Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
ket längre bort än hqn > börjaittriktal stna anmärk, niygar, fqinl att, sedan Wffotkeks betänkande redan yf RidderlVavet Adeln wotze bifastit, han NN Mäll? täta derhid bero, Friherre Lrae! von blaustein medqaf, att discoucserne hade ledt honom kgnffe nog långt, MN tzltbqh sig gtt närmare fq bestämma stn mottonKorteligen warö del hans mening, att Ridherstapet ost) Adeln mätte bestulq akt den i fräga warandtz reviston mätte me-kstästas, sa, ask den M>d nästq Riksdag för dä kom ni a »ve Ständer kan framläggas, och ast ett stillatigande mid en af KonglDiajst gjord yroposttion, ej Mätte kunna qnfts jä< som dö harge, ^err ^.andt-Narffalken förnyade hen föreställning att RicsenS G.ander redan förutz hade bestNtgt henna reyiston, gtt orsaken hwgrshre hen ej fkett redan m-re npgiftyen och att han more öf? tzygad att fa snart berörd? reyiston hnnne förrättas, den äfmen för NstsenH Gländer kommer gtt fram? lägga-. (8roftve ^6 la tzarstie^ ^gcob: När öfwey dosta Amne redan sa mycket är ördahl, torde hetz tyistt wgrq öfwerffödigt, glt Nägot ytkerligarc hermid tillägga, men i anledning af Friherre 8ktzef VON fgcrUsteins yrkande, mill jag allenast kraga vin lek? stl>ksenS Ständer wid Riksdagen i Stockholm rtziZ heMs^ gst genom en Comittz läka revidera räklst Den 20 Juni;.
Skola Riksens Ständer tillsätta Förmyndare för en ornyndig Konung, sammanträde de, sist dagen efter den, då Riksdagen å RilcsSalen öppnad blifvit, och utvälje genom allmän omröstningi deras särskildta Plena, till en Nämnd, Sexton Personer , för hvarje Skola Riksens Ständer tillsätta Förmyndare för en omyndig Konung, sammanträde de sist dagen efter den, då Riksdagen å Riks* Salen öppnad blifvit, och utval i , genom allmän omröstning, i deras särskildta Plena, till pn Nämnd , Sexton Personer för hvarje Stånd, hvilka Constitutions-Uskotteis betänhanden. 47 Ständ, som, på satt uti 55 Och 61 §. §. stadgas, rosie per Capita , och icke Ståndsvis, om de, af Plena till antalet bestämde Förmyndare, hvilka skola vara antingen En, Tre eller Fem. Hvarje Ledamot af Nämnden uppteckne å en sluten Wal-lista de Män, som han anser, förtroendet värdige, och så mångå, att de med En Person öfverstiga det af Ständerne ut3atte antalet. Af dem, som dervid kommit i ätanka, ställes först den sorn Hesta rösterna erhållit under ry omröstning, då Nämndens pluralitet gifve Utslaget På samma sätt förfares ut. m. röste per capita, och icke Ståndsvis, om de af Plena till antalet bestämda Förmyndare, som skola vara amingen En , Tre eller Fern. Hvarje Ledamot af Nämnden uppteckne å en sluten Val-lista de Män, deni han anser förtroendet värdige, och så mångå, att de med en Person öfverstiga det af Ständerna utsatta antal. Af dem, som dervid kommit i åtanka, ställes, på sätt i 53 §. stadgas, först den sorn 11 sta rösterna erhållit, under ny omröstning, då Nämndens pluralitet gifve Utslaget. På samma sätt för fares m. m. 48 Canstitutions-Utskottcs betcinkanden, §• 65. I 3. Puncten. Denne Riksens Ständers JustitiasOmbudsman . och skiljes ej åt förr än valet fulländadt är. Med iakttagande af hvad 69 §.
