Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den föi' frågans närmare utredning och afgifvandet af förslag i ämnet serskildt ti lisa LLe kommittés betänkande innehöll hufvudsakligen: att iåtsmans-beklädnaden, i sitt nuvarande skick, ej är fullt ändamålsenlig; att det är en vinst för roteliållarne att slippa bestyret med anskaffningen deraf; att, enligt korn mitteradies åsigt, bålsmans-beklädnadens öfvertagande af kronan måste ske allmänt för hela båtsmanshållel; samt att, om ett sådant allmänt öfverlagande icke kunde till vägabringas, något öfverlagande för serskilda län, eller kompagnier, eller rotar, ej borde ega rum, utan i sådant fall samtlige rustoch rotehållare, hädanefter som hittills, sjelfve bekläda sina båtsmän; att, i öfverensstämmelse med dessa åsigter, kommitterade i underdånighet föreslogo, att Kongl. Majit och kronan må öfvertaga beklädnadsbestyret, utom hvad beträffar kappsäck, skjortor, strumpor och skor, hvilka persedlar fortfarande borde af roteliållarne lemnäs båtsmännen in natura; att den beklädnad, som kronan skulle bestå, bör vara bättre än den nu varande och lika i hela båtsmanshållel; alt beklädnaden bör begagnas viss tid såsom paradbeklädnad vid stationen och till sjös samt viss tid såsom släpbeklädnad, så väl under uppfordring som i landsorten, hvarefter den är båtsmannens tillhörighet och af honom nyttjas till arbetskläder; att rustoch rotehållare ej böra besväras med beklädnadens förvarande i rotekistan; att rust-och rotehållare till kronan erlägga en kontant ersättning i fredstid, svarande emot \ delar af nuvarande beklädnadskostnad efler medium af 10 års markegång i hvarje län; men i krigstid full ersättning efter markegång samt att ett åiligt statsbidrag af omkring 28,000 r:dr, förslagsanslag, för ändamålets vinnande dessutom erfordrades; framställande kommitterade i öfrigt det förslag, att om sistnämnde summa af Rikets Ständer icke beviljades, ett mindre belopj) af 10,000 r:dr om året måtte anvisas, till anskaffande af paradkläder, i hvilket fall dock rustoch rotehållare fortfarande komma att bekläda sina båtsmän. 15 Enligt Statsrådets underdåniga tillstyrkan, läcktes Kongl. Maj:t i auder bifalla, att forrbemälde korn mi lierades förslag, hvilket af Kongl. Maj:t i hufvudsaklig del gillades, må till rikets nästsammanträdande Ständer öfverllemnas, med til 1- kännagifvande uli nådig skrifvelse, det Kongl. Makt vill i nåder bifalla Rikets Ständers underdåniga förslag om båtsmansbeklädnadens öfvertagande af kronan, i full rustoch rotehållare framgent erlägga fyra femtedelar af kostnaden för de af nuvarande persedlar,
Ständer numera uplarit til KonglMaj:t rättigheten at emellan denna och nästa Riksdag, efter sig företeende omständigheter, fran en lil annan ^rticle jemnka och förflytta Sjö-Tullen, torde Winer i allmänhet snarast derwid böra komma i fråga, ar anses med högre Tull til motswarande fyllnad för de minskningar i Tullen, Kongl. Maj:t kan a andre Hrtislar pröfwa skälig? och nödige. Sä Den 22 Mars. 9l§ Sa wäl utgäende som inkommande Sjö» TullsIsxLu rorve Med de sörm af Kongl. Maj:r deri fastställde förändringar och dem som Riksens Högloft. Ständer nu under denne Riksdag beskuriti alla öfrige delar fa anses wara stadfästad, ej mindre än de genom särskildta Författningar päbjudne afgifter under namn af Licent-Tull» förhöjning, af Convoy-. afgift m. m., hwarwid sikwäl dett rättelse lärer böra ske, M den förhöjning ä wiste ^rticlar, som, efter Kongl. Majus Nådiga Förordnanden under sistledne Maji och September mannder, förut endast tiifallit Fattigwarden i Stockholm och Götheborg, ma ifrån och Med nästa ars början upbärcls och anwändas i hwarje StapelStad til dest fattige, sä framt nägon ordemelig anstalt til deras försörjande der finnes widtagen. Vördsammeligen hemställes dock detta allt til Riksens Högloft. Ständers närmare granskning och egna afgörande. Stockholm den 21 Mars I8IO. Pa Högloft. Nidderffapets Pä Högwördige Praoch Adelns Ledamöters ste-Ständets Ledamö wägnar ters wägnar äacol) Ds la (rsräis. l^/l. LtenliLmmar. Pä Wallofl. BorgarePä -Hederwärda BonStänders Ledamöters de»Ständets Ledamö wägnar ters wägnar krsäm» ksbr Olsson. L. O. Ingman. La - 9i6 Den 22 Mars.
Man är den högste em betsmannen i Riket och den främste personen i Konungens råd. Ilan har den talrika domarecorpsen sig lindel lydande, utom det att hvarje civil embetsman lian sägas slå iner eller mindre i beröring med just.staten. Jag tillstyrker således för honom 11,000 r:dr, eller såsom Hr Gyllenhaal föreslagit, 12,000 rtdr, då våningen derunder innebegripes. Han får i alla fall knappt hälften så stor inkomst som Norrske Statsministern härstädes redan åtnjuter. Ett Statsråd i Norrige har Booo species i lön, hvilket, efter den förra beräkningen gör 7000 rtdr btco. Den Statsrådsledamot, som vistas bär, har derföre ett tillägg af 698 species, som tillsammans med de 3ooo utgör 8,628 r:dr 32 sk. Sv. b:co, utom fri boning och möbler. Jag tillstyrker att, tili någorlunda likhet dermed, våra föredragande Statsråd måtte få 8000 r:dr i lön, och 1000 i hyresersältning, då Den 8 A p ril c. m. boställe icke kan anvisas. Förde controllerande Statsråden, som icke hafva någon föredragning, vill jag tillstyrka 7000 r:dr i lön, utom 1000 r:dr i hyresersättning, eller 1000 r:dr mindre belopp än de föredragande skulle komma alt erhålla, emedan de hafva mindre behof, än desse, alt representera. Men detär alltid äfventyrligt att göra skilnaden mellan föredragande och de controllerande alltför stor. Meningen med de sednare skulle väl vara att i Statsrådet motsvara hvad Allm. Beredningen bort vara. Det är naturligt, på sätt en talare här anfört, alt de som blefve controllerande Statsråd, lämpligast vore sådane, som icke längre orkade alt vara föredragande, men hvilka, genom deras under en lång tjensteutöfning' förvärfvade erfarenhet och kunskaper, kunde tjena till rättelse och ledning för de yng-" re.
Så vände hon sig om helt sakta, allt jemt med detta leende – gick bort till soffan och dröjde ett ögonblick i bortvänd ställning, medan hon tryckte näsduken mot sitt ansigte. Men der fans icke längre några tårar. Det var endast en glädje hon ville dölja. Hon njöt af hans brutalitet. Det var som om den gifvit tillbaka hvad hon förlorat: de bortrunna åren, det forna jaget, – allt! Hon – den i hemmet allherskande – den uttråkade, blaserade, hon, som med en smekning kunde köpa allt hvad pengar förmå skänka, och om af omgifningen åtlyddes för kost och lön, hon stod nu och njöt af att bli åthutad som en hund; så stor är makten af det som är nytt. Men det var icke blott det nya, det var någonting ännu mer: det var också det gamla. Det var minnena, hågkomsten, – det, som hon saknat så bittert – det var ungdomen, lifvet friheten: – allt detta, som hon sålt för pengar, allt detta som icke ledes och beräknas, utan kommer af sig sjelft. Det var friskheten af att känna en annans vilja mot sin egen, icke med tvånget att böja sig, utan med friheten att brottas. Hon var hvarken den rika frun, som skulle åtlydas, derför att hon betalte, eller den unga qvinnan, som fick fordra, derför att hon kunde bevilja. Hon var helt enkelt kusinen, som måste underkasta sig eller strida för sin rätt – alldeles som förr i verlden. Hon kunde jublat högt, – och ändå låg fadern sjuk derinne! Men hon kände sig trygg nu: Richard var ju der. Hennes egen gamle tvärvigg! Hon kunde gråtit i glädje. Det fans icke rum för någon annan känsla. Han stod och såg på henne. Hon stödde sig med venstra handen på soffans karm, så att kroppen fick en lutning och axeln höjde sig. Ryggen var lätt tillbakasvängd, hvarigenom midjans vekhet föll än mer i ögonen, och den mörkbruna, tätt åtslutande polonäsen framhöll med sitt tjocka ylle höfternas fasta form. Det fans i denna figur en liniernas renhet, som måste ådraga sig uppmärksamhet. Den unge läkaren beundrade också, men endast som fackman.
Utaf allmänna undsättningsmedlen hafva till behöfvande inom detta län utanordnats: efter 1845 års missväxt, mot återbetalningsskyldighet rdr 30,000: och utan dito „ 5,000: 35,000: efter 1846 års missväxt mot dito. rdr 60,000: och utan dito . „ 254: 60,254 samt efter 1847 års skörd med dito 3 711 tillsammans rdr 98,965 Varande häraf återbetaldt ett belopp af rdr 35,760. 11. 3. och skall den återstående lånesumman „ 57,950: 36. 9. till största delen liqvideras vid uppbördsstämmorna för sistlidet och innevarande år samt det öfriga jemte uppbörden för nästa år. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 102. 27 Till understöd för arbetsföretag inom Kalmar län äro från Riksgälds-kontoret utbetalda r:dr 21,683: hvaraf såsom lån r:dr 4,733: Genom oftanämnda undsättnings-kommilté hafva Kalmar läns nödställda invånare af de insamlade gåfvomedlen erhållit . ... 2,300: Blekinge Län: För undsättningar inom detta län efter 1846 års missväxt äro af allmänna medel utanordnade: mot återbetalningsskyldighet . r:dr 49,000: och utan dito : , . )f 1,000: tillsammans r:dr 50,000: deraf redan återbetalts r:dr 13,802:45. 4. Det öfriga af lånesumman, eller . „ 35,197:. 2. 8. skall erläggas vid uppbördsstämmorna för nästlidet och innevarande års utskylder.
Det är således klart, att örn den svårighet, som hittills lågt hinder i vägen för flottning i elfven, undanrödjes, så skall dea ymnigare afsätlningen af skogspi oducter verka till allmogens förkofran och uppkomst. Jag framhärdar i min anhållan om propos. till bifall å hvad Konungen begärt för slussanläggningarna vid Dejefors och Forshaga. Frih. Sprengtporten: Jag behöfver icke nämna, att, om hos mig eller StatsUtsk. kunnat uppstå den öfvertygelsen att Uddeholms bolag skulle hafva den största fördelen of ifrågavar. canalanläggning, som ägde förmåga att bekosta och verkställa detta företag utan allt statsbidrag, under sådana förhållanden icke något tillstyrkande kunnat äga rum med afseende å den aldraminsta summa för detta ändamål; men hvad som hos mig åtminstone verkat emot en sådan öfvertygelse, eller alt bolaget skulle äga en sådan förmåga, liar varit den omständigheten, att det under 3 å 4 ®r stått detta bolag öppet att kunna realisera sin föresats, emedan Konungen långt före detta, med de tillgångar sorn Sländerne ställt till Konungens disposition, oclrojernt företaget. Då bolaget icke, när medel varit anvisade, fullföljt sin föresats, så befarar jag att detta än mindre kommer att ske, då medel icke anvisas. De upplysningar, som Gr.
Ja och Nej, blef förnyad propos. till bifall derå besvarad med starka Ja jemte åtskilliga Nej, hvarpå Ilr Gr. o. Landtm, förklarade det han ansåg Ja härvid hafva varit öfvervägande. Utskis öfrige i denna punkt afgifne yttranden, hvilka hvarför sig förekommo, blefvo af R. o. Ad. bifallne. 30:de punkten, ang:de § 90; hvarjemte förekom Dtskis förslag till redaction af denna §. Utskis förslag bifölls. Den 1 April f. m. Sii 3l:sta punkten, ang-.dc § 109. Denna punkt bifölls. 32:dra punkten, ung:dc § 114; hvarjemte förekom Utslcs förslag till reilaction af denna §; och 33:dje punkten, anr/:de § 118; hvarjemte förekom Dtsk:s förslag till redaction af denna §. Utsk:s förslag b i fö 11 os. 34:de punkten, ang:de §119; hvarjemte förekom Utslcs förslag lill redaction af denna g. Frih. Cederström: Jag godkänner alldeles icke Utslcs åsigt, att den nu föreskrifna eden skall utbytas mot en förmaning af ordfönn i TaxeringsKomitéerna till dessas ledamöter, att iakttaga hvad deras frid tillhörer. En värd motionär har vid denna Riksdag föreslagit borttagande af edgång före bevillnings-taxeringen, till undvikande af s. k. »samvetsträngsel» och »menederi.» Enl. min åsigt äro rymliga samveten långt skadligare än de trånga, ilan kan visserligen säga, att en rättskaffens man handlar såsom han bör äfven utan afläggande af någon ed; men, mine Hrr! vi hafva likväl i lifvets vigtigaste förhållanden på goda skäl bibehållit edgång: vi svärja derpå, att med lif och blod försvara Konung och fosterland; vid vigseln lofvar man sin äkta maka trohet och kärlek; inför domstol lofvar man edligen, att vittna hvad man vet rätt och sannt vara.
Koppar-Hamrar Glasbruk Pappersbruk Tegelbruk Alunverk Oljeslagerier Garfverier Färgerier Klädes-Fabrik ! ! ! i Kalkugnar j Qvarnstensbrott ..’ Brunstensbrott Slipstensbrott \ \ | Ättiks-Fabrik Diverse personer, som ej höra till viss näring . Miiitär-Staternas Löne-bevillningar, som uppbäras föregående Kronoparken Tiweden, 1,031 Tunni. 16 Kapp!., Sundsmarken, 450 Tun 548 Tunni. 8 Kappl., Vestra Kinneskogen, 1,122 Tunni. 19 Kappl., Öst.- o* K i K|jftam°en 479 Tunni. 25 Kappl., Ledsjömo, 388 Tunni. 13 Kappl., Stenåsen 535 Tunni 23 Kapp)., Rådaas, 415- Tunni. 5 Kappl., Furubacka, 1,011 Tunni. 27 Kappl., Mösseberg, 1,016 _un. > Edsmären, 2,475 Tunni, och Kongslena Asar 207 Tunni. 13 Kappl Allmänningar; östra Stöpen, 1,573 Tunni., Mösseberg, 855 Tunni. 23 Kappl., Gryten, 1,578 Tunni 16 Kappl., Rolken, 1,983 Tunni., Hökensås, 9,613 Tunni. 26 Kappl. och Vestra Stöpen 150 Tunni tan mantal, som ej äro uti något ändig äganderät slag, som ej under något Hemmans ränta är id Regementerne, och ej äro upptagne i något af de nnl. 28 Kappl., Wahraskogen Östra Kinneskogen, 3,757 Tunni Hemmantal-, Förmedladt. Mantal. Oförmedladt. Mantal. Sl,028] | Hafre. Blandsäd. j Arter. Potates. 1 — Hästar. Oxar. Kor .. 1 Ungboskap.
Friherre Silfverskjöld: Friherre af Nordin har redan vederlagt Herr Hjertås yttrande, att det ifrågavarande sättet att anskaffa hästar för Artilleriets behof skulle vara det dyraste. Jag anhåller dock, att med en ziffer-uppstälining få fortsätta denna vederläggning. "Vid Svea ArtilleriRegemente kostar nemligen en bäst, enligt den beräkning StatsUtskottet följt, i fouragering no: — remontering 20: —• — skoning 6: —• — medicamenter . 1: lysning i stallen 3: 24.— Summa R:dr 140:24.—■ En Rusthållarhäst kostar 7-! tunnor spannmål, som, förvandlade i penningar efter 5•§■ R:dr tunnan, göra 4° R:dr; om härtill Rigges underhållskostnaden för 6 veckor, hvilken uppgår till omkring r3R:dr, blir Kronans hela kostnad för en sådan häst 53 R:dr. En besparing af 87 R:dr för hvarje bäst uppstår således derigenom, att de på ifrågavarande sätt anskaffas. 266 D cm) 7 O c I o b e r e. m. Herr Hjerta: Den framställning Friherre Silfverskjöld nu gjort, bevisar, att man icke följer någon proportions-calcul, då man organiserar vid Artilleriet, ty då Artillerihästen under fredstid endast underhålles för truppens öfning, måste väl en häst, som kan begagnas i' 12 månader, skola kosta mera än den, som blott begagnas i en månad. Friherre Silfverskjöld: Skillnaden emellan behofvet af hästar för Artilleriet, sommaroch vintertid, består deri, alt de under sednare tiden endast begagnas till enskilt ridning, då de deremot om sommaren äfven behöfvas till batteri-exercis. Uppå derefter gjord proposition blef ip:de Punkten af Ridderskapet och Adelli bifallen. Emot detta beslut reserverade sig Friherre Anckar swärd Herr Hjerta och Grefve Horn, 2o:de Punkten, Fourageringen för Färfva de Cavalleriets och Artilleriets hästar.
Faderns arbetsrum låg rakt under hennes kammare. Var det han, som gick så oroligt halfva natten? Innan Rakel släckte ljuset, hade hon tagit fram friherrinnans bref för att läsa det ännu en gång, men hon betänkte sig, ref det i bitar och kastade det i kakelugnen. Men hon mindes hvart ord i det, och hon läste upp det för sig sjelf den ena gången efter den andra, medan hon låg i mörkret och lyssnade till de aldrig hvilande stegen der under henne. »Bara dessa åtta dagar vore förbi!» tänkte hon. »Sedan skall det väl bli bättre.» Då hon kom ned nästa morgon, bad fadern henne komma in i hans rum. Han såg så allvarlig ut, att hon blef alldeles förskräckt och följde honom med klappande hjerta. »Min flicka», sade han, då han stängt dörren efter sig och åter började gå fram och tillbaka på golfvet. »Jag har tänkt på dig i natt, jag har bedt Gud om råd, och jag vet nu, att du skall resa. Ja, skrif till din väninna, att du följer med.» Rakel stod mållös. Hon hade knäppt ihop händerna och såg spändt, förskräckt på sin far. »Det är, som jag säger», fortfor han. »Du skall resa. Du blir aldrig lycklig här — här hos oss.» Han tog ett par starka bloss ur pipan för att få rösten lugn. »Och man har inte lof att taga sina barns lycka ifrån dem för sin egen skull.» »Men, far, jag håller så mycket af er», sade Rakel, som ännu stod med hopknäppta händer och såg ut som en förbryterska. »Jag vet det, — jag vet det, mitt barn», sade presten och lade sin hand hårdt på hennes skuldra. »Men du tycker mera om att måla.» Rakel svarade icke. Hon slog ned ögonen och mumlade sakta något, som hon sjelf icke visste hvad det var. »Du skall resa», sade fadern, »och så skall du riktigt arbeta, riktigt på allvar, ty, ser du, nu skall det bli allvar.» »Du menar, far ?» »Jag menar, att det nu skall bli ditt lifs arbete att måla; får du någon tid öfver, — så — så — tror jag, att du ger den åt oss.»
N:o 15. liibeller, lika me<l Dupliker. MorgongåfvoBref, lika med FideiCommiss-bref. Mäsiare-Bref, i Skrän och Manufacturier: I Stockholm och Götheborg samt första Classens Städer . R:dr 2: ■— Andra och Tredje Classens Städer .. R:dr 1: — Fjerde och Femte d:o , 32 sk, Protester, lika med Dupliker. Protocolls-TJtdrag lika med DomboksUtdrag. Repliker, lika med Dupliker. Reverser, se Skuldebref. Rägä ngs-Bevis, eller Berättelse öfver deras uppgående eller upprättande, se Berättelse. Räkningar, godkände eller accepterade, lika med Skuldebref. Oaccepterade, lika med enskilde personers bref i handel och vandel , samt undfångne qvittencer öfver erlagd betalning , förses med Charta, då de till Executorer och Domare ingifvas, och då endast såsom Bilagor, efter hvad derom ofvan stadgadt är. Skrifter , som ingifvas eller utfärdas vid Handelsoch Handtverks-; Bil. till Bevilln. Utskot. Betänk. 69 samt andra sammankomster, der Magistratsperson är närvarande 5 sk. Skuldebref, hvaribland äfven lån för Officers-Accorder, löpande sedlar, godkände eller protesterade assignationer, de må innehafvasaf enskilde personer eller publike verk, böra, då de för Domare och .Executor uppvisas , föises med stämpladt Papper, i följande Pt0- gress'on; Från och med 2 5 R:dr till och med 50 B:dr .. S sk. Deröfver för hvarje fulla 25 R;dr 3 sa linder 2 5R:dr frie, utom då de i Concurser företes, hvarvid de förses med stämpladt Papper, som vanliga Bilagor. Slägtskaps-Bevis ... 4 sk.
fraiiil Mgga dcss i.i~iicli&amp;ll. Af de rcccnsioiicr af de feni sidb berSttelseriin ur Gösta Berl.iiigs altgiil, soni kominit innder \ %ra ögon, l-hvisa vi hffr till dem, doin iiro i mer eller mindre 1u5n vii.gIcdniide, niidigen dem i Stooklioliiis Dagblad? Aftonbladet och Nya Dagligt Allell: mh, s m i t Svensk tidsluift och Nordisk tidskriit. Af dessa recensioiier Mr den sistiifirnda,? ; E dr Emil Lanrsoii, den utförligaste och vittnar 0111 det djupaste fösstfiendet af f ö r f m sl~nDplyme. Alla röja dc samma vamm intresse för deu u y i littersra företeelseii,.luci-i. alla bep8 de sanima. misstag genom a t t 1~etr: ikta de fem historiarna soiii ett s: iiuiiiaiiliiingrbiide Iielt. Dcrc / 71y. l a. hon helst och lgttast pA - hexameter, och dar saknades aldrig stil. I flera ar skref hon och skref om prosaskisser ocli skildringar, bl. a. Gösta ~ e r l i n g s mycket omtalade färd undan vargarna, inen stilen var och förblef lika knagglig. Slutligen fick hon en ingifvelse, tänkte sig de former 11011 brnkat för sina poetiska alster, bröt sönder livad som diiraf var henne i vägen, skref sh efter sin sjalfbildade stilistik en Iiel natt, läste in det s k r i h k i en lada, tog fram det först efter H minader och fann da, a t t hon verkligen lyckats a t t skapa sin egen stil för sitt eget stoff. » Och hvilket stoff: &gt;! utropa]: man.
FahPcranfz &amp; Con: C. BBbtk-Holmberg, Kampen fiir och elnot negerslafveriet. - G. af Geijerstaw, Mina pojkar. Fosterlandsstiftelsells f6rlagsexpedition: E. Rcers, Hornfit. - E. Schrill, Frkn Rysslmds stepper. - A. Rosdit, Smftplock i t barnen. - H. K., Ur svenska folklifvet, h. S., Barnens bilderbok, h. - Vilda djur i sitt hemland. - TTr djurvblden. - Pb iingen. - Solskeasdngar. - Smb taflor for sinbtt folk. - Under ferierna. - &amp; I. Roos, Zelofhads dottrar. - Karin Holm. - E. Leslie, Strid och seger. - E. Promnel, VBra hogtider. - Q. B., TJr sjiilarnes lif. - K G-. Wa,gnerm, Den kristna kvinnans stillning och uppgift. - Trohet i tjenandet och trohetens lon. - J. Spyri, I siiker v k d. - Nybssiingen. - Josef, som rille bli mekanilrer. Evy, Lilla Ingrid och hennes indiska vlin. - A. Lzmdberg, nDet bRsta af allta. - Korn At itmb fiiglar, 31 irg. Tarde ljus. - Gainla skolkainrater och deras oden. - Galerslafren. - Baronen oeh d l - gossen. - Pastorns Hanna. E. Fritze: Tawte Cissy, Drijmsagor och beriittelser. W. u. How, FrAn Magdeburgs forstoring in. rn. - R. Jfidehotlat1t7, Det gamla slottet. TI '. Elmslie, Lavenders prestghd. j Specialitet: DamportrBtter. Sjukskoterskor inecl gocla betyg tifver genomgA~~gna laroknrser uch.
Statsoch Banco-Utskotten , till Stats-Utskottet remitterade; så aflemnades jemväl ofvanberörde motion till Stats-Utskottet, för att tagas under öfvervägande enär fråga uppstod, att till Rikets Ständer afgifva förslag, rörande disposition af den del utaf den reserverade Banco-vinsten, sorn, jemnlikt Rikets Ständers beslut, borde till allmänt nyttiga ändamål disponeras. Sedermera och efter det Stats-Utskottet, som , af Rikets Ständer erhöll uppdrag att afgifva förslag, i afseende på användandet utaf sistornförmähie del af den reserverade Bänto-vinsten, ett sådant uppdrag fullgjort, har B*neo-Ul slottets Tillåtande, N.-o 1j3. 3 Stats-Utskottet, utan alt ingå i pröfning af Herr Rosenblads här förut upptagna molion, densamma till Banco-Utskottet återställt. Efter det Utskottet sålunda redogjort för orsaken, hvarföre Utskottet tillförene sig yttrat öfver merberörde motion, får Utskottet tillkännagifva, att som den del af Banco-vinsten eller En million R:dr, hvilken Rikets Ständer förklarat böra för Banken reserveras, icke kan användas till de föremål, som uti Herr Rosenblads molion afses, finner Utskottet sig, utan att ingå i närmare pröfning af sjelfva hufvudsaken, böra afstyrka bifall till samma motion. Stockholm den 26 April 184 r. N:o 173. Ank. till Exp. Utsk. d. 28 April i84r, kl. 10 f. na.
Skolorna med 2:ne classer äro egentligen rättande skulle komma att medföra någon ny Lunds stift. Götheborgs stift. Calmar stift. Stockholms ? stad. de, hvilkas inutgift; men då på 10 ställen redan finnas skolor, hvardera med på stat uppförda 2:ne lärare, och en sådan lärare linnes i Borgholm , samt de öfriga städernas pedagogier hafva indelt kronotionde lill ett sammanlagdt belopp af 565 tunnor, synes berörde nya utgift ej kunna blifva mycket betydlig. Skulle mina ofvan uttalade åsigter, i en för den allmänna upplysningen högst vigtig fråga, lyckas alt vinna R. St:s bifall, hemställer jag, att hos K. M. und. anhållan af R. St. må göras, att dessa åsigter måtte tagas i nåd. öfvervägande, när, enligt hvad i nåd. propos. om statsverkets tillstånd och behof blifvit antydt, löneförhöjningsoch organisationsfrågor i allmänhet rör-.de elementarläroverken framdeles komma att, i ett sammanhang, af K. M. till nåd. pröfning företagas. Om remiss till R. H. St:s Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. å denna motion, anhåller jag i ödmjukhet. Begärdes på bordet. Den 20 Augusti. 315 Gr. Lewenhaupt, Patrik Adolph, anförde skriftligen: Da det, ty värr, visar sig, alt man lill bevarande af enskilda fordringar, äfvensom alt uppbördsman, till bevarande af Kronans raft, allt för ofia måste söka qvarstad uti gäldenärs egendom, men då det tillika ej är sällsynt, att denna med qvarstad belagda egendom förskingras och ej kommer fordringsägare lill godo, vore nödigt att författningen härom erhölle någon skärpning och rättelse. Till bevarande af med qvarstad belagd egendom äger man väl att sätta den i tredje mans vård, men denna åtgärd är, särdeles på landet, ofta omöjlig, föranleder till chicaner, kostnader och uppträden, hvarjemte detta stadgande ofta blottställer execulorer, hvilka, med bästa vilja, icke alltid kunna häruti efterkomma lagens föreskrift.