Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Flaggduk; se Väfnader, ylle-, ovalkade. Flanell ; se Väfnader , ylle-. Flaskfoder, oberäknadi våtvarorna; se Slojdevaror. Flor; se Väfnader. Flottholtz; se Korkträd. Flugor, spanska, hänföras under Apoteksvaror, 8 Tullvärde. Qvantitet för tullberäkningen. luförselstullcn. Banko. Banko. R:dr sk. rist ILdr sk. rist Flyttsaker 3 brukade husgerådseller andra lösörepersedlar (hvilkas införsel äfven såsom nya ej genom denna taxa är i allmänhet medgifven tullfritt eller emot tull af högst 10 procent af värdet), när de vid införseln, på serskilt anmälan hos Generaltullstyrelsen, prof vas icke öfverstiga egarens behof 100 R:dr v 10 3 Fläsk 1 lisp. 36 24 —. * Fnöske j heredt 1 skålp. Formar j krukor och potten för soc1 skålp. 8 — _ 1 — kerbruken * tryckoch pappers1 skålp. 100 lhdr v. 10 i 4 24 — * Fosfor Frukter och bärs ej specificerade: 1 skålp. 6 — 8 — Catechu, eller terra japonica 1 skålp. 3 Flädersaft, likaledes. Flätor till hattar,; se Ilattflätor. Fogellim; se Lim. Foglar, preparerade till naturalie-samlingar, hänföras under Naturalier, slagtade; se Kött. Fransar; se Gulddragareoch Snörmakarearheten. Fris; 6e Väfnader, ylle-. Frukter, insyltade; se Confilurer. Fyrverkeriarbeten, Lust-; se Slöjdevaror, ej specificerade. Får; se Kreatur. Fällar; se Hudar ooh skinn, pelsverk. 9 Tullvärde. JBanko. Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull. Banko. 11: dr sk. rist ltidr sk.
Medan jag har ordet, skall jag anhålla att i korthet få yttra mig öfver den redaction, som af Hr von Hartmansdorff blifvit föreslagen, nemi. ”tjene till efterrättelse, såvida ej ändring deruti lagligen sökes och vinnes,” 198 Den 19 Augusti e. ru. Vid ordet ‘'lagligen” skulle jag halva den farhågan, att det i en framtid kunde anses osäkert hvad slags lag vore i fråga. Grundlagen kunde det icke vara, ty hvad sorn vore grundlag skulle ståt 75 §:n. Det vore således antingen civi Icriminaleller kyrkolag eller också ekonomisk lag. Det skulle då vara ett tvisteämne, utkastadt i en framtid, huru den laglighet, som här omtalas, skulle bestämmas, och det är just sådant jag fruktar. Jag tror vi hafva tillräckligt af sådana tvister. Det är på sådan grund jag önskade, att en närmare bestämmelse gjordes, och jag upprepar det ännu en gång, att vid denna bestämmelse anser jag det mindre angeläget att stadga, på sätt Ständerne föreskrifva, eller på ett en gång för alla bestämdt sätt genom hänvisning till enviss auetoritet, än att denna auetoritet icke får något annat uppdrag, än att cassera den gamla siffran och hänvisa till ny Sättning i orten till bestämmande af annan siffra; ty det tyckes vara hufvudsaken, att sjelfva siffran må bestämmas i orten och icke af en central-auctoritet. Frih. Cederström, Jacob: Jag har begärt ordet i anledn. deraf, att jag här, då jag inträdde, hörde Hr Lefre'n tillstyrka, att frågorna 0111 bestämmande af markegångspriset måtte hänskjutås till Kammarrätten och derifrån till K. M. i Högsta Domstolen. Den debatt, som föregått, gifver förmodligen claven till detta Hr Lefrcns yttrande, men gifver i och med detsamma claven dertill, att de föreg:de talarne ej uppfattat ämnet sådant det förefinnes uti Sveriges författningar i och för markegångssältningen. Man skulle af Const.Utskts betänk. ■ lätteligen hemta anledn. förmoda, att det allmänna intresset af markegångssältningen egentligen skulle förefinnas emellan Kronan och de enskilda. Förhållandet är dock helt annorlunda.
N:o 6. Liqvid mellan Statsv erket och Rikets Ständers Riksgälds-Contor öfver Öfverskotter och Besparingar för år 1828 Debet. RihsgäldsContoret godt göres .- Öfverskotter å StatsVerkets Inkomster för år 1828 .• Förre årens Restantier 288,656: 4^* hvaraf aro afkortade ... 21,674: 34* 2. anordnade utom Stat 8,757: — 8. resterande den t Sept. 1829 109,378: 10. 10. 439806: 45. hafva lemnat en återstod, RiksStaten behållen Besparingar å Stats-Anslagen: på i:sla HufvudTiteln 96: 10. „ 5:te Dito 688: 17. , Allmänna IndragningsStaten . '. • 22,532: 37. S:a 23,117: 17. Afgår: besparingen på Usta HufvudTiteln, hvilken motsvarar den brist, som å samma Titel uppkom i 1827 års Riks-HufvudBok 1 i . 96: 10. 8. 654,627 143,829 Tillkommer: Af den utaf Rikets Ständer anslagne tillökning i Spanmåls-värdet, då Riks-inarkegången öfverstiger 6 R:dr Tunnan . 40,632: 46. har endast för år 1828, då Riks-markegången utgjorde 6 R:dr 18 sk. pr T:a, erfordrats å 406^2 T:r 3i k:pr ä 18 sk 15,237: 17. och blifver återstoden bespard med 23,021 25,393 47 29 Credit.
Då kunskapen i moderna språk blifver allt mer och mer oundviklig för hvarje bildad man, kan det ej nekas, att bristen af en sann ändamålsenlig undervisning härutinnan vid våra gymnasier verkar menligt tillbaka på dessa läroverks anseende och nytta. Den organisation af undervisningsverken, som genom circuläret af den 1 Nov. 1809 bestämmes, tillerkänner visserligen hvarje gymnasium, der ännu lärare i Den 4 Mars c. m. moderna språk ej ur anställd, rättighet att erhålla cn sådan, men lemnar, genom inskränkning af lönen till 3oo r:dr broo, föga förhoppning att få en man , som med nit och personligt anseende förenar en mot sitt vigtiga kall svarande skicklighet. Detta ligger för öppen dag för hvar och en, som vet hvad modern språkkunskap, förenad med lärareskicklighet, nu kan inbringa. För att kunna förmå unga magistrar med lofvande anlag, som i undervisningsväg, ehuru i andra ämnen, genast vid början af sin bana kuuna erhålla samma löneförmåner, och under framtiden vida större; för att förmå dem att dels genom resor, dels genom umgänge med i landet vistande utländningar, vinna den färdighet i dessa språk, som af en fullt försvarlig lärare erfordras, måsteman förespegla dem hoppet att i en framtid vinna ersättning för sin nerlagda möda och kostnad; och får jag till den ändan vördsamligen föreslå: 1:0 att de läraretjenster i moderna språk, som enl. K. brefvet af den i sisth Nov. vid gymnasierna skola inrättas, ej må sorn ordinarie tjenster anses, utan blott tills vidare förestås af dem, som skickligast sig visa; 2:0 alt, i mån af gymnasii-adjuncternes och philosophie lectorernes afgång, de förstnämndes loner och naturhistorielärarnes arfvoden af i5o r:dr b:co må med moderna språklönen förenas. Härigenom uppkommer en summa, tillräcklig för en ytterligare leetors aflöning, hvilken, liksom gymnasiiadjuncten, vore skyldig att vid sjukdomseller andra förfall, så vidt möjligt, för andra lectornvieariera.
Storskiftesoch Afvittrings-Lundtmätare; om förhöjning i deras aflöning ,,,, >>,>>>>> Straff': om dess skärpande i vissa fall; se Kongl. Brefvet den 22 Mars >8o3. ä vaktkarl, som af försummelse eller vangömmo släpper fänge lös; se Missgerningsman. Straff-Balken: om ijo ett tillägg till 1 Cap. 2 §. se Häktande. Kongl. Majits Nådiga bifall till upphäfvande af 3 § sista mom. ,,, Straff-fängelser: om sådanas inrättande for arbetsfångar Strandberg, Ainir. Kammar-Räd.5 se Löneersättning. Strandvrak: rättighet dertill för Härader, angränsande hafskusten ,,, 1,1, ,,, ,11, Stridsberg, G. A.: hans anhållan om förlängning å de för hans Pantlåne-inrättning beviljade förmoner; se Pantlåne-inrättning. Strömrensningar och vattencommunicationer t granskning af de dertill vid sista Riksdag anvisade medel Strömsholms Stuteri 5 se Anslag 62; Hufvnd-Titel, At tonde. Strömstad: om uppförande af ett Magasinshus derstädes , > » ,»»,»>, ,,, Svar pa aterremiss , , , , , , , , , , , , Strörotar; sc Planpenningar. Stuteri, Strömsholms; se Anslag 62. Stuterien f se Hingstar. Stuteri-Ofver-Styrelsen; se Granskning 3t, 56. Strrmans-boställe; se Forss Styrmans-boställe. Städernas inqvartering 5 se Inqvarteringsbesväret. () Båtsmanshåll: dess jemnare fördelning; se Bätsmanshållet. „ friheter; se Anslag 70. , Borgerskap; se Besigtningar. Embetsoch Tjenstemän; se Civil-Statens Pensions-inrättning. Stämning; se Mundtlig stämning. Stämnings-resolutioner; se Nämndemän. Stämpladt papper; se Charta Sigillata.
Mast, i sammanhang med Nådig föreskrift om wal af Läroböcker, lika Nådigt widta-a sädane mätt om steg, akt desta mä erhällas till ett afpastadt och i förhällande till andra trvckta arbeten lämpadr lindrigt pris: Om hwil« ket allt Riksens Högloft. Stander, der sä nödigt pröfwas, torde inför KonglMajit frambära Deras underdäniga önskan. Att stadgas mätte, det inga Boktryckerier fä anläggas till förfång för dem, som wid Lärosäten redan äro anlagde. Utskottet f«r endast äberopa z Momentet af i §. deruti orden: Andras uteflutande rätt dock oförkränkt, äsyfta bibehållandet af sä wäl Lärowerkens som enstildtcs lagliga rättigheter. Att Götha ZofRätt, ej mindre än Swea, syncs wara behörigt forum för brott emot TrycksrihetsLagen Med all högagkning för hwarje Domstol, tror Utskottet att mål af denna Arr bör handteras efter ett Den 5 Februari!. 67 ett system; hwartill äfwen mä laggas att Rättegängen kan i Swea HofRatt, genom den lättare Eommunicationen med TryckfrihetsComiteen, snarare bringas till sint. Det skulle säkerligen blifwa alltför widlyftigk att upptaga och befwara alla de inkast äkffillige Hög« wördige PresteSrändets Herrar Ledamöter anfört emot Utskottets Project. De fleste anmärkningarne utgöra i sielfrva iverket blott en enda, hwilken äsyf» tar Förflagets ogillande samt antagandet as 1774 Ärs TryckfrihetsLag, med de förändringar nu an» tagna RegeringaForm gjorde oundwikeliga, såsom enkel i framställningssättet, uppmärksam pä Religionens helgd, liberal i sina grundsatser och wälgörande i sina werkningar. Det ankommer pä Rik» sens Högloft.
Den genom räntemedlen uppkomna behållning må endast användas till företagande af sådana större, oundvikliga reparationer och arbeten, som icke utan afbrytande af segelfarten å kanalen kunna verkställas, och hvilkas kostnader öfverstiga Bolagets då samlade, dertill disponibla besparingsmedel jemte de förväntade öfverskotten å kanal-inkomsterna för de 3:ne nästföljande åren. 8:o. Vid dylikt tillfälle skall af den embetsmyndighet, som har sig uppdraget öfverinseendet öfver vattenkommunikations-anstalterna i riket, undersökas och pröfvas, huruvida och till hvad belopp bidrag till det af Bolaget föreslagna och af bemälda embetsmyndighet tillstyrkta arbetes utförande bör af ifrågavarande reparationsfond utgå; och 9:o. Sedan beloppet af ett sådant bidrag, på detta sätt, blifvit bestämdt, böra reparationsfonden tillhöriga lånehandlingar å en deremot svarande summa af Riksgäldskontoret till Kanal-direktionens disposition utlemnas. Om och när, i följd af de till Riksgälds-kontoret för utlånta räntemedel aflemnade säkerhetshandlingar, någon inteckningsförnyelse, bevakning eller utsökning erfordras, skall Direktionen foga anstalt härom, utan att Riksgälds-kontoret dermed behof - StatsUtskottets Memorial J/s 125. 19 ver taga någon befattning; ocb böra således de laneoch säkerhetssamt öfriga handlingar, som Direktionen, för fullgörande af detta åliggande, måste begagna, uppå skeende anmälan, hällas densamma tillhanda, emot dess afgifvande förbindelse att handlingarne till Riksgälds-kontoret återställa, så snart de blifvit för ändamålet begagnade. § 21. Pa sätt i § 5 af det för Strömsholms nija Kanalbolag utfärdade privilegium föreskrifves, skall, till bildande af en fond för framtida större reparationer, afsättas uta kanal-inkomsterna en viss årlig summa, hvilken kommer att utgå med endast 4,500 Ridr under den tid, som erfordras för amorteringen af det Bolaget, i egenskap af räntefritt förskott, tillförsäkrade bidrag från handelsoch sjöfartsfonden, men sedermera bör utgöra det i åberopade privilegium bestämda belopp af 7,500 R:dr; skolande låneoch säkerhetshandlingarne för de sålunda afsatta. och utlånta medlen till
Miiitairisrt afseende skall hämta af den föresiagne nya »vägens fullbordan, hafwa till Riksens Ständers öfwerwägande och beslut sramstält att, till »verkets skyndsamnia utförande, och de i sammanhang dermed anställande Aswiltringsoch Storskiftes-förrättningar, dem KonglMajit pröfwat blifwa alldeles cundgängelige, ma i Riksens Ständers Finance-plan beräknas, och i Stat anwisas en ärlig summa af Tjugu tusende Riksdaler; wiljandes Kongl. Majit för öfrigt lata omedelbarligen tillställa »vederbörande Riksens Ständers Utskott de till Kongl. Majit ingifna härtill hörande Chartvr och flere handlingar." Stats-Utstorcet, son» af de i denna fraga, Utskottet tillhanda komne Chartor och Handlingar tagit en noga kännedom af ämnet, har derwid inhämtat, huruledes anläggningen af denna »väg samt de afwittringar och Storskiften som i sammanhang dermed böra sättas i »verkställighet uti nu föga bebodde men odlingsbara Landsträckor der wägen kommer att framlöpa, stola blifwa af wäsenteiig nytta för Miket, sa i Militairistc som Economistt afseende. Kongl. Majit har i Nader käckrs framställa och närmare ådagalägga fördelarne som häraf tunina wantas; Och Utskottet sär, under åberopande Deraf, yttra den öswertygelsen akt den af Kongl. Bihang Lits ss. 8i8 Den 22 Ju ulli. Maj:t äskade arliga kostnads-sumnnin 20,sos R:dk bör af Almänna medel bestas; Men ba Slete, Werkets näcwarande behof soin af Riksens Stander oundwikeliaen mäste fvllaS, är» manga och be, tydlige, har Utskottet ansett fia till delta företag, sam ej torde tarswa lika skyndsam handläggnina, icke döra föreslå Bewillnmgens ökande med särskildt anslag, utan hemställer till Riksens Häglof.
Semtvdl bafroa Slcviforerne genomgått od) öfwer fett be Slifggdlbg» €ontoretg #anblingar, bwilfa, efter berag beffaffenbet, formaraé, belg af ■fDertar §uUmdgtige fjelfme odj belg l>oé Commijjarierne; odj lifalcbeg be Sån»9leverfal od) bpliPe «£>attblingar, broilfa till Dmbubetg för SDtécont» Utrebningen banbldggning dro öfroerlemnabe; Od) l;afwa betje unberföfnin* gar ide till någon anmdrfning föranlett. 3jog Sleviforerne f)ar tillförorbnabe Sluctionö» Notarien tvtb ©enerat» Slfjijknce-.QEontoret August von Baumgarten fjg befrodrat öfwer ferrat $ull» mdgtigeg, ben 6 ndjtlibne September, fattabe SBejlut, röranbe bang Aflöning unber ben tib, ban, för beftorft fjuflig&ets ffull, njutit tjenfilebigbet; Od) bafwa Sleviforerne mebbelat ben rdttelfe i förendnrnbe 53ejtut, font Sievi» forerne funnit wara meb 9lcglementet för Slifggdlbg»£ontoret öftvereng* fldmmanbe. §ill Sleviforerne l>ar odfå infotnmit en Slnföfning af tillförorbnabe Controlleuren wib €bartae ©igittatse $roitjleniplingg» kontoret J. H. Bagge om fiönetiHöfnitig, men meb bwilfen Slnföfning Sleviforerne, emot jin flruction, ide funnat fig befatta. ©luteligen od> bå ben af Sleviforerne förrdttabe granffning af pereat ^ullmdgtigeg förvaltning lemnat
Jag anser således SlatsUtsk. hafva haft orätt alt åt en trakt, hvilken är så slöjdidkande som den ifrågavar:de, vägra den begäran, motionären framställt. Jag finner detta så mycket mera obilligt, som Utsk. tillstyrkt anslag för dylika slöjdskolor på åtskilliga ställen, och, om jag rått påminner mig, jemväl i Orebro, ehuru denna ort tillika blifvit hugnad med en annan fördel, som man vägrat Borås. Jag anhåller derföre vördsamt, att R. o. Ad. ville återremittera detta Betänk. Hr von Troil, Sam. Gust.: I min tanka hafva R. St. redan beviljat anslag för alltför många slöjdskolor, icke derföre alt jag icke inser nyttan af dessa inrättningar, att jag icke lifligt underslödt de frågor, som derom blifvit väckte, men derföre att jag tror, att, om en undervisningsgren skall ändamålsenligt utvecklas, bör man icke alltför mycket brådstörta med för många anstalters inrättande i samma syfte, förrän man är förvissad derom, alt skicklige och lämplige lärare finnas, hvilka vid dylika anstalter kunna bestrida undervisningen. Jag tror derföre, att man gjort vida bättre om man vid denna Riksdag, i st. f. att bevilja anslag till de tekniska undervisningsanstallerne både i Norrköping och Orebro, hade inskränkt sig lill att lemna dylikt anslag för en sådan anstalt i Norrköping. Att nu inrätta ännu en tredje, vore i min tanka att förfuska idéen, emedan det då blefve alldeles omöjligt att få skicklige lärare till dessa skolor. Hvad nu serskildt beträffar den, som af Hr Rydin här blifvit föreslagen för Boråstrakten, och som skulle blifva endast en s. k. teknisk skola i väfnads-industrien, så får jag anmärka, att förutsättningen, att det skulle blifva en teknisk skola, innebär något vida mer omfattande än hvad Hr Rydin har tänkt sig. Det är nemi. en anstalt för att bibringa landets ungdom de förberedande kunskaperna för all slags slöjdskicklighet. Dessutom delar jag med Utsk. den tankan, att det ingalunda är gifvet att, derföre att tullsalserne äro nedsatta, förlägenhet skall upstå för en eller annan näring.
Att gamle Necker äfven fått sin fristad der kommer man först att tänka på ett par år senare, då man händelsevis tittar i Bædeker. Beherskar m:me Staëls minne Coppet, kunna vi säga att Voltaires är för Fernex hvad urfjädern är för en klocka. Han har satt i rörelse all verksamhet i den lilla orten. Han har hemtat dit skickligt arbetsfolk, byggt hus, grundat och förbättrat. Redan på torgets brunn möter oss hans hvassa, lilla hufvud med sitt öfverlägsna, sprittande, skeptiska löje. Vid sin första ankomst till Genève hade han till en början ganska svårt att få köpa sig ett stycke land. Lagen förbjöd nemligen en katolik att ega jord på det område, som tillhörde det fanatiskt Calvinska Genève. En rådsherre, som var Voltaires personliga vän, köpte emellertid för dennes mynt men i sitt namn det täcka, tätt utanför staden belägna landtstället La Délice; det hette sedan att Voltaire förhyrde det. Då han snart kom i konflikt med presterskapet i Genève, fann han sig dock ej rätt väl längre på La Délice. Han inköpte derför i stället Fernex och Tournay, som voro belägna en timmes väg längre bort och just der Frankrikes, Berns och Genéves gränser mötas. Det första främlingen söker i Fernex är naturligtvis den store skriftställarens egen bostad, der han – han den i sin ungdom klokt snåla, nu frikostiga värden, uppassad af sju betjenter och med åtta till tolf dagliga bordsgäster residerade som en furste, öfvande den mest glänsande gästfrihet. Man väntar sig ett väldigt slott liksom man sett vid Coppet, och man öfverraskas af att icke finna något. Då man slutligen, efter att förgäfves ha ströfvat kring byns få och krokiga gator, kommer sig för att fråga, blir man visad till byns utkant. En lång, lindrigt stigande allé leder rätt mot en i det hela ganska enkel, icke synnerligen stor villa. Det är Voltaires bostad. Gården är afstängd från vägen med gallerverk och höga jerngrindar. På hvardera sidan ligga två byggnader liksom flyglar.
Låtom oss, med stöd af senast afgifne Revisions-beråttelser, tillse, huru Utskotts-förslaget skulle hafva inverkat på våra nu egande Banker, i fall det på dem varit tilllämpadt för 185g. «■» :r> c/> Smålands Bank. R:dr Örebro Bank. O Os E o CG -S £ o j_->. s* - Q CInflutne räntor, sedan utbetalda räntor afgått 85,7l6 42,176 38,45o - * _ C/l ta: ” « £ Omkostnaderne torde vål något minskas med rörelsen; men delta gåller nästan endast i afseende på sedelpapperet. Öfrige kostnader blifva oförändrade, och de åro nu uti ailä Banker i stigande, emedan löne*-anspråkeri vexa. Direcleurerne fungera nu nästan för intet. Resultatet af denna det nya förslagets tillämpning visar, att, med beräkning af Tjugufem procent contant insats, skulle Smålands Bank-egare derpå njutit sex och en half procent, Nerikes Bank-delegare icke fullt sju procent och Wermlands-Bankens sex; men som Wermlåndningarne nu insatt Trettiotre och en tredjedels procent, hade de derå bekommit endast Fyra och en half — men ingenting för egendomens pantsåttning och ansvaret. Dessa förhållanden, som jag äfven under discussionen inom Utskottet, ehuru förgäfves, sökt utveckla, hade likväl förtjenat något afseende. Antingen skola således Privat-Bankerne försvinna eller också måste de så förändra sin rörelse, att vinsten ökas, eller också eluderas lagen; det ena som det andra till skada för landet och förtroendet.
Kyrkobetjeningens. Län för åren från ock med 1§4^ till ock med 1850. Hemmantal. Krono-Säterier Frälse-Säterier med 1 hemman ladugård Säteri-Rusthåll Rå- och Rörs-Hemman Insockne Frälse-Hemman Utsockne Frälse-Hemman Frälse-Heminan Krono-Hemman Krono-Rusthåll Dito Augments-Hemman Krono-Skatte-Hemman Dito Rusthåll Dito Augments-Hemman. Militie boställen Civila boställen Ecklesiastika boställen Gymnasiioch Skole-Hemman: Frälse Dito dito Skatte Hospitalsoch Rarnhus-Hemman Krigsmans-Hemman Lots-Hcmman Skattlagde, bebyggde Torp, Utjordar, Urfjellar m. under något hemmans värde äro inbegripne: Fräl . lägenheter ut se tte no ito ito, Ska Kro dera Ryttare Dito dito dito Dito dito dito Dito obebyggde dito Oskattlagde, bebyggde dito Råtsmanstorp 2,155 st Krono-Torp med frihetsår Krono-Nybyggen med dito Backstugor Bebyggde lägenheter, afsöndrade från hemman under ständig äganderätt Dito dito afsöndrade från hemman på viss tid eller lifstid Skattlagde Fisken ochFiskelägenheter af särskilda slag, som ej under värde äro inbegripne: Skatte Dito dito Krono Dito dito Frälse Tull-mjölqvarnar med 1, 2 å 3 par stena Tull-sågqvarnar, grofbladiga. Dito finbladiga Husbehofs-mjölqvarnar
Meningen med föreskriften om bevilln;safdrag å uUånta capitaler är att beskatta capitalisterna, och då man finner, att en allm. räntenedsättning nu allt mer och mer är på vägen att tillvägabringa, dels genom åtskilliga publika cassör, som utlånas för lägre ränta, och dels genom bildandet af hypotheksföreningar jemt® andra medel, anser jag icke 6 proc:s ränta numera böra vara ncraen för bevillndsyfdraget, Jag anhåller så - Den 6 April f. m. 3y ledes om ilen förändring i denna del, att alla capitaler, ehvad de äro utlånade mot högre eller lägre ränta, böra vara underkastade enahanda afdrag. Ilr Dalman, Wilh. Fredr.: I anledn. af den siste talarens yttrande får jag blott göra den anmärkn., att om alla capitaler skola vidkännas enahanda bevillnrsafdrag, skulle detta blifva allt föj' hårdt för åtskilliga cassör, särdeles dem, som Uro anslagna ad pios usus, af hvilka jag icke tror det vara ändamålsenligt att staten utkräfver afgifter. I öfrigt torde jag, då jag nu har ordet, äfven få fästa Utsk:s uppmärksamhet på obilligheten deraf att på testamenten af så låg summa som 100 r:dr lägga lika hög beskattning, som hittills gällt endast å testamenten på högre summor. Den, som får ett sådant testamente på 100 r:dr, är vanligtvis i stort behof att bekomma beloppet oafkortadt, och afdraget är naturligtvis känbarare, ju mindre gåfvan är. Då derjemte testamentsbevakningen alltid är förenad med åtskilliga kostnader, finner jag intet skal att fastställa en grundsats, som hittills icke varit antagen och hvilken jag hoppas, att Utsk, sjelf, vid närmare eftersinnande, skall finna mindre riktig. Hr Gunther: