Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Riddcrsknpet och Adeln. S. D. Sedan med Kongl. Maj:ts nådiga tillstånd och efter i allmänhet erhållen del af de Skrifvelser, hvilka i högst brottsliga afsigter blifvit under GeneralMajoren Holsts för Bihang till R, S. Prot. 9:de Sami. 4* <58 Pre t, IJtdr. d. 11 Mars 1823. falskade namn till flere af Konungens Befallningshafvande afsände, Herr Grefven och LandtMarskalken gifvit Ridderskapet och Adeln tillkänna, att berörde Skrifvelsers innehåll vöre af så afskyvärd och smädelig art, att det icke ordagrannt kunde eller borde uppgifvas, men att de brottsliga hotelser, hvaraf samma skrifvelser öfverflödade, vore rigtade icke allenast emot Hans Majit Konungens, utan äfven Hans Kongl Höghet Kron Prinsens och det Kongl. Husets lif och säkerhet, emot beståndet af den närvarande sakernas ordning och emot helgden af den Ed och Trohet, som förbinder Svenska Folket med det Konungahus, Det sjelf kallat på Sveriges Thron; beslöt Ridderskapet och Adeln , uppå derom af Grefve De la Gardie, Jacob, framställd, samt af Friherre Lagerbjelke, Gustaf, understödd Motion, det borde Riksens Ständer, genom en stor Deputation, uti en underdånig Adress till Hans Majit Konungen och Hans Kongl. Höghet KronPrinsen uttrycka Svenska Folkets djupa afsky , för dessa högst brottsliga företag, och dervid förnya försäkringarne af Nationens osvikeliga underdåniga vördnad, trohet och tillgifvenhet, för Hans Maj;t Konungen, Hans Kongl. Höghet KronPrinsen samt hela det Kongl. Huset, och skulle ExpeditionsUtskottet anmodas, att skyndsammast uppsätta förslag till Riksens Ständers underdåniga adress i detta ämne, uti hvilket beslut de öfrige ■Vrot. Utår. 3. n Mars 1825.
Utskottets tillstyrkande, att Götheborgs stad skulle erhålla serskild Pröfnings-Comite, är afsiaget af Borgare-Ståndet; och inom Bonde-Ståndet hafva någre Ledamöter icke insett lämpligheten af detta förslag , hvarigenom, om det bi fa lies, Bonde-Ståndet skulle uteslutas från beskattnings-rätten öfver en stad, hvilkens Borgare likväl kunna kallas till utöfvande af denna rätt öfver Länet i allmänhet, och således äfven af Allmogens fastigheter; men som Utskottet icke funnit några skäl anförde, sonx kunna föranleda till ändring uti berörde förslag, anser Utskottet sig böra detsamma vidblifva. Mi §• Den härvid af Utskottet föreslagna förändring har blifvit af Borgare* Ståndet afslagen. Bevillnings-U. skottets Utlåtande N',<f 5r, s5 Pyg. 7 5, Borgare-Ståndet liar a (slagit den af Utskottet harvid tillstyrkta förändring; och inom Ridderskapet och B deln har Herr
Det tycks ändå att ingen kunde just ha diktat en så egen historia. Skuggan faller. Resan till promotionen i Upsala. Intrycket af den hemska nyheten på de unga. En blick i tanken öfver det ensliga korset på den främmande jorden. Hvarföre? Detta mörka, högtidliga ord, så mången gång af menniskan uttaladt under tröstlöshetens, under ångstens blytunga timmar, har måhända ingen lyckats besvara tillfredsställande. Det är derföre, att detta hemlighetsfulla ord tillhör så väl den enfaldigt troendes, som teologens och filosofens Gud ensam att besvara. Således tjenar det ej till något att fråga, hvarföre mannen med det gigantiska snillet, med den otroligaste skapande förmåga, ej förmådde skapa sig en yttre existens, hvilken kunnat hindra honom från att genom ett ömsom löst hopmaskadt, ömsom hopgyttradt nät trassla in sig i förhållanden, hvilkas fabelaktiga följder man det ena ögonblicket bestämdt nekade tro på, för att det andra inom sig tillstå att man icke visste hvad man skulle tro. Redan under de senare åren hade han, säkerligen på tusen sätt plågad af inre strider, dragit sig småningom tillbaka från vår litterära krets och hviskningar i dunkla former började cirkulera. Förstörda affärer – det förstår man ganska väl – kunna leda menniskor på mångahanda afvägar, men det är så grufligt motbjudande att tänka sig detta såsom orsak till den skymfliga omstörtningen, äfven om han hyllat den vådliga satsen, att all synd blott är en villfarelse af förståndet. Man kan snarare föreställa sig, att en själ sådan som hans i sina ensliga forskningar och strider gick öfver mera än en farlig gräns. Måhända hade han i en genialisk lek sammanfört till en helhet flera af hvar för sig analyserade rysligheter och i sitt förirrade sinne njutit deraf, liksom gastronomen njuter vid sammansättningen af en ny konstrik anrättning. Men om frestelsen öfvermannade honom vid en af de sista gränserna, så kunde han ha legat under för en omedveten rubbning i själsförmögenheterna.
Banken bör följaktligen beredas ett kapitalöfverskott eller en grundfond, till beloppet fullt motsvarande högsta tillåtna sedelutgifning utöfver metalliska kassan, och för bildande af en sådan grundfond torde rätta tiden nu vara inne, enär, såsom här ofvan är vordet visadt, Bankens kapital-öfverskott vid nästlidet års utgång uppgick till 29,628,066: 10 eller nära den summa af 30,000,000 R:dr, som erfordras och hvilken summa redan, genom de under detta år influtna vinstmedel, kan anses vara uppnådd. Grundfondens bestämmande till sistberörda summa betingar likväl ovilkorligen bibehållandet i Banken af den upplupna vinsten; och Utskottet kan, i betraktande af den styrka, Banken skulle erhålla, att under alla förhållanden fullgöra sina förbindelser, icke underlåta uttalandet af den åsigt, att den sedan 1860 års början upplupna banko-vinst bör till förökande af Bankens kapital-öfverskott eller grundfond i Banken bibehållas. Härigenom undanskjutes ingalunda möjligheten för Rikets Ständer att deltaga i det lån, Riksgälds-kontoret kan komma att upptaga i och för jernvägsbyggnaders fortsättning och Utskottet bör jemväl erinra derom, att bibehållandet i Banken af omförmälda vinst icke leder till förminskning af rörelse-kapitalet i landet, enär denna vinst redan är till hela det belopp, reservfonden kan undvara, nedlagd i låneoch kreditiv-rörelsen eller använd till uppköp af obligationer samt sålunda allmänna rörelsen återgifven. Derest de af Banken till dessa föremål använda medel vore lätt tillgängliga skulle ett ytterligare kapitaliserande i Banken af behållna vinster icke erfordras; men som större delen af Bankens fonder åro för längre tid fästade i låneoch kreditiv-rörelse, kan Banken ej utöfva den gagnande verksamhet, det allmänna kan hafva rätt att af Banken fordra, om Banken skall frånhända sig sin enda rörliga behållning. Af Bankens tillgångar äro nemligen för närvarande, använda: l:o i utlåning mot pant af fast egendom omkring R:dr 7,700,000. 2:o i kreditiv till Manufaktur-diskonten „ 2,250,000.
Vid sådana omständigheter skulle ingen enskildt gäldenär, utan att fela emot samhällslagarna kunna söka att pä så yteliga skäl, som dem StatsUtskottet begagnat, undandraga s»g att underhandla om betalningen af sin skuld, med en Borgenär som lemnat öfver ioo.de Efter vanlig ränteberäkning, har den ifrågavarande skulden under detta långa uppskof, stigit till en ganska betydlig summa, hvilken enligt RiksgäldsContoirets åberopade Reglemente i laglig rättegångsväg kan utsökas; men genom underhandling och förlikning torde kunna minskas. Emedlertid och då det i allt fall icke synes vara Riksens Högloft. Ständer värdigt, att utan föregången närmare undersökning, hvarken afslå eller bevilja, hvad å Famillens sidi blifvit ifrågaställdt; så är min tanka, Den 16 September c, m, lig tanka, att Statsutskottet, hvilket i anseende till Riksdagens annalkande slut, sjelf icke lärer medhinna utvecklingen af alla till saken hörande omständigheter, hade i stället både kunnat och bordt tillstyrka någon sådan förberedande åtgärd, hvarigenom hos Kongl. Majit i underdånighet begärts, att antingen något Embetsverk, eller någon dertill hörande enskilt Embetsman, känd för insigt och erfarenhet i så beskaffade utredningar, måtte i Nåder få sig uppdragit, att företaga ärendets fullständiga utarbetning och derom inkomma nfed Embetsutlåtande; på det Riksens Ständer vid ett kommande Riksmöte deraf må lemnäs del, till upplysning och vägledning vid målets: slutliga afgörande med nödig sakkännedom. Då Ridderskapet och Adeln vid Riketg allmänna Financereglering nyligen funnit för godt, vidtaga den utvägen att anlita Statsoch NationalCrediten om inhemske
