Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers Stats-Utskotts Betänkande, angäende Lontoirs-Skrifware» I. G. Gandahls genom Herrar Lullmägtige i Riksgälds-Lontoiret anmälde Ansökning, att säsom pension fa uppbära de Ett Hundrade Riksdaler, han pä Riksgälds, Lontokrets E-rspeclance-Stat innehar. >9os Stats-Utskottet hafwa Herrar Fullmäktige i Riksgälds-Contoiret anmält reducerade Cvntoirs, Skrifwaren I. G. Sandahls Ansökningatt, i anseende till desi irakade swärn sjukdom samt torftiga belägenhet, fa uppbära såsom Pension de Ett Hundrade Riksdaler, hwilka han för narwarande pä Riksgälds, Contoirets Exspectance>Stat åtnjuter' och hwarwid Herrar Fullmäktige anfördk, att, da enligt Ansökningen bifogade Läkare-Attest, det är föga eller intet hopp, att Contoirs - Skrifwaren Sandahl någonsin aterwinner hälsan och dmaenom sättes i tillfälle, att någon tjenstgöring i Riksgälds-Contoiret emottaga och bestrida, samt med afseende dera, att Sandahl, som den go Mars »790 blifwit förordnad till Contoirs-Skrifware och sedermera ända till den 7 Januarii »803, da han flyttades pa Exspectance-Stak, wid Contoiret gjort tjenst, uti desi narwarande torftiga belägenhet icke utan honom förordsakad kostnad kan anstasia de Läkare-Betyg om desi fortfarande sjukdoms tillstånd, hwilka, till följd af 2 Art. 3 §.4 Mom. uti RcgleSchang. N:s i»8. men - I?r4 Den »7 Julli. mentet för Riksgälds-Contoiret, wid hwarje halft ars förlopp böra förttes, om han pä ExspectanceSkaten stall fa qwarstä, Herrar
Om det ej är möjligt att enl. nya åsigter bestämma rösträtten och skyldigheten alt vidkännas afgifter, på ett sätt, som gör undantag och ojemnhet och olika beräkningsgrunder vid särskildta tillfällen och andra olägenheter mindre kännbara och mindre förvillande, än de, till följe af Utsktns förslag, skulle blifva; så är det bättre att vidblifva de gamla åsigterna, intill dess alt något rationellare kan uttänkas. Det förefaller åtminstone mig temmeligen enkelt och ändamålsenligt och ganska naturligt, icke förvillande och icke föranledande till hvarken undantag eller ojemnheler eller olikhet emellan rättigheter och skyldigheter, om det bestämdes: ”rösträtt beräknas, der hemmantal finnes, efter hemmantalet; för annan fastighet, enl. dess värde, af gode män, jemfördt med hemmanens medelvärde och derefter reduce - D c n 29 Augusti f. m. rädt til! hemmantal; för fabriker och annan känd egendom, lön och rörelse, äfvenväl enligt dess värde, af gode män, jeni förd t med hemmanens medelvärde och derefter reducerad l till hemmantal. Bidrag till eommnnal-afgifler utgöres i förhållande lill hvars och ens ägande rösträtt, beräknad efter ofvannämnda laxeringsgrund.” tlvai (öre så väl rösträtt som bidrag i städerna hellre skola beräknas ocb utgöras eitel' bevilln.taxering, än elter vanliga fy rk berak ningen, — i några stader kallad örei andra sk i I ling-sät I ni ng, — är ej af Hiskin ulredt. När man förändrar något hittillsvarande, och helst något som ömsesidigt medborgerligt förtroende gjort till lag, så böra skälen vara stora och öfvervägande; här saknas de helt och hållet, och derföre synes Utskins förslag böra lemnäs utan afseende. Vallöf]. BorgareScs mening härom torde få blifva rättesnöre för öfriga Stånden. Den här af mig uppgifna förändringen emot Utsktns förslag för rösträttsoch taxations-beräkningen , bör så mycket mindre synas overkställbar, sorn Utsktn sjelfve löreslagil ett sådant sätt, i det fall alt förmögenhet är af den egenskap att derför ej bevillning erlägges.
* * Jag tackar min goda Farmor för det som Hon varit så nådig och skickat mig genom Baron Ende, hvilket gör mig mycket nöje, och visar att Farmor intet har glömt bort mig, ehuru det redan är sä länge sedan jag har sett Farmor; jag glömmer också visst aldrig bort den stora godhet som min Farmor alltid och ännu visar mig. Jag * hoppas att Julie Griel har redan öfverlemnat mitt bref till Farmor. Jag förblifver alltid min goda ' Farmors lydiga och beskedliga Carlsruhe den 28 Okt. 1811. sonson Gustaf Ett par dagar derefter var det åter prinsessan Sophie som skref till samma höga föremål och tackade för ett par örhän-gen samt öfversände då en cadeau som hon sjelf förfärdigat: Min nådiga Farmor. * * * Jag tackar min goda Farmor för de vackra örhängen Hon har varit så nådig skic hvilken. Om så verkligen är fallet, strider detta dock icke emot forfrs uppgift, att ban varit i tillfälle att taga kännedom om koncepten. Bref ' ven från och till kungliga personligheter vid ifrågavarande tid cirkulerade - i afskrifter vid hofven och spriddes äfven på diplomatisk väg, hvarpå vi just i sommar haft tillfälle att i danska utrikesdepartementets arkiv se ganska egendomliga exempel. Anm. af red. * N. v. kronprinsessan Viktorias farmor. + * Skrifvet på svenska. * * * Skrifvet på svenska. «hat mig; jag tycker mycket om dem, isynnerhet för det att det är ett nytt bevis af min Farmors stora godhet för mig. Jag hoppas att min goda Farmor tagit nådigt emot mitt lilla arbete, som är visst intet så vackert som jag önskade, men jag har gjort det så väl jag har kunnat, i hoppet att min Farmor ville vara så god och nyttja ' 11 ibland. Amelie och Gecile tackar också min goda Farmor rätt mycket för det Farmor har skickat dem. Farväl min söta Farmor, kom alltid ihåg med samma godhet som hitintills Sin underdåniga och lydiga Son-Dotter Carlsruhe den 30 Okt. Sophie. Samma dag aflät hennes majestät drottning Fredrika sjelf följande bref till enkedrottningen: Min höga svärmoder!
Frih. Rappe: När jag instämde i Prosten Sondéns reservation, afsåg mitt förslag icke någon förändring i de bestämmelser, som i bevillnings-förordmn äro gifna, angående beskattningen af fastighet, rörelse och kapital, utan endast ett förtydligande af sambandet mellan dessa siffror. Att Utskrt tänkt sig förhållandet emellan dem på samma sätt som jag, visar sig bäst af följande ord, som Utsk:t yttrat med anledning af Hr Qvidings motion. »Denna förordning stöder sig för öfrigt på den i Utsk:ts tanke riktiga grundsatsen af jemlik beskattning af behållen inkomst, och det är endast i anseende till svårigheterna att utfinna den årliga behållna afkastningen af fastigheter, som Den 6 Juni f. m. 67 särskild uppskattning af deras kapitalvärde blifvit föreskrifven såsom mätare af inkomsten». Reservationen är så uppställd att den tydligt uttrycker att den endast innebär ett förtydligande af de sedermera gifna föreskrifterna och ej någon förändring af desamma, och jag har blott åsyftat bifall derå, då jag yrkat att §:n skulle återremitteras. Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att hvad beträffade det af Utsk:t föreslagna nya 5:te mom:t och tillägget i 3:dje mom:taf§ 6, hade bifall till Utsk:ts förslag i denna del endast blifvit yrkadt, hvaremot, i afseende å öfriga delar af § 2, några ledamöter yrkat bifall dertill under förbehåll om iakttagande af R. o. Ad:s förut fattade beslut rörande Hr Gahns motion, men andra ledamöter åter påyrkat återremiss af §:n i dessa delar; och komme till följd häraf 5:te mom:t jemte tillägget i § 6 samt de öfrige momma i § 2 att göras till föremål för särskilda propos:r.
Beträffande åter Lagmansoch Häradshöfdinge-räntan jemte Sterbhus-afgiften, hafva Riksens Ständer inhemtat, att nämnde ränta, som i vissa orter kallas Lagmansrmarker och har sin upprinnelse ifrån Allmogens skyldighet, i äldsta tider, att underhålla Lagman och Häradshöfding genom gärd, utgöres af hvarje matlag på Landel; med de undantag, 1741 ars Kongl. Reglemente samt andra särskildta förordnanden medrgifva, och hvilka undantag hufvudsakligen afse Ridderskapet och Adeln, för deras vid nämnde tid ensamt egande Säterier, jemte Ecclesiastique personer, m. fl. inberäknadt de så kallade Tingsgästnir. gs-penningarne, hafva Lagmans-markerne likmätigt Kongl. Brefven den 21 Julii 1752 och den 2o Januarii 1753, bordt af Allmogen utgöras med 24 öre eller 12 sk. af matlaget; men, enligt Räkenskaperne, utgå desamma i så måtto olika, att, uti de flesta Län, erläggas 12 sk., derunder inbegripne 3 sk. Tingsgästnings-penningar; i Leke och Carlskoga Fögderier af Nerikes Län deremot endast 10 sk., hvaraf 3 sk. utgöra Tingsgästnings-penningar, samt i Vermlands Län 8 sk-, deraf 2 sk. räknas för Tingsgästnings-penningar, utom i Öster-Sysslets Fögderi eller Philipstads-Bergslag, der dels 9, dels ro|, och dels 12 sk. af matlaget betalas, hvaraf 6 sk. anses utgöra Lagmans-räntan. I Stora Kopparbergs Län åter ingå ej några Tingsgästnings-penningar till Stäts-Verket, utan erlägges blott Lagmans-räntan med 3, 3|- till 4 sk.
§ 32 Lantmarskalken eller om han är frånvarande, den äldsta ledamoten, äskar ljud med klubban och sedan kan överläggningarna börja. Dör lantmarskalken avvaktar man kungens utnämnande av en annan. § 33 Lantmarskalken äger rättighet att ensam 1: o sammankalla ridderskapet och adeln till pleno 2: o att börja och sluta pleno, om han har ståndets tillstånd 3: o att leda ridderskapets och adelns överläggningar, meddela vilka frågor som skall tas upp, varna dem som förhåller sig otillbörligen, dock får han inte göra varningen allmän för hela ståndet, inhämta ridderskapets och adelns tankar om de skrifter och muntliga anföranden som bör uteslutas ur protokollet som anstötliga eller de som strider mot grundlagen samt noga hålla sin hand däröver, att hålla sammankomsterna på ett värdigt sätt. 4: o att hos ridderskapet och adeln styrka all konungslighet. 5: o att ha tillträde till alla utskott. 6: o att verkställa alla beslut. § 34 Vid varje riksdags början skall en föredragningslista inrättas med två kolumner. I den ena införs alla mål och vem som har väckt frågan. I den andra kolumnen införs, när frågan blivit behandlad, om den gått på remiss till något utskott och när beslutet gjorts. Denna lista skall föras av äldsta riddarhuskanslisten och alltid finnas tillgänglig. Ärendena tas upp i den ordning de står på listan, så vida inte ärenden från kungen förekommer, då de går före. § 35 Var och en som är antecknad vid en riksdag äger rätt att muntligen eller skriftligen väcka frågor, som inte strider mot grundlagen. Alla skriftliga anföranden skall genast efter deras uppläsande givas till protokollet. § 37 Inget memorial av ridderskapet eller adeln får upptas om det inte är ingivet av den som äger säte och stämma eller i annat stånd verklig riksdagsman är. § 39 Varje ledamot av ridderskapet och adeln har rätt att fritt yttra sig över alla frågor som förekomma. Till protokollet för dock endast de anföranden, där ledamoten uppstigit från sin plats yttrat sina tankar. Inga förolämpningar får förekomma. Uppstår sådan fråga bestäms om det skall prövas eller om man låter ärendet förfalla.
Maj;t har genom Dom af den 27 Januarii detta år, i Nåder förklarat, att ehuru RiddarhusDirectionen å dess sida kunnat af det qvitto som Majoren von Matern uthändigat, hämta anledning till den mening , att' köpeskillingen för det af nu mera aflidne Majoren Printzenskjöld inköpte hemmanet Rud, blifvit med contante penningar erlagd ; likväl och som Majoren von Matern icke är vorden öfvertygad om någon afsigt att med berörde qvitto hafva velat missleda RiddarhusDirectionen , eller ens hafva afvetat, att Majoren Printzenskjöld af samma handling skolat sig begagna för att af bemälte Direction erhålla lån; alltså oell då Majoren von Matern^ förklaring, att han ej kunnat förmoda att Majoren Printzenskjöld skulle , på sätt sorn skedt, begagna sig af omförmäldte qvitto, utfärdadt i likstämmelse med köpebrefvet, hvilket äfven deruti åberopa* ; ej kan lemnäs utan afseende, pröfvade TÖ2 Dertill Augästii c. m, Kongl. Maj:t, uppå desse, jemte de flere i HofRättens Dom upptagne skäl, rättvist, fastställa HotRättens Dom i Malit. Ri/ldarhysCassnn äger alltså nu mera ingeri annan rätt till ersättning för ifrågavarande dess fordran, än öfrige oprioriterade fordrings-ägare uti Herr Majoren Printzenskjöld.? Coneours; .lag har ock af Sysslomannen i samma Coneours begärt redovisning till .utrönande om något, och i sådant fall huru mycket RiddarhusCassan i berörde Coneours sålunda kunde bekomma, å hvilken min begäran jag under den Ajde sistledné Junii till svar erhållit, att då utredningen i Con courssen efter afledne Herr Majoren A. Printzenskjöld beror å en af CommerceRådet
Hvad Spannmals-Räkniiigar angår, har jag ej kunnat revidera dem som sig bör, emedan på det sätt de här äio förde, mycken mera tid och vana fordras for. att kunna granska dem, än jag äger; att Den S Mars, 3 *>9 att de ej äro förde med noggrannhet eller tillräcklig redighet, bevisas af de anmärkningar, som Revisions-Contoiret gjort, samt de omslut de gjort så val for Cassa-, Spannmåloch Inventarii-Räkningarne for många Magaziner, och hvad Cassainkornsterna angar, så är samma förhållande dervid, så att jag, ehuru med ospard möda, ej kunnat uppfylla det ändamålet att rigtigt revidera denna .Bok. o t* • • Åttonde Bandet af 1810 ars verificationer har jag äfven granskat, och fått de anmärkningar jag dervid gjort dels nöjaktigt upplyste eller rättade. De af Herr Directeuren von Stockenström gjorde och nu uppläste anmärknings - anteckningar kunde, i anseende till deras vidlyftighet och till tidens vinnande, icke här inlagas, utan äro, såsom de af Herr Directeuren blifvit författade, i försegladt Convolut detta Protocoll bifogade. Herr Directeuren hade i öfrigt funnit 1810 ars Bok både till summering och zilfran i alla delar rigtig. Af Herr Prosten Hasselrot upplästes: Under den mig uppdragne särskildte granskning af Räkenskaperna för Carlscrona AmiralitetsMagazin år 1810, af de förråd, som utaf Kongl. Allmänna Magazins-Directionen bordt redovisas, har ibland åtskilliga smärre omständigheter, som blifvit nöjaktigt upplyste, jag funnit följande icke kunnat undgå att anmärkas. jDen 8 MarsC 1:0 Uti jråfcmngen för Spannmålsoch Pro«s .viants-Xagret balancerade följande Mjölbrister, Sorn uppkommit vid Xyckeby Qvarnar: Ax 1807 uppå Riad.
1 St — ej ex pörte Ira dt nöt1 L® 4 — 4 C alla andra slag ej specificerade 1 LSt — 10 3 46 — Hö 1 Sk« — 2 6 — 5 — Jernskrot 1 Sktt — 24 — 277 45 — Kummin 1 t:na — 7 — 16 22 — Majs — 4 9 — Musslor: friska 1 t:na — 5 20 3 insyltade eller saltade 1 k:a ej ex pörte ra de Näfver 1 LS » » » » » Pelsverk elier pelterier: oberedda: bäfverskinn 1 St » » » » » fåroch lam: svarta , 1 — 1 — 7 44 — alla andra oklippta 1 ej ex pörte ra de hermelin eller lekatt1 SE » » » » » hiller1 1 SE — 8 — 44 — räfskinn , . 1 SE — 2 — 44 skäl1 ej ex pörte ra de utter1 SE 2 6 — 47 9 alla andra slag 1 SE — 5 — 52 9 9 17 varubenämning samt qvantitet för tullberäkningen. Nedsättning. Förhöjning. å qvantiteten för lullberäkningcn. uti årliga tullinkomsten efter medium af 1846 — 1847 årens export. å qvantiteten för tullberäkningen. uti årliga tull-] inkomsten efter medium af 1846; — 1847 årens j export. [ Spillning, affall och spån 100 r:dr 15 60 47 8 Tenn: oarbetadt samt arbetadt gammalt och sönderbrutet 1 L?E ej ex pörte ra dt Tenneller blyaska 1 & » » » » » Tran och späck alla slag 60 k:r — 16 — 54 — Trädvaror: fanérskifvor . 100 r:dr ej ex pörte ra de handspakar
M.ts och Kronans hus i Stockholm , som begagnas till Boställen eller Boningsrum af Embetsoch Tjenstemän j dels 26 Cap.3 §. ByggningaBalketij äfvensom K. Resolutionen pä Städernas besvär af d. 12 Dec. §. 33j tillerkänt Nyköpings Stad godtgörelse för fordrad andel i FattigvårdsTomlöreoch Brandvakts-afgifterne, samt i kostnaden tiil Sta - /oo Stats-Utskottets tlens publike Byggnader, altsammans att utgå till hälften af Kronan, och till hälften af Boställshafvaren, äfvensom utt Kronan borde deltaga i afgifterne till Kyrkolnspectorens och Orgelnistens Löner, samt reparation å Kyrkan, endast i den händelse, att desse afgifter af Fastigheter i Staden och icke af Personalen Utgöras; men deremot icke uti Båtmans-vacance-afgiften, hvilken såsom en borgerlig tunga, är beräknad att utgå, dels af jord, dels af borgerlig rörelse. Den rättighet som Utskottet nu tillstyrkt må lemnäs Staden vidare öppen, har följakteligen en gång af Staden redan varit begagnad, och någon annan vederbörlig ordning att för Staden göra sine anspråk gällande, och för deras giltighets pröfning efter den grund som författningarne lemna, än den på här ofvan anförde sätt tillämpade, uti hvilken ordning K. M:t förklarat Stadens anspråk giltige, är mig icke bekant; saint lärer efter detta så mycket mindre vara för Nyköpings Stad användbar, som, sedan uppå K. M:ts Nåd. framställning vid Riksdagen 1823, ”att, dd ”för de i senare tider, i följd af R. St:rs beslut, till "Residence-hus i åtskillige Län inköpte enskilda Egendomar, faststälde Stadsafgifter borde af Kronan ut"göras, för så stor del af samma Egendomar, som icke ”af Roställslnnehafvarne för deras enskilde räkning be”gagnas, och altså nödigt vore, att Medel härtill blef”vo å RiksStatens 8:de HufvudTitel uppförde,” R.
Konyam-bay, rit. af hr R. Tatueringsmönster från S:t Lawrence-ön, rit. af hr O. Sörling 252 Tatuerad qvinna från S:t Lawrence-ön, rit. af dens. 253 Kolonien på Beringön, rit. af hr R. Kolonien på Kopparön, rit. af professor P. D. Holm 261 Infödingar på Beringön, rit. af hr R. Skelett af Rhytina, rit. af hr M. Originalbild af Rhytina (funnen af Middendorff) 280 Originalbild af Rhytina (utkast af Steller) 280 Rekonstruerad bild af Rhytina 281 Sjöbjörnar, rit. af hr M. 91. »Seal-rookery» på S:t Pauls-ön, rit. af hr R. Sjöbjörn-slagt, rit. af dens. 288 Sjöbjörnar på väg till »the rookeries», rit. af dens. 289 Alg från Beringöns stränder (Thalassiophyllum Clathrus Post. & Rupr.), rit. af hr M. Fusijama, rit. af professor P. D. Holm 299 Ångaren »A. E. Nordenskiöld» strandad på Jessos ostkust, rit. af kapten J. Hägg 302 Kawamura Sumiyoschi, rit. och xylogr. af fröken Ida Falander 304 Den första medalj som slogs till minne af Vegas färd 307 Stenlykta och stenvård på en japansk tempelgård, rit. af professor P. D. Japanskt hus i Tokio, rit. af dens 313 Japanska vid sin toilett, rit. af hr V. Ginrikischa, rit. af dens. 317 Japanskt sofrum, rit. af dens. 320 Tobaksrökare, rit. af hr O. Ito-Keske, rit. och xylogr. af fröken Ida Falander 325 Minnesvård öfver Thunberg och Kämpfer i Nagasaki, rit. af hr R. Japansk bärstol, rit. af hr V. Japanska brottare, rit. af dens. 340
KronPrinsens förmälning ; om tillökning uti Missräkningspenningar för Bankens Casseurer, och uti tvänne Extra arfyoden; om prägling af så kallade JubelRiksdaler; samt angående extra Småsedelskrifjjingen i Banken och Commissariernes extru befattning med försbtne smärre Sedlar, {tagUtskott et i Om upphåfvaade af Författningarna emot öfverflöd och kostnader vid begrafningar 5 angående yrkad bestämdare ensvarslag lör Slagsmål med doldt tillhugge; i anledning af väckt motion om rättighet för Under-Romare , att hos Riksens Ständers Justities-Ombudsman anmäla, när någon Lag eliev Förordning anses tarfvvi förbättring; om Provincial Medi.ci besiglningar i vissa fall; angående yrkad ändring uti 17 Gipitlet 2 §. RåttegångsBaiken och 2 af Kongl. Förordningen den 28, Junii 1798, i frågan om bestämmande af viss grund för Fastighetsvärde vid Bovpteckningar, hvarefter Fattig Sen J* Augusti r, »il procenten må beräknas, med antagande af det utaf Utskottet föreslagne sednare alternatif; om Lagarne rörande tjenstledighet för Domare; angående Edsforrnulairens granskning; om ändring i 21 Capitlet Rättegångs Balken; öfver en motion om åtskillige Lagföråndringar till minskande af kostnader och besvär vid Rättegångars utförande; om yrkadt upplifvande af Kongl. Senate‘ns Bref den 23 November 1708 rörande Prestval; angående underrättelser till Prästerskapet om dem, sorn för brott blifvit tilltalade och sakfållde, eller under framtiden ställde; I anledning af Kongl/ Majits Nådiga Skrifvelse om ändring uti 5 Cap. 1 §. MissgärningsBalken; {ingående Kongl.
Då på en sträcka af 15 mils längd, emellan Slockholm och Arboga, högst få förbindelser leda öfver Mälaren, och af dessa ingen, som ej är af valten afbruten och således, framställer betydliga hinder för en större krigsstyrkas hastiga öfvergång, så är det af slörsla vigt för de försvarande alt ega liksom för fienden att bemäktiga sig den väg, som leder öfver Stockholm. Den som innehar denna punkt kati nemligen derigenom förhindra sin motståndare att utbreda sig öfver Södermanland, om han kommer norr ifrån, eller öfver Westmanland och Upland, ifall han kommer söder ifrån. Såsom herre öfver föreningspunkten emellan de norra och södra längs Mälaren mot vester löpande vägarne, kan han äfven hastigt och fienden ovetande låta det mesta af sina trupper framrycka på endera norra eller södra Mälarevägen, allt efter som han anser vara fördelaktigt, hvaremot fienden just derföre måste hafva hela sin styrka tillsamman antingen på norra eller södra sidan, men icke kan våga att öfver Arboga utbreda sig på en gång på båda sidor om Mälaren, emedan han då äfventyra!' att blifva slagen af motståndarens hela samlade makt. Den ena sidan af landet blir härigenom åtminstone skyddad och fienden kan icke utbreda sin styrka längre, utan måste stadna framför den armé, som innehar Stockholm. Genom att sålunda uppehålla fienden, om ock endast några veckor, hinna trupperna att samlas från det inre af landet och förstärka den ariné-korps, som försvarar hufvudstaden. Stockholm bildar äfven den vattenport, som förenar Mälaren med Saltsjön, och utgör således en vigtig utgångspunkt för operationer jemväl sjöledes, hufvudsakligen med afseende på vattenförbindelsen på Mälaren, vare sig-i fråga om att kunna förse den längs ena eller andra stranden framtågande krigshären med sina förnödenheter eller att med hastighet och lätthet kunna kasta truppmassor åt hvilken trakt som helst af de till Mälaren angränsande landskap.
Utskottet ansett artikeln böra i Taxan å behö - 28 Bevillnings-Utskottels Memorial, N\o 3o. rigt ställe inrymmas, hade Ulskottet, i afseende så väl å förtullningssättet, som vilkoren i öfrigt för införtullningen, föreslagit, att, utan afseende å det behof, hvartill varan vore ämnad, den måtte åsättas ett bestämdt tullvärde af 4 R:dr 24 sk. skålpundet och derå lill 8 sk. antagen tull, mot hvars erläggande den borde i allmänhet få införas. — Detta Utskottets förslag, hafva Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden godkänt, hvaremot Ridderskapet och Adeln, som, på sätt ofvan blifvit antydt, utan förändring bifallit de af Kongl. Maj:t redan vidtagne, samt genom allmänna Kungörelser och Circulair-bref tillkännagifna jemkningar, förklaringar och ändringar, följaktligen för denna artikel bibehållit bestämmelserna sådane de genom ofvanberörde Nådiga Kungörelse blifvit meddelade; och såvida icke Ridderskapet och Adeln, med frånträdande af denna dess skiljaktighet, lika med de öfrige Stånden, instämmer i Utskottets härom gjorda framställning, lärer omröstning böra anställas efter en så lydande proposition: 36:o. Den, som bifaller Utskottets förslag, att, vid intagande i Taxan af artikeln Fosfor, densamma bör på 4 R:dr 24 sk. värde skålpundet åsättas en i allmänhet gällande införselslull af 8 sk., röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, kommer sagde artikel alt införtullas, för fabrikernas behof, efter serskild anmälan hos Commerce-Collegium och af af detsamma lemnadt tillstånd, mot 5 procent af värdet, samt för medicinska behof, såsom Apotheksvaror, ej specificerade. Fransar, Galoner och Snören.