Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M. måtte anhålla, det ifrån hvarje län infordrades fullständiga upgifter ej mindre å entreprenad-afgifternes total-belopp, än ock å antalet af de hästar, som årligen för håll-, reservoch entreprenadskjnts begagnats, i ändamål att sålunda må kunna utrönas skjutsens verkliga medelvärde inom länet — och tillfälle derigenom beredas att bestämma skjutslegan i full enlighet med berörde värde utan jordens betungande. Gr. Sparre: Då jag i mitt sista anförande tillkännagaf att jag icke tillstyrkte förhöjning af skjutslegan vid de gästgifveriet-, der entreprenad icke kunnat åstadkommas, utan att jag i stället tvertom tillstyrkte bifall till Ulsk:s förslag, så hade jag trott alt detta moni. icke skulle behöfva vidare omordas. Jag har icke, till följe af de emot mitt förslag framställda anmärkn:r, blifvit öfvertygad om att jag haft orätt. Det har blifvit sagdt att man lösligen omnämnt fördelarne af 1844 års Kongl. Förordn., ang:de entreprenadskjuls. Jag tror mig icke hafva lösligen omnämnt den, då jag fullkomligt erkännt de stora förmåner, som genom densamma tillskyndats de skjutsningsskyldige, men då lokal-förhållanden icke tilläto alla att begagna sig af förmånerne, så afsåg mitt förslag att — så vidt möjligt är — bereda alla hemmansegare tillfälle att komma i åtnjutande af dessa fördelar. Del har äfven blifvit sagdt, att genom nyssnämnde förordning hemmansegarne erhållit en så betydlig vinst, alt det nästan vore oriktigt att bereda dem en ännu större. Jag hemställer om denna vinst kan vara så betydlig, då, såsom en värd talare uplyste, hemmansegarne inom det honom Nåd. anförtrodda län betala 50 R:dr till entreprenören. Den fördel, som den skjutsskyldige skördar af en sådan beskattning är icke mycket förmånlig, och då jag får uplysa, att man på andra ställen nödgas betala dubbelt så mycket, så skulle jag tro, att fördelen är ännu mera problematisk.
Bewillnings - Utstottet uti Protoeolls-Utdrag af den 7 d-nnes yttrat, rörande föreslagit a rf > od af Tullmcdlen, för Näshus-Rätkerne, i anseende till deras ökade göromål medelst Sjö - och Eränsetulls samt Accis-Nättcrnes uphäfwande. vt supre. S. D. Hwad Köglofl. Allmänna Besvärs - och Oeconomie-Utstottet, uti B tänkande af den 2.? sistlidne Februarii hcmstalt ost' snufla stt, angäcnds ut vägar till Le olägenheters ashjelpande, som i wista tracter af Skäne, gen m Fly sand ö orsakas, f nn Borgarc-Stänt-ct ej stal att bifalla; Hwarcmst beflöts, att, da detta ärende more bland dem, som under y Arrikcln af Stats - regleringen Mhöra Kongl. Majus Näd ga oustorg, stulle ät Kongl. Majit i underdänighet öfwwlennas, att efter Egen pröfning härom i Räder förordna, vt supra. Ux I'rntaooll« is. O. Vakerius. Utdrag af Protoeollet, hållet uti Borgare-Ständets Plenum tvid Riksdagen ! Stockholm den t4 Martil I8io. SD. Med bifall till Riksens Höglost.
Men, om det nu förhåller sig så, som dessa beräkningar utvisa, eller att kostnaden för 1860 års jernvägslån uppgår till det af Fullmäktige antagna belopp, eller procent af lånesumman, så synes det gifvet att Fullmäktige icke bordt, vid afslutandet af det inhemska lånet, härutöfver medgifva något ytterligare afdrag, vare sig under namn af rabatt eller provision, enär hvarje sådant afdrag ovilkorligen kornrne att öka det inhemska lånets kostnad utöfver hvad Fullmäktigej sjelfva antagit utgöra kostnaden för 1860 års utländska lån. De skäl Fullmäktige anfört för sitt beslut att, sedan kapitalrabatten blifvit bestämd, derutöfver bevilja långifvarne en provision och sålunda öka kostnaden utöfver det belopp, hvartill Fullmäktige sjelfva beräknat kostnaden för 1860 års jernvägslån, synas ingalunda tillfyllestgörande. Ty, äfven om de nya obligationerna skulle hafva genom Riksgälds-kontorets omedelbara försorg föryttrats eller utom hufvudstaden tillhandahållits hugade lånegifvare, så hade kostnaden derför icke bordt få föranleda dertill att lånet blefve dyrare, än 1860 års lån; och hvad beträffar förhoppningen att tillgång till provisionens utbetalande skulle kunna beredas genom den kapitalvinst, som för Riksgälds-kontoret kunde uppkomma genom obligationernas inköp under pari, så synes ett sådant inköp rätteligen kunna betraktas såsom en särskild affär, hvilken med sjelfva upplånings-operationen icke har något att skaffa. Ehuru Revisorerne, efter genomläsning af de rörande förevarande ärende hos Fullmäktige förda vidlyftiga protokoller, icke förbisett de svårigheter, hvilka med ofvanberörde Fullmäktige lemnade vigtiga uppdrag varit förenade, hafva Revisorerne likväl, på de skäl, Revisorerne här ofvan sökt utveckla, ansett sig böra till Rikets Ständers egen pröfning öfverlemna, huruvida nu ifrågavarande upplåning blifvit utförd på ett sätt, som öfverensstämmer med de af Rikets Ständer derom meddelade föreskrifter. De till
Det må iafttagaé; 65:0. ben 7 S^ruarii,. angaenbe affFaffanbe af å\i;rForåb6 rättighet att åboma ftocfflraff; 66:0» angaenbe ffdbernet» inqmartering^befmdr; 67:0» angaenbe åtffillige Deffdmmelfer tiii fdrefommanbe af fdgbrifroeri;; ö8:o. angaenbe fattigfdtflorjiiing&anflalterne i Sulet; 69:0. ben 8 ^ébruarii/ tneb anDålfan att pupiife 'SBerF ocf) fjnrdttniri* gar fimbe-tonrba fdrflanbigabe, att icfe utdfmer. beDofmet antaga ertra ronEt* Mening; 70:0. ben 8 Je 5 tuani, i an leburng af lod efta frågor om fdrdnbringar i hu forbringfiagarne; 71:0. rdranbe anbringar, rdtteifer elfer tiiidgq i £onglv ^aftf éiåbrga fego'#@tabga för fjnfbönber 0# tjenfFeD/ou ben 17 tCtba/i i8oy; 72:0. ben 11 februari i, meb bemflalfan om åtgärder# roibtaganbe tili befrdmjanbe af reglering meb ^ionbevconoentionerne på ©ottianb; 73:0. rdranbe fammanbpgganbe af åvprfor; 74:0- ben rr ^e&ruarii, angåenbe erfdttning till rote ocf) foibaf, enar ben febnare unber arbetf^commenbering fFaba#; 7<f:0.' i anledning af dxongl. $ftajit#
Härvid röjer sig antingen okunnighet om verkeliga tillståndet i Landet, eller en föxesatts, att för ett visst ändamål svinnande, göra de Den 16 Juiu *393 äe mera sällsynta svårigheter till allmänna och oundvikeliga. Den som färdats de större strak' vägar, på hvilka skjutsnings-besväret är mest tryckande, torde visserligen, om han efter utseendet förstår -dt någorlunda bedomina häst-kreaturs värde, L fva lätt för att göra sig öfvertygad, att när på dessa vägar en skjutshäst finnes, som kan anses värd 100 R:dt B:Co, finna» åtmindstope 2 0 sorn icke äro Värde 50, och att den tid, som många af dem nyttjats till resandes förskaffande, mera närmar sig till 10 år och oFta derutöfver, än till arne. Afståndet imellan de flesta Gästgifvaregårdar är större ari I-J mil, ofta till och med 2^. Det är på långt när icke sällsamt, att på dessa Vägar åtefskjuts erhålles från Gästgifvaregården, dit skjutsen verkstälts, eller att samma skjutsbonde 2:ne gångor på dygnet fortskaffat resande. Det är ock ganska sälsamt, att den skjutsande får vänta på den resandes ankomst längre tid, sedan haU vid Gästgifvaregården sig inställt. Vid nu fastställta ’ skjutslega ser man tvärtom Allmogen finna det förmånligt, att ©kallade, endast i vä‘ntan af skjutsnings-förtjenst, infinna sig i vissa Städer eller vid de närmast de samma flerestädes 2 mil och derutöfver belägne Gästgifvaregårdar, för att genom skjutsning fram och tillbaka förtjena 2 R:dc B:co eller mera, på tämmeligen kort tid, efter Daglig skjutslega, samt mycket deröfver, då resande icke vilja flera timmar Vänta på deras ankomst , sorn äro skyldige, att dem för den stadgade iegan fortskaffa. 5de Bandet, 175. 176. Att >394 Den 16 Juli.
Allmänna salu-torget har äfven blifvit betydligen utvidgadt och, efter skedt utbyte af en indragen begrafningsplats, är ett nytt torg af enskild raan skänkt och anlagdt, hufvudsakligen ägnadt till begagnande vid förekommande kreaturs-marknader. Desse hållas härstädes till större antal än å annan ort. Från uråldriga tider har allmogen den sed, att hvarje Onsdag 25 Onsdag under Fastan införa hästoch fäkreatur till försäljning; och sorn desse marknader besökas af innevånare från hela Skåne och en del af Småland, är omsättningen, i synnerhet vissa år, liflig. Fattigoch arbets-inrättningen bibehå-lles i ett oförändradt skick, och efter det skolmästare-seminariet blifvit inrättadt och ställdt i förening med förutvarande allmänna barnskolan, samt aflidne Theologiae Professorn Doktor Hylanders äfven aflidna enka donerat 2:ne större tomter till samma skola, har staden derå, för begge dessa ändamål, uppfört en passande byggnad, uppgående till 5,000 R:dr Banko. Tillförene har Helene säteri, anslaget Biskopen till lön, ingått uti det stadens jord åsatte hemmantal; men som detta säteri rätteligon tillhör landet, så har det icke ansetts böra upptagas på stadens tabell, hvilken alltså företer en olikhet i hemmantals-uppgiften, emot hvad förra tabellen upptager. Qvarnar hänföras numera till fabriks-inrättningar, och i följd deraf är deras värde uteslutet ifrån egendoms-taxerings-värdet. 4:o Ystad. Folkmängden upptages till 2,715 mantalsskrifne och icke i mantal antecknade 1,388 eller tillsammans 4,103. Härutinnan är inberäknad en sqvadron af Kronprinsens Hussar-regemente, hvilken i Ystad är förlagd. Hus och tomter i Ystad uppgå till 506, af hvilka hus större delen äro brandförsäkrade i Skånska Brandförsäkrings-inrättningen till 571,007 R:dr 24 sk. Banko.
