Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Indelta räntor, såsom i 1861 års Riks-stat 1.304: 99. För Rikets ekonomiska Karteverk, Reservations-anslag Nuvarande summan bibehålles Öfver-ståthållare-embetet: Nuvarande anslaget 70,049: - Tillkommer: Förhöjning i lönen för Öfver-ståthållaren 2,317: 55. i d:o för Sekreteraren hos Öfver-ståthållare-embetet . 500 i d:o för den bos Sekreteraren tjenstgörande Kanslisten 100 Nytt anslag till aflöning åt ytterligare 4 Exsekutions betjenter, å 300 R:dr för hvardera 1,200: — Tillhopa 4,117: 55. hvarifrån dock afgår den genom Kamererare-befattningens redan skedda indragning för Statsverket uppkomna besparing af 300: — 3,817: 55. Lands-staterne i länen: Penningar: Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt. Indelta räntor: Tillkommer: Oindelt Spanmål, dito dito 7,736: 40. Transport Tillhör Expeditions-Vtskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o '149. 11 Indelta räntor. Spanmål Indelt på förslag. Oindelt. Summa Penningar. enligt markegång på förslag. Mått. Värde å 2 K:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 P:dr kubikfoten. Riksmynt. R:dr ö. R:dr ö. Kub.-f. k. R:dr ö. Kub.-f. k. R:dr ö. Skri frelse, N:o 149. Transport Gästgifvares friheter Till lättnad för skjutsningstungan, der den genom entreprenad bestrides och är särdeles tryckande; Reservations-anslag Färjor och Färjekarlar S:gr Jordbruket, Handeln och Miringarne. Reservations-anslag. Skiften och afvittringar Yägar och kommunikationer ! Undervisnings-anstalter för jordbruk och landtmanna-näringar: 1 Nuvarande anslaget Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt.
Och han njuter sina råa utfall och fadda kvickheter och är stolt öfver de oviga andens krumsprång, genom hvilka han inbillar sig ha gjort den anklagade löjlig och föraktlig i alla rättänkande människors ögon. Men på den ljusa tapetdörren till vänster om sekretären tecknar sig en grotesk bild i svart, silhuetten af ett djur med långa öron. Det är skuggan af hans hufvud med den långa gåspennan. För eftervärlden framstår han i sitt verk som en enfaldig, obildad, lågsint och servil lakej. Den bild han tecknat af sig själf är också en bild af åsnan, som sparkade det döda lejonet. Korsets väg är brant och tung; hvassa stenar och stickande törnen sarga vandrarens fötter. Blödande af de många såren, nedtryckt under syndernas börda, dignar han i stoftet, men släpar sig vidare på knä mot det härliga målet, den andra världen, som hägrar i ljus och förklaring bortom de jordiska smärtornas gräns. Bakom honom ligger allting i mörker, och han skymtar icke vägen, som han gått. Samvetsgrant har han likväl sökt dana sig en föreställning därom, för att kunna utpeka den för eftervärlden. Tron utan gärningar är död, och prosten rådde honom till denna gärning. I förgår slutade han sin berättelse om de tänkesätt, med hvilka han snart skall dö; men han är icke nöjd med arbetet. Det har kostat honom otrolig möda, ty hvar rad är skrifven liksom i en själens skymning, däri alla tankar fått trefva sig fram. Också har prosten, under läsningen i går, hänledt hans uppmärksamhet på en del uttryck, som kunde missförstås af kristne och af icke-kristne. Några har han rättat, andra har han försvarat, men hans förnuft kretsar alltjämt oroligt öfver dunklet, och han blygs inför Gud och människor öfver sin andes svaghet. Hans pulsar bulta med snabba, skygga slag, och all föreställning om tidens längd har upphört. Timmarna äro innehållstunga som år, och ändå flyga de förbi som i en dröm. Gång på gång genomlefver han under loppet af några ilande sekunder hela sitt förflutna lif, men hvar sekund är utan gränser, och tankarna flämta evinnerligen.
D:eo, kom, enligt Lontreet den <) Nej ^7.y6, d>ör till Kongl. Nej:t oell K ronen ärligen erlägges kör dispositionen es ätsdillige under errende uppe odestemd tid till 8teden uppletne smärre tomter vid Dodus re8ereds testning, jemte den sädellede 8äktukven, dlekve kran oell med 1835 ärs liörjen oell videre elit fremgent 8teden ektersdändt. Kongl. Nej:t, som, elter indemted upplysning, ett ikrägeverende errende-esgilt er en till 8tetsverdet ingående indomst, genom deslut den 2^ lXovemder i83^, iede dunnet i Mder devilje 8teden Kongelf dekrielse krän desse medels sortferende indetelning, der doed dermed till Didets 8tänder velet i lXäder öfverlemna, duruvide iede okven omkörmälde tomter me errendesritt ät 8teden npplätes, under vildor, ett den nu utgäende esgilten dä sdulle es 8teden till kettige darus uppfostran envändes. De till ämnet dörende dendlinger verde till Didels 8tänders 8tets-I7tsdott ökverlemnede, oell Kongl. Nej:t sördlisver Ilidets 8tänder med ell Kongl. Käd oell önnest städse veidevägen. ^ /Vo/IoeoVe^ ö/^ie^ ^c^v-^e/r^e/r, /c«//6^ l/?/o> //a?/5 r ^ock Aoc^/m/c/rs Äott c/sn 2 ^k/cr^s /§^c>. l^ ärv arancle: 8tsts-Iilini8t6rn för Utrikes Xrenclena, Hans Lxeellens Herr prilierre ^/s^ce/c/,- 8tats-pä6en:
Måste hon icke redan vid valet af sin dräkt taga det till r å d s? E n ästetiskt bildad kvinna skall icke slafviskt underordna sig det allhärskande m o d e t; hon k o m m e r vid sin sträfvan att kläda sig tidsenligt alltid att förstå bringa sin dräkt i harmoni med s k ö n - hetens o c h måttfullhetens lagar. Ofta skattar prydandet af våra hem åt dagens förvända smak. V å r a moderna, stilfulla möblemang lida ej sällan af en viss öfverlastning. D e n konstnärliga smaken vet här att inslå medelvägen och upprätthålla den välgörande harmoni, utan hvilken till o c h med den elegantaste inredning verkar oskönt. H e d e r vare husets härskarinna, om hon ådagalägger harmoni såväl i sin klädedräkt som i sin våning, i sitt uppträdande som i sitt tal och väsen. Ty visst är, att den inre harmonien påverkas af den yttre, att ästetiken öfvar inflytande på etiken. P e d a g o g e r n a ha länge erkänt, att en mäktig häfstång till sedlig bildning finnes i ett utveckladt ästetiskt sinne. E n ästetiskt bildad människa, hvilken ej tål 99 något oskönt, något som sårar ögat i sin otngifning, lägger skönhetens måttstock äfven på sitt sedliga l i f o c h låter behärskning o c h jämnvikt gälla som lag äfven för sina tankar o c h känslor. Hennes sak är det att besjäla den uppväxande ungdomen till frimodigt deltagande i allt upphöjdt och harmoniskt, som vår värld äger, att hos mottagliga sinnen tända o c h vårda sinnet för skönhet o c h konst. Olika åsikter om äktenskapet. är? J a g vet bara, att det är en oafbruten strid för att behålla litet af ungdomens förhoppningar.
Mig synes som man helt och hållet förbiser de reformer, som i detta afseende så lätt kunna af communerne sjelfve yerk - Lagsamt Allm. Besv.- och Oecon. Utsk. Betänkande N.o 33. 23' ställas, och den lindring i den förskräckliga ”borgerliga tungansorn häraf skulle uppstå. En Kronofogde är Uppbördsman och en Häradshöfding Domare i ett district, som ofta eger 4o—5o,ooo invånare, då en stad, stundom af 4—5oo, behöfver för samma ändamål löna Borgmästare, a eller flere Rådmän, Casseur» Stadsfiscal, Vaktmästare och flere. Man vill ej ändra delta — må man då bibehålla det — men på egen bekostnad, och icke med uppoffring af landsbygdens bästa! 3:o Den totala brist på stadganden för de näringar, som hos oss förekomma under namn af fabriker eller manufaclurier.. Att stifta Lagar för handtverkerierna, med förbigående af fabrikerne, synes emedlertid vara ett nästan fruktlöst företag, helst åtskillige skråhandtverk, under benämning af fabriksnäring, numera både i stad och på landet får utöfvas. Det är bekant, att garfveri efter Engelska sättet är en fabriksnäring; meivgarfveri i allmänhet ett skråhandtverk, ehuru läderberedningssätten numera kunna vara eller äro alldeles enahanda; äfvensom barnskomakare räknas till det förra, men öfrige skomakare lill det senare slaget. Härjemte finnas snickare, smeder, bronsarbetare, handskmakare, vagnmakare, med flere idkare, som dels äro skråmästare, dels under namn af manufacturister ärofrån skråtvång befriade, o. s. v. Häraf synes, att begreppen om handtverk och jabrik äro med hvarandra sammanblandade, i följd hvaraf, antingen en gräns dem emellan borde bestämmas, eller ock, hvilket torde vara säkrare, stadganden för bägges idkande på en gång utfärdas.-
St. stå i detta fall på en friare ståndpunkt än K M:t, och kunna derföre utan något hinder handla på annat sätt. Det torde tillåtas mig i förbigående nämna, att jag anser formen för denna frågas behandling icke hafva varit den aldra klokaste oeh ändamålsenligaste. I anseende till den kaotiska finanslagstiftning, som är Sverige egen, då finansförvaltningen är splittrad mellan Heg:n, BankoStvrelsen och St,atsUtsk:t, hade det efter min tanke varit för ordnandet af vart lands finansväsende nödvändigt och önskligt, att Statsoch BankoUtskin sammanträdt, för att bilda ett särskildt FinausUtsk. Hvartdera af de båda nämnda Utsk:n hade då ulan tvifvel utsett de personer, hvilka de ansett mest skickliga att behandla dessa Den lä Februari f. m. 473 frågor, hvilka då blifvit handlagda af fullt kompetenta personer. Ett sådant förslag har afven förevarit inom StatsUtsk., men blef der afslaget på den grund, att BankoUtsk. borde ensamt behandla frågan om bankovinsten. Om nu uptagande af 3 eller 4 millioner inom landet blefve beslutadt, hvad vore viii egentliga fördelen deraf? Obligationerna komme naturligtvis att stanna i händerna på enskilde, som komme att skrinlägga dem, ty för deras försäljande fordras inom landet en penningemarknad, som icke ännu finnes; de skulle icke kunna åstadkomma någon kurs och således ej leda till det åsyftade ändamålet. Må man derföre till införande af ett inhemskt fondsystem välja en annan gynnsammare tidpunkt, då penningetillgången och kapitalstyrkan äro större, och vid denna Riksdag nöja sig dermed, att Fullm. i Riksglilds-Kontoret, om tillfälle dertill erbjuder sig och medel kunna inom landet erhållas för samma pris som utom, må deraf begagna för att inlösa de utländska obligationerna. Allt hvad man efter min tanka bör vid denna Riksdag göra, är således att öppna porten för ett inhemskt fondsystem, utan att våldsamt skuffa sig in genom densamma.
Denna princip, såsom riktig till sin ide'e, — och då tidens lynne numera tyckes icke vilja godkänna snart sagdt något band på rnenniskans frihet, — bestridde jag ingalunda, då öfverläggningen rörande nyssnämnda betänk, förevar inom detta Hus, ehuru jag alltför väl insåg de olägenheter, hvilka, särdeles för hufvudstaden, deraf skola följa. Dessa olägenheter kunna väl, genom polisförfattningar och särskildta stadganden för Stockholm, i någon mån afhjelpas; de göra det likväl aldrig tillfyllest; och följden af denna licence skall otvifveiaktigt blifva elände samt ett öfverhandtagande tiggeri, hvilket sednare ej genom några förbud skall kunna förekommas. Öfverståthållare-emb:s den i5 Juli sisth år i den bästa afsigt utfärdade kungörelse i och för tiggeriets hämmande härstädes kan häruppå vara ett talande exempel. Undantags-författningar och dylika stadganden blifva dessutom alltid med missnöje och ofta med ovilja emottagna, såsom varande inskränkningar uti den stablerade frihets-principen. Sådana - D c n 28 April e. m. 449 dana glömmer man sällan, likasom aldrig sina rättigheter. Med de deremot svarande skyldigheterna är gemenligen förhållandet helt annorlunda.
Enahanda är förhållandet med »Svarf varearbeten, ej specificerade, med eller utan betsning, målning eller lackering,» hvarå de Svenske fullmäktige föreslagit tullnedsättning från 1 Rdr till 25 öre, hvilken ock blifvit för Norge medgifven men för Sverige yrkad böra utgöra 15 öre pr skålpund. För Leksaker »af träd eller sammansatta ämnen med eller utan betsning» har nu varande tullen, 1 Rdr 50 öre, föreslagits till 50, men å Frankrikes sida icke medgifvits till mera än 18 öre skålpundet. Begge dessa artiklar, utaf hvilka den sistnämnda beredt statsverket en betydlig årlig inkomst, uppgående år 1862 till något öfver 20,000 Rdr, synas lämpligen böra lika tullbeskattas; och anse komiterade den å den förstnämnde ifrågaställda tullsats, 25 öre pr skålpund, böra å Svenska sidan för begge påyrkas, likväl med sådan öfvergång, att de för dem nu gällande tullafgifter nedsättas år 1865 till 75, år 1867 till 50 samt år 1868 till 25 öre skålpundet. Mot antagande såsom yttersta tullsatser af de för »arbetade ej specificerade trädvaror, derunder inbegripne »Snickareoch Stolmakare-arbeten», ömsesidigt föreslagna nedsättningar, å den af furu eller gran, från 3 till 1 öre, — å arbeten af alm, ask och andra inhemska trädslag från 10 till 3, samt å dem af mahogny, jakaranda och öfriga utländska trädslag från 15 till 5 öre skålpundet, hafva komiterade väl ej funnit skälig anledning till erinran, men böra, med afseende å den icke obetydliga inkomst, som tullen å de begge sednare rubrikerna inbringat, tillstyrka, att nedsättningarna må inträda successive äfven för dem, så att de nu varande tullbeloppen komma att nedgå från och med hvartdera af åren 1865 och 1867 för arbeten af alm, m. fl., till 5 och 3, samt för arbeten af mahogny, m. fl., till respektive 10 och 5 öre pr skålpund.
Mom, Afkortning å Bevillning må äga rum endast I:o för dem, som afl idit före den I Maji, då Uppbördsåret börjar, i hvilket fall den aflidnes Bevillning efter irste och I litte Art. i detina Stadga, kommer att försvinna; Meri dör Tjensteman under årets lopp, eller erhåller han afsked, erlägge Bevillning endast till den dag, då Uönen honom eller dess Sterbhus frångår; 2:0 för dem, som icke magta de påförde Utskylder erlägga, hvarom Eeredningsoch Taxerings-Committé alltid bör hafva sig utlåtit. Ingen afkortning äger runa för den, sorn BevillningsUtsk. Betänianden. 361 som sadan inkomst njuter eller egendom innehafver, hvaraf Bevillning Utgå bör. 2. Mom. Har Skattskyldig efter Mantals* skrifningen uppgifvit sin Egendom till Borgenärer, eller dör han efter Uppbörds-årets början, skall Beviilningen gäldas af Concoursmedlen eller Sterbhuset, utan att bevakande, utredning eller slut behöfver afvaktas. 3. Mom. Afkortningslängd underteckne, med ansvar för rigtigheten, vid Regementer eller Gorpser Chefen , i Stad Uppbördsman , samt å landet Kronofogde och Häradsskrifvare. I Stad skall denna Längd dessutom af Magistraten och minst tvänne af Taxerings-männen granskas, verificeras och underakrifvas. A Landet äligge enahanda åtgärd Pastor och Sock* ne-Berednings Ledamöter) som, derföre i så* tlant ändamål af Kyrkoherden kallade, vare o* vilkorligt pligtige att sammanträda. Skolande å båda ställen noga tillses, att Kronan icke genom något Uppbördsmannens förvållande kommit, att sakna sin tillständiga rätt, och sådant jemväl 1 påskriften vitsordas. A Landet skola Längderne jemväl å utlyste allmänna Socknestämmor uppläsas, då Pastor och Två Socknemän skola intyga huruvida något vid dem varit att erinra.
Förutom de för dessa fängelser nödvändigaste underhållsarbeten å tak, eldstäder, stängselplank m. m., hvilka årligen företagas i öfverensstämmelse med af Kongl. Maj:t nådigst fastställda byggnadsförslag, hade, på grund af särskild meddelad nådig tillåtelse, under revisionsåret ombyggnad till en del egt rum af den öfver fästningsgrafven till fängelset i Kalmar ledande körbro. Straffoch arbetsfängelserna. I Landskrona inreddes fabriksbyggnaden och anlades en öfvertäckt väg med bro öfver tästningsgrafven från fängelset till fabriksgården, hvarjemte å detta ställe byggnadsarbetet i sin helhet fullbordades. Härförutan hade det östra tornet blifvit påbygdt med 2 våningar, innehållande 32 celler, samt en ny byggnad till bostäder för Direktör — 145 — och vaktbetjening uppförd under tak; i Warberg hade, för att bereda utrymme för verkstäder _ samt^bostäder för vaktknektarne, det s. k. valaknekthuset blifvit tillökadt med en våning; å Långholmen afrappades den för bevakningstruppen uppförda nya kasernbyggnaden, hvarefter denna byggnad gjordes fullt färdig; och å Norrmalm hade ett nytt stängselplänk utefter hela fängelsets område vid Barnhusgatan blifvit uppsatt, hvarjemte en ny materialbod vid detta fängelse uppfördes. Statens utgifter för cellfängelsers uppförande intill slutet af år 1860 hafva, enligt den för samma år upprättade hufvudbok, uppgått till de belopp, som upptagas i nedanstående tabell, hvilken tillika utvisar dessa kostnader särskildt för länsfängelser, häradshäkteu och fängelser i städerna. Länsoch straff-fängelser. Antal Beräknade Verkliga kost Fullbordade: celler. i , i nader aren kostnader. 1842-1860. Icke fullbordade: Gemensamma kostnader ■ 54,447: 98. Häradshäkten: i Carlshamn, Eskilstuna, Kongsbacka, Norrtelje, Norrköping och vid Södra Möre tingställe Stadsliäkten: i Carlshamn, Eskilstuna, Kongsbacka, Norrtelje, Norrköping, Sköfde och Arboga 90,473: 88. 73,534: 15.
Den. det ei vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer bifallit Utskottets ofvanberörda hemställan, med den förändring, att beloppet, hvarför ifrågavarande upplåtelse får ega rum, blifvit bestämdt till 16,000 R:dr årligen.» Stockholm den 28 Maj 1866. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOII. BECKMAN, 1866. Stats-Utskottets Memorial N:o 118. 1 HT:o lia Ank. till Exp.-Utsk. den 29 Maj 1866, kl 11 i. m. Memorial, med förslag till voteringsproposition i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande I5:de punkten i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 78. (Rgs-Afd.) För utförande af omläggningar å landsvägen mellan Hvetlanda ochsSerarps gästgifvaregårdar i Ostra härad af Jönköpings län, hade i nämnda punkt af berörda Utlåtande Utskottet hemställt, att Rikets Ständer måtte anvisa ett anslag utan återbetalningsskyldighet af 40,000 R:dr, att under år 1867 utgå med halfva beloppet eller 20,000 R:dr, under de vilkor, som varda stadgade för tillgodonjutande af sådana statsbidrag, hvilka vid denna riksdag blifva för andra dylika företag beviljade. Denna Utskottets hemställan har bifallits af Presteoch Borgare-Stånden; hvaremot densamma blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet afslagen. Då tvänne Riks-Stånd sålunda i denna fråga stadnat mot två och alltså, jemlikt 69 § Regeringsformen och 73 § Riksdags-ordningen, för dess afgörande om röstning måste anställas i Förstärkt Stats-Utskott, får Utskottet föreslå följande voteringsproposition : Den, som vill att, på sätt Stats-Utskottet föreslagit, Rikets
Revisorerne hafva icke funnit något att erninra vid dessa utdrag af Krigsmans-kassans räkenskaper. styrelsen för ali män ira vägoell vatten-byggnader. Dess räkenskaper, som för båda revisions-åren undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning och hos Revisorerne ej heller till någon erinran föranledt, utvisa följande förhållande; Debet. Balans från föregående år: Dito till reseoch traktaments-kostnader 12,000: ■ 12,000 Dito till Nockeby bro 16,000: 46,000; Ersättning m.m. för muddring i Albrcktssunds kanal — 128: 12. 2. Balans till påföljande år: Credit. Balans från föregående år: Utgifter: — Kanal vid sundet Draget 3,087: 24. Nockeby brobyggnad — —• 33,196: 17. 7. Sluss-anläggning vid Dejefors och Forshaga — —• 4,891: 48. — Återlevererade medel å Tranebergs brobyggnads anslag 4: 23. Vid Styrelsens till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse om allmänna arbeten under revisions-åren finnes fogad serskild förteckning på de arbeten, hvartill Kongl. Maj:t unde1' nämnde år beviljat stats-bidrag af dels de utaf Rikets Ständer anvisade extra anslag, dels Riks-statens 6: t c hufvud-titel, dels Handelsoch Sjöfarts-fonden och dels Skogsplanterings-kassan, hvilken förteckning, i likhet med hvad uti föregående revisions-berättelse iakttagits, härjemte meddelas. Arbeten med understöd från Ribs-statens sjette hufvudtitel: Väglängd, som Beviljadt förbättras. stats-bidrag, i alnar. i anslag. Vägomläggning, i Asenhöga, Källerö och Stengårdshults socknar i Jönköpings län 81,180. 6,000: Reparation å ducdalber vid Almar eatäjks-sun det i Upsala län 350: Vägomläggning i Huddinge och Brännkyrka socknar i Stockholms län 25,265. Vägomläggnings-fonden. Norrbottens län:
Hade dessa kommunikationer kunnat ske genom bref och »deruti fullständigt redogöras för hvarje försök till en ny lånekombination och de ofta flere »gånger om dagen vexlande utsigterne för framgången deraf, skulle desamma beredt både »upplysning och stöd åt mina företag, men den som besinnar, att en brefvexling denna års»tid mellan Paris eller London och Stockholm, som i förevarande fall är förenad med nödvändigheten å sistnämnde ställe af Fullmäktiges sammankallande till öfverläggning, innan »svar å en fråga kan lemnäs, erfordrade minst vecka, och att det icke lyckats mig vid »mera än ett enda tillfälle under mitt utrikes vistande förmå utländske bankirhus att längre »än högst 48 timmar vidblifva ett gjordt fast anbud, tordö ock inse, att jag för mina med»delanden endast kunnat begagna den utväg, elektriska telegrafen erbjudit och denna alltid »medelst biträde af våra utrikes sändebud och oftast i chiffer, för att ej äfventyra möjlighe»ten af en indiskretion hos de utländska telegrafverkens tjenstemän, som kunnat verka skadligt på underhandlingarne. Detta kommunikationssätt fordrar åter. både i anseende till »sin natur och de dermed förenade betydliga kostnader den största möjliga korthet i frågor »och svar och följden deraf skall visa sig hafva varit ofta inträffade missförstånd emellan »den frågande och svarande, hvilka för den förstnämnde vållatr ej ringa bekymmer.» 9 — 66 — Då det skulle jdifva alltför vidlyftigt, att här lemna en fullständig framställning om alla de af Presidenten Akerman gjorda försök att med Bankirer i England, Frankrike och Tyskland inleda underhandlingar, anse sig Revisorerne böra inskränka sig till att utur Fullmäktiges berättelse här i korthet återgifva hufvudinnehållet af den emellan Presidenten Akerman och Fullmäktige på telegrafväg förda korrespondens, samt af de i följd deraf hos Fullmäktige hållna öfverläggningar. Redan den 1 Januari innevarande år ankom till Fullmäktige ett telegram från Paris med underrättelse, att Presidenten Åkerman hade anbud på lånet efter Johnska vilkoren med tillägg af ^ procent årligen eller 6 procent om året.
„ Staden Borås 3,590.10. 8. „ Staden Malmö 426.32 af Lappmarks Ecclesiastik-Fond 43,000. Af Rikets Ständers Bank levereradt Öfverskott å dess Grundfond vid 1834 års slut Ersättningar: Å det vid 1828- 1830 årens Riksdag beviljade, af Kongl. Stats-Contoret lyftade, Creditiv till Spanmåls undsättning 05 qqq För förskjutne Chartae-Sigillatoe-Hvitstämplings-kostnader 1 945, 35. 2 På Creditivet för Arme'ens Accords Amorterings-Fond 21,448 14 I afräkning å afl. Värderingsmannen Wessbergs Balance Af Riksgälds-Contoret upplånadt: Anm-.- Dessutom äro af 5-procents-Lånet, under år 1836, omsatte Obligationer till belopp af 606,300. Det hos Casseuren Westblad vid 1835 års slut innestående förskott till liquiderande af Räntor å Contorets Lån användt för dess ändamål S:r Större Utgift än Inkomst3 svarande mot hvad på Creditivet i Banken under de fyra sista manaderne af året blifvit assigneradt , . 2,481,794 9,950 41 19 147,675 24 204,93228 48,428 265,500 566 3,158,847 13,891 Summa R:dr3,172,738 12 11 11 43 Stockholm, tryckt hos Samuel Rumstedt, 1838. UTGIFT. Utbetaldte Anslag pä Allmänna Bevillningen: Till Statsbeliofvens fyllande: De vid 1835 års slut på detta anslag innestående I afräkning å 1836 års anslag