Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men om vi skulle få någon del af dem, som intressera sig för svensk vitterhet, att instämma i detta omdöme, då tro vi, att dessa med oss skola beklaga, det akademien åt en dylik produkt gifvit en dylik utmärkelse. Om akademien allt mer och mer saknar tillfällen att prisbelöna utmärkta vittra förtjen-ster — hvilket kan bero antingen derpå att dessa på senaste tiden blifvit sällsynta, eller derpå, att de som finnas, ej söka sin lager på denna väg, — så är detta ett obehag af ej mindre vigt. Det kan möjligen medföra, att svenska akademien, — i synnerhet nu, då hon i officielt utlåtande förklarat sig sjelf inkompetent att syssla med svenska språket och afsagt sig all befattning med ordboksföretaget —, icke blir något annat än ett af Sveriges förnämligaste ordenssamfund, som genom sitt » En af de aderton i Sv. Akad. » ännu förlänar en viss glans åt sina ledamöter. En och annan verksamhets * yttring har hon dessutom ännu sig förbehållen: Hon disponerar ju t. ex. ett af organen i den svenska pressen, hvilket under feådan ledning, som detta samfund kan bestå, bör hafvaett stort inflytande, och staten har också några gånger åt henne öfverlemnat mer eller mindre vigtiga förtroendeuppdrag. Men om akademien vill, för att utveckla sin verksamhet och hålla sig uppe såsom vitter domstol, taga sig för att prisbelöna dikter, hvilka stå långt nedom den vittra förtjenstens medelhöjd, så kan det hända, att den, rakt i strid med sin store stiftares mening, bidrager att sänka denna niveau, och sådant kan ej för Sveriges vitterhet vara helsosamt. Nu har akademien stält » Visby fall » under samma kategori som Nyboms » Aminas Sång », C. Kullbergs » Sonnetter till Julia », Nybloms » Arion », C. G. Strandbergs » Birger Jarl », Böttigers » Gustaf Adolf vid Lützen », F. A. Dahlgrens » Sappho på Leukas », Grafströms » Sångens framtid », Silfverstolpes, » Sadis Syn » — att icke nämna Stag-nelii » Sång till qvinnoma i Norden » och Runebergs » Grafven i Perrho ».
Låt oss hellre finna på något råd. JOHANNA. Om vi kunde få fatt i dem om vi kunde få väfven tillbaka. Kära, goda Leena-Kajsa, hjelp mig. Såg ni åt hvilket håll de gick? LEENA-KAJSA. Försök inte. Du träffar dem inte i alla fall. De ha nog redan sålt den. Och hvar skulle du dessutom söka dem? JOHANNA. På krogen naturligtvis. LEENA-KAJSA. Det tjenar till ingenting, tro mig. Det skulle bara bli tvist emellan er, och sådant är bäst att undvika. Folk säger nog ändå att det är din skuld att Risto dricker så mycket. JOHANNA. Min? Hur skulle det kunna vara min skuld? LEENA-KAJSA. Det vet jag inte, men så säger man. De kan väl inte heller ha så alldeles orätt i det, ty tyck inte illa vara men det är alltid mer eller mindre hustruns fel, när mannen dricker. Om du vore annorlunda Ämnar du gå ändå? JOHANNA. Jag måste ju. Kanske jag åtminstone kan få pengarna af dem. LEENA-KAJSA. Inte kan du gå, stackare, i ett sådant tillstånd som du nu är. Du ser ju ut som döden och raglar ju rent af. Blif hemma och försök att lugna dig litet. Jag skulle förr kunna gå att söka dem, men jag vet att det gagnar till ingenting. Gud nåde och bevare, hvad är det du gör? JOHANNA. Jag? Jag gör ju ingenting. LEENA-KAJSA. Du kastar ju alla dina kläder på golfvet. Se nu där. JOHANNA. Föll de på golfvet? Goda Leena-Kajsa, jag är förlorad. Mig frälsar ingenting ingenting. LEENA-KAJSA. Det var illa gjordt af Risto. Man kan inte säga annat. JOHANNA. Om han hade slagit mig lam och förderfvad, skulle det ha varit ingenting emot det här. Jag skulle låta hacka mig i stycken, om jag bara kunde få väfven tillbaka. LEENA-KAJSA. Den ena pröfvas på ett sätt, den andra på ett annat. Gud har lika många ris som han har barn. JOHANNA. Den som kunde lita på att detta kommer från Gud, men det gör det inte.
