Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Presteoch Bonde-St:n, men afslogs af de två andra Riks-St:n, eller R. o. Ad. samt Borgare-St:t, vid hvilken utgång af frågan Bevilln.-Utsk:t ansett förslaget om en slutmening i skrifvelsen om tulltaxan hafva förfallit. Att frågan om en slutmening uti meromnämnda skrifvelse verkligen är af beskaffenhet att kunna förfalla, framgår uppenbarligen derutaf, att en skrifvelse om tulltaxan måste till K. M:t aflåtas, vare sig att deri finnes en slutmening eller icke, vid hvilket förhållande och då 75 §:n R. O. stadgar, att frågor, som kunna förfalla, skola anses hafva förfallit, då två Stånd stanna emot två, jag finner mig af nämnde grundlagsbud förhindrad att framställa propos. på hvilket förslag som 558 Den 5 Juni. helst till slutmening i den blifvande skrifvelsen ang:de tullbevillningen. Frih. von Schulzenheim, David: Efter det i Talmanskonferensen fattade beslut att vägra propos. å hvarje kläm, och Hr Grins o. Landtmms derpå grundade afgifna förklaring, har jag icke mer att tillägga, än en önskan att erhålla förklaring om det förhållande, som nu skall uppstå. Utsk:t hade i sitt Betänk, slutligen föreslagit, att tulltaxan skulle till K. M:t öfverlemnas, hvarefter två Stånd beslutat denna strofs borttagande, d. v. s. att så icke skall ske, och att någon skrifvelse derom således icke skall afges. Beslutet fattades hastigt, utan moget betänkande och under inflytande af partistridigheter. Jag hade föreställt mig efter den märkliga och i mitt tycke konstitutionsvidriga förklaring af 57, 60 och 61 §§:na, som R. o. Ad. efter votering med så knapp majoritet gillade, att åtminstone alla R. St:rs beslut skulle öfverlemnas, om ock sans phrase, till K. M:ts sanktion, men det ser nu ut som om så icke skulle ske med denna taxa.
Hus hålin i ngs-säl Iskaper, äfvensom af flertalet bland ledamöterne vid sisthållna allmänna landtbruksmöte!; samt frän Hedervärda Bonde-Ständet: af vice Talmannen Adolf Wilhelm Svartling och Riksdagsfullmäktigen Carl Olsson från Södermanlands län, hvilka, med afseende ej mindre å olämpligheten deraf, att tiden för ombyte at tjenstehjon är bestämd till slutet af Oktober, sedan det afllyltande tjenslebjonet varit i tillfälle att af en eller annan orsak förstöra eller vanvårda det då inbergade vinterförrådet af foderämnen, än äfven å svårigheten för tjenstehjouen att under Bih. till R. St. Prot. 18&S—1854. 7 Sami. 3 Afd. 4 Haft. i 2 Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 6. denna månad, då vanligen väglaget är dåligt och väderleken oblid, till aflägsna orter företaga flyttning, föreslagit, att, till förekommande af dessa missförhållanden, Rikets Ständer skulle till Kongl. Maj:t ingå med underdånig anhållan, att Kongl. Majit täcktes bestämma den 25 Juni såsom flyttningslermin för tjenstefolk på landet, med åliggande för dem att sednast den 1 nästpåföljnnde Juli sin nya tjenst ti 11 träda.
Då uti den af representantkamrarna, hvarest Konungens rådgifvare äga säte och stämma, man hör den ende af dessa, som yttrat sig i ämnet, höja sin röst i rak strid emot de åsigter, i öfverensstämmelse hvarmed Regeringen nyligen vidtagit ganska ingripande åtgärder, fruktar jag, att sådant kunde blifva en förevändning för Utsktn att inkomma med ett ännu mera i 11 i bera 11 betänk, än detta. Emedlertid står det R. o. Ad. då öppet att, oberoende af Utsktns tillstyrkande, fatta sitt beslut; och af sådan anledn. kan äfven jag yrka återremiss, under anhållan likväl, att icke mina yttranden må tynga återremissen, enär jag i allt fall får tillfälle försöka göra min åsigt gällande inom Utsktn. Jag vill nu endast tillägga, att Hr v. Hartmansdorff fullkomligt oriktigt fattat min mening, om han trott den vara, att bibehållande af skråinrättningar skall befordra städernas välstånd. Jag tror, att den tid snart skall komma, då icke ens BorgareSt. sjelf hyser ett så förvilladt begrepp. Det enda hinder, jag för närvar, möjligen kan finna emot den totala reform, som våra orimliga näringslagar tarfva, består i vår nuvar. representationsform, i och med ändring hvaruti jag är öfvertygad, att den mest obegränsade frihet kan stå tillsammans med städernas högsta flor. Flvad 1828 års skrifvelse angår, tror jag icke, att den är så gynnsam för det liberala systemet, som flera velat finna. Deti hufvudsakliga omständighet har nemi. dervid blifvit förbisedd, att någon defini tion icke finnes lill åtskillnad emellan hvad förstås bör med stads-och landtmannanäring. Jag stadnade i minoriteten sista gången frå - Den 32 December e. m. 467 gan i TJtskln förevar, och förmodligen lärer jag väl göra detsamma nästa gång. Hr Hjärne: Då jag är ledamot i Utsk:n, skall icke heller jag tynga discussionen med vidlyftighet; men skulle betänk. nu bifallas, så får jag förklara, att jag såväl inom sjelfva Utskm som på afdelningen försvarat dennas förslag.
Men när han uppsluker honom af sitt rum, ställer han sig emot honom, såsom han kände honom intet. Si, detta är fröjden i dess väsende; och annor växa upp igen af stoftet. Derföre, si, att Gud icke förkastar de goda, och icke uppehåller de ondas hand; Tilldess din mun varder full med löje, och dine läppar fulle med fröjd. Men de, som dig hata, skola komma på skam, och de ogudaktigas boning skall icke blifva beståndandes. Job svarade och sade: Ja, jag vet det fullväl, att så är, att en menniska icke kan bestå rättfärdig för Gud. Täckes honom träta med honom, så kan han icke svara honom ett emot tusende. Han är vis och mägtig; hvem hafver det dock gått väl af, som sig hafver satt emot honom? Han försätter bergen, förr än de det förnimma; hvilka han i sine vrede omkastar. Han rörer jordena af sitt rum, så att hennes pelare bäfva. Han talar till solena, så går hon intet upp, och han förseglar stjernorna. Han allena utsträcker himmelen, och går på hafsens vägar. Han gör Karlavagnen ([på himmelen]) och Orion; sjustjernorna, och de stjernor söderut. Han gör mägtig ting, som man icke utransaka kan, och under, deruppå intet tal är. Si, han går framom mig, förr än jag varder det varse; och han förvandlar sig, förr än jag det märker. Si, om han går hasteliga bort, ho vill hemta honom igen? Ho vill säga till honom: Hvad gör du? Han är Gud, hans vrede kan ingen stilla; under honom måste buga sig de stolta herrar. Huru skulle jag då svara honom, och finna några ord emot honom? Om jag än rätt hafver, så kan jag dock likväl intet svara honom; utan måste i rättenom bedjas före. Och om jag än åkallade honom, och han hörde mig; så tror jag dock icke, att han hörer mina röst. Ty han far öfver mig med storm, och gör mig såren mång utan sak. Han låter icke min anda vederqvickas, utan gör mig full med bedröfvelse.
Dessa frågor äro ställde så väl till StatsUtskottets värda Ledamöter, som hvarje Representant af nu församlade St:r; och då härvid tillika bör komma i beräkning, att R. H. Sttr på RiksStaten oafkortad! 341 lippfört alla de personer, hvilka Högtsalig Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Sophia Albertina uti sitt Testamente förklarat böra, såsom H. K. II:s enskildta Tjenare, åtnjuta de löner, hvilka de vid H. K. lits frånfälle uppburit, samt R. Sttr sålunda ådagalagt sin vördnad för hvad en Wasa Ättens medlem förklarat vara sin yttersta vilja, så bör det icke kunna förmodas, att hvad en Konung af samma älskade Ätt i sina sista stunder förordnat, kunna öfverlemnas åt glömskan ,och anses icke förtjena ringaste afseende, blott för alt få lumpna i5o Rtdr Btco besparade i några få år stid. Jag anhåller vördsamt om Remiss häraf till Statsutskottet jemte det jag får begära att H. StatsUtskottet täcktes låta denna min motion ostympad och ordagrannt intagas uti det afgifvande Betänkandet, så att icke blott excerperade bitar, utan hela motionen oafkortad, kommer till R. H. St:rs kännedom. F. L. Rosenqvist af Åkershult. Som Utskottet uti Utlåtanden N:is i5a och 254 afgifvit yttrande öfver Hr Grönhagens, G. L., hos H. R. o. A. gjorde samt till Utskottet remitterade motion, 0111 återfående af dess förut innehafde PageLön, och R. H. St:r i anledning deraf äfven fattat deras beslut i denna fråga samt uti berörde Betänkanden lika yrkandc med det Hr Rosenqvist uti ofvan intagne motion framställt, eller om meranämnde PageLöns utgående ifrån år 182g blifvit behandladt; anser Utskottet Hr Rosenqvists förrberörde motion böra förfalla.
Dessutom äro de förra upsägbara och löpande med åtminstone \\ proc:s ränta, under det att de sednare skulle blifva oupsägbara och endast gifva 4 proc. Visserligen sager man, alt de skola blifva upsägbara; men om motsatsen torde R. o. Ad. blifva öfvertygad, när öfverläggningen hinner till 3:dje punkten. Om, säger Hr von Troil, man icke finge använda mera penningar, än raan för tillfället eger, så skulle man aldrig få jernvägar. Men huru går det nu till med fästningsarbeten och andra Den 20 September f. m. 95 oundgängliga förelag, hvartill man ej får använda mera än de besparingar, som i Riksgis-kontoret och Banken göras från den ena Riksdagen till den andra? Man vet huru mycket man har att påräkna; följaktligen kan man upgöra sina planer derefter. Jag yrkade förra gången, att lista momitet eller lista punkten måtte återremitteras. Men då jag lyckats erhålla understöd, icke blott af en man, som eljest är min politiska motståndare, utan äfven af en Konungens Rådgifvare, som tyckt att saken är för tidigt framkommen, anhåller jag nu om afslag å ifrågavaride punkt. Sedan man kommit till jernvägarne och beslutit, huruvida man vill hafva dem eller icke, då kan det vara tids nog att upgöra förslag till låne-reglering; ty det är icke den låne-behöfvande, utan den, hvilken lemnar penningar, som bestämmer vilkorens beskaffenhet. Frih. Cederström, Rud.: De invändningar, Hr von Hartmansdorff sednast framställt mot ifrågavaride punkt, röra till väsendtlig del mindre sjelfva saken, än föredragningssättet. Om R. o. Ad. hade ansett frågan om jernvägarne böra behandlas förr än fondsystemet, hade alldeles ingenting hindrat alt berama föredragningen på detta sätt; men, förutan spådomskonst, tror jag det kunna sägas, att en af följderne af en så beskaffad föredragningsordning troligen blifvit, alt man, såsom anledn. till afslag å frågan om jernvägarne, invändt den i sådant fall då oafgjorda frågan på hvad sätt medel till deras sättande i verket skulle anskaffas.
Twelve months previous Notice will be publicly advertized of the iutended repayment or increase in the drawings, and on repayment of the whole or any part of the Capital all interest is to cease and the Bonds with the Coupons not yet due must be delivered up. The National Debt Office undertakes to provide in London, at its own cost, in the hands of the Agents for the Loan, the amount of the half yearly annuity 14 days previous to the date upon which the interest and sinking fund become due. The Coupons and Bonds will be paid at the Couuting House of JIess:rs J. Henry Schröder d* C:o, London, or at tile National Debt Office, Stockholm, if required by the Holders by a notice in writing delivex-ed at the National Debt Office Stockholm at least one ealendar month previously to the due date of such Coupons and Bonds. Coupons and drawn Bonds overdue moi’e thån 2 years, which shall not havé been presented for payment, can only be encashed at the National Debt Office, Stockholm. Bonds wliich sliall not be presented for payment within 15 years after the day of their redemption duly published, and Coupons which havé not been presented within 10 years of the date when due, will be forfeited, and the sums thus forfeited will become the proper ty of the National Debt Office. lu Wituess whereof We the CoilIlllissiOlICrs Of the Islutes oi the Kealm in the National Debt Office havé liereuuto set our hands and caused the Official Seal of the National Debt Office to be affixed at Stockholm this 15:th day of April 1864. Räntekuponerna inlösas den l5Je April och den 15de Oktober hvarje år.
att de blifvit från egen krono-tionde befriade, egarne af dessa hemman, i ämnet hörde, förklarat sig nöjde med denna förändring; att sedan, i afseende på de för prestgårdarne i Lyrestads och Fägreds socknar af Skaraborgs län fastställde ersättningar, tillsammans 55 tunnor, Stats-kontoret hemställt, att samma ersättningar måtte öfverflvtlas på 8:de Hufvudtitelns anslag för Klerecistaten och att på särskild pröfning finge bero, huruvida de borde fortfarande utgå in natura eller utbytas mot kontant anslag, berörde prestgårdars nuvarande innehafvare, hvilka af Kongl. Majlis Befallningshafvande blifvit i sistberörde afseende hörde, förmält sig vilja ingå på den ifrågasatta förändringen, såvida de finge från Landt-ränteriet lyfta ersättningen, enligt Stajs-kontorets alternativt framställda förslag, efter årlig markegång med forseilön; att af de enskilde ersättnings-tagarne inom Skaraborgs län, hvilkas ersättningsbelopp utgör tillsammans 132 tunnor, som Stats-kontoret ansett kunna bestämmas och utbetalas i kontanta penningar med lika belopp årligen eller efter markegång med forseilön, endast egarne af 1 Mantal Kyrketorp Nohlgården i Belleforss socken, förklarat sig nöjde att taga lösen för de till de$i ansiagne 5 tunnor efter hvarje års markegångspris med forseilön, hvaremot samtlige hemmans-egarne inom Fredsbergs socken yrkat, att med uppbörden af ersättningarne måtte hädanefter såsom hittills förfaras; att Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. om Statsverket 4853. 41 att särskildt innehafvarne af Rusthållet Svanvik i Uddenäs socken al'
ProtocollsUtdrag, Ridderskapets och Adelns, om bifall till tryckning af Riksens Ständers Justitiae-Ombudsmans Berättelse för innevarande år, på StatsVerkets bekostnad och hvarom StatsUtskottet skulle besörja, dito. — om bifall till StatsUtskottets Memorial, rörande KronoUppbördens verkställande, 346. — om remitterande till BancoUtskottet af Memorialer, angående en högre Beläningsrätt i Banken på BruksEfFecter, 347. -— om remitterande till Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskoltet af Memorialer, dels angående Medel till förekommande af allt för höga Spannemålspris och till befordrande af Spannemåls-Productionen, och dels rörande inskränkning i Bränvinsbränningen till förekommande af för mycken stegring i Spannemålspriserne, dito.—■ om remiss till StatsUtskottet, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner: 1:0 angående bevilljandet af vanlige Prestehohls-friheter åt några nya PresteBoställen m. m. 2:0 om rättelse i författningarne om afdrag till Statens förmån å Civile Embetsoch Tjenstemäns indelte löner; 3:o angående befrielse från BränvinsBevillningens utgörande af personer å Landet, som ej äga eller besitta jord; 4*0 angående användande af de inom Söderman - 16? Protocoll för 1815 ars Riksdag; se StatsUtskottet. Protocoll, att de i behåll varande tryckte exemplar af Borgareoch BondeStåndens Protocoll för i8i5 års Riksdag måtte, utan betalning, till dem utdelas, Junii I. 134- ProtocollsUtdrng, Ridderskapets och Adelns: Dec. om en stor Deputation att uppvakta Hans Maj:t Konungen, Hans Kongl. Höghet KronPrinsen och Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland för att betyga Riksens Ständers underdåniga vördnad och tacksamhet, så väl för Kongl.
Alla pannor under och t. o. m. 10 kannor 4 Per kannrum s 6 II t0. m. 20 k:r 8 21 — 3ö — 12 — 3i — 4° — 20 — _ 4* — 5o _ 28 51 — 60 — 36 — 61 — 7° — 1: 71 — 80 — 1: 24 — 81 — 91 — 1: 32 — b) Denna afgift för enkla pannor förhöjes: 1:0 för begagnad mäskvärmare 25 proc.; 2:0 för enkel rectificator 33| proc. och för dubbel rectificator 5o proc. c) För alla s. k. pistoriska eller andra konstapparater, som hittills äro kända och använda, skall i mån af pannerymden betalas den afgift, som föreskrifves uti tariffen N:o 2 af nu gällande brännvinsförfattning, men afgiften förhöjd med 100 proc., pannerymden uträknad på sätt nämnde författning innehåller. d) Med bevillning för redskap af hittills okänd beskaffenhet bör förhållas på sätt som stadgadt är uti sista mom. af i3 §. uti nu gällande brännvinsförfattning. Jag vet mycket väl, att utom detta fordras mycket reglementariskt; men då intet sådant finnes i betänk, intaget, har jag ej ansett lämpligt att deruti ingå. Jag vill blott tillägga en sak, att jag nemi. tror, att de tillåtna krogarna böra högt beskattas, och att ett minimum bör utsättas, hvarunder de ej få gå. De böra taxeras till det högsta, men så, att ett minimum alltid bestämmes. Stränghet bör iakttagas i afseende på krogarna och isynnerhet i afseende på lönnkrogarna. Mål röride dem böra dragas från häradsrätterna till K. M:s Bef:h:de. Skola sådana mål fortfara att pröfvas D c n 7 Juli f. m. »79 ■vid häradsrätterna, blir det krögarens interesse att draga ut rättegången för att under tiden kunna fortfara, och han vinner derigenom betydligt mera, än plikten utgör.
1 Frankrike bar skjutkonsten på sednare tider gjort stora framsteg, sedan denna del af krigsmanna-bildningen blifvit med mera omsorg omfattad, samt skjutskolan i Yincennes inrättades. För att tillegna Svenska Arméen de fördelar, som af en sådan eller likartad inrättning stå att vinna, har Eders Kongl. Majit redan anbefallt försök i denna del, som lemnat ganska tillfredsställande resultat; med bemtad ledning hvaraf och tillika med afseende å de möjligen minsta härför nödiga utgifter, jag får i underdånighet föreslå, att en skjutskola må hvart annat år, under 2 månader, bildas efter följande grunder: l:o. Skolan utgöres af 1 Major j Regements'°ff'cerare> 3 Lärare (Kompani-officerare), 2 Suballern-officerare från hvarje Infanteri-regemente, samt 1 Subaltern-officer från hvarje Infanterikorps: 2:o. Undervisningen bör omfatta: Den allmänna kännedomen om eldvapnens småningom skedda utveckling till deras nuvarande beskaffenhet, så väl i Sverige, som i andra länder; Skjutkonstens teori: Gevärsbesigtning och skottställning; Ammunitions förfärdigande; Praktiska skjutöfningar med alla i Sverige brukliga gevär och studsare, samt ett säkert bedömande af afstånd.
I min tanke har, i öfrigt, den löpande Krono-Uppbörden intet något gemensamt med reserv-fonden; ty öfver nämnde uppbörd göras år ligen liqvider, då öfverskotten lefvereras till och bristerna fyllas af Riksgälds-Contoret. Det — 201 — Det säges, att Restantierna icke uti Riks-Staten beräknas bland Stats-Verkets Inkomster. Samma förhållande förekommer jemväl med afkortningarne samt anordningen utom Stat. Uti Riks-Hufvud-Boken beräknas dock allt i sin helhet, men att, såsom behållna inkomster, upptaga Restantier, som det är ovisst när och om de inflyta, synes olämpligt, och det skulle innebära en förvillelse, örn man i förtid upptog dem såsom en bestämd tillgång. Uti Stats-Regleringen finnas dessutom Restantier påräknade, såsom serskild inkomst. Skulle Förskotten aldrig få afföras på Utgifts-Titlarna, så kunde sådant lätt verka till förskotternes förökande samt svårighet att erhålla controll mot Stats-anslagens öfverskridande. Att afföra 1809 och förra årens utgifter på löpande öfverskotten, vore en bestämd oriktighet, såsom innefattande en sammanblandning af äldre och nyare medel. Uti enskild bokföring kan man lätteligen behandla så beskaffade frågor huru som helst, men vid Stats-Verkets, hvaraf ej allenast förhållandet med hvarje Uppbördsoch Utgifts-Titel bör synas, utan om hvarje års förvaltning serskildt liqvideras, skulle i min tanke de uppgifne ”häfvande” medlen hufvudsakligen bidraga att intrassla, och således försvåra både bokföring och controll.” Uppå af Hr Grefven och Ordföranden framställd proposition, blef Afdelningens förslag till utlåtande i ämnet af Hrr Revisorer godkändt. In fidem Air. Vict. Koch. Utdrag af Protocollet hållet hos Rikets Ständers Herrar Revisorer den 3 December 1839. S. D. Justerades Protocollet för den 30 nästlidne November samt utlåtandet angående Centonal-afgiften.
Utskits hemställan och godkände gins förändrade lydelse. § 56. R. o. Ad. lät vid Utskits yttrande bero. Utskits yttrande lades till handlingarne. § 65. Gr. Mörner! I denna § är fråga om en vigtig olikhet emot den nu gällande bevilln.-förordmns föreskrifter. 65ite g:n i Utskits förslag, hvilket blifvit förordadt att vara oförändradt, innehåller följande i »Upstå under Pröfningskomiténs öfverläggningar skiljaktiga meningar bland komitéens ledamöter, och måste, till följe deraf, omröstning anställas, skall omröstningen vara öppen och den mening blifva gällande, hvilken flertalet bland ledamöterne biträdt, eller om rösterna utfalla lika, den som för det allmänna är förmånligast». Enl. nu gällande bevilln.-stadga skall, då rösterna utfalla lika, den mening blifva gällande, som är för de skattskyldige 246 Pen 25 Angnst! f. m. förmånligast. K. o. Åd. bar bifallit §:n med den förändring att slutorden skulle blifva: »den, som länder till den skattskyldiges förmån», och om R. o. Ad. vidblifver detta sitt förut fattade beslut, så måste frågan om hvilkendera meningen, som skall i författmn inflyta, blifva föremål för votering i förstärkt Bevilln.Utsk. l)å jag f. n. anser deri ordalydelse, R. o. Ad. beslutat, vara lämpligare, får jag anhålla att R. o. Ad., meri förkastande af Utsk:ts framställning, måtte vidblifva sitt förra beslut. Gr. Lagerbjelke: Detta stadgande, mot hvilket anm. blif vit gjord, är visserligen såsom stadgande nytt; men det har tillkommit till följe af en förändring i sjelfva g:n. Enl. nu gällande bevilln.-förordn. eger Ordf:n, hvilken antingen är Landshöfdingen eller också någon annan af K. M. dertill förordnad person, rösträtt.
Ad. vara olämpligt, hvilket det också är, om man önskar, att en sådan uppoch afskrifningsräkning skall komma i gång. Jag fölenar mig derföre uti Hr von Harlmansdoi ffs yrkande. R. o. Ad. beslöt, att med vidblifvande af sitt i afseende på mom:t litt. g fattade beslut lägga Utsk:s derom afgifne yttrande till handlingarne. 50:de, öl:sla och S3:dje punkterne. Utsk:s härom afgifne yttranden lades till handlingarne. SS:le punkten. Utsk:s yttrande, att BondeShs återremiss icke kan föranleda någon åtgärd, lades lill handliugarne, och R, o. Ad. fann för godt, 95 Den 22 Augusti. ali, med frånträdande af sill förut i ämnet fattade beslut, bifalla Utsk:s redaklions-förslag. lid;le punkten. Utsk:s härom afgifna yttrande lades till handlingarne. S9:de punkten. R. o. Ad. fann för godt att med frånträdande af sitt förut i ämnet fattade beslut bifalla den af Utsk. föreslagna redaktion. 66:le punkten. Frih. Tersmeden: Den här af Utsk., på grund af BorgareSl:s beslut, föreslagna förändring är, enl. min åsigt, lämplig, enär derigenom en friare pröfnings-rätl vid låns beviljande inrymmes ät vederbör:de Diskont-Direkt:r. Enskilda bolags förbindelser, hvilka, enl. det förra förslaget, ej skulle få såsom hypothek emottagas, torde vara lika säkra, om icke i allmänhet säkrare än enskildes förskrifningar, hvarföre jag anhåller om bifall till hvad Utsk. i denna puukt hemställt. R. o. Ad. fann för godt att med frånträdande af sitt förra beslut bifalla den af Utsk. nu föreslagna redaktion af 66:te §:ns Usta mom. 71:sta punkten. Härvid förekom först och lades till handlingarne Ulsk:s yttrande om Usta mom:tet.