Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 29 Juni f. m. 493 Morn. liltrs i. och k. Bi föl lös. 2:dra punkten, angrde anslag för forlifikalions-behof. Mom. litl-.s a., b. och c. Biföllos. 3:tlje punkten, angrde anslag för beklädnadsoch utrednings-behof, och 4:de punkten, angrde anslag för Topografiska corp sens arbeten. Biföllos. 5:te punkten, angrde underhållet för truppen vid denvärfvadc Arméen. liivon Hartmansdorff, Au g.: Min granne på denna bänk, Hr Edenhjelm, har anhållit, alt jag, för händelse han skulle vara frånvarande, då StatsUtsk:s nu föredragne Betänk, öfver hans motion till afgörande förekomme, måtte upläsa det yttrande, han eljest sjelf ämnat afgifva. Ifall det anses olämpligt, att en frånvarande här talar, anhåller jag, att hvad Hr Edenhjelm anfört, måtte anses vara sagdt af mig sjelf. Talaren upläste härefter Hr Edenhjelms sålydande anförande: Oaktadt den högaktning jag hyser för StatsUtsk:s Hrr Ledamöter, så kan jag dock icke uttyda dess behandling af min motion, angtde Artilleri Under-Officerares, med vederlikars löne-förbättringar, och att nummerstyrkan vid värfvade Arméen, måtte få en tillräcklig matportion, i st. f. den otillräckliga kontanta aflöningen, blef delad i olika utlåt:n på annat sätt, än att Hrr Utsk:s-Iedamöler icke hafva någon kännedom, hvarken om de lidanden, hungern förorsakar, eller om den olyckliga belägenhet, hvaruti Staten sätter den del af dess medlemmar, som af ungdoms-yra, eller genom en lumpen handpenning blifvit förledda, till att inträda i ett stånd, hvaruti så mångas olycka för framtiden är bestämd.
R:dr per tunnland, femtio procents förhöjning deruti inbegripen, i enlighet med expropriations-lagens föreskrift. Högsta priset har blifvit åsatt jorden emellan Götheborg och Jonsered, på lj mils längd, hvadan för denna sträcka ensam expropriations-kostnaden uppgått till mera än 28,000 R:dr. Beträffande jernvägsliniens sträckning, inhemtas af berörde redogörelse, att, allt ifrån Götheborg till närheten af Vårgårda, Säfveåns dalgång måst begagnas för vägens anläggande, och att denna, från nämnde stad till granskåpet af Jonsered, på en längd af nära 1| mil, varit jemn och serdeles lämplig för jernvägsbyggnad; hvaremot sträckningen emellan Jonsered och Alingsås, ett slags fjelltrakt af 3| mils längd, för byggnaden företett nästan oafbrutna svårigheter serat jemväl ansetts såsom den i förhållande till längden kostsammaste och mest arbetsdryga del af hela vestra stambanan. Då de i sjöarne Aspen, Floda-sjön och Säfvelången utskjutande uddarne, i allmänhet bestående af berg och ofta med betydlig höjd, samt det obetydliga vattendjupet åvikarne måste till en början anvisa den plan, att framdraga jernvägslinien öfver yttre delen af dessa vikar, för att i samma mån undvika den kostsamma genomskärningen af de höga uddarne, utstakades också linien med hänseende till nämnde plan; men då genast vid arbetets början befunnits, att den lösa lerbotten i en del af dessa vikar icke förmådde uppbära den belastning, som uppkom genom ban-bankarnes utfyllning, så forcerades fyllningarne i ändamål, att med en dylik massa genomtränga leran och uppnå fast grund. Dock, äfven dessa försök, hvilka, genom uppoffring af flere tusende kubikfamnar jord, kostat ganska betydligt, måste öfvergifvas.