Jag tror, att K. M:s Bef:de väl skola se sig före att icke annat än i nödfall nämna kronofogden, men i nödfall kan väl denne vara så tjenlig som någon annan och som hvarje statens embetsman, hvilken väl troligen kommer att inväljas i dylika komitéer, då de äro boende innm orten och der hafva egendom. Hvad beträffar anmärkningen, att man i denna <§ halkat förbi stadgandet i 55:te §:n, att ”Ledamot af tax:s-komité bör afträda, då hans egen beskattnig kommer i fråga,” så anser äfven jag detta vara en ofullständig-het i förslaget. Jag anser derföre att en dylik föreskrift bör i §:n inflyta, eller, om icke i denna §, åtminstone i den 37:de, der den måhända är mera på sin plats. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, yttrade, H. Exc. Hr Gr:n o. Landtm:n att i afseende å den förevarande 32:dra §:n följande yrkanden blifvit framstälda, nemi. af Gr. Anckarsvärd, att §:n måtte bifallas, med undantag af 3:dje meningen, som lydde sålunda-. ”På landet bör bevillms-beredningen utgöras af kronofogden eller annan af K. H:ts Bef:de förodnad person, som eger tillförlitlig kännedom om ortens ekonomiska ställning och industriella förhållanden och hvilken skall vara ordförande och föredragande, samt tva eller tre på allmän sockenstämma utsedde, i orten bosatte personer, af hvilka under sistlidne år bevillning inom samma socken eller pastorat blifvit erlagd efter då gällande bevillms-stadgas 2:dra artikel”; i stället för hvilken mening skulle införas fäljande stadganden: ”På landet bör bevillmsberedningen utgöras af fem,på allmän sockenstämma utsedde, i orten bosatte personer, af hvilka under sistförlidne år bevillning inom samma socken eller pastorat blifvit erlagd, efter då 182 Den 16 Maj e. m. gällande bevillms-stadgas 2:dra artikel; och välje desse sig emellan ordförande.
Jag tror, att, så väl för oss, som för hvar och en annan, består den egentliga slalsklokhelen uti, att kunna förutse när och hvar man bör gifva efter. Det säges, att man icke skall gifva efter för våldet. Detta är fullkomligt rätt, men frågan är, att i en tidpunkt, då något våld icke kommer i fråga, gifva godvilligt efter för de fordringar man erkänner vara rättvisa, för att icke sedermera blifva tvungen att kämpa mot väldet och derigenom sätta fäderneslandets välfärd på spel. Här bar varit mycket fråga om, huruvida R. o. Ad. skulle vid detta tillfälle uttala sin bestämda mening, att man bör gä så oell så långt, men icke längre. Jag erkänner, alt jag tillhör deras mening, som anse delta böra ske. Att 1111 säga: vi vilja icke för närvarande medgifva någon förändring: vi vilja blifva qvar vid det beståndande: vi vilja hålla oss till våra 4 Stånd, eller till 5, vore i min tanke föga välbetänkt. Deremot tror jag, att i närvarande ögonblick bör R. o. Ad. bestämdt uttala, att Ståndet önskar en annan representation, grundad på classer, alt det likväl förbehåller sig att ovillkorligen blifva representeradt genom deputerade, som skulle af R. 0. Ad. utses, med ett ord, mankan göra åtskilliga förbehåll i dessa hänseenden, som alla finnas lill större delen intagna uti Hr Åkermans till Const.Utsk. inlemnade förslag; men då något så detaljeradt förslag omöjligen kan föreslås såsom gemensam tanka för R. 0. Ad., så har Hr Åkerman sökt alt i allmänna termer framställa en lanke, i hvilken alla dessa förslag skulle kunna inrymmas, och det är elen lanken jag för min del vågar på del lilligasle understödja, och anhåller derföre vördsamt 0111 Hr Gr. 0. Landtm:* propos. på bifall å delta förslag. Den 12 Mars e. m. 215 Frih. Hermelin, Au g. Söderling: Jag har redan i ett förcgule plenum instämt uti det förslag till gemensam tanka, som Ilr Akerman framställt.
det att hoppas, i betraktande af det behjhdxuxrviirda i sjiilfva saken, att företaget skall krönas med framgång. l i d Upsala universitet vistas vårtermin l896 30 kvinliga studenter, nf hvilka 13 tillhöra Stockholms nation, 4 Vestm.-Dala och 4 Göteborgs nationer. Bland dessa 30 finnas l filosofie och juris kand., 2 medicine och 8 fil. kandidater. E n kvinlig medicine kandidat tjnn ' stgör som e. o. amariuens vid patologiska institutionen. Feriekurser i Jena koinma, enligt hitsänds prospekt, att anordnas af den äfven hiir i Sverige bekante föreliisaren i pedagogik, professor W. Rein, samt professor Detmer, och oinfatta nativvetenskapliga iii11neii, slrolhygien,.~siologisk psykologi, filosofi, pedagogik, tyska spr&amp;ket f ör ~itländingw (för s &amp; väl nybörjare som inera. försigkomna), litteratur och historia, och foi.tgå under tiden från och med 3 till och med 22 nästkommande augusti. Näimare imderrattelser kunna in.heintas genom prospekt, som finnas tillgiiugliga ii Pedagogiska biblioteket, Fredrika-Bremer-Förbdets byrå samt i Fritees och Sandbergs boklådor harstades. Gift kvinnas äganderätt i Frankrike. Den. 27 sistl. febr. antog franska depiiteradekammaren. utan debatt ett lagförslag i sju mtildnr, hvarigenorn cleu gifta Icvinnnn erhzdler fri clispositionsr2itt öfver sin arbetsförtjänst. Initiativet till denna reform har tagits af fru Jeanne Schm,&amp;l, utgifvare af tidningen L ' Avant Courriere, hvilken för några år sedan satte i gång en liflig agitation och lyckades intressera flere deputerade för reformen. I Sverige erhöll, som bekant, gift kvinna ratt att själf.råda öfvei: sin arbetsförtjiinst genom en kiiiigl. förordning af den 11 dec. Det vm från den dii nybildade föreningen. för Gift kvinnas iiganderätt initiativet till denn a reform utgått.
Drawback, om beviljande deraf vid utförsel af bränvin; motion af Friherre Carl Otto Silfverschiöld: se Motioner. Drottningholms och Nockeby-broarnes ombyggnad, angående användande af de på anslagen derför uppkomna öfverskott: I. 115, R. 121; B. II. 333 378, 389, A. 389; E. III. 119. Duells-plakatet, angående dess upphäfvande; motion af Herr Mauritz Brakel: se Motioner, Dylta svafvelbruk, angående ifrågasatt upphörande af de så kallade frisocknarnes tjenstbarheter dertill, och socknarnes rotering: I. 233, 326; B. XI. 179, 182, 203, A. 206, E. 354. Diickade båtar, angående lotsars förseende dermed på Kronans bekostnad, samt om statsanslag för anläggande af en fyr å klippan Bonden utanför Umeå; motion af Herr Sebastian Mathias Tham: se Motioner, — E — 57 Döds-fångar, angående befrielse för sockne-prester från skyldighet att åtfölja sådane till afrättsplatsen: B. VI. 36, 429, A. 429; E. VII. 226. Döfstumma och blinda, angående åtgärders vidtagande för bättre ordnande af Institutet för-: B. XI. 258, 288, 297, A. 297. Döpelse-akt, angående inbjudning till Eidderskapet och Adeln att bevista Hans Kongl. Höghet Hertigens af Gottland: II. 370- — Angående slittet för utseende af deputerade dervid: 11.376, A. 377. E. Ecklesiastik-Departementet: se Riks-Statens Åttonde Hufvud-Titel. Ecklesiastika tjenstemäns enkor oell barn, angående afverkning och försäljning af skog från preste-boställen för beredande af medel till pensions-fonder för —: B. IV. 276, 489, A. 489.
Utskottet här nedan uti 2(hde punkten hemställt, angående indragning af skiftesoch odlings-låneu, de derför afsedda 80,000 r.dr må komma att öka fastighets-låne-rörelsen; samt tillstyrker, under förutsättning af bifall lill omförmalde hemställan, att ofvanberörde Usta moment af 177 §. må lyda som följer: 14:o Cirkulations-kapitalet mot inteckning i fast egendom bestämmes till en summa af 6,580,000 r:dr banko, deruti inberäknadt beloppet icke allenast af de från Banken utgifna, ännu oguldna lån, mot återbetalnings-skyldighet i silfver, hvilka följaktligen i mån, som de inflyta, till denna låne-fond ingå, utan äfven af den till skiftesoch odlings-lån afsatta fond 80,000 r:dr. Som Skiftesoch Odlings-lånefonden uteslutande bör komma egare af landsfastighet till godo, hemställes, att punkten litt. b. af 2:a momentet måtte undfå en sådan lydelse: 15:o Det bestämda cirkulations-kapitalet af 6,580,000 r:dr fördelas sålunda, att 5,730,000 r:dr hållas tillhanda för inteckningar i egendom å landet och 850,000 r:dr för inteckningar uti hus och jord i städerna utom Stockholm. Då någon ändring i bestämmelsen af det års taxeringsvärde, hvilket skall utgöra grunden för lånesummans belopp, icke synes vara erforderlig, torde åt punkten litt. c. af 2:a momentet böra gifvas denna uppställning: 16:o
Att erlägga i5 å 25 procent för Plymer, synnerligast strutpjådrar som icke i Sverige produceras, men dock äro ej allenast nog aflmånt brukade af det täcka könet, utan äfven anbefallde att nyttjas till Generals, Landshöfdinge, Presidents, StatsSecreterare och Hofuniformer; samt att belägga alla slags infattade pärlor med i5 å 20 procent, synes mig nästan innefatta ett påbud att tullförsnilla slikartade effecter, sora kunna utan minsta svårighet undandöljasj då deremot en nedsatt Tull till 5 å 5 procent, gjorde __ torde hända att im porteuren ej ansåg det löna mödan undansnilla Staten dess rättmätiga skårf. I allmänhet betraktadt, synes mig efFecter af hvad art sora hålst, hvilka med en mindre volumineuse omfattning förena ett större värde, böra med den låg/ta möjliga tull beläggas äfvensom jag tror att mindre tullförsnillning uppkom deraf att alla viner, utan undantag, frago vidkännas lika låg tull. Genom sådana nedsatta förtullningsprinciper skulle Staten vinna flerfaldigt mera, både med hänsigt till Statsintradernes ökande, och lagförbrytelsers undanrödjande. Dermedelst skul - Den £ Juli! t, mt le ock säkrast den af flere yttrade farhågan af en genom ett liberalare förtullningssystem tilltagande försnillning — förekornmas, som, åt* minstone troligen, i alla fall, blefve enda tånk bara försöket; och som skulle vinna en ökad garantie om strängare, mera åndamålsenlige och på intet sått evasiva straff för tuilförsnillaren stadgades; då, men ej förr, kunde man utan en billig harm och utan åsidosättande af mensklighetens kraf, se förbrytaren undergå sitt välförtjenta straff.
Majit i underdånighet anfördt, hurusom för vinnande af det med inrättandet här i riket af ett Farmaceutiskt institut afsedda ändamål vore nödigt, att för den praktiska undervisningen i Farmacien anskaffades ett laboratorium, hvaraf behofvet sedan lång tid gjordt sig gällande, men att det till Farmacenfiska institutet anslagna bidrag, 7,500 R:dr, som utgår af Staten och Apothekare-korpsen till hälften hvardera, befunnits otillräckligt för afhjelpande af denna brist; — i anledning hvaraf och då Societeten inköpt en vid Rörstrandsgatan Jtä. 20 belägen fastighet, hvilken saknande lämpliga byggnader för inrymmande af en läroanstalt, deremot innehölle en större byggnadsplats, hvarå, enligt vid sednaste Apothekaremöte fattadt beslut, såvidt erforderliga medel kunde emot låg ränta och inteckningssäkerhet erhållas, skulle komma att uppföras en byggnad för Farmaceutiska institutet, Direktionen i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit täcktes till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition derom, att Apothekare-societeten måtte af statsmedel undfå ett lån å 50,000 Ridr emot 3 procent årlig ränta och en procent årlig afbetalning å kapitalet, eller på andra vilkor, som Kongl. Majit kunde täckas i nåder föreslå, och hvilka icke öfverstege Societetens förmåga, för att å Societetens egendom i hörnet af Rörstrandsoch Stora Gråbergs-gatorna uppföra en byggnad i enlighet med ansökningen bifogad ritning, och tjenande att inrymma Farmaceutiska institutet. Öfver denna ansökan hade Kongl.
M e d sin man har hon sedan skapat detta A s k o v, dit landets egna söner o c h döttrar med stolthet kommit f ö r att inhämta hjärtats o c h tankens ökade bildning, o c h där främlingen känner, att det hos Danmarks folk finnes en storhet, den olyckan 18t&gt;4 icke nedslog, utan väckte. — Ack — sade fadern — männen, helst poeter, Sä underligt sig nu för tiden skicka. Han kanske föder dig med rim och meter, Och sådant skal! du äta, stackars flicka! Det nuvarande A s k o v består ej längre af två låga hus med ett enda gammalt askträd. Ute på den stora slätten ligger det nu som en o a s; de stora skolbyggnaderna med den lummiga, rika trädgården omgifvas rundt o m af smärre prydliga, i grönska inbäddade hus. Här b o de många lärarefamiljerna. Vidare finnes det b o - städer för alla slags handtverkarc, butiker, bokoch konsthandel, fotograf m. m. D e t hela är en stor, lifskraftig, af Danmarks folk hedrad o c h värnad institution. — Kanhända — yttrade en annan åter — Poeten för alt smaka hymens fröjder Pä Helikon palatset bygga låter, På sluttningen utaf Parnassens höjder. 1 dessa dagar samlas här i fru Schröders hem en stor skara män o c h kvinnor från hela norden f ö r att högtidlighålla minnet af den dag för 50 år sedan, då den vördnadsvärde biskop Grundtvig uttalade det ord, som tagit lefvande gestalt i nordens folkhögskola. — Ja — suckade en fru, en af de fromma — Hvem vet, hvar ni få bygga edert näste; I rosenkalkar kanske, som stå tomma; Men kanske ni befolka himlens Jäste. — Ack, kära flicka, hvilka rika skänker Skall man ej ge dig till ditt bröllopssmycke! Med, himlens blåa stjärnemantel tänker Jag daggpärlhalsband passar bra i stycke. — Serafers afund kommer du alt väcka, Ty att din skonhet fägna skall man marken Med mattor af jasmin och na? dus täcka Och låta näktergalen slå i parken. — En kyss din sälle man skall ge sin maka Och skall dig som en liten engel rosa.
På sätt Ulskottet föreslagit, har Borgare-ståndet beslutat, att bestämma införselstullen å äkta bokguld till 7 sk. och å oäkta bokguld samt boksilfver, äkta och oäkta, till 2 sk. lodet, äfvensom å mussiv-guld och mussiv-silfver till 12 sk per lod; hvaremot Ridderskapet och Adeln, Presteoch Bonde-stånden för dessa artiklar bibehållit gällande bestämmelser. Utskottet hemställer, att Borgare-ständet ville, med frånträdande af sitt sk i 1 ja k Liga beslut, instämma i de öfriga Ståndens; och torde i annan händelse omröstning böra anställas öfver följande propositioner: Guld. Silfver. 92 Bevillnings-Utskottets Memorial, iV;o 23. Gummi-ar; bicum. 158:0 Den, sorn, på sätt 3 Stånd beslutat, anser bestämmelserna i gällande taxa för bok-guld och boksilfver böra bibehållas, nemligen för bokguld, äkta, 8 sk. införselstull per bok, oell oäkta 5 sk. införselsafgift per bundt, och för boksilfver, äkta, 3 sk. 2 rst. införselstull per bok och oäkta 2 sk. 4 rst. enahanda afgift per bundt, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, bestämmes införselsafgiften å äkta bokguld till 7 sk. och å oäkta bokguld, samt äkta och oäkta boksilfver till 2 sk. lodet. 159:0 Den, som, i öfverensstämmelse med 3 Stånds beslut, vill att gällande införselsafgifter å mussiv-guld, 20 sk., och å mussiv-silfver, 14 sk., per lod, skola förblifva oförändrade, röstar Ja ; den, det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, nedsättas dessa afgifter å nämnde artiklar till 12 sk. lodet.
