Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I händelse de Betänkande!!, som från de öfriga Utskotten afgifvas, innehöllo förslag till de underdåniga skrifvelser, som skola till Kongl. Maj:t affärdas, så hade den värde ledamoten rätt; men då det tillhör ExpeditionsUtskottet att uppfatta och expediera hvarje mål, icke i de ordalag, som i de öfriga Utskottens Betänkanden förekomma, utan efter jemförelse mellan Utskottens förslag och RiksStåndens beslut, samt med den förändrade redaction, som deraf kan blifva en följd, så måste det erkännas, att sedan Grundlagen bestämt Utskottens antal, och stadgat, att ett Expeditionsutskott jemväl skall finnas, detta Utskott hvarken kan betraktas såsom blott en renskrifningsanstalt eller ett Canzli, utan såsom en sammansättning af Rikets Ständer sjelfve, för att tillse, det Rikets Ständers 182 Den 26 F e b r u a r i i f. nu beslut blifva rätt uppfattade och meningen deraf riktigt, uttryckt. Härvid kan det hända, att detta Utskott, liksom andra, någon gång misstager sig om termerne i beslutet, och att expeditionen således icke blifver så tydlig, som den bordt, för att uttrycka Rikets Ständers tanka; och sådant har förhållandet äfven varit här. Inom Ridderskapet och Adeln gjordes, då expeditionen första gången ankom, den anmärkning, att meningen af beslutet icke var riktigt uttryckt, och Ståndet återremitterade, på grund deraf, förslaget till skrifvelse, samt beslöt, sedan Utskottet föklarat sig, ett förtydligande af det uppfattade beslutet, hvari BondeStåndet jemväl instämt. Presteoch BorgareStånden hafva deremot vägrat att instämma i detta förtydligande af redactionen, och förklarat det såsom ett tillägg, hvilket i beslutet icke kunde inflyta.
Langens Räneförkällanilen till §taten uncler Area r8i5—1817 voro följanile: Iltbetalning till Ltatslknslag ock allmänna meclel R:6r 3,047,279: Z9. I. ^fgär Lapilal-inbetalningen „ 1,826,471:10.6. Xterstoc! 7. ^kärages ytterligare Länkens bekalln, vinst meä 692,975: 28. 7. Xterstär utbetalt öfver inbetalningar ock Zrsvinster 527,833: — 6. Det treclje ticlskistet börjar meä Xilral-cliscootern»s fall är 1817. Desse Disconter, till kvilia är 1809 kommit en n^r, upprättacl i afsigt att befrämja äen rlä beslutaöe anläggningen af Oötka Lanal, kacle uncler ären 1810 —1814 vunnit en bet^cllig utsträckning i clerss rörelse; men som clensarnme kufvuclsak ligen var grunäac! pä enskilts» insättningar, kvilka Diseonterne färbunäit »ig, att, clels vicl snkorclian, clels efter kort ticls uppsägning, källa insältsrne tillbancla, uncler clet alt äeras egna korclringar enclast efter kancl kuncle realiseras, var clenva rörelse unclerkastacl kela väclan af tillfälliga konjunkturer. Letsnkanclen, A:o 1.
Förslag till sammanjemnkning af Ståndens olika be. slut bif. af Presteståndet, med inbjudning att häri instämma, III. s. 344. af bondeståndet, lil. s. 357. af Borgareståndet, III. s. 374- men Adeln, * fattat särskildt beslut och inbjudit Medstånden, att deri instämma, III, s. 387. ej motsagd af bondeståndet, lil, s. 4n. bif. af Borgareståndet, III. s. 435- Ståhl, om försummad indrifning af en fordran hos Skeppareåldermannen, från Thorsälla. StatsUtsk. betänkande bif af P res testandet, s. 345. af Borga, restfindet, s. 351. af Adeln, s. 366. af Bondeståndet, s. 380. Standsclubbarne, om upphörande af de nuvarande, och inrättande af en gemensam. StatsUtskottens be. tänkande, bif. af Presteståndet, s. 524. af Adeln, s. 53 2. af Borgareståndet, s. 545* af Bondeståndet, s. 547. Stångjemssmidet, om rättighet till utvidgande af Ekonomi Utskottens Utlåtande, bif. af Presteståndet, s. 54J. återrem. af Bondeståndet, s. 552. bif. af Borgareståndet, s. 586. Ytterligare Utlåtande Iades till Handlingarne af Pr8- steståndet, s. n45- bif. af Borgareståndet, s. n48. af Bondeståndet, s, 1183. lagdt till Handlingarne af Adeln, s. 1156, Städsel och Hega af Jord om; UagUtskottets betan* kaude bif. af Presteståndet, s. 1219. af Borgareståndet, s. 1232. af Bondeståndet, lil. s. 18.
Preste-Standet d. g — •— Borgare-Ståndet d. ri —■ — Bonde-Ståndet d. 11 ■—- Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Kådiga Remiss, i fråga om Häradshojdingars Pensionsrätt. S. A. K. Cjenotn Remiss af den 5:te sistlidne Mars, har E. K. M. till Riksens Ständers Stats.Utskotts åtgärd, uti sammanhang med frågan om en allmän Pensions-Cassse-Inrättning för Rikets Civile Embetsoch Tjenstemän., i Nåder öfverlemnat Häradshöfdingen, Lagmannen Johan Thorbjörnssons underd. ansökning, att, sedan Riksens Ständer, vid sistförflutrie Riksdag medgifvit, att deras vid 1812 års Riksmöte vidtagna beslut, rörande öfverflyttning på allmänna IndragningsStaten af Civile Embetsoch Tjenstemän, som, efter fyllda 70 år och 30 års tjenstgöring, undfått afsked med bibehållande af Lönen, äfven finge för Lands-Staterne tillämpas, i så måtto, att en Embetseller Tjensteman med indeld Lön, när han, efter att hafva uppnått ett lika antal lefnadsoch tjenste-år, tager afsked, likaledes må på allmänna Indragnings-Staten uppbära så stor Pension, som svarar emot hvad Underdåniga Skrifvelser* hans vederlike inom den penninge-löntagandé civile personalen i Lön på Stat åtnjuter, E. K* M. täcktes, så val i betraktande deraf, ' att Häradshcfdingars löneinkomst är af den särskilda beskaffenhet, att de hvarken till den löntagande eller nied indelda löner försedde TjenstemannaClassen kunna hänföras, som afven med särskildt afseende å Sökandens ålder af 66 år och 44 års tjenstetid, i Nåder bestämma den grad, efter hvilken Häradshöfdingar, som taga afsked, kunna vara berättigade till Pension på allmänna Indragnings - Staten.
Och när hon någon eftermiddagsstund efter en god måltid med ett par glas gammalt, godt Bordeaux-vin, föll på att tänka på något annat än gårdagens supé, morgondagens teater, sista skandalen mellan lille österrikiska attachén och fröken Chose, undrade hon alltid storliga, hvarför det egentligen streds så mycket om religion, politik, moral. Naturligtvis skulle man gå i kyrkan, lika naturligt som man klädde sig finare på söndagen, naturligtvis tålte man icke grofva radikaler, man tyckte ju icke heller om folk, som åt franska ärter med knif, naturligtvis läste man helst böcker med idealistisk öfverstrykning, man ville ju också hafva ost eller ännu hellre kaviar och gåslefver på sin smörgås. Och fru grossörskan skakade på hufvudet åt de der galenpannorna, som bråkade. Unga spolingar, som icke voro torra bakom öronen, ville korrigera vår Herre. Bara demagoger förstås, som ville svinga sig upp på den simpla hopens axlar. Här hallucinerade sig grossörskan bort från sofrummets svagt parfymerade heliotropdoft till den frena stanken af våta kläder och osande fotogenlampor ... Yrkespolitici, som smickrade massans lidelser för att sjelfva få herska ... Alla menniskor voro lika, sade de. Pyttsan! Hon ville fråga, om hon och hennes kammarjungfru någonsin varit lika. Hade inte Emilie nu i sju år snart njutit af hennes bildande umgänge, och hade hon icke det oaktadt i går måst erinra henne om ... ja saken var nu detsamma: ... Och så talade de alltid om de fattiga, de der nyhetsmakarne, precis som det vore något så nytt. Hon visste mer än väl, att det fans fattiga, gudbevars. Men alla kunde väl icke vara rika heller. Några skulle väl såga ens ved, skura ens golf, göra ens tournyrer ... Och för resten såg hon icke snart sagdt hvar enda dag upprop till barmhertiga medmenniskor? Gjordes det icke bazarer hvar vinter? Hvarför allt knot då?
V i ha härmed antydt grunddragen af redaktör Borgs verksamhet för kvinnofrågans lösning. Under senare år har denna verksamhet upptagit en stor del af hans arbete såsom riksdagsman. Direkt på hans initiativ hafva väl icke reformerna på detta område tillkommit, men han har varit den som stått i brechen, den nitiske banbrytaren, då det gällt i vägen stående fördomar. Detta är en verksamhet, som ej förtjänar att glömmas, och som säkerligen ej heller blir glömd. H. L. V. En kopp kaffe! m » &lt; " &amp; [a, jag tackar; men godt skall det vara », tycka! vi oss höra mången läsarinna utropa vid åsynen af rubriken här ofvan. Litet hvar af oss har nog lagt märke till, buru stor skilnad det är i smaken på det kaffe, som bjudes hos fru A. och fru B., fru C. och fru D., och då man några gånger druckit kaffe på olika ställen, får man ett sådant intryck af detsamma, att man ensamt af dess smak skulle kunna säga, hos hvem man befinner sig. Kaffets smak beror naturligtvis i främsta rummet på kaffesorten. Kaffet är af två hufvudslag: det arabiska eller abyssiniska, som endast växer å högländta trakter, och det liberiska, hvilket trifves på låglandet och förekommer endast i Afrikas ekvtorialtrakter. Det först nämnda är af otaligt många sorter, af bättre och sämre smak allt efter växtplatsen. Mest värderadt är mokkakaffet, det verkligt äkta nämligen, därnäst det javanska och det eeylonska; sist kommer det amerikanska. Af amerikanska kaffesorter anses vanligtvis det brasilianska vara det sämsta. Att detta är en oriktig föreställning bevisas bland annat däraf, att det kaffe, som går i handeln under namn af » äkta mokka », ej är annat än frånplockade små brasilianska bönor, hvilka man genom färgning eller svag röstning gifvit en mokkabrun färg. Brasilien är så stort och så olika till sin beskaffenhet, att kaffe från dess olika landsdelar är af stor olikhet; det finns brasilianskt kaffe, som i godhet kan mäta sig med det bästa java. Det fordras stor sakkännedom för att vid inköp af kaffe kunna välja en god sort.
Öfverlevereringar och skulder Afkortningar: Porto för qvarliggande bref 4,387: 92. Portoandelar för brefbefordring med ångfartyg och diligenser 78: 63. Kontorshyror och expenser 69,979: 15. Provision för försålda frimärken 23,799: 25. Arfvode för ökadt skrifvarebiträde 6,675: — Gratifikationer till Postiljoner... 730: — Postföringskostnader 589,778: 90. Traktamente till Jernvägsexpeditörer 1,714: — Dito till Postiljoner 86,617: 89. Postiljoners beväring 1,550: — Brefbärares beklädnad 5,681: 10. Gästgifverihållningen vid Grisslehamn 300: — Sjöpostfarten emellan Gottland och fasta landet 53,189: 9. Dito dito Göteborg och England 17,916: 67. Dito dito Sverige och Finland 10,868: 25. Dito dito Helsingborg och Helsingör 1,912: 50. Dito dito Sverige och Preussen 72,409: 36. Utrikes brefvexlingens omkostnader 242,362: 30. Posthusens underhåll och onera 992: 47. Poståkdons underhåll och tillsyn 20,162: 51. Stallrums-hyror för postförares hästar 1,185: 50. Ved och belysning 7,766: 32. Skrifmaterialier samt stämplingsm. fl. kostnader 32,818: 95. Inköp och underhall af postväskor, postpåsar m. m 26,194: 59. Reseoch traktamentskostnader 3,569: 71. Ersättningar till Konsuler å utrikes orter 689: 76. Arfvoden och gratifikationer 3,856: 40. Upphandling af postvagnar 101,962: 42. Levereringar: Till Civil-statens pensionsinrättning 8,103: 2.
Denna förändring kan jag likväl för min del ej anse annat ån högst skadelig för Inrättningen och åberopar såsom skål dertill, hvad jag förut anfört, rörande den vidsträckta verkningskrets , som Veterinärinrättningen äger och den del af Herr Biskop Wallenberga reservation , som vidrör detta ämne. Det torde deraf tydligea upplysas, att en theoretisk Lärare för Inrättningen år lika oumbärlig, som den praktiska; att den praktiske Lärarens tid och arbetsförmåga åro af de honom dageligen åliggande göromål så upptagne, att han ej kan åtaga sig , att derutöfver ännu biträda vid den theoretiska undervisningen; att den theoretiska Lårarenför sin del äfven år fullkomligen sysslosatt igenom den undervisning han lemnar Eleverna, och af egne arbeten uti den del af vetenskapen , som tillhör hans befattning; att han på intet sätt bör betraktas såsom ett påråknadt biträde för practices Läraren , utan såsom en egen och för hela Inrättningen lika nödvändig Lärare ; och att dessutom den fallenhet som fordras af den , som praktiskt skall utöfva Veterinair-vetenskapen, och som skulle göra honom skickelig att vara Adjunct åt den praktiska Läraren , ej bör hos honom förutsättas; att till bestridande af hans tjenstebefattningar erfordras grundeliga och vidsträckta kunskaper uti allt hvad en Läkare i allmänhet bör känna och dessutom ännu uti det, som tillhör Djurläkare-vetenskapen särskilt; att för honom ej någon möjelighet finnes, att förskaffa «g Den 5 Julil e, rrt. 65 sig inkomster utöfver lönen , äfvensom hvarken för honom eller den praktiska Läraren ferier inträffa, och att således den för honom projecterade årliga lönen ej bör kunna anses annat, ån ganska måttligt beräknad. Det föreslagna årliga arfvodet af 335 R:dr 16 sk. för en Pensionär, sorn uti Förslaget upptages, har Utskottet ej ansedt sig böra tillstyrka, Utskottet anför uti detta afseende: 5’att då ”dermed egentligen åsyftas, att tilldana en skicklig person, som kunde vid Inrättningens nu ”varande
Från Hö glo fl. Ridderskapét och Adeln. S. D. Återremitterades Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens, den 23 och 26 dennes, på bordet lagde Betänkanden: N:o 25, i anledning af dels Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse, angående frågan om lindring uti den hemmans-egarne i Jemtland åliggande roteringsoch rustnings-skyldighet, och dels redan updtagna, inom Riks-Stånden, i ämnet väckta motioner. N:o 30, i anledning af väckt fråga om understöd af statsmedel till upphjelpande af fisket i Bohus Läns skärgård. S. D. Afslogs Banco-Utskottets, den 23 och 26 dennes, på bordet lagde Memorial N:o 81, i anledning af förra Kamereraren C. Mattons ansökning om restitution af lön samt erhållande af pension. S. D. Återremitterades Banco-Utskottets den 23 och 26 dennes på bordet lagde Betänkande N:o 84, i anledning af väckta förslag till förändrade föreskrifter, i afseende på Bankens fastighetssamt skiftesoch odlings-lånerörelse. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banco-Utskottets den 26 dennes på bordet lagda Utlåtanden och memorial: N:o 77, i anledning af gjordt accords-anbud till liqvid af ett utaf numera aflidne Majoren Crispin Ekman hos Banco-Disconten upptaget lån. N:o 80, i anledning af förrältad revision af Banco-Discont-Verkets räkeilskaper och förvaltning för år 1839. N:o 89, angående en af Bankens Commissariat verkställd afskrifning af 2:ne från Banken utgifna fastighets-lån, hvilkas belopp icke kommit låntagarne tillhanda. N:o 90, i anledning af Inspectoren R. E. Normans ansökning om eftergift af upplupen öfverränta å ett lån i Banco-Disconten. N:o 91, med hemställan, att den, Jern-Contouet beviljade Creditiv-rätt i Bänken måtte få fortfara till nästa riksdag.
Under förutsättning deraf, att icke flera än dessa 3:ne institut behöfde stiftas, och då äfven Degeberg derigenom lomme att utvidgas, torde påökning i dess förut ägande anslag erfordras, hvilket jag således på sådana anförda skäl vill tillstyrka. Då jag i mitt förra anförande gjorde ett villkorligt afstyrkande härtill, föranleddes jag dertill egentligen af den förmodan, att den för Degeberg begärda tillökning i anslag afsåg inrättningens utvidgning till den grad, som höfdes Sveriges enda landtbruksinstitut. Dock synes mig, att de Iandtbruks-institut, som befinna sig i enskild mans hand, men som derjemte åtnjuta statsanslag, borde lemna någon lämplig garanti för inrättningarnas fortfarande. För öfrigt må det vara hvar oell en betalande elev, från hvilken del af Riket som helst, obetaget att söka sin bildning vid hvilket institut som helst, så långt utrymmet det medgifver. En täflan skall äfven derigenom instituten emellan uppkomma. Att ingå i några speciella detaljer, förrän R. St. godkänt hufvudprinciperna, torde icke vara lämpligt, dessutom saknar jag dertill förmågan; men jag vågar vördsamt hemställa till de Hederv. ledamöter, som väckt motioner i detta vigtiga ämne och begärt anslag för dessa trenne nu föreslagna landtbruksinstitut, om icke de, med gillande af nu uppgjorda principer, täcktes ju förr desto hellre, till ledning för StatsUtsk., dit inlemna förslag, särskildt å de kostnader, som i och för sjelfva organisationen skulle komma att erfordras, och särskildt å det årliga anslag, som för dessa läroverk beböfdes. Önskligt vore likväl, att det sednare icke behöfde öfverstiga mer än med 4°oo r:dr b:co den summa, som K. M. nådigst proponerat, så att statsanslaget blefve 24.000 r:dr, deri inbegripna de 5,000, som
Ingen annons införes under 1 kr. LED / GA PLATSER. mått-, mål-, v i g t - och. p r i s - förvandling, vitsordad af de förnämsta svenska tidningar, kan erhållas hos mig eller mina agenter. Inbunden i läderband 90 öre pr st. » i clothband 85 » » SSro En anspråklös och enkel Hvarjehanda. flicka med godt lynne, ej allt för ung, kan i vår få plats i större landthushåll. Sökande skall vara kunnig i matlagning, bakning och öfriga vid ett landthushåll förekommande göromål. Noggrannhet och ordentlighet vigtiga och nödvändiga egenskaper. Svar med uppgift om ålder, lönepretentioner och referenser uppgifvas till » Husfru », Domnarfvet, p. r. ng| Saltlake att lägga sylta i. Man upplöser salt i vatten, tills ett färskt ägg flyter i laken. Då är den lagom skarp. Hilda. Frågor. J 2 annonser som beröra familjekretsen. — Annonser mottagas endast genom S.Gumsellus annonsbyrå och hos redaktionen. Abonnentsamlare antagas » N:r 3 8. Huru tidigt bör en husmor på landet stiga upp, och i hvilken ordning bör hon företaga sina sysslor? Kanske mången ung, ovan husmoder, vore lika tacksam för svaren på dessa frågor som Tacksam finska. Skulle någon godhetsfullt vilja lemna upplysning, hvarest man bäst kan fä afyttra såväl virkade som knypplade spetsar? Ulla. Vill någon^af Iduns läsarinnor hafva godheten upplysa mig, om det i Stockholm finnes någon, som uppköper begagnade frimärken. Prenumerant. c /? Hushållerska. En äldre flicka af god familj, huslig och van vid enkelhet, kan den 24 nästk. april erhålla anställning hos en familj i Helsingland, att förestå matlagniug, sköta mjölkkammare och för JOHN FRÖBERG, Finspongt 63 ALMEDAHLS Fabriks Försäljnings-Magasin^tockholm, Special-affär för X J t s t y r s l a,! Tldn. kottar endast en kr. Inberäknad. Annonier mottagas genom 8.
Den, sorn bifaller, att Talmäns-Tafflarne indragas så snart Riks-Stånden derom fattat be-, slut, och att endast godtgöres kostnaden till Ståndsklubbarne samt öfrige oundgängeligen depenser för den representation, sorn af Herr LandtMarskalken och Herrar Talemännen måste iagttagas, voterar Ja, den det ej vill, Nej; vinner Nej; så skall i afseende pa Talmäns-Tafflarne förblifva vid hvad som hittils öfiigt varit. Efter det Voterings-Sedlar blifvit utdeldte, insamlade och öppnade, befunnos 66 Ja, och 52 Nej jemte en dubbel voterings-Sedel, hvilken casserades; och, som Ja altså vunnit, kommer följakteligen Talmäns-Tafflarne att nu indragas och endast godtgöra» kestnaden till Ståndsklubbarne samt öfrige oundgängelige depenser för den representation, som af Herr Landt-Martkalken och Herrar Talmän måste iagttagas ; Hvilket Utskottet »kolat vördsamligen anmäla 1214 Stats Utskottets Betilnkutiden. i afseende å den underdåniga anhållan om verkställigheten häraf, sorn Riksens Högloil. Ständer lära hos Kongl. Majit gora. Stockholm den jj Förstärkta Stats-Utskottets Memorial afgående framlédne Regeri ngs-Rådt t rott Schevens Pension» Sedan Respective Riks-Ståridéri, genom PtotocolIs-Utdrag den 7 och ii i nästledne månad till det Förstärkta Stäts-Utsköttets åtgärd öfVerlemriat den fråga, angående utbetalning af frarnledtié Regerihgs-Rådet vofi SclieveHS I10S Statsverket irtnestående Pension af 500 R:dr; hvari 5:ne
Så är likväl icke förhållandet, och jag tror det ej sällan inträffat, att den, som fått en så beskaffad skuldsedel, blifvit alldeles utan betalning till följd deraf, att sedelutgifvaren några dagar före sedelns uthändigande sålt egendomen, men den, till hvilken sedeln varit ställd, likväl lyckats att erhålla inteckning, innan nye ägaren anmält sig till vinnande af lagfart. För min del får jag på de skäl, som i min motion finnas upptagna, här ytterligare uttrycka den mening, att LagUtsk., då det gillat det af motionären åsyftade ändamål, äfven bort tillstyrka bifall å densamma och icke anse sig derifrån förhindradt derföre, att Utsk. icke samtidigt kunde framställa de förslag, som derjemte kunde vara af behofvet påkallade. Jag tror att, såvida den af Hr Palmcrantz gjorda hemställan, att vid besvarande af den återremiss, som jag hoppas må äga rum, Utsk. måtte föreslå ändring äfven i 4 caP4 §• Jorda-b:n samt 1800 års förordn. ang:de lagfart, anses behöflig, denna hemställan bör i så måtto utsträckas, att icke något visst lagstadgande nämnes, utan Utsk. uppdrages att inkomma med förslag till alla de lagförändringar, soin Utsk. kan finna nödiga i följd af motionärens förslag. I annat fall kunde det hända, alt LagUtsk., i öfverensstämmelse med hvad som nu skett, förklarade äfven Hr Palmcraulz’s förslag ej vara Den i3 Juni f. m. nog vidsträckt, och att Utsk. i följd deraf vore förhindradt att afgifva något sådant förslag, som af R. St. kunde antagas. Jag anhåller derföre, att förevar, betänk, måtte återremitteras, med föreskrift för LagUtsk. att inkomma med förslag till ändring af alla de Jagstadganden, som Utsk. anser hörn undergå förändring med anleda, af bifall till motionärens förslag. Frih. Cederström, Anders:
» Vill ni på lediga stunder lära mig den? » Annie såg blygt och frågande på honom, oviss om hvad han menade med sitt skämt. v JlQlfoWtlf, Cj Cl Redigeras af Sophie Linge. Bidrag mottagas med tacksamhet. ingenting komme mellan, skulle de fara bort. Myra har hitkommit, Augusta är i hänryckning. När jag var däruppe låg baby och sof i andra rummet, lilla flickan är en duktig tös, ser bra ut gör hon ock, har nästan mors ögon. Hälsa nu mycket till mormor, alla de andra i gemen. Af orsak som du sedan får höra blir din tur inte nästa gång att få bref från b-g. Bref med fyrtiofem inkapslade geografiska n a m n. Innehållsförteckning: Anna Douglas, f. Ehrensvärd. (Med porträtt). — Mor; poem af Nonny Lundberg. — » Bed med oss, mamma! » af S — m. — Sen vår; skiss för Idun af Hedvig Indebetou. — » Diana ». Idun Fredagen den 3 augusti 1888. Tidningen kostar endast Redaktör o c h 1 krona för qvarfalet. postarvodet inberäknadt. Ingen ?ösnummerförsä !jning! FRITHIOF utgifvare: HELLBERG. Träffas å byrån k l. A l l m. Telef. Utffifning-stid: hvarje helgfri fredag. Sista numret i hvarje månad innehåller en fullständig modeo. mönstertidning. l:sta årg. Prenumeration T I sker: landsorten: å postanstalterna. Stockholm: hos redaktionen, å Stadspostens hufvudkontor, i de större b o k - lådorna samt &amp; tidningskontoren. Johan Nybmn. De första tio åren af sitt äktenskap tillbragte bittra i de hänsynsfulla uttryckens mjuka slöja, hon under sjelfstudier och stilla verksamhet på icke obetydligt förvillat uppfattningen? Viktoria Benedietsson. Ernst Ahlgren berättar enkelt, osökt och flärddenna obemärkta plats. Först sedan hon genomgått ett tvåårigt svårt löst. Hon kan le i godlynt eller medlidsamt (Ernst Ahi gren.)