Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Snart var första milstolpen på vägen hunnen, då den unga adepten fick öf vertaga ackompagnementet vid flertalet af prof. Gunthers såväl privata som konservatorielektioner. Våren 1867 aflade fröken Claeson organistexamen vid konservatoriet, och alltjämt fortsattes pianostudierna oförtrutet, nu under prof. v. Booms ledning. Det dröjde ej länge, innan fröken Claesons ständigt växande talang trädde fram för offentligheten, och väl en gång där, förstod snart Stockholms musiklif att taga den i anspråk. V i d de vokala musiksoaréer, som från 1872 till 1878 gåfvos af » Nya Harmoniska Sällskapet », tjänstgjorde fröken Claeson som ackompagnatör och erhöll af kritiken de amplaste loford för sitt charmanta utförande af pianostämman. Å r 1875 vald till ledamot af kongl. musikaliska akademien, anställdes hon 1878 som konservatoriets ackompagnatör, och då 1882 en särskild ackompagnementsklass blifvit inrättad, utnämndes fröken Claeson till lärare i ämnet och till biträdande lärare i pianospelning. Bland privata förtroendeuppdrag, med hvilka fröken Claeson hedrats, stå i främsta rummet ackompagnementsbestyret vid flere af vår konungs musiksoaréer samt ledningen af h. k. h. kronprinsessans pianostudier under de första åren af hennes vistelse i Sverige, och hon räknar dessa uppdrag till sina käraste och angenämaste minnen. Det är ett snart 40-årigt arbete i konservatoriets tjänst, som fröken Claeson kan se tillbaka på, och att hon år från år tagit detta tröttsamma arbete med samma glada allvar och aldrig sviktande intresse, därom vittna kanske bäst den kärlek och beundran, hvarmed hon omfattats af generationer ungdom, som hafva haft den oskattbara förmånen att gå i hennes skola eller hafva hennes trygga stöd vid sina sånglektioner. För ej många år sedan stod den, som skrifver detta, redo att, darrande af ängslan, inför musikkonservatoriets stränga herrar aflägga sitt första sångprof, och hon minnes ännu med tacksamhet den vänliga ÅRG KOMMISSIONARER HYRÅ OCH EXPEDITION: foto.
Fortifikations - af delnings, Krigs - kollegii, räkenskaper sid. 66, 68—71, 82. Bilagorna litt. I. och K. vid » 70, 82. Fria konsternas Akademi » 180—190. Fribref, afsända med posterna, » 48. Fyr-inrättningen » 96 — 97. Fångvårds-anslaget » 131-137. Bila an litt. R. vid » 134. Fångvårdsstyrelsens räkenskaper » 131—142. Bilagan litt. R. vid » 134. Fältläkare-kåren * » 52, 54. Fängelserna och arbetsinrättningarne i riket » 153—142. Bilagan litt. R. vid » 134. Fästningsbyggnader, anslag till. Bilagan litt. I. vid » 70. Förenade mötespassevolansfonder na » 74-75, 81—82. Bilagan litt. L. vid » 82. Förskotter, balanserade » 11, 70. Förslagsanslagen, brister å » 8. Försvarsverket till lands, anslag för » 64— 82. Bilagorna litt. G., H., I., K., L. och M. vid » 64, 70, 82. Försvarsverket till sjös, anslagen för » 96—99 Förvaltningens af sjöärendena räkenskaper » 96—99. Garnisonssjukhuset, allmänna » 85—86. Gefle navigationsskola » 100 —101. Bilagan litt N. vid » 100. Gefleborgs län, afvittringar i » 166. Bilagan litt. T. vid » 168. General-landtmäteri-kontoret » 39—41. General-tullstyrelsen » 49 — 51. Gevär stillverkning » 71. Gottlands Landtbevärinas pensionsstat Gratial fond, Amiralitets-krigsmanskassans » 106. Gripsholms slotts räkenskaper » 181—-182. Grundfond, statsverkets » 5. Bilagan litt» B. vid » 5.
