Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St. 1847. 15 Transport R:dr 61,891: 40. finnas utförligt uppgilne, tiar Kongl. Maj:t, under den 26 Mars 1846, i nåder anbefallt en förändrad organisation af Dess Lifgarde till häst samt tillika låtit ad interim utfärda en derefter lämpad ny afiöningsstat för detta regemente, hvilken slutar sig på en summa af 66,192 R:dr 33 sk. 6 r:st., och således med 3,177 Il:dr 20 sk. öfverstiger regementets anslag enligt Riks-staten, men deremot endast tills vidare fått tillämpas i den mån regementet, uti föreskrifven ordning, till densamma från en jemväl fastställd s. k. Öfvergångs-stat öfvermått. Å andra sidan hafva, på sätt Departements-Chefen äfven utredt, genom de med regementet i öfrigt vidtagna regleringar och, i följd af nådigst anbefalld förändring af dess uniform, besparingar blifvit i utgifterna för regementets beklädnad, sadelmundering och fouragering rn. m. tillvägabragta till ett sammanräknadt belopp af närmare 20,000 R:dr; vid hvilket förhållande och då angeläget är, att regementets nya organisation snart må kunna definitift fastställas, Kongl. Maj:t nu föreslår Rikets Ständer, att omförmälda, för sådant ändamål erforderliga tillökning i nuvarande anslag för Lifgardet till häst må varda på stat uppförd med 3,177: 20.
Om, under skjutsningen, häst störtar eller upptröttnar, eller annat för befordringen hinderligt fall inträffar, åligge det innehafvare af närbelägna hemman, att, mot full godtgörelse, genast lemna det biträde, hvarmed de kunna för befordringens understödjande tillhandagå. Utskottet åligger nu att tillse huru och till hvad belopp medel må böra anvisas till gäldande af den kostnad, som, genom nu föreslagne förändringar i afseende å skjutsningsbesvärets utgörande, varder Statsverket åsamkad. I sjelfva naturen af en sådan genomgripande förändring, som den nu föreslagna, ligger att kostnaden derför, under de första åren af förändringens genomförande, ej kan på förhand med någon säkerhet beräknas; och torde de medel, som för ändamålet anvisas, således tills vidare böra utgå under form af förslagsanslag. Hvad åter angår de sannolikhetsskäl, som vid bestämmandet af detta förslagsanslag böra tagas i beräkning; så lemnar Kommitterades Betänkande flere upplysande bidrag till ledning härutinnan. De i Kommittéens Betänkande pag. 15 och 16 anförda beräkningar utvisa, efter den ena beräkningsgrunden och på det sätt skjutsen nu utgöres, en kostnadssumma för de skjutsskyldige af 720,516 R:dr och efter den andra grunden ett kostnadsbelopp för entreprenader af 770,505 R:dr. Men härvid är att märka dels hurusom Kommitterade pag. 51 tillkännagifva, att de vid sina beräkningar tillvägagått med största möjliga försigtighet och hellre tagit för höga än för låga värden; — dels att, då 37 §:n i Kommitterades förslag, emot hvilken § Utskottet ej haft något att anmärka, förklarar entreprenör vid bipostväg berättigad att, jemte skjutsningen, öfvertaga gästgifverihållningen, om Kongl.
Då nemligen detta förslag afser att reglera användandet af en låne-fond, som, ehuru ämnad att ställas under Rikets Ständers Banks vård och förvaltning, dock icke kommer att bildas utaf denna Banks egna medel, utan genom en upplåning i utlandet, hvilken, enligt Rikets Ständers beslut, bör verkställas för statens räkning och på Stats-verkets risk; då det är Regerings-makten, som till Rikets Ständer gjort framställning om denna upplåning, och som derföre i främsta rummet måste uppbära ansvaret för densammas löljder; då Regerings-makten, som föreslagit det utländska lånets upptagande derföre, att den funnit landets handel och näringar behöfva med nödiga förlagsmedel understödjas, också måste antagas vara lika behörig, som Rikets Ständers delegerade, att inse och bedöma, hvarest och på hvad sätt ett dylikt understöd bäst och nyttigast bör kunna leranäs; då det måste vara tryggande för alla intressen, emot en möjligen fruktad ensidighet vid medlens fördelning och utlåning, om Regerings-makten är i tillfälle att dervid utöfva någon inverkan eller kontroll; och då slutligen den för landet vigtiga men svåra låneoperation, som nu är i fråga, för sitt lyckliga utförande ovilkorligen påkallar begge stats-makternes samverkan, måste jag, med stöd af alla dessa skäl, för min del anse, att både omtankan för iakttagandet af en skyldig grannlagenhet af den ena stats-makten emot den andra, och en riktig uppfattning af det allmännas rätt och fördel, hade bordt föranleda Höglofliga Banko-Utskottet, att för Rikets Ständer föreslå, att, under en form eller en annan, åt Regerings-makten måtte inrymmas någon rättighet eller beredas en möjlighet att kunna vaka deröfver, att den af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer gemensamt beslutade uppoch utlånings-åtgärden må blifva, enligt afsigten dermed, för hela landet och dess inre rörelseoch näringslif till nytta utförd. Visserligen skola många, af ömtålig skuggrädsla för hvarje Regerings-maktens inblandning, i afseende på förvaltningen af Rikets Ständers egna penningeverk, motsätta sig ett förslag af dylik syftning.
Om Ni har fullt friska tänder, som Ni borstar väl hvarje kväll och morgon, och sköljer munnen om dagarne och äfven tandkött och hals äro friska, så måste väl obehaget härleda sig från Er mage, » som ej är särdeles dålig » och således ej häller (ullt bra; frågan är blott på hvad satt den är dålig. Reseda. Då ju Edra öron skötts af sakkunnig läkare och, äfven hvad allmänbehandlingen beträffar, så godt som allt försökts i rent medicinsk väg. så hafva vi för var del intet annat att föreslå, än att Ni i sommar undergår en lämplig brunnsoch badkur eller förnyar en dylik, om också detta redan är försökt. Redogör så utförligt som möjligt för allt samt för de krämpor, af hvilka Ni nu anser Er lida. Det skadar ej om Ni är utförlig. Uppgif säker adress! Tony. Adress: Hamngatan 1 B. Mottagtagningstid Gerda N. Genom samma medel, som tinnes föreskrifvet för Naemi i n:r 6. Se svar till E, E. i detta nummer. T. A — n. Bref per posto! A. Se svar till Ella i n:r 3. Något säkert medel, som med ens gör slut på dem, finnes ej. Läsarinna af Jdun. Se svar till Eva i n:r 3. Mina. Se svar till * &gt; a i n:r 3. Ja, om dtm är något ymnigare, utöfvar den ett försvagande inflytande. Utan personlig undersökning kan behaudling ej föreskrifvas. Men det finnes ju nu en kvinlig specialist pä detta område, om Ni känner Er generad. — Skolningar med (ljumt) vatten äro nyttiga, om också ej något direkt botemedel. Vanda. Tag hvarje kväll under 20 minuter ett hett hand-bad. Tngnid därefter den salfva som finnes omnämnd i svaret till Eva i n:r 3. D:r — d. a Breflåda. Vän af Jdun i Kristianstad. Något eller några af de föreslagna porträtten komma nog efter hand att synas i Idun. De flesta af dem äro redan uppsatta på vår lista. Ny prenumerant. Möter allt för stora praktiska svårigheter. Olga.
När man nu känner tullafgifterne, så är det icke svårt att bestämma hvilka af dem, som äro stora nog, för att gifva premier åt lurendrejare. Jag tror icke att de tullar, som nu äro föreslagne äro egnade, att förekomma lurendrejeri, men jag begär också icke, att man på en gång skall nedsätta tullen, så att fabriksidkare skulle blifva rädda för följderne deraf. Jag begär blott, att man måtte biträda den väg, som jag för min del anser vara den enda rätta, nemi. att man så småningom nedsätter tullarne och sålunda framgår på den bana, som leder till den fria handeln och till näringarnes upphjelpande. Vill man icke gå denna, så kommer man icke ur stället, och min begäran och önskan är endast, att vi någon gång måtte komma in derpå, så att vi icke stå der vi stå, eller gå tillbaka. Retragtar man noggrannare det tvång, som existerat i det ena seklet efter det andra, och som ännu qvarstår, 208 Den 31 Maj f. m. så är det verkligen beklagligt att se. Hvarpå grundar sig då det prohibitiva systemet? Det hvilar icke på någon okristlig grund, det är säkert, utan för det mesta derpå, att dess förfäktare icke hafva genomtänkt saken. Det är väl för mycket begärdt, att den stora allmänheten, som mest köper och mest konsumerar, som skall med sin svett och möda förtjena hvad den behöfver anskaffa sig, skulle vara belåten om den på ena stället kunde få köpa en mark bröd för 12 sk. men man ålade den, att på det andra köpa den för 24 sk. eller svälla. Ar sådant rätt? Jag frågar, är det okristligt? är det ädelmodigt? Det finnes icke något mera olyckligt för eli land, än alt, genom monopol, en för landet mindre passande fabriksnäring uppdrifves. Hvilka äro följderna deraf? Jo vi hafva sett dem; del är ett sätt all ruinera en mängd menniskor genom företag, som icke äro säkra, utan tvinga sina idkare, att slutligen, förr eller sednare, göra bankrutt. Hvad hiden mängd arbetares öde, som en sådan fabrikör bar?
Men icke desto mindre, eiler kanske just derför, iir det s2 mycket uta12fÖr skolmm~izet, hvarom hon, helt naturligt, förblifvit .okunnig, bland annat om de för en husmor si vigtiga 1) egrcppt.r. wdyrt och billgb. Särskildt i fraga om hvad man kallar sslitvaror:. ar denna Iil~ii~lial~ ~oiin~bärlig. För att vinna densainina rilja vi - delvis p i grund af egen erfarenhet - föres15 en ny, men niycket praktisk 15roinetod. Den går helt enkelt derpå ut, att inan besöker ett af de redbaraste linnemagasinerna i den ort 111311 bebor och söker att fa klart för sig h \ - ilka grundsatser som der följas och hvilha larciornar soin der s t i .att inhanita. : &gt; * C V&amp; studielokal ar Almedahls bolags försäljningsniagasin i Stockholm, n: r 2 Brunkebergstorg, och vi börja nied dess historik. Det var år 18 52, saledes för 35 9r sedan, soiii, 411nedahls faixiks.bolag öppnade sitt försäljningsmagasin i Stockholin, sedan det redan förut genoin ett sådant mag: sin i Göteborg gjort allmänheten bekant med sina solida fabrikat. A fabriken Alniedahl tillverkades d i de flesta slag af linneoch boniullsvafi~ader som för hushill och ekipering erfordras. I inån soin fabriken utvidgades beslöt inan att niiiiska antalet sorter, för att kunna egna hvarje olika sort erforderlig oiiisorg. De brister i sorteringen, som harigenoni upl) stodo, ersatte Stockholinsmagasinet med andra fabrikers tillverkningar, hvilka motsvarade iiragasinets fordringar på god qvalitet. Iler detta kimde ske ined lika hänsyn till både konsumenters och producenters basta, ansigs det som en pligt att i fräiiista rummet upptaga S~ * ZIZS&amp;Q fabrikat, för att silunda. ehuru ofta ined mindre vinst, kunna göra den inheliiska tillverkningen kiiiid och aktad.
M. på ordinarie-stat begärda tillökning i exercis-sejvadrons-anslaget blifvit vägrad, Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph; Då ja g begärde Hr Stjerngranat: motion på bordet, lydde de tirader, hvilka innefattade densamma; utan ock med den rätt mig tillkommer, enligt 56:le §:n Riksd.Ordn., nu i formaf ny motion föreslå alt, såsom extra-anslag, intill nästa riksdag måtte uppföras en summa af 20,761 r?dr 16 sk. såsom fyllnad uti exercis-sqvadrons-anslaget. Denna sednare summa, påräknad för utförandet af den plan för öfningarna, som här blifvit omnämnd, äskades af K. M. såsom ordinarie-anslag, men bar genom votering i förstärkt StatsUtsk. blifvit afslagen.” Jag begärde deri på bordet, för alt derigenom fästa motionärens uppmärksamhet på alt motionen vore af den beskaffenhet, ali den icke kunde af R. St. till pröfning upptagas, alldenstund den angick eu fråga, hvilken, såsom motionären sjelf anmärkt, redan blifvit af R. St. genom deras förstärkta StatsUtsk. afgjord. Nu sedan Hr Stjerngranat vidtagit en sådan modilication af sin motion, att det kan vara tvifvel Den 4 December f. m. underkasladt, huruvida den kan anses upplaga en redan afgjord fråga, vill jag ej ensam invända något mot remissen af densamma, ulan öfverlemna!* åt StalsUtskrs skön att afgöra huruvida den kan till pröfning upptagas eller icke. IJr Frih. o. Landtm, yttrade, att di Hr Stjerngranat återtagit sin motion i den forin den först hade, oell åt densamma gifvit en annan syftning, som icke vore bestämdt stridande emof förut fattade beslut, ansåg Hr Landtm, sig icke kunna neka framställande af propus, till remiss, utan hemställde nu örn R. o. Ad. behagade bifalla motionens remitterande Ijll SlatsUtskottet. Ropades ja.
Den upgick efter alpari kurs till omkring 54,000 Rdr rmt, d. v. s. ungef. 67 h 68,000 francs, och min Belgiske kollega hade, som sagdt är, icke mer än 43 ä 44,000 francs samt den Holländske, om jag icke bedrager mig, ännu mindre — jag tror 40.000 francs. Men, mine Hrr, det är en stor skilnad mellan Sverige och dessa länder. 1 Holland och Belgien finnas en mängd H. III. ,29 4*0 Deu 11 Februari e. in. ganska rika personer, som icke begära bättre än att blifva använda i diplomatiska beskickningar. Hvad jag vet är att min omnämnde kollega i Paris, som ännu har äran att der föreställa Konungen af Holland och aflönades med 40,000 francs, hyrde en våning, som kostade 16.000 francs, förde ett öppet och gästfritt hus och lefde på samma fot som personer, hvilka hade en vida större inkomst af sin aflöning än han. Jag lemnar åt hvar och en att bedöma oni sådana utgifter kunde bestridas af hans aflöning. Sverige är ettland, der stor förmögenhet är sällsynt, och jag tror icke vi skulle vara att lyckönska, om H. M. Konungens val skulle inskränkas inom kretsen af de ganska fä personer, sorn möjligen genom sin enskilda förmögenhet kunde fylla hvad Staten förnekade dem, för att på ett anständigt sätt upbära sin plats. Gr. Anckarsvärd har sagt att den Franske ministern i Stockholm skulle hafva 45,000 francs’ aflöning, d. v. s. ungef. 34,000 lidr Sv. rmt. Jag är icke fullt öfvertygad om att detta är alldeles enligt med rätta lörhidet; ty jag har derom icke ansett mig böra söka underrättelse; men äfven om summan icke är större, så kan man verkligen, enl. min tanka, lefva lika väl i Stockholm på 34,000 Kdr, sorn på 64,000 i Paris.
Känslan af sambandet ioellan naturen och inänniskan a r mycket stark hos författarinnan ' och går som en underström genom hela hennes bok. ~Hvilken del af jordens stoft ä r det, som ej virit inne i lifvets kretsgång? » frzgar Iion: - ~ J i f v e t s ande bor annu i de döda tingen. Hvad förnimmer han, där han slumrar i drömlös sömn? Gud6 röst hör han - lägger lian ock märke till niiiniiiskors? » Denna känsla g e r en särskild, mystiskt betagande stämning å t hennes stora naturbilder: vhrfloden, som bryter fram i natten, den allt förhärjande torkan, kskskiiren, ' solil iined ens börjar smattra mot kyrkfönstren och hälsas ined hänförelse. DIen de äro tillika tecknade med lefvande ~ s k å d l i ~ h e t med, verkligt realistisk kraft, dessa bilder .. Nästan på hvarje Sida möter, man för öfrigt jämförelser eller detaljer. som vittna. om författarinnans fina naturstudier och iakttagelser. Teckningen af ' ' djurlifvet p&amp;. Ekeby q b d, där d e n store brukspatronena väntar i timtal med sin släde, och kapten Lennarts drömmar om wie am&amp; sädeskornens underliga öden&gt; äro shdana sm % pärlor. Selma Lagerlöfs stil visar en egendomlig blandning. af episk åskådlighet och lyrisk glöd. Originellt och kraftigt tecknad i digra få raska drag, med n %gra f % karakteristiska detaljer, framsthr bild efter bild, scen efter scen. Men kring dem spelar författarinnans egen personliga stämning, som ges hvar och en dess färg, trolsk eller idyllisk, humoristisk eller tra gisk. Ofta nog inledes ett kapitel med några fina eller djupsinniga reflexioner, som trots formen verka som lyriska strofer och ange tonen i hela den foljande skildringen. Med alla sina .lyriska utbrott, med sina gammaldags vändningar och sin rikedom af djärfva uttrycksfulla bilder, är denna stil i hög grad personlig och f ängslande .. $ %dan Gösta Berlings saga nu föreligger färdig, har den ej kunuat undgå att väcka .stort uppseende.
Och öns höfding bjöd sina krigare väpna sig, och de stodo mellan träden färdiga till försvar. Men då lät de hvites höfding åskan rulla och viggen ljunga från sin stora kanot, och palmerna föllo och krigarena föllo som rör för den mäktige, och i vanmäktigt raseri stod Tongatabus stolte höfding. Han vek icke och krigarena veko icke, men de föllo, de flesta i döden, de andra sårade, de kunde intet mot den fjerran ifrån drabbande makten. Och den stare hvite höfdingen steg i land med många sina män och sönderhögg och uppbrände krigskanoterna, som lågo på stranden. Tongatabu, hafvets smycke är utan skydd, utan värn mot fienden. Ack, många, många år gå förbi innan Tongatabus värn hinner ersättas. Kanoterna voro icke få dagars arbete. Öns stolte höfding var som en slagen man, der han satt på mattan under ett träd. Hans blick var vild, hans händer hårdt sammanknutna. Han var som ett vanmäktigt barn inför de hvites höfding, som egde blixten och åskan. Wainahée satt vid hans fot, hon vågade icke tala, ty höfdingens sorg var som elden i etoa trädets bark; men sakta smekte hennes hand hans nedböjda hufvud. Slutligen kunde hon ej längre se hans sorg. Hon steg upp och gick till de hvites höfding, satte sig ned inför honom, tog hans fot, vidrörde med den yttre och inre sidan af sin hand och förde den sedan till sina axlar i det hon sade: "Höfding, du är stor och mäktig, var ock stor i mildhet och rättvisa, som i vrede. Se du har gjort oss till ett värnlöst folk, vi kunna ej mera motstå någon fiende; låt nu din hämnd hvila". De hvites höfding gaf ett tecken, och med hast grep hans folk Wainahée och förde henne bort till sin kanot, och han sade: "icke förr blir du fri, än det stulna djuret återhemtas".
Vid detta tillfälle alt instämma med Herr von Hartmansdorff deruti, att hela beloppet borde utgå efter den liqvid, som kan uppgöras. Jag finnér mig böra gifva tillkänna, hvarföre jng dock kunnat medgifva en mindre summa. Det härrörde deraf, att populationen mycket minskats sedan krigstiden, då fordringsanspråken uppkommo, och att således summan kunde tåla afprutning. Men då Utskottet tillstyrkt, att pooo R:dr förskottsvis skola utbetalas, i afräkning å den ersättning, som, efter skeende utredning, kan varda staden tillerkänd, kan jag ej annat än förena mig i hvad Herr von Hartmansdorff yttrat, och begära votering. Contrapropositionen anhåller jag måtte blifva den mening, för hvilken Friherre Sprengtporten talat. Friherre Sprengtporten: Jag anhåller endast, att i propositionen måtte tilläggas, att den summa, som bestämmes, är 9,000 R:dr, eller i full öfverensstämmelse med hvad BorgareStåndet beslutat. 62 H. 6 8a Den 15 F e br u a r i i f. m. Herr von Hartmansdorff: Jag får blott anmärka, att jag icke hade begärt, votering, om icke Herr Grefven och LandtMarskalken förklarat, det motsattsen af min mening varit bifallen. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att då Han tyckt sig finna, att Ridderskapet och Adeln bifallit den af honom senast framställde proposition, kunde han ej framställa någon annan. Herr von Hartmansdorff: Om Herr Grefven och LandtMarskalken ville förnya sin proposition, så, enär den ledamot, som yrkat den motsatta meningen, sagt sig ej vara angelägen om votering, kunde meningarne kanske förenas. Herr Tham, Wollrath: Jag får ärligt erkänna, att jag lofvat representanten för Marstrand att understödja det beslut, som BorgareStåndet fattat, hvarföre jag får begära votering. Herr von Hartmansdorff:
Många människor ha den åsikten, att det icke *. &gt; är nyttigt att flytta en växt från ett ställe i rummet till ett annat, ja, det finnes t. o. m. blommor, som de äro rädda att vända på, utan låta dem hellre växa sneda eller blifva flata på ena sidan. Huru skall då en blomma kunna byta För Idun af S — m. hem, utan att röna inverkan däraf, helst om den förflyttas från drifhustemperatur till boningsrum? (Forts. o. slut.) Jag har här sökt gifva skäl för min en gång förut Nu några ord, livad vattningen beträffar. Frö- uttalade åsikt att blommor, hvilka fostras upp burkarna måste vattnas mycket försiktigt, isynfrån skott eller frö, blifva härdigare än dem man nerhet då man har att göra med ytterligt fina köper. Frösådden har dessutom ännu en fördel frön. I nödfall skulle man kanske kunna hjälpa med sig, att man nämligen kan erhålla nya sig med att bestänka jorden med en mjuk och varieteter, något som alltid är kärt för blomsterfin visp — spritkannan är här vid lag oduglig. odlaren. Af somliga blommor finnes det nuJag har en liten blomsterspruta, som jag till mera en mängd varieteter, och blandadt frö i nå.rot mer än hälften fyller med kylslaget vatten paket tillhandahålles allmänheten. Om jag i för— kallt får det på inga villkor vara — och så väg vet, hurudan den blomma, som skall utveckla blåser jag försiktigt ut vattnet öfver de frön, som sig ur den ena eller andra knoppen, ser ut, så skola vattnas — ett fint droppregn. Det är något gläder det mig visserligen, om det är en vacker påkostande för lungorna att länge blåsa så, men sort, men — det har dock ett särskildt behag orkar man bara med det, så finnes det knappast med sig att observera utvecklingen af en blomma, något bättre sätt att rengöra krukväxter från hvars form och färg man icke förut känner till, dam. För vattning af frösådd och späda plantor att se knoppen så småningom tillväxa, svälla och är en sådan liten spruta ovärderlig. Billig är slutligen slå ut i full fägring.
S. D. Föredrogs ånyo och remitterades till Siats-Utskottet en af Prosten Holin väckt motion, att Pastorsboställena i Mo, Björne och Gideå måtte komma till åtnjutande af samma förmåner, som andra prestebord, tillika med ett i anledning deraf afgifvet anförande. S. D. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet Prosten Holms den 4 dennes bordlagda motioner: l:o om det tillägg i Kongl, stadgan angående fattigvården i riket, att församlingarne må kunna utse särskild från Sockennämnden skiljd fattigvårdsstyrelse; och 2:o angående underdånig hemställan hos Kongl. Maj: t om utfärdande af det särskilda nådiga förordnande, som finnes omförmäldt uti 5 § 2 mom. af Kongl, stadgan den 29 Maj 1846, angående försvarslöse och till allmänt arbete förfallne personer, jemte ett i anledning deraf afgifvet yttrande. S. D. Föredrogs och bifölls Stats-Utskottets memorial N:o 2, angående ökad Kanslibetjening i Utskottet. S. D. Föredrogs och bifölls Constitutions-Ltskottets memorial N:o 1, om arfvode» för Constitutions-Utskottets Kansli. S. D. Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets memorial N:o 1, angående tillökning af Utskottets tjenstemannapersonal. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. i). Vid å nyo skedd föredragning af Rikets Ständers Hrr Kornmitterades till tryckfrihetens vård afgifne berättelse, blef densamma till handlingarne lagd. S. D. Denne dag af Hr Petré lemriade anföranden, i anledning af Justitie-Ombudsmannens redan till Lag-Utskottet remitterade Embetsberättelse, jemte hvad flere ibland Ståndets öfrige Hrr ledamöter i ämnet yttrat, beslöt Ståndet skola åtfölja nämnde beslutade remiss till Lag-Utskottet.