Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid kusLrne oell i norra delen af Länet, hvarest tillgång på nära håll finnes till tjenligt lagningsämne, äro vägarne håde bättre och lättare att underhålla; men å den Slättbygd, som är något aflägse från halsstränderne och hvilken saknar både sten och grus på närmare afstånd än en mil och derutöfver, befinnas vägarne, i synnerhet vissa årstider, i dåligt skick. För upphjelpandet häraf saknar Allmogen håg och vilja. Krono-Betjeningen tillgör hvad på dem ankommer; men då ingenting kan uträttas med vänliga tillsägelser eller uLlyste Entrepenade-auclioner lill botande af bristerne och det icke eller är möjligt att på annat sätt få dem afhulpne, emedan ingen vill eller vågar åtaga sig arbetet, blir detta ofullgjordt, till men och fara för resande. Eders Kongl. Majrts Befallningshafvande är genom nådigt Bref den 20 Januari 1837, hvaruti icke allenast upphäfves alla de vitén och böter, som af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande blifvit stadgade för vägunderhållning, utan äfven förbjudes Befallningshafvande att dylike påföljder hädanefter meddela, betagen all makt, att omedelbarligen tvinga väghållningsskyldige iståndsätta brister å vägarne. Inom Torna Härad finnas sådune, nu för närvarande af ganska svår beskaffenhet; och ehuru Krono-Betjeningen sökt förmå väglagningsskyldige bättra vägen, och då detta inom förelagd tid icke skett, hållit flera Enlrepenad-auctioner, och slutligen sökt, att genom enskildta beling få vägen lagad, har detta likväl icke kunnat åstadkommas. Anmälan härom har hos mig blifvit gjord, hvarförutan dagliga klagomål förspörjas; och med kännedom om den fara, hvaruti resande nu å vissa ställen måste färdas, är det för Länsstyrelsen nedsättande alt vara betagen möjligheten lill oordningarnes rättande i tid. Något
Fråganär således endast om, huruvida dessa hemman skola extra roteras, eller erhålla en ständig rotering. Det här åberopade 11. St:s beslut af 1823: att alla de hemman, som voro af skatte, krono och frälse natur, borde frän extra voteringen skiljas: det kan i min tanka ej angå dessa hemman i Halland; ty utsockne hemman äro icke i beslutet bestämdt nämnda, och i afseende pä de utsocknes hemman i Skåne, som ej deltogo i det kontrakt hvilket uppgjordes om den ständiga voteringen derstädes, har ej heller detta beslut af 1823 verkställts, ulan lära de ännu i dag vara extra-roterade. Dä således de ulsockne-hemmanen i Skåne hade en obestridlig rätt, alt fä extrarotering, så borde väl de utsockne-hemmanen i Halland ej heller kunna bestridas, att äga samma rätt. Utsk. torde taga en närmare kännedom om de af mig omnämda förhållandena med Skåne. Då nu ämnet är föremål för så olika omdömen, som här yttrats; så behagade R. o. Ad. finna, alt det hör återremitteras, hvarom jag äfven anhåller. Hr von Hartmansdorff: Hr von Troil har anmärkt, hurusom de förenade Ulsk:n i öfverensstämmelse med den K. propos. beräknat endast penninge-utgift för de ifrågavar. utsockne-frälsehemmanen, och icke något båtsmanshåll in natura. Men jag tror det just vara felet, att, då man behöfver sjöfolk, här taga penningar i st. f. manskap, under det män i öfrigt sökt drifva utskrifningen af sjöfolk längre än vederborde. Jag har dessutom hört, att Ilalländningarne sjelfve skola hafva förklarat, att, om de komme att utgöra rotevacans-afgift med penningar till fulla beloppet eller omkring r»0 till 60 r:dr, på roten; så vore det för dem lindrigare att hälla karl. Frih. Palmstjerna har anmärkt hvad sorn står om utsocknefrälsehemman i 10 § af de adeliga privilegierna. Men der står ock menige R. o. Ad:s samtycke.
„ 1 Notarie. „ 1 Canzlist. „ 1 Hof-Rätts-post; med sammanlagdt 7,770 R:dr. I afseende på beräkningen af spanmål under lönerna, biföll Ståndet, hvad Utskottet i Utlåtandet N:o 193 föreslagit. Äfvenledes bifölls afstyrkaudet af den för Hof-Rätternes Presidenter, vice Presidenter och ledamöter ifrågaställde löne-tillökning. 4:o Justitice-Staterne i orterne. De härom i Utlåtandet N:o 40 omförmälde åtgärder biföllos. 5:o Kongl. Maj:ts Canzli. a) Riks-Archivet. Prot. TJtclr. d. 8 -dug' 184°. 443 Ståndet beviljade det af Kongl. Majit för Riks-Archivet äskade ytterligare anslag 2,500 R:dr, med hvilken summa dess årliga stat sålunda ökes; kommandes tillökningen att användas till löner åt 2 ordinarie tjenstemän och 1 vaktmästare vid afdelningen för den historiska forskningen, äfvensom till arfvoden åt biträdande personer. b) Kongl. Bibliotheket. c) Angående pensioner för Öfvertalige embetsoch tjenstemän uti Kongl. Majits Canzli. Afgörandet af dessa begge moment uppskjöts till dess Utlåtandet Nio 195 förut varit under öfverläggning. 6:o Minister-Staten. Ståndet beslöt, att anslaget till Minister-staten må, i enlighet med Kongl. Majits Nådiga Proposition och hvad liiLtills skett, utgå med 266,666 R:dr 32 sk. Banco för året. 7:o Kongl. Post-Verket,. Hvad af Utskottet i detta hänseende blifvit i Utlåtandet N:o 40 föreslaget och i det förnyade vidhållet, bifölls. 8:o Kongl. Kammar-Collegium.
7 Rörande motionärens för sådan händelse slutligen gjorda hemställan, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att den vedergällning, som för nyssberörda uppdrag tilldelas, utgörande 1,000 R:dr, hädanefter finge utgå med mindre belopp, eller med högst 500 R:dr, så emedan det icke kan vara lämpligt att på förhand bestämma något visst belopp, hvarmed berörda vedergällning under alla förhållanden bör utgå, utan det, likasom hittills, synes böra stå Revisorerne öppet att antingen helt och hållet hänskjuta bestämmandet häraf till Kongl. Maj:ts nådiga pröfning, eller ock, fastän sådant icke hittills plägat ske, hos Kongl. Maj:t föreslå berörda belopp, hemställer Utskottet, att motionen äfven i detta hänseende icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 16 Januari 1866. STOCKHOLM, tryckt hos A. Holmberg & Comp., 1866. Stats-Utskottets Utlåtande J\s 29. 1 H:o 29, Ank. till Exp. UUk. den 17 Jan. 1866, kl. 10 f. m. Utlåtande, angående Riksgälds-kontorets förvaltning under den tid, som förflutit sedan början af 1862—1863 års riksdag. (Riksg.-Afd.j
Banko. lV.dr sk. rist Hudar och skinn: ej hänförliga till pelsverk: beredda eller läder: R: dr sk. r:»t — 32 sulläder andra slag med eller utan lake1 skålp. 8 — 1 16 ring • • finare skinn för tillverkning af handskar samt portföljoch etuiarbeten, efter pröfning af behofvet och med serskilt tillstånd af Kommerskollegium jtels verk: oberedda: 1 skålp. 100 R:dr v. 10 16 — 24 — getskin får och lammskinn: 1 skålp. 3 — 2 32 grå krimska samt svarta 1 skålp. — 16 24 * andra slag O jerfeller filfras-, lo-, ren-, räf-, 1 skålp. 4 — 1 32 _____ sjuppoch vargskinn 1 skålp. — 10 — 24 _ skälskinn 1 skålp. 3 4 andra slag * beredda, mer eller mindre, eller betade och till s. k. säckar hopsydda, införtullas med 25 procents förhöjning uti den för oberedda här ofvan utsatta tull. 1 skålp. 24 6 — * Humle 1 lisp. i 24 — _ 18 Hår: häst-, eller tagel 1 skålp. —.— 2 40 * nöt1 lisp. — 6 — 2 — IIdektor, hakar och hy skjör Hängslen: 1 skålp. —,—. 16 G — af siden eller halfsiden 1 skålp. i 24 -I Ilusblåss; se Lim, 1 Hållrot, hänföres under Apoteksvaror, 14 Tullvärde. Qvantitet Införselstull. Banko. för tullberäkningen. Banko.
9:o i fråga om Båtsmansbeklädnadens öfvertagande af kronan emot en viss afgift dertill af rustoch rotehållarne. Remitterades till Stats-utskottet. 10:o i fråga om tillvägabringande för statens räkning af en Lotsoch Båk-inrättning i Götha Kanal samt de sjöar, hvarigenom densamma ledes, äfvensom Götha eif. Remitterades till Stats-utskottet. 11 :o om förnyad t anslag till Lagberedningen. Remitterades till Stats-utskottet. l2:o angående rättighet till pension för åtskilliga vid fångvården antagne tjenstemän. Remitterades till Stats-utskottet. 13:o angående anslag för uppförande af cellfängelser och i afseende på andra frågor, som med fängelse-regleringen ega sammanhang. Remitterades, jemte hvad af Ståndets flere herrar ledamöter i ämnet yttradt blifvit, till Stats-utskottet. 14:o angående nedsättning uti den af Stora Kopparbergs Bergslag utgående kopparränta ifrån hvart 10:de till hvart 30:de skeppund af tillverkningen samt upphörande af allmogens inom åtskilliga socknar af Stora Kopparbergs länl skyldighet, att in natura till Bergslaget leverera deras hemmansränteoell mantalseller qvarntuils-kol. Remitterades, tillika med hvad herrar Waern och Collén i denna fråga yttradt, till Stats-utskottet. 15:o om upphörande af s. k. nådårs foch liggetids-hesparingar vid tillträden af embeten och tjenster på Rikets Stat, samt om årliga anslag till Armeens och Civii-Statens Pensions-kassor och Amiralitets Krigsmanskassan såsom ersättning för de inkomster, dessa Kassor af nämnde besparingar åtnjuta. Remitterades till Stats-utskottet. 16:o angående medel till slutligt liqviderande af köpeskillingen för en till ny lokal för myntoch kontroll-verken inköpt egendom, äfvensom till betäckande af öfiiga med dessa verks flyttning förenade kostnader. Remitterades till Stats-utskottet. Brot.-utdrag deri 2 December 4847. 15 17:o angående förändrade grunder för beväringsmanskapets uttagande lill vapenöfning och annan tjenstgöring m. m.
derslitande stund! Men, tacka himlen, älskade maingen varelse finnes, som skall rodna öfver sitt upp min redan brustna lifskraft. Ensam stöttes jag ut i verlden ensam går jag också bort Så het i min själ. Det var längtan Jag läng Så är då det hopp förbi, som hittills uppehållit, långt jag kan minnas tillbaka, bodde en stor tomtade efter något, som jag aldrig ägt: en föräl drafamn! Ingen moder har vyssat mig på sitt knä; ingen fader välsignat mig! Ensam gick jag genom lifvet, och ensam sökte jag ljusets väg. In gen kände, ingen brydde sig om, hvad den modertan var blott hennes. Då lärde jag känna min Gabriellas mor: jag kom i ert hus, och sedan hon derlösa, (fattar Gabriellas hand) började sluta all lösa, den af hela verlden utstötta, led; hennes träng var hädangången, och jag omkring den späda moden kärlek som bodde i min själ, och ännu mer, sedan mitt öde blef förbundet med ditt, min Bir ger, då fann jag, att Gud inte utan ett stort än 103 damål satt mig hit i verklen. Jag beslöt att helga mig häråt! att lefva för er båda! och nu! gode Gud!. .. (djupt skakad.) Gabriella. sta på Honom, som är de värnlösas, fader! Älskade Erika! fatta mod! Låt oss förtrö(Fångvaktaren inkommer.) SJETTE SCEN. De förra, FÅNGVAKTAREN. Fångvaktaren (sedan han uppläst dörren till det rum hvarigenom Haraldson blifvit insläppt, stannar han nära fond-utgången). Birger. vet, för mig så bitter Du ser att stunden är Goda Maka gör inte skilsmässan från lif Tiden lider Man väntar er kommen, var ståndaktig! den ädelmodige Arn man, har lofvat vara er jordiska beskyddare. I himlen, der den skönaste belöning väntar dig, ska vi ju alla återse hvarandra (Han sluter dem bäda i sin famn.) Erika. Ja, snart snart Birger. Och nu ett afskedsord till min far 104 (Han visar på sidodörren. Och sedan ... må den allsmäktige vara med er (De slita sig båda rörda ur hans famn och ingå till Haraldson. Birger står förkrossad.
De offentliga byggnaderna, hvilka i sådan mängd vuxit upp under den nuvarande regentens styrelse, hafva så ofta blifvit beskrifna, att de nu kännas af hvar man. Totalintrycket af dem är beundran, icke njutning af deras skönhet. Man beundrar mängden och prakten, men knappt något enda för sig retar till längre betraktande. Äfven Glyptoteket, fastän i ren grekisk stil, gör icke något blifvande intryck. Byggnaden är liten och, framför allt, för låg på den jemna plan, der den står. Man ser och ser, måste medge att det är vackert – men det är ändå obetydligt. Berlins museum är ett helt annat stycke antik. Pinakoteket står vida under flera andra byggnader, äfven i München. Bland dessa är vestra slottsflygeln, efter palatset Pitti i Florens, verkligen skön, och äfven den i antik stil hållna façaden af Theaterhuset står värdigt vid dess sida. Men hvad skall man säga om dessa gammal-italienska, half-byzantinska härmningar: Biblioteket, Universitetet, Ludvigsoch Allhelgona-kyrkan (hofkapellet)? Eftersom jag nu en gång börjat att «säga», så säger jag, att de icke äro vackra och dessutom svära mot tidens anda. Biblioteket prisas. Förf. ser deruti ett varumagasin, med små och få fönster, utan grundval, och med stora glatta ytor. Universitetet vanprydes af det slags mörka, i förhållande till bredden låga dubbelfönster, med små rutor, som man äfven ser på Akademiens för byggnadskonsten hus i Berlin. Såsom detta, framvisar biblioteket det råa teglet, och redan detta ger föreställning om ett hus endast för nyttan, utan glans, utan något för ögat. De sagda kyrkorna äro hvarken stora eller storartade, och isynnerhet Ludvigskyrkan har något lika brokigt i sin arkitektur, som i det brokiga, af färgadt kakel lagda taket. Ännu mera brokig är den nya protestantiska kyrkan, utanför Karlsthor, hvars torn är en verklig sockerbagarefantasi. I ren götisk stil är deremot Mariahilfkyrkan i förstaden Au; i ren byzantinsk, med takstol af måladt korsvirke, den stora, ännu blott half-färdiga Basilikan.
N:o 33, i anledning af motion om gratifikation åt förre Landsfiskalen Fl. J. Laurell; bifölls. N:o 34, i anledning af motion om Landshöfdingesätets i Götheborgs och Bohus Län förflyttande till Uddevalla; bifölls. N:o 35, i anledning af väckt motion om förhöjning i dagtraktamente, m. m., för Gottlands Nationalbeväring; bifölls. N:o 36, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Proposition, i fråga om ersättning till Handelsoch Sjöfartsfonden för förskjutne medel till slafvaines friköpande å S:t Barthelemy; bifölls. N:o 37, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 23'.lades till handlingarne. N:o 38, i anledning af återremisser å Betänkandet N:o 13, angående medels anvisande till fortsättning af fästningsbyggnaderna vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona under år 1851; lades till handlingarne. N:o 39, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 29, angående ett anslag till Askersunds kyrka; bifölls. N:o 40, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Proposition, angående utbyte af indragna Fjerdingsmans-bostället Mylinge emot Klockare-bostället Klintorp i Östergöthlands Län; bifölls. N:o 41, i anledning af gjord framställning, angående Biksdagskostnadernas förminskande; bifölls. N:o 42, angående föreslagen ersättning för arrendatorens af förra Löjtnants-bostället Tydje Stom lidna förlust genom vattenflöde under 1845 års sommar; bifölls. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades en, med anledning af 56 § Riksdags-Ordningen, af herr Ekholm väckt, motion derom, att det Bibliothek i åtskilliga lagfarenhetens grenar, hvilket blifvit af den nu upplösta Lagberedningen och dess föregångare samladt, må öfverlemnas till Rikets Ständers arkiv. Från lieden. Bonde-Ståndet. S. D. Riksdagsfullmäktigen David Anderssons från Hallands
Hafwa Riksens Ständer eller deras BaucoUtskott eller as Riksens Ständer förordnade Revisorer funnit skäl att ställa Fullmägtige i Bangucn eller Riksgälds-Contoiret under tilltal, äligge det Juftiricr-Ombudsmannen att sself eller genom Ombud sadan talan utföra. 8 13- Justitiee-Ombudsmauncn ma, enär han sadank nödigt finner, genom resor i LandSorterne förskaffa sig upplysningar om Lagskipningcns tillstånd; dock fä rcsekostnaderne derwid cs öswerstiga den summa penningar. Riksens Ständer dertill ansta, och för hwilkens rätta amvändande Justitico-Ombudsmannen är skyldig att hwarse är redo och räkning gora. 8 ii Justitiee-Ombudsmanncn aligge att ivid hwarjc Riksdag till Riksens Ständer aflemna en allmän redogörelse för sin förwaltning af det honom förtrodda Embete, samt deruti utreda Lagskipningeus tillstånd i Riket, anmärka bristerue uti Lagar, Författningar och Allmänna Hushållningen samt uppgifva förslag till deras förbättring. Ware han Bilaga till Meni. N:o 21. 353 ock skyldig att emellan Riksdagarne ärligen ett utlätande öfwer desia ämnen genom Trycket kungöra. 8 15. Finner Justitice-Onibudsmanncn att antingen någon Lags eller Författnings otydlighet, eller Domares eller andre Embetsmäns skiljaktige begrepp om des; ändamål föranleda till olika eller origtiga tillämpningar deraf, bör han i sin Berättelse till Riksens Ständer yrka en till enhet och sammanhang i Lagskipningen werkande förklaring af en sadan Lag. 8 Skulle Jnstiticr-OmLudsmannen erfara något emot Lag stridande Rättegängsbruk wara tvid Domsiolarne eller publika Werk eller hos Embetsinän gällande, ma han origtigheteu deraf i sina Berättelser anmärka. Wore äter något sadant bruk, i brist af Lag, antaget, aligge det honom att för Riksens Ständer framställa angelägenheten af en fullständigare Lagstiftning, sä att all Dom mä pä klar Lag grundas. 8 17.
Riksdagens snara afflutande och Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens emottagande i Stockholm, till mötes, och siadnade i anledning deraf i följande beslut: 1:0 Att inga öfwerläggningar eller beflut, efter flyttningen till Stockholm, ma Ma rum. L:o Att Riksdags-beflutet här i Orebro mä före afresan justeras. Z-.v Att bos Kongl. Maj:t skulle i underdän ghct anhällas omdeHNädiga tillåtelse att Riksdagen mä räcka till den dagen da Riksens Ständer fa aflägga deras Hyllnings Ed till Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen, och strapt derefter afflutas; dä blott denna handling mä genom särskilt §. tilläggas det här i allt öfrigt fullt justerade Riksdags-beflutet. 4:0 Att dagen dä Riksdags-beflutet ofelbart stall warajusteradt, mä utsättas till den 18 October. Och skulle de öfrige RespectiveStänden wänligen inbjudas att i detta beslut sig förena. Ot Lllpl-g. Härefter återkom Herr Baron och LandtMarskalkcn, ätcrtog sitt rum och framförde till Ridderstam och Adeln Konungens Nädiga hälsning, jemte titlkännagifwande, att Hans Maj-.t med mvcken rörelse cmottagit underrättelsen om Ridderstapets och Adelns, pä hans yttrade ästundan, gjorda afseende, och yttrat sig häruti igenfinna ett nytt wedermäle af den utmärkta wälwilja bwärmed Ridderstam och Adeln sä ofta mott bans önskningar, samt älagtHerr LandtMai stalken att för Ridderstapct och Adeln förklara bans synnerliga erkänsla. Sedermera, underrättad om Ridderstapets och Ade ns, under Herr Baron och Landt-Marstallens främvaro, fattade beslut angäende mälrringen af dest Porträtt, aflade Herr Landt-Mar stalken - Den 6 October. Z8Z ffalken sin tacksägelse för detta förnyade prof af R ddcrjkapels och Adelns uppmärksamhet och godhet enut honom. Den beslutne
Härigenom skulle äfven RiksgäldsContoirets Sedlar , i sitt nuvarande förhållande till Banco, säkert bibehålla sitt värde, då de mottogos i KronoUtskylderne, då Landets närvarande RörelseCapital icke ökas, och då RiksgäldsContoiret allena utgifter nödvändiga SmåSedlar 3 men hvar och en upplyst finnes Den 17 Martti, /. m. 33 för Handeln, Fabriquerne och Jordbruket, för* delarne af «tt tillräckligt RörelseCapital och tvärtom olycksföljderna af något Sedel-indragningsSysteme, hellst nu, då vår Handel hotas med undergång , då våra Fabriquanter sakna förlag, och då Jordbruket samt all Production skulle förfalla snarare, än om ingen möjlighet till förkofran, i följd af sista Ständers Författa ningar, visat sig. 3:0 Kronans Domainer, Hemman, Allmän, ningar och RecognitionsSkogar beräknas till ett så högst betydligt värde, att Riksens Stan. der, såsom ett af de vigtigaste Mål, måtte be^ sluta, att all denna Kronans , till största delen hittills vårdslösade och föga kända Egendom af Jord och Skog m. m., skall genast genom Landshöfdingarnes försorg vid högsta Vitesförbud och angifvares ensak , fredas från all åverkan och så skyndsamt möjligt blir, Geometriska Chartor med nogaste beskrifningar öfver hvarje Lägenhet författas och inlemnas, hvarefter således successivt dessa Lägenheter å öppne Auctioner till den högstbjudande försäljas på det sätt : Att Köpeskillingen utsättes till slutlig Liqvid på flere års tid, och att en viss bestämd SkatteRänta för hvart Tunneland efter dess beskaffenhet må förblifva en evär-\ delig Kronans årlig inkomst. Igenom föreslagna FörsäljningsCapital är att förmoda , det icke allenast DiscontPapperen fullt kunna inlösas, utan förlust för det En-' Ridd. 0. Ad, Prot, IV. B. II.
Nej, inte mig, tänk vänligt på mig, men icke mera. Agneta, icke mer, det blefve blott till sorg för ditt hjärta. STERN. M I D T FÖR FÖNSTRET stod flygeln, uppslagen. Aftonsolens purpur bröt in i en bred stråle mellan gardinens bleka veck, förgyllde rummet, förgyllde tangenterna, på hvilka Agnetas hvita händer ännu hvilade .. Hon satt lutad framåt, såg bländad in i glansen, som fyllde hennes blick, drömde in i den; det var som om den tagit hennes tankar, förgyllt dem och värmt dem i purpur, så att ej en af dem fick förblifva grå eller ängslig eller fick söka bort från detta enda, som nu tog allt — solens röda härlighet. Christian. » * Det hördes steg i rummet utanför, och " Agneta lät brefvet falla ner i knäet, ehuru dess stämning dröjde kvar i hennes tankar, sörjande. Den, som kom in, bar ett fång hvita syrener. Han var en ung man med blå ögon, som lyste af skratt och ett godt leende öfver dragen. Han lutade sig öfver flygeln och räckte Agneta blommorna med en blyg, varm rörelse, medan hans blick sökte hennes. » Tack, Erik, » sade hon. » Hvar har du funnit d e m? I D U N 1899. — 4 — osammansatt, lyckligt. Han tänkte icke på att jämföra henne med någonting annat eller på att likna sin känsla vid en annan känsla i världen. Hel som hans egen unga natur var kärleken hel inom honom, hel som kärlekens önskan att vinna hennes tillbaka. Lyckligt syntes honom lifvet, en enda väg i solljus, en g o d väg, enkel att hitta — det var ingenting mera och det var dock allt. Och plötsligt fylldes hans ögon af tårar i glädjen öfver, att hon blott fanns till, och att han var när henne nu. » Gråter du, Erik? » » Nej, nej, Agneta. Tänker du inte ibland » — han sökte efter ord, förlägen med ens — » tänker du inte, att dagen ibland är folkort för allt godt som finns? » H o n såg undrande på honom, ej van att han talade sådana ord.
Då Utskottet nu, likmätigt föreskriften i 2 § af den för Utskottet gällande Instruktion, till Rikets Ständer öfverlemnar Banko-Fullmäktiges Berättelse, angående Bankens tillstånd, rörelse och förvaltning i sin helhet, från sednaste Riksdag till den 15 nästlidne November, har Utskottet skolat tillkännagifva, att det framdeles, i samband ej mindre med den Utskottet åliggande undersökning och granskning af BankoBih. till R St. Verkets tillstånd samt huru detsamma efter berörda Riksdag styrdt och förvalladt blifvit, än äfven med afgifvande förslag till det reglemente, hvilket, efter denna Riksdags slut, skall vid Bankens förvaltning tjena till efterrättelse, kommer att taga under behörigt öfvervägande de yttranden och framställningar, som uti nämnde berättelse förekomma. Enligt åberopade § i Instruktionen, tillhör det Utskottet att vid detta tillfälle meddela Rikets Ständer nödige upplysningar, till befordrande af en fullständig kännedom om Bankens ställning vid Riksdagens början. Som likväl Bankens räkenskaper, i hvad angår Tillgång och Skuld, endast vid hvarje års utgång afslutas, kan någon annan fullständig redogörelse härutinnan för närvarande icke lemnäs, än den, som inhemtas af tryckta öfversigten af Bankens hela ställning efter 1846 års bokslut; men ehuru Banko-fullmäktiges berättelse upptager dels beloppet af utestående lån och kreditiv den 23 sistförflutne Oktober, samt dels sedelstockens och metalliska kassans förhållande den 13 derpåföljde November, har Utskottet trott sig böra i omförmälde afseenden framlägga uppgifter vid de närmaste tidpunkter, för hvilka sådane kunnat erhållas; och hvad sålunda först angår låneoch kreditiv-rörelsen, så befinnes af den deröfver i Banko-fullmäktiges Expedition förde tabell, att den 20 i nästberörde månad utestodo: