Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru i hufvudsaken delande denna åsigt, anser Utskottet likväl fall kunna inträffa, då det vore behöfligt att undantagsvis bestämma arrendeafgiften i vissa naturaprestationer, såsom hö och ved; och får af sådan anledning tillstyrka, att Rikets Ständer ville besluta, att der icke serskilda omständigheter erfordra leverering af natura-persedlar, alla arrenden å statens egendomar hädanefter måtte bestämmas antingen i spanmål eller i penningar eller i båda delarne, med iakttagande dervid, att spanmålen alltid skall efter det här ofvan föreslagna medelpris lösas med pen ningar; men att i öfrigt nu gällande föreskrifter, rörande utarrendering af kronans egendomar, fortfarande böra tjena till efterrättelse. 17:o. 33 och 36 mom. I afseende å sammansättningen af deputerade vid markegångssättningen och omröstningarne dervid, hade kommilterade föreslagit, att omröstningarne borde ske per capita i stället för ståndsvis; men då en sådan förändring förutsatte ett lika antal ledamöter af alla fyra riksstånden och således icke kunde tillvägabringas, förrän Bondeståndet afsagt sig rättigheten att välja än (lere än färre ledamöter, att i markegångssättningen deltaga, hade förra riksdagens Statsutskott, under förutsättning af Bondeståndets medgifvande, alt icke flera än 2:ne af dess ledamöter eller lika antal, som från de öfriga Riksstånden, må i markegångssättningen deltaga, tillstyrkt att omröstningarne inom deputerade för markegångssättningen borde ske per capita. Instämmande i denna åsigt, får Utskottet jemväl nu, under enahanda förutsättning, tillstyrka Rikets Ständers bifall till ifrågavarande förslag. Skulle deremot Bondeståndet icke vilja frånträda sin ifrågavarande rättighet, hemställer åter Utskottet, alt med omröstningarne inom deputerade må, på sätt hittills skett, förfaras. 18:o. 30 mom.
Svenskt Specie, behagade Kongl. Maj;t äfven i Nåder proponera» att en årlig Summa af Två Hundra Tusen (200,000) Riksdaler Svenskt Bancomynt skulle anslås åt då varande Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen, nu mera vår 1 AllerNådigste Konung CARL XIV JOHAN och Hans Arfvingar efter Successions-Ordningen af den 26 September 181 o, att af Dem efter behag disponeras, såsom ersättning för de uppoffringar, då varande Hans Kongl. Höghet KronPrinsen och Dess Höga Gemål fått vidkännas för Sveriges väl. Jemte det Rikets Ständer med underdånig vördnad och tacksamhet emottaga förrberörde Nådiga anbud, i afseende på Transport 5,821,857: 9. 2. Revisorers Berättelse. 4°7 Transport 5,821,807: g. 3. Liqviclen af Riksgälds-Coutoirets Utrikes skulder bevilljades äfven den proponerade årifga Räntan af 200,000 R:d Svenskt Bancomynt, som anvi Transport 5,821,857: 9. 2. *) De för Skulderne i Genua och Hamburg utfärdade Hufvud-Förbindelscr och Obligationer äro, gcaaom Kongl. Maj:ts Nådiga föranstaltande, lill Riksgälds-Conf oi ret återställde; Likaledes bar Cont.oiret återfått Authorisations och Garanti-JIandlingarnc, utfärdade för Länen i Antwerpen , samt största delen af Riksgälds-Coutoirets för desse Lån. utgifne Partial-Obligationer. Deremot bar ingen utaf de för Skulderne i Holland och Leipzig utfärdade Hufvud-Förbindelser ännu kommit Riksgälds-Oontoiret till handa. För de skulder i Holland, Leipzig och Antwerpen, som Kongl. Maj:t i Wider behagade ålaga
Då emellertid hemman eller lägenhet numera icke torde finnas, som fått sig skatt åsatt för dylik jagträtt, samt i händelse äldre sådana rättigheter skulle komma i dagen med anspråk att blifva gällande, 5 § innehåller i sådant afseende behöfligl stadgande, har berörda förbehåll utan hinder kunnat utgå ur 4 §. I fråga om nu förevarande §§:r, har Utskottet vidtagit smärre redaktionsförändnngar: i § 'I, der efter ordet »jagtparker» tillagts veller djurgårdar» för att bringa uttrycket till öfverensstämmelse med ordalagen i det för Rikets Ständer framlagda Strafflag-förslagets 24 Kap. 12 §, som innehåller straffbestämmelse för brott mot jagträtten; äfvensom orden »egor och» framför »mark» af samma skäl uteslutits. I § 2, der dels orden »skogar och» framför »marker», såsom öfverflödiga och föranledande till otydlighet, uteslutits, dels af skäl, som här nedan anföras i fråga om § 10, i stället för ordet rofdjur begagnats uttrycket vskadliga rofdjurv, dels i stället för uttrycket vnytligl vildt användts orden »annat vildlv, på det derigenom tydligt måtte blifva utsagdt, att Skogs-styrelsen må kunna meddela jägeribetjeningen rätt till all slags jagt å kronoskogarne. Sammans. Stats-, Lagsamt Allm. Besv. o. Ekon.-Utsk:ts Betänkande JV2 44. 7 I § 3 har skett en förändring, för hvilken redogöres här nedan vid § 9. I § 4 har Utskottet uteslutit orden »tillsvidare» efter »säges», såsom mindre lämpliga i lagstil, enär om hvarje lag måste förulsättas, att den kan ändras; hvarförutan Utskottet gjort en obetydlig förändring i ordställningen. I § 6 har, af samma skäl som i § 2, ordet »rofdjur» utbytts mot uttrycket »skadliga ro/djur». I § 7 har i stället för orden »lo eller jerf» satts orden »lo, jerf eller räf», en förändring, som föranledts af skäl, hvilka här nedan skola uppgifvas.
Earsson, från Södermanlands Lån, hvilken yrkar, att, efter en viss utsatt tid, utländsk Humble icke måtte få införskrifvas eller införas, och att, imellertid, utländsk Humbla blefve belaggd nied så ansenlig Tull, att den, som i landet produceras, kunde med lätthet och fördel afsättas. Till Ståndets protocoll hafva åtskilliga Ledamöter anfört sina meningar, dels för, dels mot denna motion, hvarefter den, jemte hvad deröfver yttrades, blifvit till detta Utskotts åtgärd remitteradt. Efter behörigt öfvervägande af denna fråga, får Utskottet vördsamt anföra, att Utskottet, med fullkomligt erkännande af tlen national angelägenhet, att den inhemska productionen bör uppmuntras, likväl för vinnande af detta ändamål, i afseende på Humbleplar. terin gen, icke tror lämpligt vara, att föreslå något förbud mot denna nödvändighets artikels införsel utifrån. Om än flere provincer finnas, der Humble produceras tili öfverflöd, och der afsättningen deraf må hända icke är nog liflig, så finnas afven manga, der Humbieplanteringen icke vil! hafva framgång, och der productionen al d enna artikel icke svarar emot behofvet deraf. När härtill kommer, att missvext å Humble, till följe af det hårdare nordiska klimatet, icke är sällsynt, så skulle, genom ett utfärdadt förbud emot denna varas införsel, ofelbart följa, att priset derå obs - Eesv. och Ekon. JJtsJc. Betänkanden. hörigen uppjagades. Utskottet kan derföré icke tillstyrka Riksens Höglofl. Ständer att bifalla hvad Eric Larsson yrkat i detta afseende, ej heller att Tullafgifterne å inkommande Humble måtte förhöjas, hvaröfver Höglofl. Bevillningsutskottet lärer tillkomma, att, vid Tulltaxans afgifvande, sig utlåta. Hvilket dock allt till Riksens Höglofl. Ständers egen ompröfning vördsamt öfver» lemnäs. Stockholm den 18 Juli 1825. Ankom den 22 Juli 1823.
ADOLPHE. Maurice hit, der vi vänta honom. Om Du håller strängt på det. Eljes återvänder MAURICE. ber Dig derom, jag bönfaller, hör Du... och om der Du väntar oss... Är det afgjordt? Du kan gerna göra Dig omak att komma, jag Du icke vill utanför teatern, så i Auberge des Adrets, BROTT OCH BROTT ADOLPHE. gor till Din förmån, innan man hunnit reflektera öfver saken. Vänta nu; Du har en förmåga att afgöra frå- MAURICE. hemta Din dam eller icke. Hvad är det att reflektera öfver, om Du skall ADOLPHE. kan innebära, men jag anar det. Du vet icke hvad den obetydliga handlingen HENRIETTE. skenet! Må han komma eller icke, alltid hitta vi tillbaka! Schy schy schy! Inte skrocka i sol ADOLPHE har rest sig. Farväl med Er! Lycka till, Maurice! I morgon är Du öfver på andra sidan! Farväl Henriette! HENRIETTE. Nu måste jag i alla fall gå jag har modell. Ska Du verkligen gå? ADOLPHE. Måste! FÖRSTA AKTEN MAURICE. Farväl då! Vi ses igen! ADOLPHE går; helsande fru Cathérine. HENRIETTE. Tänk att vi fingo råkas slutligen! MAURICE. Finner Ni det så märkvärdigt? HENRIETTE. gjort allt för att hindra det! Det ser ut som om det måste ske, då Adolphe MAURICE. Har han det? HENRIETTE. Det har Ni väl märkt! MAURICE. Jag har märkt det, men hvarför skall Ni säga det? HENRIETTE. Jag måste! MAURICE. springa ut köksvägen för att slippa möta Er, men att jag hindrades af en gäst, som stängde dörren. Inte måste jag säga Er att jag nyss ämnade BROTT OCH BROTT HENRIETTE. Hvarför skulle Ni tala om det nu? MAURICE. Vet inte! Fru Cathérine slår ikull glas och buteljer. MAURICE. Var lugn, Fru Cathérine, det är ingen fara. HENRIETTE.
Slutligen och beträdande den framställ, ning, som af de 1 [ yngre Commissarierne blifvit gjord, att tio högre Commissarielöner å 1000 R:dr, som enligt nu gällande Staten finnas uppförde, måtte verkligen få utgå af Bankens AflÖnings-Räkning och komina tio utaf de vid det egentliga BancoVerket tjenstgörande Commissarierne till godo , utan samband med den aflöning, som i Banco-Disconten tilldelas de derstädes pla-j cerade arne Banco-Commissarierne; så hafva Baneo-Fullmägtige ansett en sådan förändring af det hittills iakttagna förhållandet vara grundad på rättvisa och billighet, ehvad afseende för öfrigt åt sjelfva hufvudfrågorne skulle kunna lemnäs, 6 BancaUtskottets Memorial N:o i ra. Banco-Utskottet har, 1 samband med frågan om löneförbättring lör Banco-Staten, ej underlåtit att i öfvervägande taga: o) Eft al Banco - Styrelsens Ledamot Herr Öfverste-Lieuten. J. G. Hjerta uppgjordt Förslag till en ny och förändrad reglering inom Bankens samtlige Departement, med derefter utstakad Tjenstemanna-Personal och Aflönings-Stat, sorn åtföljt bemälde Herr Öfverste-Lieutenants serskilda anförande, såsom Deputerad af Banco - Styrelsen , vid granskningen af de inkomna Förslagen rörande Förändring i Expeditionsoch Bokföringssätiet inom Vexel-Banken, och finnes i sammanhang med bemälde Deputerades tryckta och , jemte Banco-Utskottets Memorial N:o 90, till Rikets Ständers kännedom bifogade samfällda Betänkande, under pag. a 8 till och med 118; b) Ett Förslag af Ledamoten i BancoUtskottet Herr Kammarherren B. Rosenblad , att, i händelse Tränsport.
Filial-Banken i Örebro. men Direktionen, sedan anmärkning blifvit gjord mot dess ifrågavarande förfallande, förmält sig skola bereda rättelse i berörde afseende och tillse att utlåning mot borgen till liögre belopp, än Reglementet medgåfve, för framtiden icke komme att ega rum; så hafva Fullmägtige, vid sådant förhållande, för denna gång, låtit den gjorda anmärkningen förfalla. § 64. Vid verkställd granskning af Filial-Bankens i Helsingborg räkenskaper och förvaltning för tiden från Filial-Bankens öppnande den 1 Oktober 1858 till 1859 års slut, bar det förhållande, bland annat, blifvit anmärkt, att af det antal, 500 aktier, som enligt föreskriften i 3 § af Reglementet för Filial-Banken, borde vara tecknade, innan Banken öppnades till verksamhet, endast 468 stycken blifvit tecknade af enskilde personer, hvaremot delegarne gemensamt öfvertagit återstående 32 aktier samt, efter inbetalning af derför belöpande kontanta tillskott, beredt säkerhetshandlingar för återstoden, 75 procent af tecknings-beloppet, medelst Hypotheks-Förenings-obligationer, åtföljda af förbindelse, utfärdad af Direktionen för Filial-Banken. Sedan Fullmägtige, hvilka ansett en på dylik väg beredd säkerhet vara mindre betryggande, enär Filial-Bankens grundfond derigenom i sjelfva verket vore belastad med skuld, som egde lika rätt med alla andra bolagets förbindelser, de der icke egde förmånsrätt, förständigat Direktionen att, inom utgången af nästlidne Augusti månad, hafva för ifrågavarande 32 aktier ställt fullt nöjaktig säkerhet; så har, enligt hvad Revisorerne inhemtat, Direktionen öfver Filial-Banken, genom protokolls-utdrag af den 18 i sistnämnda månad med derå tecknadt bevis af Bankens Ombud vid Filial-Banken, styrkt, att rättelse i ofvanberörde hänseende blifvit vidtagen, derigenom att ifrågavarande 32 aktier blifvit på enskild man mot säkerhet öfverlåtna. § 65.
General-fält-tygmästaren (i alla frågor som röra arméens beväpning och artilleriets materiel). Vice Ordförande: Chefen för stabs-expedition. Ledamöter: Tygmästaren i Stockholm. lista Tyg-officern i Stockholm. 1 Disponibel Kapten. Liqvidations-officern. Förråds(vapen-) officern i Stockholm. Ammunilions-officern i Stockholm. S;ma 8 personer. Dessutom utgöra, vid hvarje tyg-station, tygmästaren samt tygoch förråds-officerarne en särskild, under artilleriets allmänna stabs-förvaltnings-direktion lydande, direktion. Fid ingeniör-brigaden: Ordförande: Brigad-chefen, vice Ordförande: Chefen för stabs-expedition. Den 11 Mars f. m. 169 Ledamöter: 1 Kapten. Liqvidalions-officern. Förråds-officern,! ~ .. o Läkaren, )da c1e Bnpas alt l,llSa S:ma 6 personer. Vid samtelige förvaltnings-dircktioner äro liqvidationsoch förråds-officerarne, läkaren och proviant-kommissarien endast rådslående men ej röstberättigade ledamöter; detsamma gäller för ammunilions-officern vid artilleriets allmänna stabs-förvaltningsdirektion. Nämnde personer äro dessutom föredragande och verkställare af direktionens beslut, hvar och en i sin detalj, nemi. liqvidations-officern, i hvad som rörer all utbetalning samt redogörelse för samteliga till direktionens disposition ställde medel; förråds-officern, i hvad som rörer beklädnad, beväpning, utredning och tross; proviant-kommissarien, i hvad som rörer proviant och furage; läkaren, i hvad som rörer helsovården; och ammunitions-kaptenen vid artilleriet, i hvad som rörer arméens ammunition. Vid direktionens sammanträden förer alltid aud^tören protokollet, och är derjemte ansvarig för vården af direktionens handlingar. Alla kontanta medel förvaras i en kista, hvartill finnas 3:ne nycklar, af hvilka en förvaras af ordf., en af äldste ombytlige ledamoten och en af liqvidalions-officern.
N:o 82* Ani?om den December 1O25. Memorial till Riksens Ständer, rörande sättet för slutliga behandlingen af frågan om Allmänna BrandförsäkringsF erkets Länsrätt i Banken. Sedan, med bifall till Stats - och BancoUtskottens hemställan, uti Memorial under 242 Constitutions-Utskotlets betcinkanden. I\:o 623 af den 26 nästlidne November, Höglofl. Ridderskapet och Adeln, Viillofl. BorgareStåndet och Hederv. BondeStåndet täckts uppdraga ät ConsdtutionsUtskottet filt, med Riksens Ständers rätt och i Deras ställe, bestämma sättet för slutliga behandlingen af den väckta frågan om Lånerätt i Riksens Ständers Bank för Allmänna Brandförsäkringsverket, och således afgöra, antingen densamma må, enligt Höglofl. Riddefskapets och Adelns samt Högvördige PresteStåndets tanka, förfalla, elier ock, efter Vällofl. BorgareStåndets och Hederv. BondeStåndets, 'till förstärkta Statsoch BancoUtskotten hänskjutas, får ConstitutionsUtskottet vördsamligen förklara att, då 72 §. Regeringsformen , hvartill 75 §• Riksdagsordningen lemnar hänvisning, egentligen handlar om Bankens GrundFörfattningar och Riksens Ständers Allmänna Förvaltnings-föreskrifter, men den närvarande frågan om Lånerätt i Banken endast innebär och afser en Speciel Förvaltningsoch dispositions-detail, Utskottet finnér samma fråga, jemlikt berörde Riksdagsordningen §., kunna och böra förfalla. Stockholm den 11 December 1823. Constitutions Utskottets Betänkanden. Memorial till Riksens Ständer, i anledning af Ridderskapets och Adelns återremiss på förslaget till ett tillägg i 56 jf. Regeringsformen. Det förslag ConstitutionsUtskottet, uti Memorial under N;o 71 af den 11 nasti. November, afgifvit till ett tillägg i 56 §. Regeringsformen, har från Höglofl.
Brefvet den 12 April 1748 och Förklaringen deröfver den 8 Junii samma år, upphäfva skyldigheten, att de så kallade hjelpedagsverkena utgöra, Allmogen likväl inom den del af Länet, för hvilken Motionairen förer talan, icke till godo njutit en sådan befrielse, men att ifrågavarande dagsverken ännu, till ett antal af 4 på hvarje hemman, årligen utgöras till Kungsgårdarne Ettack Besv. och Oecon. Utsk. Bet.-de. IV-o 25. 33 Ettack och Kungslena, anslagne till Öfverste-Boställe vid Skaraborgs Kongl. Regemente, samt Orreholmen, Öfversten vid Veslgötba Kongl. Regemente tilldelad; hvadan alltså A. Johansson Brisman, som i öfrigt påkallat uppmärksamheten å de menliga följder, dessa dagsverken, håde i afseende på sättet och tiden för deras utgörande, bereda Jordbrukaren, hemställt, att de samma såsom icke varande påförde i hemmanens skattläggningar eller grundräntor, måtte hädanefter upphöra. Hvad sålunda yrka dt och hemstäldt blifvit har Utskottet i öfvervägande tagit; och får Utskottet, hvad den öfverklagade hjelpedagsverksoch stängsel-skyldigheten till Gudhem beträffar, vördsamt upplysa, att Kongl. Maj;t, under den 10 December sistlidet år, i Nåder förklarat, att alldenstund utredt vore, att de dagsverksoch stängsel-skyldigheter, som Kronooch Krono-Skatte-hemmans innehafvarne i Gudhems härad vid Kungsgården, Bostället Gudhem, utgöra, icke hafva någon grund i hemmanens skattläggning eller Indelningsverket: att Allmogen , som dessa tjenstbarheter vidkännes, derföre icke njuter någon lindring i andra afseenden, samt alt betalningen för Bihang till RSt. Utsk. Bet:de.
j ag tyckte jag hörde något buller, låt oss gå upp åt alléen, på det att ingen må hö ra oss. ( De gå upp åt fonden. ) NIONDE SCENEN. GERTRUD, sedan MAURITZ (begge från höger). DE FÖRRA (i fonden). G e r t r u d . Jag anade rätt! jag kunde väl inte höra ett enda ord, men jag såg att den der mannen öfvertalade Mauri tz til l något och att han gaf honom ett papper. Mau ritz tvekade att emottaga det, men slutligen gaf han efter jag anar någon olycka han kommer. O min Gud! gif mig kraf t att kunna rädda honom att rädda dem begge! M a u r i t z ( från samma sida dit han utgått , ämnar gå öfver Theatern åt motsatta sidan ). G e r t r u d . Mauritz! Jag söker di g Mauri tz, j ag måste tala vid dig. M a u r i t z . Jag vill icke släpp mig jag måste bort. G e r t r u d . Nej, vid den kärlek du en gång hyst för mig du mås te höra mig. ( Drar honom med sig åt venster .) TIONDE SCENEN. GREFVINNAN FERSEN. FERSEN (komma promenerande tillbaka). Följ mitt råd, min svåg er, res till någon af dina eg endomar och stanna qvar der till dess förhållandena hunnit reda sig. F e r s e n . Men jag lemnar ju då Kungen fältet fritt, mina anh ängare skola öfverg å till honom, och han nöjer sig icke innan han uppnått enväldet. Om också så vore, så bättre en tyrann än många småh errar; det blir dessu tom Hattarnas ef tergifvenhet han får att tacka för seg ern, och han skall aldrig glömma det. F e r s e n . Du har rätt Charlotte, jag vill då vika för öfvermak ten, och j ag reser. F e r s e n . Redan denna afton. Jag g år genast att underrätta Hans Majestät om mi tt beslut.
Om man t. ex. utsatte en viss prsescriptionstid af 5 ä 6 år, under hvilken hvar och en, som hade Bankens sedlar finge tillvexla sig silfvermynt efter den gamla utmynlningsgrunden, skulle ju den, som sådant uraklläte, sjelf hafva förvållat den ringa förlust han sedermera, då endast nytt silfvermynt lemnades i utvexling, finge vidkännas. Jag vill visst icke påstå, att ett dylikt stadgande vore det lämpligaste; mera ändamålsenliga föreskrifter kunna troligen påhittas, ifall BankoUtsk. får tid att tänka på saken. Det vill synas mig som om BankoUtsk. allt för summariskt behandlat denna fråga, och förenar jag mig, på dessa skäl, med Hr von Hartmansdorff uti hans yrkande om punktens återremitterande uti ifrågrde hänseende. Frih. Palmstjerna: Det är förvånande att höra, huru man här betraktar en förändring i myntvärdet såsom en obetydlig och lätt åstadkommen sak. Såsom skäl till en sådan förändring förebäres hufvudsakligen, dels att vi förlora genom vårt fullvigtigare mynts nedsmältning hos utländningen, dels ock att vi vid utvexling af vårt mynt med våra grannars icke erhålla någon mellanafgift, ehuru det Svenska silfvermyntet innehåller mera silfver än deras. Den 22 Februari e. m. 235 Hvad nu först nedsmältningen angår, så är det icke upgifvet, huru stor förlust oss derigenom tillskyndas. Att den troligtvis är af föga betydenhet, synes deraf, att, på sätt här blifvit anfördt, qvantitelen af myntadt silfver, som under de sednare åren till utlandet blifvit utfördt, är ganska ringa och icke torde förete stor skillnad emot hvad åter inströmmat. Jag är icke i tillfälle att i afseende å dessa förhållanden lemna bestämda sifler-npgifter, men jag är af den mening, att förlusten varit ringa eller ingen, ty när silfver utföres, har man fått valuta derför och hade dess värde varit mindre, så hade äfven valutan rättat sig derefter.
Stis gemensamma beslut; af hvilken egenskap äfven äro de föreslagna Stadgandena om vilkoren, hvarunder nu inrättade banker må utgifva creditsedlar samt straffbestämmelsen för sådana sedlars förfalskning och efterapning. Hvad lagförslaget i öfrigt innehåller fann R. o. Ad. hufvudsakligen utgöra reglementariska föreskrifter, åsyftande att vinna säkerhet derför, att sådana banker ej må leda till förluster för allmänheten; och då R. o. Ad. trodde sig med säkerhet kunna påräkna, det K. M. icke allenast fäster allt tillbörligt afseende å hvad sålunda blifvit föreslaget, utan ock vidtager de ytterligare föreskrifter och åtgärder, K. M, till ändamålets vinnande, nemi. allmänhetens betryggande, lan linna nödiga, ansåg R. o. Ad., det borde R. St. vid lagförslagets öfverlemnande förklara, att, derest K. M. skulle finna skäligt att frångå eller förändra, hvad R. St. i sistnämnde delar föreslagit, hinder deraf cj må möta för lags utfärdande i detta ämne, hvarvid äfven uti de stadganden, som utgöra lagbestämmelser, sådan jemnkning uti redactionen må ske, som för uppställningen kun finnas nödig och icke förändrar innehållet. Uti detta R. o. Ad:s beslut skulle de öfriga resp. Medslåuden vänligen inbjudas att sig förena. Då jag äfven föreslår en inbjudn, anser jag mig böra yttra, att grundlagen ej nekar en sådan utväg. Jag finner, att grundlagens stadgande hvilar derpå, att Utsktns förslag skola ligga till grund för besluten. Derföre talar ej grundlagen ett ord om alt frångå Utskins förslag, utan blott om De n a3 Mars. 5oi deras antagande med förändringar. Detta har i sednare lider blifvit utsträckt till antagande af helt nya förslag, och derifrån har man kommit till inbjudntr, hvarförutan det ena Ståndet skulle vara utestängdt från möjligheten att göra sitt nya förslag gällande hos de andra Stånden.
Pensions-inrättningar ock andra fromma Stiftelser, till hvilka delägare - a) Kongl. Statskontoret 9) b) Wadstena krigsmanshus-inrättning 10) c) Under förvaltning i Rikets Ständers Bank ställde fonder 11 .. samt Diskont-verkens och Tumba bruks enkeoch pupillkassa d) Fonder, som förut varit under Kongl. Öfre Borg-rättens värd, men numera förvaltas af en direktion med Riksmarskalken till ordförande e) Konungens Hospital 12) f) Konungens militär-hospitalsfond 13) g) Jonas och Paul Filéns pensionsfond 14) h) Pensionsfonder, ställde under förvaltning af allmänna enkeoch pupillkassans direktion i) Goduska pensionsfonden k) Särskilda under stadens Justitie—kollegium och förmyndarekammaren ställde donationsfonder 13) Transport 9) Från Kongl. Statskontoret hafva, utom ofvannämnde pensioner, hvilka dels å nade till välgörenhets-inrättningar inom Stockholm 33,032 R:dr 40 sk., till sjuk-» R:dr 45 sk. 6 rst. banko. 10) Af gratialister och understödstagare hafva 121 erhållit årliga pensioner med till det så kallade provisionella militär-försörjningshuset utgått för detta, likasom 11) Utaf Rikets Ständer till julgåfvor åt fattiga anvisade 2,000 R:dr banko hafva understöd till 18 personer blifvit utdelade med 2,066 R:dr 32 sk. banko och för en gång af 50 R:dr banko. 12) Af underhållstagarne bodde år 1855 i landsorterne 36. 13) Arliga inkomsten, hvilken utgöres af räntor å fondens utlånte medel, användes rares och soldaters i fattigdom efterlemnade enkor och barn, så väl inom Stocksioner och underhållsmedel, hvilka år 1855 utbetalts till personer, som, enligt 14) Uppgiften är lemnad öfver förhållandet vid 1854 års slut. 15) Den uppgifna fastigheten tillhör enkan ThåstrÖms testamentsfond, 67 rätt icke är ler edd genom erlagda af gifter: