Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Exc. Hr Gr. o. Landtm., att innan han uptoge och framställde propos. å de yrkanden, som i afs:de ä nu förev:de g afgifvits, torde den af Gr. Sparre under öfverläggningen särskildt väckta fråga få förekomma till afgörande; hvarefter H. Exc. framställde propos. å bifall till Gr. Sparres förslag, att för den händelse förev:de författningsförslag skulle i vissa delar godkännas men i andra återremitteras, LagUtsk:t klefve bemyndigadt att. vid förslagets förnyade granskning föreslå sådana jemkningar i de godkända delarne, som kunde föranledas af skeende förändringar i de återremitterade. Ropades ja. Härefter yUrade H. Exc. att, beträffande den förev:de g 8, yrkats dels bifall dertill och dels afslag derå; hvarefter H. Exc. framställde propos. å bifall till §:n. Härvid ropades ja, hvarjemte anmälde sig och yttrade Hr Carl heim-Gylle n skjöld: Jag tillåter mig fråga, hu ruvida, genom R. o. Athus beslut rörande den nu föredragne 8:de §:n, äfven den af mig gjorda anhållan blifvit afgjord. Sedan H. Exc. i anleda, häraf förklarat, att det icke tillkonime honom att tolka det beslut, R. o. Ad. komme att fatta. ilo Den 17 Juli. blef förnyad propos. å bifall till den lörevide §:u framställd och med ja besvarad. § 9. Hr Olivecrona: I afseende å det första mom:t af deli nu föredragna 9:de §:u ber jag alt få framställa några anmärkningar. Jag liar äfven vid denna g afgifvit en reservation.
De med embeten och tjenster eller andra befattningar förenade obestämda och till beloppet omvexlande inkomster taxeras enligt kända eller uppgifna förhållanden och med fästadt afseende å sådana tillfälliga omständigheter, som under sednaste tiden inverkat på dessa inkomsters belopp; börande derjemte såsom led ning för uppskattningen af dylika extra inkomster eller så kallade sportler, vid tillämpliga läll, följas den beräkningsgrund, som iakttagits vid bestämmandet af årlig ersättning åt innehafvare af likartad tjenst, då sådan dermed förut förenad inkomst upphört. § 20. 1 afseende på bevillningen för inkomst såsom fullmägtig eller ombud för andra personer tillämpas, der sådant sig göra later, hvad rörande bevillning för löntagares till beloppet obestämda inkomster är stadgadt. Uppskattning af inkomst genom räntebärande kapital samt andra här ofvan icke omförmälda tillgångar. § 21. Sedan all annan beskaltbar inkomst är beräknad, bör deri enligt gällande Bevillnings-stadga beskattbara inkomsten af fruktbärande kapital bestämmas till hvad taxeringsmännen på grund af egen kännedom samt alla meddelade eller eljest tillgängliga upplysningar anse denna inkomst verkligen vara. Saknas annan till - 8 Förslag till instruktion för Taxerings-fÖrrattningarna. förlillig beräkningsgrund, d5 skall jemförelse anställas emellan, å ena sidan, den skattskyldiges alla sammanlagda kända års-inkomster af fast egendom, rörelse, yrke, tjenst, pension, lott i bolag och annan särskild bevillning underkastad inkomstkälla, samt, å andra sidan, den skattskyldiges alla sannolika lefnadskostnadcr. Skilnaden eller det belopp, hvarmed lefnadskostnaderna kunna finnas öfverskjuta nämnda sannolika års-inkomster, anses då utgöra den skattskyldiges inkomst öf kapital. Det mäste nemligen alltid, dä skallskyldig söker dölja sin ställning, autagas, att han under året minst har lika stor inkomst som utgift.
Uti Bilagan ikit. (>. til Stats-tttffottets Betänkande, angående Stat-l-eZlelwgen, har Utjkottet hemställt, uppå de derutinnan anförde skäl, at de Löne-förmäner, som, utöfwer Hennes Majit Enke» Drottningens Stats-8umma, warit pä ext, a Stat anflagne Hennes Majus Ofwerstc-Marssalk och Of» wer-Kammarherre, matte ifrän och med innewarande är frän Srars-Werkets Stat förfwinna,och i dest ställe af Hennes Majus Underhälls-Lmnmautgä. Men wid granffningen af den piojeLierste Stats»liegleriligcn har hos sä wäl Höglofi. Nid» derffapet och Adeln, som uti Högwördige Preste» Ståndet och Walloch Borgare-Ständer blifwit an» märkdt, at Ofwerste-Marssalks-.Embetet hos Hennes Maju Enre-Drottningen med atföljande Lön och förmaner, i stället för at fran Staten genast ureflutas, borde fattas pä Indragnings-Scate.n, för at icke förr än efter Hans Lxcellence Herr Of» werste-Marffalken Grefwe Wacktmeister frånfälle til Stals-Werkets förmon indragas. 3Z2 Den 8 Mars. Uti det öfwer Veste anmärkningar, under Den 8 siftledne Februarii afgifne utlåtande, har Stats - Utskottet, uppå der anförde grunder hemställt, det matte Hennes Maj:c Enke-Drottningens bade Ofwerste-Marskalk och j^fwer-Kammarherre til ec lika belopp med deras nu innehafwande Lönings-förmaner, pä Allmänna Zndragnings-Sraten upföras, derest Riksens Högloft.
Johanna sitter på en pall och vaggar sitt barn. Risto ligger utsträckt på bädden. JOHANNA sjunger sakta: "Vyss, vyss, barn till grafvens gömma, Dit till kyrkans stilla sofrum. Där med torf din stuga täckt är, Sanden fin till åkerjorden. Dödens lund, fridens lund, Fjerran strid från fridens blund, Fjerran den falska verlden " RISTO vänder sig otåligt åt andra sidan. Var tyst, så att jag får sofva. JOHANNA upphör att sjunga. Vaggar ännu en liten stund, ser efter om barnet har somnat och stiger sakta upp. Risto, är du vaken? RISTO. Ja, än se'n? JOHANNA. Jag ville be dig att se efter barnet en liten stund. Jag måste gå till fru Vörsky för att få nytt inslagsgarn till väfven. RISTO. Dröjer du länge där? JOHANNA. Nej, bara några ögonblick. RISTO. Ja, för jag är alldeles hjelplös, om ungen vaknar undertiden och börjar skrika. Jag kan inte få honom att tiga se'n, om jag bjuder till eller ej. JOHANNA. Det ar inte troligt att han vaknar, då han just nu somnade in. RISTO. Du kunde gerna be fru Vörsky om ett par mark som afbetalning på ditt arbete. Det nekar hon dig visst inte. JOHANNA. Det är så svårt, Risto. Jag kan inte begära betalning på förhand. Inte ha vi ju heller för ögonblicket något större behof, då vi ha både bröd och sofvel hemma. RISTO. Man behöfver väl pengar till annat också och inte bara till mat. Mina stöflar ä' sönder. De skulle behöfva lagas. JOHANNA. Du har ju ett annat par, som ä' hela. Nyttja dem så länge tills jag får väfven färdig. Vid dörren: Du stannar väl säkert hemma, så att inte barnet blir ensamt? RISTO. Åh, gå bara. Jag sköter väl om det. Johanna går. Risto ropar: Eller Gick hon redan? Johanna. Så hör då, när jag säger: Jo han na. Johanna öppnar dörren och stannar på tröskeln. Hemta åtminstone litet pengar med dig hem, i alla fall så mycket att jag kan få en butelj öl igen efter långliga tider. JOHANNA.
Endast uti ett af de åberopade qvittenserna finnes anteckning på det manskap, sorn sålunda fördes från Wallentuna härad, utgörande 10 man, för hvilkas förande blott under inmarschen till mötesplatsen utbetaldes 8 Rulr 24 sk. Ar 1819 uppgick marschkostnaden till 1,730 Rulr 21 sk. 6 rst., deraf truppen erhållit 1,019 R:dr 36 sk. 9 rst, men befäl och musik 710 Rulr 33 sk. 3 rst., hvaraf musikens resekostnad utgjort 670 Rulr 35 sk. 9 rst. j — 93 — Elfsborgs regementes beväringsmanskap: 9. då deremot hela underhållskostnaden under öfningsmötet uppgick till 2,416 R:dr 1 sk. 3. hvaremot kostnaden för första öfningsmötet blott utgjorde 604 Rulr 44 sk. 2 rst. Sammanräknas årets båda öfningsmöten, så utgöra mönstrings-, marschoch resekostnader 2,122: 33. 6. samt underhåll och sjukvård under båda öfningsmötena 2,742: 13. 11. Westgöthadals reg ementes beväringsmanskap: 1. då deremot hela underhållskostnaden under öfningsmötet uppgått till 2,668 Rulr 45 sk. 8 rst. 5. då hela underhållskostnaden under öfningsmötet, jemte sjukvården, uppgått till 3,110 Rulr 21 sk. 3 rst. West g otlia regementes beväringsmanskap: Sedan förordnadt blifvit, att beväringsmanskapets i Westernorrlands län vapenöfningar skulle flyttas från Wiks mo till Sånga mo, och denna sednare plats för ändamålet planeras, uppgick, vid anställd entreprenadauktion, kostnaden för planeringen m. in. till 2,444 R.dr 16 sk. i enlighet med uppgjordt kostnadsförslag; men dessutom förekommer bland utgifterna för apteringen af sistnämnde plats, utöfver kostnadsförslaget, som dock icke skulle få öfverskrida», en reseräkning af Regementskommissarien Gyllander, hvaruti upptagas bland annat följande poster:
Oct. på bordet lagda förslag till R. o. Ad:s und. skrifvelse till K. M., ang:de fortfarandet af en årlig capitationsafgift utaf hvarje adelig mansperson, som betalar bevillning af lön eller förmögenhet. 40 Den 2 November e. m. Vid föredragning af StatsUtsk:s d. 30 sist! Oct. f. m. på bordet lagda utlåt. N:o 41, ang:de regleringen af utgiflerne under riksstatens 8:de hufvudlitel, blef detta utlåt, å nyo bordlagdt, på begäran af Frih:ue Cederström, Thure Fredr., och Anders. Föredrogs StatsUtsk:s d. 30 sisth Oct. f. m. på bordet lagda utlåt. N:o 42, ang:de regleringen af riksstatens fl:de hufvudtitel. Detta utlåt, företogs punktvis till afgörande. l:sta Afdelningen: Pensions-staterne. Denna afdelning af Ulsk:s utlåt, blef af R. o. Ad. bifallen. 2:dra Afdelningen: Allmänna Indra g ning sst tilen. Då härvid först föredrogs Utsk:s tillstyrkande, ang:de uppförande på denna stal af den Advocatfiscalen Hedenstjerna tillkommande sporlelersättning, Invalidhusfondcns hemmansränlor, hushyresmedel för landtstaterne samt löneersättning åt öfverlalige tjenslemänucn i Kammarcolh, anmälde och yttrade sig ■ < Hr von Hartmansdorff, Au g.: Bland öfriga utgifter, som bär förekomma, är också den: ”Invalidhusfondeus hemmansräntor; kommande beloppet för framtiden att bero af de beslut, K. M. och R. St. fatta i frågan om Invalidinrättningens bestånd och anslagets användande hädanefter.” Fråga härom förekom, då 4:de hufvudtiteln förehades, men jag påminner mig icke bestämdt om R. o. Ad. då beslöt, att hon skulle uppskjutas intill dess denna titel föreloges, eller det var till dess det StatsUtsk:s betänk. ang:de Invalidfonden skall behandlas.
Ständer för sagde ändamål anvisat ett reservationsanslag af 2,000 R:dr R:mt, med förbehåll, att intet arfvode må öfverstiga 200 R:dr samma mynt och att bibliotheket, på sätt nyss nämndt är, hålles för allmänheten tillgängligt. Omröstningen har utvisat 33 ja och 86 nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med nej-propositionen. Den, som vill, att ersättning till Rektor i Lindes stads skola för Rektorsbeställningen frångångne djekne-penningar elier socknegångs-medcl skall för de kommande åren med 28 R:dr 27 öre Runt årligen å stat uppföras samt enahanda ersättnings-belopp för åren 1854—1857 med tillhopa 113 R:dr 8 öre samma mynt från Riksgrilds—kontoret utgå, röstar ja? den det ej vill, röstar nej; Vinner nej, hafva Rikets Stander beviljat sådan ersättning för de kommande åren, att med 293 R:dr 54 öre Runt årligen å stat uppföras samt för åren 1854 —1857 att m.ed tillsammans 1,174 R:dr 16 öre sagde mynt från Riksgäldskontoret utbetalas. Voteringen har utfallit med 68 ja och 49 nej, sedan två voterings-sedlar blifvit kasserade; hvadan Rikets Ständer beslutat i 0'verensstämmelse med ja-pro positionen. 16 Stais-Utskottets Memorial Jfå 216. Den, som vill, alt aflöningen för Ordföranden i Sundhets-kollegium bestämmes till 6,000 R:dr R:mt årligen, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; Vinner nej, kommer berörde aflöning att uppföras med 7,000 R:dr samma mynt. Enär voteringen utfallit med 62 ja oell 36 nej, sedan en volerings-sedel blifvit kasserad, hafva Rikets Ständer följaktligen beslutat i öfverensstämmelse med ja-propositionen. i - ~ 1 45:te voteringen.
Rdr 24 sk. 9 jTSt. härleda sig från bristande arrende af en lägenhet, Fattigängen — 334 — kallad, och utgjorde från början 36o Rdr; men sedan Konungens Befallningshafvande, uppå Sysslomannens ansökning om sistnämde belopps utbekommande, genom Utslag den i i Augusti 1834» detsamma fastställt, befanns, enligt Magistratens derå tecknade bevis, vid utmätningens verkställande bos förre Arrendatorn, nu mera aflidne Handlanden Edström, tillgång för endast 153 Rdr 23 sk. 3 rst., som äro redovisade uti 1835 års Hospitalsräkning, der handlingarne äfven finnas bilagda, hvarefter återstoden, eller ofvanberörde, ifrågasatta 206 Rdr 24 sk. 9 rst., balanserats; och utvisar derjemte i838 års Hospitalsredogörelse, att för nämde, af Sysslomannen bevakade återstod i Edströms konkurs Hospitalet, genom Wadstena Rådhus-Rätts Dom den i j September i838, som räkenskapen åtföljt, icke åtnjutit någon förmånsrätt, hvarföre beloppet blifvit tills vidare balanseradt. 3:o Af den anledning Rikets Ständers Revisorer sjelfve anfört, eller ätt persedlarnes antal icke fordrat någon upphandling genom entreprenad-auktion, hafva vid de uppgifna mindre Hospitalen i Wisby och Hernösand sådana uppköp skett, vid det förra, enligt den åberopade räkningen af den i3 December 1889, bland annat af 12 st. skjortor och i8 st. lintyg, å 2 Rdr 12 sk. stycket; men då samma räkning befanns vara af Herr Landshöfdingen , i egenskap af Hospitalets Föreståndare, anordnad till godtgörande af Hospitaismedlen och prisen derigenom godkända, ägde Revisionen icke lagligt skäl att dem bestrida, och enär vid det sednare, eller Hernösands Hospital, skoarbete blifvit lemnadt för tillsammans 25 Rdr 32 sk. Btco, enligt L.
En egare till en mindre henimansdel, som vid laga skifte råkat få ett sådant utegoskifte, att grustägt derå kan uppletas, kan inom några år så tillvida blifva beröfvad hela sitt utmarksskifte, att endast grunden återstår, hvilken i de aldra flesta fall består af Holtsberg och sten, hvarå hvarken bete eller skog framdeles kunna vexa. Man kan visserligen invända häremot, att jordegare under laga skiften kunnat Motioner i Bonde-Ståndet 1862. 311 af samfäld mark uttaga ”sandtag”, men om detta också skett, så har man ju likväl ingen säkerhet för alt det behagar vägunderhållsskyldige att der taga lagningsämne, ty det står dem ju fritt, efter ännu gällande lagbestämmelser, att ”taga” å skog och utmark hvarhelst de behaga. Men låtom oss antaga, att några också taga sitt behof af samfälligheter, så är det väl i alla fall temligen stridande emot eganderätts principen, alt, på sätt som hittills skett, få ”taga” både utan ersättning och egarnes lofven. De skäl för afslag å min vid sistlidna riksdag lika beskaffade framställning, som sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottet framhållit och begagnat, äro så ytterst klena, för alt icke såga något ännu sämre, att jag icke kan afhålla mig ifrån alt af desamma här återgifva några strofer, kanske rättare sagdt fraser.
Dlottans stationer äro, dermed klikvit i edd eller annad afseende kesväraile, kör rleo lläoclelss, aid sdäcierns, kvar kör siA, slrulle iroolma add kelrosda sin anclel i in^varderinAS-lrosdoaclen, darlslrrona s^nes köra, lilrsool kitdills, vara kekriacl krän all sä keslrakkacl udAikd i oell kör cleo till DIoddsos stadion clersdäöeri köraucle personal» samt In^varderioAs-OrclnioAen leke köra jlä cleooa sdacl, i Iivari sdäncliA inc^varderioA aiiAär, dillaoislas i annad kall, an ool ancira troger än Dloddaos kraoarleles skulle clersdärles körläAZas; kelsd Dloddans personal ieks är add anse säsom Zarilison i starl» odan diIIkör stationen, samt kar sina eAiia kankdverkarö, oell rlerköre lemnar io-^a eller in»en arkedskördjsnsd Ld 8d3clen8 Borgerskap, till ersäddning kör in^varderings-udgikden, kriiken kör Larlskrona, inskränkt till endast serviee-kosdnarleu, skulle, enligt ealeul. 9 calcul, npsigä till mer Lin 8ooo llör. Denna n^a sä lietvöliga utgift, anser Xongl.
Sedan dessa artikelslag ansetts böra påföras samma tull som motsvarande arbeten af sammansatta Metaller, hafva nämnda afgifter blifvit nedsatta till respektive 15 och 30 öre, hvilka belopp, som för sistbemälda arbeten äro afsedda att först öfvergångsvis inträda, här, i betraktande af den ringa införseln, synts, på sätt som jemnväl skett i Traktaten med Frankrike, kunna och böra omedelbarligen tillämpas. Kopparstick, Estamper och Litografiska arbeten, som utgöra tillbehör till tryckta Kopparverk, hvilka förut varit utan undantag tullfria, hafva ansetts böra tullbehandlas på samma sätt som de verk, de tillhöra, derom stadgande blifvit i rubriken infördt. Med denna förändring har ock afsetts förebyggandet af den oegentligheten, att planscher af ifrågavarande slag, som införas lösa eller i särskilda häften, för alla händelser skulle vara tullfria, under det fall kunde inträffa, då de, derest de vore i de tryckta verken infästade eller med dem sammanbundna, borde med tull beläggas. Hithörande oinfattade arbeten, »andra slag», hvilka i 1863 års taxa äro belagda med en tull af 18 öre pr skålpund, hafva ansetts ej böra tullbeskattas högre än tryckt och figureradt Papper, samt derför fått sig åsatt en afgift för år 1867 af 10 öre samt från och med år 1868 af 8 öre. I rubriken hafva ock upptagits Fotografiska arbeten, hvilka ansetts hit närmast hänförliga. Akta Koraller, oarbetade, äro redan i 1863 års taxa tullfria, hvaremot arbetade Koraiier. och oinfattade sådana derstädes draga en tull af 1 rdr 50 öre pr skålpund. Då detta senare artikelslag icke, på sätt förut blifvit antydt, enligt Komiterades uppfattning, är af beskaffenhet att böra med tull beläggas, hvartill ett särskildt skäl förefinnes i den ytterst ringa införseln deraf, samt tullfrihet blifvit för detsamma genom Traktaten med Frankrike antagen, har det till sådan afgiftsfrihet jemnväl här uppförts. Korf är för närvarande hänförd under Metvurst.
Den siste värde talaren har, efter mitt förmenande, ganska rikligt fattat den frågan, all hancovinstens öfverlemnande till allmänt nyttiga företag gifver en tillräcklig anleda, till hvarje motion, som kan hafva ett sådant syfte. Det kan icke efter min öfvertygelse vara rätt, alt på förhand något Stånds talman eller ett Stånd algor huruvida de ifrågaställa företagen äro allmänt nyttiga eller icke. Derom torde behöfvas en föregående pröfning inom vederbörligt TJtsk.; och på denna grund kan jag icke anse rätt att, med åberopande af Riksd.Ordms 56 §, en vägrad propos. blir en följd af Gr. Frölich* motion. Frih. Cederström, Jacob: Gr. Frölich har yttrat, alt det först varit vid denna riksdag, som någon bancovinst blifvit öfverlåten till statsverkets disposition. Det har likväl varit fallet ända sedan år 180g, att bankens sednaste vinst vid riksdagarna blifvit, vare sig inom eller utom bankens område, af R. St. disponerad. Hvad åter angår den frågan, huruvida det beslut, som i förstärkt Statsoch BancoUtdt. blifvit faltadt öfver användande af bankens vinst, må utgöra en anledn. att väcka motion för allmänt nyttiga företag, och att man deraf kunde härleda sig till förslag om runtefria Iåns meddelande; så vill jag lemna detta derhän. Allmänna företag och enskildta ränlefria lån äro, efter min öfvertygelse, aine alldeles olika saker. Om det enskildta lånet skulle användas till en skolinrättning, som visserligen kan blifva nyttig för samhället genom barnens uppfostran, så är det dock en enskild inrättning, emedan allmänna skolor för landets barn finnas inrättade. Jag kan icke anse frågan annorlunda än såsom en enskild ansökning om lönebidrag utan ränta för ett enskildt bolags räkning, och på sådan grund kan jag icke annat än instämma med Hr Frih. o. Landtm, deruti, att frågan icke i den ordning grundlagen föreskrifver är föranledd af någon under riksdagen inträffad händelse; ty inga händelser kunna under riksdag inträffa, som gifva anledn. till motioner om lönebidrag för enskild mans rörelse. Hr Lagerhjelm, Pehr:
Ett lika förhållande inträffade ock i dessa lall med Löse-skillingar för de öfrige från Grefvinnan De la Gardie tillbytte q| Mantal af SchlegelsVa godset, i den mon de icke i Jordeböcker upptagne Räntor utaf de 85 Mantal deraf, som varit gammalt Frälse, kunde genom behörig Skattläggning varda bestämde. Då Kongl. Maj:t tagit denna i flere afseenden vigtiga fråga i öfvervägande, har Kongl. Maj:t väl, å ena sidan, funnit Kronans rätt till återlösen af i6o| Mantal utaf de år i65a till Kammaroch OeconomieRådet Schlegel Kronan afhände 111 Hemman i Halland vara ostridig, men ock, å den andra, att då, under en tiderymd af 170 år, derunder berörde i6o|; Mantal kommit ur Schlegelska Arfvingarnes händer, och gått i Köp andra personer emellan, hvilka på Hemmanens förbättring användt möda och kostnader, Kronan allt hitintills icke Stats-Vtskottets Betänkanden. 6$ gjort en sådan rätt gällande, nuvarande egare af samma Hemman således med skäl böra anses i sin besittning deraf förblifva tryggade, och icke, till åstadkommande af oro samt en mängd långvariga och kostsamma Rättegångar i Hemuls-väg, af Kronan söka derifrån rubbas, desto häldre som de aila, efter hvad upplyst blifvit, äro Svenske Män.
Till en särskild fond för pensioneringaf Borgmästare i rikets städer, utom Stockholm, samt Kommissionslandtmätare, jemte desse tjenstemäns enkor och barn, beräknadt efter 7,200 R:dr för kvartdera af åren 1863— 1866 . d) Beviljade under 1850 och 1851 års riksdag: För uppmuddring af hamnen vid Ystad „ strömrensningar samt smärre hamnoch brobyggnader „ ny bro öfver Helge-å vid Christianstad „ utdilcningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af ödlings företag „ utgifvande från trycket af äldre, Sveriges historia och offentliga förhållanden rörande skrifter och handlingar „ utvidgning och förbättring af Göteborgs ho spital „ inköp af nya eller ytterligare inventarier åt allmänna Institutet för döfstumma och blinda f) Beviljade under 1856—1858 års riksdag: af ammunitionsvagnar för fält - För anskaffning artilleriet „ fältbrygge-utredning vid arméen. „ kasernbyggnad m. m. för Smålands husar regemente Ci § O g » B d g c* JA. lil l. E:mt. 1 p s° CO P l-j co Transport 74,210 209,641 88 102 98 För anläggning' af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar 16,700 11 11 „ anläggning af väg mellan Öfver-Torneå och Pajala socknar i Norrbottens län 7,500 11 11 „ utdikningar och aftappuingar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag. 14,023 103 99 „ beskattningsväsendets förenkling samt arbetena vid de nya jordeböckernas afslutande och granskning 3,670 2 104 100 „ inköp af Kamereraren Sandbergs samlingar och anteckningar rörande kameral-väsendet. 5,000 — 106 102 Återbetalning till Kammarrätts-rådet Lindberg af honom ålagd ersättning för uppkomna förluster å tvänne boställs-arrenden 1,500 — i 108 103
Förtås namn är tryckt under memorialet. 38 594 Den 30 Maj 1815 Stånds röst i parité med Konungens. Ett Stånds fria Veto hindrar beslutet, icke derföre, att ett Stånds Röst skulle kunna eller böra beräknas lika med Konungens, utan derföre, att detta veto, enligt Grundlagens bokstaf, tillräckligen uttrycker Riksens Ständers afslag på frågan. Detta veto kan dock aldrig af något Stånd utsträckas till andra, än de ofvannämnda frågor, nemligen de som röra våra Grundlagar eller hvarje RiksStånds särskilta Privilegier. Sjelfva den enkla frågan, om de beredda Förslagen till förändringar eller tillägg i Rikets Grundlagar skola ytterligare hvila, eller vid denna Riksdag till afgörande upptagas, lärer af ingen anses för Grundlagsfråga. Konungens Nådiga Proposition härom hade i denna händelse icke vid denna Riksdag kunnat RiksStånden före dragas, och Riksens Ständer hade icke kunnat öfver detta ämne nu öfverlägga eller något besluta. Det erkännes af en hvar, att den, enligt sin natur, kan nu afgöras. Härtill fordras blott Konungens och Ständers sammanstämmande beslut, beräknade såsom tvänne Röster. Grundlagen stadgar i RegeringsFormen 81. §, att frågor om Grundlagsförändringar, som af någon Riksdagsman i laglig väg väckas, skola beredas vid den Riksdag, då de framställas, men må först vid den näst påföljande afgöras. Jag ser ingenting, som hindrar Riksens Ständer att ensamme besluta om deras ytterligare hvilande. — Samma § stadgar deremot, att, då några ändringar i Grundlagarne af Konungen blifvit föreslagne, och Constitutions Utskottet för dem tillstyrkt bifall, skola Riksens Ständer å nästa Riksdag beslut derom fatta. Dessa kunna således ej af Riksens Ständer, emot Konungens vilja, längre, än stadgadt är, uppskjutas. (Å andra sidan gifver Grundlagen icke heller åt Konungen magt att emot Riksens Ständers tanka och önskan hindra frågornas upptagande och afgörande, å den Riksdag, då de kunna företagas.)