Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Borgenärerne agen ej låta egendomen annorledes än genom offentligt utrop säljas, der ej Gäldenären dertill bifaller. Ej eller må, emot någons vilja, som eger intekning i fast e-j gendom, försäljning deraf efter inställelse-dagen uppskjutas längre tid, än som lill Kungörelse derom nödig är. *9- §• Penningar, som till Boet höra, må ej af Konungens Nåd. Pvopositianer'. 187 Syssloman till enslcilte utlemnas , varé sig till förvar eller som försträckning; utan att borgen af tvenne veterligen vederhäftige män, eller annan fullgiltig säkerhet derföre ställes. Har genom något häremot stridande beslut boet blifvit skadadt; då skola de Borgenärer, som i Beslutet deltagit, hvar efter sin fordrans storlek , fylla den skada, som de andre Borgenärerne vjleraf hafva, och prpfve den Rätt, sorn Concurs-saken upptagit, Borgenärers tvist härom. 20 §. Under anslngstiden ina betalning lyftas för de fordringar, sorn efter 3, 4 och 5 §. §. i 17 Cap. Handels Balken med förroons-rält utgå böra, så ock för Gäldenärs utskylder lill Kronan sista året. Har för någon Borgenärs fordran lös Egendom blifvit efter Utslag, som vunnit laga kraft, i mät tagen, och satt i allmänt' förvar, eller under utmätningsrnäns försegling, njute han ock rätt till betalning utur den utmätta Egendom, ändå att den ej före Concursens början hunnit säljas eller ur Gäldenärs Bo uttagas. Har under anslagstiden , fast egendom blifvit såld, efter ty i 6 §. sägs; håfve ock inteknings-egare rätt, att sin fordran lyfta. 2 1. §. Ej må någon af de Borgenärer, som i 20 §. nämnde äro, betalning lyfta, utan han förut häfver sin fordran med Borgenärs-Ed fästat: ställe ock borgen för hvad han lyfter; dock må för utskylder till Kronan borgen ej fordras. 22. §.
Lancaster-Skolan, dertill Eders Kongl. Maj:t i Nåder anslagit 100 R:dr såsom hjelp eller årligt biträde till Lärarnes aflöning, fortfar, och har Staden varit nog lycklig att dertill få skicklige Läräre, sorn nu undervisa öfver 100 barn derstädes. Fattig-försörjningen bestrides oförändradt pä sätt i mina förra underdåniga berättelser omförinäles. Ahilöfska Barnhuset fortfar äfven i sitt förra 56 skick. Fattig-personalen har dock beklagligen ökats, likasom fattigkassans utgifter och församlingens bidrag dertill i synnerhet för barn, hvilkas föräldrar tidigt eller under cholera-farsoten aflidit. Angående extra onera åberopas förre berättelserna 4:o Köping. Stadens folkmängd är förut uppgifven till 1,420 personer. Deraf äro mantalsskrifne Mankön 397. Qvinkön . 516. Mantalsfrie • Emot invånarnes sedlighet förekommer ingen särskild anledning till anmärkning. Inga egentligen grofva förbrytelser hafva här blifvit föröfva de. De flesta brott, som blifvit i staden åtalade, äro begångne af personer från andra orter. Stadens väsendtligaste näringar äro handel och liandtverkericr, hvilka lemna sina idkare skälig utkomst, men föga vinst derutöfver. Bristande rörelse-kapitaler och minskad afsättning förhindrar handtverkeriernas fortkomst. Felande arbetsskicklighet och mindre ordentlighet medverka äfven understundom härtill. Den i Köping förut betydliga tillverkningen af chatullmakarearbete, faneradt med ahlroth, har, i anseende till bristande afsättning, äfven aftagit, ehuru cliatullmakarnes skicklighet är oförminskad; och ehuru klander icke försports emot arbetets snygghet och duglighet. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 78. 31 ska betydliga afdikningskostnader utan att likväl de olägenheter, som af nämnda förhållande föranledas, derigenom kunnat fullständigt undanrödjas.
Hi Stir härtill bifalla, torde Realitet böra hos Ki M:t i underd:het anmälasi Och då uti Reglementet för RiksgäldsContoiret härmed öfverensstämmande föreskrifter böra meddelas, så kommer, i följd häraf, 98 §. uti det afgifne Förslaget till berörde Reglemente och den med samma i samband stående §. 97; att undergå en förändrad redaction och hvilken föreslås att blifva af denna lydelsei §• 97- » De åt Försvarsverket anslagne och i §§. 79,80, 81, 83, 84, 85 och 86 upptagne medel insättas, i den mohn de blifva disponibla, på en särskild räkning i VexelBanken. De medel, som, enligt §§.79, 80 och 81, äro af Allmänna Bevillningen anvisade till FörsvarsVerkets behof, skola inom Junii månads slut till det för hvarje år beräknade beloppet, från den räkning i VexelBanken, hvarå Bevillningsmedlen insättas, öfverflyttas till den särskilda räkningen för de extra militaire anslagen. De å denna Räkning uppkommande Behållningar böra, så vidt ske kan, i Banken förräntas, på sätt för Långifvare af All - Betänkanden, N:o 437. 621 Allmänheten blifvit bestämdt. Den häraf möjligen inflytande ränta må af K. M:t användas till 3:dje HufvudTitelnS förstärkning för oförutsedde mili laire utgifter. 5- 98- De öfrige till den Extra Statsregleringen hörande och i §§. 82, 88, 89, 90, 91, 92, 9'j och 94 om förmälde tillgångar insättas äfven på en serskild Räkning i VcxelBanken. De derå möjligen uppkommande behållningarne böra likaledes i Banken förräntas, vinsten derpå får användas till fyllande af de brister, som i tillgångarne på denna Räkning kunna uppkomma.
Hvad ändteligen angår den säkerhet, Bankoi Utskottet för LEne Surnman förbehållit, bestående , jemte inteckning i Stadens alla Fastigheter och lägenheter, uti Magistratens och Borgerskapets Ansvarsskyldighet en för alla och alla för en, att försträckningen återgälda; så har härvid blifvit anmärkt, att det i dylikt fall kunde bero äfen enda bland Stadens Borgare, hvilken en sådan, ansvarighet sig undandrogs , att tillintetgöra verkan af Riksens Ständers Beslut. Utskottet får, i anledning häraf, vördsamt föreslå den ändring uti redaktionen af nyssnämn - 678 Banko-Utskottets Bet 'link an deni de mening , att näst efter förbehållet om Inteck nings-säkerheten ina intagas: Borgerskapets, genom Magistraten och Stadens Äldste åtagande skyldighet, att Kapital och Kanta pä utsatta tider återgälda. I allt öfrigtförbli fver Utskottet vid dess i ämnet afgifne Betänkande, som å nyo underställes Riksens Höglofl. Ständers upplysta ompröfning och decision. Stockholm den 27 Junii 1818. Riksens Höglofl. Ständers Banko-Utskotts Utlåtande, i anledning af en, inom Vällofl. BorgareStåndet, vackt Motion om Anslag från Banken till inköp af Silfver. Frän Vallöf!. Borgare - Ståndet har, under den 8 Enär, enligt till Banko - Utskottet inkomne Protocolls-Utdrag, 3:ne Kiks-Stånd, nemligen Höglofl. Ridderskapet och Adeln, Högvördige Prestesamt H edervärda Bo nde-Stånden, under den 6:te och g:de innevarande Månad, beslutat, att en Summa af En Million Riksdaler årligen intill nästa Riksdag skall af Banker ställas till Kongl. Majus disposition, för att, på sätt Kongl, Majit i Nåder linner läriipeligt, användas for in. BanioUtsioitets Betänkanden'.
