Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
40,000 samt „ 1839 — 40,000 eller i medeltal för de sista fem åren 41,000 R;lr, äfvensom till Svenska Academien, såsom ersättning för den bemälde Academi förbehållna rättighet att utgifva Postoch Inrikes-Tidningen, eller, såsom den numera benämnes, Sveriges 3o8 Ex‘peditions-Utskottets Förslug lill lind. Stats-Tidning, årligen 5,200 R:dr; samt till Kongl. Theatern ett nära lika stort belopp; och ehuru 1809 års Ständer, enligt den då uppgjorda Stats-reglering, under dåvarande förhållanden, anslogo de ifrågavarande extra utgiftsmedlen att af Kongl. Maj:t disponeras, bland annat, till ministeriella utgifter och curir-resor, anse Rikets Sländer likväl, under nu förändrade politiska omständigheter och med afseende å det årliga bidrag af 40,000 Norrska speciedaler, sorn, efter förstnämnde tid, från Konungariket Norrige kommit Minister-Cassan till godo, de för berörde ändamål å detta anslag skedda dispositioner icke vidare vara af nöden, i följd hvaraf, och då dispositionerne lill Stals-Tidningen och Kongl. Theatern icke i något afseende böra kunna anses vara med det till extra utgifter beviljade anslag åsyftade, Rikets Ständer föreställa sig, att, lill öfriga så beskaffade utgifters bestridande, hälften al det hittills uppförda anslaget bör vara tillräckligt, hvadan Rikets Ständer funnit godt lill 50,000 Il:dr nedsätta det vid sislförflutua Riksdag å 8:de IlufvudTiteln för extra utgifter bestämda anslag. Då i öfrigt någon förändring icke egt rum uti de å Åttonde IlufvudTiteln förut uppförda anslag, kommer denna Titel att från och med 1841 års början och intill näst vidtagande Stats-reglering upptaga följande belopp, nemligen: Allmänna och extra utgifter. Lyshållning m. fl. utgifter för kronans hus i Stockholm, B:co R:dr 4,000 Åceords-förskotter och ersättningar 6,000 Fångars skjuts, underhåll, medicamenter m. m 345,38(
N;o Qo. g4. 73* Den s 2 Maj. i. m. Den 2 2 Maj.- e. m. 739 ningarne om skogen åter af Landshöfdingar* ne och Kongl. Collegierna, om besvär anföres: Skattläggningarne måste afven af Herrar Landshöfdingar öiverses, gillas eller ändras, och sedan till slutlig pröfning öfverlemnas åt Kongl. KammarCollegium, och af detsamma fastställas. Att alla dessa omgångar, nödvändiga för bevakandet af Kongl. Majtts och Kronans rätt, fordi a en längre tids förlopp, är mycket lätt att inse, crft att följaktligen det hvarken kan vara skogs-innehafvarnes vållande, eiler någon efterlåtenhet hos vederbörande Embetsman, om de icke hunnit granska och bestämma ett ärende af sådan vidlyftighet och omfattning, der både Kronans rätt, och rättvisan emot enskifta, på det nogaste bör afmätas. Emedlertid äro dessa ärender i full verksamhet till afgörande, så snart och så fort det möjligen i laga och föreskrifven ordning kan medhinnas; och mera lära Rikets Ständer icke äska, och Friherre Stael synes böra åtnöjas dermed, då han vet att allt m tillgår med Recognitions-skogarna, på sätt II Riksens Ständer derom förordnat och före* skrilvit, last slutliga afgörandet icke kan inträffa förr än i Laga ordning. Friherre Stael von Hollstein, Corfitz Ludvig'. Hvad jag om Recognitions-skogarna anfört, är blott att det af Ständerna vid lSlO års Riksdag fattade beslut måtte snart komma i Verkställighet; anledningen dertill har jag hämtat af den Motion Riksdagsmannen Longberg vid sista Riksdagen gjorde om förhöjning i arfvodet för Landtmätare med flera, i hvilket arfvode han fann orsaken till den långsamhet, hvarmed denna sak blef behandlad. Herr Heykenskötds Dictamen remitterades till StatsUtskottet. Justerades följande Utdrag af Protocollet, hållet i Höglofiiga Ridderskapets och Adelns Plenum, eftermiddagen den 22 Maj 1815- S. D. Beslöt Höglofl.
Men åtskilliga andra förhållanden finnas, på hvilka jag tror, att Utskotten hade bordt fästa mera vigt. De hade mera bordt fästa sig vid första punkten i motionen, samt det så, att förhållandet måtte blifva lika öfver hela Riket. Jag ser ej, hvarföre uti en sådan sak, som denna, någon olikhet bör äga rum emellan olika Provincer, och hvarföre man ej skulle medgifva förändringen, då motionen derom är gjord af en Riksdagsman från en af de orter , hvarom här är fråga. Herr Rosenblad_, Bernhard: Jag kan ej förena mig uti den grundsats Herr von Hartmansdorff yttrat, att alla inkomster, vare Ridd. o. Ad. Pr. X. Den 10 November j. rn. sig genom énskilte begifvanden eller allmänna bidrag, vare sig till allmänna, eller endast vissa district-ändamål böra lika behandlas, och lika undergå granskning af det allmänna. Jag tror att Statens mellankomst i enskilta angelägenheter icke oftare bör äga rum, än då den ovilkorligen erfordras. Ett motsatt förhållande skulle endast öka Embetsmannaskaran. Än mindre tror jag annan rätt öfver enskilta dispositioner tillkomma Staten, än att hindra sådane , som uppenbart äro skadliga, och vaka öfver de öfriges helgd. Således kan jag ej annat än instämma med Herr Hierta, blott med det / tillägg, att om något skulle tillkomma Staten att granska, i afseende på de enskilta Kyrkornes medel, vore det endast de allmänna anslagen. Herr Bibbing: I anledning af hvad Herr Hjerta anfört, att det vore gagneligt för Riket i allmänhet, om Församlingarne ägde att granska Kyrkoräkenskaperne, så får jag upplysa, att detta redan tillkommer dem. Hvad sluteiigen beträffar det skäl, som blifvit anfördt, att personer från de om talte orterne väckt motionen, så får jag såsom en motsatts påkalla vittnesbörd äf Reservationerne, att personer ifrån de samma orterne biträdt min mening. Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: Det är blott i anledning af den vidsträcktare granskning, hvilken Herr von Hartmansdorff Den 10 November f m. 387 yrkat, som jag får yttra, att nödig granskning redan existerar.
B:ko R:dr 7,980: 15. 8. under t. f. Lands-kamereraren, Läns-bokhållaren Arnoidsons tjenstetid „ „ 1,787: 32. — under den tid Kronofogden Anders Samuel Pettersson var, till följd af E. K. M:ts Nådiga Förordnanden den 16 Januari och den 27 Mars 1844, tjenstförrättande Landskamererare, i hvilken egenskap han fortfor till Oktober månad 1848 „ „ 6,163: 3. 6. och under Langlets egen tjenstetid, såsom t. 1. Bauko R:dr 17,841: 11. 10. varande bemälde Holmgren, Arnoldson och Langlet med döden afgångne, Arnoldson förr än bedrägeriet upptäcktes och de båda öfrige i cessions-tillstånd. Ofvannämnda anordningar voro derjemte underskrifna: af f. d. Landshöfdingen, General-Majoren G. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Erpeditions-UIskottets Förslag till Fikets Ständers und. Utbyte af makuleradt stämpelpapper. i:o Utbyte af makuleradt stämpelpapper tillåtes, när det är synbart att misskrifning eller annan orsak vållat dess obrukbarhet, samt det blad, hvarå stämpeln är satt, finnes ostympadt. Härvid skall likväl för papperet betalas 3 öre. Samma stadgande gälle äfven rörande stämpelpapper, hvarmed skuldsedlar vid inteckningar, till låns erhållande ur Rikets Ständers Bank eller publika kassor, varit belagda, då med vederbörandes betyg styrkes, att ansökningarne derom blifvit afslagna samt att skuldebrefven af sådan orsak blifvit öfverkorssade. Utbyte af obegagnade vexelblanketter å hitintills förekommande värden får ske utan afgift. 2:o Påtecknade stämplar och underskrifna expeditioner må dock icke till utbyte emottagas, innan orsaken till deras obrukbarhet blifvit behörigen styrkt, eller intygadt är, att lösen för deni icke erhållits, eller att de icke varit för ändamålet begagnade. Äfvenså må Kongl.
Memorial, i anledning af erhållne återremisser ä Utlåtandet A': o 90, angående reglering af Riksstalens utgifter under Nionde Hufvudtiteln. (U. A.) 1 ".sta punkten, angående uppförande å denna liufvudtitel af serskilta anslag, afl till civil-statens och arméens pensionskassor samt amiralitets-krigsmanskassan utgå, såsom ersättning för deras andel uti de, under namn af vakansoch liggetids - 28 Siats-Utskottets Memorial, N:o 155. samt nådårsbesparing, föreskri fria löne-innehåll »ingar, hvilka, enligt hvad Kongl. Maj:t, uti serskild nådig proposition, föreslagit, borde upphöra, är af Borgareståndet återremitterad, men af de öfriga 3:ne Riksstånden bifallen; och då, jemlikt 75 § Riksdags-ordningen, ärendet sålunda är af Rikets Ständer afgjordt, har Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga vidare befattning. Aula punkten, angående dels det till professoren, doktor C. J. Schlyter för utgifvandet af Sveriges gamla lagar beviljade anslag, dels ock en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, med anhållan, att Kongl. Maj:t täcktes i nåder låta tillse, att förenämnde arbetes fullbordande måtte påskyndas, så mycket ske kan, är af Bondeståndet återremitterad; men som de öfriga 3:ne Riksstånden bifallit det anslag, Utskottet i denna punkt tillstyrkt, och frågan om detsamma, jemlikt 75 § Riksdags-ordningen, sålunda är af Rikets Ständer afgjord, har Utskottet funnit sig dermed icke kunna laga vidare befattning. Beträffande åter den uti ifrågavarande punkt af Utskottet föreslagna underdåniga skrifvelse, så enär densamma är af Ridderskapet och Adeln samt Borgareståndet bifallen, får Utskottet sitt härom afgifna yttrande vidblifva.
8: — I d u n m. pl. P r e n u m e r. LJJsnummerpris: 15 öre. Allm. Telef. (vid kompletteringar). J. - r a d. Andrée. förändras. v TJttrifningfstid: hvarje helgfri fredag. FEITHIOF HELLBERG. • ' j f i ™ |! '!!! " • M e d k o n g l. J. assistent i telegrafverket. telegrafverket, efter att, enligt det n y a k. reglementet, hafva å n y o aflagt fullständig så v ä l teoretisk som praktisk telegraf e x a m e n. E h u r u m i l A. F r ö k e n A. o r g a n recitals. fl. städer. jk. Sy " zt krafs ej skolbänkens stränga skick, Sy«. manar lärarens allvarsllick %j mer till lexornas möda; ZNju är naturen den enda bok, Som skall studeras. förhindrar " Och intet ok blodet att flöda. ~öch som en flock utaf yra lam 2) e tumla om under stoj och glam, " Och glädjen aldrig tycks sina. ^Dct är så härligt, det fria lif Med sina skiftande tidsfördrif " Och sina stämningar fina. ~Och brösten vidgas för helsovind, •Och rosor knoppas på barnakind, " Och vinterns krämpor försvinna. (Att lifvet äfven har fröjd för dem, fastän j) ted de fostrats i armodshem, barnslig tjusning de finna. Orten när det lider mot aftonstund " Och skymning faller kring somnad lund ~Och bleka stjärnor stå tända, ^Då sitter skogsfrun vid barnets säng " Och täljer sagor från stig ock äng ^Den korta natten i ända. " Och så skall sommaren rinna hän, Så lyckobringande, blid oel vän, tfast allt för kort för de unga. OMen gömmen trofast i hjärtan små tAXlt skönt, naturen er bjöd uppå, Jill vinter mödornas tunga. Damer på velociped. fr ankar ängen, på dofter rik, Och solen glittrar i fager vik mot lekfullt dansande vågor.
I anledn. af hvad slutligen emot mig blifvit anfördt, det jag skulle vilja laga Judarne i försvar för deras deltagande uti de senaste revolutionära rörelser inora Europa; så får jag förklara min mening endast hafva varit att visa, att Judarne, om de någon gång tagit del uti sådana rörelser, och della troligen ej ens i samma proportion till landets öfrige invånare, just genom ett sådant deltagande i vådlig strid, ådagalagt, att Judarne, ej kännande någon annan nationalitet, än landets, som dem fostrat och hvilket de ej mindre än detta lands öfriga innebyggare tillhöra med lif och blod deltagit uti striden för den gemensamma nationaliteten och de gemensamma intressena; och likasom sjelfva folkel varit splittradt i olika politiska partier; så voro det äfven Judarne. Man räknar ibland dem till del konservativa partiet en Fould, en Rothschild och alla sådane, hvilka äro i samma vilkor med dem af den christna befolkningen, sora i landet representera det konservativa elementet; och icke må man förebrå den judiske arbetaren eller studenten, mera än hans christna kamrat vid hvars sida han stridt. Uti stridens ögonblick var han ej Jude, utan Tysk, Fransman, Ungrare o. s. v. Jag anhåller om återremiss, såväl å l:a som 2:a punkten af betänk., på de grunder, hvilka af mig, jemte flere talare, blifvit anförde. H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm, Carl Axel: Det är redan sagdt, att denna fråga icke är ny: del är en sanning. Jag minnes när den sednast var framme, var då ännu ibland K:s rådgifvare. Ehuru icke den föreslagna regleringen gaf Judarne större rättigheter än nu förevarande förslag, möttes det af häftigaste hinder å den s. k. liberala sidan, som upväckte en stark agitation deremot. Nu åter, ser jag deremot den liberala sidan förfäkta de syften den då bestridde — men: Tiderna ändras och vi med dem. Sådant bör icke förundra oss. H:rrne torde nu tillåta mig att ingå i ämnet; jag gör det utan all passion, utan den ringaste fanatism.
Hr Cederschiöld i detta afseende anser mest passande; men jag föreställer mig dock, attnär mitt anförande sisth Lördag icke hade någon annan grund, eller något annat ändamål, än att söka utreda frågan om den rätta beskaffenheten af de tillgångar i Riksg:sKont., hvilka, enl. StatsUtsIcs då förev:de Utlåt., till en del tagits i anspråk för detta års jernvägs-arbeten, så borde en sådan framställning, äfven om det för frågans utredning var nödvändigt, att dervid göra åtskilliga anmärkn:r mot de åtgärder hvarigenom ifrågav:de medel, enl. min tanka, obehörigen blifvit ryckta från sin egentliga bestämmelse, icke rätteligen kallas en angifvelse eller anklagelse. Skulle emellertid R. o. Ad. anse, att de omständigheter och anmärkn:r som vid detta tillfälle af mig blifvit anförda, nu böra föranleda till en särskild undersökning eller åtgärd, och om sådant befinnes lagligen kunna ske, utan hinder af de föreskrifter och stadganden som för granskningen af Riksg:sKont:s förvaltning i allmänhet äro gällande, så har jag för min del icke det minsta att häremot invända, utan förklarar mig tvärtom dermed ganska tillfredsställd. Hr Ribbing, Arvid: Då. Hr Cederschiöld upläste sitt an förande, yttrade han slutligen, att R. o. Ad. torde inhämta att hans föreslagna undersökning skulle omfatta endast tiden efter den Fullmäktige meddelade decharge. Jag vill tillkännagifva, att jag icke så upfattade Hr Cederschiölds förslag eller s. k. motion; tvärtom yttras deri, att han vore öfvertygad att Fullmäktige, om de än kunde lagligen undandraga sig ansvar för de åtgärder som blifvit granskade och för hvilka de erhållit decharge, skulle, enl. hvad han trodde sig känna, icke begagna sig ef ett sådant skydd. Jag har följaktligen icke kunnat fatta annat, än att Hr Cederschiöld åsyftat, att StatsUtsk. skulle till granskning uptaga såväl den ena som den andra tiden. Beträffande sjelfva motionen så grundas den på ett yttrande af Hr Gripenstedt, som skall hafva gjort en anklagelse, enär Ilr Cederschiöld säger, att den som är Don SH April.
Af de vid mönstringarne företedda prestbevis skall den närva» p. 50. rande Magistratspersonen eller Kronofogden emottaga dem, sorn angå vapenöfning underkastade beväringsskyldige och legokarlar, samt föranstalta att dessa bevis, på samma gång som manskapet, varda till militärbefälet öfverlemnade. § 22. Till öfningsmöte sammandragas de vapenöfningsskyldige bland beväringsmanskapet på hittils öfligt sätt; Och de, som andra gången p. 50. fullgöra vapenöfningsskyldigheten, på samma sätt som de, hvilka första gången skola bevista öfningsmöte. 70 § 23. Uteblifver den, som till Arméens eller Flottans förstärkning uttagen blifvit, utan laga förfall från öfningsmöte, skall han i vitesbot utgifva första året 10 Riksdaler och hvartdera af de följande 20 Riksdaler Riksmynt samt vare derjemte, utom den i 4 § af lagen om utskrifningen och inrättningen af allmänna beväringsmanskapet stadgade påföljd af beväringsålderns utsträckning, underkastad älventyret att, der så lämpligen ske kan, på egen bekostnad hemtas till inställelse vid mötet. § 24. Med afseende å ej mindre beväringsmanskapets rätt till underhåll och sjukvård, än ock skjuts och tractamentsersättningar till dels Kronobetjeningen, som med dess sammandragande har befattning, dels ock det för manskapets afhemtande och öfvande kommenderade befäl och underbefäl, samt underhåll till de för samma ändamål beordrade korporaler, soldater och spel, äfvensom hvad angår sättet för förnödenheters anskaffande, redovisning för utgifterna och så vidare, lände till efterrättelse hvad uti I och V Art. af Kongl. Maj:ts nådiga Reglemente den 14 September 1858 härom stadgadt är. lil Art.: Om kontrollen öfver beväringsmanskapet och redovisningen af detsamma emellan samt efter dess mönstringar och vapenöfningar. § 25.
Föredrogs ånyo och bifölls Exped.Utskrs förliden gårdag på bordet lagda memor. Nro 3o i afseende på förekommande af omtryckning utaf vissa till bikanget lill RiksStrns prot. hörande handhr. I sammanhang härmed upplästes till justering och godkändes Exped.Utskrs under JV:o 35o afgifna förslag till R. St:s und. skrifvelse till K. M., angrde iakttagelser till förekommande af omtryckning af vissa till bihanget hörande handhr. Ånyo föredrogs och bifölls Exped.Utskts förliden gårdag på bordet lagda memor. Nro 3i, angrde särskilda arfvoden i afseende på fullgörandet af åtskilligt arbete, som efter riksdagens afslutande återstår och tillhört Exped.Utskrs befattning. Upplästes till justering ett från Exped.Utsk. under Nro 351 inkomnjet förslag till R. Strs und. skrifvelse till K. M., angrde K. Mrs nåd. bemedling för upptagande af ett utrikes creditiv till förstärkande af Bankens silfverfond. Likaledes upplästes till justering och godkändes en föreslagen fortsättning af den § i riksd.beslutet, som rörer hufvudgrunderna för Bankens rörelse och förvaltning. Upplästes och lades på bordet förstärkta BancoUtskrs memor. Nro i5o med anmälan om utgången af de i förstärkta BancoUtsk. anställda, i BancoUtskrs memor. Nro i4/ föreslagna voteringar. II, R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 7 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. D c ii 11 M a j a5Q Fredagen den 22 Maj iS35. Plenum kl. 12 på dagen. Justerades 4 prot.-utdr. för förliden gårdag. Föredrogs ånyo ocfi Indes till handbna förstärkta BancoUtsk:s d. 21 dennes på bordet Ingda (neinor.
Men då vännen med en viss högtidlig gest slog upp ladugårdsdörren oeh han såg den stora byggnaden i hela dess utsträckning uppfylld med präktiga djur, där de svart och hvita ostfriesarne lyste bland brungula A y r - shire ända bort till dörren till oxstallet, då han såg alla dessa svarta, hängifna ögon och viftande svansar, dessa breda ryggar, under hvilka filéten bågnade, dessa massiva, köttiga lår, spända jufver, då han hörde kättingarnes rassel och djurens fromma bölande, då föll det som fjäll från hans ögon. Ah, nu förstod han sin vän, jordbrukaren. Ty detta var dock något att lefva för och — lefva på. Hvilket nöt hade han icke varit! Skogen var vacker att se på, men hvad var det mot att ha den i vedkällaren, visst var ängen förtjusande, men omsatt i glace och stiltonost var den betydligt styfvare, nog var våren härlig, men hvad var den ändå mot en god middag med kaffe och cigarrer efteråt! På eftermiddagen spelade han vira med sin värd och en ung egendomsegare i trakten — han, som brukade afsky kortspel, hade en briljant tur, räddade fem betar på omvingling och tog hem två viror i högsta färg. Under ett uppehåll gick han ut på förstubron. Stjärnorna sprakade på himlen, och månen spred sin silfverglans öfver trädgården, lekte med glasrutorna på drifbänkarne och blänkte öfver sjön, medan en sakta vindstöt for igenom skogen och dog bort på andra stranden. » Regn skulle vara bättre för jorden, » sade han, tog cigarren ur mun oeh lät askan falla. Thore Blanche. Hvarför sjunga vi ej mera? Jet är ett odisputabelt faktum, att sångens Jj) anda håller på att dö i vårt land. I den gamla goda tiden tonade de enkla visorna på folkets läppar, i hemmet samlade modern barnen omkring sig, och ur ungdomliga strupar klingade sången, konstlös visserligen, men frimodig och varm, medan de klara ögonen lyste och hjärtan klappade i raskare takt.
S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 4p> angående Voterings-Proposition, i afseende på de om Tull-Bevillningens utgörande Riks-Stånden emellan yppade skiljagtiga Prot. Utdr. d. a4 October i8a3. ng3 meningar; förblef Preste-Ståndet vid sina i dessa ämnen fattade Beslut, samt gillade de föreslagna Voterings-Propositionerna. S. D. Föredrogos ånyo och lades till Handlingarne. Lag-Utskottets Utlåtande: N:o 200, angående Jord-egares rättighet till Arrendators afhysande, när arreude-Contract ej uppfylles; samt Stats-Utskottets Memorial: N:o 553, angående Svenska Sjöfartens skyddande mot Spanska Caperier. S. D. Återremitterades: % Statssamt Allmänna Besvärs^ och Economi-Ustkottens Utlåtande N:o 53o, i frågan om understöd för Dykeri-Commissarien Westbeck. Frun Vällojl. Borgare-Ståndet. S. D. Det Förslag till ett tillägg i 102 §. Regerings-Formen, hvilket ConstitutionsUtskottet afgifvit i Memorial Nioi 68, blef, vid förnyad föredragning, antaget att hvila ug4 Prot. Utdr. d. 24 October 1823. såsom Riksens Ständers Utlåtande intill nästa Riksdag. S. D. Yid förnyad föredragning af Bevillningsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 45 > i anledning af Motioner om ändring uti nu gällande Prohibitiva författningar, samt om antagande af ett friare Handels-System, Lief detta Betänkande förkastadt. S. D. Då nu å nyo föredrogs Lag-Utskottets Utlåtande N:o 199, öfver anmärkningar vid Betänkande N:o i2Ö i frågan om yrkad företrädes-rätt för Jordegare till betalning af Brukares lösa Egendom, lät Borgare - Ståndet vid nämnda Utlåtande bero.
Uppå härefter framställd propos. biet StalsUlsk:s förevar, utlåt. af R. o. Ad. bifallet. Föredrogs, men lades, på begäran af Frill. Palmstjerna, Carl Otto och Gr. Taube, Henning Edvard, ånyo på bor - 192 Den 29 Haj. det LagUtskts d. 27 dennes bordlagda betänk. N:o 51, i anledn. af väckt motion om upphörande af frälsemans serskildta forum. Äfvenledes föredrogos, men bordlädes ånyo på begäran af Gr. Lagerbjelke och Hr von Hartmansdorff m. fl. ledamöter, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.lJtsk:ns d. 27 dennes på bordet lagda betänk-.n: N:o 11, i anledn. af serskilde motioner i fråga om kostnadernes bestridande för ekonomiska besigtningar å kyrkoherde och kapellansbord; och N:o 12, i anledn. af väckte frågor om nedsättande af en komité för undersökning ronde skogshushållningen, om inskränkning i dispositionsrätten af enskild skog, örn förhöjd ansvarspåföljd för åverkan samt om ett förändradl hushållningssätt i afseende på häradsal! männingarne. Vid föredragning af Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.U(sk:ns d. 27 dennes på bordet lagda betänk. N:o 13, i anledn. af väckt fråga om upphörande af s. k. jura palronalus, begärde Frih. Alströmer, Jonas, och Gr. Taube, Henning Ed v., att äfven detta betänk, måtte ytterligare få hvila på bordet. Hr von Hartmansdorff, Aug: Delta betänk, har helt nyligen blifvit utdeladt. Jag finner alltså naturligt, att flere ledamöter begärt det hvilande på bordet, men jag hemställer till dem, om de icke vilja derifrån afstå och medgifva att hetänk. genast måtte få företagas. Häruti instämde Hr Printzensköld, Carl. Frih. Cederström, Claes Rud.: