Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stockholm den 21 Juni 1815, På Höglofl, Ridd, och Adelns Ledamöters vägnar A. Lantingshausen. På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar A• Fredin, På Högvördiga PrestStåndets Ledamöters vägnar Bryn. Hesselgren* På Hedervärda Bonde* Ståndets Ledamöters vägnar Fils Mänsson* M, M* Rosbeck. Utdrag af Protocollct, hållet uti Rikseus Höglofl. Ständers Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotts Plenum den 21 Juni 1815* S. B, T^öretogs till afgörande d?t från 3:je Beredningen afgifna och förut på hordet lagda Förslag - *354 Den 28 Juni. sing till Betänkande, rörande väckt fräga om Indeldta Regementernas beklädnads - sätt, hvarvid Riksdagsmannen Eric Johansson från Stora .Kopparbergs Län inlemnade ett vid uppläsandet så •lydande anförande: ”1 anseende till den yppade fråga rörande beklädnaden för indeldta Infanteri-Regementerna , får jag, som Ledamot i samma Utskott, i enfaldighet allerödmjukast åberopa det imellan Kongl. 'Maj:t och Kronan samt Soldaterna och Rotehållare i stora Kopparbergs Län , vid Riksdagen i Stockholm den 16
Till bestridande af de med förevarande uppdrag förenade kostnader anbefallde Kongl. Majt, tid efter annan, Sitt och Rikets Stats-kontor, att. utaf under bänder varande medel å förskottstitel anordna och bemälda central-komité tillhandahålla, uppå dess i mån af behof skeende reqvisitioner och emot framtida redovisning, ett belopp af tillsammans '145,000 Riksdaler, hvarutaf, enligt till Kongl. Majit utaf komitéen aflemnad redogörelse, 144,146 R:dr 2 öre blifvit för ändamålet använde och återstoden 853 R:dr 98 öre blifvit till Stats-konloret återlevererade; varande uti ofvannämda utgiftssumma likväl upptaget ett belopp af 4,761 Ridr 84 öre för anskaffande af ett praktverk öfver expositionen, hvilket ännu vore under utgifning i London och hvarutaf Kongl. Majit tillåtit att vissa exemplar finge af allmänna medel inköpas, för att framdeles utdelas på sätt Kongl. Majit komme att i nåder förordna; i sammanhang hvarmed skulle tagas under nådigt öfvervägande, af hvilka medel kostnaden för detta inköp borde godtgöras Då emellertid de med Sveriges deltagande i oftanämnda exposition förenade kostnader icke syntes kunna för fäderneslandet medföra åsyftad fördel, med mindre än att kännedom om det i teck nisk t och industriell hänseende lärorika, som vid expositionen kunde vara att inhemta, sedermera blefve inom landet mera allmänt spridd, ånsåg Kongl. Majit tillfälle böra beredas dels åt vissa dertill utsedde lärare vid de teckniska undervisnings-anslallerna i riket, äfvensom åt andra, hvilka genom sina insigt er eller eljest kunde anses utöfva en mera allmän inverkan på industriens u’véckling. dels ock åt skicklige och redbara arbetare inom olika grenar af landtbruksocb fabriksindustrien, att expositionen besöka.
M. Drottningens höga kröning 243 — till Högsalig H. K. H. Prinsessan Sophia Albertinas Hofstat . 24S — till Försvarsverkets iståndsättande 251 •—. åt Lärarne vid Stockholms Stads Undervisningsverk 256 — till aflönande af en Djurläkare i hvarje Län 25q — för Upsala Ridschola 263 — för Gymnastiska Gentral-Institutet i Stockholm .. 265 Register öfver Rikets Sländers lind. Skrifvelser. 3 N:o Ansiag till Götha Canals fullbordande 3i2 — för Garnisons-sjukhus-byggnaden och Andra Lif-Gardets Casern . 347 — till Strömrensningar och lättade vatten-communicationers befräm . jande 44^ ■— för Undervisuings-Yerken 453 — lill NavigationsScholors inrättande 470 Auctioner : stadgande om deras förrättande å landet på dagar näst före Sön - eller Helgedag i85 Assistance-Contoirets förestående upplösning ir)5 f. d. Allmänna Magazins-Inrättningens förvaltning och utredning . 218 •— Hus och Byggnader; disposition deraf »•««*•••• 279 Arfsrätt för sido-arfvingar i 4:de och fjermare led 287 Amerikanska medborgares fordringsanspråk hos Svenska Statsverket . 290 Allmänna Indragnings - Staten: reglering deraf 299 Arméens materiela behof j m. m. ytterligare anvisade medel dertill . 3o5 Ansvarighets-Lagarne för R. St. Fullmägtigej m. fl.; förändring och tillägg deri 325 Assignationers utgifvande 320 Ansgar för bortförande eller undan - 4 Register öfver Rikets Ständers lind. Skrifveher, N:q hållande af andras minderåriga harn . 385 jicademiska Domstolarna , , . 436 Jissignering på Banken . « 467 invisning of 70,000 R:dr för KrigsCollegii Departementers materie» la behof och krut-till verkningskost»
2. tillsammans R:dr 7,212,981: 3. 6. utom de inom linien i räkenskaperna upptagna fordringsposter. Under åren 1845 och 1846, har nyssberörde fordringars och tillgångars nu uppgifna belopp R:dr 7,212,981: 3. 6. blifvit minskaät genom a) verkställda liqvider, med R:dr 2,080,883: 20. 9. b) afskrifning af ett i Kronans egendom Marieberg intecknadt lån 14,000: c) dito af en del utaf RiksgäldsKontorets fordran, i anledning af det uti Olssonska egendomen i Wenersborg intecknade byggnadslån , . 1,185: 2. 6. cl) dito af utbetalda förskotter till kostnader för 1844 och 1845 års Riksdag 117,257: 29. 4. e) redovisande af utanordnade förskotter till utgifter vid Rikets Ständers bus och tidningstämp - 102: 18. eller med tillsammans R:dr 2,213,328: 22. 7. från hvilken summa dock böra afdragas de under dessa tvenne år tillkomna och ökiuie fordringar, nemligen: för utbetalda kreditiv-summor R:dr 486,380: „ utgifna ian . 210,482:20. 7. för utbetaldt förskott till betäckande af bristerna i förlagsan slagen för 1845 416,000: „ dito till kostnader för instundande Riksdag 5,494: — 5. „ oredovisade förskotter till expenser 554:35. - 1,318,240: 5.
Maj:t i Nåder anfört till stöd lör ifrågavarande förslag; får Utskottet, under åberopande af dessa skäl, och enär den, som, vid öfverlåtelse af fast egendom å landet, gjort förbehåll om nyttjande-rätt till någon del utaf samma egendom, eller viss afkomst deraf, ej skäligen bör njuta företrädesrätt för dessa fördelar, hvilka äro af samma egenskap, som köpeskilling, under andra vilkor, än de, som måste iagtlagas, derest dylik rätt för köpeskillings fordran skall erhållas, vördsamt tillstyrka; att Kongl. Maj:ts omförmälde Nådiga Proposition, angående intecknande af ej mindre lifslids-slädja och undantagsaftal, utan ock all annan afhandling om nyttjande-rätt till fast egendom å landet måtte af Rikets Ständer antagas. Stockholm den 17 September 1844. Reservation af Herr Grefve Mö mer, C. G.: ”Ehuru jag ej kan undgå befara, att del nu föreslagna nya stadgandet om inteckning af undaulags-contract 16 Lag-Utskottets Betänkande, N:o 12. skall i många fall komma alt förorsaka enskilda lidanden och förluster, serdeles för sådaue ålderstigne, vid rälLcgångs-angelugenheler ovane samt till förstånd och minne förslöade fördelslagare, h vilka icke ega någon, som bevakar deras rätt och tillser, att icke tiden till inleckningssökande och densammas förnyande försummas, har jag dock, med afseende på de större och vigtigare skäl, som tala för förslagets antagande, ansett mig höra äfven med min röst inom Utskottet understödja' detsamma, men jag har dervid trott, att, då de merendels fattige fördelstagarne hittills på de fleste orter ansetts berättigade att utan intecknings-säkerhet varda bibehållne vid de åt dem utfäste förmoner, ehvad förändringar med egande-rätten sedermera inträffat, det skulle blifva för dem alltför betungande, att sjelfva bestrida inteckningskostnaden.
Jag är wäl på sätt och vis presenterad? eller anmäld, rättare sagdt. S i r i (helsar, generad). Ni känner mig väl så der en liten smula, genom Ida? Ja a. Siri. Birger. Birger. B i r g e r (i riddrägt). Nilla. Siri. Siri. Birger. Den är ju vacker, nästan som en karlstil. Nå, men det kunde ni väl inte hållit på med hela qvällen? (De se på hvar andra, hålla på att skratta.) Jo o, nästan. Nästan? Aha! Siri. Birger. Siri. Ni står ju och skrattar åt mig. Ni är inte sjelf så allvarsam. Nå, jag skulle ha hållit kalas. Ensam? Birger. Siri. Siri. Birger. Och hasselnötter och valnötter! Birger. Siri. Jag ber att ni betraktar mig som en gammal bekant. Jag kan i den här kostymen icke söka upp min fästmö; jag måste vänta tills hon kommer hem. Det blir nog mycket sent. Siri. Och allt det hade ni tänkt reda er med ensam? Jag hade väl fått försöka. Det fans ju ingen annan. (Forts.) Härmed följer en bilaga. ILLUSTRERAD FAMILJ - JOURNAL. kantila qvarter bakom dem. När de foro upp för Washingtongatan, sökte Eduard göra sig beredd på det värsta. Framför hans hus stod doktor Kreiss' för honom välbekanta vagn. Alldeles öfverväldigad af sinnesrörelse skyndade han upp för trapporna, öppnade häftigt dörren och stod plötsligen inför doktorn. Läkaren visade sitt affärsmessiga lugn och likgiltighet. »God morgon, herr Lindsay«, sade han. »Det var illa, att ni inte anländt i rätt tid.« »Store Gud, doktor! Är det möjligt?« stammade Eduard, medan tårarne kommo i hans ögon. Doktorn gaf honom en egendomlig blick. »Gå ni bara upp och helsa på er hustru och den lille«, sade han kort och taktfullt, och för sig sjelf mumlade han, medan Eduard försvann i trappuppgången: »Jag gläder mig på hans vägnar öfver att det är en pojke.« Siri. Och så när de andra komma hem, så skall ni skratta och Ni vill väl inte sitta, och hålla kalas! som ett barn! Birger. Jo, alldeles som ni. Siri.
Ständets beslut at den ännu obctalte Utrikes gäld til omkring 16 Tunnor guld j Hamburger Lanco och Holländsk Lourent, hwarföre Statswcrket häftar, mä flyttas pä Riksgälds-Lontoiret och af detsamma betalas, sä wida de öfrige kelpeQIve Ständen häruti instämma. Deputstionen bcswaradeS och afträdde. Kork derefter ankom en Deputation frän bek Högwördigc Präste-Ständet, anförd af Herr Bistopen Doctor 'VVmtzärd, sorn tilkännagaf, at Ständet stadnat i et lika b-slut med bet som här ofwanföre af Bonde-Stönbets D^puterriäe blifwit anmält, samt derjemte öfwerlämnade Lxuaämu krococolli af den 2Z Uaji rörande Lagfartens förkortande; af samma elslo angäende Gästgifwa - re-Ordningen; af den rtz^laji angäenbe Stängses-styldkg» heten, och af samma st-lo om FängarS fortstaffande» Oeputationen beswarades och afträdde. Uplästcs följande af Herr Lilkveripnrre, ^rvv Ikrsc ingifne Oicbaman: Som dct lärer wara stridande mot wcdertagik bruk» at hos Högloflig? Riddcrstapet och Adeln föredraga nägr» ^lemorigler som inlämnas frän andre än Ridderstapetoch Adelns närwarande Ledamöter; sä warder detta af min Drodeer Majoren Lutias Lieie Silfversparre mig til framgifwandc anförtrodde Memorial, säsom innefattande hwad jag äfwen för egen del under denna öfwer» läggning ämnat anföra, och säsom min särskilt til ?rotocollet afgifne mening, härmedelst ödmjukeligen öfwer» lämnat: ädmjukaste kelemorlal!
Nödvändigt är da, at första n^eraiionsn göres kraftig, ac sa litet Oeäck - Sedlar, som möjeligr är, jämntc 8-rnco-Sedlarna, komma at fylla del omlöpande Nörclse-Lipikssik. Derigenom utgjorde det sednare alla warors måttstock, fsm ännu mera skulle.befordras genom l^nco-vjfeonrernlts rörelse, och dä derjämnte kireäikS '.dl rrna agde uri Lan^nens borgen ct pa snar inlösen grundadt wist marde; fa kunde de ej annat an lika »ned Huswud-mvnror anses. Detta skulle ock annu-mera bt" ordras, om alla Små - Sedlar under och til en Riksdaler komme »r längst förblifwa utelöpande. Des mighet, man derigenom wunne, da 12, 16 och 24 skillingö Sedlar, medelst 25 xroOsnr» nedsättning, förwandlade sig ril c), 12 och 18 skillingar, wore mid alla wärlstrgar sa synbar, i dct alla tal, som förökas med Z strllingar anda uv - en Riksdaler, deras upkomma och hwarrgcnom dests'Små , Sedlars begärlighet ännu mera befordrades. Tillägges äfwen, at dct tilwaxande /igro meran» dels statt uri et sammansatt förhållande af en ökad Lroäir Scdelmasta och en obestämd inlösen deraf, emot m alltid astagande Ksnco-Sedelstock, grundad pä en beständig rätt til betalning; sa bör, wid en omwänd ordning af ds förras indragning samt de sednarcs starka rilwärt, bada desta nu werkeliga mynt, komma uti et jamrn och lika warde. Deremot kan svårligen förutseS, hwad »verkan sä kallade L-moa Laurrnr-Sedlar skulle medföra.
Björnstjerna och andre talare anmärkt, enl. nu gällande förordning haft rättighet anlägga fabriker å jordlotter, upskattade till 300 R:drs värde, och då städerne, oaktadt de äga flere tusen Tild jord, hitintills icke slagit under sig bränvinstillverkningen, vet jag sannerligen icke, hvarföre det skall ske mera hädanefter. Blir skatten förhöjd, s,å tror jag visserligen, alt mången landtman drager sig tillbaka Den 26 A pi il f. m. 437 från bränvinsbränningen och att deremot en eller annan penningkarl i städerna freslas att försöka anläggning af bränvinsfabrik, men jag tror äfven, att de otnvexlingar vår bränvinslagstiflning undergått och sannolikt än vidare kommer att undergå, skola afhålla de allra flesta från nedläggandet af kapitaler på storartade fabriker af detta slag. På grund af alla dessa skäl anhåller jag om bifall till / mitt förslag. Många ledamöter hördes ropa på propos, Frih. af Ugglas, Curt Gust.: Här har redan blifvit sä mycket taladt i delta ämne, ali jag skulle vilja afstå från ordet, men jag måste behålla det, för att besvara några talares nvändningar. Till försvar för bibehållande af gamla bränvinslagsliftningen har man sagt, alt ingen fördel vore alt hemta af Ulsk:s förslag, och att man med bibehållande af bränvinsbränningen vid jorden skulle kunna antaga Utsk:s förslag i öfrigt. Jag anser så stora och hufvudsakliga fördelar skola för Landtbruket upkomma genom antagande af ilrågavartde förslag, att jag under alla förhållanden kommer att rösta för detsamma. Frih. Raab har visserligen sagt, att bränvinstillverkningen varit en mäglig häfstång för mångå odlingar och dylika företag, men ser man på jordbruket i dess allmänlighet, så tror jag, alt ingen här ibland oss skall våga påstå, att bränvinsbränningen varit en sådan häfstång utan tvertom måste man bekänna, all den bragt vårt landtbruk till den låga ståndpunkt det innehar, och det är naturligt, att jordbrukaren icke gjort sig någon vinning om att producera en god vara, enär han vunnit afsättning för den dåliga han åstadkommit.
M:s Nådiga Dom af den i3 April 1829 godkänd, nemligen: att med uttrycket 3;ne serskilda gängerj som i nämnde Författning förekommer , är att förstå 3:ne serskilda dagarj då verkställd cassation skulle kunnat förekommas, förmedelst Penninge-insättning deremellan, lill räkningens behöriga förstärkande, må, såsom rättesnöre för Banco-förvaltningens åtgärder, tills vidare gälla och iakttagas. Hvilket R. St. skolat härigenom hos E. K. M. i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. 28 Exp.-Utsk. Förslag till und. Skrifv. Uppl. o. goJl, hos Ridd. och Adeln 8. 16 Mars i83o. Preste-Ståndet d. 17 Borgare-Ståndet d. 17 Bonde-Ståndet d. 17 - Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om en Paket-Postoch For• vagns-inrättn ing. S. A. K. H os R. St. hafva äfven vid detta Riksmöte åtskilliga förslag förekommit om inrättandet af en Paket-post, hvarmed tyngre bref, Kungörelser, Rättegångs-handlingar, Böcker m. m. kunde emot en lägre afgift försändas från ett ställe till ett annat, äfvensom att, å de för Paket-posten erforderliga åkdon, utrymme kunde beredas för resande att emot lägre betalning än vanlig skjuts-lega åtfölja transporten; hvarigenom, utan serdeles betydlig kostnad för Staten, en början blefve gjord till forvagnars införande i vårt land, på samma sätt som redan skett i andra länder; och R. St. hafva så mycket hellre funnit, att en dylik inrättning, till resandes och paketers förskaffande, skulle medföra väsendtlig nytta, som, då frågan förevarit i sammanhang med E. K. M:s af R. St. bifallna Nådiga framställning om upphörande af den nuvarande moderationen i Post-porto för bref, som väga öfver 8 lod, Exp.-Utsk. Förslag till und. Skrifv.
De hoppade omkring henne trinda och knubbiga, klädda i sammetsblusar, liksom han själf en gång i världen. Det kunde icke hjälpas, anblicken var förtjusande. Hennes konstverk lefde. Dock — det var ej så han sett henne nu. Det var som den unga flickan, för hvilken han själf var en personifikation af allt, som hon älskade. Hvilka känslor hade icke vaknat till lif, hvilka drömmar! Hvilket kaos af bitterhet och lycka! Nu hade öfverretningen lagt sig, och allt hade domnat bort igen. Han satt liksom de andra och vegeterade. Alla tankar gingo på mjukaste filt. Men där stod ett piano borta vid innerväggen, och det blef i längden allt för frestande. Han älskade musik, framför allt den han själf exsekverade, och det var ej hvar dag det bjöds honom tillfälle att spela. Tyst smög han sig dit bort, satte sig på stolen och började spela, sakta och dämpadt för att ej störa de andra. Henning vaknade likväl upp och tog sitt glas. “Skål på dig, Prisse“, sade han och knuffade till denne. Han for upp, tämligen yrvaken. — “Tack du, gamle vän“, mumlade han, höll upp sitt glas, såg Henning trofast in i ögonen och tog sig en klunk för att morgna sig. Därefter satte han glaset, sträckte fram handen och grep sidokamraten hårdt om handlofven: “Kamrat!“ Henning kramade igen lika trofast. Båda hade blifvit sentimentala af punschen och samvaron. Genom fönstret såg man landskapet — grått och disigt. Vinden sjöng där ute, och vid pianot spelade Sven Mignons aria: “Känner du detta land“. — Skymningen började falla på. Henning lutade sig framåt, lade armarne på bordet och lät hufvudet falla ner mot dem. Så började han tala — sakta, troligen mest för sig själf: “Hvad vore lifvet utan vänskap och kamratskap för kärleken tror jag inte på — åtminstone inte på någon ren kärlek och det fins ingen kvinna, hvars hjärta jag inte skulle kunna köpa — fast prisen äro olika — men det hör inte hit.“ Sven ackompanjerade sakta och vekt, men så klagande, som vore också hans erfarenhet förfärligt bitter.
Inrättningens delägare ordentlig debetse »del öfver den honom eller henne till Magasinet åliggande spannmåls-insättnirm en »manad innan tiden till en sådan insättning inträffar; »m) att efter den 1 December och före den 13 i samma månad till Pastor i »forsamlingen aflemna förteckning på dem af Inrättningens delägare, som kunna hafva »underlåtit att fullgöra den dem åliggande spannmålsinsättnings-skyldighet, hvilken förteckning jemväl bör upptaga, huru stort belopp i spannmål insättningsresten för hvar »och en af samma delägare utgör, samt »n) före den 13 påföljande Januari likaledes till Pastor aflemna uppgift på de »åtgärder, som till resternes och andre fordringars indrifvande blifvit vidtagneägande »Pastor, om skäl förefinnes, att vid de i denna §. omnämnde förteckninga°r och upp»gifter gorå anmärkningar samt, derest de ej leda till åsyftad verkan, kalla Inrättningens »delägare till socknestämma, för vidtagande af de åtgärder, som kunna finnas nödma. »§. 16. Den som till Magasins-föreståndare vald blifvit, må ej afsåga sig den»na befattning, med mindre än att han är 60 år gammal, i Kongl. Majrts och Kro»nans eller annan allmän tjenst antagen, eller hindrad af annat förfall, som för W »ligt hållas må. ö »§. 17.
Det är såsom det allegoriskt framställes i Viktor Rydbergs mäktiga skildring af de mänskliga arbetskrafternas missbruk, » den nya Grotte sången »: Mammonskvarnen kräfver numera ock » — trälinnorna, som de äldre sä de yngre, &gt; och » har behof af trälabarnen, äfven tioårs och yngre. » Och med skalden må vi klaga, att barnets » blod det lätta, unga, varma, rena, offras skall åt den kalla syndatunga världsförhärjande metall. » Men det är oss härvid en tröst, att de, som fallit offer för arbetskrafternas missbruk, icke lidit f ö r g ä f v e 3. Missförhållandena fäste lagstiftarnes uppmärksamhet på nödvändigheten att ingripa, och i de flesta kulturstater sökte man snart genom lagbestämmelser värna om uuga arbetares fysiska och moraliska väl, så att de i någon mån skyddades från hälsomen och öfveransträngning af arbetet och icke beröfvades tillfället till fortsatt andlig utveckling. Arbetarlagstiftningen möttes till en början af häftigt motstånd och detta icke allenast från arbetsgifvarnes, utan ock från de skyddades sida, men gensträfvigheten synes på väg att brytas, och numera torde en sådan lagstiftning erkännas såsom både befogad och nödvändig. Det blef Tysklands dådkraftige herskare förbehållet att gjuta nytt lif i sträfvandena å arbetareskyddslagstiftningens område. På hans inbjudan samlades till en konferens i Berlin år 1890 ombud för de flesta Europas stater, och uttalade denna konferens, hvad kvinnoarbetet vidkommer, önskvärdheten däraf, att bestämmelser till ökadt skydd för kvinnor vid industrielt arbete blefve vidtagna. Så borde förbud stadgas mot användande af kvinnor till arbete under jord, nattarbete förbjudas flickor och gifta kvinnor af hvarje ålder samt den effektiva arbetstiden för dessa bestämmas till högst 11 timmar dagligen med raster om sammaclagdt l / * timme. Alla arbetare borde därjämte tillförsäkras en hvilodag hvarje vecka, och borde söndagen därtill bestämmas. Slutligen borde barnsängskvinnor icke tillåtas inträda i arbete förrän fyra veckor efter förlossningen. svaghet anses komma att lida men af det ifrågavarande arbetet. Af dessa bestämmelser följer, att för anställningen fordras intyg, styrkande den minderå- rigas ålder, skolkunskap samt kroppsbeskaffenhet och hälsotillstånd.
Utskottets ^Betänkande* Ut supra. In fidem Protocollh G. Helsingius* N:o i gi Ankom den 27 Maji I8i3‘ Memorial till Rikets HögloftStänder, med ut* följande Tableauer öfver Banco-Verkets hela. ställning, upprättade enligt dess Räkenskaper frän och med år 1776 till och medar 1823. D e Respective Stånden hafva genom Utdrag af Protocollet, hållet hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln, Vällofl. Borgare-Ståndet och Hederv. Bonde-Ståndet den 7:de, samt hos Högv. Preste-Standet den i2:te uti innevarande Maji månad, lemnat Banco-Utskottet del af deras fattade Beslut i fråga om publicitet af Banquens angelägenheter; hvilka Beslut i så måtto sins emellan öfverensstämma* att Banco-Utskottet fått sig anbefaldt, att ofördröjligen öfver Banco-Verkets tillstånd i alla delar, med undantag af hvad som rörer enskilde personers förhållanden, till Rikets Ständer inkomma med en uppgift, grundad på sednast afslutade Räkenskaper, och åtföljd af de Ex - Banco Utskottets Betänkanden. 211 tracter och Tableauer från år 1776 (ill närvarande tid, hvilka, enligt hvad i Utskotiets Betänkande N;o 10 omförmäles, finnas upprättade. Banco Utskottet får till vördsam åtlydnad häraf nu öfverlemna! 1:0 Specificeradt Sammandrag utur Banquens General-Hufvud-Böcker för åren 1776 och 1777- 2'.o Sammandragen Tableau Öfver Banquens Tillgångar, Fordringar, Skulder, årliga Vinst och totala Öfverskott, enligt Verkets Räkenskaper för åren 1778 till och med 1822; och 3:0 Specificerad Uppgift, enligt nyss upp. tättadt Bokslut, öfver de i samma Tableau summariskt upptagne Tillgångar samt Fordringsoch Skuld • poster, för det sist förledne året 1822.