Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan år 1827, då ny taratarif, efter nådig befallning senast utfärdades, hafva i tulltaxan åtskilliga nya vigtvaror till kommit, med hänsigt till hvilka det kunde vara gagneligt att särskilt tara vore bestämd; och enär den förändrade uppställning af tulltaxan, som nu i underdånighet föreslagits, derest den i nåder gillas, väsentligen bidrager till behofvet af taratarifens omarbetning, hemställes underdånigst, om icke, i händelse af taxeförslagets godkännande, Generaltullstyrelsen må erhålla nådigt uppdrag att, efter vederbörliga undersökningar, samt jemförelse med norska och danska tarabeslämmelserna, nied 72 Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse, N:o 40. förslag till ny taratarif, under tillämpning af den nya tulltaxeredaktionen, i underdånighet inkomma så tidigt, att det må kunna till afgörande i sammanhang med sjelfva tulltaxeregleringen företagas; och hemstälde derjemte föredragande departementschefen statsrådet Munthe, alt nådig proposition, angående tulltaxeregleringen matte, i öfverensstämmelse med hvad derom sålunda blifvit i underdånighet föreslaget. aflåtas. Uti hvad af statsrådet Munthe blifvit i samtliga ofvanberörda hänseenden tillstyrkt och föreslaget instämde statsrådet Fåhraus.
Med anledning af 1821 års BevillningsSammandrag, upptages Bevillning äf Ämtrétsdc.h Tjenstemäns Löner öfver i2ooR:dr ä 3 procent till v • . 62,000- — —- ■Dito afLöner från 600 R:drtill 1200 ås proc. 33,000. —- — Dito Dito från 200 till 600 Hulr å .1 procent 17.000. — —. 112,900. Stadsjord Och Hus i Städerne hade år 1821 blifvit värderade till R:dr 51,864,2 29: 8, a. Hå likväl åtskillige Hus i Städeme skola vara Brandförsäkrade till högre Surruna än déras Verkliga värde, så är rnedgifvet, att af VärderingsSummörnä för sådane Egendomar må nedsättas-: 4 Stockholms Stad 4 procent af hela Försäkrings Summan, som utgör B:dr 169,73.5,630* . B. 679,000. — «. I öfrige Städeme af deras , r Brandförsäkr.värde, R:di‘ 15,000,000. i iop. 1,500,000. — —* »,1 7'9,0 0'Q. Da återstående Värdet är * * { • * Hvaraf afgiften beräknas till Hemtnan, sorn innehafvas under egande rätt, uppskattades år 1821 till ., R;dr 268,423,000, trien beräknades 1618 blott till . • . 259,000,000. Deraf får 'till lindring i för högt uppsatte värden af dragas 10 procent > '. — Transport 678,470, — .— 859,o°o - , Transport 678,470. 859,000 Af FrälseRäntor beräknas i likhet med hvad 1831 erlades 4,970. Qvarnar upptagas lika med 1821 16,ogo.
LXII. A. 64. — angående den Allmänna Bevillningens fördelning. LXIII. B. 121. A. 156. i fråga om fördelningen af det mindre Creditivet, till de dermed enligt 63 § BegeringsFormen åsyftade ändamål. LXY. B. 324.' A. 43i. — angående den af Marstrands stad sökta ersättning för utgjord inqvartering. LXY. B. 324. A. 431. — rörande fördelningen af det vid innevarande Riksdag för UndervisningsVerken beviljade tillökade Anslag. LXY. B. 324. A. 43i. —- angående verkställd omröstning i fråga om de 70,000 R:dr, som blifvit anvisade för KrigsCollegii Departementers materiella behof och Iirut-tillverkningskostnaderne. LXVI. B. 302. StatsUtskottets, det Förstärkta, Ledamöter, val af. XXVIII. 211. XXXVIII. 189. L. 62. LVU. 28. Stalssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden i anledning af väckt fråga om lindring i vissa onera, som för närvarande åligga Militiae-Boställen. XIX. B. 388. XXL A. 26. 54 2 Staissamt Allmänna Besvärsoell EkonomiUtskottens Betänkande!!, Memorialer ocdx Utlåtanden i anledning af gjord framställning om Frosspalienters emottagande till vård och underhåll vid Allmänna GarnizonsSiukhuset i Stockholm. XIX. B. 388. XXI. A. 26. — i fråga örn sättet och vilkoren för kruts transporterande genom landet för Bergslagernes behof. XXI. B. 123. XXIII. Å. 149. XXIV. R. 146. XXXII.
Olägenheterne af en delad befattning vid förvaltningen af Statslnkomsterne hafva så ofta blifvit anmärkte och äro i sig sjelfva så tydliga, att Committerade icke tvekat att föreslå, det a frimar-Coll egi i med uppbörden nu egande befattning må upphöra och öfverflyttas till StatsContoiret, dit alla Kronans intrader borde ingå och derifrån utassigneras. På denna grund skulle också förvaltningen, af Krono-Magazinerne, som förut hört tinder Stats-Cofitoiret, åter komma dit , likasom TullBihtng lill Riki-St. Brot. Sami, 1 g23« OQ 6lo Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. styrelsen, såsom en särskild afdelning, dermed förenas. Skälen härtill hafva Committerade i det underdåniga förslaget redan anfört. I fall Eders Kongl. Maj t i Nåder finner för godt detsamma antaga, blifver Öfverstyrelsen af Tullverket genant betydligt inskränkt ; hvarförutan Committerade tro sig med säkerhet kunna förese, att en stor del af de vid sistnämnde Verk anställde Tjenstemän kunna indragas, hvarvid likväl en alldeles ny organisation af Bevakningsoch Uppbörds-anstalterne förut syres blifva behöflig; men som den till stor dei beror på de grundsatser, som för Tullförfattningarne antagas och det ej tillhör Committerade, att, i afseende på nu gällande stadgar om utoch införsels-förbud, Tullafgifter, Product-Placat, Nederlagsförbud med mera sådant föreslå förändringar, hvilka borde åsyfta att bereda liflighet i handel och näringar, Stats-inkomsternes förökande samt den mest enkla och kraftfulla administration, i förening med nödig försigtighet för sådane slöjders trefnad och uppkomst, som af Eandels naturliga beskaffenhet och tillgångar gynnas; så hafva Committerade icke kunnat vidsträcktare, än sorn nu skett, härmed taga befattning. Krigs-Departementet. Chef: Stats-Secreterar en för Krigs-Arend erne. Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 611 Till detta
Skulle, mot Riksdagens beslut, de till någon kufvudtitel anslagna summor befinnas dragna till andra ändamål än dem, som under samma hufvudtitel höra, eller något af Riksdagen faststäldt anslag befinnas öfverskridet, skall Utskottet bos Kamrarna göra anmälan emot den embetsman, som en sådan anordning kontrasignerat, hvarefter förfares enligt 106 och 107 §§ i Regeringsformen. Ej må dock, emot föreskriften i 90 § Regeringsformen, Utskottet i något klander af Konungens gjorda anordningar ingå; ej heller de för statsutgifterna redovisande tjenstemän personligen för Utskottet eller Riksdagen till ansvar ställas, utan må, der så nödigt finnes, hos Konungen af Riksdagen anmälas de anledningar, som förekommit att emot någon sådan tjensteman i laglig ordning ansvar yrka. § 40. Bevillnings-Utskottet åligger att bereda alla dit från Kamrarna hänvisade frågor, som angå förändring uti föreskrifterna om bevillnings utgörande, att förslagsvis beräkna inkomsterna af de särskilda bevillningarna, och att, sedan Statsverkets behof blifvit utredda och bestämda, opåmint föreslå sättet för bevillningens ökande, om det erfordras, eller dess minskande, om sådant kan ega rum, och i sammanhang dermed till Riksdagen afgifva förslag till bevillnings-stadgar. Utskottet må derjemte uti bevillningsfrågor föreslå hvad det anser billigt och nyttigt. Kongl. Ma.y.ts Nåd. Banko-Utskottet tillhörer att undersöka Riksbankens styrelse och tillstånd samt att hos Kamrarna föreslå och i mål, för hvilka Utskottet fått sig sådan makt af Riksdagen uppdragen, gifva föreskrifter om Bankens förvaltning. § 42. 1. Lag-Utskottet skall meddela utlåtande öfver de från Kamrarna dit hänvisade förslag till stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af allmän civil-, kriminaloch kyrkolag; börande under civiloch kriminallag äfven förstås de delar af krigslagar och författningar rörande krigsväsendet, som ega tillämpning till medborgare utom krigsstaten. 2.
Styrelsen att icke hafva tänkt på försvarets ordnande. Jag vågar tro, att om tanke derpå och framställningar derom vore tillräckliga, intet lands försvar skulle vara bättre ordnadt, än vårt; ty vid hvarje riksdag har behofvet i detta fall blifvit till R. St:s bepröfvande framlagdt, men, med undantag af den sistlidna, har sedan 1812 ingen riksdag beviljat något extra anslag för försvarsverkets iståndsättande. Genom att på ena sidan framställa behofven samt från den andra klandra och afslådem, fyllas desamma icke; och då behofvet sålunda kommer att qvarstå, skall den förebråelse, som i dag blifvit gjord Regeringen, icke heller vid nästa riksdag uteblifva, om anslag icke nu beviljas, hvarföre jag ytterligare anhåller, att R. o. Ad måtte inse vigten af ifrågavar. anslag samt, med afslag å Utsk:s tillstyrkande, bifalla, hvad K. M. uti dess nåd. propos. ansett erforderligt till förevar, behof. Hr Rosenblad, Bernh.: Sedan en värd ledamot appellerat till hvar och ens af Ståndet ära att förena sig med det Stånd , som skall hafva vägrat anslagen, får jag förklara, ehuru jag en gång förut gifvit min tanka tillkänna, att jag anser förenligt med min ära och pligt att bifalla dessa anslag.
Med den genom Grundlagen Svenska folket tillförsäkrade rätt alt allena sig beskatta syntes, efter motionärens tanka, icke stå tillsammans hvarken det inflytande, som vid markegångssättningarne vore inrymdt åt orternas aucloriteter, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, Consistorieloch Magistrater, de der, i anseende till det interesse, de sjelfve och underlydande måste ega uti markegångsprisens uppdrifvande, svårligen kunde betragtas såsom opartiske medlare emellan räntegifvare och räntetagare, ej eller det sätt, hvarpå Kongl. Kammar-Collegium utöfvat den åt detta embetsverk år 1815 uppdragne rättighet att controllera och afväga de ömsesidiga anspråken. Sålunda hade, uppå dess Advocat-Fiscals-Embetes derom gjorde omotiverade yrkanden, bemälde Collegium, i afseende på de af Riks-Ståndens Deputerade fastställde markegångspris, vid flere tillfällen, serdeles sistlidet år, bifallit sådane förhöjningar, hvarigenom ett högst kännbart lidande tillskyndats hela Rikets ränleskyldige jordbrukare. Till undanrödjande af dessa öfverklagade olägenheter och då verkställigheten af de utaf Stats-Utskottet Bih. till R, St.
der dig på två. JÄGER (till Dahl). Håll god min och jag bjuSMEDSGESÄLLEN (supande till). Schål gubbar och bröder! (klingar med dem båda och super ut, grar som en mamsell, bror lilla. hvarefter han fattar Jägers hand). Du har ju fin Jag har nyligen haft nervfeber, ser du. SMEDSGESÄLLEN. Hvad är kamraten din för en juvel? DAHL. Färgare till lif och själ! ken! (skakar hans hand). Har äfven du haft nervfeber? Hör du, Tunman du, hur många söm smider du af en och samma hets? JÄGER. Tre, min bror! SMEDSGESÄLLEN. Färgare! Schal på den sa smider sex, utan att ens dra andan deremellan. Hur många hästar har du sömstuckit i dina dar? JÄGER. Ungefär så många, som du åkt efter. med tungan, än med hammaren. Ser du den här när jag var i läran hos Ekeberg du känner ju Ekeberg i Lilla Wattugränd gaf han mej med hammaren det här slaget; men hårdt mot SMEDSGESÄLLEN. Jag tror du smider bättre SMEDSGESÄLLEN. Bara tre, din arma anka! jag gropen midt i flinten på mig? vet du hur jag fått den? hårdt, sa' kärngen, stötte hufvudet mot väggen, den hammaren är inte härdad som spränger min skalle (till Dahl). Kan du dra fingerkrok, gosse lilla? (knyter sitt finger om Dahls och drager upp honom på DAHL. Släpp mitt finger, karl. SMEDSGESÄLLEN. Nå hvad bjuder du på? med de der barnlekarna och låt oss i stället ta oss något till bästa. SMEDSGESÄLLEN (dragande med fingret Dahl med JÄGER (uppstiger). Se så bror Filman, låt bli golfvet). Liten, men naggande god, eller hur sa'du? sig). Vill du känna på far din du? hör du färga 10 re, medger du inte ändå, att den svarta färgen är den vackraste? brun och blå. DAHL (sliter sig lös).
I anledning af sökt lånebiträde från Eanquen till Uddevalla Stads Kyrka. 3-0 I fråga om understöd från Banquen till uppbyggande af Lärohus uti Städerne Cal* mar och Skara. 4:0 Angående ett till Banquens Archive aflemnadt B’ographiskt Arbete af BancoCommissarien C* G* Silfverstolpe. 6 o Den 4 Maji, f. in. Fran Lag utskottet • Af den 17 sistledne April: i:o Angående det af Kongl. Maj:t i Nå* dér framställde förslag till ny Concoursl^ag. 2:o Angående det af Herr CM, Leffler gjorde förslag till ändring af nu gällande förmulaire lill Borgenärs-ed. Från Allmänna Besvärsoch tyeconomieeUtskottet: den 5 sistledne April; 1:0 I anledning af vackt förslag om bi* drag till fattigförsörjningen af Torpare, Dagakarlar, Backstugusittare med flere. 2:0 Af samma dag, i anledning af väckfc Motion derom, att den åt Westerbottniska Allmogen beviljade SeglationsFnhet antingen inå upphäfvas eller sättas under nödig controll. Af den i5 sistledne April: 3:0 I anledning af väckt fråga, om inskränka ning af exclusiva Privilegiers meddelande. Af den 16 sistledne April: 4:0 I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande, rörande yrkadt förbud emot införande af Utländsk! Bomullsgarn. Den 4 Majii f. ni. 6i Af särrtma dag 5:0 I anledning af Herr Lefflers 'fåckta Motion om vidtagande af vissa anstalter till besparing af Skogseffecter. 1 • Föredrogs å nyo StatsUtskottets, den 22 sistledne'April afgifne, samt den 27. i samma månad förmiddagen på bordet lagda Utlåtan» de, i anledning af Kongl. Mnjlts Nådiga Reiniss, angående Medels anslående för Stock* holms Krono Correctionshus underhåll. Herr von Schantz, Ifvar Fredric Gabriel$ hade inlemnat ett Memorial^ hvilket uppläåtes så lydande :
It. o. Ad. ville i offret af mina svaga krafter se en gärd af tacksamhet äfven mot det Stånd, jag icke blott genom födseln, utan af själ och hjerta tillhörde. Om denna önskan var af någon betydelse, måste den äfven innefatta ett löfte; och jag har sökt att efter måttet af min förmåga uppfylla detsamma, icke blott i de värf, som under de sednare åren varit mig anförtrodda, utan äfven under de strider, som under de sednast förflutna dagarne blifvit på detta rum utkämpade. För mig slutade de med ett nederlag, då R. o. Ad. gaf sitt bifall till K. M:s Nåd. förslag till ny K. O., ett beslut, mot hvilket jag anhåller att i R. o. Ad:ns protokoll få nedlägga min reservation. Månne emellertid detta beslut löst mig från mitt löfte och befriat mig från mina förbindelser? Jag tror det icke. Så länge ännu en Riddersman trampar Sveriges fria jord, är det hans pligt att efter förmåga hålla sin sköld blank, så att den, så vidt möjligt är, må ofördunklad återspegla bilden af de män, hvilkas förtjenster en gång förvärfvade oss en rättighet, den R. o. Ad. enligt min förmening i förtid och utan tillräckliga skäl bortkastat. Jag har trott, att det varit möjligt och rigtigt att åt utöfningen af denna rättighet gifva en annan form, och frivilligt medgifva dess förminskande, så att den måtte komma i ett lämpligare förhållande till de anspråk, en nyare tid kunde ega på vår verksamhet, och i detta afseende har jag biträdt det Den 9 December. 423 förslag, åt hvilket Gr. Mörner beredt ett rum i R. o. Ad:ns protokoll. Jag sade nyss, att jag blifvit besegrad; men med Guds hjelp skall jag icke så snart säga, att jag är krossad.
M. skulle anse tjenIigare, att detta byggnadsföretag af arrendatorn ombesörjdes, sökanden underdånigst anhållit, alt varda understödd med ett lån, svarande mot det till skadans hotande uppskattade kostnadsbelopp, att under vissa föreslagna vilkor räntefritt begagnas; hemställande Jonsson slutligen, att E. K. M, måtte, såsom en ytterligare utväg, i Nåder medgifva, att arrende-afgiften linge återföras till det belopp af 80 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, sorn, enligt contracl, före år 1841 utgått, samt att det med sökanden upprättade conlract finge med sådan afgift fortfara i femton år från den 1 Januari 1841, i hvilket fall han förbunde sig att det förfallna arrendet, beräknadt till nämnde nedsatta belopp, genast och sedermera framgent å bestämda tider erlägga samt att alla lill fiskverket och qvarnen hörande, år 1842 förstörda, byggnader och inrättningar på egen bekostnad uppföra och iståndsätta. Med anledning häraf och sedan, enligt Nådigt beslut af den 20:de Apiil 1842, all ålgärd för det förfallna Krono-arrendets executiva indrifning blifvit lills vidare inställd, har E. K. M., efter inhemtande af Dess Befallningshafvandes i Östergöthlands
Slutligen kommer alt från Staten uteslutas de 5oo B:: dr, som varit anslagne fölen Intendent öfver Sillfisket i Götheborgs och Bohus Län, men hvilken tjenst, såsom nu mera öfverflödig, Kongl. Maj:t genom Kådigt Bref, al den 23 Maji 1821 befallt skulle indragas, äfvensom de 28 sk, hvilka Stats-Utskottets Betcinkanden. i3i3 varit åboerne å Kronohemmanet Haga tillliigde för liden stada af vattuflöde. i3:o Angående vidare den af Kongl. Majit uti dess nådiga proposition omförmälle tillökning i Post-Verkets Lönings-Stat, liar Utskottet inhemta!, att sedan Kongl, Majit vid sisth . Riksdag; i Nåder låtit tillställa då varande Siats-Utskott åtskilliga handlingar angående Öfver-Post-Directionens För slag, till; reglering af Post-verkets aflönings-Stat, med vissa Lön-belopps uppförande på Stat, förbättring i åtskillige Löner, nya Löners och förmåners tilldelande, men deremot någon indragning af förut bestådda arfvoden, hvilka förändringar och tillökningar skulle erfordra en Summa af 276.4 Rldrj så hafva Riksens Ständer uti underdånig skrifvelse af den 29 Maji 1818 anmält, att då Stats-Ut-. skottet före remissens ankomst fulländat Stats-regleringen och uppgifvit den summa, som i följd deraf funnits behöflig för Statsverkets Utgifter, att af allmänna Bevillningen utgå, hade Riksens Ständer icke kunnat å Stat uppföra det belopp, som fö r andri ngar. ne i Post-Statens aflöning skulle medtaga ; mea emedan denna1 reglering redan i vissa delar blifvit af Kongl. Majit profvad och syntes nödig för Postverks-Inrättningens behöriga underhållande, öfverlemnade Riksens Ständer tili Kongl. Majlis
Litt. (k: / de redogörelse/-, s<m meddelas allmänheten, ivrande Ilai.herts ställning, bor serskildt u/i/ it gas hud af ut dera f innestår; 51 y, biföll, , :n .1 förklarande duck likväl, all viel det i denna $ 806 Prot.-XJtdrag, den g, tOj 11 och 12 Ap lil 1840. föreslagna stadgande bör fogas det vilkor, att Banco-fullmägtige bemyndigas öka sedelstocken, i händelse någon eller några Pri val-Banker komma att indragas; 57 §: Litt. a) förändrades till följande lydelse; ”att för den händelse, innan nästa Riksdag, en eller flere Privat-Banker skulle upphöra, Bancofullmägtige åläggas att antingen på den ort, der sådan Privat-Bank finnes, inrätta en afdelning af Rikets Ständers Bank, för alt från och med den tid. minskning i lånerörelsen vid Privat-Banken börjar, under den förvaltning Fullmägtige finna godt förordna och, enligt af dem meddelad instruction, bedrifva discontoch hufvudsakligen creditiv-rörelse, samt hålla uppoch afskvifnings-räkning på ungefärligen enahanda vilkor, som den ifrågagavarande Privat-Banken, hvarmed iagttages, att sedelemissionen från en sådan Bank-afdelning fortgår i behörig proportion mot Privat-Bankens sedelindragning; eller ock, om sådant anses mer lämpligt för berörde ändamål, anvisa nödiga medel åt Bankens vederbörlige Låne-fonder och Contor”; Litt. b), Ståndet ansåg den i detta moment föreslagna summa al 4,000,000
En begåfvad kvinna har de största utsikterna att blifva den myndiga, likställda hustrun, om hon gifter sig med en man, som är henne jämnbördig i intelligens och utveckling. Gifter hon sig däremot med en klent begåfvad eller medelmåttigt utrustad man — och ofta göra de andligen rikt utrustade kvinnorna detta —, så är det däremot största sannolikhet för att hon blir den mer eller mindre kufvade. De medelmåttigt utrustade männen synas nämligen ofta vara behäftade med en viss ömtålighet samt drifvas därför af ett behof att gentemot en i intelligens öfverlägsen hustru framhålla den manliga öfverlägsenheten och att med noggrannhet häfda en husfaders myndighet. Däremot låter sig detta slag af män ofta ganska lätt lindas om fingrarna af en hustru af den i ofvan nämnda bemärkelse » sant » kvinnliga typen, den osjälfständiga, odeciderade, oberäkneliga kvinnan af mjuk, smidig natur — ja, mången gång rent af af de små gässen bland kvinnorna. Dessa två kategorier af hustrur torde för öfrigt räkna många undergifna äkta män äfven bland de intelligenta och rikt utrustade männens led. Således torde det snarare vara de mera osjälfständiga, medgörliga fruarna af mjukt, skenbart undfallande väsen, som föra det egentliga toffelregementet. Den kvinnliga omedvetenheten, godtycket, oberäkneligheten kunna vara af mycket behag, särskildt sedda med förälskelsens ögon. Och denna lekande gratie, denna smidighet och elasticitet förefinnas endast mycket sällan hos en kvinna med utpräglad karaktär. Den grace en kvinna af själskraft och karaktär utvecklar, får gärna en enklare, mera bunden prägel, — en viss nimbus af värdighet. Och hennes väsen äger aldrig detta oberäkneliga, skiftande, retande, som — männen dock älska, dragas till och falla till fota för. Den själfmedvetna, karaktärsfasta, intelligenta kvinnan har, på samma gång hon håller på sin rätt och sina grundsatser, i allmänhet äfven ett starkare medvetande af plikt än den » omedvetna » kvinnan. Hon fordrar, att mannen skall respektera hennes vilja och hennes rätt, men hon vet vanligen också att icke öfverskrida gränsen, där hustruns inflytande öfver mannen bör finnas.
— Seger eller död!» och han föll, utmattad af ansträngning, känslolös i deras armar. I den starkaste sinnesrörelse upphörde jag; endast mekaniskt lockade jag sedan osammanhängande toner från instrumentet. Aldrig har jag upplefvat, och icke önskar jag upplefva ett sådant ögonblick. Det låter knappt beskrifva sig. Jag förekom mig såsom en, den der länge studerat och fuskat i magiska konster, och nu för första gången vågar besvärja andar. Dessa uppenbara sig, men i gestalter, som komma håren att resa sig på besvärjarens eget hufvud. Allt var förbi, allt var tyst; men snyftningar hördes från nästa rum. Läkaren förordnade regimen, och lofvade komma igen andra dagen mot aftonen, nu måste han tillbaka till staden, der tjensten fordrade hans närvaro på morgonstunden. En åldrig fru med förgråtna ögon, satte förut fram mat och vin, som vi båda så väl kunde behöfva; sedan reste han oförtöfvadt. Nu ville den goda frun vaka öfver den sjuke, och jag hade all min vältalighet nödig att afhålla henne derifrån. På min begäran erhöll jag papper och skrifdon och blef ensam med Vasilij, som sitter på en stol och blundar. Som jag nu ingenting mera har att förtälja, vill jag göra dig hemmastadd i rummet, der jag sitter; det är stort, och med utsigt åt trenne håll. Med undantag af det dyrbara instrumentet, äro möblerna helt enkla af perlfärgadt träd med hemväfda öfverdrag; huslighetens anda synes råda öfverallt, äfvensom spåren af en mer än vanligt bildad qvinlig genius. Valda musikalier; några väl utförda teckningar i tusch och vattenfärg intaga icke högsätet, som vanligt är, utan den anspråkslösare delen af väggen. På ett litet bord ligga några väl inbundna böcker: «Schillers Wallenstein,» «Wielands Oberon,» «Conte moral» af ¯Marmontel¯, jemte Rousseaus «Emile,» alla på original-språken. På ett annat bord ser jag fruntimmers-arbeten och en uppslagen bok Det är Göthes «Hermann och Dorothea,» på insidan af permen står: ¯Leonna¯.