Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag vågar därför dristeligen göra det påståendet, att de barn som få behålla dessa förmåner, äfven om nyfikenheten följer med, äro lyckligare än de, som visserligen befrias från denna senare, men på samma gång förlora två af de säkraste ledsagare de kunna ha under lifvets alla förhållanden. Den verkliga nyfikenheten är, som ofvan nämnts, missriktad vetgirighet. Barnen fråga om allt, som möter deras ögon. De kunna ej förstå, att det är för dem lämpligt att få reda på t. ex. hvad ett visst träd heter, men högst olämpligt att få del af den skandalhistoria, som deras mamma med sådant brinnande intresse åhör; deras omdöme kan icke säga dem, att lusten att få den ena kunskapen betraktas som vetgirighet, men lusten efter den andra som nyfikenhet. Det torde därför i de flesta fall vara vi äldre, som få taga ansvaret för att barn äro nyfikna; skulden därtill blir vår, om vi tidt och ofta i deras närvaro bringa på tal ämnen, som vi ej anse vara för deras öron, och om vi genom exemplets makt inplanta nyfikenheten hos dem, missrikta deras vetgirighet. Göra vi, föräldrar och andra uppfostrare, oss aldrig skyldiga till något sådant, ge vi med lugn och tålamod barnen klart besked vid alla de tillfällen vi kunna göra det, bemöda vi oss om att skaffa ett sundt och godt innehåll åt deras dagliga lif, då blir det oss lätt att leda deras intressen i rätta » men jag tror, att utsikterna till lycka kunna strömfåror, och då kunna vi, utan att alls vara mer eller mindre goda, och att man ibland kan riktigt säkert säga: det här måste gå på tok. väcka deras nyfikenhet, när det behöfver Hvarenda kvinna råkar åtminstone en gång i sitt klargöras för dem, att de ej äga förutsättlif ut för en man, som hon bestämdt blir olyckningarna för att begripa eller inhämta kunlig med. Är det då inte bättre, att hon följer ett godt råd från någon, som vill henne väl och skap om den eller den saken. som ser längre än hon, och tar en man, som åtBarn, som få verkligt vetande, afpassadt minstone tycks kunna göra henne lycklig? » för deras uppfattningsförmåga, bli sällan &gt; söta du, det var rysligt så sorgligt!
Utanför de oregelbundet hopgyttrade klosterbyggnaderna är en gård 220 meter öfver hafvet, hvarifrån man har en härlig utsigt öfver hela trakten, öfver Medelhafvets skimrande vattenyta, Mentone och hela Mentonedalen. Det är ett vanligt sakförhållande att klostren ligga på de skönaste punkterna i de landskap de äro belägna, och S:t Annunziata utgör icke något undantag härifrån. De hade smak och natursinne de gamla munkarne i forna dagar, och S:t Annunziata är icke uppbygdt i går. En författare, som skrifvit om denna del af Frankrike, tror den gamla klosterbyggnaden vara en qvarlefva af en by, som under medeltidens början existerat på bergssluttningen, och han anför flere berättelser om klostret, af hvilka en från 1660 är särskildt karakteristisk. En syster till Ludvig I, hertig af Monaco, blef angripen af spetälska. I sin nöd och vånda reste hon till Annunziata och se! Genom de troende munkarnes fromma böner blef hennes helsa återstäld. Af tacksamhet härför lät hon uppbygga de 15 små kapeller vid sidan af vägen upp till klostret. År 1860 då Italiens regering upphäfde de religiösa ordnarne, tog en skara Capucinermunkar sin tillflykt till Annunziata, men det oaktadt funnos i klostret i Mars månad 82, då den franska staten genomkämpade sin sista strid mot klerikalismen, endast sex munkar och priorn, hvilka fingo tillstånd att bo qvar i den gamla byggningen till döddagar. Ehuru klostret sålunda icke är vidare rikt befolkadt eller utstyrdt, har det i alla fall sitt intresse att bese en byggnad med dess minnen och dess anor. Nutiden, som missaktar all slags onödig asketism, bör icke förglömma, att om också mycket ondt, mycket hyckleri frodats inom ett klosters fridlysta väggar, hafva der, och endast der, kulturens skatter bevarats mot rånarnes händer. Vi stiga in i klosterkyrkan. Den är liten men rikt prydd med målningar, kronor i brons och bergkristall och helgonabilder.
Uti § 5 hafva Revisorerue anmält, att det förhållande under revisionsäret fortfarit, hvilket af 1861 års Statsrevisorer blifvit såsom mindre konseqvent anmärkt, eller att godtgörelse bereddes fångvården för sådane arbeten, som af kronoarbetskarlar verkställas för Flottans räkning, under det någon dylik ersättning för de arbeten, hvilka i större mängd af kronoarbetskarlar för försvarsverket till lands utföras, icke erhölles. Då Styrelsen uti sitt den 28 December 1863 afgifna underdåniga utlåtande öfver de af 1861 års Revisorer framställda anmärkningar uti ifrågavarande ämne sig yttrat, samt Rikets Ständers sednast församlade Revisorer icke anfört något, som kan föranleda tillägg till hvad Styrelsen sålunda i underdånighet anfört, torde Styrelsen nu få inskränka sig till åberopande deraf. Samma förhållande, som nyss är uppgifvet, inträffar jemväl med Revisorernes uti 6 § framställda anmärkning, i fråga om redogöraren vid straffoch arbetsfängelset på Långholmen tillagd afskrifningsprocent för mjöl, som till nammie fängelses bageri blifvit levererad, enär dylik anmärkning jemväl blifvit af föregående Statsrevision gjord och af Fangvårds-styrelsen då besvarad. Uti § 9 hafva Revisorerne anfört, att redogörelsen för straffoch arbetsfängelset å Norrmalm utvisade, det medelpriset å den under revisionsåret till fängelset levererade mjölk utgjort 41,50 öre för kannan, under det den till straffoch arbetsfängelset på Långholmen samma år leirmade mjölk betalts med 50 öre för kannan; och hafva Revisorerne icke kunnat finna någon anledning till denna icke obetydliga prisskillnad. I afseende härå får Styrelsen underdånigst upplysa, att den mjölk, hvarom här är fråga, är afsedd endast för fängelsernas sjukhus, samt bör vara oskummad och levereras till den qvantitet för hvarje dag, som med afseende å de dagligen vexlande sjukdomsförhållandena och läkarens i anledning deraf meddelade föreskrifter rörande sjukutspisningen erfordras.
begrepp lika med gifvandet af gåfvor, stod ' kvar. Detta ar iibgontiiig svåråtkomligt och följaktligen svårt att utrota, inen af större betydelse. %n man vid första påseendet kan tanka. Det synes .soni skulle naninet göra föga till saken, men den soni gifvit akt på språkets makt 4fver tanken, och livilken roll titeln i allmänhet spelar, förstår att det ' 5 af stor vikt. Ratt klart får inau det dock först, då maii p i byrån ständigt mötes af iittryck sådana som: » jag liar blifvit visad hft tillViilgörenlieten för att få hjälps, » p&amp; Välgörenhetsbyi-Sn skall jag då ha någonting, liit som sklnkes sk mycket pengar », eller af. icke hjälpsökande: » Om Stora Välgörenheten inte kan ge någonting, .sås etc. Arbetet vrides däraf lätt p&amp; sned, ty allmänlietens, shii1 ' den hjälpsökandes - som den hiinvisandes, fön~iintnin~ar af och fordringar p % föreningen blifva andra an da borde vara, .och en ständig vaksamhet krafves för att ej dennss eientliga, ordnande, verksainliet skall löpa fara att skjutas i bakgrunden. ' ' a. Mången I i a ~ å de, fattigas vägnar funnit sig tillbakastött af P. V. 0: s fordran på iioggranii utredning af den hjälpsökandes förli,2llandeii och iiiidrat, oin » polisförhör » kunde vara förenligt med kristlig barmliartighet. Vore det ett polisförhör. so111 anställdes, så vore det visserligen i högsta inhtto olämpligt, men det ' bör det icke vara ocli, vi vaga säga, det liar det ej heller varit. Oin vi fasthållan, att, mhlet för al1 välgörenhets-strafvan i dess bästa betydelse är att hjälpa upp, så ar det klart a t t man borde käiiua allt angående den person frågan galler. Det är af största vikt att veta ej endast, hus han nu har det, utan afven hans forntid, om man skall kunna uppgöra några planer för hans framtid, utan att löpa fara att totalt misslyckas i sina bemödanden.
Jo, enligt 57:de och 61:sta §§:ne, hafva vi denna rättighet. Vi hafva rättighet att besluta tull på fläsk. Jag anser det visserligen för jordbruket temligen likgiltigt, om denna vara blir åsatt tull eller icke, men jag anser andra artiklar böra beläggas med tull; och på försök röstar jag derföre för tull på fläsk. Uppå Hr Grms o. Landtmms härefter gjorda hemställan uppskjöts den vidare öfverläggningen i ämnet till e. m:ns plenum. Anmäldes och bordlädes från nedannämnde Utsk. inkomne Mem:r och Betänkm, nemligen från Stats-Utskottet: N:o 69, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut uti åtskilliga frågor, rörande regleringen af utgifterna under RiksStatens 2:dra, 4:de, 5:te och 7:de Hulvudtitlar; N:o 70, med förslag till voteringspropos. i ani. af RiksStåndens skiljaktiga beslut, i fråga om tackjernstiondes upphörande inom bergslag; N:o 71, med förslag till voteringspropos:r i ani. af Riks Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om eftergift af Kronans rätt till danaarf, fallna efter åtskilliga personer; N:o 72, i ani. af återremiss å Utlåt:t N:o 37, ang. ifrågasatt befrielse för gästgifverihemmanet N:o 3 Veda från erläggande af rotevakansafgift; Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: N:o 7, i ani. af dels K. Propos. till R. St:r ang. förändrade bestämmelser i fråga om upplåtande åt enskilda 400 Den 21 April f. m. af Kronans mark i Norrland och Stora Kopparbergs
Prat* Utdrag dsn 20 October 1829. 175 S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets Memorial, Nro 304, i anledning af skiljaktiga beslut inom Riks Stånden i vissa delar af Statsregleringen, stannade PresteSlåndet i följande beslut: 1:0 det af Utskottet, i anledning af torde punkten af Betänkandet N:o i3a, angående Indelta Arméns Löner, gjorda jemkningsförslag till underdånig Skrifvelse antogs; 2:0 att för Krigs-Collegii Departement och kostnaden till krut-tillverkningen uppföres ett anslag på Stat af 626,000 R:dr, och att derutöfver för samma ändamål från Riksgälds-Contoiret årligen utbetalas 70,000 Rrdr, af öfverskotten på Stats-Verkets inkomster från och med år i83o, så vidt de dertill lemna tillgång; hvilket beslut derjemte skulle meddelas till svar å Riddeiskapets och Adelns, genom Protocolls-Utdrag, af den i4 i denna månad, rörande ofvannämnde anslag, gjorda inbjudning; 3:0 att Ståndet lät bero vid Utskottets Utlåtande öfver de respective Ståndens skiljaktiga beslut vid 7tde punkten af Utskottets Utlåtande, N:o i53, rörande 4tde Hafvud-Titeln; 4:0 att Ståndet, i enlighet med under dea 19 i denna månad fattadt och genom i7& Prof. Utdrag den 93 Ociober »3a9. Protocolls-Utdrag redan meddeladt beslut, instämde i Bonde-Ståndets beslut i fråga om Statsanslaget till Institutet för Blinda och Döfstumma; 5:0 att Ståndet, under förblifvande vid lalla öfriga, i afseende å Tredje, Fjerde och Sjette Hufvudtitlarne fattade beslut, godkände de af Stats-Utskottet uti ifrågavarande Memorial föreslagna Voterings-propositioner. Från Välloflige BorgareStåndet.
Besv.-och Ekon.-Utskottets Utlåtande N:o 8. 4 7 förrättas, om så lämpligt finnes, pä ett ställe för flere närbelägna stationer, sedan förut varit konkurrenter öppet lemnadt att förseglade anbud till auktionsförrättaren ingifva. Vid auktionen utbjudes tillhandahållandet af de för befordringen behöfliga hästar och åkdon med seltyg, jemte skjutsdrängar, utan inskränkning till visst antal; och skall dervid först utrop ske å öfvertagande af skjutsningen mot den bestämda legans uppbärande. Skulle dervid göras mera än ett anbud, utbjudes skjutsningen med vilkor, att entreprenören, mot rättighet att uppbära nämnde lega, erlägger årlig kontant afgift. Göres äter intet anbud att, allenast mot rättigheten till skjutslegans erhållande, skjutsningen bestrida, utropas skjutsningen med vilkor, att entreprenören skall, utom legan, bekomma årlig kontant ersättning. Kongl. Majrts Befallningshafvande, som eger pröfva auktionsanbuden, bör dervid tillse, att endast välfrejdad och pålitlig person till entreprenör antages, samt att fullgod säkerhet ställes för entreprenadens fullgörande; börande bland gjorda anbud det förmånligaste antagas, så vida detta, jemte billiga vilkor, anses erbjuda nöjaktig säkerhet för entreprenadens fullgörande. Skulle intet anbud erhållas, eller de gjorda anbuden, med afseende å förhållandena i orten, befinnes oskäliga, eller ock bland erhållne anbud intetdera anses medföra tillbörlig säkerhet, bör Kongl. Maj:ts Befallningshafvande antingen låta anställa ny entreprenad-auktion, eller ock vidtaga annan åtgärd för skjutsbefordringens besörjande tills vidare för så billig kostnad, som må kunna betingas, med rättighet att höja skjutslegan, dock ej utöfver 1 R;dr 50 öre så i stad som å landet. Vid § 42. Såsom följd af den afvikelse Utskottet gjort från Kommitterades förslag, då Utskottet tillstyrkt att kostnaderna borde bestridas af Statsverket och ej af de hittills skjutsskyldige, anser Utskottet dels de i denna § befintliga orden »förskjutes af allmänna medel qvartalsvis genom Kongl.
Men då man måste erkänna billigheten af samma eftergift för de jordegare, som skola kläda båtsmän, som för dem, som skola kläda soldater, synes mig obilligt, att, när man beviljar eftergift för de sistnämnde, endast förespegla möjligheten af en eftergift för de sednare. Man ursäktar sig med ämnets outredda skick, men då man känner huru särdeles beredvilliga tjenstemännen inom Sjöförsvars-departenpentet alltid äro att meddela upplysningar, till och med åt enskilda representanter, rörande båtsmans-hållet, torde Utskottet icke haft svårt att der skaffa sig fullständig upplysning i ämnet. Men båtsmans-hållet trycker egentligen tungt på en del af landet, derifrån nästan aldrig någon annan jordegare finnes vid riksdagarne än i Bonde-ståndet. Blekinge och Södra Möre härad hålla tillsammans (1527 + 816) 2,343 eller öfver ^ af hela landets 5,694 ordinarie båtsmän (Se Öfverste Hagelstams karta). Bördan är der odräglig; man får derföre förlåta vår klagan. Jag tror att man nu begått orättvisa äfven mot de andra med båtsmän roterade delarne af landet. Men orättvisan är icke så stor, derföre äro förmodligen deras representanter tåligare. Vi måste derföre försöka att sjelfva utreda saken så godt det för Ledamöter af vårt Stånd kan väntas. Rikets Ständer hafva vid innevarande riksmöte, med bifall till Kongl, Majis nådiga proposition, befriat rotehållare från erläggande af allt beklädnads-bidrag för de jndelta soldaterna. Efter de lindringar i detta besvär, som förut voro beviljade, beräknas denna lindring i medeltal till 5 R.dr 8 öre R:mt per rote (Se Stats-UtskottetgBet. M 30). Utgifter härför uppgå till omkring 200,000 R:dr. Kavalleri-rusthållen hafva befriats från fourage-passevolans-afgiften. För omkring 3,500 rusthåll gör kostnaden, beräknad till omkring 87,000 R:dr, vid pass 25 R:dr per nummer.
Beträffande åter de anmärkningar, sorn egenteligeii angå de ifrägakomne särskilde sätten tör dylika tillgångars anskaffande, anse Utskotten det så mycket mera öfverflödigt, och till och med olämpligt, att nu till särskildt besvarande dessa anmärkningar upptaga* sorn, utom det att S t;* t s -U t sk o 11 é ts Be tän kan den. gi Utskotten redan förut utlåtit sig deröfver, i sammanhang med deras i öfrigt afgifne svar å anmärkningarue vid förslagen om Fenninge väsendet och de dermed gemenskap egande ämnen, äfven Rikets Ständer med anledning af detta Utskottens Utlåtande, redan fattat sine beslut, och under allmänt yttrad önskan att Nationens redan nog tryckande bördor och utskylder mätte kunna minskas, i stället för att förhöjas, samt med enhälligt förkastande af Riksgälds-sedelstockens föreslagne förökande för ifrågavarande ändamål, genom Irenne Stånds pluralitet, afgjort det tillgångar för utomordentelige anslag, skulle, för så stor del, som de behof deraf hvilka vid denna Riksdag pröfyades nödyändige, loke af Bankens behålne vinster kunde blifva uppfyllde, beredas genom upplåning för allmän räkning, oaktadt yilkoren för en sådan upplåning ännu icke blifvit genom slutligt afgörande bestämde. Att Rikets Ständer äfven sjelfva nu mera anse medel för dylika anslag komma att blifva tillgänglige, och att således den orsak till uppskof med beslut nu mera upphört, som blifvit sökt uti osäkerheten af blifvande tillgångar dertill hemta dessutom Utskotten säkraste anledningen; S t a t s-U t sk o t te ts Betänkaivdea. deraf alt Rikets Ständer redan genom trenne Stånds Pluralitet bifallit Utskottens hemställan om anslag till ombyggnad af Hjelmare Canal och Slussverk.
Den i fråga om införselslullen å ofärgadt, otvinnadt bomullsgarn föreslagne votens-propos. N:o 138, blef af R. o. Ad. godkänd. Sedan Härefter Hr Gr. o. Landtm, upplyst att i afseende på färgadt bomullsgarn PresteSt. vidblifvit sitt beslut, samt Hr Printzensköld och Hr von Hartmansdorff förklarat sig deruti in - Den 15 Juli f. m. 105 stämma, fann R. o. Ad. för godt att, med vidblifvande af sitt förut ronde färgadt bomullsgarn fattade beslut, godkänna den derom föreslagna votens-propos. Vidare godkändes Ulskis yttranden, att dess förslag om uteslutande af den i nu gällande taxa intagna föreskrift huru förhållas bör då villrådighet uppstår öfver en angifven varas hänförlighet lill garn eller tråd, samt om de under hufvudrubriken tråd upptagna artiklars hänförande under de ämnen, hvaraf tråden består, borde förfalla. Beträffande sedermera införselsafgiften å bomullstråd, tillkånnagaf Hr Gr. o. Landtm., alt PresteSt. vidblifvit sitt derom fattade beslut, hvarefter Hr Printzensköld förklarade sig deri instämma, samt R. o. Ad., med vidblifvande af sitt i detta ämne förut fattade beslut, godkände den derom föreslagna voler:s-propos. Då nu rubrikerne Kamelgarn, färgadt, tvinnadt och dubbleradt, samt Corder eller Sejlergarn förekommo, tillkännagaf II r Gr. o. Landtm., att PresteSt. antagit Utsk:s derom till R. o. Ad. samt PresteSt. gjorda inbjudning, såvidt den hade afseende på kamelgarn, men deremot i fråga om corder eller sejlergarn vidblifvit sitt beslut. Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller att R. o. Ad. måtte instämma uti det af PresteSt. fattade beslut. Skälet hvarföre PresteSt. velat rösta om rubriken sejlergarn är utan tvifvel det att sådant garn inom landet tillverkas.
Hans Excellens, Justitiae-Stalsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Stjerneld, Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, * Fåhreeus, IV'il/ens leon, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe. Chefen för Finans-departementet, Stats-Rådet Herr Friherre Palmstjerna, uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Maj:ts förut fattade Nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående årlig pension åt framlidne f. d. Stats-Rådet Samuel Grubbes Enka, Margaretha Johanna Grave; Och behagade Kongl. Maj:t, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, samt befallde, att Nådig Proposition, i öfverensstämmelse dermed, skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex Protocollo Mildhog Lundgren. Bih. till B. St. Proposition, N:o SS. \:o 56. Ank. till Exp.-Utsk. d. 13 Febr. 4SS4, kl. 11 f. m. * KONGL. MAJrTS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående pension på Allmänna Indragningsstalen för Faktbetjeuten i ManufakturDiskon t-kon tore t, J. E. Lindström; Gifven Stockholms Slott den 3 Februari / 854. Sedan Vaktbetjenten i Manufaktur-Diskont-Kontoret, Johan Erik Lindström, hos Kongl. Maj:ts och Rikets Kommers-kollegium anhållit om afsked från samma befattning, äfvensom att något årligt understöd måtte honom för hans öfriga lifstid beredas, har bemälde kollegium, under vitsordande att Lindström, som, född den 7 Mars 1797, antogs år 1822, till e. o. Kammardräng hos Allmänna Magasins-Direktionen och år 1829 till e. o.
När de nemligen nödgas på sina skulder erlägga i allmänhet minst 4 V2, 3 å 6 procent ränta, mea sjelfve icke af egendom eller deri nedlagdt lånadt och eget kapital, draga mer än 3 procent behållen afkomst, så kunna skulderna omöjligen bäras, ulan att räntan å desamma alltmer uppäter det igna kapitalel. Att förhållandet likväl icke är sådant och att behållna afkomsten alltså är större än 3 procent, behöfver icke ytterligare bevisas. Hvad ändlligen beträffar 2:ne andra skäl, som jemväl blifvit för ifrågavarande nedsättning inom Utskottet andragne, nemligen de dryga onera, som belasta jordbruket och de många eventualiteter, detsamma är underkastadt, gälla samma skäl om alla näringar. Berörde onera och eventualiteter blifva dessutom af hvarje förståndig köpare tagna i beräkning vid inköpet af jordbruks-fastigheter och verka således redan i förväg på uppskattningen af desamma. Jag anser derföre allt tillbörligt afseende vara fästadt å alla af Utskottet åberopade förhållanden, om den behållna afkomsten af jordbruksfastighet hädanefter, såsom hittills, beräknas till fyra procent af uppskatlnings-värdel. Af Bevillnings-kommittéen är enahanda beräkning föreslagen för afkomsten af jordbruksoch annan fastighet. Jag medgifver visserligen, att stadsfastigheter, särdeles i större städer, böra anses i allmänhet gifva en något större behållning än jordbruks-fastigheter, hvartill kommer att de förre redan förut varit uppskattade närmare verkliga värdet, än de sednare; jag har ock biträdt Utskottets förslag att höja beräkningen af de förras afkomst till fem procent, ehuruväl undantagsfall kunna förekomma, som göra denna beräkning jemförelsevis alltför bög. Men att skil naden mellan behållningen af jordbruksoch af annan fastighet skulle uppställas så stor, som mellan 3 och S procent, anser jag ingalunda skäligt. En nedsättning i jordbruks-fastighcternas hittills utgående mycket ringa bevillning bar ingalunda varit hvarken af Bevillnings-kommittéen, eller efter hvad jag hört, ens af Utskottet afsedd. Men att en sadan nedsättning blifver följden af Utskottets förslag, är min fasta öf vertygelse.
M i n - dre ä n 2 dosor sändes e j; försändes endast mot förutinbetalning af beloppet eller mot efterkraf. Kostar med postporto, fraktsedel och inpackning m. m. kr. r s o s en för s i n prisbillighet, sitt höga näringsvärde och det bekväma tillagningssättet a f alla husmödrar omtyckt konserv. Säljes hos hrr Konservoch Delikatesshandlande. Aktiebolaget Sveriges Förenade Konservfabriker, Göteborg '. Kontrollant: Stadskemisten D:r J. E. A l e n. Bolagets ombud i Stockholm: N I l. S RTTRMAN. o H L N E N K E L, anspråkslös flicka, van vid landet, k u n n i g i matlagning och bakE ning, erhåller plats n u genast om rek. T. Stockholm. B ä s t! d Gardiner, igen. Fort, väl och t i l l billigaste pris Kemiska n För att få sitt Kaffe riktigt godt Broderier m. ro. och b l i som n y a Norrköpings e 29 c Drottninggatan a t t söndersprättas och Damkläder, B P G kemiskt tvättas eller färgas alla slags Herr-. T f N 20-ARIG bättre flicka, v a n v i d huslig: bestyr, önskar k o m m a i bättre famil N F R I S K och snäll flicka^ van v i d matdär tillfälle gifves, att under skicklig hus moders ledning f å deltaga i de husliga göro lagning och bakning, erhåller plats i en mindre, barnlös familj i vacker trakt på lanmålen, samt för öfrigt anses som medier af familjen. Ä r villig betala något för sig det, som ensam j u n g f r u. Den, som äger god uppfostran samt är musikalisk, anses Svar t i l l » Bergslagstös », Iduns exp., Stock h o l m. Svar t i l l » Ensam &gt;. Iduns E x p.