Fnllmägtiges tid och i anseende till ansvaret alltid varit af en lika stor och vigtig omfattning, och att vid så beskaffade jämförelser, om de böra och kunna äga rum, så hade Fullmägtiges i och för Discontutredrtingen tiilökte göromål relativt till deras myckenhet bordt afvägas, emot dem sorn frångått deras handläggning. Hufvudsakliga pröfningen forde vara den: huru RiksgäldsFullmägtige svarat emot Rikets Ständers förtroende, uti den dem uppdragne förvaltning af FilialDisconternes utredStingV och huruvida sådane utvidgade, mödor Den jl April e. m. och omsorger åtföljd* detta uppdrag som förtjena särskildt belöning? Den förstnämnde omständigheten är redan af Rikets Höglof). Ständer erkänd, och Högloft Statsutskottet har nu vitsordat att Fullmägtiges förvaltning varit af en oförmodadt besvärande och brydsam beskaffenhet. Detta instämmer ock med sanna förhållandet, och det hade måhända berodt på Fulltnägtiges eget omprötvande, att efter den Reglementets straogare tillämpning, som 1820 års Revisorer yrkat, rakt afslå de många hundrade aosökningar som inkommit, rörande Låneomsättningar, och sålunda i betydlig nion underlätta och förminska göromålens vidlyftighet. Hvad följder häraf uppstått är nu mera lika fullkomligen kändt, sorn att Fullmägtiges kloka och förutseende förvaltning i möjligaste måtto skyddat låntagare från undergång, samt Disconturredningen från förluster af både capital och räntor. Det är som, jag tror härutinnan Herrar RikgäldsFullmägtige gjordt sig förtjente af Rikets Högloft. Ständers både bifall och beläning, hviken så mycket mindre torde böra dem frånkännas, som de sjelfva genom fin förvaltning tillvunnit inrättningen de ökade tillgångar hvarifrån^ en sådan belöning kommer att utgå. Den 11 st pr il e. m. 169 Jag anhåller således hos Högvälborne Herr Grefven och L^ndtMarskalken samt Högloft. Ridderskapet och Adeln om återremiss af Högloft.
Hvad Utskottet i 10 punkten tillstyrkt och hemställt, biel' af Ståndet bifallet, utan annan ändring, än att den i mom. a) för Öfver-intendenten föreslagna aflöning, 5,500 R:dr Riksmynt, höjdes till 6,000 R:dr sagde mynt, börande till följd häraf Prot.-Uldrag den 21 Oktober 1857. 601 • Al •>,< !' häraf ett belopp af 500 R:dr tilläggas den af Utskottet beräknade förhöjningen i staten för Öfver-intendents-embelet. Beträffande 11 punkten godkändes Utskottets hemställan å 17 sidan af förevarande Utlåtande; äfvensom dess yttrande sid. 18, i anledning af Herr Lallerstedts motion, hvaremot Ståndet, med bifall till Prosten Söderbergs af Utskottet afstyrkta motion, för sin del beslöt, att, med inberäknande af de 3,000 R:dr Riksmynt, som nu äro till Kongl. Theatern anvisade, ett årligt anslag af 75,000 R:dr samma mynt må på ordinarie stat för Kongl. Theatern uppföras. Samtlige å sidonie 19—31 förekommande momenter, deruti Utskottet algifvit yttranden och förslag, i anledning äf väckta frågor om anslag för tillfälliga behof under ifrågavarande Sjunde Hufvud-titel, blefvo af Ståndet godkända, med undanlag allenast af mom. e), som lades till handlingarne. Slutligen godkände Ståndet de tabeller, som finnas Utlåtandet bifogade, så vidt ändring deruti ej föranledes af förestående beslut. S. D. Vid förnyad föredragning al Bevillnings-Utskottets Memorial IJko 27, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, angående tullbevillningen, fattade Ståndet beslut som följer: Yttrandet sid. 1 godkändes.
Klagomäl öfwer Riksdagsmannawal för Preste-Ständet ingifwes till Confistorierne, och följes derwid i öfrigt lika ordning och enahanda grunder, sorn här ofwansöre finnas utstakade. Den Riksdagsman, som till Riksdagen och de derwid förefallande rädslag sig i rättan tid ej inställer, ätnöjes med de närwarandes beslut, och hafwe ingen magt att derpä tala. Riksdagsmän as alla Ständ skola dagen efter den, hwartill Riksdagen pälyst blifwit, sine sullmagter uppwisa. Ridderskapets och Adelns Ledamöter legitimera sig pä det sätt Riddarhus-Ordningen förcskrifwer. Preste-, Borgareoch Bonde - 20 8 21. Ilo Expeditioner till Riks-Ständeo. Ståndens Ledamöter angifwe sig och styrke sin behörighet inför Justitice-Stats-Ministern, eller den Konungen i hans ställe förordnat, hwilken t i ilka lie, till upplysningars afgifwande, -Fullmägtige i Banque» och Riksgalds-Contoiret för det Stand, hlvars fullmagter skola granskas. Sadan granskning, hlvars föremål är att undersöka, huruwida fullniagterne blistvit utfärdade i den form, som nästföljande 8 söreskrifwer, skall sist inom fyra dagar derefter wara fulländad; hwarje Ständ dest prösningsrätt förbehållen sä wäl i afseende pä sädane medlemmar, hwilkas fullmagter cs blifwit godkände, som dem, emot hwilka till följe af 18 ij nägon anmärkning äger rum, i hwilket sednare fall frägan, om den är klar och tydelig, hos Ständet afgöres, men dä nödige upplysningar saknas, till laglig ätgärd förwises; och bibehälle emedlertid den under ytterligare pröfning ställde Ledamoten fin Riksdagsmanua-rätt. 8 22.
I K ^ l s l ^ a d o r Wheeler &amp; Wilson, som syr väl säljes till 30 kronor. Adr. Drottninggatan 73 B, 1 tr. KAxfcuähoniot: patenterade i • Mot JOHN JOHNSSONS KAFFEHANDEL, 4 0 Stora Badstugatan 4 0, Stockholm. Allm. Tel. 46 28. cftoc&amp;TVofm äkta JAKOBSTORG blodbrist och svaghet botas säkert med Pinus Piller, i • Många intyg från botade finnas. En sats kostar: mot insänd likvid 2: 70, som postförskott 2: 85. Återförsäljare erhålla rabatt. Skrif till (S. T. A. J. Lindahl, Säfsjö K A F F E g r a t i s får man ju ej, men till följande låga priser: Santos Kaffa ä 0.50 pr kg. I:ma Santos ä 0.76, 0.85 » » Extra I m a Santos, högsta kvalité, absolut rent ä 0.90 pr kg. Extra Irma Salvador ä 1.00 » • Extra fint Plantage å 1.05 » » Extra I:ma Costa Rica ... å 1.10 • • Extra I:ma Liberia å 1.15 » » Extra fin ljus Java ä 1.15 » • Extra L m a Guatemala ... ä 1.20 » » Allt i hel bal om 60 kg. netto och vid köp af minst 10 kg. 5 öre högre. Alla sorter äro goda och rensmakande och priserna de lägsta i förhållande till kvalitéerna. Sändes till landsorten mot efterkraf eiler förskottslikvid och profver ä samtliga sorter mot 20 öre i frimärken. OBS.! Vid köp af hel hal sändas alla sorter fraktfritt till n ä r m a s t e j ä r n - vägsstation. Profenlig vara och redbarhet utlofvas. På begäran sändes prof på de finaste kaffesorter. Doktor F. Lendgiels I hela världen finnes icke något bättre samt för kökskärl och händer behagligare rengöringsmedel än I. A G E R M A N S Kraft-Skur-Pulver. Köpes hos alla speciirister i riket.
Jernvräkare skulle nemligen godtyckligt o.ph opåtaldt kunna seqvestera hvad jernpost som helst, utan att mot deras tillgöranden funnes någon appell, och behandlingen af jernvräkeri-mål vore underkastad en odräglig långsamhet, då dessa mål deremot borde med största skyndsamhet afgöras, för att icke allt förmycket betunga den jerntiilverkare, sorn fått ett större eller mindre parti jern anhållet; och har motionären till bevis härpå uppgifvit, att allt pä Götheborgs våg sedan år 1846 seqvesteradt jern ännu icke skulle hafva undergått besigtning, och att frågor om år 1842 och följande åren anhållet jern, ännu vore på Kongl. Svea Hofrätts pröfning beroende; i anseende hvartill motionären anhållit, att Rikets Ständer vilie taga omförmälde ärende i öfvervägande samt bereda möjligheten till en i förberörde afseenden lämpligare och efter tidens kraf bättre afpassad författning i ämnet. Vid besvarandet af denna motion får Utskottet upplysa, att Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref den 27 April 1846, anbefallt Kongl. Bergs-Collegium att öfverse nu gällande förordning, angående jernvräkeriet i riket af den 17 Maj 1814 samt derefter med underdånigt utlåtande och med ett efter inträffade förändrade förhållanden lämpadt förslag till förnyad författning i ämnet till Kongl. Maj:t inkomma, och att Bergs-Kollegium, under den 22 April 1847, efter att hafva inhemtat Bergmästarnes samt Bergs-Kollegii Advokat-Fiskals yttranden om och i hvilka delar 1814 års förordning behöfde förtydligas eller förändras, uppgjort och till Kongl. Maj:t öfverlemnat ett förslag till förnyad förordning i ämnet, äfvensom att Öfver detta förslag vederbörandes yttranden blifvit af Kongl. Maj:t infordrade, men ännu icke inkommit. Besaärsoch Ekoti.-Ulsk. Betäckande.
Maj:ts och Kronans räkning utarrenderas, än blifvit rätteligen förde under rubriken Ä), än under B) och än tilläfventyrs alls icke medräknade. Till allmänna inrättningar anslagne, och efter all anledning äfven några för Kronans räkning utarrenderade, kungsgårdars skogar hafva i ett par berättelser upptagits bland boställenas. Från Westmanlands län t. ex. hafva Strömsholms kungsgårds och Johannisbergs kungsladugårds skogar, hvilka till Skogskomitén uppgåfvos såsom Kongl. Majit och Kronan omedelbart tillhörige, i länsberättelsen upptagits bland boställsskogarne, hvarjemte det förra slaget af skogar i berättelsen omnamnes såsom icke tillfinnandes i länet. De för några län, förutom Gotlands och Orebro, i berättelsernas text omnämnda sockenallmänningar äro antagligen sådana, som redan blifvit skiftade på delegarne, om än möjligen å en eller annan af dem de särskilda lotterna icke blifvit med stängsel afskiljda, utan marken gemensamt betas o. s. v. Likaledes må omnämnas, att den uppgifna arealen af kronoparken och häradsallmänningar i de flesta fall tydligen afser hela ytvidden inom de yttre gränserna, men troligen någon gång beräknats med afdrag af inom gränserna upptagne lägenheter och befintlig icke skogbärande mark. Utöfver hvad Tab. N:o 4 innehåller beträffande arealen af derstädes omnämnde särskilda slag af skogar, tillåter jag mig här nedan tillägga ytterligare några upplysningar med afseende på de under Litt. A), B), C) och H) i Tab. upptagne förhållanden. Ä) Kongl. Maj:t och Kronan omedelbart tillhörige och till dess disposition indragne skogar.
Kongl. Majus Nåd. Skrifvelse, N:o 10. 71 KAP. X. Om vindikation. 574. Nu är konkurs öppnad, och finnas då i konkursboet remisser af vexlar och andra löpande skuldförskrilningar, som ännu icke äro betalda, bafve egaren magt alt sådana papper vindicera, der han dem till konkursgäldenären insändt, med det uppdrag allena, att desamma inkassera och antingen ställa beloppet till bans förfogande eller använda det till vissa uppgifna utbetalningar. 575. Likaledes må egaren kunna vindicera, helt och hållet eller till en del, så länge de in-specie finnas till, varor, afsända lill konkursgäldenären, för att hos honom uppläggas eller af honom för egarens räkning försäljas. Köpeskillingen, hel och hållen eller till en del, må ock för sådana till försäljning öfverlemnade varor kunna utaf deras egare vindiceras, när köpesumman icke blifvit betald, eller ej till beloppet bestämd (ni regte en valeur) och ej heller i conto courant emellan köparen och konkursgäldenären godtgjord. 576. Ändtligen kunna ock varor vindiceras, de der blifvit försålda och afsända till konkursgäldenären, så länge de ännu ej blifvit införda och mottagna, i hans magasiner, eller uti den kommissionärs, åt hvilken konkursgäldenären kan hafva uppdragit alt desamma för hans räkning försälja. Dock vare ej sådan vindikation medgifven, då de afsända varorna hafva före ankomsten blifvit utaf konkursgäldenären utan svek försålda efter faktura och konnässement eller efter forsedel, behörigen undertecknad utaf afsändaren. Den der sålunda varor vindicerat vare dock pligtig att ersätta konkursboet allt hvad han i förskott å varorna uppburit, likasom ock alla andra förskottsvis betalde utgifter för fraktoch forsel-lön, kommissionskostrtader, assuranser, eller andra omkostnader, jemväl ock att betala de skulder, för hvilka varorna af sådan anledning häfta kunna. 577.
~ P&amp; Regina Pallins begrafningsdag öft-erlemnades af Seminariets rektor, Dr Julius Humble, en summa af 1000 kr .. sasom giifva till stipendiifonden Regina Pallins minne. Till samma fond hafva under de närmast följande dagarna af d@; ra bland Regina Pallins slagtingar och vänner skänkts omkring 300 kr. För att bereda en ung friin Seminariet utexaminerad lärarinna, hvars helsa ar vacklande, tillfalle att starka sina krafter vid en brunnseller badort, hafva andra vänner till Regina Pallin lemnat en summa af 000 kr. Det spirar välsignelse i en adel menniskas fotspår. Lilly E~zgstru ' m. En visa tryckt i år. Flyg, dzcfnu vinterflugn, Fr&amp; % nordens snö och is, Och surra, Ziitt att truga, I skenet af Paris! lirråd der din ~nyggcZu.ns! Se, och hör, Kinesa, kisa, 7cÖp 0 ~ 7 2 kör, Böj knä f ö ~ dugefis gudar: Tres hum bie serrjitezir! Förldt, jag stamar hemzu Med undra f cdtig7&amp;j09 % Till? ) årens bolugsstii~iznza Och värlcZsex2~osit ion. Jag vet, att hcitt blir grönt behag, Att död bZir l i j och natt bli+ dag. Sök du ett bättre floje, Men inte reser jag. Ja.9 v d, att sitfverfiiirdc6r Bli A t i r saji~er d&amp; Oclt vintermolmts vtirldar NgmdZccs 7zim~neZsb16. Hvar ktippa blir arkitektur, Hvar björk blir extrujn skulptur Och sen - 7cowert i skogen Med 7costnads f ri watur!
Och böra vi icke fastmera hafva vår uppmärksamhet på det sorgfälligaste riktad på den alltför mycket omkring sig gripande methodismen och catholicismeu, än på den Judiska religionen, som aldrig ansetts hafva haft för ändamål att göra proselyter? Detta ämne är likväl af så grannlaga natur, att jag ej vågar närmare inlåta mig deruti; och jag hoppas, att hvad jag redan yttrat icke skall gifva anleda, lill misstankan af illiberalism, eller något slags anstryckiiing af religionsfanatism. Vare detta långt ifrån min mening! ehuru jag på det vai mäste känner mig lifvad af så väl detta ämne i allmänhet, sorn ock , — hvad angår speciell den fråga vi nu discutera, — af hoppet att, särdeles om Judarne förunnades utvidgade rättigheter, ja full medborgarerätt, de så småningom skulle känna sig dragne att allt närmare införlifvas med de Cbrist ne — och öfvergången blefve då lätt. Denna tidpunkt ar ej långt borta, endast vi icke sjelfve medelst intoleranta lagar och förbud aflngsne den ifrån oss. Skadom omkring oss luiru förhållandet för närvar, är uti andra länder. Hvilka friheter aro icke Judarna medgifna i Holland, Frankrike och Tyskland? De nya utvidgade rättigheter, sorn blifvit Judarna tillerkända med så stor majoritet inom det Engelska parlamentet — och hvilket Frih. Hamilton nyligen återkallade uti Ståndets minne, hvarföre jag anser mig höi a endast antyda detta i afseende på Judefrågan, tideus s'nr<i leeken. De >:ne RiksS':ns afslag hos oss, samtidigt med de af mig åberopade i främmande länder, till förmån för Judarna vid - Den 24 April f. m. B37 vidtagne åtgärder är en i sanning märklig och föga tillfredsställande företeelse; och måtte R. o. Ad. icke tveka hvilken väg de härutinnan böra beträda, ej fruktande det orättvisa klander, sorn möjligen kan drabba Ståndet, derest, efter hvad jag är så inner ligen öfvertygad om, det ifrågavar. betänk. varder afslaget, med tillkännagifvande af It. o. Ad:s underd. önskan, det K.
1809 den grund, der larens generel!? stadganden bordr följaö i de fall, dä de as någre specielle ej bestämdt emorsades, och att fardagsär more uri lö Cep.Jor da-Balken tillätit för Hyresmän och Landtbönder, har Lag-Utskottet föreslagit fardags är pä FideiCommifi egendom i likhet med allmänna lageno stadgande, alt efter egendomens särskilda läge i Stad eller pä Land. Grunden för detta förslag beror således, ester min kanka, derpå, om Fidei-Commisi Inne hafware, i afseende pa sin egendom, bör anses i lika förhållande med Hyresmän och Landtbo. De bägge senare bereda stg förmänen af att bebo och bruka den innehafwande egendomen, emot e» wist utfäst afgift, och da upsäqning sfer är dem en wist lid tillåtit art emot fortfarande hy a eller arrende begagna sig af egendomen, hwilken lid är lika nödwändig för Hyresmän att för sig anskaffa annan boplats, som 'för Jordeller Husägaren att genom antagande äbo bereda sig en, derförman, ofra icke möjlig inkomst, hwaremot en Fidei-Commistarie, sou, tvid den afgäendes död nästan altid är gifwen, och för hwilken ett lika stadgande skulle wara ensidigt betungande, tillträder egendomen med en ej förr än nied döden uphörande nyktjo-rätk, och grunden för detta hans innehafwande är antingen en förenad Arfö och Tcstaments rätt, eller ock endast den senare. Jag tror således att om något lagligt skäl för bewiljande af fardags-är skall hämtas bör sädank finnas i la gens stadgande om ars» och testaments tagare, med hwilka jag anser en Fidci.Commist-innehafware i i8ro Dsn 23 November. samma förhållande. Och tvid granskning af sakens förordnanden i nämnde fall, somt den ssprit som deri rader finnes rui , i Cap. 2 §. Gifrermäls-Balken 5 Cap. 2 Z.
Noj:t till Likets Ltänders kännedom -meddela, ott, do den vöeonee-osgist ok 8 L:dr Loneo ärligen ok Irvorje tunnlond skott eller ^ Oärds mantal, som, vid 182" ärs rote-jemkning, .de 200 voconto rotorne, de oroterode bemmanen oelr in^varterings-bemmanen till en del, säsom ytterligare understöd kör de bibebällna 800 rotoine, sig L tagit, ieke skulle, ester ösverenskommelsén, utgöras kör längre tid an 8 or, eller till oelr med 1835 ors slut; tror Longi. lVlaj:t, genom Dess Lekollningslr0tv0ncle i Länet, lätit böra roteballarne oelr öfrige vederbörande roteringssk^lclige, burnvida cle, emot det ott Legementet tills -vidare törblesve nedsatt till 800 man, ville, Län ,836 ärs början, sortkarande utgöra den, genom LongiLrekvet den 21 liov. 1827, till bidrag i roteringen -bestämda voconee - >^2, 13 »sZislen, ocli dakva 6e roteringssk^lclige pä 6enna l^ä6iga framställning ingält, säluncla sid del genom deröilla Zlääiga Liek fastställda interims-roteringsverk fortfarande skulle gälla lill innevarande är8 döljan; vid dvilket antagande Longi. lVlapt äfven lätit dero. Longi. IVIajit fördlikver Likets 8tänder meri ali Longl ^ad ocd önnest städse väldevägen. Datum ut 8upra. c ^ k i. 1 o n ^ (7. 6. 6/ ?//. k//c/rr/^ r// I^ro^oLl-//e/ ö/icr'
Prut. 1862- & 1863. 8 Samt. 22 Häft. 1 2 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o Ilo. blifvit öfverlemuad, har i sammanhang med dess sednare punkt till handläggning företagit en till Utskottet frän Vällolliga Borgare-Ståndet remitterad, af Herr Ridderstad väckt, motion (N:o 225) med förslag till lagbestämmelser angående utoch inländska försäkringsbolag. Motionären har fästat uppmärksamheten derå, att de utländska bolagen för brandoch lifförsäkriugar utan all kontroll från Statsmagternas sida och snart sagdt utom lageu, här bedrefve sin verksamhet. Då allmänt vore bekant, att försäkringsbolagen redan gjorde Sverige till en verklig marknad för sin industri, att ett stort antal Svenskar, lockade af de vackra inbjudningarne, inläto sig uti affärer med dem, att följaktligen många familjers väl, äfvensom ganska vackra kapitaler stodo pä spel; så vore tiden inne, att Statsmagterna toge saken om hand och, förmedelst erforderlig lagstiftning, öfvervaka den allmänna säkerheten. I berörda hänseende samt för upprätthållandet af den likställighet i rättigheter och skyldigheter, som borde finnas emellan alla med lika verksamhet och inom samma område, har motionären föreslagit följande lagbestämmelser för alla försäkringsbolag, vare sig ineller utländska, nemligen: »l:o. Bolag eller enskild person, sorn här i landet vill teckna assuranser för sjöskada, brand eller å lif, ränteoch kapitalförsäkriugar och andra dylika, hvarför en viss premie i förskott erlägges, skall till vederbörande myndighet inlemna en ausökan, åtföljd af en fullständig redogörelse öfver bolagets ställning, dess tillgångar och förvaltning, jemte uppgift på den högsta risk bolaget tecknar på en gång.» »2:o. Bolaget skall affatta alla sina prospekter och alla policer på Svenska och i Svenskt mynt beräkna assuraus-summau och premierna.» »3:o. Bolaget skall underkasta sig Svensk lag och domstol i händelse af tvister.» »4:o.