Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr skall anslås lill kreditiv å Hypolheksföreningarne, men punkten i öfrigt återremitteras, pä det att Utsk., med anledn. af den discussion, som här förevarit, måtte komma i tillfälle alt upgöra vilkoren för kreditiv-rätlens beviljande, och å den andra sidan Frih. Raab anhållit, att frägan om kieditiveis belopp måtte afskiljas från frågan om vilkoren, så tror jag, att genom en sådan delning resultatet bäst vinnes, emedan man lättast kan afgöra, huruvida R. o. Ad. leranar den föreslagna summan till kreditiv-rörelsen. Hr von Hartmansdorff: Ora Frih. Raab och öfrige ledamöter, som förenat sig med honora, ronde de föreslagne vilkoren, vilja medgifva, att frågan om dem förenas med beslutet om kreditivets beviljande, så skall jag afstå från min anhållan om ålerremiss. I annat fall måste jag dermed fortfara och bestrida, att man skiljer vilkoren från hnfvudsaken, hvilket synes mig vara alldeles oriktigt. Det skulle då kunna hända, alt man bifölle hufvudsaken, utan att dervid fästa några vilkor. Gr. Gyldenstolpe: Jag tror icke, alt man här kan upgöra vilkoren så noggrant, som erfordras, och jag förmodar, alt om Utsk. anser kreditivet böra beviljas, eller om del blir R. Stms beslut, så komma i och med detsamma vilkor alt utsättas för dess begagnande; ty detta är en ren nödvändighet, emedan Fullmäktige eljest icke skulle veta, huru de böra förhålla sig, när någon Hypotheksförening begär krediliv-räll; eller också skulle Fullmäktige sjelfva bestämma vilkoren. För den skull tror jag, att man utan våda kan bifalla Gr. Lagerbjelkes förslag. Men då till följd häraf, vilkoren skulle blifva föremål för Utsk:s behandling, anhåller jag ali få föreslå ett ytterligare dylikt, nemi. ”att de Hypotheksföreningar, som erhålla jireditivrätt, icke måtte erhålla belåningsrätt för sina obligationer.”
Beröfvas han halfva beloppet, sä kan han visserligen sådant oaktadt lifnära sig; men det blifver dess talrika familj, som drabbas af strängheten, om icke, som jag hoppas, ett billigt afseende göres å förordandet uti den K. propos., som lika omfattar de båda Hrr af Billbergh och Vallerius. Jag skulle anse mig lycklig, om jag genom dessa svaga uttryck af min öfvertygelse kunde verka till utöfning af en benådningsrätt, som vid delta tillfälle, i min tanka, vore af nationens representanter värdigt använd, då de gemensamt med sin Konung begagnade det vackra prerogativet att vid ömmande omständigheter kunna låta nåd gå för rätt. — Jag anhåller, att dessa mina yttranden måtte till StatsUtsk. få åtfölja remissen af K. M:s nåd. propos. i ämnet. R. o. Ad. biföll, uppå derefter framställd propos., att Hr Dalmans och Gr. Anckarsvärds nu afgifne yttranden skulle fä åtfölja remissen af den K. propos., hvarpå de hade afseende. II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Ilr Bogeman, Carl, såsom ledamot af Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk., begärt och erhållit 3:ne veckors ledighet, räknad från d. 12 i denna månad, hvarföre H. Ex. anmodade Hrr Electorer att vid deras nästa sammanträde välja en suppleant under denna ledighet. Föredrogos och biföllos StatsUtsk:s d. 7 dennes på bordet lagda utlåt, och mern. N:o 12, ang:de bestämmandet af en prescriptionstid för fordringsanspråk i anledn. af Götha canals och Malmö f. d. discontcrs utredning; och N:o Den 11 September. 321 N:o 13, ang:de godtgörande! af kostnaderne för Riksståndens klubbar. Vid föredragning af StatsUlsk:s d. 7 dennes på bordet lagda mern. N:o 15, med ålerlemnande af Hr Klingstedts, Gust. Fredr., motion om insättning i R.
Ständer ansett detta belopp kunna utföras med Skrifvelse, N:o S Extra ordinarie inkomster. l:o. Tullmedlen. Enligt Rikets Ständer meddelad uppgift å brutto-uppbörden af tullmedlen, jemte afkortningar derå, hafva dessa utgjort: 5. utgörande i medeltal för år 5,351,702: 38. — Häruti är likväl inbegripen den (or utländsk spanmål under nämnde år influtna tullinkomst, som i medeltal utgjort 272,871: 32. 6.; men då Rikets Ständer, enligt hvad i underdånig skrifvelse den 24 sistlidne Maj är anmäldt, beslutat, att den för spanmål inflytande tullinkomst fortfarande skall ställas lill E. K. M:ts disposition, för behöfvandes undsättning i missväxtår, måste spanmåls-tullen från ofvannämnde medium af tullinkomsterna afdragas med 272,871: 32. 6. Den, i anledning af Rikets Ständers beslut om förändrade lull-afgifter, beräknade minskning i tullinkomsten utgör . 250,213: 25. 11. hvilka belopp tillsammans 523,085: 10. 5. böra från ofvan upptagne medium af tullinkomsten afgå, då återstoden utgör 4,828,617: 27. 7. Vid sistlidne riksdag visade en på enahanda sätt uppställd beräkning ungefärligen lika summa med den här sist utförda; men oaktadt någon väsendtlig förändring uti dittills följda prohibitiva tulllagstiftnings-grundsätser då icke vidtogs, har sedermera under åren 1852 och 1853, såsom af ofvan anförda summor sig visar, tulluppbörden betydligt öfverstigit det beräknade beloppet samt, efter afkortningar och afdrag af spanmåls-tullen, årligen i medeltal uppgått till närmare 5,100,000 R:dr.
Den, som utlånar penningar till 5 procent och derunder, och dertill äro väl, utan allt tvifvel, de största kapitalerna utlånta mot inteckning i fastigheter, är ju icke skyldig lemna något bevillnings-afdrag på räntan, och detta bevisar ju än ytterligare, att kapitalisten icke erlägger någon bevillning för ränte-inkomsten. Det är för mig oförklarligt, huru inkomst af ränta på så sätt kunnat hittills undgå all beskattning. Jag har hört många säga, att man ej kan åtkomma kapitalisten, af det skäl, att man ej kan kontrollera huru mycket penningar han utlånar, eller om de penningar, personer utlåna, tillhöra dem sjelfva eller andra. Jag kan ej inse, att detta kan gälla såsom skäl, att lemna kapitalisten obeskattad. Min öfvertygelse är, att man i allmänhet kan mycket säkrare bedöma den ränte-inkomst, personer hafva, än den inkomst de förvärfva af handel och rörelse, ty, om förhållandet på andra orter ej är alldeles olika med hvad det är i Götheborg, så känner man i det närmaste hvad en kapitalist, sorn lefver af sin ränta, eger, då deremot närings-idkare, och isynnerhet handlande, kunna hafva både förluster och förtjenster, som allmänheten icke kan få någon reda på; och hvad angår den omständigheten, att personer kunna utlåna penningar för andra, så bör någon svårighet derigenom icke kunna uppstå, om det särskildt stadgas, att det åligger den, som utlånar penningar för omyndiga barn eller personer, som sjelfve icke kunna uppgifva sin ränteinkomst, att uppgifva räntan till beskattning, emot det att lian berättigas, att genom afdrag på den ränta, han inkasserar, göra sig betald för bevillningen derå. Jag har ä Ven hört anmärkas, att om kapitalisten har en del af siri förmögenhet nedlagd i akt er i ångfartyg, fabriker och andra inrättningar, hvarföre bevillning särskildt eriades, man ej kunde veta huru stor hans öfriga ränteinkomst kunde vara.
Propositionen i ämnet innehåller, är öfvertygadt ej mindre om angelägenheten, att denna fästningsbyggnad fortsättes med all den skyndsamhet, som med afseende på tillgångarnes begränsning kan åstadkommas, utan ock att nedsättning af den för innevarande statsreglerings-period begärda anslagssumma skulle förorsaka en för arbetets fortgång enligt den antagna planen menlig tidsutdrägt, hvarigenom kostnaderna äfven komma att ökas, har Utskottet följaktligen ansett sig böra tillstyrka beviljandet af det anslag, Kongl. Maj:t för detta ändamål äskat. 38:o. I afseende på fästning sbyggnads-arbetena vid Carlskrona, har, enligt ofta åberopade Stats-Rådsprotokoll (pag. 20), Departements-chefen anfört, att, jemlikt den fastställda planen för försvaret af redden derstädes, med de af Rikets Ständer vid förra riksdagen beviljade medel, arbetet nu fortgingc å tornet på klippan eller skäret Godnatt, hvilket af Chefen för Ingeniör-korpsen ansetts hinna att fullbordas under loppet af åren 1861, 1862 och 1863, derest nödigt anslag för detsamma blefve anvisadt; och vore befästnings-arbetet för reddens försvar sedermera afsedt att fortsättas på de enligt nämnda plau bestämda punkter. Med hänseende till de förhöjda kostnader som arbetskommenderingar medförde, hade Chefen för Ingeniör-korpsen ansett, att årliga anslaget för det nu pågående arbetet i Carlskrona skärgård, hvilket under innevarande statsreglerings-period utgör 80,050 R:dr, borde för den nästkommande eller åren 1861, 1862 och 1863 förhöjas till 90,000 R:dr, i öfverensstämmelse hvarmed Kongl. Maj:t föreslagit att ett extra Stats-Utskottets Utlåtande N:o 84. 45 anslag af 270,000 Ridr mätte beviljas att under nyssnämnde tvenne år utgå med en tredjedel årligen. I detta ämne har Utskottet fått emottaga en af Kongl. Maj:t den 6 innevarande månad afbiten nådig
N:o 5go omförmälda beslut, ansåg Ulsk. dervid hafva trädt utom gränsen af de för Ulsk. i grundlagen bestämda rättigheter, förnyade sin redan förut tvänne gånger, först på Utsk-.s och sedermera på IL Bonde,Stts inbjudning afgifna förklaring, det votering öfver förevar, frågor icke kan äga rum; enär de redan, dels genom Irenne Stånds sammanstämmande beslut blifvit afgjorda, dels genom tvänne Stånds hvarandra motsatta beslut förfallit; hvilket beslut skulle StatsUtsk. till efterrättelse meddelas, äfvensom de respect.MedStånden härom vänligen skulle underrättas, med lika vänlig inbjudning alt i detsamma deltaga. Gr. von Platen, Baltzar Bogislaus: Då jag är ledamot af StatsUtsk., skulle jag förebrå mig sjelf, om man ägde rätt att tro, af den anledn. att mitt namn ej finnes ibland reservanlernes, det jag skulle deltagit i det beslut, som StatsUtsk. fattat. Jag anhåller således att till prof. få anföra, att jag, med Hr Frih. o. Landtnäs tillstånd, varit frånvarande ifrån riksdagen den tid hvarunder delta beslut fattades, samt att jag, om jag varit närvarande, skulle hafva instämt i den reservation, som Frih. Sprengtporten afgifvit. Frih. Cederström, Jacob: Det alldeles oväntade tilltag, som StatsUtsk. tillåtit sig, är af beskaffenhet att, om Den 1a J u n i c. m. riksdagen längre tid fortfore, böra allvarsammare behandlas un PresteSt. gjort; men då riksdagen om några få dagar afslutas, så finner jag lämpligt alt R. o. Ad. biträder det beslut, som PresteSt. fattat, hvarigenom frågan förfaller, oansedt hvad StatsUtsk. må hafva behagat besluta. Hr Prytz, Lars Adolph:
Säckar, nya tomma; införselstullen bestämmes efter den för Väfnaden, med 3 procents förhöjning. med varor fyllda, såsom emballage • — Fria Sängkläder beläggas med den tullafgift. som är bestämd för väfnaden, hvaraf öfvertyget beslår. tillhöriga sjöfarande eller resande, när sängkläderne äro synbart brukade eller, af egarne sjelfve medförda, pröfvas icke öfverstiga deras personliga behof — Fria. Tafvelramar förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå, utan afdrag i vigten för taflan, derå anbragt glas, m. m. för fotografier, af papp ensamt eller med sammanbindning af glas; se Papparbeten, olackerade. af bronseradt papp; se Papparbeten, lackerade. Antti. Skulle sådana ramar inkomma, som böra tullbehandlas efter värde, må dock denna behandling icke sträcka sig till den infattade målningen eller ritningen, som egaren har att tullfritt utbekomma. Tagel; se Hår. Tagclsurrogat, eller s. k. Artificielt Tagel, samt till stoppningsmaterial preparerad mossa, tullbehandlas lika med Gräs, ej specificeradt. Talg — Fri. Tamarinder 1 skålp. 4 Tandpulver; tullbehandlas såsom Varor, i taxan ej nämnda, arbetade. Tapeter af papper; se Papperstapeter. Tegel, alla slag — Fril t Teulikor 0 1 skålp. — 20 ') Enligt Traktaten nedsättas tullafgiften från och med är 1868 till 15 öre. Förslag till Tulltaxa. Qvantitet, för Införselstullberäktull. ningen. Riksmynt. R:dr öre. Tenn, oarbetadl samt arbetadt, gammalt och sönderbrutet — Fritt arbetadt, nytt: olackeradt och omåladi*) 1 skalp. 20 lackeradt eller måladt2) i skålp. 35 Tennoch Blyaska Fri. Tcnnfolicr; se Folier. Tennsalt och Klortenn — Fria Teriak; hänföres under Apolheksvaror.
I afseende å § 49, frånträdde Ridderskapet och Adeln sitt förra beslut och godkände den ordalydelse Borgare-Ståndet för samma § antagit. Utskottets yttrande rörande § 68 lades till handling arne. Hvad Utskottet yttrat angående 8 Usta §:n biel' af Ridderskapet och Adeln gilladt. Slutligen lades till handlingarne Utskottets yttrande angående ett af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet beslutadt tillägg till det ifrågavarande Förordnings-förslaget. Frän Högv. Preste-Ståndet. S. 1). Vid ånyo skedd föredragning afslogs Lag-Utskottets Betänkande N:o 62, i anledning af väckta motioner om arfsrätt lör oäkta barn. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Memorial N:o 214, med förslag till stadganden i det nya reglementet för Riksgälds-kontoret, angående de under nuvarande riksdag beviljade och till utgående från detta verk anvisade statsutgifter. Elter förnyad föredragning bifölls Sammansatta Bevillnings-, Lag samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 20 i fråga om arfvode åt den person, hvilken i egenskap af Sekreterare biträdt Utskottet. S. D. Vid ånyo skedd föredragning afslogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:ö 189, i anledning af väckta motioner om indragning af Biskops-embetena, med undantag af deni i Upsala, Lunds och Hernö sands stift. S. I). Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets
Jag föreställer mig ej, ail den, kil! äswenryrs mistralcnlerade inkomsten till Kronan af krogar, pä ringaste sätt upwäqer sckadan och olägenheten af deras antaga»» de, och om de ända, olyckligt wis, skola godkännas, sä torde antalet och ferdärfwtt deraf något minsVas, om wid deras anläggande iagkkagcs föresckrifken i 1766 ars Kongl. Förklaring öfwer gästgisweri ordningen, som bjuder, an slikt ej mäscke närmare, än cn half mil intill hwarje gästgiswari. 5:0 De söresiagnc böter i de fall, sadane kunna förkomma akt bibchällag, torde, utan hinder laglydnaden, kunna nedsättas frän 16 R-dr. za st. till ett mindre belopp af 6 R:dr. Z2 st. eller 10 R:dr. Erfarenheten ivitsordar, akt bök^rncs höjd snarare föranleda till ösWersemde och understes wid bcwakning och atal, än till det ändamål att hindra lagbrott. Jag inser ock ej hwarföre icke den 26 usus i Församlingen ansjagne del deraf, heldre ma fylla Kronans tillgängar, ä» blifwa cn fynd att lätta mncwänarena i den pligt, att Den 4 December. 249 att försörja sine fattiga, och jag påminner mia icke att nägvt är för^rdnadt, huru m>- bölerneS förwanhling i kropps straff bör sörhäilaS, dä ^en brottslige ci mästar botum. Gemenligen Hrr k op, straffet ä oeconomi» ffa förseel^r fatt cn mindre gr/.darisn, än hwad lag i allmänhet wid böters förwas d ! g föresailer hwtlkct Liwen i denna oeconomisVa Författning, igrde böra tillämpas.
Konstitutions-Utskottet, som, enligt Regeringsformens 105 §, Ros vederbörande äskat de, sedan nästförlidne Riksdags början, i Statsrådet förda Protokoll, bar numera fullbordat granskningen af de i följd deraf till Utskottet aflemnade Slatsråds-protokoll, nemligen öfver Justitieoch Justitie-Departements-ärenden från och med den 1 Februari 1840 till och med den 10 Juli 1844, — öfver Utrikes-Deparlementets ärenden, från och med den 12 Juni 1840 till och med den 10 Juli 1844, — öfver Krigsärenden, från och med den 24 Januari till och med den 11 Maj 1840, — öfver Landtförsvars-ärenden, från och med den 19 Maj samma år till och med den 16 Juli 1844, — öfver Sjöförsvars-ärenden, från och med den 19 Maj 1840 lill och med 16 Juli 1844, — öfver Kammar-ärenden, från och med den 6 Februari till och med den 15 Maj 1840, — öfver Civil-ärenden, från och med den 16 Maj samma år till och med den 24 Juli 1844, — öfver Handelsoch Finans-ärenden, från och med den 8 Februari till och med den 14 Maj 1840, — öfver Finans-ärenden, från och med den 19 Maj samma år till och med den 22 Juli 1844, — samt öfver Ecclesiastik-ärenden, från och med den 8 Februari 1840 till och med den 24 Juli 1844. Någon tillämpning af 106 §. Regeringsformen har den verkställda P10- tokollsgrauskningen icke föranledt; men deremot har Konstitutions-Utskottet, efter öfvervägande af förekomna omständigheter, pröfvat skäligt att, enligt Regeringsformens 107 §., emot vederbörande ledamöter af Statsrådet anmärka rådgifvare-åtgärderna i följande mål: l:o. Angående afskrifning af ett från Handelsoch Sjöfartsfonden till Direktionen öfver segelfarten mellan Wenern och hafvet utbetaldt lån; — i hvilket afseende
Hvarje god medborgare önskar visserligen att detta förhållande med det snaraste må upphöra, och jag bekänner mig vara en bland dem, sorn hoppas, att det snart skall förändras; men att, då ett sådant factum finnes, tro sig vinna något genom att förneka dess tillvaro, är att göra som barnet, hvilket, då vådan nalkas, sätter händerna för ögonen och tror den derigenom vara undanröjd. R. St. hafva på sin sida skyndat att vid riksdagens början taga ett steg, ledande till undanrödjande af detta förhållande, då de för deras del antagit en grundlagsförändring till införande af en annan organisation af Konungens rådgifvarepersonal , hvilket förslags bringande i verkställighet kunnat vara det lämpligaste slutstrecket i den gam - Deli 5 Maj f. ra. la räkningen och begynnelsen lill novo conto. Jag beklagar högligen, att den andra Statsmakten ännu icke beslutat sig för denna verkställighet, och önskar, att sådant med det snaraste måtte ske, på det att, innan statsregleringen andra gången förekommer, Thronen måtte vara omgifven af en nationell bildad rninistere, i hvilket fall resultatet af statsregleringens slutliga uppgörande torde blifva hell annat än eljest. En annan ganska vigtig omständighet, som man äfven bör taga i betraktande, då man vill fälla sitt omdöme öfver det betänk., hvaröfver discussionen nu slutas, är den, att alla organisationsförslag för embetsverken rätteligen böra komma från Styrelsen. Sä länge icke ett sådant organisationsförslag är lemnndt, som företer tillfredsställande grunder för sin tillämplighet, kan Representationen i de flesta fall icke rimligen göra annat, än afslå de förändringar, sorn blifvit yrkade och begära ett nytt förslag, antingen förändradt till sin beskaffenhet, eller ursprunget från andra källor. När vid förra riksdagen — för att upptaga blott ett exempel — det aflemnades ett förslag till förändrad organisation af J ust.revisionen , grnndadt derpå, att personalen skulle minskas och derigenom tillgångar vinnas att öka lönerna ; när R.
Gust. Brandel. Utdrag aj Protokollet öfver EcklesiastikArender, hållet å Stockholms Slolt den 21 Juli 1857 inför den under Hans Maj-.t Konungens frånvaro i Nåder tillförordnade Regering. Närvarande: Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, Hans Excellens, Justitie-Stats-Minislern Herr Gunther samt Stats-Råden: IPalle.nsteen och Grefve Gyldenstolpe. Slutligen uppläste Föredraganden, Expedilions-Chefen Brandel, ett i öfverensstämmelse med af Kongl. Majit förut fattadt Nådigt beslut uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts Kongl. Maj:Is Kådiga Proposition N:o 120. 5 Nådiga Proposition tili Rikets Ständer om anslag af 20,000 R:dr B:ko till de's reparationer ä härvarande veterinär-inrättnings byggnader, dels ock inventarier för samma inrättning; Och fann Kongl. Regeringen godt gilla detta förslag, sådant det finnes delta Protokoll bilagdt, hvadan Nådig Proposition i ämnet skulle i öfverensstämmelse dermed lill Rikets Ständer expedieras. Ex protocollo: C. A. Th. Adelgren. M:o im Arik. till Exp.-Ulsk. d. S Aug. 1837, kl. 2 e. m. KONGL. MALIS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående afsöndring af jord från J. d. Hautboist-bostället Ingeshult vid Elfsborgs Regemente till plats för en folkskola i Seglora f örsamling af Elfsborgs Län; Gifven Stockholms Slolt den 24 Juli 1857. Uti en af Kongl. Maj:ls Befallningshafvande i Elfsborgs Län insänd och förordad samt af vederbörandes tillstyrkande yttranden åtföljd skrift har Seglora församlings Skolstyrelse, genom dess Ordförande, Kontraktsprosten J. B Schånberg, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, det Kongl. Majit täcktes
Restantier, som infl ring till 155,000 rdr; och, enligt räkenskaper, har denna inkomst utgjort: för år 1844 » 1845 „ 1846 » 1847 „ 1848 hvaraf medium utgör 251,445 Rdr denna inkomst, deruti för några a som, i följd af inträffad missväxt, ta, beräknades vid sednaste statsregle - ltdr 287,410 „ 176,396 „ 288,527 „ 315,056 „ 189,838 men, i anseende till obestämdheten af ofvannämnde år ingått arrendemedel, eke å utsatt tid influtit, synes densamma ej kunna beräknas högre än till 180,000: — Säger Rdr 6,412,000: Summa Ordinarie och Extra Ordinarie Inkomster 10,967,580: Sålunda, och då uti sednaste statsreglering påräknades: Ordinarie inkomster Extra Ordinarie d:o „ 5,928,000: Restantier 155,000: — —• 10,596,380: uppkommen genom den beräkning, Kongl. Maj:t nu antagit genom ökad tillgång af 371,200: Hvad derefter beträffar tillgångarne för anvisandet af sådane anslag, som för en gång eller för vissa år erfordras; så och under antagande, att Rikets Ständer, sedan Bankens grundfond numera blifvit till det fastställda beloppet af Tio Millioner Riksdaler förstärkt, anse Bankens behållna vinst kunna, på lika sätt, som vid sednaste riksdagar egt rum, för Statens behof användas, torde denna vinst för ären 184.8 och 1849 samt innevarande år lemna en tillgång af omkring 3,000,000 rdr.
Vid förnyad föredragning af Gr. Cronhjelms, Otto Aug., d. 1 dennes e. m. på hordet lagda motion, rörande ombygg nad af Trollhätte Canal, blef samma motion till StatsXJtsk. remitterad. Remitterades till Oecon.-Utsk. Gr. Cronhjelms, Otto Aug., d. 1 dennes e. m. på hordet lagda motioner: 1:0 om tillstånd för enskilda personer att i hufvudsta den inrätta theatrar; Den 4 Mars f. m. 29 2:0 att vid Rikets Academier föreläsningar må hållas öfver grundlagarna. Föredrogs å nyo Gr. Cronhjelms, Otto Aug., d. 1 dennes e. m. på bordet lagda motion, att f. d. GancelliStyrelsens liandcassa må öfverlemnas till Piiksg.-Contoret. Frih. von Schulzenheim, Da v.: Det af R. St., vid 1823 års Riksdag tillsatta särskilda Utskott, hvilket förmodligen icke var i tillfälle att inhemta kännedom om CancelliStyrelsens s. k. handcassas tillkomst och förvaltning, tillstyrkte, i sammanhang med dess förslag om indragning af CancelliStyrelsen, att denna liandcassa eller, som den i äldre handlingar kallas, CancelliCollegii besparingscassa skulle till Riksg.-Cont. öfverlemnas; men ingen underd. skrifvelse kom att derom afgå. Vid sista Riksdag anmälde en motionär detta förhållande och fästade uppmärksamheten derpå, att beslutet då borde expedieras. R. St. aflato, till följd häraf, i Sept. månad 182g en underd. skrifvelse till K. M., med anhållan att cassan måtte till Riksg.-Cont. öfverlemnas. Vid föredragningen af denna skrifvelse anbefallde K. M. vederbörande Verk alt inkomma med nödiga upplysningar, angående beloppet af denna cassä, samt på hvad sätt den tillkommit och hvilka utgifter deraf bestridas.