Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af detta Bonde-Ståndets beslut, har väl Riksdagsfullmägtigen Ola Jeppsson från Blekinge Län väckt serskildt motion i samma syftning, som Utskottens förrberörde hemställan, hvilken motion blifvit lill Statssunt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Forslag, N.-o 1Q0. 19 Lag-Utskottet remitterad; men bemälde Utskott har, genom Betänkande Nio 183, utlåtit sig, alt då, vid jemförelse al Kyrkolagens stadgande om Klockares antagande och afsällande , med Riks-Slåndens beslut, angående Klockareoch Skol-lärare-befatlningarnes förening, sig visar, att dessa beslut ej stå i strid med Kyrkolagen; då således för samma besluts verkställighet ändringar i Kyrkolagen ej erfordras, och då slutligen Utskottet, beträffande öfrige delar af frågan om åtgärders vidtagande lill folk-undervisningens befrämjande, ej eller funnit, alt, på sätt i motionen varit anlydt, men ej närmare utveckladt, Rikets Ständer fattat något beslut, som dylika ändringar påkallade; så ansåg Utskottet motionen ej böra till någon åtgärd föranleda. Då det af detta yttrande visar sig, sorn om det med Utskottens förslag åsyftade ändamålet icke lärer vinnas genom den serskilda motion, hvilken i detta ämne blifvit vackt, och serdeles genom de nu gällande föreskrifterna om ordningen för Klockares tillsättande och deras skiljande från tjensten, en oemotsägelig svårighet uppstår för dessa tjensters förenande med Folklärarebefattningar, anse sig Utskotten böra hemställa, att Presteoch Bonde-Stånden måga förena sig i det beslut, de 2ine öfrige Stånden fattat, och, i händelse icke något af Stånden bifaller denna hemställan, få Utskotten föreslå votering i Förstärkt Ekonomi-Utskott om följande proposition:
Och Konungen sade till Presten Zadok: O Siare, vänd om igen i staden med frid; och med eder Ahimaaz din son, och Jonathan, AbJathars son. Si, jag vill draga fram på slättmarkena i öknene, tilldess bådskap kommer ifrån eder, och gifver mig all ting tillkänna. Så båro då Zadok och AbJathar Guds ark in i Jerusalem igen, och blefvo der. Men David gick uppfor oljoberget, och gret, och hans hufvud var skyldt, och han gick barfött; dertill allt folket, som med honom var, hade hvar och en förskylt sitt hufvud, och gingo uppåt gråtandes. Och då David vardt sagdt, att Achitohel var i förbundet med Absalom, sade han: Herre, gör Achitophels rådslag till galenskap. Och då David kom öfverst på berget, der man plägar tillbedja Gud; si, der mötte honom Husai, den Architen, med sönderrifven kjortel, och jord på hans hufvud. Och David sade till honom: Om du går med mig, äst du mig till tunga. Men går du åter i staden, och säger till Absalom: Jag är din tjenare, jag vill höra Konungenom till; jag, som tillförene var dins faders tjenare, vill nu vara din tjenare; så kan du göra Achitophels rådslag om intet. Och äro der Zadok och AbJathar Presterna med dig; allt det du hörer utu Konungens hus, må du undervisa Presterna Zadok och AbJathar. Och si, när dem äro två deras söner, Ahimaaz, Zadoks, och Jonathan, AbJathars son, genom dem kan du bjuda mig till hvad du förnimmer. Så kom då Husai, Davids vän, i staden, och Absalom kom till Jerusalem. Och som David något litet var nedergången af berget, si, då mötte honom Ziba, MephiBoseths tjenare, med ett par sadlade åsnar; deruppå voro tuhundrad bröd, och hundrade stycke russin, och hundrade stycke fikon, och en lägel vin. Då sade Konungen till Ziba: Hvad vill du göra härmed?
