Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att, på det icke må förfelas det härmed åsyftade ändamål, nemligen allmänhetens varning för emottagandet af Assignafioner, till hvilkas inlösen tillgång saknas, ett sådant kungörande icke må hindras deraf, att besvär mot beslutet anföras, eller att Rättegång, i sammanhang dermed, mot Banken anställés. 3:o Att en Person, som gjort sig förlustig rättigheten att i eget namn hålla Räkning i Banken, väl må, såsom Ledamot i Bolag få underteckna sitt namn åAssignationer på Banken, så vida en eller flere Bolagsmän derjemte underskrifvit deras; men deremot icke ensam å Bolagets vägnar; :h lära Rikets Ständer, i händelse af bi I härtill hos Kongl. Majit i underdånighet be - 16 Banco-Ut skottets Memorial. Ar:o 2 g. gära, det dessa Stadganden varda genom Nådig kungörelse allmänheten meddelade. Reservation af arne Ledamöter Infogas. Stockholm d. 27 Mars 1829. Reservation 0/ Herr Presidenten m. m. Gnbr. Poppius, hvaruti Hr Lagmannen E. IV. Monthan sig förenat. För min del finnér jag mig vara af alldeles olika tankar med dem, jag liört yttras så väl i afseende å uppfattningen af det ifrågavarande ämnet, som ock dess bedömande. Jag kan nemligen icke stadga mitt begrepp om och huruvida någon förändring uti 1789 års Förordning må vara af nöden, innan jag först sökt göra det klart för mig, hvad det egentligen är, sorn-genom nämnde Förordning är stadgadt. Vägledd härvid af det yttrande Ordlöranden hos Råneo-Fullmägtige afgifvit, finner jag ordalydelsen i nämnde Förordning - Bil, t. Banco-Vtskottets Memorial Klo-ig. ^ iting vara, att den, Som tvenne serskilda gånger assignerat på Banken, utan att der ega Fond, skall, utom böter, vara förlustig sin Assignations-rätt, hvarom jemväl Kungörelse borde utfärdas till Allmänhetens efterrättelse.
Ja, är man oberoende, så är sista hälften af juni och början af juli nog bäst, ty längre fram i juli börjar ofta en regnperiod i Norge. Vill man till fjälls, får man dock ej fara för tidigt, emedan snön länge ligger kvar och folket ej » tar upp till säters » förrän fram emot S:t Hans. I fjol var det särskildt mycket snö, så att vi ej kunde komma in i Jotunheim, utan måste vända vid den isbelagda Tyin två da ' r före midsommar. Man bör ej på förhand fullständigt bestämma routen, ty det händer, att man blir lockad till afstickare på vägen, och så vet man ju e j, hur mycket man orkar gå. Till ledning kan jag nämna, att vi gingo 3 mil o m dagen i medeltal, ehuru en af oss var en mycket klen och späd flicka. Man förmår mycket i fjälluft. Dock måste man, som nämndt, stundom hvila öfver någon dag. Och nu farväl och lycklig resa! Och välkomna åter med stärkta krafter och glada lynnen och m e d en glimt af fjällets sol i edra hjärtan! _ I D U N 1899. K. HOLT TAR. RYDE SKISS 4 _ » Inte ett dyft, käraste Linus, aldrig ett dyft. Det är ju svart därute som i en kolryss. — Jo, nu tycker jag mig verkligen se några torra lindlöf dansa dödsdansen på gården. Men det måtte nu väl i all fridens dar icke innebära något. — Eller hur? » » Säg mig, hör herr Karl Arvid något? » » Ja, hvem hör inte, att det blåser alldeles blixt tunnor rasande. Huru många af de bofälliga gamla popplarna tror du skola stå natten öfver? » » Ja, det stormar. — Barmhärtige himmel, hvad det stormar. Jesus Kristus bålle sin allsmäktige hand öfver allä dem, som åka öfver sjön i natt. Isen remnar oupphörligt i långa underliga sprickor, på milshåll hör man braket. — O, Gud, F. U. hörde herr Karl Arvid huru det dånade till därnere just nu? — Det är strömkarlen, det är strömkarlen, som ropar efter lik. » PÅ VALLO F Ö R IDUN BERÄTAF MARI MIHI.
— , Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om införseltullen å 25. Stockholm, tryckt hos Sam. BIHANG TILL PROTOKOLL VID Laglinsa Riksdagen i Slockholm Arén tm$2 och mm. FEMTE SAMMWQEW* 2.~ Alt!eleiingeli: Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomim. fl. Utskotts gemensamma Memorial, Utlåtanden och Betänkanden. Samman». Bevillning»-, Lagsamt Allm. Besv.- ock Ekon.-Vuk. Mern. J\'ii 1. 1 Ank till Exp.-Utsk den 28 Febr. 1863. kl. 10 t. m. Memorial. Till biträde vid behandlingen al de till Sammanfatta Bevillnings-, Lagoch Ekonomi-Utskottet hörande ärenden har Utskottet antagit en särskild Sekreterare, hvilken den 24 innevarande månad inträdde i tjenstgöring: hvilket Utskottet lär hos Rikets Ständer anmäla. Stockholm den 27 Februari 1863. Rå Höglofliga Ridderskapet och Adelns På Högvördiga Preste-Ståndets Ledamöters vägnar, AXEL RAPPE. Ledamöters vägnar, A. F. SONDÉN. Pä Vällofliga Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar. HENSCHEN. På Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar. PAUL ANDERSSON. O. J. Hultgren. Bih. till R. St. Bevillnings-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Vtsk. Bet. J\A> 2. JW 2. Ank. till Exp.-Utsk. den 21 April 1863, kl. 10 f. m. Betänkande, angående vilkoren för bränvinstdlverkmng.
Vid samma tid kom allmänheten i åtnjutande af de fördelar, som afsetts i Kongl, brefvet den 25 November 1856, uti hvilket Kongl. Majit, med bifall till Generalpost-styrelsens hemställan-, förordnat, att postgången mellan Umeå och Lycksele skulle utvidgas sålunda, att posten mellan dessa orter komme att, i stället för en gång hvar fjortonde dag, gå fram och åter en gång i hvarje vecka, samt att i sammanhang dermed den uti Lycksele varande post-station skulle till Post-expedition förändras. 4:o Med bifall till en af nya Trollhätte kanal-bolags direktion samt åtskillig© andra vid eller i närheten af Trollhättan boende personer gjord framställning, fann Kongl. Maj.t skäligt under den 24 Mars 1857 medgifva, att, i anseende till de vid Trollhättan befintliga många och stora verk och inrättningar, fabriker m. m. samt den städse växande folkmängden, rörelsen och sjöfarten med deraf föranledda betydliga brefvexling och penninge-omsättning, en Post-expedition fick inrättas vid Trollhättan och i sammanhang dermed en ny postgång, fyra gånger i veckan fram och åter, emellan nämnde plats och Raglunda posthemman eller Gerdhems gästgifvaregård, belägna $ mil från Trollhättan. Denna Post-expedition öppnades i början af Oktober månad 1857, då jemväl den nya posten sattes i gång emellan sistnämnda ställe och det på f mils afstånd derifrån nära Gerdhem belägna hemmanet Bryggum, för att deremellan och Wenersborg vidare befordras i förening med ordinarie posten emellan Carlstad och Göteborg. 5:o Till beredande åt Motala köping af en snabbare postförbindelse med såväl Stockholm som utlandet, biföll Kongl. Majit, jemlikt nådigt bref af den 16
”Du tänker således icke foga dig efter min önskan, att du må stadna hemma”, sade Jörgen, med sammanknipna, darrande läppar. ”Jag förstod icke, att du hade något emot, det jag för ett ärende skulle på ett ögonblick gå tvärs öfver gatan, och det är ju till din rock, som silket behöfves”, svarade fru Margaretha, som började känna tårar stiga opp i halsen. ”Låt Lisa gå”, svarade Jörgen bestämdt, med vredgad röst.” Mycket ödmjukare, än man skulle ansett möjligt för fru Margarethas kantiga figur, svarade denna: ”Jag fruktar Lisa icke förstår att välja. Att mannens vrede nu steg högt, såg hon på läpparnes darrning, men hade svårt att förstå, hvarmed hon så retat honom. Utan att dock våga yttra något, gick hon att tillkalla Lisa, visade henne rocken, lemnade åt henne silket och bad henne gå i krämarns bod, för att köpa mörkare silke, och välja det i färgskiftning lika rocken. Fru Margaretha vågade ej sätta sig för att försöka reda sin knyppling, ty hon visste att mannen skulle anse det som ouppmärksamhet emot det arbete, han ålagt henne. Hon satt derföre med rocken i famnen till dess Lisa återkom. ”Hvad tänker du på, flicka”, sade fru Margaretha fräsigt, och med en slags belåtenhet omfattande tillfället att få låta emot någon den harm utbryta, som började koka inom henne, ”ser du då inte, att det der silket är ljusare, än det du fick till prof, och du skulle ju köpa mörkare.” ”Silket är ju rätt bra likt”, inföll Jörgen, ”men du är alltid otålig, hvem kan göra dig i lag.” Lisa gick och frun satte sig att stoppa med det olika silket, men arbetet blef naturligtvis ej vackert, utan stoppen blef ganska synbar. ”Jag hade kunnat skicka den ut att lagas”, sade Jörgen, när frun lemnade honom rocken. ”Det synes nog på arbetet, hur villig du var att göra det.” Fru Margaretha vågade ej invända, det hon gjort sitt bästa och att silkets färg var anledning till att det syntes; men den orättvisa beskyllningen för ovillighet sjöd i henne. Jörgen Bähr fortfor nu en lång stund, under tystnad, att låta gungstolen gå.
