Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag unnar den af mig sedan flera år kända och aktade Hr Busch allt godt; men i detta fallet gäller endast princip, ej person, jag anser mig alltså här böra yrka afslag. Hr Bildt: Ehuru ledamot af StatsUtsk., kan jag tyvärr icke af denna fråga lemna någon närmare utredning, emedan någon sådan ej inom Utsk. törekommit. Här har blifvit yttradt, att det vore R. o. Ad. värdigt att bevilja summan, emedan den förut blifvit af BondeSt. enhälligt bifallen; och på samma gång yttrades äfven, att arbetet blifvit af fullt kompetenta personer granskadt och godkändt. Om den värde talaren dermed menade BondeSt., så vågar jag, med all aktning lör dess ljusa och klara omdöme, dock tro, att ett mathematiskt arbete bör granskas af mathematiskt bildade personer. Om det för öfrigt är så förträffligt, så måste det ju äfven utan R. St:rs medverkan få en strykande afsättning. Jag för min del tviflar på, att dylika mathematiska konstgrepp, de må vara aldrig så riktiga, någonsin katina komma att allmänt användas, utan man lärer väl komma att följa den vanliga, om också mindre snabba, dock mera lättfattliga räkne methoden; hvarföre jag anser, att Utsk:s framställning i denna punkt ej bör bifallas. Hr v Troil: Inom Utsk. tillhörde jag i denna fråga mino riteten. Om boken verkligen är så förträfflig, som man låtit påskina, så blir det ju en lyckad bokhandels-spekulation, utan att R. St:r behöfva blanda sig deri. Jag anhåller om afslag. Hr Carlheim Gyllenskjöld: Då StatsUtsk-.s egna leda - Den 24 November e. m. 735 möter tagit så föga kännedom af detta arbete, som jag dock bestämdt vet bar legat på Utsk:s arbetsbord, då frågan der förevar, ber jag att få nämna, att den granskning i afsule å den mathematiska noggrannheten, som man här talat, otn, verkligen blifvit af mathematiskt bildade personer verkställd.
Innan något sluteligt afgörande fattas i denna angelägenhet, hvilket för Norrbottens Län , skall medföra mer eller mindre lyckliga följder för framtiden, allt i förhållande till den Beri l September f. ni'. flan sorn ifrån början uppgöres, mer eliel mindre öfverensstämmande med locala belägenheten, blir derföre en alfvarsam granskning af mine här meddelte uppgifter af mycken vigt. Dsn samma kan icke företagas utan genom undersökning på sjelfva stället, och järn." förelse af alla dervid förekommande locala förhållanden : så mycket nödigare då fråga är att för verkställigheten begagna Statens medel, hvarförutan ändamålet icke eller möjeligen kan vinnas. Jag anhåller derföre att Statsöch EconomieUtskottens hu uppläste gemensamma Betänkande måtte återremitteras* samt att den af Utskotten tillstyrkte undersökning åt Öellevari sidan, bå sätt föreslagit är, äfven måtte utsträckas till vattenledningen åt Rnoiivnre Malmberg * att denna undersökning till förenämnde bägge imalmfällt, må Ske så fullständigt som möjligt, och verkställas så tidigt att Riksens Ständer vid deras Dästa sammanträde, blifva i tillfälle att pröfva Förslagen öfver transportkostnaderne från båda desse Malmfällt, hvarefter det först blir möjligt att med säkerhet besluta de åtgärder* hvilka till ändamålets vinnande 4 efter sig då företeendé omständigheterna kunna och böra vidtaga. hj;o 4j Herr af Robfan, CaA Magnni: k Utan bestridande deraf att ju Herr C. Ä fl/ Den i September /. m. 3 7 af Uhrr uppläste anförande må föranleda till återremiss al Statssamt Allmänna Besvärs-och Econom Utskottens Betänkande, uti frågan ora nödvändigheten af en föregående undersökning innan några Statens bidrag b,:gäras tili den redan af Riksens Ständer föreslagne BergslagsInrättningen i Luleå Lappmark och Norrbotten; anser jag mig dock nu böra framlägga åtskilige upplysningar och meddela några reflexioner i anseende till den nya framställning af äinnet Herr C
Upptager man vidare 1845 och 1846 årens bancovinster till 700,000 per år, så har roan der redan en summa af circa 1,700,000 r:dr, som för Riksg.cont. är disponibel. Antager jag dessutom, såsom man med full säkerhet kan göra, alt ett öfverskott af åtminstone några hundra tusen r:dr pä 1844 och de följande årens bevillning intill nästa riksdag uppkommer, så torde man kunna påräkna en be - Den 20 November e. m. 397 hållning af 2 millioner r:dr. Skulle åler, såsom jag för min del lilligt önskar och på sålt jag vet alt föreslå, R. Sl. finna för godt att medgifva, det lånediscontrörelsen, såsom för Bankens funclioner olämplig, blifver öfverflyttad på Riksg.cont., och skulle della Conior sakna utväg att fylla alla de anslag, som kornrne i fråga; så vill det synas mig, alt ännu ytterligare en utväg kunde beredas, derigenom att Riksg.- cont. med några hundra tusen r:dr årligen intill nästa riksdag förminskade denna discontrörelse och i det stället genom nyttiga statsanslag komme den allmänna rörelsen till hjelp. Det nr en egenhet för vårt land, atl, under det Statens cassör äro rika, är den enskilde i det slörsla betryck. Men det är icke blott Statens cassör, som göra sig skyldige lill del felet att hopa capilalhehållningar; våra talrika barmherlighetsanstaller hafva äfven genom reglementen sig ålagdt, att ständigt accumulera deras behållningar, hvaraf det slutliga resultatet torde blifva, om vi oupphörligen såsom hitintills komma att fortgå på samma hana, atl Sverige blifver en stor fattigförsörjningsanstalt, der de stora cassorna och hospitalerna äro capitalister och resten af innebyggarné förpaktare för desse capitalägare.
Härom hafva vederbörande erhållit nådigt förständigande i sammanhang med Rikets Ständers underdåniga skrifvelse sub. Nio (295). 343':o i anledning af Kongl. Majits nådiga remiss af f. d. kronofogden Hellbergs ansökning om eftergift af kronans andel i honom ådömda anmärkningsmedel (348). Innehållet af denna Rikets Ständers underdåniga skrifvelse har, till kännedom och efterrättelse, blifvit under den 30 Juni 1841 vederbörande i nåder meddeladt. 348:o med förslag till Lag för enskilda Banker (358). Aflemnad till JusLitie StatsExpeditionen. 349:o med anhållan, att de af Kronan afyttrade kronoskogar och parker i riket ej måtte få styckas i mindre lotter, än de blifvit af Kronan försålda (354.) Efter inhämtande af KammarKollegii underdåniga utlåtande, har detta mål blifvit den 31 Januari 1843 till CivilDepartementet öfverlemnadt. Bil. till R. St. Just. Ombudsm. Emb.-Berättelse den 11 Juli 1844. 61 350o angående förändrade grunder för beskattningen af Stångjernstillverkningen i Riket (357). Nådig Kungörelse om nedsättning i hammarskatten af stångoch ämnesjeriilillverkningen i riket utfärdad under den 18 Februari 1843. 351:o angående förhöjning af de för missbruk af fribrefsrättighet stadgade böter (361). ÖfverPostdirektörsembetets häröfver i nåder infordrade utlåtande införväntas. 352:o angående förändrad fördelning af Riksstatens Hufvudlitlar (364). Hvad Rikets Ständer härvid i underdånighet anmält och beslutit, har uti nådigt bref af den 14 Augusti 1841 blifvit SlatsKohtoret till kännedom och efterrättelse i nåder meddeladt. 353:o angående granskning af Seglalionsordningen (371). Förnyad nådig
Dagning af bristfälligheterne å norra sidan af stora Hancohuset har nu i sommar äfven blifvit företagen och fortsatt, i den man arbetare kunnat umbäras vid nybyggnaden, samt väderlekens beskaffenhet medgifvit: dermed har hunnits så vida, att väggen utvändigt är i det närmaste färdig intill det ställe, hvarest hvalfvet eller öfvergången til! Magazinshuset kommer att fästas.” ”Den sednare åter eller nybyggnaden å Magazinshuset, nödvändig för att undanrödja den brist på arbetsoch förvaringsrum, sorn Banca-Uishotlets Biland anden. längre tid så märkligen hindrat arbetets gäng, är i år företagen. Dermed är så långt avanceradt, att yttre murarne och yttre taken öfver vid pass |idelar af huset aro färdige, så att med det gröfre af innamedningen, såsom niel. lanväggars och takens förfärdigande, yttre väggarnes invändig! afrappande och golfveris in. läggning början kan göras nu i höst.
Karström sistlidne år blifvit från trycket utgifvet och af hr Rosetirhind, B., inom höglofl. Ridderskapet och Adeln med några få förändringar såsom dess motion antaget och till Bevillnings-utskotlet remitteradt, har i sammanhang med underrättelserna till tulltaxan, på sätt Utskottet vid behandlingen af dessa uti sitt betänkande N.o 5, angående tullbevillningen, anmält och tillkännagifvit skola blifva föremål för serskildt utlåtande, fråga blifvit väckt om inrättande af så kalladt transitupplag och i sådant afseende anfördt: att utom nederlaget och kredilupplaget funnes ett annat upplag, nemligen transitupplaget, hvars införande i Sverige vore af beliofvct högt påkalladt, så vida man ville följa med sin tid och icke frivilligt låta väsendtlige fördelar gå sig ur händerna. För en vara, som skeppades t. ex. från Ryssland till England eller tvärtom, vore det icke sagdt att direkt lägenhet kunde erhållas, men att med både aflastares och emottagares fördel vore förenadt, serdeles höstoch vårtid, att densamma på närmare håll blefve tillgänglig. För sådant ändamål transporteras varor t. ex. till Helsingör eller Köpenhamn, uppläggas der och återuttagas, då lägenhet till destinationsorten erbjuder sig. Sådana varor undergå ingen tullbehandling, men bereda Danska statsverket inkomst genom en afpassad afgift, ett slags packhushyra, beräknad per kubikfot, samt åt Danska köpmannen förtjensten af kommissionsbestyret. I Sverige saknade handelskorpsen denna utväg till förkofran, ty här kunde, strängt taget, ingen omlastning af varor i annat fartyg 4 Bevillnings-Utskottets Betänkande, N:o {2. ega rum, med mindre varorna skola angifv^as på nederlag eller kreditupplag, samt i följd deraf underkastas tullbehandling och, om värdevaror förekomma, den föreskrifna anslagsåtgärden. Dessa olägenheter i förening med afgiften till kronan, samt vidare till staden, dit varorna inkomma, gjorde all egentlig transitohandel omöjlig, hvarå såsom ett talande bevis uppgifvits, alt 18 balar med s. k.
Förordna d. 22 Sept. 1848 är medgifvet; samt N:o 16, i anledn. af väckt förslag om förändrade föreskrifter rör:de Folkskole-medlens redovisning och allemnande. Uplästes en af Hr Ehrenhoff, Gustaf lierman, inlemnad sålydande motion: Som i händelse af eldfara inom Riddarhuset, de Genealogiske Tabellerne, på sätt de nu äro förvarade, svårligen kunna räddas, så får jag vördsammast föreslå, det R. o. Ad. behagade besluta, att på Riddarh.-kassans bekostnad, ett brandfritt skåp, lämpligt för inrymmande af dessa Tabeller måtte anskaffas, samt att ål Rid - Den 24 Januari. 109 darli.-Direkt:» måtte updragas att skyndsamligen låta verkställa detta beslut. Begärdes på bordet. Anmäldes ocb lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Betänkin och Utlåt:n, nemi. från Allm. Besvärs och Ekon.-Utskottet. N:o 17, i anledn. af väckt motion om skyldighet för blif vande civile tjenstemän såväl i Sverige som Norrige alt examineras uti Unions-Rikets Statsförfattning samt straffoch pri va t-rä 11; N:o 18, i anledn. af väckt motion om förtydligande af stadgandena om boupptecknings förrättande; N:o 19, i anledn. af väckt motion om förändrade grunder för beräknande af ersättning vid utmätnings-förrättningar; N:o 20, i anledn. af väckta motioner, ang:de uphörande af håfgång samt offeroch kollekt-medels insamlande i kyrkorna m. m. Ridd arhus-Utskott el. N:o 5, i anledn. af Frih. F. W. Stael v. Holsteins motion om förändrad redaktion af 2 mom. i 7 § Riddarh.-Ordn:n; samt N:o 6, öfver Frih. A. C. Raabs motion om en lämpligare plats å Riddarhussalen för tidningsreferenter, än den å läktaren dem anvista.
Härvid får DomkyrkoRådet anmärka och till Konungens Respective Refallningshafvandes pröfning hemställa, om icke Landtmätaren, sorn väl uppgifvit ägorymden, men icke å marken utstakat planen eller afskilt byggnaderne från andra hälften af samma hemman, som är skatte, må, innan auction derå kan företagas, åläggas att eq sådan UU stakning på marken verkställa. 6:0 Bösarp N:o 2, J, innehafves af Jöns Ohlsson, minimum 12 T:r, maximum i5 T:r 9 kappar_ 7:0 Ibidem N:o 2, J, innehafves af Hans Jacobsson, minimum 12 T:r6 k:pr, maximum i5, T:r 12 k:pr. 8:0 Håstenslöf N:o 3, innehafves af Pehr Mattsson, efter enahanda grund, men med någon jämkning för likhets vinnande med de i byen förlidet år bortarrenderade hemman, minimum 16 T:r, maximum 20 Tunnor. 9:0 Ibidem N:o 4, f, innehafves af Anders Jöransson, minimum \ 5 T:r, maximum 19 T:r. io;o Ibidem N:o 5, innehafves af Anders Sjunasson, minimum 16 T:r, maximum 20 T:r. 11:0 Säby-jorden vid Landskrona stad innehafves af J. Tönnings arfvingar, minimum l4 T:r 3 k:pr, maximum 17 T:r 16 kpr» D e U 28 O c t o b c v f. m. 12:0 N:o 10, f Träne i Christianstads
Om härtill lågges, att den definitiva Special-Redovisningen, som nu verkstålles den 31 Augusti, för det förflutna året, icke skulle afgifvas förr, an i påföljande Januarii, sedan det så kallade redogörelse Calenderåret, sorn följer på skatteåret, lupit till ända; så blilver af allt detta uppenbart, lika som det de facto bevisas af den afslutade Riks-Hufvud-Boken, att säkerheten 130 Riksens Ständers väsendtligen minskades och att tiden för Redogörelsens aflåggande skulle för Uppbördsmånnen, utan verkligt behof, utdragas fyra å fem månader längre, ån som nu galler; och enar deremot ingen fördel eller nytta vunnes, som icke äfven derförutan åstadkommas kunde, synes ock påföljden blifva lika klar och ofelbar, att sådane föreslagne ändringar ingalunda böra vinna bifall. Då för öfrigt nu år bevist, att den premiss, som för hela detta förslag legat till grund och dertill gifvit anledning, den nemligen: att en Riks-Hufvud-Bok icke skulle låta sig uppgöra efter Landsoch Militiae-Böckernes nu varande form, saknar behörigt stöd af erfarenheten; så finna Kammar-Collegium och Stats-Contoiret sig befogade och föranlåtne, att, såsom ett onyttigt och skadligt verk, i underdånighet afstyrka de förändringar i Landt -Råkenskapsmethoderne, som af framledne Statst Commissarien Widegren, i afseende på Riks-Hufvud-Bokens författande, blifvit föreslagne. I sammanhang med hvad sålunda i det speciella af förevarande ämne i underdånighet år yttradt, anse Kammar - Collegium och StatsContoiret vid detta tillfälle lämpligt, att närmare utveckla deras egne åsigter i frågan, om föremålet för ett sådant arbete, som med en Riks-Hufvud-Bok förstås. Revisorers Berättelse. 121 Redogörelse-skyldigheten för om händer hafde Allmanna medel tillhör, i det speciella, hvarje Uppbördsman och hvarje penninge-forvaltande Verk.
Lefverering från Öfver-Styrelsen af Anslaget till Hästafvelns förbättrande 3,500: 5,517:33. 7, Transport 3,500: 5,517:33, 7. — 160 — Transport 3,500: 5,517:33. 7. Lefverering, i Öfver-Styrelsens Redogörelse för år 1833 redan afförde, ehuru år 1834 utgångne . 581:18. 7. Dito dito, Lån af Hingstkringförings-An slaget för Strömsholm 2,000: Ko-Arrendc-medel 1,553:28. i. 1,294: 2. 8. - Summa 17,737: ig. 5. 22,578: i». 7. Difference genom någon Redogörarens Missräkning 22. — O Skulder, Credit. Balance från föregående uret: till Strömsholms Stuteri för lån af Hingst kringföring-Medlen 3,000: till Diverse 1,331: 15. 9. Utgift: K rono-U tsky Ider lil: — 4. 117:26.10. Upphandling af kreatur, Inventarier och Förbruknings-persedlar m. Nybyggnader för ett Schäferihus m. m. blott inom column upptagne med 1632: 9. 4. Balance till påföljande året: Brist till Liqvid 564:33. 8. Summa 17,737:16. 5. 22,578:41. 7. Dessa Räkenskapen äga icke den fullständighet och ordning, som utgöra första fordringarne af en redogörelse.
Då införseln af segelduk och af tågvirke är tullfri, hvars utförsel i intet land är belagd med tull, inser man billigheten, att den inhemske tillverkaren, hvilken till största delen hämtar sitt råämne från Ryssland, der utförseltull måste erläggas, erhåller denna ersättning, och den lilla utgiften för tullverkets kassa, motsvarar på intet sätt den obestridliga förmän, som tullfri införsel af de vigligaste skeppsförnödenheler måste medföra för Rikets sjöfart. Remitterades till BevillnisUtsk. Upläsles följande af Hr Roos, Carl Ulrik, inlemnade motion : Vid köp af fastighet i Stockholm fordras för lagfarten s. k. Designation, sora bör grunda sig på förrättad upmätning af tomten. Om tomten blifvit maten och omroäten hundra gånger förut, det betyder ingenting, köparen mäste alltid vara utrustad med en nygjord designation, grundad på ny mätning. Der obebyggda platser förefinnas, är saken lätt att verkställa, och rättelse lätt att vinna för de skiljakligbcter, som kunna upspåras; så att man gerna un - Den 31 December e. m. 329 nar vedel bönde de sportler, som förrättningen inbringar. Annat är förhållandet der tomterna äro full bygdå med höga hus åt alla kanter. Mätningen är der omöjlig att ordentligt och tillförlitligt verkställa; men tomterna ega deremot der ett högre värde, och mätningarne, som egentligen och rätteligen borde tjena till intet, blifva der en anledn. och grund till rättegångar, ersättningsoch bördsanspråk grannarne emellan.
St. berättigade, att tala om någon prsescriptionstid, förrän samtliga de motioner, som inom den lagliga tiden blifvit väckta, kommit Utsk. till handa. Då först är det, som jag medgifver att befalla Utsk. att inkomma med sitt betänk, inom en viss förelagd tid. • Gr. Frölich, David: Efter de under denna discussion vunna upplysningar, tager jag mig friheten föreslå, såsom ett project till förlikning emellan de begge olika åsigterna, och hvarigenom Hr von Heijne möjligen kunde afstå från den på bordet lagda motionen, att till nästa plenum samtliga de på bordet hvilande motioner, hvilka äro af natur att kunna och böra remitteras till Stats-Utsk., måtte ställas främst på listan, och att, i händelse R. o. Ad. skulle bifalla detta förslag, en inbjudning till de öfriga Stånden Den 11 Mart f. m, matte aflåtas, att göra detsamma. Det ur ingen tvifvel, att Stats-Utsk. lärer begagna all den tid, som linnes öfrig för dem emellan plena, till att bedrifva arbetet så, att ändamålet vinnes. Frih. Cederström begärde äfven detta förslag på bordet. Ur R osen blad, Reinhard: I afseende på det af Gr. Frölich sednast gjorda förslag, får jag endast anmärka, att det torde vara lika vigtigt att remittera de öfriga Utskottens motioner, som ligga på bordet, särdeles Bevilln.-Utsk:s, som framför allt bör vara betänkt på att inkomma med sitt utlåt, i afseende på bevillningen. Dessa Utsk. behöfva, likaså väj som StatsUtsk:t, tid att pröfva de motioner, som dit inkomma; och motionärerne äga rätt att få sina motioner pröfvade, hvilken rättighet icke bör dem betagas. Deremot tager jag mig friheten underställa Hr Frih. o. Landtm., om icke Hr Frih. o. Landtm., jemte öfrige talmännen, täcktes bevilja R.
I anledning af hvad Grefve von Fersen nyss yttrat, torde jag få upplysa, att icke allenast Grefve Björnstjerna, utan äfven Herrar Printzenskjöld och Munck af Rosenschöld, och , om jag ej bedrager mig, äfven Friherre Cederström begärt afslag å förevarande Utlåtande, hvadan jag förmodar, att dessa Herrar, lika med mig, icke eller önska bifall till det första Betänkandet, som för räntetagarne är lika ofördelaktigt, som det sednare. Ty den i första Betänkandet åt räntetagarne lemnade optionsrätt är blott en ordlek, utan all betydelse, enär det väl icke gifves någon räntegifvare, som så litet förstår sitt eget intresse, att han icke in - Den i Mars e. in. 69 ser, hvilketdera sättet för räntans utgörande är för honom förmånligast, och således begagnar sig af sin i främsta rummet medgifne uppsägningsrätt. Grefve von Fersen: Herr Munck af Rosenschöld har lofvat att framdeles inkomma med bevis i afseende å hans här gjorda uppgifter. Jag vill icke bestrida honom det, utan må det vara honom förbehållet; men då han uppmanat mig alt jemväl framlägga bevis, så torde jag få erinra, det jag ej sagt annat, än att jag i Utskotten hört en motsatt tafla mot de historiska uppgifter Herr Munck af Rosenschöld lemnat, och dervid sådane missbruk omtalas, hvilka jag önskade glömma. Skulle Herr Munck af Rosenschöld ännu betvifla desse uppgifter, som jag nämnde, att ledamöter af BondeStåndet meddelade Utskotten, så vädjar jag till de ledamöter af detta Stånd, hvilka vid tillfället voro i Utskotten tillstädes, och af hvilka jag tror 4 äro här närvarande. Om nu dessa skulle vitsorda samma förhållande, måtte väl Herr Munck af Rosenschöld anse sig fullkomligen öfverbevist, helst icke mer än två behöfvas, för att utgöra laga bevisning. Herr Munck af Rosenschöld: Jag bestrider ännu, att Grefve von Fersen och de öfrige ledamöterne i Utskotten kunna vederlägga mina uppgifter.
Med afslag å Utlåtandet medgaf Ståndet, att amortering och ränta å berörda lån må beräknas först från 1864 års början; och Utlåtande, M 156, i anledning af väckt motion om förändring i vilkoret! för det vid sistförflutna riksdag beviljade lån för anläggning af jernväg från Borås till Herrljunga. Bifölls. Den 30 September. Frän Högloft. Ridderslcapet och Adeln. S. D. Vid föredragning af Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial, Jtä 45, med anledning af Biks-Slåndens skiljaktiga beslut, beträffande Utlåtandet M 40, i fråga om skjutsningsbesvärets ordnande, afslog Ridderskapet och Adeln Utskottets inbjudning och godkände de föreslagna voteringspropositionerna. S. D. Föredrogs och bifölls Lag-Utskottets Betänkande, J\a 59, i anledning af motioner om dels upphäfvande, dels ock inskränkning af rättigheten att börda jord å landet, så ock att lösa frälseskattejord samt frälseränta. S. D. Föredrogos Stats-Utskottets Memorial och Utlåtanden: M 154, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande Utlåtandet M 150, i fråga om anskaffande af medel till jernvägsbyggnader. Ridderskapet och Adeln afslog Utskottets, å sid. 1, gjorda inbjudning, godkände den föreslagna voteringspropositionen samt biföll det i slutet af memorialet afgifna förslag. JVs 155, i anledning af väckt motion, angående förändring i vilkoren för ett till förbättring och utvidgning af Helsingborgs hamn beviljadt lån. Bifölls. M 156, i anledning af väckt motion om förändring i vilkoren för det vid sistförflutna riksdag beviljade lån för anläggning af jernväg från Borås till Herrljunga. Bifölls. Frän Prot,-Utdrag dm 30 September 1863.j 625 Från Håg v. Preste~Ständel.
Ven då rättvisan legat till grund för de anspråk Constructions Corpsen gjordt, att blifva försatt i lika Lönvillkor med Ingenieur Corpsen har Utskottet icke kunnat tveka, att tillstyrka utgiften och får endast nu erindra, att en reglering mellan Lönerne, inom de penninge Löntagande Officers Corpsarne säkert ej skulle bereda någon till - Stäs-tits kottets BetSnkanden. 145 tillgång till andre af rättvisa och verkligt behof påkallade anslag. 13:0 Med enahanda erindran af en Leda» mot inom Ridderskapet och Adeln som vid näst förestående punct, att ingen Lönförhöjning måtte beviljas afven för Vermlands Fält laga. re Regemente, så vida man ej gör en allmän re. glering inom Militairen, har Iros Borgare Ståndet blifvit yrkadt upplösning af denna Corps eller, om Regementet skulle bibehållas, en större tillökning, än den nu föreslagne, som ej skull* åstadkomma åsyftadt ändamål. Da Utskottet icke funnit sig kunna tillstyrka Löntillökning för Befälet, lärer den företa anmärkningen finnas förfalla; och enär Utskottet ifrågan om Regementets upplösning ej anser sig tillständigt, att m got mera utsträckt tillstyrkande derom meddela, bar Utskottet, vid den händelse en sådan upplösning ej kommer att ega rum, trodt sig böra föreslå den tillökning uti Manskapets aflöning? villkor, som t.llgårgarne tillåtit ock behofvet påkallat, samt dervid fästadt villkor sorn ansets i möjligaste måtto afhjelpa de öfverklagade olägenheterne; hvadan någon förändring Uti Utskottets yttrande af anmärkningarne icke föranledas.