Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vi till understöd för Hjelmare Kanal och Sluss-Verk medgifvit ett Lånbidrag från Banken af Femtio Tusen Riksdaler årligen under en tid af Fyra år emot det blifvande Bolagets eller Direktionens förskrifning samt säkerhet uti sjelfva Ifanaloch Sluss-Verket med alla d^ss tillhörigheter, och med vilkor af Tre procents årlig ränta, sorn dock under Byggnads-åren må utgå af Stats-Verkets medel under Nionde Hufvud Titeln; öfverlemnande Vi till nästkommande Stander att utstaka tiden för Kapitalets återbetalning, som dock ej skall kunna förr komma i fråga, än Aktie-Egarne på sina insatta medel åtnjutit Sex procents årlig ränta; Allt detta på sätt Vår underdåniga Skrifvelse den 9 sistlidne Maj närmare innehåller. Vi håfve äfven , enligt Vår underdåniga Skrifvelse den 2:dre i denne månad beslutit: Att det vid 1815 års Riksdag till Göta Kanal-Verks fortgång och befrämjande beviljade Byggnads-Lånbiträde må, jemlikt Riksens Ständers då fattade Beslut, fortfara att från Banken utgå med Trehundra Tusen Riksdaler årligen ifrån och med innevarande år 1818 till och med 1820 eller, om Riksdag då ej inträffar , till och med det år, då nästa Riksdag efter år 1820 infaller: Att någon annan inskränkning uti Arbets-planen för detta Verk icke får ega rum, än den, som Kongl. Maj:t i Nåder kan finna godt att, efter Kanal.1 Bolagets, hörande, stadga, och som af förändrade förhållandet med Tillgängärne blir en följd: Att, o pa Riksdans-Beslutet. 745 pä. sätt äfven bär ofvanfnre i 53. §. finnes stad* gadt, Götha Kanal-Bolags Diskont-Oktroj kommer alt förfalla Titan serskild ersäitning : Och att Ka» nal-Arbeis-Kassans Skuld lill Diskonten , utgö* rande 1,083,877 R:dr, må afskrifvas, emot det någon skyldighet å Statens sida icke erkänner , att ersätta Aktie Egarne ränta efter byggnadsåren ! Hvarförutan
Den z:te Innu. S. D. Oeconomia-U skottets Betänkande af den lotdeMfll, angående en förbättrad författning vin Stängfeljkyldigheien, h-vilket jämte de derwid fogade särskilda yttranden, blifvit ben z. I inii pä bordet laggdt, förekom nu til åtgörande; pwarwid LxtraÄa Lrotocolli frän det Högvördiga P^efleSlandet och det Htderwärda Bonoe-Stänaeä L samma ämne uplafles; och beflöt Höaloflige Rid» derstapet och Adeln at bifalla vetta Betänkande, vch at detsamma, jämte sa wäk ofwanberörda flirMida yttranden, som de af en Ledamot gjorda an» märkningar, til Kongl. Maj.tts Nådiga ompröfning i underdänighet öfverlemna; härom skulle U.orag af krorocollet til de öfriga !<elj)Läiiva Siänden exxeäisras. lät luxra. Den yrde Annik. S. D. NplifteS ä nyo Lanco> Utskottets blxtraÄum krotocolli af den-g. Jnnii, hwilket ben 7. derpå följde blifvit laggdt pä bordet, rörande dek Hederwärda Bonde-Sundets yttrade åstundan, at härefter fa deltaga uti förwaltningen af Riksens Siänders Lanc^uw.
Ledamoten af Ridderskapel och Adeln är Ordförande i Direktionen. I hans frånvaro föres ordet af den honom efter stånds-ordningen närmaste Ledamoten. I händelse antingen någon af de genom Ridderskapet och Adeln, Presteoch Borgare-stånden hvar för sig, utsedde Direktörer och Suppleanter vid Låne-kontoreu eller Direktören jemte en Suppleant a( Bonde-ståndet, eller ock begge Suppleanterne af sistnämnde Riks-slånd skulle, före nästa Riksdags böljan, med döden afgå eller sältas ur tillfälle att detta uppdrag bestrida, förhålles på sätt vid Riksdagen år 1829 blifvit förordnad!, så att den Låne-kontors-direktion, der sådan ledighet uppslåli, derom gör anmälan hos Fullmäktige, derest den afgångne tillhört Ridderskapel och Adeln, Presteeller Borgare-stånden, samt hos Ståndets Kansli-direktion, om ledigheten yppats bland Bonde-ståndets utsedde Ledamöter, hvarefter med val till ny Suppleant förhålles pä ätt § (26) stadgar. BliDer någon Ledamot af Riks-stånden för längre tid än tre veckor hindrad att i Direktionens sammankomster deltaga. inkallas i Direktionen den för honom utsedde Suppleanten. Derest Banko-ombudet, af sjukdom eller annat laga förfall, h nd as att sin tjenst bestrida, må på Fullmäktiges pröfning ankomma, antingen Banko-ombudets göromål skola uppdragas någon af Direktionens öfrige Ledamöter, som kan och vill ett slikt uppdrag sig åtaga, emot åtnjutande under tiden af skilnaden emellan hans eget arfvode och de för Banko-ombudet anslagna löne-inkomster. eller ock annan person må, för tjenslens bestridande, under liden förordnas. Tjenslemännen och vaklbétjeningen vid hvartdera Låne-kontoret antagas och konstitueras af Låne-konlorets Direk - Banko-Utskottets Memoria/ N:o 51. tion, som oger alt, när sä fordras, från (jonsten och densamma åtföljande förmåner entlediga den, med hvilken Direktionen finner verket icke vara belåtet.
Nu, sådant det upptogs, fick påståendet denna utgång (att lag skulle saknas, hvarefter det kunde bifallas). Då jag ansågs hafva fordrat, hvad ej skäligen kunde begäras — sådant nemligen, som berodde dels af förutseende och dels af en folkhops infall — befanns Herr Frih. Sprengtporten (och Herr Polismästaren, om hvilken här ingen fråga var) icke hafva i sitt embete felat på något af de sätt, hvilka uti lagstadgandena örn Konungens Befallningshafvandes och domares felaktighet i embetet omförmälas. Huru detta domslut passar, icke på min talan, sådan utslaget den framställer, utan på den talan, jag verkligen framställt, bar jag trott mig böra undersöka i de besvär, jag öfver Hofrättens utslag bos Kongl. Maj:t i underdånighet anfört. Jag har ej kunnat skilja mig från den lankan, att polismakten måste hos oss vara laglös i rätt många fall, derest den i det här förevarande är så laglös, som den efter Hofrättens utslag skulle vara — så framt detta utslag innefattade svaret på det af mig verkligen gjorda påslående. Att så icke förhåller sig, är hvad jag bör söka visa genom utdrag af hvad jag i mina underdåniga besvär baft att bärom anföra. 132 R. St. Just. Ombudsm. Emb.-Berättelse för år 1849. Jag har i underdånighet anmärkt, att i den förutsättning af skyldighet, hvarom ingen tvist vid målets utförande sig yppat, (enär tvertom de skyldigheter, jag påyrkade, af svaranderna påstodos vara uppfyllda) väl icke legat en supposition af lagligen ”stadgad föreskrift” om folkrörelsens beskaffenhet, emot hvilken åtgärder borde vidtagas, eller om den lid, hvarutöfver dessa åtgärder ej finge försummas, eller det ansvar, som försummelsen kostade, eller af ”särskildt för tillfället meddelad föreskrift” om sådana åtgärder. Men jag trodde icke, att denna förutsättning (af för hand varande skyldighet) derföre saknade grund.
Tegelhagen, örn upplåtelse nf deri under Gripsholm lydande Lägerheten; Stats Utskottets betänkande, bif. af Presteståndet, s. 524. af Adeln, s. 532. af •Borgareståndet, s. 545. af Bondeståndet, s. 547* Testamentens bevittnande och bevakning, om; LagUtskottets betänkande, återrem. af Adeln, s. 328. af Presteståndet, s. 331. bif. af Bondeståndet, s. 334. af Borgareståndet, s. 355. Ytterligare Utlåtande, lagdt till Handlingarne af Borgareståndet, s. 606. bif. af Adeln, s. 658. Thorshälla Stad, om räntornas utgörande för åt, upp. låtne Hemman; Stats Utskottets betänkande, bif. af Adeln, s. 485. af Bondeståndet, s. 491. Ytterligare Utlåtande, bif. af Borgareståndet, s. 651. * Tid, om förändrad, för Sommar-Tingen; UagUiskottets betänkande, bif. af Borgareståndet, s. io4. af Bondeståndet, s. 107. af Alein, s. 115. af Presteståndet, s. 126. Tjeristehjorisioner, om åtgärders vidtagande till förekommande af .stegring i; Ekonom. Utskottets be - 168 tänkande bif. af Adeln, s. a57- af Presteståndet, s. 170. af .Borgareståndet, s. 173. af Bondeståndet, s. 178. — flyttning om lämpligaste tiden för; Ekonomi E/tsk. betänkande återrem. af Adeln, s. ?4o. bif. af Presteståndet, s. 242. Ytterligare E/tlåtande bif. af Adeln, s. 4t7> Tingbergs, öfver Kamrnereraren, ansökan om pension.
Utsk. har också icke förnekat, att qvinnans upfostran eger för samhället i sin helhet lika stor vigt, och utöfvar lika stort inflytande derå, som undervisningen för män, emedan det är en erkänd sanning, att nationens bildning i allmänhet beror på qvinnan. Det är nemi. qvinnan, som åt våra barn gifver den första ledningen vid deras upfostran, och den bestämmer sedan hela deras bildning. Utsk. har dock icke ansett sig böra tillstyrka bifall till anslaget, ehuru det erkänt sakens vigt. Detta kari synas inkonseqvent; men om man betraktar frågan ur en annan synpunkt, så äro opinionerna delade i fråga om sättet att ernå målet, utan att man derföre kan beskyllas för att ega mindre nit för saken. Här har blifvit yrkadt, att Ständerna mätte bevilja ett årligt anslag af 6,000 Rdr Rmt, att ställas till K. M:s disposition, för inrättande af en eller flere bildnings-anstalter för qvinnor, och på detta sätt tror man sig bäst upnå målet.. Mig synes dock, att detta sätt att gå till väga icke är fullkomligt riktigt, och icke ens fullkomligt önskvärdt. Det måste vara af vigt för representationen, att se huru en skola af ifråga v:de beskaffenhet är inrättad. Jag hyser det allra största förtroende för Regeringens förmåga och omtanka för dylika undervisningsanstalters ordnande; men man måste dock medgifva, att det utgör en grundtanke i vårt konstitutionella samhälle, att när en fråga, af den vigt, som ordnandet af en ny skol-undervisning för det qviniga könet, väckes, R. St:r också må hafva tillfälle att yttra sig om huru denna organisation bör utföras. Om man nu ställer ett anslag Den 23 November f. m. 619 till K. M;s disposition för detta ändamål, så är det också gifvet, att man afsagt sig all inverkan på sjelfva riktningen af anstalten; och den riktning, som till en början blifvit gifven deråt, bestämmer äfven dess utveckling för framtiden.
Stander framhärda rc, Uppläst hos Ridd. och Adeln den 9 Äng. Prest-Sländet den n - Borgare-Ständet d, 9 - Bonde-Ständct den 9 Wördsamt Memorial! ^^edan Bewillnings-Utskottet utl dest först afgifne' Betänkande om Allmänna Bewillningeä, förbehållit fia, att widare til! Riksens Högloflige Ständer fa inkomma Med förstag, om hurst i Utskottets kanka för' Den 9 August,'. S479 för ändamalet inrättade Formulairer och till allmän kunskap kommande Sammandrag öfwer ärliga Bewillningarne, stalie mycket bidraga till winnande, sä wäl af en allmän Statistist kännedom af Landet, som i synnerhet, arc alla i den wag möjelige upplysningar wore sör Riksens Högloflige Ständer och deras blifwande Bewillnings-Utjkotl wid nästa Riksdag, att tillgå, som vägledning wid dä blifwande öfwerlägg ungar och förstager lill Bewillningsgrundernas och deras werkställighets förbättring, och derjemte en nödig likformighet uti Längder för alla Taxerings - Committöer beredas; får BewillningsUcstoltet nu i sädant ändamål till Riksens Hög och Ständers pröfning och afgörande öfwcrlämna dest Förstag: Ät Rikögälds-C-ntoiret blir uppdragit, att upprätta och sedan Stats-Contoiret samt Kammar-Collegium deröfver blifvit börde, till Kongl. Majus Nådiga stadfästelse öfwcrlämna Förstag till Formulairer, sä wäl för Beredningssom Taxeringsoch Pröfnings - Cvinmittser, som till Sammandrag derefter, för hrvarje Läbo och hela Riket, af hwilka Formulairer till Taxerings-Längder och Lähns « Sammandrag lämnas samtelige Landshöfdingar del, att ombesörja i enlighet dermed, tryck af nödigt antal Exemplar och utdelning deraf till alla Destricter, Beredningsoch Taxerings.
Med för denna uppsägning nödige 3 månaders tillägg utgör den den tid för hvilken Riksgälds Contoiret då onödigtvis kommer att betalas ränta 8 å 9 månader, hvilken efter 3 proCent på 400,000 R:dr dock uppgår till 8 å 9000 R:dr och denna förlast drabbar på lika sätt RiksgäldsContoiret hvarje år, emedan sedan sådan uppsägning och inlösen skett, och dertill Siats-Uisko t le ts Betänkanden. 27 blifvit användt Bankens sistutfallna vinst behållning, så skall för års-anslagen alltid om hösten erfordras full upplåning, enär man ej vill i stället anticipera igenom Verkets Creditiv rätt på löpande årets vinst. För 5 år sannnanlagdt gör denna onödiga räntekostnad ej mindre än 4° å 45,000 R:dr ; men ville man, för att bespara detta årliga uppsägnings peli inlösnings görande, i stället, som jag förmodar kommer att ske, låta de öfver behofvet sålunda upplånte 4oo,ooo R:dr hela tiden igenom blifva ute-löpande, så gör Ränteförlusten derpå 12,000 R:dr för år och för alla 5 åren 60,000 R:dr, som jag för min del anser kunna vida bättrea nvändas, och derföre, enär Högloft. Utskotten ej funnit min anmärkning förtjena afseende, härigenom reserveras. Jag har ej kunnat anse mera orätt, att Riksgälds-Contoiret begagnar detta Creditiv under året, till dess Banko vinsten för samma år inflyter, än att det begagnar dess vanliga Creditiv till des Bevillningen ingår; äfven först i början af det påföljande året.
S. D. I anledning af Bevillnings-Utskottets Memorial Nio 2, om återlemnande af en utaf Johan Johansson från Calmar län inom Bonde-Ståndet väckt motion, förklarade Ståndet denna motion tillhöra Stats—Utskottets behandling. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets Utlåtande Nio 2, i anledning af väckt motion om upphälvande af 7 kapitlet Byggninga-balken, Lief samma utlåtande afslaget af Borgare-Ståndet, som förklarade det tillhöra Lag-Utskottet alt omförmälda motion till behandling upptaga. 48 Prot.-Utdrag den i6 November i859. S. D. Tili Lag-Ulskottet remitterades Herr Ridderstads Motion N:o 6, angående åtgärder, i sammanhang med häktning af personer, som vid åtals utgång, ifrån ansvar frikännas. S. D. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterades Herr Ridderstads Motion N:o 7, angående föreskrifter för Landsorts-teatrar. S. I). Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterades Herr Dalins Motion N:o 9, derom att tjensteman må, utan särskild Kongl, tillåtelse, ega rättighet alt, under tjenstledighet, vistas, hvar han behagar, och erhålla pass till utrikes ort för den tid, han visar sig vara af vederbörande myndighet lagligen permitterad. S. D. Till Bevillnings-Utskottet remitterades Herr Dahms Motion N:o 10, angående föreskrifter i afseende på bränvins försäljning. S. D. Till Lag-Utskottet remitterades Herr Wahlboms Motion N:o 12, angående eli tillägg vid 7 § 13 kap. Skiftes-stadgan den 4 Maj 182 7. S. I). Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterades Herr Fredr. Rosenqvists Motion N:o 13, rörande anhållan hos Kongl. Maj:t om åtgärder, för införande af passande krigsöfningar inom rikets alla offentliga skoloell undervisningsanstalter för gossar och ynglingar.
Infanteriets Aflönings, Underhålls, Beväpnings, Beklädnads, Remtygs, Utrednings och Bemonterings kostnad för år.a) Glader oell Befattningar. Aflöning och Underhåll. Beväpnings , Beklädnads, Remtygs, Utredningsoch Remonterings-kostnad. för hvarje person. Summa Summarum Summa Summarum Infanteriet. Aflön ngen Provianteringskostnad, portion ä 10 sk. brödet inberäknadt. Furagerings-kostnad för Befäls-hästar. Summa för O Aret. Monderingen. Storaoch BeväringsMonderings-fonden. En sjettedel af En sjettedel af Mindre Monderingens första uppsätt ni ngskostnad. underhållande. Mindre Monderingens och Sadelmondering. Remontering, Skoning Summa för Året. per dag. pei år R:dr. sk. rst R:dr. sk. rst R:dr. sk. rst R:dr. sk. rst R:dr. sk. rst R:dr. sk. rst R:dr. sk. rst R:dr. sk. rst R:dr. sk. rst R:dr sk. rst R:dr sk. rst R:dr sk. rst Personer R:dr. sk. rst Brigad-Chefer 7 32 2 2800 240 3040 _ _ _ _ 120 — 120 3160 — - 14 44240 — —- Bataljons-Chefer 5 23 — 2000 120 2120 ■ . 00 60 — - 2180 56 122080 — l:ste Brigad-Adjutanter Kavalleriets Aflönings, Underhålls, Beväpnings, Beklädnads, Remtygs, Utrednings och Remonterings kostnad för år.a) Grader o c b Befattningar. Aflöning och Underhåll. Beväpnings, Beklädnads, Remtygs, Utredn Remonterings-kostnad. ings och cl sa TS* a> —i V O C W‘ VI w CAI 3 g c CA | w Summa Summarum Kavalleriet.
Men jag har redan sökt visa, att detta icke hjelper; ty spannmålshandeln, äfven hindrad af årstiden och väglaget, har ej kommit sig i gång då heller. Dessutom är tiden före Thomae dag så kort, att besvär öfver markegångssättningen ej medhinnas, förrän uppsägningstiden redan är inne. Hela fördelen deraf är således förlorad, och den kan äfven vara likgiltig, om man med skäl antager, att markegångspriset alltid är för lågt. Sådant förekom/nes ej af de i o årens medelmarkegång. Denne hindrar blott prisen att omvexla alltför betydligt från ett år till ett annat, men hindrar ej, att samtliga markegångsprisen äro för låga. Af detta grundfel följer ock, att till godtgörande af räntetagarens skada icke förslår den mellangift, hvilken Utsk. här föreslagit i punkten b, der det heter: "Att då berörde årspris understiger medium af "sednaste 10 årens markegångspris inom samma län eller ”district, är det väl räntegifvaren öppet att före Thomae "dag, på sätt hittills ägt rum, tillsäga, om han vill utgöra "praestationen in natura; men i det fallet åligger det honom "att vid levereringen contant till räntetagaren betala skill"naden emellan löpande årets lägre pris och det stadgade "ro års markegångspriset.’’ Derpå, att det årliga markegångspriset är lågt, kan räntetagaren då icke förlora; men hans skada deraf, att 10 års priset varit för lågt i det hela, är derföre lika gifven. Ytterligare säger Utsk. i mom. cl "Att, då leverering in natura icke sker, forsellön, på sätt "hittills ägt rum, af räntegifvare erlägges, samt att, då räntegifvare uppsagt till leverans in natura, han jemväl för "hvarje tunna råg eller korn betalar 16 sk., samt för hvar"je tunna hafra 12 sk., allt b:co, till räntetagaren, såsom "ersättning derför, att denna uppsägningsrätt, i följd af föregående bestämmanden, hädanefter upphör." Här skulle altså räntetagaren finna sin godtgörelse, nemi. uti 16 sk. för tunnan råg eller korn och 12 sk. för tunman hafra.
Om Eders Kongl. Maj;t i nåder finnér, att lif-bevärings regementet, Hallands infanteri-bataljon, Wermlands fält-jägare-regemente och en del af Jemtlands fält-jägare-regemenle kunna umbäras för Eders Kongl. Maj:ts armée och dess beväring, anser jag dessa corpsers befäl kunna användas för den öfriga allmänna sjöbeväringens vapenöfning,” ”Men för att fullständigt och ändamålsenligt kunna icke allenast öfva, utan äfven i behofvets stund använda den del af sjöbeväringen, som icke vore afsedd, såsom egentligt sjömanskap, utan mera såsom en, synnerligen på skärgårdsflottan, för landstigningar användbar trupp marin-soldater, fordras att ega en stamtrupp, med hvilken sjöbeväringen under tjensten, så oxn bord som i land, införlifvas, och denna slamlrupp utgöres i första rummet af marin-regementet; men enär lif-bevärings regementet och Hallands infanteri-bataljon icke ega någon ständig trupp samt Wermlandsoch Jemtlands fält-jägare-regementers manskap icke lärer ifrågakomma att användas såsom slamtrupp för den beväring, hvilken är afsedd att gagnas på flottan och vid ifrån densamma utgående krigsmanövrer till lands samt marin-regementet är otillräckligt, måste annan stamtrupp organiseras för fyllande af behofvet. Denna stamtrupp anser jag böra tagas af det roterade båtsmanshållet.” J’För den händelse Eders Kongl. Majit skulle i nåder gilla denna åsigt, tillhör det mig att undersöka, huruvida några och, i sådant fall, hvilka hinder, som kunna uppstå för roterings-båtsmännens användande såsom stamtrupp för sjöbeväringen. Dessa hinder kunna vara af tre slag, antingen i afseende på sättet lör båtsmanshållets användande eller dess beklädande, eller i afseende å flottans behof af arbetsmanskap. I förstnämnde afseende bör jag i underdånighet upplysa, att det är Kongl.
Regeringen icke lärer underläta att på diplomatisk väg och i samband med utländska makter uttala sig till Polens förmån, enligt folkrättens och menskäghetens fordringar, dock utan att freden störes, så länge det kan ske såsom förenligt med vårt sjelfbestånd och utan att kränka Sveriges ära och värdighet, och anser derför de ifrågav:de motionerna icke böra till någon åtgärd föranleda.» Hr Reutersvärd, Patrik Oskar: Jag hade icke tänkt yttra mig i denna fråga, emedan jag hoppades att R. o. Ad. skulle i största tysthet begrafva en motion som jag önskat aldrig bade blifvit väckt; men då flera talare här uppträdt, dels för att understödja de motiver, som Utsk:t framställt, och dels andra gått så långt att de yrkat bifall till ifrågavarande motioner, så måste jag på det högsta motsätta mig såväl motiveringen som äfven de förslag, som af dessa sednare talare blifvit väckta. Jag fruktar att Utsk:t har öfverskrida sina gränser och sin befogenhet, dä det säger, att regeringen, har tillräcklig kännedom om folkets önskningar i detta afseende, hvaraf skulle blifva en följd att regeringen, om denna motivering blefve R. Stms beslut, när som helst skulle kunna börja ett anfallskrig. Jag är öfvertvgad om att Svenska folket hyser de aldra största sympatier för Polen, och att det önskar att vår regering ville på allt sätt söka att på diplomatisk väg i samverkan med andra makter förmå vår östlige granne att bevilja de fordringar, som Polska folket så rättmätigt framställt; men jag är också öfvertygad om att Svenska folket icke vill att vår regering skall låta saken gå derhän att ett fredsbrott följer. Jag beklagar djupt dem. som vilja lägga på sitt ansvar alla de olyckor, som skulle drabba vårt land, i händelse vi blefve inblandade i ett krig. Den Svenska nationen — jag menar dermed kärnan af nationen och icke en och annan individ, som låtit hänföra sig af ögonblickets berusning — önskar att i fred och lugn egna sin omtanka åt sin inre utveckling.
Enligt hvad 22 § i Banko-Utskollels vid sistförllulna RiksdagArfvoden för afgifna Berättelse N:o 10 utvisar, hade, med afseende A tillkomna Vexel-Diökade göromål i följd af diskonteringen af inrikes vexlar samt kassa-Ich Kassakredi liv-rörelsen, vederbörande tjenstemän vid Stockholms Handelsk red ilivrooch Närings-Diskont samt Götheborgs Låne-Kontor fått sig för år 1849 slockholm af Fullmäktige beviljade följande arfvoden, nemligen: för vexeldiskonoch Götlicteringen 650 R:dr vid Handelsoell Närings-Diskönten i Stockholm 1)0 "J' och 500 R:dr vid Låne-Kontoret i Götheborg, samt för Kassa-Kreditivrörelsen 933 R:dr 16 sk. A det förra och 1200 R:dr å det sednare stället.
Andre hafva ansett vilkoren för besutenhet och grunderne för hemmansklyfning och jordafsöndring böra lämpas Lagsamt Allm. Besv. o. Occ. Utsh.Uti. IV.-o 47- 9 efter hvarje landsorts serskilda locala förhållanden, men icke bestämmas genom en enda allmän Författning; och hafva åtskillige fullmägtige från Norra orterne, äfvensom Dalarne, sökt visa olämpligheten för dessa Landskap af 1827 års Författning, samt yrkat, att de föreskrifter, rörande hemmans-klyfning och besutenhet m. m., som före utfärdandet af berörde författning vore gällande, måtte återupplifvas, för att i nämnde orter tjena till efterlefnad. Härförutan är af serskilde Ledamöter inom detta Stånd yrkadt och anfördt: att det för besutenhet stadgade vilkor af 3:ne arbetsföre personers underhållande å hemmansdelen uteslöte all omtanka för orkeslösa föräldrar och slägtingar, hvilka således skulle nödgas falla fattigförsörjningen till last; att det torde finnas lika nödvändigt för en besuten Åbo att kunna framföda en häst som ett par oxar, hvilket senare likväl Författningen föreskrifver såsom vilkor för besutenheten; att det i Författningen stadgade vilkor för besutenhet vore otillämpligt för hemman i Skärgården, hvilka, med inskränkta egor, ej kunna framföda så många kreatur io Lagsamt Allm. Besv. o. Oec. Utsk. Ull.