Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
- provisioner som under särskilda titlar kunna besparas 65,940: 37, 7. hvaraf 3,679: 37, 10 utgå af folkskole-afgiften, samt 37L 15, 8 likaledes icke utgått af allmänna medel. Summa R:dr B:ko 481,243: F 3, 2. hvaremot, enligt det, på nådig befallning, af kommitterade för beskattningsväsendels samt uppbördsoch redogörelse-verkets förenklande år 1847 uppgjorda, i Statsråds-protokollet öfver Civil-ärender för den 9 November samma år, till hufvudsakliga innehållet införda och af Kongl. Maj:t, till grund för Dess då till Rikets Ständer aflåtna nådiga proposition i ämnet, antagna förslag, totalbeloppet af de erforderliga lönerne, med beräkning dervid att Iläradsskrifvaretjensterne skulle indragas emot det ett mindre antal så kallade Häradsbokhållare blefve tillsatte, skulle, med en af Kongl. Maj:t gjord rättelse uppgå lill Banko R:dr 514,273: 16, så att, då enligt ofvanberörde beräkning löneförmånerne nu uppgå till 481,243: 13, 2 6 Kongl. May.t a Nåd.
4 Anteckningen gjord med Hartmansdorffs stil: genom asterisk har hänvisning gjorts till texten; tillägget står i överensstämmelse med förslag av 1810 års konstitutionsutskott; jfr C. U. M. 1810—1815, sid. 60—61. Bilaga till protokollet den 19 Juni 1812 225 * i den Stad1 jemte författaren2 * och håfve sitt Boktryckeri till åklagaren förverkat.3 Den ett nytt Boktryckeri inrättar åligger att sist 30 dagar, innan någon skrift derifrån utgifves, så väl hos {den Stads) magistraten * hvaruti Boktryckeriet anlägges, eller under hvars domsrätt han såsom Boktryckare skall lyda, som ock hos den K. M. Befallningshd :e under hvars styrelse eller Embetes tillsyn staden hörer, skrifteligen tillkännagifva att och hvarest han Boktryckeri anlagt. Uragtlåter någon det, pligte han 100 rd: och varde hans förbrytelse i allmänna tidningarne kungjord. Utgifves från ett på nu föreskrifne sätt icke behörigen anmäldt tryckeri någon brottslig skrift vare den olägl. Boktryckaren underkastad lika straff och ansvar för skriftens innehåll och skrifart.* Sedan anläggningen af ett Boktryckeri blifvit till Kong :ens Befallni[n]gsh:de anmält, åligge det honom genast eller med först afgående post derom underrätta IlofCanzlem.4 6. mom. Författare vare ej skyldig att å tryckt skrift låta sitt namn utsättas.
Skuld väsendets skiljande från Myntväsendet; i sammanhang* hvarmed Herr Gunther framställt den åsigt, alt en så kallad Hypolheks-inrättning borde stiftas och blifva för hela Riket allmän; för hvilken inrättning huf* vudgrunderne jemväl blifvit af Herr Gunther uppgifne. Vid granskning af Herr Gunthers vidlyftiga anförande, hvars innehåll bär endast blifvit i största korthet antydt, finner Utskottet detsamma hufvudsakligen innefatta klander deraf, alt Utskottet icke sökt bereda åt Konungamagten delaktighet i Bankens styrelse och förvaltning, eller tillstyrkt Rikets Ständer öfverflyltriing af Disconl-Lånerörelsen till RiksgäldsContoret, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj;ts under Riksdagen afgifne Nådiga Förslag till Lag för Banken stadgar, eller meddelat något yttrande öfver den af Herr Gunther väckte motion, om inrättandet af en allmän så kallad Hypolheks-inrättning för hela Riket. Hvad beträffar förstnämnde omständighet, så, då, enligt hvad Herr Gunther sjelf insett, den garantie han trott böra i första rummet ställas för Silfver-utvexlingens bestånd, icke kan af nu församlade Rikets Ständer beslutas, utan måste till kommande Rikets Ständers afgörande öfverlemnas; men det icke varit med nödig försigtighet öfverensstämmande, att, för ett så vigtigt företag som det ifrågavarande, söka förnämsta stödet uti en garantie, hvars antagande skulle bero af en oviss framtid, tror Utskottet sig hafva egt fullkomlig anledning att för Silfver-utvexlingens betryggande föreslå andra garantier. Till svar dernäst å hvad Herr Gunther anfört, rörande angelägenheten af Låne-rörelsens öfverflyttning från Banken till Rikets Ständers Riksgfilds-Contor, får Utskottet blott åberopa hvad här ofvan äranfördt, i an - JBanco-Utskoltets Utlåtande IV.-o 16. 27 ledning af den likartade motion, som af andra Ledamöter inom RiksStånden blifvit väckt.
Riket genom de stora summor, som till betäckande af tobaksimporlen utgå ur landet, och alt man slutligen skall se sig nödsakad att, till förekommande af detta onda, göra en undantagslagstiftning för denna för helsan ingalunda nyttiga artikel, i likhet med hvad som redan skett i afseende å. bränvinet. Jag vill derföre lägga Bevilln:s-Utsk. på hjertat att icke förbise hvad den K. Proposrn i detta afseende innebär. Slutligen och med hänseende till hvad som blifvit föreslagit ang:de drawback å rafTinadsocker som utföres, ber jag att få yttra min mening att denna drawback tål vid att nedsättas med ett öre rmt. Jag ber få i R. o. Ad:s minne återföra, aft jag vid 1844 års Riksdag bade en meningsstrjd med frami. Presid:n Frih. Skogman ang:de rätta beloppet af denna afgift. Det bade, då blifvit föreslaget, att drawbacken skulle utgöra 4 sk. b:ko per skålp., eller nära 50 proc. mera än införseltullen på råsocker; och delta 512 Den 25 Februari f. m. belopp försvarades af Presid:n Skogman, på grund af en upgift, sorn lian fått sig meddelad af sockerfabrikanterne, att endast från 60 till 70 proc. af råsockrets vigt kunde erhållas i raffinad, då deremot vetenskapsmän i tryckta handböcker, upgifvit att 80 proc. kunde erhållas. Det lyckades då också sockerfabrikanterne att erhålla 4 sk. b:ko drawback, hvarigenom Staten i sjelfva verket, enl. hvad numera är ovedersägligt utrönt, gaf dem en ren present af en sk. b:ko på hvarje skålp.
heta panna och vander sig sedan till den elev, hon har bredvid sig. Hon mlste se till att flickan arbetar, ty det iiz hon, som aflonar henne. Hon ger heme 3 kronor i veckan och lhter heme sattzl p l det arbete hon sjalf filtt. Hennes egen fortjanst g&amp;r upp till en 18, 20 kronor i veckan, ofta stannar dot dock vid 15, 16, beroende pfi halsan och krafterna, s o u icke alltid Bro de basta. BDU f&amp;r allt raska pB litet *, silger hon till eleven. %Den diir enkla ~brodstilens ar ju sA lgtt,. vi mlste hinna slut detta i dag och snart &amp; r det middag! s SB tar hon titer till sitt eget arbete. Det ar en svbrlast, vetenskaplig afhandling; men hon 5ir van vid de mest olasliga stilar och satter latinet och tyskan, som hon inte fijrstb, ntan minsta svbighet. ~ A c k, om jag vore sQ skicklig som froken a d &amp;! D suckar eleven. ) Jag iir visst inte skicklig, k k a barn. J u langre man hlller pb, dess mindre tycker man att man kan, men ingen, soin ej iir litet inne i arbetet, forst&amp; att uppskatta det. Jag har htiUit pi % i tjugotv8 Br nu, men har iinnu mycket att liira. ~TjugotvB br! s Eleven ser hapen nt. Sattarinnan smbler och d % ser hon helt ung ut, trots siua infallna kinder och det ofveranstrangda draget kring munnen. sTiden g4.r fort, na.r man arbetam, sager hon, i det hon viinder en sida af manuskriptet. ~ N e n niir jag larde inig, var det ej sB m h g a frnntirnmer, sora arbetade i yrket. Xu borjar det bli alldeles for mbnga. Sattarinnan pb andra sidan om regalen har foljt med samtalet. )) Om vi ba.ra kunde fb lika mycket betalt som miinnen!)) faller hon in.
Utskottets i berörda Utlåtande N:o 29 gjorda hemställan, att det Fullmäktige i Rikets Ständers Bank och Riksgälds-kontor tillkommande honorarium må, från och med början af nästa år 1858, få utgå med ett förhöjdt belopp af 2,000 R:dr R:ml årligen för hvardera, är, enligt Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag af den 17, 19 och 21 näsllidne Oktober, bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, men afslagen af Borgare-ståndet, som ansett nuvarande honorarii-belopp, 1,000 R:dr R:m(, böra bibehållas oförändradt; och har Bonde-ståndet, för sin del, beslutat, att ifrågavarande honorarium skall, från och med början af nästkommande år, till hvardera af bemälde Fullmäktige utgå med 1,500 R:dr R:mt årligen. Då förhöjning i Fullmäktiges honorarium sålunda blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-stånden beslutad, vid hvilket förhållande Borgare-ståndets serskilda mening, angående bibehållande af samma honorarium vid sitt närvarande belopp icke lärer till någon åtgärd föranleda; men i fråga om den förhöjning, som förstnämnde 3 Riks-slånd ansett böra ega rum, förekommer, alt densamma, på sätt ofvan inhemtas, blifvit bestämd af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, i enlighet med Utskottets förslag, lill 2,000 R:dr, men af Bonde-ståndet åter till endast 1,500 ll:dr, har Utskottet ansett sig böra inbjuda Borgareoch Bonde-stånden att instämma i Utskottets förevarande, af 2:ne Riks-stånd godkända hemställan, och får, i fall inbjudningen icke skulle vare sig al' Borgareeller Bonde-ståndet antagas, tillstyrka, Bih. till B. St.
Anmältes och bordlädes: Konst.-Utsk:ts Mern N:o 10, ang:de en af Hr Stjernsvärd, G. M., anmäld anledning till anmärkning mot Stats-Rådet m. m. Hr Frih. Gripenstedt; samt Stats-Utsk:ts Utlåt:n N:o 67, i fråga om beviljande af anslag och annat understöd från statens sida för skarpskytteföreningarne i riket; N:o 68, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. ang:de ersältningsanslag för upphörd dagsverksskyldighet till åtskilliga militieboställen ; N:o 69, i ani. af väckt motion ang:de anslag till Riddarholmskyrkans iståndsättande invändigt; och N:o 70, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. ang:de upplåtande till Göteborgs museum af kronans andel uti f. d. Ostindiska kompaniets hus i Göteborg. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 3 e. m. In fidem, 0. Brakel. 134 Den 14 Mars e. m. Lördagen den 14 Mars 1863. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 2 prot-utdr. för f. m:s plenum och prot:t för den 14 sist). Januari e. m. Fortsattes behandlingen af Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänk. N:o 94, i ani. af väckta motioner om ändring i sednast utfärdade Stadgar för Carolinska Medico-Ivirurgiska Institutet. Frih. von Duben, Gustaf: Det är alltid med en viss tveksamhet jag uppträder på detta rum, och i dag kanske med ändå större än vanligt, dels derföre att jag i min framställning otvifvelaktig! kommer att stå i strid med en förman, som jag på det högsta respekterar, dels äfven emedan, då jag yrkar bifall till detta Betänk., mitt yrkande står i strid med den anordning af den medicinska undervisningen, som nyligen vidtagits af en regering, hvilkens åtgärder inom detta
Jag måste här i förbigående nämna att den resa jag, återvändande från Tyskland, företog genom Polen och Ryssland, skedde före den sista revolutionens utbrott, men just under de tider då densamma var i görningen. Icke heller existerade då ännu en järnvägsförbindelse emellan S:t Petersburg och Warschau, utan den resande färdades medelst så kallad "mallpost", en jemförelsevis väl organiserad och snabb diligensförbindelse. Dessa inledande anmärkningar äro af nöden för att man skall kunna förstå en del af hvad jag i det efterföljande går att omtala, och hvilket i sina minsta detaljer är faktiskt, så föga trovärdigt det ibland än kan låta. Nåväl, det är i December månad och vi befinna oss på "Krakowskaja". De djupa nischerna som bilda fönstren (Warschau är i allmänhet byggt på gammaldags vis) till bottenvåningarne, hvilka till större delen äro upplåtna till bodlokaler, äro särdeles väl egnade att taga plats uti och åskåda lifvet på gatan. Polackarne äro i allmänhet ett vackert folk, jag menar naturligtvis de verkliga polackarne, icke representanterna af kroiseringen med vender, tyskar, ryssar och israeliter, ej heller de genuina medlemmarne af dessa värda fem nationaliteter i Polen, hos hvilka polackens medfödda höfviskhet och den polska qvinnans anboora behag blott undantagsvis kunna anträffas. Det var mitt största nöje att under min vistelse i Warschau, hvilken inskränkte sig till blott tre dagar, hvarje morgon, eller måhända riktigare förmiddag, besöka "Krakowskaja", sätta mig i någon af de omtalta "nischerna" och mönstra de afoch tillgående personligheterna. Om jag med förbigående af det ringa vendiska elementet och jemväl lemnande åsido de "goda tyskarne", som till en stor del äro handtverkare, börjar med de större grupperna, så är den fulaste af de syner som jag då var i tillfälle att se, den polska juden, isynnerhet i vissa förhållanden.
Men denna kunskap kan icke vinnas, med mindre uppgiften sker i tnl eller ziffra, som säger förhållandet bestämdt, eller, då fråga är om säd eller årsväxt, huru denna förhåller sig till årets medel skörd. Ingen, hvarken Styrelsen, eller Magasins Directionen, eller den enskilte Hushållaren är belåten med sådana uppgifter som dessa: ”Skörden svag, medelmåttig, ringare än förr, t emli gen god", o, 5. v. o c fe 6^,6 Besv. och Ekon. Utsk. Betänkanden. kan i alla fall icke göra något bruk af elen, innan han gjort ett öfverslag i ziffra, hvad dermed menas, eller af skördens sannolika belopp. Denna ziffra är således det enda som synes böra ingå i sjelfva Tabellen, men som tillika bör åtföljas af anteckningar, hvilka uppgifva grunderna till beräkningen med hvad mera, som enligt sin natur icke kan reduceras till Tabell - form. Ett schema för den Tabell, som jag föreställt mig vara den rätta, eller åtminstone närmast uppnå sin betämmelse, får ;ag härhos förslagsvis vördsamt bifoga. Den är byggd på de fyra Cardinal-puncter, hvarvid statisten hufvudsakeligen fäster sig: Utsäde, skörd, årsbehof, och deraf uppkommande brist, tillräcklighet eller Öfverskott. Denna Tabell kan visst blifva felaktig och skall troligen alltid blifva det, men ock lika troligen allt mer och mer närma sig till rätta förhållandet, samt sluteligen tjena till det medel att, efter flere års anteckningar, och en smånigom vunnen större visshet uti elemecterna för dessa anteckningar, finna ortens medelproduction. Enklare till sin construcs tion har jag icke kunnat föreställa mig, och tror den svårligen, till lättnad för Embetsman och vid tryckningen, kunna ytterligare förenklas. Men jag föreser, att, om å ena sidan detta lätteligen af en hvar medgifves, så skall den andra genast invändas omöjligheten, att med någon grad af visshet erhålla de anbefallta uppgifter, och således enkelheten mångdubelt uppvägas af svårigheten. Innan Best) och Ekon. Utsk.
På grund af hvad jag nu haft äran anföra, tror jag del rättaste vara all bibehålla samma villkorliga föreskrift, sorn K. kungör, af d. 19 Juni 1835 innefattar, att nemi. endast vid de fall, då sådant pröfvas nödigt, Coniin.collegii och handelssocieleternes uud. ullål:n må infordras; samt anser således, att SlatsUlsk:s förevar, förslag hör ogillas. Gr. Posse, Erik Arvidsson: Af alla de framställnin gar, som SlatsUlsk. i detta hetänk. gjort, rörde hemställanden till K. M., har jag icke funnit någon, sorn i högre grad påkallar eli afslag, än den nu under öfverläggning varande. De Heste punkter i detta betänk, innehålla uud. hemställanden, alt Konungen ville meddela den eller den föreskriften i afseende pä det eller det embetsverket. o. s. v. Men denna innebär directa påminnelser lill Regeringen, hvilkas framställande jag ogillar. Jag har varit tvekande huruvida Ständerne haft ovillkorlig rätt att meddela den föreskrift, sorn i betänk, åberopade skräfvelsen af d. 23 Febr. 1835 innehåller, men efter de upplysningar Hr Fåhraeus nyss lemnat, är jag icke mera tveksam, utan tror det vara sä mycket mera orätt alt begära den föreslagna föreskriftens iakttagande, som Ständerne icke äro ovillkorligen berättigade att derom ensamt besluta. Funnes en sådan rättighet hos Ständerne, då kunde dertill gifvas någon anleda. men att göra en sådan framställning till den nuvar. Regeringen, sorn utgöres af en helt annan personal, det anser jag otillbörligt, och anhåller derföre om afslag. 47 § blef af R. o. Ad. afslagen. 502 Den 27 November e. m. 48 §. Ansågs icke erfordra någon Sigard. 49 §, förra momentet. Elr Lefre'n anförde skriftligen: Efter det hos K.
Såsom bidragande orsak kan äfven nämnas den ökade hågen för ägoskiften, skogsoch utmarks-delningar samt andra sådana förelag, som lemna hvarje jordbrukare för sig mera frihet och bättre utrymme att efter egen erfarenhet skota sitt jordbruk; hvarförutan odlingslånen på vissa ställen kraftigt medverkat till oländig marks uppbrytande och odlande; och slutligen må man icke förtiga den omvårdnad, en upplyst regering i sednare tider egna t åt jordbruket genom skyddande författningar, som antingen undanröjt direkta hinder för jordbi uksnäringarnes uppkomst, eller lindrat och afskaffa L vissa betungande sätt att utgöra beskattningen. Intrycket, sålunda gifvet lill än större utveckling, forsvagas måhända endast af elt verkligt binder; men delta, bristande afsättning på den öfverflödiga spanmålsptoduklionen efter goda skötdar, torde dock vara det svåraste att afhjelpa uti ett land, der stora städer saknas, der invånarne i de små, äfvensom i bergsbruks-orterne, sjelfva till stor del äro spanmåls-producenler, der ett ut vidgad t fabrikssystem icke ännu finnes eller lätteligen torde kunna införas och der någon mellanhandel, till spanmåls uppläggande och förvarande för knappa år, icke i allmänhet äger rum. Man kan likväl ej skäligen påslå, att spanmålspriserna varit under goda eller medelmåttiga skördar de sednare åren här i Länet låga, annorlunda än i jemförelse med priserna efter missväxter; och detta förhållande, som egentligen bevisar, att de då al omsländigheterne högt uppstegras, tyckes uti ett vidsträckt rike med under vinlermänaderne afbruten vattenkommunikation ligga så djupt i sjelfva sakens natur, att det väl icke kan ändras, om än till någon del genom tjenliga författningar' korrigeras.
Af desamma gifva emedlertid Kongl. Brefven af åren 1773, 1782 och 1807 anledning dertill, som skulle de i förstnämnde två Bref bestämda arbetsstraff blott böra ådömas för andra och tredje resorna inbrott, i förening med stöld, och att slrafftillökningen således ej knnde komma i fråga för begånget inbrott, utan att stöld blifvit i sammanhang dermed föröfvad, enär i omförmälda Kongl. Bref endast talas om inbrottsstöld och ej om inbrott allena. Men då 1734 års lagstiftare, på sätt synes af 40 Cap. Missgernings-Balken, befraktat olofligt tillgrepp och inbrott, äfven i förening, såsom två serskilda brott, 36 Lig-Uttkoltets Betänkandej N.-o 34. samt gjort tillämpningen af derför bestämdt straff oberoende af en sådan förening; då denna trrundsatts destornindre kan anses frånträdd uti 1773 och 1782 årens Kongl.
Om jag af mannens takt och förmåga alt aktgifva på förändrade ställningar och förhållanden vågar draga icke absolut vådliga slutsatser för hans blifvande embetsåtgärder; så tror jag mig dock bestämdt kunna och böra yttra , att de upplysningar Const.Utskrs mern. lemnat om hans flera an-, märkningsvärda tillstyrkanden såsom rådgifvare, under den relativt korta tiden han fungerat, icke äro af någon särdeles tillfredsställande art. Om f. d. Konungens rådgifvare i commandomål samt Statsråden, Frihtne Åkerhjelm och von Schulzenheim , Gr. Hård, äfvensom Stalssecrettne Dankwardt och von Hartmansdorff, får jag förklara, att jag anser det ganska sannolikt, att, med afseende på hvad jag redan yttrat om exemplet och inledntn i ett systcme, — hvarom jag kommer att ti 1-^ lägga några ytterligare reflexioner här nedanföre, — desse herrar under andia yttre förhållanden troligen skolat , på grund af de inre jag varit i tillfälle bedomina, lemnat helt andra yedermälen till prottna af sin närvaro i Rådet, än sorn nu varit synliga.
Med beräkning att betalningen för frakten å kanaloch segellederna ej skulle öfverstiga 6 öre milen för hvarje Skeppund, samt att slussoch kanal-afgifterna skulle fastställas till 4 och jernvägs-transporten till 17 öre milen, komme hela kostnaden för ett Skeppund gods fortskaffning från Åsa till Carlshamn att utgöra 1 R:dr 60 öre, hvilket belopp skulle med mer än 5 R:dr understiga den nuvarande forlönen, 6 R:dr 36 sk., För effekters transporterande på hjuldon mellan dessa ställen; hvadan skogsprodukter jemte flera andra varor, hvilkas värde icke medgåfve att en så hög fraktkostnad för dem erlades, och derföre nu icke utgjorde föremål för transporterna, framdeles skulle med fördel kunna från de inre delarne af Småland forslas till Carlshamn eller Östersjökusten. Styrelsen för Allmänna Vägoch Vatten-byggnader har uti sitt före innevarande riksdags början afgifna general-förslag angående de arbeten, sorn styrelsen 6 Slals-Ulskoltcts Utlåtande N:o 163. ansåg böra med statsbidrag understödjas, ånyo upptagit den transportled, hvarom nu är fråga, samt dervid anmält, att, sedan det bolag, som för densammas åstadkommande blifvit bildadt, beslutat Iios Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om Proposition till Rikets nu församlade Ständer om beredande af ett statsanslag och låne-understöd, motsvarande f delar utaf de beräknade anläggnings-kostnaderna; så hade, vid den af ökningen i dagsverksoch material-priserna föranledda revidering och omarbetning af de först uppgjorda kostnads-förslagen, den åsigt gjort sig gällande, att den deruti melian Almundsryd och Carlshamn föreslagna jernbana för hästkraft, i anseende til! banans längd och den beräknade mängden af de produkter, som skulle derpå transporteras, icke kommc att motsvara rörelsens behof, utan borde jernvägen, genast från början, anläggas för ångkrafts begagnande, dock med de mindre dimensioner, som vid anläggningen af Norbergs samt Barkens och Wessmans-jernvägarne iakttagits.
Robsahm. S. D. Sed an Lag-Utskottet genom ProtocollsUtdrag af den 30 Juni, sorn riu upplästes, tillkännagifvit, att det af Borgare-Ståndets anmärkningar vid Betänkandet af den 26 Maj, angående lösen för bevis om uppbud och lagfarter m. m. icke funnit anledning , att sitt deruti afgifna yttrande ändra, samt de öfriga Respectiva Stånden detsamma bifallit, lät ock Borgare Ståndet härvid bero. Ut supra. Ex Protocoilo Carl Magn. Robsahm. S. D. Upplästes ett af Allmänna Besvärsoch Oeconomie Utskottet den 4 Juli afgifvet Memorial, innehållande svar å de af Högh fl. Ridderskapet och Adeln samt Högvördiga Prest Ståndet gjorda anmärkningar vid Utskottets Bet nkande, angående upphandlingar för Kongl. Majus och 958 Den ii Juli. och Kronans rakning; oell lät Ståndet dervid bero. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. Utdrag af Vvotocolkt, hållet i Häglof Ridderskapets och Adelns Rlerium den il Juli Igl5. s. d. F öredrogos och biföllos följande Statsutskottets den 7 Juli på bordet lagda Betänkan» den af den 3 och 4 Juli. nemi.: 1:0 I anledning af en af Pikets Herrar 111. m. Herr Grefve Er. Ruuths till Utskottet inkomna ansökning om prolongation med afbetalningen på de 2:ne lån, som Hans Excellence uti Riksgälds-Contoiret innehar. 2:0 I anledning af Handelsmannen Hagermäns Memorial om medel till en Casern byggnad för 2:ne i Ystad förlagda Esquadroner af Mörnerska Husar-Regementet 3:0 I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande öfver Grefve Gyllenborgs motion om ersättning för inqvartering m. m. 4:0