Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Kongl. Majtt, vid utfärdande af förordningen till förekommande af Lurendrejeri och Tullförsnillning, den 12 Febrnarii 1820, i Kader förklarat sig vilja, vid först derefter blifvande Riksdag, lemna Rikets Ständer del deraf; för att, uti hvad s.orn rörd? der stadgade straff och ansvar, undergå de ytterligare jemnkningar, sorn Proposition om Lurendr. 0. Tullförsnillning. 775 kunde erfordras och derefter blifva gällande, sä som en af Kongl. Majtt och Rikets Ständer gillad och antagen lag, samt Kongl. Maj:t efter det Commerce-Collegii och General-Tull-Htrectronens underdåniga utlåtanden i ärendet blifvit infordrade och afgifne, behagat öfverlemna nämnde utlåtanJen till Justitia Revisions-Expeditionen, för att 1 den för behandling af lagfrågor, fastställde ordning Inför Kongl, Majtt i underdånighet föredragas; så täcktes Kongl. Majtt, sorn, vid skedd underdånig föredragning den 31 nästlidne Martii, förordnat, att ärendet borde uppskjutas, nu i Nåder befalla, att detsamma skulle å nyo i underdånighet anmälas.
De antecedentia han i detta fall eger, äro att han varit ordförande i Sjöförsvars-komitén, och då han icke reserverat sig emot komiténs förslag i denna syftning, måste han antagas hafva godkännt det. Detta är blott ett exempel på beskaffenheten af de anmärk:r, som Hr Brakel trott sig böra framställa. Vidare säger Hr Brakel: »Men kan det väl vara an norlunda, när vår flotta egt en förvaltning, som, utan djupare blick in i framtiden och utan förtröstan till densamma, af representationen slutligen måste slitas från de gamla skeppen och de gamla, kära åsigterna?» Jag vill icke göra mig till obetingad försvarare af de unaerlåtenhetssynder eller misstag, hvartill föreg-.de Dep:ts-chefer under förflutna tider kunna hafva gjort sig skyldiga; men om man vill vara rättvis och billig, tror jag att man måste medgifva att flottans styrelse haft en särdeles otacksam åker att odla. I fråga om anslag har man alltid varit temligen sparsam, och jag ber att derpå få framdraga ett exempel från den sednaste af våra riksdagar. Ett anslag begärdes nemi till byggande af en fullkraftig ångfregatt; jag var då ledamot af Stats-Utsk:t, och på det att icke fartygets storlek skulle lägga hinder i vägen för anslagets beviljande, hemställde jag att summan måtte anvisas utan att något bestämdes om fartygets storlek. Icke desto mindre föll frågan och man antog i stället i förstärkt Utsk. ett förmedlingsförslag, som jag biträdde, mera för att skaffa sysselsättning åt manskapet på varfvet, är derföre att jag ansåg beslutet medföra någon synnerlig nytta. Om nu vår Sjöförsvars-styrelse har saknat framtidsblick, så har den delat denna brist med utländ - Den 15 November f. m. 69 ska marin-stvrelser. I England är förhållandet sådant, hvarom man genom läsning af några Engelska tidningar lätt kan öfvertyga sig; i Frankrike vågar man icke skrifva mot styrelsen, annars skulle anmärlcr nog hafva äfven der låtit höra sig; i Nord-Amerika skulle man stått nära nog på samma punkt som vi, så vida icke kriget utbrutit och tvungit styrelsen in på en ny bana.
R eg is ter. 37 Svartsjö, om nedsättning af Arrendat för; se Wener, T, Taffelpengar för Rikets Ämbetsmän, Föreslagna till indragning, kan ej ske. I s. 329—331. Taiflarne, Talemäns, deras återställande afstyrkes, I s. ?.54—a5g. Nytt utlåtande. I s 53a. ' — Tauson, Handlande. Se Uranienburgs Kongs La dugård. Taxeringar, medel till Kostnads bestridande vid dem i Norrbottens Län. I s. 190 — 194, Taxeringskostnoders bestridande, om särskildt anslag till, i Norrbottens Län, II s. 959, 960. Tegelhagen, om upplåtelse af den under Gripsholms Kungs-Ladugård lydande Lägenheten, II s. 1766—177a. Tidningar, om Postfrihet för, och deras förseende med Charta; Sigillata; Stämpel. V s. 607—617. Särskilde meningar. Y s. 618 — 620. Ytterligare utlåtande. VI s, 320 — 323. Memorial, i anledning af Ståndens olika beslut, VI 446—44g. Tingberg, angående Pension för Kamereraren, J, IV s. 6o3—607. Ytterligare utlåtande, V st. 5o5, 5o6- Thorshälla Stad npplåtne Hemman, rörande Räntornas utgörande för. II s. 1711 —1717» Särskild mening. II s. 17^7—1722. Ytterligare utlåtande. III s. 355. Tornerhjelm, angående den af Öfverste-Lieutenanten A. F, förde klagan öfver förment lidande vid Liqviden af dess skuld till Malmö f. d. DiscontVerk. II s. 1245, 1246. —- angående Pension för Friherrinnan. Ytterligare utlåtande, Ilis. 434- 33 R egis t er. Memorial om Ståndens olika Beslut. Om frågans afgörande i förstärkta Stats-Utskottet.
Genom direkta forbinaelser med inoch utlandets förnämsta fabrikanter kan jag erbjuda ofvanniimda artiklar bättre och billigare ä11 iiiigoii aniian och torde en livar genom besök i mina lokaler eller genom reqvisitiona af profver och varor lätt blifva öfvertygad om fördeleii att hos mig fylla sina behof af dessa artiklar. P rofye r på be g ära.n Rik~-~e18f00 Te~~ro kostnadsfritt. AZZn zcnder7c~oUuw tiblverkade.p&amp; egem. fnbmJk * e nyuuete franska och tyska moeZeUZev Kvinnoarbete och kvinnolycka. med anledning a f, Missbrukadkvinnokraft2 af Ellen Key. Fröken Keys bada föredrag, som i dessa dagar utkommit på trycket, skiille icke väckt ett sådant uppseende och på somliga håll vunnit sil mycket bifall, om de icke varit uttryck för tankar och åsikter, som lange rört sig hos allmänheten o c l 1. n ~ kommit till sådan mognad, a t t de måste tittalas. Det ä r två sorgliga sanningar, som ganska länge trängt sig på den, som med någon eftertanke följt med det kviiiliga arbetet: den ena, a t t det i mariga fall icke alls a r lycka, soni den arbetande kvinnan får på sin lott; den andra, a t t resultatet. af den arbetaiide kvinnans möda ofta varit mindre ä11 inan hade väntat. Dessa båda sanningar Iiafva på mig gjort det intryck, a t t jag - äfven om fröken Keys föredrag icke hållits - förr el1 er senare skulle Iiafvn gifvit vika för min önskan a t t uttala mig däro 111. Till följd häraf var det med en känsla af tillfredsställelse j a g såg tillkännagifvandet om fröken JCeys föredrag, hvars titel » Miss brukad kvinnokrafts syntes mig vara ett triiffande uttryck för det onda, v i lida af. Nen tillfredsstBllelsen blef Icke så stor, som jag väntat mig.
Sedan nemligen Kongl. Svea Hofrätt, genom särskilda utslag den 3 Februari 1843 angående assessoren Jacob Dubbe och den 28 Oktober 1842 angående bandfabrikören T. Hirsch Hirschson, dorot desse personer, hvilka, den förre år 1840 och den sednare år 1841, uti besvärsskrifter till Stockholms Stads Bevillnings Pröfningskommitle, skrifvit vanvördligt och missfirmande emot Taxeringskommittéens Ledamöter, att derför hvar för sig böta 5 femtio claier silfvermynt, med sexton R:dr 32 sk. banko och sin förgripelse inför Stockholms Kämnersrätt offentligen afbedja, med stadgande tillika, hvad Hirsch beträffar, att han, vid bristande tillgång lill botenia, skulle i stället hållas i tre veckors fängelse; hade hos Kongl. Maj:t underdåniga besvär öfver Kongl. Hofrättens berörde utslag blifvit af de sakfällde anförda, och Hirsch derjemte i underdånighet sökt, att Kongl. Maj:t af gunst och nåd täcktes eftergifva den offentliga afbönen. Beträffande således vidare dessa hos Kongl. Maj:t fullföljda mål; så är, i anseende till assessoreu Dubbes under liden timade död, hans besvärstalan ansedd såsom förfallen och derföre utan pröfning lemnad; hvaremot, angående Hirsch, uppå hans underdåniga besvärsoch böneskrift, Kongl. Maj:t, medelst utslå» den 13 Juni 1815, Si» utlåtit och funnit hvarken skäl vara anfördt, O O * som kunde verka ändring i llofrättens öfverklagade utslag, eller anledning förekomma att den sökta nåden bevilja. På sätt nyssnämnda berättelse, pag. 55 och följande, gifver vid handen, hade, i följd af milt förordnande, Advokalfiskals-embelet i Kongl. Götha Hofrätt emot borgmästaren i Alingsås Haldan Unger, anställt åtal, för denne sistnämndes förfarande i afseende å en till kronohäktet derstädes inkommen person, vid namn Börje Nilsson från Stenshult, hvarom Kongl.
En så beskaffad creditanstalt, eller s. k. hypotheksinrättnillg, bör blifva allmän för hela Riket, gäldenärernas räntor,'jä 6 prog, uppbäras i och med kronouppbörden, Den 5 Maj f. ra. Iti och obligationernas innehafvare få lyfta sina räntor, å 4 proc., på Jandscontoren. För att göra inrättningen så enkel som möjligt, utan att förfela något af dess ändamål eller nytta, skulle Riksg.-eont. utfärda obligationerna endast påen, högst tvenne terminer om året, efter ingångna reqvisitioner från de läns-auetoriteter, hvilka ägde att, enligt reglemenlariska föreskrifter, pröfva och bevilja lånen; hvarvid dessa auetoriteter skulle kunna biträdas af taxeringsoch pröfningscommitle'erna, utom andra tjenliga utvägar, med (åstadt afseende isynnerhet på säkrare grunder, än som hittills användts, till bestämmande af fastigheters värde i metallisk valuta och med iakttagande af locala omständigheter. Af differericen emellan den ingående och den utgående räntan skulle i£ proc. användas till lånens amorterande och ^ proc. dels till betäckande af omkostningar och möjliga förluster, dels till bildande af en fond för framtiden. Jag har hittills endast anlydt grunderna för d'nna inrättning; så snart någon utsigt yppar sig, att dessa principer antagas, skall ett detailleradt förslag för verkställigheten framställas till vederbörandes pröfning. Denna inrättning visar sig fördelaktig, isynnerhet för våra efterkommande, i så måtto, att den ej allenast lättar, utan ock tvingar lill skuldernas successiva .afbetalning, och bör snarare vinna capilalisternas förtroende än enskilda föreningar, hvilka, ehuru nyttiga, likväl aldrig kunna erhålla den utsträckning, som erfordras, för att motsvara nyttan af en allmän inrättning.
ej din kärlek gif en vetenskapens v ä n; hans b o k, d e n är hans bästa lif, han g l ö m m e r dig för den. Hans yttre bild du äger väl, Men borta, borta är hans själ. A t t alltid se o c h aldrig ses, se det är värst af allt s o m ges. Teater och musik. På Arenateatern går nu hvarje kväll » Tiggarstudenten » m e d ett lif o c h en lust, s o m äro riktigt uppfriskande i rötmånadsvärmen. Fru Hilda Castegrens Laura är såväl dramatiskt s o m musikaliskt en första rangs prestation, o c h hr Svenssons ungdomliga hurtighet o c h vackra röst komm a väl till heders i Simons romantiska personlighet. A t t fru Lindström är en ypperlig grefvinnemamma, är nästan själfklart, o c h erkännande förtjäna o c k fröken Hamberg s o m Bronislava samt hrr Rönnblad o c h .7. Djurgårdsteatern har återupptagit en gammal bekant, farsen » Kärlek o c h exercis » (» Jag är Champignol »), m e d hrr Eliason, Albert Ranft, Bosin, Hultman, G. Ranft, Laven, Engelbrecht, V. Lundberg, Strömberg, B y s t r ö m o c h Klintberg samt fröknarna Rustan, Åberg, Söderström o c h Michal i de förnämsta rollerna. o * Oförrättadt ärende. Skiss för Idun af Wilma Lindhé. » Jc / varför m a m m a ska behöfva resa u p p till T_ V Stockholm f ö r att skaffa sig n y inspektor, kan j a g inte begripa, » sade Elin Adler misslynt. » Det första (brefvet), s o m pengarna voro uti, » Fingo vi inte herr Engvall g e n o m rekommendafick jag i behaglig tid, t y m i n kassa var alldeles Så skrifver d e n älskvärda författarinnan tioner? » tom. N o g är det obilligt att imponera på din » Så är han också därefter! » Barn, när j a g är på fjortonde året! » oss ganska kärt.
Räkningshafvare, tillhörande femte klassen, får hädanefter icke å Banken utställa andra} än hand skrifna invisningar å ett belopp af minst 200 r:dr banko. Slockholm den 12 Augusti 1851. STOCKHOLM. Östlund & Ank. till Esp.-Utsk. d. 14 Aug. 1851, kl. 11 f. m. Memorialmed förslag lill åtskilliga förändrade föreskrifter i Aide Artikeln af Banko-Reglementet. Vid granskning af föreskrifterna i ofvanberörde Artikel af nu gällande BankoBeglemente, har Utskottet ansett åtskilliga förändringar erforderlige, enligt hvad Utskottet nu går att närmare omförmäla. På grund af Rikets Ständers bifall till Utskottets hemställan uti Utlåtandet, JM 39, punkten 13, angående förvaltningen af det under innevarande riksdag beslutade Lånekontoret i Wisby, tillstyrker Utskottet, att, i stället för §§ 75 och 77, måtte uti blifvande Banko-reglemente få intagas nedanstående: l:o. De fonder, hvilka äro anslagna för Bankens Diskont-rörelse, stå un der förvaltning af Banko-Diskont-Direktionen i Slockholm samt Di rektionerne öfver Låne-kontoren i orterne. Låne-kontoret i Götheborg besörjer äfven utlåning på jern och andra i Banken belånbara exportabla effekter. 2:o. Direktionen öfver hvart och ett af Låne-kontoren utgöres af fyra inom kontorets distrikt boende ledamöter, en af hvarje Riks-Stånd, tillika med ett Banko-Ombud. Då, enligt Utskottets åsigt, den ordning, som nu iakttages för inoch utbetalningar vid allmänna Diskonten, jemväl bör ega rum vid liqvider i och för Handels-diskonten, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka, att åt föreskriften i § B9 mom. 6 måtte gifvas följande lydelse: Bill. lill R. St.
Det är på denna grund jag trott, att man i denna § af ansvarighetslagen, då den skall qvarstå som en slags förklaring, eller hvad man behagar kalla den, till 60 §:n Reg.F:n. (ty att den icke är något annat, torde hvar och en som läser den finna) borde göra ett tillägg, som ytterligare förklarade ordet dylik. Derföre liar jag föreslagit tillägget: ”samt andra dylika, sorn af enskilda uppbäras, oell hvilkas fastställande är oundgängligt för anläggning eller vidmakthållande af anstalter til', rörelsens befordrande inm landet.” Med detta tillägg tror jag icke alt något af de ändamål, för hvilka detta iagstadgonde är afsedt, vore förbigånget. Frih. Cederström: Sedan Gr. Spens afstått ifrån sin första framställning om uteslutande af den mening i §:n, som börjas med ordet dock och slutas med ordet beskaffenhet, och i stället föreslagit en förändring uti den befintliga redactionen, anhåller jag att få upptaga Hr Grefvens förslag. Han har begärt att den bestämmelsen borde inflyta: ”sorn af enskilda uppbäras:” jag ber att få fästa Hr Grefvens och Husets uppmärksamhet derpå, att denna bestämmelse är ganska oegentlig, ty det finnes icke någon afgift inom samhället, som ej af enskild man uppbäres, för alt sedan gå lill någop allmän eller enskild cassa. O111 ett förtydligande, sådant som Gr. Spens åsyftar, skall i §:n införas, då skulle jag deråt vilja gifva följande redaction: ”sorn 3 26 Den 7 April. för enskilda inrättningar uppbäras af dem som inrättningarna begagna;” ty derigenom blir det klart, att det är för begagnandet af en enskild inrättning sorn afgiften skall erläggas, och att denna afgift ej får uppbäras af andra än dem, som sig af samma inrättning begagna. Om Gr.
Den, som vill, att till contraproposition i hufvud voteringen om Linnegarn skall antagas Ridderskapet och Adelns beslut, att, med bibehållande af nuvarande fördelning i två rubriker, nemligen "ofärgadt" samt ”färgadt,” bör bestämmas för den förra 1 R:dr 16 sk. värde och 16 sk. införselstull, samt för den sednare 1 R:dr 32 sk. värde och 20 sk. införselsafgift, allt per skålpund, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, så kommer serskild votering att anställas angående livilketdera Borgareeller Bonde-Ståndets beslut bör i hufvudvoteringen utgöra contraproposition sålunda: 47:0. Den, som anser, att till contraproposition skall antagas BorgareStåndets beslut, att, med bibehållande för Linnegarn af fördelningen i två rubriker ofärgadt'’ samt ”färgadt1', bör stadgas för den förra 1 R:dr 24 sk. värde och 24 sk. införselslull samt för Bevillnings-Utskottets Memorial, N\o 3o. 39 den sednare 2 R:dr 32 sk. värde och 36 sk. införselsafgift, allt per skålpund, röstar Ja; den, del ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, kommer contrapropositionen alt utgöras af Bonde-Ståndets beslut, att, med sammanförande af begge de vid Linnegarn förekommande rubrikerna till en , nemligen ’'ofärgadt och färgadt”, derå bör antagas ett gemensamt värde af 2 R:dr och införselstull af 32 sk. skålpundet. För hufvudvoteringen föreslår Utskottet derefter en så lydande proposition: 48:o. Den, som godkänner Utskottets af Presle-Ståndet gillade förslag, att de under Linnegarn upptagne två rubriker böra sammanslås till en nemligen "ofärgaclt och färgadt” samt åsättas ett gemensamt värde af 3 R:dr och införselstull af 1 R:dr per skålpund , röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej. Vinner
Sänna färjesund och vidare från frambygden i Ytterhogdals socken i sagde fögderi till Öfverhogdals socken i Herjeådalen, 3i mil, hvilka på grund af Konungens Befallningshafvandes i Gefleborgs län resolution den 13 Augusti 1751, ”såsom varande af olika beskaffenhet med enskilda socknevägar, emedan ifrågavarande löper landskap emellan, hvaraf allmänheten hade tjenst och krigsfolk i ofridstider den ej umbära kunde”, underhållas af provinsen Helsingland, underhållskostnaden medelst kontanta bidrag efter öretal utgått med följande i riksmynt utförde belopp, nemligen under år 1855 med 626 R:dr, under år 1856 med 571 R:dr 25 öre, under år 1857 med 878 Rxlr 12 öre samt under år 1858 med 885 Rxlr 75 öre; hvarjemte intygats, att nämnde vägar vöre af högsta vigt för Herjeådalen och Södra Jemtland, såsom desse provinsers enda utfartsvägar söderoch österut samt till närmaste köpstäder vid Bottniska viken, men af intet gagn för de flesta Helsingesocknarna, som derom i allmänhet knappast hade kännedom oftare, än när den årliga underhållskostnaden skulle betalas, äfvensom att samma vägar vore de enda, som sammanbunde de stora, till en del på Statens bekostnad brutna och underhållna landsvägarna från Norge genom Jemtland och Herjeådalen till Färla och vidare från Kårböle by genom vestra Helsingland till Dalarna och Wermland.
Banko; en kostnad, som i allt fall kan antagas vara beräknad utöfver den verkliga, enär fattigförsörjningen allmänneligen bestrides, ej genom direkta inom komrnunerne uttaxerade bidrag, utan medelst så kallad kringgång. Enligt hvad uti sista femårsberättelsen finnes omförmäldt hemsöktes Länet år 1849 af en genom frostskada förorsakad nästan total missväxt, för afbjelpande af hvars svåra följder jag för den nödställde befolkningen nödgades anlita såväl Statens mellankomst, som allmänna välgörenheten. Eder Kongl. Maj:t täcktes ock, på mine derom gjorda underdåniga framställningar, till anskaffande af brödföda och tjenligt utsäde för det kommande året, uti särskilda poster, anvisa räntefria lån till ett belopp af 75,000 R:dr Banko att i föreskrifven ordning under påföljande 3:ne år återbetalas, hvarjemte Eder Kongl. Maj:t nådigst anslog tillsammans 6,000 R:dr utan återbetalningsskyldighet, att på lämpligaste sätt användas till undsättning och beredande af arbetsförjenst för sådane behöfvande, hvilka icke voro i till fälle att sjelfva förskaffa sig arbete, eller kunde af egna tillgångar återgälda hvad dem tilldelades. Der vederbörande socknemän ej sjelfve derom föranstaltat, blef, genom den under min omedelbara ledning bildade Undsättnings-komité för Länet, spanmål för de lemnade lånebeloppen anskaffad och mellan de behöfvande socknarne, emot ställd säkerhet, fördelad; och är hela lånesumman 75,000 R:dr i öfverensstämmelse med derom lemnade föreskrifter redan före detta till fullo gulden. Huru med det utan återbetalningsskyldighet erhållne anslaget 6,000 R:dr och hvad vidare såsom gåfvor kunde inflyta, ändamålsenligast och så förfoga, att nöden, der den var störst och verklig, blefve afhulpen och tillgångarne i möjligaste måtto dertill förslogo, var ett så mycket svårlöstare problem, som dessa tillgångar icke ens approximativt kunde beräknas, utan hufvudsakligast berodde på allmänhetens behjertande af den olycka som orten drabbat.
De hufvudsakliga ändringarne hafva bestått i brandbottnens öfver östra delen af huset förstärkning med flere nya bjelkar, samt en mängd jernankare och 3:ne stora spännstolar i vinden, äfvenledes förstärkning af bottnen emellan andra och tredje våningarne i denna del af huset, medelst spännbräder och jernankare, samt ändring af bottnen emellan Vallöf!. Borgare-Ståndets och Höglofl Stats-Utskottets Sessionsrum, på det sätt, att då en mellanmur i det förstnämnde rummet måste borttagas, men bjelklagen i de rum, som derigenom borde förenas, funnos skarfvade på denne mur, afskuros de till en bredd af 3o tum, hvari inlades tvänne stycken i5 tums tvärbjelkar, på hvilka de andra bjelkarne upphängdesmed ankare och skrufvar; äfven måste bottnen uti Höglofl. Slats-Utkottets Cancellierum förstärkas med starka ankare och skrufvar, emedan äfven der, å en vägg som borttogs, funnos flere skarfvade bjelkar. Murar hafva blifvit borttagne i Östra delen af huset, 4 skiljeväggar 2 trappor upp, 3:ne en trappa upp och en på nedra bottnen, i vestra delen arne väggar 1 trappa upp och en 2 trappor upp, hvaremot en ny vägg är uppförd i samma del af huset en trappa upp, och en dito 2 trappor upp, äfvensom en vägg i hvardera våningen för Höglofl. Bevillningsoch Stats-Ulskottets Memorial N:0 56. 5 Oeconomie-Utskotten i vestra flygeln; i denna flygel är äfven uppförd, ända från nedra bottnen, en ny större skorsten, gående genom tvänne våningar och vinden. En lika skorsten är uppförd i östra delen af huset. Trenne köksspisar äro borttagne och kakelugnar i stället uppsatta. Flere gipstak i de större rummen äro till betydlig del nygjorda, och alla öfriga reparerade, uti in alles 56 ram. Nya golf äro inlagde uti 7 större och 8 mindre rum, samt gamla golf omlagde i 8 rum.
Skrifvelse, M 91. 21 få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. ,K. Majit, efter närmare utredning af förhållandena, täcktes taga under nådig pröfning, huruvida någon åtgärd i den af Revisorerne föreslagna syftning lämpligen bör vidtagas. Statistiska Tabelikomuiissiunen. På det Rikets Ständer måtte komma i tillfälle att med den närmare uppmärksamhet, hvilken ett nytt verk af den vigt och beskaffenhet som Statistiska Centralbyrån påkallade, följa denna byrås verksamhet och utveckling, hafva Revisorerne ansett det vara angeläget, att samma verk årligen till E. K. Majit afgåfve underdånig berättelse om de af detsamma utförda arbeten samt hemställt, att denna berättelse, i likhet med de förvaltande verkens, sedermera borde till Statsrevisionerna öfverlemnas, för att, vid räkenskapernas granskning, vara att tillgå; Och har t. f. Chefen för nämnda byrå. uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande, förmält, att han emotsåge E. K. Majits nådiga befallning om en sådan årsberättelses afgifvande. I anledning häraf få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K. Majit täcktes anbefalla vederbörande att om afgifvande af ifrågavarande årsberättelse gå i författning, samt att denna berättelse sedermera kunde, i likhet med de förvaltande verkens, till Statsrevisionerna öfverlemnas. Konsistorium i (löteborg. Rå, enligt Revisorerne meddelad upplysning, en icke obetydlig stipendiifond, benämnd den Sivertsonska, funnes vid Kongelfs skola, men redovisning för densamma uti konsistorii-räkenskaperna alldeles saknades, hafva Revisorerne derå fästat Rikets Ständers uppmärksamhet. Uti häröfver afgifven underdånig förklaring har läroverkets rektor upplyst, att uppgörandet af stipendii-fondens räkenskaper och fondens förvaltning vore uppdraget åt stadens borgmästare, som derför egde behörigen redovisa; hvarjemte en afskrift af 1863 års redovisning för nämnda fond blifvit den underdåniga förklaringen bilagd.