FörlaningS-spannniäl. Se Behagligtids dito. Förmy ndare Kamrar oin inrättande deraf, m. m. Svar pä äterremiss ! I anledning af skiljaktiga beslut * Svar pä äterremiss af Memorialet N:o 79 Voteringsresultat Förmånsrätt, för fordran, grundad pä vexel, invisning eller skuldebref till ordres . „ för förskott å varor lemnade till försäljning, m. ni Svar pä äterremiss . Förmånsrätter tysta', angide .. Svar pä äterremiss . Förskingring af i qvarstad satt gods, om ansvar derför Förskott frän Banken till Myntverket. Se Myntverket. Förskott ä till försäljning lemnade varor, om förmånsrätt' deri. Se förmånsrätt. Försvarsbref om Sockenhandt verka res skyldighet att utlösa sådant. Se Sockenhandtverkare, Försvarslöse ^ personer om husbondes åliggande att deni försörja. Se Husbonde. „ om ändring 1 Kongl. Förordningen den 29 Juni 1833 För svar s-Verket till lands. Se Hufvud-Titel 4‘.de, sid. 13» Förteckningar öfver sak fal Ide och under framtiden ställde personer Förvaltningen Sjo-Xrenderne, om indragning derafT Svar på äterremiss . Q. Gamleby, tu. 11. församlingar, om befrielse från Utgörande af Skolmästareskäppa. Se Skolmästareskäppa. Gardes-Regementernay örn förändrad organisation af dem N:o 23 24 Samling. Afdelning. Utlåtande, Betänkande eller Memorial. Underdånig g Skrifvelse. 2 P cn &- SJ CfQ cn l W o j Cfl c Kidd. 0. PresteBorgareBondeAdeln. Ståndet. Ståndet. Standet. V 44 b. y 44 b. y 44 b. V 45 b.
Remitterades till B ane o-V t skott et s Herr Bruncronas, Gustaf Adolph, denne dag väckte motion, om bestämmande af en praescriptionstid för de gamla sedlarnes gångbarhet, när Banke» börjat utgifva sedlar af bättre beskaffenhet. S. D. Yid förnyad föredragning af Lag-V t skottets den 1 dennes på bordet lagde Utlåtande N:o 114» i anledning af återremiss utaf Utskottets Betänkande N;o 76, öfver Herr Salomon Rzibins motion, om stadgande^ att, då Domstol förklarar någon böra stå under Förmynderskap, utöfver Trot, Utdr. d. Q Sept. \83\ 59 den i Lag bestämda myndighets-ålder, sådant stall i Tidningarne och från predikstolen kungöras, blef Betänkandet N:o 76 af Ridderskapet och Adeln bifallet, S. D. Då nu å nyo föredrogs Lag-Utskottets den 1 dennes på b ordet lagde Utlåtande N:o Ii3, i anledning af återremiss af Utskottets Be tänkande N:o 75, öfver Herr Salomon Rubins motion, angående ändring af a3 Cap5 §. sista mom. Ärfda-Balken, blef Betänkandet N:o y5 af Ridderskapet och Adeln afslaget. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos Lag-Utskottets den 1 dennes på bordet lagde Utlåtanden: N:o lii, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N;o 73, öfver Herr E. M, Lcjjlers motion, att, då Förmyndare förordnas af annan Domstol, än den Under-Rätt, i hvars Domsaga Förmyndaren bor, sistnämnde Rätt må erhålla del af förordnandet; N:o 112, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande Nio 74» öfver Riksdags-Fullrnägtigen Peter Anderssons från Halland motion, om bestämd föreskrift, huruledes Förmyndare bör ansvara för ränta å myndlingens capital,.
Tersmeden uti yrkande, att valet mätte företagas i morgon, så mycket hellre, som dagen i alla fall är till spillo gifven i och för det val, sorn redan är utsatt till morgondagen. Valet till förstärkta StatsUtsk. är redan färrättadt uti ett Stånd, och, enligt hvad man sagt mig, skall det i dag företagas uti ett annat Stånd, eller åtminstone ske före Pingst. Vi hafva redan pä vårt bord förslag till voter:s-pi oposrr uti förstärkta utskottet. Af alla dessa skäl finner jag behofvet i högsta grad påtvingande, alt så fort som möjligt förrätta delta val, till hvars anställande, A den af Frih. Tersmeden föreslagna tid, jag anhåller om Hr Frih:s o. Landtnäs proposition. Frih. Rantzou, Joh. Albert, instämde med Gr. Anckarsvärd. Hr Hjerta, Lnrs: Jag instämmer med den siste värde talaren och tror, att det skäl, som II. Ex. Hr Gr. Posse anfört mot valets förrättande i morgon, är dit, som mest tatar för den motsatta åsigten. Jag tror nemi., att då de flesta Utskotten ännu i denna vecka haft ganska angelägna göromål, och plenum dessutom blifvit utsatt tills i morgon, så hafva alla de R. o,. Adis ledamöter, hvilka intressera sig för riksdagsärendena, qvarstannat för att öfvervara samma plenum; deremot är det ovisst, om ej de, sorn resa bort öfver Pingsten, taga sig någon permission utöfver den tiden, inom hvilken man påräknat deras återkomst. Dessutom torde tiden för delta vals anställande nu vara ganska lämplig, såvida man vill undvika hinder af detsamma för öfriga riksdagsgöromålen; ty för närvar, vet jag icke något mål på bordet af någon särdeles angelägenhet; men deremot är decharge-belänkandet från Coust.Utsk. inom få dagar att förvänta, med hvars afgörande förmodligen kommer att hasta.
De bränvinsfabriker, som stå isolerade från jordbruket, äro sannerligen snart räknade. Det ligger i sjelfva sakens natur att jordegaren, hvilken har produkter, ök och arbetsfolk på stället, och dertill kan tillgodogöra största delen af dranken på egna kreatur, skulle, framför fabrikanten, som saknade vissa delar häraf, uthärda konkurenseu; men det har dock visat sig att de fleste dukat under för de äfventyr handteringen medför. Skälen härför äro alltför många för att kunna, och alltför påtagliga för att behöfva upprepas inför Ständerna. Motioner i Bonde-Ståndet 1865. Det torde vara fyllestgörande att påpeka ett enda, för att visa halten i flertalet af de andra: man vet att en tunna potatis gäller i vanliga år omkring 2 R:dr i de flesta landsorter. Enär densamma beräknas lemna sju kannor, som kosta i tillverkningsafgift 60 öre kannan, så måste bränvinsbrännaren skatta till Staten 4 R:dr 20 öre, innan lian eger förvandla sin egen vara. Kan det väl gifvas någon orimligare lagstiftning i ett fritt land! Jag bara frågar. Egde man åtminstone rätt att förädla varan innan denna onaturliga afgift skulle erläggas: kunde man få inskränka tillverkningen inom sådana skattebelopp att en någorlunda bergad hemmansegare kunde af egen kassa eller på egen kredit anskaffa summan: då äfventyrade man icke att flera blcfve dragna med i förderfvet; men de minsta afgiftssummor, sorn på en gång äskas, uppgå till så enorma belopp, att de aldra flesta nödgas antingen anlita borgesman, för att om möjligt erhålla förlag hos privatbankerna eller ock i de flesta fall sälja bränvinet till kapitalisterna för underpris, och dermed vinner Staten icke den ringaste fördel; men yrkesidkaren gör en ögonskenlig lörlust. Den förmodade invändningen, att en hvar eger frihet att öfverge handteringen, är lätt tillhands; men det är icke lika lätt att i alla orter lyda rådet. För den, som eger sin jord utau skuld, går det an att lefva utan binäring, men de skuldsatta jordegarne komma icke långt med sina ränteliqvider, om de nödgas uppstilla sina produkter på kreaturen, sådant är lättare sagdt än gjordt.
Ridderskapet och Adeln S. D. Upplästes de hos Rikets Ständers Elektorer hållna protokoll vid den 19 dennes förrättade val, hvarigenom blifvit utsedde till Rikets Ständers Justitie-Ombudsman Kammar-Rådet och Häradshöfdingen Sven Lorentz Theorell, samt till hans efterträdare, ifall han innan nästkommande riksdag skulle med döden afgå, Hof-Rätts-Rådet Grefve Carl Göran Detlof Mörner; och skulle Expeditions-Utskottet anmodas att upprätta och till Riksstånden inkomma med förslag till de förordnanden, som i anledning häraf böra för nämnde personer utfärdas, samt till den underdåniga skrifvelse, hvilken rörande ifrågavarande val lior till Kongl. Maj:t afgå. S. D. Föredrogos ånyo och återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, Stats-Utskottets nedannämnde, den 15 och 19 dennes på bordet lagda, Utlåtanden: N:o 44, i anledning af väckt motion, angående utbetalning af stadgad ersättning utaf allmänna medel till vittnen i brottmål, då den tilltalade saknar tillgång, eller ersättningsskyldighet ej kan honom åläggas; och N:o 45, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående uteslutande ur Kronans jordeböcker och räkenskaper, dels af fisken, som åtfölja vissa hemman, dels af sådana till utarrendering afsedda Kronolisken, å hvilka, vid flere förnyade auktioner, arrendeanbud ej kunnat erhållas. Den 22 Februari. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Konstitutions-Ltskottet en af Friherre Stjernstedt, August Wilhelm, i den ordning 29 § Riksdags-Ordningen föreskrifver, denna dag anmäld anledning till anmärkning mot Stats-Rådet och Chefen för Finans-Departementet.
Sedan den uti 52:dra punkten af mein. N:o 3oi föreslagna votens-propos. blifvit uppläst, fann 11. o. Ad. nu för godt att densamma godkänna, och ansåg Ståndet mein. N:o 374 icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna. Vid förnyad föredragning af SlatsUtskts den 1 och 2 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 385, i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse angtde öfverflyltning å allm. indragn.staten af de å Nummer-lotteriets stat uppförda löner och ständiga arfvoden, blef samma utlåt, af R. o. Ad. bifallet. Likaledes bifölls, vid förnyad föredragning, BancoUtskts den 18 sisth November på bordet lagda utlåt. N:o ii5, i anledn. af väckt motion alt, i stället för Konungens Bef':b:des eller domhafvandens, kronofogdens i orten vederhäftighetsbetyg för lånesökande mätte i Bancodisconlverket antagas. Lades till handlingarna , såsom icke erfordrande någon åtgärd, BancoUtskts den 18 sisth Nov. på bordel lagda memorialer : N:o 116, i anledn. af Högv. PresteSCs återremisser å "Utskis under N:is gi, g5 och 96 afgifna utlåtanden; N:o 117, med anmälan of en rättelse i Ulskts under N:o 28 aflålna betänkande. Ånyo föredrogs och lades till handlingarna Exped.U(sk:s den 18 sisth Nov. på bordet lagda merri. N:o i5, i anledn. af en från Hederv. BondeSt. ankommen anmodan att låta påskynda tryckningen af de från de öfriga Ulsk;n inkomna betänkm, m. m. Föredrogs ånyo Exped.Utskis den 18 sisth Nov. på bordet lagda mern. N:o 16, angtde sättet för expedierande af R.
— Jag tror deremot, att den är af dubbel vigt,sedan Ridderskapet och Adelil uti förra målet, eller angående Jemtlands Innevånares rättighet ätt tullfritt hemta salt från Rörås Koppar-Verk i Norrige, stadnat uti det beslut, att en aidan Den *7 Nevernber t, nJ» sådan fördel icke kunde Jemtlands Innebyggare beviljas. — Jag ber, att få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå» att i händelse Härjeådalen icke skulle blifva afskildt från Jemtlands Län och åteilaggdt till Gefleborgs, så skulle llurjeådals - Boerne nödgas hämta salt ifrån Gefle, samt resa till Askersund för att eler ingifva sine handlingar i mål, som skulle göras anhängige hos Konungens Befallningshafvande; men i händelse af Härjeådalen^ föi läggande till Gefleborgs Län, kunde Xrinevånarne så afpassa deras resa , att de på samma gång och å ett ställe kunde uträtta sine angelägenheter. — Hvad det skäl åter angår, som Herr Danckwardt andragit, till stöd för dess påslående, att någon undersökning icke borde ega rum, ellet alt Ylterlloguahls Socknemän begärt alt få tyda under Jemtlands Läns-sly reise, så anser jag detta vara ett specielt fall, och icke kunna bevisa något i frågan om den fördel, som genom en förändring i Läns-Stvrelsen skulle tillskyndas Jemtlands Innebyggare, Jag finner derföre inga betänkligheter möta för bifall af Utskottens Utlåtande, i hvad det rörer Jemtland. Herr Bergman, Ambrosius Magnus: Det förundrar mig »tthöra, altman med så mycken nit försvarar Läns-fördel Ridd, o. Ad.j Proti i o B. 4, A f'd, Sg .65* Den 5*7 November e, ra, ningen åren i8/o och 1811, enär den redan då af så många klandrades och ännu klandras. Men fann underligt, att Westerbottens
Man har nämligen trott, att de vidlyftiga prof, som erfordrades för magistersoch kandidatgradernas vinnande, och hvilka naturligtvis fordra både kraftansträngning och en längre stunds vistelse i vattnet, skulle ofta verka skadligt på den kvinliga organismen, särskildt på de individer, hos hvilka funnes vissa sjukdomsanlag. Denna fråga bragtes äfven under diskussion i Stockholms Simsällskap redan år 1878 af en kvinlig ledamot, professorskan Retzius, född Hierta, och detta med den påföljd, att nämnda sällskap ingick till Svenska Läkaresällskapet med begäran om dess yttrande i ämnet. Detta uppdrog svarets afgifvande åt tre bland Läkaresällskapets ledamöter (hvaraf två specialister i fruntimmerssjukdomar och en hygieniker), hvilka åter med sig adjungerade tvänne erfarne badläkare. Resultatet blef ett utlåtande, hvari desse läkare, efter att hafva betonat de faror, som af kalla bad och simöfningar kunna för kvinnan under vissa förhållanden uppstå, sluta med att anbefalla vissa försiktighetsmått. Sålunda skulle den spädare kvinliga ungdomen ej få taga kallbad vid lägre värmegrad i vattnet än 17 grader, ej uppehålla sig i vattnet längre än en kvart, ej bada mer än en gång om dagen, ej under den starkaste middagshettan och ej före midsommar. Särskild försiktighet anbefalles under den utvecklingsperiod, som vanligen inträffar vid 1 3 — 1 5 års ålder. Angående simdräkten föreskrifves, att den bör vara vid samt tillverkad af strid, spänstig ylleväfnad. På ' grund af detta utlåtande, hvilket genom Simsällskapets försorg blifvit tryckt och spridt till alla landets simskolor för fruntimmer, ansåg sig Simsällskapet lämpligen böra inställa de kvinliga simpromotionerna, och sådana förekommo i Stockholm sedermera ej heller under de närmaste åtta åren. Först efter fullbordandet af Stockholms stads nuvarande stora badoch siminrättning år 1886 återupptogos de, men då med de betydligt nedsatta fordringar, för hvilka vi här ofvan redogjort, och hvarigenom all fara för öfveransträngning eller förkylning vid profvens afläggande, hvilket för öfrigt alltid sker under erfarna lärarinnors tillsyn, torde vara undanröjd.
Den, som utprångla!- en sådan sedel, den han vet vara falsk, samt derför tillnarrar sig penningar eller varor, vare jemväl ärelös och dömes lill fästningsarbete från och med Sex månader till och med Ett år, som gerningen är till; men varder bedrägeriet yppadt innan någon derigenom lider skada, bote utprånglaren Tyratio daler och miste dertill ärån, om brottet det förtjenar. Hvilket Rikets Stander få härigenom hos E. K. M» i underdånighet anmäla, i Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 11 Januari 1845, 11>? Expeditions-UtskolUts Förslag lill und. Skrifvelse, No 62. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 4 Jani845. Preste-Ståndet den 11 — Borgare-Ståndet den H —• — Bonde-Ståndet den I* Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ett tillägg till 1 $ i 7 Cap. af K M:ts Nådiga Stadga om SkiftesVerket i Riket den 4 Maj 1827. (Lagsamt Allm. J3esv.- och Ekon.-Ulsk:ns Billdé, N:o 14.) S. A. K. Rikets Ständer hafva under profning förehaft gjord anmälaiVom olägenheten deraf,— att, då uti 1 § 7 Cap. af K. M:s Nådiga Stadga om Skiftes-Verket i Riket den 4 Maj 1827 afhandlas, huru råskillnader, hvilka hyar och hemman emellan gå i bilgier och kiökningar, må, till besparing i hägnadsbesväret och lättnad i häfden, kunna ledas efter räta lineer, — icke derjemte kommit att lagas i betraktande, det stadsjord kan mola egor å landet, och att bebofvet af råskillnads rätande till jemn linea dervid äfven kunde uppstå, hvadan en bestämd föreskrift saknades, huru i sådant fall borde förfaras.