Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
»Ja, den kaggen får allt Lunngren tull in sjôl,» sa far min, »Mä tock fårkött vell ja han nô te skaff,» sa’n. Men senna va dä ett steken å fräsen därinn i köke, satt far min feck kvalm, når’n tänkt på hva dä va di stekt. Å når tia kom, att meddan skull bli, va dä ett sôl å kakkalorum därôpp, sa far min, satt han kunn hör att frimureran hadd’et bra. Där satt förståss all diss stor maktkannibalan å slök issä den en välgödd barnongen ätter den are å bälj issä all den sur svafvelsyra å ammoniaken. Tocken geck dä te när frimureran fôr i vala. Hvalls dä nu kan var, vet int ja. Studentjakta. Studentan va i trakta når jäntan va i vall, studentan va på jakta, dä vren å dä small. Dä flisa sönner tôppan, där skôta sköt blindt, di uvôrne krôppan sköt skackt å sköt vindt. Å ôrran å tjädran, sôm mälla träa flög, slapp unna, fast fjädran, kom ner sôm en snög. Men tackan å kalfvan di va i stora nö, di ôrk int stå för salfvan, di feck en blodi dö. Å varst di stackers jäntan geck krigerfala ôt, når di åttå studentan feck kälekens skôt. Di satt å töt i backan, når jakta va förbi, ôt kalfvan å ôt tackan å allt di sjôl feck li. Feck li så tongt tå kälek, sôm feck så dålitt slut, å all den nö å smälek, studentan hadd bredt ut. Melangtäras intåg i Kallsta. Melangtära får se Kallsta. Se Kallsta, se Kallsta, se Kallsta sta! Guda! Hurra! Se sola, se sola i Kallsta store sta! Se högt skiner Kallstas domkörktorn
En del af dessa åtgärder kominer att synas uti de Acter och Handlingar, som skola till Riksens Ständer öfverlemnas. Således vill Kongl. Majit låta tillställa Riksens Ständer så väl de, i anledning af frågan om Rente-persedlarnes förändring och Räkenskapernas förkortande, ifrån Fandshöfdingarne inkomna Utlåtanden och Förslag, hvilka utvisa Resultatet af de åtgärder, som häruti blifvit vidtagne, som öfver de åtskilliga uppgifter örn Bränvins pannornas antal och innehåll, hvilka blifvit infordrade och kunna tjena till upplysning vid Bränvins-Beskattningen. I följe af Riksens Ständers önskan, att Co-' mitéer skulle nedsattas, dels till Tull-Författnin» garnes öfverseende och till utarbetande af en ny Sjötulls-Taxa, dels till att afgifva Förslag till en fullkomligare reglering och bestämmande af Närings friheten i Riket, äro redan i September och December månader j8i3, sådane Comitéer tillförordnade, och hafva äfven kommit 1 Verksamhut. Förslag hafva också i dessa delar bilf - Den 7 Mars; blifvit utarbetade; mea utom den i Maj må-' nåd år 1813 utfärdade Nederlags - Författningen, hvilken är en följd af dfen förstnämnde Comiteens arbete, har något annat resultat i detta afseende icke blifvit kungjordt. Den osäkra FTandeis-ställningen har hindrat Sjötullstaxans utfärdande, och de för en vederbörlig granskning nödiga CoiiimUnicationer hafi va ännu lias vederbörande uppehållit Förslaget angående Näringsfrihetens närmare bestämmande. I enlighet med Grundlagens stadgande neli Riksens Ständers Beslut, blef Revisionen af Stats-, Bancooch Riksgälds-Verken, samt af .Magas: sa Directionens och de under Commerce-Co' egii Förvaltning ställde Fonder, om hosten är 1813 förrättad.