För min del tror jag, att våra Svenska rederier, med Den 10 April c. ra. iakttagande af behörig industri och speculation, lätt kunde förbättra deras tillstånd, samt att man icke bör uti convojafgifterna söka orsaken till det aftagande, som i afseende på våra skeppsrederier ägt rum, utan alt nämnde afgift kan, och nödvändigt ännu måste, fortfara. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Jag får hemställa, om icke den af Gr. Cronhjelm nu väckta fråga om convojafgiftens upphörande tillhör annat Utsk. än StatsUtsk. Jag tror icke, att StatsUtsk. kunnat eller kan ingå i pröfning af denna fråga, utan nu endast ägt att revidera räkenskaperna och undersöka , huruvida medlen blifvit i öfverensstämmelse med författningarna disponerade. Frågan om upphörande af, eller nedsättning uti, convojafgiften tror jag rätteligen böra behandlas af det Utsk., som har sig tullregleringen ålagd, samt i sammanhang med detta ämne. Gr. Cronhjelm: De talare, som trott, att jag påstått, det convojafgiften är den enda, hvars tryckande beskalfenhet fnenligt inverkar på våra skeppsrederier och vår frakthandel, hafva fullkomligt misstagit sig. Jag har sagt, att tiden alinne att i möjligaste måtto söka befria denna industrigren från de flera afgifter, som trycka den, och jag har ansett, att man borde börja med afskaffandet af convojafgiften, såsom, i min tanka, numera öfverflödig. Uti ett land, der goda hamnar finnas, godt virke, goda arbetslöner &c., måste det synas underligt, att vi likväl nödgas stå efter alla andra nationer i skeppsbyggeri väsendet. Jag har, icke utan möda, förskaffat mig uppgift å alla de afgifter, som trycka vår handel. Jag skall vid ett annat tillfälle framlägga dessa för R. o. Ad., som säkerligen skall linna dem förvånande. Exempelvis vill jag endast nämna, hurusom Svenska fartyg, i consulade-afgifter och till Svenska kyrkan, i London, uti Engelska hamnar erlägga 5 ä 6 £ Sterb, då deremot Amerikanska fartyg erlägga icke fullt x £.
Genberg uppläste till justering underdåniga förslag till följande af Kongl. Maj:t förut beslutade nådiga propositioner till Rikets Ständer, nemligen: 3:o angående låneunderstöd för utvidgning och reparation af domkyrkan i Wexiö; Kongl. Maj:t behagade, jemlikt Stats-rådets underdåniga tillstyrkan, berörda förslag i nåder gilla, och befallte, att, i enlighet dermed, nådiga propositioner, sådana de finnas detta protokoll bilagda, skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex protocollo, Carl Gust. Brusevitz. 4 Kongl. Majlis jV'åd. Proposition, K.o 32. Ank. till Exp.-Utsk. den 25 Jan. 1851, kl. 2 e. m. KONGL. MAJ:TS Nådiga Proposition till Pikets Ständer, angående låneunderstöd för återuppbyggande af Lidköpings nedbrända kyrka. Gif ven Stockholms Slott den 28 December 1850. Lidköpings
Hus, om jag funne nödigt att ingå i bevisning om det välgörande inflytande, som en sådan läroanstalt mäste äga på de inhemska näringarne; men jag anser mig emedlertid, just i den vigt jag fäster vid denna läroanstalt, äga ett ytterligare skäl att fästa uppmärksamheten på nödvändigheten att med allvar gå till väga i afseende på granskningen af inrättningens förhållande, och då jag upprepar hvad jag nyss hade äran nämna, att jag icke har något att invända om en und. anhållan hos Konungen om verkställighet af ifrågavar. undersökning beslutes, får jag vördsamt tillägga, att, i anledn. af hvad nu förekommit, en sådan undersökning, äfven utan anmälan frän H. St:s sida, visserligen icke skall uteblifva. Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius: Sedan R. o. Ad. numera blifvit derom upplyst, att en undersökning i hvad fall som helst kommer att äga rum, så är det visserligen, som det mig synes, mera likgiltigt om R. o. Ad., genom understödjande af Utsk:s förslag, skulle en sådan begära. Om jag sätter mig i den persons ställe, som är chef för ifrågavar. inrättning, och män, med utsättande af sina namn som synes af betänk., påslodo att derifrån utgångna gesäller icke voro af den skicklighet alt de kunde användas, så skulle jag vara den, som i främsta rummet påyrkade alt en sådan undersökning måtte ske. Jag kan ej jemföra en läroanstalt och de felaktigheter, som dervid kunna förefinnas, med sådana förhållanden, som vid domstolar afgöras, såsom öfverträdelser af bestämda lagar, underkastade åklagaremakten. Mot våra aCademier hafva på olika tider inom Stånden förekommit anmälanden, alt de icke ansetts tillfyllest motsvara det ändamål som med dem afsetts. Man har begärt undersökning såväl i afseende på examina som sjelfva inrältningarne och derifrån utgående alutnner. Om nu ordet ”försummade” varit borta, så bade saken varit mycket bättre af Utsk. gjord. Emedlertid begäres en sådan undersökning, skäl dertill äro anförde, personer finnas som måste vara måne om denna läroanstalts framgång, och derföre kan jag ej med min röst bidraga att afslå detta betänk.
Saken torde bäst kunna belysas genom ett exempel från enskildta lifvet. Om en person löfval en annan att för indrifvaudet af ett fordringsanspråk erhålla vissa proc. af fordringsbeloppet, men, sedan lagsökningen blifvit till hans fullkomliga belåtenhet genomförd, sä alt det stod honom fritt att när som helst lyfta de honom tilldömda medlen, efterskänker fordringen och säger åt sakföraren: ”Sorn jag efter skänkt. den fordran, hvaraf du skulle hafva en viss andel, kan jag 128 Den 26 Augusti. ej utbetala ditt arfvode, så vida jag ej dertill lagligen förpligtas”; om, säger jag, en enskild person handlar sålunda, kan åtminstone icke jag anse honora för hvad man kallar en gentleman. Då således en enskild person, som vinlägger sig om alt anses vara eu man af sträng heder, icke vill vidkännas ett sådant handlingssätt, skulle han dä, såsom ledamot af en representant-kammare, kunna upträda och försvara ett förfarande, lill hvilket han, såsom enskild person, för ingen del ville göra sig skyldig? Det är hufvudsakligen af detta skäl, som jag för min del icke biträdt Ulsk:s Utlåt., och nu anhåller om dess återremitterande, på det att Hr Prinlzenskölds rätt, hvilken jag, såsom enskild man, anser honom tillkomma, äfven måtte af R. St. honom tillerkännas. Frih. Cederström, Rud.: Vid föredragningen af StatsUlsk:s Utlåt. JM 124, och dess deraf föranledda Mern. J\s 230, har R.o. Ad. 2:ne gånger ogillat Utsk:s yttrande, att aktorats-arfvode för ålskillige KammarRms tjenstemän ej borde ifrågakomma, dä K. M. och R. St. frikallade någon tjensteman eller hans arfvingar från ingifvande af ådömdt ersättningsbelopp.
Vid förnyad föredragning biföllos Lag-Utskottets .Betänkande]): JV;o 54» öfvei; Riksdagsfullmägtigen Peter Perssons motion, angående ett stadgande om skyldighet för barn, sorn i föräldrars lifstid emottager deras egendom, att ansvara för föräldrarnes skulder; N:o 56, öfver Riksdagsfullmägtigen Mans Månssons motion, att fordringar å 100 Rdr B:co eller derunder icke måtte behöfva i Concurs skrifteligen bevakas; N:o 57, öfver Riksdagsfullmägtigen Olof Olofssons motion, att, då frälsemans bo till concurs• afirädes, målet måtte upptagas af Under-Rätt; N:o 58, öfver Riksdagsfullmägtigen Anders Anderssons motion, om ändring af 3o §. Concurs-Lagen; N:o 59, öfver Herr Fr. Leonh. Rosenqvists motion, om upphäfvande eller ändring af 5i §. i Concurs-Lagen; N:o 60, öfver Riksdagsfullmägtigen Per Perssons motion, om förklaring af 74 §■ Concurs-Lagen; S, D. Vid förnyad föredragning återremitterades, i anledning af gjorda anmärkningar: Lag-Utskottets Betänkande N:o 6r öfver väckta motioner derom, alt inteckniilgshafvare och andra veterliga borgenärer ej måtte behöfva att, ,i anledning af årsstämning, deras fordringar angifva. S. D.
367 vöre upptagen i reserv-skogen, E. K. M:t uti afgifven Nådig Proposition till Rikets Ständer behagat föreslå, det Rikets Ständer måtte för deras del medgifva, att ofvanberörda jordrymd af tillhopa 4 tunnland 2l£ kappland från Åsens Kronopark och Ultuna Kungsladugårds egor finge utan afgäld åt Upsala central-hospital upplåtas, under vilkor, att den å Kronoparkens andel växande skog,' genom skogsbetjeningens försorg, vid tjenlig årstid fälldes och till skogsplanterings-kassans förmån behörigen redovisades. Och som Rikets Ständer till E. K. M:ts högstberörda Nådiga Proposition, på deri anförda skäl, lemnat bifall, få Rikets Ständer sådant, till svar i ämnet, härigenom bos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 23 September 1854. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 22 Sept. 1834. Preste-Ståndet den 22 Borgare-Ståndet den 22 Bonde-Ståndet den 23 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förändring i erläggandet af vågoch mätare-penningar i Westerås. (Allm. Besvärsoch Ekon. Utsk:s Bet:de N:o 123.) S. A. K.
Statsförfattningens omsorg och enskilta menniskovänners bemödanden hafva talrika anstalter inom Fäderneslandet uppkommit till den lidande mensklighetens båtnad ocb tröst; likväl återstår den ifrågavarande att fullkomnas, för att ändamålsenligt kunna verka för det mest välgörande ändamål. Att framställa detta ämne i bela dess omfattning, ligger utom gränsen af min förmåga; och anser jag vara tillräckligt att endast underställa mina välmenta förslag i detta ämne, och efter min förmåga fästa uppmärksamheten på några hufvudsaldiga detailler deraf. Det Svenska Ortopediska Institutet, som anlades först vid Djurgårds-brunn, men numera är flyttadt i Fru Ljungstedts hus på Drottninggatan midternot Apotheket Morian, kan, enligt mig meddelade upplysningar, anses hafva tagit sin första början den g October sistlidet år, då den forsta patienten der intogs; men dess egentliga och för framtiden tryggade grundläggning räknar det från den 28 Maji detta år, då Deras Kongl. Högbeter Kronprinsen ocb Kronprinsessan behagade taga denna inrättning i ögnasigte och för Sig låta förklara effecten af de mekaniska medlen, samt hugna Inrättningen med Nådigt tillstånd alt få antaga namn af Josefinas Institut, med nådigt 3? 4 Den i5 December e. m. löfte att bidraga lill dess bestånd och förkofran. Vidare och i sammanhang med delta ämne får jag vördsamt upplysa, att patienternas antal för det närvarande är i3 st., af hvilka likväl några snart lära som friska komma att utskrifvas. Hvarje patient har hittills betalt i5o R:dr B:co i qvartalet, eller 600 R:dr om året, hvilken afgift för mångas föräldrar kan anses vara högst betydlig, men som, jemförelsevis med andra dylika Inrättningar, ingalunda är för högt beräknad, enär årliga afgiften vid Ortopediska Institutet i Lubeck uppgår till omkring i4ooR:drB:co för hvarje patient, och dessutom 100 Ducater vid dess utskrifning; och då i Paris hvarje patient, enligt tillförlitliga uppgifter, betalar 6000 Francs, eller nära 3ooo R:dr årligen. Men afven denna förstnämnde årliga afgift af 600
Poesiens upprättare Homerus, Pindarus, Virgi lius och Horatius. Ehvar Parnassus grönskar, grönskas ock Poeter; Hvar Phoebus är, med Muser, är ock deras ätt. I Grekland man numer förgäf’s Parnassum leter, Som finns i Svea-land, med allt sitt folk, försätt. Aurora och Muserna nedstigande från himmelen41, till den stora slut balletten, ”hvarunder hela Parnassen blifver glänsande, och upplyst i prakt och härlighet”. En purpur-liflig, fin Aurora Dig stiger upp, o Svea kär! Lycksalighetens horn hon bär, I följe med den blomstrand’ Flora. Den länge önskad’, ofta spådde, Den första verldens Gyllne Tid, Dig yppas, Svea, ljuf och blid; Christinæ hand dig det förmådde. Gustavi arm, Christinæ hand är Den Gud, igenom himmelsk kraft, Har gjort så stark och segerhaft 42, Att still’t är örlog, krig och klander. I landet blomstras pris och heder, Af allt, hvad som man lära må, Af allt, hvad mans-vett kan förstå, Af allsköns dygd och ädla seder. Den Gud, som i vårt land så fogar, Att åkerman af ingo vet, Som annat är än rolighet, Att svärden smidts till rist och plogar; Den regn och solsken har i händer, Och råder öfver Jupiter, Den Phoebi klarhets mästar’ är: Vår brist i ymnighet han vänder. Den samme Gud, han låte skina Sin’ blida ögons nåde-sol, På Svea Drottnings rikes stol, Och fröjd’ oss länge med Christina! Eljest är denne Parnassus Triumphans, oaktadt sina vackra ställen, svagare än de öfriga, så till sammansättning som utförande. Utan tvifvel måste, bland Stjernhjelms compositioner af detta slag, företrädet tillerkännas ”Den Fångne Cupido”: i uppfinning, i dramatisk samlänkning och utveckling (så långt sådan här kan ingå); öfverhufvud i poetisk halt.
Läget för dessa gymnastiklokaler, hvaraf en horde förläggas på Södermalm, en i staden mellan broarne, en på Ladugårdslandet samt en på Kungsholmen, skulle närmare bestämmas, med afseende å belägenheten af hvarje stadsdels skolor. Beträffande storleken å förenämnda 4 gymnastikhus hade motionären ansett en lämplig modell förefinnas i Kongl. Flottans å Skeppsholmen belägna exercishus, hvars längd utgjorde 175 fot, bredd 44 fot samt höjd i midten 17 och vid sidorna 14 fot. I en sådan sal kunde 3 å 400 ynglingar och gossar samtidigt exercera, gymnasticera eller fäkta. Beträffande åter kostnaden för uppförandet af förenämnda gymnastikhus förmenades, oaktadt nu gällande höga priser å materialier och arbete, hvart och ett af dessa kunna uppföras för 50,000 R:dr, hvilken summa likväl ej upptoge någon kostnad för tomtplats, emedan denna, enligt motionärens åsigt, borde kostnadsfritt af staden lemnäs. Utgående från följande principer, nemligen l:o alt Staten, eller Staten och staden gemensamt, uppförde och underhölte gymnastiklokalerna; 2:o att
Maj:t i Nåder funnit godt ändra det af Comiterade för accordens reglering inom indelta Arméen afgifne underdåniga förslag, så vida, alt någon ersättning för de af Audjteurcr 02I1 Regementsskrifvare vid indelta Arméen utgifne accord ickekomme att ega rum; så har deraf följt, att, ehuruväl bemälde Tjenstemänvanligen lika med Herrar Officerare genom Regernents-Chefen fått sine aecorrl uppgjorde och till honom aflemnat förbindelserne, desse Tjenstemän, utan deni lemna dt tillfälle att sin rätt bevaka, blifvit beröfvade deras lagliga och rättmätiga egendom; af hvilken anledning och då derjemte förekommer, att, vid den nya löneregleringen för indelta Arméen, CivilStatens löner ingalunda motsvarat de förut egande indelningarne, utan de flestes blifvit nedsatte till omkring 5o procent, hvarigenom äfven ilen af 'Arméens Civil-Stat hysta förhoppning alt, med Regements-Chefernes begifvande, kunna af efterträdare få sine accord godtgjorde, blifvit om intet; så har Motionairen, af sådane skäl, hemställt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om jättigbei för indelta Arméens Civil-Stat att, lika med den Militaira, få sine utgifne accord ersatte.