Ständer till uppförande af ny skolhusbyggnad och nytt gymnastikhus för högre elementarläroverket i Carlstad bevilja ett anslag af 126,000 R:dr utan återbetalningsskyldighet, samt dessutom ett lån af 40,000 R:dr R:mt, att återgäldas med ränta och årlig amortering af tillsammans fem procent å det ursprungliga lånebeloppet. Anhålles om remiss af denna min motion till Höglolliga Stats-Utskottet, som i vederbörlig ordning skall få del af alla för ärendets närmare utredning behöfliga handlingar. Stockholm den 15 November 1865. A. N. Sundberg. Motioner i Preste-Ståndet 1865. Af Biskop Björck: Om anslag till pension åt aflidne theologie lektorn i Göteborg N. Beckmans efterlemnade enka. Det är gamla förbindelser, som på denna stund uppfordra mig att tala, dock icke mina egna (ty dessa tillhöra mig icke att på detta rum omnämna), utan det stifts, hvars åligganden, såväl som behof, mäste vara mig om hjertat. Det är nu på sjunde året, sedan den ädle man bortgick från sin verksamhet, hvilkens minne jag så gerna förnyar. Det var Theologie lektorn vid högre elementarläroverket i Göteborg, Theologie doktorn Niklas Beckman, som, efter en ungefär trettiofemårig nitisk tjenstgöring vid nämnda läroverk, med döden afgick i Maj månad år 1859, sedan han är 1824 såsom vikarierande rektor vid dåvarande högre lärdomsskolan, hvilken derefter med gymnasium till ett läroverk förenades, blifvit anställd vid den undervisningsanstalt, som han sedan framgent tillhörde. Der finnes han år 1825 hafva blifvit konrektor, år 1831 lektor i latin och år 1836 theologie lektor, med hvilken sistnämnda befattning som Beckman till sin död innehade, följde det lilla prebendepastoratet Lundby på Hisingen.
Riddarhus-Direktionen meddelar här, att i anledning af Ridd. och Adelns anmodan till Dir. att vidtaga de åtgärder som för skyddande af Riddarhusets genealogier mot eldfara vore lämpliga, Dir. varit betänkt, att uti en af väggarne i Dir. sessionsrum låta anbringa ett brandfritt förvaringsrum, men att detta arbete hitintills måst uppskjutas i afvaktande på fulländandet af den ännu pågående omläggningen af grundmurarne under denna del af Riddarhus-byggnaden. Utskottet, som anser det särdeles angeläget, att någon åtgärd vidtages för att i brandfritt förvaringsrum innesluta Riddarhusets både i historiskt och genealogiskt hänseende ganska dyrbara samling af stamtaflor öfver Adliga ätter, finner sig fördenskull böra tillstyrka, att Dir. måtte anmodas att ju förr desto hellre föranstalta om ett mot eldfara skyddande förvaringsrum för nämnde genealogier. § 13. Med anmälan att af Ridd. o. Adelns protokoller och handlingar från och med 1627 till och med 1714 års Riksdag, hvars utgifvande på RiddarhusKassans bekostnad blifvit genom Lektorn, Magister C. W. Thara, på förut bestämda vilkot ombesörjdt, nu mera tre delar blifvit färdigtryckta, utgörande 4 häften af tillsammans 64Vi ark, sträckande sig till den tid då den under Drott - Itiddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 7. lä ning Christinas minderårighet tillsatta regering nedlade sin styrelse, hvarigenom omkr. V5:del af det arbete, som varit afsedt, kunde anses fullbordadt, derför kostnaden uppgått till 1,609 Rdr 37 öre, har Dir. meddelat, att åtgången af de för försäljning bland Ridd. o. Adelns ledamöter afsedda 200 exemplar af ifrågav:de arbete varit så obetydlig, att endast 7 ex. af första och 3 ex. af andra häftet hittills blifvit försålda.
