Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
På grund häraf får Utskottet tillstyrka och föreslå: l:o. att Rikets Ständer, för anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, måtte till Kongl. Maj:ts disposition anvisa ett årligt anslag å enahanda belopp, som vid sistlidne riksdag, eller 150,000 R:dr R:mt, och således för åren 1861, 1862 och 1863 tillsammans 450,000 R:dr, deraf 50,000 R:dr årligen må, utom den andel af det öfriga årsanslaget, som, efter hittills tillämpade grunder, å rikets 4 nordligaste län belöper, till vägars anläggning och förbättrande inom nämnde landskaper uteslutande användas. Genom remiss från Bonde-Ståndet har Utskottet fått emottaga en af Rilcsdagsfullmägtigen Olaus Svebilius från Gottlands län väckt motion, innefattande anmälan om behofvet för Gottlands norra Härad af ett statsbidrag å några få tusen Riksdaler till Häradets nu pågående väg-reglering. 4 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 120. Då vid denna motion icke finnas fogade några handlingar, som närmare upplysa förhållandet med den väg-reglering, tor hvilken anslag blifvit begärdt, och då motionären icke ens uppgifvit den summa, som för det af honom förordade ändamålet skulle erfordras, hemställer Utskottet: 2:o. att denna motion af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
Om tre Stånd bifallit Betänkandet, hvarföre böra vi, endast af denna orsak, bifalla det, och icke, som ofta brukeligt varit, låta vid dessa tre Ståndens beslut bero? —, 138 Den iS Jurin f. m. Jag gör mig en heder af att erkänna den en* skildta vänskap, som förenar, och, i flera år, förenat mig med Herr Grefve Platen. Om den gjort mig partisk viri detta tillfälle, så är åtmindstone motivet förlåtligt. Jag har sett denne man uppoffra sitt lugn, sin husliga sällhet, vården om sina egna angelägenheter, för att med den drift och den ihärdighet, som är honom egen, åtaga sig utförandet af ett stort allmänt Verk. Länge uppmuntrad och följd af Allmänhetens bifall, förbyttes det i ovilja, förtydningar och ogillande. Öfvergifven nästan af alla, utom af sig sjelf, står han sorn ett enstaka träd i öknen, mål för alla stormar, och ställer sitt eget oförfärade och lugna bröst emot smädelsens och missnöjets pilar. Jag vill icke slita en gren af detta träd. Jag vill hellre, om jag kan, understödja dess skakade, men ej svigtande stam; och den dag torde komma, då dess rötter slagit så djupt i jorden, att en-* dast bladen af dess krona förmå rörås för de fiendtliga vindarneGrefve von Platen äger, mot sin samtids otacksamhet, förtjenstens vanliga lott att åberopa, och han vädjar med glad tillförsigt, för sitt verk, till efterverldens lugnare dom; han är icke, och skall icke blifva den siste, som af framtiden får dess, under lifvet och mödorna oafslutade, räkning uppgjord. Samtida ögon se dunkelt och ogerna samtida förtjenster. De äro, som Leopold säger: Ljus på en rymd, dit ingens blickar nå, Som pryda hvalfvet öfver vandrarns hjessa, Och han förgäter, eller finner, små - Den 18 Junii f. m. 139 Mångå yttrade härt 11 deras bifall.
LandtMarskalkens proposition å den förändring af punkten, att i stället för 8 h 10 vrocents rabatt sättes blott 8 procents rabatt. Skulle denna proposition ej medgifvas, anhåller jag om votering. Herr von Hartmansdorff_, åugust: Den siste talaren har yttrat, att Ridderskupet och Adelö icke borde tillintetgöra sitt redan en gång fattade beslut. Jag vill i anledning deraf blott erinra, att Riddeiskåpet och Adeln aldrig beslutat detta lån, utan att vi blifvit öfverröstade af de andra tre Stånden. Frågan, om 3ooo R:dr silfver kunna räcka till bestridandet af årliga omkostnader och förluster i och för detta låns förvaltning, har jag redan tillförene besvarat med nej. Möjligen kunna de det i början, innan förlusterne begynna, och så länge RiksgäldsContoiret är i tillfälle, alt jemte egne tjenstemän använda Assistansens, hvilka på Indragningsstat aflönas. Men sedan utlåningsfonden sjelf skall bära både förluster och aflöning, och man betänker, hvilken odräglig bokföring och beräkning skall uppstå af 5 och |-:dels millioners utlåning uti poster ända ned till 200 R:dr att återbetala på 3^ års tid; så kan man lätt föreställa sig, huru litet 3ooo R:dr silfver skola förslå. En värd Ledamot har omtalat de besparingar, som skulle tillskyndas Banken derigenom, att de tillämnade silfverköpen ieke behöfde verk - Den 3 Mars e. ia. 201 ställas, i fall silfverlånet erhölles. Men om man besinnar, hvad Herr von Troil ganska rigtigt anmärkt, att om rörelsen icke behöfver denna massa af sedlar, som genom lånet sprides; tages snart silfret ur Banken, och strömmar ur landet, hvarigenom förhållandet mellan Bankens sedelstock och silfverfond försämras; så finner man, att Banken behöfver sina tillgångar för att åter verkställa möjligen behöfliga silfverköp. En Ledamot har yttrat den farhåga, att om detta lån icke ginge i fullbordan, skulle det bevisa, att något godt icke kunde komma ifrån denna Representation.
— 12 — Deröfver till och med 40 „ - — 24 — Deröfver till och med 50 . — 36 — Deröfver till och med 75 1: Deröfver till och med 100 1: 24 — Från 100 till och med 150 2: och deröfver för hvarje 50 R:dr — 12 — Men till alla Arrenden , Contracter och Afhandlingar utan viss summa , skall , efter samma grund och förestående Tariff, Charta anskaffas till det belopp , hvartill deri betin gade persedlar eller förmåner kunna skattas, enligt sednast faststalde Markegångseller i orBihang lili Riks. Ht. JS-o 36. 56j Bevillnings-Uiskottet* BttänkandtO. ten gångbara pri* å de varor, som ej finna» i Markegångstaxan upptagne; och om samma Contract derjemte innehåller något, som till visst värde icke kan bestämmas, ekes Chartan i afseende derå med 6 sk. Fördelsoch Undantags-Contracter charteras, enär de för Domaren uppvisas, till en tredjedel, emot hvad föregående Tariff innehåller . dock icke under • 3 sk. I afseende på skyldigheten att uppvisa alla Arrendeoch Hyres Contracter å .Landet och i Städerne vid Mantals-skrifningen, galler hvad 9 13 och 14 Morn. innehålla, dock undantagas derifrån ej mindre de Contracter eller Afh and lingar, sorn af Husbönder afslutas med underhafvande Aboer, Torpare, Tjenstefolk eller andre arbetare, hvartill stämpladt papper ej erfordras, förrän de hos Domaren och Ex ecu forn till laglig åtgärd företes; än ock det af Hyresman innehafvande exemplar af HyresCorrtractSi Städerne, hvilket är.fritt från stämpladt papper intilldess detsamma hos nämn* de Myndigheter^uppvisas, då det sorn bilaga bör charteras.
Ät staden Carlskrona blef vid sistlidne Riksdag beviljadt, icke ett lån, ulan ett anslag utan återbetalnings-skyldighet, af 12,000 R:dr banko, till lindring uti de kostnader staden fått vidkännas i och för kolera-farsotens härjande derstädes, och det synes mig således att Utskottet icke bordt lemna utan allt afseende de skäl, som tala för enahanda välvilja, åtminstone i någon mån, emot staden Christianstad. Uti intet samhälle i hela landet, om icke i Jönköping är 1834, har nemligen den olyckliga farsoten så våldsamt härjat, sotn sistlidne höst i Christianstad, enär det genom officiela handlingar hos Utskottet blifvit styrkt, att omkring hvar 7:de person af den under epidemien i staden vistande befolkningen blifvit af döden bortryckt. De största ansträngningar egde visserligen rum bland alia klasser för att mota sjukdomens framfart, och man täflade, under den allmänna nöden, personligen om att på allt sätt bistå hvarandra; men det oaktadt kunde icke för Utskottet redovisle kostnader undvikas, som uppgingo till icke mindre än 24 ä 25,000 R:dr Runt; och att på en gång uttaxera denna betydliga summa på de nu qvarvarande af samhällets medlemmar skulle verkligen för mången blifva ruinerande. Utskottet säger väl, att ett understöd nu åt Christianstad skulle gifva anledning ål andra kommuner att komma med enahanda anspråk; men delta skäl för afstyrkandet kan jag icke gilla, då Utskottet genom bifall åt min motion alldeles icke förlorat uågot af rättigheten, att, i hvarje särskildt möjligen förekommande fall, pröfva dylika anspråk och dem efter sig företeende omständigheter bifalla eller afstå. Icke heller kan jag godkänna Utskottets åberopande af de väsentligen olika förhållanden, som skola ega rum emellan Carlskrona och Christianstad.
Herr Tham, Wollrath: Herr Grefve Lagerbjelkes upplåsta Reversation, hvarmed jag förenat mig, innehåller hufvudsakligen de skål, som föranledt mig att i vissa delar hysa olika Den 12 Maji f. rn. r99 tankar nied dem, som grundat pluralitetens beslut af Högloflige BevillningsUtskottet. Jag får dock nu ödmjukast anhålla, att närmare få utveckla dessa tankar, sedan jag först upptagit och försökt besvara några af de nu gjorda anmärkningar. Herr Rosenblad har så vål och fullkomligen bevist, att det af Herr Montgommeries uppgjorda nya förslag till Bevillnings erläggande icke år verkställbar och icke kunnat af BevillningsUtskottet till antagande föreslås, att jag endast dervid får tillägga den inom Högvördiga PresteStåndets och Hedervärda BondeStåndets Ledamöter i Utskottet yttrade farhåga, att de föreslagne SockneCommittéerne och deras stora villkorliga magt inom Församlingarne skulle gifva anledning till partier, split och osåmja samt den lika farhåga Ledamöterne af Ridderskapet och Adeln hyste , för de föregående stora LåneCommittéernes arbeten. Som Utskottets pluralitet dicterat sin proposition, angående uppgiften af bevislig gäld, lärer jag, som deri icke deltagit, vara frikallad från upplysningars meddelande i afseende på Beslutets verkställbarhet. Jsg kan ingalunda förena mig med Herr Montgommeries förslag, att belägga Caracterer med bevillning; jag gillar icke en öfverflödig utdelning af Caracterer och ännu mindre fåfängan att söka dem; men kan så mycket mindre bifalla en årlig skatt på dessa Regentens nådebevis, som de vid erhållandet dyrt nog få lösas genom fullmaktens betalande och Charta Sigillata-afgiften, och dessutom det obehagliga förhållandet, genom Bevillnings åläggande skulle kunna uppkomma, att en person, som utan egen 300 Den 12 Maji f. m. ansökan eller önskan med Caracter blifvit benådad, skulle finna sig föranlåten att i underderdånighet undanbedja sig ett sådant bevis af Konungens välbehag.
Ty Konungen af nordlanden skall åter samka en större hop tillsammans, än de förre var; och efter någor år skall han draga dit med stor härskraft, och med stora rikedomar. Och på samma tid skola månge sätta sig upp emot Konungen af söderlanden; skola ock desslikes någre affällige af dino folke upphäfva sig, och uppfylla Prophetien och falla. Alltså skall Konungen af nordlanden draga ut, och bålverk göra, och vinna fasta städer; och söderlandens armar skola icke kunna förtagat, och hans bästa folk skola icke kunna stå emot; Utan han skall, när han kommer till honom, skaffa sin vilja, och ingen skall kunna stå honom emot; han skall ock komma in uti det lustiga landet, och skall förderfvat genom dess hand; Och skall ställa der sitt ansigte efter, att han må komma med allo sins rikes magt; men han skall förlika sig med honom, och skall gifva honom sina dotter till hustru, på det han skall förderfva honom; dock skall det icke lyckas honom, och der varder intet af. Derefter skall han vända sig emot öarna, och vinna många af dem; men en Förste skall tvinga honom, så att han måste vända igen med skam; på det honom icke skall vederfaras mer skam. Alltså skall han vända tillbaka till sins lands fäste, och skall stöta sig och falla, så att man intet skall finna honom mer. Och i hans stad skall en uppkomma, hvilken sitta skall uti Konungsliga äro, som en öfverträdare och tyrann; men efter få dagar skall han förgås, dock hvarken genom vrede eller strid. Uti hans stad skall uppkomma en föraktelig man, hvilkom riksens ära intet betänkt var; han skall komma, och få sin vilja, och intaga riket med sötom ordom. Och de armar, hvilke såsom en flod komma, skola för honom, såsom med ene flod, öfverfallne och sönderbrutne varda; dertill ock den Försten, som förbundet med gjordt var. Ty sedan han med honom befryndad är, skall han listeliga handla med honom; och skall draga upp, och varda honom öfvermägtig med fögo folk.
B:co per tunna borde bestämmas för spanmål, sorn från Riket utföres, men får dervid vördsamt upplysa, att, med tillämpning af ofvan åberopade punkt af de utaf Utskottet antagne grunder, Utskottet uti dess förslag till Tull-Taxa borttagit utförsel-tullen för nedannämnde varor: Agat, arbetad, Alabaster, arbetad, Apotheksvaror, sammansatte, Askar och dosor, Band, alla slag, Bark, björkoch gran-, Barometrar och Thermometrar, Bast och Bastrep, Bastmattor, Ben, arbetade, Bensvart, Bernsten, arbetad, Bilder, gjutne, huggne eller formada, Bildhuggeri-ar beten, Bleckslagare-arbeten, Blodiglar, Blommor, artificiela, Bly, arbetadt, Blyertspennor, Bläckpulver eller substance, Bokstafs-stämplar samt Boktryck eller stilar, Boksvärta, Borstar, Bouillon de pocbe, Broderier af guld och silfver, Bränvin, af frugt eller Cognac, af socker eller rumm, af ris eller arrac, Bönor: Turkiska, Trädgårds, Caffe, brändt, och alla till Cafle-surrogat användbara brända växter, Cantiller, Chocolad, Bevillnings-Utskottets Bet. N.o äg.
Läggom nu till allt detta, att hans auctorliga personlighet var sammansatt af tvenne grundelementer: å ena sidan, en i högsta mått känsloliflig och aningsrik föreskådning af den förnyelse, hvartill han ville föra Religion, Poesi, Sedlighet, Samhälle genom ett djupare inblickande i Naturens innersta och den Guds, hvilken der uppenbarar sig; å andra sidan, en ej blott ungdomlig, utan jättebål sjelfmedvetenhet om stora snillegåfvor och om en syftning, i hvars ädla sträfvan han fann sig bland sin samtids svenska vitterhetsmän stå ensam. Skulle han ej, sålunda beskaffad, nödvändigt kommu att inför mängdens ögon synas en vidunderlig fantast och paradox-jägare, ideligen motsägande sig sjelf och alla andra? Skulle han ej, understundom, till verkliga fantasterier förvillas? – Säkert är, att man i denna teckning har alla beståndsdelarne af hans offentliga uppträdandes både innehåll och form; hvarvid likväl bör erinras om den sednare, att det första bestämmandet af dess polemiska lynne tillvägabragtes genom det sätt, på hvilket hans ömtåliga sjelfkänsla berördes genast vid författarbanans ingång. Sällskapet Utile Dulci, hvars både sekreterare och hufvudman Kellgren var, begagnade genom honom Stockholms-Posten till sin offentliga organ. Ungefär detsamma, som Svenska Akademien sedermera blef i högtidligare form, var – eller åtminstone åsyftade – detta sällskap. Det hade i Kellgrens dagblad, redan den 25 April 1780, utsatt till poetiskt täflingsämne ”Passionerna”; med utfästadt pris af tjugu dukater. I denna anmälan omnämndes blott en belöning; som skulle ”tillfalla Den, hvars arbete pröfvas vara det bästa”. Sällskapet försäkrade ock ”på det kraftigaste, att af namnsedlarne ej mer än den enda, som åtföljer det belöningen tilldömda stycket, varder öppnad; de öfrige Auctorerne blifva alldeles okände, och kunna återfå sina manuskripter, på sätt framdeles skall vid handen gifvas.
M:s i går å Rikssalen uplästa och sedermera till Hr Gr. o. Landtm, öfverlemnade Nådiga Berättelse om hvad i Riket och dess styrelse sig tilldragit sedan sista Riksdag. Efter upläsning af 18 § Riddarh.Ordn. samt af Hr Gr. o. Landtm, framstäld anmodan till de blifvande Bänkmännen ali, enl. i går utfärdadt anslag, i dag kl. >L 6 sammanträda lill val af R. o. Ad:s Elektorer, företog R. o. Ad. val af Bänkmän, och blefvo dertill utsedde för: l:sta Bänkm:s Aftl. JM 8. Gr. Oxenstjerna till Korsholm, Eullm. Frih. Åkerhjelm, Carl, och Af 46. Gr. Piper, Claes Gustaf Fritz, hvardera med 6 röster. 2:dra Bänkm:s Aftl. JM 105. Gr. af Ugglas, Carl Fredrik Ludvig, och JM 110. Gr. von Lantingshausen, Erik Albrecht, hvardera med 6 röster. 3:dje Bänkm:s Afd. JM 120. Gr. Liljencrantz, Gustaf Fredrik, med 8 röster, och A? 26. Frih. Leijonhufvud, Axel Gabriel, med 7 röster. 4:de Bänkm:s Afd. Frih. Rålamb, Claes Sigfridsson, och JM 145. Frih. Stjernstedt, Jacob Theodor, hvardera med 7 röster. 3:te Bänkm:s Afd. Frih. Bennet, Carl Stephan, med 6 röster, och Af 177. Frih. von Knorring, Wolrath, med 8 röster. 6:te Biinkm.-s Afd. Frih. Manderström, Ludvig, med 9 röster, och Af 279. Frih. Wrangel af Sausis, Fullm. Frih. Frih. af Ugglas, Curt Gustaf, med 7 röster, och v JH 323. Frih. Rosenblad, Fullm.
Deremot Motioner i Borgare-Ståndet 1862. Deremot kan med skäl påstås, att om'jernvägen förlägges öster om Sommen oell i sådan rigtning, att densamma komme i Kinda båtleds grannskap, kostnaden för anläggningen af den för hela Kinda-orten samt trakterna ända till Wimmerby eljest jå högst behöflig^ Kinda kanal, kunde undvikas, hvarigenomgskulle uppkomma en besparing fullt motsvarande det belopp af 1,367,142 R:dr, hvarmed kostnaden folden östra sträckningen beräknats komma att öfverstiga den vestliga. Jag hyser dock den föreställningen, att med anläggningen af vägen mellan Jönköping och Nässjö, äfvensom mellan sistnämnda ställe och den punkt, der .Jönköp ing-Nässjö-vägen skulle träffa den östliga rigtningen, kunde anstå intill dess vägen från norra ändan af sjön Salen till Cathrineholm^blefve fullbordad: samt att den kostnad, som härför blifvit beräknad, bättre och gagneligaregkunde användas om det erforderliga beloppet ansloges såsom bidrag för Östgötabanans fullbordande. Enligt Kongl. Maj:ts nådiga Proposition äro för vägen mellan Nässjö och Tenhult, utgörande 2,14 mil, begärde Pair 1.479,120*. — och för vägen mellan Tenhult och .Jönköping, utgörande 1,50 mil, R:dr 1,324,000. — eller för 3,64 mil, tillhopa K:drJ2,803.120, — för hvilken summa skulle kunna byggas nära 4 mil af Östgötabanan, hvarest tillgångar torde kunna beredas för denna banas fullbordande genom minskning af begärda statsbidrag för andra mindre nödiga banor. På grund af hvad jag nu haft äran anföra samt på de flere skäl som förclinnas men hvilka det biefvé alltför vidlyftigt att i en motion fullständigt utveckla, får jag vördsamt föreslå, att Rikets Ständer måtte besluta: l:o. Att Statens stambana från Sjöberg, norr om sjön Salen, bör utläggas i så ostlig rigtning som omständigheterna medgifva, för att vinna den kortaste förening mellan Malmö och Linköping; 2:o.
Majrt täck”tes låta föranstalta, att sådane öfverens”kommelser med dessa Bolag träffas, angående ersättningar till Karl, Bote eller ef”terlefvande Maka och Barn, i de faM, då ”Soldat eller Båtsman under arbetet till lif ”eller lern skadas, som äro billiga oell för "hvarje fall tillämplige.” Friherre Ridder stolpe, Fredrik: I anledning så väl af den uppmärksamhet Utskottet egnat At min motion, som de anmärkningar, hvilka i dag blifvit framställde, tror jag mig pligtig att visa, det Rotebällarnes klagan öfver olägenheter oeh kostnader för deras under arbetscommenderingarne skadade soldater ej är utan grund. Vid Westmanlands Regemente hafva, enligt de underrättelser jag på grund af yttrade klagomål kunnat inhämta, följande Soldater under arbelscommenderingar blifvit skadade, nemligen: Vid 1818 års Generalmönstring». LifCompagniet : N:o 47- Urman. Den 16 Februari i f. m. Första Majorens Compagnie: 4*. Wåghalsj behäftad med bråck. Andra Majorens Compagnie: i. Frisk, skadad i högra armen. 75. Holm, förlorat ena tummen. io3. Forssj mistat högra ögat. BergsCompagnie : 117. Häll, skadad i högra foten. 129. Flink, skadad i högra benet. Salbergs Compagnie: 99. Trafvare, skadad i armen. Vid 1822 års Generalmönstring. Kihlbergj skadad i venstra axeln under marchen till Canalen. Strömsholms Compagnie: 60. Ekj skadad år 1817. i45. Berggrendito dito Kungsörs Compagnie: 87. Malmj skadad i högra axeln. Sterij dito dito 96. Flankj ena armpipan förderfvad. Den 16 Februarii f. ra. N:o i34- Nord, ofärdig i ena axeln. — i4<> Asp, skadad i högra axeln. Vid 1827 års Generalmönstring. LifCompagniet: — 68. Longberg, dubbelt bråck.
Prop. M 104. 27 hvarf desamma oskärat; då den evangeliska Lutherska läran sedermera är vorden af upplyste och samvetsgranne svenske män ånyo genomgången och såsom med den Heliga skrift enlig godkänd, innan densamma för mera än trehundrade år tillbaka blifvit af en stor svensk konung och af svenska folket allmänt antagen såsom Sveriges religiösa tro eller dess statskyrkas troslära, och sedermera såsom sådan oafbrutet i helgd hållen; — dä slutligen Sveriges största konung, Gustaf II Adolf, jemte flera tusende svenska män, med honom för denna lära uppoffrat lif och blod; då må det väl icke förefalla ovantadt eller besynnerligt, om svenske män icke kunna med likgiltighet åse, att vår kyrka hotas både af söndringar inom sitt eget sköte och af utifrån påträngande irrläror; helst om de akta dyrbar sin religion och anse deras uppfattning af kristendomens sanningar såsom den renaste och den, som närmast öfverensstämmer med den Heliga skrift. Om vi så betrakta den Lutherska läran, böra vi icke äfven känna oss förpligtade att samvetsgrannt vårda henne, samt fortfarande och allvarligt nitälska för hennes renhet och på samma gång vara angelägna om bibehållandet af bennes enhet? Ingen har kunnat förneka fördelarne af en sådan enhet, ty om den orubbad bibehålies, innefattar den äfven begreppet om enighet inom både kyrkan och samhället. Det behöfver ej närmare antydas af huru stor vigt denna är, då deremot de oupphörliga schismer och stridigheter, hvilka äro upphofvet till de olika troslärorna, enligt erfarenheten i andra länder, oupphörligt störa lugnet och friden såväl inom familjerna, som äfven emellan enskilda personer. Det är äfvenledes bekant, att neppeligen några meningsstrider blifvit förda med så mycken och så långvarig bitterhet, som religionstvister, hvilka äro af beskaffenhet alt sällan kunna leda till något bestämdt resultat. Hvarföre då likasom upptpana dem till fritt inträde? De förstå nog ändå sjelfva att leta sig väg, och då de förås af okunnighet och en blind fanatism, skola de förstöra mångens tro och sönderslita mångens hjerta, utan att förmå bela det.
RECEPT. COLBERTSOPPA: Morötter, vigsel-, f ö d s e l - och dödsa n n o n s e r, palsternackor och sellerirötter utstickas som 25- som ju särskildt beröra familjeören, tvättas och läggas i en kastrull kretsarne, böra främst införas i jämte ett stycke smör, en nypa socker och litet buljong. Då de äro mör/ dun, där de mera än i någon ankokta, läggas de i stark buljong och nan tidning observeras inom hemserveras med förlorade ägg. met och familjen. Priset å förBOMPUDDING. Ett kräm lagas lofnings-, af 60 vigseloch födelseannoncentiliter grädde, 10 äggulor, stött socser är 1 kr. 50 öre pr st; för ker och gelé. Så snart massan är kokt beräknas priset efter och silad, iröres 30 centiliter god r o m dödsannonser och slutligen 60 centiliter vispad grädde. det antal rader annonsen uppHärtill serveras gräddskum med soctager. [2447] ker och rom eller hallonsaft. HUMMER I MAYONALSE. Sedan hummern kokt och kallnat, aftagas skalen, LED / GA PLATSER. så att stjärtarna förblifva hela och runda. Dessa skäras i sneda skifvor, ör en enkel arbetsam duglig flicka, ej för ung, tinnes plats i enklare familj att vara marineras med olja och ättika, samlas frun behjälplig med 5 barns värd och skötsel. och läggas rnndt omkring på anrättKunninliet i sömnad samt andra liushällsgöroningsfatet, s o m om stjärtarna vore hela. mäl fordras. Ingen som ej är barnkar samt Midt på fatet har man en förhöjning af van oeh villig att aibeta, torde anmäla sig. Uppgift om lönepretentioner och fotografie sallad. Här ofvanpå lägges det öfriga torde snarast sändas till » Thorsten » p. r. [2922] hummerköttet som en pyramid. Boras. Mayonaisesås är på förhand i ordning ' p n bättre flicka som vill deltaga uti och och slås öfver pyramiden samt prydes lära hushållning far plats mot:} () 0 kr.