Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
» Stud / osa. » i D U N slag pä min kropp. » Ja, om samma patient fått tarmvred, så skulle det troligen väckt mindre förvåning, och man hade då helt säkert icke kommit med denna djupsinniga reflexion, att » man aldrig haft det förr », som man nu är färdig med, då man får den » obehagliga » hudsjukdomen. Och dock borde det väl icke ligga något så särskildt förvånande i att få en hudåkomma, då ju huden af alla kroppens organ är mest utsatt för yttre inflytelser, och då detta organ just icke alltid vårdas och skö- tes på allra bästa sätt, och då därjämte, som vi skola se, huden mycket ofta lider med vid rubbningar i andra kroppens organ och vid sjukdomar i nervsystemet och blodet. Innan jag går närmare in på dessa förhållanden, hvarigenom de ärade läsarinnorna måhända skola i någon mån rubbas i sina åsikter om hudsjukdomarnas säregna natur och inse, att det egentligen icke är besynnerligare att få en hudsjukdom än en sjukdom i hvilket annat kroppens organ som helst, måste jag dock, om också ofullständigt och i allra största korthet, säga några ord om hudens byggnad och förrättningar, emedan kunskapen därom är nödvändig för att förstå åtskilligt af hvad jag har att säga om hudens vård i friskt och sjukt tillstånd. Huden består af tre olika lager, öfverlmden, läderhuden och underhuden. Hudens yttersta lager, öfverhuden eller ytterhuden, saknar blodkärl och nerver, och dess öfversta torra lager afstötes och förnyas oupphörligt och omärkligt; öfverhuden tjänar den under densamma liggande blodoch nervrika läderhuden till skydd. Huru viktigt detta skydd är särskildt för att bevara oss för smärtor, märka vi bäst, om det går hål på en brännblåsa (hvilkcn bildas af den bläsformigt från läderhuden upplyfta öfverhuden) eller eljes vid på annat sätt uppkommen s. k. hudlöshet. Den serie populära artiklar af framLäderhuden ligger då bar med sina fina nervstående hnfvudstadsläkare, som Idun under ändar, hvarigenom den minsta beröring framårets lopp är i det angenäma tillfället att kallar smärta.
R.dr, samt alt ulrednings-förråds-personalen uppbär äfven af särskilde medel 2,366 R:dr 32 sk., hvarigenom dess nuvarande aflönings-belopp utgör 5,266 R:dr 32 sk., allt Banko: bestigande sig alltså för närvarande sammanlagda allöningen för Krigs-kollegium och utrednings-förråden till 57,766 R:dr 32 sk. samma mynt, motsvarande 85,600 R:dr Riksmynt. Enligt uppgjordt förslag till löne-reglering för Krigs-kollegium och utredningsförrådcn, skulle den nya allöningen sammanlagd! utgöra 126,'»75 R:dr Riksmynt, deraf för Krigs-kollegium 117,250 R.dr och för ulrednings-förråden 9,225 R dr. Eders Kongl. Maj:t har nu föreslagit öfverflyttniog pä Riks-slalen af hela denna aflöning och således äfven den del deraf, som utgår af kassor och särskilda medel, samt äskat den för verkställigheten deraf erforderliga tillökning uti ifrågavarande stats-anslag med 84,361 R:dr, under förutsättning tillika alt såväl f. d. Kamereraren i Krigs-kollegium, Krigs-kommissarien A. Obitz, som I. d. Förvaltaren P. W. Francke och Vaktmästaren J. Nilsson vid Christianstads numera upplösta ulrerinings-förråd varda med innehafvande lön eller arfvoden förflyttade på allmänna indragnings-slaten, hvarförutan den nya aflönings-staten icke skulle kunna fullt tillämpas; Och är i sammanhang dermed af Eders Kongl. Maj:t föreslaget, att nuvarande Revisorn i Krigs-kollegium D. E. Pettersson och Intendenten vid Götheborgs utrednings-förråd Majoren Barck, vid skeende afgång ur tjernsten linge likaledes å allmänna indragnings-stalen med nu egande lön eller arfvode uppföras.
Denna afgift utgår årligen från och med fyllda i7 år till och med fyllda 60 år, då densamma upphör för alla dem, som icke af Egendom, Tjenst eller Rörelse, eg a en inkomst af 100 R:dr, eller som icke ut - Bih till R. St. Fröt. Bevillning utgöres af all fastighet efter värdet, utan afseende på dess natur, med fortfarande likväl af Bevillning å rust-tjenst-marker samt rotefrihets-afgiften. Fastighet indelas i fyra classer, nemligen: a) Jordbruket å Landet, med allt hvad dit, enligt 1, 2, 3, 4» 5 och 6 Mom. i 3 §. 2 Art. af nu gällande Bevillnings-Förordning, kan hänföras och med derstädes utmärkte undantag; Hus och Jord i Städerna; c) Bergverken, jemte derunder begripna Grufvor, Masugnar, Bruk och Manufacturier och allehanda andra dylika Verk och Inrättningar; d) Mjöloch Såg-q varnar, Valkoch Stamp-verk, så väl som skattlagde Fiskerier, hvilka icke innefattas under Hemmanens skattläggningar el - BevUlnittgs* Utskottets Utlåtande N.o 18. 67 ler såsom husbehofs-inrältningar i senare tider tillkommit. En så kallad Minimi-Tariff upprättas» hvilken upptager värdet inom hvarje Län å de Hemman, som innehafvas under egande-rätt, äfvensom å alla Krono-, Annexoch Stom-hemman, samt sådana Hemman och Lägenheter, hvilka äro anslagne till Hospitalen, jemte Ecclesiastik-, Civiloch Militaire-boställen; och må, vid uppskattning, samtlige Hemmanen inom hvarje
BondeN:o N:o Sid. Adeln. Ståndet. ståndet. N:o § Ifö sjö, aftappning af 4 1 465 20 b. 26 Juni b. 26 Juni b. 28 Juni b. 28 Juni Indella arméen, anslag för, se Stats-reglering, fjerde Hulvudliteln. Indella räntors och Kronotiondes utgörande, se Skatte-förenkling. lndelningsbrist i Jemtland, anslag 1 b. 26 April till och reservation å 1 4 1 90 34 b. 30 April b. 3 Maj b. 5 Industri-Expositionen i London, b. 40 Maj anslag för besökande deral — 4 1 426 — b. 7 Maj b. 7 Maj å. 7 Ma j 72 Svar på återremiss — 4 4 444 — a. a. 26 Maj a. a. 24 Maj a. a. 24 Maj a. a. 24 Maj Infanteri-gevärs anskaffande, se Gevär. Ingeniör-korpsen, anslag till 1 4 1 as 5 b. 23 April b. 25 April b. 26 April b. 28 April 469 Ingeniör-trupp, dito 1 4 1 83 S §. 25 April å. 25 April b. 26 April b. 28 April Svar på återremisser — 4 1 450 6 a. 44 Juni a. 44 Juni a. a. 44 Juni a. a. 44 Juni Voterings-proposition . — 4 1 247 4 9 Juli 42 Juli 42 Juli 42 Juli Voterings-resultat — 4 1 2S7 3 a. a. 26 Juli ia. a. 26 Juli a. a. 30 Juli a. a. 30 Juli 469 Inhyseshjon och Husmän, om föreskrifter emot deras utvandringar från Skåne lill Danmark — » a — b. 29 Jan. b. 29 Jan. b. 29 Jan. b. 23 Jan. Institutet för blinda och döfstumma, anslag till Kongl. Proposit. eller Skrifvelse. Samling. Afdelning. ener Memorial. Utlåtande, Betänkande Ridd. o. Adeln. Riks-Stånd PresteStåndet. ens Beslut.
