Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att Svensk författningssamling kunde till allmänheten lemnäs för ett vida billigare pris än som nu sker, utan större utgift för Statsverket om författningarnes tryckning vore föremål för fri täflan, och 8 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande M 76. blefve till den minstbjudande upplåten, vågar jag antaga, helst som förläggaren icke har att vidkännas annat än tryckningsoch papperskostnaden, enär redaktionen besörjes af en person, som är aflönad medelst arfvode af Staten. Öppen täflan och fri konkurrens i alla produktiva företag, är också den enda rigtiga princip, och hvarje afvikelse härifrån, är afvikelse från en grundsats, som aldrig kan förnekas. Den invändning, som någon möjligen kunde göra att papper och tryck icke blefve lika godt, eller tryckningen ordentligt verkställd om den öfverläts åt entreprenör, förfaller af sig sjelft; enär entreprenören i detta liksom andra fall ej borde undgå att ställa säkerhet för åtagne förbindelsers fullgörande.» STOCKHOLM, tryckt hos Eric Westrell, 1863. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 77. 1 A:o 77. Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Febr. 1863, kl. 10 f. ra. Betänkande, i anledning af' vuckt motion om Kronofogde tj ens lernas indragning m. rn. Hedervärda Bonde-Ståndet har till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterat en af Daniel Danielsson från Jönköpings län väckt motion, hvaruti anföres, hurusom den under sednare tid förökade aflöning åt landtstatstjenstemännen i allmänhet till betydlig del kommit Kronofogdarne tillgodo, utan att det arbete, som af dessa tjenstemän förrättas, i samma mån berättigade dem att komma i åtnjutande af en så stor förhöjning i lönevilkoren.
Majit, efter derom gjorda underdåniga ansökningar. uti sin nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, föreslagit: a) att, enär Öfversten vid fngeniörkorpsen, Carl Hjelm, i nära 50 år nitiskt verkat inom denna korps saint jemväl utom densamma, såsom Chef för Statens fängelsebyggnader, genom sträng noggrannhet och tillsyn vid anordnandet och ledningen af dessa byggnadsarbeten, medverkat till ett förbäilradt fängelsesystems utveckling inom fäderneslandet, hans i knappa omständigheter stadda enka, Augusta Flach, mätte på allmänna Indragningsslaten komma i åtnjutande af en årlig pension till belopp af 400 Ridr. b) att, som Öfverste-Löjtnanten Jonas Gabriel Schander, hvilken sedan år 1816 varit i Statens tjenst samt frän och med 1827 anställd först såsom Kompanioch Bataljonschef vid Pionierkorpsen och sedermera i sistnämnde egenskap vid Kronoarbetskorpsen intill sin död den 13 Juni innevarande år, med utmärkt nit, ordning och skicklighet förestått denna befattning, Rikets Ständer, med afseende jemväl derå, att Schander, som varit berättigad ali sedan år 1856 uppbära en honom å allmänna Indragningsslaten tillagd pension af 1,000 Ridr, af denna förmån sig icke begagnat, måtte bevilja hans efterlemnade enka, Lovisa Fornqvist, hvilken lidande af kronisk lefversjukdom och försvagad synförmåga, befunne sig, med en äfvenledes sjuklig, o försörjd dotter och Expedit i oiis-fJtskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 205.
Det förhåller sig verkligen så, sorn den siste talaren yttrat, att 3 eller fyra motioner i fråga om skogslagstiftningen blifvit afgifne, af hvilka ett par behandlats af sammans. Lagoch Ekon.-Utsk:t. Jag skall söka ställa så till att dessa motioner snart komma till Stånden, och då frågan onekligen blir enklare, om alla förslagen behandlas i ett sammanhang, anhåller jag få instämma med den siste värde talaren. Sedan öfverläggningen i frågan ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att Hr Boij hade föreslagit, det B. o. Ad. skulle uppskjuta behandlingen af det närmast å föredragningslistan uppförda målet, eller Sammans. Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Utlåt. N:o 7, i ani. af K. Propos. ang:de förändrade bestämmelser i fråga om upplåtande åt enskilda af Kronans mark i Norrland m. m., samt besluta, att detta Utlåt, skulle företagas till afgörande i sammanhang med det Betänk, i ani. af enskilda motioner rörande skogshushållningen, som af Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t komme att afgifvas; hemställde Hr Gr. o. Landtm., huruvida R. o. Ad. bifölle hvad sålunda föreslagits. Ropades ja. Föredrogos ånyo och biföllos Lag-Utsk:ts den 21 sisth April och 1 dennes på bordet lagda Betänk. N:o 38, i ani. af väckta motioner om ändringar i konkurslagen; samt Mern. N:o 41, i ani. af återremiss af Lag-Utsk:ts Betänk. N:o 23, öfver väckt motion om förändrade föreskrifter i afseende på sättet för kommunikation af besvär, som blifvit till Hofrätt ingifna. Föredrogs ånyo Lag-Utsk:ts den 21 sisth April och 1 dennes på bordet lagda Mern. N:o 44, i ani. af återremiss af Lag-Utsk:ts Betänk. N:o 29, öfver väckt motion om ändring i Kyrkolagens föreskrift rörande tiden för barnaqvinnas kyrkogång. yj Den ? Maj.
Den uti anmärkningarne gjorda jemförelse emellan Räntetagarens rättighet att, såsom hittills skett, efter behag uppstegra priset på sin räntespannmål, och den rättighet, som tillkommer egare af frälseräntor, att utbekomma dem i enlighet med lagligen befästade köpeafhandlingar, tro Utskotten icke förtjena något afseende, då naturen af dessa serskilda förhållanden icke är enahanda, äfvensom den anmärkning, hvilken synes vilja förvandla Räntetagare i allmänhet till hökare, för att kunna tillägga dem hökares rättigheter, icke torde erfordra något svar. Hvad åter en Ledamot inom Högvördige StalsBev.~ samt Oeci-Utsk. Uti. 7 Preste-Ståndet yttrat, rörande eontract emellan Räntetagare oell Räntegifvare, kunna Utskotten icke finna ega någon inflytelse på denna fråga, enär enskilda eontract, i behörig ordning uppgjorda och vederbörligen stadfästade, icke rubbas af ett allmänt stadgande.
Dä Landtmätaren förut vet, det han, i de flesta fall, ej vid skiftets afslutande utbekommer sitt arfvode förr än efter lång väntan, så är det ofta för honom ett tvång, för att kunna existera, att ärligen, ehuru ogerna, handlägga flera förrättningar med något arbete å hvarje och derföre upbära stadgad betalning, väl vetande detta vara enda sättet att kunna erhålla någon kontant inkomst, emedan, genom ett sådant handläggningssätt af en förrättning, arfvodet på flera år fördelas, och således af delägarne lättare kan utgöras — men månne Landtmätaren vinner derpå? — vinner jordägaren eller landet derpå? — jag tror ej så är. — Kan och bör ej Staten derföre här mellankomma och genom vidtagne åtgärder afhjelpa dessa brister? jag tror i sådant fall vore lämpligast det Staten till Landtmätaren utbetalte hela arfvodesbeloppet för hvarje skifte, och sedan af jordegarne upbure detsamma fördeladt på tre år, allt på sätt här nedan föreslaget blir. Staten kommer derigenom alt, tills skiftena i Riket blifvit fullbordade, förvjordegarne ligga i förskott med medel, hvilka dock åter till Staten inflyta, och således utgör Statens hela förlust tre års räntor å de förskotterade medlen; men genom detta nu föreslagne betalningssätt af arfvodena för laga skiften, blefve det alltid i Landtmätarens eget intresse alt så fort möjligt vore handlägga och afsluta ett påbörjadt laga skifte, hvarjemte han kom i en mera oberoende ställning än nu förhållandet är; jordägarne fingo en lättnad i arfvodets erläggande, då det blefve fördeladt på tre år, och slutligen kunde jorden, efter de då enl. all anledning raskt pågående Laga skiftena, genom ett ändamålsenligare brukningssätt upbringas lill en vida större afkastning än nu i oskiftade byar förhållandet är. Med anledn. af det jag nu anfört får jag derföre väcka en motion det R. St. ville till K. M. ingå Den 22 December e. m. 25 med underd. anhållan att §§ 20, 21, 22, 23, 24 och 25 uti K. M:s förnyade Nåd.
Når nu 47 af vår nu varande Regerings Form uttryckeligen bjuder; att ”Rikets Elof Råtter och alla andra Homjiolar JKola efter Lag och Laga Stadgar dorna så syne» det vara klart, att de icke kunna åberopa och tillämpa Författningar, hvilka icke på lagligt sått tillkommit. Det blir sålunda nödigt att ifrågavarande Kunga-bref af Ständerna sanctioneras, så vida det skall erhålla egenskap af Lag och Laga stadga, och således kunna af Domstolarne tillämpas, Grefve Posse: Det är i anledning af Fri herre Boijes anmärkning, som jag tager mig friheten fästa uppmärksamheten deruppå, att jag icke sade, att atla Lagar utkomne före 1809 ovilkorligen voro gällande, utan att alla de, forn ej dä eller federmera blifvit upphåfne, måste ännu anses gällande. Upphäfne äro alla, som ej stå tillsammans med Constitutionen, utan i strid med densamma; och Friherre Boije, om han vill förstå mig, lärer derutaf finna, att vi i denna del äro alldeles af samma tanka. Herr Hjerta: Det har af flere Ledamöter Friherre Boije, Herr Cederschjöld, m. fl. blifvit upplyst, huru verkliga förhållandet är med vilkoret för Sveriges Lagstiftning före och efter 1809. Jag instämmer med dem deruti, att de stadganden, som olagligen tillkommit och ingripa uti nuvarande RegeringsForm, böra ändras. 3S 2 Dea i a Julii f. ni. Detta nu ifrågavarande hörer till Borgerliga Lagen, och således tror jag det vara öfverflödigt, att derom framställa någon önskan till Utskottet; men om jag skulle önska något, vöre det hvarken mildring eller skärpning, utan en medelväg sorn med rättvisan vore öfverensstämmande.
Brännvinstillverkningen var 168,990 K:r efter 8010 Bränntunnor ä 14 Lispund. Spannmålens kostnad efter Räkenskaperne 108,874 46 7 Förmalningskostnader och afskrifning för Mjölet som till afverkningen utlemnades 3599:37. 2. Generelle utgifter 29093:43-io. Tillvcrknings-förnödenhetcr . 2786: l\~. 2. Ved, Kol och Ljus 21275:43. 3. Öfrige kostnader i och för tillverkningen, sedan influtne medel 4321 R:dr 8 sk. för Draf och Drank blifvit afräknade . 18. 6. t 1 5 Åtgången af Ved, Kol och Lysningsämnen var följande : FörBrännvinsbränningen: io85 Famn. Tall och Granved. 7282 Tuli. Svenska Stenkol. »44 Läster Trädkol. 46jrLispund Ljus. 89 Kannor Olja. 8i Skålpund Vekar. För Bränneribetjeningen: 5i Famn. Björkved. 19 Lisp, Talgljus. Hästeanlalet 18 stycken. Obs. De ibland Generella utgifternc inbegripne, för år 1820, öfver vanligheten kostsammc utgifter för Byggnader och Reparationer verka till en minskning i priset af4rs^' på Kannan. - 1 Riksens Ständers L i tt. ] Förteckning å de Hus och Byggnader som tillhöra Allmänna Magazins - Inrättningen, men disponeras för närvarande af andre Verk och Auctoriteter. Stochholms Stad: Ett större Magazin beläget a Kongl. Skeppsholmen. Gripsholm : Ett Magazin. Borås Stad: Ett Magazin. Wisby Stad: Byggnader efter nedlagde Krono-Bränneriet derstädes. Érinhebergshulle vid wennersborg: Ett Magazin och en Flygelbyggnad. Calmar. Ett Boställshus och *tt Magazin.
Carpelan , och Herr A. D. Reutersköld väckte motioner, angående Krono Skogarnes förmånligaste användande för Statens behof, Herr af Darelli anser Riket äga uti sina Dotnainer, boställen, Allmänningar Och Skogar en tillgång, hvilken, antingen betraktad, såsom Hypotheqve för Sedelstocken, skall vara af större värde än Silfver, emedan Hypotheqve af jord gifver ranta, och således är i beständig tillväxt, eller Successivt på öppna Auctioner, dels utbjuden till försäljning emot redbart mynt åt utlänningar; och däremot svarande Bancosedlar åt inhemske penningemä-n, del3 undée frihetsvår, emot billiga vil kor till Skatte försåld, skulle icke allenast tillfullo ärsätta före-* slagne förskott till penninge-förlägenhetens af* hjelpande, utan afven föröka Bankens fond och gifva Rikets Financer ett bättre skick, Herr von Törne anser; i förhållande till iSveriges öfriga tillgångar, det Värde vara ganska storf, som finnes i Krono-Allmänningar * Recognitions-Skogar, Parker samt flere lägenheter, jemte ägande rätten till många Boställen, som kunde försäljas, med bibehållande af Ar* fltftsn£ till Riks-St. Pret. i'.de Sami, Ahr tfr, ift, 1442' Siats-Utskottets Beiitnkanden. rende afgiften och vissa förbehåll; då denna för* säljning verk^tälles småningom och med försig. tighet, skola köpare ej kunna saknas. Jemte anförande af någre erkende Författares tankar 1 detta ämne, sorn instämt uti det förslag om Krono-Skogarnes försäljande, till Statens Förmån, yttrar Herr von Törne, det alla tiders ärfarenhet bevittnar, att jordägande rätten alltid till den grad uppmuntrat idogheten, att joröen vinner mångdubblade afkastningar på säkrare grunder, än vissa års dispositions-tid rnedgifver ; att Skogarne bättre vårdas af deras ägare än af Kronans Jägeri-Betjening; Och då 3:ne så hufvudsakliga föremål härmed skulle kunna vinnas:
Stuteriernes nytta bedömes efter den Remontering de åt Kongl. Stallet åstadkomma och efter priset på de Hästar dit lefvereras, den dagen, säger jag, måste alla Stuterierne reduceras. Om än en Häst, af Stuteriet lefvererad, kostade till och med 10,000 R:dr, så vore det väl dyrt, men ändamålet vanns, att få en god Hästrace, och Inrättningen vore ändock nyttig. Hvad åter angår den frågan huruvida Styresmannen för en Stuteriinrättning bör vara en snäll Stallmästare; så tror jag, att det icke allenast är nyttigt, utan ock ovilkorligen nödvändigt. Okynne hos Beskällare dämpas ej förr än de få lydnad för menniskan, och det är besynnerligt, att se, huruledes förståndet hos de äldre Djur-racerne utvecklar sig genom dressering och sedermera fortplantas på afveln. Någon bättre Styresman än den närvarande, tror jag icke så lätt finnes, och det samma tänker jag, i afseende på Veterinairkonsten. Han är väl ingen Professor deruti, men ibland profana i den Vettenskapen, är han utmärkt skicklig. En annan nytta af att vid en Stuteriinrättning äga en snäll Stallmästare, är det goda tillfälle, som gifves, att på ett ställe, der så många Hästar finnas, få lära rida; då för öfrigt någon uppmuntran ej är lemnad åt denna konst, som är af vigt, så länge vi hafva Cavallen. Jag slutar dermed, att beträffande Opinionen om Styresmannens lämplighet, refererar jag mig till resultatet af en skeende opartisk undersökning. Den 16 Maji. 421 Herr Ribbingj Carl Gustafanförde skriftligen :
af Hlyn 25 moarer af Diana 9 Själsstyrka utan kroppsstyrka; af d: ' r Hugo Att fria; ett skottårsäpropos, af » Under sigToll 26 natur * 9 » Våra gamla »; af — e 26 Två napp o c h ett bete; en skottdagshistoria » Pojkstreck »; af Ave ... 27 Barnajoller; af J. F. 27 af Lisa 9 N; Ellon Sen vår; skiss för Idun af Hedvig Indebetou 10 En gång o c h aldrig m e r; skiss för Idun af Mari Mihi _ 11 Farbror Jeremias; af Adda .. 12 Stilleben; novell af Alvilde Prydz 12 — 16 K o m m e r. k o m m e r inte. Skiss för Idun af Torkel Berg 13 Första honoraret; en påskhistoria för Idun af Erny 14 Outtalade ord; skiss för Idun af Agalhe Lind 15, K! En vändpunkt; skiss af Mathilda Boos — 17 När våren k o m åter; skiss för Idun af Homo Sum Doktorns hustru; skiss för I d u n af Jeanne K. 18 En Fidias dag; af Vietorion Sardou 19 I m a j; utdrag ur Lillvs dagbok af Agathe Lind: . 20 Brudfärden; berättelse från Bohusläns skärgård af Johannes Sundblad 20 — 24 På Haga; af Ina Stockenstrand 21 Extra biträde; skiss från Sabbatsbergs sjukhus af Lenja 21 Ma b o n n e; skiss för Idun af Elin Ameen ... 22 På rundresa; några korta bref från fröken Eva. Uppsnappade o c h afskrifna af Georg Nordensvan 22, 23, 29, 30, 37, 39 Karl X I I och » fruntimbret i Stockholm »; en liten arkivstudie af G.
IN:o 123 till R. o. Ad. samt EorgareSt., ang:de deras åtgärder vid memor. Gr. Horn, Claes Fredr.: Jag anser mig skyldig att ånyo uppträda mot Utsk:s sätt att behandla denna fråga. Constit.Utsk. har vidblifvit sin föresats att vilja mästra RiksSt:ns beslut, hvartill jag anser Utsk. ingalunda berättigadt, och hvilket R. o. Ad. likaledes vid flera tillfällen ansett. ]VIen för R. o. Ad:s värdighet är det nu äfven nödigt tillse, att Utsk. ej förgriper sig på de andra RiksStm; och då jag förmodar, att Ståndet ej frångår sin redan så ofta yttrade tanka örn frågor af samma beskaffenhet som denna, inskränker jag mig till att yrka afslag på det ifråga var. memor. Frih. Cederström, Jac.: Den siste talaren har ej yttrat sig i sak. Föremålet för discussionen är en af Constjt.^ Utsk. uppgjord voter:spropos., deri R. o. Ad:s tanka ordagrannt blifvit införd. Det skulle vara besynnerligt, om Ståndet kunde ogilla, att dess tanka blifvit upptagen; men Dc ii 16 Ma j. från t räder R. o. Ad. åter densamn.a, så förfaller hela voter:spropos:n. Dertill fordras dock ett bestämdt yttrande af Ståndet; ty så länge den gemensamma tankan quarstår, skall deröfver voteras, och jag kan således ej finna annat, än att den af Utsk. föreslagna votertsproposm bör antagas. Gr. Horn: Då hela saken blott angår en form fråga, har jag endast kunnat hålla mig till formen. Utsk. har underkänt BorgareSt:s tanka, och jag har roed förvåning hört en ledamot yrka underkännande af ett Stånds tanka, då det likväl är Constit.Utsk:s ovilkorliga pligt att upptaga alla RiksSt:ns särskilda meningar. Jag anser det vara R. o. Ad. värdigt att här förbise sin egen tanka, då ett annat RiksSt:s blifvit undertryckt. Frih.
Hvarje bränneri måste åtminstone hvarannan, men merendels hvarje dag, kontrolleras, hvarvid särskildt protokoll fores. Afgiftens storlek är olika i Köpenhamn och de öfriga köpstäderna. I Köpenhamn utgör förmalningsafgiften il Rb. sk. 16 7/8 sk. Norskt) pr lU. malt, säd o. s. v.; redskapsafgiften är 96 sk. ( Denna afgift antages träffa sädesbränvin med omkring 51/5 sk. ( I de öfriga köpstäderna utgör förmalningsafgiften 44 sk. ( Redskapsafgiften utgör 24 sk. ( Afgiften antages träffa sädesbränvin med omkring 4 sk. ( Derigenom att bränvinsbrännaren måste förevisa förmalningsoch brännsedel för den massa, som är i hvarje kar, är det således möjligt för kontroll nten, att följa det material, för hvilket nämnde sedlar äro lösta, genom alla stadier af produktionen. För att detta emellertid må ske och missbruk må kunna upptäckas, måste kontrollanterna nödvändigt vara väl bekanta med bränvinsbrännings-processen, särdeles mäskningen, så att de förstå att bedöma, om den massa, som påträffas i de åtskilliga karen är i jäsning, och i sådant fall i hvilket stadium, nemligen i tilltagande, i kulminerande eller i aftagande, och i sista fallet huru länge massan kan hafva jäst, om denäri2:dra, 5:dje eller 4.de dagens jäsning. Likaledes måste de af mäskens utseende kunna döma om den är af potates eller säd o. s. v. Att införå ett sådant beskattningssätt i sin helhet hos oss, låter sig ej göra, när vi ej hafva konsumtionsoch förmalningsafgiften. Deremot läte den nog införa sig i köpstäderna, så vidt afgiften blott lades på mäskekaren.
Den 13 Augusti 1812 403 Herr Doctor Wijkman: Jag anser äfven ett sådant beroende ifrån unga år förtaga den Patriotisme och den sjelfständighet i tänkesätt, som bör finnas hos hvarje redlig Embetsman, och i synnerhet hos den, som möjligen kan komma att hos Konungen föredraga Rikets Allmänna och medborgares enskildta angelägenheter. Justitia Revisions Expedition, som har nära sammanhang med Domare-Embetets utöfning i hela Riket, synes mig ingalunda böra höra till förtroende tjenster, och jag hemställer om icke den åtminstone bör undantagas. Flera Ledamöter instämde med Doctor Wijkman, andra åter yrkade bifall utan inskränkning, då Herr Kammarherren Silverstolpe begärde Votering, hvarpå Herr Grefven och Ordföranden gjorde följande Proposition: »Den som vill att uti 35 § Regerings Formen, enligt Konungens förslag, införes efter Handels Agenter följande: samt alla de Embets och Tjenstemän, som uti Konungens Canzli, och dess Departementer nyttjas, skrifver Ja Den det ej vill, skrifver Nej, Vinner Nej, eller stadna två Stånd emot två, upkommer ny öfverläggning, om de undantag, som kunna äga rum.» Omröstningen anställdes med slutna sedlar, vid hvilkas öpnande rösterna funnos hafva utfallit på följande sätt: Bidderskapet och Adeln: Ja. 2. Preste Ståndet: Borgare Ståndet: Nej. 6. Bonde Ståndet:
Se Stalsoch Bevillningsutskottens Betänkande N:o 13. — anmärkningar vid dess räkenskaper. Se Stals-Ulskollels Utlåtande N:o 21. Coopvaerdie-matroser, om inrättandet af en pensions-stat för Svenska. Se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 180. Corrections-inrältningen å Långholmen, angående upphörande af, och dervarande fångpersonals fördelande på Krono-arbets-kompanier. II. 210. III. R. 23. B. 385, 441. IV. 134. A. 135. — angående vaktgöringens derstädes bestridande af Hufvudstadens Garnizons-regementer. Cronholm, A., Akademi-Adjunkt, angående pension åt. Se StatsUtskottets Utlåtande N:o 74. ( 54 ) D. Dag, för Rikets Ständers nästa ordinarie sammanträde, angående bestämmande af. V. 4, 87. R. 89. VI. R. 22, 28, 29. A. 47. Daga Härad, af Södermanlands Län, angående del af Rikets sednast församlade Ständer beviljade anslag lill kanal-byggnad derstädes. Se Stats-Ulskottets Utlåtande N:o 158. Dagblad, officiell, angående behofvet af ett. Se Stats-och Ekonomiutskottens Betänkande!) Nilis 15 och 21. Dagsverken, angående nphörande af den åtskilliga hemman åliggande skyldighet, all utgöra dagsverken in natura till Knngsgåidar och andra kronolägenheter. I. 48. R. 123. VI. Dagverks-skyldigheter, deras ingående i hemmans onera. Se Beskattnings-väsendet. — till Kungsgårdar och andra kronolägenheter, angående uphörande af deras utgörande in natura. Se Dagsverken. Dahlström, J. F., Häradsskrifvare, angående restitution af ett honom ådömdl ersättnings-belopp. Dalarne, om en jernvägs anläggande från.
Så är t. ex. i Wexiö stift, hvarest med öfverbyggnad menas hel öfvervåning på den egentliga sätesbyggningen, maximum af ersättning för densamma bestämdt å pastorsboställe, vare sig vid bättre eller sämre, större eller mindre pastorat, till 500 R:dr R:mt och å komministersboställe till 200 R:dr samma mynt, — ersättningsbelopp, hvilka i hvartdera fallet stundom kunna vara tillräckliga, men ock oftast knappt utgöra femteoller Bjettedelen af de kostnader, som blifvit nedlagda i och för behöflig öfverbyggnad, hvilken på många ställen omfattar, utom öfvervåning, äfven utvidgning af uthus och dylikt. Ett sådant missförhållande, säkerligen äfven inom andra stift befintligt, torde nu böra uppmärksammas och genom ett, så vidt sig göra låter, allmänt stadgande undanrödjas.
Ulur desse förenade skäl reserverar jag wig mot Betänkandet." STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet, »834. ♦ Lag-JJtskott:ts Utlät Ande Äift 166. 1 N:o 166. Ankom till Exped.-Utsk. den 26 No v. (Jtldlande, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande JS!:o 118, i anledning af väckta: motioner, om ändringar i Kongl. Förordningen, angående inteckning i fast egendom, den i3 Julii 1818, äfvensom öfver de i sammanhang med återremissen af detta Betänkande framställda förslag till ändring af 4 Cap. 4 ff. Jorda-Balken m, m. Samtlige Riks-Slånden hafva, på grund af gjorda anmärkningar, della Betänkande till Utskottets ytterligare handläggning återförvisat. Vid Utskottets yttrande, i anledning af Herr Hessles motion, om förändring af 10 §. i lhteckhings-Förcrfdningen, hafva anmärkningar inom alla Standen blifvit framställda, åsyftande att bereda bifall till motionen; i hvilket afseende afven, på det Utskottet ej måtte anse sig vidare hindradt att densamma understödja, följande, nya motioner blifvit väckta nemligen: hos Häglof. Ridderskapet och B deln : af Herr Pff» F. Dalman'.