Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse j N.O Zff. från Credit-upplag på Nederlag, emot erläggande af så val Transito-afgift, som inkommande Recognition; samt Alt genom Credit-upplaget någon förändring icke sker i den Nederlagsfrihet, som Kongl. Maj:t redan i Nåder förunnat vissa städer, eller frarndefels i Nåder förunnar andra. §. 15. Den Trettonde tunnan af hvarje läst saltadt Kött och Fisk af alla slag, som bestås till packning, är fri från tull och afgifter tili städerna. §• 16. Allt hvilt socker, ankommande från någon hamn i Europa, hvilket icke är angifvet som krossad t, Lump-, eller HavannaTerreselller annat under samma tullbestämning llän förligt slag, skall underkastas besigtning af sakkunnige och ojäfvige personer i Tullkammareeller Packhus-Inspections-föreståndares närvaro. Yppas dervid olika meningar om varans rälla beskaffenhet, hänskjutes frågan till General-Tull-Styrelsen, då prof å sockret jemväl bör insändas. §. 17. Vid utförsel sjöledes från Stapelstad af följande inrikes tillverkade varor, beviljas af tullmedlen: för 1 skålp. Topp-, Candioch Kak-Socker 2 sk. 11 r. „ 1 skålp. Cardus eller karfvad Tobak, äfvensom prässad och rullad Tobak samt Snus 3 —• —■ „ 1 st. Segelduk af Hampa till minst 50 alnars längd ... 8 „ 1 st. Packväf af Hampa till minst 50 alnars längd , 6 — —- „ 1 st.
45 representanter, som staden eger sända; äfvensom att i ett arnt 500 och 1499 röster gälla lika o. s. v. Större synes icke skillnaden mellan rösternas värde kunna blifva, äfven om man på förhand bestämmer det antal representanter, som hvarje val-district eger sända. Utskottet bar valt sistnämnde method; och sedan det måst uppgifva tanken att till grund for val-districtens indelning lägga röste-talet, endast baft valet emellan att såsom grund antaga fast egendom eller folkmängd. Införandet af den förra i ett förslag, sorn efter samma måttstock bestämt en del af den individuella val-rätten, skulle väl icke vara blottstäldt för de hårda tillvitelser, som samma grund, då den i slutet af förra århundradet föreslogs att gälla för valet af en del af Franska national-representalionen, fick uppbära af Franska Revolutionens vältaligaste motståndare. Det skulle till och med synas mången såsom det slutrigtigaste; men deremot förekommer dock, att nämnde slags egendoms bela belopp kan vara fullkomligen lika i två district; men i det ena vara deladt mellan en stor mängd, i det andra åter mellan ett ringa antal egare. I förra fallet ger det ett stort, i det senare ett obetydligt, röstetal. I följd häraf, och då egendom dessutom icke är den enda yttre måttstock, efter hvilken individuel röst-rätt, enligt Utskottets förslag, mätes, kan -jemlikhet emellan rösternas vigt inom olika district icke på detta sätt åstadkommas; och Utskottet, som redan uttalat sin öfvertygelse, att det är personligheten, icke egendomen, som i Riksförsamlingen bör representeras, har således, till grund för landets indelning i val-district, antagit folkmängden, likväl med den inskränkning, att andra omständigheter vid denna fördelning kunna vinna det afseende, som kan tjena att befordra ändamålet, möjligaste beqvämlighet och jemlikhet i rätt för alla röstande.
IX 112, 152 A. 155. 156: U. XI. 337, 355, 367, A. 367, 368- — N:o 26. i anledning af väckta motioner om upphörande eller förändring al lärares vid Universiteten och Elementar-läroverken rätt till presterlig tjcnsteårs-bcräkning: B. IX. 112, 156, A. 163; U. XI. 116, 251, A. 251. — N:o 27. i anledning af väckt motion om förändrad klassificering af Rikets pastorater: B. IX 212, 163, A. 164; U. XI. 116, 251. A. 251. — N:o 28, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 2, rörande Väckta förslag, att den Heliga Nattvarden må kunna omedelbart elter skriftermålet, före den allmänna Gudstjensten, utdelas: B. X. 24, 152. A. 152; E. XI. 3. — ,N:o 29. i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 3, rörande väckt förslag om fördelning på vissa år af de kostnader i och för allmänna byggnader, som från boställen ut gå :B. X. 24, 152, A. 152. — N:o 30- i anledning af väckt motion derom, att, när för brott sakfiilld person, under en tid al (0 år efter det brottet blifvit begånget, ådagalagt ett oförvitligt uppförande, något omnämnande af den utaf honom begångna förbrytelsen icke må i hans frejde-betyg vidare ega rum: B. X. 24, 152, A. 152. N:o 3l. i anledning af väokt motion om utfärdande af en lag rörande flottningsoch flodrensnings-väsendet i riket: B. X. 24, 152, A. 152.
Satsen har likväl — ehuru det måhända icke kommit till Hr Carlesons kunskap — blifvit af en Ofver-Domstol i Sverige tillämpad. liiksg:s-Kont. har nemi. kommit i erfarenhet deraf, att Kongl. Götha Hofrätt, vid afgifvandet af dom i ett konkursmål, förklarat, att ett af Konung och Ständer gemensamt fattadt beslut, hvilket tillägger Staten samma förmånsrätt för vissa till enskildta personer lemnade låne-understöd, som för kronoutskylder finnes i lag bestämd, icke kunde vinna tillämpning derföre att beslutet ej blifvit promulgerad i den form, som för stadganden af civil-lags natur finnes föreskrifven, och på grund häraf blef den af Riksg:sKout. enl. berörde beslut yrkade förmånsrätt af Hof-Rätten ogillad. Här hafva vi ett tydligt bevis på faran af den sats, Just.-Ombudsm. försvarar, hvarföre ock min yttrade önskan, att satsen ej bordt blifva i berättelserna framställd, icke torde mig förtänkas. Man har tagit i försvar Just.-Ombudsm:s förfarande att inlåta sig i granskning af och fälla omdömen öfver Högsta Domstolens beslut. Jag vill i detta fall icke yttra mig. Skäl både för och emot en sådan grauskningsrätt kunna anföras och hafva äfven blifvit anförda. Det yttrande af LagUtsk. vid 1S40 års Riksdag, som nyss blifvit af Hr von Hartmansdorff upläst, gitver, så vidt jag kunnat npfatta detsamma, ingen anledn. dertill, att ett sä beskaffadt klander af Högsta Domstolens beslut, som finnes i Just. Ombudsm:s embetsberättelse!', blifvit af Utsk. gilladt.
Lag bestämdt, aldrig mera kunde falla till det pris i sedlar, hvartill det, före myntbestämningen, stundom utbjöds, borde tagas för gifvet, och såsom gifvet borde det ock i sin nion inverka på de åtgärder, som Styrelsen egde att vidtaga. Berättelse af B a n c o-Fullm äg t ig e. 77 Så tycktes förhållandet visa sig för Fullmägtige, då de den 6 October i83o togo frågan under öfvervägande. Att vexelköp på Börsen borde undvikas, tycktes Fullmägtige då vara ense om. Ett förslag, sådant som det, hvilket under de 2:ne sista månaderna före ultimata terminen kom i fråga, bade, tidigare påtänkt, kunnat uppgöras under vida förmonligare vilkor. Hvad med de sent omsider vidtagne, förut förkastade vexelköpen uträttats, är nogsamt bekant. Mätte det lyckas Fullmägtige att, under den tid som återstår till Lagtima Riksdag, kunna utföra, hvad de funnit sig icke kunna utföra inom den af Rikets Ständer derföre bestämda tid! Måtte under tiden tron på myntbestämningslagens orubblighet icke svigta; och måtte folket, som icke kan sträcka sin omsorg längre, och uti en väl ordnad Stat icke behöfver sträcka den längre, än till penning och bröd för dagen, icke ånyo blifva offer fölen strid, för dem helt och hållet främmande, huruvida nemligen speciesilfvcr-Riksdalern skall komma att gälla antingen <j6 eller1 144 pappersskillingar. Bättre bade dock ofelbart varit, om den gifna lojven och försäkran blifvit honorerad å bestämd tid. Så bruka alla göra, som känna behof af credit. I Herrar Fullmägtiges Arcliiv skall jag nedlägga en afskrift af denna reservation, att tillställas blifvande Revisorer, och en annan att tillställas blifvande Barico-Utskottet. 3 Berättelse af Banco-Fullmägtige. Bilagan C. LittD. Förslag tili Lag angående Bankens öfverlåtande till enskildt Bolag, underställdt Höglofl. Banco-Utskottet.
