Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
§. egde att dömma, huruwida Högsta Domstolens Ledamöter gjort sig förtjente att i Veras kall bibehållas, samtelige Ledamöterne ansets äga Riksens Ständers förtroende; hwilket äfwen Uti Riksdags Beslutet kommer att intagas, t-r -upr,. b-x ?rolocollo ^ Ol. /riwgujst. Utdrag af Protokollet hället hos Hög. wördige Preste-Ständer wid Urtima Riksdagen i Orebro den 20 Septem* ber igro. SDanledning af Hcderwärda BondeStändets inbjudning igenom Protocolls-Utdrag af den 14 dennes, fann Preste. Ständer för sin del tjenligt, att Riks-Ständens wid sistlidne Riksdag widtagne beslut, rörande fri Dispofi. tionSrätt öfwer Skatte. Hemmans Skog, ma till Expeditions.Utskottet öfwerlemnas, för att fä rum i Riksdags Beflutet för nu pästäende Riksdag, dkr Lvpr». Lx Urotocollo U. ^lwgvilr. Utdrag 604 Den 20 September. Den s t September. 60Z Utdrag af Protokollet, hältet hos Hög. wördige Preste Ständet tvid RikSda-' gen i Stockholm den r<5 Apr. iZio ^ cr S. DOör^drogs L nyo och bifölls Riksens Högloft. Ständers Allmänna Beftvärsoch Oe. conomieUtskotts Betänkande, angäende bibebäl. lande af den genom 1789 ärs Kongl. Förord, ning om Skatteköp, Allmogen tilldelta rvid, sträcktare rättighet öfwer Skatte - Hemmans Skog. Lx krotocollo 17. Almgvist. Utdrag af Protokollet, hället hos Hög. wördige Preste-Ständet wid Urtima Riksdagen i Örebro den 20 September lgio. S. D^>edan Preste.
M. redo skyldig, Kammar-Rättens åtgärd är inskränkt dertill, att, sedan vederbörande fått del af anmärkningen och deröfver sig yttrat samt för öfrigt nödiga upplysningar blifvit inhemtade,' till E. K. M. i underdånighet insända handlin-! garne, jemte eget utlåtande i målet; och alldenstund, i Riksens Ständers tanka, både allmän och enskild säkerhet bäst skulle iakttagas, om uti dy-J lika fall, handlingarne och Kammar-Rättens utlåtande blefve öfverlemnade till Högsta Domstolens pröfning, få Riksens Ständer fördenskull hos E. K. M. i underdånighet hemställa, att en sådan handläggning af ifrågavarande anmärkningar måtte för framtiden varda i Nåder anbefald. Widkommande sluteligen E. K. M:ts Be-, fallningshafvandes ifrågasatte rättighet, att utfärda vites-förbud i sådane mål, som röra ordningens bibehållande inom Länen; så och enär, efter hvad till Riksens Ständers kunskap kommit, denna rättighet blifvit, med mer och mindre bestämd anledning af Lag och Författningar, nog vidsträckt och, utan sammanstäinmelse emellan Underdåniga Skrifve]ter. särskildta Läns-styreleer, begagnad, hafva Riksens Ständer ansett en närmare bestämning derom vara desto mera nödvändig, som, då Lagstiftande magten tillkommer Konung och Ständer gemensamt, en obestämd och godtycklig rätt till utfärdandet af författningar och vissa förhud ej eller, utan Konungens och Riksens Ständers gemensamma Beslut, bör ega rumj hvadan Riksens Ständer hos E. K. M» våga frambära den. underdåniga önskan, det E. K.