Utan att nu vilja ingå i något slags bedömande af i834 års Ständers fattade beslut, skulle jag likväl tro, att, enär Ständerne 1829 stannat i så skiljaktiga meningar om summan, som till Herr Adlerstam borde utbetalas, att olikheten förhåller sig såom 4 till 16, Rikets Ständers egen värdighet i detta fall kräfver tillämpning af Grundlagens föreskrifter i Riksdags-Ordningens 58Joch ^3 §§, samt att en sammanjemkning af de olika anslagssummorna till Öfverste-Lieutenant Adlerstam således vid denna Riksdag verkligen bör ske, emedan den hitintills icke skett.” Af Herr Doctor Hvasser och Herr Rådman Lindblad: ”Vi instämma uti Herr Prosten Lyths reservation”. <S Banco-V(skottets Ullålande, N.-o 12. Ank. till Exp. Utsk. elen 18 April, kl. 1 e. m. Utlåtande, i anledning af Herr Rosenblads, B., motion om bestämmande af pr rescript ionstid för emottagande i Kronans Uppbörd och inlösen uti Rikets Ständers Bank af Bankens utelöpande Transportsedlar samt sedlar ä 3 och 2 R:dr å ofärgadt papper. Under den i4 sisllidne Mars, liar Höglofl.
Frih. Cederström: Vi hafva vid flere föreg:r!e riksdagar genom för lågt beräknade utgifter och lågt beräknade inkomster kommit till det resultat att öfverskolter blifvit bildade elium de icke varit annat än eventuela och icke kunna på förhand beräknas. En förståndig statsreglering borde väl småningom närma sig till det sanna förhållandet, så att man hade i kassan riksdaler för riksdaler af hvad som utgå skall. Nu äro vi icke der, men jag fäster Utsk:s uppmärksamhet derpå att, i en period som denna, vi äro nödsakade att bereda tillgångar, motsvarande behofvet af utgifterna. Det är vigtigl att icke beräkna vära tillgångar mindre än hvad de verkligen utgöra så att man ökar behofvet af serskilt extra bevillning utöfver hvad som behöfves, hvilket naturligtvis skulle komma att verka bestämda och stora missnöjen i framtiden. Derföre bör man beräkna inkomsterna till hvad de i verkligheten kunna uppgå till. 75,000 r:dr pä tullen mine Hrr, och 150,000 r:dr på bränvinsbränningen är ingenting i sak ty om tullen går in med 75,000 r:dr mer eller mindre sä kan riksg:s-kont. i allt fall begå sig med den saken, men det kommer i zifferberäkniugen i Statskont. ovillkorligen att verka på beräkningen af den brist som genom allmänna bevillningen skall fyllas, hvilket jag icke anser nyttigtJag tillstyrker således för min del att bränvinsskatten icke upptages till mindre än 750,000 r:dr, hvartill den bestämdt kommer alt utgå under detta år och troligen äfven under det nästkommande. Hr von Hohenhausen: Det har med mycket skäl blifvit anmärkt att man för skatter, som skola utgå under flera år, icke bör uppställa beräkningen efter den utsigt, som för det löpande året finnes, utan att man måste efterse hvad förhoppningarne kunna vara för hela denna tid, under hvilken skatten beräknas alt utgå.
Beträffande åter den sednare delen af Motionen, eller alt Storskiften i sådane Skifteslag, der Enskifte icke kunnat verkställas, böra orubbade förblifva, och Laga 388 Den 19 December e. m. Skifte icke eler få ske, så lär en sådan föreskrift icke böra meddelas, såsom i betydlig mon motverkande ändamålet med den nya SkiftesStadgan. Alla fastställde Storskiften bafva hittills kunnat rubbas, då Ägorne i 1, 2 eller 3 skiften kunnat utläggas. Om nu t. ex., såsom på mångfaldiga ställen inträffar, Ägorne i ett skifteslag äro vid verkstäldt Storskifte lagde i 12, i4 ^ 16 serskildte skiften, och de pröfvas kunna läggas i 4;ra, bör utväg dertill vara Jordegaren betagen? och skall ett så olämpligt skifte i evärdeliga tider bestå? All nödig varsamhet, för att förekomma otjenlig och skadlig rubbning af redan varande Storskiften, torde finnas vara iakttagen genom, föreskriften i 12 Cap. 12 §. SkiftesStadgan, att om i ett Skifteslag , der Storskifte skett, Ägorne ej kunna läggas i högst 3:ne skiften , och Förrättningsmännen , på grund af Delägares yrkande finna, att nytt skifte för Skifteslaget i allmänhet icke kan blifva förmonligare, än det redan varande Storskiftet, bör, med inställelse i skiftet, ÄgodelningsPiätten pröfva om nytt skifte får verkställas. Någon närmare bestämning af de tillfällen, då Storskiftet bör bli orubbadt lärer icke kunna göras. Herr Hjerta, Gustaf: Jag inser visst billigheten, att Landtmätare ersättas försitt arbete, då Kronan anlitar dem för Boställen, i synnerhet för MilitiaeBoslällen; men Den 19 December e. m. 38g jag tror, att det är orätt fordra denna ersättning af Indelningshafvare^ Både Chartan och öfrige kostnader för skiften bör bestridas af MilitiaeBoslällsCassan.
Men sedan Länets invånare under vissa år åtagit sig en kurhusafgift af 6 sk. banko af hvarje mantalsskrifven person, och ersättning är alt förvänta af Seraphimer-Ordens-Gillet, för upplåtande till dårhus af den lokal, som förr varit af lazarettet begagnad, har man hopp om alt skulden sålunda blifver godtgjord. 40 sängar äro för närvarande tillgänglige för patienter, men utrymme finnes för ett vida större antal. Socken-Magasiner finnas i de flesta församlingar, ofta med betydliga (onder, hvilka dock icke alltid så förvaltas, alt de blifva tillgänglige vid inträffande missväxt. Till befordrande häraf är ett ändamålsenligt reglemente upprättadl och meddeladt socknarne, af hvilka dock endast några få ännu antagit detsamma. Fasta Folkskolor äro organiserade i Länets socknar och skolundervisningen är i allmänhet med nit och omsorg handhafd. Önskligt vore alt vid dessa nyttiga inrättningar äfven bibringades barnen slöjdfärdighet och grunderna för trädgårdsskötseln, såsom sättet alt okulera och ympa fruktträd m. m., hvarigenom en ändamålsenlig sysselsättning i fria luften och ett ombyte mot de qvalrniga skolsalarne bereddes barnen. Vid några folkskolor bar man redan insett fördelen häraf och der äro ock skolbarnen i allmänhet friska och glada, vänjande sig från skolåren lill kärlek för trädplantering och den trefnad och nytta, som trädgårdsskötseln alltid medförer, utom del alt lynnet och sederna deraf lill stor båtnad väsendtligen förmildras. Enoreskassan, försedd med nådigt reglemente af den 30 April 1831, är en ganska välgörande stiftelse. Densamma är bildad och ökas årligen med den ringa afgiften af eli öre af hvarje vid Uplands regemente roteradt öresland. Från denna kassa, som nu har ett räntebärande kapital af 72,617 R:dr Banko, 17 Banko, ulbetalas dels 26 R:dr 32 sk.
Till justering föredrogs Exped.Utsk:s den 24 dennes på bordet lagda förslag N:o 247 till R. St:s und. skrifvelse till K. M., i fråga om Bankens och Riksg.contts forum piivilegiatum. Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph, begärde, att detta förslag ytterligare måtte få hvila på bordet. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att det visserligen berodde af Ståndet bestämma, det detta förslag ytterligare lomme att hvila, men på endast en ledamots begäran kunde det nu icke blifva livilande på bordet. Förslaget N:o 247 blef derefter af R. o. Ad. godkändt. Ånyo föredrogs och godkändes Exped.Utsk;s den 24 dennes på bordet lagda förslag N:o 248 till R. St:s und. skrifvelse till K. M., ang:de dels förklaring af 88 §:n i concurslagen den 12 Mars 18 lo, dels ock upphäfvande af hvad stadgadt blifvit till inskränkning i rättigheten för köpare af fast egendom, deri vissa inrättningar hafva inteckning, att erhålla 3:e uppbudet. Vidare föredrogs till justering Exped.Utsk:s den 24 dennes på bordet lagda förslag N:o 249 till R. St:s und. skrifvelse till K. M., angrde granskning och beredning af förslagen till allmän civiloch criminallag. Hr Liljenstolpe, Axel Fredr.: Med anledn. af hvad jag i sista plenum hade äran nämna, får jag ytterligare fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att Exped.Utsk. gjort Den 27 Februari f. m. 653 en förändring uti LagUtsk:s utlåt. N:o iy5; så att i stället för orden uti LagUtsk:s betänk. — "pröfning bos R. St. förekomma, en ytterligare granskning af desamma varder företagen, för att slutligen bereda och afpassa dessa förslag för ändamålet att sältas i kraft och verksamhet, så hafva R. St.” etc. Exped.Utsk. insatt orden: ”pröfning hos R.
I anledning häraf, får Stats Contoiret härjemte i underdånighet bifoga en afskrift af ofvan högstberörda Pensions Stat, sorn tillika utvisar de förändringar till mindskning, densamma genom afgång eller dödsfall sedermera undergått. Angående den del af Begrafnings-kostnaderna, som öfverskjuta tillgången på Högstsalig Hennes Majus Hof-Stats summa , så har StatsContoiret upptagit densamma ibland de förskjutna och anticiperade poster, som skola till ersättning hos Rikets Ständer vid instundande Riksdag anmälas, och hvarom Stats-Contoiret färdén Nåden har nedanföre sig i underdånighet yttra. 2:0 I anseende till' utfodringen vid Eders Kongl. Majus Hof-Stall, hafva Rikets Ständer vid 1812 års Urtima Riksdag i underdånighet anhållit, att vid arrendet af de Kungsängar, som år 1816 löper till ända, i de nya Contracterna må iakttagas, att de dessa ängar tillslagne dagsverken försvinna, men att likväl lika qvantitet Hö in natura aflemnas, så vida dessa för måojer - Den 14 Juli. 1325 jnåner sta att vinna; men skulle ingen Arrendator uti dessa vilkor vilja ingå; 9a hemställa llikets Ständer, att de förut gällande Contrakteg mätte ännu på ett år prolongeras, intill dess Pikets Ständer vid snart derpå instundande Riksdag kunde hinna, att om samma angelägenhet ytterligare besluta. Då nu den af Rikets Ständer här omnämde Riksdag hade afseende på den vid 18I2 års Urtima Riksdag till den 15 September 1817 utsatta Lagtima Riksdagen; men denne, i anseende till den nu mellankommande Urtima Riksdagen, icke kommer att inträffa 1817, utan ännu några år längre fram, ifrån det ofvannämnde arrenden till ända löpa, infaller; så lära Rikets Ständer vid den nu blifvande Riksdagen finna angeläget, att härutinnan fatta ett Beslut, som närmast leder till ändamålet, utan att sätta Stats-Verket i någon förlägenhet, i händelse, vid de blifvande nya arrenden, brist uti den påräknade Hö - quantiteten for Hof Stallets utfo» dring skulle uppkomma. Stats
M. om bestämmande af viss dag för riksdagens afslulande. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Jag anhåller, att denna inbjudning må få hvila på bordet till dess R. o. Ad. fattat sitt beslut i afseende på BancoUtsk:s afgifne förslag till reglering af Bankens ställning och förhållanden under nästkommande år. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. bifölle, alt ifrågavar. prol.uldr. uppfördes å föredragningslistan näst efter BancoUtsk:s utlåt. Ropades ja. H. R. o. Ad. åtskildes kl. | lill 10 om aftonen. In fidem protocolli, Albert Munck. Plenum kl. 6 e. m. Justerades eli prot.uldr. för d. 5 dennes f. och e. m. Justerades pleniprolm för d. 5 och 7 sisll. Mars. Föredrogs till bordläggning Bevilln.Utsk:s mern. N:o 34, med förslag till sådane förändringar vid en del af de i Utsk:s mern. N:o 30, om sammanjemkning af RiksStms olika beslut ang:de tullbevillningen, förekommande voter.propos:r, som af antagne inbjudningar funnits påkallade. Gr. Cronhjelm, Polycarpus Erik: Som R. o. Ad. under sista plenum fattade det villkorliga beslut, alt BancoUtsk:s betänk. N:o 44 skulle sällas främst på listan till föredragning nästa Onsdag, så vida icke dessförinnan några voler.propostr skulle ifrån ett eller annat Etsk. inkomma. Så anhåller jag, på grund af della It. o. Ad:s beslut, all R. o. Ad. måtte tillåta, att det nu anmälda mein. ifrån Bevilln.Eisk., sättes försl på listan, framför financebelänk., för alt föredragas först i nästa plenum. Uppå härefter framställd propus, biföll R. o. Ad., alt Bevilln.- Ulsk:s nu bordlagde mern. linge uppföras främst å föredragningslistan för nästa plenum.
Vax-, gula 1 skålpund 8 sk. införsels-tull hvita och Spermaceti 1 „ 10 sk. d:o andra slag 1 „ 10 sk. d:o Omröstningen har utfallit med 55 Ja och 64 Nej, i följd hvaraf till konlra-proposition antagits Borgare-Ståndets beslut. 53:dje voteringen (61:sla punkten.) Den som bifaller Utskottets af två Stånd godkända förslag, att bibehålla gällande införsels-tull för »Ljus: Vax-, gula,» 16 sk., »Vax-, hvita och Spermaceti-» 20 sk.', samt »andra slag» 20 sk., allt per skålpund, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages Borgare-Ståndets beslut, , Denna votering har utfallit med 53 Ja och 66 Nej; hvadan Rikets Ständer be slutat i enlighet med Nej-propositionens innehåll. Den som vill att, i enlighet med Utskottets af tre Stånd gillade förslag, Kokosnöt-olja icke skall särskildt specificeras, utan inbegripas under rubriken: »andra tili Apotheks-varor ej hänförliga eller eljest icke specificerade slag,» feta oljor, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej ; Vinner Nej, kommer Kokosnöt-olja att särskildt specificeras bland de slag feta oljor, sorn äro åsatle 6 rst. införsels-tull skålpundet. Voteringen har utfallit med 46 Ja och 73 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat enligt Nej-propositionens innehåll. - 55:te voteringen (63:dje punkten). Den, som bifaller Utskottets af tre Stånd godkända förslag, att införsels-tullen å »andra till Apotheks-varor ej hänförliga, eller eljest icke specificerade slag,» feta oljor skall nedsättas till 1 sk. skålpundet, röstar Ja; / Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålles härå gällande införsels-tull, 1 sk. 4 rst. skålpundet. Denna omröstning har gifvit ett resultat af 67 Ja och 52 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat enligt Ja-propositionen.
* Våra flickors skoldräkt. ganer, stadda i utveckling. Dräktreformföreningen utarbetade alltså modeller till en beklädnad, i hvilken alla dessa brister voro af hjälpta. Denna dräkt hade dessutom fördelen att kunna användas som gymnastikdräkt. Flickorna hade endast att för gymnastik taga af klädningskjolen och byta om på fötterna. Underkjolarna voro nämligen ersatta med ett par yllefodrade byxor af samma tyg som klädningen. Att eleverna tillåtas gymnastisera i kjolar och tätt åtsittande klädningslif, trodde talarinnan cj numera förekom i någon skola. Man borde emellertid se till att göra omklädningen till gymnastik så litet tidsoch kraftödande som möjligt. Men dräktreformföreningen hade ej tagit tillräcklig hänsyn till att flickor fort växa ur sina kläder. Den reviderade därför sina skoldräktsmodeller och vidtog ett par förändringar, som skulle göra underkläderna lämpliga att » växa uti ». Lif stycket försågs med en lång, rynkad isättning öfver brö- stet; baklinningarna å byxorna gjordes mycket större och försågos med dragband, så att de småningom skulle kunna vidgas ut. Mot skoldräkten i detta skick har dräktreformföreningen ej hört mer än en enda anmärkning, nämligen att den är försedd med för många knappar med ty åtföljande knäppning. Dräktreformföreningen frågade sig då: » Hur skall man kunna bibehålla alla de vunna fördelarne och ändå minska plaggens antal och de många påknäppningarna och på så sätt göra midjan i det närmaste alldeles fri? » Det var resultatet af dessa bemödanden talarinnan nu hade att framlägga. Underplaggen i den nya beklädnaden äro — om man undantar strumporna — endast två: en chemilett och en mellanårakt. Chemiletten (ett plagg, motsvarande linne och byxor) är af bomull. Den göres hög i halsen, vid öfver bröstet, förses med ett långt bakstycke, ungefär till knävecket, samt med dragband i klaffen och med ärmar till armbågen. De flickor, som bära tröjor af ylle eller Lahmannsbomull, försedda med ärmar, behöfva ej ärmar i chemiletten; denna knäppes i så fall ihop öfver axlarna. Mellandräkten (lifstycke och delad kjol i ett plagg) göres af ylle. Flere sådana dräkter i olika tygsorter visades och beskrefvos.
Academie föreslagit och Kongl. Majit i Nådigt Bref af den 12 November 1806 fastställt, hvilken Methode, den Stats-Utskottet haft tillfälle att af infordrade Bokslut inhämta, allt sedan 1808 blifvit nyttjad och varit förmånlig för Academien, hvars Räkenskaper innehålla lika Inkomster med Stats-Verkets jLandtréntor, samt aro hufvudsakligen öfverensstämmande med Hands-Böcker na. 2:o Att den Förändring med Handsoch M ilitias-Böckerna, sorn häraf uppkommer, bör taga sin början med innevarande år och således alla inkomster, som influtit till och med förlidet års slut, äfven sorn de till samma tid bestridda utgifter redovisas i samma års Böcker,: Rörandes alltså uti 1814 års Böcker alla vid årets slut befintliga Contante medel i RenteriCassornaj hos Uppbördsman utestående och förskjutne samt oredoviste medel utföras och balanceras till innevarande års nya Böcker, hvaruti allt hvad som inflyter af förra eller Femte Band. Fjerde Afdel. 11, 12. inne - Den 13 Juli. innevaranrle arens medel kommer alt redovisas. 3:0 Att Landsoch MilitiaB-Böckerna för alia under föri. och föregående åren influtne medel blifva färdiga och till Kongl. KamrnarCollegiurn ofelbart insända till Juni Månads slut nästkommande år. 4:0 Att Landsoch Militis-Böckerna för innevarande år, efter nya Methoden författade, sist inom slutet af nästkommande år till Kongl.
Derigenom, blifva de omtvistade 1,200,000 Riksdalerne säkerligen satta i omlopp och en ökad utväg öppnad för väre handlande att fördelaktigare kunna sälja våra exportvaror, emedan de genom detta medel ej tvingas dertill af ögonblickets behof, utan kunna afpassa den, derföre tjeijligaste tiden» *41 gen 13 September /. m. Herr Tham: Herr Lefrén har anfort. att yi ej äga erfarenhet om nyttan af lån på exportable effecter. lag får då påminna om hvad här förut blifvit nämnt, att för flere år sedan i 3q år alla exportqble qrtiklar blefvo belänte, äfven Salt och Råg, och att det ej blifvit upplyst, att Banken eller Staten deraf haft någon skada. Vi håfve i sednare tider haft en talande erfarenhet, då Götha CanalDiscont hade rätt att beläna utgående och inkommande varor Jag tror ej att denna beläning medförde någon o. lycka, ty den var redan inskränkt elley upphörd då oredan börjades. Deremot håfve vi ingen erfarenhet, hurti Ptt land hjelpes med bara silfver, utan flit och idoghet. H^rr Rosenblad måste alldeles hafva missförstått det första alternativet, då han trott oxar och spannmål belänas; ty huru skulle de kunna förvaras? Spannemål skämmes af mask; oxar förskämmas äfven, oni de ej väl våndas. I öfrigt står det, att det regiementariska sedan skall uppgöras. Då blifver det tillfälle att göra alla sådane anmärkningar. Jag skulle vara mycket glad om (,200,000 Riksdaler behöfdes till denna belåning. Vår production skulle då hafva tilltagit mycket; men pär man Undantager metalleffe eter, så tror jag, att 5 å 4oo,ooo Riksdaler är d<t mesta sons åtgår. Jag tillstyrker således bifall å första alternativet, samt att belåningen af import-artiklar matte blifva en särskild fråga. Herr Munck af RofenJkjåld:
Utsk. inkomne förslag till R.St:rs underd. skrivelser till K. M. Den 15 Juli. 399 I\:o 100, ang:de en agronoms anställande i Norroch Westerbottens län; N:o 101, ang:de inköp af tidskriften ”Läsning för folket”: N:o 102, ang:de öfverlemnande till Riksg:s-kont. afdeniStatskont. befintliga behållning af inlevererade depositions-medel; N:o 103, ang:de ett räntefritt lån för upförande af?en lazarettsoch kurhus-byggnad i Warberg; N:o 104, ang:de reglering af de under Riksstatens 2:dra hufvudtitel till rikets Hofrälter upiagne utgifter; och N:o 105, ang:de ersättning till Länsmän och Nämndemän i vissa fall. Öpnades Hrr Elektorers listor vid val af Utsk:s ledamöter, och ha.'e dertill blifvit utsedde i Lag -Utskottet: efter N:o 1753. Hr Hedenstjerna, Johan Fredrik; N:o 254. Hr Liljecrona, Pehr Gustaf. Allm. Besvärs och Ekon.-Utskottet: efter N:o 2261. Hr Borneman, Fullm. Hr af Klint, Erik Magnus; N:o 1506. Hr Stjerngranat, Claes Ludvig Ferdinand. Öpnades jemväl Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot uti Const.Utsk. att inträda under den ordinarie ledamoten N:o 3. Frih. Gyllenstierna af Lundholm, Nils Christoffer, beviljade ledighet från och med d. 14:de till och med d. 19:de innevar. månad; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 778. Hr Leijonancker, Fredrik Wilhelm Erik Carl. Äfvenledes öpnades Hrr Elektorers lista vid val af en Suppleant i Const.Utsk. efter N:o 1661.