Allmänna salu-torget har äfven blifvit betydligen utvidgadt och, efter skedt utbyte af en indragen begrafningsplats, är ett nytt torg af enskild man skänkt och anlagdt, hufvudsakligen ägnadt till begagnande vid förekommande kreaturs-marknader. Desse hållas härstädes till större antal än å annan ort. Från uråldriga tider har allmogen den sed, att hvarje Onsdag 25 Onsdag under Faslan införa hästoch fäkreatur till försäljning; och som desse marknader besökas af iunevånare från hela Skåne och en del af Småland, är omsättningen, i synnerhet vissa år, liflig. Fattigoch arbets-inrättningen bibehålies i ett oförändradt skick, och efter det skolmästare-seminariet blifvit inrättadt och ställdt i förening med förutvarande allmänna barnskolan, samt aflidne Theologias Professorn Doktor Hylanders äfven aflidna enka donerat 2:ne större tomter till samma skola, har staden derå, för begge dessa ändamål, uppfört en passande byggnad, uppgående lill 5,000 R:dr Banko. Tillförene har Helene säteri, anslaget Biskopen till lön, ingått uti det stadens jord åsatte hemmantal; men som detta säteri rälteligon tillhör landet, så har det icke ansetts böra upptagas på stadens tabell, hvilken alltså företer en olikhet i hemmantals-uppgiften, emot hvad förra tabellen upptager. Qvarnar hänföras numera till fabriks-inrättningar, och i följd deraf är deras värde uteslutet ifrån egendoms-taxerings-värdet. 4:o Ystad. Folkmängden upptages till 2,715 mantalsskrifne och icke i mantal antecknade 1,388 eller tillsammans 4,103. Härutinnan är inberäknad en sqvadron af Kronprinsens Hussar-regemenle, hvilken i Ystad är förlagd. Hus och tomter i Ystad uppgå till 506, af hvilka hus större delen äro brandförsäkrade i Skånska Brandförsäkrings-inrättningen till 571,007 R:dr 24 sk. Banko.
L ENA . När inte gamla gubbar är ute och går, ja. ner har de nu varit, så länge jag kan minnas. K ARL J OHAN . Det är inte godt att räkna ut'et. Men ovän kommer ihop. Det ginge ändå an, om de bara trätte, när de Men de slåss också och det så ­ 11 ­ då riktigt bra, om vi kunde komma ihop. Ja, nog vore det det. L ENA ( lugnt ). hårtapparna ryker om'et. ( Paus .) Annars vore det mins. Torpena är nog, så att hvar för sig kan dra' sig fram. L ENA . Ja, för här går råmärket mellan din fars och K ARL J OHAN . det vet jag. Min far har då lagt undan båd' ett och annat, K ARL J OHAN . tänk, hvad det skulle bli bra, om vi finge slå ihop han nog in på det. Det har min med, om jag ska tala om'et. Och torpena. Om vi talte väl vid brukspatron, så ginge L ENA . honom då. Du? Då skulle det allt vara jag, som talte väl vid K ARL J OHAN . L ENA . ta'r han mig om lifvet och kniper mig i kinderna, och så säger han K ARL J OHAN . L ENA . Ja, för så fort han kommer hem till vårt, så Hvad säger han? »Förbannad sötunge!» säger han. Nej, hör du, Lena. K ARL J OHAN . ­ 12 ­ Hvad i allan da'r skulle det göra? Om vi K ARL J OHAN . L ENA . kan få torpet för så litet. inte om'et ändå. Det kan nog så vara det. Men jag tycker L ENA . du, att jag ska börja på och tala om Anna? K ARL J OHAN . L ENA . Hör nu, Karl Johan, gör mig inte galen! Vill Du tror då också på allt, hvad folk pratar. Du vill inte kännas ve't nu, förstås. Men jag Och jag vet fler. K ARL J OHAN . L ENA . vet allt, hvad jag vet. Fler? mör? Jag tror ibland, att jag är tokig, som bryr mig om dig.
Swedish Lady desires engagement as governess or travellingcompanion. French, German, Italian (Italy), English (England), Music, Needlework. At present in England. Good references. Experienced. Apply Mrs Tjäders byrå, Stockholm. [404] E n l ä r a r i n n a, skicklig i språk o. musik och som mycket vistats utomlands, önskar anställning i höst för undervisning eller som sällskapsdam. Utmärkta referenser, ringa salar. Hänvisning till Fredrika Bremer-Förbundets byrå. [403] E n u n g flicka önskar till hösten plats i någon familj, der hon kan vara husmodern till hjelp och nytta. Finnes barn är hon villig att ha tillsyn öfver dem. På lön fästes mindre afseende, blott att få anses som medlem af familjen. Skulle någon härå reflektera torde svar snarast sändas t. » 26 », Karlskrona p. r. [401] Fiats i modeaffär, helst i någon af södra Sveriges städer, önskar ett ungt fruntimmer af god familj. Den sökande är nybörjare i yrket och begär derför till en början ingen lön. Hon kan äfven biträda med rä- kenskapers förande, om så önskas. Snart svar märkt » I. », adress S. Gumsslii annonsbyrå, Stockholm. (G. 4909) Annonspris: 25 öre pr petitrad ( Ingen annons införes under 1 kr. ' F r å g o r. En 23 års flicka utaf bondfamilj, som genomgått folkskola, önskar utbilda sig till sjukgymnast. Nu frågas, hvilka skolor skulle härför genomgås. Hvar äro dessa skolor belägna? Kan hon efter slutad examen erhålla plats; är här godt om dylika platser? Huru stor lön kan hon få? Huru mycket kan kursen gå till 7 Vän af Idun. Skulle någon godhetsiullt vilja gifva undertecknad prof på vackra, ej för svära hemmaväfda kulörta gardiner och gardinspetsar? Prenumerant i Söderköping. Plats finnes för en lärarinna nu genast i en anspråkslös, men god familj på en egendom i Bohus län nära stor stad. Undervisning i vanliga skolämnen, tyska, engelska och musik. En lärarinna hemma i ritning har företräde.
Sorn likväl Banken, jemlikt Rikets sednast församlade Ständers meddelade och uti 218 §. 2 mom. af nu gällande Banco-Reglemente intagne Banco-Utskottets Memorial, N.o 17. 3 förordnande, hade att, af det enligt i83g års Hufvud-bok utöfver grundfonden varande vinstoch capital-öfverskott 3,3ii,2i6 R:dr 4* sk. 5 rst B:co från och med år 184* till Rikets Ständers Riksgälds-Contor, med en femtedel årligen, utbetala 3,31 1,316 R:dr 4f 5 rst B;eo, men, efter hvad nu blifvit upplyst, berörde vinst på det hela varit nedlagd uti Bankens Låneoch Credili v-rörelse; så måste en dylik liqvid verkställas genom ingående Banco vinst. Huruvida densamma eller den från 184© års början influtna vinst dertill lemnat tillgång, inhemtas af Banco-fullmägtiges till Utskottet vid Riksdagens början afgilhe och Utskottets Memorial N:o 3 bifogade Berättelse, uti hvilken under 60 är vordet ådagalagdt, att Bankens vinst under åren 1840—1843, utgörande 3,404,775 R:dr 18 sk. 6 rst. Banco, blifvit uti Bankens Låneoch Creditiv-rörelse under samma år till hela beloppet använd, och att ökningen af samma rörelse öfverskjuter summan af omförmälde vinster med 5o 1,646 R:dr 6 sk. 4 B:co, hvilket resultat härleder sig ej mindre från de tillökningar i fonderna för belåning af fast egendom och för allmänna discontrörelsen samt i Creditivet för Manufactur-disconten, hvilka vid sednaste Riksdag anvisades, än äfven och väsendtligen från den i lånerörelsen på jern och andra vågförda effecter under sistnämnda år uppkomna tillökning.
Alen sedan sista riksdagen tillkomma ärligen — fran början af innevarande är, dä inlevereringen vidtager — 4,000 gevär af nyaste modeil, och detta lörtgår, om innevarande riksdag lemnar samma anslag, som den föregående. Följaktligen blifva 4.000 äldre gevär med knnllhattsläs ärligen disponible. Det är pä grund häraf, som jag vägar föreslå: 3:o att, såsom en inledning frän statens sida till en allmän nationalbcväpning, från böljan af är 1863, bland folket årligen måtte spridas 4.000 siätborrade gevär med knallhattslås enligt följande grunder: a) spridningen börjar i de län. som vid ett anfall österifrån äro mest hotade: nemligen dé norrländska, och fortgå sedermera söderut längst med östra kusten samt vesterut i de län som höra tili Svealand; för öfriga delar af riket torde faran för fiendtligt infall först sednare inträda. Motioner i Borgare-Ståndet 1862. JW 4. 13 b) Spridningen försiggår, för sä vidt möjligt är, häradsvis, samt efter den grunden att 3 gevär beräknas komma pä livar hundrade innevånare inom häradet. c) Gevären förvaras till en början inom närmaste regementes förrådshus eller kompanitrossbod, hvarest en viss dag i månaden under sommaren en person linnes tillstädes, som kan utlemna gevär ät dem, som Önska köpa sädane. d) Ett dylikt gevär må till ett pris af 5 R:dr Runt kunna lösas af en hvar, som genom öfverbefälhafvarens intyg kan styrka sig vara medlem af sådan skarpskytteförening inom häradet, som ingått pä Kongl. Maj:ts Förordning af den 8 Mars 1861. De medel, sorn erhällas genom gevärens försäljning, skulle användas till bestridande af kostnaden för deras inpackning, transport, värd och utlemnande, så att staten deraf ej tillskyndades någon särskild utgift. De gevär, sorn möjligtvis ej försåldes vore i aila fall till hands, att vid utbrottet af ett krig utdelas till befolkningen.
Sålunda hade man bordt gå tillväga, men icke, för att hindra ett missbruk om det så får kallas, betaga de hypoteks-föreningar, som redan åro stiftade, möjligheten alt kunna repliera på en utväg hos R. Sirs bank. Hvad åter beträffar associationer för spanmålsbelåningen, sä uppstår genom Utskrs förslag det förhållande, hvarpå jag syftade, när vi för en stund sedan diskuterade tillökningen åt manufaktur-diskonten. Mot det ringa beloppet af 400,000 r:dr, som för dessa associationer varit anvisade, har man invändt, att de icke blifvit inrättade, ehuru den sednare tiden varit gynnande och vilkoren för kredit i vs begagnande ganska billiga. Jag kan icke förklara orsaken dertill, att Utsk. icke insett skälet, hvarföre dessa associationer icke kunnat bildas. Vi hafva sedan sista riksdagen haft höga spanmålspriser och understundom högre än under något föreg:de år. Det har icke varit tänkbart, att spanmålsägarne skulle hellre upplägga och belåna spanmåleu, än att emot höga priser sälja den. Då emellertid ali anledn. är för handen, att spanmålspriserne falla, synes det mig lindrigast sagdt ovänladt, att vid denna tidpunkt beröfva jordbrukaren den resurs, han af dylika associationer kunde påräkna. För min del anser jag dessa 400,000 r:dr såsom kreditiv åt associationer för belåning afspanmål lika vigliga, som de 800,000 r:dr åro för hypoteks-föreningarne. Jag lemnar derhän lämpligheten af den ålgård, att, sedan en inrättning börjat sina låneoperationer, grundade pä spanraålsbeläning, borttaga de resurser, hvarpå den hufvudsakligast beräknat sina penninge-tillgångar. Jag kan icke fullkomligt instämma med Gr. Hamilton i fråga om nedsättning af kreditivet till 500,000 r:dr, men deremot förenar jag mig med honom i begäran om återremiss af betänk, i denna del, på det att Utsk. må taga detta vigtiga ärende i öfvervägande och uppsöka utvägar för att bereda landet eli stöd för dess vigtiga näringar. Gr. Liljencrantz:
Jag ber likväl ali, med anledning af Frihms yttrande, få fästa upmärksamheten deruppå, att i afseende på sednare delen af 10:de mom:tet är K. M:s sanktion numera icke behöflig, sedan R. o. Ad. uti första momdet beslutat det tillägg, att de ifrågavar:de lånen skola användas till de företag, som af R. St. blifva beslutade och af] K. M. sanktionerade. I afseende på den af Hr Hjerta framställda anmärknm emot de af Utsk. föreslagna 5 proc., tager jag mig friheten nämna några ord. Det är gifvet ali bestämmandet af denna proc. icke kan bero på någonting annat än den frågan, huru långt in uti framtiden sträcker sig arbetets nytta, och på huru lång tid bör till följe deraf kostnaden fördelas. 1 betraktande häraf och då vid denna Riksdag det är fråga om jernvägars anläggning, har Utsk. ansett, att 5 Den 20 September e. m. 113 5 proc. vore lämpligt att bestämma, hvarigenom den nedlagda arbetskostnaden inora 42 år vore återbetald, hvarefter framtiden erhölle jernvägarne lill skänks. Hr Hjerta har äfven anmärkt, att det är godt och väl att man vill hafva jernvägar, men StatsUtsk. har blott framställt en abstrakt teori, hvilket, såsom talaren sade, bäst synes deraf, alt Utsk. upgjort grunderna till ett fond-system, utan att anvisa medel till jernvägars anläggning. Jag får i anledning deraf förklara, att Utsk. vid behandlingen af denna fråga ansåg nödigt, att först bestämma, efter hvilka grunder medel borde lill jernvägarne anvisas, på det att man, då frågan om sjelfva jernvägarne förekom, icke skulle vägra anslag till deras utförande, på den grund, att man icke visste hvarifrån man skulle kunna erhålla flera millioner R:dr.
Med anledning af hvad Utskottets Betänkande jemte Förslaget till Författning i detta Morn., samt 3 Morn. 10 §. innehåller, i afseende på controll vid Handlingars chartering, har Herr Hjerta, Gustaf, med föregifven kännedom om miss - Sih. till R. St, P1828 och 182g, SS.j AJd. 2 B. j.dje. Häftet. 1 2 Bevillnings-UtskottetsUtlåtande N.-o ig. bruk, som härvid skola ega rum, och då de största förluster lära uppkomma i fråga om charteriug af Köpebref och Köpe-afhandlingar, fästat uppmärksamheten dervid, att denna afgift, i stället för att utgå genom Chartae-lösen, borde erläggas på samma sätt som Wadstena Krigsmanshusoch Sterbhus-afgiften , nemligen alt Domare till vederbörande Uppbördsman uppgifva förteckningar på de under året skedda Köpeafhandlingar om Fastighet och deras belopp, samt att derefter på vederbörandes Debetsedel upptoges den afgift, som borde erläggas. Då åtskilliga Talare inom Högloft. Rid-* derskapet och Adeln samt Hedervärda BondeStåndet yttrat enahanda åsigter och yrkat deras mer och mindre vidsträckta tillämpning, torde det vara tjenligt, att här på ett ställe upptaga och besvara hvad i detta ämne blifvit anfördt. Herr Hjertås mening har hos Högloft.
Deras framläggande bör likväl vara ganska nyttigt; så hafva föreg. Konst.Utsk. ansett, och erfarenheten har ådagalagt, att i de aldra flesta fall har ett sådant framläggande visat den verkan, att en konstitutionel sinnad rådgifvare-personal framgent undvikit, att vidtaga sådana åtgärder, som af Utsk. blifvit an - Den 10 Mars f. m 7J märkta; hvadan man tvifvelsutan kan antaga, att de i allmänhet hafva haft en ganska nyttig påföljd. Om hos R. o. Ad. det behandlingssätt tillförene af Konst.Utsk:ts décharge-betånkanden egt rum, att, vid deras läggande till handlingarne, uttrycka ett gillande eller ogillande, så skulle jag visserligen helst se, att, om t. ex. den första anmålningspunkten blefve beledsagad med ett ogillande, de tvenne öfriga deremot med gillande till handlingarne lades; men dä sådant icke här hitintills vunnit burskap, inskränker jag mig, på sått i mitt förra anförande år yttradt, till den hemställan, att 11. o. Ad. behagade lägga det föredragna Mern. till handlingarne. Hr Cederschiöld: Det kan icke falla mig in att längre trötta R. o. Ad. med någon strid med Hr Printzensköld i en fråga på sidan om saken, som han inledt, så mycket mindre, som jag anser det fåfängt att få några skäl att verka p& den värde talaren. Men jag tillåter mig blott att påminna Hr Printzensköld, att det finnes en § i vår Riddarh.Ordn., som stadgar ansvar för den, som tillåter sig personligen förnärmande yttranden emot någon ledamot, och jag inskränker mig derföre nu till att gifva Hr Printzensköld det rådet, att genomläsa 30 § Riddarh.Ordn. Sedan öfverlåggningen härefter förklarats fulländad, yttrade H.