Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag vill visserl. tillerkänna den s. k. affärsställningen ali möjlig vigt och nödvändighet, men icke har jag medgifvit att Staten skall anse det som sin första omsorg, att göra sig till förläggare för alla enskilta. Då en kris har utsträckt sig öfver en så lång period, som denna gjort, emedan den hos oss redan öfverlefvat 3 vintrar, och ännu tyckes trifvas rätt väl i våra byggder, skulle jag vilja kalla en sådan kris för en sjukdom, som tillkiinnagifver, att det finnes någon svaghet i statskroppen, någon bruten jemn vigt i dess funktioner, och hvad orsaken dertill är, det vågar jag framställa, utan fruktan att blifva motsagd. Vi hafva lefvat för fort och stormat för mycket på lifskrafterna; men, när sådant har inträffat, finnes ej något annat, som kan återställa det normala tillståndet, än att under en längre tid underkasta sig en större återhållsamhet, hvilket här är liktydigt med försigtighet och sparsamhet. Det är dessa tänkesätt, som det tillhör en regering att söka upväcka hos nationen, och då, efter min tanka, införandet i Sverige af ett inhemskt fondsystem innebär ett steg på denna bana, har jag af denna och mångfaldiga andra anledningar ansett mig böra tillstyrka de åtgärder, sorn leda dertill, på samma gång jag Den 15 Febrnari e. m. med tillfredsställelse hyllar det förslag, som af vår Regering blifvit framstäldt. Jag tror visserl., Mine Hrr! att dessa föreslagna 3 mill. äro en småsak; men hvarje penning, stor eller liten, som undertrycker slöseriet, är ett plus i nationalförmögenheten. Hvad nu frågan för öfrigt angår, och då jag hör, att de fleste medlemmar af R. o. Ad. synas vara böjde för 25 mill., i st. f. den af Utsk:t föreslagna summan af 20 mill., får jag förklara, att då ett sådant medgifvande blifvit af Regeringsledamöter lemnadt äfven å de allmänna sammankomsterna, jag ej vill motsätta mig pluralitetens mening i denna fråga, ehuru jag ej yrkar propus, derpå.
I sista Femårs-berättelsen yttras, beträffande den då under byggnad varande nya kyrkan, den farhågan, att det vackra företaget ej skulle kunna fullbordas utan Statens mellankomst, sedan hoppet att få kyrkan tillerkände de s. k. domkyrkotunnorna blef sviket. Denna angelägenhet erhöll dock en gynnsam lösning genom ett af Rikets Högloll. Ständer beviijadt lån å 40,000 R:dr b:ko, hvilka skulle under de första fem åren få begagnas räntefritt, hvarefter amortering komme att ske medelst 3 procents kapitaloch 2 procents ränte-afbetalning. År 1846 fullbordades den nva 27 kyrkan, sorn, genom sitt fria upphöjda läge och genom sin utmärkt vackra struktur, utgör på en gång ett för sin bestämmelse värdigt samlingsrum och en prydnad för staden. Sundsvall, anlagd på grund af konung Gustaf II Adolfs, den 15 April 1624, utfärdade privilegier, är belägen vid en fjärd af Bottniska viken, i hvilken staden äger en beqväm och säker hamn, vid inloppet hvartill Indalsoch Ljunga-elfvarne, den förra på norra sidan, den sednare på södra sidan, utfalla i hafvet. Staden, hvars folkmängd förut är uppgifven, grundar sitt bestånd hufvudsakligen på handel och sjöfart, handtverkerier, strömmingsfiske och jordbruk. Den utrikes handeln, som sysselsätter sig dels med export af .jern från närbelägna jernbruk samt trävaror, hvilka hemtas från Medelpad och några socknar inom Jemtlands län och ankomma till staden såväl landvågen som mest genom flottning å ofvanomförmälde elfvar, dels med införsel från utrikes orter af viner, specerier, medicinalier och manufaktur-varor, dels ock med fragtfart, har under den tid, som denna berättelse omfattar, varit i ett märkligt tilltagande; i sammanhang hvarmed skeppsbyggeriet jemväl varit föremål för en stigande verksamhet, så att under berörde tidrvmd å stadens skeppsvarf blifvit nybyggda 20 stycken fartyg af tillhopa 1,299 lästers drägtighet.
Justerades p!eni-prot:n för den i5 sisth April f, och e. m. Upplästes till justering och godkändes Exped.Utsk:s nedannämnda fö'rslag till R. St:s und. skrifvelser till K. M., nemi.: N:o 375, ang:de ifrågaställda extra-statsanslag för byggande och reparation af kyrkor, m. m.; N:o 376, ang:de ifrågastäldt anslag til! planering af voltigegården vid gymnastiska centralinstitutet, m. m. ; N:o 377, med öfverlemnande af förslag till författning ang:de tullbevillningen, jemte förslaget till författning. Upplästes ej mindre Exped.Utskts meni. N.‘o 5r, angrde erforderliga ändringar i åtskilliga riksdagsbesluts-§§, än ock de jemte meni. följande nya förändrade förslag till de §5 i riksdagsbeslutet, sora motsvara förslagen Niis 5, i i, 12 och 13, och blefvo de förändrade nya förslagen af R. o. Ad. godkända. Ånyo föredrogs Hr Munck af Piosensehölds, Nils Rudolph, den 4 dennes på bordet lagda motion om completterande af samlingen utaf landtmarskalkspoi trotter. Frih. Cederström, Jacob: Sedan R. o. Ad. nu haft tillfälle att taga närmare kännedom af denna Hr Munck af Piosensehölds motion, så anser jag intet annat för R. o. Ad. återstå, än att med ogillande af framställningen afslå motionen, hvarom jag begär Hr Frih. o. Landtims proposition. Många hördes yrka proposition. Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph, uppläste följande: Då det hufvudsakligast och, såsom jag vill erinra mig, endaste, sorn Gr.
Uppbröts Listan öfver Herrar Bänkmännens den 15 dennes förrättade val till Electotp' , i deras ställe, som till Utskott blifvit förflyttade, och befunnos följande Herrar hafva blifvit till Electorer utsedde: N'0 41. Grefve Bonde , Gustaf. N:o 275. Friherre Sprengtporten , Fullmägtig Friherre Adelsvärd, Reinh. 282. Rudbeck, Pehr Alexander. N o 1732. Herr Adlerbeth , ffacob. 1751. Swedenhielm, Fullmägtig Gref ve Gyllenborg , jjohan. 2oo6. Sandels, Benjamin. 2186. von Wahrendorff, Anders, Hans Exeellence Herr Grefven och Landt. Marskalken anmodade Electorernes närvarande Ordförande att dem i morgon sammankalla, för att välja Ledamöter i ExpeditionsUtskottet efter Friherre Lagerbjelke, Gustaf, och i Bevillningsutskottet efter Friherre von Schwtn rin , Werner Gottlob. 102 Ben 20 Mavs. Justerades följande : Utdrag af Protocollet hållet hos Högloft. Ridderskapet och Adeln den 14 Mars 1815. S. D. Bifölls till alla delar ConstitutionsUtskottets vid sistlidne Riksdag, under den 13 Augusti 1812, inlemnade och alltsedan hvilande Memorial, innefattande tillstyrkande att vid hvarje Riksdag Riksens Ständers JustititeOmbudsmans, sedan nästföregående Riksmöte, förde Diarier öfver dess Embetsåtgärder måtte till ConstilutionsUtskottets granskning öfver lemnäs. Ut supta. Justerades PleniProtocollet för den 1 4 Mars.
”När hans herredöme blef tillsagd om fredagsaftonen, att han om lördagen skulle gå till döden, svarade hans herredöme, att han vore väl villig dertill och ville bereda sig, och eftersände magister Grels, kyrkoherden i Åbo, att följande morgon besöka honom. Om morgonen, sedan kyrkoherden afhört hans herredömes skriftermål och meddelat honom det rätta vägapasset, den heliga nattvarden, och min unge herre efter slutad bön steg opp, sade han till mig: ”Ännu må du dessa få stunder tjena mig, sedan är du fri”, och då jag i yttersta bedröfvelse föll i gråt, fortsatte han: ”Nej icke så, Johan Bertilsson. Gå dock nu till Joachim Scheel och säg honom, att då, oaktadt han så lofvat och velat, han icke kunnat frälsa mitt lif, så beder jag honom, att han må åt min moder och mina syskon göra hvad godt han kan; äfvensom, om det vore möjligt, att hos hans furstliga nåde utverka uppskof med min död till måndagen. Jag trodde icke det skulle ske ännu, och önskade kunna besörja om min begrafning. I detsamma inkom i fängelset grefve Mauritz Lejonhufvud, för att förebrå hans herredöme, det han skulle hafva beskyllt och förtalat hans broder för förräderi, men sedan hans herredöme hade lyckats gendrifva denna beskyllningen och bevisa sin oskuld häri, sade han till grefve Mauritz: ”Efter jag nu ser och förnimmer, att hans furstliga nåde icke vill låta sin vrede falla, utan vill stå på sin högsta rätt, så låter jag mig härmed gerna nöja. Vill ock gerna och välvilligt gå härtill och befalla Gud allsmäktig, som är den högste domaren, denna saken. Han må dömma emellan mig och dem, som mig dömt hafva, eftersom hans gudomliga majestät bäst synes, och låter mig åtnöjas med eder, gode herrars, dom.
I afräkning å Grundfondsbeloppet öfvertager Banken följande Bankens fordringar: l:o för räntefritt lån till Myntverket; 2:o lån till städer och korporationer; 3:o lån emot Låne-bankcns obligationer; 4:o skiften och odlingslån; 5:o lån emot inteckning i stadsfastigheter. k) Öfriga rörelsegrenar öfverlemnas till Allmänna Svenska Banken med undantag af länen mot inteckning i fast egendom, hvilka öfvergå till Hypoteksbanken mot räntebärande obligationer. T) Rörande Allmänna Svenska Banken föreslås hufvudsakligen: 1) Grundfonden skall utgöra minst 15 millioner, men får ökas till 30 millioner. Derutöfver kan tillökning ske endast med bifall af Kongl. Majit och Rikets Ständer. 2.) Rikets Ständer ingå såsom delegare för minst 15, men icke öfver 20 mil - 50 skola vara bosatte i hufvudstaden eller närheten deraf. 3) Ansvarigheten fördelas mellan Rikets Ständers Bank och de enskilde aktieegarne i män af teckningsbeloppen. Dessa sistnämnde aktieegare äro sig emellan solidariskt ansvarige. 4) Så kallade kommandit-delegare kunna i Banken inlåtas, dock icke för mera än liö Malmö samt äfven i andra städer. 6) Inom tre månader efter teckningen inbetalas 10 procent och afgifves af säkerhet åtföljd förbindelse att pä tider, sorn särskildt bestämmas, erlägga det återstående - lioner. Teckning lör öfriga beloppet lemnäs öppen ät allmänheten till en början ) Bankens hufvud-kontor är i Stockholm; afdeiningskontor i Götheborg och Motioner i Borgare-Ståndet 1862.
Med tillfredsställelse ser jag den man vara närvarande, som å Bankens vägnar haft sig uppdragit, att undersöka på stället rätta förhållandet, såsom enda säkra utvägen, att känna sannia-? 7S Den 16 Junit f. tits gpn; allt hvad fa g kunnat säg» om både afJ betet, dess fortsättande och hushållningen, har han bättre utretlt i den tryckta berättelse, sort» jag önskar, att man granskat, då den redan är utdelad i Stånden; med lugn åberopar jag dess vittnesbörd, så mycket hellre, då han bevisat sin oväldighet, med att upprigtigt framställa de fel han trott vara begångne. Aldrig blir det sårande för mig, att höra, det misstag ägt rum , ofta har jag sjelf uppgifvit dem, efter jag anser företaget för vidsträckt, ämnet för vigtigt, för att ej skiljaktige meningar om utförandet, äfvensom olika omdömen deröfver måste uppstå.- Men då man Oväldigt vill gran-t ska saken, hoppas jag hvarje rättsint ser, att stora svårigheter mott, och att man gjordt efter bästa förmåga. Jag har i denna afgörande stund velat efter förmåga bidraga, att fästa uppmärksamheten på ett föremål af yttersta vigt, en skyldighet jag ej velat underlåta, då upplysningar af mig kunna fordras, men jag vill ej längre trötta med ett ämne, hvarom en hvar förmod* ligen stadgat sin öfvertygelse; jag anhåller alltså, att Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken behagade punktvis framställa Betänkandet. Grefve Anckarsvärd: I början af mitt an.; förande yttrade jag, att min afsigt med det* samma icke var någon annan än den, att få i frotocollet förvaradt mitt sätt att se denna fak. Jag har med nöje genomläst dea afhand - Den 16 Jurin f, m. 19 ling utaf Grefve von Platen, hvarom jag talat i mitt nyss uppläste skriftliga dictamen; oell jag erkänner med agtning de tänkesätt och de kunskaper jag alltid funnit hos Herr Grefven.
Oaktadt denna täta, hufvudsakligen industriidkande befolkning, hvilken i allmänhet, åtminstone i jemförelse med hvad från andra länder om en sådan erfares, utmärker sig för en efter tillgångarne lämpad snygghet, ordning och sedlighet, hafva under den tid denna berättelse omfattar, och inom hvilken faller den kris och tryckning, som menligt känts inom hela handelsverlden, förhållandena i denna ort varit bättre, än man kunnat vänta, hvartill orsaken torde vara att söka deri, att tillverkningen hufvudsakligen afser de arbetande klassernes behof, hvilka mäste fyllas; samt att förläggarne, många till antalet, berömvärdt sökt att jemväl under den onda tiden uppehålla arbetet. Det är först efter periodens slut som de stegrade priserne och den minskade tillgången å bomull nödgat förläggarne att nedsätta tillverkningen, hvilket förorsakat trångmål och nöd bland de arbetande. I Bollebygds härad, der skogsafverkning och forslande utgöra de hufvudsakliga näringarne jemte det inskränkta jordbruket, är folkkarakteren, i följd deraf, något rå, men större osedlighet finnes likväl ej. Af befolkningen utgöres icke allenast den allra största delen, men äfven en jemförelsevis större del än sannolikt inom Rikets flesta län, af allmoge, bland hvilken många genom företrädesvis industriel företagsamhet bringat sig upp till välstånd och en del jemväl till betydlig förmögenhet, Alla de så kallade förläggarne inom de väfnadsidkande distrikterne och jemväl flera bland fabriksidkare tillhöra denna klass och hafva nästan utan undantag sjelfve för värfva t sin förmögenhet. Af större jordpossessioner finnas inom länet ytterst få. En allmän bildning är temligen allmänt spridd, jemförelsevis likväl mindre i länets sydligaste och nordligare delar såsom mera aflägsna från alla kommunikationer. Företagsamhet och en liflig spekulationsanda äro, särdeles i de industriidkande distrikterne, allmänt rådande. Byggnadssättet utvisar en tilltagande smak för ordning och ett prydligare skick, och ehuru timmer i allmänhet dertill användes, har på ett och annat ställe stenbyggnader, särdeles till uthus, blifvit uppförda.
S. D. Föredrogos ånyo följande den 6 dennes å hordet lagda motioner, hvilka till Lag-Utskottet remitterades: l:o Contracts-Prosten Sandbergs> om ändring i tillägget till 17 Cap. 32 §. Rättegångs-Balken, så vidt det tillämpas till 8 Cap. 7 §. Ärfda-Baiken; Bih. till R. St. Prot. 1840. 9 Sami. 1 Band. j7 Prot. Vtdr. d. 12 Mars 1840. 2:o Prosten Gahnes j om utdikning af en ödlings-lägenhet och i sammanhang dermed om utrifning af vattenverk; 3:o Domprosten ra. m. Doctor BruhnSj om ändring i Kongl. Förordningen den 17 October 1778; 4:o Prosten LalinSj om ransaknings-fangars förvarande i härads-fängeiserne; 5:o Kyrkoherden m. m. Bergvalls > om förändring i allmänna Lagens föreskrift angående de varningsgrader, som höra meddelas oeniga makar, jemte ett af Biskopen m. m. Doctor Nibelius gjordt tillägg; 6:0 Contracts-Proslen m. m. Örhnbergs3 med hemställan, huruvida uti Prest-attester hör lemnäs underrättelse om brott, sorn den attesterade kan hafva såsom minderårig begått; jemte ett af Professorn m. m. Doctor Moren dervid gjordt tillägg. S. D. Föredrogs ånyo Kyrkoherden m. m. Bergvalls den 7 dennes å hordet lagda, motion om förändring i Reglementet för liandels-och NäringsDisconten. Remitterades till Banco-Utskottet. Från Yä 110 fl. Borgare-Ståndet. S. D, e. m. Remitterades följande bordlagda motioner:
Maj:ts disposition ett reservationsanslag af 11,000 R:dr årligen att användas till lönetillökning af 500 R:dr åt hvarje extra provincial-läkare, sorn icke innehade annan tjenst; — så hafva, med användande af ofvannämnda anslag, tid efter annan inrättats 28 nya provincialläkare-beställningar i de orter, der sådana beställningar ansetts vara af behofvet mest påkallade, nemligen inom Norbottens län 2, Jemtlands 1, Wester-Norrlands 1, Gefleborgs 1, Stora Kopparbergs 1, Wermlands 3, Orebro 1, Westmanlands 1, Uplands 1, Stockholms 2, Södermanlands 1, Elfsborgs 2, Skaraborgs 1, Östergötlands 2, Kalmar 1. Jönköpings 1, Kronobergs 1, Hallands 1, Kristianstads 1, Malmöhus 2 och Gottlands 1; äfvensom Eders Kongl. Maj:t tilldelat ofvanomlörmälda lönetillökning af 500 R:dr åt 21 extra provincial-läkare, så att bland hela antalet sådana allenast fem, nemligen extra provincial-läkarne i Wisnum, Malmköping, Kisa, Cimbrishamn och Brösarp, hvilka tillika äro Bataljons-läkare, ännu åtnjuta det lägre arfvodet. Efter det särskilda underdåniga framställningar blifvit gjorda om beviljande af anslag för inrättande af nya provincial-läkarebefattningar inom l:o Wester-Bergslags fögderi; 2:o Malungs tingslag af Stora Kopparbergs län; 3:o Neder-Luleå socken af Norrbottens län; 4:o Ramsbergs socken af Örebro län; 5:o
Vid förnyad föredragning af Con-: stitutionsUtskottets sedan 1815 års Riksdag hvi. lande och den 19 sistledne Februarii på bordet lagde Förslag till ändring ii nedannämnde §5. af RegeringsFormen, beslöt Höglofl. Rid-i denkapet och Adeln, att antaga de af Utskog 4 Den 17 Martil, /. m. tet tillstyrkte ändringar uti 41, 56. och 8i§§•» hvaremot Utskottets Förslag till förändrade Redactioner af 53, fio. och 96. £§. af Ridderskapet och Adeln ogillades. Ut supra. $. D. Vid förnyad föredragning aF CortStitutionsUtskottets sedan 1815 års Riksdag hvilande och den 1 9 sistl. Febr. på bordet lagde Förslag till ändring uti nedannämde §§. af Riksdagsordningen fann Högh jKidderskapet och Adeln för godt antaga de af Utskottet tillstyrkte ändringar uti 15, 46. och 68. §•§., jemte första Alternativet af de ntaf 38- § framställde Redactioner, hvaremot Utskottets Förslag tillför: ändrade Redactioner af 14, 29, 56 och 63 §§. af Ridderskapet och Adeln ogilladee. Ut supra. S D. Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets , sedan 18 * 5 års Riksdag hvtlande, samt den 19 sistledne Februarii på bordet lagde Förslag till ändringar och Tillägg uti TryckfrihetsFörordningen, fann Högloflige Ridderskapet och Adeln för godt ogilla de af Utskottet tillstyrkte ändringar uti 4. §. 8. Momenternej men alla öfriga af Utskottet föreslagne ändringar och Tillägg, nemligen uti Ingressen, 1. §. 5, 6,7 och 8. Mom , 3. §. 9. Mom. emellan 6 och 7. Morn. af sistnämnde §. blefvo af Ridderskapet och Adeln antagne, i följd hvaraf frågan om afskaffande af den nuvarande Juryn således komme att förfalla. Ut supra.
Härjemte tilldelas hvar och en, som erhållit ett visst antal premier, en medalj att bära såsom ständigt utmärkelsetecken. li f. 15. InsiteMioner och IfUöttstringav. Hvarje brigad skall årligen under pågående öfningar af en General-inspektör inspekteras. Hvart tredje år förenas med inspektionen äfven general-mönstrings-förrätlning. Vid inspektionerne böra nödiga åtgärder vidtagas för att bestämdt utröna så väl den enskilda som den allmänna instruktionens ståndpunkt; och bör till detta ändamål hvar och en af befälet inför inspektören exercera och manövrera med så stor trupp, som den, hvaröfver han enl. sin grad har att taga befäl: likväl iakttages härvid att hvarje major bör kunna föra linien, hvarje kapten en bataljon, hvarje subaltern ett kompani och hvarje under-officer eller korporal en pluton. Vid inspektionerne justeras äfven de för befordran utom tur uprättade tablåer. Vid general-mönstrings-förrättningen bör mönsterherren företrädesvis underrätta sig derom, att hvar och en vederfares rätt; alt alla förvaltningsåtgärder öfverensstämma med derom lemnade föreskrifter, samt att beklädnad och öfrig materiel befinner sig i fullt brukbart skick. General-mönsterherrn eger äfven slutlig approbationsrätt öfver sedan sista general-mönstring antagne rekryter och remonter, samt att bevilja afsked, och göra anmälan till pension då skäl dertill äro för handen Till general-mönstrings undergående bör, så vidt ske kan, hvarje brigads samtlige bataljoner på ett ställe vara sammandragne. Med hvarje inspektion förenas äfven brödmönstring. a) Se Tab. 32. Den militära sjukvården står under Sundhets-Coll:ii ledning och besörjes för hvare brigad af brigad-läkaren, biträdd af bataljonsläkarne och brigadens sjukvaktare. I garn i zon och läger samt vid hvarje annan truppsammandragning, vårdas de sjuke för dem kostnadsfritt, (officerare och under-officerare, när de sådant åstunda, manskapet alltid) på af kronan underhållet sjukhus. Permitterad eller på rotarne förlagd militär är endast berättigad till fri läkarevård.
Hvad åter lämpligheten och nyttan af förslaget angår, så erkänner jag visserligen, att det icke är af någon så stor vigt, att det kan synnerligen löna mödan att förifra sig under debatten derom. Likväl har jag för min del biträdt Utskts förslag, och det hufvudsakligen derför alt jäg anser det ledande till reda för statsverket och till betryggande af statsmachinens jemna gang, till betryggande deraf att statsverket icke kan i något fall komma att sakna hvad som enl. R. St:s anslag bör detsamma tillkomma. Men sådant kan ganska lätt inträffa under nu var. förhållande. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 PKOTOCOLL, HÅLLNA uos HÖGLOFLIGE M©ä)ia®äÅ®iäst ©©a auma VID t lagtima Uthagen t ^tadtljalm, in 1859—1860. Tredje Miiiftet. Plenum kl. 10 f. m. Justerades ett Prot.Utdrag för den 53 och 58 sisth Dee., 8 Prot.- Utdrag för sistn. dag samt PleniProtm för den 1 i nämnde månad f. o. e. m H. Exc. Hr. Gr. o. Landtm, anmodade Ii. o. Ad:ns Hrr Bänkman att sammanträda för utseende af en Elektor efter Hr af Nordin, Gustaf, hvars anhållan om entledigande från nämnde befattning blifvit af B. o. Ad. i förra Plenum bifallen. Föredrogs ett från Högv. PresteSt. ankommet Prot.Utdrag N:o 115, innefattande inbjudning till MedSt. att förena sig uti nämnde RiksStis för dess del fattade beslut att anmoda StatsUtsk:t att oförtöfvat behandla K. M:s nåd. Propos. om anskaffande af medel för fortsättning af Statens jernvägsbyggnader. Sedan detta Prot.Utdrag blifvit begärdt på bordet af Gr. Anckarsvärd, Carl Henrik, anmälde sig och yttrade Hr Åkerman, Fredrik:
Jag hemställer derföre, om det icke år bäst, att för närvarande hålla sig vid 2o;de punkten i FinanceBetånkandet, Herr Tham'. Efter de upplysningar, jag nu mera inhämtat, anser jag 20 punkten kunna o^ förändrad antagas. 670 Den 13 September *. Ht. Herr Grefven och LcindtMarJkcilken gjorde proposition till bifall af aoide punkten i Utskottens Betänkande, hvilken proposition med Ja besvaradeä. 21 \J'ta punkten'. OdlingsLdneFonclen bor, från defs nu va. rande belopp, JörminJkas till 5oo,ooo R:dr B:co; i följd hvaraf hälften af den hädanefter inflytande årliga Capitalafbetalningen bör till andra ändamål användas, till defs att fonden icke utgör mera än berörde belopp; men den andra hälften utgår i enahanda länevåg, dock efter förändrade grunder, hvilka färfkildt komma att bejtåmmas, till befrämjande och underftöd får fådane ftörre odlingsforetag, hvilka ofverjtiga den eufhilda förmågan, och egenteligen blifva riktade derhän, att hitintills icke odlingsbar mark måtte kunna blifva tjenlig till edling, Jämt jör de kojinader till utflyttningar, hvilka vid Enfkiftesoch Storjkiftes förrättningar pröfvas nödvåndige. tsv* Herr Tham: I händelse af bifall till den na punkt, hemställer jag, om icke åtminstone redactionen deraf borde göras begriplig. Der står nemligen, ”att icke odlingsbar mark måtte göras tjenlig till odling”. Meningen lår icke vara sådan, emedan det icke ens år möjligt, I öfrigt har BondeStåndet önskat, att alla 600,000 R;drne må till odlingslån bibehålla^. Ben 13 September e, m. 671 Jag för min del tillstyrker bifall å Betänkandet i denna del, blott de 3oo,ooo R:dr, sonj från OdlingsLåneFonden afskiljas, varda till fastig-i hetslån aisatta. Herr Stråle'.