Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Först sedan den nya rörelsen hunnit stadga sig och uppgått till det skick, dervid den är ämnad att förblifva, kan man utan farhåga låta hela summan gå i omlopp; men intilldess är det angeläget att hafva en reservfond, så vida man ej vill skapa farhågor, och vid en blifvande Piiksdag bilda opinioner emot en inrättning, som måste blifva nyttig för Banken. Jag tillstyrker på dessa skäl bifall å Herr Hjertås förslag, att den särskilda fonden af 5oo,ooo R:dr må med upplåningsfonden sammanslås och såsom reservfond disponeras. Herr Lefren: Min mening Ilar icke varit, att undandraga lånerörelsen på allmänna papper den rättighet den hittills haft att blifva tillfredsställd, och jag yrkar derföre - Den 4 December e. m. i6r före ingalunda, att de för delta ändamål hittills anslagne 5oo,ooo R:dr ju icke äfven hädanefter dertill må användas, i händelse den nya lånerörelsen -ej kommer lill stadga, hvilket väl är möjligt, ehuru icke probabelt. Men om den nya rörelsen kommer till stadga och verkställighet, har jag ansett det nödvändigt, att en reservfond finnes, icke för utlåningens jemna gång, såsom man här velat antyda, utan för att göra tete mot invexlingen, i händelse insättning och uttagning icke hålla hvarandra i jemnvigt. Det är under sådana vilkor jag önskar, att den ifrågavarande fonden af 5oo,ooo R:dr mätte anslås till reservfond, och att Ranken sjelf i den nya lånerörelsen besörjer publika pappers beläning. Herr Rosenblad: Med den förändring den nu ifrågavarande rörelsen fått, hvarigenom den kan blifva stäld helt och hållit a vista, torde det vara nödvändigt, alt i och för densamma disponera en reservfond, enär jag ännu ej hört öppet uttalas, att man skulle tillåta YexelBanken i och för ändamålet fabricera nya sedlar.
Så ett polytekniskt institut i Wien, ett annat i Prag, samt ett icke obetydligt antal realskolor, en berömd bergsakademi i Schemnitz, som täflar med den uti Freiburg i Sachsen. Likaså finnas fyra betydliga läroanstalter för skogsväsendet. Sanitetsanstalterna i Österrike äro berömda och förtjena att vara det. Den redan omnämnda «medicinskt-kirurgiska» Josephsakademien i Wien besökes äfven mycket af utländningar. Allmänna lazaretter finnas 40 à 50. Bland dem utmärker sig det i Wien, för 2000 sjuka; men äfven de öfriga påstås vara cxemplariskt inrättade. Sjukhus (Siechhäuser), der personer behäftade med obotliga åkommor vårdas, finnas till ungefär lika antal. Dessutom en mängd accouchementshus, barnhus, enkhus, flera än tretio anstalter för faderlösas vård, rika och talrika uppfostringsoch fattigförsörjningsanstalter, dårhus o. s. v. Regeringen uppoffrar för dessa ändamål årligen ofantliga summor, och den allmänna välgörenheten står regeringens bemödanden icke efter, så att väl i intet land välgörenhetsanstalter finnas talrikare eller ändamålsenligare inrättade. Bland dårhusen bär det i Prag europeisk namnkunnighet. Här vårdas nu 350 dårar, men det är redan beslutadt att bereda plats för ett dubbelt antal. Ett besök derstädes är lika lärorikt, som det är tröstande att se, huru en mild behandling förmår lägga band äfven på den vanvettiga. Kroppslig aga och inspärrning äro här helt och hållet bannlysta. Endast kalla bad och förknappad diet användas för de oroliga samt, vid alltför stor våldsamhet, tvångströja. Af hela antalet funnos vid förf:s besök endast tvenne dermed försedda, men äfven dessa kunde efter behag gå omkring åtföljda af en väktare. Den ena af dem såg lidande ut, och tjenstgörande läkaren lät för en stund lösa hans armar, utan att han missbrukade sin frihet. De lugnaste få arbeta i en köksträdgård och sköta ett åkerfält, de i andra klassen hafva en blomsterträdgård under sin vård, och de i den tredje besöka fritt med träd planterade stora gårdar.
ERHÅLLES Å APOTEKEN SAMT 1:STA KLASSENS PARFYMERIO. FRISER-AFFÄRER. ENKEL, MEN BEKVÄM MÖBLERING. GODA SÄNGAR. PIANO. GODT BORD. VARMBADHUS. RIKSTELEFON. PRISET FÖR FULLSTÄNDIG INACKORDERING ÄR BERÄKNADT TILL OMKRING 4 KR. PR DAG. KORRESPONDENS UNDER OFVANSTÅENDE ADRESS. ZURICH, ILDAD, ARBETSAM FLICKA SÖKER PLATS. KUNNIG I MATLAGNING, BAKNING, SÖMNAD, HANDARBETEN M. SVAR » VILLIG HJÄLPREDA », IDUNS EXP. F. V. B. (873) SMAKAR EN GOD KOPP KAFFE BÄTTRE ÄN ELJEST, SYNNERLIGAST OM EDERT KAFFE ÄR BLANDADT MED STOCKHOLMS KAFFE AKTIEBOLAG * » BERÖMDA INTUBIKAFFE, SOM AF DE MEST FRAMSTÅENDE PROFESSORER OCH LÄKARE ERKÄNNES ATT SOM TILLSATS GÖRA KAFFET HÄLSOSAMT, BILLIGT, DRYGT OCH VÄLSMAKANDE, OCH SKYDDAR MAN SIG ÄFVEN DÄRIGENOM MOT KAFFEFÖRGIFTNING, SOM UPPSTÅR VID BRUK AF KAFFE ENBART.
Det är derföre ock ganska långt skiljdt från min tanka, att institutet å Degeberg skulle blifva obehöfligt, derigenom att ett eller flera nya anläggas. Tvertom anser jag det understöd, staten lemnar samma inrättning, böra bibehållas, och i mån af verkligt behof förökas, så framt sådana villkor dervid fästas, att inrättningens fram tida bestånd försäkras. 5G Den 4 Mars f. m. Till ett sådant central—insLitnt nr Ulltuna kungsladugård, belägen invid den segelbara Fyrisån, ■§ mil från Upsala , och sålunda ungefär i medelpunkten af Sveriges medlerst» oell mera bebodda provinser, förträffligt passande, — Genom de numera så mycket lättade sjö-communicationerna både på Östersjön och Mälaren är tillträdet dit ganska litet kostsamt för de om kringliggande och äfven för rikets nordligaste landskapers innevånare. Localen, såsom varande Statens egendom, medgifver äfven fullkomlig trygghet för en sådan inrättnings framtida bestånd, hvilket icke till fullo kan vara förhållandet med en privat mans egendom , enär den enskilda medborgaren äger i sin makt alt i morgon, om han så för godt finner, upphöra med hvad han i dag börjat, eller ock, om han det icke vill, kan af omständigheterna tvingas dertill. Den kungsgården tillhöriga åkerjord är bördig och förträfflig; ängsmarken god och fullt tillräcklig. I följd deraf kunna så väl boskaps-, hästoch fårskötseln, sorn åkerbruket der uppdrifvas till ett högst exemplariskt flor. Tillfällen till nya odlingslägenheter äro väl ganska få; men denna omständighet kan omöjligen verka emot förslaget, helst en sådan blist på nya odlingslägenheter ofelbart mäste förr eller sednare in träffa å hvarje landtegendom, som skötes med verksam omsorg. De saknas i öfrigt icke i trakten omkring Ulltuna och kunna der visas eleverna. Denna kungsgård är omgifven af 3:ne kronoparken, der trakthuggning och skogshushållning i systeme är införd , och således äfven i detta fall praktisk undervisning tillgänglig för eleverna.
— Lisrlls, /eclsm. ^466- — Lillberg, kieclric Orrö, Major. 146g. — 8ls6r, Jokan !gxa>, Major, R. S O. s) 1476- — Liden, Magi us Lakris!, Vice-Lorjaoral wid Lis Drsbank-Lor^len. 1477. — IZgerbjslm, Joban Lamuel, kx^säilionsLecretersrs, Harold w!d Kongl. Sw. Oröen. 1481. — König, Leorg henric, Ryttmästare. Sedermera Fullmägtig Herr Monlsgomerrs, Lar! Jokan, Major, R. SO. a) Led. Uti Oeconomi-. Ulff. efter Herr von vvriKkk. L) Ledamot Ull RiddmlM-Utff. «-) LIeÄor. el) Led. Uti Lag-Utsk. e) Led. uti Hemliga Utst. ' 1486. —- Länck,sr§, I^rs Ulric, I.isursngnr. 1488. — lei.liok-I, 6>i37lL8 Lmil, IVlL)nr,R. S.O. Sl'0c'.»i!'ra Herr KolLndorZ, ^reäric, Oswerfte, A. S. O. I490. — kumner, Klils, 6-ipikgins. Iso,. — Örn!,enkorna, Fulimagtig Herr LuvlenKjern-, , VVi! c!m, kieurenonr. Isoz. — vnn kruts, Llaes Lric, Under-Smllmä jiare. a) i;os. — von Selli, kekr, Landshöfding? L) iso5. — 8 ^crngrmar, Klenric, Rytkniästare.
den 23 februari ijppmdes iiiötet högtidligt i Albaiiglis teater, som för tillfiillet var smycksd ined palmer och hög-. staininiga berinudw-liljor. Talarestoleii var draperad med en sidenBaggs, ordlöramleiis klubba oinbiindeii iiled en knippa c1oftzi.ncle lilje-. 173 konvaljer och ett livitt band. P$ scenen stodo kviniiorörelseiis föriiimsta baiibryterslror, de flesta inecl granade lockar., nieii iiied bibehi " L11iia sjiils1rra.fter satnt derina siiiiiets uiigdoin, soii? trotsar årens harjningar. Friiiiist bland dessa niiirktes iiiötets ordförande N s s Frames IVillnrd, liiif viidet f ör deii af 2 00,000 medleiilinar. bestgende kviiiizoföreniiigen ~TVoinenJs Cliristiari Teinperaiice Union 3, Iivilkeii s&amp; tappert och fi.aiiigangsrikt gutt i harnsd mot dryckeiiskap och osedlighet. Miss Willard 21- en siirdeles behaglig företeelse, i besittning af högst ovanliga talareg8fvoi .. ICliidd i svart sidenilriikt, Iivarpk eii knippa, liljekoiivdjer v;: fastad, ~ skötte Iion. inötets niaktpiliggaiide ordförandeskap niecl eii takt, en bestäiiidliet, ett behag, so111 vackte allinlin beiii~ilraii. Heiiiies hiilsiiiiiqstsl., hvilket npptog iiiira nog en tiinine, &amp; höides iiiecl spiiiid nppmli~: ksaiiiliet. Pr.o~rixminet f ö r första dagens saiiiiilan triide npptog fr5gaii: .Viil.- görenhet db11 kI&lt;viiiatl i filaiitropien W.
Denna har sin innersta grund i den föreg:de, nemi. så till vida, att om man ville såsom grundsats antaga, att icke med stammen bör förenas mer än ett lika antal soldater, som denna sjelf, är man också icke i behof af så många Majorer, som för när v: de finnas vid arméen. Den andra premissen är således en följd af den första, och antyder, att Ofverstarnes antal måhända skulle förminskas till hälften. Hvad nu först vidkommer sjelfva grundpremissen, eller huru stort antal Beväringsmanskap bör och kan förenas med stammen, så skall, efter talarens förmenande, då han upgifvit att Infanteriets VII II. ö 130 Den 7 Juli e. m. stamtrupp upgår till cirka 35,000 man, deraf följa, att Beväringsmanskapets styrka bör blifva lika stor, och följaktligen hela arméens omkring 45,000 man. Jag vågar påstå, alt denna styrka är måhända 30,000 eller 25,000 man för liten. Sverige kan försvara sig; detta är åtminstone min innerliga öfvertygelse; men det kan icke göra det, om vi införa en organisation, hvarigenom vår armée icke blir större, än 45,000 man. Men vi hafva först och främst ett exempel att anföra från 1814 års fälttåg; då inträffade vidalia de Begiten, som voro hemma och icke tillhörde den del af arméen, som var i Tyskland, att en lätt bataljon ut-gjorde 300 man. Dessa bataljoner indelades i tre kompagnier med hvar sin Capiten och hvar sin SubalternOfficer, förutom en Underofficer och en Korporal samt en BataljonsChef, som vanligen togs från det Reg:te, de tillhörde. Af dessa 300 man utgjorde 50 man stam och de öfriga Beväring, hvadan förhållandet mellan stam och Beväring var som 1 till 6.
N:o 313, med förslag till ytterligare stadganden i det nya reglementet för Riksg.cont.; N:o 314, med förslag lill 5G till och med 101 §§ i det nya reglementet för Riksg.cont.; N:o 317, med förslag lill reglementariska stadganden ang:- de de på Riksg.cont. anvisade creditiv; N:o 318, i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse, i fråga om afyttrande till Stockholms stad af den staten tillhöriga, s. k. Falebursegendomen å Riddarholmen; Statssamt A11 m. Be s v ä rsoch Ekon.-Utskotten: N:o 119, i anledn. af väckta frågor om anslag till folkundervisningens befrämjande; N:o 120, i anledn. af väckt fråga om en del af den s. k, Helgonskyldens användande till folkundervisningens befrämjande; N:o Den 17 Maj. 501 N:o 121, i anledn. af väckt fråga, att afgifterne för skolväsendets ordnande måtte gemensamt med kronoutskylderue uppbäras; N:o 122, i anledn. af återremiss å Utskms betänk.
Den 50 No v ember f. m, slund var Universitetens idec skakad, ty det var icke mer en bildnings-anstalt, uteslutande lör den högre lärdomen. Följden häraf är, att en ofantelig myckenhet ynglingar nu sammanstöta vid Academiernn, sorn endast komma dit lör alt erhålla competence till inträde i Ernbets-Verken, och som således aldrig' borde vara vid en Hög-SchoJa. Men jemte det man sålunda förändrat Hög-Schoialis verkuings-krets, har man icke vidtagit de åtgärder, som likväl bordt åtfölja en sådan förändring, livar och en Aterkalle i sitt minne den tid man tilibragt vid Academien. Kommer man dit med Informator, då är man just lycklig; ty då är det endast Informatorn, sorn kan sägas vara vid Academien: ett förhållande, som jag likväl icke har något emot, ty Universiteter äro icke för barn; men då hvar och en vill vara i tjenst vid iS eller sist ir> års ålder, så är det naturligt, att man, lör att hinna genowgä lärdoms Coursell, mäste begifva sig lill Aeademien, förr än man borde få räknas sorn Civ is Aeademicus, i händelse nemligen att Universiteterna yoto endast Högseholor. Sådant var förhållandet med mig: jag biel student vid_ 16 års ålder; oell fastän jag icke har några sorgliga minnen af de 3 år jag derefter på egen hand tillbragte i Upsala, måste jag bekänna, att det berodde endast af mig sjelf, huruvida jag ville afhöra föreläsningar eller icke, huruvida jag ville arbeta eller roa mig, jag hvarken upmunUrades till det ena, eller varnades mot det an - Den 20 November f, m. dra, oell huru skulle viii en tillräcklig up» sigt olver tusende, ynglingar, hvaraf kanske ■# äro under år, kunna bestridas af ett Consistorium Academicum, hvars Ledamöter , så lill ålder, som hildning och lärdom, böra anses höjda Öfver de befattningar sorn tillhöra Schol-läraren.
Affi Ftff i ^ C _/Y ^ L mr r 1 V.iefa hälften utgjorbeö af öborn; tp bolö böjbeé» prifet å löningö*fpanmålen genom bermib Tannö forfelrätt, belé torbe 2(cabcmien genom bet årliga öfmergottet å fina infomger funna 1 s 3°trI£beé afhjelpa ojemnbeferna i bplifa loniitg?*förbå[taitben, intittbeg en begämb utrebning • <-erar gett, och titträrfligare angag, motfmaraitbe bmab gäromerfö*Gomiten åt Unioerffteten fö* f rerfagit, Funnat åt bein för en blifmanbe gättbig ftat bemiljaé. Gfter ben beräfning, forn ©tatö*@ecreteraren fålebeö gjort, och framlabe, gutte, efter ; afbrag ar be mib ftga fgifébag erbåttna 7,550 SK:hr, ptterligare erforbraö å r f t g a anflag för reban befintliga Särare od) 2jenflemän 2,503: för npa Särare 4,445: fä att bebofroet utgjorbc 16,468: 91ägot bibrag af ©tatöroerlet för en gäng fabe ej, för SunbS Qlcabeinie, blifroit förefla* get, men beremot upptageS, enligt SäroroerFS*Gomite'nö bemflädan, bet ärliga bpggnabS*anflagct, forn flere gänger motfroarabe räntan ä be 14,000 9?:br, forn för Upfala Slcabenii begärbeö. c. £>e flerfalbiga anföfningar om unberftöb till utrifeö refor, broarmeb bäbe SBitterbetS* od) 3BetenflapS*ibfare till dlongt.
Uti förestående behållning, 49-49*3 tldr 28 sk. 3 rst., finna Revisorerne en summa af 2,708 Rdr 6 sk. 8 rst. vara upptagen , tillkommen genom besparing å de årligen i 7 år från anslaget på 8:de Hufvud - — 34 — titeln, genom Öfver-Intendents-Embetet, lill bestridande af kostnader för en Quaibyggnad vid Myntet, utbetalda 5,ooo Rdr. Kongl. Brefvet af den 9 Maj iS35 medgifver visserligen, alt denna besparing må användas till reparationer och nya machiners förfärdigande inom Kongl. Myntet; men som Revisorerne icke kunnat finna annat, än att medlen derigenom blifvit dragna från deras rälta ändamål, så hafva de sådant bort anmärka; anseende Revisorerne ofvannämde 2,708 Rdr C sk. Sist. böra till Öfver-Inlendents-Embetet åter levereras, för att till föremål, hvilka med anslaget för publika hus och byggnader äga gemenskap, användas. Ibland utgifterna vid Kongl. Myntet hafva de till Öfverdireklören Almroth år 1808 med 1,174 Rdr 8 sk. och år i83q med 1,247 Rdr 19 sk. utbetalda arfvoden utgjort föremål för Revisorernes uppmärksamhet Redan före år 1831 ägde Professoren Almroth, utom sin då innell afvande Myntproberarelön, ett arfvode af 3oo Rdr B:co, som, genom tle Kongl. Brefven af den 27 Augusti sistnämde år och den 2 November i833, förböjdes lill lika belopp med den lön, som Mynt-Inspektoren eller, som lian sedermera kallades, Mynt-Kamereraren å Myntverkets stat innehade; och blef detta förhöjda arfvode Professoren Almroth tillagdt såsom ersättning för dess tillsyn vid de, för Kongl. Myntverkets iståndsättande, erforderliga byggnads-, reparationsoch machineriarbeten.
Den i September. 59 bksliitrt kfwerlemna till Constitutivns - Utskottet, atb förcflä grundcrne för deri Författning, som skulle bestämma answarighcten för Stats - Rädcts Ledamöter sch Konungens Rädgifware i Conima,idomäl, hwarcfter , 01» sä behöfligt finnes, Lag - Utskottet kunde tillkomma att öfwer stadgandet af answarighctens påföljder sig utläta , beslöt Bonde - Ständet att i detta beslut instämma ; Hwarvm de öfrige Rcspective Ständen , äfwensom Constitutivns - Utffottet, wbrdsamt och wänligen skulle underrättas, l-st tuprn. lUx krotocollo 8. L. IräZarstk. Utdrag af Prokocollet, hältet hoS BondeStändet den 18 Augusti 1809. S. D. Efter för sig gängen granskning af Econsfliie - Utskottets den 7:de i denne mänad afgifnr Betänkande, angäende Wargcringens indragning, med mera , fann Bonde - Ständet godt, att detsamma till alla delar bifalla; Hwarom de öfrige respcctivc Ständen genom Protocolls - Utdrag skulle underrättas, lstt ku^ra. Tx krotocollo 8. L. Utdrag af Prokocollet, hället HoS Bonde-» Ständet den 18 Augusti 1809. S. O. Efter upläsande af Riksens Hög loft. Ständers
Stavercdsbacken finge till kronan utan ersättning upplåtas 10,000 qvadral-alnär förde nya krul-kapellcrna och likaledes utan godlgörclse jord å stadens upplandningar öster om Blekedammen, för anläggning af väg åt krut-kapellerna lill uppgifven areal, dels ock af Borgerskapets Äldste i staden Landskrona, äfvensom särskildt af ett större antal bland stadens innevånare, att del i vestra tornet af dervarande f. d. citadell inlagda krulförråd mätte blifva från detta genom närbelägenheten för staden vådliga förvaringsrum flylladt samt i sådant ändamål eli nytt kruthus å någon plats på längre afstånd från staden uppfördt; samt alt de häröfver hörda embets-myndigheler vä! funnit berörda framställningar vara af Nådigt afseende förtjenla, men att, beträffande kostnaderna för verkställande af de sålunda ifrågakomma förändringarne med kronans krut-upplag, hvilka kostnader blifvit ungefärligen beräknade alt å förstnämnda ort komma att uppgå lill 18,000 Ridr och å den sednare till 14,000 R:dr, allt bauko, Krigs-kollegiurn upplyst, alt Kollegium för närvarande saknade medel, hvarmed dessa utgifter skulle kunna beläckas, och ansåge sig, för flera kommande år, ej heller hafva att någon tillgång dertill påräkna; hvarjemte, i Iråga om krutförrådets flyttning från Landskrona, (fel ansetts böra komma ali åligga denna stad, likasom Christianstad, att anskaffa lämplig plats för nytt kruthus, enär kronan icke egde någon sådan ali dertill anvisa. 1 betraktande af dessa omständigheter och då förenämnde krut-upplag, genom närheten till behodda stadsdelar, blottställa innevånarne derstädes för en ständigt hotande fara, samt alltså åtgärder från kronans sida till deras betryggande häremot, medelst den ifrågaställa förflyttningen af förråden till mera aflägsna platser, syntes böra vidtagas, har E. K.
Utskottets förut afgifna och nu förnyade tillstyrkan, alt det, vid sednaste Riksdag, för Emåns upprensning beviljade lån af 35,000 R:dr, må, emot enahanda vilkor och förbehåll, som, i afseende på arhelets uliörande, m. 111., då stadgades, få, i likhet med den för samma företag dessutom anslagna summa af 10,000 R:dr, utgå, såsom Stats-anslag utan återbetalnings-skyldighet, dock med bestämmande af den förändring uti hittills gällande stadgånden, angående tiden för dylika arbetens börjande 688 Prot.-Utdrag, den 3 Mars 1845. och fulländande, att ifrågavarande företag, så vida det dertill af allmänna medel beviljade bidrag skulle (å åtnjutas, ovilkorligen borde påbörjas unde! år 1845, samt, i öfverensstämmelse med den af Kongl. Maj:t fastställda plan, fullbordas före slutet af år 1848; och i öfrigt lades utlåtandet, N:o 2t2, till handlingarne. S. D, Föredrogs ånyo Lag-Utskottets memorial: N:o 71, med förslag till sammanjemknicg af de inom Riks-Stånden fattade skiljagtigu beslut, i anledning af Utskottets betänkande, N:o 24, öfver väckt fråga örn förändring i 7 § och upphäfvande af 8 § i 16 Gap. Jorda-Balken; och N;o 72, med förslag till sammanjemkning af de inom Riks-Stånden fattade skiljagtiga beslut, vid förehafvande af Utskottets utlåtande, N:o 48, i anledning af gjorda anmärkningar vid betänkandet, N:o 11, öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om vissa förändrade föreskrifter, i afseende på lagfart och nyttjanderätts-inteckning. Ståndet vidblef dess fattade beslut, godkände voterings-propositionerna, och lade i öfrigt memorialen, N:ris 71 och 72, till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Bevillnirigs-Utskottets memorial:
För närvande finnes 3;ne Gardes-reg:ten, tillsammans 2.000 man (1,000 man Infanteri och 400 man Kavalleri). Uti förslaget N:o 1 har ett Garde blifvit bibehållet, ehuru med en föreslagen sammansättning af helt andra elementer än det närvande. Uti detta förslag är Gardet åter afsedt att indragas. Många skola Den 7 December. 47 anse denna af mig nu föreslagna indragning såsom ett crimen lesje; icke dess mindre står jag fast vid mina härutinnan egande åsigler. Kunna de skäl, hvarpå de grunda sig, icke göra sig gällande, utan fördomar och ensidig upfattning i stället väga mer än de fördelar, sorn Gardes-reg:ternes indragning medföra, och ibland hvilka jag i främsta rummet ställer den tjenstbarhet, som de dyrbara indelte trupperne härigenom blifva i tillfälle förvärfva, så torde detta likväl icke böra hindra mig att ännu en gång oförstäldt uttala mina tankar i ämnet. Uti en sådan armée, som den hvilken förslaget N:o 1 förutsätter, hvaruti individerne äro flyttbara och icke bundne af vissa orter, ställningar och förhållanden, eller med andra ord, en armée, som ej är af den lokala natur, som våra indelte trupper; uti en sådan armée anser jag tillvaron af ett, verkliga företräden egande Garde, sammansatt af allt hvad arméen eger utmärktast, såsom både behöflig och gagnelig. Uti en armée åter med sådan organisation, som vår indelta, der aflöningsoch familje förhål landerne motsätta sig alla öfvertlyttningar från en till en annan korps, således äfven förhindra Gardets rekrytering med redan varande soldater, hvilka genom duglighet och berömliga handlingar gjort sig förtjente af utmärkelse, utan hvars rekrytering i stället måste ske direkte ur befolkningen, möjligen med t. o. m. mindre* urval än vid de indelte trupperne; uti en sådan armée är tillvaron af ett Garde onödig; der sakna alla dess tillagda företräden rättsgrund. Detta om Gardet, sedt ur allmän synpunkt. Betraktadt åter ur den specicla, torde följande förtjena afseende : Hvilket ändamål upfyller väl det närvande Gärdet?
Då likväl den föreslagne tullen utgör 3^1 procent af det upptagne tullvärdet, bar Utskottet trott densamma icke rimligtvis böra höjas å en vara, som, Hevilla -Utskottets Utlåtande IV.-o /fS. ehuru elen inom landet produceras, dock icke der finnes i tillräcklig mängd, hvadan Utskottet således ej kunnat tillstyrka någon förhöjning i den för Smör utsatte införseltull. Snus: af Johan åndersson från Upsala Län, att Spanskt snus icke vore så behölligt som salt, och derföre borde åläggas en tull, som motsvarade varans halfva värde. — Det skäl anmärkaren för den yrkade tullförhöjningen här anfört, har dock icke kunnat föranleda Utskottet att föreslå någon ändring i det tullbelopp, hvilket Utskottet tillstyrkt må för Spanskt snus bestämmas. Socker: Herr af Billbergh har föreslagit., att införseltullen å Mascovad, brunt Cassonad, Terres och Tetes, samt hvilt pudersocker måtte höjas till 3 sk. U.. — Herr Dalman har yrkat för Mascovad &c. 4 s^. och för krossadt Lump och Havanah-Terres 8 sk. lull per U.. — Herr Prosten Ödman har ansett lämpligt att belägga Mascovad, Terres och Tetes &c. med en tull af 12 sk. samt krossadt Lump och Havanah Terres med 24 sk. U., hvaremot, till förmon för väre egne Socker-Raffinerier, ToppConfectCandioch Kaksocker borde antingen förbjudas till införsel eller ock beläggas med mycket hög tull.