Öfveralt vimlar det af folk, som trängs och svettas, icke en sittplats står ledig, men så är också dagen varm och vacker, sommarvarm och klar, och vädret sådant, att till och med den mest inbitna Stockholmare, hvilken formligen är förälskad i trottoirer och rännstenar, drar en liten suck af belåtenhet, då han får vända sin kära hemstad ryggen och lemna dess solstekta gator, dess skugglösa torg och dess tunga af asfaltrök inpyrda atmosfer åt sitt öde. Beslutsamt kastar han sin plaid på armen, stiger käckt upp på landgången och känner sig i sitt innersta hjerta rätt nöjd öfver, att han ändock har någon att helsa på, att några af hans vänner och bekanta i alla fall »varit så tokiga att hyra sig sommarnöjen.» Men hans vänner och bekanta sjelfva, hvilka annars hela veckan äro fastnaglade vid pulpet och disk, vid skrifbord och inlagor ända till sextiden på eftermiddagarne, slita sig en sådan middag lösa och begifva sig med fylda buteljkorgar, med fickorna utspärrade af lånbibliotekslektyr och med samvetsgrant uträttade, öfverkorsade promemorier i plånböckerna till sina respektiva familjer för att i all sköns mak och treflighet njuta af landtlifvets dolce far niente ända till söndagsqvällen, men då är det också slut med härligheten, ty se’n börjar arbetsveckan, se’n kommer »blaue Montag». Båten är altså fullpackad med folk. I fören spelar en halfsluskig musikant på cittra för några söndagsherrar, hvilka tagit sig bondpermission. På mellandäcket halfsofva ett par hemfarande bönder, och i rökhytten bolma politicerande, samhällsförbättrande grosshandlare af alla krafter, medan kungl. majestät och kronans trogna embetsmän med de oumbärliga portföljerna på sina böjliga knän och binoklar på sina värdiga byråkratnäsor från kommandobryggan iakttaga förbiseglande kuttrar.
Innan tryckningen af denna berättelse slutats, har Kongl. Majit uppå mina underdåniga besvär uti det här ofvan sid. 79 omförmälta aktionsmål emot Konungens Befallningshafvande i Elfsborgs län meddelat nådigt utslag den 24 sisth Juli, hvari förklaras att ehuru, vid det förhållande, att Redevägs Häradsrätt öfver den sa k fällde i edsöresmåi meddelade utslag varit af beskaffenhet att skola underställas Hofrättens pröfning, Konungens Befallningshafvande i — 104 — Elfsborgs län felaktigt förfarit deruti att, på grund allenast af inkommet utdrag af Häradsrättens saköreslängd, verkställighet af samma utslag medelst uttagande af de den sakfällde ådömde böter eller, vid saknad tillgång, hans befordrande till i stället utsatt kroppsstraff blifvit begärd hos Konungens Befallningshafvande i Skaraborgs län, der den sakfällde var boende; likväl och enär dennes hållande i Skaraborgs länshäkte under det sistbemälte Konungens Befallningshafvande, efter det den sakfällde den 18 November 1850 i berörda ändamål af kronobetjeningen dit införpassades, sökte bereda upplysning, huruvida utslaget vore af Hofrätten faststäldt eller åtminstone dess pröfning understäldt, så att den sakfälde först den 23 påföljande December, med anledning af hvad då angående utslagets upphäfvande uppdagades, blef åter frigifven, icke kunde anses såsom en genom ofvannämnda begäran påkallad verkstäliighetsåtgärd, Kongl. Majit pröfvade rättvist på det sätt fastställa Hofrättens domslut, att ansvar eller ersättningsskyldighet för hvad åtaladt blifvit icke kunde ådötnas. Den fortgående granskningen af Konungens Högsta Domstols åtgärder, så vidt de kommit till min kunskap, har äfven nu företett några anmärkningar, hvilka jag bordt här framlägga.
