Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Anckarsvärds gjorde anmärkningar vid den af Riksens Ständers Revisorer år 1S22 afgifoe berättelse, rörande då verkställd granskning af Allmänna Magazisslnrättningens förvaltning under de sednare åren, än äfven de af Friherre C. J af Nordin och Herr C. D. af Uhr öfver berörde anmärkningar meddeldte yttranden. Af den 3 dennes: N:o 419* I anledning af Kongl. Maj:ts 304 ®cn 5 September e, m, Nådiga proposition, angående upplåtande af Rosersbergs Kungsgård tili Enkesäte för H. K. M. Drottningen. I följd af återremiss uti frågan om expectence lön för Cornetten Friherre Casimir Sparre. I anledning af återremiss uti frågan om pension för Enkefru Grefvinnan Adr lerc.-eutz. Af den 4 dennes: N:o 452. Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, i fråga om pension för Herr Landshöfdingen H. Järta: Från StatsBevillningsfamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Ut/kotten■. Af den 19 sistlidne Augusti: N:o 453. I anledning af väckte motioner, angående cn jämnare fördelning af Postföringsskyldigheten, tillökning i den nu bestådde Postskjutslegan, Postens förskaffande genom Gästgifvarskjuts , med flere till Postväsendet hörande ämnen. Frän Lagsamt Allmänna Besvär• och Occonomielltskotten: Af den 29 sistlidne Augusti: N:o 160. I anledning af yrkad rättighet för Den 5 September t, m, 3*7 för Norrlands Allmoge, att i Stockholm få sälja sine Victualievaror och Fogel i Bodar. I anledning af väckt motion om Fabriksgesällers ställande under TjenstehjonsStadgan. Ofver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddelte Betänkande om yrkade utvägar till förekommande af löse, mea arbetsföre personers kringstrykande och betlande. Angående yrkad ändring uti Kongl. Brefvet den 14 April 1791, samt Kongl.
Enligt hvad till Utskottets kännedom kommit, har under den 9 Maj 1854 Häradshöfdingen Westmans underdåniga ansökning om löneförbättring af Kongl. Maj: t afslagits, med förklarande att Kongl. Majit framdeles vid reglering af domsagorna i länet ville tillse att tjenstens innehafvare finge förbättrade lönevilkor; äfvensom Kongl. Majit genom nådigt Bref den 7 Mars 1856, i sammanhang med reglering af åtskilliga domsagor, förordnat att Wedens härad skall med Åhs och Gäseneds härader förenas till en domsaga, med Segerstorp till boställe, dock att Häradshöfdingen B. W. Hessle under sin tjenstetid egde att fortfarande bibehålla Wedens härad samt Häradshöfdingen i Kullings, Ahle och Wättle häraders domsaea likaledes, O > _ D O 1 ntilidess han från tjensten afginge, bostället Segerstorp. Stats-Utskottets Utlåtande M 137. 3 Då genom Kongl. Maj:ts högstberörda nådiga bref hemmanet Segerstorp redan blifvit anslaget till boställe åt Domhafvanden i Åhs, Gäseneds och Wedens härader, finner Utskottet hvad motionären i detta afseende föreslagit af sig sjelft förfalla. Beträffande åter de 2:ne andra boställena, anser Utskottet, med afseende å hvad Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet anfört, sig böra tillstyrka, det Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t må förklara, att, derest Kongl. Majit, efter föregången utredning af förhållandena, skulle finna att hemmanet Hörrum JW I bör såsom löneförbättring anslås till boställe åt Domhafvanden i Wäne, Flundre och Bjerke eller Ahle härader, i stället för hans nuvarande boställe Torgerdstorp, Rikets Ständer, för deras del, icke hafva något att erinra mot ett sådant användande af hemmanet Hörrum JV2 1. Stockholm den 5 Oktober 4857.
Skrifvelse N.-o 38, fall härtill, genom Förordning den 6 April samma år, i Nåder föreskrifvit, att för Utsockneoch Frälsehemman kronoskjuts borde utgöras under krigstider på lika sätt, som af Kronooch Skattehemman, men under fredstider, såsom dittills, endast till hälften deremot; och att Rå- och Rörssamt Ir.socknehemman, sådane Kungs-ladugårdar af rå- och rörsnatur, som voro i enskild mans ego, prestbol och stommar samt den ecclesiastik-jord, som af innehafvaren fritt disponeras, och ändlligen ali stadsjord , borde under krig deltaga i kronoskjuts till hälften emot Skatte efter nuvarande mantalsberäkning, och för stadsjorden serskildt, under förbehåll, att densamma ej linge högre sammanlagdt skjutsningsbesvär, än Kronoskatte; så har E, K. M., genom Nådiga Bref af den ii Ju lii 1811 och den ?.5 Januarii 1820, förklarat, dels att kronobrefbäring vore ett emot kronoskjutsning svarande besvär, hvadan de till förstnämnde ändamål anslagna hemman i allmänhet vore fria från skjutsning, dels ock, att Konungens Befallningshafvande borde, hvar inom sitt Län, tillse, att kronobrefbärande jordegare, i jemförelse med de kronoskjutsskyldige, icke må öfver billigheten lietungas, samt hålla hand deröfver, att de härom utfärdade Författningar noggrant efterlefvas, och att inga missbruk med kronobrefbärings-rältighelen föröfvas, lill obehörig tunga för allmänheten; i öfverensstämmelse med hvilka stadganden E. K. M. jemväl, uti serskilda mål, enligt hvad Kongl. Brefven af den 21 Maji 1819 och den 1 Julii i83o utvisa, i Nåder förklarat Frälsehemman icke kunna undgå att kronobrefbäring besörja, i den nion dem ålåg att kronoskjuts utgöra.
Ad. i sitt redan fattade beslut omnämnt den södra stambanan och jemväl beviljat anslag dertill, hvaraf följer att det icke är lämpligt att afslå detta morn., men då det icke heller är lämpligt att bifalla morn., enär E. o. Ad. redan en gång beslutat öfver den deri uptagna frågan, anhåller jag att 4 mom. måtte läggas till handlingarne. Frih. Sprengtporten: Jag ämnar icke inleda en discus sion i anledn. af Hr Cederschiölds framställning, som icke egentligen rörer det ämne hvilket nu utgör föremål för öfverläggning. 212 Den 12 Juni e. m. Frågan, huruledes de af RiksSfin fattade olika besluten skola behandlas, blifver först föremål för öfverläggning, sedan StatsUtsk. inkommit med sitt sammanjemkningsförslag. Jag får således förena mig med Frih. Haab och begära punktens läggande till handlingarne. Frih. Cederström, Rudolf: Det är något ovanligt och ej med vedertagen ordning öfverensstämmande, att att en K. Propos. lägges till handlingarne och således ej blifver besvarad. Jag anser densamma ej kunna antagas, och finner mig derföre böra förena mig med de ledamöter som yrkat afslag å punkten. Gr. Sparre har från detta afslag trott det 4:de mom. böra undantagas. Jag för min del inser icke behofvet af ett sådant undantag; ty att jemväl nämnde mom. icke bör bifallas, är desto säkrare, som uti detsamma finnes uttryckligen omnämnd en punkt, hvarigenom södra stambanan skulle framdragas, nemi. Ljungby, ehuru meningarne om lämpligheten af denna sträckning äro ganska delade. I likhet med Gr. Anckarsvärd vill äfven jag hemställa, huruvida det är lämpligt att vid punktens afgörande sönderdela densamma i dess sex särskilda mom:r, då man fastbeldre genom ett enkelt afslag å punkten i dess helhet vida enklare kan komma till målet. Ehuru hvarje ledamot äger rätt att fordra en sådan sönderdelning, torde denna rättighet, såsom alla andra, icke böra påyrkas i annat fall än att dermed något gagn åstadkommes. Vidare anhåller jag att få med några ord bemöta Frih.
Lvm bet svårligen ban antagas, att en missl^ekacl årsväxt i 8verige Lbulle intiälka, samtidigt meel riba skördar uti cls öfrige länclerne kring Östersjön. ldrfarenlceten bar tvertoin Ådagalagt, att sädesslrisen, inoeb utrikes, uncler de sistköi dlutne lo ären, stigit eller fallit samtidigt, osb i ett uilgelärligen liba turba!lancle till bvaranelra. Väl lear lxongl. Naj:t, hellom I)e88 Varliga lbungörelse ak elen 2/j januari >835, släbudit Vull-afgikterne kör inkommande ssianmul till ett belour), som, mecl clet enön undantaget ak 12 8b. bögre lull ä vieber, är albleleL ofverensscämmancle mecl bvacl llikets 8tänc!er, i deras Lenare afgikna underdäniga VullVaxe-förslag, uttagit, oeb nämncle Vull-bestämmelse är äfven för narvarancle ^ällancle.
Träd, Buskär och Plantor, friska, alla slag, V. i. i. Trädvirkc. — Oarbetadt, osågadt eller tillhugget Mahogeny, io, Credit-upplag 1000 Plattfot, •— Alla andra bättre slag,’ 5. — Sämre slag, såsom Bok, Björk, Ek, m. fl. i. — Vide eller Korgpil, I. — Alla af bättre eller sämre slag förfärdigade KonstnärsHandtverkseller Slöjdevaror, L, V. 5o. i. — Axelträd och Blancarder, Hjullötar och Naf, af hvad »lag, som helst, L, V. 5o. i, — Bandstakar och Tunnband, i, 5, — 56 — ike. Baltei is-bräden, fprtullas efter längd oell tjocklek, som Bläder. Bjelkar eller Balkar, af Furu och Gran, alla slag, * io. 5. — af Alin, 5. 20. •— af Ek, 5. 3o. — af Bjäik, Bok, 10. IO. — af andra slag, io. 5. Bräder och Plank, sågade. — Furu, Grän och Björk, alia slag, io. 5. Eneträd och Enestafrar, O d Gevärs-stock-ämnen, io. 5. Handspakar, lo. 5» Handspaks-ämnen, lo. 5. Knän til! Skeppsbyggnad af Furu och Gran, IO. Krumholtz och Kultar, af Furu och Gran, io. 5. Läcktcr, huggne eller täljde, 5. 3o. — Sågade, io. 5. Master och större Bogspröt, alia slag, 5. 5. Pipenholtz, io. 5. Pumpträd. Sparrar af Furu eller Gran, kanthuggnc på 4 sidor, längre eiler kortare, frän 5 till Ö turn tvärs öfver sidan, io. 6, — 57 — Trädvirke.
Vid förnyad föredragni ng af Kongl. Majus, »len 8 dennes aflåtna och, den 10 derpåtöljde f. m. , på bordet lagda Nådiga Skrifvelse (ill Rikets Ständer, angående Hennes Maj:t Drottningens höga Kröning , fann Ridderskapet och Adeln, att högstberörde Skrifvelse borde läggas till hantllingarne. S. D. Föredrogs å nyo Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconornie-Utskottens, den 2 sistlidne Julii, under N:o 44, afgifna och, den 13 i samma månad e. rn., på bordet lagda ytterligare Utlåtande, i fråga om inställande af all påbörjad eller verkställd indelning till ordinarie rotering af hittills oroterad jord ; i sammanhang hvarmed nu äfven upplästes Högvördige Preste - Ståndets Protocolls-Utdrag, af den 2 1 sistlidne Julii, hvaraf inhemtades, att Preste-Ståndet bifallit nyssnämnde Utlåtande, under uttryckligt förbehåll , att derigenom ingen förändring må föranledas uti den Cornministrarne, till följd af äldre, uti Presterskapets Privilegier be? Prot. Utdrog den ag Augusti 1829. 95 fästade och äfven sedan upplifvade Kongl. Författningar , medgifna rättighet att från deras Boställen få Ordinarie Roteringstungan till andra oroterade, roen Roteringssk yl« dige Hemman inom Regementets stånd öfverflyttad ; ej eller någon rubbning uti de Roteringsflyttningar, som, till följd häraf, redan skett , de må hafva blifvit verkställde, före eller efter 1823 års Riksdag, eller något hinder för dem, som uti hittills gällande Laga ordning kunna hädanefter åstadkommas, uti hvilket beslut de öfrige Riks-Ständen blifvit inbjudne att sig med PresteSfåndet förena ; och fann Ridderskapet och.
En sådan sjuksköterska borde enligt d: r Englunds åsikt, hafva sin bostad i närheten af .provinsiallälcarens och s t i under dennes kontroll, och skulle i hennes instruktion infö- ras förbud mot praktik på egen hand. Däremot slrulle det vara sköterskan tillhtet att under ledighet fråm epidemisk sjukvård biträda med enskild efter behörig personlig desinfektion. Att samtidigt vårda smittosamt och icke smittosamt sjuka skulle däremot vara henne striingt förbjudet. Angående sjuksköterskans aflöning anser d: r Englund att densainma borde utgh från allmänna medel och vara s&amp; pass stor, att ett för de fattigare betungande dagtraktamente ej behöfdes eller iitminstone kunde sättas s6 lågt som möjligt. Daremot skulle patienten, så vidt möjligt vore, bekosta sköterskans föda samt skjuts till och från stället. 1 öfrigt hänvisa vi för frågans närmare utredning till d: r Englunds i många hänseenden intressanta och beaktansvärda broschyr. Vi se af ofvansthende .exempel, att ett allm&amp;iinare iiitresse f ör en s jukv&amp;rdsref orm alltmer tyckes vakna till lif, och man har ju d&amp; orsak att hoppas, att den viktig, % frhgan nalkas sin lösning. Helt visst skall det ej heller saknas varmhjärtade kviiinor, som äro färdiga att offra sina krafter p&amp; ett så ädelt och gagnande lrall som landsortisjuksköterskans. Frågor i ämnet besvaras och nödige upplysningar meddelas med nöje af fröken Ameline Stefky, adress FredrikaBreiner-Förbundet, Drottninggatan 54, Stockholm. Inåt Gotland. vagnen inte koiiiiner. s &gt;Tank om &gt;Visst kolpmer den. Det regnar ju inte alls, fast det ar inulet.~ ~ N e n den drojer förskräckligt länge. Den skulle vara här kl. ' 1 2 8 och nu är lioii strax 8. ~ I detsaiilina blef droskan synlig i kröken af den trånga Visby gatan, dar det präktiga valnötsträdet hängde ut öfver tradgårdsiniiren. Ändtligen!
De Segertecken, som utmärkte den store Gustaf I:s strid för ett nästan underkufvadt Fosterlands sjelfständighet, och Konungens fulla Vapenrustning; Segertecknen af Ponti de la Gardies ärorika Fälttåg, som beredde oss en säker besittning af Liffland, Estland och Ingermanland; de Se gertecken , som krönte Gustaf Adolphs alla Fälttåg, man kan säga det, från Hans första Vapenbragd till Hans sista vundna Fälttåg, då Han föll och gick till O - Dm 5 Janiiarii. dödligheten Konungens Rustningar och de Svärd, sorn Hans tappra arm förde; den Sabel, som Han under striden med Egen hand tog af sin fiende : De , som vittna om Johan Baners Segrar vid Wittstock, Frankfurt och Chemnitz; om Torstensons vid Leipzig, Jancowitz och i Holstein, samt de många Segertecken, som en Wrangel, Horn, Königsmark med flera Svenska Härförare skördade på Germaniens fält: De sorn utmärkte Carl X. Gustafs tredagiga Slag vid Warschau och denne store Konungs Fälttåg i Schleswig, Holstein och Dannemark, jemte Konungen5 Harnesk och Svärd: De sorn vittna om Carl XLs Segrar vid Lund och Landskrona: Det stora antal af Trophéer, som ökade glansén al den namnkunniga dagen vid Narwa, då Carl XII första gången .mätte sig med Peter den Store: Segertecknen vid Dui namunde, Clissow, Jagarini, jacobsstad. Frauenstadt, Holofzin och Helsingborg: Hjeltens VäN ja, som Han förde, då Han stupade vidFredricshall, och det Standar, sorn Han med E' gen hand i Polen eröfrade:
Ifrågavarande dagsverken, hvilka utgå af hemmanen Bjurkärnsboda och Karmdahln i Skedevi socken af Fellingsbro härad, hafva tillförene upptagits uti räkenskaperna under titel: »Ordinarie afkortning», men äro numera, jemlikt Kammar-kollegii föreskrift af den 14 Oktober 1851, omförda till anordnings-titel. Rörande den framtida dispositionen af denna dagsverksränta, har Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Orebro län genom utslag den 4 November 1856 förklarat, att densamma skall framgent till Kungsörs kungsladugård utgöras; men som detta utslag blifvit understäldt och ännu är beroende på bemälda Kollegii pröfning, torde den af Bevisorerne väckta frågan få anstå till dess ärendet hunnit i Kammar-kollegium slutligen handläggas. Revisorerne hafva ($ 8) yttrat, att om tjenlig lokal till embetsrum för Öfverståthållare-embetets Kansli icke kan i något Kronans hus beredas, eller hyresmedel på annat sätt anskaffas än genom anordnande af 1,000 R:dr Banko årligen från allmänna indragnings-staten, på sätt nu tillgår, angeläget vore, att särskildt anslag för ändamålet å stat uppfördes. Jemte upplysning, att ifrågavarande hyresmedel alltsedan den 1 April 1817 af allmänna indragnings-staten utgått med 1,000 R:dr Banko, samt att dessa numera tillfalla Stockholms stad, såsom egare af det hus, hvarest bemälda Kansli sedan år 1852 är inrymdt, får Stats-kontoret i Revisorernes förrberörda hemställan sig förena.
Stirs hemställandet» i detta hänseende, sorn 1827 års Revisoreromförmält, nemligen att desaknatall tillgång till redogörelse för å berörde Fond disponerade summor och att äfven den af dem begärda summariska räkning öfver Creditifmedlen blifvit förvägrad. På sätt förut är nämndt, har K. M. icke bestämdt gillat de af R. SUr, i sammanhang med deras anmälan om Greditivets anvisande, under benämning af vilkor för detsaminas ålitande gjorda hemst allanden.—■ Att Revisorerne begärt del af redovisningen för Creditiv-medlen och , då sådant förnekades dera , anmärkt förhållandet, dertill anser Utskottet Revisorerne haft giltiga skäl af R. senast församlade St!rs i ämnet fattade beslut. — Att K. M:t åter förvägrat meddelandet af redogörelsen för oftaberörde medel dertill har Utskottet af den utaf Revisorerne anförda skrifvelse 3 B. 23 346 Stats-Ut skottets funnit orsaken vara , att K. M:t ansett äfven desse Räkenskaper böra endast i den för Statsmedels-redovisningen i allmänhet stadgade ordning komma till granskning samt Ständers och Revisorers kännedom. — Denna speciella casus har derigenom blifvit dragen in i den allmänna principfrågan om vidsträcktbeten af Revisorernes granskningsrätt; och då något gällande stadgande icke finnes, som bjuder att redogörelsen för Creditifmedel skull tidigare eller i annan än vanlig ordning afgifvas, finner Utskottet för sin del Revisorernes anmälan i detta hänseende, icke, så länge hufvudfrågan är oafgjord, föranleda till någon serskild framställning. Orsaken att redogörelser öfver Creditiv-medlens användnade icke årligen aflemnats till gransknings undergående i K. KammarRätten förklaras af de hinder, som mött för räkningarnes afslutande och hvilka binder här ofvan redan blifvit uppgifne. Vid den för ifrågavarande liqvid emellan Magazinsoch CreditivFonderne stadgade grund finner Utskottet ej något att anmärka.
Bevillnings-Utskottets Memorial, N.o 41. anlages införselslullen å äkta Bokguld lill io sk. för hvarje hok af 24 å 25 blad. 97: o. F) Den, som bifaller Utskottets förslag, att Guld: Bok-, oäkta bör åsättas 5 sk. införselstull för en bundt af 12 böcker, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer införselstullen å oäkta Bokguld att bestämmas till 6 sk. per hvarje bundt, af 12 böcker. De införsels-afgifter, Utskottet föreslagit för insyltade och rökte Gäss, hafva Irenne Riks-Stånd godkänt, hvaremot Borgare-Ståndet ansett dessa belopp böra nedsättas, för de insyltade till 3o sk. per T’ö:dels tunna, och för de rökta till 9 sk. stycket. Så vida icke Borgare-Ståndet frånträder dessa sina beslut, kommer omröstning alt ske, enligt 2tne så lydande voterings-propositioner: 98:0. a') Den, som gillar Utskottets förslag, ali för Gäss: insyltade bör bestämmas 4osk. införselslull för hvarje ,V:dels tunna, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages införselstullen å insyltade Gäss lill 3o sk. per /( :dels tunna. 99:o" Den, som, lika med Utskottet, anser Gäss: rökta böra åsättas 12 sk. införselstul! stycket, yolerarJa; den, det "ej vill, voterar Nej; vinner Nej, bestämmes införselslullen å rökta Gäss till 9 sk. för stycket. Handskar: Utskottets förslag till införselstull å Handskar har af alla slag, trenne Stånd blifvit anlaget; men som Borgare-Ståndet be - Bevillnings-Utskottets Memorial'3 N.-o 41. 53 Hartz.
KOMMISSIONARER EYRA OCH E X P E D I T I O N: ANTAGAS ÖFVER HELA LANDET PÅ ALLKLARA S. KYRKOGATA 1 6, 1 TR DELES SÄRSKILDT FÖRMÅNL. VILLKOR. : MODETID. FRÅN UTAN PL. » 3: - JOHAN Jakterna KEJSARJAKTERNA I SKÅNE. ett raters högkvarter de Idun vi hemburit i tagna som " Wilhelms o c h h a n s hyllning meddela ADELSGODS, kejsar vårt under Sankt varit ett strålande en mycket dagar, Hubertus i de skånska af rödt tegel i nutida Piper, nan J villastil, ligger p å e n i kejsaren i b e g r e p p att udde. och den Å företaga en AG ett SKULLE förlänat de fester, utfyllts. I HUSET ». För m i n syn utfärd På ärd e n tiden hette det rätt och slätt p i g a var visst äldste i Knappast! En af dessa varit jaktkamde ha starkt regnväder, m e n j a k t l y c k a n har oaktadt FRÅN DE STOCKHOLM, IDUNS KUNGL. HOFBOKTRYCKERI. N O R D L I N G. ALLM. RIKS 1 6 4 6 och ej n å g o t son o c h arrangören skällsord, s o m nuaf d e kejserliga jaktidens » jungfruterna fröknar » ta på Snogesig. holm. Från ska hvars en yttre 75 bjuda vi samt malt Idun, det kejmärkliga jakttroférummet. A l l a, så- rökrummet det typen Ett så ' nt där g a m - i sängkammare, i präktig tjänarinna. härjämte interiörer: sarens och af prägel af var mitt barndomshem idylliv y återfanns n:r tre det Skabersjö, det åt Hon väl ung Roilcjor foto. m a l, från KEJSAR WILHELM OCH FAMILJEN PIPER UTANFÖR SNOGEHOLMS SLOTTSPORTAL. Koikjcr foto. KEJSARENS EKIPAGE PA SNOGEHOLM.
Den af Kamereraren hos mig för Brunnens räkning lyftade summan för 1864 är 6,551 R:dr 5 ören. — 366 — På grund deraf, att kassornas behållning vid 1862 års början varit 6,342 R:dr 70 ören och vid samma års slut 6,773 R:dr 40 ören, »synes Revisorerne den förstnämnda behållningen till större delen bordt genom utlåning eller på annat sätt göras fruktbärande». Härvid upplyses nu, att de af mig från 1862 års början utgifna medlen uppgingo till 107 R:dr 19 ören och de af Kamererareu till den 8 Juni samma år lyftade penningarne (Febr. 10: 725, April d. 26: 300, Jan. 8: 1,500) till 2,525 R:dr, eller tillsammans 2,6.12 R:dr 19 ören. Dragés nu den sistnämnde summan frän den ingående behållningen, återstå 3,710 R:dr 51 ören. Huruvida det kan vara med rättvisa och billighet öfverensstämmande, att ränta erlägges antingen på hela behållningen, 6,342 R:dr 70 ören, eller på 3,710 R:dr 51 ören, må den afgöra, som fäster något afseende derpå, att de af Intendenten från 1852—1856 försträckte medlen, 12,509 R:dr 57 ören, varit oundgängligen nödvändiga för Brunnens uppkomst; att dessa penningar svårligen skulle på kortare tider af Akademien kunnat erhållas; att denna summa blifvit af Intendenten räntefritt och på hans risk förskjutne, och att den, äfven om fattigkassans inkomster inräknas, öfverstiger den till förräntning nu anmärkte summan, och slutligen att, om ett öfverskott i kassorna skulle något år funnits, privatbanken icke lemnar mer än 2 procents och Akademien ingen ränta på för några månader insatte penningar.
Byggnadsstyrelsen beräknat kostnaden för ett större stationshus med hanhäll, „ 407,491: samt slutligen kostnaden för den särskilda byggnad, genom hvars uppförande företrädesvis afsåges att inom stationens hufvudbyggnad bereda plats för en postexpedition —, „ 63,000: — Summa R:dr Runt 970,491: — Jemte meddelande af hvad sålunda i denna fråga blifvit af vederbörande myndigheter anmält, bar E. K. Maj:t uti den nu aflåtna nådiga Propositionen anfört, alt, enär redan vunnen erfarenhet af den hastigt vexande trafiken å Statens jernvägar ådagalagt behofvet i allmänhet af större »lalionsplaner och rymligare stationsbyggnader, än som vid kostnadslorslagens uppgörande, med afseende å då beräknad inskränktare rörelse, ansågs erforderligt, och, hvad särskildt anginge centralstationen i Stockholm vid Clara sjö, det lörekomme, att den för bangården beräknade areal är mera inskränkt än hvad numera anses oundgängligt för en utvidgad rörelses ändamålsenliga handhafvande, äfvensom att en stationsbyggnad af endast den storlek, hvartill den för ändamålet redan anslagna koslnadssumtna lenmar tillgång, skulle inom kort, om icke omedelbart elter stationens öppnande, befinnas otillräcklig, E. K. Maj:t, i betraktande häraf och då det skulle både medföra svära olägenheter och blifva kostsammare, om bangården nu anlades och stationsbyggnader uppfördes efter en mindre omfattande plan, men förändringar och tillbyggnader sedermera, efter stationens emottagande af Trafikstyrelsen, måste till stort men för trafiken utföras, ansett mest ändamålsenligt, att bangården från början ordnades pä sådant sätt, att alla nödiga arbeten och byggnader kunde i ett sammanhang bringas till utförande. I öfverensstämmelse härmed har E. K. Majit alltså föreslagit, det Rikets Ständer mätte medgifva att — sedan af den under åren Expeditions(JIskotlets Forsing till underd. Skrifvelse, N:o 5%. 35 1866 och 1867 uppkommande behållning af trafikinkomsterna från Statens jernvägar blifvit reserveradt så stort belopp, som Rikets Ständer, i anledning af E. K.
Memorial af förledne gärdag, nnefattande förstag till grundlags-frägornas behandlande, wid nästkommande och följande Riksmöten. Detta 802 Den !7 Otte ber. Detta Memorial ffulle enligt RegeringsFormen hwila till nasta Riksdag. Upplästes till justering ett Utdrag af Hägleflige Ridderffapets och Adelns Protokoll för den 16 och 17 Ottobcr, rörande trycknineen af fortsättningen utaf Ridderffapets och Adelns klerck-Protokoller för sistledne Riksdag. Herr Baron ock Landt-Marskalken hemstälde om icke Ridderffapct och Adeln funne billigt att samma beslut äfwen ffulle gälla i afseende pä tryckningen af Pro Lokollerna för inne? parande Rcksdag, Uppg förflag af Herr käfftmgn, bifölls likaledes att epemplarens antal icke borde kunna vedsättas under Mo. Hwarefter Protokolls-Utdraget erhöll följande lydelse: Utdrag af Högloft. Ridderffapets och Adelns Protokoll, wid