Hwad siuteligett angar den olika rantecherakniitgen, sä ock ehuru detta ar en obetydlig omständighet, wid hwilken StatsUtstottet endast för ordningen stull fastat sig, har StatsUtstottet likwal icke kunnat godkänna Herrar Fullmägtiges i denna del afgifne förklaring, enär det ingalunda bordt fä aM komma pä Kammeraren, att, utan föregäNgen anmälan hos Herrar Fullmägtige, och i följd deraf eks hällne ordres, bestämma hwad ranta den ene ellet andra stolat erlägga. Uti Herrar Fullmägtiges berättelse anföres, att Herrär Fullmägtige, för att liquidera de förut omnämnde, dels äldre och dels wid Riksdagen tillkomna Utrikes skulder emot slutet af är 1800 genom nu mera afledne CantzlieRadet ^vsrbost länt för Contoirets rakning upkaga ett Län af zao.oöo Rd. Hamburger emot Obligationer stälde pä Tio ärs tid och löpande med fem procent ränta; och att bost säsom provision sätt sig till godo beräkna sex procent af Lansumman. Den är i8oo af Högloft. Hemliga Utskottet för RiksgäldsContoiret utfärdade Jnstruction, förcstrifwer uttryckeligsn, att Herrar Mlmäglige borde Den r3 November-' 895 söka Utrikes Län, för akt dermed afbörda andra förfallne skulder ä utländske orter; och da genom H.- verkokkska länet utrikes gulden icke i ringaste matto blifwit förökad, har Statsutskottet wid denna operation icke haft nägot att päminna. I Januari mänad r80l blef Contoiret antitadt om en försträckning af 500,002 Rd. i Creditsedlar till Kongl. Allmänna MagazinsDirectionen. Kongl.
Den, sorn erhållit Burskap på någon sådan handaslöjd, hvars föremål det är att deltaga i tillverkningen af arbeten, hvilka , för att blifva fullfärdiga, fordra andra Handtverksidkares handläggning, berättigas, fastän han sjelf endast kan ett handtverk, Den 12 November e. m. 549 att få slika arbeten, under egen tillsyn full! borda, samt att, till ett sådant verks drifvande, antaga och betjena sig af Gesäller, sorn i dylika särskilta handteringar äro tillända Denna rättighet lemnar capitalisten tillfälle, att slå under sig flera slags handtverkare, och det skall ganska bestämt leda derhän. En Vagnmakare till exempel , sora. äger förlag, kan sålunda i sin tjenst hålla en Smed, en Sadelmakare, en Gördelmakare, en Garfvare, en Snickare, en Målare, en Snörmakare, en Glasmästare , med flera andre som behöfvas, för att sätta en. vagn i fullbordadt skick. I anseende till denna xnångslöjd, ledande håde lill dåligt arbete, samt arhetarnes utarmande och förderf, afstyrker jag bifall till den nu under öfverläggning förevarande 11 Friherre Cederström: Första vilkoret för allt handtverks och slöjds bedrifvande är förlag. Således kan jag ej finna något fel deruti, utan tvärtom mycken nytta, att förlag beredas, och att sammanslående af flere handtverk till fullbordande af ett helt få äga rum. Man må ej tro, att, om någre Mästare slå sig tillsammans, någon enskild person deraf lider eller förlorar, utan tvärtom förmodar jag, att hvarje enskild deraf har vinst. Få liandtverkerier äro af den egenskap, att de behöfva sådane associationer. Ibland dem äro likväl Vagnmakare och Sadelmakare, och desse sistnämnde hafva på de senare åren jemväl begagnat sig af alla de handtverkare, 55o Den 12 November e. m. som de behöft, för att få en vagn fullfärdig, och hvilket varit håde nyttigt och fördelaktigt, emedan de noga se efter arhetet, på det de kunna ansvara för dess godhet, och till köparen aflemna försäkringsbevis.
