Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Ja, ser du, och så väntar jag en gäst med ångbåten, en inackordering — vår andre stadsläkare, som snart blir den förste — den gamle är det förbi med — han har hyrt sig in hos mig för ett år — jag måste vara mån om förtjensten, ser du — en utmärkt hygglig man — heter Ljung för resten — var sjelf och gjorde upp hos mig — förmånliga vilkor — ja, ja, allt det der får j a g berätta för dig en annan gång. Men hvar har jag honom? Å, se der, goddag, doktor Ljung, välkommen till vår lilla stad! Hon hade skyndat öfver däck fram till honom, och han besvarade hjertligt hennes helsning med ett gladt leende på sitt friska, ungdomliga ansigte. Nästa minut var hon åter borta hos Annie, hvilken likgiltigt betraktat, hur tant Brummer och doktor Ljung utbytt helsningar. — • Min unge, behöfver du hjelp, så har jag Stina med. Och utan att afvakta svar, rusade hon mot relingen och ropade gällt mot någon på kajen. Stina, Stina, kom fort och hjelp fröken Birger med hennes saker? Doktorn vände sig så häftigt om, som hade han fått en stöt och kastade en nästan bestört blick på den unga flickan. Hennes namn hade med ens uppfriskat hans minne, och nu undrade han inte längre öfver, att hennes ansigte bar spår af lidande och talade sin egen historia. (Forts.) 1 Matlagning. Champinjonomelette. Champinjonerna rensas, sköljas samt kokas mjuka i smör. (Vill man gömma dem, läggas de blott i stenburkar med en smörbotten öfver och kunna stå hur länge som helst). Nu bakas tvänne vanliga pannkakor (ej för tjocka), och häremellan lägges champinjonerna. Vill man, kan man koka champinjonerna i litet mjölk, som först får uppkoka, innan man ivispar litet hvetemjöl, och då det blifvit lagom tjockt, iläggas champinjonerna; alltsammans lägges mellan pannkakorna, som ofvan. Detta är en fin, men dyr mellanrätt att använda vid middagar. Hoi. Köket. En amerikansk författare skrifver följande, som vi meddela våra läsarinnor i tanke, att det törhända kan tjena som förebild.
Nådiga stadfästelse, i sammanhang med den efter skattläggmngsvei ket redan uppgjorde Kronetiondesättuingen; samt, enär livaije hemmans tiondebelöpp blifvit stadgadt, Presterskapets aflöning derefter lättås i alla socknar, der icke frivilliga föreningar blifvit träffade: dock så, alt nuvarande Kyrkoherdar, under deras lifstid eller tills de moltoge • ett nytt sammanslaget gäll, finge, r samma nionlerlialen blefve af Comiterade för hvarje socken; bestämd, uppbära Kionolionden med dubbla beloppet af lerlialen eller hela Kyrkolionden, efter Comitératles uppskattning, utan. afseende på skallläggningsverket, samt dessutom penningeinkomslen, 4 K dr. 3a sk. på mantalet: mea alt* i den nion de nya sammanslagne gallen tillträddes, skulle nya Ko .-t il Maid* Nåd'ga Skrifvelse N:o 5% löpingssöttet belt och hållet införas, och Kyrkoherden få af Kronans uppbördsman emottaga sin inkomst. Samma Comiterade borde äfven, efter inhemtade upplysningar, bestämma behållne afkastningens belopp för hvarje serskildt Kyrkoherdeoch Ca peilat isbos i ä ti e, till rättelse vid tiondeanslagets fördelning, äfven som, i händelse en annan Pastoratens sammansättning yrkades, än flen Landshöfdingen framställt, Comiterade börtie dertill uppgöra planen, sony efter deröfver meddeladt utlåtande af Landshöfdingen och Consistorium, skulle till Kongl. Majlis Nådiga pröfning öfverlernnas. Deremot borde det tillkomma Consistorium, att, efter öfverläggning med Presterskapet, i underdånighet föreslå hvilka Pastorat borde i den ena eller andra af de 3:ue dussenia uppföras.
