Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De visa sig dageligen i den mängd Landtegendomar i alla trakter af Riket, och i synnerhet i de spannemåls-producerande, hvilka utbjudas lill salu, utan stt finna köpare! De ofvan uppräknade utgifterne äro till sitt belopp lika alla år, men det, hvarmed de skola gäldas, spannemålen, fluktuerar beständigt i pris, oftast emellan prod-uctionskostnaden, sorn sitt maximum, och ett derunder nästan obestämbart minimum. För alt få ett riktigt begrepp om dessa fluktuationer, behöfver man blott erinra sig huru spannemålen Råg och Korn för ett år sedan, inom få veckor, ja några dagar, varierat i priser nära till 4o procent, och att Rågen, ifrån att vara uppe till 13, å i3 R:dr 24 sk., åter nedfallit till 9 ä ()i R:dr, eller knappast produetionskostnaden. Huru kan väl, vid ett sådant förhållande, någon calcul uppgöras, någon säker måttstock för en Landl-egendoms afkastning bestämmas, eller, mod andra ord: huru är det väl möjligt att under sådane förhållanden odla svensk jord. Man låfvade sig mycket af deli år De n 5 Fe b i ii af i i f. m. 1820 frigifne spannemalshandeln, emedan man var säker, alt, då Staten icke mera befattade si" med denna handel, spannemålen skulle, lika som alla andra varor, blifva föremål för den enskilte speculatiolien. Landet skulle i Köpmännens Magasin finna förråder för de onda åren, insamlade under de goda; täflan dem emellan, vid inköpet, skulle bålla spannemålspriserue i den för landtmannen så önske1 i ga jemnvigten under de goda åren, och samma täflan vid försäljningen skulle hindra den, att under de onda öfverdrifvit stegras; sådan var Theoriens åsigt. Erfarenheten har beklageligen visat, huru litet dessa förhoppningar uppfylldes, eller hvilka de förråder voro, som vid den, trenne år derefter inträffade, svåra missväxten funnos!
Kostnaden för virkes förande lill ena eller andra orten, i fall det ej på stället funnes, kan icke blifva betydlig, då det skedde sjöledes, och fråga ej vöre om mer virke än till ett fartyg på hvartdera stället.’’ Af Herr Moberg, som ansåg, att Skeppsbyggeri-Jnstituten borde uteslutande förläggas till de städer, som hafva Skepps-varf, ett uti norra, och ett uti södra orterne. A,nk. till Exp. JJtsk, d. 1 Åug, kl. 10 f. ra. Betänkande, i anledning af väckte motioner om inrättandet af Navigations-Skolor, m, m. Uti en af Vice Talmannen, Herr C. <7. Balling, inom Yällofl. Borgareståndet väckt, till Stats-Utskottet remitterad, motion, deraf Allmänna Besvärsoch Bkonomi-TJtskottet erhållit del, har blifvit anfördt, hufusom i senare tider Sveriges sjöfart, ehuru ganska betydligt inverkande på landats välstånd, likväl rönt den likgiltighet, att, medan betydliga anslag åt Stalssam!: Allm. Besv - och Ekon.-Vt shott ens betänkande, N:o 10. j andra näringar beviljats, sjömansyrket, som bör understödjas af intellectuel bildning, så framt det skail erhålla en lyckligare rigtning än dagakarlens, och ej blifva alldeles stillastående, icke uppmuntrats eiler ihågkommits med något biträde från Statens sida.
I hvilken stor tacksamhetsskuld han stod till dessa bägge oförskräckte män hade han ännu på långt när ej reda på, ja, de hade hittills varit h o n o m så fullkomligt obekanta, att han knappt hört deras namn. Öch nu k o m m o de för att sätta h o n o m in i » affärernas » hela gång, för att låta h o n o m få del af en den otroligaste roman, i hvilken han själf var hjälten eller offret, m e n o m hvars viktigaste innehåll han knappt hade en aning. K o n u n g e n stannar vid B y g d ö utanför Kristiania till den 24 dennes, då han m e d Drott afreser till Marstrand för att där s o m vanligt tillbringa några veckor. Å Katrinelunds vårdanstalt emottages nervoch sinnessjuka kvinnliga patienter, till anstalten. l:sta klass. Ansökningar ställas Elise Iiennwall, Föreståndarinna. Via postlinjen SASSNITZ — TRELLEBORG förmedlas den snabbaste förbindelsen till kontinenten medelst de stora, elegant och bekvämt inredda hjulångarne Svea och Qermanla samt propellerångarne Bex och Imperator. OBS. 1 Endast en tullbehandling! Vidare genom von Essen &amp; Frick, Malmö, Kontinentkontoret, Trelleborg, och Stockholms Sesebureau, Stockholm, genom hvilken senare biljetter för resor öfver hela världen tillhandahållas. - Svenska rundresebiljetter utlämnas genast utan tillägg af provision. 19 Stora Nygatan. — N:r 29 S:t Paulsgatan. Food. Herr Axel Lennstrand, Gefle. Härjämte sändes fotografi af min lille) sse, Sven, 1 år 8 mån., som de senaste månaderna och är det mig ett nöje; t vitsorda detta födoämnes enär lille Sven, då han bör.de iörtära » Mellins Food », var ganska ag och klen, men tillfriskat. Högaktningsfullt EMY HALLENGREN, född Söderström. HOFLEVERANTÖR A. N:r Utlåtande om Mellins KONGL. » antagits till instruktris i simning inom W o m a n s Athletio Club i Chicago. Fru L. har graduerats vid k. simsällskapet i Stockholm. utvidgade och nyinredda Restaurations&amp; Cafélokaler rekommenderas.
För första gången blir — meddelas till Idun — en kvinna biträdande läkare vid svensk bad ort, då medicine kandidaten Hedda Andersson på professor H. W e n d z anhållan af medicinalstyrelsen bemyndigats att under sommaren vid Ronneby tjänstgöra i nämnda egenskap. Fröken A. är dotterdotter till den bekanta » Lundakvinnan », hvilkens porträtt var infördt i Idun, då hon i fjol afled. * En märklig kvinna afled natten till i söndags på sitt sommarnöje utanför hufvudstaden, nämligen grundläggarinnan och ägarinnan af Stockholms expressbyrå, grefvinnan Augusta Björkenstam, född Schwerin. Vi skola i nästa nummer meddela porträtt o c h biografi af den hädangångna. Smärtsamma slag. Madame de Castellanos, den forne spanske ministerns i Stockholm så populära fru, har nyligen haft den sorgen att inom fyra dagar förlora sina föräldrar. Madame de Mendeville, hennes moder, dog i Paris; mr de Mendeville mottog den smärtsamma underrättelsen i Montevideo och, efter hvad det synes, träffades däraf så hårdt, att äfven han snart afled. Bidrag i a !la ämnen mot agas med tacksamhet. Från vår kvinnliga artistvärld. Friherrinnan Adelaide Leuhusen, som i vinter varit bosatt i Paris, där hon utvecklat en omfattande verksamhet som porträttmålarinna, har i dagarne anländt till hufvudstaden. Vår talangfulla tons ältar inna, fröken Heléne Munktell, har äfven återkommit till Stockholm efter att ha tillbragt större delen af säsongen i Paris. Musiken till fröken Munktells täcka operacomique » I Firenze » kommer under loppet af detta år att utgifvas med musik o c h fransk text å Chondeus förlag i Paris. Fröken Munktell eger förhoppning att få sitt stycke offentligt uppfördt i världsstaden vid Seinen. Den sista af sin ätt. En af Malmö äldsta invånare, fröken Agneta Trendelenburg, har i dagarne aflidit efter en längre tids aftynande. Hon skulle i nästa månad ha uppnått den höga åldern af 90 år. Hon var den sista med namnet Trendelenburg i Sverige, oaktadt denna släkt en tid här hade många representanter. Den inkom till Sverige i förra århundradet från Tyskland, däv den är mycket utbredd.
I det stadgande, som förekommer i 1812 års reghte, medgifves i de mest bestämda och tydliga ordalag upbördsmannen rättighet till viss afskrifningsproc. å alla i regktet upräknade proviantoch fourrageringspcrsedlar, vid dessas utlefverering, eller sedan de under viss tid varit inagazinerade emot det, att upbördsmannen skall ansvara för all den brist, som i förrådet möjligen upkommer, sedan de persedlar, som, enligt räkenskapsslutet, utfallit med öfverskott, blifvit, efter värdet, qvittade mot dem, å hvilka brist upstått, hvarefter det slutligen heter, att upbördsmannen ej må om öfverskotten af sin upbörd in natura disponera, utan att det må ankomma på vederbörande Ekon. Administration att bestämma, huruvida upbördsmannen skall erhålla någon godtgörelse för desamma eller icke. Sammanställer man nu dessa stadgande!!, som likväl förekomma i en och samma punkt, så finner man häraf tydligt, att ett slags aversionskontiakt blifvit sålunda upgjordt, med upbördsmannen, att kronan tillerkänt honom vissa fördelar, under namn af afskrifningsproc. emot det, att upbördsmannen underkastat sig ersättningsansvar för all upkommande brist i den honom anförtrodda upbörd, och att kronan således icke gjort anspråk på den behållning, som å afskrifningsproc:n möjligen kan upstå utan inskränkt detta anspråk till endast sådane öfverskotter som, enl. räkenskapsslutet, utan all sammanblandning med den der afförda afskrifningsprocm, kunna å uppbörden förefinnas. Att nu förändra detta stadgande så, att afskrifningsproc:n skulle tilläggas egenskap af öfverskott, hvilket upbördsmannen icke ägde rätt att betrakta såsom sin egendom, utan denna hans rätt skulle bero på pröfning af vederb. Ekon. administration, det vore, enl. min åsigt, att beröfva upbördsmannen en fördel, som blifvit honom i laga ordning tillagd, under det man i allt fall låter hans ansvarighet qvarstå oförminskad. Jag vill också på minna derom, att verkställigheten af det stadgande, som man föreslagit att införa såsom allmänt för alla kronans magaziner, möter i vissa fall mångfaldiga svårigheter.
SMto 9f. 9?. ©ito ■ö< 0 ££ 01 <5" ra CO rå » © ♦*» -S t3 O .aSo cp c» <5 CO (O Ö rå esa2*1 §.© -tra ’ Bi ^ 2 "ts . * <n, 3 o o a< •ö» s ra O -t 22* ä »i O: ^ !C^ o co O «■* ra © B° o" en, ts ra *“* o' rt r0 •ö» o OCfl, O: 2- r* CO o a* o? r-t Gä o' <r? cr.a^ ra S/Ö* 3 O (» S • cyri ra »-t» ert g* •s oc ca « ra «-* 1ÉP erl « ra ca o» Ö 5* ca ca ■»« — ca ra -—. o •ra CO ra —r *i pa % o' O: o «-s OTC ra en. 2 T3TI ra jjfä o ii tr< Remman od) £ägenf>cter, af Ijrotlfa eganderätt^afgifter erlägga^ 3)ito, forn inncfjafroaö under S5oftälI6*rätt Äungégårdar ocf) J?rono<Sagenf)eter m. m. @umma Sftedelroärde (37) •)^iit'Jös ^oq3qjoE Jlangbevne Hus 1, 2 od; 3 uti H. n. Hålt, får åv 18»* grätfo-SKäntor. Sägcnfjetcr. 95ercivcrf. 1 SOiamifartuviev, gaörifer od; inrättningar.
N:o 20, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer om förnyadt anslag till lagberedningen; återremitterades. N:o 25, i anledning af väckt motion om anslag af 36 tunnor spanmål åt kyrkoherden i Södertelje till ersättning för indraget ständigt vederlag; Bifölls. N:o 26, angående anskaffande af det för tryckningen af Ridderskapet och Adelns protokoller erforderliga papper; Bifölls. N:o 28, angående ersättning till personer, som äro förordnade att, egenskap af krono-ombud, bevillnings-stämplingen af spelkort öfvervara; N:o 29, i anledning af äskad uppgift å de sedan år 1809 tillsatte kommittéer och de kostnader, staten för dem måst vidkännas; Bifölls. N:o 32, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående öfverlåtande till Malmö stad af mark, tillhörande Malmö f. d. fästning; Bifölls. N:o 32, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående afskrifning utaf ett aflidne majoren J. Wernbergs sterbhus-delegare ådömdt ersättnings-belopp för en vid Götheborgs artilleri-ammunitions-förråd yppad balans; Bifölls. N:o 33, i anledning af väckt motion, att Läckö slott och kungsgård måtte såsom lustslott ställas under Hans Maj.-ts Konungens disposition; Bifölls. S. D. Föredrogos åter Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottets sedan den 26 och 29 nästi. Januari på bordet hvilande utlåtanden och betänkanden, nemligen: N:o 3, i anledning af väckt motion om vidtagande af lämpligare åtgärder, än bildande af kommittéer, för att tillvägabringa förslag till nyttiga förändringar; Bifölls. Bih. Ull II. St. N:o 4, i anledning af väckt motion om vinnande af rättelse uti en af ephorus vid läroverken i Wexiö vidtagen åtgärd, i afseende å enskild undervisnings meddelande åt lärjungarne derstädes; Ståndet förklarade, att det lät vid Utskottets utlåtande bero.
Tisdagcn den 29 Augusti. klenum klockan 2^0 förmiddagen. Justerades följande: Utdrag af Protocollet hällit i Ridderstapet och Adelns Plenum den 24 Augusti 1809. S. D. Föredrogs et Protocolls-Utdrag ifrän dK Högwördige Preste - Ständer, innehållande remist af et til det Högwördige Skändet af Herr Bistoppen och Commendeuren Friherre iViöi-ner inlämnat Memorial, röraride nägon wid^Banco-Utstottets granstning af Fullmägtiges och Revisorernes förhällande wid Realisations-frägan, efter Herr Bistoppens tanka förefallen oordning, hwilket Memorial det Högwördige Prcste-StänLet til Banco-Utstottet Hade remitterat; och beflöt Högloft. Ridderstapet och Adeln at i denna remist instämma, med anmodan til Banco, Utstottet at til Riksens Ständer med utlatande om sakens werkeliga förhällande inkomma, hwarom de öfrige respective Ständen genom Utdrag af Protocollet manligen ffulle underrättas. Ut supra ^ S. D. Företogs ett den 11 Augusti upläst och pä bordet lagdt Protocolls-Utdrag ifrän Allmänna Beswärsoch Oeconomie Utstottet, af den 28 Julii, rörande ett til Utstottet remitteradt Memorial af Herr o. Silverdal, xe, angäende allmänna upfostringS-anstalterna i Ri - Den 29 Augusti. I27L i Riket hwilket Utskottet ansett icke kunna hänföras til de mäl hwilka pä dest handläggning ankomma. Ridderskapet och Adeln fann ibland de wid denna Riksdag tilsatte Utskott ej nägot annat än det Allmänna Beswärsoch Oe. conomie-Utskottct, hwilket det enligt 89 §.
Reträffande åter E. K. M:ts Nådiga framställning om anslag för uppförande af ett ridhus för Kongl. Hof-stallets behof; så har den till utgiftens godtgörande föreslagna utväg, att summan, räntefri, blefve under 20 år nied ett visst belopp årligen återgulden af lista hufvudtitelns anslag till underhållet af Kongl. Slottet och dertill hörande byggnader, synts Rikets Ständer i flera hänseenden mindre lämplig, äfvensom Rikets Ständer funnit betänkligt att, sedan Statens tillgångar blifvit så hardt anlitade, sorn vid innevarande Riksdag varit fallet, anvisa medel för uppförande af omförmälda byggnad, helst af de vid den Nådiga Propositionen lögade handlingar vill synas, som det nu å Helgeands-holmen belägna ridhuset torde kunna ännu någon tid begagnas, om reparation derå verkställes och hvartill lista hufvudtitelns ofvannämnda anslag torde lemna tillgäng, hvadan E. K. Mits Nådiga Proposition i denna del icke blifvit af Rikets Ständer bifallen. Hvilket, såsom svar i ämnet, Rikets Ständer få härigenom hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. 1 Stockholm den 8 November 1854. N:o Expeditions-Utskottets Förslag lill underd. Uppläst och godkändt hos Kidd. och Adeln den 3 Nov. 1854. Preste Ståndet den 3 Borgare-Ståndet den 8 Bonde-Ståndet den 10 Rikets Sländers underdåniga Skrifvelse, angående fyllnad i ersättningen till JVads tena Krigsmanshus-kassa och Amiralitetskrigsmans-kassan, för dem frångångna af gifter vid fas lig hetsköp. (Stats-Utsk:s Uthden N:ris 277 och 324.) S. A. K. Sedan, i fråga om vissa till förvaltande verk och inrättningar anvisade inkomsters utbytande emot statsanslag, Rikets sednast församlade Ständer hos E. K.
Stormägtigsta Allernädigste Konung! Genom Nådig skrifvelse af den 2 i denne Månad, har Eder Kongl. Majrt behagat gifva Ridderskapet och Adeln tillkänna, att till Eder Kongl. Majus kunskap kommit, det fråga inom Ridderskapet och Adeln blifvit vackt, att sedan de 6 Revisorer blifvit valda, hvilka på sätt 47 § RiddarhusOrdningen föreskrifver emellan Riksdagarne skola öfverse och granska StatsVerkets, Bankens och RiksgäldsContoirets tillstånd, styrelse och förvaltning, äfven, med tillämpning af det allmänna stadgandet i 68 §•
Derefter trädde han fram till sin hustru, såg henne genomträngande i ögat och sade: ”Svär du vid din faders minne och din moders själ att det var han?” ”Jag svär det i både faders och moders namn och vid min egen salighet, så sant jag hoppas att, genom en rättskaffens lefnad vinna den!” ”Och svär du äfven att han aldrig, så länge jag lefver, skall åter uppträda i Sverge?” ”Han skall aldrig hvarken före eller efter din död – om han öfverlefver dig – vilja se det land mer, som födt honom till så mycken olycka.” ”Nåväl, du pligtbundna qvinna, som för mig aldrig egt en känsla eller tanke, som ej den kalla blytunga pligten utstakat, återtag din enskilta frihet och betrakta dig från denna stund såsom en till säng och sätt skild hustru – men fördraga måste du att jag för detta samma sken, som vi båda vilja bevara, besöker Byborg emellanåt: ehuru jag bosätter mig på min stora egendom.” ”Detta är allt hvad jag begär” Så lossades emellan dessa två makar det inre bandet. Det yttre låg qvar, men det tryckte föga. Och år kommo och år runno bort, och ännu böjdes ej mot jordens varma barm den isbleka liljan på Sotenäs’ strand. Under tiden uppsköto bredvid henne tvänne yppiga rosor, leende ljufva och glödande som liljan fordom. Men liljan värmdes ej mera, fastän rosorna smekande slingrade sig omkring henne. En dag föll dock öfver hennes hvita blad en så stark dagg att den kom hela kronan att vackla på sin stängel. Det var en dag, då Byborg mottog besöket af tvänne långväga och långvariga gäster, en gammal, men dock ännu upprätt qvinna och en yngling i lifvets första fulla och rika knoppning. Båda dessa gäster buro sorgens svarta färger, och då ynglingen pressade liljan intill sitt bröst, föll dess vacklande hufvud ned – och lång, lång tid åtgick, innan det åter reste sig. Men ifrån den tiden hade lifvet återkommit, och ju längre och längre lifvets dag gled fram, desto herrligare utvecklade hon sig i ny skönhet för den omplantering, som förestod.
Remitterades, jemte ett nu uppläst skriftligt anförande i samma ämne af Bengt Gudmundsson från Hallands län, till Stats-utskottet; 2:o angående åtgärder för behöfvandes undsättning i missvextår, samt härmed gemenskap egande frågor. Remitterades till Stats-utskottet; hvarvid åtföljer ett skriftligt anförande af Pehr Sahlström från Stockholms län; samt 3:o dels i anledning af sista riksdag gjord begäran om utredning af skogs-planterings-kassans inkomster och utgifter, dels angående serskilda framställningar, i fråga om vården och tillsynen å samt hushållning med de i riket varande härads-allmänningar. Remitterades till Stats-utskottet. S. D. Föredrogos ånyo följande bordlagda motioner: l:o af Pehr Nilsson från Christianstads län, angående upphörande af mötes-passevolansen för indelda kavalleriets häsfar; och 2:o af Jöns Mänsson från Malmöhus län i samma ämne. Dessa båda motioner remitterades lill Stats-utskottet, jemte nu väckta motioner i samma ämne af Johan Pehrsson från Upsala län, Jöns Jönsson och Pehr Pålsson från Christianstads län; 3:o af Pehr Nilsson från Christianstads län, angående indeldta armeens nedsättande till hälften. Remitterades lill Stats-utskottet, jemte nu föredragna motioner i samma ämne af Anders Pehrsson från Örebro län, Anders Andersson från samma län, och Johannes Andersson från Skaraborgs län; samt 4:o af Andreas Bengtsson från Jönköpings län om upprättande af en samling utaf gällande författningar, rörande presternes rättigheter af försa inlingarne.
Prol. Ut dr. d. a4 Nov. i834i Frun Heder värd:a Bonde-Ståndet.' 43 S. D. Föredrogos å nyo Stat s-Utskottets på bordet Iiviiande följande Memorial: N:o 3r5, i anledning af väckt fråga, om understöd af allmänna medel till framlidne Jusluise-Omhudsmannen Poignants tvänne omyndiga söner, bifölls; N:o 3i6, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående Prest-rältigheternas utgörande på Gottland, och dermed sammanhängande frågor om en förändrad indelning af dervarande Pastorat, m. m., bifölls; N:o 321, angående den, innevarande Riksdag, verkställda granskning af Stats-Yerkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning: Ståndet lät härvid bero ; och N:o 35o, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i fråga om formen för Rikets Ständers skrifvelse, angående sterbhus-afgifternes utgående i Stockholm och Götheborg: Sedan Bonde-Ståndet inhemtat, att Högvördige Preste-Ståndet den iy i denna månad antagit den i detta Memorial gjorda inbjudning till samma Stånd, så fann Bonde-Ståndet nämnde Memorial icke föranleda till någon åtgärd, utan lades detsamma till handlingarne. S. D. Till Stats Utskottet remitterades en af Anders Danielsson från Elfsborgs Län väckt motion, om anslag till befordrande af lättnad i Gästgifveri-skjutsningen, S. D. Föredrogs å nyo och återremitterades Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Betänkande, N:o 24, i anledning af väckta motioner, om lindring för allmogen i den så kallade byggnadshjelpens utgörande. Den 24 Nov. i834« Från Höglofl. Ridderskaret och Adkln. S. D.
Jag delar i så måtto mening med Herr Hjerta, att jag tror stadgandet höra vara öfverensstämmande med Rikets Ständers beslut; men jag kommer deremot till andra slutsatser än han, både i afseende på innehållet af Rikets Ständers beslut, och hvad som tillhör Ridderskapet och Adeln att för sin del göra. I anledning af Statsoch BancoUtskottens Betänkande N:o 14 har Ridderskapet och Adeln redan fattat ett beslut om Grundfonden, hvilket lyder som följer; Att, sä väl till fyllande af bristen i Bankens tillgångar mot dess skulder, som för att gifva Banken en Grundfond, lemnande garantie för oafbrutna uppfyllandet af dess förbindelser mot egne Borgenärer och säkerhet för bedrifvande af dess rörelse, må, för StatsVerkets kapitalskuld för 1808 års krigskostnader, af RiksgäldsContoiret utfärdas för skrifningar, å Riksens Ständers vägnar, ställde till Banken eller Ordres_, å minst 10,000 R:dr B:co hvardera till ett sammanlagdt belopp af 4,400,000 R:dr B:co, och dessa f örbindelser ställas pä betalning af Den i3 Januari i e. m. 123 allenast 4 procents ränta från och med är i83o_, och på betalning dessutom af 2 procent ärligen i afräkning ä primitiva Capitalet frän och med är 1835, under förbehåll derjemte för RiksgäldsContoiret att göra större eller mindre afbetalning af Capitalet. Till detta beslut fogade Ridderskapet och Adeln dessutom det tillägg, att dessa förbindelser ej må till annan man öfverlåta$ för annat än förstärkande af Bankens metalliskafond. När nu Ridderskapet och Adeln i hufvudsaken fattat detta beslut, ser jag ej något hinder för Ståndet att, i öfverensstämmelse dermed, uppgöra redactionen till 4 §. i Bancolagen.
Utskottet, om icke Rikets Ständer skulle, med anledning af den ifråga varande motionen, Snna skäligt stadga, att antalet af de nu för artister bestämda 8 beskattningsklasserna må få inskränkas till 7, sålunda att de tvänne högsta uteslutas och att dels beloppen af hvardera utaf de sex nästföljande förslagsvis antagas för den första till 50 för den andra till 35, för den tredje till 25, för den fjerde till 15, för den femte till 10 och för den sjette till 5 r:dr, samt dels ytterligare en klass tillägges med ett till 2 r:dr förslagsvis utfördt belopp. Sedan, i sammanhang med åliggandet för läkare att undergå kirurgisk examen, det egentliga fältskärsyrket upphört och i följd deraf de sedan äldre tider i hevillnirigsförordningen qvarstående rubrikerna fältskärsgesäller i 14 § samt bruksfältskärer i 29 §, numera sakna deras fordna betydelse, hemställes, dels att rubriken fältskärsgesäller må ur författningen uteslutas, dels ock, att rubriken fältskärer i 29 § må ubytas emot kirurger. Med anledning af den förenämnde fabriksoch handtverks-ordningen, har tillägg i 14 § angående handtverkare, hvilka, utan mästerskaps eller burskaps förvärfvande, såsom försörjningsmedel åstadkomma handlverksarbeten, äfvensom någon jemkning i lydelsen af rubriken hårfrisörer erfordrats, hvilka uti det bifogade förslaget iakttagne tillägg och rättelser Rikets Ständers pröfning underställas. Bi<villnings~U t skottets Betänkande* N.o g. 15 I anseende på den i samma 14 § förekommande rubriken hästhandlare* har Jonas Ersson från Jemtlands län yrkat, att nämnde läns invånare måtte, utan erläggande af den här stadgade bevillning, 25 r:dr för hvar och en, som med hästhandel sig befattar, vara berättigade att egne och sina grannars hästar hvar som helst afyttra.