Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I afseende på dessa är ock lyckligtvis hvilan 596 Den 30 Maj 1815 och den genom tiden mognade pröfningen just en hufvudsaklig del af våra Grundlagars esprit. När ett eller flera Stånd önskar, att dessas afgörande måtte längre uppskjutas, än till den Riksdag, då de utan hinder af Grundlagen kunde upptagas, är detta alltid ett erkännande, antingen af behof att se öfvertygelse!! om ämnet mera stadgad, eller af vigtiga politiska skäl, som råda till uppskofvet. När frenne Stånd yttrat denna önskan, finner jag för min del tämligen olämpligt att vilja tillerkänna Ett Stånd rättigheten att aftruga de frenne öfriga ett i deras tanka omoget och förhastadt beslut, blott derföre, att Ett Stånd kunnat anse tänkesätten stadgade och öfvertygelsen mognad, eller icke kommit at lemna uppmärksamhet åt de politiska skäl, som verkat hos MedStänderna. Jag förmodar mig i det anförda hafva tydligen visat, att jag icke anser ett eller annat Riksstånd, icke ens alla fyra Riks Stånden tillsamman, hafva rättighet att genom sammanstämmande beslut, emot Konungens vilja, uppskjuta de Grundlagsfrågors afgörande, genom bifall eller afslag, som i anledning af Konungens Propositioner blifvit å någon föregående Riksdag beredda. Men jag tror, att detta uppskof kan och bör åstadkommas genom Konungens yttrade vilja å ena sidan, och genom Riksens Ständers af pluraliteten afgjorda önskan å den andra. — Grundlagsfrågor, som af Riksdagsmän blifvit väckta och å någon föregående Riksdag beredda, anser jag kunna af frenne Riks Stånd, äfven utan Konungens samtycke, ytterligare till annan Riksdag läggas på bordet. När i dessa frågor två Stånd stannat emot två, torde, i analogie med 81 §. RegeringsFormen, deras mening böra blifva gällande, som beslutet uppskutit. — I närvarande fall finner jag, just uti vår Konungs sätt att utöfva
Föredrogs och bifölls Stats-Uiskottets Utlåtande, N;o 482, om anslag för Krono-Hospitalet i Götheborg till ersättning för förlorad inkomst af Centonalen utaf Götheborgs stads embelsoch tjenstemän. S. D. P/ot. Vtdr. den 7 el piil 18j f. 345 S. D. Föiedrogos ån}'o Statssamt Allmänna Besvärs-^och Ekonomi-Utskottens Utlåtanden: N:o i85, i anledning af väckt motion om upplåtande af Kronobelena samt Krono-allmänningarne i Skåne till Kronotorp, m, m. Bifolls, N:o 186, i anledning af väckt motion om förändring i Kongl. Brefven den 2 Maj 1826 och den 18 Juli 1827, så vidt de röra stockfångst för sågverken i Vesteroch Norrbottens Län. Bifölls. N;o 188, i anledning af väckt motion om rättighet för vissa Häraders inom Skaraborgs Län invånare att till knekte-stugors uppförande taga limmerå Kronoparkerne Råda åsar, Ledsjömo, m. fl. Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banco-Utskottets Utlåtanden: N:o 162, i anledning af väckt fråga om belån:ng i Banken af Bergsfrälse-egendom; Nio i63, angående eftergifning af upplupen öfverränta å ett till Inspectoren G. A. Alsing, fiån Rikets Ständers Lånc-Contor i Götheborg utgifvet discont-lån; N:o iC4, i anledning af gjord ansökning om eftergift af upplupen Öfverränta å aflidne Spanmåls-handlanden G. Lindbergs till capitalet liqviderade skuld lill Banco-Discontverkef. S. D. Föredrogos ånyo Constilutions-Utskotlets Memorial; N:o 101, i anledning af Borgare-Ståndets yttrande, rörande Utskottets Memorial, N;ris 83 och 84. Lades till handlingarne.
Efter denna upplysning, anser jag det vara temmeligen likgilltigt, huru R. o. Ad. beslutar. Isak. är denna fråga högst obetydlig; ty oin Konungen afgifver. sin propos. om statsverkets tillstånd och behof på rikssalen, så är det klart, att molionsiätten räknas derifrån; —• aflemnas denna propos åter några dagar sednare, så är det gifvet, att ifrågavar , rättighet beräknas från den dagen. Det kan således icke vara af vigt att bifalla detta förslag. Hr von Troil: Innefattade förslaget, som Hr von Hartmansdorff tyckes vilja framställa, blott en förkortning i motionstiden, så skulle jag tillstyrka detsamma; men det innefattar en verklig förkortning i riksdags fortfarande vidalia sådana tillfällen, då Konungen ej i plenum plenorum aflemnar sin propos. om statsverkets tillstånd och behof. För närvar, äga Ständerne rätt att vara tillsammans månader efter denna propositions aflemnande. Vid urtima riksdag, då Konungen kan dröja en månad efter plenum pleno^ rum att afgifva förenämnda propos., skulle det kunna hända, att Ständerne, enligt detta förslag, åtskiljdes efter 3 månader från propos:ns aflemnande; och jag tror icke det vore möjligt, att inom de 3 månaderna hinna att, i vederbörlig ordning, uppgöra en statsreglering, hvaraf skulle följa, att den gamla statsregleringen komme ytterligare att, emot Ständernes önskan, fortfara i 5 år. Det är derföre af mycken vigt, att förslaget icke aniages. Förslaget i 2o:de punkten Litt. A, blef af R. o. Ad. afslaget. ao:de punkten Litt. B. 36 §:n Riksdagsordningen i:sta mom. Utom förenämnde ett Expeditionsutskott, bestående af tolf ledamöter, lör att ej mindre uppsätta riksdagsbeslutet och i öfrigt sådana expeditioner, sorn ej tillhöra annat Utskotts befattning, än äfven mot vederbörliga prot.- utdr. jemföra alla af andra Utskott uppsatta expeditioner, samt att dessa sålunda författade handlingar 72 §:n itsta perioden.
Extra fint Plantage ä 1.05 » • Extra I:ma Costa Rica ... å 1.10 » • Extra I:ma Liberia _ ä 1.15 &gt; » Extra fin ljus Java ä 1.15 • » Extra I:ma Guatemala ... ä 1.20 &gt; &gt; A l l t i hel bal om 60 kg. netto ocb vid köp af minst 10 kg. 5 öre högre. A l l a sorter äro goda och rensmakande och priserna de lägsta i förhållande till kvalitéerna. Sändes till landsorten mot efterkraf eller förskottslikvid ocb profver å samtliga sorter mot 20 öre i frimärken. OBS.! Vid köp af hel bal sändas alla sorter fraktfritt till närmaste järnvägsstation. Profenlig vara ocb redbarhet utlofvas. På begäran sändes prof p å de finaste kaffesorter. JOHN JOHNSSONS KAFFEHANDEL, 40 Stora Badstugatan 40, Stockholm. A l l m. 3 5 Stora StockholmH a r rönt exempellös framgång. Flera tusen människor välsigna den. Rekommenderas a f läkare ocb barnmorskor, fr fl. p å m sats kosta 4: 40 pr sats. Sändes på j ä r n - väg mot efterkraf, p å båtar endast då den är förut betald. Uppgif den sort som önskas af de tre sorterna. Endast hel sats sändes. N:r 1 Hellösande ' för kronisk förstoppning, magkatarr m. m. Halflösande för magsyra, kolik, gallsten m. m. Bindande för tarmkatarr, diarré m. m. — Jönköping i januari 1899. Rikstelefon. Alla slags bad, såsom Gyttjemassagebad, Nauheimeroch Kreuznacherbad m. m. brunnso. dietkurer etc. Läkare: Badintendenten D:r J. B a u m a n, D:r O. Sandberg efter 20 j u n i, specialitet mago. tarmsjukdomar, D:r E. E n b l a d: massage o. sjukgymnastik. Badkamrer: H r K. Ramberg '. Musik: fullständig orkester under anf. a f dir. W. N e u m a n n. Rumbeställningar genom Badkontoret.
Kyrka, utan ock de deri befinteliga inventarier af orgelverk , ringklockor och ljuskrona, samt den med betydlig kostnad uppförda muren omkring kyrkogården, för hvilket allt endast em otillräcklig ersättning efter låg värdering blifvit lemuad, men ingått uti den summa, hvaraf det nämnde öfverskottet uppkommit, återstår, till afhjelpa nde af Socknemännens lidande, ej annat medel, än att jag, å deras vägnar, såsom deras Riksdags-ombud, måste framställa det vördsamma förslag, att af Stats-medel må beviljas en fyllnad, svarande mot den verkliga brist, sorn behörigen veriliceras icke vara genom det redan erhållna anslaget godtgjord; men jag mäste tillika sträcka min vördsamma anhållan till det förut icke ifrågas tälda ämnet om ersättning för Prestgården, i hvilket afseende Sockncmännén sjelfve meddelat mig uppgift på ett Hemman, som skulle kunna till Prestgård inköpas för den måttliga summan af i,333 R:dr 16 sk. Banco. Hela det ersättnings-belopp, hvarom NederTorneå Socknemän för Kyrkans iståndsättande och Prestgårds anskaffande anhålla, är genom handlingar, dem jag utbeder mig att till Högiofi. Stais-Utskottet öfverlemna, uppgjordt till 9,774 R'dr i3 sk. 2 r:st. Banco. Betänkanden. Likaledes anhåller jag, att med handlingar få styrka Beloppet af den mistning i inventarier, för hvilken vid Carl Gustafs Kyrka ersättning begures, ocB hvilken uppgår till 271 R:dr 16 sk. Banco. Hvad sluteligen angår de omförmäldte på Ryska sidan om elfven Belägna ängarne; så är väl derföre uti Gränse-reglerings-Conventionen ett pris utfäst, efter hvilket Svenska Kronan åtagit sig, att Bålla sina undersåtare skadeslösa, i händelse försäljningspriset skulle Blifva ännu lägre. Men detta skadestånds-pris är endast 83 R:dr 16 sk. B:co Tunnelandet för hvarje uppskattadt Tunneland; och detta belopp svarar knappast mot hälften af det verkliga värdet, enligt hvad som genom ordentliga uppskattningar skall ådagaläggas.
Bonnier: G. Aguilar, Lifvet i hemmet. - F. Cooper, Skinnstriiiiipa. - Cohr ocli Tovson, Geografisk Iiandatlas. - A. Dumas, De tre mi~sk~töreriia. - G. Ebers, Kleopatra. - G. Kolthof, .Sagor. - A. 07~1in, På forskningsfärd efter Bjiirling ocli Kallstenius. - G. Sclröder, Pekka Hiisltoineii. - J. R. S ' ilhanzmar, Svenska hjältar, II, Från ICaibl S Gustaf till våra dagar. - A. Wahlenberg, Bengts sagor. - V. H. Wickströnz, Kvinnostudier. De sagoberiittande barnen. - Lekkamraten 15: de och 16: de boken. - Lunkentiis. - Onkel Adams Linnea, 6: te boken. - Snöflingan 1895.. G. Clzeliiis: E. Brightwen, Kärlek till d jnren. - E. A. ', Uggle-. niors sagor. - Farbror Jolm, Den niibbige Kicki. - C. Hammarsköld, Barmnöjen. - J. C. von Hofstaz, Lekar ocli påhitt. - Manzma sjiilf, Lilla blböga och andra sagor. - l? J. Pajeken, Andrek! Brown, den röda spionen. - J. P. Velander, Farbror Ottos berättelser om cljiiren. : Bilder ur var Frälsares lif. - Slarf-Kalle och lians lekkamrater. Fosterlaiidsstiftelsens förlagsespedition: H. K., Ur svenska folltlifvet, Ii. X., Bariieiis bilderbok, Ii. S., Ur lifvet, ser. - Runa, Allt eller intet: - B. H. Scltmitlt, Gnistor. - Korn åt sini fkglar. - Svanboet. Fröl6eii &amp; C: o: L. A ?lders, I vilda, vestern. - C. Clnssnul, På spaning bland indianer.
Jag hade inte kunnat låta bli, o m nade henne själf, men att Lilly förstod sitt fel det gällt mitt lif, o c h j a g var som i feber af tog halfva bördan ifrån henne. ängslan att bli hindrad eller inte komma i tid. » Tror du inte det kan göras o m? » frågade Är du mycket o n d? » En snyftning afslutade Lilly föskräckt o c h reste sig så häftig, att filten meningen. gled ned på golfvet. Hon var varm af själsrö- relse nu. » Ond? Nej — men förstår du inte, att du handlat ohederligt allt igenom? » » Att fortsätta förbindelsen vore orättare än allt Det kom intet svar, men Agnes kände den lilla annat. handen skälfva i sin. Lillys ansikte lystes upp af glädje. » Gud vare » Får jag berätta det alltsammans — - ända från lofvad, att det inte är för sent, » sade hon inbörjan? » frågade Lilly skyggt. nerligt. Det glimmade till i Agnes ögon, och hon smekte (Forts. o. slut i nästa n:r.) uppmuntrande systerns hår, där regndropparne ej hunnit torka. » Jag vet, att j a g burit mig illa åt — och j a g skäms så förfärligt. Jag tyckte aldrig o m h o n o m, Bokstafsgåta för julen. S k " iforter, De af Iduns ärade läsarinnor, som vilja insända bidrag till denna afdelning, ombedjas begagna blott en sida af papperet oeh att skrifva lösningen på ett särskildt blad. Bilda af bokstäfverna f, 1, e, u, n, j, g, 1, o, 1, d, u, o, t, c, d, h, i och r en mening på fem ord, hvilkas innebörd afses åt Iduns samtliga prenumeranter. Två ord börja med vokal, tre med konsonant. Alla orden sluta med konsonant. Ett ord har två bokstäfver, tre ord tre, ett ord åtta. Ebon Hoi. Logogryf. Punktgåta. Jag sprider glädje i hvarje hjärta, jag gjuter solsken i hvarje håg, jag lindrar sorger och dämpar smärta i fursteslott och i koja låg.
Maj:t inkomma med förslag till kaserns uppförande vid artillerigården, hvartill äfven ritning och kostnadsförslag blifvit uppgjorda; men i följd häraf hade äfven uppstått fråga om åtskilliga artillerivapnets gemensamma etablissementers förflyttning, derom förslag af Gfeneral-fälttygmästaren afgifvits, oaktadt detta vid tiden för afgifvaude af E. K. Maj:ts nådiga Proposition ännu icke hunnit undergå den slutliga granskningen. Ehuru således kostnadsförslag och ritningar då icke kunde framläggas, har E. K. Maj:t dock, med afseende å kasernbyggnadens nödvändighet, till denna byggnad äskat ett anslag för år 1867 af 250,000 R:dr. 36 Expedilions-1,Iska Uris Förslag lill anderd. Skrifvelse, A:o 67. I donna fråga hafva jemväl hos Rikets Ständer blifvit väckta särskilda förslag, hvilka afse, att Rikets Ständer måtte, i enlighet med E. K. Maj:ts nådiga framställning anvisa 250,000 R:dr att utgå under år 1867 till påbörjande af en kasernbyggnad för Svea Artilleri-regemente, men vid anslagets beviljande fästa det vilkor, att. byggnaden måtte förläggas å den höjdsträckning, som är belägen ofvanföre och emellan Svea Lifgardes och Lifgardets till häst kaserner; och hafva jemväl till Rikets Ständer blifvit öfverlemnade ritningar och kostnadsförslag till en för uppförande å nämnda plats afsedd kasernbyggnad jemte stall och ridhus; hvilka kostnadsförslag sluta å en sammanräknad summa af 867,171 R:dr 80 öre. Sedermera halva Rikets Ständer fått från Landtförsvarsdepartementet emottaga: l:o.
Riksdags-Ordningen äfvenväl undergår förändring, ty för närvarande är icke Konungens Rådgifvare i Commando-mål bland dem, emot hvilka af enskildte Riksdagsmän i Ståndens Plena eller af andra Utskott änConstitutions-Utskottet anmärkning lagligen kan göras, emedan Konungens Rådgifvare i Commando-mål i denna §. icke finnes nämnd bland de Embetsman, mot hvilkas Embets-åtgärder Anmärkningar i sådan form få göras; men då det är en tydelig Analogie af Grundlagens stadgan» 3f8 Dm u April. deri, att äfven emot dessa Embetsman Anmärkningar i sadan väg böra få framställas, sä lärer det vara nödigt att §. förändras. Herr Grefven och Dandt Marskalken hemställde, om Riddersk*pet och Adeln ansåg de vid Constitutions-Utskottets Memorial gjorde Anmärkningar i föranleda till återremiss deraf; hvilket med Ja besvarades. Företogs till pröfning ConstitutionsUtskottets den 26 sistledne Martii afgifne, samt den 7 dennes på bordet lagde Memorial, innefattande ett föreslagit tillägg uti 9 §. i Re* gerings-Formen. Friherre Cederström, Jacob: Den anmärkning gäller äfven vid denna §., att Utskottet glömt i den föreslagna nya Redaction, att Konungens Rådgifvare i Commando-mål i 107 §. icke finnes nämnd. Grefve Mörner, Adolph Göran: Efter hvad jag fattat 9 §. i Regerings-Formen, kunna Stats. Rådets Ledamöter, enligt samma §. endast i" sådana fall tilltalas, då Konungens Beslut funnos uppenbarligen stridande emot RegeringsFormen eller Rikets Allmänna Lag, utan att Stats Rådets Ledamöter deremot gjordt kraftiga föreställningar och vid dessa tillfällen är 106 §. den enda hit lämpliga. Jag anser så - Den n April. ledes den af Constitutions-Utskoftet föreslagne citation af 107 §. vara alldeles otjenlig. Friherre Cederström:
605 nämnde kungörelse till Walförrättningen kallas, afgifve sina röster, efter Riksdalertalen af deras tillverkningssummor, antingen personligen, eller medelst befullmägtigade Ombud, men alltid med slutna sedlar, så beskaffade, som i 71 J). stadgas: Och röste hvarje väljande blott på En i Districtets Wallängd uppförd Person, hvadan ock denna Längd bör före Walet till de väljandes efterrättelse, uppläsas.” Om detta förslag gillas, uppkomma deraf i I7:de, tryde och 22:dra §. §. några smärre ändringar joch tillägg, hvilka Utskottet således får, i sammanhang härmed, uppgifva: §• 17- I sista puncten af a:dra Momentet efter orden: ”För BorgareStåndet af Magistraterne införas : Och hvad särskildt beträffar Bergsbrukens Fullmägtige af de tjenstemän som Ber gsut skylderna upptaga, samt för BondeStändet m. m.” % §• *9- I sista puncten, efter ordet: ”öfversända” tillägges: öfver de val till Riktw 2o6 Constitutions-Utskottets Betänkanden. dagman får Borgare Ståndet, som inför vissa Magistrater af Bruksegare anst allas, viå besvär jemväl anföras bos KonungensBefallningshafvande i det Lån, der valet blifvit förråttadt. Klagomål öfver Riksdagsmannaval m. m.” $. 22. I förra puneten, efter orden: förBorgareStåndet ifrån N. N. Stad, intages : "eller från Bergsbruken inom N. N. IValDistrict, för BondeStåndet m. m.” samt i sednare puncten, näst efter den mening, som handlar om Fullmagterne för PresteStåndet; ”SorgareStåndet, för Staderna af Magistraten och Äldste\ för Bergsbruken af IValförråttande Magistraten inom hvarje District, och för Fahlu Bergslag af Gruf» veRätten m. m. Stockholm den 18 Julii 1823.
De utgjorde, såsom af deras lydelse också var alt inhemta, dels skiljaktiga, dels med hvarandra öfverensstämmande anmärkningar vid Kongl. Maj:ts Skrifvelse, med dermed förenade förslag till förändringar i detailförhållanden; och har man alldeles misstagit sig, om man ansett Kongl. Majrts Skrifvelse uteslutande afse ett utländskt lån. Det innehåller icke samma Skrifvelse, och kan således, just på grund af den, lika väl föreslås ett inländskt lån, det Anders Danielsson och Johannes Svensson gifvit företräde, som ett lån från utländsk ort, med förespegling om vådan hvaraf det varit, som förläggare och penninge-inlei essena uppskrämt skuggrädda och klentrogna vårdare af det utaf dessa interesse» så hård t tryckta jordbruket. Det är dock lyckligtvis med en pluralitet af endast en röst, som ifrågavarande åtgärden segrat; och jag hoppas, att hos Rikets Ständer iallmän - Bihavg till R. St. Ii et finna mera oegennytta, mera aktning för andras rätt och mera omtanke för den skuldsatte jordbrukarens olyckliga belägenhet, än att äfven de skola söka afvägar och leda frågan på villostigar. Såsom jag redan erinrat, utgjorde Anders Danielssons och Johannes Svenssons anföranden ett sammanhängande helt med Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, och hvilka alltså, efter tillämpning af i momenten i 4.9 oc^ ^7 Riksdags-Ordningen, bort pröfvas i ett sammanhang.
Äfvenledes eger Riksgälds-kontoret att emottaga de auktimsmedel, hvilka kunna inflyta för Kronan tillhöriga och för Kongl. Flottans i Carlskrona behof eller förra allmänna Mägasins-inrättningens räkning icke inköpta hus i städerna, så vida ej dessa medel blifvit af Rikets Ständer för särskildt ändamål anvisade. § 197. Vidare skola till Riksgälds kontorets disposition öfverlemnas de medel, hvilka, till följd af anmärkningar vid räkenskaperna öfver alla till detta Verk ingående allmänna utskvlder. äro eller blifva levererade. Såsom bidrag till bestridande af de utaf Rikets nu församlade Ständer be* viljade och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade statsutgifter, har vid innevarande riksdags statsreglering, på sätt den af Rikets Ständer nu utfärdade Riks-stat innehåller, anslagits ett belopp af R:dr för hvart och ett af de år, derunder åberopade Riks-stat kommer att blifva gällande. Detta bidrags belopp eger dock Riksgälds-kontoret icke att från Kongl. Stats-koutoret utbekomma förr än under sednare, hälften af äret näst efter det, af hvars statsinkomster detsamma påräknats skola utgå. § 199. Från Kongl. Stats-kontoret bör Riksgälds-kontoret erhålla dels redan uppkomna, men annu icke aflemnade, dels hädanefter uppkommande öfverskott ä StatsUttkottets Memorial N:o 230. 13 Statsverkds inkomster, äfvensom behållna och till framtida behof icke reserverade besparingar k detta Verks utgifter: börande, sedan Rikshufyudboken för år 1862 och hvarje påföljande år blifvit afslutad, en derpå grundad liqvid mellan Statsoch Riksgälds-kontoren uppgöras öfver de sistnämnda Verk tillkommande öfverskottsmedel. § 200. Till följd af den under 1859 och 1860 års riksdag uppgjorda statsreglering och de beslut Rikets Ständer i sammanhang dermed meddelat, hör från Kongl. Stats-kontoret till Riksgälds-kontoret aflemna» återstoden, Tre' tusen. fyirahundratjugusju R:dr 50 öre, utaf en femte.
Bonde-Ståndet remitterat ett af Riksdagsfullmägtigen från Stockholms Län Pehr Sahlström ingifvet memorial, deruti anföres, att för den del af Stockholms Län, som utgör det så kallade Södertörn, innehållande •j.3 Socknar och Annex med en befolkning af omkring 25,ooo personer, Läkarevården handhafves ensamt af den i Stockholm stationerade Provineial-Läkaren, hvars tjenstgörings-distriet norr om hufvudstaden är af än större omfång; och då häraf blifvit en följd, att Södertörns invånare stundom måst sakna läkarehjelp, när behof deraf varit för hand, har motionären hemställt, att en extra Provincial-Läkare måtte för ifrågavarande landsort anställas, med station i Södertelje stad, såsom belägen i medelpunkten af Södertörn; med hänsigt hvartill motionären, som förmält, att han vid sistlbrfluine Riksdag gjort enahanda framställning, hvilken likväl blifvit Statssamt Allni. Besv.- och Ekon.-Utsk. Btlåtaådej Nlö Q - utan påföljd, tillika föreslagit, att den nye Läkaren må berättigas att äfven tillhandagå invånarne i Södertelje med Läkarebiträde, helst sådant icke varit fördem att oafbrutet påräkna, sedan det år 1777 i staden inrättade Lazarett för några år tillbaka indrogs. Utskotten hafva ofvanberörde motion till öfvervägande förehaft; oell som Stats-Utskottet i afgifvet Utlåtande (N:o 40 angående regleringen af Eiks-Statens Åttonde IIufvud-Titel, tillstyrkt, att Rikets Ständer måtte bevilja de af Kongl. Maj:t i Dess Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof äskade anslag af 5,666 R:dr 3a sk. till reglering af ProvincinlLäkarevården i Riket, utöfver det belopp, som för detta ändamål vid föregående Riksdagar blifvit anvisadt; anse Utskotten förevarande motion icke böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stock holm den 1 November 1844* N:o 9.
Revisorerne hafva icke funnit något att vid berörde räkenskap erinra; och voro säkerhets-handlingarne, vid anställd inventering, i behörig ordning. Veterinär-inrättningen i Stockholm. Dess räkenskap, soin för revisionsåret blifvit lemnad utan anmärkning såväl vid granskningen i Kongl. Kammar-rätten, som nu hos Revisorerne, lemnar följande redovisning: Debet. Balans från år 1856: Credit. Utgifter: Balans till år 1858: Veterinär-inrättningen i Skara. Räkenskapen, i Kongl. Kammar-rätten granskad med anmärkning, redovisar inkomster och utgifter på följande sätt: - 49 — Debet. Balans från år 1856: Balans till år 1858: Credit. Balans från år 1856: Utgifter: Reparationer m. m 331: 6. Balans till år 1858: Vid denna räkenskap har någon anmärkning hos Revisorerne ej förekommit. Karaiitäiis-iiirättiiiiigarne. I enlighet med föreskriften i Kongl, brefvet den 20 Mars 1857 har, sedan Karantäns-kommissionerna i Stockholm och Malmö med utgången af April månad samma år blifvit upplösta, den bemälde Kommissioner tillhörande förvaltning af karantäns-inrättningarna och för dem anvisade medel öfvertagits af Kongl. Kommerse-kollegium; hvaremot Karantäns-kommissionen i Göteborg fortfarande haft inseendet öfver karantänsanstalterna å rikets vestra kust. Af dessa myndigheter äro för revisions-året afgifne särskilda redogörelser, hvilka samtliga utan anmärkning undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten och hvaraf inhemtas följande: 7 — so — t;o Kongl. Karantäns-kommissionen i Stockholm. Debet. Dalans från år 1856: Balans den 30 April 1857: Credit. Balans från år 1856: Utgifter: Aflöning och resekostnader 1,309: 40. — Diverse utgifter 121: 26. Balans den 30 April 1857: Karantäns •kommissionen i Malmö. Debet. Credit. Utgifter: Arfvoden och gratifikationer 1,137: 16. Leverering: