Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta §43 Dcn 12 December, D^rra är sant; men ehuru dcn sednare endast har <22 R:d pä Lokst-ri-Etar, s; utgöra de särskilta Löner dan h'r pä Flott» cS stater och de honom Vermö wer bestadde wista procent af Loröpennmgarne, wida öjwer 522 R:d. Igenom drtta oflöningslätt är likwal den fattige Lotsen, som Slaten endast består Z st 4 N:v i Lön, betungad me» en ganska betydelig bestarrning a den sörtjcnst, stwilken han alltid med mödor och stor auswarighet salm stundom med lifsfara mäste sörivärswa sig. Är elt fäoavt förfarande wäcdigk? är ber ny» tigt? kan bet be sördra hän och nit för stensten ? härom mä hwarje opauist M.dt ocg >re dörum . Esker min förgripliga ranke stnlle der wara Wyckct gagneligare för Riker, att heldre upoffra några hundrabc stud mera än bibehålla en sä obehaglig relation cmclian bcsatlandc och lydande. Granffom nu hwd besparing S:atö Merkel skulle rulstmidas Mne-n Sjömärnings Corp ens indragande. Ester Stats Utstotlcts Betänkande genast 6254 R:o och framkcleS 78 s 8 2i:b. Men dct förhäller sig icke fullkomligen sä. Jag åtminstone kan intet begripa, huru de 26 o Rd, som äro willkorligt om emot redowisning anstagns rist nya Mätningar, inftrumcnter, m. m. kunna genom SjöNiäkningsEorpsens indragning blifwa en besparing för Staten. Däga ju dermed ingen annan gemenstap än att de genom dcn stola anwändas till ett nyttigt ändamål och kunna,»efter behag besparas antingen Corpsen existerar eller intet.
Det tvid detta tillfälle bordt göra, ej eller gillade jaa sättet ä hwilkct Herr 6ri'penvaläts Memorial till Ständers bedömande blcf framstäldt. Jag tror att hwar)e Ledamot här äaer rättighet yttra sina tankar, och olyclk g i högsta matto Mil jag anse den dag, da inom deste murar fria RidderSmän ej mera fä tala enligt deras öjwertygelse, dä hwarje ord skall wägas som pä guldw«at, och en öfwerläggninq bljfwa öfwer hwarje Uttryck, som i mer eller mindre mohn kan mitzhaga. Sluteligen begagnar jag mig af detta tillfälle, för atr förklara, dek jag känner samma tillfredsställelse nu, som jag rönt ofta förut, da jag äswett nu kill Herr Lieutenant källmans i dag yttrade tankar fullkomligen fäe conformera mig. Härmed consormerade fig Grefwe Dolma, xuk, och Herr lilrn^or, 6erät, Herr I^orösnxtol^e, ^näers. Som jag i dct nu justcrrde Proroeollec saknar dels mitt jakande, dels mina nekande» ion, jag afgaf under dis, eonrsen uti dct ärende som Herr Ofwerste -.Lieutenant 6ripsnvaI6r förut till Prorocollel yttrat, och hwilkct uteslutande af mine Isa eller Nej, säkerligen härrört af ben bullersamma oro, som wid delta tillfälle här Uti Plcno föreföll, sä fär jag anhälla, att j denna dags P orocoll införes, det jag helt och hällit instämmer med hwad Herr Varon 8rsel och Grefwe De la Oaräir da uti förenämnde ärende anjörde: såsom ock att jag äf, tve» Den 14 December.'. 8Z5 wen förenar mig med hwad Herr ?«l»lm»n skristeli» gen nu yttrar. Herr kliincIc sk Kotsnscliälcl.
Fröken Beassecchi har förut studerat vid universiteten i Paris o c h Dresden, på hvilken senare plats h o n erhållit doktorsgraden. Hon har, trots sin ungdom, äfven hunnit med att i sitt hemland hålla föreläsnirgar om utvecklingen af den moderna gymnastiken. Svenska a / liden i utlandet. Näst förlidne torsdag afled i Köpenhamn öfverhofmarskalken Carl Ludv. Lovenskiolds efterlämnade maka, Augusta Lovenskiold, född Lagerheim, i en ålder af 64 år. Friherrinnan Lovenskiold var svenska till börden; dotter till excellensen frih. Elias Lagerheim, föddes hon 1828 och bars till dopet af konung Carl XIV Johan samt blef gift med baron Lovenskiold 1852. Damer på kapprodd. Äfven våra damer börja nu ägna sig åt den friska sporten på sjön. Lilla Valdemarsklubben är namnet på ett kapproddssällskap af damgiggar, som en afton i förra veckan företog sin första kapprodd för året, omfattande två afdelningar: en för treårade jullar och en för fyraårade giggar. I första afdelningen inkom » Zenia » s o m första båt på en tid af 14 min. 42 sek. och erhöll första priset. I andra täflingen, där sju båtlag deltogo, inkom först » Ceefai » på 14 min. 4 sek. och erhöll klubbens bronsmedalj; närmast inkom » Julie », rodd af fyra unga flickor (af hvilka den äldsta var 16 - 1 7 år). Banan var tagen mellan Augustendal och Svindalsviken fram till Grönudden, en våglängd af 1,2 eng. mil. Såsom kavaljerer medföljde några båtlag idrottsmän. * Folkskollärarinnorna skola träffas. Ett allmänt svenskt folkskollärarinnemöte är nämligen ämnadt att hållas i Jönköping den 6 eller 11 inst. aug. På mötet komma att behandlas dels skolfrågor, sådana som om slöjd, kokskolor, samundervisning, dels angelägenheter s o m hufvudsakligen röra kårens medlemmar. Författarinna och café-sångerska. Annie Vivanti är en ung italiensk författarinna af den » veristiska » (realistiska) riktningen.
Att fördröjande med försäljningen i detta fäll* intill tredje Ane-, tonen förorsakar onödig tids utdrägt och. oskäligt uppehåll af Fördiings-egarens betalnings rätt, men att en ovilkorlig föreskrift om utmätt fastighets försäljning vid första Auctions-tillfället, utan afseende i beloppet af derå gjorde anbud, icke billigt lärer kunna förenas med en öfve »klagad a.lfmänn förlägenhet och en deraf Uppkommen , af erfarenheten vitsordad brist på täflan, emellan vederhäftige köpare; hvarföre ock Utskottet, för sin del, ansett en medelväg böra sökas, sorn för - LagJJtsJiottets Bct&nkanicn. leii likar de ömsesidiga anspråken; och ändteligen: att sedan Allmänheten, genom kungörelser till första Auctionen på sätt Utskottet här förut tillstyrkt, blifvit derom underrättad, att Egendomen är under Försäljning samt Spekulanter derunder haft tillfälle, att både af värderings Instrumentet och genom andre utvägar förskaffa sig nödig kännedom om Egendomens beskaffenhet, och bereda sig till dess inköp, efter Utskottets tanka en vida korrtare tid för andra Auetionens hållande kan utsättas, enär dermed endast bör åsyftas nödigt rådrum för Auctions-dagens kungörande, men Författniugarne derom likväl icke innehålla något stadgande. På grund hvaraf och till undanrödjande af de olägenheter vid utmätning och försäljning af fast Egendom, hvartill ofvan anmärkte bristande eller obestämde föreskrifter föranleda, får Utskottet till Riksens Högloft. Ständers antagande vördsamt föreslå, att genom allmän författning måtte stadgas: 1:0
%Att Icinima litet slaifba, nigot läsa, prata frans y ska, dansa, Iräniiq paryrer .och vissa artigheter il.etta inl~egripes i cleiiiis tidens förnäinsta uppfostran för ett ungt fraiitirniiier, som skall ut i världen, sagrer äniiu 1781 en författare i)) Pnuiti~~~~~iersportfö~jen,. Tanken p&amp; lärda sliolor för fru11.timiner ' gick ej in i f6resta1Sniiigen. F ö ~ s t och främst alf den orsaken, a t t inga af dem,)),. som öiislmde eii höjd l&lt;viii~~obil.dn.ing, roro viiiine~: af cleii gamla skolan, mecl dess iitesl~itaiicle klassisk-teol.ogiska bildniiig. Striden mot det lärda pedanteri., som i flera årI1uiidraclen Ilade florerat, hade tagit sin bo j an. Deltakarlie i stdeii. förfHirtade deii. satsen. skall läiida bkcle dem och smnliallet till godo. I Salvii » Lärda Tidningars för 1754 iipi) triider en iiisän - cIa,riim R, som kalllax sig Narta Fj 01.l.a. My cket m8; j ligt clölj er sig bal&lt;om clemia si.gii~~tw en mnii1i.g författare. I astikelii föres krig mot latinet. Marta F,jollu tycker, a t t nar öfierflöclsförorciiiing~ti: utfardas, s % I&lt;~~ii.de de af~: en iitf&amp;rclau motde iiikngi fräiniiimcle språken, eiikmiieligen ' latinet.
Beslöts att oförändrad bibehållas.' 93 ’ Det sedan 1812 hvilande förslaget afslogs. 96 §. Den 1809 och tSio gjorda anmärkningen ansågs böra förfalla. 97 §• Det sedan 1809 och 1810 hvilande förslaget afslogs. 103 §• Bagge de hvilande felslagen rörande denna § antogos. 106, 107, 108, 110 och lil §§• Alla röV rande dessa §§ hvilande förslag till ändring afslogos. 114 §. I afseende pä denna § ansäg Högi." RIdderskapet och Adeln, att dä intet förslag till ändring deri vöre beredt, ingen åtgärd dervid kun-: de äga rum. Rörande frågan orri en representations - förändring, beslöt Idöglofl. Ridderskapet och Adeln, att enär intet förslag finnes så utarbetadt, och slutberedt, att det till afgörande af Riksens Ständer kunde upptagas, skulle detta ämne ytterligare till Constitutioris - Utskottet öfverlemnas, till den handläggning Utskottet finner för sig möjlig. Rörande Riksdags-Ord ningen. 17 §. på bordet hvilande förslag antogos. 3G §. Det sedan 1809 och 1810 hvilande förslaget bifölls. 46 §. Det sedan 1809 och 1810 hvilande förslaget afsltogs. 56 §. Det sedan 1812 års Riksdag hvilande förslaget bifölls. 57 §, Bifölls det sedan 1809 och 1810 hvilande förslaget. 63 §. Bifölls till rättelse efter g7 §,. Reg. Formen. 75 §•. Det sedan 1809 och 1810 hvilande förslaget bifölls. 78 och 81 -§§. De i dessa §§ föreslagna tillägg afslogos. Rörande den 29 § Regerings-Formen, 14, 21 och 2 3 §§ Riksdags.Ordningen uppsköt Högh Bidderskappt Adeln sitt beslut, intill dess del erhålles af de beslut, sorn af de Stånd blifvit fattade, hvilka desse §§ närmast röra.
Uppå af H. Ex. Hr Frih. o. Landtm., i anledn. häraf gjord hemställan, beslöt R. o. Ad., att nästa Lördag, efter förrätladt val af Ledamöter och Suppleanter i förstärkta Const.Utsk., företaga val af en revisor i st. f. Hr af Forselles. Jemte tillkännagivande att Hr Få h raeu s, Olof Immanuel, såsom ledamot af StatsUtsk. begärt och erhållit 3:ne veckors ledighet från och med morgondagen, anmodade H. Ex. Hr Frih. o. Landtm. Hrr Elektorer att sammanträda lill val af en ledamot i StatsUtsk. under ledighelstiden. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 2 och 5 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 274, i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse, angrde bildande af en fond till understöd för afskedade Folkskolelärare. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Uti StatsUtsk. har jag i denna fråga varit af annan mening än Utsk:s pluralitet. Jag har ansett att afsåttandet af 80,000 r:dr för ifrågavar:de ändamål vore för samma ändamåls vinnande otillräckligt, samt derjemte att den åsyftade pensioneringen af folkskolelärare icke borde genom bidrag från Statens sida åstadkommas. Jag anser nemi. att pensioneringen af nämnde lärare bör öfverlemnas åt socknarnes egen omsorg och om så icke sker, skulle det slutligen föranleda till en så betydlig Statsutgift, att den skulle vida öfverstiga hvad man f. n. föreställer sig. Församlingarnes antal i riket är något öfver 2,400 och antalet af Skollärare ännu något mera. Man kan antaga detta sednare antal till omkring 3,000. Om man nu förespeglar detta stora antal möjligheten af alt efter en viss tjenstetid erhålla pension för sin återstående lifstid, så skulle följden otvifvelaktig! blifva den, att lärarnesöka att så länge qvarstå i sina befattningar, till dess de blifva pensionsberätligade, troligen skulle en tredjedel eller 1,000 öfverhufvud komma på pensionsstaten.
Brot. 1844• 8 Sami., 13 Haft, 1 Allm, Besv,- och Ekon.-Utskottets Betänkande> N-o 74, uppbära ifrågavarande bropenningar blifvit Calmar Stad och Domkyrka tillerkänd, måtte i Nåder upphäfvas. Utskottet har tagit detta ärende uti öfvervägande; och ehuru Utskottet, lika med motionären, erkänner, att afgifter af ifrågavarande beskaffenhet, hvilka alltid verka menligt på den allmänna rörelsen, icke bora ega rum i andra fall, än då de lör det afsedda ändamålet äro oundgängligen nodvändige, och de af motionären uppgifne förhållanden, i afseende å bro-afgifterne i Calmar, visserligen synas böra föranleda till en i berörde hänseende nödig rättelse, anser likväl Utskottet det vara för en fullständig pröfning af den nu väckta frågan nödigt, att behörig undersökning om de locala förhållanden, m. m., som derpå kunna hafva inflytande, derförinnan varder anställd; hvadan, och då ärendet således är af den beskaffenhet, att detsamma bör i administrativ väg behandlas, Utskottet får hemställa, att ifrågavarande motion icke må, å Rikets Ständers sida, till någon åtgärd föranleda. Stockholm den 31 October 1844. Ank. till. Exp. Utsk. den 6 Nov. kl 1 e. m. Betänkande } i anledning aj väckt motion om stadgande af viss afgijt för öfve rf arten öfver Längebro i Christianstads Län. Uti en från Höglofl.
I sammanhang härmed har Utskottet till pröfning förehaft ett inom Utskottet väckt förslag att, såvida icke bestämda föreskrifter i testamentseller stiftelse-urkunder derför lägga hinder i vägen, samtlige under Direktionens förvaltning ställda fonder må sammanslås och blifva för hvarandra solidariskt ansvariga; och då en sådan förening icke blott skulle leda till en större enkelhet och reda i räkenskaperna, utan jemväl tillfälle derigenom torde yppas att göra de nu å de särskilda fondernas ej sällan befintliga smärre behållningar fruktbärande, samt de möjliga öfverskotten kunde komma Riddarhus-kassan tillgodo emot vilkor, att denna kassa ansvarar för utbetalningen af de utaf donationseller testamentsgifvare stadgade stipendier, pensioner eller gratifikationer jemte förvaltningskostnaden, bar Utskottet häraf hemtat anledning till den hemställan: att Riddarhus-Direktionen må bemyndigas att om ett sådant fondernas sammanslående så fort ske kan besörja, såvidt det är med vederbörande stiftelse och gåfvobref förenligt eller annat laga hinder dervid icke möter. I öfrigt och för att så litet som möjligt genom bindande föreskrifter försvåra möjligheten för Direktionen att vid utlåningen af medel förfara efter hvad Direktionen pröfvar nyttigt, har Utskottet ansett sig böra tillstyrka den förändring af den i lånereglementets 1 § 4 punkts 2 mom. stadgade maximisumma af 6,000 R:dr för s. k. namnlån: Riddarhus-Utskottots Utlåtande N:o 7. a att det belopp, som mot låntagares skuldsedel med borgen eller hypotek af annan namnförbindelse må utlånas till en och samma person, bestämmes till 10,000 R:dr B:ko; och har Utskottet för att lätta utvägarne att på kortare tider erhålla ränta för i kassorna innestående medel tillika skolat tillstyrka : att Riddarhus-Direktronen må berättigas att, så vida Direktionen funne fondernas säkerhet derigenom intet äfventyra, på depositionsräknirig hos Stockholms Enskilda Bank insätta eljest icke fruktbärande medel mot högsta möjliga ränta; dock att upsägning till återbetalning efter högst 90 dagar alltid sker samtidigt med insättningen. 10 §.
Efter att sålunda hafva framställt de hittills stadgade grunderne för Lands-Statstjenstemäns pensionerande, har Herr af Tuneld vidare sökt ådagalägga ej mindre obilligheten deraf, att desse Tjenstemän, hvilkas befattningar äro både vigtige och i hög grad mödosamma, skulle, genom den nu föreslagne lägre pensionsberäkningen, på ålderdomen sakna nödig utkomst, eller ock tvingas, att, ehuru oförmögne till tjenstens vederbörliga bestridande, dervid qvarstå, än äfven fördelen af att vid Lands-Staten kunna påräkna kraftfulle och skicklige män, af hvilkas nit och redlighet det allmännas båtnad i så väsendtlig mon beror; och har Herr af Tuneld, på sådane skäl och under yttrande i öfrigt, att, allt efter som Civil-Statens enskilda Pensions-Inrättjiing kommer alt uppfylla det med densamma åsyftade ändamål, StalsVerkets bidrag till Embetsoch Tjenstemäns pensionering äfven kommer att förminskas, föreslagit: att med indelta löner försedde Lands-Statstjenstemän må förklaras berättigade till pensioner, svarande mot vederlikars i Kongl. Collegierne, efter hvad nu reglerade Stater i allmänhet bestämma, nemligen: Lands-Secreterare och Lands-Kamererare till 1,200 R:dr, Landt-Räntmästare, Kronofogdar och Förste Landtmätare till 800 R:dr, Häradsskrifvare till 400 -sarai Länsmän till i5o R:dr, hvarjemte Herr af Tuneld, i afseende på Landshöfdingars pensionsrätt, trott de dervid förekommande serskilda förhållanden kunna föranleda dertill, alt Landshöfdingars pension blefve bestämd till det belopp, sorn för andra deras vederlikar, Generalerne, vid sisla Riksdag fastställdes, eller 3ooo R:dr.
Litt. 11., att detta mom. blifver så tydande: ”Utrikes i Diplomatiske eller Consulatbeställningar anställde Svenske Embetsman må ej i Discontverken erhålla nya lån;” samt 3:o Vid 4 punkten af de Banco-Discont-Verket serskildt rörande föreskrifter, att orden "till skiftes" derutur bör utgå. Beträffande först det af Vällofl. Borgare-Ståndet och Hederv. BondeStåndet fattade beslut vid 8 punkten, mom d., så emedan detta beslut innebär en förändring i nu gällande stadganden £§. 27 pag. 142 i i83o!års BancoReglemente och §. i3 i i8a3 års reglementariska föreskrifter för Låne-Contoren) men öfrige a:ne Riks-Stånd, genom bifall till Utskottets förslag, beslutat bibehållandet af hvad för närvarande i denna del finnes bestämdt, förfaller Vällofl. Borgare-Ståndets och Hederv. Bonde-Ståndets härutinnan yttrade serskilda mening. Likaledes och då allenast a:ne Riks-Stånd, Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Hederv. Bonde-Ståndet, beslutat förändring i hvad för närvarande är vordet stadgadt, om sättet för anmaningsbrefs utfärdande samt vården om Banco-Discont-Verkets Låne-Document och Hypothek, måste det förblifva vid Utskottets af Högv. Preste-Ståndet och Vällofl. Borgare - Banco-UtsJsotteta Memorial JV:o i38. 7 Ståndet bifallna tillstyrkan, så väl i ofvannämnde 8:de punkt mona. c., som i 4;de punkten af de Banco-Disconten serskildt rörande föreskrifter.
Som denna votering utfaliit med 63 Ja emot 55 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. 26:le Förstärkta Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 28. 9 26:te omröstningen. Den sorn bifaller Utskottets, af tre Stånd godkända förslag, att tull-bestämPeUverk. melserna vid införsel af Pelsverk skola blifva följande: Pelsverk: beredda och oberedda: Införsels-tull. Skålp. B: dr öre. Get-, Renoch Skjäl-skinn 1 — 10. Fåroch Lamm-skinn: grå Krimska samt äkta svarta Kalmuck1 — 40. andra slag t — 15. Björn-, Jerfeller Filfras-, Kanin-, Lo-, Räf-, Sjuppoch Varg-skinn 1 — 25. andra slag 1 1: — Pelsverk, hopsydda, äfvensom fullfärdiga persedlar med pelsverk till öfvertyg, såsom Skinnpelsar, Muffar, Boas m. m. förtullas lika med pelsverket, hvaraf de bestå, med tillägg af 50 procent, röstar Ja i den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages för denna artikel följande af Bonde-ståndet beslutade tull-bestämmelser : Pelsverk: oberedda: Införsels-tull. Skålp. R:dr öre. Get-, Benoch Skjäl-skinn 1 — K). Fåroch Lamm-skinn: grå Krimska samt svarta Kalmuck. 1 — 40. andra slag 1 — 15. Björn-, Jerfeller Filfras-, Kanin-, Lo-, Räf-, Sjuppoch Varg-skinn ... 1 — 40. andra slag 1 1: 25. Mer eller mindre beredda Pelsverk införtullas med 15 procent förhöjning uti den för oberedda af samma slag ofvan utsatta tull, och fullfärdiga persedlar med pelsverk till öfvertyg, såsom Skinnpelsar, Muffar, Boas m. m. tullbehandlas lika med beredda pelsverket, hvaraf de bestå, med tillägg af 50 procent.
Hest'.- och Ekon.-{Jtskollens Betänkande, A’:o 30. tid, högst tio år, måtte upphäfvas, såsom ledande tiil men för de skiftade skogarnes bestånd; samt af Nils Hilsson: dels att, i anseende till skogens stora vigt för framtiden, sednare delen af ifrågavarande § mätte erhålla följande förändrade lvdelse: »Och thy hör, om ej delegarne annorlunda åsämjas, ersättningen för ståndskog bestämmas, sedan först limmer, sägstockar, storverksoch andra träd af samma högre värde blifvit till antalet räknade, skogsbestånden på kartal) inmätte, de särskilda traklerne, efter nödig profhuggning, graderade tiil bestämdt belopp, vedskog på kappland eller tunnland, och uträkning efter dessa grunder af hvars och ensi byle gående ståndskog föregått. Sedan afbruknings-beloppen blifvit bestämde, skall den tid särskildt för hvarje delegare utsättas, under hvilken fordringarne böra uttagas, för hvilken tids bestämmande noga afväges, huru stort belopp den fordrande kan med sin skogs bestånd årligen afverka, och noga tillses, alt ingen lör skuldens godtgörande tvingas låta nedhugga skog, medan den är för ung;., samt dels att ett förbud måtte utfärdas, hvarigenom delegare, som förlora jord, hvarå linnas för prydnad planterade träd, hetages rättighet att, sedan skifte är hegardt, desamme afverka, innan de, efter landlmätareus och Gode Männens värdering, blifvit den nye jordegaren lill inlösen hembjudne. Lika med motionärerne äro Utskotten af den åsigt, ali det öfverklagade stadgandet i icke oväsendtlig mån bidragit till skogens hastiga förstörande å större delen af de orter, der skiften egt rum.
StatsUtsk. har ock i följd häraf, samt under åberopande af statsverkets knappa tillgångar, dem Utsk. förut genom sin inkomstberäkning nedsatt, ansett sig böra afstyrka flera af K. M. begärda anslag. StatsUtsk. har derjemte framställt såsom grundsats, att några utgifter ej borde å öfversköttep af statsverkets inkomster anvisas, hvilket utan tvifvel är rätt, när fråga är om utgifter, som ovilkorligen skola inom året till bestämdt belopp utgå, och framför allt, om man, Den 2 Junie. m. 7i utan en sådan tillfällig utväg som öfverskottens användande, beviljar fulla anslag för alla angelägna och nyttiga föremål. Oaktadt StatsUtsk:s bemödanden att minska statsutgifterna, utfaller dock dess förslag till statsreglering med ett högre behof af bidrag genom allm. bevillningen af omkring 176,000 r:dr utöfver hvad i83o års statsreglering kräfde; hvaremot den af K. M. framställda statsreglering icke förutsätter något ökadt bidrag af allm. bevillningen öfver de vid sista riksdag beviljade 1,727,200 rtdr. Detta resultat härrör helt och hållet af StatsUtskts nedsatta inkomstberäkning; och jag hoppas, a.tt denna beräkning skall blifva så förändrad, att någon tillökning i allmänna bevillningen ej i något fall behöfver komma i fråga. Under åberopande af såväl K. M:s nåd. pvopos. om statsverkets tillstånd och behof som de anmärkningar emot StatsUtsk:s utgiftsbetänkln, flera Hrr ledamöter af R. o. Ad. framställt i de delar samma betänk:n från den K. propostn afvika, får jag vördsamt yrka , att utgiftstitlarna må varda bestämda till följande summor: 1: s t a hufvudtiteln: Om de af K. M. föreslagna öfverflyttningar ske, i rund summa till r:dr 689,460. örn dessa öfverflyttningar ej ske 719,250. Om den af K. M. här föreslagna öfverflyttning till 8:de hufvudtiteln sker, i rund summa till
Det skall göra henne ondt, om du ser alt för BERTA. (Tankfull.) Måtte bara Wilhelm tycka det samma! FRU BARK. Skulle han inte bli glad att träffa sin hustru! BERTA. komma, tycker jag. Jag önskar i alla fall, att Då skulle han väl själf föreslagit henne att Men, kära Berta, hur kan du sätta det i fråga. Ja, det är sant. Det blir bra roligt få se Lissi. hon inte haft den idén att vilja öfverraska honom. Det hade varit bättre att förbereda honom. Wilhelm är så beroende af sitt lynne. Kommer hon olägligt, FRU BARK. du allting så mörkt. Åh, kära barn, du är trött i afton, därför ser BERTA. Hur dags tror du pappa kommer hem i natt? blir hon inte riktigt vänligt mottagen, det är säkert. FRU BARK. Han kommer nog snart, skall du få se. BERTA. Ämnar du sitta uppe och vänta? FRU BARK. Ja det vet du ju. BERTA. igen. (Går mot sitt rum.) Nå då går jag in och sätter mig och skrifver FRU BARK. jag måste vänta på pappa. Visste han, att alla sofve Nej, Berta, gör mig inte ledsen. Du vet ju, att i huset, så vet ingen hur länge han skulle dröja ute han blir alltid riktigt ond på mig, när han komhan bli det, om han inte ändå kände det som ett litet band. BERTA. var 3 när han kom hem i natt. mer hem och finner mig uppe och hvarför skulle Ett mycket litet band måtte det vara. Klockan FRU BARK. trodde du sof. Hur vet du det? Ljuset var släckt hos dig. Jag BERTA (skämtsamt). tjärnar, ser du med ett öga öppet. När du är uppe, sofver jag som katten, när mor FRU BARK (smeker henne och runkar på hufvudet). Går du nu? BERTA. Det beror på dig, mamma. FRU BARK. släcker lampan. De gå åt hvar sitt håll, Berta till Ja, som du vill då. God natt! (Kysser henne; Går du? höger, frun till vänster; nicka åt hvarandra, då de Scenen står tom och mörk ett ögonblick.)