Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid 1844 års Riksdag yttrade Rikets Ständer i sin underdåniga skrifvelse, »angående förändringar i Rikets elementar-läroverk,» att behofvet af en betydlig förändring i skol-inrättningen syntes vara allmänt antaget; att den närvarande skol-inrättningen härledde sig från tider, då den allmänna bildningen hufvudsakligen afsäg bildandet af kyrkans tjenare, och att den offentliga skolan borde vara lämpad efter allas behof af allmän bildning, borde utvisa kunskapernas hufvudvägar. Rikets Ständer framburo i sammanhang dermed till Kongl. Majit den önskan, att Kongl. Maj:t vid den definitiva organisationen af Rikets undervisnings-verk täcktes förordna om en sådan förändring af elementar-läroverket, att apologistoch lärdoms-skola samt gymnasium komme att utgöra en enda, fullständigt sammanhängande skola med tvenne bildnings-linier. I afseende på fördelningen af arbetet inom skolan yttrade Rikets Ständer den önskan, att den ambulatoriska läse-ordningen måtte varda införd. Slutligen, i afseende på undervisnings-sättet, anhöllo Rikets Ständer endast, att, der ephorus och lärarne voro derom ense, ämnesläsning för lärjungarne måtte varda tillåten. Då Kongl. Maj:t i den vid 1847 års Riksdag aflåtna Nådiga Propositionen, angående Stats-verkets tillstånd och behof, för elementar-läroverket äskade ett förökadt årligt anslag af 30,000 R:dr, upplystes af det Propositionen vidfogade Statsråds-protokoll, att Kongl. Maj:t under den 9 November samma år godkänt hufvudgrunderna i det af dåvarande Chefen för Ecklesiaslik-ärendena framställda förslag, så vidt de afsågo lärdomsoch apologist-skolornas förening med gymnasium, rättigheten till valfrihet i vissa läro-ämnen, allönings-stalerna, indigenats-rättens och den förhöjda tjenstårs-beräkningens upphörande, men funnit beslut rörande läro-methoderna och öfriga detaljer då icke böra meddelas.
Utaf det den nådiga Propositionen bilagda Statsråds-protokoll öfver Civilärenden den 6 Oktober nästlidna år inhemtas, att Lekander är född den 19 November 1815 och varit nära 29 år i Statens tjenst anställd; att han, enligt företedt läkarebetyg, under 10 års tid lidit af flerfaldig sjuklighet och nu lider af vattusot; samt att Lekander, som under sin tjenstgöringstid genom både duglighet och redbarhet förvärfvat allmänhetens aktning och oinskränkta förtroende, med familj befunne sig i torftiga omständigheter. Med afseende å de härvid förekommande bevekande omständigheter, och då, enligt hvad handlingarna föranleda, föga utsigt till förbättring i Lekänders helsotillstånd torde vara för handen, har Utskottet icke tvekat att för Lekander tillstyrka någon pension. Men enär det af Kongl. Maj:t föreslagna pensionsbeloppet är beräknadt att, motsvara ej blott tre fjerdedelar af länsmanslönen, 700 R:dr, utan äfven hela hyresersättningen, 150 R:dr, får Utskottet, med hänvisande till hvad under punkten 25:o härofvan blifvit {ingående länsmannen Petersons pensionering anfördt, hemställa, att Kongl. Maj:ts förevarande nådiga framställning må endast så till vida af Rikets Ständer bifallas, att Länsmannen Lekander må vid afskedstagandet, och sedan han dessförinnan styrkt sig vara till vidare tjenstgöring oförmögen, uppföras å Allmänna Indragningsstaten till åtnjutande derifrån af en årlig pension, motsvarande tre fjerdedelar af länsmanslönen med 525 R:dr. 29:o. Uti en till Rikets Ständer särskildt afgifven nådig Proposition (N:o 38), angående pension för Landshöfdingen i Skaraborgs län, f. d. Statsrådet m. m. Jonas Waern, meddelas, hurusom Wrern hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att nådig framställning måtte till Rikets Ständer aflåtas derom, att han, ehuru han Stats-Utskottets Utlåtande N:o 74.
