Utsk. Utlåt. Giftermåls-Balken, om upphäfvande af åtskilliga lagens stadganden i 10 kap., i den syftning, att hvardera maken skall ega lika rätt i boets såväl fasta som lösa egendom. Motion N:o 370. Lag-Utsk. Betänk. Giftomannarätt, om rättighet för qvinna, som fyllt 25 år, att sjelf utöfva den rätt, som enligt lag tillkommer giftoman. Motion N:o 192. Lag-Utsk. Betänk. N:o 33 samt Mern. N:is 49 och 75. R. St. underdån. Skrifv. Giftorätt. Se Giftermåls-Balken. Gotland, angående laga skiften å.
I fråga qm Bevillning för Städerne, har anledning förekommit att fastställa en högre Minimi afgift för Grosshandlare , Handlande, Fabrikörer pcb Manufacturister i Stockholm och Götheborg samt Första och Andra Glassens Sta, der; men vid närmare eftersinnande deraf, atf eq sådan förhöjning icke blefve af redbar p.yp Be.viUnittgs Utsk, Betänk anden, I 5 5 ta , då den lätt kunde illuderas af den i 4 Mom. Tnxeringsmännen lemnade rätt till nedsättning för. den Borgesrman , Handlande eller Handtverkare, som , utan att vara alldeles utfattig och på sådan grund från afgift fri , likväl ej mägtar den fastställda minsta afgifien inom dess Glass erlägga , har Utskottet heldre låtit vid den förra redactionen förblifva, än att genom förändring deruti , endast tillvägabringa missnöje och osäkerhet ; dock vid ofvannämnde 4 Morn. föreskrifvit ett sådant tillägg , sorn skalt göra nedsättningen mindre beroende af Taxeringsmännens godtycko, än af verkeliga förhålhållandet ; Äfvensom Utskottet i 8 Mom. af denna §. stadgat den allmänna regel , att , i händelse någons inkomst finnes öfverstiga de förut uppförde högsta Glassér, den då kommer att ovilkorligen bestämma afgiften efter den i I Mom, stadgade grund. §• 3- X anledning af väckt fråga och till förtydligande af 5 Mom i denna §., angående Bevillning för Roteringsfrihet , har Utskottet trott sig böra åt sednare delen deraf gifva en förändrad redaction , för att utmärka, hvilka hemman egenteligen ifrån en sådan afgift voro frikände; hvarjemte Utskottet förändrat 6 Mom. till en mera bestämd föreskrift , i afseende pä Arrendatorer, än den som förut varit medde lad ; och ytterligare i 7 Morn. lagt deri grund för Bevillning af dem, hvilka vid andras E gendom och Landtbruk hafva inseende , så väl gom af alla enskildte Tjenste-befattningar i ali - 15 6 BevillningsZJist.