Gunilla Vilens HandarbetS~Atelier, ' (.i-riiiidlig och pr: rkt.isl&lt; iindcrvisnina liimnas olevcr i 811a slags 1i: iiidarbotcn. Kurs c~infattirnde 50 tim.: l5 l w. eii lektion, 2 tiin., T 5 iive. Idun Stockholm Cernandls Boktr.-Aktleb Fredagen den 10 juni 1892. N:r 24 (234) Prenumerationspris p r Idun med Modetidning oeb kolorerade planscher Idun m. Modet, utan kol. pl. Idun ensam - — Byrå: Klara v. Kyrkogata 7, 2 tr, (Aftoubladets nya hus.) sker i landsorten ä post• i: — anstalt, i Stockholm hos redaktion. Redaktör oeh utgifvare: är: FRITHIOF Amy [Föreståndarinnan för ||t&gt; Tysta skolan, fröken HELLBERG. Träffas ä. byrån kl. 1 2 - 1. A l l m. Telef. Utglfningstid: hvarje helgfri fredag Lösnummerspris 15 öre (vid kompletteringar) 5:te årg. Auiions pr is: 35 öre pr nonpareillerad. För » 1 ' latssökande » o. » Lediga platser25 öre för hvarje påbörjadl tiotal stafv. Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. Segerstedt gelungen kvarhållas overksam i boet, en dag skall A m y Segerstedt, födhan pröfva des den 12 november 1835 och när han i Åmål, där fadern, prosin egen kraft, skall han vincialläkaren svinga F i.
Söner åtagit sig att på sitt förlag trycka arbetet till slut, äfven om det komnte att öfverskjuta diet först beräknade antalet af omkring 140 ark, har Utskottet anmodat Herr Anrep att inför Utskottet meddela dessa upplysningar och dervid inhemtat, att, efter närmare öfverslag, hela arbetet kommer att utgör endast omkring 200 ark, deraf 7 häften eller omkring 70 ark redan äro tryckta, samt, enligt ett af förläggame företedt betyg, ännu otryckt manuskript utarbeta till omkring 32 ark, så att utgifvaren har att till förläggaren afleverera ytterligare endast 98 ark, hvartill, från denne dag räknadt, skulle, efter l ark i veckan, åtgå 104 veckor, i följd hvaraf arbetet skulle å utgifvarens sida hinna fullbordas på 104 veckor, eller sednast till början af Mars månad 18C2, hvarförutan Herr Anrep företedt en af P. A. Norstedt & Söner under sistlidne gårdag afgifven förbindelse att fortfara med tryckningen och förläggandet af de ifrågavarande »Svenska Adelns Ri d d arhus-Utsk o tte ts Utlåtande N:o 10. 3 Attar-taflor», äfven om arbetet skulle komma att öfverstiga det i det, ursprungliga förlags-kontraktet beräknade arktal.
Vidkommande åter villkoren för Tegelhagens upplåtelse , så ehuru den Löseskilling af 800 R:dr B:co jemte 80 R:dr årlig Ränta, som Fabriks-Intressenterne för denria Lägenhet hos Utskottet skrifteligen erbjudit, betydligen öfverstiger 1774 Stats-Utskottets Betänkanden. hvad derföre kunde erhällas i den händelse att vanliga grunderne för skatteköp af Krono-Heihman härvid skulle tillämpas, anser Stats-Utsottet likväl, i betraktande af Tegelhagens Natur och dess förmänliga belägenhet, att den erbjudne Löseskillingen bör kunna förhöjas till 1000, och ärliga räntan i samma förhällande till 100 R:dr, hvilken sednare summa likväl efter Stats-Utskottets tanka, icke bör i Penningar betalas, utan utgå i Spannmål, hälften Råg och hälften Korn, då beloppet, efter nästlidet års markegång i Södermanlands Län blifver 17 T:r 29 kappar, som jemt till 18 T:r synes bör» utsättas; Och torde vid skatteköpets meddelande å denna Lägenhet, förutan de utaf allmänna Magazins-Direetionén i ofvanberörde måtto gjorde förbehåll, afven böra fästas det vilkor, att Gripsholms Slott bibehålies vid dess inom Tegelhagens område anlaggde Iskällare, derest icke köparne heldre åstunda att, å annan lika beqväm och tjenlig Plats, på egen bekostnad för Slottets Räkning, en ny och lika god Iskällare uppföra. Till Rikets Högloft. Ständers närmare bepröfvande öfverlemna!* detta vördsammeligen, med hemställan, att RiketsHögloft. Ständers härutinnan fattande be - Stats-Utskottets Betänkanden. 177a slut, matte till svar å den Nådiga Propositionen hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas. Stockholm den 9 Julii 1823. Ankom den i4 Julii i8a3. Utlåtande, i anledning af Herr Commerce - Rådet Santessons Motion, om förhöjning af de så kallade Djekne Penningarne.
Af E. J. Hudberg från Calmar län, om, aflätande af underdånig skrifvelse, med anhållan alt folkskole-inspeklör målte berälligas lill ledighet från ordinarie tjenst i och för anställande af inspektionsresa inom distriktet, äfvensom att sådan inspektör målte förklaras vara sjelf skrifven medlem af domkapitel i alla folkskoleväsendet rörande mål, hvilka han der bör föredraga, m. m. Sedan den af mig vid 1856 års riksdag föreslagna, men först på grund af sednaste riksdagsbeslut, under sistförflutna år verkställda åtgärd, att tillsätta särskilda inspektörer öfver folkskolorna i hvarje stift, redan visat sig hafva på det kraftigaste inverkat på folkskoleväsendet, denna högvigtiga samhällsangelägenhet, synes det vara af största vigt alt denna_ institution vid denna riksdag må vinna ytterligare utveckling. Der folkskole-inspektörerna hittills uppträdt, hafva antingen en mängd missbruk, som förut under åratal fortfarit, blifvit med ens rättade, oduglige skollärare afsrdte, liknöjda skolstyrelser eggade eller ock hafva de nitiske och duglige skollärarne och skolstyrelserna blifvit uppmuntrade och lifvade; öfverallt hafva goda anvisningar och råd blifvit meddelade i flere olika hänseenden. Men en stor del församlingar hafva egt och ega fortfarande fog till den klagan, att de icke ännu en enda gång erhållit besök af inspektörer; ehuru det är nära halftannat år sedan dessa tjenstemän blifvit förordnade. Orsaken härtill torde ligga deruti, att desse inspektörer jemväl hafva andra embeten eller tjenster, som de måste bestrida; jag tror mig veta åtskilliga inspektörer, som begärt ledighet från sina ordinarie tjenster för alt taga kännedom om skolväsendet inom sina inspektionsdistrikt, hafva på dessa ansökningar erhållit afslag; jag kan visserligen icke föreställa mig någon lid, då skolinspektionsbefattningarne blefve öfverflödiga, men alt de äro af den aldra största vigt under en tid, då folkskolan står på sin nuvarande ståndpunkt, det kan ej skäligen bestridas.
Domstolen, då fråga om eganderätten lill kyrkohemmanen på rällsväg kommit under pröfning, lilldömt Kronan densamma; men i åtskilliga läll, och då bevisningen, sorn måst bernias frän 200- åriga handlingar, varit ofullständig, hade deremot sfädjorällen, pa grund af sednare liders häfd, blifvit kyrkorna tillerkänd. Då det emellertid vore otänkbart alt dessa hemman skulle ifrån den lid. Halland hörde under Danmarks öfverherrskap, varit underkastade andra förpligtelser än do öfriga, enär kändt vore att, på sätt dels offentliga handlingar från Danska arkiverna, dels Danska rättslärdes utlåtanden jemväl bevisade, alla kyrkornas hemman i Danmark efter reformationen indrogos til! Staten; så och på del iitt denna för en stor befolkning vigtiga framtidsfråga måtte algöras, har i enlighet med omlörmälda förmedlingsförslag hemställan skett om reglering af förhållandena med ifrågavarande kyrkohemman. Vid öfvervägande af della ärende hafva Rikets Ständer funnit olägenhelerne af de nuvarande förhållanden med dispositionsoch egandeiällen till berörda kyrkohemman vara af den betänkliga beskaffenhet alt en förändring deruti är af verkligt behof påkallad; och att en friare dispositionsrätt till berörda hemman bör åboerno medgifvas. Nuvarande förhållande, alt hemmanen vid inträffande ledigheter skola utbjudas pä arrende-auktion ät den mestbjudande, och åboens barn sålunda nödgas med främmande spekulanter tälla orri den jord, deras förfäder af ålder innehaft, mäste nemligen i hög grad menligt inverka på jordbrukets tillstånd, enär en hemmans-innehafvare pätagligen icke kan vara hågad att nedlägga kostnad och arbete på jordens förbättrande och uppodling, då han hvarken för sig eller för sina barn deraf kan påräkna någon säker vinst, men deremot med visshet förutser, att hemmanets förbättrade beskaffenhet skall vid näst inträffande arrende-auktion föranleda lill en ytterligare uppslegring af arrendet.
Sista mom. i 6 §. Reg.F. Hr Hjärne: Jag skulle för min del tro, att detta sista mom. af 6 § icke kan afgöras, förrän man i 5 § bestämt hela antalet af Statsrådets ledamöter. Men det återstår ännu en annan fråga i 6 §, som blifvit uppskjuten och, efter min Den 6 Octo ber t. m. i45 min tanka, nu bör först afgöras, nemi. den, ang:de benämningen af cheferna för Just.- och Utrikes-depärtementerna. Jag föreslår i detta fall, att redactionen af 1 och 2 mom:n må blifva följande: en chef för Jus t. d epa rt em en t e t; en för Utrikes departementet; och anhåller vördsamt om Hr Gr. o. Landtnäs propos. derpå. Hi Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att som lian fattat R. 0. Ad:s mening, kunde ej summan af Statsrådets ledamöter bestämmas, förrän 6 §:s pröfning vore fulländad. Hr Hjerta: Jag täger mig friheten fästa uppmärksamheten derå, att det icke lärer gå an att nii inlåta sig i någon discussion om antalet af de blott consultativa Statsråden, innan det blifvit afgjordt, örn sådana skola finnas eiler icke, hvadah jag för min del tror det vara lämpligast, ätt man, sedan departementschefernas antal nti blifvit bestämdt, återgår till 5 § och bestämmer totala antalet af Statsrådets ledamöter. H. Ex, Hr Gr, o. Landtm, yttrade, det han ansåg det icke vara möjligt att återgå till 5 §, der det summariska ahtalet af Statsrådets ledamöter omtalas, förrän man förut i detail bestämt hvilka Statsrådsledamöter, som borde finnas. Hr Hjerta:
S. D. Till StatsUlstottet har ankommit följande: "Kongl. Majlls Nådiga Proposition till "Riksens Ständers StaksUtffott angä^ "ende Allmänna Brandförsäkringsfon. "den; gifwen Stockholms Slott den 2Z "October 18^9. "Hos Kgl. Maj:t har Directionen af allmänna Brandförsäkringsfonden i underdänighet anmält, "att RiksgäldsContoirets Fullmägtige uti strifwelse "af den z sistledne Augusti gifwit Directionen tillkänna, det StatsUtstottet förständigat Fullmägtige "att af Directionen begära bestämdt utlåtande: om "och huruwida Directionen wille tilläta, att alle uti "RiksgäldsContoiret innestäende Brandförsäkrings"medel, för hwilka Obligationer af RiksgaldsCon"toirer blifwit utfärdade genast omsattes emot andra "Obligationer pä minst fyra är och med 5 ProCents "ärlig rama, och att lika beskaffade Obligationer äf wen - Zso Den n November. "wsn meddelades för de summor, ä hwilka Banes» ^^Attester och Ränterie-qvittencer än widare inläm"nades, hwarjemke Fullmägtige uttryckeligen förkla^^rac, art, i händelse Directionen icke wille häruti "inga, RiksgäldsContoirer icke skulle godtgöra nä"gon ränra ä Brandförsäkringsmedlen längre, än "till den sista October inncwarande är, wid hwilken "tid den befattning med uppbörden af Brandförsäk"ringsmedlen Ri sgäldsContoiret hittills hast, äfwen ^^komma att upphöra, sä att Directionen sielf derom isinge föranstalta.
» Landshöfdingen såg helt skälmsk ut, liksom ville han säga: » Det får jag inte tala om ännu, » men förklarade därpå, att » o m vi inte komme m e d det förr, så. » Och så fingo vi hans senaste porträtt, som vi i dag ha nöjet meddela. Jesper Ingevald Crusebjörn, vår n y e krigsminister, är född 1843 och tillhör en gammal adlig ätt, som härstammar från handelsmannen i Lybeck Frans Kruse, hvilkens son, landshöfdingen Peter Kruse, adlades år 1622. Landshöfdingsstolen tycks således allt från förstone ha väl behagat Crusebjörnarne. Också säges det, att den nye krigsministern nu gjort till villkor v i d öfvertagande af den Rappeska taburetten vid konungens råds bord, att höfdingeposten i Umeå tillsvidare hålles obesatt och för hans räkning förvaltas af vikarie. Hans föräldrar voro numera aflidne hofjunkaren F. A. Crusebjörn och hans maka, Lovisa Fougt, hvilken, som sagdt, ännu är i lifvet. Framstående generalstabsoffieer, öfverste i armén och chef för Jämtlands fältjägarkår, utnämndes han år 1891 till landshöfding för Västerbottens län. Han är ock, som bekant, ledamot af riksdagens första kammare. Sedan 1873 är minister Crusebjörn i äktenskap förenad m e d Augusta Bahrman och har med henne en son och en dotter. G FLORMAN FOTO. J. CRUSEBJÖKN. VAR NYE KRIGSMINISTER. M INISTERSKIFTE nu igen! Fortgår det på det här viset, blir det snart icke många kvar af excellensen Boströms bepröfvade män. Landshöfding Crusebjörn i Umeå skall nu blifva friherre JRappes efterträdare. Hvarifrån skola vi månne få hans porträtt? » » Kanske han holm? » har släktingar ETT 50-ÅRSJUBILEUM. CERSSÄLLSKAPET här i StockU SJÖOFFII STOCKHOLM.
Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 10–11, ÖLA. Sockenstämmoprotocoll hållet i Rödöns sockenstuga den 31 augusti 1823. S.D. Enligt 8:ta dagar förut skedd pålysning om ärendet, sammanträdde i dag församlingens ledamöter uti sockenstugan till rådplägning och besluts fattande, neml. Framställdes till öfverläggnig om icke golfvet uti sängkammaren af Rödö prästgårds byggnig, hvilket såsom numera alldeles fördärfvadt, behöfde helt och hållet å nyo inläggas och i denne höst till fullkomligt stånd bringas.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, cm E. o. Ad. behagade bifalla 13a’ncoTJtsk:s utlåt. Ropades ja och nej. Hr Frih. o. Landtm, framställde propos. tili afslag å samma utlåtande. Ropades ja och nej. 7 H. IO Den 16 Maj f. ca. Hi'Frih. o. Landtm, hemställde derefter, om Ståndet ansåg de vid utlåt, gjorda anmärkntr föranleda dess återremitterande. Ropades äfven ja och nej. Frih. Ridderstolpe, Fredr.: Mig tyckes, att Hr von Troil har rätt i sin framställning, emedan inan, för att icke bedraga sig sjelf, då man är en sannskyldig bokförare, bör bokföra sin verkliga förmögenhet efter bokslutet, så att inventarii-contot för föregående och det ingående året balancera hvarandra. Derigenom vinnes Hr von Troifs mening, att man icke uppför sig till ett capital—valde påen egendom, högre än värdet verkligen är. Hr Frih. o. Landtsm. yttrade, att han af svaren på de af honom framställda propositioner icke kunnat utröna R. o. Ad:s pl ural i tets mening, hvarföre han ånyo hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla BancoUtskis utlåt. N:o ig. Ropades starka ja, blandade med många nej, i anleda, hvaraf Hr Frih. o. Landtm, förklarade, det han funnit ja hafva öfverröstat nej. Till pröfning företogs LagUtsk;s den 29 sisth April på bordet lagda betänk. N:o 26, i anledn. af väckt fråga om den uppenbara kyrkopliktens afskaffande. Frih. Cederström, Thure:
I medeltal 12 Rdr, mine Hrr, i ersättning för en hel utsläpad lifstid. Må vara att vi icse böra jemföra oss med andra länder. Jag tillåter mig dock nämna, att den Engelske soldaten, efter 20 års tjenstetid, har rätt till en pension af 1 Rdr Bko om dagen, dessutom en fullständig uniform om året. Utsk. har på ett annat ställe föreslagit en betydlig summa till officerares pensionering, jag tackar Utsk. derför, Svenska härens brukbarhet beror till stor del härpå, men jag beklagar att Utsk. icke lika lifligt omhuldat nummerkarlen, den genom hvars mod och kraft segren dock slutligen afgöres. Jag vågar hoppas att R. St:r icke skola göra sig saker till samma förbiseende; framför allt hoppas jag att detta Stånd, der guld-porte-d’épéen räknar så mången representant, icke skall glömma våra tappra kamrater i ledet. Jag anhåller således vördsamt, att R. o. Ad. ville låta Krigsmanshuskassan behålla de 9,000 Rdr Utsk. nu föreslagit till indragning. Fördelade på så många, utgöra de visserligen en obetydlighet, men kommer dock säkerligen att öfver oss nedkalla mången varm välsignelse. Jag föreslår att punkten må erhålla följande lydelse: »att någon annan förändring i följd af kassornas och fondernas befrielse från sagde afgifter icke må i Riksstaten vidtagas, än att 4:de HufvudTitelns anslag till skrifmaterialier och expenser m. m. för KrigsColhm minskas med 680 Rdr Rmt, hvilken nedsättning skall af Utsk. å behörigt ställe iakttagas.» Mine Hrr! Jag har icke talat för personliga lönetillökningar, tänker ej eller göra det, ej ens för AdvokatFiskalerna, ehuru jag i går underrättades att dessa äro samhällets vigtigaste personer, men jag har icke kunnat förblifva stum, då den gamle krigarens rätt träddes för nära. Jag är säker att J, mine Hrr, ursäkten mig. Hr Stjernsvärd: Det är mig en särdeles tillfredsställelse, att Gr.