N:o 148» Ank. till Exped, Utsk. den 29 Öct, kl, 2 é, m: Utlåtande, i anledning af återremiss utaf Utskottets Betänkande N:o iof, öfver väckte motioner om upphafvanäs eU ler ändring af Kongl. Förordningen den 2.4 Augusti i8i3, emot fy lleri och dryckenskap Vällofl. Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet hafya gillat LagUtskottets Betänkande N:o 104, sorn innefattar förslag till förändrad lydelse af Kongl. Förordningen den 24 Augusti i8i3, emot fylleri och dryckenskap; men af Högloft. Ridderskapet och Adeln samt JRögvördige Preste-Såndet är samma Betänkande återremitteradt, på grund af anmärkningar, som Friherre Cederström, Thure, Friherre Lejonhufvud, Friherre Cederström, Jäders, Herr Ribbing, Arvid, Herr Cederschiöld, P. G., Herr von Hartmansdorff, August, Herr Cederschiöld, Robert, Herrar Prostarne Gahne, Säve, Agrell och Östberg, med flere, deremot framställt. Såsom en uragtlåtenhet å Utskottets sida, är först anmärkt: att Utskottet ej tillstyrkt upphäfvandet af Kongl. Brefvet den 29 Mars 1825 och Kongl. Kungörelsen den 17 Mars 1887, hvilka innehålla åtskilliga ändringar i 1813 års Kongl. Förordning; men, efter Utskottets tanka, har något uttryckligt förklarande i berörde afseende ingalunda varit behöfligt, enär de genom nyssnämnde Kongl. Bref och Kungörelse skedda ändringar, derigenom endast vissa §§. eller moment i 1813 års Förordning erhållit ny lydelse, följagtligen, derest Utskottets förslag, som går derpå ut, att gifva förändrad lydelse åt sistnämde Författning i dess helhet, skulle bifallas, i och med detsamma måste till all kraft och verkan hafva upphört.
Den mellanliggande tiden har varit mer än tillräcklig för en välvillig lagstiftning att vidtaga sådana åtgärder, som undanröjde de värsta för handen varande missförhållanderna. Men det förefaller verkligen sannolikt, att man icke haft fullt alfvar vid utlofvandet af nödiga förbättringar i vårt samhällsskick, hvarmed dock, enl. min tanka, intet upskof horde äga rum. Det är under nuvarande förhållanden desto större skäl för oss att vidtaga denna reform, som ett vidt utseende krig sannolikt, står för dörren, ett krig, hvars utgång ingen af oss torde kunna förutse. Den tid af lugn, som ännu återstår, bör derföre icke lemnäs obegagnad utan användas lill ordnande af sådana vigtiga samhällsangelägenheter, som den nu lörevar:de frågan. Den nästkommande tiden kan äfven för oss bära härda pröfningar i sitt sköte oell erfarenheten har lärt oss, att när stora olyckor öfvergått ett folk, så upstår ofta ett begär att förändra samhällets institutioner, hvilkas beskaffenhet får upbära skulden för missödena, och de förändringar, som under sådana omständigheter vidtagas, bära merändels spår af den uprörda och våldsamma tid, hvarunder de blifvit gjorda. Det vore således en god sak att hafva sådana missförhållanden, hvaruppå upmärksaraheten företrädesvis fäster sig, på förhand afhjelpte, och detta är för mig ett ytterligare skäl att förorda antagandet af förevaride förslag, åt hvilket jag derföre af bästa hjerta lemnar min röst. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag beklagar att jag icke kan instämma i de vackra personalier som Hr Brakel hållit öfver det af andra Stånd redan förkastade representationsförslaget, utan måste fortsätta i samma syftning som jag på förmiddagen begynt. Jag ogillar förslaget 5:o för PresleSl:s felaktiga sammansättning. För närvarande äro, såsom R. o. Ad. känner, Biskoparna dess sjelfskrifna ledamöter. Enl. förslaget skulle de mista denna företrädesrätt. Men vid hans afskaffande borde det väl hafva tillgått på samma sätt, som med R. o. Adis sjelfskrifvenhet eller att denna klass af prester sedermera åtminstone fått inom sig utse valda ombud.
