Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Prot. 1862 & 1863. 9 Sami. 46 362 Prot.-Utd.rag S. D. Remitterades till Stats-Utskottet Kongl. Maj:ts denna dag meddelade nådiga Propositioner till Rikets Stander: ■l:o angående anslag till förändring och tillbyggnad af Central-hospitalet vid Upsala; 2:o angående upplåtelse af mark till utvidgning af Upsala Central-hospitals område; 3:o angående anslag till Gymnastiska Central-institutet; 4:o angående tillökning i arméens nuvarande kavalleristyrka; 5:o angående Krigs-kollegii ombildning till en Armée-förvaltning; 6:0 angående afsöndring af jord från häradshöfdinge-bostället Hvetlanda Thomasoch Kullagården i Östra härad, Jönköpings län; 7:o angående pension från allmänna indragningsstaten åt Chefen för Kameraldepartementet i Fångvårds-styrelsen Carl Mauritz Kruskopf; och 8:0 angående anslags beviljande dels till betäckande af en uti Svenska Spetsbergs-expeditionens räkenskaper befintlig brist, dels till fortsättning af rekognosceringsarbetena på Spetsbergen med afseende på utförbarheten af en gradmätning derstädes. S. D. Vid förnyad föredragning af raeddeladt utdrag, M 272, af Hedervärda Bonde-Ståndets Protokoll den 6 dennes, innefattande dels de beslut, som bemälda Riks-Stånd lättat vid pröfning af Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, M 2, angående vilkoren för bränvinstillverkning, dels inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att samma beslut biträda, förklarade Preste-Ståndet sig vidblifva sina i ämnet fattade beslut och lade Protokolls-utdraget till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets Utlåtanden:
Bifölls Bewillnings - Utstottets förflag till afgift för den andra tillärna Pannan, utöfwer 90 kannor. 5-o. Bifölls Utstottets förslag om afgift för de Pannor, som nyttjas till större rymd, än man ester Hemmanswarbet, äger att begagna. 6:0. Bifölls att afgiften, utöfwer Consumlions-afgiften, för Städerna icke mätte förhöjas. 7:0. Bifölls att Consumtions - afgiften mätte förhöjas till 12 si. för hwarje Skattstrifwen mansperson, och qwinnokönet derifrån fritagas. 8:0. Bifölls Utstottets yttrande i dest 7 punct. 9:0. Bifölls den z:de puncten. Och Den ro Augustd Ls4» Och gaf Högloft. Ridderstapet och Adeln för öfrigt till alla delar sitt bifall till Utstottets förslag: rörande afgift för BränwinSbränning. Hwad siuteligen rörde frägan om förbud mot införsel af Utländskt Branwin och Romin samt andra starka drycker, wille Ridderstapet och Adeln, under förklarande af sitt tillstyrkande till ett sadant förbud, i underdänighet öfwerlemna detta mäl till Hans Kongl. Maj:ts nädiga godtfinnande. Ut supra. blx krotocollo, ^ 6. Lilverstolpe. Utdrag af prsto dllet, hället hos Högloft. Ridderstapet o^Mdeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den ro Aug. 1812. SD§äredrogs ä nyo Stats-Utstottets, den 8 Augusti pa bordet lagda, utlåtande, angående Riksdagsmannen Eric Swen ssons Memorial, rörande tillökning i arfwodet för Riksens StänderS Deputerade till deltagande i Sfwer-Nevision af KrigsRäkenstaperne, och blef detsamma, jemte derwid gjorde anmärkning, till bemälte Utstött äterremitteradt. Ut supra. klx kiotocollo, /V Q. Lilverstolps.
Utskottet har, efter ett smånätt och artigt raisonnement, deruti Utskottet likväl icke kunnat undgå, att hvälfva ansvaret på Hans Excellence Herr GeneralAmiralen Grefve Cederström såsom Flottans Chef, och såsom den der varit verksammast och nästan uteslutande handlat, ändock icke åberopat någon annan Grudlags §., än endast den 107, hvarefter Rikets Ständer borde pröfva StatsRådets ansvarighet, för det de tillstyrkt försäljningen af Rikets redbaraste egendom, och öfverlemnat åt en enda Embetsman, att, utan gemenskap och controll af något Embetsverk, och fastän sjelf en Konungens Rådgifvare, likväl inblanda sig i verkställighetsdetailier och handels-transactioner med cnskildta. Oen i3 Julii e. m. 333 Jag vågar icke dela Utskottets åsigter häruti, och jag är mycket viss uppå, att ingen oberoende_, vcilviljande Svensk Medborgare delar Utskottets mening. Kan tillstyrkandet af en åtgärd, hvarigenom en del af Rikets Skeppsflotta och dess förråder öfverlemnas åt Spéculariter, att derutur utgallra det dugligaste, böra bedömmas' efter den lindriga ansvarighelsåtgärd, hvarom uti 107 §. RegeringsFormen omnämnes? Hurudan skall då rådgifningen eller åtgärden vara, när 106 §. bör tillämpas? 3:o. Emot StatsRådet Hans Excellence Herr Grefve Cederström, rådgifvande åtgärden till den senare Handels-transactionen om Örlogsfartyg, eller till försäljningen af Linieskeppet Gustaf den Stores sedermera benämdt Försigtigheten, samt af Fregatten Camilla. — Att på Hans Excellence tillämpa 107 §., lärer vara så mycket mera oriktigt, som Hans Excellence redan lemnat sitt StatsRådsEmbete.
— Utskottet har redan i ett föregående Betänkande, N:o 44, yttrat sig anse icke lämpligt Bih. till R. St. JO Lag-U tskottits Utlåtande N.o 81. att boi ja med granskning af Utsöknings-Balken, lösryckt från det öfriga, och Utskottet finnér ej heller nu skäl att frångå denna mening. Hvad åter vidkommer den gjorda framställningen om ett annat sätt att partielt behandla ämnet, nemligen så, att Utskottet skulle afgifva Betänkande öfver de vigtigaste grundsatserne, såsom till exempel angåend« principerne för äktenskaps-Ugarne, arfsrätten, testaments-rätten, sakrätten, m. m., jemte en tabellarisk uppställning, som innefattade jemförelse emellan den gamla och njra Lagens stadganden; så, enär berörde grundsatser icke kunna rätteligen uppgifvas, eller till deras värde bedömas, på annat sätt, än genom jemförande af de specielare stadganden, hvari grundsatserna vinna tillämpning, lärer det inses, att ifrågavarande åtgärd förutsätter granskning af hela Lagverket. Ett af närvarande Ständer uttaladt omdöme öfver principerne skulle föröfrigt, efter Utskottets tanka, icke leda till något resultat, svarande emot den tid, som häråt måste egnas, på bekostnad af andra vigtiga värf, ej heller i någon väsendtlig nion underlätta kommande Ständers arbete, helst desse i allt fall sjelfve måste granska samma principer å nyo, och då möjligen godkände helt andra åsigter, än deni som nu kunde göra sig gällande. Men ehuru Utskottet följaktligen icke biträder någondera meningen, hvarken om serskildt företagande af Handelsoch Utsöknings-Balkarne, eller om en granskning, som inskränkte sig till de allmänna grunderne för Lagstiftningen, tror
M:ts under den 15 November sistlidet år till Rikets Ständer allåtna nådiga proposition blifvit, rörande åtskilliga till allmänna verk och inrättningar anslagna hemmansräutor föreslaget; att da, i följd af nya roteringen, de nuvarande rustbållen i Jemtland skulle komma att blifva roterade och således icke kunna, iner än andra roterade hemman, vid ombyte af egare, genom köp, transport eller annan laglig afhandling, underkastas de i dylika fall för rusthåll uti gällande författningar bestämda serskilda afgifler till Wadstena Krigsmanshus-kassa, hvilka icke heller kunde till utgörande åläggas de uti rotar indelade hemman, sorn blifvit afsedda till hästjägarnes underhållande; men nämnda kassa icke hilligtvis genom oraförmälda förändring i ruslhållens natur borde förlora den inkomst, som författningsenligt henne hittills af berörda rusthåll tillflutit och hvilken, efter hvad upplyst vore, under den senast förflutna tiden i medeltal uppgått till 160 R.dr banko årligen, E. K. M:t i nåder af Rikets Ständer hegärde all, derest icke det i den nådiga propositionen af den 15 November nästlidet är föreslagna vederlag för Wadstena Krigsmanshus-kassas hela nu egande inkomst af rusthälls-afgilterna skulle af Rikets Ständer beviljas, förenämnda belopp, 160 14:dr, kunde, såsom ersättning för ifrågavarande rusthålls afoch tillträdesafgifter, varda serskildt anvisadt, för att berörda kassa årligen tillgodokomma frän det år, under hvilket den nya roteringen blefve införd; alt, vidkommande väckt fråga om uppgörande af sådan öfverenskommelse med intressenterna uti Gustafs och Carlbergs kopparverk, hvarigenom, emot någon till skäligt belopp jenikad kapitalersättning åt intressenterna, de nämnda verk anslagna hemman i Undersåkers, Abre och Kalls socknar kunde blifva från den, enligt hvad Indelnings-kommissionen utredt, dem ännu åliggande arbetsskyldighet till ver - Exp edit io nsUIs kol te ts Förslag till und. Skrifvelse, N:o 162.
Upplysningar om detta.för Sverige nya försakringssatt lemnas å bolagets hufvudkontor i Stockholm, 10 Vasagatan, 1 tr., och i öfrigt af ombud för (G. Allmänna Lifforsäkringsbolaget. August Bergin &amp; C: o Mcbgccs-i12 f &amp; hm S ' ~eglur. &amp; Tu f velrcm~cr STOCKHO LM 22 Lilla Vaftuaatan 22. Allm. Telefon 51? !l. Laderplastik. Alla slags verktyg för läderplastik säljas billigast hos PER FROM, Stockholm, 54 2llcistersamrna~~e2: 8guctam 54. OBS.! Saxim och kliifvar slipas. Hygieniska Skodon tillverkas for Herrar, Damer och Han, OBS. Prisbelöiits af Drgkt-lteforiilfö~.eiiiugeii. Skodon tillverkas afven efter modern fason. m Reparationer Allt arboto utföres noggrriiiiit och af biista iiinteriol. verkställas väl och på bestämd utlofvad tid. P. G U S T. Albert Schmidts Handskaffar Stockholm, Arsenalsgatan 8. Svenska, Engelska, Franska och Tyska proinenadliaiidskar, shviil fodrade soin ofodrade. Balliandskar. Order f r h landsorten utföras mot efterkraf. Allm. Annonser för DAGNY upptagas af f r ö k e m Imgebovg Bergströmn, 28 Östermalmsgatan. Nya Hush %llsskolan (för bildade flickor). Grmidacl 1.881. öre st in da rinna: Fröken H. ~ronius. N y a Hush~llsskolansl Matsalar Vestra Tradgårdsgatan 19. OBS. Särskild inatsal för friintiininer. Fredrika-Bremer-Förb~~ndets hemstudienfdeluing ko~m mer stot anordna - för sa vidt tillräckligt milnga anmirlniugar ske - en pristäflan för elever, so111 under 1894 genomg8 ettasig kurs i nggot af amnena historia, svenska och franska språken.
Liksom för att öka det underbara af den hesperiska dälden, föll dess läge mellan tvenne de mest klimatiskt skilda landsträckor i verlden: vandraren, antingen han hit nedklättrat utför nordfjällen, som utanför i tallösa, vilda slingringar med sina nakna, hvitglänsande armar omfamna det omätliga snölandet: – eller han hit uppstigit från de förbrända fälten i söder, finner sig med förvåning, efter få timmars väg, liksom flyttad till ett förtrolladt land, till den första urverlden, der en evig vår råder, der årstiderna i obemärkt vexling försvinna, der himlen synes mera blå och närmad; der luften, frisk och vederqvickande, spelar öfver den stora lustgården. Marken är öfversådd med tusen kullar, som höja sina gröna med skördar och byar krönta hjessor öfver den omliggande slätten; och mellan dem rinna forssande, silfverblanka bergvatten, som än skapa sjöar med friska öar och stränder, än genomströmma romantiskt vilda, än åter arkadiskt milda landskaper. Här störtar sig en mäktig fjällflod skummande ned utför branta klippor i en mörk, svindlande afgrund, vid hvars sidor gazeller och rådjur klättra upp och ned: med tigande bölja framsmyger der, mellan fruktbärande bräddar, den lugna ån, till dess den änteligen försvinner bakom platan-lunden, der fåglarne i tallöst brokiga visor besjunga vårens evigt ungdomliga förtjusning; der nedsorlar, stolt och knotande öfver kiselbädden, utför de lägre af ekoch bokskogar bekransade bergskullarna, den lilla bäcken, som snart fredligt i dalen bjuder sin klara gullvåg till spegel åt rosenbusken, men omsider harmsen delar sig i hundra rännilar, för att bevattna de bördiga risfälten. I uräldsta tider, förtälja inhemska sagor, var hela denna dal en stor bergsjö, till dess det trångt sammanpackade vattnet på södra sidan, der nu Behat utflyter, bröt sig en utfart, och efterlemnade, liksom Nilen årligen i Egypten, en jordmån, som ännu nästan sjelfvilligt frambär sina frukter.
N:o Exp. Utsk. Förslag till und. Skrift’. 225 W:o 99- Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adela d, 9 Julii 1829. Preste-Ståndet d. 9 — • Borgare-Ståndet d. 9 Bonde-Ståndet d. 13 Julii —■ Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående öfverlåtande af en Kronan tillhörig Tomt åt Oelreichska Enkhus-Inrättningen i Landskrona. S. A. K. I afseende på ett af Enke-Borgmästarinnan. Oelreich i lifstiden tillhörigt, och före hennes död år 1789 tili boningsställe för fattiga Enkor testainenteradt Hus å Tomten N:o 88 vid Kyrkogatan i Landskrona gamla Stad, har hos Rikets Ständer blifvit anfördt, hurusom för nämnde, genom privata gåfvor sedermera i vissa fall utvidgade och förbättrade, VälgÖrenbets-inrättnings vidare tillväxt ett väsendtligt hinder uppkomme deraf, att Tomten, hvarå Huset är beläget, blifvit af E. K. M. och Kronan inköpt, såsom liggande inom den sträckning, hvilken, efter planen för nya Stadens anläggning, borde rödjas till beredande af utrymme för Fästningsverken; hvarjemte, och då likväl, efter den år 1811 upprättade och af E. K. M. i Nåder approberade Chartan för Landskrona Stad, Kyrkogatan i gamla Staden blifvit förenad, med den Bihang t. R. S:s Proi. iQide Sami. 29 226 Exp. Utsk. Förslag till und. Skrifv. N:o 99- nyas område, hvarigenom Kronans behof af Tomten N:o 88, för det uppgifna ändamålet, upphört, fråga blifvit väckt derom, att samma Tomt, af Staten inlöst med 241 R:dr B:co, måtte skänkas till Oelreichska Enkhus—Inrättningen, på det denna vackra och gagneliga Stiftelses bestånd må, genom tryggad eganderätt till ofvanberörde fastighet, beredas och försäkras.
Med bifall härtill lät Kongl. Majit vidtaga de af Rikets Ständer sålunda äskade åtgärder; och sedan Hushållnings-sällskapen samt Konungens Befallningshafvande öfver förslaget' afgifvit infordrade underdåniga utlåtanden, hlef detsamma, med åtskilliga af nämnde utlåtanden föranledda förändringar, genom Nådig skrifvelse af den 22 Februari 1834 till Rikets då församlade Ständers pröfning ånyo öfverlemnadt. Desse Ständer funno likväl, på de i Lagoch Ekonomi-Utskottens deröfver afgifna Betänkande anförde skäl, betänkligheter mola emot förslagets antagande, hvadan detsamma da lörlöll. 4 id 1840 och 1844 arens Riksdagar väcktes likväl frågan ånyo, och vid den sednare blef förslaget godkändi af de sammansatta Utskotten, sorn i Betänkande under N:o 30 framlade förslag lill ny stängsel-lag, i enlighet med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, hvilket förslag tillvann sig tvänne Riks-Stånds bifall; men enär' det af de två andra underkändes, förföll frågan ånyo. Det lärer ej kunna bestridas, att de i Kongl. Förordningen den 9 Februari 1802 bestämda grunder för stängselskyldighetens fördelning mången gång medföra verklig orättvisa. * Emellan byar och enstaka hemman gäller intet annat mått lör ego-omradet, än deras hemmantal; men det händer oftast, alt jordrymden å endera sidan icke svarar emot hemmantalet. Sällan finnas i samma by hemman, som i godhet och vidd äro hvarannan fullt jemförlige, och i särskilda byar är skillnaden ännu större. En by kan dessutom med en ganska obetydlig del af sina egor stöta intill en annan hys eller ett enstaka hemmans hela egomassa. I dessa händelser blir hemmantalet en orättvis delningsgrund, om det på båda sidor är lika stort, och ännu orättvisare, om den hy, hvars egor äro mindre, har större hemmantal, än den angränsande byn eller hemmanet, hvilket ej sällan inträffar.
Uti en till Eders Kongl. Majit ingifven skrift har sekreterax-en in. m. A. M. Strinnholm i underdånighet anhållit, att till fortsatt utarbetande af hans påbörjade verk: ”Svenska folkets Historia från äldsta till närvarande tider”, hvaraf tredje bandet, utgörande det första af Svenska medeltidshistorien, vore färdigt att inom slutet af denna månad eller sist under loppet af instundande December lemna pressen, honom måtte i nåder beredas ett fortfarande åtnjutande af det årliga understöd, 1,000 r:dr banko, som hittills varit honom för ofvannämnde ändamål beviljadt. På det sekreteraren Strinnholm må allt framgent uteslutande kunna egna sin tid och arbetsförmåga till fullbordande af det föi'tjenstfulla verk, han har för händer, får jag i undeidånighet hemställa, att Eders Kongl. Majit behagade hos Rikets Ständer äska ifrågavarande undei’Stödsbelopp 1,000 ridr att intill nästa riksdag fortfai’ande utgå. Denna af Statsrådets öfrige ledamöter biträdda underdåniga hemställan bifölls i nåder. Uti en till Eders Kongl. Majit ingifven skrift hade framlidne provincialläkaren, professoren m. m. Erik Acharii enka, Margaretha"Maria HoJJbergj i underdånighet anhållit, att, som hon, vid redan uppnådd 66 års ålder, med tvenne oförsörjda döttrar befunne sig i fattigdom och bekymmer nedtryckt, Eders Kongl. Majit måtte täckas i nåder hugna sökanden med ett årligt understöd af någon utaf de till Eders Kongl. Majits disposition ställda fonder.
Detta är ganska rikligt, och jag hemställer derföre, att R. o. Ad. ville med BorgaroSt. instämma deruti att bestämma en lägre curs för de vexlar, som utbjudas på längre lid än som af BancoUtsk. är föreslaget. Den 7 Februari. 33 ten skulle efter mitt förslag få följande lydelse: För bibehållande och förstärkning af Bankens metalliska cassa, bemyndigas Bancofullm. att af välkända och solida trassenter eller endossenter, efter en curs af 128 sk. och derunder, uppköpa vexlar, dragne å 67 dagars dato på Hamburg eller Altona, i Hamburg betalbara. Vexlar på aflägsnare förfallotid betalas sä mycket mindre, som disconten derå till 5 proc. för året utgör. Hr Mannerskantz, Carl Axel: Hr Stråle bar i sitt sednaste anförande yttrat, alt lian icke vill bestrida Bankens rättighet att uppköpa vexlar, men alt lian anser för skadlig den rättighet, som man vill gifva Bancofullm. att utfärda vexlar. Mig tyckes likväl, som han dervid skulle hafva förbisett, att det icke är ovillkorligen föreskrifvet, att Fullmäktige skulle uppköpa vexlar, ulan att del är lemnadt åt deras bepröfvande, för den händelse Bankens säkerhet eller fördel skulle fordra ett sådant uppköp. Meningen dermed är den, alt om cursen tillfälligtvis vore ofördelaktig och köpmännen derföre skulle behöfva att med en remiss betala sina skulder, så skulle de icke genast nödgas uttaga silfver ur Banken och utföra det, utan de skulle i stället erhålla en vexel ifrån Banken. Derigenom besparade man kostnaden af silfrels utförande och införande. Det skulle således endast vara vid de tillfällen, då Bankens Fullmäktige ansågo det vara för Banken fördelaktigt, som de, för att förebygga silfverexport och dermed förenade kostnader, skulle utfärda vexlar på den fond, som de ägde i Hamburg. När tillåtelsen att utfärda vexlar sålunda endast villkorligen vore åt Bancofullm. uppdragen, så kan jag icke se, att deruti kunde vara någon skada.
Här torde altså böra i öfvervägande tagas, om icke ett betydligare antal snällseglande Fregatter och Cutter-Briggar, i förening med en ansenlig Skärgårds-Flotta, kunde genom kryssningar mot fiendens Sjö-transporter, och genom Skärgårds-ledernes tillstängande, lemna ett verksammare biträde vid Länd t-Förs varet, än en ofullständig Örlogs-Flotta , och derjemte tjena till Stam för upprättandet af en fulltalig och fullständig Örlogs-Flotta i framtiden. Nödvändigheten af Örlogs-Flotta för oss, af sjö omgifne Öboer, kan icke nekas, enär man betänker, att det krigiska National-lynnet nödvändigt förutsätter möjligheten af ett anfallskrig, hvartill detta vapen för oss är oundgängligt ; men jag .upprepar: att man först och främst är nödsdkad att vara väl försvarad. Och må vi, sedan Statens angelägnaste Försvars-anstalter kommit tili sin höjd, och Nationen genom en tilltagande idoghet och sparsamhet samt återgång till ett enklare lefnadssätt vunnit en nu saknad inre styrka, Betänkandeti. 4^9 med kraft äfven arbeta på denna vigtiga fast secondaira gren af krigsväsendet.’’ Och skulle detta yttrande, rpå begäran, till Riks-Stånden åtfölja det Utlåtande Utskotten i ämnet komma att fatta. Ut supra. Ex Protocollo L, C. af Sillén. Utdrag af Protocollet, hållet inför Riksens Höglofl. Ständers Statssamt Allmännna Besvärsoch EconomiUtskott, vid gemensamt sammanträde den 28 Julii 1323. S. D. Justerades det beslutna Utlåtande Öfver Herr Pehr Lagerhjelms motion, angående grunderne för inrättande af Iliksts försvars styrka, hvarvid anfördes af Herr Nordensköld, O. G.: ”1 det af Höglofl. Statsoch EkonomiUtskotten, i följd af Herr Lagerhjelms 8:de motion fattade beslut, kan jag för min del ej instämma, beldst
Resolutionen den 9 September 1801 tydligen ■ innehålla, att icke någon viss del af de sedan år 1765 upptagna och skattlagda Nybyggen, men alla sådana Lågenheter utan undantag, borde till Ordinarie Rott ringens förstärkning användas, hvaraf, enligt Rikets Ständers tanka, borde följa, det all undersökning om Rotehåilarnes större eller mindre behof af understöd från Ny hemmanen vore öfverflödig, anhöllo Rikets Ständer i underdånighet, det Kongl. Majit täcktes om oftanämnde Rotejemkuing* skyndsamma jSrelngande i Nå - K Statetamt Oee.-Vtsh. Ull. N:o 98, der lata besörja, på sätt och enligt de grunder, sorn i Rikets Ständers underdäniga Skrifvelse den 17 April tS'8 äro föreslagne samt med iakttagande tillika: att de gamla Hemmanens deltagande i Roteringen matte bestämmas, icke efter skattetalet, eller i förhållande till den ränta, som derifrån utgår, helst, enär densamma icke grundar sig pä någon jordens allmänna refning och skattläggning, någon säker anledning deraf icke hemras kan, utan i mon af hvarje Hemmans genom behörig undersökning utrönta godhet och förmoner; att de i senare tider upptagna Nyhemman och Lägenheter, hvilkas frihetsår ännu icke gatt till ända, äfven mätte vid jemknings-förrättningen antecknas och provisoriskt på gamla Roteringen fördelas, för att, i den mon de, efter frihetsårens slut, varda skattlagde, ingå i nämnde Rotering, samt slutligen, att den blifvande Roterings-Comrnissionen måtte erhålla enahanda sammansättning som de Commissioner, hvilka erhållit uppdrag att jemkning af extra Roteringen i Riket förrätta.
I öfrigt voro vid 1855 års slut förordnanden utfärdade för 20 laga skiften och 119 andra förrättningar, hvilka först under innevarande sommar kunnat handläggas. Af Herr Förste Landtmätaren och Riddaren af Kongl. Wasa Orden P. II. Widmark har blifvit utgifven en karta öfver provinsen Helsingland, uti hvilken den odladO jorden är särskildt betecknad; och är, med anledning af Eders Kongl. Majits nådiga Bref af den 7 December 1852, genom hans försorg en karta öfver prövmsen Gestrikland under arbete, hvarmed så långt fortskridit, att kartor öfver de fleste provinsens socknar finnas att tillgå, för att läggas till grund för provins-kartans utgifvande. Länet är fördeladt uti 44 socknar utom städerne, fyra domsagor, och tre fögderier. För ordningens uppehållande å landsbygden äro två Landsfiskaler och 29 Länsmän anställde. För helsovården finnas fyra Provincial-Läkare och tre Lazarettet-, nendigen ett i Gefle, ett i Söderhamn och ett i Hudiksvall, samt fem Apothek, hvaraf två i Gefle, ett i Söderhamn, ett i Hudiksvall och ett uti Jerfsö socken i Vestra Helsingland, hvarest en af Provincial-Läkarne är stationerad; hvarförutan Barnmorskor linnas uti olla Länets socknar. För de fleste Länets socknar äro dels sockneoch dels distrikt-magaziner inrättade, hvilkas fonder uppgå till nära 20,000 Tunnor spanmål. För beredande af ersättning för brandskador å så val byggnader som lösegendom å landet har blifvit bildadt ett Brandstods-Bolag, hvars reglemente blifvit den 13 Oktober år 1852 af Eders Kongl. Majit i nåder stadfästadt, och hvaruti egendom till ett värde af öfver tolf millioner Riksdaler banko redan blifvit försäkrad. För resandes fortkomst finnas 16 gästgifveriet hvaraf ett uti hvar och en af Länets tre städer och 43 å landsbygden.