Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Direcs tio nen hwarken wid det tillfäll-.- dä sörsta förbindelsen med Kongl. Riksgälds-Directionen genom ,732 Ärs Reglemente ingecks o-t> hwilken stdermsra pä Riksgälds-Contoiret Llifwit öfwerflyttad, wid den Är igo^ träffade afhandling eller wid nägot annat tillfälle, förbundit sig att ä någon utsatt tid eller ester nägon wist tids upsägning ätertags sine uti Riksgälds-Contoiret innestäcttde medel, trodde iag deraf wara en följd, att nägon uppsägning icke kunde cvrot BrandförsäkringSi-Werket begagnas och att detsamma war Lerättigadt, att åtnjuta ränta pä sina penningar intillLest be blifwit till Brandförsäkrings-Contttret ätersiälde. Om RikSgälds-Contoiret stolat befrias frän skyldigheten: att betala ränta för medlen, häller jag före, att enda uts wäger, hade warit den, som priwate personer., emellan an» 842 Den 25 April. wandel nemligen akt penningar blifwit för Brandförsä, krings-Werkets räkiung ä wederbörligt ställe deponerade för att af Brandförsäkrings-Dircctionkn derstädes lyftas. Men da nu npkägning af Brandförsäkrings - Fonden stedt och Werkets Delägare wägrat att antaga densamma för gällande, tyckes den deraf upkommande twist helt och hältet wara af beskaffenhet, att kunna wid »vederbörlig Domstol afgöras, och synes mig, att Brandförsäkrings - Werket, dä Riksgalds-Contsiret wägrar att erlägga ränta för de medel, som uti Contoiret »varit innestaende, bord haft sig öp^'et, att utföra sitt pästäende wid Laga Domstol, vin Dels agarne funnit sig dertill befogade.
Gymnasier komma att utgöra en enda fullständigt sammanhängande Skola, så fåE> Utskottet, med åberopande häraf, hemställa, att motionärens förslag, både om förändring af Skol-Styrelserne och inrättande af Apologisteller Real-skolor i städerna, såsom ej af något tvingande behof påkallade, icke måtte till andre eller serskilde beslut för närvarande föranleda. Vidkommande framställningen om Söndags-skolors inrättande i städerne, så hyser Utskottet den öfvertygelsen, att sådant bör åligga comraunerne sjelf ve, utan att Statsbidrag dertill äro af nöden; hvarföre och då föreskrift härom redan finnes i 10 §. 2 mom. af Kongl. Maj:ts Nådiga Stadga om folkundervisningen den 18 Juni 1842, Utskottet anser sig böra hemställa, att berörde förslag icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 23 December 1844- STOCKHOLM, tryefct fcos W. F. DALMAN, 1» rättelser uti Allmänna Be sv.- och Ekon.-Utskottets BetänkandeJ JV:o 117. Sid. ar. 7 nedfr. st. äfven om /. äfvensom g — 5 anslagens — anlagens 13 — i3uppfr.— inträffar. — anträffas. 1^ 7 nedfr.— mindre uttalas, /.mindre böra uttalas, Bih. tilt R■ StFröt. 1845. 8 Sunil. 22 Ilnjt. 1 STOCKHOLM I. Allm, Besv.- och Ekon.-Ulskottels Betänkande N\o 120. Arik. till Exp.-Utsk. d. g Jan. 1845, kl. 2 e. m. Itclänkande, i anledning af väckt motion om indragning af Bergsjo g de - tj ens tern e. Uti en af Hederv. Bonde-Ståndet till detta Utskott remitterad motion, har Riksdagsfullmägtigen Anders Johansson från Wermlands Län, med hvilken sig förenat Riksdagsfullmäktige Peter Persson från Örebro Län och Lars J. Boethius från Stora Kopparbergs
Dessutom har en särskild ersättning blifvit föreslagen för räntetagarne i stället för deras nu ägande uppsägningsrätt till leverering in natura, hvarförutan en ökad löneinkomst skulle dem beredas derigenom, att, enligt BondeSt:s beslut, markegångspriset komrne att bestämmas viden tid, då spannmålens allm. pris vanligen är mycket högre, än vid den hittills stadgade tiden för markegångssättningarna. Det lärer för öfrigt icke vara många af armeens löntagare, som äro i tillfälle att in natura upptaga sina små, från spridda orter utgående räntespannmålsposter. Räntetagarne måste derföre merendels äfven under nuvar. förhållanden åtnöja sig med det lösningspris, markegångstaxan bestämmer, hvilket pris, enligt hvad ej lärer kunna bestridas, framdeles i allmänhet kommer att blifva högre, än det förut varit. Hvad verkslällbarheten af de ifrågavar. förändringarna beträffar, så har jag icke af de flera deremot af Hr v. Hartmansdorff framställda anmärkningar kunnat öfvertygas, att förslaget i någon enda del vore overkställbart. För riktigheten af min åsigt i detta afseende hemtar jag ett ytterligare stöd af hvad Hr af Billbergh härom yttrat, och ehuru detta yttrande blifvit bestridt af Hr Presidenten i KammarColl:m, så torde dock sistbemälde President benäget ursägta mig, om jag i denna fråga anser f. d. ledamotens i KammarColhm, numera Presidentens i Kammarrätten mångåriga erfarenhet och noggranna kännedom om uppbördsverket förtjena större förtroende, än Hr Frih. Cederströms framställning. Man har ytterligare uppgifvit, att flera nya stadganden skulle, i följd af det ifrågaställda beslutet, blifva behöfliga. Delta är också min tanke; men jag tror dessa stadganden hufvudsakligen vara af ceconomisk och administrativ natur samt följaktligen både kunna och böra af K. M. ensamt beslutas och utfärdas. I alla fall lärer den tid icke vara särdeles aflägsen, då K. M. kommer i tillfälle att, gemensamt med R. St., bestämma de ytterligare föreskrifter, sorn kunna finnas erforderliga för det åsyftade ändamålets uppnående.
Ständers valde Electorer, för att utse Riksens Ständers Justitieombudsman; då, sedan en voteringssedel blifvit aflagd, samt de öfrige voterings-sedlarne öppnade, rösterne beit unnos håfve utfallit, som följer: Tillförordnade Landshöfdingen, Förste ExpeditionsSecreteraren och Riddaren af Kongl. Nordstjerneorden, Casper Ehrenborg, • 33 röster. Förste ExpeditionsSecreteraren, Häradshöfdingen Joh. Gabriel Riechert 11 d o Lagmannen, Borgmästaren Johan Ullberg, a d:o Förste ExpeditionsSecreteraren och Commendeuren med Stora Korset af Kongl. WagaOrden, Friherre Lars August Mannerheim, 1 d:o Varande?! alltså till JuititiacOmbudsman I ;g Den 5 Augusti /, m, utsedd Herr tillförordnade Landshöfdingen ml m. Casper Ehrenborg. Ut Supra. Axel Lagerbjelke. Wilh. Faxe. Th. A. Aspelin. Måns Mattisson* Upplästes det, sistledne Gårdag inför Riksens Ständers Herrar Electorer, rörande valet af Riksens Ständers JustitiaeOmbudsmans Suppleant, hällne protocoll, sä lydande: År 1823 den 4 Augustii sammanträdde Riksens Höglcfiige Ständers valde Eisctorer, för att utse Riksens Ständers JustitineOmbudsmans Suppleant, då, sedan en sedel blifvit aflagd och förseglad, rösterne befunnos hafva utfallit, som följer : Förste ExpeditionsSecreteraren, Häradshöfdingen Joh. Gabriel Richert 24 röster. HofRättsRådet, Häradshöfdingen Carl Petter Törneblad 22 d:o Lagmannen, Borgmästaren Johan Ullberg 1 d:o I följd hvaraf, och sorn således ingendera erhållit den i 63 §. Riksdagsordningen stadgade pluralitet, ny votering anställdes öfver följande voterings proposition. Den ben 5 Augusti J m.
