Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
IM 47. 19 • så beskaffad bana vara icke allenast i förhållande till olägenbeterne öfvervägande, utan äfven i och för sig af så stor betydelse för den allmänna rörelsen, för Statens inkomst af jernvägstrafiken och för de besparingar i anläggningsoch årliga driftkostnader, som genom sammanbindningsbanans utförande kunna beredas, samt slutligen för landets försvar i händelse af krig, att denna vigtiga del af statsbanorna icke för någon annan del af hela slambanesystemet står tillbaka eller utan verklig skada och förlust för det allmänna vidare kan uppskjutas; hvadan Kommitterade förordat, att det af Chefen för Statens jernvägsbyggnader upprättade förslag till sammanbindningsbana genom Slockholm måtte godkännas och samtidigt med norra stambanans anläggning bringas till utförande. En af de Kommitterade bär dock häiifrån haft en skiljaktig mening och för sin del tillstyrkt att, i öfverensstämmelse med hvad 1856 års Jernvägskommitté föreslagit, Nybrohamnen måtto antagas att blifva norra stambanans utgångspunkt i hufvudstaden och att med beslutet om en sammanbindningsbana mätte anslå intill dess norra stambanan kommit till utförande. Enligt sedermera ifrån Chefen för statens jernvägsbyggnader meddelad upplysning kan, för den händelse den af honom föreslagna sammanbindningsbana genom hufvudstaden kommer till verkställighet och trafiken derå skulle anses blifva alltför hinderlig för den litliga rörelse, som eger rum till och ifrån Riddarholmen samt öfver Nya Kungsholmsbron, utväg beredas att å förra stället höja körbanan så mycket, att jernvägstågen kunna gå inunder densamma och vid Nya Kungsbolmsbron åter, på sidan om den vanliga, i jemnhöjd med jernvägsspåren liggande körbanan, modest en sluttande försänkning i marken låta åkande färdas fram under sjelfva jernbanan vid de tillfällen då, i följd af framgående jernvägståg, den vanliga vägen mäste stängas. Kongl.
•— N:o 3o. med anmälan om en anledning till anmärk ning emot Statsrådet och Föredraganderne för Kammarsamt Handelsoch Finance-ärendena. IV. B. B. 5i2. — N:o 3i. angående reglering af utgifterna under Riksslatens första hufvudlilel. IV. B. 588. A202, XVIII. E. 192. A. 206, - N;o 32. angående den lönereglering, som erfordras i följd af Statsrådets förändrade organisation. V. B. 2b, 92. Å. >5g. U, 3g8. VI. 3. A, 23o. VII. B, 297. VIII. A. 82. XI. U. E. 63. -tN:o 33, med återlemnande i vissa delar af en utaf Anders (formark från Westerbottens Län väckt motion. V. B, >g5, A. 295, — N:o 34. i anledning af Professoren E. G. Geijers motion om inköp och inredning af tjenlig local för Riksarchivet. V. B. >g5. A. 2g5. — N:o 35. i anledning af väckt fråga om de vid kronoparken Mösseberg belägna hemmans befrielse från skatt för dera anslagne andelar af nämnde kronopark. V. B. ig5. A. 295. XVI. U. 202. XVII. A. 62. — JV:o 36. angående ifrågaställd rättighet för innehafvarne af arrenden å kungsgårdar och boställen vid f. d. Adelsfane-regementet, att öfvertaga de vid nya arrende-auctioner skeende högsta anbud. V. B. 195. N;o 37. angående yrkad befrielse från vägpenningar för dem, som vintertiden begagna den i Jemtland anlagda nva väg till Norrska gränsen.
B et link anden. efter 10 år skall det blifva ännu Svårare., —- Jag har smickrat mig verkeligen med föreställningen, att Svenska folket, som ej mera kan sakna Bränvinet för sin nytta, skulle kunna umbära ferogarne till sitt förderf. Jag har hoppats, att man, allvarsamt betraktande ämnet jemte de anförda skälen, skulle icke allenast vilja mindre afse den enskilda vinningen än Menighetens sjelfva bergning och bestånd, samt de Christeiiga Sedevnas oell Dygdernas vård, utan verkeligen, genom en inskränkande författning, försöka ett steg till deras räddning. Jag åberopar mig bär alla deras vittnesbörd, sorn genom sjelfva åsyn känna det alltmer på Landsbygden till taganden Sjelfsvåidet och skadan af Krogidkandet» så mycket mer förledande, då det tros lagligt och hederligt. Jag påkallar i synnerhet efter sinn ande t härutinnan af Mediemmarne af det hedervärda Bondeståndet, hvars barn, hvars Ungdom ofta blifva detta ondas första offer, med förstöring af hushållsordning, lugn och trefnad, samt af alla frug ter af den Högstes välsignelser. Och med djupaste vördnad sluteligen underställer jag dessa tankar de upplyste Domares pröfning, på hvilka tilläfventyrs en icke ringa del af den framtida Allmänna Välfärden, just i detta ögonblick beror, som jemte tillgift åt min svaga framställning, allena kunna genom sin samvetsgranna vishet gifva säkerhet åt besluten, och som visserligen icke derföre skola underlåta en nyttig och helsosam författning, att den kan i löndom öfverträdas: utbedjande jag Eesv. och Ekon. Utsk. B Hinkanden. s6j mig tillika ödmjukast att detta anförande måtte få Högloft. Utskottets Betänkande till HiksStånden vördnadsfullt åtfölja.
Uti 125 § af Stadgan för rikets allmänna elementarläroverk den 29 Januari 1859 finnes förordnadt, att hvarje lärohus bör vara så inrättadt, att det fullkomligen svarar mot behofvet; att lärorummen böra vara tillräckliga till antal och rymlighet, ljusa, glada, luftiga och anordnade med sorgfälligt afseende på lärjungarnes helsa samt nödig beqvämlighet vid undervisningen; att, derest ingen af lärosalarne skulle vara nog Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1865. N:o 41. 89 rymlig att kunna begagnas vid offentliga förrättningar eller till samlingsrum för hela läroverkets ungdom, lärohuset jemväl bör vara försedt med en större sal för sådant ändamål; samt att rum till inventariers, instrumenters och öfriga tillhörigheters förvarande äfven skola finnas att derinom tillgå. Innan jag går att visa, det lärohuset för högre elementarläroverket i Christianstad i ingen mån motsvarar ofvananmärkta lagstadgade fordringar å beskaffenheten af ett lärohus och att derföre uppförande af nytt sådant derstädes är af högsta nöden, för vinnande af hvilket ändamål jag vågar påkalla Rikets Sländers deltagande, må det tillåtas mig att meddela en kort historik om tillkomsten af nuvarande läroverksbyggnad, hvilken invigdes den 3 Maj 1835. Sedan det gamla skolhuset redan år 1812 befunnits obrukbart, bildades år 1830 en så kallad skolförening för uppförande af nytt lärohus, hvilket ansågs böra inrymma såväl lärdomsskolan, som stadens lancasterskola. Då lärdomsskolans gamla byggnadsfond 474 R:dr, var otillräcklig, utfärdades subskriptionslistor för tecknande af bidrag till den nya byggnaden. I sådant afseende tillsköto stadens innevånare 2,925 R.dr 32 sk. och inoevånarne å landsbygden 258 R:dr 7 sk.
Appelqvist > Ola Persson och Eric Månsson uti gemensam motion uppgilvit, skall sistnämnde k-ssa för närvarande uppgå till en och en half million, samt Amira Ii tets-krigsmanr» kassan, hvilken är delad i 2:ne fonder, nemligen pensionsoch gratialfonden, hvaraf den förra från och med 1838 till och med 1846 ökats med 143,671 r:dr 10 sk. 3 r:st och den sednare under samma tidrymd med 104,011 rldr 44 sk, 1 rist banko, hafva vid sistnämnde års slut utgjort 1,011,866 r:dr 46 sk. 7 i:st, oaktadt så väl pensioner som gratifikationer under de sednare åren blifvit förhöjda, Hvad sålunda förekommit har Utskottet tagit i öfvervägande, och ehuru visserligen berörde kassor ökat sig, skulle likväl deras inkomster blifva otillräckliga för uppfyllande af de med kassorna afsedda ändamål, derest ifrågavarande afgifter, hvilka, efter nu gällande beräkningsgrunder, utgöra ett af de betydligaste bidragen till kassorna, upphörde eller nedsatles, på sätt rootionärerne föreslagit, och hvilken åtgärd svårligen skulle kunna ega rum, med mindre än att kassorna, medelst statsanslag godtgjordes för den minskning, dem tillskyndades i deras påräknade inkomster; hvarjemte och enär oftanämn - 5 tals-Uiskctlets Utlåtande, N.o 58. 5 de algifter äro af tillfällig beskaffenhet och endast utgå i de fall, då, i följd, af gåfva, testamente, köp eller annan laga afhandling, egandeeller åborätt till rusthåll eller vissa bålsmansrotehemman öfvergår från en till annan person, samt vid upprättande alhandlingar kunna till ziffran beräknas, afgifterne synas icke vara så tryckande, som af motionärerne blifvit förespegladt, hvadan Utskottet, i likhet med hvad vid sednaste och flere föregående riksdagar egt rum, anser sig böra hemställa, att de nu gjorda framställningarne i ämnet icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Den 22 Junti. 7ZZ la>:t likwäl för det narwarande icke dertill asta igot serskildt penninge-ansiag, utan endast till Rikms Ständers yttrande öfwerlemna, om icke alla. ädanestec wid Adelsfane-Reaementet ledige bliswan>e Boställen mä med Indelningar och Räntor anias till understöd för Jnwalid-huset; Warande >ongl. Majit sä mycket mera förwisiad om Riksens olanders samtycke härtill, svin besia löningar redan illhöra Förswaret och ett wärdigare ändamål för Kongl. Majit har nu tydt en känsla, som, utan >ll twifwel, Riksens Ständer med Kongl. Mahr »ela och är öfwertygad att Riksens Ständer, i hwad >ä deras åtgärd beror, sätta Kongl. Majit i tillfälle, >tt fullborda ett werk, svin en gemensam kärlek för österlandet och desi Förswarare grundlagt. Kongl. Majit förblifwer Riksens Ständer med !! KonglNåd och ynnest wälbewägenOstum ut supra. vv. LLrpelaw Likheten med Höga Originalet intygar 6. Silverstolpe. Upp - 754 Den 22 Ju ni i. Uppläst hos Ridd. och Adeln den 2.0 Juli,'. Prest-Ständer den LO» - Borgare-Ständet d. 20 - s , Bonde-Ständet d. LO» - Ntt"-ag af protocollet, öfwer JustiticÄrenden, fallit uppi! örebro Slott den iy.de Konungen uti Stats - Rödet hwarwid Hans Long!. Höghet Lron-prinsen wal tillstädes. Närwarande: Deras Excellcnccr, Justitie Stats Ministern Herr Grefwe G vIlenb 0 ra Och Stats-Ministern för Utrikes Äeenderne Herr Fri» herre von Engeström Stats-Raden: Hans Excellcnce Herr Friherre Rosenblad. Herr Friherre Flemming. Herr Friherre Adlerbeth.
Ett värdigt motstycke, bland flera andra, är den vackra Psalmen ”Under en långsam och svår Sjukdom”: Mina ögons källor briste Med en ymnig tåreflod; – der man, å ena sidan, träffar en den bevekligaste målning af hans qvalda belägenhet, och å andra sidan den obrutna styrkan af en tro, som är bergfast och segrar. Än klagar han: Glad och sund jag mig väl ställer, Med ett högt och lättadt ljud; Men de tårar, som jag fäller, Dem allena känner Gud. Gråta var min första röst, Då jag låg till modrens bröst; Allt, hvad sedan jag förfarit, Har mest sorg och sjukdom varit. När sin resa solen sluter, Och när andre somna in, Jag slätt ingen hvilo njuter: Då begynns först plågan min. Natten, som är sömnens vän, Drifver sömnen från mig hän; Dagen tärer min förmåga; Natt och dag mig ömsom plåga. Än, ur förföljelsen af ”tankar, som själen qvälja och tillsatta hårdelig’” (såsom: Månn’ jag mer, un andre brutit, Medan mig så illa går?), bemannar han sig, i en fråga till sitt ”sorgse sinne” Säg, hvar tar du sådant tal? och fortfar: Förr sku bergen fly och vika Och Guds sanning ej bestå, Jord och himlar sku tillika Förr försmälta och förgå; Förr skall evigheten sig Ändra till ombytelig: Förr, än Gud mig öfvergifver, Om jag fast i trone blifver. O! hur kär, den Herren späker Helst uti hans ungdomstid: Då man än sig tycker säker, Och med verlden plägar frid; Då än tvist med andan är, Kött och blod ha än begär. O! hur kär, den Herren agar I de fria ungdomsdagar! Liknande motsättningar, med samma vexelspel af smärta och betryggelse, klinga oss föröfrigt till mötes nästan ehvar man uppslår. Så t. ex. inom dessa fyra rader ur en ”Bön i Sjukdom”: Beveks du ej till nåd af ett förkrossadt ljud, Då af din godhet jord och himlar äro fulle? Ack jo! ditt hjerta rörs; jag vet, du äst ju Gud; Du blef ej menska, att du evigt vredgas skulle.
Rikets Ständer utlofva och försäkra , att hvar och en, som någon Bankens sedel eller förbindelse innehafver , skall derföre njuta full betalning, enligt den i 1 §. stadgade grund , och att utvexling af Svenskt Silfvermynt emot sedlar, efter denna grund, skall , sedan Banco-Fullmägtige hos Kongl. Maj t i underdånighet anmält, att de af Rikets Ständer för vexlingen beslutade åtgärder hunnit verkställas, vidtaga å den tid Kongl. Maj:t, genom utfärdad Allmän Kungörelse dertill bestämmer. ■+. §- 3, Det skall stå hvar och en fritt, äfven innan den i 3 omnämnda utvexling tagit sin början, att i Banken, emot Silfver, tillvexla sig sedlar efter den i 1 §. stadgade grund, såsom ock, att med Silfver, efter samma grund, skuld till Banken godtgöra. 7< Prat. Alla liqvider och betalningar kunna hä-i danefter, såsom hittills, i Bancosedlar fullgöras , der ej annat förbehåll gjordt är. §• 5- De säkerhetsmått, som funnits nödiga till beiryggande af fordringsegares rätt emot Banken , sedan utvexling af Silfvermynt tagit sin början , äro i serskild Lag stadgade. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-, Bancooch Lag-Utskottens, den 28 sistlidna November, under N:o 28 , afgifna och , den 21 derpåföljde December f. m., på bordet lagda Utlåtande öfver gjorda anmärkningar vid Utskottens, under Nto 16, förut meddelade Betänkande, angående förslag till Lag för Rikets Ständers Bank ; fann Ridderskapet och Adeln för godt att, med förkastan? de af den utaf Utskotten föreslagna redaction, antaga följande Lag för Rikets Ständers Bank: §. 1. Ifrån den dag , då utvexling af Silfver a nyo vidtager, enligt hvad derom vid den - Prot.
Genom Nådig Proposition af d, 17 December sistl. år, har Eder Kongl. Maj:t i afseende å Gotha Kanal-Arbetets fortgång och befrämjande föreslagit Riksens Stander, att KanalBolaget måtte bibehållas vid det årliga Byggnads-biträde , sorn, enligt hvad Riksens Stander vid sednaste Riksdag stadgat, hort utgå till och nied ari Sta, och att Bolaget derjemte mätte försäkras öm tiel efter nämnde lids förlopp intill nästpåföljantje Riksdag oumgängeliga ytterfiga understöd till Kanalbyggnadens utförande efter en arbets-plan, hvilken mell fördelen af den största möjliga skyndsamhet vid verkställigheten tillika förenade deri besparing i ucgifterne, som t alla allmänna förvaltningsgrenar är nödvändig. ciedati Riksens Ständer tagit detta vigtiga amne i behörigt öfvervägande, hafva Riksens Ständer stadnat uti löijancie Beslut: }. Att det vid 1815 års Riksdag till Götha K-angl-Verks fortgång och befrämjande beviljade Byggnads-JLiånhiträde rnå, jemlikt Riksens Ständers då fattade Beslut , fortfara att från Riksens Ständers Bank utgå med Tre Hundra Riksdaler årligen ifrån och med innevarande är 1818 tili och med år 1820, eller, om Riksdag då ej inträffar, till och med det ar, då nästa Riksdag efter är åbro infaller: 5. Att någon annan inskränkning uti Arbets-1 planen icke får ega rum, änden, som Ed, Kongl. Maja i Nåder kan finna godt att , elter Kanal - Underdåniga Skrif (feiser! 5 4 3 Bolagets hörande, stadga, och som af förändrade förhållandet med tillgångarne hlir en följd: 3. Att Götha Kanal Bolags Diskont-Oktroy kommer att förfalla utan serskild ersättning: samt 4. Att Kanal - Arbets-Kassans skuld till Diskonten, utgörande .1,083,877 R:dr, må afskrifvjas, emot det någon skyldighet å Statens sida icke er. kännes, att ersätta Äktie-egarne ränta efter Byggnads-åren. Hos Riksens
Till staden Söderhamn, å 18,000 R:dr, för stadens reglering och dess allmänna byggnaders återuppförande efter densamma år 1835 öfvergången eldsvåda; börande å lånebeloppet årligen inbetalas 7 procent, deraf 4 procents ränta å kapital-återstoden beräknas 6,216: 90. » staden Wexiö, å 150,000 R:dr, för stadens nya reglering och återuppbyggande efter 1838 års eldsvåda, emot 6 procents årlig inbetalning, hvaraf beräknas 4 procents ränta å dito 21,119; 36. » samma stad, å 360,000 R:dr, för dess återuppbyggande efter derstädes år 1843 ånyo timad eldsvåda. Å härutaf meddelade lån till uppförande af hus utaf sten, kalkbruk eller med tegel beklädda trädhus, erlägges 3 procents ränta, hvaremot för lån till andra trähus skall beräknas 4 procents ränta; börande årligen, såsom ränta och kapitalafbetalning, erläggas tillsammans 6 procent å de ursprungliga lånebeloppen 299,341: 81. » staden Åmål, å 45,000 R:dr, till återuppbyggande af den del deraf, som ödelädes genom 1846 års eldsvåda; å hvilket lån 6 procent skola årligen inbetalas, med beräkning af 4 procents ränta å kapital-återstoden 39,030: 31. » staden Kristianstad, å 150,000 R:dr, för återuppbyggande af den del utaf nämnde stad, som nedbrann i Juni 1847; dito dito 126,304: 11. » staden Lidköping, å 100,000 R:dr, för uppbyggande af dea under våren 1849 nedbrunna del af nämnde stad. Utaf detta lån har dock endast ett belopp af 63,666
Men saknar han denna nitälskan, denna så att säga inre eld, som både värmer och lyser, då bör han ej blott för sitt embetes skull innehafva en plats, som det rättare må tillkomma det allmänna förtroendet att besätta. Vare långt ifrån mig att påstå, det folkskolan icke har många vänner bland församlingslärarne, hvilkas gagnande verksamhet lika litet kan förnekas som den kan undvaras eller blir obegagnad; men jag vågar icke tro att dessas antal är så stort, att man derför får antaga att presterskapet, såsom sådant, framför andra samhällsklasser tagit i den tyngsta ändan, för att lyfta folkundervisningen till den höjd, som tiden kräfver och hvartill man bör sträfva att bringa den. Om den under sednare åren föranstaltade inspektionen öfver folkskolan är nyttig och nödvändig för dess förbättring och lyftning, hvilket torde få antagas såsom erkänd sak; så har man någon ledning för bedömande af nitet för skolan, då man ser huru olika samma inspektion blifvit befrämjad. I detta fall förtjenar återkallas i minnet behandlingen sistlidne riksdag, i de särskilda Stånden, af Statsutskottets utlåtande N:o 139, punkten 69, mom. f., deri Utskottet föreslog, “att med bifall till hvad Kongl. Maj:t. i berörda hänseende föreslagit, till arfvoden och resekostnader för folkskoleinspektörer, bevilja 30,000 R:dr årligen, att på åttonde hufvudtitelns ordinarie stat uppföras, med underdånig anhållan det inspektionen måtte så ordnas, att, der icke särskilda hinder möta, hvarje folkskola måtte i ali - 62 Motioner i Bonde-Ståndet 1865. N:o 46. mäuhet en gång om året besökas samt inspektörernes berättelser måtte blifva på allmän bekostnad tryckta, för att till samtlige konsistorier och skolstyrelser i riket utdelas.
Man har understundom exempel på, hurusom späda barn till upfostran utsättas på landsbygden, utan afl foster-iöräldrarne någonsin få kännedom om barnets föräldrar, och detta vid en tid, då barnen fordra den aldra ömmaste vård och omsorg. Jag anser Författningen böra oförändradt bibehållas, och, utan att inlåta mig i någon tvist med motionären eller någon annan prestman, om hvad som är synd eller icke, vill jag erinra här om Frälsarens ord, då man till Honom förde en fallen qvinna och frågade, hvad straff hon borde undergå, dervid Han svarade, att den, som känner sig fri, han kaste första stenen. Jag anhåller om bifall till Betänk. Den härefter till bifall å förev:de Betänk, framställda propos. besvarades med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig hafva funnit Ja öfvervägande. Föredrogos och begärdes på bordet K. M:s nedannämnde denna dag ankomna Nåd. Propos:r till K. St.: l:o ang:de utvidgad religionsfrihet och vissa dermed gemenskap egande ämnen; j2:o om uphörande af landsflykt såsom påföljd för brott; 3:o ang:de ogift qvinnas rätt att vid viss ålder vara myndig; 4:0 ang:de användandet af influtna medel för ett parti expor teradt och i Tripoli försåldt krut; 5:o ang:de anslag till inköp af fysiska apparater och mekaniska modeller för Svenska Slöjdföreningens i Stockholm inrättade Söndagsoch Aftonskola; 6:o ang:de understöd af allmänna medel för uppehållande af gästgifveri vid Malmngens by i Hede Tingslag af Jemtlands Län, på vägen från Långå by till Norrska gränsen; 7:0 ang:de anvisande af ett kreditiv till betäckande af kostnaderna för anskaffande af likare och modeller för mått och vigter åt GeneralLandtm.Kont. och ProvinsLandtm.Kontm; 8:o ang:de ersättning till Landshut i Orebro
Gap. 2 §. och 12 Cap. 9 HandelsBalken ansvaret för den, hvilken, emot bättre vetande, nekar till den p^nt han emottagit , eller det lån han innehafver, eller det gods honom är förtrodt , bestämdt efter enahanda grund och beräkning , nemligen böter, svarande mot halfva värdet af det han velat sig tillvälla] Redan detta förhållande innefattar, efter Utskottets tanka, fullgiltigt skäl till förslagets afstyrkande i denna del, enar lika brott kräfva lika straff 6 LagUtilottels Betänkande. N:o i, och ansvaret för det ena brottet således icke bör ökas, utan att ansvaret tillika och i samma mon skarpes för de öfrige af enahanda natur, hvilket senare åter här icke kan ega rum , då fråga derom icke blifvit väckt. Men Utskottet anser dessutom den nu gällande Straffbestämmelsen vara för sitt ändamål alldeles tillräcklig. Den hvilar på den i brottmals-lagstiftningen godkända grundsatts, att i den rnon det är lättare att förekomma ett brott eller afvärja dess följder, i samma mota bör ock straffbestämmelsen vara mindre sträng, hvilken grundsatts här desto heldre eger tillämpning , som försök att å nyo utkräfva vetterligen betald skuld icke kan, med hopp om framgång, vågas, eller leda till äfventyr eller skada för gäldenären, om icke denna förut vid betalningens erläggande , genom sin • egen oförsigtighet, försummelse eller vårdslöshet , beredt anledning till försöket, och såmedelst sjelf utsatt sig för en våda, den han haft i sin magt att afböja. Beträffande åter den del af förslaget, som åsyftar ett tillägg till det ifrågavarande lagens rum , eller stadgande af ansvar och skadeersättning för de händelser , att den å nyo krafde blefve för den en gång betalda skulden bysatt eller hans egendom i mät tagen och försald; så tror Utskottet sig endast böra dels erinra att l3g för dessa fall redan IjagUtskottets Betänkande.
Kavalleri-Regementenas hästvakans-spanmål beräknades vid sednaste stats-reglering till 22,250 tunnor, med ett värde efter 6| R:dr tunnan, af 148,333 R:dr 16 sk.: och som uti denna inkomst, utgående på grund af emelian Kronan och Rusthållarne afslutade kontrakter, gällande till och med år 1871, någon förändring, hvad spanmåls-beloppet beträffar, icke är alt emotse under den tid, nu förestående stats-reglering kommer att omfatta, torde densamma, på sätt Kongl. Majit jemväl föreslagit, höra upptagas lill oförändradt belopp af 22,250 tunnor eller 140,175 kubikfot, utgörande i värde, efter 2 R:dr R:mt för hvarje kubikfot 12:o. Ständiga ro lev alian s-af gifter vid de Skånska InfanteriRegementena - 6,712,900 520,000. 85,000: 280,350: utgå af 385 nummer med 6 tunnor för hvarje nummer eller tillsammans 2,310 tunnor, motsvarande 14,553 kubikfot, och skulle således, Transport: 7,598,250: Siats-Utskottets Utlåtande N:o 33. 13 Transport: efter 2 R:dr för Kubikfoten, utgöra 29,106 R:dr R:mt, men upptagas här, i enlighet mec| Kongl. Maj:ts Nåd.