Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stockholm den i3 Juli 1848. Ank. till Exp.-Utsk. (1. 14 Joli, kl. 12 midd. Utlåtande, i fråga om godtgörelse till Bruksförvaltaren vid Tumba för införande derstädes af sättet att frän skäf befria ohäcklad hampa och lin m. m. Sedan bankofullmäglige, den 19 November 1835, ulfast en belöning 606 r:dr 82 sk. banko för införande vid Tumba bruk af sättet att från ohäcklad hampa och lin samt från häcklade blånor afskilja skäfven, så att felfritt papper deraf kunde åstadkommas, samt, med anledning deraf, förvaltaren vid Tumba, professoren J. Bagge, bos fullmägtige anhållit, det han, som vid bruket infört omförmälde method och deruti inöfvat bruksfolket, så att blånor blifvit begagnade till en betydlig del af det papper, hvartill i annat fall häcklad hampa och lin skolat användas, måtte derför undfå den stadgade belöningen, hafva fullmägtige, jemte vitsordande att omförmälde method, allt ifrån dess införande vid bruket, visat sig vara ändamålsenlig samt Bik. till R. St, Prot. 1847 och 13*8. 6 Sami. 1 A/d. 28 Hält. 2 10 Banko-Utskottet* Utlåtande, N:o 79. för bruket medfört en ganska betydlig besparing i utgifter, bos Utskottet tillstyrkt, att, för den i berörde afseende vidtagne förbättring, hvars till vagabiingande, enligt hvad fuilmägtige rnhemtat, varit förenad med icke obetydliga enskilda uppoffringar för förvaltaren, honom mätte tillerkännas en godtgörelse af 666 r:dr 3a sk. banko; dock under vilkor att, i fall sådant icke redan skett, så väl pappersmästarne, sorn ar beta ine vid bruket, i det nu begagnade sältet för vaskning af lump varda fullkomligt inöfvade.
att af detta belopp otvifvelaktigt en ganska betydlig del komme att besparas, om, såsom Kongl. Majit önskade och jemväl funne lämpligast, något Kronan tillhörigt passande ångfartyg kunde för transporten blifva att tillgå. Hvad sålunda blifvit i nåder föreslaget har Utskottet tagit i öfvervägande; och anser Utskottet ostridigt, att sådana utställningar till förevisande af olika länders naturalster samt industrioch konstprodukter, som den, hvilken i Frankrikes hufvudstad förberedes, att nästinstundande år der ega rum, hafva ett mägtigt inflytande på utvecklingen af folkens industri och konstflit, samt sålunda verksamt bidraga till national-välmågans ökande. Genom Sveriges deltagande uti ifråga varande exposition skall ock den Svenska nationen utan tvifvel komma att deraf skörda vigtiga och välgörande frukter. Men så väl för Rikets fördel, som för dess anseende är det af vigt, att de åtgärder, som i detta afseende nu vidtagas, blifva sådana, att Sverige må vid nämnda täflingsstrid kunna på ett nationen värdigt sätt uppträda. Då emedlertid möjligheten häraf i hufvudsaklig mån måste blifva beroende deraf, att tillräckliga tillgångar finnas för ändamålet att 4 Ståts-Utskottets Utlåtande, N-o 281. disponera, har Utskottet, sorn inser svårigheten att på förhand beräkna den erforderliga summan och derföre, lika med Kongl. Maj:t, anser lämpligast, att medlen i form af kreditiv anvisas, icke tvekat att tillstyrka, det Rikets Ständer, med bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga framställning, måtte, lill bestridande af kostnaderne för samman - bringandet och afsändandet till Frankrike samt återhemtningen derifrån, äfvensom för vården i expositions-lokalen af Sveriges bidrag till 1855 års Allmänna Industri-och Konstexpösition i Paris, å Riksgälds-kontoret till Kongl. Maj:ts disposition anvisa en kreditiv-summa af 50,000 R:dr, att, i mån af behof och emot framdeles skeende redovisning, lyftas. t Stockholm den 8 September 1854.
Dito 8,300 _ 1,424 4,130 4,600 4,»35 8,260 7,854 16,995 Transport 147,674 352>98o > Transport den är nödvändigt , att Magazinslnrättningen har ett eget Magazin I Götheborg för minst 12,000 Tunnor Onåd Säd, har, uppå derom gjorde flerfaldige underdånige hernställanden, Kongl. Majit i Nåder bifallit, att ett sådant Magazin må i Götheborg endera inköpas eller uppbyggas. Med underdånig anj ledning häraf har Kongl. Allmänna MagazinsDirectionen sistledit år 1817 i Götheborg tillhandlat sig en för Magazins-anläggningen mycket tjenlig tomt, och derföre betalt 5,000 R:dr B:eo. Nu nyligen, sedan Directionen hos Kongl. Majit gjort underdånig hemställan, om icke nybyggnaden feck företagas, har ’ Kongl. Majit i Nåder behagat förklara, att Directionen borde genom Landshöfdingen låta efterhöra, om icke det skulle talla sig lindrigare, att inköpa ett Hus och detsamma sedermera till Magazin inreda, i stället för att företaga den underdånigt projecterade nybyggnaden, som skulle efter kostnads - förslag komma att uppgå till omkring 38000 R:dr Banco. Till underdånigste följe häraf 1 är Bref i ämnet till Landshöfdingen redan afgånget. Emedlertid och då af gjordt är, att ett MagazinsHus i Götheborg bör ägas, uppföres kostnkden härI före med Tomt förslagsvis till omkring Det utrymme, som å Carlstens Fästning finnes, kan sällan begagnas till SpanmålsUpplag, i anseende till fuktighet och mindre tjehligt läge. I det ställe hyres för MagazinsRörelsen , som der egenteligen än inskränkt till FästningsGarnizonens och fångarnes behof , tjenlige UppIagsRum i Marstrands Stad.
Communal-styrelsen må ega hvilka fördelar sorn helst, så anser jag det likväl för mycket vågadt att experimentera sig till denna erfarenhet uti en så vigtig fråga som den om folkundervisningen. Härvid kan likväl icke vara min mening att utesluta cornoaunal-styrelsen ifrån tillsynen öfver skolan samt medlens rätta användande och redovisning. Men jag anser, att denna tillsyn hörså bestämmas, att den står under Statens controll på ett sätt, sorn lemnar den möjligaste säkerhet, att den allmänna plan för folkundervisningen, som Staten godkänt, blir i verkligheten, så vidt medlen och omständigheterna tillåta, inom de serskilda communerna utförd, samt de dertill anslagna tnedlen på ett ändamålsenligt sätt använda. I närvarande tid bör man väl ej kunna neka, att undervisningen, så vidt möjligt är, bör meddelas åt hvarje individ inom samhället. Att man i detta afseende möter stora svårigheter i vårt fädernesland, inses lätteligen, när man jemför folkmängden i de olika communerna med den area, på hvilken den är fördelad. En lika stor folkmängd kan ofta fordra ett högst olika antal skolor, allt efter den olika area communen upptager. Så t. ex. intager Öfver-Calix socken i Norrbottens län en area, af Öfver 33 qvadrat mil, men eger blott ungefärligen 1,121 invånare, under det att t, ex. Virserum® socken i Calmare län på endast II qvadrat mil har ungefärligen 1,051 invånare, emellan 15 och 60 år; och i allmänhet anträffas samma olika förhållande emellan communernas folkmängd och arean, sorn den upptager, uti de ytterst nordliga och sydliga provincerna inom Riket. Uti corn muner med den betydligt större utsträckningen, men icke i samma proportion större folkmängden behöfvas naturligtvis, om alla skola blifva delaktiga af undervisningen, flera skolor, än uti de communer, sorn hafva samma eller till och med större folkmängd på en mindre yta och 33 Statssamt Bevillnings-Utckollens Utlåtandej N:o Q’]. lärer det således blifva omöjligt att uppå det af motionären föreslagna sättet kunna åstadkomma en allmän folkundervisning, utan att Staten mellankommer med ett stone understöd för de förstnämnda communerne.
Syftet att genom ett stadgande, sådant som det här afsedda, tillförsäkra sig tullafgift å manufaktursmide och dermed i detta hänseende jemuförliga fabrikat inom andra näringsgrenar, vare sig för beredande af inkomst åt staten, eller för uppställande af skydd för inhemsk slöjd, synes härutinnan icke böra vara bestämmande, af skäl, som ofta förut blifvit antydda, och särskildt, i hvad manufaktursmidet angår, finnas angifna under artikeln Jern; kunnande i de fall, der tull af en eller annan grund anses Böra för någon eller några af ifrågavarande artiklar bibehållas, sådant, enligt Komiterades förmenande, lämpligen ske genom att dessa. artiklar i taxan specificeras. Det är med stöd af hvad sålunda, dels här ofvan, dels redan i det underdåniga Betänkandet, blifvit anfördt, som Komiterade funnit sig böra tillstyrka, det den nu stadgade afgiften å ej specificerade Verktyg måtte eftergifvas, och denna artikel således förklaras tullfri; tillåtande sig Komiterade att, i hvad särskildt vidkommer de slag af hithörande verktyg, hvilka äro för jordbruksnäringen behöfliga, härvid jemnväl åberopa den af Kongl. Landtbruksakademien näst före senaste Riksdag gjorda underdåniga framställning i ämnet; hvilken framställning Komiterade ansett sig kunna uppfatta såsom ett uttryck af den allmänna meningen härutinnan och i följd deraf äfven trott sig böra egna den uppmärksamhet, som ett sådant uttryck påkallar. I afseende på redaktionen af den ifrågavarande rubriken har, i sammanhang med hvad sålunda blifvit tillstyrkt, den deri förut förekommande inskränkande bestämningen »för fabriker, handtverk och jordbruk» uteslutits, och hänvisning meddelats till artikeln Maskinerier och Redskap. I 1863 års taxa utgör tullen å Vin, alla slag, på fat 14 öre pr skålpund, och på buteljer 1 rdr 75 öre pr kanna.
Uppå härefter framställd propos. bifölls 75:te §:n med den af Hr Braunerhjelm föreslagna förändringen. Sedermera förekommo och lades till handlingarne Utsk:s till andra RiksSt. gjorde hemställanden, ronde §§:na 38, 40 och 100 af förra förslaget, samt bifölls Utslcs förslag i fråga om slutunderrättelsen i nyssnämnde 40:de §. Då härefter Hr Gr. o. Landtm, enär lill följd af de beslut, Den 15 Juli e. m. 317 11. o. Ad. fattat, åtskilliga §§:s nummerordning borde förändras, hemställde om R. o. Ad. behagade åt Serskildta Utsk. öfverlemna, alt deri vid förfaltmns utskrifning vidtaga de förändringar, sorn blefvo en följd af R. o. Ad:s beslut, anmälde sig och yttrade Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller, att vi nu måtte få genomgå författmn §:vis och tillse, huruvida icke någon ytterligare jemkning eller rättare uteslutning af vissa §§ bör ega rum, dervid tlr Rraunerhjelm och öfriga ledamöter af det Serskildta Utsk. torde vilja vara oss behjelpliga. Gr. Lagerbjelke, Gust.: R. o. Ad. har redan förut fattat definitiva beslut öfver det första förfaltnings-förslagets alla §:r. Vid sådant förhållande lärer det väl icke gå an att, med uprifvande af förut fattade beslut, underkasta förslaget en ny granskning, hvarföre jag nödgas motsätta mig Hr von ilartmansdorffs framställning. Hr Braunerhjelm: I Utsk:s nu afgifna förslag förekomma - några tillsatser, till följd af det beslut, Utsk. i afseende på distilleringen fattat. Åtskilligt för det första förslaget främmande är således inflickadt i författmn och måste borttagas, sedan R. o. Ad., ang:de distilleringen, stannat i olika beslut mot Utsk.
Det var år 1891 som fröken R. grep verket an, d. v. s. hon köpte sig en linneduk, silke och en original-fotografi samt arbetade därefter hemma i sin atelier; ty hade hon med sin stora af en ram omslutna duk satt sig inue i själfva målningsgalleriet, skulle hon ha utsatt sig för obarmhärtiga speglosor från det slags folk, som ännu alltjämt förklarar konstbroderiet vara att hänföra till de rena handtverken, likasom om den frågan redan vore definitift afgjord, huru stort området för broderikonsten i själfva Jean Paul. - * hvarken det å gobeliner använda korsstynget eller s. k. platt-styng, utan » stilstyng » (fyllnadsstyng, creivel stitch) och en afart däraf. I alla riktningar anbragte konstnäriunan långa styng bredvid och öfver hvarandra, följande än målarens pensel än tecknarens stift. I likhet med den förre blandade hon äfven färgerna; med andra ord: för att träffa vissa aftoningar och få mjuka öfvergångar klöf hon silkestrådarna och sammansatte åt sig af flere olikfärgade små trådar en n y tråd, hvilken, anbragt på duken å vederbörligt ställe, gaf den önskade tonen. Denna teknik, medels hvilken hon efterhärmade originalets finaste schatteringar, har man att tacka för att t. ex. den helige Sixtus ' mantel är så plastisk, att slö- jan på den heliga Barbaras arm verkar så luftig, och att öfver hela taflan hvilar den stämning, som får sitt högsta uttryck i moderns och barnets ögon. För att framUtgången af Iduns romanpristäfling. Ett nytt litterärt namn!) Herrar Georg Nordensvan och Sven Sö- derman, hvilka godhetsfullt åtagit sig att biträda redaktionen vid bedömandet af de täflingsskrifter, som inom den utsatta tiden, den 1 maj detta år, ingått till vår i oktober 1897 utlysta romanpristäfling, hafva nu härom till oss afgifvit följande protokoll: Undertecknade, som åtagit sig att genomläsa de till tidningen Iduns litterära pristäflan insända romanerna, ha bland dessa — 13 till antalet — företrädesvis fäst sig vid följande:
St. ville anslå medel till understöd för atlie arbeten i länet, eller Stångåns och Emans upprensning, hvarvid jag vill hafva erinrat, att ingen af mina egendomar gränsar till någon af dessa åar, så att min afsigt härmed ej må kunna misstänkas att vara egennyttig. Vid en riksdag, då Representationen både synes vilja och bör spara på allmänna utgifter, anser jag, på grund af det anförda, mig böra bestrida det ifrågavar. anslaget. Frih. Cederström, Gustaf Carl: I anledn. af 2:11c Den ia Februari e. m. värde talares yttranden, får jag anhålla, att, då StatsUtsk. inkommer med utlåtande öfver den ifrågavar. K. propos:n, StatsUtsk. täcktes upplysa , huruvida icke en så beskaffad delning af Calmar län, hvarigenom de sydligaste delarne deraf lades till Blekinge och de nordligaste till Linköpings Ian, vore ändamålsenligare. I fall delningen åter skall äga rum, på sätt den är i K. propos:n föreslagen, vågar jag anhålla, att StatsUtsk. täckes göra sig underrultadt, om och huruvida i trakten kring Westervik finnes någon landtegendom , som för Kronans räkning kan inköpas till Landsh.- boställe, och 0111 icke i sådant fall de 8000 r:dr, sorn Konungen föreslagit måtte utgå för aflöning till Landtstatens embetsoch tjenstemän, lämpligen kunna afsättas och besparas tills vidare och lill dess summan blir tillräcklig för inköp af en sådan egendom. Jag tror, att denna åtgärd skulle vara ändamålsenlig af det skiil, att det är för en Landshöfding nödvändigt alt äga praktisk kännedom om landtbruket. Remitterades till StatsUtskottet. Föredrogs ånyo K. M:s den 8 dennes på bordet lagda nåd. propos. ang:de lånebidrag af allmänna medel till uttappning af myror på Gottland. Hr Ribbing, Bengt: I afseende på detta förslag hade jag ämnat framställa ett project, att för verkställigheten deraf begagna mindre brottsliga correctionister och fångar, äfvensom lösdrifvare.
Efter öfvervägande häraf förklarade Kongl. Majit under den 23 sistlidne Mars, hurusom Dess till rikets sednast församlade Ständer ailåtna nådiga proposition om delaktighet i pension»- inrättningen för ofvanbemälde tjenstemän afsett beviljande icke allenast af de för detta ändamål serskildt begärde anslagssummor, utan ock af den då jemväl äskade tillökning i statens bidrag till pensions-inrättningen på det hela; vid hvilket förhållande och då, enligt hvad direktionen anmält, inrättningens framtida bestånd icke vore betryggadt genom det ringare anslag utöfver de äldre statsbidragen, som vid sista riksdag blifvit anvisadt, Kongl. Majit fann frågan om borgmästares och kommissions-landtmätares upptagande till delaktighet i pensions-inrättningen böra hvila, intilldess civil-statens fullmäktige varit i tillfälle »tt om utvägarne till inrättningens upprätthållande öfverlägga ecb besluta, samt detta ämne sedermera utgjort föremål för den ytterligare pröfning, som på Kongl. Majit aiikomme; och hafva, med anledning häraf, ci vil-statens sednaste församlade fullmäktige, uti deras efter slutadt sammanträde, till Kongl.
Om man eftersinnar hvad det skulle kosta Staten att sätta Wadstena Slott i stånd att af en Drottning bebos; att meublera det derefter; att inköpa Silfver-Servicen, med det mera; så finner man lätt att kostnaden dertill skulle medtaga mycket mer, och att Staten vinner mycket på, att, i stället gifva i årlig ersättning derföre 10.000 R:dr; men då böra dessa läggas till de 70.000 R:dr som Hennes Majit förut fått; ty räknar man annorledes, så har man i sjelfva verket icke gifvit någon ersättning. 1818 års Ständer hafva ingen rätt, att, i en så klar er - Den it April. sättnings-fråga, inblanda den serskildta gåfva, som 1815 åis Ständer gjorde; och böra icke ens vilja profitera på ett sätt, så stridande emot rättsbegreppets allmänna fordran , som det vore att emot en för 3 år sedan gifven gåfva no qvitta en Hennes Majtts sedermera tillkomna rätt. Det är endast detta jag yrkar; och vill man i denna del göra Enke-Drottningen rätt, så behöfver ingen fråga blifva om Starby Arrende. Friherre Wirsen, Gustaf Fredric'. Jag ernar icke yttra mig i hufvudsaken , ty ämnet talar tillräckligt för sig sjelf, och jag är äfven fullkomligt öfvertygäd, att allt hvad Statens tillgångar medgifva, gerna lemnäs Hennes Maj:t af Ståndet; men i anledning af hvad Friherre Boye här anfört, anser jag mig föranlåten yttra att hvad först angår den af Friherre Boye framställde fråga, om rubbning uti det om Starby Kungsgård ingångne Arrende, torde denna fråga icke kunna här förekomma under någon öfverläggning — Friherre Boye har äfven omnämnt Slägtförhållande med en afliden agtningsvärd Embetsman, idet sammanhang, som skulle någon misstanka kunna falla p5 denne Embetsman, att hafva bidragit till Arrendatorns fördel på det Alimännas bekostnad.
Utaf anslaget till förberedande åtgärder för ett statistiskt embetsverk 525: 10. Den till utvidgning af Göteborgs hospital anslagna summa 75,000: — Hela anslaget till inköp af nya eller ytterligare inventarier åt Institutet för blinda och döfstumma 7,500: — Summa R:dr 265,588. 61. II) Under Stats-Utskottets Memorial N:o 3. 17 11) tinder sednast förflutna rtkHitag beviljade neli till u(#äen«le fean Kikiigälds-k.ontoret anvisade statn-JitsJfler. Utom de till Statens jernvägsbyggnader utbetalda medel och anslagen till lolkundervisningen, hafva de anslagsoch låne-summor, som, enligt reglementets 97— J 23 och 125—181 §§, af Rikets sednast församlade Ständer blifvit beviljade och i öfverensstämmelse med derom till Fullmägtige allåtna Kongl. Bref från Riksgäldskontoret utbekommits, utgjort följande belopp, nemligen: under år 1857: utan återbetalnings-skyldighet beviljade anslag under år 1858: anslag utan återbetalnings-skyldighet lån under innevarande år 1859: anslag utan åtei betalnings-skyldighet lån R:dr 757,664: 35. 230,000: — 987,664: 35. Till upplysning om de särskilda föremål, för hvilka dessa anslagsoell lånesummor blifvit af Rikets Ständer anvisade och af Riksgälds-kontorets medel utanordnade, anse sig Fullmagtige böra meddela nedanstående uppgift å de under sednaste riksdag beviljade och hittills från Riksgälds-kontoret utbekomna anslag och lån: Anslagen för H. K. H. Hertigens af östergötland ökade hofhållnings-kostnader samt inredningen och möbleringen af Hans Kongl. Höghets våning R:dr 246,000: — Utaf anslaget, 450,000 R:dr, för uppförande af läns-cellfängelser efter cellsystemet » 230,000:
Hvad de penninge-löntagande Officerare angår, jjcft 7 julii e. rn. 317 hafva, de hvilke år iSi5 voro uppförde på Stat, redan bordt tillgodonjuta löne-tillökningen. I ÖL. rigt kan jag ej gilla, att StatsUtskottet så helt och hållet öfverlemnat denna sak åt executiva magten, och ej förbehållit utväg för Riksens Ständer att besluta om sjelfva Reglerings-grunden. Jag tror sluteligen, att en hufvudsaklig löne-förbättring för de indelta Officerarns vore att förbättra jordbrukarens belägenhet och bereda tillfälle till en förmånligare afsättning för dess producter. Herr Rosenblad: Jag var visserligen icke fullkomligen enig med mig sjelf, om 80 §. RegeringsFormen kunde tillämpas vid hvarje fråga om dispositionen af en indehl lön. Det var blott för att få uttryckligen bestämd Riksens Ständers önskan, och förekomma att möjligen i en framtid sjelfva uppfyllandet af en Riksens Ständers önskan kunde anses såsom en öfverträdelse af Grundlagen, som jag gjorde min framställning. Jag kan ej dela Herr von Hartmansdorffs mening, att sättet till förändring deruti skulle vara detsamma, som för behandlingen af en Constitutions-fråga. 80 §. RegeringsFormen säger: Krigsmagten till Haji och Fot, så väl forn Båtsrnanshdllet af rotering och indelning jörblifver vid de med Landet och Ståderne upprättade Contracler och Indelningsverk, hvilka till deras hu/vudgrunder Jkola orubbade vara , intill dess Konungen och Rikfens Stander finna nödigt någon ändring deruti famf alt att göra. Riksens Ständer och Konungen 318 Ben 7 Julli e. m. samfällt kunna således i alla fall göra förändringar uti Indelnings-verket efter godtfinnande. Herr Grefven och handtMarjkalken hemstålde, om Ridderskapet och Adeln ansåg Statsutskottets Utlåtande böra, i anledning af de der. vid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras. Ropades Ja och Nej. 1 Hvarefter Herr Grejven och LandtMarJkalken gjorde proposition till bifall af Statsutskottets Utlåtande.
N-o al. 19 a) att lägrad qvinna tilläfventyrs icke alltid känner sin lägersman eller sjelf bestämdt vet af hvem hon blifvit med barn rådd; b) att, om hon ock känner och kan uppgifva den person, som är fader till hennes barn, hon likväl ofta ej är i stånd att beledsaga sin uppgift med laga bevisning ; och c) att, i fall qvinnan ej vill lägers mannen upptäcka, hon alltid har den utväg att föregifva, antingen att han är för henne okänd, eller att hon saknar bevis till hans öfvertygande; så, enär obevisliga angifvelser, såsom endast ledande till förargelse, snarare böra förekommas och undertryckas, än framkallas, samt en Lag, hvilken alltid kan gäckas, och hvars ändamål således sällan står att vinna, ej bör stiftas, tillstyrker Utskottet, att Herr Contracts-Prosten Nibelii ofvanberorde förslag måtte varda ogilladt; hvilket dock till Rikets Högloflige Ständers pröfning vördsamligen öfverlemnas. Stockholm den 16 Januarii 182g. so LagUlskattils Betänkande Njo sj*. N;0 22* Betänkande öfver Riksdags-Fullm äg tigen Herr C. F. Lundmans Motion, om föreskrift för HofRätterne att, utan anlitande af Konungens Be fällning skafvan des handräckning, brefvexla med UnderDomstolar i de mål och ärenden, der dessas åtgärd af HofRätter ne på fordras, -*—■'agUtskottet har till granskning och öfverläggning förehaft ett till Vällofl, Borgareståndet af RiksdagsFullrnägtigen Herr C. F. Lundman afgifvet, den 17 sistlidne December till Utskottet remitteradt, så lydande Memorial. ”Ibland de medel, sorn föreslagits till minskning af onödig skrifning . och möjlig minskning i Tjenstemännens personal, har varit, att de fordna omvägarne med Bref borde upphöra och Embetsverken icke anse under sin värdighet att affärda Bref och handlingar till den Autoritet, hvars åtgärd påfordras.
Då Rikets Ständer begärt aflåtande af nådig proposition i detta ämne, och den af Kongl. Maj:t i nåder föreslagne eftergiften desto heldre synes af billighet påkallad, som utaf den omständighet, att här ifrågavarande skattskyldige icke vid allmänna uppbördsslämmor, utan sedermera, efter restlängd och på kronfogdens ordres, till hans underordnade erlagt utskylderne, bör dragas den slutsats, att den ålagde dubbla betalningsskyldigheten komme att hufvudsakligen drabba de mindre förmögnc och således blefve för dem ganska kännbar, så och enär genom den ifrågasatte eftergiften kronans rätt till ersättning af kronofogden Öhbom ingalunda förminskas och de vederbörande, hvilka det åligger, att i detta afseende föra kronans talan, icke lära underlåta att, i hvad på dem ankommer, vidtaga nödige åtgärder, alt ersättning för den återstående uppbörds-bristen må utaf Öhboms möjligen blifvande tillgångar kronan beredas, anser sig Utskottet böra, med ytterligare stöd af de uti Kongl. Majrts nådiga skrifvelse anförda skäl, tillstyrka, alt Rikets Ständer mätte bifalla hvad Kongl. Majrt uti Dess i förevarande ämne aflålna nådiga skrifvelse föreslagit; hemställande Utskottet derjemte, att Rikets Ständer ville besluta, att den vederbörande tillkommande aktorals-procent måtte oafkortadt och med förmånsrätt utgå, så långt de af Öhboms tillgångar indrifne eller framdeles inflytande medel dertill förslå. Stockholm den 24 Juli 1851. STOCKHOLM, tryckt hos isaac marcus, 1851. StatsUtskottets Utlåtande, N:o 383. t N:o 283. Ank. till Exp.-Utsk. d. 28 Juli 1851, kl. 2 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om afskrifning och restitution af anmärkningstnedel rn. tn., ådömde förre Begemen ts-skr ifva ren, Fältkamereraren P. A. Arell.