Samt alla de stadgar och inrättningar försvinna, som på något sätt gynna den utrikes handeln, så framt dessa inrättningar äro för Jordbruket och den nyttiga National-industrien skadliga; af Anders Danielsson likaledes t att alla föreskrifter i ofvannämnde Capitel af Handels-Balken, som angå Handtverkerier saint Eikets inoch utrikes handel må upphäfvas och endast den allmänna grundsats stadgas, att hvarje Svensk man får idka hvilken handel, handtverk, näring och rörelse som beldst och att den inrikes handeln bör vara fri och obehindrad: att Product-Placatet ,. med alla särskilta Författningar , som strida emot denna således lagda grund, må genast upphöra samt utförseln af Svenska varor och inföiseln af tillåtna utländska varor med lika tull och friheter få verkställas af inoch utländska skepp och handlande: att den vissa ^352 Den 14 Juli. vissa Städer lemnade Nederlagsfrihet afskaffäs och rättigheten att upplägga främmande varor blifver, så vidt den bör tillåtas, lika för alla Stapelstäder ; och att Tull-Taxorna sålunda ändras, att alla de utländska varor, hvilkas bruk ej kan förekommas , varda till införsel emot tull tillåtna, men deremot alla onödiga öfverilodsvaror både till införsel och bruk varda förbjudna; af Jon Jonsson: att förbudet emot landsköp må upphöra, och således Allmogen och hvarje .Landtman anses berättigad, att sig imellan handla och till hvad ort som heldst inom Riket få transportera och afsätta alla landtbruksafkastningar, handaslöjder och trädvaror, af hvad beskaffenhet de vara må; och af Nils Månsson: att rättigheten till utförande utom
Herr Silfverstråle , Gustaf. Företogs till pröfning Statsoch BancoUtskottens den 21 sistlidne Junii under N:o 20 afgifne, samt den 28 isamma månad eftermiddagen på bordet lugde, och i förmiddags Pleno uppläste, Betänkande, i anledning af Kongl Majus Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, angående de af en i nåder tillförordnad Comitté, utarbetade underdåniga Betänkanden, om reglering af Rikets PenningeVerk m. m., tillika med de i öfrigt till Utskottens samfälldta behandling remitterade Memorial och yttranden, rörande enahanda ämnen. Herr Hegardt, Christian Bernhard, anförde skrifteligen: (Se Bilagan N.o 1.) Friherre Den H Julii e. m. 689 Friherre Cederjtröm, Jacob: Utskotten hafva yttrat, att de, för att sätta Rikets Ständer i tillfälle att kunna besluta öfver de hufvudgrunder, hvarpå Utskotten stödja sina förslag, utan hinder af de anmärkningar, som uti detaljerna skulle kunna göras, ansett tjenligast, att framställa dessa sednare (eller detaljerna) uti särskilte, vid detta betänkande fogade, Utlåtanden, Men då Utskotten icke dessmindre uti detta betänkande utur hufvudgrunderna jemväl vidrört åtskillige detalj-frågor, så att i händelse betänkandet skulle bifallas, dessa detaljer äfvenväl kunde anses såsom bifallne, ehuru ännu icke pröfvadej så skulle jag hemställa, om det icke vore rättast, att till Utskotten återlemna ifrågavarande Hufvud-betänkande, att åtskilja grunderne från detaljerne, och inom förelagd korrt tid detsamma återlemna, på det Rikets Ständer må blifva i tillfälle, att särskilt besluta öfver grunderne, och särskilt pröfva detaljerne. Men skulle åter Ridderskapet och Adeln anse saken annorlunda, och nu vilja företaga öfverläggning, samt öfver ämnet besluta, anhåller jag få anföra, det jag vid Utskottens handläggning af frågan rörande myntets reglerande, med förundran anmärkt, att Utskotten anse RiksgäldsSedlarne såsom Bankens skuld.
Ständer bifallit, der en lämpelig afgift a vedoch victualie-vahror, som införas till Stockholm från Finland, kommer att ingå till Fond för underhållandet af Arbetsoch Corrections-anstalterne i Stockholm, der 500 personer kunna emottagas; så blifver behofvet af dylika Inrättningar annorstädes sannolikt betydligen minskadt, emedan Hufvud - Stadens Folkmängd ot h öfrige omständigheter förut otvifvelagtigt i t; ärklig mån verkat till angelägenheten af tillökte Arbetsoch Correctionshus i den öfrige delen af Riket, men sådant måste aftaga, då denne Inrättning härstädes, genom tillräckligare inkomst för dess underhållande och utj vidgning, närmare uppfyller ändamålet. Hvad för öfrigt angar Localertte för de nya anstalter, som äro i fråga, hafva Utskotten, förnämligast med afseende på tilIgångarnes otillräcklighet, trott, det de föreslagne Inrättningarné på Borgholm och i Vadstena icke kunde tillstyrkas, såsom fordrande betydligare anslag ej blott för anläggningen och deras iordnirtgbrlngande, utan ock för underhållet af både Corrections hjonen och kostsamme Bevaknings Corpsen Utskotten hafva väl uppgifvit de orter» som i stället, med möjligaste hushållning i utgiherne, synts, kunna stäl'as i fråga; men likväl ansett det helt och hållet ankomma på Kongl. Majus Nådiga pröfning, och derföre föreslagit» att medlen Skulle beviljas till Kongl. Majus Nådiga disposition. Det lärer väl sålunda icke undfalla Kongl. Majus Nådiga bedömande, huruvida ändamålet bättre ma kunna vinnas genom medlens fördelande till understöd för de 3768 Statsoch BesvärsUtskottens Bttänianden. i Ijänen gjorde serskildte Inrättningar; »nen Utskotten halia före, att sådant äfven kunde tilläggas uti Expeditionen i detta ärhne, såsom en önskan, hvarå Riksens Höglofl. Ständer i underdånighet tro sig böra fästa Kongl. Majus Nådiga uppmärksamhet.
Musikaliska Akademien: att det för bildande af ett Conservatorium erforderliga anslag beviljas med 6,900: — och till löneförhöjning för Akademiens embetsman och vaktbetjening, expenser m. m. anslås 1,100: — 8,000: 13:o. Undervisningsanstalter för döfstumma och blinda: att af det endast för innevarande statsregleringsperiod beviljade anslag till Allmänna Institutet för döfstumma och blinda 19,800 R:dr Transport R:dr R:mt 402,153: 96. Kongl. Majlis Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 51 Transport R:mt R:dr 402,153: 96. öfverföres på ordinarie stat och hela anslaget ökas med 20,200 R:dr, i följd hvaraf här utföres 40,000: — och att till understöd för andra anstalter af samma beskaffenhet anvisas 15,000: — rjr pop. 14:o. Kyrkors underhåll: att till vinoch byggnads-säd för Trollhättans församling af Elfsborgs län anslås 18 kubikfot 9 kannor oindelt spanmål, en tredjedel råg och två tredjedelar korn, att årligen utgå i penningar efter tioårigt medelmarkegångspris för länet; äfvensom att öfriga i nu gällande riksstat under åttonde hufvudtiteln upptagna anslag bibehållas oförändrade. De på samma hufvudtitel äskade kontanta förhöjningar utgöra således 457,153: 96. hvartill kommer, enligt 4 och 14 punkterna här ofvan, värdet af 28 kubikfot 0,85 kannor spanmål efter 2 R:dr kubikfoten 56: 17. eller tillsammans 457,210: 13. Om från denna summa afdrages värdet, efter ofvan antagna beräkning, af .322 kubikfot 7 kannor, på grund af Kongl.
Dumraths till Utskottet ställde ansökning om bestämmande af en viss tid, efter hvars förlopp den uti sökandens här i Stockholm belägna fasta egendom RiksgäldsContoret beviljade inteckning, till säkerhet för med - Den 4 Maji e. m. delad förnyelse af en förkommen, af nämnde Contor på VexelBanken utgifven, Assignation, måtte till ali kraft och verkan upphöra; och fann Ridderskapet och Adeln, uppå derom gjord proposition, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit, den 3o sisth Januarii, af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till handlingarne, Föredrogs ånyo StatsUtskottets den 21 sisth Mars under N:o g4 afgifne, samt den 21 derpå följde April e, m, på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets under N;o 65 förut meddeldte Betänkande, angående åtskillige, genom Kgl, Maj:ts Nådiga Remisser, till Rikets Ständer öfverlemnade Svenske medborgares reclamationer, i afseende på ersättning för lidne förluster genom skepps-uppbringningar; och sorn sistnämnde Betänkande redan blifvit, den 5 sistlidne Mars e. m, af Ridderskapet och Adeln bifallet, fann Ridderskapet och Adeln, uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och Landtmarschalken framställd proposition, att Utskottets’ ifrågavarande Utlåtande endast borde läggas till handlingarne. Föredrogs ånyo StatsUtskottets den 38 sisth Mars under N:o 95 afgifne, samt den 6o Den 4 Maji e. m. 21 derpå följde April e. ra. på bordet lagde, Berättelse, om den af Utskottet förrättade granskning af RiksgäldsContoret, General* AssistanceContoret, samt f. d. FilialDiscontinrättningarne.
