Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr riksmynt årligen att för nämnda ändamål, på sätt Kongl. Majit linner lämpligt, disponeras. Kommande beloppet att bland de öfriga tillfälliga anslagen å denna hufvud-titel upptagas. 7:o Med anmälan om angelägenheten af ökade bidrag från det allmännas sida till aflöningen för Öfverståthållare-embetets Kansli och Polis-styrelsen i Stockholm, har Kongl. Maj:t i sådant afseende äskat, att nuvarande stats-anslag för Ofverstuthållare-embetel måtte förhöjas med 17,928 R:dr 5 öre, deraf 12,328 R:dr 5 öre för Embetets Kansli och 5,000 R:dr för stadens polis. Enligt den nådiga propositionen är af Öfverslåthåilare-embetet, till stöd för dess i ämnet gjorda underdåniga framställning, bland annat, anfördt, att, under det på sednare tider göromålen i Embetets Kansli tilltagit i mängd och omfång, lönerne för dervarande tjenstemän och betjente i det närmaste qvarstått vid samma belopp, hvartill de för mer än 40 år sedan bestämdes, ehuru flere embetsverk, som samtidigt med nämnda Kansli år 1815 erhöllo tillökade löner, sedermera tid efter annan kommit i åtnjutande af löne-förbättringar, samt att det betydliga tillskott, 85,000 R:dr banko, hvilket Stockholms stad måste vidkännas för upprätthållande af polis-inrättningen, helt och hållet åtginge för sjelfva polis-personalens aflönande och de med hufvudstadens bevakande förenade utgifter, men icke lemnade tillgång till förbättrande af Polismästarens och öfrige Polistjenstemännens löner, för hvilket ändamål ett ytterligare anslag af stats-medel ansåges desto mera billigt, som det bidrag af 15,000 R:dr nämnda mynt, hvilket Stats-verket för underhållet af Stockholms polis årligen lemnar, nu mera stöde i allt för stort missförhållande till det från stadens egna medel utgående bidrag till polisen.
Det synes kunna vara nog med de öfriga mouopolierna; i denna punkt, eller rörande Sedelvaleurerna, tyckes åtminstone någon jemnlikhet och rättelse böra få ega rum, helst Slats-Banien aldeles icke kan vara i något behof af att utgifva småsedlar: en fabrication, som endast för småsedlarne kostar Slaten den orimliga summan af 5o,ooo Riksdaler om året. Det vore af vigt för Staten att kunna bespara denna årliga utgift; och skulle allmänheten ändå vilja hafva sedlar å smärre valeurer, så är det alltid en fördel, om den dermed betjenas af Privat-Bankerna, utan någon gravation och kostnadJör Staten. Om denna besparade årliga utgift af 5o,ooo R:dr i stället skulle få användas att växa med ränta på ränta, så har man af General Lefréns calcul, uti Banco-Utskottets Betänkande N:o 6 sidan 14» hvilken otrolig summa deraf på en mansålder skulle uppkomma. Jag kan ej frånträda den öfvertygelsen, alt, i följd af realisationen, det numera blifvit en skyldighet för Rikets Ständer, att i stället för de förhastadt medgifna garantierna, till ex. lånerörelsens indragning, lemna näringarna möjligheten att på andra båll erhålla det stöd, som ifrån Statsbanken hädanefter ej kan eller bör påräknas. Ett vigtigt steg dertill är en ändamålsenlig Privatbanks-Lagstiftning; och tyckas Rikets Ständer med så mycket mera nit böra omfatta och befordra detta ärende till ett lyckligt slut, som, för Privatbankerna, hvarken begäres något understöd, eller någon borgen ifrån Statens sida, utan endast en en - HÖr till Bancooch Lag-Utskottens Utlåtande N;o 4. 3? kel och verkställbar Lag, som utstakar deras verkningskrets, samt sältet och vilkoren för deras uppkomst. Dessa äro de allmänna grundsatser, jag har trott mig böra antyda, i afseende på Lagförslaget i dess helhet; jag tillägger dertill blott några få erinringar i afseende på en och annan speciel §.
Maj:t, med bibehållande af det, under den 21 Junli 1825, redan tillkännagifna vilkor af Regementets activa tjenstgöringsskyldighet, i Nåder för godt funnit det upprättade Interims-Roteringsverket, så vidt det afser de xoteringsskyldige hemmanens indelning i Stamoch Strörotar, fastställa, att blifva gällande från och med år 1828 och intilldess, efter Afvittringsverkets afslutande, en fullständigare och på mera bestämda grunder bygd rotering uti Jemtland kan för sig gå; Statssamt Allm, liesv. 0. Oee.-Utsk. UtLN:o<j3. 19 att den af Commissionen föreslagna och af de roteringsskyldige sjelfve medgifna årliga afgift af Åtta Banco för hvarje skatte tunnland, som under tiden kommer att af de oroterade hemmanen och de vacante rotärne utgå såsom bidrag till roteringen, skall uppbäras af Sockneskrifvarne på ä:ne terminer, nemi. i Mars och October månader det löpande året, så att uppbörden till fullo kan, innan årets slut, vara redovisad hos Rege«j mentsskrifvaren, som derefter med Stamrotarne bör upprätta ordentlig liqvid; att, beträffande det föreslagna nya Kneckte-Contractet, så och då Kongl. Maj:t icke annorlunda i Nåder tillåtit detsammas upprättande, än så vidt sådant kunde förenas med Rotehållarnes begifvande, men hvilket så mycket mindre egt rum, som ett större antal Rotehållare ej mindre inför Commissionen, än äfven uti ingifven underdånig besvärsskrift, bestridt att uti det projecterade Kneckte-Contractet ingå, Kongl Maj:t icke velat detsamma i Nåder gilla och fastställa, utan bör, i afseende på Rotehållarnes och. Jägarnes ömsesidiga rättigheter och skyldigheter, förblifva vid hvad hittills i denna del är stadgadt, eller Rotehållarne och Jägarne emellan frivilligt är öfverenskommet; att då, vid anbefallandet af ifrågavarande rotejemkning och medgifvande! af ned - SO Stats-samt Allm. Besv.o.Oec,-Utsk. uti.
Då jag förenar mig med hvad Herrar Grefve von Schwerin och Friherre Cederström redan yttrat, behöfver jag ej vidlyftigt anföra mina skäl, hvarföre jag tillstyrker den nya Redactionens antagande. Otvifvelaktigt är denna nya Redaction författad i en mera liberal anda, än den förra. Den förekommer en lagstridig prof - 414 Den 12 Alart ii. ning af Kongl. Majrts Beslut. Den gör vådan för en StatsSecreterare att vägra sin Gontrasignation, betydligt mindre, och lemiiar lika öppet, som förr, åt Riksens Ständer att uttrycka sin Opinion till hans fördel, om de skulle finna hans gjorda vägran förtjena afseende; ty om den gamla föreskriften bibehälles, är han alltid blottställd, att om Riksens Ständer skulle besluta, att han åter borde tillträda sin Syssla, beror det ock af Kongl. Maj:t att dagen efter förafskeda honom, då all rätt till Lönens bibehållande i och med detsamma för honom upphör. Herr Grejven och Landt Atar skalken gjorde Proposition till bifall af den föreslagne nya Redactioneu. Ropades Ja och Nej. I anledning hvaraf Herr Grefven och Landt Al ar skalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade, med ogillande af den nya Redactionen, låta 38 §. i RegeringsFormen förblifva oförändrad. Ropades äfven Ja och Nej_, hvarjemte votering begärdes. I anledning häraf författades, justerades och anslogs följande Voteringsproposition: Den, som bifaller ConstitutionsUtskottels föreslagne nya Redaction af 38 §. RegeringsFormen, skrifver: Ja; Den 12 Martil. 415 Den det ej vill, skrifver: Ne j. Vinner Nej} förblifver §:n oförändrad. Sedan 53 §. Riksdagsordningen och f\?> §.
237 högre belopp än 1 skeppund för hundrade bestämde hammarskatt ai stångoch ämnes-jernstillverkningen i Riket; N:o 33, Litt. E., i fråga om upphörande af de bland Stats-Verkets ordinarie inkomster upptagne gerningsören; N:o 34, angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Första Hufvud-Titel; samt N:o 36, angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Tredje IIufvud-Titel. S. D. Vid förnyad föredragning af Siats-Utskottets den 9 och 17 dennes på bordet lagda utlåtande, N:o 35, angående regleringen af ulgifterne under Riks-Statens Andra IIufvud-Titel blefvo 1, 4, 5, 6, 7, 8,9,10. 11, 12, 13 och 14 punkterne samt Utskottets förslag, beträffande de til 1 denna Hufvud-Titel börande anslag, hvaruti förändring ej blifvit ifrågaställd, af Ridderskapet och Adeln bifallne; hvaremot 2, 3 och 15 punkterne tili följd af gjorde anmärkningar återremitterades. Den 23 och 24 O c l o b e r. Från HöglofL Ridderskapet och Adei.n. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 12 och 17 dennes på bordet lagda utlåtande, N:o 37, angående regleringen af utgifterne ä Riks-Statens Fjerde Hufvud-Titel, stannade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: Irsta punkten, angående Landtförsvars-Departementet i allmänhet, bifölls, med undantag af hvad Utskottet, under Litt. N., i afseende på Inva lidhus-fondens heminansräntor tillstyrkt, och skulle med pröfningen af detta tillstyrkande uppskjutas, tills Siats-Utskottets i fråga om upplösning af lnva lid -inrättningen å Ulriksdahl afgifvande serskildta utlåtande till Rikets Ständer inkommit, och blifvit af Ridderskapet och Adeln pröfvadt.
Förslaget lår således komma att för-* falla. Hvad nu sjelfva frågan beträffar, rörande den förevarande punkten, så hafva Utskotten föreslagit, att invexling af silfver får ske emot 120 å 128 sk. i sedlar. Afven dessa summor innehålla en slags myntbeståmning emellan dessa ziffertal, hvilken ej medför annat ån att, i händelse coursen faller, tecknas den till oriktigt belopp, och man insätter silfver för att begagna Bankens sedlar. Jag tror, att alia konstlade medel, för att bestämma ett myntvärde, som bäst stadgar sig sjelf, åro skadlige. Jag tror derföre, att den enda förnuftiga och enkla utväg vore den, att Banken ålågges invexla silfver för 4 skillingar utöfver gängse cours, intill dess att den stiger till 128 skillingar Herr Hjerta, Jöhan Gujiaf: Med anledning af H err Stråles och Herr Hegardfs anföranden, anhåller äfven jag, att få yttra några ord, ehuru jag till en stor del år förekommen af Herr Lef - 'Ben 11 September e. m. ren. Ridderskapet och Adeln har redan besluta!-, då Siandet gillat 2;dra alternativet af 4:de punkten i förra Betånkandet, att bejtåmmandet af den grund, hvarefter Specie mynt kommer att af Banken emot defs fedlar utvexlas, nid till framtiden uppjkjutas. Eit sådant beslut, 60tn Herr Stråle föreslagit, kan således icke å~ ga rum. Lika litet år det tänkbart, att utvexling kan företagas efter det beslut, Ridderskapet och Adeln i dag fattat genom godkännandet af första punkten. Jag tror, att Herr Stråles afsigt år ganska god; den innehåller ej annat, ån declarerande af en bankrutt, som redan år gjord, och jag kan ej förena mig i det begrepp örn Statens och Bankens finaricer, sons Friherre Cederström tyckes hysa. Han vill lemna myntvärdet åt sitt öde, att återgå till ders gamla alparipunkten. Jag tror ej detta vara att önska ; det vore utan tvifvel det olyckiigaste som kunda hända för nåringarne.
Enär emellertid den definitiva regleringen af teknologiska institutet såsom undervisningsanstalt möjligen skulle komma att, i följd af de väckta frågorna om bergselevernes och civilingeniörernes bildande derstädes, för flera års tid uppskjutas, men det provisoriska tillstånd, hvaruti hela personalen med afseende å sina löneförmåner sig för närvarande befunne, icke kunde vara för institutets utveckling annat än hämmande, tillstyrkte Departements-chefen Kongl. Maj:t att till Rikets Ständer aflåta den nådiga framställning, hvarom i början af denna punkt förmäles. Då frågan fortfarande är i fullkomligt enahanda skick, sorn vid förlidna riksdag, och Utskottet destomera saknar anledning tillstyrka Rikets Ständer att frånträda sitt då i frågan fattade beslut, som den af Rikets Ständer vid tvänne föregående riksdagar gjorda underdåniga framställning om skyldighet för institutets föreståndare att deltaga i undervisningen synes Utskottet vara på goda skäl grundad, hemställer Utskottet, att hvad Kongl. Maj:t behagat i förevarande hänseende föreslå icke heller nu måtte af Rikets Ständer bifallas. Kommande således de för institutet förut beviljade anslag, att under oförändrad egenskap jemväl för instundande statsregleringsår fortfarande utgå. 51:o. Uti skrifvelse den 18 Juli sistlidet år hade Direktionen för Chalmerska slöjdskolan i Göteborg, jemte anmälan af behofvet utaf en lämpligare och rymligare lokal för skolan än den nuvarande, i underdånighet föreslagit de åtgärder, som, enligt Direktionens tanke, borde leda till uppfyllande af berörda behof, och dervid anfört följande: Ehuru såväl Frimurarebarnhus-direktionen, hvilken från skolans början den 6 November 1829 intill slutet af år 1836 utgjort skolans Styrelse, som ock den derefter af Kongl. Maj:t förordnade Direktionen, tid efter annan sökt med begagnande af befintliga tillgångar utvidga och förbättra läroverkets undervisningslokaler, hade dock den svårighet icke kunnat öfvervinnas, som legat deri, att byggnaderna å äldre tomterna ursprungligen blifvit uppförda med hänsigt till helt annat ändamål än det, hvartill desamma sedermera, vid skolans organisation, blifvit använda.
Om de af Utsk:t tillagda orden ang:de besvärsrätteu verkligen vore så oskyldiga som man här vill påstå, så kunde de visserligen slå qvar; men så är icke förhållandet, emedan de innefatta likasom en direkt upmaning till vederb. att anföra besvär, och att i sjelfva författnm inlägga en sådan, anser jag ingalunda lämpligt. Jag anhåller derföre att de ifrågavsde orden måtte komma att utgå. Frih. Raab, Adam Christian: Jag har icke velat del taga i denna diskussion, emedan jag varit fullt belåten med K. M:s Propos., och jag skall äfven nöja mig om Utsk:ts förslag går igenom. Men i valet mellan båda föredrager jag den förra. Ren samhällelighet, hvarom man här talat såsom befintlig inom vissa större socknar, kan ganska lätt gå för långt och leda till alltför stor afskildhet. Jag skulle derföre tro det i allmänhet vara bäst, om sådana pastorater, der det finnes både pastor och komminister, delades, då genom någon minskning af pastors lön kunde vinnas ett nödigt tillskott till komministerns, för att deraf bilda en ny kvrkoherdelön. Jag anhåller om bifall till K. M:s Propos. Pir Adelborg: Det finns, t. ex. i Dalarne, socknar, som hafva en pastor, men 3 å 4 komministrar, och der det å andra sidan icke finnes mera än 1 kyrka, gemensam för hela församlingen. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Dm ii November. 6sr Aste den företräde som af äldsta grenen är Sädant har hittills bliswit iakttagit och är enUgk med principen för Hnfwudmanna rätlens utöfning inom en ätt. Arr dlorcienllolpe: Dä en ofrälse har det sä betydande kall att wara Förmyndare för en omyndig Adelig person, tyckes ock han böra fä gifwa FullMagt, torde hända att Utskottet tagit sig anledning af den gamla Författning att ej Adeln fä' befatta, sig med walen titt Riksdagsmän uti VondeStändett ehuru de innehafwa dylika Hemman.
Sedermera, och efter det panten, flere gånger, samt sednast den g Augusti i83S, blifvit utbjuden å offentlig auction, utan att derå skett något anbud, motsvarande fulla fordringsbeloppet, hvilket den 28 i sistnämnd# månad, genom upplupen ränta och förskjutne kostnader, ökats lill 870 R:dr 11 sk. 5 r:st. Banco; men Magistraten i Uddevalla, uti skrifvelse den i4 Augusti samma år, tillkännagifvit, att ett anbud af 800 Rldr Banco underställningsvis blifvit gjordt af Slagtaren Sam. Edström, med förbehåll att, såsom primitivt lån, få öfvertaga 720 R:dr; hafva Banco-Fullmägtige den 6 derpåföljde September på det sätt antagit Edströms anbud, alt lian tillåtits såsom lån behålla 728 R:dr, emot 6 procents årlig ränta, samt skyldighet derjemte, att för summan ställa vederhäftig borgen. Den brist, som genom den sålanda skedde försäljningen uppstått, liar, enligt reviderad uträkning, inskränkt sig lill 74 R:dr 8 r:st. Banco, hvilken summa blifvit debiterad räkningen “Uppkommen brist vid försäljning af Bankens fastighetspanter”, och denna brist är sedermera, förnämligast genom erhållen slutlig utdelning af öfrige tillgångar i aflidne Professoren Marins Concursrnassa, förminskad, så att Bankens nuvarande förlust på ofvanberörde Län till Städer och Corporcitioner. (Banco-Reglementet §. 188). Af det lånebiträde, till högst 33,000 R:dr Banco, hvilket, vid 1828—-i83o årens Riksdag, blifvit Lunds Domkyrka medgifvet, är hittills icke något lyftadt. Å de till åtskilliga Släder och Corporationer tillförene från Banken utgifne lån är, ifrån den 3o Juni 1837 till den 3o Juni innevarande år, inbetaldt tillsammans 6,691 R:dr 2 sk. 6 r:st. Banco.
S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Oeconomiae - Utskottets den 17 sistledne Januarii afgifne, samt den 27 i berörde månad, eftermiddagen, på bordet lagde Betänkande, i anledning af Riksdags-Fullmägtigen för Siende och Tuhundra Härader i Vestmanlands Län, Johan Magnus Wessings med Heres begäran, att Vestmanlands Regemente icke måtte Commenderas till Arbete vid Götha Canal; blef samma Betänkande på grund af åtskiliige dervid gjorde Anmärkningar, till Allmänna Besvärsoch Oeconomiae-Utskottet återremitteradt. Ut supra. Ss D. Föredrogs Cönstitutions-Utskotfets den 16 sistledne Januarii afgifne, samt den 27 i samma månad, eftermiddagen, på bordet lagde Memorial, angående Borgareoch Bonde» Ståndens aflätne Remiss till beiörde Utskott, af Riksens Ständers Revisorers Berättelse, om Allmänna Magazins-Inrättningens Styrelse och Förvaltning, under åren från och med i8i3> till och med 1816, i afseende på de i samma Berättelse upptagne och genom Konungens Ge - Den 9 Felruarii. 147 neral-Adjutant för Flottorne, under den 12 Junii 1816, Allmänna Magazins - Directionen meddelte Ordres om Vederbörande i Carlskrona förlagde Corpsers och Arbetsmanskaps ProViantering med mjul<t bröd* och de i följd här. af ytterligare vidtagne åtgärder; och fann Hög* loff. Ridderskapet och Adeln att samma Memorial endast borde läggas till Handlingarne.- Ut supra* Upplästes tilli Justesing och godkändes Expeditions-Utskottets inkomne Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse1 till Kongl. Maj:t, om eftergift af en Statens Fordran i aflidne Landshöfdingen von Echstedts Sterbhus* Föredrogs och Remitterades: Till StatsSamt Allmänna Besvärs och OeconomidUtskotten. - Kongl.
Den, som åtalar underslef emot eller öfverträdelse af denna författning, erhåller hälften af det ådömda botes—beloppet; hvarförutan honom alltid tillkommer hälften af den undansnillade eller för ringa erlagda stampel-algiften. Återstoden af denna afgift, äfvensom af böterna, tillfaller Kongl. Maj:t och Kronan. Denna författning skall lända till efterrättelse från nästkommande års början till slutet af det år, under hvars lopp ny Stämpelpappers-bevillning varder af Rikets Ständer fastställd. Förslug lill Författning, äng. Tidnings-stätnplings-afgifleri. 33 Förslag tili Förf attning', angående ilen af Rikets Ständer fastställda bevillnings-afgift för stämpling af Tidningar samt andra periodiska skrifter oell tryckta afliandlingar. I:o Hvarje utkommande tidningsnummer skall förses med en röd stämpel af följande värde, nemligen: då tidnings-papperets ena yta innehåller 200 qvadrat-deeimaltum och derunder 2/,0 öre. utöfver 200 till och med 400 qvadrat-deeimaltum 3/10 » utöfver 400 till och med 600 qvadrat-deeimaltum 4/ln » utöfver 600 till och med 800 qvadrat-deeimaltum . °/10 » o. s. v., så att stämpel-beloppet ökas med Vedels öre för hvarje tillökning af 200 qvadrat-deeimaltum i papperets yla. Tidningar, med sådan stämpel försedde. äro vid afsändningen från trycknings-orten från postporto-afgift frie. 2:o För tidningar åtföljande bihang gälla samma stadganden; dock vare sådana bulletiner, som på Kongl. Majtts befallning tryckas å särskilda blad och innefatta officiela underrättelser samt åtfölja Postoch Inrikes-Tidningar, äfvensom tidning tillhörande plancher, frie från stämpling. 3:o
Om anslag af medel till Allmänna Arbets-och Correctionshus. a:o Angående för vexling af förslitna Bancooch Riks-Gälrls-Sedlar. 3:0 Rörande förhöjning i det Honorarium j som Riksens Ständers Fuflmägtige i Banken och Riks-Gälds-Contoiret uppbära. 4:0 Om Restitution af Uddevalla Stad3 Bevillning. 5:0 Angående aflöningen till R. Sr. Justitie Ombudsman och tjenstgörande vid hans Expedition, samt Tryekfrihets-Comitéeo. 6:0 Angående aflöningen vid Riks-GäldsContoiret. 7:0 Angående aflöningen vid AssistanceContoiret. g:o Angående Revisionen af 1S08 och *809 årens Krigs-Redogörelse samt Riksens Ständers deltagande uti Öfver - Revisionen af sednare Krigs-Ärens räkenskaper. g.o Angående åtskilliga förändringar i Reglementet för GeneralAssistance-Contoiret, samt afskrifning af en uti nämnda Contoirs Räkenskaper balancerad Summa af 66 R:dr 32 sk. JBxo. 10 o Angående förhöjning i Remiss-Laget för Landt-Bentmästare å Riks-Gälds Contoirets Medel. 11:0 Angående anslag af Löner för tillÖkt antal Ledamöter och Betjening i Kongl* Götha Hof-Rätt, Bdn~ Den 27 Juli. Banco-Utskottets Memorial; Angående förhöjda Arfvoden för BanViens Fullmägtiga. Bevillnings-Utskottets Memorial: Om forsäljnings-Pro-Centen för Chartor öfver 2 R:drs belopp. Lag-Utskottets Memorial: Angående förändring i Borgenärs Edem Allm. Besvärs - och Oeconomie-Utskotttts Betänkanden: ilo Om afskafiande eller förändring uti Kronohjelpedagsverkens utgörande. 2:0 Om åter upplifvande af 1734 års Handels-Reglemente. 3:0 Angående yrkad förklaring eller ändring af 5:te i Kongl.
Då sådant icke skett, och då Riksens Ständer ämu vid sista Riksdag förklarat sig äga säkraste anledning till stort gagn af detta företag, Och som hittills blifvit med deras bifall bedrifva ; så är det obehörigt af Utskotten , att taga sådana mått och steg, sorn först kunna anses lagliga, när det vore af Ombudet tillkännagifvit, att säkerheten upphört eller att Siänderne beslutit att Byggnaden skulle upphöra samt företaget nedläggas. Skulle allt detta, oaktadt Banquens rätt att deltaga i Massans delning, påstås , så finner jag icke att det bör kunna lörnekas Borgenärerne, att äfven med Banquen få deltaga i dispositionen af Panten, och 60m Banquen genom sin åtgärd tillräckligen tillkännagifvit att den förmodar säkerheten hafva upphört, så inträder det ögonblicket, dä CanalVerket Den 17 Martil, e. nt. 143 till Credilorernes förnöj nde måste Öfverlemna InstrumentSilier, Mäter alier, liggande grunder m tn., det enda, som af hela Verket kan vara ;>f något värde, och en följd deraf lärer således blifva, upphörandet af detta företag. Hvad Götheborgs Discont angår, anser Utsko.tet dess stabning vara sådan, att den reder sig sjeit, hel ist sedan Diretl onen förklarat, a;t 6 procent erlägges för TreprOc-ntsSedlarne intilldess inlösen sker, hvarigenom dessa Papper vunnit en sådan Credit, att de äro tjenlige i allmänna. Rörelsen. Samma förhållande blefve med Götha Cana is Sedlar, om de med lika vilkor blefvo i Rörelsen i de bestämda 5 år.
Om de af Utskottet ifrågaställa förändringar i staten godkännas, blifver den erforderliga fyllnaden i expeditionens anslag 2,992 R:dr 50 öre; celi hem ställer Utskottet, alt denna anslags-tillökning må af Rikets Ständer beviljas, att utgå i öfverensstämmelse, med Utskottets i tabellen fram ställda förslag. 7:o I följd af de förändrade förhållanden, som med riket s fästningar egt rum sedan liommondatits-slaten vid 1829—1830 års Riksdag bestämdes, har Kongl. Maj:t ansett en nära nog ny reglering af denna sta t vara af behofvet påkallad samt, under åberopande af de i Deparlements-chef ens betänkande, sid. 65—70, utvecklade grunder för en sådan reglering oc^i då, enligt dithörande aflöningsförslag (se den nämnda betänkande bifogade tabel*, litt. K k), den nya Kommendants-statens aflöning uppginge Lill 22,73rj R:dr, men nuvarande anslag endast lemnade tillgång med 10,148 R:dr, nät" icke i beräkning tages det belopp 16 Sta IsUts kotte ts Utlåtande N:o 71. af 1,243 R:dr 50 Sce, hvilket vid 1850 och 1851 års Riksdag frän fångvårdsanslaget lill Kommendants-staten öfverflyttades och nu ansåges höra derifrån afskiljas, föreslagit, till fyllnad i Kommendants-statens behof, en tillökning af 12,590 R:dr; i sammanhang hvarmed Kongl. Maj:t, beträffande förenämnda belopp, 1,243 R:dr 50 öre, hvilka medel vore afsedde flir åtskilliga personers godlgörelse för mera tillfälliga tjenstehj träden vid fästningarne, gjort framställning derom, att beloppet mätte öfverforas lill anslaget för försvars-verket i allmänhet eller Krigs-kollegii Departemenler, för att tilläggas medlen för kommendantskapsutgiflerne, dit äfven , förberörde utgifter rätteligen kunde hänföras. Som emellertid under samma belopp jemväl inbegrepos, dels arfvode åt f. d.