R:dr för hvar och en af desse; — att då härtill kom, att iånesummorna ej blott för bemälde låntagare, utan äfven för nästan alla öfriga delegarne, voro bestämda i skillingar och runstycken samt för en och annan till och med i runstycks-bråk, blefve naturligvis uträkningen och bokföringen af de serskilda ränteoch capitaf-inbetalningarne högst mödosam och tidsödande; — samt alt, derest Riksgälds-Contorets säkerhet för lånets behöriga återbetalande skulle genom inteckningar betryggas, komme i många fall intecknings-kostnaderna att öfverstiga eller åtminstone fullt motsvara de intecknade fordringarne. Vidkommande omförmälde säkerhet och sättet för dess betryggande^ ansågo derföre Fuilmägtige visserligen mest lämpligt., att en solidarisk skuldförbindelse för hela lånesumman till Riksgälds-Contoret afgafs; men som Fujlmägtige befarade, att föreskrifvandet häraf möjligen skulle hafva till följd, att lånet icke blefve begagnadt, samt att det dermed åsyftade allmänt gangneliga företag komme att förfalla, så inskränkte sig Fuilmägtige, jemlikt deras Protocoll för den 22 nästlidne Maj, till äskandet af en sådan förbindelse, hvarigenom committerade, å samtlige delegarnes vägnar, ålogo sig alt, såsom för egen skuld, ansvara för länets återbetalning uti den derför stadgade ordning. Fuilmägtige fastställde alltså lör denna förbindelse ett serskildt formulär, deruti dessutom några i Stats Utskottets ^Utlåtande, jV.-o 97. commilteradrs förut afgifna förskrifning anmärkta felagligheter voro rättade; och blef samma formulär, med underrättelse, att lånets utbetalning icke kunde af Fullmägtige beviljas, innan skuldförbindelsen och löftesskriften voro i behörigt skick, tillstäldt Herr Kammarherren af HarmenSj som, enligt de hos Fullmäktige företedda handlingar, fått sig af delegarne uppdragel*att formulär till ifrågavarande skuldförbindelse anskaffa.
Om den, som är till omdistilleiing af bränvin berättigad, dertill nylfjar större eller annorlunda beskaffad redskap, än hvartill han eger rättighet, eller utöfvar sådan handtering på annat ställe, än det af honom uppgifne, vare han underkastad det ansvar, som i § 52 mom. i och § 55 är stadgadt. Bil.j IV.-o tj till BeviUnings-Utskottels Skrifvelse , N.O G. 19 § 60. Beträdes någon att hafva inom de byggnader, som för ättiksberedning äro inrättade, eller med de pannor, som dertill begagnas, tillverkat bränvin eller afvttrat förbränna eller så kallad lank, eller apothekare, eller den, som är till omdistillering af bränvin berättigad, att hafva missbrukat de dem tillåtna distilleringspannor till bränvinsbränning, skall han dömas, att utom det ansvar för oloflig bränvinsbränning, som är i §§ 51 och 55 stadgadt , böta 100 r:dr; vare ock i dessa fall rättigheten alt ättiksberedning såsom fabriksnäring bedrifva, apothekare-privilegium eller rättigheten lill omdistillering af bränvin förverkade. Apothekare, som nyttjar distilleringspannor till större rymd eller antal, än tillåtet är], bote 50 r:dr. § 61, Uraktlåter den, som tillverkat eller förändrat bränvinsbrännings-redskap, att iakttaga föreskrifterna i § 35, bote 33 r:dr 16 sk. § 62. Försummar någon att å utsatt tid och ställe till försegling aflemna icke inmurade bränvinspannor med tillhörande redskapsdelar, på sätt i § 43 sägs, eller i allmänt förvar dem inlemna, bote 10 r:dr och varde försegling på hans bekostnad föranstaltad. Innehafvare af redskap till omdistillering af bränvin, som uraktlåter, hvad i §§ 41 och 43 föreskrifves, bote 10 r:dr. För uraktlåtenhet att iakttaga föreskrifterne i § 44 vare bot 20 r.dr. § 63.
Ja, blandadt med Nej. Friherre Cederström, Ulric, åberopade 53 §..Riksdagsordningen, sorn stadgar, att ingen må försöka genom ny öfverläggning upprifva ett beslut. Grefve Lilliencrantz; Det är ej ändring af ett beslut, att detsamma inställes, sedan upptäckt blifvit, att anledningen dertill varit ett misstag Friherre Cederström, Ulric, yrkade å nyo att aterremiss matte äga fulu, enär beslut derom blifvit fättadt. liid. o. Ad. Jag anhåller få föreställa det en återr#nuss kå? g&ypk et mer otillbörlig, sorn den antingen-skuile förorsaka Riksdagens förlängande eller ock att ärender blifva liggande, oafgprda. Friherre Stael von Hollstein: Enär det ?r angeläget att nu icke uppehålla ärendernas afgörande, i anseende till den korta återstående Riksdagstiden, och irringen blott härleder sig från en origtig redaction, hvilket kan hjelpas med anmärkning i Reglementet, så torde proposition kunna göras. Friherre Cederström, Ulric, anhöll härefter endast att, i fall proposition om målets afgörande bifölles, hans reservation deremot måtte intagas i Protocollet. Den af Herr LandtMärskalken härefter gjorda proposition till afgörande af målet Bifölls. Härefter företogs Betänkandet punktvis. Vid första punkten rörande Disconter» na yttrade sig Deri 29 Juli f. m. *579 Friherre Stael von Hollstein: Innan BancolJtskottets särskildta Betänkande otn Discontrörelsen i allmänhet, forn upplästes i går aftons, blifver afgjordt, ser jag icke huru detta kan till afgörande företags: ’ Grefve Lilliencrantz: Det första å£ Betänkandets innehåll, näst reciten af Högled. StatsUtskottets Utlåtande, innehåller endast önskan att Ridderskapet och Adeln tå'cktes instämma i' de 5:ne öfriga Respectiva RiksStåndenS beslut med bifall till BancolJtskottets under den 50 Juni meddeldta yttrande öfver Financeplanen, i hvilken prelimi nair fråga Höglofl.
Till allt medför han den lätthet, han senare kallat den äkta begåfningens kännetecken, och det öfvermått af styrka, som kom honom att synas demoniskt wüthig, gudalikt oförbrännelig, att vara »snille och styrka från hufvud till fot med ett hjärta fullt af känsla, en ande full af eld». »Detta är Goethe eller fan själf», utbrister Gleim, när en för honom obekant ung man i grön jaktrock under ett par timmar låtit en ström af hexameter, jamber och knittelvers, af vilda fantasier och stora tankar, flöda öfver sällskapet, och Wieland svarar: Båda delarna! Patriciersonen från Frankfurt uppträdde vid hofvet med den lugna känsla af inre förnämhet, som ej väntade på adelsdiplomet för att veta sig mer än hoffähig. Wieland skildrar, huru alla i deras krets strax kände att han stod herrlich und hehr, Ein echter Geisterkönig, daher, Und Niemand frägte: Wer ist denn der? Wir fühlten beim ersten Blick: »’s war Er!» Wir fühlten’s mit allen unsern Sinnen Durch alle Unsere Adern rinnen, So hat sich nie in Gottes Welt Ein Menschensohn uns dargestellt. Was macht’ er nicht aus unsern Seelen? Wer schmelzt wie er die Lust in Schmerz? Wer kann so lieblich ängsten und quälen, In süssen Träumen zerschmelzen das Herz? Wer au der Seelen innersten Tiefen, Mit solch’ entzückendem Ungestüm, Gefühle wecken, die ohne ihn Uns selbst vorborgen im Dunkel schliefen Den af Goethe härligt hånade Wieland blir snart så betagen i denna »älskvärdaste af människor», att han kallade sin själ »full af Goethe, som en blomkalk af en daggdroppe».
Majit anbefallte ock, i följd häraf, Dest Allmänna Magazins, Direktion att i underdånighet uppgifwa förhållandet med Räkenstapswerkct för de förflutna arén; och Directionen, understödd, för Bokslutens författande, genom tilläten disposition af dertill förut anslagna arfwoden, rzz R:d!r 16 st. för hwarje Hufwudbok, inkom i Martti manad detta ar med underdänig berättelse om arbetets fortgång, hwaraf inhemtades att de återstående Hufwud-Böckerne öfwer Contante medlen och perscdlarne fran och med ar 1304 till och med ar 1307 da redan aflcmnats till Kongl. Majus och Rikets Kammar-Collegium, för att i Kongl. Majus och Rikets Kammar-Ratt wänlig rewision undergå, samt att r8o8 ars Hufwudbok blefwe färdig att k början af April manad och 1829 ars, att innom Junii manads flut likaledes till Kammar-Collegium ingifwas: Förmälandes derjemte Directionen att Calculativns-böckerne med dertill hörande General, Calculer för desta Sex arén skulle, äfwensom den för 1312, tillika med samma ars Hufwudbok hinna författas innom flutet af nästkommande ar, och den följande Räkenskapen sedermera ärligen innom den tid Författninaarne förestrifwa, hwilket ock Directionen, genom Nådigt Rescript förständigades att »vederbörligen besörja. Da Magazins - Dircctionens Räkenskaper salunda redan för de förflutna aren blifwit afsiukne och i behörig ordning till granskning kommit, nemligen sa, att 1809 ars Räkenskap wid innewarande manads flut ar färdig; har Kongl. Majtt, enar deribland destutom befinnas twenne Krigs, ars betydliga Redogörelser, ansett Directionen hafwa med »verksamhet nu »nera befordrat hwad i denne del densamme alegat. Kongl - >7i8 Den 17 Julik.
Skrifvelse tir.o 3 oS. Tuilvärde. Qvantitet för tullberäkning. Införseltull. Utförseltull. Trädvaror; kareoch Svarfvare-arheten, ej specificerade, derunder inbegripne ioo R;dr v. 33 16 — Fr ia. Tvål: 1 parfymerad oeh savonetter . i Skålp. — 16 |Fr . 9 — sämre slag . I Skålp. — 3 i. Tågvirke: 4 nytt . sådant, hvarmed Svenska fartyg varit nödsakade, att, i stället för bevisligen förloradt, sig å utrikes ort förse, då samma Tågvirke vid hemkomsten finnes oI Lisp. 2 Fr itt 4 brukadt Tälgsten, oarbetad ellerarbetad i Lisp. ioo R:dr v. _ 2 33 16 Fr i. i — Ull, okammad eller kammad . i Skålp. — 2 Fr i. Ur: 4o Fick-, med guldbocte i St. 4 ) 10 andra slag • Väggoch Studsare Anni. Är fodret af Bronz, Marmor, eller annat serskildt i Taxan såsom arbetad! specificeradt ämne, tullbehandlas detta efter dervid bestämde grunder. i St. ioo R:dr v. i 3o (Fr ia. Delar af Ur, ej specificerade too R:dr v. 10 Fi ia Urband och Urkedjor, af samTyll, Spets-, se Spelsar. Bomulls-, se väfnader nf Bomull. Tå gvirke: af förolyckade främmande Fartyg, se Inventarier, gammalt, sönderhugget, se Drefmat. Bil. till ExpeditionsUtskottets Förslag tilt und. Skrifvelse N.o 3o8. Qvantitet för tullbevakning. Införseltull.
8:0) till inredning af den lokal i Slöjdskolans nya hus i Stockholm, som är ämnad att åt Landtbruks-akademien upplåtas för utställning af landtbruks redskap och modeller, Fem tusen R:dr; 9:0) till Svenska Trädgårdsföreningen för utbildning af dess skola och trädgårdsskötselns befrämjande, för år 1867, Fyra tusen Femhundra 11:dr; 10:o) för beredande af undervisningslokal och bostäder åt ett ökadt antal elever vid Svenska Trädgårdsföreningens skola, för en gång Tiotusen R:dr; ll:o) till bildande af lämpliga holländeri er för de Norrländska länen samt till andra för StamhoUänderi-styrelsens verksamhet nödiga utgifter, för år 1867, Tio tusen R:dr; 12:o) till befrämjande i provinsen Jemtland af en god afvel aj arbetshästar, Fem tusen R:dr; 13:o) till förbättrande af fåra/vein i Jemtland, genom inköp af baggar utaf en för detta landskap passande race och deras stationerande å lämpliga ställen i länet, Två tusen femhundra R:dr; 14:o) för åvägabringande af en förbättrad fårskötsel på ön Gotland, Sex tusen R:dr; 15:o) till fortsättande af de geologiska un der sökning arne och utgifvande af derpå grundade kartor, för år 1867, Sextio tusen R:dr; 16:o) för inredande af den åt geologiska byrån uti Slöjdskolans nya hus anvisade arbetsoch samlingslokal m. m., för år 1867, Aderton tusen R:dr; 17:o) för beredande af aflöning åt en andre lärare vid navigationsskolan i Göteborg, för år 1867, Ett tusen tvåhundra R:dr; 18:o) till aflönande af lärare och underhåll af elever äfvensom till andra erforderliga utgifter vid skeppsbygyeri-institulet i Carlskrona, för år 1867, Sju tusen R:dr; 19:o) för tillökande af Teknologiska institutets byggnader med en för Bergsläroverket erforderlig nybyggnad på institutets tomt, äfvensom till inredning af laboratorier och deras förseende med behöfliga inventarier, Etthundrasex tusen R:dr, deraf under år 1867 Sextio tusen R:dr; 20:o) till godtgörande af det från Stats-kontoret förskottsvis utbetalda bidrag vid regleringen af Ronneby köpings nya område, Tretio tusen R:dr; 21:o) till ny reglering af' torg, gator och tomter i Carlstad efter den staden i Juli månad förlidna år öfvergångna brand, Femtio tusen R:dr; 22:o) till bestridande af kostnaderna för Sveriges deltagande i en allmän exposition af åkerbruks-, industrioch konstalster, som år 1867 kommer att i Paris ega rum,
RYTTMÄSTARN. inte det heller att du skulle tala om det, såvida det var sant. Mycket tror jag dig om, men det inte, och LAURA. föraktad, allt för att få behålla och råda öfver mitt barn, och att jag nu vore upprigtig, när jag förklarade: Bertha är mitt, men inte ditt barn! Antag... RYTTMÄSTARN. Antag att jag föredrog allt, att bli utstött, Sluta nu! Antag bara detta: då vore din magt ute! RYTTMÄSTARN. LAURA. Sedan du bevisat, att jag icke var fadren! LAURA. Det vore väl inte svårt! Skulle du vilja det? Sluta nu! RYTTMÄSTARN. LAURA. namnet på den verklige fadren, närmare bestämma plats och tidpunkt, till exempel , när är Bertha född? tredje året efter vigseln... Sluta nu! Annars... Jag skulle naturligtvis bara behöfva uppge RYTTMÄSTARN. FADREN. LAURA. noga på hvad du gör och beslutar! Och. gör dig framför allt inte löjlig! Annars, hvad? Vi ska sluta nu! Men tänk RYTTMÄSTARN. Jag finner allt detta ytterst sorgligt! LAURA. Desto löjligare blir du! Men inte du! RYTTMÄSTARN. LAURA. Nej, så klokt ha vi fått det stäldt. RYTTMÄSTARN. Det är derför man inte kan strida med Er. Hvarför inlåter du dig i strid då mot en öfverLAURA. lägsen fiende. RYTTMÄSTARN. Öfverlägsen? LAURA. se på en man, utan att känna mig öfverlägsen. RYTTMÄSTARN. Ja! Eget är det, men jag har aldrig kunnat så du aldrig glömmer det. Nå, så skall du få se din öfverman en gång, FÖRSTA AKTEN. LAURA. Det skall bli intressant. AMMAN (in). stiga ut och spisa? Jo gerna! Bordet är serveradt. Behagar inte herrskapet LAURA. RYTTMÄSTARN (dröjer; sätter sig i en fåtölj vid divanbordet.) LAURA. Ska du komma och äta qväll?
Föredrogs och remitterades till Bevillnings-Utskottet Kongl. Maj:ts den 4 dennes e. in. på bordet lagda Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, med förslag till förnyad Förordning, angående Sveriges och Norriges ömsesidiga handel och sjöfart. S. D. Remitterades till Siats-Utskottet Kongl. Maj:ts nedannämnde den 5 dennes e. m. på bordet lagda Nådiga Propositioner till Rikets Ständer: l:o I fråga om erforderligt stats-bidrag till upprätthållande af den Arméens Pensions-kassa åliggande pensionering; tillika med de i anledning af denna Nådiga Proposition nu afgifne yttranden; 2:o Om öfverlåtelse af en Eskilstuna kungs-ladugård tillhörig tomt åt Fabriks-idkaren Theophron Munktell för utvidgande af hans mekaniska verkstad i Eskilstuna; 3:o Om årligt anslag af 666 R:dr 32 sk. Banko eller 1,000 R:dr Riksmynt till lön åt en ny Provincial-läkare i Nordmarks härad af Wermlands län; och 4:o Angående anslag för aflönande af en extra Provincial-läkare med sta tion i Trosa stad. S. D. Föredrogs ånyo och afslogs Lag-UIskottets den 28 och 31 sistlidne Januari på bordet lagda Betänkande Prof.-Utdrag den 1 Februari i85T. m Betänkande N:o 8, i anledning af väckt motion, angående förändrad lydelse af 4 § i 1 kap. Giftermåls-Balken. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades, på grund af gjorda anmärk ningar, Lag-V Iskottets den 28 och 31 sistlidne Januari på bordet lagda Betänkande N:o 9, i anledning af väckt motion om förändring af 13 kap. 4 § Giftermåls-Balken. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottets den 28 och 31 sistlidne Januari på bordet lagda Betänkande N:o 10, i anledning af väckt förslag örn tillägg till 1 kap. 12 § Rältegångs-Balken och 9 kap. 5 § Utsöknings-Balken.
Ståndet fann för godt att nu låta bero. S, D. Biföllos följande den a 7 sisth Januarii på bordet lagde Betäukanden och Utlåtanden ifrån Utskotten, nemi. : Från StatsUtskottet: I:o Angående RiksdagsFullmäktigen Olof Månssons från Blekinge Län Memorial cm rättig, liet till Skattelösen af J.otshemman. 2:0 Angående Herr Borgmästaren Cederborgs hemställan om tryckning af åtski 1 lige Handlingar, rörande frågan om hämmande af luxe och öfverflöd. 3:0 Rörande föreslagne Prestebohlsfriheter för nya eller framdeles blifvande Kyrkoherdeoch CapellansBoställen. 4‘.o I 8o Prot. Utdrag å. 2 Febr. 1818. 4:0 I anledning af åtskilliga inom Vällofl. Borgareoch Heilerv. BondeStånden väckta motioner om åtal af Vederbörandes försummelse, att insända de för RiltsHufvudbokens uppgörande anbefaldte omslut. 5:0 I anledning af väckt motion om postfrihet för Städernes Magistrater för deras Embetsbref samt vid afsändande af KronoUppbörden och Räkenskaperne m. m. C:o I anledning af RiksdagsFulImäktiges från Blekinge Memorial om tillökta Compagnieroötesplatser för Länets Båtsmanslndelning. 7:0 Angående Friherre Staél von Holsteins motion om Jordransakningars verkställande m. m. Från BancoUtskottet: I anledning af erhållen Remiss rörande präglande af en Skådepenning till åminnelse af den dag, då Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland uppnådde myndiga år. Men vid förnyad föredragning af StatsTJtskottets sedan d. 27 sisth Januarii på bordet hvilande Utlåtande, i anledning af RiksdagsFulImäktiges för Götheborgs Stad motion om Policelnrättningens derstädes underhållande af allmänna medel, blef detta Utlåtande, i anledning af dervid gjorda anmärkningar, till StatsUtskottet återremitterade. Fran Heder v. BondeStändet.