Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt räkenskaperna hafva under år 1857 för berörda ändamål från allmänna indragnings-staten utgått 1,000 Riksdaler; men då Stockholms stad är att betrakta såsom ett särskildt län, samt Staten, hvilken för närvarande bekostar aflöningen för den hos dess Öfver-styrelse anställda personal, således ej lärer kunna undandraga sig att jemväl framgent bestrida de utgifter, som med anskaffning af lämplig embets-lokal åt denna Styrelse äro förenade, hemställa Revisorerne att, derest tjenlig lokal till embetsrum för oftanämnde Styrelse ej kan uti något Kronans hus upplåtas, derom förnyad framställning synes böra hos Kongl. Maj.t i underdånighet göras, eller hyresmedel på annat sätt, än hittills skett, beredas, Rikets Ständer mätte ä riks-staten låta uppföra ett särskildt anslag till det belopp, som för ändamålet må anses behöfligt. § 9- Under revisions-året hafva å liufvudtitlames besparingar följande belopp blifvit anordnade, nemligen ; å Usta hufvudtiteln ... 75: 47. 1. » 2:dra d:o 10,545: 16. _ 12 - § 10. Af 1857 års riks-hufvudbok hafva Revisorerne inhemtat, att ett belopp af 26,000 R:dr banko, blifvit å anslaget för restitutioner affördt såsom motsvarande värdet af 195 skeppund garkoppar, hvilka uti 1856 års riks-hufvudbok af misstag uppdebiterats 2:ne gånger, hvarigenom statsinkomsten af koppar-ränta sistberörda år synts större än i verkligheten, och Riksgälds-kontoret vid liqviden bekommit 26,000 R:dr mera än som vederbort. § 11. Genom nådigt bref af den 17 September 1851, blef Kongl. Stats-kontoret af Kongl. Majit anbefaldt, att, för verkställighet af Rikets Ständers beslut angående vissa till åtskilliga förvaltande verk och inrättningar anvisade inkomsters utbytande emot statsanslag, vidtaga erforderliga åtgärder.
Bevililningssamt Allm. Besv.- och Ekon.- Utskottens Utlåtande, N:o 5. li Irsta 2:dra 3;dje 4:de 5 För begagnande af ångapparater erfordras i hvarje af förestående classer, 5o procent högre taxeringsvärde; och iagttages härvid i öfrigt, att kokrummet ej ingur i pannerymdsberäkningen. §• 4- Mer än en bränvinspanna af 90 kannors rymd, eller flera pannor, hvilkas sammanslagna rymd öfverstiger 90 kannor, kokrummet oberaknadt, må icke uti ett verk eller å samma egendom eller hemmansdel nyttjas. Vid brännerier af annan än vanlig beskaffenhet, eller så kallade konstbrännerier, får sammanräknade kannetalet af alla dit hörande pannor, mäskvärmaren oberäknad, icke öfverstiga den högsta pannerymd, hvarmed bränvinsbränning med enkla pannor är tillåten. Såsom kokrum får beräknas två kannor för hvarje bränvinspanna om 4o kannors rymd och derunder, samt tre kannor, då pannerymden öfverstiger 4° kannor. Egare af Ätticks-fabriker må icke tillåtas att, oberoende afinnehafvande jord och utan afgift, begagna bränvinsbrännings-redskap till åstadkommande af så kallad förbränna. §. 5 Innehafvare eller brukare af tvänne eller flera hemman, hemmansdelar eller lägenheter, som till bränvinsbränning berättigade äro, och af innehafvarens folk och dragare skötas, vare öppet lemnadt att, så vida 12 Bevillningssamt Allm. Besa.- och Ehon.-Utslcottens Utlåtande, N'-o 5. hemmanet, hemmansdelen eller lagenheten är försedd med egen ladugård, der utfodring sker, på hvardera af dessa egendomar idka bränvinsbränning med så stor panna, som emot jord värdet svarar.
Mod och beslutsamhet målade sig i många anleten, men öfvergick äfven hos dem småningom till harm och missnöje. De klokare insågo att det fordrades att ordna den osammanhängande massan, åtminstone något, om den skulle kunna emotstå truppernas anfall; men deras hufvudmän visade icke den förmåga, man af dem hade väntat. Några falkonettskott lossade emot böndernes lägerplats, och hvaraf en kula gick in genom ena väggen och ut genom den andra, injagade förskräckelse hos de vid artilleri ovana bönderna. Illka, inseende sin oförmåga att leda ett försvar, förlorade alldeles fattningen, och innan kort var hela bondehären stadd på återtåg och, förföljd af Flemings ryttare, hastade hela folkmassan att fly, utan all ordning, och nedhöggs utan motstånd. Då några hundrade stupat och bondhären syntes ohjelpligen sprängd, upphördes med förföljandet, och de öfverlefvande skyndade att bege sig i tysthet hvar och en till sitt hem, för att om möjligt undgå räffst och straff. Allt det röfvade godset hade de under flykten och förföljelsen nödgats kasta ifrån sig, och tillochmed efterlemna hästar och slädor, emedan de ej kunde fortskaffas på de smala skogsvägarne. Kopparkäril, gångkläder, jernsaker, lågo om hvarandra på stigarne jemte matvaror och gods af alla slag, och mer än en gång trodde de förföljande knektarne sig på afstånd se ett börjande yrväder, då bönderne, ur stånd att medföra de röfvade sängkläderna, för att åtminstone kunna bärja öfvertåget, skuru hål derpå och skakade fjädrarna ut så att de flögo omkring i luften likt snö. Jemte herr Erik, syntes ståthållaren följande morgon rida omkring i nejden. "Detta var dock snart afgjordt", sade hän, "så godt hade kunnat vara att skrämma de bestarne förr, så hade de ej hunnit fara så illa fram. Nå, jag tänker de fått minnesbeta nu så den skall sitta i dem länge och väl. De sprungo omkring som kalfvar, när man tuttar af litet krut för näsan på dem."
Man har i alla andra afseenden lika litet sökt att inleda någon, eller brukat andra än offentliga medel. Det är i synnerhet ett misstag, hvilket jag bär fcirrnärkt, sorn jag anser mig böra rätta. Man har vant sig, att be handla Canalen såsom en enskildt tillhörighet, ej viljande inse, att den är ett Statens företag, hvil. ket ock Konungen och Ständerne i deras Skrifvelser förklarat den vara, och båda hafva yttrat sig önska att kunna utföra den med allmänna medel, och alt det blott varit brist på tillgångar, som bragt dem att söka ett Bolag, som genom egne medel skulle åstadkomma det, och tillika lemna den nogare uppsigt, som följer med enskildta företag framför allmänna, en sanning, sorn. i alla I,änder är erkänd. Om man utgår från denna punkt, så är det klart, att detta är ett allmänt företag, kostnaden må vara bestridd af hvil, ken som hälst, här till en del af enskildtes och till en annan del af Statens medel. Det är vanligt, då enskildtä lemtia bidrag till allmänna företag att de få uppbära ränta för sina capital. Detta är hvad Lagstiftningen äfvert bär afsatt» Dan 4o§ Den z5 Oeiober t. ml bestämdes till 5 procent, och på det att den ej skulle gravera Arbetscassan, skulle den utgå af discontvinsten. Den bestred också räntan rundeligen, och så hade det framgent fortgått, orri omständighelerne hade gjort, att Disconter.ie fått bestå, ©etta blef ändradt, men för det att Actieägarne förlorat Disconten och utsigten tili Ca* Dalens fullbordande, borde de väl ej förlora äfven de 5 procenten, hvilka äro en måttlig vinst i ett Band, der lagliga räntan är 6 procent, och der ännu i dag betalas 12 procent på penningar, utgifne för 8o år sedan till ett företag, som totalt misslyckades.
Ridderskapet och Adeln dessa motioner tillhöra Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets behandling. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: Herr Thams, Casper Wolrath, den 30 sistl. December f. m. på bordet lagda motion, att ett till nästa riksdag fortfarande årligt anslag af 2000 rdr Banko måtte beviljas för Akademi-Adjunkten Ramströms läroinrättning; Friherre Raabs, Adajn Christian, den 30 sistlidne December f. m. på bordet lagda motion, angående återupptagande af 1847 års kommitterades förslag till förenkling af skatteoch uppbörds-väsendet; Herr Akrells, Carl, den 30 sistlidne December f. m, på bordet lagda motion, angående skatteköp af den s. k. Adelsö Krono-park; Prot.-Utdrag dm 4 Januari i fjöl 9i Herr Königsfelts, Wilhelm, elen 30 sistlidne December f. m. på bordet lagda motion, oin inrättande i hvarje Ian af s. k. Räddningshus för vanvårdade barn: Herr Liljenstolpe», Axel Fredrik, den 30 sistlidne December e. m. på bordet lagda motion om förhöjda löner för vissa tjenstemän i Hof-rätterne samt förbättrade förmåner för extra ordinarie tjenstemän i allmänhet; tillika med de i fråga om denna motion nu afgifne yttranden; Densammes den 30 sistlidne December e. m. på bordet lagda motion om ett räntefritt län till uppbyggande af boningar för arbetsklassen; tillika med ett af motionären nu i ämnet afgifvet yttrande; Bevillning»-. Utskottet: Herr Rosenblads, Bernhard, den 30 sistlidne December f. m. påbordet lagda motion om befrielse från eller nedsättning i bevillningen för Götha kanal-bolags aktier:
Rätteg*,ngs-Balken ej skall innefatta lämpliga päföljcler för de förseelser, som, enligt tillägget, kunna blifva föremål för bestraffning; men Utskottet iår erinra, att de två första momenten af nyssnämnde Cap. oell §. i Rätlegångs-Balken, hvilka afses i det nya momentet i Ansvarighets-lagens 5. §., utsätta bestraffningar af dels penninge-böter efter omständigheterne, dels embetels förlust på viss tid eller alldeles, med förklarande, att, i sistnämnde fall, straffet kan erhålla den skärpning, att den dömde aldrig får embelet åter. En Stats-Råds-ledamot kan således,'; enligt detta lagrum, för embelsfel dömas att mista embetct utan att kunna åter deruti insättas, eller att utgifva penninge-böter, motsvarande en eller flere månaders lön, allt efter som förbrytelsen är till. Den förra påföljden är densamma, som annorstädes i Ansvarighels-lagen stadgas för svårare förseelser., och den senare bör, efter Utskottets tanka, jemväl finnas, enär det måste medgifvas, att embetsfel af Siats-Råds-ledamot kunna begås, som äro af den beskaffenhet, att de med ringare påföljd, än embetets förlust, må försonas. Dessutom bör man af domarens urskiljning vänta, alt de påföljder ådömas, sora finnas i hvarje fall lämplige; och deraf att den åberopade 12 §. i allmänna Lagen jemväl utsätter suspension följer ej alt en sådan påfiöjd skall tillämpas, om den finnes otjenlig. Utskottet vidblifver alltså till aila delar förslaget rörande detta moment; äfvensom Utskottet finner den i afseenda på 3 momentet framställda anmärkning ej påkalla annat svar, än att anmärkningen synes grunda sig på förutsättning af ett förhållande, som icke utgör föremål för de i samma moment befintlige stadganden.
Som jag tror vår afsigt lämpligen bör vara att erbjuda brödralandet alla i sig sjelfva goda utvägar till enighet, så förefaller det mig som om just detta stadgande skulle kunna utgöra ett medel till en närmare anslutning emellan de båda folken, och äfven ur denna synpunkt således desto mer antagligt. Frih. Sprengtporten har ytterligare invändt emot förslaget att derigenom skulle Konungen alltid nödgas höra samtliga StatsRåden vid ingående af förbund med främmande makter. Ja, visserligen, så vida ett sådant förbund afslutes i hufvudstaden. Men Frih. Sprengtporten trodde, att så äfven skulle ega rum, då Konungen gått i fält. Enligt 8:de §:n R. F., jemförd med 43:dje §:n, finner jag, att Konungen vid sådana tillfällen icke behöfver medtaga flera än 3, högst 4 Stats-Råder. Men hvad jag lägger vigt uppå, är att, derest ett enda Stats-Råd jemte föredraganden är tillstädes, så är K. M. enligt 8:de §:n, sammanställd med ll:te och 12:te §§:ne, nu verkligen berättigad, att, efter blott dessa tvännes hörande, ingå förbund med främmande makt. Konst.-Utsk:t, utan inskränkning i Konungens, 342 Den 6 December f. m. efter ett större antal Stats-Råders hörande, lagliga makt, att fatta och utföra det beslut, som han anser nyttigt vara, har ansett detta föreg:de hörande vara afvigt, ty, Mina Hrr! om det skulle hända, att Stats-Rådets flertal, eller det enl. Konst.-Utsk:ts förslag tillkallade antalet af dess ledamöter, hade så grundade anmärkningar att göra emot förbundets afslutande, att deras invändningar och varningar hos K. M. kunde grundlägga ett förändradt beslut, så att ett måhända vådligt förbund afböjdes, vore det icke då nyttigt, att sådana betänkligheters framställande inför K. M. vore tillåtet, innan förbundet afslutades? Slutligen har man talat om den förmenta otydligheten i ordet förbund. Så är förhållandet med alla ord. De kunna tydas på mångahanda sätt.
FANNY. SARA (bittert). 7 mig sanningen, Fanny; (med skärpa) sanningen, säger jag. Har han nånsin velat ställa sig in hos dig? Nej, mamma, han ser nog hur illa jag tycker om honom. Det är rätt, min flicka, du ska' tycka illa om honom, men du ska' vara mycket vänlig mot honom, vänlig mot alla kunderna. Du ska' småle, när man ropar dej, slå ner ögonen, när man klappar dej, och niga, som du lärt dig i pensionen. Ja, ja, jag ska' göra allt; men det är så svårt numera, se'n jag blifvit sjutton år, och se'n jag läste mig fram i fjol. Åh bevars, så skenhelig. Fick inte mamsell slippa stå vid skänken under hela lästiden? Hon tror kanske, hon, att man går och läser all sin tid? Hon vill kanske aldrig bli lik andra syndiga menniskor, hon? Hon vill bli ett helgon, och ritas af och sitta i glas och ram i boklådorna. Jag skulle kanske för intet ha vårdat henne, se'n hon låg i vaggan? Hvem är det som betalar mej för allt hvad jag gjort? Hon har väl sina pengar på sej? (Fattar en snodd, som Fanny bär kring halsen och vid hvilken hänger en liten enkel silfvermedaljong.) Se här ha vi väl börsen. (Fanny ser orolig ut.) Nå, låt mig se den (öppnar medaljongen). Kors, sådant vackert porträtt, ritadt i bly, SARA. FANNY. SARA. FANNY. 8 och hvad föreställer det? (Häftigare) Nå, mamsell, hvad föreställer det? Ett barnhusbarn. FANNY (darrande på rösten). SARA. Mycket riktigt ett barnhusbarn ... stoppa in märket. Hon understår sej inte att lägga bort den der prydnaden. Den är bra att ha ibland, som en liten väckareklocka, när mamsell somnar från sina pligter. Men den angår ingen annan, derför har jag kostat på den der silfvermedaljongen, och om någon nyfiken frågar, så svarar hon, att det ä'...? Ett hårsuvenir, som ingen får se. SARA. FANNY (som förut). Mycket riktigt, ja.
Just derigenom att de qwarblifwit i tjenst, mäste de se sig förlustige sina wid fLr Den 22 April. 29 för detta Finsta Armeen erlagde Accords-summor, emedan Statswerket ej äger, alt, utan med förenämnde willor af Inteckning i ett framdeles tillfallande accord, eller i annan händelse än wid afstedstagande och dödsfall, sädane Accordssummor ersätta. Kongl. Maj:t öswerlemnar detta ämne till Riksens StänderS Stats-Utstötts öfwerläggning, med den öfwcrtygelse att deruti widtages ett beslut, som jemnar defia olika stadganden till förmän för Personer af lika anspråk och hwilkas beställningar ofta utgöra deras enda egendom, ett besiut som betager den i tjenst fortfarande Officeraren af den bepröfwade Finsta Armeen all anledning att stattå sin lott sämre än den afstedstagandes, och uti hwklket Nationen hos sine Ombud igenkänner den rättwisa , som i alla delar utför hwad den samma tillförene erkänt sig wara skyldig defia Fäderneslandets ständagtiga förswarareKongl. Mast förblifwer Riksens Ständers Stats-Utstött med ali Kongl. Nåd och ynnest wälbewägen. votum m supm. Larp elun. Uppläst hos Ridd. och Adeln d. 2; April. Prcste-Ständet den 2; s Borgare-Ständet d. 25 Bonde-Ständet den 2; - « - Rong!. Majlis LTlädiga Proposition till Riksens Ständer angående Centonalen til! wadstena krigsmanshus-Lasta. Gifwen Orebro Slott den 22 April 1312. 3 anledning af hos Kongl.
Ständer, ”med bifallande af nu uppgifne vilkor för mö”jeligheten af utvidgade Ränebiträden, täcktes ”äska BankoUtskottets utförliga Project till Rå”nerörelsens reglerande, skall sådant skyndsamt ”verkställas; men att Utskottet dock utbeder sig ”härmed få dröja, intill dess Riksens Ständer ”afgjordt frågan om Götha Canals fullbordan, sorn. Den 2 Juli. ”sorn med detta ämne star i sa nära gemenskap. ’’8:o Att om emot all förmodan någon förändring af de föreskrifter om Riksgälds-S.edlarnes ”Realisation, som nu äro gällande, skulle finnas ”behöflig, anser Utskottet för sin del, minst ”lämpeligt, att utgifva nya Riksgälds-Sedlar i ”stället för dem , som realiseras eller i Uppbörden inflyta och dödas, utan skulle häldre föreslå, att örn emot all sannolikhet minskningen, ”till nästa Riksdag kunde medföra en vådelig ”indragning af Penninge-Stocken och utgöra ett ”belopp' öfverstigaride de tillgångar sorn Riks’, gälds-Cantoiret dertill kan disponera , det må ”öfverlemnas till BankoFuIlinägtige, att efter ”anmälan af, och sammanträde med Riksgälds”Contoirets Fullrnägtige, till behöflig summa ”öka Riksgälds-Contoirets Discont-rätt. ”9:0 Att de af Höglofl. StatsUtskottet yf*’kade förhöjde Discont-biträden för Allmänna ”MagasinsDirecUon, icke allena kunna påräknas, ”så vida Riksens Höglofl. Ständer täckas bevil”ja RankoUtskottets här frammanföre i 5 Punkten gjorde förslag, utan ock, att EankoUtskotvtet är beredvilligt, när Riksens Höglofl. Stän”der täckas derom förordna, att låta den till ”en million förhöjda Discont-rätten för Allmänna Magasins-Inrättningen taga sin början. ”10:0
På Väiloll, BorgarePå Hedervärda Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets I.edam6ters vägnar vägnar. Carl Fr. Landberg. Jon Jonsson. C. Tunelius. Utdrag äf Protocollet, hållet hos Högloft. Ridderskapet och Adeln den z Augusti 181S. S. D, Bifallo, följande förlidne gårdag på bordet - X)en a Åugust^ 27 Set lagda Handlingar .från Stats-Utskottet af samma dag: 1:0 Om uppdrag åt Srats-Utskottet att föreslå och till Riksens Ständers granskning insända Reglemente eller Instruction för Deputerade af RiksStånden , att i likhet med hvad som skett med 1809 och 1810 årens Krigs-Räkeitskaper, äfven taga del i Revisionen inom Kongl. KammarRätten af påföljde krigsårens Räkenskaper. 2:0 Utlåtande i anledning af anmärkningar vid Utskottets .Betänkande om Renekrifnings-medel åt Expeditions-Utskottets Cantzlister, samt kostnaden till Registers upprättande öfver RiksStdndens Protocolh Ut Supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. Utdrag af Protocollct, hållet hos Hög* värdiga Prest - Ståndet, den 2 Augusti 1815• S. D. F öredrogos å nyo och bifö llos Stats.Utskottets Utlåtande: 1:0 l anledning af gjorda anmärkningar 'vid dess utlåtande om 180S och 1809 arens Krigs-Revisions-arbete, samt gratification åt Assessor Grundén. 2:0 Angående upprättande af Reglemente eiler Instruction för Riksens Stan - Den S Augusti iders till deltagande I ÖfverRevisionen af KrigsRäkenskaperna valda Deputerade. 3:0
Contoiret ödmjukast att samma bokföringssätt måtte användas för samtlige ofvanstående dispositioner utom Rudbeckska; hemställande derjemte att, enär alla de öfriga här ofvan omnämnda till Jungfru-stifts-kassan. förärade kapital blifvit gifna utan andra vilkor än att vissa pensioner skola deraf utbetalas men ingalunda i syftning att bilda särskilda fonder som genom inträffande pensions-besparingar möjligen kunna förökas, den nu för Ahlströmerska testamentet begagnade method måtte varda iakttagen vid von Knorringska, Lewenhauptska, Ahlströmerska, von Stenhagenska och Hildebrandska Dispositionernas bokföring i Wadstena Adliga Jungfru-stifts hufvudbok. Beträffande Rudbeckska Gåfvofonden, vore det visserligen önskvärdt att, för att vinna enhet och reda i Jungfru-stiftets räkenskap, det nyss föreslagna bokföringssätt äfven finge användas på berörde fond, men Contoiret har ej kunnat med stillatigande förbigå de föreskrifter i Gåfvobrefvet som kunna inverka på beslutet härom. 3:dje punkten af Gåfvobrefvet uttrycker den anhållan att Stifts-direktionen måtte, så snart de af gifvaren utnämnde pensionärer afgått, förränta de ledige pensionerne och med hufvudkapitalet dem sammanslå intill dess alla afgått, hvarefter räntan bör fördelas i pensioner af 33 R-.dr 10 sk. till Stifts-fröknar som äro döttrar af Militairer. Nu har likväl det förhållande inträffat att, i stället för de af Öfver-jägmästaren Rudbeck anslagna 5,777 R:dr 37 sk. 4 rst. icke mer än 1333: 16, någonsin kommit Riddarhuset tillhanda, hvarigenom Gåfvobrefvets föreskrifter aldrig hittills kunnat efterlefvas. Då dessutom Stits-kassan svårligen, utan allt för kännbar förlust, lärer kunna åläggas att, så snart någon pension å 22 R:dr 10 sk. 8 rst., hvarmed Rudbeckska pensionerna för närvarande utgå, blifver ledig, Riddarhus-Ut sk ottets Utlåtande N:o 14.
Nyssnämnda summa, som således antages utgöra den verkliga kostnaden för ifrågavarande manskaps vapenöfning under innevarande år, ehuru riksstaten förslagsvis upptager blott 80,000 R:dr, närmar sig redan den nya här ofvan upptagna kostnaden; och om derjemte i betraktande tages, att utgiften för bevärings-manskapets vapenöfning, i dess nuvarande skick, skulle hädanefter, såsom hittills, blifva större, i den mån folkmängden tilltager, så befinnes här ofvan omförmälda, för ändamålet beräknade, bestämda anslag af tillhopa 176,000 R:dr årligen, som antagits att för en längre tid blifva gällande, innan kort leda till besparing för statsverket, i stället för dess betungande, samt tillika förekomma dess belastande i en framlid med obegränsade utgifter. Med anledning häraf föreslås i underdånighet, att det å 4:de hufvudtiteln nu varande förslagsanslag af 80,000 R:dr till bevärings-manskapets vapenöfning matte förändras till bestämda anslag samt i riksstaten uppföras i stället, å 5:te Hufvudtitcln det för vapenöfningen med flottans beväringsmanskap erforderliga belopp, och å fule Hufvudtiteln: för vapenöfning af armeens bevärings-manskap R:dr 138,000: — Bevärings-manskapets beklädnad. 1 sammanhang med en förlängd vapenöfningstid för bevärings-maskapet och de ökade anspråken på detsammmas tjenstbarhet, måste ett förändradt sätt för dess beklädande och ulredaude beredas. Detta manskap är nu i sådant afseende serdeles vanlottadt. Det ulredes med kappotter, rem tygs-persedlar och ränslar, som till krigsbruk äro alldeles oanvändbara, samt saknar dessutom klädesbyxor ochordentlig hufvudbonad. Förändring häruti påkallas af både pligt och nödvändighet.
Enär denna omröstning utfallit med 87 ja och 29 nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med ^a-propositionen. 13:de Voteringen : Den, som vill att, på sätt Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet be~ slutat, med bortfallande af förut framställda vilkor, ett reservations-anslag, 70,000 R:dr R:mt årligen, må å Sjunde Hufvudtileln anvisas till Post-styrelsen, för att användas till postdiligensernas förskaffande på sådant sätt, att de skjutsskyldige ej dermed betungas, röstar Jä) Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat att, i enlighet med Preste-Ståndets och Bonde-Ståndets åsigt, ett reservations-anslag af 70,000 R:dr R:mt må ställas till Kongl. Maj:ts disposition, för att genom Post-styrelsen användas dels till postdiligens-inrättningens underhållande och utvidgande, der så lämpligen ske kan, dels till legans höjande för de postsk jul ssky Idige, hvilka icke genom sådan diligens-inrättning kunna från si t tryckande onus befrias. Omröstningen har utfallit med 71 ja och 46 nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med ^a-propositionen. Stockholm den 30 Oktober 1863. stockholm, tryckt hos jon. beckman, 1863. Stats-Vtskottets Memorial N:o 2ti, \ Ant, tili Exp.-Utsk. den 4 Nov. 1863, kl. 10 f. ra.
Bytesbref, som med Kongl. Maj:ts Nådiga underskrift utfärdas från Kongl. Maj:ts och Rikets KauiroarCollegium öfver Ridder skapet och Adelns eller andra Personers underdåniga Ansökningar, att mot vederlag få tillbyta sig någon Kongl. Maj:ts och Kronans Egendom, skrifvas på stämpladt papper till lika belopp, sorn för andre Köpeoch Bytesbref stadgadt är: DepositionsBevis öfver nedsatte Skatte-, K(?psoch Städje-skillingar «... 6 sk. DiariiBevis, eller Utdrag derutur 5 sk. Fribref, se Autorisationer. Fullmagler att utföra andras talan 9 sk. Förklaringar, som ej angå Rättegångsmål, hvarom se Ansökningar , . 6 sk. BevillningsUtskottels Betänkande»« 5it , Pö‘rjfted!ingsBref, Som i KammarColIegium be* viljas, antingen de utfärdas genom Bref eller Bftslag, för hvart helt Hemman 24 sk. och så i proportion för de mindre, dock för Hemmansdelen ej under 6 sk. Handlingar eller Utdrag derur , * 5 sk. JordeboksBevis eller Utdrag derur . 5 sk. Uiqvidationer öfver Kronofordringar 2 2 sk. Mandatorialer 9 sk. Privilegier eller TIllståndsBref med rättighet till Bergverks, Manufactuters, Finbladige Sågars, Pappersoch andre Bruks anläggande, Handelsoch Handaslöjders idkande m. m., hvilka kunna komma under namn af Privilegierade Inrättningar till effecters och varors förfärdigande och förädling, Charteras efter följande Classer: Första Classen Andra dito Tredje dito Fjerde dito Femte dito Sjette dito B: dr 5. 10. 15* — —• 20. • • ® 5* 30. Sjund.e dito 4°- Åttonde dito 50.