Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Härvid och enär, enligt hittills gällande stadganden, tolag icke äger rum å tullfria varor, utan i allmänhet endast å sådana, som äro med ineller utförselstull belagda, samt då, i fullföljd af den grundsats, som föranledt berörda föreskrift, tolagen rätteligen lärer böra å de tullpligtiga varorna utgå i den mån, de ansetts böra draga högre eller lägre tull, men ingalunda efter värdet, som å en vara, hvars ineller utförsel ansåges böra jemförelsevis mindre försvåras och derföre vore åsatt en lägre tullbestämmelse, det relativa värdet kunde vara och tolagen alltså blifva vida högre, än å en annan, hvars ineller utförsel vore mindre önskvärd och derföre högre tullbeskattad, syntes tullbeloppen lämpligen kunna träda i tullvärdenas ställe såsom grund för tolagsafgifternas beräknande; och hemställde föredragande departementschefen, under förutsättning att hinder fortfarande ansåges möta för åstadkommande af den allmänna och fullständiga reglering, hvilken såsom företrädesvis ändamålsenlig blifvit här ofvan i underdånighet ifrågasatt, att berörda alternativa förslag till förändrad grund för tolagens beräkning måtte af Kongl. Maj:t godkännas, och hvarvid borde iakttagas, att de derigenom hvarje stapelstad af tolagen tillflytande årliga inkomster blefve begränsade till ett belopp, som ungefärligen motsvarade medeltalet af de sista fem årens, och att följaktligen sistnämnda summa borde tagas till grund för bestämmandet af den procent å tullafgifterna, som för tolagens framtida beräkning för hvarje stad fastställes, äfvensom den försäkran stapelstäderne lemnäs, att minskning i tolagsinkomsterna ej skulle af den omständigheten kunna dem tillskyndas, att tullafgifterna framdeles blefve nedsatta, utan att i sådan händelse godtgörelse skulle beredas antingen genom bestämmande af en mot ändamålet svarande högre procentberäkning eller annorledes; och syntes, derest de i berörda afseende erforderliga utredningar och förslag icke kunde medhinnas och afgifvas samt pröfvas före den tid, den nya tulltaxan bör träda i verkställighet, tolagsberäkningen kunna, intilldess en sådan reglering kan komma till stånd, få fortfarande grundas pä de i nuvarande 1845 års taxa utsatta tullvärden.
Maj:ts och Rikets Kammar-kollegii cirkulär-bref den 7 November 1737 och Kongl. Maj:ts derpå gifne nådiga stadfästelse af den 8 Augusti 1738 närmare föreskrifves; varande slutligen i 7:de momentet af ofvanåberopade Kongl. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Belänkande, N:o 32. 5 Bref stadgadt, att till efterrättelse kommer att tjena, hvad genom Kongl, brefvet den 3 Januari 1744 är förordnadt i afseende å skattehemman, nemligen att då förmedling ä sådant hemman sökes och ej tillika befinnes, att egorna af vattullod, ljung, flygsand eller andra orsaker, någon betydlig förminskning undergått, en lika kungörelse bör utfärdas, som angående kronohemman blifvit sagdt, och hemmanet upplåtas den, hvilken, enligt 1723 års Skatteköpsförordning, vill derföre erlägga lösen eller den till kronan betalda köpeskilling till förre skattemannen; äfvensom att, i händelse ingen anmäler sig att med förenämnde vilkor hemmanet emottaga, samma förhållande i alla delar då kommer att ega rum, som rörande kronohemman här ofvan finnes anfördt.
Då det nu är fråga om att kullkasta Betänkandet, så är det angeläget att contra-propositionen blifver tydlig, sä att man måtte vara enig om dess mening. Jag anser det ej vara tillräckeligen tydligt, om man endast nämner uppbringningar. Jag finner det ej vara rätt, alt en - 5i? Den 55 November f. m. dast nämna dem, som efter laglig pröfning kunna godkännas, så vida mali ej älven uppgör grunderne för godkännandet, emedan Svenska Sjölagen ej upplager sådane händelser under fred. Jag förenar mig således uti den af Herr Cederschjöld föreslag ne contra-proposition, emedan då i alla fall hlifver fråga ej allenast om de händelser, som inträffat före 1812, utan äfven örn de, som sedermera ägt rum. I följd deraf tror jag det vara rättast, att helt enkelt hålla sig vid 1812 års beslut, och yrkar, att contr;.- proposilionen måtte uppställas i enlighet med Herr Cederschjölds förslag. Herr vpn Hohenhausen: Jag tror äfven, som jag redan anfört, att uppgöran-^ det af grunder är nödvändigt, och förestår således det tillägg, att ersättning skall utgå efter grunder, hvilkas uppgörande öfverlämnäs åt Stats-Utskotlet, Herr Nordensköld: Det lärer Vara min rätt att föreslå contra-proposition. Jag tror, att den kunde blifva helt simpelt bifall på Riksgälds-afdelningens förslag, -hvilket uti Reservationerne är upptagit. Då kommer målet i det skick, sorn det hade egt, derest ej pluraliteten inom Utskottet hade förenat sig om förevarande Betänkande, Grefve Den 35 November f. m. 5»*3 Grefve af Uggl as , G 11 s t a f: Det är blott i anledning af Herr Von Hohenbausens yttrande, som jag får nämna, att i händelse Ridderskapet och Adeln skulle anse lämpeligf, att tillstyrka éfsattningen , behöfves ingen återremiss.
För kök och bad kunna tjenliga lokaler beredas inom lasarettsbyggnaden, om en del af de i bottenvåningen belägna, för sjukvården mindre lämpliga, rum dertill upplåtas; men vid en sådan, af behofvet oundgängligen påkallad, förändring skulle, derest boningsrum i sammanhang dermed anvisades åt sjukbetjeningen, medtagas dels allmänna sjukrum med tjugusex sängar, dels åtta enskilda sjukrum. Då likväl behofvet af all den sjukvård lasarettet sednare åren tillhandahållit är oförminskadt samt inrättningens årsinkomster synas fortfarande tillräckliga för en sådan lasarettets utvidgade verksamhet, torde någon inskränkning i densamma icke böra ifrågakomma. Ökadt antal enskilda rum har ock blifvit af nöden till följd af de donationer, hvilka i sednare tid tillgodokommit lasarettet, med vilkor att för afkastningen skall i enskilda rum tillhandahållas kostnadsfri sjukvård åt mindre bemedlade personer. Med afseende å dessa förhållanden har Lasaretts-direktionen ansett sig böra, efter inhemtadt yttrande af inrättningens Öfver-läkare, låta upprätta förslag med beräkning af kostnaden för de nödiga ansedda byggnaderna och förbättringarne. Då lör en väl ordnad sjukinrättning en sjettedel af sjukrummen turvis bör kunna hållas ledig för rening och vädring, skulle vid Serafimer-lasarettet, beräknadt för om - Motioner hos Ridderskapel och Adeln 1862. 413 kriug 300 sjuka, erfordras rum för ytterligare ungefär 60 sängar. Af sådan anledning och då af ofvan anförda orsak utrymme för 26 sängar inom nuvarande lasa rettsbyggnad bortgår, bar i den nya byggnaden beräknats 9 allmänna rum med plats för 90 sjuksängar, samt derjemte 17 enskilda sjukrum, 1 operationsrum, 2 rum för amanuenser, 8 för sköterskor och betjening, jemte badrum, ett mindre kök och skafferi, bostad för vaktmästare, förrådsrum och vagnshus. För denna byggnad med erforderligt gårdsutrymme har till följd af det köp, som med Eder Kongl. Maj:ts nådiga tillåtelse år 1860 verkställdes af en intill lasarettet belägen fastighet, plats inom lasarettets ego-område blifvit beredd.
Det kan vara henne möjligt att med en bråd aning finna en sanning, till vilken han kan hinna endast med svåra mödor, djupa tankeslut; men genom dessa mödor, endast genom dem, är det vunna en egendom åt vetandet, en bevisad sanning, i stället för ett sant hugskott. Mina tankar äro hugskott, ingenting annat. Jag är rik på hugskott, och dina verser, min Julia, hava framkallat ett nytt. Narkissos, så tyder jag denna myt, är människoanden. En flodgud var Narkissos' fader, och en källnymf hans moder. Floden och källan tillhöra jorden, men spegla himmelen. Så är människoanden född och ammad i naturens sköte, men tillika ett återsken av det gudomliga. Spåmannen Teiresias förutsade Narkissos en lång och lugn levnad endast i det fall, att han icke lärde känna sig själv. Så förkunnade även Gud, enligt en av hebréernas heliga sägner, det nyskapade människosläktet, att det skulle förlora sitt elysium, om det smakade kunskapens frukt och lärde skillnaden mellan gott och ont. Människoanden, så antyda myterna, så lära filosoferna, levde i början naturdriftens oskyldiga liv; människan var fullkomlig som planta och djur, lycklig som de, omgiven som de av naturens modersvård, som i en oupphörlig krets ledde henne till nöjet, när hon kände längtan därefter, till vilan, när hon njutit, till behovet, när hon vilat ut. Myten syftar härpå, när hon säger, att Narkissos växte upp skön och älskad av alla naturgudomligheter. Detta var ett tillstånd av lycksalighet. Men människan var danad till en annan än den. Hon bar inom sig en kraft, som en gång skulle göra henne myndig och förflytta henne ur oskuldens naturliv, den lägre fullkomlighetens fridfulla elysium, ur okunnighetens och träldomens lugn, till ett högre tillstånd, fullt av ofullkomlighet, mödor och sorger, på det att under strid med sig och världen hon skulle, såsom fri och förnuftig varelse, bana sig väg tillbaka till det oskuldens tillstånd, vilket hon lämnade som ett ofritt naturting, ett högt begåvat djur. Hon är kallad att lyda sedelagen, såsom hon förut lydde driften.
Directeurerne utfärdade utan falska eller efterapade, förfölle, under förutsättning, att ett sådant förhållande funnes styrkt, motivet för det Herr Sanlesson gjorde undantag för Malmö Disconts Assignationer och följakteligen afven sjelfva undantaget: af Herrar Bjuhr och Beckman som instämt med Herrar Falkman och Santesson samt sluteligen af Herrar Hemberg , Ekhoff, Langenberg, Limnelius och Lenning hvilka afstyrkt Motionen;—.Äfvensom till Statsoch Banco-Utskotten blifvit remitteradt från Hedervärda Bonde-Ståndet Riksdags-Fullmågtigen Johan Olsson Långbergs Memorial dåruti yrkas inlösen så väl af för detta Filial-Disconternes utelöpande Assignationer på Banken , som ock , af desse Disconters öfrige utelöpande skuldförbindelser, såsom 3procents Reverser och Banco Attester af lika egenskaper med Reverserne $tatsUtskottets Betänkanden. 1743 saint i Götha-Canal Bolags Discont-Verk iqrjestående mede! på Afskrifnings-Räkning. Detta ämne hafva Statsoch Banco-Utskotten till noggrann öfverläggning förehaft; Och hvad angår den Anmärkning som skulle det slags Proclama sqm i afseende på bevakandet af fordringar hos f. d. Filial-Disconterne blifvit tillämpad vara ett i Lag icke gilladt eller stadgadt prascriptionssätt; så inhämtas af Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om Discont-Verkens ofvertagning af den q 1 Julii 18 18> hurusom Rikets Hoglofl.
Kunde inskränkning i bränvinsbrännings-rättigheten eller förändrade föreskrifter för utöfvandet deraf verka till utrotande af fyllerilasten, eller åtminstone till väsendtlig förminskning i missbruken af hränvinet, skulle jag obelingadt instämma i hvarje förslag, som vore ledande till ett sådant önskvärdt mål; men så länge bränvin finnes inom landet eller kan förskaffas från utlandet, på lofligt eller olofligt sätt, lärer det blifva fåfängt försöka att, genom bestämmelser för tillverkningen, med roten upprycka det onda, sorn missbruken af varan åstadkomme. Då tillverkningen alltså måste tålas, vill för mig synas, att den borde ordnas på ett sätt, att hvarken tillverkaren manades använda de yppersta råämnen, sådane som kunde till annat nyttigare tillgodogöras, eller utrymme lemnades till föreskrifternas kringgående för åstadkommande af större tillverkning, än vid skattens bestämmande varit afsedd. Begge delarne inträffa likväl, ehvad beskattningen utgår efter pannerymd, mäsk-karens rymd eller uppbettningsytan; äfven antaget, att skattens beräknande på de två sistnämnda sätten eger företräde framför det första, så framt pannans oeh öfriga redskapens form och sammansättning ej bestämmes och begränsas. Vid frågan om beskattningen kan dock icke förbises, att någon obillighet fått tillträde, då jordbrukaren blifvit beskattad, för det han, för eget behof, förvandlar sin egen vara till en annan. Omöjligheten att urskilja, när tillverkningen inkränkes derhän eller sträckes derutöfver, i förening med statens behof af u Kongl. Majlis Nåd. Proposition, Nio26. inkomster, liarväl frun börjanföranleda beskattningaf den mindre sä väl som. den större tili verkningen.
Övriga tillskott till texten av bokstäver eller hela ord sätts inom klammer [ ] Uteslutningar markeras med [...], de förekommer endast i noterna och i inledningen. Förhållandevis likgiltiga ändringar och överstrykningar noteras inte i kommentaren. Anteckningar i marginalen förs in på lämpligt ställe i texten och markeras i kommentaren. Understrykningar markeras på sedvanligt sätt med kursiv stil. Samma principer har följts vid överföringen av chifferavsnitten. Ibland har Victoria Benedictsson i hastigheten skrivit fel tecken, men den åsyftade bokstaven sätts då in på rätt ställe, utan markering. Partier med chifferskrift återges med halvfet stil och understrykningar i chifferavsnitt med spärrad halvfet stil. FÖRKORTNINGAR AL GB LUB VB Victoria Benedictsson och Georg Brandes. Svenska Akademiens minnesteckningar. Samlade till en levnadsteckning av Axel Lundegård. 1–2. Geijerstam Utgifna af Matti af Geijerstam. Key Några biografiska meddelanden. Rosengren I serien Svenska författare. SB I–II Volym I. Utgiven under redaktion av Christina Sjöblad. Volym II. Utgiven och kommenterad av Christina Sjöblad. Skrifter i urval av Fredrik Böök. NOTER Hänvisningar till Stora boken I el. II ges antingen som ”Se SBI, s. 33,” eller ”jmf not II, 210.” PERSONREGISTER I sammanhanget perifera personer, som bara nämnes en enstaka gång och inte kunnat identifieras, har inte alltid medtagits i registret. Aalberg, Ida III: 85, 397 Aglietti, Francesco I: 39, 44 d’Agoult, Marie III: 247, 409 Agrell, Albert II: 359 Ahlberg, Pauline III: –, Gustaf Theodor I: 196f, 314 –, Hampus I: 314 –, Jonas Koldeveij I: 314, 317 –, Magdalena Ulrika I: 314 –, Nils Hampus I: 249(?), 317 Aischylos III: 404 Albrechsson, Sofie II: 25 Alexander III av Ryssland III: 81, 408 Ambrosius Jönsson, Johan II: 183(?), 409
R:dr årligen, på sätt Utskottet i först åberopade Betänkande anmält, nu blifvit uppfördt å Riks-Statens ryde Hufvud titel; hvadan detta anslogs för 3:ne år, med . 32,100: då inberäknade belopp afdrages, hvarefter berörde anslagssummor utgöra endast R:dr 78,220: lith. till R. St. Prot. 1840 eeh tS^t. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. Z Stats-Utskottets Memorial, N.o SSj Transpoit 78,220: Dessutom och enär, till följd af Rikets Ständers vid extra Stalsregleiingen numera fattade beslut, de för densamma, enligt Utskottets derom under N:o 4^5 afgifna Utlåtande, afsedda tillgångar komma att vida öfverstiga härå anvisade utbetalningar, anser Utskottet, alt jemväl åtskilliga bland de lill) utgående , jemte RiksgäldsContoirets vanliga utgifter för den kommande tiden, i Memorialet N:o \66 npptagna anslag böra hänföras till extra Statsregleringen och utgå i sammanhang med öfriga dertill hörande anslagssummor, helst desamma med en del af dessa antingen ega ett bestämdt samband eller en likartad beskaffenhet. Sådana i sistberorde Memorial uppräknade, och på RiksgäldsContoiret anvisade, anslag äro: i:o de till Seminarier, för bildande af Lärare vid Folkskolorna och till stipendier för Skol-lärare-elever anslagna summor af tillsammans i5,5oo R:dr årligen, eller för 3:ne år .. Rulr 46,5oo: hvilka anslagssummor skola utgå för samma tid och på enahanda sätt , som det bland extra Statsreglerlngsutgifterne redan beräknade årliga anslag af 5o,ooo R:dr till Folkskolornas befremjande; 2:0 anslaget till inrättandet af practiska Skeppshyggeri-Institut 6,666 Transport 6'6,5oo: Sials-Ut skol tels Memorial, N.-o 55~j.
Just när jag som varmast gladde mig åt min rättighet att fantisera fritt, ville icke bilderna forma sig vidare. Det föll som en skymning öfver kyrkan med de lyssnande bönderna. Annas hand blef kall och gled ur min; min inspiration att tala öfvergaf mig, farbror Ramsenius själf blef knarrig, och min hälgdagsstämning med små keruber, försoning och frid ville icke låta leka med sig längre. Jag började då välja text till min predikan för att gräfva ned mig i detaljer, när helheten ej längre höll ihop. Men så gick det upp för mig att det var almanackan och icke jag, som föreskref text på första söndagen efter nyår, då jag skulle hålla min predikan. Den upptäckten gjorde mig än kallare, och när Matti i detsamma vände sig om på kusksätet med en upplysning att vi nalkades middagsraststället, så föll jag ur min höga roll och snärjdes in i ett långt samtal med honom om allsköns alldaglighet. Den skojaren visste också att smickra mig med att jag blifvit så gammal och allvarsam ..! Vi hade rastat till middag och rastat till kväll. Vägen hade gått hastigt undan, ty Mattis häst hade stått två dagar på stall och mumsat hafre i fred och ro. Nu sutto vi två och beslöto stora ting i den lilla gästgifverisalen, där kvällsmaten stod på bordet, och jag bjöd Matti på toddy. Jag hade smugglat med mig en flaska konjak från staden, och den skulle naturligtvis drickas ur, innan vi hunno hem! Efter det första glaset blef min hemlängtan och min lust att snart realisera alla drömmar mycket liflig. Gästgifvaren hade nyss varit inne och oförsiktigt låtit undfalla sig ett par ord om att vintervägen öfver Saimaisarna just i dag blifvit befaren med häst för första gången i år. Det behöfdes icke mera för att jag på allvar skulle gå ihop med Matti och öfvertala honom att följa den vägen, som var hela sju mil kortare och långt äfventyrligare än landsvägen rundt omkring. Vintervägen tog af helt nära detta gästgifveri, och min önskan var att vi nu genast skulle begifva oss af för att öfverraska dem där hemma nära ett dygn tidigare, än de väntade oss.
1 chef utan lön befattningen bör företrädesvis innehafvas af behälhafvaren för husarregementet Konung Carl den XY. förste beridare andre beridare vetnrinärlärare, , för undervisingen uti hofbeslaget 1 lärare uti vapenföring och gymnastik 1 redogörare, som tillika ombesörjer ifrågakommande upphandling och magasinering af fourage 2:ne arfvoden ät stallmiistareelever, efter 300 rdr, 1 fodermarsk, efter 1.25 dagarvode 3 stalldrängar, efter 1 rdr » Aflöning och beklädnadslitning, ersättning tili 6 husarer i oell för använda num - arfvode merhästars skötsel, efter 66j öre å man om dagen Inqvartering. t stallmästare 1 förste instruktör 1 andre instruktör Fourage, för 12 hästar ifrån Flyinge, beräknadt till 83J öre för häst i dygnet, afskrif ningsprocenten inberäknad » för 14 officershästar. efter samma beräkning » under sista 15 dagarna af September lör 20 nummerhästar, enligt samma beräkning » ersättning till skvadronscheferne för 20 husarhästars begagnande uti ridskolan och i följd derutaf behöflig högre utfordring, efter 163 öre för hvarje häst pr dygn och skötsel Lysållning, stallpersersedlar, underhåll af sadlar, m. m. Anskaffning och underhåll af läktsablar, floretter m. m. Extra utgifter Utgifter, sammanlagda. Summa 30,000 — Utgifter för en gång. För ny stallbyggnad vid Strömsholm 18,000. För bostadsbyggnad åt stallmästaren Anskaffning af sadlar oell betseltyg vid begge skolorna 1,000.- För möbler åt eleverne vid Strömsholm; 3.000. Kommitterade hafva redan i sammanhang med indelda kavalleriets vapenöfningar föreslagit särskilda instruktioDSskvadroner vid regementena för manskapets utbildning i enskild fältridning, flankering och vapenföring till häst. De hafva grundat detta förslag pä öfvertygelse!! att kavalleriets användbarhet mera än någonsin och i ännu högre grad än infanteriets beror af den enskilde soldatens daning.
Men genom freden i Köpenhamn 1660 hade Svenska regeringen försäkrat invånarne i de då afträdda provinserne Skåne, Halland och Blekinge om orubbadt åtnjutande af deras privilegier och friheter, enligt Dansk lag; och under de derefter följande tio åren se vi henne oafbrutet omtänkt, att i dessa landskap befästa och inom Halland återställa de lagenliga förhållandena. Så vidt det kunde ske, utan att rubba de med Konungabref stadfästade köp f>ch förläningar, rättades missbruken. Malmö Recess af den 16 September 1662, sorn utgör förenings-acten mellan det gamla Sverige och de fordna Danska landskapen, grundläde dessa försonande åtgärder. Den första handling från denna period, som blifvit åberopad i frågan om de Halländska kyrkohemmanen, såsom bevis än för kronans, än åter för kyrkans rättigheter, igenfinnes i 9:de punkten af de Svenska Commissariernas i Recessen 44 Stati-Utflottets Utlåtande, A: o 182. sanetionerade resolutioner, och rörer serskildt Halländska presterskapets besvär. Den har följande lydelse: ”De herrelida, som af serdeles benådning och förmedelst Kongl. Bref äro lagde till kyrkor, skolor och deras beljentes underhåll, teli nu förmenas vara införda uti ens och annans donationsoch köpe-bref, blifv a billigt vid sin fundation. Och finna samtlige Commissarierne skäligt, alt kyrkor, skolor och de betjente, till hvilka af gammal lid någon viss ränta förmedelst Kongl. Bref af en chrisllig intension är förordnad t och perpetueradl, bör mainteneras, dock mäste sådant intet vidare exlenderas, än pä den ränta, som af ålders lid sedvanligt lill dem är utlagd.” Denna resolution har hittills spelat en stor rol i de till målet hörande handlingar; den har derföre bordt anföras. Nu meia är tvisten ont rätta förståndet deraf alldeles öfverflödig, sedan de sednare Kongl. Commissionernas domar, särdeles frun 1769 och 1770, blifvit kända.
Jag anhåller derföre att R. o. Ad. måtte a Islå Utsk:s Mern., emedan frågan om votering bör förfalla. Hr Bildt, Knut: Detta Bevilln:sUtsk:s Utlåt, har tillkommit, emedan Utsk. icke visste huru det i en sådan fråga skulle förhålla sig. Det gafs nemi. icke några bestämda föreskrifter för ett dylikt fall, utan Utsk. nödgades leta sig fram efter obestämda stadganden i Grundlagen och ansåg sig i Riksd:sOrdn:s 44:de § 3:dje marn. möjligtvis hafva någon lednings Der står nemi. »Vill Utsk. återlemna något från ett eller flera RiksStånd remitteradt mål, som till dess befattning ej hörande, åligge Utsk, att, sist inom åtta dagar, afgifva sitt Utlåt, med deruti anförde skäl till samtlige RiksStm, hvilka derefter böra skyndsamligen yttra sig under hvilket Utsk. de anse målet höra. Aro de flesta RiksStm härom ej ense eller stanna 2 Stånd mot 2, afgöre Const.Utsk. hvarthän frågan bör förvisas.» Det var egentligen BondeSLs ledamöter som ifrade för denna fråga och, för att vinna något slut derpå, beslöt man att hänskjuta frågan till R. St:r och hemställa huruvida den borde gå till Const.Utsk. eiler icke. Om nu beslutas att den icke skall gå till Const.Utsk., så måste detta beslut utvisa att frågan skall förfalla. Jag för min del önskar att den finge gå till Const.- Utsk. såsom Bevilln.Utsk. föreslagit, men om Ståndet afslår detta, hoppas jag att Ståndet uttalar huru med densamma skall förfaras. Hr Hjärne, Harald: Vid detta tillfälle är endast en högst obetydlig sakfråga beroende af Utsk:s handläggning. Det är nemi. endast fråga om en godtycklig förhöjning i afgiften för debetsedlar, men denna fråga har blifvit behandlad på ett sätt och råkat in i vii il n 351 Den 15 Juli e m. eli förhållande sådant att den kan icke på grund af Grundlagens rätta förstånd afgöras.