Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta hade h o n n o g sett o c h hört omtalas många gånger förut. Honom, s o m bar det, hade h o n däremot mött blott en gång i lifvet. Nu var han död dagen förut. Ett telegram från Kristiania meddelade detta. Hans o c h hennes vägar hade gått åt skilda håll. D e skulle icke råkas mera. H o n hade aldrig önskat det. Alldeles uttröttad af dagens tilldragelser ins o m n a d e h o n snart därpå i sin mjuka bädd. När m o r g o n e n grydde, tycktes h o n fullt hafva återfunnit sig själf. Men från barn h a d e h o n hastigt utvecklats till kvinna. Lysningsdagen bar h o n en hvit söndagsklädning, fastän den var gammal — sedan hennes konfirmation. H o n ansåg det ogrannlaga att bära den andra. — Det ena tiotalet efter det andra hade förflutit, och detta sker icke utan att lämna märkliga spår efter sig i en människas tillvaro. Man skref nu året 1896. Större delen af lifvet låg b a k o m professorskan A n n a K. M e n redan för längesedan var hennes trofaste make d ö d. Barnen, spridda åt olika håll, hade bildat egna h e m, JTIDSFORDRIF aggjjggjjggggjgg Bidrag mottagas med tacksamhet. Påsklogogryf af L E A. En högtid finnes, dit jag hör, Så visst s o m slefven till en gryta, Och då, förutan till att skryta, Jag ännu stämning m e d mig för. Vokalförändringsgåta. Med i hvad kallas det m i n vän, när du från sta ' n far h e m igen. hvad m o r ibland ses göra, då stygga barnen h e n n e störa. ett namn s o m flicka bär. du ses då kallt det är. Ninne. Jag f o r d o m bjöd på poesi, O m också ej af bästa slaget, Men fruktar att vid detta laget Den sortens lyxvar mest förbi. 44 H v a d ännu ingen kvinna prydt Och minst, ju mera rikt det varit. B e n ä m n i n g för en gosse ju, (En skåning bäst det ordet fattar). ' H v a d återkommer hvarje år Och af de flesta ses m e d nöje.
Sedan, vid föredragning af Utskottets betänkande, N^o 12, sålunda blifvit öfver hvad Utskottet föreslaget, i afseende å artikeln Läder, mer eller mindre beredt, beslutade att Presteoch Bonde-Stånden godkänt den för rubriken Karduanssamt färgade och tryckta skinn föreslagna förhöjning i värdet från 4 till 6 Rulr och i införsels-tullen från 1 R:dr till 1 R:dr 24 sk. skålpundet; att Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden bifallit Utskottets framställning derom, att rättigheten att införa ”finare skinn för tillverkning af portföljoch etui-arbeten, efter pröfning af bebofvet och nied serskildt tillstånd af Commerce-Collegium" mot 10 procents tull å värdet måtte upphöra och den i taxan under nu anförda rubrik derom intagne föreskrift alltså ur densamma uteslutas; samt att Presteoch Bonde-Stånden gillat Utskottets hemställan, dels att ur rubriken andra slag, ej specificerade, hudar och skinn, å hvilken nu är bestämdt ett gemensamt värde af 1 R:dr och införselstull 12 sk. skålpundet, borde utbytas och serskildt specificeras sulläder, med bibehållande derå af nyssnämnde tullbestämmelser, och dels att för rubriken andra slag, ej specificerade, hudar och skinn i öfrigt måtte antagas 2 R:dr värde och 1 R:dr införselstull skålpundet; hvarvid Bonde-Ståndet jemväl fästat uppmärksamhet å ett i den af Utskottet bifogade tariff förelupet tryckfel, att nemligen för sulläder quantiteten för tullberäkningen vore utsatt i Lispund i stället för skålpund; men att Ridderskapet och Adeln för samtlige de under förevaBih. till R. St, Prof. 1845.
I afseende åter på den i tredje punkten fö. resiagne Författning till bestämmande af beräkningen, huru stor del af bredden utaf en ström eller 3, der Kungsåder ej af ålder varit, bör såsom sådan städse hållas öppen, anse Utskotten, att ehuru otvifvelaktig! skiljaktiga förhållanden uti bredden af en ström eller å, under den rymd af mark, genom hvilken den framföper, skola uppsta, någon svårighet likväl ej kan blifva, att vid bellö) ig jemförelse utröna hvad såsom strömmens eller åens egenteliga bredd bör betraktas; äfvensom att en öfver densamma upprättad hålldams längd icke synes vara en säker grund för bedömmandet i berörde ämne, då anläggningen deraf till större eller mindre längd beror på locala omständigheter; hvarföre ock Utskotten tro någon anledning icke vara till en så beskaffad tydning eller förändring af den åberopade Fiskeri - Stad; Den 2 8 Jani. 133* Stadgan, jemte deröfver utfärdade förklaring, som på sätt ofvan nämdt är, blifvit sökt. Vidkommande åter den i /jule punkten väckta motion, så emedan hvarje företag af en vattenverks-ägare, att antingen utan behörigt tillstånd Uppföra nya sådana verk, eller verkställa förändringar af de gamla verken, utöfver dessas förra beskaffenhet och tillåtelse, innefattar en lagstridighet, hvaruti rättelse snart bör kunna vinnas; ty finna Utskotten, att, i dessa fall, Konungens Befallningshafvande bör, sedan vattenverksägaren i ' laga ordning blifvit hörd, meddela det förordnande angående vattenverkets förändring eller utrifvande, som med Lag och Författningar är öfverensstämmande; i anledning hvaraf Utskotten föreslå, det ett dylikt stadgande må i detta ämne vidtagas.
S. D. Föredrogos ånyo och remitterades till Lag-Utskottet Professor Ribbings den 11 dennes bordlagda motioner: 44 Prot.-Utdrag dm 14 November 1865. i:o om vissa ändringar vid de för prester föreskrifna examina och lärdomsprof; och 2:o om rättighet för röstegande i konsistoriel pastorater och sacellanier att kalla fjerde profpredikant och sättet derför. S. D. Föredrogos ånyo och remitterades till Allmänna Besvärs och Eko nomi-Utskottet Professor Ribbings den 11 dennes bordlagda motioner: l:o om åtgärders vidtagande för förändring i sockenregleringen; och 2:o om upphörande af s. k. prebendepastorater. S. D. Remitterades till Lag-Utskottet inom Ståndet denna dag väckta motioner: 1:o af Doktor Säve, om afgifvande af en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående nedsättande af en komité för revision och omarbetning af 1686 års Kyrkolag; 2:o af samme motionär, angående ändring i föreskriften rörande tiden för barnaqvinnors kyrkogång; och 3:o af Doktor Petrelli, om åtgärder till hämmande af försäljning af utländska lottsedlar. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet nedannämnda i Ståndet denna dag väckta motioner, nemligen af: l:o Kongl. Hofpredikanten Wahrenberg, angående
Hvad deremot angår sådana styrelsers inrättande, så tror jag, att de skola blifva af ganska mycken nytta för elemenlar-läroverken. Det är gifvet, att örn sjelfva målsmännen, eller föräldrarne, få deltaga i sådana styrelser, så skall ett mycket större intresse för skolan uppstå hos allmänheten i och med detsamma som den sjelf får mera kännedom om skolan. Det ligger i sjelfva naturen af saken, alt så jskall gå, och vi hafva ett exempel här i Stockholm af en sådan skolstyrelse, hvaraf följden är, att Stockholms undervisningsverk äro åtminstone fullt så goda, om icke bättre än de i landsorterne. Jag anser således sådana styrelser vara gagneliga, fastän jag icke 446 Den 6 Maj e. m. derföre tror att StatsUtsk. bordt göra dem till ett vilkor; men att R. St. gå in till K. M. med en skrifvelse och anhåller om skolstyrelsers inrättande i allmänhet, är hvad jag anser lämpligt. För öfrigt vill jag, såsom jag nyss yttrat, icke motsätta mig återremiss af betänk. Då nu öfverläggningen ansågs vara fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att utom den af flere ledamöter yrkade propos. å återremiss, som Hr Landtm, ansåge sig böra först framställa, hade Hr Tersmeden begärt en propos., som icke uteslöte den förenämnde och särskildt komme alt underställas R. o. Adis pröfning; hvarefter Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåge de emot ifrågavar. under litt. b) i 21 punkten upptagna mom. gjorde anmärkmr föranleda till samma momis återremitterande. Ropades ja. Jemte det Hr Gr. o. Landtm, sedermera framställde, att det yrkande, hvarå Hr Tersmeden begärt särskild propos., innefattade, att StatsUtsk borde vid återremissens besvarande, i förening med Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. behandla de under litt. b) i 21 punkten föreslagna vilkor, som uteslutande voro beroende af K.
Hr Ribbing: I anledn. af Landsh. Gr. Posses yttrande, ang:de landsliscalerne , var det som jag begärde ordet. Om jag rätt påminner mig, så hafva Ständerne en gång förut, under någon af föreg:de riksdagar, lios Konungen anhållit om indragande af desse tjenstemän. Om afslag eller ens svar derå följt, kan jag icke säga; men såvida desse tjenstemän skola finnas, anser jag det vara angeläget för dem att erhålla någon lön. Jag skulle likväl tro, efter den erfarenhet jag äger, att deras befattningar äro mindre nödiga. Det torde tillåtas mig att få visa skadlighelen, att sådana tjenstemän utan lön finnas, genom ett enda exempel. Det inträffade nemi., attén ord. kronobetjentjag kan ej säga 0111 det var länsmannen eller fogden — instämde en person för brottmål till tinget. Den instämde infann sig hos iandsfiscalen, som utskref en antidaterad stämning, hvarmed den stämde personen gick inför rätta och gaf tillkänna, att han ridan vore stämd för samma sak, och att böterne, hvaraf enl betydlig del tillkom åklagaren, redan blifvit guldne. Pen ordin, åklagaren hade således icke något för sitt be - Den la Februari e. m. svar, och hans nit och verksamhet med detsamma afklippta. Jag hemställer, huru svart det är för hvar och en i allmänhet och för domaren isynnerhet, att se sådana spektakel oförsynt inför rätta uppföras. Så tillgår ofta, emedan desse tjenstemän måste skaffa sig något att lefva utaf, det må ske på hvad sätt som helst. Hr Frih. o. Landtm, föreslog, att K. M:s nu föredragna nåd. skrifvelse måtte till Stats-Utsk. remitteras. Bifölls. Hr Dal man, Wilh. Fredr., anhöll, att de i ämnet afgifna yttranden äfven måtte få till Utskottet åtfölja. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, då 49 §:n Riksd.
St, Prot. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 3 cf.de i8 Stats-Upskotlels Utlåtande Tf.o 201. hållit införsel i Kungsoch Kungsladugårdar samt rå- och rörs hemman» hvarjemte Rikets Ständer, genom beslut vid senaste Riksdag, beviljat CancellieRådet N. af Wetterstedt samt HofRättsRådet Adlerbrandt sådan införsel uti åtskiilige under Ädelforss Guldverk hörande, för Statens räkning utarrendet ade, sam t, i följd deraf, lika med Kefvinge hemman och Utjord, under 77 § Regeringsformen inbegripne Kronohemman och lägenheter, icke allenast för innehafvände Tullgarnsulan äfven för vanliga skälterättsfordringar, till fyllnad af livad i de förra vid liquiden bruste, och att samma skäl, som legat till grund för åberopade Rikets Ständers beslut, äfven nu talade till Sökandens fördel, hvars lagliga rätt icke rimligen kunde vara mindre för det han med omsorg vårdat den Statens egendom, som lian under arrende innehar. Slutligen har Kongl. KaramarCollegium hemställt, att, i händelse Kongl. Majit och Rikets Ständer den sökte införseln bevilja, på Collegii pröfning må bero, om och huruledes Kefvinge hemman och utjord må, efter skattläggningsmännens förslag, eiler annorledes, lill ränta och mantal förhöjas; samt» i händelse de nu i och för quitlningen anmälde fordringar icke blefve tillräckliga, Sökanden måtte tillåtas att den uppkommande bristen med andre skatterättsfordringar fylla, på sätt vid dylika tillfällen förut öfligt varit.
Återstoden af anslaget för vägförbättringar . 17,396: 14. — » af dito för anläggning af en ny väg mellan Öfveroch Neder-Kaiix socknar 1,750. » af dito för vattenaftappningar eller andra od lingsföretag inom norra och nordvestra delarne af riket 37,853: 26, 8. (Häruti inberäknadt det belopp af 24,100 R:dr, som vid detta års början återstod utaf den för Emåns upprensning egentligen anvisade, men numera för andra vattenaftappningsarbeten disponerade anslagsoch lånesumma). Återstoden af lånet för myr-uttappningar på Gottland 10,200. — Utaf den afsatta fonden för Strömsholms kanals ombyggande 50,000 R:dr årligen under åren 1848, 1849 och 1850, eller tillsammans 150,000. — Utaf anslaget för skeppsbyggeriers tillvägabringande, 3,335 R:dr 16 sk. dito dito : . 10,000. — Anslag för kyrkors uppbyggande och inköp af ett prestboställe inom ,den Carlstads stift tillhörande Finnmark 6,000. — Ersättningsanslag för Garnisonsskolan i Christianstad, 240 R:dr årligen, 720. — Anslag till understöd för rothållarne vid Vesterbottens f. d. Fältjägare-regemente 16,800. dito till Postverkets godtgörande för postskjutslegans förhöjning under åren 1847 och 1848 18,292: 9. — Kostnader för knektekontrakternas samlande och tryckning, förslagsvis beräknade till 3,000. Återstående tillfälliga statsutgifter, beviljade under 1844 och 1845 års riksdag. Återstoden af anslagen för Lagberedningens aflöning samt tryckning af dess arbeten Rdr 6,639: 24, 4. 1847 års anslag till lindring i rustningsoch roteringsbesväret inom Jemtland 4,000. — Samma års anslag för Civilingeniörers bildande vid Mariebergs läroverk 1,000.
Arméens Matferiella behof och de sednare för Flottomes behof, 2- §• Riksgälds - Contoiret äger , att med Discont - •M ,207# Stats-Utskottets Bet arik andenl villkor och motTvå procents ranta i Riksens Ständer? Banque begagna en Summa af Tvä Mil Hörjer R:dr; och derest till Credit-Sedlars inlösen ytterligare biträde skulle tarfvas, bör det, mot enahanda villkor, af Banquen meddelas, sedan vid hållit sammanträde imellan Fullmäg.. lige i Banquen och Riksgälds-Contoiret behofjyet blifvit uppgifvet. 7. Ari. 57 sr, 3 och 4 §.- §,' 5* $• a. moni. Emot det Riksgälds • Contoiret får disponera alla inflytan - villkor och mot Två (2) procents ränta, i Banken begagna en Summa af Tvä (2.) Millioner Riksdaler; och derest till Credit-Sedlars inlösen ytterligare biträde skulle tarfvas, bör det emot enahanda villkor, af Banken meddelas; dock under förbehåll, att dispositioner på Extra Di» scont Biträdet icke ske i annat förhållande, än att Crédit-Sedlar till ett deremot svarande belopp infrias. Äfvensom nya Credit - Sedlar icke få utgifvas till större Summa, än som var utelöpande den 31 December 1814; hvarvid undantag likväl egerrum för hvad uppå det mindre Creditivet skulle komma att disponeras. 7. Art. '3, 2, 3 ock 4 §. §. oför-* förändrade. 5* §• Emot det Riksgälds-Contoiret får disponera alla inilytan - Stats-UtAotiets Betiinkanden. 2071 de Restantier uppå 1814 och förra årens Bevillning, jemte den Allmän na Bevillning, sorn, euligti 8 t 2 års Förordning, kommer att utgöras, äfven för detta år, skall Riksgälds Contoiret aflemna : Till Riksens Ständers Banque
Aeademiens gjorda anbud, merberörde 25,000 R:dr må till Aeademiens disposition anordnas af nu befintelige Öfverskotter å StatsVerkets Inkomster, för att till förevarande ändamål användas, i enlighet med Aeademiens förslag, under förbehåll, att merbemälte Academie fortfarande ombesörjer vården och inseendet af RiksMusaeum med Samlingarnes tillhandahållande för Allmänheten på ett vigten och nyttan deraf motsvarande sätt. 282 Stats-Utskottets Vidkommande äter frägan om tillökning i Aflöningen för de vid RiksMusacum anställde Personer, så förekommer härvid, att enär K. VetenskapsAcademien till bestridande af samma Aflöning lemnar ett icke obetydligt bidrag af egne tillgångar, Anslag i denna del å Statens sida kan nedsättas vida under hvad Academien begärt, och Utskottet har således trott, att medelst anordnande af 1000 R:dr årligen till löntillökning för hemälte Tjenstemän efter af Academien uppgörande fördelning, meranämnde personers Lönevilkor kunna vinna den förbättring, som står i förhållande till hvad andre Löntagare i allmänhet åtnjuta. Och Utskottet får således föreslå: att berörde 1000 R:dr må uppföras å Staten för RiksMusaeum, som, med tillägg af de förut utgående i,5oo R:dr, skulle komma att hädanefter åtnjuta ett årligt Anslag af tillhopa,''.. 2,000. 7:0 Den till invexling af Silfver Jettoner, för att vid K. VetenskapsAcademiens Sammankomster utdelas, af Åttonde HufvudTitelns Anslag till extra Utgifter hittills efter cours utgångne Summa, torde på samma Academies Stat få uppföras med R:dr 240. att, såsom K. M:ts Högstberörde Nåd. Proposition samt K. StatsContoirets dervid fogade Berättelse innehålla, och i likhet med hvad åtskillige andre Academier till enahanda ändamål åtnjuta, utgå till invexling i R. St:rs
Utskottet kan således ej instämma i den me" ning, att tiUgången till Lagskipande magten bör Vara hangre tid af året stängd, af frugtan att trätgirig: - M54 Den 28 Juni. girigheten skulle okas, om ilen vore mera oppen. Utskottet föreställer sig hvarken att trätsjukan lig* ger i menniskoly»net i allmänhet, eller att dea för svenska folket utgör ett så eget och särskildt Caractairs-drag, att det skulle endast i detta Iand. vara vådligt att införa en med lagstiftningens san» ria ändamål öfverensstämmande -Domstols inrätt» ning, sorn i de flesta andra länder ledan blifvit antagen. Sedan TTtskottet på dessa skäl funnit s!g bö« ra gilla den grund, hvarifrån Dag - Comitéert utgått vid framställningen af i fråga varande förslag, nemligen, att rättvisan bör vara lätt Oell jemt tillgängelig; återstår nu alt granska sjelfva utvecklingen af förslaget i hänseende till de sär* skilta Domstolarna. Att Första Domstolen å Dandet eller Härads Futten, med högst 3*ne sammanträden om året, icke kan befordra den skyndsamhet, som är nöd» vändig för en väl organiserad Dagskipning: att de långa mellantiderna, från det ena sammanträ» det till det andra, leda till alltförmycken fordel för den, sorn med tillskapade invändningar oell undflykter, endast söker utdrägt: att de lägga ett känbart hinder mot sakens fortgång äfven för den, sorn, utan afsigt att vålla obehörigt uppehåll, likväl har för utförandet af sin talan behof af rådrum: att den stora mängden af inål, sorn sammanhopas vid hvarje Ting, ej sällan föranlåter Dommaren,' att meraän sorn vors atlönska, hasta med deras Den a 8 Juni. *455 deras behandling, och betager hanom den tid, sorn en stilla och noggrann öfverläggning vid beslutens affattande brafver; detta allt anser Utskottet vara så klart, att det ej tarfvar något ora. stärtdeligare utförande.
Majit beredas den tillfredsställelsen att få fortfarande behålla och disponera berörda egendom, emot den afgift, som nu vore eller framdeles kunde varda bestämd. Då emellertid Kongl. Majit icke funnit för godt att i berörda hänseende hos Rikets Ständer göra någon framställning, har Utskottet saknat anledning att motionärens förslag understödja och hemställer derföre, att den väckta motionen ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 12 Januari 1863. Hör till Stats-Utskottets Utlåtande, 1862—1863, N:o 38. Al* Tabell öfver Riks-Statens Första Hufvud-Titel. 18 G1 års Riks-Stat anslår. Kongl, Itofoell Slotts-Staterne. Kongl. Hofstats-anslaget: Kongl. Maj:ts Hofhållning Hennes Maj:t Enke-Drottningen Josephinas Hofhållning Hennes Maj:t Enke-Drottningen Desiderias Hofhållning Hans Kongl. Höghet Hertigen af Östergötland. Uti anslaget inbegripas handpenningar för Hans Kongl. Höghets Gemål. Nuvarande beloppet 106,000 Förhöjning 20,000 Hans Kongl. Höghet Hertigen af Dalarne Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Eugenie . Möblers underhållande å Kongl. Slotten För underhåll och vård af möbler och andra, Staten tillhöriga inventarier i de Kongl. Slotten: Sistnämnda, å denna Hufvudtitel sedan län<; tid tillbaka upptagna, anslag 12,000. Förhöjning, under nästa statsregle ringsperiod 44,400. Kongl. Hofstallets utfodring Polis-, lysoch renhållning vid KongJ. Slottet och Arfprinsens palats Förslag till blifvande Riks-Stat. Hör till Stats-Utskottets Utlåtande, 1862—1863, N:o 38. 1861 års Riks-Stat anslår. Förslag till blifvande Riks-Stat. R:mt R:dr. R:dr R:mt. Rosersbergs Slott Ved och kol för de Kongl. Kongl. Slotten:
Upropades de nu närwarande Ledamöter af Danco-Utffottet, 1Z til antalet, hwilka inträdde inom ffranket aflade jemte Herr Laron och Landtmarffalken den fastställda tysthets-eden, som dem af Riddgrhus-LocretsrAren förestafwades. Grefwe Den 17 Maj. 135 Grefwe von Germansson, Friherre Stjern»teät, Herr lrau rerbjelm och Herr t<euter8l^ölck, hwilka nu wörö fränwarande, ffulle samma ed i -;»nLo-Utffottet wid dest första sammanträde aflägga. Ridderffapet och Adeln ätffiljdes kl. 2. In 6äem krotocolli /t. 6. Silverstolpe. Thorsdagen -en 18 Maj. plenum klockan f. m. Upbrötos Herrar Klcctorernes Listor til Wal af Ledamöter i Lauce». och Lxpeäinons-Utskotten efter Herr Scbmitterlöw och Grefwe blamiiion, och befunnos wara walde, i den förras ställe Herr lserb^elm, Larl^uban, Kevisions-Lecreterare, och i den senares Grefwe Strömlelt, k^ans Kreclric, Lagman. Widare upbrötos Listorne öfwer walde Ledamöter i Bewillnings-Utfkottet, hwilka wörö följande: , Af Första Classen. Grefwe körner, Carl Stellan, Landshöfding, L. S. 0. St. K. 69. Grefwe Cronbjelm til Hakunge, Fullm. Frih. Kurck, Claes, AHeflor. 80. Grefwe von Duben, Fullm. Herr lersmeäen, jöfwerste, R. S. o. 156 Den 18 Ma). Frih. von LnZern SternberZ, Nokias lexancler. 134. Frih. Leäerbjelm, Lermuncl, Kfwerste.
Min mening är visserligen ej att ingå i något försvar af det nu gällande beskattningssättet för qvarnar, och derom är cj eller nu fråga, utan hvad som egentligen skiljer 140 Den 11 Angnst! e. m. Hr v. Koch och mig åt. är den omständigheten, att Hr v. Koch vill tillstyrka Ständerna, att bifalla afskaffandet af den grundränta, som f, n. är ålagd qvarnarne, under den förutsättning att genom bevillning skälig ersättning derför kan komma att beredas Statsverket, men jag deremot ej vill göra detta, innan sättet för ersättningens utgörande är i allo bestämdt. Den förutsättning, vid hvilken Hr v. Koch vill att vi skola trygga oss, är, enligt mitt förmenande, ej något bestämdt vilkor, att ersättning verkligen skall komma att utgå. Den utgör ej någon inskränkning i giltigheten af Ståndets beslut. Hvad Utsk:t i detta hänseende förutsätter, kan mycket väl blifva ouppfyldt, under det att Ståndets beslut om skattens afskaffande icke desto mindre alltid måste stå fast. Hr von Koch har visserligen uppgjort förslag, huru han tror, att den ifrågav:de ersättningen lämpligast skulle kunna beredas statsverket, men huru litet sympathier detta förslag inom Utsk:t rönt, torde bäst bevisas deraf, att Utsk:t, fastän det haft ledning af nämnda förslag, ändock ej funnit skäl att för frågans behandling sammanträda med BevillningsUtskit. Under sfidane förhållanden och då det icke är antagligt, att raan nu skall kunna improvisera något nytt förslag, sora kan leda till en lyckligare lösning af frågan, synes mig intet annat återstå, än att afslå det ifrågav:de Betänk:t. Det förslag jag, under mitt förra anförande, exempelvis framställde: att det nemi., enligt mitt förmenande, vore i sin ordning att qvarnegarne kunde mot biilig ersättning få lösa sig från den grundränta, med hvilken deras qvarnar äro belastade, har gifvit min värde motståndare ani. att påminna om ett af frami. Presidenten Hartmansdorff, vid något tillfälle under riksdagen 1853, i detta ämne afgifvit yttrande.
BorgareStåndet blifvit yttradt angående de så kallade stående Magazinerne, tror Stats-Utskottef, att den kostnad, som enstkildte härföre komma att vidkännas, Liefve ganska pbetvdelig och skall vida öfvervägas af de fördelar, som blifva att påräkna för de orter , hvilka af serskildta Magazinsupplag äro i behof. Art, såsom äfven i anmärkningarne från Vällofi. Borgare Ståndet upptages, Städerne skulle anses skyldige bidraga till Magaziners uppförande i de orter, derifrån Spannmål nu afsändes, förekommer ej i Utskottets förslag, 7:0 Angående brännvins-Bränningens bedrifvande i Ilufvudstaden hafva flere Ledamöter af Vällofi. Borgare - Ståndet ansett, att MagazinsDi rectionen sig derrned ej borde befatta, utan denna handtering på arrende till Private öfverlåtas, hvaremot andre funnit bäst vara, att dermed förhålles på sätt hittills skedt. Att Magazins-Directionen borde med BränvinsBränningen i Stockholm sig befatta, har jlftskottet i det afgifne Betänkandet äfven yttrat; men af de skäl, sorn Utskottet haft äran igo2 i Stats Utskottets Bettini anden. anföra, a^tser Utskottet någon ändring för när-* farande ej möjlig, filer kunna, utan alltför kännbar skada for Magasins-Inrättningen, till* vägabringas. Då det blifvit i fråga satt, att Inrättningen ej haft någon väsendrelig inkomst af Bränvins-Bränningen, anser StatsUtskottet sig böra. i korthet meide a hvad å denna rörelse erlr.Jlits från och'med år 1800, efter de uppgifet, som åtfölja Magäzins-Directionens fran trycket Utgifna Berättelser.