Maj.t dela och ar öfwertygad att Riksens Stander, i hwad va deras åtgärd beror, satta KonglMaut i tillfälle att fullborda ett Werk, som en gemensam kärlek för Fosterlandet och desi Förswarare grundlagt." Stats - Utskottet, som uti de af Kongl. Majit uti Desi ofwanhögstberöcde Nadina Proposition yttrade ömma och Nadina tänkesätt erfarit ett förnyadt »vedermäle as Kongl. Majus oafbrutna omsorg och hulda omwardnad för Desi trogm: Undersåtare , kan för Desi de! ej annat än till alla delar instämma uti Kongl. Maj:ls Nådiga Försiag om bade nyttan och nödwandigheten af ett JnwalidHus; Och Stats - Utskottet finner icke hinder, att något af de Kongl. Lust-Slolt mcd tillhörande Byggnader ock Lust-Parker eller Trägardar, som Kongl. Majit härtill i Nader kan utse, ma till ett sa »välgörande ändamål anwändas; Men i anseende till de Kongl. Lust-Slotten »mdeUydande Hemman och Lagenheter, synes de härtill icke kunna an. sias, emedan de komma akt förwaltas, enligt Nik - -Den 9 Juli». rzsz fens Ständers af Kongl. Maj-t Nädigst gillade Beslut, och inkomsterne deraf idla-w Stars MerkerS Inkomster i RikS-Staren äro paräknade, samt således icke kunna derifrån utgå, med mindre StatsWerket erhåller ersättning derföre genom något nytt ^ Penninge-Ansiag, hwilket KonglMajit dock uti den Nådiga Propositionen yttrat fia för narwarande icke äska.
S tariffen, hvarvid i synnerhet bör fastas afseende på sådana Brännvins-brännare , hvilka i möjligaste måtto söka uppdrifva sin tillverkning eller bränna längre tid än ätta månader afåret, eller begagna sådana, i denna Författning ej serskildt taxerade Inrättningar, hvilka anses kunna öka productionen af Brännvin utöfver vanlig beräkning. Den högre Brännvins-bevillning, Comiteerna fastställa böra utgöras utöfver hvad uppgifvet är, skall, såsom resterande Bevillning, de betalande påföras och af dem uttagas, 3:u Enär Comite'erna ega lika rättighet att granska och upphöja uppgifterna, angående Brännvins-tillverkningen, som dem förut tillkommer, i afseende på uppgiften till taxering för fast egendom eljer rörelse , så eger för felande uppgift ingen annan påföljd eller annat ansvar rum, än att Taxerings-Comilen eger rättighet att ålägga afgift för så stor tillverkning, som de på ed och samvete anse vara verkställd. § Bevil/nings~Utshottets Utlåtande N:o 03. /J:o Pen, sorn med Comite'ernas åtgärd i dessa delar finnér sig missnöjd , eger att deröfver anföra besvär, på lika sätt, som, angående Taxering' till allmänna Bevillningen, uti den derom utfärdade Förordning föreskrifvet är, Stockholm den 12 Januarii i83o, N:o 63. Ankom till Exp.-Utsk. d. 22 Jan. i83o. Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet, N:o 49, angående Kongl\ Majtts Nådiga Proposition om moderation i Porto för Bref, som våga öfver 8 Lod. Då Be vi lini ngs-Utskottet s ofvannämnda Betänkande hos respectiye Riks-Stånden föreyarit, har detsamma blifvit af Högvördiga Preste-Ståndet bifallit, af Vällofl. Bor - Bcvillnings-Utsholtets Utlåtande IV.'o 63. 7 gare-Slåndet afslaget, samt från Höglofl.
Rosensköld, så lydande: ett land, sorn har ofantliga sträckor af ouppodlad men till sm natur fruktbar mark och likaledes ofantelige massor af rå-ämnen, som duga till förädling, men ckrcfnot jå enskilta Capilaler, i ett sådant land ar det af en stor nytta att kunna mot låg ränta undfå lån af allmänna medel , sorn klokt använda i Näringarne gagna både Staten och den enskildta genom mångdubblad produetion, öka rörelsen och befordra derigenom en lifligare omsättning och circulation af RörelseCapitalet, som 1 ett glest lebodt land behof ver i förhållande till folkmängden vara större, än i ett mycket befolkadt land.” Så litet sjelftänkande är Herr von Törne, men blyges ändå icke att göra denna slutsats: ”Således synes Herr Montgomerics flnanciella äsigter icke vara byggda på säkrare grunder 'än hans Stats EkonemiskaDerpå kac jag icke annat svara, än Den 16 September /. m. än att om också mina åsigter icke äro byggda pH /åkra grunder; bedömmandet bör dock bero af någon annan än Herr von Törne, så äro de åtminstone byggde på egna och icke, såsom Herr von Törnes så väl financielia åsigter, sorn vältalighet, på andras grunder, likasom sjelfva hans Anförande på blotta loftal och lånade gr ailfia frafer. Sålunda har Herr von Törne icke kunnat ens motsäga mindre vederlägga Motionairernas och mina på fact* och sanna förhållanden grundade egenteligs yrkanden till bevis deraf att en särskildt Länestyrelse i Jemtland icke är påkallad af någon nödvändighet; mint jemnförelser med ett angränfande
I följd af Höglofl. Ridderskapets och Adelns återremiss utaf ExpeditionsUlskottets förslag till Rikets Ständeis underdåniga skrifvelse, rörande reglering af utgifterne under Riks-Statens 3:dje Hufvudtitel, har Utskottet till pröfning och öfvervägande förehaft de anmärkningar, som af Ridderskapet och Adeln blifvit mot förslaget gjorde, och med anledning deraf uppsatt ett nytt skrifvelse-förslag, deruti, sedan numera till Expeditions-Utskottet inkommit Protocolls-Utdrag, angående Pieste-Ståndets beslut att förena sig nied Höglofl. Ridderskapet och Adeln, samt Hedervärda Bonde-Ståndet, i fråga om uppförande å 3:dje Hufvudtiteln af ett anslag utaf 176,000 R:dr, lill ersättning för den med innevarande års utgång upphörande Mötespassevolance-afgiflen, underdånig anmälan om Rikets Ständers beslut i denna fråga jemväl blifvit intagen; börande Utskottet, i afseende å formen Expeditions-Utshottets Memorial, N.o 2t. 23 för det senare skrifvelse-förslaget, vördsamt anmäla, att Utskottet, lill tidens vinnande, funnit lämpligast införa de vidtagne redactions-förändringarne i den förra s. k. Löparen. Memorial till Högvördige Preste-Ståndet, i anledning af dess återremiss utaf Utskottets förslag till underdånig skrifvelse, rörande reglering af utgif terne under Riks-Statens usta HufvudTitel. Med anmärkning, att, enligt den af Stats-Utskottet uppgjorda och godkända Tabell öfver Riks-Statens i:sta Hufvudtitel, bör till Strömsholms Slolt äfven läggas ”Kungsörs Slott”, har Högvördige Preste-Ståndet till Expedilions-Ulskottet återremiterat dess förslag lill underdånig skrifvelse, rörande regleringen af utgifterne under Riks-Slatens i :sta Hufvudtitel.
Maj detta år utgjorde endast 29,754 r:dr 22 sk. 4 rst. banko, samt enär det icke vore rådligt att medtaga bela denna domkyrkokassans kapitaltillgång för ifrågavarande byggnadsföretag, emedan, oberäknade möjligen inträffande oförutsedda omständigheter, som skulle kunna kräfva några betydligare utgifter, domkyrkan äfven har sig ålagdt att bygga och underhålla biskopshuset i Wexiö, med dervarande rum för domkapitlets sessioner, notarii-expeditionen, med mera, Eders Kongl. Maj:t måtte täckas genom nådig framställning till Rikets Ständer bereda Wexiö domkyrka ett lån af 25,000 r:dr banko, till en början under några år ränfelritt och sedan mot en årlig inbetalning af 5 procent utaf lånets ursprungliga belopp, af hvilken årliga inbetalning en del skulle utgöra ränta, beräknad till 3 procent, och det öfriga kapitalafbetalning, hvarigenom domkyrkokassan småningom skulle kunna återbetala hela lån'et medelst egna tillgångar och den årliga inkomsten af bänkhyror, som församlingen förklarat sig villig att erlägga. Vid de af Eders Kongl. Maj;ts befallningshafvande och biskopen i nuderdåuigbet omförmälda förhållanden anser jag mig böra i underdånighet hemställa, att Eders Kongl. Majit täcktes bos Rikets Ständer i nåder föreslå, att ett lån af 25,000 r:dr må af statsmedlen för ofvanberörde ändamål och på de vilkor, Eders Kongl. Majits befallningshafvande och biskopen föreslagit, domkyrkan i Wexiö beviljas. Härtill behagade Kongl. Majit, jemlikt äfven Statsrådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkande, lemna nådigt bifall. /joio
Detta skedde under studiet p&amp; ort och stalle af Manchesters och Birmingham~ arbetareassociationer, dem hon betraktade sBsom monster for problemets lijsning och sBsom en borgen for Englands fredliga utveckling, helst rorelsen hiix till stor del omhandertagits af de hogre klasserna och ofta framtradde i den kristliga socialismens form. Det enda nya som tiden tyckes henne ha att bjuda pB, iir just)) dessanya ' ffireningar af de gamla bildningselementena, d. v. s. associationsrorelsen, som satter arbetame i s t h d ntt hjalpa sig sjalfva. Hen i s m m a mAn som den sociala frAgan numera framtrader pA dagordningen i stallet for den politiska, som var 1700-talets mest brannande, i samma mAn mAste ocksti kvinnornas insats i kulturarbetet f&amp; en betydelse, vidn ofverstigande den, som de hade under forra Arhundradet, dB deras politislra verksamhet, inskrankt till en liten krets af de hogsta klassernas Icvinnor, ofta framtGadde s&amp;som en vrAngbild nf mannens. Och for att h n n a komma i f r h detta sidoinflytande, denna ~kjortelvag)), som alltid utgjort mannens harm, mAste kvinnornas inflytande utofvas smed Guds nAde)), rued den offentliga, obestridliga auktoritet, som gifves af en grundlig bildning, en djupare individuell utveckling, sddan vi annu tyvarr icke hafva ctllt for godt om. ' Tidigt har Fredrika Breiner ocksi bii j a t fatta kvinnans betydelse i den sociala frigan. Redan p i 1840-talet fraruhiiller hon sfisoin en lifsfr&amp;.ga vikten af natt vacka det moderliga i samhlillet till ntt klart fatta sig sjalf och sin kallelse i dess ridstracktaste mening~, ~ a t t f l moraliskt och intellehelt starkare iniidrars.
— N:o 30 i anledning af väckt fråga om beviljande af statsanslag för att dermed inbetala kapital-återstoden af ett för uppförande af Calmar Stifts iäroverksbyggnad, i Rikets Ständers Bank upptaget lån: B. III. 86. A. 135- — N:o 31, i anledning af väckt fråga om inredning i Upsala slott af en våning för den Kongl. Familjens räkning: B. III. 86, A. 135. — N:o 32. i anledning af Anders Erikssons från Elfsborgs Län motion om förlängdt anstånd med återbetalning af ett åt jordbrukare inom nämnde län beviljadt undsättningslån: B. III. 86, A. 135. — N:o 33. angående väckt fråga om afskrifning till någon del af ett åt jordbrukare inom Askers härad af Örebro Län beviljadt undsättningslån, samt anstånd med inbetalning af lånets återstående belopp: B. III. 86 A. 135. — Nio 34. angående väckt fråga om eftergift till någon del af återbetalningsskyldighet å ett åt jordbrukare inom Malexanders socken af Östergöthlands Län beviljadt undsättningslån, eller anstånd med inbetalning å samma lån: B. III. 86, A. 135. — N:o 35. med återlemnande af en utaf Riksdagsfullmägtigen Måns Månsson från Calmar Län väckt motion: B III. 139, A. 140. — N:o 36. med återlemnande af en utaf Riksdagsfullmägtigen N. F. Andersson från Östergöthlands Län väckt motion: B. lil. 139, A. 140. — N.o 37. i anledning af Rikets Ständers åren 1857, 1858 och 1859 församlade Revisorers berättelser om granskningen af de under Kongl.
IDUN 1893 dessa En klosterlegend. För Idun berättad af fp^jKj så sällan sk ?é * &gt; tor känslor af minnen i mjuk af kvinnor, uppriktig St. eller F l e m m i n g. jag på Köpenhamns gaklass m i n själ katolska höger möter en Ellen beundran — hållning, behagliga Utan m e d hastiga att steg se till och ödhvad För två å morgon, till blef tiga o c h blida och tarflig unga, en alltid hvit tankar. behagliga ansiktet hvarifrån n e d öfver Ute i stadens centrum, — kloster och och är trädgård Smärta äfven kall. vårdas och tung rang i är de ordens u n g nära, har kloster, dessa det m e d E n murar, höga dessa Nunnorna fönster murar, i rummen. m e d Joseph, ett slags ibland stack de förvånade och försvann, och, hvem D e nischer. mycket från lifvet, legend, trängde fram sitt nunnorna, lämnande vet, kanske henne, hospitalet städes. skap Så set trippande Genom öfverallt Hon efter grep sällsynta kring längtan fågel, och bilder kapellet strålande mötte leende för prästen, med ett offer minne bak soppkitteln för att användas till stekning af fisk, pannkakor n i. m. Detta blir lika godt som smör. Köp helst af bästa kött, som är fett och godt, därpå förlorar man ej, tvärtom. Köttspadet blir drygare och mer födande, om man kokar s. k. » sluring » (i stället för buljong), hvartill tagas gryn, allehanda sopprötter samt råskalad potatis. Vid uppköp af kött varierar man, ömsom stek, biff, pepparrotskött eller salt kött, då äfven en god soppa fås af spadet. De dagar man har en kraftig kötträtt, kan godt dricka eller öl användas i stället för soppa; mjölk till barnen. Matsedeln för veckan kan ställas ungefär sålunda: blick tjockt m e d ett sände gjorde tets också så ett på till sällsade ett varelse — näsa, o c h kärlek. favorit, denna fladdrade o m - och Mariasjöng m e d i nick och till leende och en klumpig säng.
Majit göra underdånig framställning om vidtagande af enahanda åtgärder för vägens fortsättning från riksgränsen till Namsås i Norrige, samt, sedan Kongl. Majit behagat, uppå ansökning af representanten för orten, bevilja medel för bestridande af nödiga kostnader för undersökning och kostnadsförslags uppgörende af ofvan ifrågasatta, lör det allmänna högst vigtiga väganläggning, hvilken undersökning nu under liden blifvit af behörige förrättningsmän företagen och torde i det närmaste vara verkställd, så att jag hoppas att undersöknings-inslrumenlet skall nu under riksdagen blifva tillgängligt och sålunda sjelfva våganiäggningsfrågau nu blifva föremål för handläggning, rättigheten till en sådan handläggning må vara öppen, helst ifrågavarande väg är en sådan, som bör med aldraförsta anläggas, får jag vördsamligen och under den förutsättning att undersöknings-instrumentet skall gifva stöd ät vägens anläggning och kostnadsförslaget ådagalägga att densamma kan utan alltför stora uppoffringar åstadkommas, föreslå: att Rikets Ständer, på sätt och vilkor som skäligt finnas kan, bevilja nödiga medel till anläggning af väg från Sollefteå genom vestligare delen af södra Ångermanland och öfver Jemtland lill Norska gränsen. Derest frågan skulle kunna till handläggning förekomma, skall jag icke underlåta att meddela de upplysningar och skäl, som gifva stöd för företaget. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 50 November 1862. H. Hansson, från Wester-Norrlands län. Motioner i Bondeståndet 1862. Af Johan Olof Sandgren från Stockholms län, om förbud för mi lilärbefälet ali obehörigen inblanda sig i uppgörande af kontrakt mel lan indelningshafvarne och manskapet. Under föregående riksmöten har klagan blifvit förd öfver inblandning från befälets sida vid de kontrakters uppgörande, som rusteoch rotehållare skolat afsluta med sina ryttare, soldater och båtsmän; och äfven vid denna riksdag har inom Hedervärda Bonde-Ståndet Per Nilsson från Christianstads län väckt en sådan motion, med afseende särskildt på norra kavalleriet i Skåne.
Om ock Utskottet härigenom tillkännagifva sin afsigt att förvara sig emot felet af ålit för stor vidlyftighet, har Utskottet likväl trott sig icke kunna undgå, att förbereda sitt afgifvande Utlåtande, genom en fullständig framställning af extra roteringens första uppkomst och beskaffenheten af det Riksens Ständers beslut, som derför ligger till grund, sättet, hvarpå detta beslut blifvit tillämpadt, och extra roteringen bestämd och fördelad, de skäl till anmärkningar, som häremot förekommit och föra detta blifvit af Riksens Ständer hos Kongl. Maj:t anmälde, den behandling, frågan sedermera vunnit, samt slutligen innehållet af de förslag till extra roteringens jemnare och rättvisare fördelning, som blifvit till Kongl. Maj:t afgifne; — en framställning, desto mera nödig, som, utom en klar och sammanhängande öfversigt i berörde delar, S'iS Resi), ock Ekon. CJtsfc. Betänkande». ämnet icke kari rigtigt fattas, och Utsköi3 tet framför ailt bordt vara angeläget, att sätta Riksens Flöglofl.
På sätt vid förut anställda revisioner af enahanda redogörelser iakttagits, hafva Revisorerne, till upplysning om de af Riksgälds-kontoret bestridda riksdagskostnadernas belopp för hvarje särskildt Riksstånd eller Utskott, låtit deröfver upprätta härvid bilagda tabell (Litt. B.), hvilken upptager alla, till och med sistlidne månads utgång, utaf Riksgäldskontorets medel godtgjörda kostnader för. sednast öfverståndna riksdag. Vid jemförelse emellan dessa kostnader och den i 1853 års revisionsberättelse uppgifna utgiftssumma för riksdagen åren 1850 och 1851, befmnes, att kostnaderne för sednaste riksdag, utgörande . , . Vid granskningen af redogörelsen för riksdagskostnadsmedlen, har för Revisorerne företetts den uppgjorda särskilda och i Riksgälds-kontorets Revisionskontor äfven granskade redovisningen för de af Riksgälds-kontoret upphandlade samt till begagnande hos Riksstånden och Utskotten under loppet af sistförflutna riksdag utlemnade skrifmaterialier m. fl. effekter. Uti den rättegång, som, på sätt 1853 års revisionsberättelse innehåller, utaf åtskilliga innehafvare af Trollhätte slussverks lottsedlar blifvit anställd emot Kongl. Maj:t och Kronan, med yrkande att erhålla liqvid för de, enligt dessa lottsedlar, i början af 1750:talet utgjorda tillskott till den då vid Trollhättan företagna slussverksbyggnad, har Stockholms Rådstufvurätt, under den 28'November sistlidet år, meddelat sin dom, hvarigenom, enär det å svarande sidan uppgifna förhållande, att företaget, såsom i Kongl.