Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Af Anders Jonsson från Wermlands län, dels om vissa ändringar uti vilkoren för det vid sistlidna riksdag lernnade statsbidrag för segelleds öppnande frän Iiattefura vid Wenern förbi Köpmannabro genom sjön Åkelängen, m. fl. vattendrag till sjön Stora Lee, m. m., dels ock att det för sjöarne östra och vestra Siléns förening medelst kanal och slussar af Kongl. Majit i dess nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof ifrågasatta anslag, mätte till hela sitt belopp fä under år 1867 utgå. För segelleds öppnande från Hattefura vid Wenern förbi Köpmannabro ge nom sjöarne Åkelången, Rågvarpen, Laxsjön och Lelången till Stora Lee samt anläggning af jernväg vid Hofverud beviljade Rikets sednast församlade Ständer ett statsbidrag af en million Riksdaler, deraf 200,000 R:dr såsom anslag och 800,000 R:dr såsom lån, utaf hvilket statsbidrag halfva anslagssumman 100,000 R:dr och af lånet 450,000 R:dr anordnades att under då nästkommande statsregleringsperiod utbetalas. Då kostnaden för omförmälda kommunikationsled blifvit beräknad till 1,208,367 R:dr Runt, uppskattades den summa, som genom aktier skulle anskaffas, i rundt tal till 200,000 R:dr, mea Rikets Ständer föreskrefvo likväl att aktieteckningen skulle uppgå till minst 400,000 R:dr, deraf hälften var afsedd att utgöra säkerhet för lånesummans återbetalning, hvadan aktieegarne, derest kommunikationsleden genom bolagets försorg varder på föreskrifvet sätt och inom stadgad tid fullbordad, icke erlägga denna hälft af teckningssumman i annan händelse än derest trafikiukomstcn icke blir tillräcklig till att bestrida de årliga ränteoch amorteringsliqviderna.
Å samma riksdag tillkommer Rikets Ständer: a) att besluta, huru många ledamöter i Riksförsamlingens Andra Ramare hvart läns röstberättigade på landet inom afdelningen för omedelbara val skola, af det för denna afdelning bestämda riksdagsmanna-antal utse; b) att fastställa indelningen af rikets sjuttio landtdistrikter för riksdagsmannaval till Andra Kamaren genom elektorer; c) att förordna, huru det antal riksdagsmän i Andra Kamaren. som rikets studer ega utse, skall på dem fördelas, och i sammanhang dermed, huru städernc skola indelas i valdistrikter; d) att på rikets samtlige län och Stockholms stad fördela det bestämda antalet ledamöter i Riksförsamlingens Första Ramare; och e) att bestämma de arfvoden och den resekostnads-ersättning, som riksdagsmännen å nästföljande lagtima riksdag, enligt 157 § riksdagsordningen, må af statsmedel tillkomma. § 4. Sedan det för Första Kamaren bestämda antal ledamöter blifvit på valdistrikten fördeladt, skola Rikets Ständer besluta, i hvad ordning inom de serskilda valdistrikten, Första Kamarens ledamöter skola vid början af andra eller tredje riksdagen derefter afgå, så att, enligt 5 § riksdagsordningen, vid hvardera tillfället utgår en tredjedel af Kamarens hela antal. Om detta beslut göres af rikets Ständer hos Konungen anmälan, för att, jemte erinran om de i riksdagsordningen föreskrifna åtgärder för valens verkställande i behörig tid före nästa riksdag, genom Konungens befallningshafvande meddelas vederbörande valnämnder, hvilka då skola till fullo tillsätta det antal ledamöter i Första Kamaren, ■4b Kongl. Maj:!s Nåd. Skrifvelse, N:q So. som för valdistriktet belöper, oell tillika, der desse ledamöter äro flere, besluta om ordningen dem emellan för afgång vid påföljande riksdagar, efter hvad af Rikets Ständer blifvit för distriktet bestämdt. § 5. De val, som enligt den nya riksdagsordningen böra af representationen å hvarje riksdag förrättas, skola af Rikets