Just denna omständigheten att behofwen wid dylika händelser alltid skola göra Stänhers sammankallande ouydwiftligt, är, den personliga tillgiswenhetcn och förtroendet för Negenten oberäknade, en säker borgen det genom ?n sadan ät Kormngamagten för ofwannämde olyckliga tillfälle, wid ett päksmMit krig, lämnad rättighet, ingenting är att befara för folkets frihet och regeringssättets bestånd, som, medelst eN möjlighet för Regeringen att widtaga kraftiga och skyndsamma anstalter, ager sitt säkraste ofta enda förswar e» mot fiendens förtryck. Jag underställer dessa mina tankar Högloft. Ridderskåpets och Adelns ompröfwande och anhaller, att detta yttrande mä remitteras till det Utskott, som af de respective StäNden anbefalleS att med utlätande öfwer förewarande amne inkomma. Friherre kuökeek, Llsxsnäsr, yttrade till Protdcostet fölander Dä Rikets förswar är en lika ffk ffpldig, som o w!s - 26 Ven 2 April, wilkorlig pligt hoä Swensta Folket! allmänhet; hwars uppfyllande äliggcr hwarje Medborgs-klast, der hwarkcn älher eller Ständ mcdgifwer undantag, och älla rättigheter och styldigheter harwid aro att lika anse, sä tror jag afrvcn att med sadan Fäderneslands-känfla mätte Swensta Folket nu fordra af best Representanter att de ivid detta Riksmöte böra tillbjuda och försäkra wär äkstade och wördade Konung om Swensta Nationens beredwillighet att uti.farans stund, dä Riket hotas af en mägtjg fiende, understödja Konungen och förswara Fosterjorden, hwarföre jag med instämmande uti Amiralen Friherre Osterströmgjorda anförande, anhäller, att detta Kongl.
Vidare föredrogs och bifölls StatsUtsk;s förliden gårdag på bordet lagda mern. N:o 56t, om anvisande af ersättning till rolehållarne vid Norroell Westerbottens faltjägarecorpsen för rolefiihetsmedel inom Norroch Westerbottens län. Ånyo föredrogs och lades till handlingarna Revilln.- TJtsk;s den i dennes på bordet lagda utlåt. N:o 5i, i anledn. af äterremiss å betänk. N:o 43, ang:de befiielse från bevillning för Lima sockens innevånare i Vester-Dalarne. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, sedan R. o. Ad. nu godkänt flera sådana voter:s-propos:r, sorn i förstärkt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk. böra förekomma, och i slutet af veckan votering i sådant förstärkt Utsk. visserligen kon-.me att äga rum, men sedan R. o. Ad. valde ledamöter till detta förstärkta Utsk. åtskillige af de dertill valde från riksdagen n frest och ledigheter älven inom sjelfva Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk. ägt rum, om icke R. o. Ad. skulle anse nödigt alt välja några suppleanter lill nämnda förstärkta Utsk.; och hemställde Hr Landtm, allisa, om Ståndet, vid början af morgondagens plenum, skulle behaga företaga val af 6 suppleanter i förstärkta Allm. Besvärsoch Ekon.Utskottet. Ropades ja. Upplästes K. M:s denna dag ankomna nåd. skrifvelse lill R. St., i anledn. af deras förnyade und. framställning i fråga om ett förbättrodt myntsysleme; gifven Stockholms slott den 24 Maj i84i. R. o. Ad. fann denna nåd. skrifvelse å R. o. Ad:s sida icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna.
Hos Ridderskapet ‘ och Adeln förekom härom en liflig och från oppositionens sida synnerligen hetsig diskussion, som inleddes med ett långt och uddigt anförande af Aug. von Francken och i samma ton fortsattes af den bekante Lorenzo Hammarsköld. Det påstods i dessa anföranden, att många tjenstemän varit lika skickliga och än mera förtjenta af pension än Järta. Att det ej var han som författat regeringsformen, utan att dennatillkommit genom ett samarbete, deri det särskildt tillädes riddarhussekreteraren A. G. Silfverstolpe en stor andel. Utskottets uppgift, att allmänna rösten inom rik-sens ständer varit för beviljandet af den begärda pensionen, motsades på det bestämdaste och afslag yrkades på utskottets förslag. Sedan åtskilliga talare uppträdt, bland dem Grefve von Platen, och talat för bifall till förslaget, antogs detta genom votering med 63 röster mot 52. Häremot anmälde Lorenzo Hammarsköld sin reservation méd det tillägg, » att han vore öfvertygad, att framtiden skulle lika så väl göra rättvisa åt hans åsigter i denna fråga, som allmänna opinionen redan gjort det åt den olycklige Oxelberg. » I borgareståndet bifölls utlåtandet, efter föregående diskussion och begärd votering, med 22 röster mot 16, samt i presteoch bondestånden utan votering. I det förra yttrade prosten Stephammar, utan att framställa något yrkande: » begynner man pensionera statens kraft• fulle tjenare, så skall endast duglösheten qvarstå att bestrida dess tjenster. » Järta var vid afskedstagandet 48 år gammal. Han hade nu kommit till insigt om, att hans sjelfviska sinnelag och obevekliga rätthafveri, utvecklade ända från ungdomsåren och måhända påverkade af en redan då böljande lefversjukdom, gjorde honom omöjlig på embets-mannabanan. Icke en gång anbudet att blifva sekreterare i svenska akademien kunde förmå honom att träda från privatlifvet. Han ville blifva politisk reformator och af denna anledning böijade han redan 1823 att utgifva den bekanta tidskriften, » Odalmannen ».
Den rz Maji. i Rikets Ekonomiska Administrations,grunder, som, i enlighet med Riksens Ständers anmälte beslut elier deras af Kongl. Maj:t i Nader gillade under, däniga önskningar, de ststförlidne twenne arén blifvit införde, har Kongl. Malit, bland de ämnen, som harwid framställt sig, särskildt utmärkt och ös, iverwägat det som angar Rikets Tullwcrk. Med hänseende sa wäl till deras egenskap, som till deras belopp, utgöra Tullinkomsterne förnämsta artikeln af den indirecta beskattningen. Ställde i en afmätt proportion till wahruwärdet och tillgängen, skulle de, under en fullständig kontroll i Förwaltningen ännu närmare uppfylla sin egenteliga bestämmelse, såsom beskattning pä förbrukningen inom Lan, det, och tillika fördelagtigt werka pä Rikets yttre förhällanden, om afgifterne, icke mer oföränderlige, finge femkas efter Statsintressets och Politikens for, dringar samt andre Nationers vmwäxlande handels, relationer sins emellan och med detta Land. Ofta förete sig sadane omständigheter af stor wigt, men tillfällige och utan waragtighet, och nägot hinder för deras begagnande, särdeles dä fr agan är att tvid nedsatte pris ä importartiklar förekomma en öfwer, drifwen consumtion och dermed tillika förbinda en i sadant förhällande alldeles icke känbar, ehuru ofta betydelig intrad för Staten, borde sä mycket mindre öga rum, som ingen främmande magt underlåter att pä de öfriges bekostnad draga nytta deraf. Den oskäliga winst Tullförsnillare» skördar af lyckade försök, skänker honom pä en gäng mod och me, del att wäga^nya. Men hans dristighet öfwergar j synnerhet dä till oförskämdt Lagförakt, när motffänden äro swaga eller vberedda, och när Lagens åtgärd, utan fullbordan, kan gäckas under åberopande af Den iz Maji. 267 af heliga rättigheter. Redan har ock den korta mellantid, som förflutit sedan Kongl.
N:o 227. rörande verkställd granskning af Lappmarks-EcklesiastikVerkets Fond för år i83i. XVII. 34- — N:o 228. angående verkställd granskning af Styrelsens öfver Fängelserna och Arbets-Inrättningarne i Riket redogörelse för år i831. XVII. 34* — N:o 229. angående rättighet att, utan föregången syn på stället, få anlägga husbehofs-mjölqvarnar. XVII. 35. — N:o 250. angående verkställd granskning af KrigsAkademiens Räkenskaper. XVII. 88. tN:o a3r. angående verkställd revision af NummerLotteriets Räkenskaper. XVII. 88. — N:o 232. angående verkställd granskning af ControllVerkets Räkenskaper. XVII. 88. ■>— N.'o 23 5. angående verkställd revision af CivilStatens PensionsCassas Räkenskaper. XVII. 88. —- N:o 234. angående verkställd granskning af Arme'ens PensionsGassas Räkenskaper för år 1831. XVIh 88. —- N:o 235. angående verkställd granskning af redogörélsen för anslaget till Stockholms Stora Barnhus. XVII. 88. — N:o 256. i anledning af väckt motion 0111 handtlangningsunderstöd för Nybyggare i de norra orterne. XVII. i34> -—• N:o 257. angående verkställd granskning af anslaget för Allmänna Garnisonssjukhuset i Stockholm. XVII. i34. — N:o 238. angående verkställd revision af Öfver-IntendentsEmbetets räkenskaper, XVII. 134- —- N:o 23g. angående verkställd revision af Stuteri-ÖfverStyrelsens räkenskaper för år 183r. XVII.
Fr&amp;n en sang hördes förtviflade rop: V a g vet att jag måste dö, men jag kan inte, kan inte, kan inte. " J a g drog fra.m en fällstol till den unge mannens badd. ') Hvarför ar ni rädd att dö ?n frågade jag. " Berätta det, min stackars gosse. " " Jag har fört ett s % gräsligt lif - jag ar så rädd att dö ", ropade han. J a g lade mina haiider p&amp; hans axlar för att hålla honom stilla och sade i bestamd ton som till ett otåligt barn: " Skrik inte, ligg stilla, ni förkortar ert lif. Om ni måste dö, s&amp; gör det som en man. Var nu tyst och hör på mig. " J a g talade till honom om Guds barmhertighet och om Kristi sändning på jorden. J a g bad honom upprepa de böner jag förestafvade, hvilket han gjorde som ett ' lydigt barn. " Skaffa mig en methodistprestn, bad han slutligen. n J a g har affallit - men jag hörde till den kyrkan. " Sjukhusets förvaltare var också methodist prest, och han skickades efter. J a g besvor honom att söka lindra den döeiides ångest skyndsamt - t y slutet nalkades hastigt. Der blef ett kort samtal, en allvarlig bön. " Kan ni inte sjunga? " frå- gade jag, t y det tycktes mig som om den stackars gossen mera behöfde tröstas an öfvertygas i sin sista timma. Med en rik, full, vann tenor tog han upp en hymn, hvara melodi ljöd genom salen och tystade jämren och klagan: Kom ödmjuke syndare, i hvars bröst Tusende tankar slites, Kom till den hiinmelska kärlekens tröst Evig glädje dig väntar. Jesus, som min sjal älskar Lat mig fly till din famn, Mina timmar ila hastigt sin kos, Jag ar en främling och pilgrim. Jag s&amp; fran sang till sang hur de tarda aizsigtena klarnade, och på den döende ynglingen vid min sida &amp; g jag hur det ångestfulla uttrycket förbyttes i en niistan strhlande glans.
R:dr 32 sk. lill underhåll för Elever vid hvartdera Institutet; börande detta anslag, på sätt och i den ordning, Kongl. Majit kan finna lämpligt föreskrifva, af Riksgälds-Contoiret, från och med innevarande år, tillhandahållas; dock med iagttagaride, alt hvad deraf, undertiden intilldess nämnde Institut träda i verksamhet, icke kommer att utgå, bör reserveras, för att sedermera kunna, i mon af behof, jemte den årliga anslagssumman, uttagas och för det afsedda ändamålet användas. § 34- Til! arfvoden ål Ledamöterne i en af Rikets Ständer för det nya Lagverkets ytterligare granskning och förberedande behandling nu föreslagen ny Comité eller Lagberedning, äfvensom, till aflöning för dess Secreterare samt expenser, hafva Rikets Ständer å Riksgälds-Contoiret, till utbetalning, i öfverensstämmelse med Kongl. Majits Nådiga föreskrift, anvisat en summa af Tolf Tusen Riksdaler årligen, att, sedan den för upprättandet af tablåen Öfver lagförslagen tillsatta Comité blifvit upplöst och al! utbetalning af Statsmedel för densamma upphört, utgå från den tid, Lagberedningen blifvit fullständigt organiserad samt t rädt i verksamhet och intill 1844 ^rs slu(~ Dessutom hafva Rikets Ständer, i sammanhang härmed, för bestridandet af er/ordet lig.1 trycknings-kostnader, beviljat ett serskildt förslags-anslag, för en gång, af Tre Tusen Riksdaler. § 35.