Sebalt 3Bi Beflutit en för Baubein orf ben forre rorelfen på upplåning grunbab ©tfcontering i Manien, Bafme 2£i åt 2Öåre gullmågtige i 3cifé* galbé*€ontoiret uppbragit, att, få mibt fFe Fan, i SMené Srfcont förränta bef)ailntngarne af be till cjrtra ©tatéregletingen Boranbc mebel, på fått för långifmare af aflmånBeten marber Beffåmbt. f. f7. ^il! nobia befunnen rattelfe i be reglemenfarijFa forfattninaarne om ob# lingman, Bafmc 3Bi ofmerenéFcmmit ed? beflutit en få befFaffab forånbring 71 uti bet, mib 1823- år# SRiFébag, faftfallba ocf), genomköngf. t/Mbfgct kungorelfe af ben 20 3anuarir 1824, till allman efterråttelfe utfårbabe fKegle* mente, angåenbe oblingélån, att 3. 2lrt. 2. §, 2. mom. erhåller foljanbe It)#- belfe: ”Sefe £6fte#mån# mebcrBåftigBet Beffprfe# af konungen# ^Befallning#*
Schiller borde för sina tjenstefel lagforas vid liera Häradsrätter inom länet och alltså ovisst vore, när åtalet kunde varda slutligen profvadt och suspensionen komme att upphöra, det måtte den, under Schillers suspension tillförordnade gymnasii-fogden få af stipendiikassan årligen uppbära ett särskildt arfvode af 300 R:dr B:ko, hvilket arfvode nära nog motsvarade hälften af gymnasii-fogdens årliga ordinarie inkomst; har Eders Kongl. Maj:t uti nådig skrifvelse till Kuratorerna den 28 December 1847 behagat till denna underdåniga hemställan lemna nådigt bifall; hvilket, äfvensom att åtalet emot Befallningsmannen Schiller blifvit afslutadt vid Oroust och Tjörns Häradsrätt, men nyligen till vidare fullföljd, börjats vid Tunge, Sotenäs, Sörbygdens och Stångenäs Häradsrätt, Kura torerne ansett sig böra, i anledning af anmärkningen i denna §, underdånigst yttra. Kuratorerne, som härjemte återställa remisshandlingarne, framhärda med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit. Stormäktigste Allernådigste Konung. Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter A. Bruhn. Ekman. På Landshöfdinge-Embetets vägnar Carl Engelblom. Johan Lagerbjelke. — Joh. Brusevitz. Götheborg den 20 Juni 1850. Bih. till R. St. Ank. till Exp.-Ulsk. d. 8 Febr. 1851 kl. 10 f. m. Memorial. lill Stats-Utskottet har Hedervärda Bondeståndet remitterat en af Riksdagsfullmäktijen Anders Olsson från Jemtlands län inom bemälda Riksstånd väckt motion om befrielse från erläggande af den hälft utaf skydds-afgiften, som till Statsverket ingår; men då Utskottet anser denna fråga icke tillhöra dess handläggning, får Utskottet, med stöd af 44 § 3 mom.
Utskottets åsigt bör dock denna ränteförhöjning icke föranleda någon ökad årlig inbetalning för ifrågavarande lån, utan endast minska det öfverskott, som utaf det förut bestämda inbetalningsbeloppet kommer att användas till lånekapitalens amortering. Således skulle, i händelse Rikets Ständer bifalla Utskottets nu framställda förslag, att räntan för nämnde lån måtte höjas från två till tre procent årligen, återbetalnings-liden, hvilken för närvarande utgör 14 1/2 år, komma att förlängas till icke fulla 16 år. Dessutom anser sig Utskottet böra tillägga den erinran, att först efter 1650 och 1851 års Riksdag har en del utaf de för vatten-aftappningar inom Rikets medlersta och södra provinser anvisade medel kunnat erhållas utan åtbetalningsskyldighet. Utskottet får alltså föreslå, att räntan för de lån, som utaf dertill vid denna riksdag anvisade medel komma att utgå för vatten-aftappningar eller andra förberedande odlings-företag, må höjas till tre procent; dock under bibehållande af hittills gällande stadganden angående sådana låns räntefrihet under 5 års tid och den årliga inbetalningens verkställande med åtta procent utaf hela lånesumman. Som det i 15:de momentet meddelade stadgande, att alla kostnader, hvilka till följd af erhållna anslag eller lån föranledas för Riksgälds-kontoret, böra bestridas eller godtgöras utaf dem, som erhållit stats-bidragen, torde vid alla tillfällen lämpligast kunna och böra intagas i kontraktet, hvarigenom vederbörande skulle komma att befrias från skyldigheten att utfärda och Riksgäls-kontoret från besväret att emottaga de nu alternativt löreskrifna särskilda ansvarighets-förbindelser för sådana kostnader; så har föreskriften om afgifvandet af nämnde förbindelser uteslutits ur della moment. 6 Stats-Utskottets Memorial N:o 159.