Den tolkning 1 kap. 2 §:n M.B:n erhållit vid domstolarne har tillkommit genom oriktig upfatlning af ordet gäckeri. Man har nemi. sökt alt gifva della ord en så inskränkt betydelse, som skulle det gäckeri, man tillåter sig med Gudstjensten, innefatta allenast, att man genom olofliga åthäfvor eller hån, söker på detta sätt förnärma salighetsmedlen eller sjelfva Gudstjensten, då den sker i kyrkan. Jag åter tror, att delta ord innebär ett förnärmande mot Gudstjensten, Guds ord och Sakramenten, då man icke allenast tillåter sig, att på ett hånligt sätt bedöma religionen och sättet för dess utöfning, utan äfven trotsar de ordningar och religionsbruk, som af högsta makten i samhället blifvit föreskrifven. Hvad nu tillämpningen af 1 kap. 2 §:n M.B:n angår, så skulle jag tro, alt domaren icke äger rätt, att inlåta sig i något slags pröfning eller bedömande af de motiver, som den, hvilken tillåter Sig att offentligen afvika från de stadgade religionsbruken, samt att, ehuru icke prestvigd, utöfva presterliga förrättningar, upgifver till försvar för delta sitt förfarande, utan det är domarens skyldighet att tillse, hvad inflytande dylika tillgöranden kunna medföra i den yttre Synverlden och på den, sora är åskådare af desamma. Följaktligen hade ingen olika tolkning af ifrågavar:de lagstadgaude bordt 400 Den 21 Juni e. m. npkomma, och lyckligtvis har sådant icke heller egt mm inom högsta’ domare-makten, ehuru man inom en HoiRätt tillåtit sig att gifva ordet gäckeri en inskränktare betydelse, än det i sjelfva verket innebär. Man säger också i allmänhet, alt man gäckar lagarne, då man trotsar dem. Detta kan ske af lättsinne eller af berådt mod, eller af hvad orsak som helst, saken blir alltid densamma, och det står då fast, att gäckeri af lagen är detsamma som att trottsa lagen. Nu hafva läsarne tillåtit sig att trottsa de lagar, som tjena till efterrättelse i fråga om religions-utöfningen.
Åtskilliga önskade, att pensions-anstalter skulle inrättas stiftvis; andra, att det skulle vara en enda pensionsinrättning för hela riket o. s. v. Om frågan skulle blifva återremitterad, fruktar jag för samma utgång, emedan intet fullständigt förslag är uppgjordt. Under sådane förhållanden och då pensionsväsendets ordnande är under behandling af eti komité, anser jag det bästa vore att vänta tills något förslag i ämnet hunne från densamma inkomma. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder icke afgifvits något annat bestämdt yrkande än om återremiss af Utskits hemställan, framställde H. Exc. propos. å bifall till samma hemställan, dervid svarades flere ja jemte ett eller annat nej; och förklarades ja hafva varit öfvervägande. Mom. litt. i. Utsk:ts hemställan bifölls. 64:de punkten. Hr Bildt: I en Betänk:t vidfogad reservation, har jag uttalat den åsigteti, att det vore lämpligt att öka antalet af provincialläkare från 20 til! 24, emedan behofvet af detta ökade an tal af nya läkareplatser utan tvifvel är fullständigt utrönt och allmänt erkändt. Men då jag ej vågar framkomma med propos. å detta mitt förslag, så kommgr det sig deraf, att jag anser statsverkets tillgångar redan hafva blifvit så mycket i anspråk tagna, att alla möjliga besparingar äro af högsta behof påkallade. Gr. Hamilton: Orsaken hvarföre K. M:t i så väsendtlig mån afvikit från K. Sundhetskollegii i detta ämne afgifna förslag, har hufvudsakligen varit derföre att K. M:t ansett det vara nöd - Den 21 J111 i e. in. 2B3 vändigt att i någon mån begränsa de anslag, som borde begäras i denna hufvudtitel, och hvad särskildt beträffar denna fråga, så mycket mer derföre, att man ej var fullt förvissad om, att kommunerna ville uppfylla de förbindelser, som skulle åligga dem för erhållande af denna förmån. Alldenstund K.
På ofvananförde skäl fortfar jag derföre, att äfven nu ånyo påyrka , det köpare af bränvin , som olofligen minuteras, må tillåtas att derom sjelfve vittna” Bihang till R. St. Fröt. 1834 och 1835. 5-te Sami. %:dra Afd. 7 8<de Hå/tet. 5o B ev,-, Lagsamt Allm. Besa.- och Oecon.- Utslls Utlåtande Nio 8. Med Herr Prosten Öhrnberg förenade sig Herr Prosten Hallbeck och Johannes Svensson från Jönköpings Län, i fråga om Mantalsoch Skattskrifvares skyldighet att Socknevis upprätta förteckningar äfven å sådane personer, som uppgifvit en mindre pannerymd, än den, hvaraf de ega rättighet att sig begagna; af Herr Prosten Nibelius: ”Emot Högloft.. Utskottens beslut, att 3:dje Mom. 2/[:e §. af Betänkandet N:o. 6 borde utgå, oeh att kostnaden för den serskilda försegling af bränvinsbränningsredskapen, som måste verkställas, då endast endera af bränningsterminerne begagnas, borde af allmänna medel bestridas_» reserverar jag mig, emedan detta strider emot det i g:e mom. af Bevillningsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtande N:o 5 föreslagna stad ganfte, att den, som endast begagnar första bränningsterminen, bör sjelf vidkännas kostnaden för redskapens försegling, hvilket stadgande blifvit, enligt Bevillningsoch Oeconomie-Utskottens Memorial N:o 7, af 3:ne RiksStånd bifallet, men af Högv. Preste-Ståndet sålunda modifierade, att den, som endast begagnar endera terminen, borde sjelf vidkännas kostnaden för redskapens försegling.. Genom Rikets Högloft.
Ulskds hemställanden biföllos. 31:sta punkten. Frih. af Ugglas: Jemte anhållan om bifall t'Il denna punkt, får jag, på de skal sorn finnas anförda uti min vidfogade reservation, hemställa, att K. o. Ad. behagade besluta följande tillägg till de föreslagna vilkoren: att sedan hvarje för sig fristående del af ifrågavide kommunikationsled blifvit, i enlighet med af K. M. fastställd plan och afslutadt kontrakt, fullbordad, den behållna årliga trafikinkomsten först och innan någon ut delning må aktieegarne tillgodokornma, bör användas till lånets årliga förräntning och amortering, hvaremot, om inkomsterne icke härtill blifva tillräckliga, aktieegarne frikallas från all skyldighet att för sådant ändamål utöfver det inbetalda aktie beloppet vidkännas någon utgift; samt att Riksgäldskontoret skall, intill dess lånet blifvit till fullo betaldt, ega utse en ledamot uti direktionen för det till arbetets utförande bildade bolag, hvilken direktionsledamot skall hafva skyldighet vaka deröfver att behållningen af rörelsen varder på löreskrifvet sätt årligen använd till lånets förräntning och amortering, innan något deraf må till aktieegarne utdelas. Gr. Mörner, Carl Göran: Jag befarar alt det af Frih. af Ugglas framställda förslag kan föranleda fullt så stora svårigheter, sorn Utsk:ts. Till en början får jag anmärka, i afseende å det framställda prejudikatet angale kanalen vid Asasjön, alt detsamma är af föga vigt, då denna anläggning aldrig kommit till stånd. Den 5 September f. m. 181 Hvad det förslag Sfer beträffar, aft man först skulle använda en del af inkomsterne, innan aktieegarne skulle få sin, så föranleder detta till en kontroll öfver kanalens inkomster oell olver det, som skall komma staten till godo. 1 det hänseendet återigen hafva vi prejudikater. Så skall t. ex. Hjelmare kanalbolag endast erhålla 5 proc. på sina aktier, och hvad deröfver är, skall komma staten till godo. Det lärer icke vara så klart, huru delta öfverskott beräk nas. En dylik fråga är emelleitid för närv:de af direktionen för Trollhätte kanalbolag väckt.
Inqvartering, om städernes befriande från, vid R.ecrytoch Remonl-möten. VI. B. 93. A. 3g4. Inqvarteringsbesvär, städernes, angående. IX. 36f. R. 366. XVII. Inqvarlerings-ersättning, angående, åt de närmast landsvägen boende hemrnans-ägare. V. B. 2.62. VI. A, 53. Instruction för BancoUtskottet vid nästa Riksdag. Se BancoUtskottet. — för revisorerne öfver BancoVerket, angående. Se Revisorer. Instructioner för DiscontDirectionernc och deras Revisorer, angående. Se Disconterne, Instruction för RiddarhusDirectionen och dess tjenstemän. Se lliddarhus-Directionen. Intecknade fordringar, om åläggande för Banken att årligen till vederbörande Domare aflemna förteckning å. XVI. B. 195. A. 240, Inteckning i fast egendom, om ändring i Kongl. Förordningen angående, XIII. B. 233. Å. 266. XVII. U. 133, 166. A. 4ot. XVIII. E. 5o. In va lid hus-fondens räkenskaper, angående verkställd revision af. Se Revision. Invisningar, angående Lag för. III. 29. R. 273. VIII. B. 4*3, i85. Å. 2i3, 223. XXI. U. 58, 104. A. i3g. E. 25o. och insättningsbevis, 0111 praescriptions-tid för uppvisande i Banken af äldre. Se Banken. Jordbruks-stipendium. Se Stipendium. Isladerätten, örn utsträckning af. Sé Sidoaiivingar. ( u6 ) JudeReglementef, om ändringar uti. III. IV. R. 34. VI, B. 93. L 395. IX. A. a35. E. 271. JungfruStiftet. Se Wadstena Adliga Jungfrustift. Justering af Expeditioner.
För denna sats kan Holland tagas till exempel, i hvilket land priserna minst varierat, på samma gång fluetualionen alltid varit starkast, der prohibitivsystemet varit gällande; ty det är handeln, och den endast, som kan uppehålla ett medelpris. Denna lära är ej ny, den har redan i tiden blifvit förklarad af Den 17 December f. m. 75 Turgot. Ingen nekar, att det icke är Jordbrukaren, som producerar säden, men man kan val ej heller neka, alt näst consumlionen, är det handeln, som bibehåller det jemna priset, och således icke litet hidrar att befordra jordbrukets välgång. Men dertill fordras likväl ett stabelt mynt. Då delta en gång blifver bestämdt i vårt Fädernesland, är det icke möjligt annat, än alt en vara af största nödvändighet skall blifva hos oss en af de lifligaste handelsgrenar, i synnerhet i samma mån, som, sedan myntbestämningen föregått, PrivalBanker hinna att utveckla sig. Likväl blir alltid en conditio sine qua lion, att Styrelsen på intet vilkor får inblanda sig i denna handelsgren. Ty, mine Herrar! huru är spannemålshandlen tänkbar, så länge stora qvantiteter voro i Regeringens disposition, hvilka förr eller senare mäste utsläppas i circulationen? Utgående nu från den principen, att det endast är fri sädeshandel, sorn kan bålla ett jemnt pris, får jag svara Herr af Wingård, att enligt min oförgripliga lanke, den store Statsmannens project, hvaraf Herr af Wingård vill göra tillämpning i vårt Fädernesland, troligen aldrig blifvit släldt å bane, (sorn huru man än betraktar det blir alltid en artificiel åtgärd) om han än vågat, utan för stor skakning af mägliga intressen, öfvergå till ett liberalare \ 76 Den 17 December f. m. syslcme. Har jag fallat rätt denne store mannens afsigter, gick hans förslag ut på, att så småningom och successivt lossa de band, som hvila tungt öfver alla andra vigtiga industrigrenar i England.
Förordningen den 12 Murs 1830, ändras sålunda : Fi. St. Just. Ombudsm. Emb.-Berättelse den 15 Nov. 1847. 63 Nöjes man ej åt den dom eller utslag, sorn Häradsrätt i hufv nels aken, u Tinget eller vid laga syn i jordatvist, eller husesyn å f rälseeller skattehemman, fällt häfver; då må han vädja med tre daler under Hofrätt, antingen genast eller sist innan åttonde dagen gått till ända, den inräknad, dä domen föll: och Häradshöfding skrif ve straxt å domen, att han lagliga vädjat, och sätte dagen ut, dä parterne skola till Hofrätten komma, den vädjande alt gifva sin inlaga in, och svaranden att den anamma, utan stämning eller annan kungörelse; så ock alt borgen förut bör ställas för kostnad och skada, efter thy som i 26 Kap. stadgas: vare ock den, sorn vunnit, skyldig att underrätta sig af Domaren, om vädjadt är: och der så skett, läte ock han det teckna, till sin rättelse, å dombref sitt; der må ej fordras särskild betalning före. Vädja de både; gånge dermed sammaledes. Vädja de ej, sorn nu är föreskrifvet; staude Häradsrätts dom fast. 2 § skall erhålla följande lydelse: Vill den, som under Hofrätt vädjat, sitt vad sedan öfvergifva; kungöre det sin vederdeloman, inom hälften af den tid, som han eljest skulle till Hofrätten komma. Gör han det ej, och kommer svaranden dit; njute han betalning för kostnad sin. 3 § upphör att vara gällande. 4 § skall hafva följande lydelse: Vädjas emot Häradsrätts dom i mål, der ofrälseman, efter offentligt anslag, sökt att afstå all dess egendom till sina borgenärer: eller endera maken begärt skilnad i ofrälse bo: eller tvist varit om borgenärers rätt och företräde till sådan gäldbundens gods; sände Häradsrätt de skrifter, som parterne der vexlat, till Hofrätt in, tre veckor förr, än de skola sig der inställa. Första punkten af 5 § ändras sålunda:
Årligt. för 21 dagar. för 14 dagar. Bevärings-Monderingen. Ar. R:dr sk. rst R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. — 1 Som i beräkningen ingått att Bevärings-Rekryterne skola, med undantag af Kask och Vapenrock, begagna samma Mondering som Bevärings-Soldaterne, sä har, i utgifts-tablåerne, Mouderingskostnaden endast blifvit påförd de sednare såsom utgörande största antalet, f B) Kavalleriet. a) Bevattningen nied dertill hörande. 1 Sabel med jernbalja. ...•■••• 1 Sabelhandrem ." 1 Koppelgehäng 1 Studsar-Pistol 1 Flankör-Pistol 1 Pistol-laddstock 1 Laddstocksrem med ling ■••• 1 Pistol-löskolf 1 Pistol-lös-kolf-rera 1 Tappnyckel med skrufmejsel och krats . 1 Nötpåtryckare och Nötutryckare ...••• 1 Fjäder-ess . 1 Fodral till fjädcr-ess 1 Olj-flaska 1») Beklädnaden. 1 Kask . ...•••■•• 1 Vapenrock . ...•••••• 1 Lägermössa . ...•••••• 1 Kapott 1 Blus af blå tältduk ... ...••• 1 par Ridbyxor 1 par Buldansbyxor ••••• 2 Skjortor 2 pär Strumpor . 1 par Kalsonger ... ...••• 1 pär Stöflar . 1 par Skor . 1 par Sporrar . 1 Halsduk 1 par Handskar . c) Heintye) och Utredning. 1 Kartusch ... .. 1 Kartuschrem ... .. 1 Kopparflaska ... .. 1 Flaskrem ...•••••••• 1 Kappsäck ... .. 1 Mat-tornist .. 1 Putspåse ... .. 1 Hem till slaghufvars förvarande I’. 1 BrukI ningstid. Värde. Slitningsersättnin T Totalt.
Vanligen äro d e förfärdigade af ett hårdt trädslag, m e n ej sällan händer det, att den sluge infödingen, då han fått beställning af nå- g o n grön n y k o m l i n g på en pirog, därtill väljer ett mjukt trädslag, s o m tillåter h o n o m, på minsta m ö j - liga tid m e d minsta arbete leverera en till utseendet fullkomlig farkost, m e n hvars hållbarhet är ganska tvifvelaktig. hvarunder européen sitter. Längs akterut i botten lägges ett lager af lera för eldstaden. Man intager nämligen vanligen ett eller tvänne mål, under det pirogen är i gång. R o d d a r n e sitta på relingarne samt framdrifva pirogen medels paddlar. De tyckas vara outtröttliga, dessa roddare. Utan afbrott från 6 på m o r g o n e n till 4 på eftermiddagen arbeta d e samt ofta ännu längre. Färden i pirog är ej obehaglig, sedan m a n hunnit vänja sig vid rodZERIBA. När dessa arbeten äro gjorda, införes den reglementerade dagordningen. K l. 5 blåses revelj, kl. 6 är uppställning till exercis, hvilken fortgår till kl. 9. Från 9,15 — 11,30 arbetas på byggnaderna, i planteringarna o. s. v., därpå är middagsrast till kl. 2,30, då arbetet återigen vidtager till kl. 5,30. M e d vaktombytet kl, 6 är det slut för dagen. S o m nämnts utföras arbeten af olika slag under en europés uppsikt. Gräshyddorna få snart lämna plats för bostäder, s o m, ehuru äfven d e primitiva, dock göra skäl för namnet. I väntan på att tegelfabrikationen skall k o m m a i gång, hvilket ej kan ske förrän en hel del viktigare saker utförts, byggas bostäder af en blandning af ler o c h finhackad halm. Först göres en s t o m m e; stolpar, så raka s o m möjligt samt så höga, s o m r u m m e n önskas, nedsättas i marken på hvarje meter. D e förbindas sinsemellan m e d smala grenar, häremellan lägges n u leran.