Stals-Utffottet.. Jemte den ödmjuka Preposition: att de twännr Löner som af Hans Kongl. Maj:t är 1792 tilldeltes Hennes Msj:t Enke-Drottningens Hofstat, mätte fortfara att ifrän Stats-Werket utgä. Försedd med wcderbörligt widimerad afdrift as HcEs Kongl. Maj.t Enke-Drottmn genö - Den 8Z Augusti. 10g gens Heyraths-Contract, stall jag bifoga densamma till detta Memorial pä det att granskningen af detta ämne mätte blifwa sä mycket fullkomligare. Begärdes pä bordet. Herr Lkrensl-un, Lamuel, uppläste följande ödmjukaste Memorial: Efter sist förslutne Riksmöte, är en Pcsionaire pä Riksgälds-Contoirets Stat, Hof-Jägmästaren Friherre Ittegric Oriperi8tjsru:i>>Enka, Fru liva ttovi8a ttkostubbo, under den 2 Maji innewaranye är genom döden afgängen. — Hennes pension 166 R:dr Z2 den hon bade ätnjutit sedan är 1804, ägde följande grundorsaker, nemligen: att oStamfadren i Mannens slägt, Rlkskammar-Rädet ^oel 6ripen8st6rnÄ, den förmögnaste af cnff-lte män pä sin tid, uppoffrade titt Rikets fyrswar,. under början af Konung l< tt den Xttx Regeringstid, assa sina tillgängar, deraf han stek sjelf stuta listret i fattigdom:
Rättigheten till handtverkeriens idkande på landet, skall likväl alltid vara förenad med burskap i närmaste stad; och må, i fall ej sökanden redan innehafver mästerskap å det handtverk, sorn han å landet vill utöfva, en sådan frihet ej knuna förvärfvas, annorlunda ån i den ordning , sorn för mästerskaps vinnande i allmänhet år löreskrifven. Enär antingen någon söker burskap i stad för att å landet drifva handtverk, eller Mästare, hvilken i stad redan vunnit Borgaretått, åslundar att till landet flytta sin verkstad, bor ansökningen pröfvas af Magistraten, samt, i händelse af missnöje med dess beslut, hos Kongl.1 Maj:ts befallningshafvande, och sluteligen genom underdånige besvär hos Kongl, Maj:t, fullföljas. En hvar å landet sålunda bosatt Mästare vare det fritt och öppet, att antingen deltaga i val och alla öfrige rättigheter, som stådernes Borgerskap tillhora och med burskap i allmänhet åro förenade, likväl med vilkor, att utan särskild kallelse, sjelfmant vid dylika frågors förehafvande sig inställa, eller ock, att utan ett sliks deltagande endast såsom Borgare i staden handtverket å landet utöfva, hvilket bor af ho - 84 LagUtskotttts Bethnktindtn. oom bestämdt uppgifvas, då han om tillstånd till verkstadens upprättande sig anmäler; varande han i förra fallet pligtig att uppfylla alla med burskap och borgarerätt åtföljande förbindelser utan undantag, men i det senare icke underkastad andre skyldigheter i anseende till staden, än utgörandet af de utskylder till samma stad, som honom, i egenskap af Borgare, kunna påföras. I öfrigt skall honom vara tillåtet, att med lika rättighet och under enahanda vilkor, som i afseende på Mästare och Borgare i allmänhet äro uti denna författning stadgade, lärlingar inoch utskrifva, samt vid handtverkets bedrifvande sig begagna af gesäller och andre arbetare af bägge könen.
Mdderskas pets och Adelns plenum den 2 April igro. S. D. Föredrogs ä nho och bifölls Stats - Utskottets den 29 Mars p§ bordet lagda Memorial - i anledning af Kongl. Majus Nädiga proposition angående NäntesbetalNingen ä de Patriotiska länen m. m. Hwarom de öfrige Rcspective StäNden genom Utdrag af Protokollet wänlig del skulle erhälla. Vr supiL. Utdrag af Protokollet hällit i Högloft. Ridderskäpets och Adelns Plenum den 2 April igro. S. D. Föredrogs ä Nyo och bifölls Stats - UtskottetS den zi Mars pä bordet lagda Memorial, rörande dispositionen af Flyinge och Dalby Kongsgärdar till Hof-Stall rnastaren Grefwe kröllcb intill nasta Lagtima Riksdag, åmot en Arrende-summa af Rd. ärligen; hwarom r de Den Z April. de öfrige Respective Standen, gerbom Utdrag af Protokollet wänligen stulle underrattas, Or Lapis. Utdrag af Protokollet hällit r Högloft. Nidderstapcts och Adelns Plenum den 2 April igro. S. D. FöredrogZ och bifölls Banko»Utskottets McKrorial af den r sistlcdne April, innehällande Utstottets utlätande öfwer de anmärkningar, som tvid desi Betänkande, r anledning af Konungens NZdiga proposition rörande medel till Jernhandteringens uprätthallande, hos Högloft. Ridderstapet och Adeln blifwit gjorde: Och stulle de öfrige Respective Ständett genom Utdrag af Protokollet härom »vänligen underrättas. Ot suxis. Utdrag af Protokollet hällit i Högloft. Ridderstapets och Adelns Plenum den 2 April 1810. S. D. Beflöt Högloft. Ridderstapet och Adeln att »vänligen anmoda Lct Högw.
Men Utskottet har icke tvekat antaga, att nämnde Riks-Stånd villigt skall bifalla förslagen i denna del, enär ifrågavarande privilegium, som hvarken medför någon nytta eller utmärkelse för en på obestånd kommen frälseman, deremot ofta är synnerligt hindersamt för många af dem, med hvilka en frälseman står i affärsförhållanden, och bland hvilka särskildt må nämnas hans tjenstehjon, hvilka hafva lönefordringar i konkursen att bevaka. I Norge tillhöra ock de derstädes ännu qvarlefvande frälsemäns konkurser Under-rätts handläggning, hvaremot åtskilliga andra desse frälsemän rörande mål fortfarande, liksom hos oss, upptagas omedelbart af Öfver-rätt. Under förutsättning således af Ridderskapet och Adelns bifall till förslagen i förevarande hänseende, får Utskottet vördsamt hemställa, det måtte Rikets Ständer för sin del besluta utfärdande af följande författningar: l:o en så lydande Konkurs-Lag. Med upphäfvande af 1 till och med 6 Kapitlen i Konkurs-Lagen den 12 Mars 1830 och de särskilda rörande konkursmål utfärdade Författningar, hvilka ej här nedan i 83 och 93 §§ särskilt äro undantagna, samt med ändring af 8 Kap 2 § 8 mom. och 12 Kap. 6 § Rättegångs-Balken i hvad dessa lagrum afse konkursoch urarfvamål, förordnas som följer: 1 KAP. Ilin egendoms afträdande till konkurs. § 1- Vill någon afträda egendom till konkurs; gifve ansökning derom in till UnderRätten i den stad, eller, å landet, till Domaren i den ort, der gäldenär bör inför Domstol svara i tvistemål, som angå gäld i allmänhet.