Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Krigsartiklarne, Krigs-Ofverdomstol egde att omedelbarligen döma öfver alla högre och lägre Officerares ej allenast embetsfel utan ock »andre förbrytelser under tjenstens utöfning», samt 12 § samma Kapitel, hvarest omförmäldes de mål, hvilka till Krigsdomstol hörde, uti 1 mom. tydligen gåfve vid handen. att med nyssberörde uttryck »andra förbrytelser under tjenstens utöfning» borde förstås sådana brott och missgerningar, de der, utan att innefatta fel i embete eller tjenst, af Officerare begingos under det han var i fält eller Garnison, eller på möte, med flera dylika militära förrättningar; alltså • och då Krigsfiskal, på sätt Justitie-Ombudsmannen medgifvit, jemlikt 54 § ofvanåberopade Kapitel i Krigsartiklarne, egde att taga befattning med sådana mål, hvilka tillhörde Krigs-Öfverdomstols omedelbara pröfning, fann Kongl. lvrigs-Hofrätten den omständigheten, att ifrågavarande Officerares förmenta felaktiga förfarande, under det han varit i garnison förlagd, ej finge till förbrytelse i tjensten hänföras, icke hafva utgjort hinder för Krigsfiskalen att med hänsigt till samma förfarande, å embetets vägnar, vidtaga de lagliga åtgärder, hvartill sakens beskaffenhet och hans pligt såsom åklagare kunnat föranleda; i följd hvaraf Justitie-Ombudsmannens emot Krigsfiskalen framställda påstående af Kongl. Krigs-Hofrätteu lemnades utan afseende; — Och har Kongl. Maj:t, vid pröfning af Justitie-Ombudsmannens underdåniga besvär i målet, genom utslag den 30 April 1857 förklarat Sig icke hafva funnit skäl anfördt, som kunde verka ändring i Krigs-Hofrättens öfverklagade utslag.
Sedermera bade vid 1853—1854 årens riksdag framställning å nyo blifvit gjord om rätt för åboer å skolegodshemman att få desamma till skatte lösa, men Rikets Ständer funno då framställningen icke förtjena afseende, enär nödig utredning saknades för bedömande af förhållandet med hemmanen ; Och hafva Rikets Ständer icke heller nu ansett ärendet vara så utredt, att ofvannämnde framställningar kunnat af Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 78. 37 Rikets Siänder bifallas. Att emellertid frågan gång efter annan ånyo förekommer, synes Rikets Ständer ådagalägga behofvét af en fullständig lösning deraf: Och då. på sätt myndigheterna sig utlåtit, de skäl, som blifvit anförda för rättigheten till skatteköp af kronohemman i allmänhet, äfven i förevarande fall synas ega full tillämplighet, samt den omständigheten, alt hemmanen äro anslagna till mild stiftelse, lika litet vidkommande dessa hemman, som i afseende å flera andra för dylikt ändamål förlänade, bör lägga hinder i vägen för medgifvande af den sökta skatteköpsrälten, ulan allenast må föranleda (ill bestämmande af de särskilda vilkor dervid, som kunna finnas af de olika förhållandena betingade, hafva Rikets Ständer, med lastad! afseende jemväl derå, alt enskilde åboer å skolegodshemman, till följd af innehållet i högstberörda nådiga Bref den 12 November 1819, torde ansett sig betaget, att, pä sätt eljest lämpligast bort ske, hos E. K. Majit göra förnyad framställning i ämnet, funnit sig böra hos E. K. Maj:t i underdånighet anhålla, del E. K. Majit täcktes låta utreda, om och på hvilka vilkor åboerne ä de Wisingsö skolegodshemman, som äro af krono natur, må kunna förvärfva eganderätt till dessa hemman, vare sig genom skatteköp i vanlig ordning eller på annat sätt. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 11 April 1863.
Om meningen är, att den föreslagna befrielsen från ansvar för godsets innehafvande skulle pröfvas och bestämmas af Domstol, är förslaget öfverflödigt, emedan föreskrift derom redan finnes i våra lagar. Gitter innehafvaren bevisa, att godset ej var hans, och att han ej tullförsnillat eller lurendrejat in detsamma, befriar naturligtvis Domstolen honom från ansvar. Är åter Grefve von Fersens mening med förslaget den, att uppgift af godsets innehafvare, det annan person vore ägare dertill, eller sålt eller lemnat detsamma, skulle befria innehafvaren från undersökning, synes mig förslaget ganska betänkligt att antaga. Hvad bevis skulle han väl förete för sin uppgifts vigtighet, om icke räkning, och den kunde vara falsk. Ingen voré för tillfället tillstädes alt pröfva den, utom Tullbetjeningen, hvilken dertill ej vore competent. Dessutom kunde, om stämning följde, den uppgifne personen neka, att han sålt eller lemnat varan. Jag skulle gerna instämma i förslaget, om jag trodde det leda till något ändamål; men jag kan ej anse det annorlunda, än onyttigt, om ej skadligt. Grefve von Fersen: I anledning af Friherre Åkerhjelms senaste yttrande, anhål - 158 Den 22 Januari i e. m. ler jag få upplysa, att jag med ifrågavarande förslag ingalunda åsyftat att lägga något hinder i vägen för den, som lagligen vill anställa visitation efter olofligen infördt gods, ulan endast velat antyda, att icke ovilkorligen den, hos hvilken godset finnes, hör af Domstol fällas till ansvar, utan att Domstolen må söka komma hans fångesman, och den verklige smuglaren, på spåren, samt befordra honom till straff. Då likväl Friherre Åkerhjelm nu upplyst, att sådant förut är genom lag stadgadt, vill jag ej vidare påyrka mitt förslag.
Ridderskapet och Adeln: a) att Utskottets förslag i afseende på beredandet och verkställigheten af skjuts-entreprenader blifvit afslaget; b) att Ståndet afslagit usta och 3:dje punkterne af Utskottets föreslagne tillägg och förändringar i Gästgifveri-Ordningen, men att a:dra punkten blifvit bifallen; c) att Utskottets förslag till förmon för Diligence-och Forvagns-inrättningarne blifvit afslaget, utom i afseende på framställningen, att, till lättnad i dylika företag, sådane inrättningar måtte förunnas alla de förmoner, hvilka kunna dem, utan andras förnärmande, tilldelas, hvarjemte Ståndet, rörande Diligence-och Forvagns-inrättningarne, serskildt fattat beslut, sorn hufvudsakligen instämmer med Preste-Ståndets; Bihang till R. S. Prof. 4834 och 1835. 8-de Sami. 4 30-de Häftet. ■i Allm. Besvärsoch Oeconomie-Utslottets Förslag iV.-o lfa. d) att Utskottets förslag, om öfverlåtande framdeles åt Diligence-inrattningarne att fortskaffa brefposten, blifvit afslaget; e) att Ståndet bifallit hvad Utskottet i öfrigt tillstyrkt uti sitt första Betänkande med de uti senare Betänkandet gjorde förändringar. Då det nu åligger Utskottet, att i detta vigtiga Stats-oeconomiska ämne, deri Riks-Stånden rörande de fleste punk terne stannat i så skiljaktiga och äfven stridiga beslut, framställa förslag till en sådan sammanjemkning deraf, som skulle innefatta hvad Riks-Stånden verkligen bifallit, utan att upptaga något, som, enligt Riksdags-Ordningen, bör anses hafva förfallit, har Utskottet först ansett sig böra vördsamt erinra, att detta åliggande innebär en uppgift, som i förevarande fall svårligen på ett tillfredsställande sätt kan lösas.
Oen n)'g 03nl-0än6-InrällninAen, som öjlpngcles clen ,3 l4u»usli 1882, Ilur seciermerri vorit i oofdrnlen ve, lrs^mllel, oell enli^l Ilvs8 Ötver8lälIläI!gr6-Km86l6l »nmäll, ulmärlcl si^ för oröninA l förvollnioLen 83Ml upsif^lll clel clermecl Zs^ftgcle änclumäl, sä gll ielce Illoll Iiei3 8e» of kiIcels 8län8er snslgANg ränlefria loncl, ulgn äfven en 8sl^c!HA summg derutöfver vsril ullänaä; oell clä nämncle InrätlninAs ounlllärllAllel för !luf vuclstbcleu - /-'/o/ios/Vko//, 2V/0 u 4. 9 Vil-lstullen uk Kongl. I>Iuj:t, Iliksts 8tUN(Ier SUIllt stuckens 8t^relse 61 kuné!, vi te, liggi e uöuguluikes ileruk, utt ckess jluntmussu stuilse Nslj,ginge till ett uutul ut 3o u .cjo.ooo st. gunter, voll utt ikerstuöes sökus oell utikelus llViirje tlug omkiing 200 8t. län, sumt umker Usl^IlöliksV6>> kl vttningstielernu omkiing 3oo 8t., sumt utt »leil unlitueles ej Illott uk 8tockIloIm8 egnu invunure, utun oek uk resuncle kräll ulls orter, oell uk personer, sercleles uk:,!lmogen, ilräu mteiiie nurinust stuiken, 8U Ilur, vilk elettu körllulluneke oell elu ikiugu vurinlöe 9uilt-Kune-iiii iittning, som uncle,' eil liingre tölj-l uk är, ut' 8tulen ilriKvits mell kleru ^usenele Kiksikulsivs körlust ette,' n^slokk, ing, no vore kommen i eket skiek, utt »ten utun tillökning, tvertoin meö liniiring i »le lunsökuinles ukgikter, kun genom en8kil<k entie^rsneur vi>linugi!lällus, utun unnut umleistöcl un en jliiölik sonel, «om likväl en<lu5t nlgör en ckel sk eken utlunuile summgn , ÖKvsr-8tutliZIlure-I3iilk>etet, merl llänsigt till 8ummu Inrutlnings kortkurumke klestuncl, uti skrikvelse ilen 23 .ckjliil innevuruncle ör, i unelerelänigilet llemställt, etet Longi.
Efter öfvervägande af de i den Nådiga Propositionen fullständigt utredde förhållanden, och med afseende å församlingens behof af ökadt utrymme för den nya kj-rkobyggnaden, samt då den ifrågaställde upplåtelsen icke för Stats-verket medför någon förlust, hafva Rikets Ständer bifallit, det må Krono-ängen Skinnarvrån af Westra Tollstads sockens invånare under everldJig besittningsrätt få öfvertagas, på de vilkor, E. K. M. för nyttjande-rätten deraf i Nåder funnit för godt tills vidare bestämma, eller en årlig afgift af 27 R:dr 24 sk. Banco, utgörande medeltalet af hvad ängen efter de sista tio årens markegångspris afkastat, samt att socknemännen för denna arrendesumma gemensamt ansvara; hvilket till svar å E. K. M:s Nådiga Proposition Rikets Ständer få i underdånighet meddela. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 30 September 1840. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 23! Sept. iS-fo. Preste-Ståndet den 26 Borgare-Ståndet den 3o Bonde-Ståndet den 3o Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af framställdt förslag, att halfva Tull-uppbörden för inkommande utländska Stenkol må till understöd för Höganäs Stenkolsverk anvisas, (Statsoch Bevilln. Ulsk. Bet. !X:o 22.) S. K. I anledning af en utaf Directionen för Stenkolsverket vid Höganäs till E. K. M. ingifven underdånig skrift, innefattande, å ena sidan, en berättelse om de betydliga understöd, Stenkolsverket af staten åtnjutit genom andel af sSo Expeditions-Utskoltets Förslag till und.
Nto 48, med förslag, angående grunderna för Bankens Låne-rörelse intill nästa Riksdag; N:o 49, angående Bankens utlåningar på kort tid, och emot rörlig pant, intill nästa Riksdag; N:o 5o, angående Bankens, till utlåning på orörlig pant, och på längre terminer använde Fonder och deras disposition intill nästa Riksdag; N:o 5t , angående Lånebiträden från Banken till vissa Städer och Corporationer i och för anmälda tillfälliga och locala behof; N:o 5-2, angående Bankens till utlåning i Discontväganslagne Fonder och deras disposition intill nästa Riksdag; och N:o 53, med förslag, angående en på upplåningar grundad discontering för Handeln och den större rörelsen. Från Välloflige Borgare-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning bifölls Lag - Trot, Utdrag den 24 Julii 1829. 79 Utskottets Betänkande, N:o 74, i anlednieg af åtskilliga motioner, rörande granskning af det utaf Lag-Comitén utarbetade förslag till allmän CivilLag, samt om denna Comités fortfarande -eller upphörande. S. D. På grund af gjorda anmärkningar blef, vid nu förnyad föredragning, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtande, N:o 46, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, den 10 December 1:828, angående Rikets Mått, Mål och Vigt, återremittera dt-. S. D. Vid förnyad föredragning af följande Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet s Utlåtanden och Betänkanden, stannade
KEJSARINNAN (häftigt, nervöst). dotter? Hur kan man föreställa sig att sändebuden Men hur kan man påstå att denna liknar min Fast jag inte är din dotter vill du kanske tillåta ANDRA AKTEN 35 - ett ögonblick skola låta narra sig af detta? För henne bort, försök inte detta gyckelspel. Därmed sätter ni först på allvar min Speranzas tron i fara. FÖRSTE HOFMANNEN (till kejsaren). virradt af smärtan till en sådan grad, att hon inte känner igen sitt eget barn. EN HÄROLD (till kejsaren). redan arm i arm därute och samtala, Ryssland och Suveränerna nalkas. Tyskland och Frankrike gå Den arma kejsarinnan! Hennes hufvud är för Österrike komma tillsammans i fyrspann, Italien och Storbrittanien äro strax bakom. Det är nödvändigt att deras majestäter intaga sina platser. KEJSAREN (t högsta oro till Salvator). allt på spel bättre att hon dör af glädje än att Nu måste kejsarinnan veta sanningen, nu står hon förstör allt för oss. Hör, min gemål, vi ha be dragit dig, för att ej uppröra dig för häftigt. Det är buden. Din egen dotter, den verkliga Speranza, är det som är återfunnen. KEJSARINNAN (i stark rörelse). mina armar? inte sant att vi vilja uppföra någon komedi inför sände Hvar är hon då? Hvarför för ni henne inte i KEJSAREN (häftigt till Vera). Seså, utan vidare, säger jag. Barn, kasta dig utan vidare i din mors armar. 36 SANNINGENS VÄGAR SALVATOR (till Vera). på spel. Och icke blott det, utan hela Europas fred, världens lycka! Om man icke i dig igenkänner den Tänk på att din faders rike, kanske hans lif står verkliga Speranza, skall krig på nytt utbryta bland alla Europas länder och kanske det blodigaste krig, som någonsin varit. VERA. Bättre krig än lögn. KEJSARINNAN (med stigande ångest). Hvar är min Speranza? LÄKAREN. för ett slaganfall. För Guds skull, prinsessa, hvem ni än må vara, af förbarmande kasta er i hennes armar, och hon skall tro er och vara räddad.
Det finnes sålunda skäl att tillropa allmänheten ett: se upp vid färgning! Att själf sy sina kläder i hemmet — därtill skulle nog mången ung kvinna hatva både tid och lust, om hon finge lära sig det. Utmärkt tillfälle härtill gifves hos fru W. Hallman, hvilken hufvudsakligen af intresse för saken mottager några få elever, de där under hennes ledning få sy åt sig själfva. Vi hänvisa för öfrigt till annonsen härom. * Teater och musik. Kungl. operan har fortfarande på programmet Wagners » Valkyrian », och det är verkligen ett nöje att se, med hvilket intresse den hvarje gång talrika publiken följer det härliga tondramat. Att döma af måndagens föreställning synas ock de uppträdande ännu mera hafva vuxit in i sina maktpåliggande uppgifter. Det hela går förträffligt, och särskildt förtjänar k. hofkapellet under hr Hallens utmärkta ledning fortfarande de amplaste 1oford. f morgon lördag uppföres för första gången å härvarande opera » Manon » af Massenet. Hufvudpartien innehafvas af fröken Petrini och hr Ödmann. Aulinska kvartettens tredje kammarmusiksoaré för denna säsong bevistades i tisdags af en synnerligen talrik och animerad publik, bland hvilken märktes hertiginnan af Dalarne och prins Eugen. Efter Mozarts härliga stråkkvartett, n:r 14, ess-dur, hvilken fick ett högst berömvärdt och jämnt utförande, introducerades en för Stockholms musikvärld — som vi tro — helt och hållet ny bekantskap i den franske kompositören César Franck. Belgare till börden, var han under sin lifstid bosatt i Paris som organist och musiklärare och har som tonsättare bland annat vunnit anseende genom en violinsonat, tillägnad Yssaye. Den sonat för piano och violiji, a-dur, hvilken stod på tisdagens program, var ock ett allt igenom gediget och intresse väckande verk och kom i hrr Stenhammars och Aulins besjälade tolkning förträffligt till sin rätt. Bifallet var efter hvarje sats i jämnt stigande. — Som slutnummer gafs en här äfvenledes ny stråksextett af Tchaikowsky, » Souvenier de Florence », d-moll, ett af mästarens allra sista arbeten.
Ar i Köpe-, Bytesoch Gåfvo-bref å fast egendom visst värde densamma ej åsatt, beräknas chartan efter det värde, som för egendomen vid sista bevillningstaxeringen blifvit fastslälldt; enahanda beräkningsgrund följes äfven, i händelse uti köpebref om fast egendom vissa förmåner eller tjenstbarheter äro, för längre eller kortare tid, säljaren eller dess rätts innehafvare förbehållne, och den derjemte uti penningar bestämda köpeskilling icke öfverstiger fastighetens taxeringsvärde; men skulle den kontanta köpeskillingen öfverstiga detta värde, kommer densamma att tjena till grund för beräkningen af chartans belopp; — skulle åter i Byteseller Gåfvo-bref å Skepp, Fartyg eller Båtar, värdesumman ej finnas utsatt, charteras detsamma elter 50 öre per läst, äfvensom Afhandling, hvarigenom skog frän hemman på viss tid föryltras, i dylikt fall hör innehålla uppgift om skogsskiftets areal samt charteras efter 40 öre för hvarje fullt tunnland; och bestå kontrahenterna till Köpeoch Bytes-bref hälften hvardera till stämpladt papper, om ej annorlunda derom slutad t är. Hilt. till Riks. St. Prat. I«S6 A 111.17. S Sami. 1 Afd. « Haft. 4 Sfi liil. lill Bevilln.-Ulskollels Betänkande JV? Jt. 5:o Öfverlåtelseoch Transportbref å Krono-rusthäll förses med stämpladt papper enligt samma grund, som andre Köpebref; men för öfverlåtelser eller Transportbref å Krono-hemrnan, med hälften mindre än vanliga Köpebref, och för skattlagde Nybyggen med fjerdedelen. 6:0 Skuldebref af alla slag, godkända rakningar, godkända eller protesterade Neviar och enskilda Assignalioner, de må innehafvas af enskilde personer eller publika Verk, böra, då de för Domare eller Exsekutorer uppvisas, förses med sliimp ladt papper i följande progression, dock beräknadt endast efter det kapitalbelopp, i afseende hvarå uppvisandet eger rum: R:dr. öre.
R;dr äro reserverade till användande af den å Odlingslånen ingående lika summa under desse fem åren, äfvensom der upptagne öfverskott af 26,921 R:dr, utgörande en sammanlagd summa af i,6g3,iog, R;dr till dispositioner; hvilken summa visserligen synes otillräcklig till pretentionerne till anslag, som lära uppgå till något öfver 3 Millioner R:dr, men då desse påståenden skäligen böra ra» battera», och å andra sidan af Bankens behåll» 16 Den 2 Julli e. m« ningar, än ytterligare biträden synas mig bora kunna meddelas, förekommer det mig icke vara omöjligt att förena billiga fordringar med tillgångarna. De af Utskotten föreslagne nya Fastighets-lån, uppgående under de fem påföljande åren till 766,g56 Rjdr, synas mig, med förändring i Utskottens Betänkande, med all billighet kunna tilläggas förenämnde Utgifnings och Utlånings-fond, hvilken med tillägg af desse 756,g56, till förenämnde i,6g5,iog R:dr, utgör en summa af 2,453,066 R:dr, sorn i det närmaste borde blifva tillräcklig till de hos Utskotten begärte Stats-anslagen; och då Bankens behållne inkomster böra användas till Statens nytta, synes det icke vara förenligt med Statens san. na fördel att gagna några få med erhållande af Bancolån å fastigheter som Utskotten föreslagit, och deremot tillstyrka Statslån till fyllnad i Statsbehofven, som deremot kunde förekommas genom denna summas användande till allmänna större fö. retag och anstalter; varande anspråk till Fastighets, låns erhållande så mycket mindre billigt, som genom större bidrag till afbrända Städer, Norrköping och Borås m, fl., den föreslagne summan till Fastighets-lån verkligen i egenskap af Fastighets-lån till Städerne, till större del åtgår.
Bredvid henne i vagnen låg en half7 J \ Tnaturligtvis de ej med anledning af en och annan persons partiV m a för d e g o d a s o p p k o k n i n g s r å d ni nedlå- tömd flaska med mjölk. Då vi kornmo in i rumter eder gifva oss » mer eller mindre förståndiska omdöme om saken i fråga må !åta sig afskräcmet, började hon röra på sig, hvarvid den gamla ga husmödrar », och jag är det äfven, men hopkas, nogsamt betänkande, att det ej är allenast på sköterskan som stod bredvid vagnen och rullade as dock, att ni ej tager anstöt af, att jag yttdetta område, utan ock på hvarje annan bana, hvilden fram och tillbaka, ersatte den tomma nappen p ar mig något härvidlag. Visserligen har jag ej ken förut ensamt varit upplåten för det manliga kö- med mjölkflaskan. Men den tycktes ej behaga r (det åste jag till min egen » skam », om ni sä net som detta på mångfaldiga sätt sökt motvertvå-åringen, ty hon skakade den ifrån sig med vill, m e r na) följt edra råd och kokat sådan ka oss kvinnor i vår sträfvan att på egen hand ett skrik, som hade till följd att vagnen sattes i där utm k ä ä r n kt buljong, men jag har likväl något söka en utkomst. » en ännu starkare rörelse af den gamla. litet erfarenhet vis-ä-vis långkok af ben. » Jag kan ej förstå, hvarför Ester har så då- Jag har ej kokt på » för 50 öre ben i sex timlig matlust, » sade Ellen bekymrad, i det hon lyfte mar ». Men då vi haft slakt, har jag naturligtvis Kjolar och poesi. upp sin lilla dotter. » Och ändå passa vi på att låtit koka buljong på ett par pund ben som blifbjuda henne mat, så ofta hon ser ut att vara vit beröfvade det mesta af kött och talg till korfFörunderligt nog tyckes den s. k. » kjolfrågan », hungrig. » mat. När dessa hade kokat cirka 6 timmar, ansom väl dock kunde förmenas i betydlig grad till» Men vore det icke bättre att iakttaga bestämsåg jag buljongen vara färdig och benen urkokta.
När jag nu såsom en rättskaffens representant, fritt och utan förbehåll vördsamt fram* ställer mina tankar, åligger det mig, att med den kännedom jag äger om landets kraf och behof, utan anspråk på ofelbarhet, uppgifva de medel, hvarigenom, ej mindre den nu rådande förlägenheten kan athjelpas, roteringsskyldigheten och öfrige onera med lätthet kun. na utgöras och allmän välmåga med mindre 232 Dm 10 Febarurii, svårighet ernås, än äfven idogheten uppmun-' tras och arbetsfliten belönas Sätten härtill äro: 1:0. Att Rustoch Rotehållare sjelfve få bekläda den Indeldta Soldaten med godt Svenskt vadmal, hvilket i orten kan tillverkas och på de i Rikets Städar varande färgerier beredas, och hyilket i styrka och godhet kan jemföra6 med det Svenska Commissklädet. Härigenom lindras Roteringsbördan. penningarne stadna inom landsorten och ladugårdskötseln samt fårafveln uppmuntras. 2:0. Allmänna MagazinsDirectlonen har icke efter min tanka gjort den nytta, som Riksens Ständer med inrättandet deraf åsyftat; om detta varit en följd af sjelfva iarätt* ningens natur, förfelade föreskrifter, elier någon verkelig försummelse å Directionens sida, blifver icke föremål för min granskning. Min enda önskan är, att om denna inrättning, emot förmodan, skulle under vissa former fortfara, MagazinsDirectiooen då endast måtte få sig uppdragit befattningen med upphandling af den spannemål, som erfordras iör fästningarne och garnizonerne i Riket. 3:0. Sedan Riksens Ständer vid sista Riks» dag icke velat i underdånighet begära förbud emot förbrukning af vissa öfverflödsvahror, hemställer jag om icke en fri handelsrättighet mot tull till StatsCasssn måtte kunna be - Den i o Februarii, 233 viljis och åstadkommas, likasåväl bär, som i konungariket
Funne man att dessa uppoch utlåningar i förening med Creditivens upptagande m. m. verkade till sedelmyntets försämring: sä kunde åtgärden, genom öfverenskommelse mellan Fullmägtige i bägge verken inställas och äfventyr å alla sidor undvikas. En våda, och måhända den största som af förslagets antagande skulle följa, återstår ännu att varna för, nemi. rikets inledande i stående statslån hos utländningen. Att göra sådane då nöden oundgängligen fordrar är utan tvifvel rigtigare än att göra tvångslån, vare sig genom sedelförsämring, eller huru som hälst. Men att med äfventyr för realisationen vilja skuldsätta riket hos utländningar för att gifva skänker åt enskildta på allmänna inrättningars, och på statens bekostnad, och att göra det fastän ändamålet kunde vinnas, utan våda, och ytterligare skuldsättning, blott genom en enkel omflyttning af Bankens och R:gdsContoirets fordringar och skulder, det frestar till den förmodan, att man anser statslån nyttiga i sig sjelfva, och att man med detta endast söker en handpenning på statsskuld, för att sedermera vid tillfälle kunna gå längre. Man säger att det är blott det första steget som kostar på; men det är just derföre man skall agta sig att taga det, särdeles när det recommenderas under det förföriska skälet att förringa enskildtas, och med detsamma kanske de flesta Jagstiftarnes egna skulder. Uti denna reservation hafva instämt Herr Ribenj C. TV-j Herr Prosten Östberg och Herr Eckerman. StatsUtsk. Ullåtande, ang:de sättet för upptagandet af det Statslån Utskottet i serskildt Betänkande N:o. 38a föreslagit R. St:r. I den händelse R. H. Sl:r skulle finna godt bifalla det förslag om upptagande för Statens räkning af ett Jan, högst Två Millioner R:dr i Svenskt Silfver Specie, efter gamla Myntfoten, Utskottst, i anledning af K. M:ts derom till R. St:r aflåtne Nåd. Skrifvelse, genom ofvannämnde Betänkande, underställt R. St:rs pröfning, har, i sammanhang dermed Utskottet härigenom skolat till R.