Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
T fj usterades följande ; Utdrag af Protocollet, hållet hos Hög* loflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm den *4 Martii 1818. S. D. Vid föredragning af ConstitufionsUtskottets den 1 1 dennes aflåtne Memorial, in-' nefattande anmälan af tvänne Redactionsfel uti de vid 1815 års Riksdag beredde Förslag till ändringar i 38. och 46. §§. af RiksdagsOrdningen, fann Höglofl. Ridderskapet och Adeln att samma Memorial endast borde läggas till Handlingarne, Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Con; stitutionsUtskottets sedan 1815 års Riksdag hvilande och den : 9 sistledne Februarii på bordet lagde Förslag till ändring i nedannämnde §§. at RegeringsFormen, beslöt Höglofl. Rid*! derskapet och Adeln, att antaga de afUtskot* 4 Den 17 Martii, /. m. tet tillstyrkte ändringar uti 4», 56. och 81 §§•, hvaremot Utskottets Förslag till förändrade Redactioner af 53, 6c. och 96. §§. af Ridder? skåpet och Adeln ogillades. Ut supra. S. D Vid förnyad föredragning af ConstitutioncUtskottets sedan »815 års Riksdag hvilande och den 19 sistl. Febr. på bordet lagde Förslag till ändring uti nedannämde §§. af Riksdagsordningen fann Högh jRidderskapet och Adeln för godt antaga de af Utskottet tillstyrkte ändringar uti 15, 46. och 68. §$., jemte första Alternativet af de rttaf 38- § framställde Redactioner, hvaremot Utskottets Förslag tillför; ändrade Redactioner af 14, 29, 56 och 63 §§. af Ridderskapet och Adeln ogillades.
Jag finner visserligen att denna punkt ej kommer alt medföra någon verkan till förändring af nu bestående förhållanden, men mig synes alt äfven framställningen måste beslutas. Förslaget är att frågan skall förfalla, och då bör väl R. o. Ad. gifva sill samtycke dertill. Frih. Cederström: Det är så mycket mera skäl att R. o. Den 11 September f. m. 299 Ad. beslutar häröfver, som, om tvänne uppbördsstämmor koramo att hällas pä landet och bevillningsafgiflerna dä erläggas, sä skulle detta komma att medföra en helt oväntad tyngd för samtlige embetsmännen i landet, emedan de dä skulle vid första uppbördssiämman komma att betala bevillningen pä den lön, sorn de dä ännu ej fält. Jag instämmer derföre med Hr von Hartmansdorff deruti, att II. o. Ad. mätte besluta deröfver men pä sä sätt, att Ståndet förklarar sig icke ogilla framställningen, men lägga den till handlingarne. Hr von Hartmansdorff: Den siste värde talaren synes hafva misstagit sig om hvilken punkt, som för närvar:de utgör öfverläggningens föremål. Han har talat dm den 54:de, men här är fråga 0111 den 53:dje. Enligt den utredning af frågan, som jag förra gången gjorde, torde R. o. Ad. finna att 53:dje punkten bör bifallas; och jag anhåller derföre om Hr Gr. o. Landtm» propos. derå. Uppå härefter framställd propos. blef 53:dje punkten af R. o. Ad. bifallen. Hr Sandströmer: Då delta förslag af komiterade framställdes och af StatsUtsk. tillstyrktes, var det med afsigt att hela uppbörden skulle kunna verkställas annorlunda än för närvande; men när R. o. Ad. afslagit de förändringar som i detta sednare hänseendet blifvit tillstyrkta, så måste följden deraf blifva, att äfven sednare delen af förslaget förfaller, emedan det icke blifver verkställbar!. Frih. Cederström:
För öfrigt anmärkte Friherre 8yern8tellt at detta ämne hade blifwit hosRidderstapet och Adeln äter föredragit sä sent pä dagen, at redan ätstillige lemnat Riddarhuset, i tanka at nägot wigtigt ej widare skulle förekomma. Häremot hördes högljudda rop. Friherre 3tjern8tellt, Larl 6u8tak, up» läste de af honom citeralle Z. Z. af Regeringsformen. anseende de äterstäende frägor icke utan pä der förestrefne sätt kunna afgöras. Häremot hördes mpcket rop. Herr Laron och Landtmarstalken ansäg ej lagstridigt, at desta frägor afgjordes pä det af Friherre iviannerbeim föreflagne sätt. Hwad anginge den anmärkning at ätstillige af Ridderstapets och Adelns Ledamöter redan lemnat Riddarehuset i den fattade tanka, at nägot wig - Den 2 Iunir. 433 wigtigt ej stolle förekomma, trodde Herr Laron och Landtmarstalken sig äga rätt at erindra, huru det more alla Ledamöter bekant, at et visnum icke more flutadt förr än Herr Landtmarstalken Ridderstapet och Adeln behörigen ätstildt. Herr Laron och Landtmarstalken gjorde proposition pä andra punkten af Friherre Klannerkeim8 äictainen, rörande erläggande af mantals-penningar. Bifölls med ett starkt Ja. Friherre knäbeck., ^.lexanäer, begärde at desia beflut mätte i sinom tid til efterlefnad remitteras til Bewlllnings-Utstottet. Herr Laron och Landtmarstalken tilkännagaf at meningen warit sädan, emedan prox08iti»nerne blifwtt gjorde i enlighet med Friherre ^lannerbeims förstag hwilka innehöllo tillstyrkande rörande en sädan remiss. Herr Laron och Landtmarstalkengjorde widare proposition pä tredje punkten af berörde äictamen, rörande Adelns pantningsrätt för fordringar hos sina underhafwande. Bifölls.
Si D„ Foredr.oeos Siats-Utskottets nedanämnde Memorial och Ut O låtande N:o 9, med återställande af Irenne af Jonas Johanson och Petter Pehrsson från Jönköpings Län samt Efraim Larsson från Ldfs borgs Lärn väckta, och af Hederv. Bonde-Ståndet lill Slats-U(sköttel remitterade motioner, angående upphörande af, eller nedsättning uti, personligaskyddsafgjften p Prot.-Utdrag, den 26 Augusti 1844• Med förklarande, att Ståndet anser nämnde trenne motioners handläggning tillhöra Bevillnings-Utskottet, lade Ståndet memorialet, N:o 9, tili liand lingarne; och N:o 7, angående aflönings-förskott till den hos Riks-Stånden och Utskotten anställda Betjening, samt N:o 10, i anledning af åter-remisser å Berörde Memorial. Ståndet godkände memorialet, N:o 7, med den rättelse, sorn Utlåtande!, N:o 10, innehåller. S. i). Remitterades uedannämnde motioner till Sluts-Utskottet: l:o Herr Thorns, angående ett Stats-anslag till Civ il-Slatens Pensions-inrättning; 2:o Herr JA arius, angående åtgärd för utdelning lill samtlige Under-domstolarne, af Justitiie-Oinbudsmanneus Embets-berältelser; d:o Herr Åkerbergs, i fråga om Waxholms
Dessa figurer hafva alla sina särskilda, bestämda drag, som äro dem egendomliga hvar och en för sig, 0111 också den buttra, så att sägainvärtes bullrande sjelfironien låter urskilja sig bakom deras olika skap-lynnen, liksom säckpipans eller nyckelharpans brummande och surrande bas alltid höres ljuda under de olika melodierna. Detta är icke så särdeles mycket, men det är dock metod deri. Ty när man skrifver karakteristiker eller porträtt, hvad man nu må vilja kallå det för, så är det väl meningen, att man på något sätt skall söka beskrifva personen i fråga så, att äfven den, som ej sett honom spela, skall kunna göra sig ett begrepp om den. Detta är visserligen ingen lätt uppgift. Men så har heller icke hr H. gjort några särdeles märkbara ansträngningar för att åstadkomma detta resultat. Och det recept, han följer, är också i de flesta fall mindre verksamt än enkelt. Låt oss böija med Lars Hjortsberg. Inledningen till hans karakteristik lyder som foljer: Vårt land har haft många framstående, många goda skådespelare, men det har hittills endast haft en verklig stor, och dot var Lars Hjortsberg. Det fans ingen dramatisk konstart, med undantag af den egentliga tragedien, inom hvilken han icke firade de mest lysande och de mest berättigade triumfer, och samtida skildrare framställa honom såsom oefterhärmligt varm, oemotståndligt hänförande, vare sig det gilde att framlocka t&amp;rar eller att väcka löje, att påvisa de goda sidorna i en karakter, eller att med bjärta färger återgifva de skefva och urartade. Vi märka genast på det öfverdrifna i tonen, att förf. svårligen skall kunna hålla ut härmed hela boken igenom, och att om han gör det, han måste löpa fara att mer eller mindre ofta komma att motsäga sig sjelf. Också behöfver man ej gå längre än till sid. 33 för att der få höra Torsslow kallas » vår förnämste karaktersskåde-spelare ».
För 2me mantal Blista, utgjorde debetsedlarna till kronan, för det förflutna året, 335 ridr 42 sk. 7 rist. för båda hemmanen tillsammans; och då härtill lägges de kommunala afgifterne 129 ridr 42 sk. 10 rist., så utgå från dessa båda hemman ett årligt skattebelopp af 464 ridr 37 sk. 5 rist.; och då hela utgifts summan afdrages ifrån de beräkneliga inkomsterna, uppkommer ett öfverskott, hvaraf, för de 30 personer, som ifrån hemmanen skola hemta sina lefnadsoch beklädnadsbehof, belöper 19 ridr 27 sk. bico för person. För Söder-Eneby hemman, 1 mantal, inom nämnde by utgjorde debetsedlarna till kronan för det förflutna året, 169 ridr 45 sk. 5 rist bico, hvartill komma kommunalafgifterna 64 ridr 14 sk. 8 rist. bico, så att ifrån hemmanet utgående skattebeloppet för 1 år utgjordt 234 ridr 12 sk. 1 rist. bico. Då hemmanets obestridliga utgifter afdragas ifrån de beräknelige inkomsterne, uppkommer ett öfverskott af 444 ridr 45 sk. 11 rist., hvaraf på de 16 personer, hvilka ifrån hemmanet böra hemta såväl sina lefnadssom beklädnadsbehof, belöper på hvarje person för året 27 ridr 2 sk. 6 rist. För några af dessa hemman har jag i förenämnde statistiske beräkningar uppgifvit jordvidden, hvilken deremot i brist af kartor icke för de öfriga hemmanen kunnat uppgifvas, hvarföre jag, i afsseende derpå från Gen.-landtmät.-kont. begärt och erhållit följande intyg: ”1 saknad af fullständiga kartor i Gen.landtmäteri-kontoret, 72 Dea 30 November f. ai. kan areal öfver S. Eneby och Berga ägor i Sorunda socken icke uppgifvas bestämdt; dock torde det kunna nära nog antagas, att dessa hemman tillsammans hafva omkring 88 tunnland åker och 92 tunnland ängsmark. A. G. Ramsten Frih.
De som ej inställt sig wid första uppropet kunna anmäla sig wid bet andra, som efter anslag börjasedan bet första är flutadt. § 17- Dagen förrän Konungen i Räder kallar Ständerna pä Rikssalen, sker äfwen eN dylik anteckning med twänne upprop, dock c) under pästäende l'!enum. Sedan mä ingen anteckning tillätas förr än Riddarhus-Utskottet är förordnadt, hvilket genast ske bör, sS Den M October. 4747 sä snart Clestorerna walde äro. Detta Utskott bör ock, endast för anteckningar, sammanträda en tima före hwarje utsatt klenum den första mänaden efter Riksdagens utbläSning. Ej mä nägon af Riddarhus-Betjeningen, tvid answar, enskildt och utan Riddarhus - Utskottets samtycko, till nägon ehwem det wara mä, pöket utglfwaz bbrandcS i öfrigt noga tillseS, att den som pöket or» denteligen erhällcr, äfwcn genast och ofelbart warder i Upprops - listan anteknad. § 13. Ingen äge rätt, hwarkcn säsom Hufwudmcm för egen eller säsom Fullmägtig för annor Ätt ä Riddarhuset säte intaga förr äa han fyllt Tjugo Fem är. I följe häraf äligger den som första gängen sig tik Riksdagsman anmäler att uppte bcwiS genom Utdrag af Kyrko - Boken ifrän ben Församling där han född är, hwad Är och Vag sädanl stedt; finnes ej KyrkoBok och är den genom wädclig händelse förkommen, dä gälle BewiS af nägon Konungens ÄmbekSmän i Orten, men icke i annat fall mä detta bcwiS gälla än dä Kyrkans handlingar werkcligcn genom wäda förkommit. UppwisaS härom vrigtiga Attester, hänstjutrS saken till wcdcrbörlig Domstol, och den bet gjort, ware, utom answar efter Lag, säte och stämma ä Riddarhuset den Riksdagen förlustig.
M. algifna underdåniga Utlåtande, till stöd för sökandernes underdåniga anhållan, anförda serskilda omständigheter; och enär sökandernes anmärkta uragtlåtenhet att, i föreskrifven ordning, åstadkomma rättelse i TaxeringsCoiniteernes beslut, angående den medgifna befrielsen från ifrågavarande bevillnings-afgifter, endast medfört en, med då gällande Bevillnings-förordning visserligen icke öfverensstämmande, ehuru, i anseende till de skattskyldiges i allmänhet serdeles knappa vilkor, behöflig lindring i en mängd mer eller mindre obemedlade personers skattebidrag, hafva Rikets Ständer funnit skäbigt bifalla, att den, genom E. K. Mrts Nådiga Utslag af den 13 Juni sistlidet år, vederbörande Kronofogdar och Häradsskrifvare uti Tveta, Wista och Mo, Norra och Södra Wedbo samt Westra Häraders Fögderier af Jönköpings Län, med tillsammans Ett Tusen Tvåhundra Sju Rrdr 4 sk. Banco, ålagda ersättning för oberäknad bevillning af arbetsfolk inom nämnde Fögderier, under åren 1832, 1833 och 1834, må varda eftergifven, dock medi iagttagande af det, vid eftergiften af vederbörligen ådömda anmärkningsmedel, vanliga undantag, i afseende på det anmärkningsförfattarne samt. andre 2i 4 Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N-o 120. tjenstemän i Kongl. Kammar-Rätten utaf sådana medel enligt författningarne tillkommande så kallade observations-arfvode. Hvilket Rikets Ständer få härmed till svar å högstberörde Nådiga remiss, i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 17 October 1840. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i4 Oct. i8/jo. Preste-Ståndet den i4 Borgare-Slåndet den 17 Bonde-Ståndet den 17 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej i afseende å kolningsrätt för de Norra Provinserne. (Statssamt Allm.
Sn högt beräknad, torde äfven kunna bevisas däraf, att Tu iuppbörden i Hamburger Banco på det qvantum af 3,459 Åhmar, som förledit år för^ tullides , blifvit i ofvin anförde Calcul reducerad i Svenskt Banco efter endast 120 sk. Cours, ehuru de medelcourter, som för samma år följdes vid Tullafgifternes bestämmande i Svenskt Banco, uppgingo ifrån 123 sk. till 124 sk. 10 r:st. Jag öfverlemnar tili Herr Thams egen graoiagenhet, att afgöra, huru hans uppgifter och öfrige emot mig ställde anmärkningar böra bedömas. För min drl tillåter jag mig deröfver ej någon annan reflexion än den enda, act hvad Herr Tham funnit tjänligt anfört, är af den beskaffenhet, stt del icke kan förändra den öfvertygelse, jag redan yttrat, att genom den af Bevillningsutskottet föreslagne nedsättning i Tullen på ofvanberörde båda importartiklar, en ganska betydlig föra lust skulle för StatsCassan uppkomma, hvarvid jag ansedt mig tillika böra öppet förklara, att, efter hvad jag vid närmare granskning sjelf erfarit, den irring ägt rum vid den i mitt för - Sil, till Ridd. o, Ad. Prof. VI Band. 21 32* Den l g Julii f. m. ra anförande åberopade calculens uppgörande, att StatsCassans förlust på VinTulJen blifvit upptagen till 3,459 R;drs ringare belopp, än densamma, efter den dervid följda beråkningegrund, rätteligen bordt utgöra. Sedan Höglofl.
