Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Munkarne i dessa tider och i alla länder voro, der föräldrar voro svage och vidskeplige, sjelfskrifne förmyndare för barn och enkor. Men huru skötte de deras förmögenhet? Jo, egendomarne sköttes väl, men ynglingarne och flickornes bildning sköttes så, att om de voro rika, gossen blef klosterbroder och flickan nunna, hvarigenom egendomen tillföll förmyndaren, klostret. Ömhetskänslan, som kastades ut hos Folket för enkor och barn, var ej egenteligen för dessa enkors och barns väl, det var för att kunna försvara deras egendom, som de hade i sigte för klostret; det var för att befria dem från alla de tyngder andra egendomar bära. Derifrån härleder sig denna missförstådda ömhetskänsla. När sedan de institutioner upphörde, som alstrat den, var likväl känslan och vidskeppelsen qvar, och man omfattade första utväg man bade till hands, för att binna till målet. Derifrån ofullkomlighet i våra lagar om omyndiges och om barnaarf. Man visste ej, hvad man skulle sätta i stället för de försvunne institutionerne; man gaf dem en förmonsrätt stående i strid mot rättvisan och mot medborgares välfärd; ty den en Den 7 Maji f. ro. ao3 förmyndare ålagda vård om omyndigs egendom bör ej kunna hindra honom, att begagna de förkofringsmedel, som vården om eget väl kan fordra. I alla andra länder äro dessa brister redan afhjelpte. Förmyndare-kamrar finnas der, och derigenom är enkors och omyndiges väl säkrare fredadt, än i vårt land. Der står det under lagarnas skydd, här blott under den enskilte mannens hederskänsla. Det är redan anmärkt, att, der fast egendom finnes, kan intet hända till deras förfång. Det fordras Öfverförmyndarens, Domstolens och fränders medgifvande, för att försälja och förskingra den. För lös egendom kunde lika säkra försigtighetsmått tagas. I andra länder Frankrike, Preussen m. m. är det bestämdt, att när förmyndaren i Statspapper eller depositioner i Banken lagt myndlingens lösa egendom, är han fri från ansvar.
Och pennan glider ur handen, som någon den sakta tog — en fe med glänsande vingar, en vår-natt född i en skog. Och tankar, mörka och tunga, bekymmer för morgondag, dem tog hon visst äfven med sig, ty glittrande glad, blef jag. Jag ställer mig midt i fönstret och hvisslar en lång melodi och svaras / / / • soliga rymder af sträckande fog I ai ' s skri — Af sträckande foglar, som flytta från Nilens dyiga strand till blanka, glimmande fjärdar i de tjusa nätternas land. Daniel Fallström. Fördomar och åter fördomar. A f Karna. Iduns nummer för den 18 april föreko ln&lt;r4&gt; mer af vår värderade författarinna Mathilda Langlet en uppsats, » Fördomar » benämd, hvari förf. med lätt ironi och humor belyser några bland de rent af ynkligt löjliga sådana, hvilka nästan hos hvarje qvinna möta oss. Detta har ingifvit mig håg att här tala om en del andra fördomar, som gjort, göra och äfven framdeles komma att göra mycket ondt, om vi ej med allvar arbeta för att rensa bort dem; fördomar, som hindra många qvinnor att utveckla sina anlag å det rent praktiska området och i stället tvinga dem in på banor, der de ej alls passa, och der de göra mera skada än gagn. Men hvarför får då ej hvar och en söka sin utkomst inom det fack hon sjelf åstundar, inom det rent praktiska området? Jo, derför att det ej » passar sig », man får ej för » slägtingar », » namnet » och flere sådana lumpna skäl. Och den qvinna, hvilken är nog oförskräckt att, trots en hel mängd gamla fördomar och trots slägtens och bekantas ogillande, dock ej bry sig om att äflas bland tusentals mer eller mindre behöfvande efter någon bank-, kontors-, telefonisteller lärarinnebefattning, utan i stället väljer ett » mindre fint » arbete, hvilka hårda strider, hvilka bittra förödmjukelser, hvilken sårande medömkan får hon ej uthärda!
Dito dito, om upphörande af Furage-Passevolans-afgiften vid beridna Rusthålls-regementena; 3:o Dito dito, i fråga om beräkningsgrunden för Salpeterhjelpens utgö rande inom en del af Södermanlands län; 4:o Dito dito, i fråga om disposition af sex stycken holmar i Götheborgs och Röhus läns skärgård; 5:o Dito dito, angående utbyte af Krono-Länsmans-boställena Melby och Näsby emot. Kronoskatte-hemmanet Bredinge på Öland; 6:o Dito dito, angående upplåtande af mark å Kronoparken Rådaås i Skaraborgs län för en vattenledning till staden Lidköping; 7:o Dito dito, angående försäljning af f. d. Landshöfdinge-residens-tom terne i staden Piteå med å dem befintliga byggnader; 8:o Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af förre Myntmästaren Assessoren J. A. Grandinsons underdåniga ansökning om ersättning för förlorade boställsrum. 9:o Herr Bildts, Didrik Gillis, denna dag väckta motion, angående Riksdagskostnadernas bestridande direkte af Riksgälds-kontoret; 10:o Densammes denna dag väckta motion, angående ersättning för. Herr Landtmarskalkens och Herrar Talmäns Riksdägskostnader. Statsoch Banko-Utskotten. Herr Ehrenhoffs, Guslaf Herman, den 5 dennes på bordet lagda motion, angående förhöjning af 'arfvodet för Herrar Fullmäktige i Banken och Riksgäldskontoret; hvarjemte denna motion kommunicerades de öfriga Riksstånden.
Ja, ej sådana skogar som uppe i Norrland, ej skogar af själf - sådd tall och gran; men nog finnas skogar af löfträd, och det härliga skogar ändå! En gång var hela landet täckt af sådana. Här i trakten kan man åka timtals genom skog af ek, alm, lind m. m.,här och där blandad m e d planterade tall-, granoch lärkträd. I sådana skogar hålles mycket villebråd: harar, skogsdufvor, rapphöns, kaniner, fasaner m. m., som väl vaktas och skjutas under de därför bestämda tiderna. Därtill komma j u de stora sträckor af landet, som upptagas af herresätenas parker. Häromdagen talade en ung svenska och jag om, hur litet begrepp man i Sverige har i allmänhet o m Englands naturskönhet. » Jag sä- ger åt dem därhemma, » sade hon, » ja just, kom och se! » Detsamma säger jag, men för dem, som så ej kunna göra och ha lust att i ett kommande nummer följa undertecknad på en liten tur per tricykel, skall jag också i bilder, återgifna af min åtföljande kamera, visa några bitar af Hertfordshire ' s natur, ett par herrgårdar och några af dess pittoreska byar och stugor. Den sista bilden framställer undertecknad » starting » på sin » trike » vid Hillside ' s » front door » för en dylik liten tur. ANNA FLEETWOOD-DERBY. VÅRBILD H 1899. AN KOM I SOLSKEN en vårlig stund och sjörjg så gladt uti naken lund. Om vår, som kommer i blomsterskrud med ljus och värme, han gaf oss bud. Han sjöng om vårbäck i silfverglans, om pil och vide med gullgul frans. Om hvit konvalje och blå viol han sjöng — han mindes dem se ' n i fjol. Om munter flykt uti solskensbad, om rede bäddadt bland gröna blad. Om liten maka, som fått hans tro, om kärlekslycka i eget bo. » MIN TRIKE OCH JAG » I hopp och längtan han sjöng om allt. — Men våren dröjde Det blef så kallt.
Ständet pröfwar; at i stället för desta anmärkningar insät - t " ') insättes "sä wäldetza, som öfriga anmärk, "ningar" samt i stället för orden : dä äga de magt at sätteS: "dä skola de." 61. §. Förestogs wiv förra Riksdagen at i:sta bäom. erhäller denna förändrade ktsäsÄioo: "Alla afgifter, som Riksens Ständer un. "der de i föregäende §. nämnde Titlar bewil. "lat stola utgöras, intil slutet af det är, "under hwars lopp den nya Bewillningen "af Riksens Ständer fastställd blifwer.'' 69. §. Förestogs af förra Loostitunons-Ut. stöttet at i stället för orden: Sedan en af detta särskildta Utskotts samtclige Ledamöter blifwit utlottad, röste de öfriga samfäldt rc. sättes: "Detta särskildta Utstötts "Ledamöter röste sedermera samfäldt rc." —-Wid §:ns stut skulle tilläggas: "Til und"wikande af psns vora stal wid omröstnin"gar, förrän Sedlarne upräknas, en blaud "dem uttagas och förseglad afiäggas. Be« "stnnes wid de öfriges upsummerande rösterne "lika delade, mä gvenna sedel öpnas och gif"wa äscj«ioo. Ar plurzlitoten redan munken, bör den aflagde sedeln oupbruten ge"nast förstöras." 70. §. Härwid har förra eoattitutiovs - Utskottet föxeflagit följande förändrade rerintz: "Riksens Ständers walda Bcwillnings. "Uistott äligge at opämi idt wid hwarje Riks"dag upaifwa de allmänna grunderna för den "blifwande Bewillningens fördelning. Hwar. "efter ) ( "efter och sedan Summan belopp blifwit fast. "stäld, Utstottet updrages, at med tillämpning "af desia grunder författa förslag til Bewill.
Gr. Sparre, Gustaf Adolf; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 312, Frih. de Geer till Finspong, Louis; N:o 1092, Hr Leyonmark, Evald Gustaf. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i StatsUtsk. efter N:o 778, Hr Leyonancker, Fredrik Wilhelm och en Suppleant dersammastädes, efter N:o 645, Hr Möllersvärd, Cari Henrik; och befunnos hafva blifvit utsedde till Ledamot: N:o 1712, Hr von Nachrey, fullm. Frih. Leyonhufvud, Abraham. Suppleant : N:o 2039, Hr von Troil, Fredrik Adolf. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Bevilln.- Utsk. efter N:o 1242, Hr Ehrenström, fullm. Frih. Klinckowström, Rudolf Mauritz; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 113, Gr. Ehrensvärd, Carl Albert. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i BankoUtsk. efter N:o 2082 A, Hr Mannerskantz, Carl Axel; och befanns, dertill hafva blifvit utsedd: N:o 2221, Hr af Wirsén, Carl Thure. Öpnades jemväl Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Riddarh.Utsk. efter N:o 687, Hr von Post, fullm. Hr Edelstam, Gustaf Jacob; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 1911 B, Hr Psilanderskjöld, Ferdinand.
Helt annat vore om Rikets Ständer besluta, såsom jag vid sista Riksdagen yrkade, att låntagarne äga rättighet att utgöra räntor och afbetalningar i Bancosedlar, efter den cours som Fulltnägtige sjelfva utsatt för låntagarnes inbetalningar, och Fullmägtige sedan för dessa sedlar uppköpa silfret. Men som Rikets Ständer ännu ej beslutat en sådan åtgärd, och det ej lärer gå an, att stadga, det silfver skall uppköpas för silfver, så hemställer jag, om icke en redactionsförändring i detta afseende må äga rum. Herr von Hartmansdorff: För min del har jag förlitat mig derpå, att Ridderskapet och Adeln följt den samma ordning i besluten, efter hvilken Herr Grefven och 384 Den 16 October e. m. LandtMarskalken för oss framstält fragorne, och att således Ridderskapet och Adeln endast bifallit den del af 4;de punkten, sorn föregår de littererade momen terna. Ibland dem kan jag ej gilla Litt. c.; utan instämmer fullkomligt med Herr Skogman, att uppgiften å summan 5ooo R:dr årligen bör borttagas, och blott de 2 procenten qvarstå, ty antingen mer eller mindre af fastiglietslånen inflyter, kommer det dock att lill sitt ändamål användas. Herr Munck af Rosenschöld synes också hafva rätt i sin anmärkning, att ordalydelsen verkligen är felagtig, då der står, att silfver skall för silfver uppköpas. Men derunder åsyftas ett förslag, som BancoUtskottet redan måtte hafva gjort, eller också snart inlemnar, att nemligen de, som äga så kallade Silfverlån, skola få göra sina inbetalningar med sedlar i stället för silfver. Om detta beslut, hvarigenom BancoStyrelsen skulle komma att bespara låntagarne besväret att sjelfva köpa silfver, är fatladt eller varder fattadt, så äro ordalagen rigtiga. Men i alla fall anhåller jag att orden: Calculeracle till 5ooo R:dr Silfver för hvarje är_, måtte ur Momentet c. borttagas. Herr Hjerta:
Så ja, det är så, ser ni, att då man sällan begagnar dem, så blifva låsen rostiga. Detta är stora matsalen eller försalen, som den kallas, den begagnades sällan. — Ni nämde lord Astley, mrs Banks, var han lord Percys enda barn? — Ja, mylady hade endast en son; han var blott två år, då modern dog, och så klen och späd, att man trodde honom icke skola länge öfverlefva henne, fast han sedan växte till och blef en riktig vildbasare, som skaffade sin far många oroliga stunder genom sina vilda upptåg. — Men nu är han väl en stadgad man, förmodar jag? — Åh ja, — sade gumman småleende. — Det förstås, att nu så är han tjugofyra år och klättrar icke i trädtopparne efter skatbon, försöker icke att springa på takåsen, att rida på den stora Durhamstjuren eller åka på väderqvarnsvingarne, men en glad och oförvägen herre är han allt ännu, som icke räds för hin onde sjelf en gång, efter hvad jag hört sägas. — Ni känner honom då icke, mrs Banks? — Jo, Gudbevars, han var här i tre dagar vid lord Percys begrafning, och en ståtlig och vacker herre är han, det är visst och sannt, man kan icke se en präktigare och hurtigare ungdom. — Liknar han sin far eller sin mor? — Gud vet, jag skall icke kunna säga det, jag tycker för min del, att han liknar ingendera. Se här, detta är salonen, eller lilla matsalen, här brukade lord Percy äta; men bevare mig, så kallt och fuktigt här kännes. Mrs Banks hade slagit upp dörrarne till ett stort rum, alldeles skumt genom de förstängla luckorna; hon skyndade nu att öppna ett af fönstren, och den varma sommarluften, som strömmade in, skingrade något den källarlika atmosferen i det dystra rummet.
Ridderfkavet och Adeln i anseende till gjorde anmärkningar äterförrvisat Siats-Ulfkottets Utlärande,angående Allmänna Brandförsakrings-Werkets hos RikSgäldsTontoirek infarte m?del, wille Preste Ständet häröfwer afbida Utskottets ytterligare betänkande, förr än Ständer sitt beflut i detta ämne fattar. Hwarom wördsam och wänlig underrättelse skulle de Nespective MedStändey samt Srars-Utskoitet lämnas. h)t supra. S. D. Uti Högloft. Ridderjkapet och Adelns igenom Protocolls Utdrag af den iz dennes meddeldrs besint, att at Statsoch Banco-Utfkotten gemensamt npdraga, att för tillkommande Revisorer §f StatsBancooch Riksgälds-Werken författa en instruktion, hwaruti tillika göres afseende pä Re» visionen af de publique Werk, till Hwilka allmänna Stats-medel inflyta, instämde Preste-Standct till alla delar; hwarom de Respektive Med-Stande» samt bemäldte Ulffott skulle wärd sam t och wänligey underrättas, I7t suprs. Den 27 November. ikar S. D. Föredrogs ä nyo Riksens Högloft. Ständers Lag-UtskottS den 14 November pä hörder lagde betänkande, angående answars stadgande för den eller de Embcrsoch Tjensteman, pä hwilka tillsyn och conrroll öfwer UvbSrdsmän ankommer, men som antingen genom npsätelig vfwerenskommelse med de sistnämnde, eller genom underläten eftersyn till balancer mcdwerka. Prestc-Sländet, som i likhet med hwad Högloft.
Omb.ns Emb.-Ber. d. 4 Nov. 1838, teriet inflytande behållna medel skola, utan afsättning af någon reserv-fond, qvartaliter till Stats-Contoret levereras; hvaivid likväl Nummer-Lotteri-Directionen skulle ega att till förefallande mindre utgifter under sin disposition behålla en Summa af högst 10,000 R:dr, I Anledning af den genom Stats-Utskottet verkställda granskning af Tullverkets räkenskaper för år 1819, 1820 och 1821, Anmäld den 17 October 1823. Kongl, Maj:t förordnade härvid i Nåder; att till införsel forbudne och förbrulne varor, som förut, enligt 1820 års Lurendrägeri-förordning, bordt till utrikes ort afforas,skola hädanefter på Auction inom Riket föryttras, under vilkor af deras exporterande och med iakttagande af behörig Controll, äfvensom alt den i dylika Confiscalions-mål bestämde beslagare-andel, må beräknas efter auctions-pricet. Att Rikets Ständers beslut om upphörande af bidraget till Spinnhusoch Corrections^ Inrättningen i Stockholm skulle Tull-Directionen och Öfver-Ståthållare-Embetet till efterrättelse meddelas. Bil. t. R. St. Just. Ombms Emi.-Ber. d. 4 Nov. 1828. 4* Alf. General Tull-Directionens underdåniga utlåtande* skulle infordras öfver Rikets Ständers anhållan om åtgärders vidtagande till inskränkning i Tullverkets ExpectanceStat. Att vederbörande borde förständigas, att framdeles iakttaga, det alla utgifter af Tullmedlen blifva såsom vid Tullverket bestridde, afförde och i Räkenskaperne synliga. Att den till kust bevakningen använda kostnad hädanefter må redovisas i sammanhang med Tullverkets öfriga utgifter, samt Att Rikets Ständers framställning angående inskränkning i båtars hyrande för kustbevakningens behof, borde, så vidtoinständigheterne medgifva, vinna tillämpning vid förslagets uppgörande till 1824 års kustbevakning.
För år i83o åter, då, såsom ofvan uppgifvit är, Öfverskotterne å StatsVerkets Inkomster, behållne Restantier derunder inbegripne, utgörande 248,856: 41- 4» jemte de RiksgäldsContoret tillkommande Besparingar å Statsxinslagen för samma år 9,081: 26. 2. tillsammans uppgingo endast till 257,958: 19. 6. men deraf borde betäckas så väl de enligt i83o års Statsreglering till KrigsCollegii Departementers behof anslagne 70,000. som utgifter, å Öfverskotterne anviste, 18,154: 7..— och Brister i StatsAnslagen 191,005: 11. 9. tillsammans 279,157: 18. 9. bar en brist på det bela uppkommit af 21,198: 47- 3. hvilken, jemlikt Kongl. Brefvet den 29 April i83o samt 97 §. af det för RiksgäldsContoret utfärdade Reglemente, af nämnde Contor Statsverket godtgöres. Väl hafva Rikets Ständer, i sammanhang med Beslutet om Salpetergärdens upphörande, af de öfverskott, sorn å Tulloch BränvinsBevillningen ansetts böra uppkomma, an vist ett årligt anslag af 124,000 R:dr till Salpeternäringens befrämjande; men sorn berörde Beslut icke kom till verkställighet förr än med år 183 r, har nämnde penningeanslag icke för år i83o erfordrats, och sålunda icke eller kommit i be - ( ^5 ) teräkning uti liqviden om öfverskolten för samma år, hvilken i annat fall slutat sig med ännu större brist.
I allmänhet skall särskild mantalsskrifning försiggå inom hvarje stad och socken; dock kunna flera till samma fögderi och pastorat hörande socknar eller församlingar förena sig om gemensam mantalsskrifningsförrättning: börande i sådant fall Häradsskrifvaren eller den, som skall verkställa denna förrättning, derom underrättas före September månads början. Efter afgifvet förslag af Magistraten eller Häradsskrifvaren i orten, bestämmer och utsätter Wår Befallningshafvande stället samt dagen och tiden för mantalsskrifningens företagande inom hvarje stad, församling eller pastorat samt utfärdar derom allmän kungörelse, hvilken skall i församlingens kyrka uppläsas, minst fjorton dagar innan mantalsskrifningen verkställes. Nämnda kungörelse, som efter dess uppläsning bör inom hvarje församling finnas att på uppgifvet ställe tillgå, skall äfven innehålla fullständiga upplysningar och tydliga föreskrifter angående de uppgifter, hvilka i afseende å mantalsoch skattskrifningen böra afgifvas, samt de åligganden, hvar och en för öfrigt, med hänsigt till samma förrättning, har att iakttaga. Likaledes bör 152 underrättelse derigenom meddelas om den påföljd, uraktlåtenheten att vederbörligen fullgöra dessa föreskrifter medför. § 3 1:o Mantalsskrifning förrättas i allmänhet af Häradsskrifvaren i orten; men i stad, der denna förrättning icke lämpligen kan af Häradsskrifvaren verkställas, eger Wår Befallningshafvande att, såvida icke särskildt stadgande derom redan är meddeladt, efter Magistratens hörande, bestämma, åt hvilken af stadens tjenstemän befattningen med mantalsskrifningens förrättande skall uppdragas. 2:o Pastor eller, om han har förfall, annan af honom förordnad, inom samma församling tjenstgörande prest bör derjemte vara tillstädes vid mantalsskrifningen, för att från husförhörsboken och efter den kännedom, han i öfrigt eger angående förhållandena, meddela nödiga upplysningar. Kan icke Pastor eller annan behörig prest sig inställa vid mantalsskrifningen, bör, genom Pastors försorg, husförhörsboken dervid tillhandahållas och sagda upplysningar meddelas af annan tillförlitlig person. 3:0
Ani. till Exp. Utsk. den 28 Dec., kl. half 7 e. ra. Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående afsöndring af jord från indragna Mönsterskrifvare bostället vid f. d. jtdels fane-regementet Selleberg Börje Olofsgården till byggnadsplats och omgifning för ett skolhus i Rackeby församling inom Skaraborgs län; gifven Stockholms Slott den 3 Decemb r 1847* Uppå anmodan af den kommitté, som af Rackeby församling inom Skaraborgs län fått uppdrag alt, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga stadga af den 18 Junii 1842, rörande skolor för folkundervisningen i riket, för nämnde församling inrätta en så kallad fast skola, har församlingens kyrkoherde, prosten J. Th. Hellstadius hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, alt till byggnadstomt jemte kålgård och plantering för den sålunda tillämnade skolan få från det till invalidhusfonden indragna mönsterskrifvarebostället vid f. d. adelsfane-regementet Selleberg Börje Olofsgården afsöndra 1 geometriskt tunnland jord, utgörande den för skolbyggnaden mest passande plats, såsom belägen i midten af församlingen, och sådant mot en årlig skatt af 12 kappar spanmål, en tredjedel råg och två tredjedelar korn, sorn, vid jemförelse med det af hemmanet till invalidhusfonden utgående arrende oell öfriga onera, ansåges motsvara den begärda egorymden och hvarmed nuvarande arrendatorn af bostället förklarat sig nöjd.
En dylik lya såg jag på Wahlbergs ö i Hinlopen Strait på krönet af ett alkberg; den var rikligt försedd med förråd af halfruttna alkor, gömda i gångarne. De gamla räfvarne syntes under vår dervaro ej till, men flere dels svarta dels rödoch hvitbrokiga ungar sprungo då och då fram ur öppningarna och lekte med smidiga rörelser i boets granskap. Ett likadant bo, äfven med ungar som sprungo mellan boets öppningar, lekte och jagade hvarandra, har jag sett på norra stranden af Matotschkin Schar, samt obebodda räfhålor och räfgångar flerstädes vid Novaja Semljas vestkust, vanligen i öfre delen af torra sandkullar. Lemmeln finnes ej på Spetsbergen, men måtte vissa tider förekomma i otroliga massor på Novaja Semlja. Vid början af sommaren, då snön nyss bortsmält, ser man nämligen öfverallt på jemna bördiga ställen i den der ganska täta gräsvallen ungefär en tum breda och en half tum djupa gångstigar, hvilka af dessa små djur vintertiden upptrampats under snön i den gräsoch mossbädd, som närmast täcker den frusna marken. De hafva på detta sätt med hvarandra förenat sina i jorden gräfda bostäder och byggt sig beqväma, mot den stränga vinterkölden skyddade vägar till sina foderplatser. Tusen och åter tusen djur måtte erfordras för att äfven på ett mindre område utföra detta arbete, och underbart skarpt måtte deras ortsinne vara, om de, såsom antagligt är, med säkerhet hitta fram i den ändlösa labyrint de sålunda skapat. Under snösmältningstiden bilda dessa gångar små, men öfverallt förekommande afloppskanaler för vattnet, hvilka i väsentlig mån bidraga till landets torrläggande. I öfrigt är marken på vissa ställen så tätt beströdd med lemmelspillning, att denna måste hafva ett ganska väsentligt inflytande på jordmånens beskaffenhet. Af mygg plågas man icke i de egentliga polartrakterna80, och öfver hufvud taget är hela polarområdets insektfauna ytterst fattig, om ock rikare än man förut antagit.
Ytterligare Utlåtande, VIII s i53o — 1533, lagdt till Handlingarne af Adeln, IX 3. s 366, af PresteStåndet, IX 3. s 368, af BorgareStåndet, IX 3. s 876, afsl. i följe af särskildt beslut af BondeStåndet, IX 3. s 385. Underd. RiksdagsBeslutet, §. 44- Examina, om förändrade Stadganden i afseende på publica, för inträde i civila ämbetsverken; Motion, remitt. tili Ekon. Utskottet, II s i3oi. Utskottets Utlåtande, VIII s 674—■ 685, återrem. af Adeln, IX s 36o, bif. af BorgareStåndet, IX s 388, återrem. af PresteStåndet, IX s 395. Ytterligare Utlåtande, VIII s 1294, afsl. af PresteStåndet, IX s 1025, lagdt till Handlingarne af BorgareStåndet, IX s 1029, bif. af BondeStåndet, IX s 1049. Memorial till Adeln, om hufvudsak - 88 ligt beslut i målet, Vilis i536, besyaradt IX 3 s 469. ExecutionsMagten, om inskränkning i; Motion, remitt. till Lagutskottet, II s n56. Se Författningar, oeeonomiska. Expeditionslösen, om afskaffande eller betydlig nedsättning af, vid Domstolarne; Motioner, remitt. till Lagutskottet, II s n54, n83, 1197. Utskottets Utlåtande, VII 1. s 226 — 239, bif. af PresteStåndet, IX s 3o8, återrem. af BorgareStåndet, IX s 33a, af Adeln, IX 3. s 396, af BondeStåndet, II s 1333.