Förenade Statsoch BancoUtskotten hafva, i anledning af mitt förra yttrande i samma ämne, anmärkt: ”att det står hvar och en ”fritt , att skrifva Skuldsedlar i Speciemynt, ”och att lagen fullkomligt betryggar återbetalningen i samma mynt;’'’ samt deraf sökt draga den slutsatts: ”att den föreslagna nya åtgär”den vore öfverflödig.” I anledning häraf får jag blott erinra, att de flera Rättegångar, sorn. i sednare tider hafva uppstått, rörande detta ämne, och det sätt hvarpå de slutats, tyckas bevisa, att det åtminstone ej måtte vara så allmänt bekant, huru skuldsedlar skola skrifvas för att säkert blifva af Lagen godkända. För öfrigt gifves det många slags äldre PenningeContracter, som ej kunna uppsägas och omskrifvas, Contracter med StatsVeiAet, Arrenden, Skatter, Löner, Pensioner och dylikt, hvilka äfven böra till värdet stadfästas. 5:o RiksStatens alla både Inkomstoch UtgiftsTiltlar böra nu regleras i Silfvervärde, t. ex. efter 108 skillings agio: och följakteligen både penningeskatter och penninge - 212 Den 6 Junii f. ih. löner, pensioner och dylikt framställas efter samma förvandlingsgrund, i Specie eller Silfvervärde. Till följe häraf skulle visserligen, i händelse mynt-representativernas Silfvervärde försämrades, skatterna komma att utgöras med en ökad numerär i Sedlar. Men härvid får jag först anmärka, att alla varupriser stego då också i samma förhållande, och skatterna blefvo följakteligen ej mer tryckande än förut. Dessutom skulle Kongl. Maj:t i sådant fall snart nödgas sammankalla Riksens Ständer , för att, medelst ökad Bevillning, fylla den genom Myntförsämringen uppkomna Stalsbristen. Skatterna komrao således i alla fall att ökas till numerären i Sedelmynt.
Att tillägga ben Famille en Swensk Tittes, hwarS Chef genom ett ofwenskt fbrhällande, gjordt sig och Desccndenker förlustiga all Arfsrätt till Sweri ges Krona, wore att i mer eller mindre mohn, i en framtid bereda uplifwandet af förlorade pretentioner, rrädeliga för Rikets och betz Inbyggares wäl och lugn. ' Den 19 September. 631 Att tillägga denna Faniillc tittet af betz fbrwaringsruin wore högst sällsamt. — Åtminstone äro Prinsar af Bastillcn, Furstar af Sju Tornen eller Grcfwar af Spandau i Historien aldeles obekante. Jag yrkar derföre att Herr Iksms motion till alla betz delar afsläs. Herr 1K am, kekr: yttrade. Till swar pä Herr Baron Lasterstroms Memorial fär jag anföra, att jag ingalunda af Herr Grefwe» och LandtMarskalken begärt föredragande af milt Memorial nu; utan hade förmodat, att det sätt ligga efter manligheten till betz samma ärende, ifrän. wcdcrbörligt Utskott hade förekommit. Ordet ädelmod har aldrig warit nämdt i näzen annan än en alfwarsam bemärkelse, och bet wore orättwist-atk wilja beröfwa en olycklig de sinnets känslor och förmögcnhetcr som äro danade bädr af natur och upfostran. Ordet Konung är ofta i mänga hänseenden 0- betydligt; man känner af Historien en Kong Theodor pä 1740-talet och pä Corsica, som war en kringwandrande Baron ifrän Tyskland. Oetzulom har man i wära Publika handlingar, icke allenast kallat Rung, efter afsättelscn, utan äfwcn Kongl. Maj:t, och detta är aldeles intet criticeradt! Likwäl är det ordet Majestät, som sätter rätta stämpeln pä en regerande Konung: ty ordet Najestas gör Konungens Person helig, och sätter honom j det högsta ständ efter ordets härkomst ifrän Latincn af klakör status.
Sportlarnes i Kongl, Maj:ts Cancellie upp hörande och förvandling dertill . „ Verket: anslag dertill Chartor, Sockne: anslag för sådanes upprättande . Cholera-Farsolen: Creditiv för de deraf föranledde kostnader „ Pensioner åt deruti aflidne Läkares Enkor och Barn ...«,». 31 ^ 378, „ afskrifning af härför lyftade medel 4[I Christianstad: extra anslag för Tyghuset derstädes 2o3, 291. „ angående underhållet af Långebro , 47» *86. Cimbritshamn: anslag till hamnbyggnad derstädes 123. Civile Embeten: upphörande af ligge-månaders beräkning vid tillträde af vissa högre sådane » . 58, i38. Civil-Statens vid Indelta Arméen rätt till godtgörelse för accord 208, 3o5. Civil-Statens Pensions-Inrättning: om dess anspråk på Nådårs-be sparing af Pensioner å Indragnings-Slaten 53. „ , Sfädernes Tjenstemäns rätt att deltaga deri Skrifmaterialier och expenser derför Collin, N.: grunden för liqvid af hans lönefordran Commerce-Collegium : regleringen deraf „ Revisorernes berättelser öfver granskningen af dess fonder 168. y angående under Riksdagen verkställd Revision af samma fonder 169. Commendants-Staten: Commendantens å Warbergs Fästning öfver flyltande på Indragnings-Staten 81, Comminislrar: förklaring af Författningarne, rörande lönings-afgif terne till desse 4,8* Comitéer. Beredningsoch Taxerings: huruvida dervid följde grunder må anmärkas i Kammar-Rätten . 173. 8 Bet:s N:r, Gbmmunicationer, Vatten-: extraanslag dertill ao3, 291, 318, 887, 378.
Utestående Kassa-kreditiv 452,796 66,000 20 4 22,296 80,000 248,500 32 — Summa B:ko R:dr| 518,796 20 4 350,796 32 — Revisorernes Berätt. äng. Bankoverket. 7 50 §. 63. fördelning Genom sednast utfärdade Banko-Reglemente har väl fonden för för belåning dåning af Aktier och Publika Papper blifvit nedsatt från En Million af Aktier till Femhundra Tusen 11:dr B:ko; men som det belopp, hvarmed nämnde ^PapperkU fond sålunda är vorden förminskad eller 500,000 R:dr, skall användas såsom försträckning åt sådana Filial-Banker, som, utan ändamål alt ersätta upphörd P|ivat-Bank, kunna hildas, och någon Filial-Bank ännu ej hos Fullmäktige anmält sig till erhållande af försträckning, har någon fojmjnsjqung af ifrågavarande fond icke konnnit i fråga,; utan är densamma fortfarande på de serskilda Diskontinrättningarne på följande sätt fördelad: Banko-Diskonten i Stockholm 666,666: 32. — Låne-Kontoret? i Götheborg 250,000: D:o t i Malmö , 83,333: ig. — S:gr B:ko R:dr 1,000,000: §. 61, Fördelning Genom 201 §. i det vid sistförflulna Riksdag utfärdade Banko^Än-Re?lernente> *lar fördelningen af den för utlåning på namn och rena
Genom nämnda Kongl. Bref vore väl stadgadt, att Landshöfdingarne i de län, der (lottning uti strömmar och vattendrag egde rum, borde för de vattendrag, der Ilotteller farled förut varit eller vara borde, vid sig derom yppande tvister föreskrifva, vid hvilka tider, huruledes och under hvad vilkor (lottning finge utöfvas, så att, då den å ena sidan icke hindrades eller med oskäliga afgifter betungades, den å andra sidan icke måtte lända jord-, strand-, vattenverkseller fiske-egare till skada och förfång, men att, beträffande mindre vattendrag, rättigheten till flottning skulle ankomma på öfverenskommelse med jordoch strand-egare. Härigenom vore likväl icke föreskrift gifven, huru reglering af rättigheten till flottning skulle verkställas, om grunden för afgifter och ersättningar åt jord-, strandoch fiske-egare, om rättighet till upprensning af vattendrag och expropriation af jord för landfästen till insamlingsbommar eller så kallade länsor, om skyldighet att hålla dessa öppna för båtfart, om skyldighet för vattenverksegare att förändra dammbyggnader så att flottning kunde ega rum, — samt om de åtgärder, Bih. till R. St. Prot. 1859 4 1860. 7 Samt. 2 Afd. 14 Baft. 2 10 Sammansätta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 31. som borde af trävaruegare vidtagas för att emot åverkan eller hinder genom det flytande godset freda båtfarten, vattenverk, dambygguader, fisken, broar samt fruktbärande stränder m. m.; hvarförutan ovisshet ofta uppstode om de vattendrag, som borde anses för »större» eller »mindre». Bristen på närmare föreskrifter uti nyssnämnde hänseenden hade vållat, att reglering af flottning vanligen varit förenad med långvariga tvister; och i den mån trävaruhandeln inom landet tilltagit i liflighet, hade denna brist blifvit kännbarare.