Till de nya sedlar Banken, enligt 129 § i Banko-reglementet, har Bankens att utgifva, är, sedan Utskottet, på Fullmäktiges framställning, sitt yttrande i n7a sedlarämnet meddelat, ritning af dem fastställd; hvarjemte Fullmäktige vidtagit åtgärder för graverings-arbetets utförande med hvad dertill hörer. § 44. (1855 års Rev. Ber. § 65. Fullm. Ber. §§ 28 och 32.) Sedan Rikets Ständer, med bifall till Utskottets i memorialet N:o 2 Angående gjorda framställning, medgifvil, alt de 1,300,000 R:dr Banko, som, enligt föriagei tili 18 2 § 2 mom. i Banko-reglementet, äro afsatte såsom försträckningar åt Filan |®rn lial-banker, hvilka kunna bildas för att ersätta upphörd Privat-bank, tillsvidare f™.’da ’e^. och intill dess Bankens lånerörelse blifvit på det hela ordnad, finge af Battter. ko-fullmäktige användas till diskontering oell utlåning i och för handel och näringar samt lill kassa-kreditiv åt enskilde personer, i den mån dels de till nämnde rörelse anvisade förstärkningar måste till sina ursprungliga ändamål återföras och dels inkommande ansökningar i denna väg föranleda; så äro till förlaget för belåning af jern, koppar m. fl. vågförda elfekter samt tackjern, utgörande 2,000,000 R:dr, numera återförda och i denna låne-rörelse använda de derifrån, tid efter annan, öfverflyttade medel, med undantag allenast af 50,000 R:dr, hvarmed fonden för belåning af aktier af publika papper vid Götheborgs Låne-kontor är vorden förstärkt; varande dock Direktionen öfver nämnde Låne-kontor anmodad alt, så fort ske kan, återbetala omförmälda 50,000 R:dr. Och har fonden för belåning af jern m. m. erhållit en tillfällig förstärkning af 80,000 R:dr från fonden till utlåning mot inteckning i fast egendom på landet, hvilken sistnämnda fond fortfarande i minskad mån anlitats.
Ständer dktzulom anmält och uppgiswlt wtd de tillfällen dä fräga warit att deras disponera wifta Summor dels ril! Westerbottens Läns innemänare, dels till Rrkfens Ständers Banks förnöjande för den Bunken för innewarande är tillkommande Ränta och Afbetalning ä dest gjorda förstolterStockholm den i8 December 1809. Pä Högwördige Preste, Stäiidtts Ledamöters magnar Hi. VVeillmsn. Pä Hederwäda BondeSländetS Ledamöters wägnar Gullers Kilsson. K. kröllelius. Högloft. Ridderstad och Adeln ätfkiljdeö kl. 7» In sillem krotocolli 6. Lilverstolxe. Pä Högloft. Ridderstam pels och Adelns Ledamö, ters wägnar LILLS klLNliNA. Pä Wällofl. BorqareStä, idets Ledamöters wägnar Larl l_.LNllber§. Plenum kl. § till ro förmiddagen justerades följande: Utdrag of Protocollet, hällit l Högloft. Rjdderssapet och 'Adelns Plenum den 5 Jan. !8io S. D Godkändes och d^ööS hwad LagUtssotttt t d,§ dos Ridderssaoet 06) Adeln den 21 December pä bordet lagda Betänkande af den zo November tststyrkt, rörande mildring i straffek för lägrad qwinnL. ^ supra. S. D. Föredrogs ä nvo d; af ConstitutionsUtstotlet lörcsiagne och d. z dennes pä bordet lagde Eds,fsrmularre för Hans Bong!. Högber Bronprmsen Lbrisrisn August,' och Brkfens Ständers Hyllnrngs,ed rrl! Hans Bong! Högber Bronprrnscn, hwilka eder Högloft? R-dderstapet och Adeln till alla delar godkände och gillade. IN Zupr».
Nej, uti dessa orden allt är sagdt. Så helsa då den stolte Bjelbojarlen: BENGT. HÄRVED. Förr skall han kunna skilja jord och himmel Och strand och bölja åt, än han skall rycka Min väna brud ifrån det varma bröst, Säg det, och far i frid ifrån min gård: Jag är för lycklig att dig straffa vilja HÄRVED. Vid hvilket hon i dag som maka bundits! För denna skymf uppå min brölloppsdag! Så möt ditt öde, du har sjelf det skapat! Och låt till spe för landets riddarhär Den gyllenduk med vadmalsvåden vara Från denna dag det märke som du bär Vid fredligt kämpaspel, i stridens fara (kastar med föraktlig åtbörd klädningen framför honom på golfvet, och går hastigt genom fonden, följd af sina knecktar.) 66 Sjunde scenen. DE FÖRRE (utom HÄRVED och KNECKTARNE). SIGRID (skyndar upp och fram på scenen till Bengt). Min ädle make! låt i vredesmode Ej fränden lemna denna dag din gård! Låt kalla honom åter! Osäll vore Din Sigrid evigt vid den dagens minne Som hennes sällhet gjort, om denna sällhet Dig skulle kosta slägts och broders kärlek! Du är mig mer än slägt och broder, mer KNUT. BENGT (omfamnar henne). Än allt i verlden! Må han vredgad fara! I tornet borde han fått plikta för Sin fräcka lögn, den djerfve äfventyrarn! Guds död! om jag uti min välmaktstid Till lön för bragden! Fått slikt ett bud, nog vet jag hvad han vunnit BENGT Området för min makt! Kol Tynneson För alla helgons skull, för min skull, Bengt! Glöm icke sändebudets rätt att färdas Blås icke gnistan till en vådeld upp, BENGT SIGRID Än är han ej utom (uppbrusande). (ångestfullt). Orördan åter från det hvärf han burit Den torde nog ändå bli' svår att släcka! Ja, du har rätt: han fara må i frid. För mycken flathet! KNUT (stillad). (missnöjd). Vår dotters ära häfdas ej af våld! SIGRID Gubbe! var ej bister;
Doneradt kapital, 8,000 R:dr, föres inom linien. Vid granskningen af dessa räkenskaper hafva Revisorerne funnit hufvudräkningen vara mindre noggrannt uppgjord, såsom exempel hvarpå må anföras, att fullständiga' bloch utgående balanser för året saknas; att stats-anslaget för anskaffning af skolefféktef, 1,000 R:dr, finnes slutredovisadt med en fyllnadssumma å 38 R:dr 24 sk. af Sällskapets egna medel, utan att denna post blifvit i hufvudräkningens utgifts-konto upptagen m, m.; hvilket Revisorerne, till rättelse för framtiden, ansett sig böra anmärka. - 187 — § 2. Revisorérne fä jemväl anmäla, att af räkenskaperna ej kunnat inheratas, huruvida någon åtgärd blifvit vidtagen att utbekomma Direktionens i aflidne Bokhandlaren Bagges konkursmassa egande fordran å 749 R:dr 26 sk. 4 rst., eller om den, under rubrik: »Strinholms skuld», förekommande post å 409 R dr blifvit under revisiousårets lopp genom någon afbetalning minskad. Nya Elementar-skoiaii i Stockholm, Dess räkenskap, som utan anmärkning undergått granskning i Kongl. Kammarrätten och icke heller föranlelt till någon erinran från Revisorernes sida, utvisar följande förhållande: Debet. Dalans från år 1&56: Credit. Utgifter: Löner och arfvoden 9,640: 16. Diverse inkomster Summa 28,367: 12. 3 188 Bergs-skolan i Fahlun, Räkenskapen, utan anmärkning granskad i Kongl. Kammar-rätten, redovisar förhållandet med inkomster och utgifter sålunda: Debet. Uppbörd: Stats-anslag från riksstatens 6:te hufvudtitel: Aflöning till ordinarie lärare 2,200: — •
Sarskildt skulle vi vilja påpeka papperets goda beskaffenhet: det tål a t t flitigt vandas och handskas af små händer, som ej alltid äro sh varsamma. Skada a t t tv % s % snarlika berättelser som, Vargungen, och, Den tappre Erik, hvar för sig rolig, influtit i samma årgång. Jultomten i sin röda mössa kommer äfven för andra gången och klappar p&amp; hos barnen. Liksom i fjor är han bkde nyttig och nöjsam för vira skolbarn. Särskildt ville vi påpeka, hvad ungdomens gamle van, Pelle Ödman, säger om cigarrökandet. Af teckningarna påpeka vi Ottila Adelborgs, Flickan, som sålde smöret och tappade pengarna,. Den kan försätta b %de gammal och ung i godt humör. Däremot tycka vi a t t, Snålheten bedrager vishetenr, mer hör till skämttidningarnas område an till barntidningarnas. Pris 25 cre. Xya för i år äro Barnens julrosor (pris 1 kr.) och Folkskolms julnummer (pris 20 öre). Barnens julrosor liksom de vuxnas komma från Danmark, d * ~ B ~ r n e n jul e s er os or^ är en gammal kar van för barnen. I julrosorna förekomma likväl ej endast öfversättningar frkn danska eller norska språken, utan ock stnå svenska originaluppsatser. bfversättningen af det första stycket, En julönskan, kunde lm skett med större omsorg. Vi saga ju t. ex. bagarbod och ej, butik, om den bod, dar vi köpa bröd; ej heller att klockan, vippader,. Vi förstå ej hvad som menas med att, fira jul efter ordning ». Sådana tryckfel $om, nössan, (mössan), ~jullkvallen~, &gt;allar&gt; (allra) borde ej heller förekomma. Och hvarför skall en berättelse med ett så afgjordt danskt tycke som, En julönskan~ förläggas till Stockholm, ty detta är val meningen, eftersom det talas om yen butikgosse fr %n L a b a t t ~. Hvarför kunna v %ra barn ej f % veta, att de f % goda berättelser fr %n vårt grannland Danmark? Andersen är ju deras gamle van.
Rdr 385 under 50 år vakanta n:r vid de skånska infanteriregementena, uppförde i riksstaten till 99 n:r anslagna till Norrbottens hästjägaresqvadrons-fonden, hvarför nu erlägges, enligt meddelad uppgift, 172 n:r anslagna till volontärvakans-fonden, enligt meddelad uppgift . 1,315 n:r anvisade för regementenas aflöningsbehof 9 rusthållsnummer anslagna till hingsthållning, förslagsvis 4 rotenummer, anslagna till soldatbarnskola 22,003: 68. » 29,000: — » 4,950: » 17,422: 30. » 141,153: 05. Anm. Denna kostnad minskas dock med den besparing, som torde kunna ske å Riksstatens femte hufvudtitel för 1,347 n:r af gamla ordinarie båtsmanshållet, hvilka, enligt organisationsförslaget, äro afsedda att till arméen öfverflyttas, och som innefattas i ofvan uppgifna antalet 3,576 tillökade soldatnummer vid indelda infanteriet. B. Värfvade infanteriet. Fotgardes-regementena. Beklädnad och beväpning. För 23 tillkomne underofficerare efter 155 Rdr (i enlighet med löneregle - ringsförslaget) För en gevärshandverkare Rdr 3,565: — » 85: — Transport Summa Rdr 3,650: 124 Transport Summa Rdr 3,650; — A/löningen. Denna ökas på det hela genom tillkomna befälsoch underbefälsbeställningar med ett, i löneregleringsbetänkandet för värfvade arméen uträknadt, belopp af » 33,212: — gg 862- Härifrån afgår det för lifbevärings-regementet i stat uppförda anslag, i den mån det blifver disponibelt Rdr 23,911: 50. 12,950: 50. Wermlands fältjägare-corps. 1 anledning af denna corps’ föreslagna förändring från regemente uppstå följande besparingar i årliga kostnaden: