Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter att i 71 § hafva inrymt båda Kamrarne veto i frågor om åtskilliga delar af denna arbets-ordning, har Utskottet här tillagt föreskrifter, huru förfaras bör vid frågor om tillsättning af nya Utskott, om uppdrag af ökad befattning åt de i 65 § omtalade eller om förstärkning af desamma. De serskilda Kamrarnes enskilda arbets-ordningar har Utskottet ansett böra öfverlemnas åt hvar Kammare att, efter hvad den finner godt, uppgöra och ändra. 5 7Ö Det blir af Tvåkammar-systemets antagande, äfven med de modilicationer, Utskoltet föreslagit, en följd, att den ena Kammarens ledamöter endast tillfälligtvis komma att yttra sig i närvaro af den andras. Detta har föranledt Utskottet att ändra 76 §, så att Stats-Råds-ledamöter, sorn äro Riksdagsmän, må, vid öfverläggning om frågor, hvilka röra deras Departement, lemnäs fritt tillträde äfven till den Kammare, der de icke ega säte och stämma; hvaremot Utskottet ock ansett dem böra åläggas, såsom en pligt, att, på kallelse, sig i samma Kammare för upplysningars afgifvande inställa. Bih, till R. Utskottet har till den i sista perioden af denna § företagna ändring varit föranledt af den åsigt, att den Kammare, som första rösten i ett mål eger, ock bör vara fullt behörig att bedöma det behof, hvarom i denna § är fråga. § »45* Likasom Utskottet i Memorialet N:o 68 föreslog införande i RegeringsFormen af en §, som komme att utur samma Regerings-Form uteslutas vid den Riksdag, då Riksförsamlingen första gången sammanträder, har Utskottet, i följd af det sätt, hvarpå Utskottet ansett Andra Kammaren böra första gången väljas, funnit sig nödgadt att i närvarande förslag ytterligare införa en §, som utur Regerings-Formen kommer att utgå vid slutet af den tredje lagtima Riksdagen, då Riksförsamlingen sammanträder. Stockholm den i5 Februari 1841 - . I IIWIUMLITJ: 7—i STOCKHOLM. Tryckt hos A, G.
Diket, lör anställande af systematiskt ordnade och sammanhängande meteorologiska observationer, hvilka livart io:de år borde i sammanhang af trycket utgifvas, för att i förening med obser - Den 38 N o r e m b e r f. m. vationer, rö'r:de flyttfoglarnas ankomst och bortflytlning, is lägguingsoell islossnings-, sånings-, bloinningsoch bérgnings-tider, helsot il Iståndet, skörden, varuprisen väglag 111. 111. samt undersökning af jordmånens besk a ifen Ii et, på olika orter af Riket, i en framtid bereda möjligheten af försäkringsanstalter mot missvextår, likasom man liar sådana mot sjöskador, brand 111. 111. Härå yttrar UlsL, att, innan Vettenskaps-academien blifvit öfver det väckta förslaget hörd, frågan annu icke synes vara så utredd, att densamma kan blifva elt föremål för understöd af allmänna medel, och att motionen för närvar, ej kan föranleda till någon åtgärd. Af denna anledn. och då jag är fullt öfvertygad, att Vettenskaps-academien, ifall den blifvit börd, för sin del gerna skulle hafva linderstedt den ifrågavar. motionen, sorn, 0111 den kommer lill verkställighet, skall bidraga till många för vår allmänna hushållning nyttiga upplysningar, anhåller jag alt denna af Utsk. uppgifna omständighet icke må anses såsom något hinder emot fördaget, samt att Utsk., vid frågans ytterligare behandling, måtte bevilja det begärda anslaget, och alt detsamma ställes till Vrltenskaps-aeademiens disposition för del utaf Hr af Forsell afsedda ändamål. Ilr Ekst römer,Carl Joban: Då jag begärde ordet, var det i ändamål att fästa R. o. Adis uppmärksamhet på de reservationer, som Prosten Stenhammar och Doctor Thomander afgifvit vid första punkten af detta betänkande.
Men motionen afser icke någon löneförhöjning, utan en pensionsförhöjning, enär motionären yrkat, att af de taffelpenningar, som f. n. äro anslagne åt Presidenterne i Kammur-Coll:m, Slals-Kont., Coinmcrce-Colhna och Kammar-R:n, en så stor del skulle öfverlöras till den ordi, narie lönen, att densamma blefve motsvarande den löne-inkomst, hvaraf så väl Just.-Rådén som Presidenterne i Rikets HofR:r, numera äro i åtnjutande, på del att nämnde Colini Presidenter mätte vid afskedstagande efter upnådd pensionsålder bekomma lika stor pension som Jusl.-Råden och HofR:s-Presidenterne. Denna motion har af StatsUtsk. ansetts icke böra till någon R. Stms åtgärd föranleda, på den grund ätt frågan om löneförbättring för nyssnämnde Verks Presidenter icke borde serskildt behandlas, utan pröfvas i sammanhang med den påtänkta löneregleringen för Verkens öfriga personal. Men äfven om en sådan reorganisation, hvilken under många år varit ifrågasatt, utan att man kommit till något resultat, omsider skulle blifva verksläld, är det klart, att embetsverken i alla fall skola hafva Chefer och då dessa Chefsplatser i allmänhet äro fullt lika vigtiga som andra, synes billigheten fordra, att deras innehafvare skola åtnjuta lika förmåner, om icke förr så åtminstone vid afskedstagande!. Om man icke minskar laffelpenningarne och med ett motsvarande belopp höjer sjelfva lönen, skall följden naturligtvis blifva den, alt Colkii Presidenterne, äfven efter pensionsålderns upnående, tjena qvar så länge de förmå, hvaruppå Staten i allmänhet ingenting vinner. Vi veta, att man annars är angelägen om att alla Statens embetsman, såväl militära som civila, skola sättas i tillfälle att kunna laga afsked, då de hunnit till en viss ålder. I Frankrike är det föreskrifvet, att alla embetsman, som upnått en bestämd ålder, måste taga afsked och i Danmark har Konungen i sitt förslag till ny Grundlag, nyligen föreslagit, att denna ålder skulle bestämmas till 65 år.
4,240,188 16 2,97l>875 — 1,283,089 23 —. 489,583 16 — 900,000 „ — Utaf Veste Capital ärs förfallne men ej betalde, de som arén i8oK och 1809^ enligt AmalganMkonö-Pkanerne blifwit utlottade, nemligen: 196,820 —. Holl. Courant är 1808 —. L 44 st. — ^ 180,400 — 172,000 Brab. W« Mynt — L 18 st. — 64,500—^ Är 1829 aldeles lika _ __ 24 4 >920 —. —. 244,900 Rdr F. LireS Rdr F. LireS Rdr Rdr i Rdr. i RubeL 1:45,660 Holk. Courane 197,725 Brab. W. Banco 67.500. Conv. Mynt Anmärkn. Uti Veste Summor är ej inbegripen den bestadde 5 procents Prime Intereste>Gald. 1808 ärs vbeialdr Znreresten L 4 4 st L 18 st°- L 6^ st 1809 ärs obetalve Interesten. Banco. Äierstod af Llcerätffe Obligmionerne, Utgörande en det af de wid 1800 ärs Riksdag ifrån Stars-Winkel pä Riksgälds - Contoiret flyktade Skulder L 47 st. 84 4 — Till General-Agenten L. ak Lekenbom i S'.t Pettersburg för postporwL 39 st. 9 r:st. per Rubel sr 47 st. per Rdr Hamb. Vanco hos lä^Aguer L Comp. i Ankerdam L 18 st5i,7Z8 36 Rdr 11,799 27 — Holl. Courant.
St:s vid sista riksdag aflåtna und. skrifvelse ånyo i minnet återkallade, frågan om näringsfriheten allt sedan medlet af år i836 sakna ytterligare handläggning: ett öde, soirr den enkla frågan om skråordningarnes upphäfvande för några allmännare kända och utöfvade yrken fått dela Konungens rådgifvare hafva deremot afstyrkt bifall tilt R. St:s begäran om en, till handelns lättnad tjenande, ändring i skyldigheten att förnya vissa skeppsdocumenter , och i stället för den af R. St. begärda ovillkorliga utsträckningen af en annan förmån till alla stapelstäder, blott tillstyrkt kungörande af tillåtelsen för sådana städer, att, efter särskild ansökning, ifrågasatta förmån erhålla. De hafva tillstyrkt, att öfverskotten på statsverkets inkomster längre tid än hittills i Stats-cont. skulle qvarhållas, hvarigenom Riksg.cont. gått miste om påräknade tillgångar och, till alla skattdragandes lidande, nödgats upptaga lån, hvilka det eljest ej skulle behöft ; och de hafva grundat detta tillstyrkande på det temmeligen lösa skäl, att en genom statsinkomsternas fördröjda inleverering t i 11 ä f v en t y rs föranledd brist, genom detta qvarhållande af öfverskotten, skulle i någon mån förekommas. De hafva gifvit flera bevis på sin obenägenhet alt inskränka verks och corpsers anslag inom de af R. St. fastställda stater. På 3;dje liufviidtiteln har, under hela tiden, ett systeme af anticipationer blifvit fullföljdt, som svårligen kan anses med en ordentlig hushållning förenligt. Konungens rådgifvare hafva tillstyrkt, att en cassa, hvars öfverskott blifvit högtidligen förklaradt vara deras egendom, genom hvilkas bidrag den bildas, skulle användas till ändamål, visserligen nyttiga och fruktbringande, men hvilka likväl hvarken vid beslutet örn cassans bildning varit afsedda, eller kunna anses såsom den egentligen tillhörande.
Marise nyckelpiga satt o c h grät på ett b l a d: &gt;Inte kan j a g — inte kan jag nånsin blifva glad. » Låt dina tankar sola &gt;Men, kära lilla nyckelpiga, » majbaggen sad ', » hvarför kan du — hvarför kan du inte blifva glad? » sig i v å r b r u t n a » Jo, sex svarta prickar på kjolen bär jag ju, o c h m o d e t i år — ack, det är att bära sju! » uti tro. » Ja, kanske — ja, kanske, att s e x. p r i c k a r äro nog. » den dag, då jag har glömt. Et apres? TORA KJELLBERG. löjen, gråt, nöjen, så v i skiljas sig två i s o r g e n s » Å h, kära lilla nyckelpiga, gråt inte så! » Jag tycker, » sa ' majbaggen, » att du är söt ändå! » FRITT SIGRID — Hans samt. Och kärlek får ej af glädje trampats lifvets t u n g a och fram neder fot, tiden minnet leder till d e s s v i s s n a där trenne dagar kärlek d ö d, och slagit smärtan läger bland redan Men tagit stelnad d ä r till aska falnat B l a n d hvitgrått åt. BARNDOMSMINNE. glöd. Vår skratt 3 KERFSTEDT. F y! för planschupplagan, 3 kr. för den vanliga upplagan. Prenumerera på prof från det n y a kvartalet! RESEBREF F Ö R IDUN. UTMÄRKTA HERR BREF V. REDAKTÖR! A c k! Härligt! Förtjusande!! Gud vet o m hvad. l c i 3 a i. o c a. i DUN 1899. Och hur väl de kunde sina s m å turer se ' n, de raringarna. TILL RENNES. d o m o c h natur. Här fanns inga människor. Men hast d u mir gesehen! Harpan var förtjusande — m e n herrn? Så k o m sterseltyg, hvilken cocoherrskap på 6 var en bit s k o g o c h frambit Narcissusäng.
Om man kunde komma derhän, om det blefve ett gemensamt sträfvande inom kommqnerna, att uppfatta sjelfva tankan härpå, att förmå allmogen till allmänt antagande af den militära dräglen, så skulle i min tanka detta utöfva eli af de aldra största inflytanden på vårt försvar, ty hvad som utgör början för soldaten, är beklädnaden. Det är för honom öfvergången från bonde lill soldat, då han får rocken på sig. Om vi alla voro klädda på delta sätt, hvilket jag icke anser omöjligt, när på 1770-talet ett kungligt tycke förmådde alt utkläda hela den bildade befolkningen såsom tjurfäklande matadorer, kunde en ganska betydlig besparing vinnas. Här är en punkt, som icke är alldeles ovigtig för en bonde och rotehållare såsom jag. I K. M:s nåd. propos. står, att 71,000 r:dr äro besparade på kronans andel i lifmunderingarne; men K. M. vill det oaktadt icke föreslå någon nedsättning af anslaget. Jag kan icke förstå detta! Hr Krigsministern har visserligen upplyst att besparingen blott varit 16,000; men hvartill då en annan siffra än den rätta? Min förmodan är, att armeens beklädnad nu utgår på ett vida mera öfverflödigt sätt ån som behöfdes. När jag säger ”öfverflödigt sätt”, så är det der 6* - 84 Den 30 November f. ni. före, att jag bort sägas att inom alla reg:ten finnes ny, brukad och understundom requisita till ännu en beklädnad; oell om ej så är, så lärer misstaget lätteligen kunna upplysas; och det är under af mig yttrad förutsättning, jag ville komma till den slutsats, att det bos oss med soldatbeklädnaden går rundligare till än vederborde inom ett land, der jordbrukaren drager tyngsta delen i bördan. Det har bär blifvit sagdt af Hr Krigsministern, att rotehållare hafva blifvit lindrade i åtskilligt, såsom t. ex. med frikallelsen från passevolans.
Justitieombudsmannen och militieombudsmannen må, en var när han för sitt ämbetes utövning det nödigt anser, kunna övervara alla domstolars och myndigheters överläggningar och beslut, dock utan rättighet att sin mening därvid yttra, samt äga tillgång till alla domstolars och myndigheters protokoll och handlingar. Kungsgårdar och kungsladugårdar med därtill lydande hemman och lägenheter, kronoskogar, parker och djurgårdar, kronooch stallängar samt laxfisken och andra kronans fisken samt kronans övriga lägenheter må Konungen icke utan riksdagens samtycke genom försäljning, förpantning eller gåva, eller på något annat sätt kronan avhända. Regeringsformen skall tillämpas i sin nya lydelse från och med den 1 januari 1971. Meddelas beslut enligt 30 § riksdagsordningen om uppskov med det val till riksdagen som skall äga rum i september 1970 och om förlängning av de vid utgången av samma år utlöpande valperioderna, medför beslutet motsvarande uppskov med tillämpningen av regeringsformen i dess nya lydelse. Utskott som tillsatts innan riksdagsordningen i dess nya lydelse erhållit kraft av grundlag skall anses upplöst vid ikraftträdandet. Förekommer i lag eller författning bestämmelse som innehåller hänvisning till eller som eljest avser utskott enligt riksdagsordningen i dess äldre lydelse, skall bestämmelsen i stället gälla finansutskottet. 1809: Med Tryckfrihet förstås hwarje Swensk Mans rättighet at, utan några af den offentliga Magten i förwäg lagde hinder, utgifwa skrifter; at sedermera endast inför laglig Domstol kunna tiltalas för deras innehåll, och at icke i annat fall kunna derföre straffas, än om detta innehåll strider emot tydlig Lag, gifwen at bewara allmänt lugn, utan at återhålla allmän uplysning. Alla Handlingar och Protocoll i hwad mål som helst, de Protocoll undantagne, som uti Stats-Rådet och hos Konungen i Ministerielle Ärender och Commando-mål föras, må owilkorligen genom trycket kunna utgifwas. Uti Högsta Domstolen kunna ringare mål pröfwas och afgöras af Fem Ledamöter, så ock af Fyra, der alla fyra äro om slutet ense. Öfwer wigtigare saker skola minst Sju döma. Regeringsformen 1809 med ändringar 1809-1974 Kongl.
Jag anhåller derföre om återremiss för att få svar på den verkliga frågan, som är, om en ny skrifvelse i detta ämne icke borde till Kongl. Maj:t afgå. Herr Rosenblad , Bernhard: Deri instämmer jag fullkomligt med Herr Hjerta, att, emedan ämnet verkligen tillhörde Lagoch EkonomiUtskotten, hade StatsUtskottet bordt inom 8 dagar återsända Motionen; men då Utskottet fått sig tillskickad en sådan mängd af Motioner, vid denna Riksdag, är detta en ganska förlåtlig förseelse, och i följd af 34 §• Riksdagsordningen bestämmer ämnets beskaffenhet, men icke den i allmänhet det behandlande Utskottet uppdragne befattning, huruledes detta mål bör afgöras. I afseende på sjelfva Motionen, kan jag icke instämma med Herr Hjerta, utan med Utskottet, och tror att så mycket mindre 57 §. RegeriugsFormen hit kan lämpas, som 31 H. 18* Den i3 Julii e. ni. genom ingen af Svenska folket bviljnd be-> skattning de ifrågavarande Kyrkornas enskilta inkomster tillkommit, och ser jag i andan och tonen af sjelfva Motionen ett af de många försök, jag beklagligen vid denna Riksdag trott mig märka, att genom misstydningar af grundlagen undergräfva den Konungamagtens andel i Rikets lagstiftning, som samma grundlag till skydd mot möjligen missledda och ensidiga Riksdagsmajoriteter gifvit henne. Då jag för öfrigt icke endast anser, att Konungen vid sitt afslag å ifrågavarande i8a3 års Ständers skrifvelse begagnat en honom enligt 81) §. RegeringsFormen tillkommande rätt, utan äfven är öfvertygad, att nuvarande författningar i ämnet äro ändamålsenliga, tillstyrker jag bifall å Utskottets Utlåtande. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg StatsUtskoltets Utlåtande böra, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras.
Alla blinde i Diamante voro där, och i Diamante finnas otroligt många, som ej mer se solens ljus. Alla dessa sutto mestadels tysta, men stundom brast en af dem ut i ett jämmerskri. Stundom sökte sig en af dem fram till munken pater Succi och kastade sig högt gråtande ned öfver honom. Och det gjorde det än mer likt en dödsbädd, att kyrkoherden och pater Rossi från franciskanerklostret gingo där och sökte trösta de bedröfvade. Donna Elisa blef mycket rörd. Ack, för alla de gånger hon sett dessa människor glada på sin gård, och nu skulle hon möta dem i sådant elände! De hade lockat henne att fälla ljufva tårar, då de sjungit sorgesånger öfver hennes man, signor Antonelli, och öfver hennes bror, don Ferrante. Hon skulle sannerligen ej hafva velat se dem i sådan nöd. Gamla mor Saraedda började tala med donna Elisa. »Jag visste ingenting, då jag kom, donna Elisa,» sade gumman. »Jag lämnade min hund utanför på trappan och gick in genom kyrkdörren. Så sträckte jag ut armen för att lyfta undan dörrtäcket, men dörrtäcket var borta. Jag satte ned foten så, som om det skulle vara ett steg att träda på under tröskeln, men det fanns intet steg. Jag sträckte ut handen för att taga vigvatten, jag böjde knä, då jag gick förbi högaltaret, och jag lyssnade efter den lilla klockan, som brukar ringa, då pater Rossi kommer till mässan. Donna Elisa, det fanns intet vigvatten, intet altare, ingen klockringning, det fanns ingenting.» »Stackare, stackare,» sade donna Elisa. »Så hör jag hur det hamrar och bultar uppe i ett fönster. ’Hvad gör ni med Sor Arrigo?’ ropar jag, ty jag hör genast, att det är i Sor Arrigos fönster. ’Vi skola föra bort honom,’ svara de mig. Med detsamma kommer kyrkoherden don Matteo till mig, tar mig vid handen och förklarar alltsammans för mig. Och jag blir nästan ond på kyrkoherden, då han säger, att det är för en teater. De behöfva vår kyrka till teater! ’Hvar är pater Succi?’ säger jag endast. ’Finns pater Succi ännu kvar?’ Och han leder mig upp till pater Succi.
Ej må rösträtt utöfvas af: a) gemenskapen vid rikets landtoch sjö-försvar, samt allmänna och enskilda verks ech korporationers vaktbetjening, såvida icke någon deribland innehafver fast egendom, då han må sin rösträtt utöfva der egendomen är belägen; b) arrendator eller jordtorpare, då hans kontrakt icke är för minst tre år gällande, samt utan hans eget samtycke eller kontraktbrott före den utsatta tidens förlopp kan häfvas; c) Ingstad! tjenstehjon eller stattorpare; d) den som icke, under sista året, inom valdistriktet erlagt silia utskylder till staten och staden eller socknen; e) den som under något af de tre sista åren njutit sådant understöd af offentliga fattigvården, hvilket icke blifvit återgäldadt; eller f) står under förmynderskap; eller g) sin egendom till borgenärers förnöjande afträdt och icke gitter visa, att han i laga ordning blifvit från deras kraf befriad; eller Ii) genom laga kraftvunnen dom för groft och vanfrejdande brott är under framtiden ställd; eller ii icke minst under de tre senast förflutna åren innehaft Svensk medborgarerält; eller /f) står i främmande makts tjenst; eller l) eger medborgarerätt i främmande land. § 11. Den som genom laga kraftvunnen dom blifvit förklarad ovärdig medborgeligt förtroende, eller att föra andras talan, eller att i rikets tjenst vidare nyttjas, eller blifvit för groft och vanfräjdande brott sakfälld, håfve sin rösträtt för alltid förverkat. Lag samma vare om den, som blifvit förvunnen att vid elektorseller riksdagsmannaval hafva emot vedergällning afgifvit sin röst eller på sådant sätt värfvat andras. § 12. För socken å landet väljes en elektor, der de röstegandes antal icke öfverstiger 100; två, der antalet stiger öfver 100, men icke öfver 200; tre, der det stiger öfver 200, men icke öfver 300; och så vidare. 40 KonstulionsUtskottets Memorial, N:o !i. § 13.
S o m Dress Society » skall lyckas att i vida kretsar dess förnämsta » attraction » angafs, att alla försälsprida intresset för en rationell klädedräkt för jande — omkring 50 damer ur den högre societekvinnor, o m man ock ej är öfvertygad, att » the ten — skulle vara klädda i olika modeller af » framSyrian » eller » the Japanese Dress » äro » framlidens tidsdräkter », d. v. s. praktiska, hygieniska och till dräkter. » det yttre tilltalande kostymer för promenad, hemAnna Fleetwood-Derby. lif, sällskapslif, resor m. m. " Framtidsdräktens " basar. Det var j u ganska lockande, och jag antar, att några af lduns läsarinnor skola vara hågade att följa mig dit! I den stora salen äro ej mindre än 14 vackert anordnade stånd, alla innehållande olika slags varor. Lady Harberton presiderar öfver handarbeten (fancy work) o c h säljer mönster på de olika dräkterna; lady Coffin bjuder på italienskt lergods m. m. ; mrs Oscar Wilde, hustru till grundläggaren af den s. k. » ästetiska rörelsen » (aestetic movement) inom klädedräkt, rumsdekoration m. m., har till försäljning sötsaker och små toalettartiklar; mrs '] Taylor ' s stånd innehåller Rational Dress Society ' s förträffliga underkläder; mrs Charles Hancock, uppfinnarinnan af den mycket omtalade o c h mycket omskrifna » Muddy weather Dress » (dräkt för dåligt väglag), förestår blomsterståndet och mrs Charles Mallet buffeten o. s. v. Hvad som dock först ådrager sig vår uppmärksamhet är de officierande damerna — eller rättare deras kostymer. De s o m utgå från » Rational Dress Society » äro dessa med s. k. » syriska » samt » japanska » kjolar. De förra bestå af ett slags mycket vida mamelucker (utförda af mjukt, graciöst tyg), s o m visserligen göra intryck af en kort kjol, men dock vid hastigare rörelser något visa sin delade karaktär. Lif ven vexla i många former, dock ha nästan alla något slags bluslif med små koketta turkiska jackor af olika snitt.
R:dr årligen, men hvartill för år 1812 åtgått, utöfver denna summa, 0708 H:dr 15 sk. 11 r:st, saint för 1813, 44(14 Enir 1 1 sk. 7 r:st, sorn af besparingarna blifvit anordnade; hvadan en tillökning härå af 4 ä 5000 R:dr ansetts nödig. Och emellan priserna å ved och lysningspersedlar, genom hvilkas ansenliga stegring de sednare åren brist i anslaget uppkommit, troli. gen icke kunna betydligt eiler snart falla, utan, hvad veden angar, den samma i de södra skoglösa orterna af Riket, hvarest de flesta Fästningarne finnas, snarare torde blifva dyrare; ty och då detta behof är af eken beskaffenhet, att någon inskränkning i utgiften icke kan göras, hem. ställer Utskottet , att detta anslag må på stat ökas med. Femtio proCent elier till en sammanräknad summa af 12,000 Rtdr Banco. 2:o De nu på Stat hestådde 20,000 Rtdr till accordsersättningar och förskott åt de med extra loner vid Regementerna placerade Officerare, när de till verkliga • beställningar med löner inom regementet -befordras, äfvensom till godtgörande af de accordsersättningar för dem af Finska Fanthoall Sjö-Arti li-eriet. som med contant borde betaläs , jemte renta å de accords-ersättiiings-obligatloner, ' så i penni: . ar »om i spannmål, %■ Den s 9 Maj. thal, hvilka blifvit utfärdade till reducerade otti cerare vid Gardes-Regementerna och f. <1. finska Arméen, hafva, under åren 1812 och 1813 , Varit för dessa Utgifter tillräckliga, men skola, enligt Kongl. Stats Contoirets anmälan, icke blifva det till inlösande af de Accords ersättnings Obligationer , som från oell med detta är till betalning förfalla, och hvartill några medel ej finnas anslagna, i anseende hvartill Kongl*.
Vederlag i Gårdsby, enligt Special-Räkning 4 231 46 2 Summa 1 ddi 4| j 5,247 |16| 3 Biskopen i Götheborg: Krono-Tionde, enligt Special-Räkningar > — 483 20151 2,730 3 6 Calhedralicurn af Kyrkor i Bohus Län, efter egen, vid taxeringen godkänd uppgift 40 Biskops-Boslället i Götheborg, 4 pert af Taxeringsvärdet. - ■ — 500 Ä Bjär ds Prcebende-P astor at; Prestgården, 4 procent af värdet . , 1 - 140 1 Stomhemmanet Gödestad, d;o dto 4 . 1 140 1 11 Lii —* —* —d;o d;o 4 . 3 ä — 72 Torpa — —, d:o d:o 4 , 1 80 Wallby —• — —, d:o d;o 4 . 2, , 86 9 7 Djegnegården — —, d:o d:o , . å 2. ' 1 — 40 —. — Tölö Prcebende-Pastorat: Björkris Prestgård, 4 procent af värdet 1 _ . 180 Hede d:o — d;o 1 — 120 Skårby — —, — d:o — d:o — . 40 __ Tölö — •—, — d:o — d;o j_ _ 60 Sintorp i Lindome Socken, d:o dto 2 1 . _ ^ 60 Kyrkotorp i Elfsåker d:ot d:o d:o 1 ■ —* 831 17 3 Bih, lill R. St, Prot, 184S. 4 Sami. 2 A/d 18 Haft. 2 Staissami Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskotlcns Efter Pröfnings-Commilleens i Hallands