För att likväl kunna ungefärligen beräkna beloppet af den tillökte utgift å Rikets Indragnings Stat, gom härigenom kan uppkomma, har Siats-Utskottet, så vidt möjligt varit, inhämtat hvilke personer af de nu uppgifne som förut hafva Kön eller Pension på Rikets Stat, äfvensom upplysning blifvit infordrad om HofBetjeningens ålder och tjenstetid; Och vid en härefter gjord beräkning har befunnits, att för dem sorn innehafva Embeten eller Tjenster med Eoner på Ordinarie Stat eller Pensioner på Indragnings - Stat, bör en minskning i den föreslagne Pensions - summan 49,022 R:dr 6 sk. 30 r:st. uppkomma af omkring 13,066 R:dr, så att den föne nedsättes till 37,956 R:dr 6 sk. 10 r:st.; Men vid tillämpningen för öfrigt af ofvanstående nu projecterade grunder, med nästa års början då någre Eoner till hälften och andre alldeles försvinna, komma beloppet att vidare förminskning undergå. De på Indragnings - Staten till det senast förflutne året eller 1817 skedde besparingar som för detta ändamål är o att disponera utgöra en summa af omkring xo,ooo R:dr, inberäknade hvad genom sedermera timad afgång blifvit indragit; och härförutan har Stats - Utskottet vid den nu verkställde Stats - Regleringen afsatt ett belopp af 20,000 Ridr till fyllnad i behofvet för öfvertagandet af ifrågavarande Pensioner, så att tillgångar å nämnde Stat som härtill af Kongl. Majit i Nåder kan disponeras utgör ett sanimanräknadt belopp af 30,000
Dyl ika familier hafva derföre ingen annan utväg ån att antingen genast blifva den församling, hvarest de åro skattskrifne, till tunga, eller ock landstrykare, för att söka sig om efter arbets-förljenst samt sluta med att befolka fångelserne. En egen dass medborgare skall snart (når verkningarne af dessa principer hunnit utveckla sig) uppkomma, hvilken, likasom förhållandet i England före i854 var, kommer att utgöras af allmose-tagare. Den fattige arbetaren skall snart under tyngden af de svårigheter, sorn för honom visa sig å alla sidor att på årligt vis vinna sin och de siras bergning, under förakt för de lagar och det samhälle, hvilket endast öppnar sina armar samt bereder frihet åt den rike oell ej behöfvande, öfverlemna sig åt den slöhet och liknöjdhet, hvilken alltid alstras af förtrycket, och sluta med att anse för en rättighet och fordra som en skyldighet af samhället det underhåll, hvilket endast bör anses som en allmosa, motbjudande att emottaga, så långe annan utväg till bergning ännu gifves. Hafva vål de fattigare och arbetande folkklasserne kommit på denna punkt, att det i allmänhet ej mera anses skamligt och motbjudande att vara fattighjon, då år grundvalen för sann frihet, upplysning och nationell välstånd skakad, måhända tillintetgjord och borgerlig upplösning ej mera aflägsen; den Franska Revolutionens ohyggligheter kunna i detta fall äfven hos oss i en måhända ej allågsen framtid blifva på modet. Man har trott sig, genom inrättandet af arbetshus eller andra dylika inrättningar inom församlingarne, kunna afvärja eller motarbeta detta förhållande, men man har ej velat inse omöjligheten att bestämma arbetsförmågan oell i enlighet dermed råttvist fördela arbetet emellan de behöfvande, svårigheten att försörja alla de barn, hvilka ovillkorligen komma att ligga församlingarne till last, sedan föråldrarne anse för en vinning att sjelfva slippa bekosta och arbeta för deras underhåll, samt till följd deraf blifva liknöjda att förtjena mer ån just hvad, som tarfvas till deras egel uppehälle.
Vid många av de namn, som nämndes, hade Atanasios visat, att han kände deras ägare; han måste således hava ett minne, som omfattade hundratusentals vänner, spridda i alla städer över jorden. Därefter hade Atanasios förtalt, vad han själv upplevat under de två dagar, han vistats i det frejdade Aten. Han hade vid sin ankomst till staden icke vilat, förrän han hunnit upp på Pnyx' kulle och just till den plats, där aposteln Paulus måste hava stått, när han talade till Perikles' folk om den okände guden; han hade genom strövat alla gator och gränder, besökt både hedningar och kristianer i deras hus. Han hade bland målningar, blommor och vaser funnit en skön filosofinna och givit henne en vink om nasarensk filosofi. Och oaktat allt var han likväl icke trött. Han visste, att hans bröder skulle samlas i kalkstensbrottet, och han ville överraska dem med sin närvaro, tala till dem och mana dem till ståndaktighet. När tiden var inne, hade han med Batyllos och Tabita gått till de i grannskapet samlade bröderna och systrarna. Kalkstensbrottet låg, som vi veta, nära Batyllos' boning. Vad sedan hänt förekom Batyllos nästan som en dröm. Han hade alltid känt sig underbart fattad av dessa möten, dessa förbjudna, livsfarliga, lönliga, nattliga, men aldrig så djupt som den gången. Han påminde sig det svagt upplysta valvet, de i dess halvmörker som skuggor skymtande människorna, de med dämpade röster uppstämda psalmerna, det sorl av förvåning, som ledsagade främlingen, när han visade sig på talarens rum, den himmelska vältalighet, som strömmade från hans läppar och kom sorlet att förstummas, tills häpnaden och aningen gåvo sig luft i den från mun till mun flygande viskningen: Atanasios! Han påminde sig, huru denna tavla hastigt skiftade, huru män med svärd och hjälmar inträngde i församlingen, huru lamporna släcktes och ökade förvirringen med ogenomträngligt mörker, huru i trängseln en hand fattade hans arm och förde honom ut ur valvet, tills han stod bland sina egna olivträd under den öppna, stjärnströdda himmelen, upptäckande i den man, som så underbart räddat honom och sig själv, Atanasios. Det förekom
St:r, som liro garanter för Bankcus och myntvärdets uprätthållande, lemnäs densamma, icke som en present, utan som en skyldighet — så kunde, under förutsättning af fortfarande vexeltillgång, denna reservfond komma att upgå till 30 mill., och derigenom Bankens säkerhet vara betryggad. Glömskan af denna pligt har kostat Svenska folket många lidanden och olyckor. Det har förlorat hälften af sin penningeförmögenhet vid 1766 års realisation, och 5/8 af denna hälft vid 1830 års. Detta gör tillsammans en förlust af 81 proo., och 19 proc. i behåll. Det är i sanning ett starkt land, detta vårt kära fosterland, som kan tåla vid sådana, våldsamma ingrepp i eganderätten; men skall man kunna hoppas något för framtiden? Det ser sannerligen mörkt ut. J tycken kanske. M. H.. att det icke anstår en gammal man att komma niet! hantydningar på riva tiders skick . och att mana till försigtighet och varsamhet. Nog hinner jag för min enskilda person bli jordad, innan R Stms Bank blir försatt i den stallning att nödgas ånyo göra en realisation, men denna nödvändighet skall lörr..elter sednare omutligen inträffa, om man icke har nog kraft och nog hjerta att i tid vidtaga sådana åtgärder, som kunna förebygga en dylik katastrof. Jag ber R. o. Ad. om ursäkt tor detta tal, som kanske blifvit längre än det borde, och anhållsr om propos. derpå, att de 6 millioner bankovinst, som R. Stms Bank kommer att lemna till jernvägarne, må till Banken ersättas i lorm at vexiar och icke i Svenska Statsobligationer. Några ledamöter yttrade härtill bifall. Hr v. Koch, Nils Samuel: Till en början måste jag beklaga, att med denna frågas afgörande dragit så långt ut pa tiden, att man icke kunnat begagna sig af de fördelaktiga konjunkturer för lien 1 ä F e b r a a r i f. m iåns uptagande utrikes, som vid början af Riksdagen förefunnos.
populärt framstäld af Doktor Karolina Widerström. Med illustrationer. Pris: I kr. F. U h n é r » akteriedödande förmåga an alla andra i handeln förekommande dylika preparat. STRÖMSTADS HAFSKURANSTALT (Säsong 1 jnni — 15 september.) blodbrist och svaghet botas Prospekt m. m. sändas kostnadsfritt säkert med Pinus Piller. på begäran. (S. T. A. 58622), Många intyg från botade finSLUTFÖRSÄLJNINGEN ' nas. En sats kostar: mot insänd likvid 2: 70, som postförskott 2: 85. i modehandeln 54 Vesterlänggatan fortgår till den 30 juni. Högaktningsfullt Återförsäljare erhålla rabatt. Skrif till (S. T. A. J. Lindahl, Säfsjö. Anna Högman. Klädeshandlare, Norrbro. ERNST H E U R L I N, FÖRSÄKRINGS AKTIEBOLAGET FEN &amp; C:o, Fredsgatan 22, sälja alla sorters Mattor, Möbel&amp; Gardintyger, Portierer, Borddukar. Filtar, Orientaliska väfnader m. m. Obs. Reelt och billigt. Profver till landsorten. Tabellen är stödd på 1 Stockholm anstäida bakteriologiska undersökningar. G. G:son Hård af Segerstad, TANDLÄKARE. % % % % % V2 2 1 1 1 1 minut minuter minut minut minut minut Pauli§ 1 &gt;VU JLX - alt i » Gnldkrohen » invid Vettern. 1 juni — 1 sept. Naturskönt läge. Alla brukliga badformer; gyttjemassagebad, tallbarrsbad, nauhelmerbad. Dietkurer. Villabostäder. Billiga lefnadskostnader. Musik 20 juni — 20 augusti. Intendent och badläkare: D:r Arvid Afzelius, Stockholm. För sjukgymnastik och massage: D:r Nils Wennström, Stockholm. Rumbeställningar, prospekt och upplysningar genom Kamrer Erik Gallander, Hjo. (S. T. A.
Gyldenstolpes framställning ämnat och nu finge hemställa om R. o. Ad. jemte afslag a de föreslagna 37 och 38 §§ behagade besluta att någon bevillning å karakters-fullmakter ej bör ega runi. Ropades ja. §§ 42 och 137. R. o. Ad. beslöt att med vidblifvande af sitt förut fattade beslut lägga Utsk:s förslag till handlingarne. §§ 50 och 112. Hr Printzensköld: Jag tillstyrker vördsamt, att R. o. Ad. måtte bibehålla det nu gällande stadgandet i Bivillms-förordn. Denna är, såsom vi alla känner, knappast 3 år gammal, och de ständiga förändringarne kunna icke medföra något godt. Att nu uti förordn. införa eli ord, som innebär ett begrepp, hvilket strider emot nuvar. förordn. anser jag således orätt och endast leda till lagstiftningens sönderryckande och till osäkerhet för dem, som skola stadgandet tillämpa. Må man ännu en riksdag låta redaktionen vara oförändrad, må man derigenom vinna erfarenhet, huruvida denna redaktion varit olämplig i fråga om fastighets-egarnes beskattning, och må Uen 19 Juli f. m. 485 man sedermera med ledning af denna erfarenhet vidtaga de förändringar, som kunna af beliofvet vara påkallade. Då man lagstiftar, inträffar mången gång, att, om jag så må uttrycka mig, man endast rider på ord, öfverväger hvad de kunna eller icke kunna innebära, och derefter upgör man förslag lill förändrade ordalag, utan att veta, om de i tillämpningen verka till det resultat, man sig föréspeglat. Detta kan icke vara ett lämpligt sätt att lagstifta. Jag ariser bättre att bibehålla lagen oförändrad, om än de begagnade ordalagen kunna förbättras, än att ändra honom innan man vet, om de ordalag, hvilka man ogillar, i verkligheten medfört någon skada. Jag anhåller derföre vördsamt, alt R. o. Ad. ville bibehålla förordn. i denna del oförändrad. Gr Lagerbjelke, Guslaf:
Ex. Hr Frih. o. Landtm, lät härefter upläsa en till honom ankommen skrifvelse från Hederv. BondeSt-.s Talman, af följande innehåll: 168 Den 25 Januari f. nr. Till Hans Ex. Hr Baronen och Landtmarskalken! Jemte det jag härmed liar Stan tillkännagifva att Hr Baronens och Landtm;* skrifvelse med inbjudning lill BondeSt. att besöka R. o. Ad:s klubb, är BondeSt. behörigen ddgifven, har jag alt för den synnerliga uproärksamhet, som genom berörde inbjudning visats BondeSt., betyga dess oeh dermed äfven min ege» vördsamma tacksägelse. Del skall vara BondeSt., hvilket så väl vid denna, som föreg:de riksdagar, hållit dess klubb öppen för tillträde af en hvar olaf MedStåndens ledamöter, som velat hedra den med besök, serdeles kärt ali, uti den värderade inbjudningen, se eli stöd för den förhoppning, alt sådane besök bos BondeSt. hädanefter ske oftare oeh »f ett talrikare antal, hvarom Hr Baronen och Landt nr. torde hafva godheten till R. o. Ad. framföra BondeSt :s vördsamma försäkran. Stockholm d. 25 Januari 1851. Nils Pehrsson. Vid sedermera fortsatt pröfning af de uti Coust.Utskrs mera. N:o 4 anmäldte förslag, förekom: 4:de punkten: Forslag till ändring i 53, (19, 70, 71 §§ RF. och 31 § Rihsd.Ordn., angille åtskilliga Bevilln.Utsk:» åligganden. Hr von Hartmansdorff; Jag åberopar hvad jag vid sistf. riksdag yttrat emot delta förslag, nemi. att roan icke vill tillåta det Bevilln.Utsk., såsom andra Utsk., förstärkes, utan öfverlemna!' åt StalsUlsk., alt med förstärkning afgöra hvad Bevilln.Utsk. föreslagit.
Voteringspropositionen, 3:o, gillades. §. 10. Utskottets hemställan godkändes. §. 11. De under 4:o och 5:o uppgifna voterings-propositionerna gillades. §. 14. Hvad Utskottet hemställt, gillades. §. 15. Voterings-propositionen, 6:0 godkändes. De vid samma §, i anledning af Presteoch Borgare-Ståndens beslut om serskilda afgifter för arbetsfolk och deras vederlikar, under 7:o och 8:0 uppgifna voterings-propositioner gillades. Beträffande dernäst Preste-Ståndets beslut, i afseende på afgifter af Arrendatorer, Landtbonde!’ m. fl., fann Ståndet nu för godt desamma frånträda; ofch kommer, till följd deraf, den under 9:o uppgifna voterings-propositionen alt förfalla. Voterings-propositionen 10:o gillades. Utskottets hemställan vid början af pag. Den under ll:o föreslagna voterings-propositionen godkändes. Likaledes gillades de under 12:o och 13:o framställda voterings-propositioner. Utskottets hemställan om uppskof med bestämmandet af Hampvräkares bevillning godkändes, äfvensom för Linvräkare, Understyrmän och Constaplar, samt Matroser och Timmermän och Tjäruvräkare. Hvad Utskottet deri hemställt, godkändes. Voterings-propositionerna 20:o och 21 :o godkändes. §. 33. Utskottets åtgörande gillades. §. 34. Preste-Ståndet förenade sig uti Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, hvarigenom de under 22:o och 23:o uppgifna voterings-propositioner förfalla. §. 35. Voterings-propositionen 24:o godkändes. §. 36. Preste-Ståndet, som icke antog inbjudningen, godkände de för sådant fall under 25:o och 26:o framställda voterings-propositioner.
Majit i underdånighet anhålla om utarbetande och framställande af förslag till den särskilda stadga, i fråga om behandlingen af en del Regerings-ärenden, som komme att erfordras i händelse af bifall till det under innevarande Riksmöte, såsom Ut - Konstilutions-Ulskollets Memorial, M 56. 3 skottets Memorialer N:ris 11, 31, 41 och 54 utvisa, väckta och, till följd af omröstning i Förstärkta Konstitutions-Utskottet, till grundlagsenlig behandling å nästkommande Riksdag hvilande förslag till åtskilliga ändringar och tillägg i Grundiagarne, enligt hvilket, bland annat, skulle göras tillägg af ett så lydande moment JV2 2 i 17 Regerings-Formen: »Konungens rätt att pröfva och afgöra de mål, som, jemlikt Författningarne, »fu hos Konungen fullföljas genom besvär öfver Embetsmyndigheters meddelade benslut, men icke tillkomma Högste Domstolens upptagande och ej eller angå tillnsättande af tjenster, skall på det sätt och med de undantag, som bestämmas i »särskild stadga, stiftad af Konungen och Riksens Ständer gemensamt, i den ordnning, som i 87 § föreskrifves, uppdragas sju af Konungen utnämnde kunnige, ner färne, redlige och allmänt aktade män. Desse är o Regerings-Råd och utgöra »Konungens Regerings-Rätt. Bland dem böra minst fem hafva förut förvaltat civil ■»beställning och minst två beklädt Domare-embete». Med åberopande af' hvad Utskottet i sitt Memorial JVi 55 i en likartad fråga anfört så väl derom, huruledes tillförene betänklighet inom Riks-stånd sig yppat mot bifall till grundlagsändrings-förslag, innan tillfälle varit för erforderlig åtgärd till stiftande af den särskilda civil-lag, hvarförutan det ifrågasatta grundlags-stadgandet komme att sakna all tillämplighet, som ock rörande antagligheten deraf, att, i dylika fall, granskning af ett utarbetadt och lill Rikets Ständer framlagdt förslag till den
1 Bcvillnings-Utskotlcts Bet. N.o 5"]. söner af Allmogen öfver 60 ur från personel afgift befrias, änskönt de njuta barns eller anförvandters försörjning på förut innehafd egendom; samt af /Inder s Danielsson, inom samma Riks-Slånd; alt det syntes vara destomer otjenligt ålägga arbetsfolk, undantags-innebafvare af hemman, som de försålt till sina barn, eller andra, hvilka ej förtjena 200 R:dr om året, eller derutöfver, någon bevillning för deras ringa näringsförljenst eller inkomst af det lilla undantaget, hvilket vanligen endast föder en ko och några får, som löntagare, med inkomst under nämnde belopp, vid sista Riksdag blifvit från bevillning befriade; äfvensom Utskottet å nyo granskat de flera anmärkningar, rörande beräkningen af personliga skyddsafgiften, synnerligen inom Hedervärda Bonde-Ståndet af Anders Danielsson 111. fl., som, med återremissen af ofvannämnde Betänkande N:o 5, kommit Utskottet tillhanda, samt jemväl förehåll Anders Danielssons med Hedervärda Bonde-Ståndets Protocolls-Utdrag afdon 11 Julii nästlidne år följaktige anförande, i afseende på tillämpningen af de antagna bevillningsgrunderne. Då genom omröstning i förstärkta Stats-Utskottet blifvit bestämdt, att personliga skyddsafgiften, utan afseende på stånd, vilkor eller förmögenhet, skall beräknas lika för personer af samma kön, men olika för mansoch olika för qvinspersoner; så förfaller den af Nils Insulin, Johan Wiklund m. fl. på ofvannämnde sätt väckta fråga om gradation i berörde afgift; äfvensom, enär Lars Larssons motion, i hvad den angår Mantalspenningarnes upphörande och inberäknande under skyddsafgiften, blifvit återkallad, något Utlåtande deröfver icke erfordras.