Fotografierna soin tjäna som åsk8dningsiiiateriel äro ofta utmärkta: minnen f r h en hastig soininarresa genom Europas gallerier eller julklappar frin de stora bodarne i Boston. - Såväl den tilltagande smaken för dessa fotografier som den lieingjorda konsthistorien är tvifvelsutan en yttring .af denna dunkla, långsamt vaknande skönIietslangtaii, soin på a n d ~ a oinrådeii mera bestäindt ger sig tillkänna. Vidare .finnas rätt och slatt läsecirklar, vid hvilka än den ena än den andra boken läses högt. De skilja sig från liknande läsecirklar heinina endast däri, att de tagas p&amp; allvar och fortsättas år efter år utan att gå sönder eller själfdö. De ha vanligen en ordf öraiide och vissa smLformer, soin f örefalla löjliga, men bidraga till sainniaiihållniiigei~. De lieta alltid Clubs. J a g liar bl. a. Iiört omtalas Shakespeare Cliib (på livilkeii man kunde tillämpa Shakespeares egna ord: rWhats in a name? A rose by any other name would smell as sweet », ty Shakespeare läses, numera endast en gAng i må- naden), Tolstoi Cliib, Reading Cliib, Tliussday B !tprniiig Club o. s. v. Den andra stora gruppen af klubbar motsvarar våra kvinnoföreningar, d. v. s. cle större, de soin upptaga årsafgifter, anordna cliskiissioiisiiiöteii, tillsiitta iitskott för att taga salier och ting om hand, och i dlmiinhet verka för höjaiidet af kvinnans bildning ocli friinjandet af kvinnosaken i vidare eller triingre inening. J a g kanner tre skdiina kli~bbar i Boston. Af dessa liar Woniaii ' s Press - Association, en fiireniiig af tidningskvinnor, den mest ' bestaincla uppgiften ocli den inest utpriiglade kiraiidaii.
Jag menar det intresse, som börjat göra nybyggesväsendet — eller för att uttrycka mig tydligare, de undfångna resolutionerna på nvbyggesupplåtelser — till föremål för en storartad spekulation. Det är visserligen sannt, att i den till viss grad privilegii-artade ställning, hvaruti nybyggesväsendet ännu befinner sig, de meddelade resolutionerna å nybyggen med tillhörande skogsmark, hvilka för närv:de ej kunna fritt öfverlåtas, icke äro fullt lämpliga att i sin ursprungliga, råa form användas i den större spekulationen. Jag tror mig likväl veta, att sådant emellertid redan eger rum; och detta låter äfven ganska väl förklara sig, då det icke kan vara svårt, att mot ansvarsförbindelse för alla med nybygget 184 Den 4 November f. w. förenade kostnader och skyldigheter, och mot rättighet för nybyggaren att besitta den uppodlade jorden samt husen, eller någon annan förmån, finna en mängd personer, hvilka — der insyningen ej kan ske i spekulantens eget namn — anmäla sig såsom nybyggare, men sedermera till sina principaler afstå hvad som egentligen utgör föremålet för spekulationen, nemi, skogsmarken, uppgående till 2 ä 3000 tunnland för ett hemman. Men låt nu dessa primitiva handlingar erhålla en för spekulationen mera passande form, t. ex. såsom aktier i ett större bolag, och låt vidare någon mäktig kreditanstalt, med stor kapitalstyrka, t. ex. en s. k. credit-mobilier — hvilken väl icke torde låta länge vänta på sig — öfvertaga dessa aktier, och med tillhjelp af sin kredit och sin clientel på det välkända sättet utbjuda dem inoch utomlands; så skall man snart finna till hvilken omfattning en dylik spekulation kan komma att växa.
Bahr gjordt ackords-anbud, samt Memorial, N:o 11, i anledning af f. d. Notarien B. J. Bergers ansökning otn understöd och pensionstillökning, biföllos S. D. Återremitterades, med dervid gjorda anmärkningar, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 16, i anledning af väckt motion, att sökanden till klockaretjenst måtte befrias från undergående af examen inför kyrkoherden; hvaremot samma Utskotts Betänkanden: N:o 18, i anledning af väckt motion, om rättighet för arrendatorer af Lunds domkyrko-hemman att efter markegångspris lösa arrende-spanmål; N:o 25, i anledning af väckt motion, derom, att hållandet af s. k. nykterhets-värdshus må blifva en fri näring; N:o 27, i anledning af väckte motioner, om ändring i sättet för folkskole-afgiftens öfverlemnande till vederbörande skolstyrelser; N:o 28, i anledning af väckt motion, om ändring i Kongl. Majrts Nådiga Förordning om sockenstämmor i riket den 29 Augusti 1843 och Kongl. Maj:ts Nådiga Förord ning om sockenstämmor i Stockholms stad den 16 Mars 1847, i hvad dessa författningar röra ordförandeskapet i sockenstämma; N:o 29, i anledning af väckt motion, om förändring och tillägg vid de uti Kongl. Majlis förnyade
En slik verksamhet för arbets-inrättarfngarne vore dessutom stridande ej mindre emot Kongl. Majlis till Styrelsen ,öfver fängelserne och arbets-inrättningar under den 22 December 18-iö aflåtne Kådiga brefangående arbets-friheten inom desamma,-än äfven emot sjelfva meningen 'med fångarnes arbetsskvldi diet, hvilken, på sätt benämningen af allmänna arbets-inrättningar jemväl antydde, -afsåge arbeten för det allmännas, mea ingalunda för enskilde personers behof. Det vore således af vigt, att brottslinarnes verksamhet inskränktes och ordnades på ett ändamålsenlig»™ sätt, så att den icke allenast icke förnärmade den skattdragande, och om någon brottslighet icke förvunne, handtverkaren, utan äfven blefve af sådan beskaffenhet, irtt den afskräckte ifrån inträde å arbets-inrättningarne, helst i annat fall åtminstone sådanc personer, som. en gång fallna, icke vidare ansåge det för någon vanära att ytterligare begå brott, utan tvifvel ,skulle anlita detta medel, för att sedermera å någon arbets-inrättning i maklighet erhålla sina lifsförnö dauli eter. Den förändrade lydelse ifrågavarande §, på grund häraf, skulle erhålla, bär motionären uppgifvit sålunda: »Institutet för blinda och döfstumma. Räddning-institut för vanvårdade »barn, samt - Veterinär-inrättningarne och deras elever vare forbehåilen den rätt »till fabriks-eller handtverks-varors förfärdigande ,för''afsalu, sorn särskildt blifvit »dem medgifven; äfvensom vid de till fattigväsende^ hörande inrättningar samt »vid fängelser och allmänna arbets-inrättningar alla slags tillverkningar må för »dessa inrullningars behof åstadkommas*.
