Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Banco för hvarje mantalsskrifven adelig mansperson, som betalar bevillning för förmögenhet eller njuter lön, blifvit för åren 1817, 1818, 1819, 1820 och 1821 ifrån Rikets samtelig® Lån uppburne, och till Riddarhusets Cassa lefyerade, samt undertiden använde till afbetalning å Capital och räntor af Reparationsfondens skulder; att de sedan sista Riksdag till följd af dels hföglofl Ridderskapets, och Adelns då fattade beslut, dels RiddarhusDirectionens förordnanden, vidtagne anstallter, att förgylla Inseriptionerne nedan taket af de 5;ne sjdorneaf Riddarhuset; att långs utmed vestra Riddarhusllygeln anlägga en strandmur af sten, att å nyo ommåla södra och vestra sidorne af Riddarhuset; att anskaffa nya lyektor och lyktpålar samt att anbringa en uppvårmningsanstallt under RiddarhuaSalen, kostat tillsammans 6,847 Den II Augusti e. m. Rufr t sk. 5 r;st, hvarigenom Reparationsfonden. sorn den \ Maji 1818, häftade för eu skuld, gf tillsammans 5ooo R:dr, jemte derå upplupne obetalte interessen, ragst upptaga nya lån af andie upder Adeliga JungfruStifts Djrectionens, förvaltning stående Ronder, så att Reparationsfondens Skulder vid sistledit års slpt, uppgått till Capital 6,2.33 R:dr t6 sk., samt derå afbetalta räntor 741 R:dr 12 sk., allt i Banco,. RiddarhusUtskottet har låtit för sig framlägga dea upprättade Hufvudboken öfver de sista 5 årens Capitati.onsttppbörd och vid anstäld; granskning deraf, funnit densamma vijsord.a det; f ofvanberörde måtto uppgifne förhållande, hvarjemte Utskottet till vidare upplysning får hårhos öfverlemna en af RiddarhusKasTiereraren, särskildt upprättad calcul öfver betalningen, af Reparationsfondens hittills varande skulder.
Hvad äter angick ofvanberörda, Regementet äfven tillkommande, af anslaget till jordförluster genom kanaloch väg-anläggningar förut utgående ersättning i kontant för genom Götha Kanals anläggning och i följd af ny skattläggning förlorade 30 kappar kronotiondespanmål af förra Korporals-bostället Riddarhagen Nohlgården, så, enär denna spanmål icke var inbegripen i den vid 1844—1845 års Riksdag till Fjerde Hufvudtiteln öfverflyttade ersättningssumma, bade Stats-kontoret hemställt att, för vinnande af enkelhet och reda härutinnan, Fjerde Hufvudtitelns kontanta anslag till Indelta Kavallerioch Infanteriregementena måtte, likasom vid nyssnämnde Riksdag med öfriga dylika ersättningar tillgick, med ett mot nu ifrågavarande ersättning efter medium af de sednaste 10 årens markegångs-pris för Skaraborgs län, svarande belopp af 7 R:dr 24 sk. 4 rst. varda förhöjdt; börande dessa frågor, enligt Kongl. Maj:ts den 1 Mars detta år fattade beslut, vid uppgörandet af Propositionen om Stats-verkets tillstånd och behof företagas till förnyad handläggning. Med anledning af hvad sålunda förekommit, tilis.tyrkte Statsrådet i underdånighet, det Kongl, Maj:t mätte täckas föreslå Rikets Ständer: l:o att med kontanta summor till nedannämnde belopp måtte af det för »jordförluster genom kanaloch väg-anläggningar» uppförda förslags-anslag i penningar, eller 3,000 R:dr, en gång för alla godtgöras: a) den årliga ersättningen af 8 R:dr till fattigvårds-inrättningen i Södertelje för den till Södertelje kanal upplåtne Skolmästare-ängen med R:dr ICO: b) anslaget till hemmansegarne i Lyckeby socken af Blekinge Län för förlust af egor genom anläggningen af landsväg vid Lyckeby 1 tunna 14 kapparjspanmål, efter ett värde af 11 R:dr tunnan, med
Guld och silfver 21,799,854: 66. Medel, använda till utlåning: Fordran hos Myntverket 40,000: — Å kreditiv från Banken, begagnadt af Kommers Kollegium och Jern-Kontoret 2,900,342: 63. Försträckning till Filialbanker: Lån' 6,100,000: - Kreditiv 1,253,350: — Län mot Jast pant samt på lungre tid: Inteckning i fast egendom 8,274,068: 18. Skiftesoch odlingslån 46,073: 14. Städer och korporationer 271: 94. Mot pant af Lånebanko-obligationer 22,369: 96. Obetalda räntor samt diverse förskott, bokförda värden m. m.: Förskott, depositioner och bokförda värden 32,762: 12. Credit. Utelöpande Sedelstock: Transport 34,896,087: 37. Depositioner af Allmänna verk oell enskilde personer 10,954,865: oi. öfriga skulder: Äldre Lånebanko-obligationer 474,760: 23. Outtagna räntor och öfriga innestående medel 221,780: 94. Kapital-öf ver skott: Grundfond 15,000,000: - Behållning derutöfver 12,614,686: 33. Omslut åter af samma öfversigt, upprättadt i enlighet med Tab. I Litt. B. i bilagorna till berörde underd. berättelse, lemnar nedan upptagna resultat: Till g ångar. Redbarheter: Guld och silfver 21,799,854: 66. Af beviljade kreditiv eller förlag begagnadt: af Diskontverken 22,382,602: 23. Kommers-Kollegium och Jern Kontoret 2,900,342: 63.
Jag har mig väl icke heller bekant, hvarföre Utsk. nu uteslutit den specification, som förr varit bruklig på de adier och publika papper, hvilka fått belåningsrätt; jag får blott upplysa, att det redan finnes en sådan mängd af dylika papper, att man aldrig på förhand kan känna, hvarken om de existerande skola bibehålla sig i värde, eller om nya tilläfventyrs skola uppstå, och jag förmodar, att detta varit skälet till Utsk:s generella stadgande. Till följd häraf tager jag mig friheten ånyo föreslå den redaction, jag förut uppgifvit, med en förändring, hvarigenom densamma synes bättre än Ilr v. Hartmansdorffs. Morn. skulle således komma att blifva sålunda: till 75 proc. af vanliga försäljningspriset under de trenne näst före belåningen förflutna måll ader: actier och obligationer, som af Bancostyreisen pröfvas be lån bara. Gr. Cronhjelm: Jag instämmer med Hr Rosenblad, enär jag anser det omöjligt för R. o. Ad. alt bestämma och specificera, hvilka actier äro af den beskaffenhet, att de kunna belånas. Då man i så många andi a fall haft det förtroende till Bancostyrelsen, att nian öfverlemna!' saken till dess bedömande, synes mig, att samma förhållande här bör äga rum. Hr Lagerhjelm: Jag tager för afgjordt, att det ingår i Hr Rosenblads förslag, att antaglig borgen skall ställas tillika med hypotheket, ehuru jag icke funnit detta uttryck i redactionen. Jag anhåller emedlertid att genom Ridd.- secret. få veta, huru BorgareSt, beslutat ro‘r:de detta mom. 432 Den 3i Juli f. ra. Underteckn. Ri d d.Secret.: BorgareSt. har afslagit morn. lit. c af 23:dje punkten. Hr Rosenblad:
Samtliga Riks-stånden hafva följaktligen godkänt den af Utskottet i utlåtandet N:o 56 punkten 2:o tillstyrkta lydelse af Banko-reglementets 121 §, med undantag af hvad angår ingressen till samma § i afseende hvarå Riks-stånden, såsom ofvan är visadt, stadnat i trenne olika beslut, nemligen Presteoch Bonde-ståndens, enligt hvilket den af Utskottet föreslagne ingress blifvit antagen, Ridderskapet och Adelns som är af följande lydelse: ^oberoende af de åtgärder, fullmäktige hafva att vidtaga till förstärkning af Bankens metalliska kassa, åligge det fullmäktige, att när Bankens säkerhet det fordrar* «&c., samt Borgare-ståndets, som bibehållit nuvarande ingress, så lydande: ^beroende af de åtgärder, fullmäktige hafva att vidtaga till förstärkning af Bankens metalliska kassa, åligger det fullmäktige, att, när större uttagningar af silfver från Banken ega rum eller Bankens ställning i öfrigt det påkallar* &c. Utskottet får, af sådan anledning, till en början, inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet att biträda Utskottets af Presteoch Bonde-stånden godkända förslag. Skulle denna inbjudning icke af någotdera Riks-ståndct antagas samt Ridderskapet och Adeln -och Borgare-ståndet ej eller finna sig föranlåtne att gemensamt antaga det af antingen Ridderskapet och Adeln eller Borgare-ståndet fattade beslut, i hvilket sistnämnda fall frågan, derigenom att två Riks-stånd stadna emot två, måste anses hafva förfallit och nuvarande ingress till Banko-reglementets 121 § böra bibehållas; så lärer Rikets Ständers beslut icke annorlunda kunna utrönas än genom omröstning i Förstärkt Banko-utskott, hvarvid till bestämmande af kontrapropositionen, votering först torde få anställas, enligt följande proposition:
Ständer framställning blifvit gjord angående vissa Kabinettskassans behof och förbindelser, dervid bland annat kassans omförmälda garanti för KolonialDepartementets skuld är vorden serskildt uppgifven, — Rikets Ständer, långt ifrån att anse sig ens utur moralisk eller politisk synpunkt, mindre i lagligt hänseende, förbundne till någon ansvarighet för Kabinettskassans nu ifrågavarande, eller öfriga uppgifne transaktioner, fastmera vägrat allt anslag för dessa behof; utaf hvilket Rikets Ständers beslut, huru O ö 7 i . helst detsamma än må hafva tillkommit och blifvit motiveradt, åtminstone det är en klar och oemotsäglig följd, att man i närvarande stund ej kan påstå det vara utredt och gifvet, att Kabinettskassans borgensförbindelse verkligen tillhörer oell belastar Riket. Likväl måste äfven denna omständighet vara, ej blott uppgifven och förutsatt, utan lagligen stjrkt, innan ett åtal angående öfverträdelse af 76 § Regeringsformen kan med befogenhet väckas och fullföljas. 322 Ehuru således Högloft. RiksRätten lärer finna Rikets Ständers nyss anförde beslut ovillkorligen ligga i vägen för Hr JuslitieOmbudsmannens talan i denna del, vill dock jag, å min sida, ej grunda mitt slutliga försvar härutinnan på en under rättegången tillkommen omständighet, hvars inträffande jag, såsom Embetsman och enskild medborgare, djupt beklagar, ulan går jag, med den anklagades rätt och pligt, att ytterligare bemöta de af åklagaren anförda skäl, och söka ådagalägga huruledes, äfven i förevarande punkt, åtalet, från dess ursprung och oberoende af sednare tillfälligheter, saknat stöd af Lag.
Att Konst.-Utsk:t ej kan annat än undantagsvis sysselssätta sig med räkenskapernas granskning, torde enhvar inse; men äfven om man icke vill medge detta, så måste dock medgifvas, att Konst.-Utsk:t omöjligen kan granska de räkenskaper, som ännu ej blifvit upprättade, hvilket ju är fallet med räkenskaperne för det år, då riksdagen tager sin början; och då nu Konst.- Utsk:t sträcker sin granskning af statsråds-protokollerna ända till riksdagens början, så skulle, i händelse den af Konst.-Utsk:t verkställda granskningen utgjorde hinder för Stats-Utsk:t att framställa på räkenskaperne grundade anmärkningar, det naturligtvis vara alldeles onödigt att granska räkenskaperne för den del af året, som förflutit intill riksdagens början. Men mina åsigter härom äro vida bättre uttryckta, än jag kan göra det, af H. Exc. Just.-Stats-Ministern, hvars anförande i frågan vid förra riksdagen jag tager mig friheten uppläsa, synnerligen som det vid detta tillfälle blifvit åberopadt. Detta anförande lyder sålunda: »Då det måste vara svårt, om icke omöjligt, för Konst.- Utsk:t att vid dess granskning af statsråds-protokollen så noga, som vederbör, kontrollera förvaltningen af alla statsmedel, så vidt densamma på Stats-Råden ankommer, och då det ofta måste inträffa, att de anmärkningar, som vid statsrevisionen ang:de dispositionen af statsmedel framställas, icke skulle kunna undergå någon R. St:rs pröfning, derest de, sedan statsråds-protokollen för den tid, revisionen omfattar, hos Konst.-Utsk:t blifvit granskade, icke vidare finge upptagas, finner jag för min del den föreslagna ändringen hafva fullt skäl för sig. Det är också af särdeles mycken vigt, att folket icke misstänker regeringen i fråga om en samvetsgrann förvaltning af statens medel; och för att undanrödja all sådan misstro, finnes intet verksammare medel, än att på allt sätt underlätta möjligheten att kontrollera förvaltningen. På dessa grunder tillstyrker jag bifall till förslaget.» På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, så väl af H. Exc. Hr Frih.
Under den 19 April idig, Kongl. Maj'ts Nådiga Skrifvelse, som förbjuder export af Skogsproducter från Bohus Län, och Under den 6 December 1820, Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, som tillåter samma producters utförande fran Westergöthland genom Bohus Län; hvilka mot hvarandra stridande Regeringens beslut synas förutsätta ett vacklande system, alltid mot - Constitutions-TJ stkottets betänkanden. 131 verkande den productiva Industrien, och dessutom rakt stridande mot 60 §. RegeringsFormen, som förbjuder några Monopoliers fastställande för enskildta personer. Under den 23 Januarii 1819, Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Allmänna Magazins-Directionen, som gillar dess åtgärd med transporten af 500 tunnor Hafre från Stockholm till Sundsvall, hvilket deremot i en sednare Skrifvelse, af den 13 Julii 1821, ogillas, hvilket ogillande ytterligare upprepas i Skrifvelsen , af den 13 September 1822, med tillkännagifvande att desse af Kongl. Majit begagnade 500 tunnor Hafre längesedan blifvit Magazins - Directionen ersatte, som åter bestrides af samma Direction. Ett förhållande af så trasslig natur och ärendets orediga behandling torde förtjena uppmärksamhet; äfven torde denna för Allmänheten obehagliga transaction ej i ringa mån ådagalägga följderna af obeständiga föredragande och deraf följande osammanhängande åtgärder. Under den 21 November I82T, Kongl. Maj:t Nådiga Skrifvelse, hvari ersättning för lagligen ådömde böter anvisas af Extra utgifts-medel. Ett sådant användande af Statsmedlen är till det minsta misshushållning. 132 Constitutions-lUtskottets belänkanden. Under den Junii 1822. Kongl.
Domstolen derigenom skulle sättas i nödvändighet, att antingen frånträda egen öfvertygelse om hvad den ansåg vara en rigtig tillämpning af Lag, eller, med bibehållande af sin mening, utöfva en Lagtolkning, sorn vore stridande mot E, K. Mrs höga vilja: ett förhållande, som, i hvilhetdera fallet, alltid vore på en gång oformligt och ledande till missnöje i det allmänna, hafva Rikets Ständer ansett sig icke kunna ifrågavarande Nådiga Förslag till ändringar i 19, si och 88 af Regerings-Formen antaga» Rikets Ständer framhärda &e. Stockholm den 5 Junii i834- N;o 4r» Uppläst och godlund t hos Ridd. och Ådefn den % Janir rSAf' Preäte-Ståndet den 3 —" — Borgare-Ståndet den 2 — Bonde-Ståndet den 3 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om rättighet för hemmansegare på Gottland, att få erlägga penningelözen för deras ränte-tjära. £Suts*Utsk. N:o 61.) S. A.- K, Hos Rikets Ständer liar fråga blifvit väckt om rättighet för räntegifvare på Gottland, alt, efter markegångspris, få erlägga penningelösen för Expeditions-Utskotlels Förslag till und. Skrifvelse JV.o £t. 53 den deras hemman såsom grundskatt påförda ränte-tjara, hvilken, till följd af äldre stadganden, hittills blifvit in natura för Flottans behof levererad. Rikets Ständer hafva härvid inhemtat: alt, af Kronans behållna skalle* tjära på Gottland, 3g3| tunnor äro anvisade lill Öi logs-Flottans behof, med afdrag af 12 tunnor, som till påfyllning ansetts afgå; att denna räntepersedel utgöres af en mängd skattegifvare uti smärre delar; och att uppbörden deraf, jemte magasinering och utleverering, är förenad med omgång och kostnader så väl för Kronan som för de skatlskyldige.
Den utgör oförändradt 6,111 Rxlr 5 sk. 4 r.st., deraf räntan årligen utgått med 277 Rxlr 37 sk. 4 rist., till 6 Pensionärer. 51 k) Särskilda, under Stadens Justitie-Collegium och Förmyndare-kammare ställde Donalions-Fonder, hvilka äro anslagna dels till pensioner och understöd åt fattige, dels till stipendier för Studerande och till Skolinrättningar, utgjorde år 1847 tillsammans ett belopp af 38,188 R:dr 2 sk. 2 r:st. Till förenämnde ändamål blefvo under åren 1843—1847 utbetalda 8,228 R:dr 3 sk. 9 r:st. l) Ahlöfska Pensions-Fonden. Af denna, utgörande 3,333 R:dr 16 sk., hafva 12 inom Stockholm boende personer erhållit årligt understöd med 11 R:dr 5 sk. 4 r:st. hvardera. m) Kofferdi-skepparen Alströms Pensions-Inrättning, under stadens Handels-Collegii förvaltning, äger 2:ne fastigheter i Stockholm, brandförsäkrade till 10,000 R:dr, af hvilkas hyresafkastning 12 pensioner, å 44 Rxlr 21 sk. 4 r:st. hvardera, till fattiga Borgaredöttrar utgå. n) Från Brandvakt s-kassan utbetaltes år 1847 i pensioner till befäl och manskap af det upplösta Brandvakts-kompagniet 883 R:dr 36 sk., till 18 personer. o) Fem särskilda, under Bemedlings-Iiomissionen ställda Understödsoch Pensions-fonder hade samma år i kapital tillhopa 180,510 R:dr 1 sk. 11 r:st. Af räntan derå samt Komissionens enskilda medel fmgo 187 personer understöd, med 10,178 R:dr 8 r:st. p) Pensions-fonder, förvaltade af Direktionen öfver Borgerskapets Enkhus.
Nidderffapet och Adeln til Cvnstitutions-Utffottets handläggning öfwerlemnat Herr Capitainen ingers XorUen8to!pL3 famina dag uplästa Memorial, hwaruti prkas, at hädanefter Konungens med Hemliga Utskottet communicerade propositioner, som hos Ständen föredragas, mätte ätföljas af Utskotts Ledamötcrnes särffilta, fast i allmänna Termer meddela, de yttrande af tilstprkan eller afrädande, hwil, ka Ven 15 Augusts. 975 ka yttranden derjemte borde uplysa, i händelse frägan genom votering blifw t afgjord, til hwilket antal jakande och nekande innom Utskottet befunnits samt altid wara försedde med samtelige Ledamöterneö egna understrifter. Utffottet, som ingenting högre önskar ärr at ljus och Uberalitö, herrstande sä widt möjligt är i politiguens maximer, mä wägleda opinionen och stärka förtroendet til styrelsen, har tillika, redan dä förstagct til Regeringsformen författades, insett at Cabinetts operationer och i allmänhet sädane anstalter, genom hwilka nya förhällanden til Utrikes Magter upkomma, ej utan wäda kunna framdragas ur den hemlighet, som mäste omgifwa dem, sä wida ej planerne skola störas och ändamälen förfelas. At Riksens Stander likwal ej mätte sättas i et fullkomligt beroende afauctorit n, at ätminstone nägra bland deras medlemmar, afdemsjelfwa utsedde, mätte äga cn närmare kännedom af, sädane hemliga ärendcr, stadgades tilsättandct af et Utskott för at derom med Konungen, uppä hans inbjudande, öfwerlägga. Men detta Utstött, hwarS tillvarelse helt och hället beror af Konn mens godtfinnande, blef ej någon afgörande rätt tillagd.
Fonden, grundlagd genom sammankomst af stadens invånare 1771, utgör nu 19,220 R:dr Banko, samt har vunnit tillökning af 11 tunnland jord genom donation af Handlanden Cederling, och har Rikets Ständers bank årligen lemnat ett bidrag af 100 R:dr. Skolan har eget hus. b) Svartziska friskolan, grundlagd 1772, och sedermera tillagd åtskilliga donationer, allt af Svartziska slägtens medlemmar; har nu till fond 22 tunnland jord och 2,000 R:dr Banko, samt ett eget skolhus. Der njuta 50 å 55 medellösa gossar fri undervisning i vanliga ämnen. / c) Ebersteinska inrättningen, grundad af Brukspatron Eberstein, äger en fond af 22,000 R:dr Banko, bebyggd tomt, samt i årlig inkomst 200 tunnor råg och 100 tunnor korn förutan ränta på utlånte penningarne. Inrättningen består af 3 afdelningar, hvardera med en lärare nemligen: Vexelundervisningsskolan för 150 gossar och derutöfver, öppnad 1825; Söndags-skolan för äldre, hvaraf vanligen omkring 70 st. densamma begagna, öppnad 1825; Technologiska skolan, hvaruti lemnäs undervisning uti mekanik, matematik, fysik, kemi samt naturalhistoi ien, med dessa vetenskapers tillämpning för fabrik och slöjd, öppnad 1838. 56 3:o Stads-skolor för Flickor. a) Läse och Arbels-skolan, grumlad år 1819 på donation af Hans Maj:t Konungen, med tillökad fond genom donation af Krigsrådet v. Scheven 3,333 R:dr 16 sk. Banko; underhålles i öfrigt af faltigmedlen. Åldermannen Eggers och dess fru hafva testamenterat inrättningen deras ägande hus, hvarest skolan redan är inrymd, samt all deras qvarlåtenskap när de med döden afgå. De värnlösa harn, hvilka genom stadens fattig vårdsanstalter, njuta understöd, få här undervisning i läsa och i qvinnoslöjder.
Brädpanelad envånings byggnad af timmer; underhålles endast nödtorftigt, bebos af läroverkets betjening, hvarjemte några runi äro uthyrda för Kronans räkning åt handtverkare vid Fyrverkare-kåren. Huset N:o 10, Envånings stenhus; bebos af läroverkets tre stalldrängar. Huset N:o 11. Brädpanelad en vånings byggnad af timmer; anses endast böra nödtorftigt underhållas. De rum, som kunna bebos, äro dels upplåtne åt betjeningen, dels uthyrda till Fyrverkare-kårens handtverkare. Huset N:o 12. Orangeribyggnad af timmer; förtjenar ej annat underhåll än brädtakets nödtorftiga upphjelpande, innehåller tvenne rum, som för närvarande begagnas vid fäktöfningarne. Af denna uppgift, som visar huru de af Revisorerne omförmälda byggnader för närvarande äro disponerade, torde kunna bedömas huruvida desamma lämpligen kunna till bostäder åt eleverna upplåtas. Att icke samtlige elever kunnat erhålla bostad vid läroverket är ett undantagsförhållande, som först inträffat under nu fortgående lärokurs, då antalet elever är ovanligt stort och uppgår till 49, hvaribland 10 civilingeniörs-elever. Vid läroverket äro blott fyra platser för sistnämnde elever afsedda; till följd häraf hafva sex utaf de tio civilingeniörs-elever, som vid kursens början innevarande år sig till undervisningens begagnande anmält, dertill erhållit tillåtelse endast med vilkor, att de sjelfve borde föranstalta om bostad utom läroverket, utan att derföre åtnjuta någon inqvarteringsersättning. Utaf de elfva elever, som för närvarande bo utom läroverket, uppbäres således inqvarteringsersättning endast af fem officerare, som voro till inträde vid läroverket berättigade, och för hvilka bostad på stället ej kunnat beredas. Stockholm den 7 December 1865. FAB. WREDE. General-fälttygmästare och Chef för Artilleriet. Carl Hägerflycht. Kongl. Krigs-kollegii Fortilikations-afdehiings underdåniga utlåtande öfver tvenne af Rikets Ständers Revisorer år 1865 gjorda erinringar. Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Hon fordrar af sig sjelf icke mer, än så mycken oförvitlighet, att hon må kunna värja sig mot lagligt åtal, och tål icke att derutöfver se fordringarna mot sig utsträckta. Resynnerligt är imedlertid, att denna ofördragsamhet enkom användes till fördel för Högsta Domstolen — den minst åtkomliga för laga åtal och som efter grundsats borde vara lör sådant alldeles oåtkomlig — då man icke röjer samma ofördragsamhet mot kritiken för de lägre domstolsgradernes räkning, mot hvilka åtminstone laglig ansvarighet kan utan betänkande användas. Det blir då en gång nödigt att göra sig reda för den lag, från hvilken man tror sig kunna härleda dessa frikostiga utmaningar till åtal, hvarmed man vill tillstoppa munnen på det Iria omdömet öfver högsta lagskipningen. Det heter i Regeringsformens 101 §, att »om Konungens Högsta Domstol eller af dess »Ledamöter en eller flere af egennytta, vrångvisa eller försumlighet så orätt dömt, att deri»genom någon emot tydlig lag och sakens utredda och behörigen styrkta förhållande mistat »eller kunnat mista lif, personlig frihet, ära och egendom, Rikets Ständers Justitiä-Ombuds»man då skall vara pligtig, äfvensom Konungens Justitiä-Kantsler berättigad att den »lelaktige under tilltal ställa samt till ansvar efter rikets lag befordra.» Härmed är då först och lrämst ingen rätt till åtal emot Högsta Domstolens Ledamöter beviljad för de fall, då någon för brott tilltalad blifvit olagligen frikänd (Friherre Sprengtporten och en af mig omtalt officerares frikännande kunde t. ex. icke åtalas). Vidare gifves här ingen rätt till åtal i andra fall, än då den orätta domen härflutit från egennytta, vrångvisa eller försumlighet. Efter allmän lag kan domare tilltalas och straffas, äfven när han af »uppenbar vårdslöshet »eller oförstånd fällt orätt dom»; och det kan ej vara utan afsigt, som grunderne för Högsta Domstolens ansvarighet blifvit i Regeringsformen annorlunda bestämda.