Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I följd af Kongl. Förvaltningens, uti skrifvelsen af den 29 i sistlidne månaden, gifna föreskrift, och efter det Kontorets yttrande af mig infordrats öfver de af Rikets Ständers Herrar Revisorer, vid granskningen af 1848 och 1849 års räkenskaper för Femte hufvuiltiteln, gjorda anmärkningar, så vidt de röra denna station, får jag, då — 299 — jag biträder de skäl, Kontoret uti närlagda memorial uttalat, åberopa desamma såsom utlåtande, med det tillägg, att, ehuru vid ett eller annat tillfälle det möjligen finnes något olägligt, att läkaren icke bor å stället, jag dock anser, att åtminstone, så vidt större sjuklighet eller någon farsot icke inträffar, läkarevården vid stationen bör, såsom nu sker, kunna genom Doktor v. Betzen bestridas, och hvarigenom staten undgår de större utgifter åt läkaren, hvilka föregående åren ägt rum. Götheborgs stations Chefskansli den 21 Februari 1852. G. v. GEGERFELT. C. G. Dyberg. Götheborgs stations Kammarkontors förklaring, i anledning af 1851 års Revisorers anmärkningar vid räkenskaperna för nämnde station. Till Herr Stationsbefälhafvaren vid Kongl. Maj:ts Flotta i Götheborg! Sedan Herr Stationsbefälhafvaren m. m. infordrat Kontorets yttrande med anledning af Kongl. Förvaltningens af sjöärendena till bemälte Herr Stationsbefälhafvare den 29:de sistl. Januari aflåtna skrifvelse om utlåtande öfver de af Rikets Ständers Revisorer gjorda anmärkningar vid granskningen af stationens räkenskaper för åren 1848 och 1849: att löner, hvilka vid årets slut ännu varit outtagna, ej finnas uti balansen inberäknade, utan i en särskild räkning redovisas, samt att bataljonsläkarelönen, hvilken åren 1848 och 1849 utgått till större belopp, än den af Stationsbefälhafvaren projekterade, eller 666
Det har icke ens hjelpt, att en värd ledamot för några år sedan utgaf en slags grundlagscateches, hvilken likväl sjelf var af den beskaffenhet, att den af mig och flera i åtskilliga delar icke kunde antagas såsom rätt enlig med grundlagen. Nu har här likväl blifvit påstådt, att grundlagen i detta fall skulle vara så alldeles tydlig, att den icke kunde tolkas på mer än ett sätt; men jag tror, att härigenom deras öfvertygelse blifvit något för nära trädd, som, i stället att läsa blott några rader af 107 §, läsa den i sin helhet och i sammanhang med andra Jag tror äfven, att samma ledamot, som fällt nyssnämnde påstående, jemväl har orätt, då han trott sig vid vissa Den 3o Juni f. bi; tillfallen lunna undgå att ställa sig 90 § till efterrättelse» Denna § stadgar tydligen, att under R. St:s eller derasUtsk:s öfver läggn i ngar och pröfning må icte uti något annat fall eller på något annat sätt, än denlia gru ndlag bokstafligen fö restrifver, komma frågor om embetsoch tjenstemäns tilloch afsättande m. m.; och detta bör i denna fråga afhålla från alla påståenden om Hr EhrenhofFs afsättning, hvadan jag ickeheller skall tillåta mig att yttra, huruvida han förtjent det. Man Lar föröfrigt klandrat, att Constit.Utsk. i sina anmärkningar hållit sig till särskilda mål och icke ingått i pröfning af styrelseåtgärderna i sin helhet. Första frågan härvid är, oin det verkligen finnes något missnöje i landet med syrelsesystemet i sin helhet, eller om detta missnöje är så allmänt, som man här hört påstås, och jag vet med visshet, att något allmänt missnöje icke finnes. Den andra frågan är åter, om Utsk. äfven i sådant fall varit skyldigt att dela denna opinion och rätta sitt betänk, derefter, hvilket jag icke tror vara Utsk:s skyldighet.
Jag hoppas dessutom, alt än ytterligare förbättringar i papperstillverkningen skola kunna till vägabringas, då det ej är möjligt att vid tillverkningar i en liten scala hinna till den fullkomlighet, som vid en större. En del af Betänkandet har icke blifvit uppläst; det angår föreslagne belöningar åt Professoren Pasch och Myntproberaren Broling, samt en prisbelöning åt den, som vid namnsedels öppnande, befinnes haf* G4 Den i F cbruarii f. m. va författat det i Betänkandet under Nio 3 omfönnäldta förslag till ny organisation af VexelBanken. Jag anhåller att dessa 3:ne punkter måtte blifva uppläste, samt att Ridd. och Adeln täcktes bifalla dem. Det är utan all fråga, att ju Professoren Pasch och Myntproberaren Broling hafva synnerligen stor förtjenst af de förbättringar uti vårt sedelpapper, som blifvit vidtagne, och äfven om detta papper icke skulle komma att till alla delar blifva sådant det nuär, utan några jemkningar skulle behöfva företagas, tror jag likväl, att då belöningarne gifvas med förutsättning, att desse Herrar fortfarande bidraga till Sedlarnes vidare utbildning och fullkomnande, dessa summor ej kunna bättre användas. Alla försöken till förbättring af sedelpapperet hafva skett med Svenska arbetare safnt till det mesta Svenska materialier, och kostnaderne dertill hafva icke uppgått till mera än i5 å 1600 R:dr, om man från hela kostnaden, hvilken belöper sig till tre tusende några hundrade Rrdr, afdrager värdet af de effecter och macbiner, som, i händelse tillverkningssättet kommer att begagnas, blifva användbare, men i motsatt fall med säkerhet kunna försäljas. Vid sådant förhållande synes det mig passande, att Rikets Ständer, genom lämpeliga belöningar till ifrågavarande personer erkänna de bemödanden, desse uti ifrågavarande afseende visat. Hvad slutligen angår den före - Den i Februarii f. in. 65 reslagne belöningen åt den, som ingifvit förslaget till VäxelBankens förändrade organisation , så, enär Utskottet, på den grund att
Såväl andra länders föregående exempel, som våra egna kunnigaste och erfarnaste riitlslärdes bedönnnandeu garantera oss, all det straffsystem, sorn i K. M:s nåd. propos. om antagande af en ny strafflag och lag 158 Den 26 April e. m. om verkställighet af fängelsestraff gör sig gällande, äger ett obestridligt företräde framför vår gamla brottsmålslagstiflning, och det återstår enligt min tro ej annat för oss än att pröfva, huruvida för närvarande systemet i sin helhet genast kan och hör antagas, och huruvida tillräcklige medel förefinnas för dess verkställighet. Hvad den förra frågan angar, så instämmer jag till alla delar med Utsk., och i afseende på den sednare, eller huruvida tillräcklige anslag kan komma att presteras, är jag öfvertygad, alt Svenska folket ej skall anse någon uppoffring stor nog, för lillvägabringandet af ett så nödigt och nyttigt ändamål. Jag tillstyrker således för min del bifall till Utsk:s betänk., likväl med den ändring, som af Hr Lagergren i dess reservation blifvit föreslagen och af Just.Ombudsman förordad, nemligen att de allmänna straffarterne böra vara 1 dödsstraff; 2, 3, 4, 5, 6, 7, straffarbete i 6 grader; S, ensligt fängelse; 9, böter. Jag tror nemligen, att man, så vidt möjligt är, bör undvika att förblanda påföljderne för gröfre och ringare förbrytelser, helst allmänheten ännu ej har tillräcklig omdömesförmåga att skilja brottsligheten från straffet, och att så länge det anses vanäraude att undergå straffarbete, man så litet som möjligt bör använda detsamma på mindre förderfvade förbrytare. Hr von Hartmansdorff har ansett, att K. St. voro bundna i detaljerna, om de anlogo grundsatsen, och har derföre trott, alt i sådant fall ett fullständigt detaljeradt förslag borde för R. St. framläggas, innan de inläto sig i att bedömma och besluta om grundsatsen. Hr Cederschjöld har redan besvarat denna anmärkning. Jag vill blott tillägga, att jag skulle tro, alt en byggnad, som är uppbyggd på en gång, ulan att man börjat med grundvalen, är af en ganska klen beskaffenhet.
Fem millioner tvåhundratiotusen Riksdaler riksmynt, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Neji Yinner nej, antages till kontra-proposition vid förenämnde omröstning Ridderskapet och Adelns samt Preste-ståndets beslut, så lydande: till fortsättande till örebro af den, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid sednaste riksdag fattade beslut, påbörjade stambana, som, utgående från Götheborg, skulle, i rigtning genom Vestergötbland och Nerike, fullbordad, förena nämnde stad med hufvudstaden, anvisas Tretton millioner Riksdaler riksmynt, med öfverlemnande till Kongl Maj:t att bestämma de punkter, öfver hvilka banan bör dragas. Voteringen har utfallit med 83 ja och 36 nej, i följd hvaraf ja-propositionen blifvit antagen till kontra-proposition vid den härefter verkställda slutliga, eller 3:dje Omröstningen. Den, som anser, att, på sätt Borgare-ståndet beslutat, för fullföljande af vestra stambanans anläggning genom Westergöthland till och förbi Götha kanal, bör anvisas en anslagssumma af Sju millioner sexhundratiotusen Riksdaler r:mt, röstar / J*l! Stats-Utskottets Memorial M 113. 3 Den det ej vill, röstar Nej 5 Vinner nej, är i afseende på anslags-summan för fortsättningen af den från Götheborg utgående stambanan det beslut fattadt, som den antagna kontra-propositionen för denna omröstning innehåller. Enär voteringen utföll med 76 ja och 43 nej, samt således ja-propositionen vunnit, hafva Rikets Ständer beslutat att, för fullföljande af vestra stambanans anläggning genom Westergöthland till och förbi Götha kanal, bör anvisas en anslagssumma af Sju millioner sexhundratiotusen R:dr r:mt. 4:de Omröstningen. Den, som till kontra-proposition vid den slutliga voteringen, angående beviljandet af anslag för jernvägs-arbetena mellan Falköping och Jönköping, vill antaga Ridderskapet och Adelns i afseende på detta anslag fattade beslut, genom hvilket en summa af En million trehundratusen
Yl hos OSS i behörigt öfvervägande komma låtit, och finne VI af testatoris disposition, huruledes han detta stipendium endast för sina slägtingar inrättat, som lill studier duglige finnas, hvarföre Yl godt funnit Edert förslag i så måtto att ändra och till närvarande tiders dyrhet lämpa, att 6 stycken testatoris slägtingar, men ingalunda främmande, tvertemot dess liafda afsigt, vid Skolan måga antagas och, till så mycket mera uppmuntran samt täflande med hvarannan i flit och skicklighet, olika portioner tilläggas, nemligen: 60 Daler Kopparmynt om året åt 2:ne ämnen, sorn pröfvas de skickligaste att fortsätta studierna, och 40 Daler Dito-mynt åt hvardera af de 4 öfriga, hvilka undervisas i läsande och skrifvande samt christendomen och derjemte i sådana vetenskaper, hvarmed de antingen vid åkerbruket eller handaslöjder kunde sig nära och tjena det allmänna: Vid Gymnasium kunna 2:ne antagas, af hvilka den, som är fallen och applicerar sig tili ekonomiska vetenskaper, kunde tilläggas årligen 100 Daler, den andra 80 Da-r ler, tillsammans 180 Daler Kopparmynt om året: Vid Akademien åter tan det förra ämnet undfå 260 och den andra 200 Daler Kopparmynt, tillsammans 460 daler Dito-mynt, hvilka 3 summor tillsammansräknade, göra 920 Daler Kopparmynt om året; och i fall ej så många af (Wälinermans slägt voro att tillgå, att hela räntan kunde utdelas, bör det, som öfver ldifver, sammanslås med hufvudstolen, alt räntan deraf kan användas till stipendialernes villkors proportionella förbättrande. ” — —• —• —• —• — Kongl. Brefvet den 29 November 1792 innerhåller: —• — —• —• —• ”Uppå denna grund, anse VI derföre all vidare klassifikation af stipendiater eller afkastningens fördelning i lotter öfverflödig, och föreställe OSS ändamålet lämpligast kunna vinnas, om, under nogaste iakttagande af den uti nyssnämnda nådiga skrifvelse (Kongl.
Sedan Högsta Domstolen den 3 innevaranmänad börjat öfverläggning, angående de från I.ag-Committéen inkomne förslag till ConcursX, ag och till förändring af 1 §. 8 Cap. GiflermålsBalken, äfvensom till föreskrifter om intekning i fast egendom, så fortsattes nu granskningen af de i nämnde förslag upptagne ämnen; och vid Concurs-Lagerts 3 Cap. 4 §., som för vårdslös Gäldenär stadgar straff af arbete å allmänt Arbetseller Correctionshus, eller uti annat fängelse, i sex månader till två år, efter ornständigheterne; — Fästade Högsta Domstolen uppmärksamhet derå, att beskaifenheten af de i Riket befintelige Arbetsoch Corrections - Inrättningar icke medgifver behörigt äfskiljande af de for o - Konungens Nild. lika orsaker dfer haline personer, hvadan påföljden för den grad af brottslighet, som här ofvan förrnäles, syntes blifva strängare, än vederborde, och både i fysiskt och synnerligast i moraliskt afseende menligt för den, som lomme att samma påföljd vidkännas, derförutan , genom det före-' slagna alternativet af arbete i Corrections-hus eller i annat fängelse, en olikhet i besirafiningen för enahanda förbrytelse skulle uppkomma, som ej instämde med den fordran, att Lagen borde lika drabba alla , ehuruväl för de å AUmrina aibets-inrättningar förvarade personer, efter olika förmåga och skicklighet, olika användande af krafter kunde och borde äga rum. Högsta Domstolen tillstyrkte alltså, att det föreslagna alternativet af arbete å Arbetsoch Correctionshus måtte uteslutas, och påföljderue inskränkas till fängelse, hvarunder Gäldenären, så vidt något för honoip tjenligi arbete vöre att tillgå , borde dertill hållas.
Att en sådan förenkling af nuvarande besvärliga sorlräkning icke framkallats af några s. k. lärde mäns hugskott, hvilket vissa dess vedersakare grundlöst föregifva, ulan af ett mer och mer allmänt kändt och erkändi praktiskt behof, synes bäst deraf att man i de Häste Europeiska länder, sedan längre tid tillbaka, varit betänkt på dess genomförande, att i mänga denna påtagligen nyttiga förändring redan blifvit verkställd, dels fullständigt, dels tillsvidare med inskränkning lill Myntet, samt att. i sjelfva England, der man vanligen hyser största betänklighet vid frågor om förändring i det bestående, ansett tiden vara inne att i myntet införa Tiodelningsgrunden, medelst 1 £ Sterlings indelning i 10 delar, som fält namnet Florin, samt florinens ytterligare delning i 10:deoch 100:dé delar; så att f. n. Tiofaldsoch Tiodels-systemet är infördt i Frankrike, Ryssland, Nordämerikanska fristaterne, Columbien, Harti, Nederländerne, Belgien, Schweitz, Kyrkostaten, Neapel, Lombardiet, Sardinien, Venedig, Grekland, Joniska öarne, Ungern m. fl. oberåknadt många Asiatiska länder der man från urminnes lider begagnar detta indelningssätt, såsom i Kina, Japan, Java, Tunkin, Ostindien, Persien m. 11. Sedan jag sålunda sökt visa nyttan och angelägenheten af Tiodelningens införande i mått, mål, vigt och mynt i allmänhet, samt att öfvergångeo lill denna förbättrade indelning lämpligast sker genom dess införande i myntet, lager jag mig friheten framställa några anmärkmr i anledn. af den K. propos:n härom, som R.
Näs kungsgårdshjelp; Ns 69, angående öfverlåtande till staden Christianstad af en Kronan tillhörig tomtplats derstädes; M 70, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om beviljande af anslag till inköp för Statens räkning af en del utaf den Kammarherren m. ro. G. D. Lorichs i lifstiden tillhöriga samling af mynt och medaljer; samt M 71, i anledning af Kongl. Majits nådiga Proposition, angående anslag till framtida vård och underhåll af Gustuf Wasas monument vid Utmeland i Dalarne. S. D. Föredrogs utdrag, JVs 214, af Höglofliga Ridderskapet och Adelns Protokoll för den 16 innevarande månad, innefattande dels bemälda Riks—Stånds, vid föredragning af Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Betänkande, J\° 20, i anledning af motion om sådan förändring i de förvaltande verkens i Stockholm arbetsordningar, att de större utgifterna derstädes komme att bestridas genom anvisningar å Kongl. Räntekammaren, fattade beslut, att, med alsing till Utskottets tillstyrkan, i stället antaga Grefve Cronstedts i Irågan väckta motion, sådan densamma finnes upptagen i första stycket af Utskottets Be - 304 Prot.-Utdrag den 30 Mars?t863. tänkande, dels inbjudning til! öfriga Riks-Stånden, att med Ridderskapet och Adeln uti detta beslut sig förena. Ståndet fann skäligt att, med antagande af inbjudningen, medgifva den ändring uti Ståndets vid behandlingen af Betänkandet J\S 20 fattade beslut, samma inbjudning afsåg. Den 30 Mars. Från Högloft.
Jag vill endast föra till minnes Svenska allmogens förfarande gemensamt med den frimodige Engelbrecht; de tilldragelser, hvarigenom Sturarne och Gustaf Wasa bestämdes till ledare af våra nationella angelägenheter; de, som lemnarie enväldet åt Carl den XI; de, hvarigenom samma envälde afskaffades vid Ulrika Eleonoras tronbestigning; slutligen de, hvarigenom Gustaf IV Adolf blef för sig och efterkommande förlustig Svenska Kronan samt Bernadottska dynastiens uphöjelse på Svenska tronen. Men samma maktutöfning, hvaraf vi rättsén ligt oss sjelfve begagnat, måste vi äfven, enl. min upfattning, icke allenast gilla att andra folk utöfva, utan ock tillse, så långt vi förmå, att denna utöfning okränkt af främmande makters inblandning må kunna ega rum, m. a. o. påyrka att den s. k. non-interventions-principen, denna af religion och uplysning framfödda, folkfrihet och folkrätt betryggande grundsats, mätte tillämpas med hänseende till hvarje folk, som önskar förändra sitt styrelsesätt. Förflytta vi härefter våra forskningar till Italien — till denna af Försynen gynnade klassiska jord, hvars innebyggare till stor del utgöra barn af samma fäder, som vi sjelfva, så finna vi i förutnämnde alside de mest stridiga förhållanden med våla egne. Vi finna nemi. i hela Italien folk, som under sekler icke varit annat att anse, än såsom leksaker åt en mängd små tyranner, åt en prestliga, som under religionens täckmantel gjort allt för att förföra menniskonaturen. Stöd för dessa mina påståenden stå till buds uti ett oräkneligt antal. Men för att icke onödigtvis uptaga tiden med deras upräknande, vill jag endast hålla mig till samtidens tilldragelser. — Börja vi vår granskning med Neapel, så hafva vi der sett en Konung, som under hela sin regeringstid med tillhjelp af besoldade utländningar och landets slödder — jag vill tillägga privilegierade slödder, ty sådant finnes i detta land — verkställt en jemt fortgående razzia emot hvarje förfäktare af uplysning, folkoch menniskorätt samt nationel utveckling.
r En af ~nhnga. B Så långt vår korsdragerska. E n annan g %ng torde läsaren blifva i tillfälle att läsa lieniles historia i hela dess omfång. Hon liar visserligen nu fått ett litet tillfälligt arbete, men sadant räcker ej länge. Det fordras mhnga förenade krafter för att bringa en fattig p %, som man säger, grön kvist. Fredrika-Bremer-Förbundet, hvars uppgift för nödlidande a r att bereda utväg til själflijalp, finner dock uppgiften i närvarande fall svhrare an nkgonsiii och beder därför de läsare, hvilkas deltagande väckts af ofvanstående berättelse, att meddela sig skriftligen elier inuntligen med Förbundet för a t t öfverlägga om hvilka åtgärder soni kunna vidtagas för att, om ej förekomma, s&amp; dock mildra de svira följderna af s&amp;.dann oförvallade olyckor som drabbat den, hvilken har, säkert ej utan skäl, kallat sig ~Enn af tnilra.lign~. Den gamla frun har ej hjärta att släppa af sin skyddsling utan hoppas att redan nu kunna införa henne i en form af sjalfhjälp, hvarom mera i amonsafdelningen. Meddelanden från Fredrika-BremerFörbundet. Fredrika-Bremer-Förbundets ~jukvårdsafadelni.n g. F~rBiiiiclet liar i höst tillsatt en koinit6 med tvenne läkare sisoiii. för att öfvervaka och leda: E1öi.Biiiidets sjz~1cvårclsafdet1~~i~~g. Af de stadgar förbiiildsst~rrelseii antagit för koiniténs verksarnliet franigh, att sjiikvårdskomit6ii omfattar t v i afdelning~r. Cen först tillkomna at ' dessa afcleliiingar ar: Plcitsför~~zeclli~tge~z för sjz~lcskö~ers1201-, Iivilken i flera &amp; r arbetat med god framgång.
Maj: Is Befallningshafvande, må på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning hero, huruvida i något fall åklagare eller tillsyningsman för ådagalagd/ nit rid efterspanande neli heij rande af förbrytelser mot denna författning afart sig fört jent af någon särskild uppmuntran utöfver honom möjligen tillkommande andel i ådomde buler sumt redskap eller annat /örbrutet gods. 22 Bil. till Bevilln. m. fl. Utsk. Bet. Art. Föreskrifter i afseende ä Författningens verkställighet. § 87. Kongl. Majlis Befallningshafvande hålle allvarlig hand öfver iakttagande af hvad i denna författning stadgadt är. § 88. Landsoch Stadsfiskaler, Krono-, Stads-'och Polisbetjente, samt de personer, hvilka särskildt förordnas alt vaka öfver denna författnings efterlefnad, åligge att förbrytelser mot densamma åtala, äfven utan särskild angifvelse. I öfrigt eger en hvar rättighet att för sädane förbrytelser anställa åtal, dock ej barn mot föräldrar, eller tjenstehjon, så länge de i tjernsten äro, mot husbondefolk. Då åtal anslälles af annan person än den, som i 1 mom. af denna § nämnd är, gifve han sin talan allmän åklagare tillkänna så tidigt, att denne må kunna målets utförande öfvervara. § 89. Rättighet att förbrytelse mot denna författning till åtal af allmän åklagare angifva, tillkomme en hvar, utom barn mot föräldrar. Sockne-nämnd å landet och borgerskapets äldste i stad böra egna synnerlig uppmärksamhet deråt, att sådane förbrytelser varda till åtal angifna. Tillträde till bränneri må derföre ej förvägras dem, eller den ledamot, de bland sig utse alt öfver bränneriet tillsyn hafva. § 90. De i § 88 mom. 1 oinförmnlde allmänna åklagare och tillsyningsman ega anställa undersökning af förbrytelser mot denna författning, äfvensom att verkställa beslag. § 91.
Cavallerioch Infanteri-Regementerne: förra Riks-Stats-anslagen Tillkommer : Arfvoden åt 20 Reserv-Läkare å 300 R:dr ö,< XX): Till fyllande af brister vid löne-regleringen 606: 47. 8. Från 6:te Hufvudtiteln: Jord - 211,428: 45. 6. ersättning för Götha Canal . 2,168: 41. 2. 3,775: 40. 10. Militie Boställs-Cassans Reserv-Hem mans Räntor Exercitie-Sqvadronernes underhåll, Reservalions-anslag, förra anslaget 22,000: Tillkommer förhöjning 15,500: Mötes-kostnader, Reservations-anslag Ersättning för utgående högre betalning för Inqvarleringsgifvare för Dagportioner vid Indelta Regementernes marcher till och O från möten, Reservations-anslag S:r 1,444 877 2,321 Värf vade Arméen. Lif-Gardet till Häst Kronprinsens Hussar-Regemente . Penningar. Kronovärdi. Indelt. Mått. Oindelt. Mått. Utlåt. 1844, N:o 37. — </> £LB *2 £~ O» “'5 c ^ ai ^ 2 Cr^ o B -i-2, 2,321 2.379 2.379 710 9,844 17,633 1,466 1,466 Transport Svea Lif-Garde Andra Lif-Gardet Wermlands Fältjägare-Regemente Svea, Götha och Wendes Artllleri-Regementer, ReserVations-anslag. Cavallenoch Artilleri-hästars remontering och skollin" Lega för lii istar till Artilleriets Exercis Fouragering för värfvade Cavalleriets och Ar O O tilleriets hästar, Furslags-anslag Dito för Artilleriets legda hästar, Rescrvations - anslai S:r Beväringen. Lif-Beväi ings-Regementet .
Pastoral-Tionde, enligt Taxerings-Uppgifl — 516 42 6 Kaga P rath ende-Pastorat: Pastors-Bostället Tockarp i Kärna Socken, 4 procent af värdet 1 225 9 8 Pastoral-Tionde, enligt Taxerings-Uppgift 500 12 10 Wårdsbergs Prcebende-Pastorat :■ Pastors-Bostället, 4 procent af värdet . 1 — 344 Stomhemmanet Muntorp, d:o d:o i — 77 9 7 Stomlägenheten Wång i Landeryds Socken, d:o d:o 31 28 9 Pastoral-Tionde, enligt Taxerings-Uppgift — 858 25 3 Vederlag, enligt Special-Räkningen och d;o 10 10 82 24 — Slim ma 403 8,523 15 11 Afräknadt för Lönings-Spanmål ät Comministrarne, tillsammans 45 Tunnor — 345 - Återstår -1 - 8,178 15 11 Biskopen i Skara: Krono - Tionde, enligt Special - Räkningar Biskops - Bostället Brunsbo Kungsgård, 1 Mantal, samt Jernsyssla med ilera hemman, !0i m:ll, som synas utgöra Lö nings-hemmam, tillsammans upptagas i Taxerings - Längderne N:o 2 för Skara Fögderi till värde, deraf 4 procent upptagas som behållen inkomst Tomten N:o 19 i Skara Stad, inkomsten deraf enligt Taxerings-Längd N:o 2 Åsaka Praebende - Socken, enligt egen, vid taxeringen godkänd, uppgift