M:s kännedom öfverlemna btcoregleitlentet och anhålla, att hvad allmänheten deraf torde behöfva känna mätte på vanligt sätt blifva kungjordt. Gr. Frölich, Dav.: Jag får erinra, ätt Utsk:s betänk., Som redan en gång förut blifvit begärdt på bordet, nu för andra gången är före, och jag troialtså, ätt dét hu måste äfgöras. Huruvida R. o. Ad. dervid finner skäl att frångå sitt redan fattade beslut, torde discussionen bäst komma att upplysa; men hvad inbjudn. beträffar, anhåller jag-, i anseende till det utsatta plenum plehorum, att den mätte blifva hvilande på bordet. Gr. Horn, Claes Fredr.: Jag kää ej underlåta ätt uttrycka min förundran, att R. o. Ad. ej hade plenum på samma gång, som PresteSt, fattade ifrågavar. beslut. Det Synes, som hade nian velat Vänta, till dess man fått se, hvad inverkan detta skulle hafva på R, o. Ad;s beslut, För ätt ej visa en så exemplarisk svaghet, får jag förklara mig stå *22 H. 15 Den 12 Maj. fast vid min förut yttrade öfvertygelse i ämnet, oell att jag sålunda ej instämmer i inbjudn. Frih. von Schulzenheim, Dav;, Jag förenar mig i anhållan, att inbjudn. må blifva hvilande på bordet; och hvad betänk. N:o i4i angår, kan jag ej annat förmoda, än att det blifver lagdt till liandkna. Gr. Frölich: Otn Utskts betänk, ensamt nu vore föredraget, skulle jag instämma med Frih. v. Schulzenheim; men då PresteSt:s inbjudn. i sammanhang dermed blifvit föredragen, kan jag endast instämma med honom såvida, att jag yrkar, det R. o. Ad. förklarar sig vidhålla sitt redan förut fattade beslut och lägger betänk, till handkna. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att då BancoUtsk:s utlåt. N:o 141 blifvit af 2:ne ledamöter begärdt på bordet, kunde bordläggningen icke förvägras.
Om nu Ståndet först beslutar, att Bänkmännen skola afskaffas, och sedan intet af de särskilta förslagen till äfventyrs skulle af pluraliteten antagas, så skulle man komma i en högst obehaglig förlägenhet. Jag hemställer derföre vördsamligen, om icke ja-propositionen borde blifva till bifall af Utskottets Memorial, och att om nej vunne, särskilt komme att utrönas, huruvida Electors-valen på nå - 756 Den 30 Maji f. m. got annat sätt skola förändras eller förrättas, såsom hittills. Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att ehuru Herr Landt-Marskalken hö • geligen hade önskat, att uti en voteringsproposition kunna sammanfatta de särskilta frågor, hvilka i afseende på förevarande ämne uppstått, och nu berodde på Ridderskapets och Adelns pröfning, likväl och då sådant på sätt flere värde Ledamöter äfven utredt, icke vöre möjligt, ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken sig, med anledning af den sist förefallne discussion, böra framställa följande voterings-proposition: Den som anser Bänkmännen böra, på sätt stadgadt är, bibehållas, voterar Jo, Den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, kommer, efter särskild öfverläggning och pröfning, att bestämmas, antingen det af RiddarhusUtskottet föreslagne, eller något annat sätt till Electorers väljande må böra antagas. Herr Munck af Rofenfkjåldi Jag skulle föreslå, att Herr Grefven och LandtMarskalken ville, innan votering anställes, först göra proposition till bifall eller afslag å Bänkmäns afskaf - Ben oo Maji e, m, 757 fande; ty då torde den blifva besvarad så allmänt med Ja, att votering icke skulle yrkas af minoriteten. Ropades Nej. Herr Cederfchjold: Jag, för min del, bar ej hört någon begära votering, och får derföre anhålla, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes framställa proposition till mundtligt besvarande, för att se, om ej voteringen skulle kunna undvikas. Undertecknad Riddarhus Secreterare: