Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I betraktande af hvad sålunda förekommit, och då Utskottet under punkten 3:o här ofvan tillstyrkt, att aflöningsanslaget för flottans reservstat må från nuvarande beloppet, 50,000 R:dr, nedsättas till den summa, som enligt meddelade upplysningar erfordras till aflönande af de på denna stat ännu qvarstående officerare, eller 18,151 R:dr, samt i följd häraf ifrågavarande kreditiv torde böra ytterligare förhöjas med ett mot berörda nedsättning svarande belopp, eller i jemnt tal 32,000 R:dr; hemställer Utskottet, att Rikets Ständer för fortsatt tillämpning under år 1867 af den förut uppgjorda och godkända staten för pensionering af flottans embetsoch tjenstemän samt betjente måtte dels bevilja och på Riksgälds-kontoret anvisa ett för denna pensionering erforderligt kreditiv af 72,000 R:dr, dels bifalla hvad Kongl. Maj:t behagat föreslå beträffande direktionens för Amiralitets-krigsmanskassan rättighet att lyfta detta kreditiv un der iakttagande likväl af dervid stadgadt förbehåll i afseende å reqvisitionerna af dessa medel. 19:o. För upprätthållande af den flottans gemenskap förunnade förbättrade pensionering äfven för år 1867 har Kongl. Maj:t derjemte äskat ett kreditiv å Riksgälds-kontoret till lika belopp med det nu för samma ändamål afsedda eller 40,000 R:dr, med direktionen öfver Amiralitets-krigsmanskassan lernnad rättighet att å berörda kreditiv under loppet af nämnda år lyfta hvad för omförraälda ändamål finnes vara behöfligt, sedan styrkt blifvit i hvad mån det Bik. till R. St. Prof. 1865 & 1866 4 Sami. 1 Afd. 20 Haft. 3 18 StatsUtskottets Utlåtande J/s 52. för innevarande statsregleringsperiod beviljade kreditiv för pensioneringen åtgått, dock att hvad under samma period icke för ändamålet erfordrats, finge för 1867 års pensionering i mån af behof användas.
A, afgifna utlåtande i förberörde och dermed sammanhang egande ämnen, samt 88 Slots-Utskottels Utlåtande, N:n 208. med: erinran, derjemte, ait nyssnämnde Kongl., proposition blifvit af Rikets Ständer •telagen och, att: afvanberörde kol-levererings-skyldighet föranled t jemväl dertill, att Slota Kopperbergs län, vid den af Kongl. Majit n tidigs t föreslagna, föienkling af be skaltningsväsendet samt nppböidsoch redogö/else-vei ket Kifvil undantaget, hafva riksdagsfullmäktige f tin della län Johan Andersson, Lars. O sson,. Anders Ericsson och, Eric Andersson, uti en hos Bonde-ståndet väckt och till: Siats-utskottet remit terad motion, föres!; gil t l:o att derest. Rikets Ständer icke anse sig kunna, utan ali sammanblandning med: ifrågasat förmedling af kopparränta.!! från.
— Vid betraktande af del sätt, hvarpå den för fäderneslandet maktpåliggande frågan om Öresunds-lullens afskalfande blifvit löst genom den afslutade traktaten med Konungariket Danmark, kan Utskottet ej underlåta alt uttala den öfvertygelse, all de åtgärder, som Kongl. Majit vidtagit för Svenska handelns och sjöfartens befriande för framtiden från erläggande af nämnda tull äro förtjente af Nationens lifligaste erkänsla. De stora och dag från dag mera kännbara olägenheter för Svenska handeln, som Oresunds-tullen medför, hafva sedan längre tid grundat en allmän önskan, att desamma malte komma att upphöra' och vår handel och sjöfart befrias från denna börda, hvilken måhända varit mindre tryckande genom erläggandet af de stadgade, ehuru betydliga, algifterue till Danska Kronan, än genom den för sjöfarten dermed förenade tidspillan och häraf följande förluster och obehag. Från dessa olägenheter är nationen genom den uti ifrågavarande traktat bestämda allösning för framtiden befriad, ulan störande af de vänskapliga förhållandena till grannriket Danmark och på vilkor, hvilka i förhållande till det vunna resultatet icke kunna annat an anses för Sverige förmånliga. Fördelarne, om än i första rummet tillfallande sjöfarten, skola obestridligen sträcka sina verkningar till hela landet, genom minskade import-priser, lättad export och sålunda ökad liflighet i varu-omsättningen. Hvad angår liqviden af iösnings-summan, kunna, enligt hvad Kongl. Majit täckts tillkännagifva, de stadgade halfårliga ulbetalningarne under närmast följande år eller intill utgången af nästa Statsreglerings-period, utan behof af särskildt anslag, bestridas af Handelsoch Sjölärts-Fonden ; och synes det jemväl Utskottet under sådant förhållande lämpligast, att ulbetalningarne under berörde tid från nämnde Fond verkställas.
" CmÅN VÅR KRONPRINSESSAS VISTELSE I ROM berättar » Oatholic Times »: Under sina besök i Rom har den svenska furstinnan förvärfvat rykte för sin stora välgörenhet, och det är med verklig kunglig gifmildhet som hon utöfvar sina barmhärtighetsverk. Bland de anstalter, som njuta godt däraf, böra nämnas den heliga Birgittas kyrka och det därmed förenade klostret. Den heliga Birgitta var svensk, och den skandinaviska kronprinsessan minnes detta med stolthet. Hennes gåfvor till kyrkan ha varit furstliga, så att hon har bidragit till att göra den heliga Birgittas tempel till en af de vackraste småkyrkor i Rom. Likaledes visar hon det därmed förenade klostret, som hyser polska ordenssystrar, sin synnerliga bevågenhet. I D U N 1899. STOCKHOLMS POLISMÄSTARE. F ÅNGNA OM PRINSESSOR. ARISTOKRATISK UPPFOSTRAN IDUN AF E. I LITET KVINNOKRAKAU. FÖR WEER. S K U L L E NI vilja veta, hur er farfarsmor hade det ställdt i denna värld, innan er farfarsfar förbarmade sig öfver henne och tog henne till äkta maka? Res då till den gamla polska staden Krakau och skaffa er tillträde till dess aristokratiska kretsar — och er undran skall snart vara tillfredsställd. Er farfarsmor hade det ganska ledsamt stäldt, men en fördel hade hon åtminstone framför sin nu lefvande medsyster där nere i Krakau: hon hade ingen aning o m, att det kunde vara annorlunda och bättre. Dessutom gaf henne hemmet mera arbete. A. I.indhöbortr foto. G, Florm.in foto. SEMMY V Jag ger er helt frankt det rådet att » skaffa er tillträde » till en af de mest aristokratiska samhällskretsar, som väl ännu existera i Europa — Krakaus — men j a g måste tillägga, att rådet är lättare att gifva än att följa, allra helst om ni, som jag, ej skulle råka vara något annat än en » liten bourgeoise » rätt och slätt. RUBENSON.
Pontin af, förste Lif-Medicus: dess bibehållande vid ett pensions anslag 42, 134» Poppius, Stats-Råd: sökt skattemannarätt å hemmanet Kefvinge 201^ 260 Portofrihet för Tullverket . 80, 214, a5o Post - Bet; Postverket: dess aflöning .. 80, 214. Post-Inrättningarne: deras förbättrande och anslag derför . 80, Praemier för uppförande af gråstensbyggnader å landet „ för tillverkningar af holdan, tältduk m, m. , till lönlöse Lärare vid Academierna . President-lönen i Krigs-Collegium , angående , . 81, 2i5, 25o, Prest-rättigheternas på Gottland utgörande . Preste-Ståndels Archivarie, se Archivarie. Presle-Taxens upprinnelse och beskaffenhet . » Pris vid täflingsöfningar . Protocoll, Riks-Ståndens: tryckning deraf „ „ kostnader derför m. ro, , „ disposition af öfverblifne exemplar „ „ registers upprättande till dem „ „ gratification för utdelning deraf „ Ridderskapet och Adelns: angående utdelning af dem Protocolls-Secrelerares löner, angående , Provincial-Läkare-medel: Quarantaines-kostnader: ersättning för bestridda sådane io3, 411. jR. Raket-Corpsen: anslag dertill 81, 215, 25o. 263. Recognitions-skogar: skyndsam handläggning af mål rörande dem 286. Redogörelser, Förvaltande Verkens ^/förändring i methoden derför, ang, 422* Register till Riks-Ståndens Protocoll: anslag för upprättande och tryckning deraf 374. Renritare vid Topographiska Corpsen: anslag för en sådan 81. Reparation af Riksgälds-Contorets f. d. hus: gratification derför åt D. Ek 56, i55. Bihang till R. St. Representations-kostnader, Talmännens 2, 16.
Representationen bör Allm. Bese.- och Ekon.-Utskottets Betänkande, N:o Hå. 21 bör än vidare icke, utan vidtagande åtgärder, blottställa landet för de dryga kostnader, hvilka blifva nödvändiga genom truppers uppbådande och garnisonens i hufvudstaden för tärkning under längre tider, eller låta landet ännu längre stärkas i den tankan, alt hvarje kommande riksdag är en riks-olycka och genom ryktenas förstorande hållas i beständig oro för konungahuset, representationen, regerings-sättet och de många enskilda, som hafva anförvandter och vänner öfverallt i riket. Med förutsättning, att det gifves ett sätt att förekomma dylika olyckor för regering och folk, alt, utan ingrepp i någons rätt och utan att tillskynda någon skada åt det allmänna eller enskildta, bereda svenska regeringen och representationen tillfälle att i lugn och frid öfverlägga och besluta om fäderneslandets angelägenheter och väl, och då hvarken regerings-formen eller riksdags-ordningen deremot lägga hinder i vägen, enär, om det är Konungens höga pligt att skydda representationen för faror, det väl ock måste vara en lika pligt att förekomma dem, der de möjligen kunna undvikas, har motionären, som derjemte ansett, att Kongl. Majlis nådiga beslut i detta fall skulle, genom en yttrad önskan från ständernas sida, vinna en ökad kraft och undgå det ladel och de misstydningar, hvilka möjligen af dem, som icke hafva ordningen och lugnet kära, icke skola uteblifva, föreslagit, ”att rikets höglofl. ständer ville ingå till Kongl. Majit med en underdånig anhållan, att den riksdag, vare sig urtima eller laga, på hvilken det nu hvilande nådiga förslaget till ny riksdags-ordning och dermed sammanhang egande grundlags-förändringar kommer att definitivt antagas eller förkastas, måtte varda sammankallad i den provins-stad, hvilken Kongl. Majit, i samråd med fullmäktige i Banken och Riksgälds-kontoret, finner dertill tjenligast.”
Således tror jag att Utsk. gått en medelväg, då det afslagit både den enas och den andras yrkande, HVad beträffar landthandeln i allmänhet, så erkänner jag visserligen att den genom bränvinsutprånglandet gjort mycket ondt, men den saken kan hjelpas på annat sätt, än genom inskränkning i antalet af landthandlande. Att stadshandlanderne vilja hafva bort sina medtäflare på landet, förundrar mig icke, men då landthandlarne synes mig hafva verkat mera godt än ondt, böra de enligt min tanka icke till antalet inskränkas. Jag yrkar bifall. 12 H. 22 338 Den 27 September f. m. Frih. Rehbinder: Jag har verkligen uti denna fråga låtit, som man säger, kyrkan stå midt uti hyn.' Den ena motionären har yrkat att afståndet från stad, hvarinom landthandel ej må idkas, måtte utsträckas till 5 i st. för 3 mil, den andra åter alt delta afstånd endast mätte bestämmas till 1^ eller 2 mil. Jag tror att begge motionärerna haft orätt. Den som bor på 3:ne mil från en stad, kan lätteligen derifrån erhålla sina förnödenheter, den åter som har sin bostad på ett längre afstånd, bör på närmare håll än 3 mil kunna erhålla dem. Om K. M:t stadfäster den af R. St. beslutade författning, rörande bränvins utminutering och försäljning, och genom hvilken s. k. utminuteringsslällen, der bränvin kan få köpas, blifvit inrättade, så tror jag all landthandel!], i afseende på ntprångling af bränvin, icke kan komma att utöfva någon skada; deremot tror jag att nyttan af landthandel torde vara af de flesta insedd, ty de af allmogen, som bo långt frän staden och icke hafva råd att köpa förnödenheterne i större skala, utan endast litet om sender, kunna nu på nära håll erhålla desamma, utan att behöfva upoffra flera dagar pä resan till och från staden. Jag anhåller således vördsamt om propos. på bifall å Utsk:s hemställan i förevar:de punkt. Hr Flach:
Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 23. 1 ;\:o 93. Ank. till Exp.-Utsk. «k 23 Ang. 1854, kl. 2 e. m Betänkande•, i anledning af väckta motioner om ändringar i de angående allmänna beväringen gällande föreskrifter. Uti delta ämne hafva vid innevarande Riksmöte motioner blifvit väckta, hos Höglojl. Ridderskapet och Adeln, af Herr Friherre Raab, Carl Gustaf, och Herr Friherre Leijonhufvud, Aocel Hjalmar, hos Vällofl. Borgare-Ståndet, af Herr A. F. Boman och Herr S. Österberg, samt hos Hederv. Bonde-Ståndet, af Riksdagsfullmäktige Gustaf Bjerkander från Skaraborgs län, Anders Persson från Östergöthlands län, Georg Nyqvist och Anders Kylander från Wermlands län, Olof Persson från Gefleborgs län, Eric Larsson från Wester-Norrlands län och Johannes Nilsson från Malmöhus län. Herr Friherre Raab har dels, med förmenande, att de personer, hvilka mot lega åtogo sig att, i beväringsskyldiges ställe, ingå i allmänna beväringen, merändels voro afskedade soldater eller sådane personer, som i moraliskt hänseende slodo på en ganska låg ståndpunkt, hvarföre bemedlade ynglingar oftast sökte att befria sig från obehaget att med dylika lego-karlar tjenstgöra, hvilket deremot den fattige måste underkasta sig, af sådan anledning yrkat upphörande af rättigheten för beväringsskyldig Blh. till E. St. Prot. 1853—64. 7 Sami. X Afd. 9 Bäft. 1 2 Lagsamt Allmänna, Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 23.
Ett derstädes organiseradt sällskap, kalladt: ”De värnlösas vänner, ”har, i mån af tillgångarne, illera år lem nat bidrag åt pauvres honteux. 21 Ifrån ilen 1 Oktober fiirlidet år finnes i staden blott ett stalie fb'r minuthandel med bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker, beräknadt till 13,300 kannors försäljning, samt tvänne ställen för utskänkning af sådane varor, tillsammans beräknade till afgift för 5,900 kannors utskänkning, jemte ett så kalladt Schweizeri, der punsch och likörer försäljas. Gästgifveriet har ej medfört vidare lunga, än i afseende å nödige byggnaders vidmakthållande; och bar den staden åliggande skjutsning under de fem sisla åren varit på enlrepenad upplåten, emot ett belopp af 143 R:dr 16 sk. Banko per år. Kostnaden för stadens styrelse m. m. utgår till en del af afgifterne för handeln och sjöfarten samt andra inkomster, men för öfrigt af de afgifter, som årligen påföras stadens invånare. Folkmängden i staden, som vid 1850 års slut uppgick till 1,492 personer, utgjorde efter mantalslängden för förlidet år 1855, mantalskrifne mankön 403 och qvinkön 521, öfveråriga och bräckliga samt för åtskilliga andra orsaker rnantalsfria, mankön 55, qvinkön 89, eller tillhopa 144; underåriga mankön 294, qvinkön 241, eller tillhopa 535; så att hela folkmängden, enligt nämnde mantalslängd, utgör ett antal af 1,603 personer. Skellefteå stad. Denna stad är anlagd, enligt Eders Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 11 September och 6 November 1845, på norra sidan om och invid Skellefteå eif, omkring \ dels mil från Skellefteå sockne-kyrka och lj mil frän Ursviks hamn, utan annat allmänt bidrag än ett räntefritt statslån å 5,572 R:dr 32 sk.
Här erbjöd sig naturligtvis ett ytterst tacksamt tillfälle till exponering af just sådana föremål, åt hvilkas konstnärliga utförande Handarbetets Vänner egnat sitt särskilda intresse. Här kunde dess möbelväfnader. dess mattor, borddukar, gardiner och dörrförhängen först rätt göra sig ‘ gällande, exponerade som de skulle blifva jnst i den onigifning och under de förhiillanden. för Iivilka de vor0 afsedda. Också visade det sig, att anordningen af det hela var synnerligen tillfredsställande. I bakgrunden af det stora utställningspalatsets norra korsarm hade de båda föreningaines gemensamma interiör fått sin plats. E t t par trappsteg höjdt öfver golfytan öppnade sig det ganska stora rummet med ena långsidan utåt. Väggarnes dekorering var utförd efter mönstret af den s. k. Hertig Carls sängkammare på Gripsholms slott, med hög panel i ekfärg och stiliserade blommor i fyllningarne samt derofvan en i gul ton hållen, målad tapet med växtornament i 281 färger; det kassetterade taket var en fri kopia efter Drabantsalens tak på, Gripsholm. I rummets venstra hörn var e n s. k. " Erker " eller iitbygdt fönster, och i det motsvarande Iiiigra stod en färgad kakelugn i renässansstil. Midt på golfvet under det stora bordet låg en väldig flossamatta i rik renässansstil komponerad af fr. Gisberg, med botten i tvänne nyanser blått och bård i gult och färger, denna den största och dyrbaraste af de exponerade mattorna var ett särdeles vackert prof på god komposition i förening med ett omsorgsfullt och gediget utförande. De stora fåtöljerna kring bordet vor0 klädda med gobelin eller flamsk väfnad, komponerad af fr. Brai2ti.q i olika men harmonierande mönster och 4 %. larger. Att dessa väfnader med deras svåra teknik och präktiga verkan väckte förtjent uppmärksamhet kan bland annat antagas deraf, att en fullständig dylik qöbelklädsel blef bestäld af en framstående dansk koiistväii. Ofriga stolar liksom den stora soffan på venstra kortväggen vor0 klädda med krabbasnår och dukagång efter goda allmogemörmster.
B:co orri dagen för biträde vid Afvittringar och Skattläggningar, icke kan anses utgöra en , i förhållande till nu varande penningevärde och pris på dagsverken svarande ersättning för deras tidsspillan och besvär vid dylika förrättningar, ansett skäligt att, med bifall till motionen, tillstyrka: att genom allmän Författning Nämndemän förklaras berättigade, a't för biträde under Afvittringsoch SkattlåggningsFörrättningar , i likhet med hvad dem, enligt Firfaltningarne, vid alla private förrättningar bestås, åtnjuta 24 sk. Btco om dagen, samt skjuts efter en häst; hvilket tractamente och skjuts Kongl. Majtts Befallningshafvande, efter rerificerad rak* LtgUtskottett BttånkanHen, tat »ing}, ma ega att af allmänna medel till dem anordna. Dock varder detta Riksens Höglofl. Ständers vidare pröfning vördssmligen hemståldt. Stockholm den 10 Maji 1823. Ankom d. 7a Maji 1823. Riksens Höglofl. Ständers Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUrskotts Betänkande, i anledning af RiksdagsFullmågtigenför Rasbo, Bälinge och Vaxala Härader i Upland, Eric Janssons Memorial, angående ändring uti <2.6 Cap. 1 §. Byggninga Balken. RiksdagsFulJmägtigen för Rasbo, Bålinge och Vaxala Härader i Upland , Eric Jansson har, uti Memorial, hvarmed RiksdagsFullmitgiigen för Lagunda, Hagunda och Uleråkers Härader af samma Län, Anders Ha nsson, sig förenat, hvilket Hederv, BondeStåndct till Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotfcen remitterat, andragit: att af Lagens Stadgande uti 26 Cap. r §. ByggningaBalken, att alla dagsverken, »om till Kyrkors, med flere i nämnde Lagrum uppräknade allmänna Byggnaders uppförande och underhåll erfordras, skola ut - 212 LttgUtskottft!
S. D. F öredrogos och biföllos följande Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets, den 22 dennes bordlagda, utlåtanden och betänkanden. nemligen: utlåtande N:o 2, i anledning af väckt motion, om utfärdände af sammandrag utaf författningar i afseende på kringvandrande gesäller, m. m.; dito N:o 3. i anledning af väckt motion, om förändring uti föreskrifterne om fernvräkeriet i riket; betänkande N:o 1, i anledning af väckt motion, om insättning i sparbank af en del utaf tjenstehjons aflöning; Prof.-Utdrag den 25 Januari 1831, 131 utlåtande N:o -5, i anledning af väckt motion, om uppmuntran åt tjenstehjon för trogen tjenst; dito N:o 6, i anledning af väckt motion, om förändring uti Kongl. Maj:ts förnyade Hamn-ordning den 24 Januari 1771; dito N:o 7, i anledning af väckt motion, angående fastställandet af reglementen för sockenmagasiner; dito N:o 8, i anledning af väckt motion, om föreskrifter mot gifta husmäns och inhyseshjons utvandringar från Skåne till Danmark : utlåtande N:o 9, i anledning af väckta motioner om upphörande af förhöjd pre sterlig tjenstårsberäkning; dito N:o 10, i anledning af väckt motion, om förändradt befordringssätt tili regala pastorater; dito N:o 11, i anledning af vackt fråga om Landsfiskals-tjensternes indragande; Betänkande N:o 14, i anledning af väckt motion, om beredande af tillgång på duglig vaccin; dito TS:o 16, i anledning af väckt motion, angående föranstaltande af en Normalupplaga utaf Katechesen; dito N:o 17, i anledning af väckt motion, om statens öfvertagande af utgifvandet utaf Bibeln, Psalmboken och Katechesen; dito N:o 18, i anledning af väckt fråga om förändring i sättet att tillhandahålla afskedade krigsmän pensioner och nådegåfvor; saint dito N:o 19, i anledning af väckt motion, om upphörande af befälets vid regementerne inverkan, vid uppgörande af legokontrakter emellan rotehållare och rekryter.
Ständer. Sedan, i öfverensstämmelse med stadgandet i 1 § af den för Rikets Stånders Revisorer af Bankoverket gällande Instruktion, undertecknade, utsedde och förordnade att granska Stats-, Bankooch Riksgåldsverkens tillstånd, styrelse och förvaltning, sammantrådt i Rikets Ständers Bank den 15 nåstlidne Augusti och styrkt vår behörighet att i omförmålde revisionsförråttning deltaga, hafva vi från Banko-Fullmåktige emottagit de berättelser, som, enligt 20 § i Banko-Reglementet af den 30 Oktober 1860, skola till Revisorerna öfverlemnas, nemligen: Banko-Fullmäktiges, dels om Bankens tillstånd, rörelse och förvaltning i sin helhet samt de hos Fullmäktige förekomna hufvudsakliga ärenden, jemte öfversigter af Bankens ställning vid revisionens början, dels ock angående Tumba bruk ; varande härvid fogade de af särskildt utsedde Revisorer afgifna berättelser om verkställd granskning af Låne-Kontorens i Götheborg, Malmö och Wisby förvaltning och räkenskaper för år 1862; Direktionernas vid Banko-Dislcontverket i Stockholm samt Lånekontoren i Götheborg, Malmö och Wisby, om dessa inrättningars rörelse; Bankens Understyrelses, om den samma styrelse, äfvensom departementalstyrelserna åliggande förvaltning, och Bankens Fiskalsembetes, om de till samma embetes befattning hörande ämnen.
Anser aswen 1800 ars Försatt-ing sa, krake r anseende till den samma ästöl, sande wchhet om en bestämd Summa/ hwaremot han, ester nu uppgifna projcct befarar mificalcul. H.:de ock häldstsctt IO4L Den 27 Januarrt. ^slmor telclt. akt l8oo ärs Författning l det huswudsakeliga dljfwit följd. Tillstyrker bibehällanbet af itzLoärs Fvifatttnng/ med lil>mgg, : atk den som !wlll nyttja större pannerymoänhwarllll denna Författning honom berätta -garl dör derföre witz afgift erlägga. Lt^ernsts^t. L. Iv. Lkae! v. klollllein. 1^. IVIannerdeim. LIis« von Kcklieät. k. König. Lveäenli^srng. Wid uppläsrstngen af Herr kont^Lölös an, märkmng wid Höalofl. Utskottens yttrande, angä, ende tiltgör nde införffrifnrng af utländskt Bränwln, wid inträffande nntzwäxt, erindrade Herr knnL^ölö ter han, uti förberörde betz anmärkning, söreslagtt och vrkat, att dä Bränwins-behofwet icke kan af inrikes Spannmä! erhällas, utländsk Spann - Den 27 Janunril. 104; mäl bör .för sagde behof infvrssifwas, pä det icke allenast tlllwerknlngs winsten mä bliswa inom Riket, utan ock Drankafkomsten,. warda för Ladugårdarne begagnad. Herr Grefwen och Landtmarskalken hemstälde om Ridderssaprt och Adrin behagade detta ämne nu företaga eller ej. Hans Excellens Herr Grefwe kmli, förklarade sig hysa en fullkomlig erkänsla för de Herrar som pä ett sä upplyfande sätt gjordt detta sammandrag.
Proposition M 117. för dem Iliand dessa samlingar, hvilka i Rik s-ark i vet s lius äro ställda under Vitterhets-, Historieoch Antiqvitcts-akademiens inseende, vöre af stort behof, till följd af do oroväckande siitlningsskador, som å della lius förefinnas; samt dä Museibyggnaden sä fortskridit, alt, derest medel funnes anvisade, hinder icke skulle möta alt redan under innevarande år och således före nästa statsregleringsperiods ingång påbörja de återstående gipsornerings-, målningsoch inredningsarbetena, hvilka derefter borde utan svårighet kunna så bedrifvas, att samlingarne hvar efter annan och sednast sommaren 1865 finge derstädes inflyttas, hafva Komiterade med anledning häraf i underdånighet hemställt, huruvida icke Kongl. Majit, h vilket dera af ofvan omförmälda förslag än vunne nådigt godkännande, täcktes föreslå Rikets Ständer, att det anslag, sorn kunde blifva beviljad t ej mindre för National-museibyggnodens inredning och försättande i fullständigt skick, än för sarjlingarnes inrymmande och omgifningarnes ordnande med mera, finge utgå med Etthundra Femtio Tusen Riksdaler Riksmynt under hvarldcra af åren 1865 och 1864 samt med återstoden under år 1865. Medan Komiterade ännu voro sysselsatte med fullgörande af sitt uppdrag, inkom Byggnads-chefcn, General-majoren af Kléen lill Kongl. Majit med underdånig hemställan, att åtskilliga arbeten för orncring af väggar och tak, hvilka åtgärder han ansåg icke egentligen tillhöra sjelfva byggnadsarbetet, likväl mätte, med begagnande af befintliga ställningar, få genom hans försorg verkställas; och fann Kongl. Majit efter