Sedan nemligen, i och för behandlingen af den förevarande frågan, från Fullmägtige, under den 24 sistlidne April, begärts upplysning om de belopp, som dels från reservfonden kunde användas för uppköp al obligationer, utgifna af Allmänna Hypotheksbanken, dels genom inbetalningar från Allmänna Hypotheksbanken för öfvertagua fastighetslån och från filialbanker, som komma att upphöra, äfvensom möjligen på annat sätt kunde blifva i banken disponibla, hafva Fullmiigtige uti till svar härå afgifven skrifvelse af den 3 dennes tillkännagifva, att, uppå framställning af Fullmägtige i Riksgälds-kontorct om öfvertagande af större eller mindre del af obligationer, tillhörande det utaf Riksgälds-kontorct sistlidet år med Nordtyska banken i Hamburg, von Erlanger i Frankfurt m. fl. kontraherade lån, stort Nio millioner Thaler, deraf endast Fyra millioner Thaler öfvertagits utaf nämnda consortium, som deremot icke begagnat den förbehållna optionsrätten till återstående Fem millioner Thaler, Bankofullmägtige förbundit sig, bland annat, att af berörda låneåter - A Banko-Utslioltets Memorial N:o 27. stod utaf Riksgälds-kontoret inköpa obligationer på vissa öfverenskomma vilkor till uominalbelopp af En million Thaler. Eoligt hvad Fullmägtige anfört, kan förhållandet med reservfondens inkomster och utgifter för den närmaste framtiden beräknas sålunda: Till denna fond, som den 14 sistlidne April hade en behållning af R:dr 8,668,466: 58, äro att påräkna följande inkomster: Vinst för det löpande året, beräknad till R:dr 1,800,000: — Från Allmänna Hypoteksbanken i afräkning å liqviden för öfvertagna fastighetslån den 15 Januari nästa år inflytande 400,000: — Frön filialbanker, som detta år upphöra, omkring 1,200,000: — S:gr 3,400,000:
Dessa urmodiga, godtyckliga resor deremot, som kunna räcka, man vet icke huru länge, och kunna föra, man vet icke hvart, som gör, att den vakna fantasiens guldflor ständigt hänger för ens ögon och förgyller sjelfva landsvägsdammet, som låter naturens alla harmonier tränga till ens hjerta och gränsen mellan dikt och verklighet försvinna, så att man aldrig riktigt vet, på hvilkens område man färdas; det är dessa resor, som äro förtjusande och som jag älskar med passion. Nåväl, under en dylik färd, på vägen ifrån Lund till Ystad, kom jag en afton helt sent till Anderslöfs gästgifvaregård. Den väg jag farit hade sannerligen varit så enformig och prosaisk, som endast de skånska slätterna kunna vara. Jag var trött, nedstämd och genomvåt af ett ihållande regn och möttes nu af det föga angenäma budskapet, att af de två gästrummen var det ena redan upptaget, och det andra stod under något slags reparation och saknade både fönster och dörrar. Det var i slutet af augusti månad, men vädret var ruskigt och utsigten att tillbringa natten i ett rum utan fönster och dörrar syntes mig icke lockande. ”Sådana här resor kunna också hafva sina obehag”, mumlade jag, ruskande mina våta kläder och spörjande med temligen vredgad röst den tjocka jäntan, som, helt leende och förnöjd, liksom hon berättat mig den behagligaste sak i verlden, lyste mig med talgljuset, som hon höll mellan fingrarne, om icke något annat nattkvarter kunde beredas mig. Omöjligt, i gästgifvaregården fanns intet rum, men om jag ville vara nöjd med att ligga i tingshuset, som låg på andra sidan af vägen, så fanns der ett litet rum, hvilket häradshöfdingen ibland hade bebott. Naturligtvis fann jag förslaget ypperligt; då detta rum kunnat hysa en häradshöfding, så borde väl en äfventyrare som jag kunna finna sig väl der. Den gladlynta flickan satte sitt ljus i en lykta, hemtade en knippa med gamla nycklar, trädde sina bara fötter i ett par träskor och uppmanade mig att följa sig.
Om man genomläser motiverna för Utsk:s tillstyrkande i denna punkt, skall man icke komma i någon tvekan om hvad Utsk:s mening varit; och jemte det jag hänvisar till dessa motiver, anhåller jag om bifall till punkten. Gr. Sparre: Jag är fullkomligt tillfredsställd med den tyd ning af punkten föreg:de talare här lemnat, och instämmer med dem. Jag befarade, att K. M. icke skulle kunna lemnäs fria händer, men sedan jag nu hört hvad meningen egentligen är, anhåller äfven jag om bifall till punkten. Propos. till bifall å förev:de punkt blef härefter framställd och besvarad med Ja. 1i:de punkten. Denna punkt bifölls. 1 Side punkten. Gr. Sparre: Utsk:s förslag i denna punkt anser jag mindre lämpligt, och tror, att rättast är att underhållsoch driftkostnaderne skiljas från byggnadsfonden, så att man får veta resultaterne af de särskilda vägarne, hvarföre ock kostnaderne för trafiken böra särskilt uptagas och redovisas, och byggnadsfonden dermed icke belastas. Hr Montgommerie, Rob. Nils Germund: Den reda i räkenskaperne, som Gr. Sparre åsyftar, vinnes fullkomligt genom antagande af Utsk:s förslag. Det belopp, hvarmed kostnaderne möjligen öfverskjuta inkomsterne, skall väl på något sätt godtgöras, Och om detta sker derigenom, att den upkomna bristen uplöres å byggnadsfonden, kan väl under denna statsreglerings-period'någon oreda icke upkomma, helst under samma tid några särdeles långa bansträckor troligen icke blifva öpnade och någon större driftkostnad icke heller kan ifrågakomma. Dessutom skall ju redovisningen granskas af R. St:rs Revisorer och af R. St:r. Jag anhåller om bifall till punkten. 538 Den 13 Juni f. m. Hr von Troil, Sara. Gust.: Såvida Gr. Sparre föreslagit, att en särskild fond skulle af R. St:r anvisas till betäckande af den brist, sora under kommande statsreglerings-period kan upstå, skulle jag med honom instämt. Så är likväl icke förhållandet, och Utsk. har alltså rätteligen förfarit.
Nådiga svar å deras i underdånighet framställde förslag lill förändradt mynt-system, likväl då det förväntade afgörande! af nämnde fråga ännu saknas, och genom ytterligare af - 6 Banco-\j!skottets Betänkande Nio 107. vaktan på ett slutligt resultat i densamma, Rikets Ständer tilläfventyrs kunde sättas ur tillfälle, alt före Riksdagens utgång fatta några beslut, angående Bankens nya Sedelmynt, till grund för de reglementariske föreskrifter, hvilka i detta hänseende böra Banco-Styrelsen meddelas, liar Utskottet trott sig böra antaga den utväg, Finance-Afdelningens berörde Utlåtande erbjuder, att utan längre tidsutdrägt komma till något mål i fråga om Bankens Sedel - utgifning; och i denna afsigt jemväl, utan afvaktan af Rikets Ständers svar å Utskottets i Memorialet N:o 102 gjorda hemställan, till pröfning upptagit ofvanberörde af Herr Rosenblad väckte motion, egande för ändamål, att tjena till ledning vid uppgörandet af detail-föreskrifterne om Bankens Sedel-lili verkning; och går Utskottet nu att sig yttra öfver de speciela punkter, hvilka i denna motion innefattas. Punkten 1 i motionen är lika lydande med den, som befinnes i i83o års Banco-Reglemente pag. 60, och synes af Motionairen ämnad att på enahanda sätt förstås och tillämpas, men i slikt fall torde dock behöfva från början uttryckas, att under mellantiden, så länge Transport-sedlars tillverkning måste fortfara, dessa icke inbegripas i detta allmänna stadgande. Den i mom. a föreslagna nya valeur å 5 R:dr Courant synes Utskottet vara obehöflig, och desto hellre böra undvikas, som allmänheten utan allt tvifvel finner sig bäst belåten med, att nya ovanliga Sedelslag icke blihs va flere, än som för rörelsens behof oundgängligen påkallas.
Angående rättighet till svedjande för Skatte-, Frälseoch Kronoskattehemmans åboer inom Kronobergs Län. 7:0 Angående rättigheten till Husbehofsqvarnars anläggning. 8:0 Angående rättighet till sandtägt och timmers huggande till vägbyggnader. Ut supra. S. D. Vid uppläsning af Consth-.itions Utskottets Memorial, af den 20 Juni, hvarigenom Utskottet till justering aflemnar den Riksact, som kommer att upprättas imellan Svea Rikes Ständer och Norrigcs StorThing, till bestämmande af de genom föreningen mellan Sverige och Norrige uppkomna constitutionella förhållanden, blef den uti berörde Memorial gjorda hemställan bifallen, samt RiksActen godkänd. Ut supra. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos följande StatsUtskottets den ig och 20 Juni på bordet lagda Betänkande» af den 9, 14 och 17 nästföiegående, nemligen: 1:0 Angående Assessoren von SchantzV Memorial om Kronorentornas utgörande i persedlar och varor i stället för penningar. 2:0 I anledning af Friherre Wrangels Memorial, angående Bevillningens jemnare fördelning m. m. Angående bestämmande af någon fond* för att dermed ersätta Svenska medborgares genom uppbringni.igar lidna förluster 4, -0 Innehållande Utskottets berättelse och utlåtande om Riksgäldsverkets styrelse och förvaltning, sedan jSt2 års Urtima Riksdag samt detta Verks nu varande tillstånd, i anseende till skulder, tillgångar och fordringar. Ut supra. S D. Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets, den 19 Juni på bardet lagda, Memorial af den 13 Juni, angående Allmogens på Gottland skyldighet att underhålla Strandridarebostälkn m. m blef å nyo föredraget, och, i anledning af dervid gjorda anmärkningar, till Utskottet återförvisadt. Ut supra. S. D. Biföllos, vid förnyad föredragning , följande LagUt1 kottets Memorial af den 25 och 26 Maj, hvilka den 19 dennes blifvit på bordet lagda, nemligen: 1:0
Jag skulle visserligen kunna afstå från ordet, då den siste värde talaren just framhållit det hufvudsakliga skäl till afslag, hvarå jag ämnat fästa uppmärksamheten, nemi. att R. o. Ad. bör vidblifva sitt i frågan förut lättade beslut, synnerligen som detta beslut blifvit af Preste-St. efter inbjudning biträdt. Men medan jag har ordet, ber jag att ytterligare få framlägga några skäl för min åsigt. Hvad det formella af saken beträffar, så var jag i detta hänseende vid frågans behandling i Utsk:t af samma tanka som Hr af Klint, att nemi. två Stånd stadnat mot två i hvad anginge ifrågavarande rättigheters utsträckande till Danska undersåter; och det synes mig derför vara mera i öfverensstämmelse med alla Ståndens beslut att stadna vid Norska undersåter, än att utsträcka rättigheterna äfven till Danska. Vid föregående tillfälle har denna fråga ingalunda betraktats ur Skandinavisk synpunkt, utan R. o. Ad. lättade sitt beslut att från de ifrågavarande rättigheterna utesluta Danska läkare på de grunder, som då anfördes af Hr Huss, och bland hvilka jag särskildt erinrar mig, att den Danska farmakopéen och medicinalvigten ej är öfverensstämmande med den Svenska; ett förhållande, hvilket deremot icke erbjuder några synnerliga svårigheter med afseende å Norge. Det vigtigaste skälet är dock, enligt min tanke, att R. o. Ad. redan fattat sitt beslut i frågan samt inbjudit Preste-St. att sig derom förena; och på grund häraf får jag anhålla om afslag å Utsk:ts Betänk. Hr af Klint; Jag är till alla delar förekommen af Frih. Klinckowström och ämnade just omnämna inbjudningen till Preste-St., hvilken han påpekat. Medan jag har ordet, ber jag att få nämna, att jag i denna fråga ingalunda ser några politiska sträfvanden; dessa ligga helt och hållet utom ämnet. Jag får hos Hr Gr. o. landtm, förnya min anhållan om propos. derå, att R. o. Ad., med vidblifvande af sitt i ämnet förut fattade beslut, måtte afslå Utsk;ts ifrågavarande hemställan.
Seri n b o r s t a s, tills man ser att de äro något, som synnerligen plägar roa barn, de icke vid afklädningen. De föreveras. med safteller syltsås. rena. Sålunda förfares med allt silfret, oller en s. k. — - nunderbolU. Pepparfalla så slöa och bära vittne om månGöteborgska. och det får med denna betäckning stå nötter, konfektbitar, små porslinsfigugen brist. Någon aftonbön förekomöfver natten. Sedan sättes en stor rer, iitet docksaker, en fingerborg, Chokladglace. 1 / 4 kanna gräddmjölk, mer icke: de hafva aldrig fått lära sig kittel med vatten på elden, och, då det några blanka slantar, en liten nålbok, 2 rutor choklad, 5 äggulor och 2 hviatt bedja. Huru ser det icke ut efter kokar, neddoppas en pjes i sänder i ett litet kors eller hjerta att bära om tor, 1 liten tesked mjöl, och socker dem: allt i största oordning, det ena vattnet. Med en linnetrasa borttorkas halsen m. m., m. m. vecklas in i fin efter smak. Allt detta tömmes i en plagget här, det andra der. Och hvar kritan, det ciselerade borstas. Man hvit vadd, som döljer all herrligheten förtent kastrull och vispas hårdt öfver finna vi barnens moder? Borta från har en stor balja med kallt vatten till här och der och formas till en boll. elden tills det kokas upp. Sedan vihemmet, som likväl borde vara henne hands, hvari silfret sedan nedlägges, Gifvarinnan kan i en sådan » underkärast af allt. Paulina L. spas det sakta tills det svalnat. Under och ytterligare efterses, att ingen krita boll » få en nätt användning för en tiden sätter man ned glacedosan eller är qvar. Silfret upptages genast och massa obetydliga småting ur sina i brist derpå en vanlig bleckflaska i torkas med fint linne. Om denna rengömmor. sönderhackad is och groft salt.
Jag anser således fortfarande, att lagförslaget ej tarfvar någon annan förändring än den jag tagit mig friheten föreslå, men om R. o. Ad. ej skulle dela denna åsigt, anhåller jag att Betänk, ej måtte afslås utan till Utsk. återremitteras. Öfverläggningen ansågs härmed fulländad; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, framställde, att i afseende på förev:de Betänk, blifvit yrlradt, dels af Frih. Wrede bifall, dels af Hr Sparre, med hvilken Frih. Cederström förenat sig, bifall, med den förändring, att i st. f. de i Utsics förslag intagne orden: »sorn skäligen antagas må», införas orden: »som af borgenär antages»; dels ock af Hr von Ehrenheim och Hr Ribbing återremiss. Efter sedermera först till bifall å Utsk:s Betänk, utan förändring, och sedan till bifall derå med den af Hr Sparre föreslagna förändring framställda propos:r, hvilka besvarades med starka Nej, jemte åtskilliga Ja, hemställde Hr Gr. o. Landtm, om R. o. Ad. ansåge de gjorda anmärknme föranleda till återremiss, och ropades härvid starka Ja, jemte några Nej; hvarpå Hr Gr. 0. Landtm, förklarade att han nu funnit Ja öfvervägande. Ånyo föredrogs Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 6 och 8 dennes på bordet lagda Betänk. N:o 75, i ani. af väckt motion om upbäfvande af skyldigheten att vara försedd med pass vid resor uti samt till och ifrån Sverige. Gr. Björnstjerna, Carl Magnus: Jag beklagar att Utsk. egnat så liten upmärksamhet åt Hr Ekmans motion. Då man något närmare betraktar våra passförfattningar, torde man medgifva, att det i vårt Iand finnes få saker, som framför dessa påkalla en grundlig revision. Härvid förekommer dessutom den egna omständigheten, att dessa passförfattningar i början af seklet voro långt liberalare än nu. Det var först under åren 1811 och 1812 som nu gällande småaktiga stadganden infördes.
Uti en fråga som denna, der en på seklers vanor grundad Statsorganism skall rubbas, fordras lugn, moderation ocb rättrådighet vid bestämmandet af ersättningar, ordningen för ändringars vidtagande, författningars uppliäfvande, Styrelseverks och Embetens indragning, samt Försvarsverkets reglering; ty hvarje för hastigt eller för sent dervid vidtagen åtgärd medför förluster för enskilda och verkar menligt på saken» Till alt göra åskådligt beskaffenheten af den mer och mindre oprivilegierade jordens grundskatter, äfvensom Boställens, äro Tabellerne N:o 1, 2 och 3 upprättade, och Tabellen N:o 4 innehåller ett sammandrag af de 3:ne förenämnde, som visar beloppet af de såsom grundskatter utgående Statsbidragen. Tabellen N:o 5 upptager Statsbidragen af alla slag, utom dem till Städerna. Då för 'att tillvägabringa den i 1 :sta punkten nämnde förvandling af all jord *) Tabellerne äro med LandsKamereraren E. O. Wendell» biträde upprättade. Den 12 December f. m. till samma natur, utan rubbning i äganderätten för nuvarande innehafvare af privilegierad jord, fordras, att desse erhålla full ersättning för det högre värde deras jord nu har emot det, den får efter förändringen; och då den nu mer och mindre oprivilegierade jorden, för att erhålla Sä ter ifrihet, bör betala hvad denna jord genom förändringen vinner i värde, så har, genom Tabellen N:o 6, en calcul blifvit uppgjord öfver den ersättning i Penningar, eller motsvarande Spannmål, som den egentligen skattskyldige jorden, för befrielse från ständige räntor och knecktehåll, bör erlägga; Tabellen N:o 7 i samma afseende för Frälse-jorden. Då ständige räntor af jorden icke kunna upphöra, med mindre PrästeStåndets aflöning upphör att utgöras genom Tionde, äfvensom alla andra på ständige räntor grundade löner, hafva Tabellerne N:o 8 och q blifvit uppgjorde, den förre för att visa Pakets spannemåls-afkastning med deraf utgående Präste-tionde, den senare uppgift på Clereciets och Läroverkens personal och nu varande Löfte-inkomster, med förslag till ändring deraf "5).
MagazinsDirectionen uti förklaringen rörande detta ämne anfört, har Utskottet behörigen ,öfvervägat, men icke funnit de gjorda anmärkningarne nöjaktigt besvarade ; utan instämmer Utskottet helt och hållet i den åsigt Revisorerne hyst, nemligen att alla dessa omkostnader uteblifvit och försäljnings-expeditionen medfört mindre förlust, om, i stället för att medskicka ett eget dyrt ombud, f. d. Directionen directe anlitat några välkända Handelshus, som för Magazjns-Inrättningens räkning afyttrat den utskickade spanmålen. Då, till följd af de för Magazinsrörelsen sedermera stadgade förändrade grunder, några dylika handelsföretag och dermed förenade serskilta omkostnader ej vidare kunna komma i fråga, anser Utskottet berörde förhållande, såsom dessutom tillhörande en längesedan förfluten tid, ej föranleda till någon åtgärd. 3oi Sta ts-Utskottets (H. B. pag. 17—18. Förkl. pag. ga.) 7 Mom. Ehuru det af Revisorerne anmälda för hållande, angående ersättningen för i5,ooo Spanska Piastrar, hvilka i Maji månad år 1822 inlefvererades till R. St:rs Bank, i afräkning på de förskotter MagazinsInrättningen fått Jylta utaf den till myntbara metallers anskaffande vid 18iB års Riksdag af R. St:r anslagna Fond , icke föranleder till någon åtgärd å R. St:rs sida, har Utskottet dock skolat upplysa, att genom den uti K. Brefvet d. it Febr. 1824 stadgade Jiquidalionsgrund, eller alt ersättningen för nämnda summa i Piastrar skulle beräknas efter medelpriset för det inom landet samina år anskaffade silfver eller i3o£J sk il 1 i n gar i sedlar för SilfverRiksdalern i stället för i38J sk., hvartill värdet å dessa Piastrar med in beräknade omkostnader i Magazinslnrättningens Räkenskaper upptagits, denna Inrättning lidit en förlust af 2,248 R:dr 47 st1 ■'> B:co. (K. B. pag. 18—20.
Borgare-Ständet gjorde desi, utom sig förwitzadt, att ett Etatswcrk, som med säkerhet kan päräkna bäde ökade inkomster och indragning af ätstillige utgifter, hwilka inom en korttare tid böra blifwa betydliga, icke stall sakna utwag att för ett eller annat Qwartal förstottwis af inflytande medel bestrida denna Löne-tillökning, som otivifwclagtigt af förenämnde tillgängar snart ersättes. Efter ettsädant reglerande afLöne-förhöjriingenoch säsom en naturlig följd deraf, fann Borgare-iständct, att all widare Lfwe'läggning om StatS-Utstottets yttrande, rörande Taffelpenningar för Herrar Hof-Cancelteren och Stats, Seereterarne, komme att förfalla. Z öfrigt och dä Riksdags Ordningens §, stadgar, att Riksens Ständers Zustitie-Ombudsman anses i alla afscnedcn lika med Konungens Iusiitie-Canceller, pröfwade Borgare-Ständet staligt, det borde äfwen Iustitie-Ombudsmannen under sin tjenstetid ätnjuta samma ökadelöning fö'maner; utan att likwäl denna Löne-förhöjning mä rillämpas till de Personer, som utgöra hans expedition Och skulle om hwad Borgare-Ständet sälunda beslutat de Respective Med-Ständen samt wederbörande Utstött wördsamt och rvänligrn underrättas, blt suxrs. S. D, De, 17 April. 74l. S. D. Wid föredragning af Högloft. Stats-Utffottets, r anledning af giorde anmärkningar, afg-fne ytterligare Betänkande, angående den ät Prästerskapet sä wäl i wederlag, som pä behaglig t:d, förlänte Spanmäl; bcflät Borgare-Ständet, att hwad Utskottet föresiagit, till alla delar gilia, med det tillägg, att hos Kongl.