Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Län mig underrättelse meddelt, hvarefter äfven de fleste Herrar i at dshöfdingar till rpig insändt ett exemplar af deras i Länen, utfärdade Kungörelser om de uti Markegångspriset ådörn.de ändringar Öfver Kammnr-Collegii salunda meddelte beslut har mig veterligen inga. andra besvär hos Kongl, Majit blifvit anförda, än af Arrendatorer af den så kallade Kungsängen vid Upsala, i afseende på den af mig foreslagne och af Kongh Co.llegitim. gii till 10 sk. Lispundet, hvilka underdåniga besvär Kongh Majit likväl i Nåder behagat ogilla Den allmänna nytta pröfnir.gen af Markegångs-Sättn ingarne öfver hela Riket medför, ärdock åtföljd af partiella olägenheter, hvilka jag bär anser mig böra. nämna, på det, i händelse de förtjena något afseende, Rikets Högloll. Ständer måga sättas, i tillfälle att tillvägabringa sådana, beslut, hvarigenom desamma kunna undvikas,. Så snart M a r k eg å tig s - Taxorna ifrån LandsContoiren utfärdas, begynnes vanligen liqvid emellan’ Rentetagare och Rentegifvare otti de förres. Löner - Den 8 Mars. 227 Sier och; de sednares Utskylder, på hvilka, om de \ persedlar eller in natura, enligt RentetagarneS Optionsrätt, skola utgöras, forsedal inom i Författningar viss föreskrifven tid bör vara utfärdad; men merändels rättar sig Rentetagaren i detta fall efter det penningevärde, sorn renteper&edeln får genom Markegången, förenadt med den stadgade forlönen. Qtn nu tiden, sorn åtgår hos justitiaOinbudsmannen till Handlingars inväntande och till anmärkningars författande samt för Kongl.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 184, angående ersättning för sådana af Kongl. Stats-kontoret förskottsvis bestridda utgifter, för hvilka Statsanslag ej blifvit af Rikets Ständer beviljade. Prot.-Utd.rafi 755 S. I). Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 486, i anledning al väckt fråga om ersättning al Statsmedel till delegarne i laga skifte uti Grimstorps by för förluster, i följd af jernvägs-anläggning. S. 1). Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottels Utlåtande, Nio 187, i anledning af väckt fråga om inköpande af boställe åt Häradshöfdingen i Helsinglands Norra Domsaga. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 188, i anledning af Kongl Majits nådiga Proposition, angående begrafningsoch öfriga kostnader, i följd af Hans Majit Konung Oscar lis dödliga frånfälle. S. 1). Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 188, i anledning af Kongl. Majits nådiga Skrifvelse, i fråga om löneförhöjning för år 1857 åt de vid Storskiftet i Stora Kopparbergs län, samt Alvitlringen i Vester-Norrlands, Vesterbottens och Norrbottens län anställde Landtmätare. S. D. Ånyo Föredrogs Sammansatta Stats,- Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, Nio 31, i anledning af väckta motioner om dels understöd af allmänna medel, dels förändrade lagbestämmelser, till befordrande af skiftesverket på Gottland. Första framställningen bifölls, men det sednare tillstyrkandet afslogs. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Bevillnings-Utskottets Memorial, Nio 40, i anledning af väckt fråga om förtydligande af Rikets Ständers beslut, angående tull å Ättika.
"Hvad nu först beträffar den emot betänk, gjorda anmärkn. derom, att Utsk:n lösligen behandlat ifrågavar. ämne och utan föregången nödig utredning hos vederbör, embetsverk, så få Utsk:n blott anföra, att Irenne RiksSt. funnit samma behandling tillfredsställande och saken i det utredda skick, att de ingått i hufvudsaklig pröfning af frågan, samt gillat det slut, hvari Utsktn stannat, med tillägg likväl, i afseende å villkoren och sättet för verkställandet af förändringen, hvilka Utsktn för sin del ansett böra egentligen bestämmas af K.1M. I afseende på den uppställda uträkningen af den förlust, som komme alt drabba statsverket genom den föreslagna förändringens verkställande, vilja Utskrn anmärka, att, då Utsk:n i det återremitterade betänk, äfven ansett nödigt göra en så beskaffad uträkning, Utskrn likväl dervid icke kunnat förbise eller förbigå den vida betydligare utgift, som, i händelse af bataljonens återgång till cavallen, komme alt drabba Staten, hvilkens skyldighet då inträdde att förse densamma till större delen med hästar och munderingar m. m. Hufvudsakligen för att undvika denna betydliga och i Utskrns tanke mindre ändamålsenliga utgift, hafva Utskrn tillstyrkt bifall lill den föreslagna förändringen, med afseende dessutom derå, att den tjenligaste tidpunkten för vidtagandet deraf syntes vara inne nu, då de gamla liästvacance-contracten lupit lill ända, samt invecklade och för den verkställande regeringsmakten svårlösta förhållanden uppstått, vid frågan om upprättande of nya. Utsk:n få äfvenledes fästa uppmärksamheten derå, att K. M:s nåd. skrifvelse innevar. riksdag, ang:de 58 nummers vid merantimnda bataljon återgående till cavallen, egentligen grundat Utskrns gjorda tillstyrkande, att densamma måtte förändras till infanteri, och alt således icke, på sätt anmärkt blifvit, endast enskild motionärs framställning dertill gifvit anledning."
alldeles lemnar den liberala tidningsfrasen om » Det frigjorda arbetet » o. dyl., och låter den omedelbara känslan tala, som i de vackra bitarne från Luxem-bourgträdgården, Buttes Chaumont och andra, eller där en filkt drar förbi af det stora Paris, frihetens ooh revolutionernas stad, verldens hufvudstad, som i skildringarna af intrycken från den återuppståndna Bastiljen, från Eiffeltornet eller — trots allt! — från Napoléons graf. Här ger oss förf. långt mer än turistkåseri, och för det skall han också ha tack af en bland de många, som ödet tvingar att låta sig nöjas med att läsa hvad andra sett, i stället för att, som de kanske hoppats, se själfva. Hj. B — g.Storfurst Paul Alexandrovitch, Alexandra, broder till Alexander III, född 3 okt. 1860. prinsessa af Grekland, f. 30 au g. Earlen af Fifb, Piinsessan Louise af England f. 1849. f. ao febr. Den unga europeiska furstesPrinsessan Sofie af Tyskland, dotter af afl. Kejsar Fredrik, f. 14 juni 1S70. Kronprins Konstantinos ak Gkekland, f. 2 aug. Prins Christian, äldste son af kronprinsessan Lovisa, f. 26 sept. enerationen på Fredensborg. Cesarevitck Nicolaj Alexandrovitch, rysk tronföljare, f. 18 maj 1868.Europa i Köpenhamn. Af Gustav Estnann. I det alltid förlustelserika Köpenhamn skänker af årets tider likväl september de fullaste glädjens skålar. Till hvil-ket vimmel af förströelser inviterar icke denna galanta säsong, som förenar vintrars och sommars attraktion! Nu är det icke längre mörkt om aftonen i Tivoli, ty månen skiner stolt in genom träden, hvilkas löfverk redan är tunt, som håret på en bonvivants hjessa. Men regnar det händelsevis en afton, förskaffar man sig med lätthet plals på en teater och njuter af stycken, som man kanske har glömt sedan man såg dem sist och första älskarinnor, man kan minnas från det man var liten. Är det kyligt, inbjuder den lugna cirkus.
Herr Presidenten hade väl hört emot denna mening invändas, att de i nämnda stadgande förekommande orden ’'i tjenst varande” borde anses liktydiga med ”ordinarie f men då 83 §. Regeringsformen bjuder, att Grundlagarne skola efter deras ordalydelse, i hvarje fall, tillämpas, hade berörde invändning icke kunnat förändra Herr Presidentens öfvertygelse. Då 102 §. Regeringsformen bland Ledamöter i RiksRätten upptager Presidenterne uti alla Rikets Kollegier, och Herr Presidenten af Billbergh är President uti KammaiRätten, funno RiksRättens öfrige Ledamöter den omständighet, att Herr Presidenten af Billbergh för det närvarande ej är tjenstgörande, icke innefatta hinder för Herr Presidenten att vara Ledamot uti RiksRätten. Härefter fick Herr Justitieombudsmannen företräda, i ändamål att styrka sin behörighet att inför RiksRätten föra den talan, han anmält, dervid han inlemnade ej mindre Rikets Ständers den 14 nästlidna Maj för honom utfärdade förordnande att vara Deras Justitieombudsman, än äfven R. S. KonstitutionsUtskotts serskilda till Justitieombudsmannen aflåtna skrifvelser under den 19 Maj, 9 Juni samt 6 och 7 Juli innevarande år, uti hvilka, samman - XXIV häftade i sju omslag och fördelade i enahanda ordning, som med anmärkningspunkterna blifvit iakttagen i Herr JustitieOmbudsmannens ofvanbeskrifne ansökningar, han blifvit anmodad att ifrågavarande åtal utföra; och sedan Herr Justitieombudsmannen, på begäran, erhållit underrättelse om hvad i afseende å RiksRättens organisation i ofvanomförmälda måtto förelupit, yttrade Herr Justitieombudsmannen, att, efter det RiksRätten sig sålunda konstituerat, Herr Justitieombudsmannen, under förbehåll af sin lagliga rättighet såsom part, att äfven i samma ämne sig yttra, men hvarmed lämpligast torde böra uppskjutas till dess vederparterne blifvit kallade och fått tillfälle att vara tillstädes, nu ville inskränka sig till begäran, det RiksRätten måtte vidtaga den åtgärd, 102 §.
öfvervakandet af skolorna för folkets barn. Vidare anmärkes, att alla de utsedda valkandidaterna voro eller hade varit framsthende lärarinnor samt att af de fem utsedda endast fyra föreslogos, emedan man i Adolf Fredriks församling, såsom oss synes, med oriitt afstátt från att framställa förslaget, enlir man visste, att ordföranden och flera inflytelserika församlingsmedlemmar voro emot principen. Endast i Maria och Östermalms församlingar kom saken under omröstning. Valförsamlingen i Östermalm var ovanligt talrik och Bdagalade i en mycket liflig och sakrik debatt, sitt intresse för och emot den ifrhgrtvarande principen. Uotst&amp;ndet representerades företrädesvis af pastor Westman, och i spetsen för sakens anhangare gingo segrande grefve Hamilton och redaktör Beckman. Bland skal att icke välja fröken Engström anför-, des bl. a., att då uppförandet af ett nytt folkskolehus före.stod borde en praktisk person utses, hvarför rektor Hiimble föreslogs. Häremot anmärktes, dels att en kvinnas deltagande i förhandlingarna väl icke kunde anses förlama den praktiska dugligheten hos hennes sex manliga medarbetare; dels ock att just kvinnans praktiska erfarenhet behöfcle tagas med rid uppgörandet af byggnadsplaner för saviil skola som hem. J a, e n valman menade,. att om byggmastarne togo s k a hustrur med i rkdslaget om uppförandet af nya hus, skulle dessa vara biittre och förnuftigare inredda. En humoristisk motståndare förespadde, att en tid skulle komma ' da skolrådsledamöterna skulle nödgas infinna sig vid sammanträdena kladda i frack! E n skolförestå~dare som tillika var sko7rdds7edan~ob, förklarade, a t t fröken Engströms tid, sasom tillförordnad skolförestb.darinna, vore för strängt upptagen för att Lian skulle kunna anse henne lämplig för iippdraget. Vid voteringen uppnådde fröken Engström en vacker majoritet med 737 röster, h v a m d anmärktes, att detta betydliga röstetal utgjorts mestadels af s. k. småröster, afgifna af ett stort antal personer med iii.skränkta tillgångar, ett i var tanke godt tecken.
":o Folkskolorna böra icke vara lika till omfattning. De må kun na bestå af 1, 2 eller flera classer, och dessas antal fritjl gar. I fu 'ta classen böra de ämnen läras, hvilka enligt a:dra pui ten egentligen ansetts tillhöra hemundervisningen, emes n församlingarna dels äro pligtiga att sörja för faderocl moderlösa barns första bildning, dels att bereda tillfälle till sådana barns undervisning i dessa stycken, hvilkas föräldrar icke kunna densamma bestrida. Derjemte bör folkskolans usta dass omfatta de ämnen, som utöfver dessa nyssnämnda stycken lämpligen kunna anses öfverensstämmande med hvarje tids förhållanden och fordringar. I närvarande tid synas de böra vara: a) skrifva stil och svenska efter dictering; b) räkna quatuor species och enkel regula de tri; c) fäderneslandets historia och geographi efter en ändamålsenligt författad läsebok. Läroämnena i folkskolans andra dass böra motsvara dem, som i hvarje tid öro bestämda att tillhöra apologistskolans första dass o. s. v., i fall folkskolan har flera än 2:ne classer. 6:0 A de orter, der 2:ne eller flera mindre skolor redan finnas, böra dessa sammanföras till en fullständigare med 2tne eller 3:ne classer. Fördelarna häraf äro: att eftersyn blifver lättare; att mera alltid uträttas med förenad, än med delad kraft; att mer och mindre för sig komna barn läsa tillsammans, hvarigenom tillgång på bättre monitorer och lifligare täflan väckes; att de förmögnares barn åtminstone någon tid erhålla gemensam uppfostran med de fattigas, hvilket icke allenast förmånligt inverkar på barnen inbördes, utan äfven på skolans tillgångar och eftersyn; att de förmögnares barn, hvilka genomgå alla classerna, vanligen blifva ledare för de öfriga i egenskap af monitorer, såvida de med bättre kunskaper förena sedlighet, hvarigenom den känsla hos barnen tidigt väckes och underhålles, att den förmögnare bör hjelpa den fattigare, att den, som mera Den io November.
S. D. Föredrogos och biföllos följande Bcvillnings-Ut skottets på bordet hvilande belänkanden: N:o 14, i anledning af väckt motion om uppbärande af en viss accis vid införsel till stad af bränvin eller en mot dylik accis svarande branvinsförsäljningsafgift; N:o 15, angående stämpling af spelkort, samt afgiften derför: och N:o 16, angående poslbe vinningen. S. D. Vid förnyad föredragning biföll Slåndet följande Statsoch Bevillnings-Utskottens betänkanden och utlåtanden: N:o 19, i anledning af väckt motion om nedsättning uti postporloafgifteu; N o 20, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse om restitution af bevillning, erlagd inom Neder-Calix socken af Norrbottens Län; 504 Prot.-Utdrag, den 8 Januari 1845. N:o 21, i anledning af väckt motion, att de medel, som erfordras för Curhus-anstalterna, må af Stats-Verket utgå. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Statssamt Allmänna Besvärsoclt Ekonomi-Utskottens utlåtanden: N:o 22, i anledning af väckt fråga om inrättande af en Statistisk Central-bureau; och N:o 23, i anledning af väckt motion om befrielse för invånarne i Wäddö församling af Stockholms Län från skyldigheten att uppföra och underhålla åtskilliga byggnader vid Grisslehamns post-conlor. S. D. Föredrogs åter Constitutions-Vtskoltets utlåtande, N:o 19, till .Rikets Ständer, angående Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ändringar i 17, 22 och 24 §§ Regerings-Formen: Återremitterades med följande af Ståndet såsom dess gemensamma tanka antagne anmärkningar, att ifrågavarande grundlagsändringar möjligen kunde, dels i en framtid medföra obegränsade Stats-utgifter, dels genom Högsta Domaremagiens fördelning på serskilda divisioner, rubba den enhet i lagskipningen, som, i synnerhet uti sista inslancen, syntes vara af utomQrdentlig vigt att vårda. Den 8 Januari.
Regerings-Formen, det till dem utgående aflöningsbelopp, tillsammans 2,000 R:dr, blifvit draget till annat ändamål än Rikets Ständer med anslagen under 2:dra Hufvud-Titeln afsett, samt ökad anledning derigenom gifven till öfverskridandet af samma Titels anslagssumma. e) Såsom Brist å 2:dra Hufvud-Titeln kan den begrafningshjelp hvilken under sednare hälften af året utbetalats efter med döden afgångne Civii-Staten tillhörande personer, i Revisorernes tanka, icke egentligen anses, emedan beloppet derutaf af Stats-Verket innehållits vid tjenstens tillträdande och skall således utgå af denna förut beredda tillgång, men icke af den efter tjenstemannens afgång skeende nya besparing, hvilken bör blifva tillgång för en i framtiden utgående ny begrafningshjelp. Enligt Kongl. Stats-Contorets Memorial-böcker har Begrafningshjelp utgått: Häraf synes att, enär begrafningshjelpen icke kan utfalla förr än någon tid efter det Vacancen yppats, — under loppet af år 1834 icke mera än 3 å 4,000 R:dr och 1835 måhända 2,000 R:dr under denna benämning utgått utöfver hvad som i och för samma Vacancer under samma år innehållits för Stats-Verkets räkning. Likväl höra Revisorerne upplysa att år. 1834 förekommit, i följd af en med Civil-Statens Pensions-Cassa, för åren 1824 med 1831, uppgjord liqvid, en större utbetalning af begrafningshjelp till belopp af 10,056 R:dr 2 sk. io r:st., hvilken opåräknade utgift bidragit till den för år 1834 uppkomne brist. f) Enär 2:dra Hufvud-Titelns tillgångar icke kunna vara så tiliräcklige under åren intill nästa Riksdag att derpå skeende besparingar förmå ersätta redan uppkomne Brister, under annat vilkor än att
E. 67. — N:o 4^. öfver väckta motioner örn några ändringar i Concurslagen. VII. — N:o 49' i anledning af väckt motion om förändring af rätlegångstimman vid Härads-, Bergstingsoch Syne-rätter. VII. B. 238. VIII. N:o 5o. i anledning af väckta motioner om ändringar i 17 cap. 2 § Rättegångs-balken och de dertill gjorda tillägg. VII. B. 238. VIII. Å. 51. X. U. 426. XI. A. 3i. — N:o 5i. i anledning af väckt motion om ändring i 18, 19, 20 och 23 cap. Missgernings-balken. VIII. B. 148. A. 227. ( '5g ) LagUtskottels Memorialer, Betänkanden oell Utlåtanden: — N:o 52. i anledning af väckta motioner, rörande dels ändring i 12 § af Kongl. Förordningen den i3 Juli 1818, angående inteckning i fast egendom, samt i nu gällande föreskrifter om panträtt i lösören, dels att intecknad jord ej må genom afsöndring till sitt värde förminskas, dels ock att inteckning må kunna i fartyg erhållas. VIII. B. 148. „ — N:o 53. i anledning af väckt motion om ändring i i3 5 af Kongl. Förordningen den [3 Juli 1818, angående inteckning i fast egendom. — N:o 54. i anledning af väckta motioner om inskränkning i det nu föreskrifna antal nämndemän. A 3g5. X. E. 23 1. — Wto 55. i anledning af väckt motion om upphäfvande af allmänna lagens stadgande i 25 cap. 7, 11 och 16 §§ Rättegångs-balken, angående summa appellabilis.
Jag minnes honom mycket väl, jag var kusk hos honom den tiden, han var en ovanligt stark och modig herre, och för att få honom lefvande i denna råttfälla, skulle det hafva fodrats en hel zigenarhord eller ett röfvarband. Vi trodde alltid, att han fallit af hästen och blifvit illa skadad och sedan funnen af zigenare eller dylikt kringstrykande pack, som just då uppehöll sig i orten, att de hade dödat och plundrat honom och sedan gömt hans kropp, men att de skulle vågat gömma den i hans egen park, det var väl icke möjligt att tänka sig. — Han hade mycket penningar på sig, ty han kom ifrån kappränningen i Epsom och hade der haft lycka på sina vad, efter hvad squire Humphrey sade, — inföll inspektören, under det Jonas drog af sig sin tröja och beredde sig att börja med dörrens uppbrytande. — Det är omöjligt! — utropade han efter en stund, vändande emot oss sitt sotiga ansigte, som nu af de nedrinnande svettdropparna blifvit oregelbundet randadt åt alla håll och såg ut som en sällsam flodkarta. — Det är rakt omöjligt! Det grofva låset har blifvit buckladt eller skadadt inifrån, det har gått i baklås och är så klumpigt och fullt af rost, att ingen dyrk, som går in genom nyckelhålet, rår på den. Jag får såga ut hela låset, om dörren skall gå upp. Kanhända herrarne vilja vänta här, så skall jag gå efter andra verktyg, — tillade han, pådragande sin tröja igen. Wehler och jag satte oss ned på den mossiga stentrappan till paviljongen, under det smeden och inspektören aflägsnade sig. — Det hade minsann sina goda skäl, att de gamle gjorde cykloperna halta, ty sannerligen jag någonsin sett en smed, som gått rätt på sina ben, — sade Wehler skrattande, i det hans blickar följde gamla Jonas, som linkande på sina trätofflor nu försvann genom trädgårdsgrinden.
N:o 20! föreslagit, att för hvad, som under benämning af extra statsanslag af R. St. beviljas, full tillgång med -J-tdel årligen må anvisas, att af bevilintsmedel utgå. Ropades ja och nej. Hr Oxehufvud begärde votering. Upplästes till justering följande voter:spropos:n: Den, sorn, på sätt StatsUtsk. i utlåt. N:o 2o3 föreslagit, bifaller, att för hvad, som under benämning af extra statsanslag af R. St. beviljas, full tillgång med en femtedel årligen må anvisas, att af bevillntsmedlen utgå, voterar ja; den det ej vill, voterar Den 3 November f. m. >7 Vinner nej,- bifaller R. o. Ad. a) att livad Rikets nu församlade Ständer bevilja såsom extra statsanslag må med en femtedel årligen af Riksglscont., utbetalas; A) alt Kiksgrscont. derest tillgång härtill ej af disponibla medel finnes, må i detta afseende upptaga lån till erforderligt belopp, samt c) att de sålunda upptagna lånen böra senast inom i5 år vara till fullo återbetalade. Ilr von Hartmansdorff, Aug.: Jag vet icke säkert, om Ilr Oxehufvud begärde, att sista punkten i Hr af Bi IIberghs reservation må uti propostn intagas, men jag tyckte så. Deremot yttrade sig Hr af Billbergh sjelf endast om de 2 första punkterna. För min del skulle jag tro, att man nu icke borde ingå i något beslut om sista punkten, såsom utgörande en detailfråga, hvilken, i händelse principen godkännes, icke lärer böra omedelbarligen af R. o. Ad. afgöra* utan föregående behandling af StatsUtsk. Jag yrkar således, att 3:dje punkten i reservationen måtte uteslutas ur den propos. , hvarom nu skall voteras. Hr Oxehufvud:
Derföre, visa barnen glädjen af att få dela med sig af sitt goda till andra, lär dem att skenet, bjefs och grannlåt äro utan värde, och de skola icke afundas sina lekkamrater t. ex. en finare klädning än deras egen är; säg dem, huru mycket större betydelse vårt inre goda medvetande har än verldens dom och menskligt lofprisande, och — handla sjelf derefter i alla dina företag. Exemplets magt är stor. Teater och. musik. Kungl. operan. Tredje symfonikonserten gafs sistlidne lördag och inleddes med Carl Goldmarks på många år här ej hörda orkestersuite » Ländliche Hochzeit ». Kompositionen är anslående och melodiös, om ock ej alla satserna i den samma kunna tillmätas något högre värde. Särskildt och välförtjent bifall väckte fjerde och femte satserna, af hvilka den senare, hållen i synnerligt liflig stil, måste omtagas. Ivar Hedenblads » Konsert-Ouverture », anförd af kompositören sjelf, utgjorde ett nytt bevis på ton" sättarens begåfning. Perlan af programmet utgjordes af den vackra kavatinan ur Webers » Euryanthe », på ett utmärkt sätt föredragen af fru Edling. Denna liksom slutnumret, Bach-Aberts bekanta preludium och fuga, väckte stormande bifall. Orkestern under hofkapellmästaren Nordqvists ledning skötte sig som vanligt på ett öfverlägset sätt. Publiken var ovanligt nog ej synnerligen talrik. Nästa operanyhet blir reprisen af » Hvita frun », som gifves en af de närmaste dagarne, må hända redan på fredagen innevarande vecka. K. dramatiska teatern gifver i afton (onsdag) för första gången » Pepa », komedi i tre akter af Meilhac och Ganderax, öfvers. från franskan. I hufvudrollerna uppträda fruarna Hartman och Dorsch-Bosin samt hrr Fredrikson, Hedin och Palme. Stycket har gjort stormande lycka i Paris. V i kunna ej nämna vidare om det samma förr än i nästa nummer. Å Vasateatern gifver Bocaceio fortfarande goda hus för hvarje afton och inhöstar rikliga triumfer åt titelrollens främställarinna, fröken Petterson.
I händelse, som wib det sist förrättade Thronföljare - walet, alla Ständen deri förena sig, inträder ej bchofwkt af denna Nämnd. Den kommer alldrig i nägon werksawhct, vm icke Ständernas röster äro delade. Men den bör innan walet förrättas wara utsedd i fall den skulle behöfivas, och pä deiman c) mätte under walet hafwa hunnit utröna de personers tankesätt som dertill kväljas. Allenast ett Ständs Uiktensim har man ansett tillräcklig att hänskjuta sakens afgörande ät Nämnden, ty frägan har synts af lika wigt som en grundlag. Dessutom har man afwcn önskatt att en Thronföljare alldrin skulle fa skär att tro det ett eller ett annat Ständ warit emot hans utkörande. Ocn pä denna nya Z gjorda proposition, swapadcs' ett allmänt Ja, men ett Nej: Men Herr ölorstk, som erkände sig hafwa ropat Nej, afstod derifrätt da hail fann pluralitetcns mening icke wara twctydig. Alwen syntes Rkdderskapck och Adeln att den nya Z mellan den 60 och 61 borde inflyta, sä att Utskottets derom afgifna tillstyrkande till alla delar gillades. 61 Z. Herr kZKImnn utbad sig fä underställa sm c) nägot medel kunde utfinnas, hwarigcnom den obehagcliga utlottmngen af en person undwkkes. Om dek Den 21 Oktober. del ej wore möjligt pä annat sött, wille han häldre tillstöka alt cn ny Ledamot inlottadcs. Grefwe lolo raar: Dä Utloktiiingcn i allaiänhct syncs sä obehagelia, ware dek allt för wäl om en annan ukwäg kunde upptäckas. Men jag kan wäl förstä huru dct skulle tillgä att inlokta en Ledamot. Man nödgades dä först lotta om bet Sränd hwarur den nya Ledamoten skulle tagas, och sedan om sjclfwa personen. När cn talrik