Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
450 — Summa R:dr R:mt 10,100 — Expedit ions-Utskoltels Förslag till underd. Topografiska Korpsen. Aflöning. R:dr R:mt. 1 Professor 2,500 — 1 Vaktmästare 450 — Arfvode lill 1 Införmations-officer 150 — Expens-medel 300 — | Summa R:dr R:ml| 33,700 - Bilt. till B. St. Skrifvelse N:o 194. Tab. N:o 8. Lif-Gardet till Ilust. 1—' H05 C* Aflöning. p D ? R:dr R:mt. Staben. 1 Sekund-Chef . .. Sqvadrons-häsl-läkare d:o , , Distinklinns-korporal d:o Korporal . d:o Extra Trumpetare i N:r d:o , Särskilda jfnslag. Ralions-ersällning för 47 Ijensteliiistar å 270 R:dr Ersättning för stallhyra m. m. för 47 tjeiistehhslar a 100 R:dr . Summa K.dr K:mi|47| p* 03 1 p p E. Aflöning. Skrifvelse N;o 194. Tab. N:o 9. Kronprinsens 11ussar-Regem en le. I Sqvadrons-chef 5 d:o 1 Förste Löjtnant 5 d:o 1 Andre Löjtnant 5 d:o 1 Under-löjtnant . \ ... Transport Häst-antal. Aflöning. Skrifvelse N:o 494. 77 H 1 fot w Aflöning. Rntions-ersiitlning tor 65 Ijenstehäslar å 270 R:dr . — 17,550 Ersättning för stallhyra m. tn, för 65 d:o å 100 R:dr — 6,500 Sinn tua K:dr K:inl |65| 97,265 78 Eap editionsUts lotte Is Förslag lill anderd. Skrifvelse N:o 194.
Vill han det ej, och förekomå det sålunda uppkomna högre värdet, mer ej heller skäl att till mer än i$> Hov till Hevilla. Utsk. Bet. IV.-o 2g. procent öka det uppgifna värdet, vare denna lösningrätt, med vilkor att summan genast i Tull-Cassan, för godsegarens disposition, contant nedsättes, medgifven åt hvilken annan som dertill sig först anmäler, för hvilket ändamål om varans angifning, genast efter hesigtningen, anslag å Packhusdörren skall ske. Har inom 3:ne söcknedagar, angifuings-dagen inberäknad, ej någon till varans inlösande sig anmält, eller gitter godsegaren vid an gi fningstillfä Het förete bevis, att lian rigtigheten af det uppgifna värdet, efter de i förestående 1 mom. stadgade grunder, inför Domstol edeligen fulltygat, må han varan disponera, då vid tullberäkningen efter hans angifning kommer att bero; men eger inlösning eller värdesförhöjning på förenämnde sätt rum, skola tullafgifterne efter del derigenom uppkomna högre varuvärdet beräknas. Till Tull-Gomileens föreslagne ändring af näslförestående §.( har Utskottet tillagt det stadgande, att värdet, hvarefter förtullningen af vissa va ror blifvit beräknad, bör antecknas å Placat-stämpeln, der sådan anbringas. Utskottet har nemligen ansett denna åtgärd innebära ett icke obetydligt correctiv mot tull-försnillning genom varu-värdets allt för låga beräknande, emedan den skulle sätta hvar och en i tillfälle att controlera den redlighet och noggranhet, som vid tullvärderingen af sådane varor ega rum. 8, §. 9 §. På vederbörande Fabriksoch (Orden: ”sedan de blifvit bevisligen Handtverks-Societeter ankommer, att kallade” utgå. För öfrigt oförändrad), utse en eller flere personer i hvarje Stapel-Stad, söm ega att tillse, det de till hvarje Societets yrke hörande varor blifva under rigtiga benämningar Hör till Bevilln. Utsh. Bet.
Jag har derföre, på samma gång jag siikt bibehålla det hufvudsakliga uti den meranämnde skrifvelse!), något förändrat redaktionen, och skulle således hemställa att !{. o. Ad ville besluta: »att de delar af kronans öfverioppsmarker och oafvittrade skogar i Stora Kopparbergs, Gefleborgs, Vester-Norrlands, Jemtlands, Vesterbottens och Norrbottens l;in, hvilka finnas företrädesvis tjeniiga att såsom skog vårdas och behandlas, böra, derest särskilda omständigheter ej annat föranleda eller enskildes lagliga rätt derför lägger hinder, bibehålles för kronans räkning oförminskade och ställas under vård och förvaltning af skogsstyrelsen, med underlydande tjenstemän och betjente, samt behandlas efter sådana på vetenskapliga reglor grundade och efter de norra orternas särskilda förhållanden lämpade hushåtlningsplaner, som afse skogens framtida bestånd och högsta afkastning.» Genom en sådan förändring tror jag att man undvek att gå från den ena ytterligheten till den andra. Förut har man på allt sätt sökt uppmuntra kolonisationen i de norra orterna; nu vill man äler förhindra den. Jag har redan förut sagt att 1852 års K. Bref var första steget i den ristning, som B. St:r sedermera hafva godkänt. Man har dock i detta Nåd. Bref tillsett, att man icke råkat i alltför stark strid med K.M:sNåd. Författning af 1845, hvarigenom medgafs rätt att under betydligt lättade vilkor vinna skatterätt i de norra orterna. Jag tror att under de förhållanden, som då egde rum, var det temligen Den 4 November f. m. 195 svårt för regeringen att gä längre än den genom 1852 ärs Bref gjorde. Sedan hafva R. St:r genom den underd. skrifvelsen af 1858 godkänt de af regeringen framställda grunderna för en ordnad skogshushållning, och hvad som nu utgör föremål för R. St:rs beslut, skulle vara en ytterligare utveckling af de grunder, som vid 1857—58 årens riksdag blifvit af K. M. framställda och af R. St:r godkända.
Men då Socknestämmas hållande på andra ån de i Författningens i §. bestämda tider icke, emot hvad nödvändigheten ofta kan påfordra, lärer kunna på förhand utsättas; då den olägenhet, hvaremot klander blifvit anfördt, att en Godsegare icke kan vid samtidiga Sockne Bih. till R. Allni. Besv-o. Oee-Vcsh. TJtl. N:0 68. stämmor inom serskilda Socknar vara närvarande, lika litet förekomnies ^enorn Socluiestämmas hållande allestädes på bestämda dagar, sorn det Idit ver möjligt för en Pastor, vare sig såsom Ordförande eller Protocoilist, alt på samma dag öfvervara Socknestämma i Moderkyrkan och Annexet; ■J ^ då ärendena stundom äro af den påskvndande natur, att de utan uppehåll mäste afgöras, i följd hvaraf hvarken rättigheten att för sådant ändamål genast sammankalla Församlingen synes böra ur Författningen borttagas, eller kallelse dertill, genom det i öfrigt mindre pålitliga sättet alt kringsända budkaflar, kan nog tidigt hinna utfärdas; då Förslaget, att genom Pastors omedelbara åtgärd underrätta hvarje Församlings-Ledamot om ämnet för en blifvande sammankomst, är lika orimligtsomoverkställbart; hvaremot Socknestämmas kungörande på Predikstolen, enligt Författningens föreskrift i 3 och 3 §. §, både synes i verkställigheten vara lättast ocb Lags. Allm. Sesv. o. Orc. Utsi, Uti. N:o 68. 35 å Ömse sidor medföra största controll och säkerhet, finna Utskotten de härom gällande Stadgande» höra qvarstå utan förändring. Till svar å hvad några Ledamöter anmärkt, i afseende på Socknestämmas och Kjrko-Råds befattning med beskaUningsfrågor i Städerna, torde Utskotten endast få hänvisa till innehållet af Förordningens 6 och 12 §. §, jemförda med i i §; vid närmare granskning hvaraf Utskotten fÖinmda det blifva uppenbart, alt silka frågors afgörande, på sätt anmärkningai ne antyda, icke kan anses tillhöra förenämnde Myndigheters befattning.
Naj:t, i samlnanIiaiiA Irärmee! » kiliets 8länciev i Käller naeäclela, att: , ^.'0 85. 2l inom I^ronoberAS, Nelmobus oeb Lbristiensteds b.en, nex;re n^e, bverken bele eller stvekede, ordinerie soldet-roter vict iträAeverende törrettnin^er ej tillkommit; inom llellends, LlekinAe, Oottlends oeb ^ester-lXorrlends iben, endest betsinensliell enlietbis; inom Oötbebor^, Le Imer, Lektebor^s oeb ^Vermlends Len, n^e roterin^s-liin^der vel blifvit npprettede, men ett desemme kör det nerverende bero et' en inom Xeminer-Lolle^ium ennu ieke futlborded Areusknin^; inom Ö,ebro oell 8kereborAS iben, de npprettede nve len^derne bero pe I<ion^! Nej:ts vederböi eixle Lekel lnin^sbetvendes deröfver inlordrede Iltletenden; inom Oettebor^s Län, vel tillkommit nv roteling, men ett pröknineen ef <Ie npprette-ie Ien»derne mest uppskjutes, i enlednin^ et' derökver in^ifne, oeb ined vederböreuds LoIIeAier eommunieerede, underdeniA-» besvär; oell inom Kvonperber»s, demtlends, 'Westerbottens oeb Norrbottens Län, extr» roterin^sjemkninzen oell den elei med semmenbäliAgnds ii^re ordinerie roterinzen blifvit tills viders uppskjuten. Uppe Likets 8teilder enkonimer nu ett till pröfning »ppte^e I^onZl.
Alf sägs i ÄrfdaBalken.” 18 ff. ”Eger någon Inteckning uti flera Fastigheter, för samma fordran, utan att uppgifvet är, för hvad del deraf hvarje Fastighet särskildt häftar, och hafva andra Borgenärer, å samma tid eller sedan, låtit inteckna en eller annan af dessa Fastigheter; då må han ej låta sin Inteckning i någondera Fastigheten särskildt dödas, utan att antingen alla Inteckningshafvare, 1288 LaglJtskotttts Bctinknnden. som med honom lika ratt ega, så ock de hvilkas Inteckningsrätt sednare är1, dertill samtyckt eller och hvardera Fastighetens särskildta varde, i förhållande till de ofri» ge genom laga värdering ar utrond, och i mån deraf hvarje Fastighet påförd den del af InteckningsSunnnan som sig derå belöper, samt i sednare fallet, afskrifning å hufvud förbindelsen skedt, till det belopp, hvarföre den intecknade Fastigheten häftar, som från Inteckning skall lossas. Är det sådan Bruks eller annan Egendom» som i 11 §. finnes upptagen, hvilken gemensamt blifvit intecknad och särskild Inteckning å samma tid eller sedan blifvit beviljad, då må egaren af den gemensamma Inteckningen ej låta densamma i någondera Fastigheten särskildt dödas, utan att alla Inteckningshafvare, som med honom lika rätt ega, så ock de, hvilkas inteckningsrätt sednare är» dertill samtyckt. Sker annorledes eller låter han Inteckningen i någondera Fastigheter förfalla; nju» te ej annan rätt i de öfrige, än näst efter sista Inteckningshafvaren.’1 19 §• ”Borgenär» som för sin fordran fått Inteckning uti flera Fastigheter, må ej till minskning af annans rätt, åom å samma tid, eller efter honom, låtit des fordran intecknas Lag Utskott ti: Sitdnkandeit. 1289 1 endera Fastigheten, njuta ur denna sednare betalning till högre belopp, än det hvarföre densamma, på grund af värdering å de gemensamt in tecknade Fastigheterrte* bör häfta.
Oxe och får förvandlas till kött och tillägges gamla persedelräntan kött. Halm förvandlas till hö och tillägges gamla höräntan. Skattejern, fatjerns-, öfvervigtsoch hyttceller osmundsjern, äfvensom stångjern förvandlas till tackjern efter Thorsåkersoch Ofvansjö-tackjernets medelpris för åren 1854— 1853. Dagsverken förvandlas hälften till spanmål efter nyssnämnde fördelning och hälften till kött; 3:o Alla öfriga nuvarande uti jordeboksoch hemmantalseller ordinarie räntan inbegripne persedlar förvandlas till bestämd penningeränta, att, jemte till penningar förvandlade bråktalen samt nuvarande skattetiteln penningar, utgå enligt i allmänhet stadgade grunder. Beträffande derefter Helsinglands båda fögderier, så har Kongl. Maj:t funnit det af deputerade uppgjorda förslaget vara till sina grunder både enkelt, redigt och verkställbar^ men att, då summan af de för hvarje hemman utaf deputerade föreslagne persedlar icke fullt motsvarade summan af dem, hvilka af Kongl. Maj:t ansetts böra såsom räntepersedlar bibehållas, någon härtill ledande jemkning i beloppet måste ega rum; i följd hvaraf Kongl. Maj:t till antagande af Rikets Ständer framställt deputerades förslag, med den ändring, att kötlräntan för helt mantal blifvit ifrån 1 lisp:d 12 skålp. höjd till 2 lisp:d 8 skålp., hvilket skulle för anleda motsvarande minskning i penningeräntan. Då emellertid, genom Kongl. Uaj:ts och Rikets Ständers i fråga om skatteförenklingen gemensamt fattade beslut, blifvit bestämdt, att endast hufvudpersedlarne i hvarje ort skulle bibehållas eller förvandlas till andra dylika, men att deremot alla öfriga eller de så kallade småpersedlarne skulle i penningar förvandlas, finner Utskottet, att för artikeln kött den föreslagna förhöjningen genom förvandling dertill af någon del utaf småpersedlarne icke må ega rum; hvadan den således skulle komma att enligt deputerades förslag utgå med endast 1 lisp:d 12 skålp. på mantalet.
I öfrigt är, efter min uppfattning, lysningen endast ett notarial-bestyr, hvilket, liksom många andra dylika, hos oss åligger presterskapet, och hvarifrån detsamma svårligen kan befrias, så länge de kyrkoböcker, hvilka i fråga om hinderslöshet till äktenskap ega vitsord, föras af presterskapet. Jag har mig äfven bekant, ehuru reservationerna derom ingenting innehålla, att man sökt bevisa lysningens religiösa egenskap, från de ordalag, hvarmed enligt kyrkohandboken lysning skall afkunnas. För min del har jag likväl svårt att anse dessa ordalag vara kategoriskt anbefallda. Kyrkohandboken innehåller derom ingenting i sjelfva texten. I en not förekommer visserligen uttrycket att lysning sker på det der beskrilna sätt, men om man jemför denna not med den nästföreg:do, som angår tacksägelse för döda, och hvarom det heter: »Ett sätt för denna tacksägelse», så synes det mig desto heldre antagligt, att meningen 496 Den 17 December. med dessa noter endast varit att lemna anvisningar, som i det förslag till ny kyrkohandbok, som komiterade på K. M:s befallning afgifvit, motsvarande noter uttryckligen innehålla, att ifrågav:de tillkännagifvanden må ske med de angifna orden. Vidare anmärker en af reservanterne, att Domkapitlet, om den föreslagna lagen antages, kunde komma att upplösa en förening, som för kyrkan aldrig existerat och af densamma ej afslutats. Denna anmärkning kunde ega någon vigt, om det verkligen vore ..Domkapitlet, som upplöste äktenskap. Men så är det icke. Äktenskapet kan endast upplösas af verldslig domstol eller af K. M. Domkapitlet har dervid ingen pröfningsrätt och dess skiljobref är endast en formalitet. Genom ett K.
Borgare-Ståndet gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 20 sislledne December afgifne Betänkande uti den från samtelige Riks-Stånden, till Utskottets Handläggning öfverlemnade fråga, om fortfarande eller inställning af den fria Husbehofs-Brännvins-bränningen; lili hvilket Utlåtande Utskottet, af anförde skäl, tillstyrkt fortfarande deraf: Hvarifrån, enligt bifogadt Protocolls-Utdrag af samma dag, Fyra Ledamöter i Utskottet varit af skiljaktig mening derutinnan; att Herr Bergencreutz, Lars Alger, af anförde skäl, hemställt att förevarande fråga måtte belt och hållet nu och framdeles öfverlemnas till Öfverhetens Faderliga omvårdnad, samt Herrar Ebel, Hök och Eneroth anmält deras Reservation, såsom icke instämmande uti Utskottets Beslut om afstyrkande af fria Husbeliofs-bränningens inställande. 6:0 Från Stats-Utskottet af den 12 dennes i anledning af Vällofl. Borgare-Ståndets Anmärkning vid Utskottets den 19 sistledne December afgifne Memorial, i fråga om den, till Riksdags-Utgifterne, föreslagne Summa, innehållande att Utskottets sistnämnde Memorial, blifvit af de öfrige trenne Riks-Stånden bifallit, i följd hvaraf och likmätigt 69 §. i RegeringsFormen, Utskottet ansett frågan vara afgjord. 7:0 Från Siats-Utskottet af den 12 den - Den i5 Januarii. nes, i anledning af Riksdags-Fullmägtigen, Olof Olssons från Wermeland Memorial, om kostnadens bestridande vid undersökning, rörande uppränsning af Clara Älf:
Re, gerings-Formen warder kill anstv-r ställd, uppkaqcg och afgöres wälet af Swea Hos Rätt, uppå äkärgrs af Advöcat-Fiscalen derstädes, Domön warde, genast eftcr afkunnandcl wid alia dertill hörande Prorocoll och Hands 80 Dm i December. Handlingar, pä publik bekostnad genom trycket befor» drad tili Allmänhetens kunstap. Kommer saken till Konungens Högsta Domstol, förballes pä enahanda sätt Den man som af Riksens Ständer biiswit tillförord» nåd att Justiliä O nbudsmanncu i Embetet efterträda, ware wid sädant tillfälle pligtig att hans EmbekcS styldigherer ulöfwa, föranstalta om tryckningen af rät» regängs Handljngarne samt bewista öswerläggningarne uti mäler hos Högsta Domstolen. Alla nial angående förbrytelser emot denna Lag stola, wid answar för Domare och Ämbetsmän, med största styndsumhet cifgöras, och wid alla tillfällen, dä fräga kunde upvsiä om flera olika brotts bestraffning, särskildt behandlas, äfwensom den brottslige i alia de fall, dä han cj redan gjort flq saker till dödsstraff eller fästning för lifstiden, stall särstildt undergå den bestraffning, som han enligt denna Lag stg ädragit. Böter efter denna Lag mä ej sörwandlas i annar straff än fängelse ä fästning, efter beräkning af 16' R.dr. Z2 fl. säsom sw.-rande emot hwarje mänadS fängelse, manaden räknad till 28 dagar. Böker under oswannämiide summa smara enior 14 dagars fängelse i orten, der förbrytelsen stedt. Böter efter denna Lag gänge till twestistes emellan aklagaren «ch närmaste inrättning för de fattiga, de sall undaulggne dä böker, enligt hwad här of» wau stadgadt är, mälsäganden ensamt tillfalla. Ut - Den i December. 8r Urdrag af Riksens Högloft.
Se, Erika, jag är så eländig, så förhäxad, att jag på mina knän tigger er om förbarmande!” Birger nedsjönk verkligen framför den darrande Erika, och i hans ansigte speglade sig ett qval, för starkt att målas i ord. ”Samtycker du att bli min hustru?” ”Tag mitt lif, om ni så vill, Birger! men jag kan ej befalla öfver mitt hjerta, som sträfvar emot.” Då reste sig Birger. Hans läppar voro hårdt sammantryckta, och muskelspelet i hans ansigte var förfärligt. Uti dörren vände han sig om och sade med en röst mera sorglig än bitter: ”Farväl, Erika! ni får inför Gud ansvara för allt det onda denna stund för med sig.” ”Nej, Birger, nej, tag edra grymma ord tillbaka! Gud är rättvis!” ”Ja, Gud är rättvis; och om brottets väg blir min, så blir ångerns din!” Han tillslöt dörren och gick med tungt knarrande steg tillbaka ned i stugan. Den äldre Haraldson hade emellertid omklädt sig och gick nu resklädd uti ett par byxor af tunnt beredt skälskinn, och deröfver en kavaj af mörkblå fris. ”Är du färdig, Birger, så gå ned! Slå seglen under på däcksbåten, och låt pojken hjelpa dig med packorna. Jag är snart efter.” Den i ett hörn af rummet halfsofvande Anton uppväcktes och befalltes att i ögonblicket vara färdig. Förskrämd sprang den arme gossen upp och lät tåligt packa på sig, liksom han varit ett lastdjur. Han kunde likväl icke hindra ett par suckar att framsmyga ur det pressade bröstet; men de besvarades af fadern med ett groft: ”Åh, skäms, din slyngel! Är du bättre än far din? Packa dig åstad, och kom ihåg att du ej mer har mor din att klaga för!” Gossen sväljde ett par bittra tårar och gick tyst med packorna nedåt bryggan. Den stora båten kastades, liksom den varit af papper, af och an för stormen, under hvars pipande gny tillredelserna gjordes. Haraldson satte sig sjelf till rodret, prisande det gynsamma vädret.
Tabell fo 6, utvisande beloppet af ali den jord, hvilken tillhör Rikets Städer, utom Stockholm, som serskildt ansvarar för 100 Båtsmän, fahlun och Sala, hvilka äro från Roteringsskyldigheten befriade, samt Ostersund, Malmköping, Borgholm och Arvika, hvilka någon Båtsruansrotering förut icke varit påförd. Af denna Tabell inhemta*, att de Roteringsskyldige Statssamt Oec.-Utsk. TJtl. N:o uo. r5 Städernas ^utom Stockholm) tillhörande jord utgör 27,996 Tunnland Åker, 26,101 Tunnland Äng och 60,458 Tunnland Skogsmark, hvilken jord, vid de Skattläggningar, som blifvit verkställde för Salpeterskattens beräknande, är ansedd uppgå till 767 och i01-4Sosdedels mantal. Collegierne hafva i Öfrigt underdånigst tillkännagifvit, dels till förklarande af de grunder, hvilka vid ifrågavarande Tabellers Upprättande blifvit följda, dels ock för en närmare utveckling af Collégiernes åsigter af ämnet: att, oaktadt den ojemnhet i BevillningenS Utgörande, som, i anseende till en och annan Stad, sig företett, Collegierne ansett denna afgift, såsom innefattande Städernes väsendtligaste Statsbidrag, jemväl böra antagas såsom måttstock vid den nya fördelningen af Båtsmanshållet, Städerne emellan; att, såsom följd af de upprättade förslagen, de mindre Städerne i allmänhet komma att för deras borgerliga rörelse samt hus och tomter njuta betydlig lindring 1 Båtsmanshallet, och att några störte Städer, serdeles Götheborg, skulle komma att erhålla en icke ringa tillökning i detta onus; Vatartdes likväl denna Öfverflyttning, i Collegiernes tanka, med billighet öfverensstämmande, ”enär icke bestridas kan, att flera af de ”smärre Städerna, i förhållande till de större, ”äro, i afseende på Båtsman/hållit, allt för högt "betungade i6 Statssamt Oec.-Uts1:. Uti.
För min del, och då i följd af löig årå finanee-lära förhållandet nu blifvit sådant, att Landtmannen är urståndsatt, att få stående lån * tror jag någon annan än den bedröfligt utvägerl af Discontlån för honom icke finnes; såvida hart icke skall till yttersta Vanpris bortsälja Sina producter, hvarföre ock en lägre ränta mäste för honom vara enda sättet, att af hans fasta förmögenhet frälsa hvad ännu frälsas kan. Vid sådana omständigheter lemnar jag åt hvarje opartisk att döma om Staten utan våda kan vägra lånebiträdé mot billigare Vilkor, då den förut olyckligtvis så runy deligen meddelat ett sådant-biträde, att det na mera blifvit för Jordbruket ett verkeligt behof. Då på sätt jag förut nämnt, en återremisS endast skulj le leda till onyttigt uppskof, anhåller jag om Hett Grefvens och LandtMårskalkeds proposition tijl bifall å Betänkandet. Deri 19 Julii e. m; J ggi Hvarjemte Herr Pereswetoff Morath lill Protocollet aflemnade följande: Uträkning af Disconträntas verkelig! belopp när den prirnitift erlägges efter Lånet utfaller till exempel den 2 Januarii S ioo R:dr då betalas ränta Den 30 Junii kostar 6 månaders ränta derå Den a Juli i omsättes med ny ränta Den 31 December ränta derå Om det vore annat lån, sa lillfolle Låntagaren Fem procent Bevillnings afdrag, men som ej njutes här Lantan per år gör alltså Ar Låntagaren ej Stockholmsbo ; så tillkommer 2 gånger Provision ä Enhalfprocentgör Postporto &c. kan upptagas Efter Fern procent primitivt kostar det dock verligen i Och efter Sex procent primitivt eller per år } Fem pröc. Herr Hohenhausen, Michael: Då jag delap den öfvertygelse med Herrar Hjerta och Stråle, att nedsättningen af Discont-räntan ej skall lända till fördel för de lånbehöfvande i all-> mänhet, anhåller jag att få biträda de af des» se Herrar anförde grunder med de ytterligare skäl jag trott mig finna. Det kan ej nekas, att nedsättningen af räntan skall, der
Maj:t och kronan ovillkorligt samt årligen ansvarig för den tullinkomst, som staten da sednaste tio åren per medium haft att påräkna; kommandes efter inrättningens början ingen annan Tullbetjening, i följd häraf, att på Gothland för det närvarande a£ staten underhållas, än en Öfverinspector, med biträde af en Controlleur i Wisby och en i Slitö samt nödig vaktbetjening, hvarförutan likväl de vid landthamnarne nu varande Strandridare böra på inrättningens bekostnad bibehållas. §.3. Sedan Slitö landthamn nu blifvit för porto franco förklarad, kommer derstädes en stad att anläggas, som härigenom meddelas stapelstads privilegier, men dock tills vidare, i afseende på jurisdictionen, kommer att lyda under Wisby Magistrat. 5- 4- Alla från Gothland till någon annan Svensk hamn ankommande varor, med un* 1050 Besv. och Ekon. Utsk. Betänkanden. dantag af släckt och osläckt kalb, slipsten, blocksten, sandsten, fårkött, Gothlandströjor och spannmål, så vida den sistnämnde blifvit på ön producerad, hvilket styrkas bör, anses lika, som voro de från utrikes ort förda; kommande således alla skepp, hvilka från Gothland till Svenska hamnar anlända, att underkastas lika tillsyn och bevakning, som med fremmande skepp iakttages. §• 5* Alla varor, som från Gothland till Sverige elier från Sverige till Gothland skeppas, må underkastas lika afgifter med varor, komna ifrån eller destinerade till utrikes orter, hvaruti likväl icke inbegripas de uti föregående § specificerade varor och tillverkningar af Göthlanda egen production, hvilka vid införseln till Sverige anses såsom från inrikes ort ankomne. §. 6.