Direktioner, förordna syssloman och läkare vid nämnde inrättningar, underdånigst hemställt, att, med upphörande häraf, Direktionen vid hvarje sådan sjukvårdsanstalt, med undantag af dem, der tjenstemännen tillika vore i hospitalsfjenst anställde, måtte berättigas att, bland annat jemväl tillsätta sysslomän och läkare, har Kongl. Maj:t, sedan Sundhets-kollegium i ärendet afgifvit underdånigt utlåtande, den 9 September 1859 i nåder förordnat, att vederbörande Direktioner skulle ega att antaga Sysslomän, der Sysslomans-befattningen icke vore med hospitalstjenst förenad; att läkare vid läns-lasaretter och kurhus, utom dem, vid hvilka läkare af Kongl. Maj:t tillsattes, skulle af Sundhets kollegium i behörig ordning utnämnas; och att bemälde Kollegium dädanefter skulle utgöra den myndighet, hos hvilken besvär öfver lasarettsoch Kurhus-Direktionernes beslut och åtgärder finge anföras. Då Kongl Sundhets-kollegium, hvilken myndighet öfverinseendet öfver iänslasaretterne till följd af omförmälde skrifvelse numera tillkommer, eger den sakkännedom, som erfordras för att bedöma hvilka förändringar må vara i afseende på nämnde lasaretters organisation och förvaltning behöfiiga och säkerligen icke lärer underlåta att för sådant ändamål vidtaga de åtgärder och framställa de förslag, sorn af omständigheterna kunna påkallas, samt någon anledning för Rikets Ständer, att i ärendet göra någon framställning till Kongl. Majit, desto mindre torde förefinnas, som hvarken motionären närmare uppgifvit några brister, som trängande skulle kräfva att genom den yrkade reorganisationen afhjelpas eller, derest sådana finnas, den korta tid, som förflutit sedan Kongl Sundhets-kollegium erhöll öfverinseendet öfver ifrågavarande sjukvårdsanstalter, ännu kan anses hafva lemnat bemälde embetsmyndighet behöfligt rådrum för ärendets behöriga handläggning, får Utskottet hemställa att motionen icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 13 Juli 1860. 4 Allm. Bese.- och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o i24.
Junii 11. 94. 351 Ström, att en sjettedel deraf alltid bör hållas öppen; se Uppdämning. Strömfelt, Grefve Ilans Fredric, yttrande, Maji II. 3a. Strömsholm, om ändring i levereringen af hö från hemmanen i Strömholms fögderi, Jan. II. 1^4- Fehr. 488, 6oo. Mars I. Maji II. ng. Exp. Junii I. i3g. SLubhelön, om befrielse från dess erläggande för virke som utsynes till de hus Presterne sjelfve å sine Boställen hålla, Jan. I. ia4- Stångån, om uppränsning deraf, samt i förening dermed en Canalanläggning, Jan. II. i4o, 427, 454. Febr. 436, 445, 464* Stångjern, om upphörande af den sednast bestämde Tullen för utförande af, Jan. I. 358, 663. Jan. II. i5. Städernes Magistrater; se Magistrater. Stämplade pappersafgiften; se ChartseSigillatae. Stämning, om Nämdemäns samt KronoBetjenters rättighet att utan vittnen förrätta, Jan. II. 170. Exp. 589. 332 Stöld, om skärpning i straffet för den som gömmer stulit gods, Jan. II. 180. •— angående skärpning i straffet för tjufna der, Mars II. 44.9* April I. 3i,i83. April II. 338. Maji I. 4i8. Maji II. 18.
Anslaget till II udiksvalls-banan bör derföre, efter ruin åsigt, lemnäs endast under vilkor, alt banan anlägges för bedrifvande medelst hästkraft, i följd hvaraf beloppet bör nedsättas, i mån, som öfverensslämmer med den sålunda minskade kostnaden för företagets utförande. Banan vid Söderhamn afser alt förena Ljusne-elfven med hafvet; och då elfven är besvärad med vattenfall oell andra svårare hinder^ för trafiken, må det icke nekas, all någon åtgärd för nämnde ändamål lior vidtagas. Men nu är en dylik redan under utförande genom enskild mans försorg. Handels-bolagel James Dickson & Comp. har nemligen företagit anläggningen af en jernväg från en af Ljusne-elfvens större valtenbassiner, sjön Mamen, till lastageplats vid hafvet och bolaget har, efter hvad handlingarne visa, gjort erbjudande åt de på elfven trafikerande att deltaga i denna anläggning. Utskottet har förklarat de af bolaget föreslagne vilkaren oantaglige; men då bolaget uttryckligen tillkännagifvit, att dessa vilkor voro framställde endast såsom grund för vidare underhandlingar, synes omdömet vara nog förhastad t, om det än eljest kunde ega grund. Delta synes mig dock icke afgjordt, då dels bolaget erbjudit, alt banan skulle kunna helt och hållet öfvertagas såsom allmän bana; och dels det svåraste vilkoret i öfrigt lärer anses vara det förbehåll, att bolagets egna effekter skulle fraktas i första rummet, hvilket förbehåll af den, som för egen nytta gör en dylik anläggning, knappast torde af någon kunna ogillas. Att bolaget icke vid lastageplatsen disponerar mera utrymme, än det sjelft behöfver, och således icke kunnat afstå något deraf, kan utgöra anledning för förkastande af anbudet, endast i fall annan tjenlig plats i närheten icke finnes att Slals-Ulskollets Ullålande J\s 235. 37 tillgå, hvarom dock, så vidt jag kunnat inhemta, utredning saknas. Kan deremot en sådan plats beredas och i öfrigt vilkoren för banans begagnande lämpas efter hvad billigheten fordrar, anser jag särdeles angeläget, att Staten icke understödjer anläggning af en jernbana, der en dylik redan blifvit af den enskilda omtankan tillvägabragt.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. bifölle, att den af Frih. Tersmeden nu väckta motion finge remitles'as till LagUtsk. Ropades ja. H. Ex. Hr Gr. Björnstjerna begärde votering, men förklarade sedermera, att han ville afstå från denna begäran. Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabr.: Med anledn. af Frih. Tersmedens motion, kan jag för min del ej undertrycka det förklarande, att densamma visar huru obetänkt R. Sl:s beslut i denna fråga har varit, då man nu redan kan komma fram med begäran om förklaring af detsamma ; och det visar derjemte, att Regeringen icke drager i betänkande Detta anförande blef här med klubbslag afbrutet, hvarjemte H. Ex. 11 r Gr. o. Landtm, erinrade Gr. Gyldenstolpe, att han yttrat sig emot stadgandet i 90 § Reg.F. flr von Hartmansdorff: Vid närmare eftersinnande fin - 610 Dan 21 Maj. ner jag Frih. Tersmeden* motion så god, att jag ville utsträcka henne derhän, att hela lagen måtte återtagas. Häruti instämde Gr. Sparre, Erik. Föredrogos till bordläggning nedannämnde från Ulsk:n inkomne ullål:n, mern. och betänk:n, nemi. från Constitutions-Utskottet: N:o 49, i anlcdn. af väckte motioner om und. skrifvelse till K. M., ang:de åtgärder till utarbetande af förslag till nationalrepresentationens om bild ning; N:o 50, i anledn. af 2:ne Stånds beslut om voler.propos:r i representationsfrågan: Stats-U tskottet: N:o 325, ang:de upprättande af register öfver RiksSl:ns protocoller; N:o 320, med förslag till stadgande uti Riksg.conl:s reglem., i afseende på statsverkets skuld till Ranken ; N:o 327, med förslag till stadgande uti Riksg.cont:s reglem.
Bifölls; N:o 102, i anledning af väckt motion, angående Rikets Ständers un - 472 Prot.-Utdrag, dea 23 December 1S44• derrätlande om de åtgärder, som i afseende på folkskolorna blifvit, vidtagna : Bifalls; N.-o 103, i anledning af väckta motioner om förordnande af en Comité till granskning och ordnande af Rikets ekonomiska författningar.- Eif b/l,; JN:o 104, i anledning af väckt motion i afseende på användandet af de under namn af ”besparade pastoralier” Lill stiftens bvggnads-cassor in gående medel; Bifölls; IVo 105, i anledning af väckt motion om beredande af lindring för allmogen i väghållnings-skyldigheten: Bij ali v; N:o 106, i anledning af väckt motion derom, att förbudet' mot fiskande med Harkla mätte upphäfvas: Bijolls; N;o 107, i anledning af väckta motioner, dels att arbels-skolor måtte i förening med folkskolorna inrättas, oell dels alt vid alla läroanstalter oell folkskolor i städerna och på landet måtte meddelas undervisning, ej allenast i gymnastik och fäktning, utan äfven i andra vapenöfningar: Bifalls; N:o 108, i anledning af väckt motion derom, att Privatbanks-bolagen måtte åläggas hålla ett utvexlings-conlor i Piteå Stad: Bifalls. S. D. Till Lag-I tskottet remitterades Kongl. Maj:ts, den 21 dennes å bordet lagda, JNådiga Propositioner till Rikets Ständer: l:o, 0111 antagande af ny st ra fila g; och 2:o, angående lag om verkställighet af fängelsestraff; jemte de i anledning at den förstnämnde af dessa Nådiga Propositioner i Ståndet afgifna yttranden. Från Vä Hofi. Borgare-Ståndet. S. 1). Föredrogos å nyo Kongl.
Stellaria Edwardsii R. Br. Salix glauca L. Arctophila pendulina (Læst.) And. Catabrosa algida (Sol.) Fr. » concinna Th. Fr. Dupontia Fisheri R. Br. Calamagrostis lapponica L. Carex salina Wg. » rigida Good. Eriophorum russeolum Fr. Luzula arcuata Sm. f. hyperborea R. Br. Lloydia serotina (L.) Reichenb. Jalmals gräsrika slätter erbjuda samojederna under sommaren mycket omtyckta renbetesmarker, och landet lär då hafva en i jemförelse med andra trakter af ishafsstranden ganska talrik befolkning, hvaraf dock största delen till vintern drager söder ut med sina betydande renhjordar. Men landet är, detta oaktadt, bland de sämst kända delarne af det stora ryska riket. Några upplysningar om detsamma kan man hemta ur skildringar af följande resor: Geodeten Selifontow gjorde under juli och augusti månader med rensläde en resa längs kusten af Ob-viken ända till Beli Ostrow. Af denna resa tyckes beklagligen intet annat vara offentliggjordt, än det man finner hos Litke, Viermalige Reise etc., Berlin 1835, s. 66, och Wrangel, Sibirische Reise, Berlin 1839, s. 37. Sujeff, 1771, reste på Pallas’ föranstaltande öfver södra delen af Jalmal från Obdorsk till Kariska viken och lemnar om sina under resan gjorda iakttagelser ett innehållsrikt meddelande i Pallas, Reise durch verschiedene Provinzen des Russischen Reichs, S:t Petersburg 1771–76, III s. 14–35. Under sin andra resa i Kara-hafvet, hvilken slutade med att fartyget »Jermak» måste öfvergifvas vid stranden af Jalmal ungefär på 69° 54′ n. bredd, räddade sig Krusenstern d.y. med sitt manskap till kusten, dit han ankom i alldeles utblottadt tillstånd den 28 september.
N:o 44. "9 Utlåtande i anledning af ifrågaställd förändring i tiden för lefvereringen af KronoArrenden. (i.-A.( 1\.. M:t, sorn, med anledning af R. St:rs, uti skrifvelse den 23 October 1823, gjorda underd. hemställan och sedan K. Krigsoch K. KammarCollegierne samt K. StatsContoiret och K. KammarRätten blifvit i ämnet hörde, under d. i5 October sisth år utfärdat allmän Kungörelse ang:de åtskilliga förändringar vid Uppbördsoch RedogörelseVerket, ledande till både lättnad för de skattskyldiga och större enkelhet samt säkrare controll vid LandtOppbörden, har till Utskottets kännedom täckts öfverlemna handlingarne i detta mål, och derjemte fästat Utskottets uppmärksamhet på lämpligheten deraf, att alla KronoArrende-afgifter, äfven då de ej äro utsatte i Spanmål eller Hö, varda bestämda till lefverering årligen i den för all annan grundskatt föreskrifna ordning. Och anser Utskottet, som i målets öfriga delar framdeles kommer att meddela yttrande, sig böra serskildt till R. Strrs bepröfvande anmäla frågan ang. tiden för Krono-Arrendenas lefverering. — Förhållandet härmed är följande: Flere Kongsgårdar och Kronolägenheter äro bortarrenderade under vilkor, att en del af arrendet bör prenumerationsvis före den i4 Mars årligen i contant erläggas. Det åligger väl K. M:ts Bef:h:de och, under dem, Kronofogdarnc att vaka olver ett noggrant upp - 120 Stats-Utskottets fyllande af Arrendatorernes skyldigheter, men det har likväl ej varit utan exempel, att en och annan Arrendator sitt åliggande i denna del utan åtal försummat, så att lefvereringen skett långt efter den föreskrifna tiden. Om vid sådana tillfällen medlen ej af Arrendatorerne directe utan genom Kronofogdarne blifvit till LandtRänterierne inlefvererade, hafva de en längre tid kunnat förblifva i dessa Uppbördsmäns händer.
Lön under de så kallade Vacance-oell Liggemånaderne, hvilka dock äga rum endast för de tjenster, hvartill underdåniga Förslag insändas; att, vid ledigheter af de Embeten och Tjenster, hvilkas Innehafvare rned Kongl. Majus Nådiga Fullmagter förses, lönerne böra, enligt serskild Författning, till Kronan besparas, äfven i händelse dessa beställningar åter tillsättas innan den Ordinarie Vacanceeller Liggetiden till ända lupit, samt ändteligen att den, som avancerat vid årets början eller innan Juni månads slut, måste åtnöjas med sin förra Lön hela det året, hvaremot den afgångnes Lön under samma tid blifver en Nådårsbesparing, men, att, otn någon befordras, i hvilken månad som helst, från den 1 Juli till årets utgång, densamma skall njuta den förut inhehafde Tjenstens Lön i Sex månader, hvarunder den afgångnes Lön likaledes bespares. Konungens Nåd. Propositioner» Di, med iakttagande af dessa grunder, eri Civil Tjensteman ej sällan nödgats tjena i Nio, ända till Fjorton månader, antingen med ingen, eller med förut innehafd Fön, hade Kongl. Maj:t , som insett den tryckande och bekymrnerfullä belägenhet, hvari den obemedlade och lönlöse Embetsoch Tjenstemannen, under alla dessa inistningar, ovilkorligen försättes, önskat att åt Riksens Ständers underdåniga anhållan kunna lemna en af billigheten och tidernas förändring högt påkallad åtgärd ; Men som Riksens Ständer vid sist hällne Riksdag , ibland Stats-Verkets ordinära och ständiga Inkomster, upptagit, och under Titel ”Dödsfallsoch A vancements - Besparingsmedel’’ beräknat ifrågavarande besparingar, har Kongl. Maj :t ej funnit någon utväg vara’ för hand, alt åt nu gällande Författningar angående Nådårs. och Besparings-afdrag gifva en jemkning och rättelse, hvilken, i följd af de utaf Riksens Ständer för Stats-Regleringen bestämda grunder, skulle leda till rubbning i Stats-Verkets närvarande skick och till minskning af dess tillgångar.
Betänkande n, N:o i5r. 333 för de lill Sjöförsvaret högst nödige Ångfartygen, eller till den lika angelägna Sjöexercicen, för hvilken beliöfdes minst 44>°°° R:dr till den Seglande och 20,000 R:dr till Skärgårdsflottan, hvarjemte, enligt planen, skulle för ett förbättradt och utvidgadt InformationSVerk erfordras 6000 R:dr årligen; samt att, utom 10,000 R:dr, påräknade ‘ till Jern-ankarkettingar, ej någon del af de för FörsvarsVerket till Sjös af K. M:t för en gång äskade 640,000 R:dr uti ofvannämnde årliga Behof ingår. 3:o Enligt K. Bref till K. StatsContoret af den 2 Nov. 1824, har en ny reglering af Flottans AflöningsStater blifvit verkstäld, enl. hvilken Summan af Ordinarie Staten utgör Penningar R:dr 455,820: 36. - Sp:m:l in natura 6423 T:r å 5\ R:dr „ 34,206: 36. - hvartill å Tionde HufvudTiteln förut voro anslagne efter de år 1823 gällande Stater Penningar R.:dr 44ij4^Ö: 32.3. Sp:m:l in natura 9549 T:r å 5| R:dr „ 50,928: ^.^.3,. 3. och hvaraf uppkommer en blifvande Besparing af 2337 R:dr 44 s'5, 5 r:st.
Pehr jag har att tacka, för att min goda mor nu ändtligen förjagat sina fördomar. Jag trodde mig således nära målet, då nu fruktan för Birgers inflytande på din far, kullslagit alla mina förhoppningar. Gabriella. Låt detta minst oroa dig, Arvid! – Birger och Erika, aktar och älskar jag, det vet Gud; – men de äro inte mina förmyndare, – och mitt öde, måste således, oberoende af dem, afgöras. Men du kan inte tro, min Arvid, huru mycket det gläder mig, att farbror Pehr, som du kallar honom, inte är emot vår förening. Ack, hvad jag älskar denne gamle vördnadsvärde man en förundransvärd känsla drar mig till hans hjerta: – och innerligen har jag önskat, att få kallas hans dotter Arnman (förtjust). Engel! din kärlek och din ståndaktighet, återger mig nya förhoppningar och med dem äfven lifvet! O hvilka hinder skulle jag, för ägandet af dig inte vilja trotsa och bekämpa! skulle jag dermed än uppoffra hälften af mitt lif Gabriella. Lofva inte så mycket, Arv. ... (det bultar på dörren; Gabriella förskräcks. Gud säkert Anton; försökte du inte att stilla och lugna honom? Arnman. Olyckligtvis fann jag honom inte, ty jag råkade genast en bekant från Marstrand, som uppehöll mig med prat ända tills du kom att söka mig, hvarefter ... (det bultar ånyo.) Låt dem komma in, hvem det än må vara. Gabriella (ropande). Stig in (En Länsman och tvenne Stadstjenare inträda.) NIONDE SCEN. ARNMAN, GABRIELLA, LÄNSMANNEN, Två Stadstjenare. Länsmannen (till Gabriella helsande). Er tjenare min unga Mamsell, – tjenare! – Vi sågo just nyss, att gubben Haraldson, satte seglena till, som man säger, och begaf sig bort. Det var måhända ganska klokt gjort af honom, det der företaget Men kanske ni täcktes upplysa mig, huru snart han möjligen kan vara att återvänta? Gabriella. Min far seglade bort, säger ni? Derom vet jag ingenting.