Dig skall icke förevitas att du, för att tillfredsställa en veklig känslighet, sökt draga din man ifrån dess, honom af Försynen utstakade pligter – du skall ej hafva missbrukat ditt inflytande öfver honom till småaktiga, föraktliga ändamål, icke hafva stäckt Örnens vingar, att ostördt få qvarhålla honom vid din sida Du lofvar i dag, att ej så göra, men fattar du väl allt, hvad detta löfte fordrar af dig? Förstår du rätt, att det äskar uppoffring af en del af din qvinlighet, för denna din qvinlighets skull, af en del af din kärlek, just till förmån för den, du svurit att älska i sorg och glädje, i lif och i död? Ja – jag vet – du anar alla dessa förhöjda anspråk på dig, och jag, hvilken du så ofta hugnat med namn af din „älskade lärarinna,“ vill ännu en gång upprepa det, som utgjorde föremålet för våra samtal under de ljufvaste stunderna af vår sammanlefnad. — Jag känner dig, Adelheid. En moderlig natur, har utrustat dig med alla qvinliga dygder, smyckat dig med alla qvinliga behag, men – under dessa härliga och sköna gåfvor ligger dock den orm förborgad, som en dag skulle kunna, qväfvande slingra sig om din tillvaro. Jag kan icke säga, du är för god att vara lycklig – det vore en hädelse emellan dig och mig, som bägge veta, att Gud allena är god – men ditt hjerta är för vekt, för åtkomligt att städse kunna bibehålla sällhetens bild på dess lätt oroade yta, – din känsla har en för innerlig riktning, att icke någongång såras af det menskliga lifvets utåtgående fordringar, och här, just här ligger den stötesten förborgad, som du dock, med Guds hjelp, skall undanrödja ur din lefnad! Din man är ädel, i allt värd att blifva lycklig med dig – men hans stolta själ, hans kanske något ärelystna sinnes behof af verksamhet, af jemn och rastlös verksamhet kräfver en stark, en sjelfförsakande Maka vid hans sida – en sådan skall ju hans Adelheid blifva?
Föredrogs och afslogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskottets den 11 och 15 dennes på bordet lagda Betänkande Nro 66, i fråga om upphäfvande af införsels-tullen på spanmål och mjöl. S. D. Vid föredragning af Konstitutions-Utskottets den 15 dennes f. m. på bordet lagda Memorial Nro 5, med uppgift å de af samtliga Riks-Stånden vid innevarande riksdag godkända förslag till ändringar i grundlagarne, fann Ridderskapet och Adeln detta Memorial icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 15 dennes f. m. på bordet lagda Memorial Nro 65, i anledning af återremiss af Betänkandet Nro 39. Från Högv. Preste-Ståndet. S. D. Uppå framställning af Biskop Ballström, beslöt Ståndet, för sin del, att en underdånig tacksägelse-adress skulle till Hans Majrt Konungen aflåtas, med betygande af Rikets Ständers underdåniga tacksamhet för Kongl. Majrts oafbrutna och osparda omsorger för bevarandet af de förenade rikenas trygghet och sjelfbestånd, medelst den utfärdade Neutralitets-förklaring, som blifvit på ett tillfredsställande sätt af Europas magter och Förenta Staterna i Amerika godkänd; Och skulle Expeditions-Utskottet anmodas uppsätta förslag till en så beskaffad adress, i fall de öfriga Riks-Stånden biträda detta Preste-Ståndets beslut, hvarom de skulle vördsamt och vänligen inbjudas. S. D. Efter ånyo skedd föredragning bifölls Banko-Utskottets Memorial Nro 28, med uppgift om och huruvida någon del af den sedan 1851 års början upplupna Banko-vinst erfordras för Bankens konsoliderande. Från Vällofl. Borgare-Ståndet.
Ridder skåpets och Adelns inbjudning i afseende på belåningsrälten å Arineens Åccords-Amorteringsfonds obligationer, meri gillade den äfven här af Utskottet föreslagna förändringen, samt godkände Prof. ZJtdr. <1. 29 Aug 1834. 35 vöteringspropositionen (sid 22) med elen (sid. 23) föreslagna förändringen; afslog Utskottets inbjudning, i afseende på 24-'e punkten litt. b, och antog Hedervärda Bonde-Ståndets förslag, att räntan bestämmes till 6 procent, roen kan af Banco-Styrelsen nedsättas till 5 procent, om så nödigt pröfvas; instämde i Högloflige' Ridderskapets och Adelns beslut, i anledning af 25:e punkten, i fråga om vilkoren för uppsägningsrätten af Riksgälds-ContoretsCrediliv, och gillade den deröfver föreslagna voteringsprqpositioneii; samt gillade Utskottets förslag till förändring af sluIperioden i dess Utlåtande N:o 16. I öfrigt lät Ståndet vid Utskottets yttranden bero. S. D. Föredrogos å nyo Statsoch Oeconomie-Utskottcns Vildanden: N:o i3, i fråga om inrättande af enskilde spanmåls-iörråd i Riket; Bifölls. N:o 22, i anledning af väckt motion, angående åbooch besittningsrätten tilt kyrko-hemmanen i Halland; Afslogs. S. D. Vid förnyad föredragning lades till handlingarne: Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Xdtskottets Memorial, angående återlemnade af remitterade motioner örn prorogation af innevarande Riksdag. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos Stat s-XJt skottets Utlåtanden: . N-:o 223, i anledning af Kongl. Maj:ts
— N:o 70. angående försäljning af tomtplatsen efter kronans nedbrunna spanmåls-magasinshus i staden Carlshamn. V. 422 — N:o 7f. med anledning af ifrågastnlld eftergift af beskattningen å tackjerns-tillverkningen och stångjerns-smidet. V. 552. — N:o 72. angående grunden för utgörandet af de till Båtsmansindelningen i Blekinge län anslagne, s. k. öfverskottsoch reserv-räntor. V. 553. — N:o 73- Förordnanden för Riks-Arkivarien, Riddaren af Kongl. Nordstjerne-orden, Juris Utriusque Doktorn Johan Jakob Nordström; Lektorn och Riddaren af Kongl. Nordstjerne-orden Jonns Lundstedt; Assesoren i Kongl. Svea Hof-rätt Grefve Erik Sparre; Kongl. Vice Bibliothekarie!), En af de Aderton i Svenska Akademien, Riddaren af Kongl. Nordstjerne-orden Johan Erik Rydqvist; Riks-Antiqvarien, Riddaren af Kongl. Nordstjerne-orden Bror Emil Hildebrand samt Prolessorn, En af de Aderton i Svenska Akademien Riddaren af Kongl. Nordstjerne orden Lars Magnus Enberg, att vara ledamöter i kommitéen för Tryckfrihetens vård. V. 553. — N:o 74- angående afskrifning af en Landtbrukaren C. Th. Skårman, i egenskap af arrendator utaf indragna profossbostället Bryntesgården Lindärfva, ådömd arrendeskillnads-ersättning. V. 638. — N:o 75. angående upplåtelse af kronojord invid staden Eskilstuna till hamnanläggningar m. nr. V. 638. — N:o 76. angående afsöndring af jord från åtskilliga kronolägenheter, för utvidgning och rötning af vattendraget invid staden Köping. V. 638.
Martti, f^tn. filialDisconternes utredande genom Statens försorgmen dervid uppstår en tvekan , som torde böra undanrödjas, huruvida någon större rättighet Staten tillkommer, att om Disconter. - 3 ;n ver mg förordna, derigenom att Actieoldyir hörfU, 41 de »eke blifvit kallad:; elltk kanske icke kunnat kallas, att , vid talans £ö,lust, afgifva ett bestämdt svar, äfven.; sorn, om ock ActicÄgarne lemnat bifall till föveslagqp åtgärder , huruvida derifrån kunnat hämtas någon JajjlägaiTittl#baWt;'för FordringsÄg^rne i», Disconteme några Liqvidations-vilkqr föreskrifva. Jag tror, för. min del, att icke en gång ActieÄgares bifall bordt kunna inskränka Fordringsägares lagliga rätt att brin, ga Disoonterne å>Qoncourf!röllståBd , och att dervid tillgodonjuta den rätt , Lagen dem tillägger , och i denna enda lagliga väg, utan Statens mellankomst , synes mig att detta, Ärende, så mycket hellre, bordt behandlas, soth Riksens Ständer, ehuru sjelfve Lagstiftare, ä* ro till Lagars åtlydnad lika förbundna, som den enskijta Medborgaren * och det vöre ett för Personlig och Egendoms - säkerhet vådligt praejudicat -om densamma Lagstiftande Magt-, sorn är vårdare af Lagen§ efterlefnad * sjelf tillåter sig , att, med afvikelse derifrån* göra Lag för tillfället.
Om nu en person arrenderar en mantalsatt fastighet, hvilken efter mantalsberäkning understiger men uti taxeringsvärde öfverstiger census så har han på grund af § 8 mom. b obestridligen valrätt, men i § 18 mom. c och cl står det att han icke får beräkna sin rösträtt efter taxeringsvärde såvida mantal finnes åsatt, i hvilket fall rösträtten skall beräknas efter mantalsgrund och om då mantal finnes åsatt men detta mantal är så litet, att det understiger skalan, så blefve det orimliga förhållande följden, att arrendator af en sådan fastighet vore valberättigad på grund af den ena §:n men dock aldrig kunde få utöfva denna sin valrätt emedan han derifrån uteslötes genom stadganderne uti en annan § ang:de röstskalan för valrättens utöfning. Vidare tillägger § 8 mom. c valrätt ät den, som ”idkar handel, fabriksrörelse, handtverk eller annat yrke, derför bevillning till Staten blifvit honom under nästföreg:de äret påförd.” Om nu denna bevillning blifvit påförd, men aldrig erlagd emedan den måst afskrifvas ? Meningen har väl varit ”erlagd”, men det står ”påförd”. Ytterligare tillägger samma § mom. d valrätt åt den ”sorn är embetseller tjensteman med ordinarie syssla eller ständig aflöning, eller från sådan beställning med pensionsrätt algått.” Det är då temmeligen svårt att säga huruvida prester hafva valrätt eller icke på grund af detta morn., ty i allmänhet hafva presterna icke ansetts vara embetsoch tjenstemän, utan kyrkans tjenare. Att emedlertid meningen icke varit att utesluta dem torde man få sluta sig till deraf, att de finnas uptagne i §§ 15 och 31, der census är fastställd för omedelbar valrätt ålandet samt för valbarhet lill lista kammaren. Uttrycket ”tjensteman”, lemnaräf - 302 Den 17 December. ven tvifvel huruvida en tjensteman i privat-bank, eller andra dylika inrättningar är valberättigad eller icke.
Det är odisputabelt, att medan de 5 millioner, som 1817 indrogos, ännu voro qvar i rörelsen * var rörelsecapitalet vida större än nu. Den tiden upplånade mart icke till 3 procent. Nu tror man sig kunna få låna för 2 procent. Jag lemnar åt hvars och ens öfvertygelse denna fråga. I min står det fast, att hela förslagets effect skall paralyseras, om 2 procents ränta faslslälles, utan någon rättighet för BancoSlyrelsen att få gå längre. Icke eller kan jag finna någon våda uti, att bestämma högst 3 procents ränta; ty om man får för 2» Stannar man naturligtvis dervid; men om mart icke får för 2, hafva likväl orden.1 högst 3 procent gifvit åt förslaget en verkställbarhet, som utan delta tillägg icke skulle äga rum. I anledning af de farhågor Ilen* Ribbing yttrat, får jag till honom sjelf öfverlemna, om icke, för att möta dem alla, det säkraste vore, att den dag någon fara visade sig, det stöde i BancoStyrelsens magt, alt, genom indragande af utlemnade lån, sälta sig i författning att inlösa dessa obligationer, och jag förstår icke att delta kunde göra något ondt. Slutligen, i anledning af hvad Friherre Cederström yttrat, uther 5i II. 4* 212 Den 3o November e. na. jag mig få erinra, att det ligger mycken ovisshet i hans begäran, att BancoStyrelsen ej skulle få upptåga mera lån, än under den påföljande månaden kunde åter utlånas. Månne detta icke är ett bud, att se tillkommande ting? Till Friherrns eget ljusa hufvud lemnar jag att förklara detta förhållande, hvaraf bristen troligen ligger i min uppfattning. Ändteligen får jag hemställa, om icke, då Discontrörelsen hvälfver sig på särskilta delar af samma anstalt, det rätta är alt sönderklvfva delarna, och framställa proposition å hvarje del för sig. Derförutan fruktar jag, att ingen öfverensstämmelse i Ståndets svar kan vinnas. Herr Rosenblad ^ Bernhard:
Hvad sedermera angår varuförseln hit öfver Idefjorden öster om Svinesund, har redan samma komité, under anförande hurusom den i lagen af den 8 September 1842 för Norge och Kongl. Kungörelsen den 25 Februari 1843 för Sverige gifna föreskrift, att sådan varutransport antingen i smärre farkoster eller öfver isen skall, med hänsigt till tullbehandlingen, anses såsom landvägen verkställd, kunde, bokstafligen tillämpad, gifva anledning till så beskaffade missbruk, som de nu af motionären omförmälda, till förebyggande deraf jemväl föreslagit det tillägg till förut gällande stadganden angående denna transport, att varor, som sjövägen blifvit förda till Svinesund eller till stranden af Idefjorden öster om Svinesund, icke, om de än, utlossade ur fartyget, föras öfver till det andra riket, antingen i färja, pråm eller båt, eller om vintern öfver isen, skola betraktas såsom landvågen införda, likasom att de varor, som från det ena riket, antingen i färja, pråm eller båt, eller om vintern öfver isen, föras öfver nämnda färjställe eller fjord öster om Svinesund till det andra rikets strand, för att derifrån omedelbart sändas sjövägen vidare, icke heller skola såsom landvägen utförda betraktas. Sammans. Bevillningssamt Allm. Hes v.- och Ekon.-Utsk. Betänkande N:o 2.
Densammes denna dag väckta motion, angående slat-torpareoch proletairs-systemels förändring. Densammas denna dag väckta motion, angående förändring i tiden för tjenstehjons flyttning på landet. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet: Densammes denna dag väckta motion om ändring af nu gällande stadga angående folkundervisningen i riket. Densammes denna dag väckta motion, angående folk-skolornas inrättande med serskilda undervisnings-rum och lärarinnor för flickor. Densammes denna dag väckta motion, angående tillsyn å kommunal-befattningars fullgörande. Från Högv. Preste-ståndet. S. D. Af inkommet protokoll, hållet hos Högv. Preste-slåndets elektorer, inhemtades, att till suppleant i Expeditions-utskottet i stället för kontrakts-prosten Forsell sorn erhållit uppdrag att vara suppleant i Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet, blifvit utsedd Komminister Dehn, hvilken alltså skulle genom protokolls-uldrag i detta hänseende legitimeras. S. D. Föredrogs Bevillnings-utskottets memorial N:o 1, om antagande af en kanslist utöfver den i riksdags-ordningens 24 § bestämda kansli-personal, med åtnjutande af arfvode från den 3 i denna månad. Bifölls, S. D. Föredrogs Stats-utskottets memorial N:o 1, angående tillökning af Utskottets tjenstemanna-personal. Bifölls. S. D. Föredrogs Banko-utskottets memorial, N:o 1, med anhållan om arfvoden i och för erforderligt kansli-biträde hos Utskottet. Bifölls. S. D. Prot.-utdrag den 8 December '1847. 25 S. D. Föredrogs Expeditions-utskottets memorial N:o 1, angående ökadt kansli-bilräde m. m. Bifölls. S. D. Föredrogs Expeditions-utskottets memorial N:o 2, angående upplagan af hillänget till riks-ståndens protokoll. Lades till hand/ingarne.
Sayeringtfmän får ©focfbolm fala mara Solf af tRtb&erfap od; Stbel, Solf af^rege-©tdnbet cd; Sretttofey af 83orgare.©fd;.bet, af grnilfa fgndnmbe 9?io ffola båra tia ©roghanbelö», 3?io tis 2)tinutbanteld», ©ey tia gäbrifö od) Solf tia ^anbtmerfö-Slagerne, famt Solf ©tdnböperfoner, forn icfc fia ndgot af 3tifö ©tdnben bora, tiafammand ©juftio» tmd perfoner, hrntlfa funna arbeta pd ©ey fårbelningar; bock fd, att (9) 66 Sfrf. III. §. §. 112—11$* fcet belopp, forn bmarje ffatffFylbig blifvit i afbclningen påförbt, i CcmmitteenS pleno pröftpaS 0$ befldmmeS. §. lis. 3 ©öf&eborg odj görffa glafjenS ©fdber utgöres SapetingS-gommitfee af g t; fa er fonér blanb 9jibberffap od) Stbel, gyra af ^retterfFapet, gyra ©tdnbSperfoner [arnt Solf borgare, fjmaraf ett jemförligt antal ur ^morje elaf. 3 Stnbra 0$ Srebje <£laf?en8 ©tdber ffaH SaperingS.gommiffe bettå af Sre Sebamöter af DtibberfFap od) Stbel, Sre af 9)rette*@tånbet, Sre ©tdnbSperfoner famt 0?io borgare af be fdrffilbte inom ©tdberne ma» raranbe £la§er. 3)?en i ttpfala 0#
Bifölls; N:o 227, i anledning af väckta motioner, angående dels rättighet för kronotiondeskyldige inom Upvidinge och Konga härader af Kronobergs län och Westra härad af Jönköpings län, att få leverera tionde-spanmålen in natura, eller ock lösa densamma med penningar efter markegång, dels ock enahanda rättighet för räntegifvare, i afseende å räntspersedlarne. Bifölls; Prot.-Utdrag den 23 Augusti 1854. 389 N:o 228, i anledning af väckt motion, angående rätt för tiondegifvare till ersättning af Statsverket, i följd deraf, att Rikets Ständers beslut om upphörande af tiondegifvarnes forslings-skyldighet icke ännu blifvit till verkställighet befordradt. N:o 229, i anledning af väckt motion om förändrad reglering af krono-parken och allmänningen Mösseberg. Bifölls. N:o 230, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 124, angående väckt fråga om förändring i nu gällande stadganden, i afseende å det åtskilliga af Kongl. Kammarrättens tjenstemän tillkommande anmärkningsoch aktorats-arfvode. Lades till handlingarne. N:o 231, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 149, angående väckta frågor om förändrade beskattnings-grunder för mjöloch såg-qvarnar, samt om ödes-qvarnars befriande från grundskatt. Lades till handlingarne. N:o 232, i anledning af återremisser å Betänkandet N:o 128, angående väckt motion om förändring i tiden för utgörande af den till Marstrands kyrka och skola anslagna kronotionden i Tjörns härad. Ståndet lät vid Utlåtandet N:o 232 bero.
Att afräkna de dagar, då storm eller andra naturhinder förhindra lossning eller lastning, från det bestämda antalet liggedagar, synes mig sakna tillräcklig rättsgrund, och kommer att medföra stora praktiska olägenheter, enär uppfattningen af ett sådant hinders betydenhet måste blifva högst olika och väsendtligen beroende af beskaffenheten af den last, som skall intagas eller lossas — Jag anser således att Kongl. Majrts förslag i denna <§ bör oförändradt antagas.» Vid § 234 mom. 3 »Då det icke kan vara lämpligt att genom lag stadga det någon, som förbehållit sig frihet från ersättningsskyldighet utom i strandningsfall, ändock skall godtgöra skada, uppkommen genom eldsvåda eller beskjutning af flender, och ifrågavarande mom. icke i öfrigt innehåller någon, efter min uppfattning, behöflig bestämmelse, så hemställer jag att momentet må utgå.» »I behandlingen af § 302 har jag icke deltagit.» Häruti förenade sig Riksdagsfullmägtigen August Carlberg från Hallands län, så vidt angick 78 <§:n. 3;o Af Herr Grefve Cronstedt, Otto: § 33 »Mot den ändring af nämnde <§, som uti Utskottet blifvit beslutad, får jag reservera mig, hufvudsakligen emedan jag anser, att fartyg som gå på Tyska orter, böra vara, lika väl som de, hvilka gå på Lindesnäs, befriade från att föra skeppsdagbok; då jag vågar påstå det oftare händer, att fartyg om 20 läster (enligt Utskottets ändring), som segla i Östersjön, föres af person, som ej är kunnig i att skrifva, än att en befälhafvare på fartyg, som segla i Skagerack, skulle vara oerfaren i skrifkonsten.
I strid med denna princip har nu den s. k. norra vägen blifvit föreslagen att läggas utmed Mälaren, hvaraf naturligtvis följer, att man icke kan förvänta något större tillflöde af trafik från mer än en sida, den som ligger norr om den föreslagna vägen. Möjligen före - Den 28 November f. m. 187 finnes hos denna riksdags Stats-Utsk. någon lutning åt Mälaresidan, och det torde då ej vara nr ur vägen att påminna, att man genom bifall till den föreslagna banan åt Örsundsbro och Sevalla skulle h. o. h. afvika från grundsatser, som redan äro fastställda, och hvilka man hittills ansett nära nog som axiomatiska. Samma komité har också uppgjort beräkningar öfver den trafik, som på olika linier kommer norrifrån till hufvudstaden, och dervid funnit, att öfver Rotebro går 40 proc., och öfver Stäket 12 proc. Rå man nu vill draga banan öfver Örsundsbro, blir det icke längre en nordlig bana, utan en vestlig, och det vöre då, synes mig, lika godt att med ens tillkännagifva detta och säga: »vi vilja hafva en bana lill AVesteråsl» Hvad man lörlorade för några år sedan, då den vestra stambanans rigtning utlades söder om Mälaren, vill man nu taga igen på den norra banans bekostnad. Jag vill dock ej nu vidare orda om denna fråga, då densamma blifvit så grundligt afhandlad af Gr. Taube, men anhåller deremot att få säga några ord om den nordvestra banan, sorn är föreslagen att ledas genom Wermland. Denna provins har otvifvelaktigt mer än många andra gjort stora ansträngningar för att arbeta sig fram och hålla sig uppe. Ren har påkostat betydligt, för att lätta sina svåra kommunikationer, dels genom anläggande af jernvägar och kanaler, dels genom den mängd ångfartyg, som nu befara de många segelbara vattenlederna. Lättnad i den orimligt höga transportkostnaden är också ett oeftergifligt vilkor, för att man i denna aflägsna trakt skall kunna täfla med de utländska producenterne, utan att alldeles gå under. Jag vill i afseende å transporten nämna några få data.