Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att nämnde piga sjelf hade detta stycke lärft förfärdigat, betviflades ingalunda, hvarföre ock fransarna afkliptes till prof deruppå. § 6. Tillfrågades församlingens ledamöter, om de ville förskaffa sig någon sockenlapp eller besluta att, i likhet med lithsboerne och många andra socknars invånare, vara en sådan för framtiden förutan, och svarades härtill allmänt och enhälligt ja. Datum ut supra. In fidem N. Feltström Källa: Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. 1829 den 12 julii beslöts i allmän sockenstämma det skulle af fattig-casse medlen detta år tilldelas: Johan Knutsson på Högarne 3 r.d:r Nils Knutsson i Bergtorpet 2 d:o Maria Olofsd:r i Österåsen 1 d:o Kjerstin Pålsd:r i dito 32 sk. S:ma 6 r.d:r 32 sk b:co In fidem. N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll vid allmän sockenstämma den 1 nov. Sedan socknemännen, såväl genom vederbörlig pålysning från predikstolen, som nu medelst actens uppläsande, blifvit underrättade, det ändamålet med sammankomsten vara att afgifva yttrande, rörande det af landsfiskalen, herr häradshöfdingen C. H. Cavallin, å en del Kyrkås socknemäns vägnar, hos konungens respective befallnings hafvande gjorda påstående, att vägen emellan Liths färjesund och Thorvalla by i Brunflo socken; hvilken år 1817 från allmänna vägdelningen uteslöts, måtte såsom sockneväg iståndsättas och underhållas samt att vägen från Lith till Fölinge jämväl såsom sådan hedanefter måtte få betraktas; förklarades enhälligt att Häggenås socknemän till alla delar förenade sig med hvad
HR Strömberg SKAPADE GENOM SIN LUGNA KOMIK EN FÖRTRÄFFLIG FIGUR AF BARBERAREN CUCCUMAFFA SAMT FÖREDROG SINA KUPLETTER UNDER DET LIFLIGASTE BIFALL. AF ÖFRIGE REPRESENTANTER Å HERRSIDAN FÖRTJENAR SÄRSKILDT HR Akerblomen MENTION FÖR SIN YPPERLIGA MASKERING Ä LA SALIG ABJÖRNSSON. HAN BEHÖFDE OCK ENDAST VISA SIG FÖR ATT FRAMKALLA ÅSKOR AF APPLÅDER. SIST, MEN EJ SÄMST, MÅ NÄMNAS FRÖKEN Ekström 6om INNEHAFVARINNA AF TITELROLLEN. Henn3s UTFÖRANDE AF BARBERAREDOTTERN-L-DAG-PRINSESSANS ROLL FÖRTJÄNAR BERÖM BETRÄFFANDE SÅVÄL SÅNGEN SOM SPELET. BIFALLET VAR, SOM SAGDT, HELA AFTONEN SYNNERLIGEN LIFLIGT OCH BÅDADE GODT FÖR OPERETTENS FRAMTID. EFTER SISTA AKTEN FRAMKALLADES UTOM DE SPELANDE KOMPOSITÖREN, HR BERENS, SJÄLF OCH FICK MOTTAGA EN LAGERKRANS. OPERETTEN GIFVES TILLS VIDARE HVARJE AFTON. Matinéer och soaréer ÖFVERFLÖDA SOM VANLIGT UNDER OCH OMKRING PÅSKEN. SÅ OCK NU. VI ANSE OSS SÅ- LUNDA BÖRA PÅPEKA — GÅENDE i TIDSFÖLJD — FÖRST OCH FRÄMST FRÖKEN Georgina Bäckströms REEETT å K.
Arbetsbönderne vid detta boställe hade icke velat medgifva någon ersättning för hofveriets upphörande; men Kammarrådet Cassel hade, för den händelse, bönderne komme att från detta onus i framtiden befrias, ansett dylik ersättning af dem böra erläggas med 25 R:dr 13 sk. 3 rst. för hvarje helt hofveri eller tillhopa 278 R:dr 1 sk. 9 rst., då en brist uppstode af 153 R:dr 16 sk. 5 rst., hvars ersättande af statsmedel blifvit tillstyrkt, dock att denna godtgörelse borde utgå endast tillsvidare eller intilldess föreslagen reglering försiggått till beredande af kostnadsfri tillgång på dagsverken genom anläggning af jordtorp samt andra anstalter till boställshäfdens förbättrande. 14 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 93. Sandby kungsgård: belägen i Sandby socken af Kristianstads län, och anslagen till Ryttmästare boställe vid Sandby sqvadron af Skånska hussar-regementet, bestod af 31 mantal med underlydande 10 H mantal arbetsskyldige hemman, fördelade i 141 hofverier, hvarifrån likväl borde afräknas den till kungsgården nu hörande lägenheten Ekemöllas för J hofveri åsätta arbete; varande arbetsskyldigheten till denna kungsgård fastställd genom kontrakt den 12 December 1720; och hade ifrågavarande arbetsskyldighet blifvit uppskattad till 449 s ökesamt 546 j^drängedags-verken, motsvarande i penningevärde efter medel-markegångspris 637 R:dr 18 sk. 7 \ rst., hvaremot jordens brukningskostnad af omhuden vid undersökningen beräknats till 1,188 R:dr 34 sk. 5 rst. eller nära dubbelt mot dagsverkenas antagna värde. Mot befrielse från arbetsskyldigheten hade för 7 hela mantal eller 7 f hofverier ersättningsanbud blifvit gjord af 40
Genom den af Riksens Ständers Justitieombudsman emot Stockholms RådhusRätt å bane bragte action har man blifvit underrättad, det de, på Helge Ands Holmen här i Staden belägne Husen, Nlris 3, a, 5 och 6, som år 1816 för Statens räkning inköptes, år 1819 blifvit Kronan åter afhända medelst RådhusRättens åtgärd, att till följe af en, ntafStatsSecreteraren Ehrenborgh contrasignerad Skrifvelse tili ÖfverStåthåliaren, pa Hans Majit Konungen omskrifva de år 1816 för Kronan i laga ordning utlastade faste-bref. En så vigtig omständighet hade, då den inträffat inotn Revisions-åren bordt fästa Herrar Revisorers uppmärksamhet till anmälande inför Riksens Ständer; flere än en anledning synas mig dertill förevarit och ibland annat, att medel blifvit använde, ifrån en till benämning visserligen okänd fond, men som just, i anseende till namnet lemnar ali anledning för allmänheten, att tro den vara under allmänna medels förvaltning. Ofver dessa förhållanden, äfvensom öfver den så kallade Rube Ifondens uppkomst, Deri 17 Februarii. 443 öden och närvarande tillstånd, har jag ansett Riksens Ständer genom sitt StatsUtskOit böra begära nödige upplysningar. Med anledning af det redan anmärkta, torde det älven at StatsUtskottet böra observeras, att ingen anmärkning af Herrar Revisorer blifvit gjord i anseende till den för ust, som är allmänna Magazinslnrättningen tillskyndad, genom uppköp af Silfver och dess hitcändande, i stället att medelst växlar öfverstyra beloppet för den på utrikes ort försålde Hafre. Likaledes torde det med mycket skäl af Riksens Ständers Herrar Revisorer bordt anmärkas, huru det i t rån Allmänna Magazin Direcdon anfördeklagomål öfver ett betydligt lidande, orsakadt genom H°rr Landshöfdingen Baron Nierodis uragt å'enhet, att hörsamma en
Enligt föreskriften i Kong'!, brefvet den 17 September 1856, angående förändring i sättet för uppgörande af Konsistoriernas och Eleraentar-läroverkens räkenskaper, borde i detta verks räkenskap upptagas följande konti, hvilka derstädes nu icke återfinnas, nemligen: för premieoch fattig-kassan; » emeriti-kassan. hvartill jemväl Aleniska fonden, enligt testators föreskrift, bör hänföras; » lärarnes aflönings-medel. äfvensom de i 1857 års räkenskap upptagne konti för Stockholms Gymnasiifonder, Clara högre lärdomsskolas dito; och Maria dito dito dito, för hvilka 3:ne sednare all räkenskap saknas; hvarförutan vid nämnde räkenskap bordt fogas ej mindre relation om undervisnings-verkens stipendie-medel, än ock reqvisitions-förslag på lärarnes från statsverket utgående löner, hvilka förslag, tertialiter afgifna och behörigen vitsordade, tillika bordt vara försedde med qvittenslistor. De föreskrifter, hvilka ofvanåberopade nådiga bref i detta hänseende lemnar, anse Revisorerne ingalunda iakttagne derigenom, att nu vid räkenskapen finnas fogade särskilda promemorier å lönebeloppen för lärarne vid de olika läro-anstalterne, helst dessa promemorier, som äro skrifne med förkortningar, derjemte sakna underskrift af den, som desamma afgifvit. I öfrigt få Revisorerne erinra, att titlarne å de i räkenskapen befintlige konti böra rättas i öfverensstämmelse med de fastställda formulären. § 4. Vid inventering befunnos säkerhetshandlingarne i god ordning. Vexel-uiidervisningens Normal-skola. Såväl för Normal-skolans egna tillgångar och det till densamma utgående statsanslag, som ock för de medel, hvilka blifvit anvisade åt Stockholms folkskolelärare-seminarium samt till stipendier åt elever derstädes, har Direktionen i sällskapet för vexel-undervisningens befrämjande lemnat redogörelse, hvilken redovisning, så vidt den angår statsmedel, blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning. 35 • • 2?4 a förhållandet med inkomster och utgifter inhemtas af nedanstående tabell:
— N:o 99. till Rikets Ständer, angående utbetalning af statsbidrag till ett vägförbättringsarbete, som icke blifvit inom behörig tid påbörjadt: IV. 516; R. V. 1(; B. Domstolens tjenstgöring på två afdelningar: IV. 516; R. V. 7, B. 264, 290, A. 290; E. VI. 37. — N:o 104. till Rikets Ständer, om anslag i anledning af ifrågasatt förstärkning af Kongl. Majrts Högsta Domstol: IV. 516; R. V. 10; B. IX. 300; X 13, A. 13, E. 161. — N:o 105. till Rikets Ständer, om antagande af en författning angående ränta vid försträckning på viss kort tid: IV. 516; V. 4, R 7; B. VII. 350: VIII. 7, 12. A. 15, E. 352. — N:o 106, till Rikets Ständer, om rätt till pension å Allmänna Indragnings-Staten för sinnessvage Kapiten-Löjtnanten vid Flottan J. II. Propositioner och Skrifvelser, Kongl. Maj:ts Nådiga: — N:o 109. lill Rikets Ständer, angående ändring i RegeringsFormeus och Riksdags-Ordningens föreskrifter om Riks-Styrelsens förande i vissa fall: V. 242, R242; B. VI. 462; VII. 133, 170, A. 173; E. XI. 3 — N:o 110. till Rikets Ständer, angående pension å Allmänna Indragnings-Staten för tillförordnade Förste Bataljons-Läkaren vid Elfsborgs Regemente, Medicinae Doktorn F. W. Kjellenberg, då han från sin innehafvande Bataljons-Läkare-befattning afgår: V. 242.
Genom den i högstberörda Nådiga Proposition lemnade utredning öfver förhållandet med Arméens pensionskassa, har, i Utskottets tanke, blifvit till fullo ådagalagdt, att nämnde kassa är i behof af ett kraftigare understöd, än det nuvarande, så framt dess ändamål att på ålderdomen pensionera arméens befäl ej skall i framtiden förfelas. Då emellertid, beträffande först den i kassans inkomster år 1852 utöfver kreditiv-summan yppade brist af 20,234 Ridr 45 sk. 2 rst, Utskottet i Utlåtandet Nio 277 föreslagit, att Wadstena Krigsmanshus-kassa måtte för åren 1852, 1853 och 1854 undfå förhöjdt vederlag för de till Statsverket indragna rusthålls-afgifterne, samt denna ersättning ehuru icke till fullo bestämd, blifvit af Krigs-kollegäum beräknad att årligen utgöra 53,900 Ridr, i stället för dess nuvarande belopp, 42,000 Ridr, så att tillökningen uppginge till 11,700 Ridr, hvaraf Arméens pensionskassa tillkomme fidelar med 7,020 Ridr årligen eller, sammanlagdt för berörde tre år, 21.060 Ridr, anser Utskottet, enär detta belopp öfverskjuter förenämnde brist, särskildt anslag för densammas betäckande icke blifva erforderligt. Hvad åter angår den nödig ansedda förhöjningen af kreditiv-summan under nästa Statsreglerings-period till högst 43,000 Ridr årligen, torde, då behofvet kan antagas under den närmaste framtiden blifva enahanda, som det under år 1852 varit, kreditivet böra i förhållande derefter förhöjas och 14 Stats-Utskottcls Utlåtande, JV.*o S7S. ined iakttaget afdrag från nyss berörde gumma af ofvan o in förmälda, kassan tillkommande, andel i ersättningen för rusthålls-afgifterne, 7,020 R:dr om året, bestämmas i rundt tal till 36,000 E:dr årligen. Utskottet får alltså hemställa, det Rikets Ständer må å Kongl.
34. A. 358. XXV. E. 27. — N:o 183. i anledning af väckt fråga om ändringar i Kyrkolagen. XXII. B. 461. XXIII. A. 187. — N:o 184. med anmälan om RiksStåndens olika beslut öfver Utskottets betänkande N:o 17g, i fråga om Ansvarighets-lagen för Statsrådets ledamöter. XXV. B. Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotlens Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 1. i anledning af väckta förslag till ändringar, tillägg och förklaringar af de om skiftesverket i Riket gällande författningar. XII. B. 327. XIII. 58. A. 162. XVIII. U. 176. XIX. A. 258. XX. E. 40. — N:o 2. i anledning af väckta frågor om ändring och förklaring i vissa delar af Kongl. Förordningen den 1 Augusti ,8o5, samt andra författningar, rörande skogarue i Riket. XII. B. 327. XIII. 58. A. i75. XVIII. U. 176. XIX. A. 258. — N:o 3. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, i fråga om ändring af Kongl. Förordningen den 19 December 1827, angående grunderna och villkoren för hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller andra lägenheter ( '7' ) Från hemman. XII. B. 328. XIII. Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens — N:o 5. angående lagstiftningen om fattigvården i Riket. XII. B. 328. XIII. 58. — N:o 7. i anledning af väckt Iråga om ersättning lill ledamöter i synerätt för verkställda syner å militie-boställen. XII. B. 147. A. 3g6. — X:o 8. i anledning af väckt motion om förändrad grund för utgörande af brandstod och riksdagsmanna arfvode. XII. B. 147. A. 396.
Alltsedan hösten år 1861. då detta läroverk trädde i verksamhet såsom treklassigt, i stället för en aftynande pedagogi, har detsamma tillvunnit sig ett allt större förtroende, så att, enligt vidfogade intyg, lärjungarnes antal, som vid sagda tid eller höstterminen år 1861 utgjorde 58, innevarande termin uppgår till icke mindre än 81. En sådan tillvext vid ett läroverk i lärjungarnes antal, då detta på den korta tiden af blott fyra är förökats med nära hälften af det ursprungliga, till följd hvaraf en än ytterligare förökning är att motse i närmaste framtid, vittnar redan tillräckligt om behofvet af en större lärarestyrka vid detsamma och derom, att det förtjenar att till omfånget af undervisningen utvidgas. Vid bedömandet af en sådan fråga bör dock ingalunda uteslutande ett ökadt lärjungeantal, Motioner i Présle-Ståndet 1865. 73 antal, utan ock inånga andra förhållanden tagas i betraktande. Ett synnerligt afseende förtjenar sålunda äfven det intresse, hvarmed det samhälle och den ort, hvilka läroverket närmast är till gagn och nytta, omfattat detsamma, och i detta hänseende intager Enköping med den omkringliggande orten ett utmärkt runi genom de jemförelsevis stora uppoffringar, som de vidkänts såväl för läroverkshus, sorn för sjelfva undervisningen. Utan statsanslag, endast med bidrag från stiftets byggnadskassa af 5,000 Riksdaler Riksmynt, har Enköpings stad låtit uppföra ett skolhus, sorn med afdrag af förenämnda summa och af hvad sorn bör räknas på den i samma byggning inrymda folkskolan, kostat minst 35,000 Riksdaler Riksmynt. Detta skolhus, som är prydligt, ändamålsenligt och afsedt för ett femklassigt läroverk, samt eger en rymlig gymnastiksal, blef hösten 1864 färdigbygdt, sä att skolan då vid terminens början kunde dit inflytta. Beträffande äfven undervisningen hafva Enköpings stad och orten deromkring, i samma mån lärjungarnes antal sådant kraft, icke sparat på uppoffringar för erhållande af tillräckliga lärarekrafter, enligt hvad härhos vidfogade intyg af läroverkets inspektor och rektor gifva vid handen.
Uti en ytterligare skrift, hvilken Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader under den 4:Je sistlidne Januari till Kongl. Majit insand!, har Moritz i underdånighet anfört, att ehuru frågan om Falmarskträskets sänkning blifvit afgjord den 17:de September 1849, någon verkställighet af detta sänkningsföreiag ännu icke ägt rum, emedan år 1830, då pä hösten arbetet skulle företagas, så starkt regnväder inträffade, att vattnet, enligt ett af tvänne enskilde personer ulställdt bevis, skall uppstigit två alnar öfver dess vanliga höjd; all Moritz, i följd af sina på Okvattnets sänkning nedlagda, till ett belopp af mer än 3000 Ridr uppgifna kostnader, nödgats försälja det honom tillhöriga hemman i Långviken, jemte större delen af sin öfriga egendom; att det sedermera icke berott af honom, såsom icke jordägare, att lägga band vid eller påskynda arbetet, samt alt, i händelse återbetalningsskyldighet af lånet skulle komma i fråga, han blefve oförmögen att försörja sig och sin familj; anhållande Moritz, på grund häraf, alt återbetalningen af meranämnde lån måtte varda honom eftergifven, eller åtminstone att lånet finge på de redan föreskrifna betalningsterminerne af honom återgäldas; och har styrelsen i afseende härå i underdånighet anfört, alt som Moritz, ehuru förgäfves, på sänkningen af sjön Ökvattnet nedlagt åtskilliga kostnader, hvilka dock, enligt hvad styrelsen hade anledning förmoda, icke uppginge lill det af honom antydda belopp, och fastän de af Moritz uppgifne förhållanden i afseende på hans förmögenhet och tillgångar icke blifvit styrkte, det emellertid syntes billigt, att de möjligast lindriga ålerbelalningsterminer blefve honom förunnade, styrelsen vid dessa förhållanden ansåg sig böra i underdånighet tillstyrka, det honom mätte i Nåder varda tillåtet att, mot bibehållande eller ställande af erforderlig borgen för återbetalningen, fullgöra denna på tio år, räknadt från och med innevarande års början. Kongl.
För Snäfringe Harad afWe** sterås Län* L. S. Anders Joachimsson. - För Ask^ och Göstrings Hära*» der af Östergöthlands Län* L. S. Olof Carlsson. För Bråbo Härad och Risinge Tingslag med Wårtga och.Hellestads Bergslager af Östergöthlands Län L. S* JSihang till Riks-St. Prot. I$l7~i8i8* i*:d* Sami* N:r 102, ioS* 8 io Rik sdags-Beslutet! Jöns Hansson. För Gullbergs oell Bobergs Härader' med Landslagsorten i Hellestads och Tjellmo Tingslag af Östergöthlands Län. L. S. ' Carl Carlsson.' För Bankekinds och Hanekinds Härader af Östergöthlands Län. L. S. Olof Carlsson. För Kinda och Ydre Härader af Östergöthlands Län. L. S. Pehr Olsson. För Willåttinge och ©ppunda Härader af Spdermanlands Län. L, S. Eric Andersson. För Selebo och Daga Härader af Södermanlands Län. L. S. Eric Svensson, För Tossbo och Wedbo Härader af Elfsborgs Län samt Sörbygdens, Stangenäs, Sotenäs och Tunge Härader af Götheborgs och Bohus Län. L. S. Johannes Olofsson. För Wäne och Bjärke Härader af Elfsborgs Län. L. S. Olof Hakansson. För Bollebygds och Marks Härader af Elfsborgs Län. L. S. Abraham Jönssori'. För Memmings, Skärkinds och Åkerbo Härader af Östergöthlands Län. L. S. Bengt Svenssom För Wifolka och Walkebo Härader af Östergöthlands Län. L. S. G. Gustafsson! För Jönåkers, Hölebo och Rönö Härader af Söder, manlands Län. L. S. Lars Anderssom För Akers Härad af Söder-i manlands Länl L. S. Pehr Jonssom För Sundahl:, Nordahlsocft Wahlbo Härader af Elfsborgs Län.1 L. S. ■Sven Svensson.
Fångvårds-styrelsen upplyst, ej mindre från minskadt fångantal och deraf följande indragning af 2:ne fångvårdsanstalten nemligen kronoarbetskompaniet å Enholmen vid Slite samt straff-fängelset å fästet Kronan, än ock derifrån att underhållskostnaden för fångarne under detta år varit billigare. Då nemligen förplägningskostnaden för hvarje fåjige eller kronoarbetskarl i medeltal utgjort: år 1856 28 öre. » 1857 27 » » 1858 25 » har denna kostnad år 1859 nedgått till 22 öre, hvilken minskning ägt ett betydligt inflytande på totalkostnaden, enär endast ett öre för hvarje persoD efter 1859 års fångantal gör ett belopp af 47 R:dr 98 öre om dagen, eiler för helt år 17,512 R:dr 70 öre. — 150 — Under handläggningen af ärender tillhörande fångvården hafva Revisorerne besök, de i hufvudstaden å Långholmen och Norrmalm befintliga straffoch arbetsfän g elser Revisorerne, som vid dessa besök ej haft något att erinra rörande förvaltningen vid berörde straffanstalter, utan i allmänhet varit belåtne med det sätt, hvarpå densamma ombesörjes, kunna likväl icke underlåta att i sammanhang härmed omförmäla det vid straffoch arbetsfängelset å Norrmalm befunna, särdeles beklagliga förhållande, att antalet af derstädes intagna qvinnor, dömde för barnamord, förut ganska stort, under sednare åren i högst betydlig mån ökats. Kongl. Stuteri-ölverstyrelsen. Räkenskapen, som ännu icke undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten, re dogör för inkomster och utgifter på följande sätt: D ebet. Balans från år 1858: Uppbörd: Ordinarie statsanslag 47,895: — Räntemedel 1,870: —• Balans till år 1860: Credit: Balans från år 1858: Skuld 6,261: — Utgifter: Aflöning i - 1,150: — Reseoch traktainentspenningar 2,154: 49. Inköp af hingstar 7,814:
Kronprinsen, efter att, vid General-fält-tygmästarebefattningens emottagande, för sin egen höga person hafva afsagt sig de vanlige löne-emolumenterne, med Hans Maj:t Konungens nådiga tillstånd, förbehållit sig fri dispositionsrätt af den å stat anslagne lönen till förmån för just samma vapen, från hvilkets besparingar arfvodet till Fält-tygmästaren blifvit genom den öfverklagade regerings-åtgärden anvisadt; hvadan, i sjelfva verket, alldeles enahanda förhållande inträdt, som man önskat hade egt rum, eller att arfvodet först afdragits från General-fält-tvgmästare-lönen, innan denna till förmån för besagde vapen nådigt disponerades; 3:o Emedan, i händelse oftanämnde tjenst ej blifvit af dess nuvarande höge innehafvare emottagen, utan åt någon enskild person uppdragen, hvilken tvifvelsutan derföre sjelf uppburit lönen, enahanda arfvode måst, såsom alltid tillförene skett, till Fält-tygmästaren utgå, vare sig af artilleri-vapnets enskilda, eller af 4:de Hufvud-titelns allmänna besparingar, utan att någon ersättning artilleri-vapnet eller Hufvudtiteln derföre, i sådant fall, hade tillgodokommit. 56 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o G, Häruti instämde: Friherre Cederström, Herr Doktor broman, Prosten Ljungdahl och Prosten Tegnér, suppleant. II.
Innevånare uti Fryksdals härads öfre tingslag af Wermlands län, som länge funnit sig vara i stort behof af en båtled från Östmarks kyrka i sjöarne Kläggen, Flaten och Kilen samt Thorsby eif lill sjön Fryken för utforsling till denna sistnämnda sjö af deras bruksoch skogseffekler samt tillförsel sf spanmål och köpmannavaror, som fraktas lill dem på Fryken från länets södra del, hafva låtit genom Chefen för vestra vågoch valtenbyggnads-dislriktet uppgöra förslag till anläggning af berörda båtled, som med en längd af ungelärligen 2 mil blifvit beräknad all kosta 86,779 R:dr Runt. För förslagets utförande år äfven aktieteckning i orten gjord, men då mängden af dessa innevånare åro obemedladc samt till och med, när skörden slår fel, hvilket der i orten ej sällan händer, i bekymmer för lifsbergningen har denna aktieteckning icke kunnat uppbringas högre än till 18,760 R:dr I\:mt. Derjemte hafva Frykdals öfre tingslags vägbvggnadsskyldige inför Härads-rälten den 50 sistlidne Oktober öfverenskomma alt bygga väg, af vid pass 11 mils längd, från Östmarksj kyrka till Kajkelandstorp vid Norska gränsbandet, såvida de dertill erhålla bidrag af allmänna medel med två tredjedelar af det för vägbyggnaden beräknade kostnadsbeloppet, 55,597 R:dr, och Norrmännen blifva villige att sammanbinda denna väg med det Norska vägsystemet.
Den anledning som vid justeringen osökt erbjudit sig åt mig att fylla en bland folkrepresentantens pligter, som jag räknar bland de heligaste, den kan och vill jag icke lemna obegagnad. Mig synes folks representanten änru icke hafva gjort sin pligt tillfyllest derigenom att han bemödat sig att sjelf lära känna de Grundlagar sorn han besvurit Han har löfval försvara dessa Grundlagar. Ingen är för hvilken icke denna Ed är helig; mer mången torde glömma, att det ges ett medel att förekomma det detta försvar aldrig må behöfva sträckås till förbindelsens yttersta fordran; och detta medel är, att så ofta omständigheterna dertill föranleda, fästa uppmärksamheten på de följ* der som uppkomma, när en sådan lagarnas tillämpning yrkas, som förråder att man icke känner lagarne, eller icke tolkar dem rätt, och i följd deraf icke lemnar dem den agtning som dem tillhör. Det constitutionella lifvet har också sin barndomstid. Det fordrades ett halft Secel i England innan rolerna på det offentliga lifvets stora scen fingo sina bestämdt teknade caractererj i ett annat land, sorn redan i en längre tid haft en Nationalscen, hfit den ännu icke 10* Den 3 Februarii, hunnit stort utöfver rangen af en Thecitre des varieies. Må det^derföre icke förundra oss att se huru man här ännu den ena dagen silar mygg, och den andra dagen sväljer kameler. Vår lagstiftares åtgärder till förekommande af öfverraskning vid beslutens fattande,äro icke mindre visligen beräknade, än hans åtgärder til afböjande af det Ministeriella inflytan: det på valet af de personer, åt hvilka uppdraget lemnäs att reda de frågor öfver hvilka Ständerne skulle besluta, I så måtto hafva desse 2;ne frågor blifvit beslägtade, att i dem båda inkräktning ägt rum, inkräktning af opinionen på lagens gebiet, inkräktning på de garantier, sorn Jagstiftaren förlänt åt folket och ålagt folkets representanter att åtkommande slägter förvara. Hvad stadga Jagarne om frågors bordläggning? RiksdagOrdningens 49 §. säger?