Uppå derom af Herr Kammarherren och Ordföranden framstäld proposition, om ej Beredningen, med afslag å Herr Grefve Löwenhjelms Motion, behagade antaga den förändring af ifrågavarande §, att, i stället för Bilaga B till Exped. N:o 8. 617 det der föreskrifne omröstningssätt, Nämnden först må rösta öfver den frågan: »Skall omröstning anställas till uteslutande af någon af Högsta Domstolens Ledamöter»; faun Beredningen, af förr upptagna skäl, sig böra tillstyrka bibehållandet af Regerings-Formens 103 § med den af Herr Kammarherren Silverstolpe nu föreslagne förändring. 4:o. Föreslår författaren af oftanämnde Memorial, att det nu brukeliga voteringssättet med slutna sedlar, hvaraf vanan skulle skada Nationalcaracteren, må upphöra, och i stället införas det Engelska, der hvar Ledamot går öfver på den sidan, der hans mening yrkas, samt den häraf följande ändring uti Riddarhus-Ordningens 43, 44, 45 och 46 §§. Beredningen tillstyrkte, att Herr Grefve Löwenhjelm i afseende på denna Motion måtte undfå det svar, att om den anginge Riddarhus-Ordningen kunde den till Constitutions-Utskottets pröfning ej upptagas; skulle åter meningen vara att föreslå någon förändring af Riksdagsordningens 53 §, hade Constitutions-Utskottet funnit nog många betänkligheter förekomma emot en sådan förändring. 5:o. Ytterligare anmärker Herr Grefve Löwenhjelm, att med Stats-Secreterare-inrättningen Rikets Administration, efter dess tanka, aldrig kan vinna den kraftiga, skyndsamma, sammanhängande och systematiska gång, Statens väl erfordrar. Att detta vigtiga föremål endast genom Ministrars tillsättande kunrle vinnas, nemligen en ovilkorligt och generelt ansvarig Minister i spetsen för hvarje af Hufvud-Departementerna af Rikets Styrelse, och under hvilken alla de Verk lyda, som till dess Departement höra; och föreslår i grund häraf ändring i 5 och 6 §§ af Regerings-Formen, samt öfrige §§ der ändring blifver en följd.
Herr Thomasson såsom värnare af den genom Tryckfri hetsfö rord n i ngen garanterade rätten att tillgå publika handlingar. Den administrativa makten och den dömande ha i alla tider och alla länder haft sina fel och förvillelser, de hafva b&amp;da gjort sig skyldiga till öfvergrepp och de skola sannolikt allt framgent göra det. Det konstitutionela statsskicket, som ger folket ftjelft en öfvervakande myndighet genom sina representanter, har emellertid skapat möjligheter, som förr icke funnos, att afstyra sådana öfvergrepp och att bestraffa dem. S&amp; äfven hos oss. Vår inre historia under detta århundrade är till en stor och vacker del en historia om afckaffandet af byråkratiska oskick och administrativa ovanor. Att resultaterna blifvit sådana de äro, dertill hafva i synnerhet tvenne faktorer bidragit: den ena är en fri press, den andra är den p&amp; några få undantag när oinskränkta offentlighet, aom skänkta åt statsmyndigheternas verksamhet. Huru väl våra foder insågo nödvändigheten af denna offentlighet, derpå lemnar Tryckfrihetsförordningens 2 § ett nästan rörande bevis. De kände de sina, de män, som skrefvo denna paragraf. De visste nog de, att kunde ett kryphål finnas, nog skulle det komma att användas. Derför använde de en oändlighet af omsägningar, uppräkningar, vändningar både fram och bak för att fä fram den enkla satsen: alla staten och samhället rö- Vr Dagens Krönika. 30rande handlingar skola ega fall, absolut fall offentlighet blott med särskilda uttryckligen angifna andantag. Men oaktadt s&amp; omsorgsfulla försigtighetsmått, oaktadt en s&amp; strängt bindande och vidt omfattande föreskrift som den, hvil * ken inneh&amp;lles i denna 2 §, och oaktadt en alltmera fullstAndig och undantagslös åtlydnad af denna föreskrifts icke blott bokstaf-liga uttryck utan andat mening och förutsättningar onekligen gjort sig gällande inom embetsmannak&amp;ren, synes ännu icke full stadga och säkerhet vara vunnen.
Efter härom erhållen underrättelse, lät kollegium genast tillkännagifva för bemälde ombud, att kollegium icke ville för manufaktur-diskontens räkning öfvertaga det sålunda skedda inropet, för hvilket han alltså fick stanna; hvarefter denne, i anledning af vackt börds-anspråk, öfverlöt sitt köp på en af Klings anförvaudter. Enligt den, efter konkurs-domens utfärdande, af sysslomäunen afgifna redovisnings-räkning för det afträdda boets tillgångar, hade konkursmassans tillgångar i fast och lös egendom utaf alla slag lemnat en nettobehållning af 2,332 R:dr 35 sk. 8 rst., deraf på det hus samt tomterna N:ris 190, 191, 192 och 193, deruti Manufakturdiskonten hade inteckning, endast belöpte 419 R:dr 19 sk. 8 rst., hvilket belopp tillkom förste iutecknings-hafvaren i afräkning ä dess, till 700 R:dr 16 sk. 6 rst. uppgående, fordran; hvadan således icke den ringaste tillgång förefanns för Manufaktur-diskonten samt de förmånsrätt icke egande borgenärerne. Enda möjligheten att å Diskontens fordran af merbemälde fabriks-ägare erhålla någon ytterligare afbetalning, beror alltså numera, såsom Kongl. Kommers-kollegium i sitt öfver Revisions-berättelsen afgifna underdåniga utlåtande yttrat, på hans personliga förmåga att kunna sådau afbetalning verkställa.
Af enskilde Ledamöter inom Ridderskapet och Adeln är dessutom yrkadt, dels att, på det Rikets Ständer må sättas i tillfälle att rigtigt bedomina Lotteri-inkomstens verkliga natur, Utskottet måtte, gemensamt med Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, utröna och bestämdt upplysa, med hvad villkor denna inkomst ifrån början blifvit af Rikets Ständer för Statens räkning emottagen samt huruvida Rikets Ständer, emot erhållande af berörde inkomst, förbundit sig att för everldeliga tider garantera Lotteri-inrättningens bestånd och ansvara för dess förluster, eller om denna garantie och ansvarighet endast villkorligen och på bestämd tid af Rikets Ständer lemnats, dels att StatsUtskottet måtte undersöka, huruvida icke frågan om Nummer-Lotteriets upp - Stats-Ulskoltets Utlåtande, N\o 205. 9 upphörande är af beskaffenhet att icke kunna i annan ordning än frågor om förändringar af Grundlagarne af Statsmagterne afgöras. Hvad angår sjelfva hufvudsaken eller frågan om Nummer-Lotteriets upphörande, så anser Utskottet, som tror det vara uppenbart, att densamma icke är af sådan beskaffenhet, att den kan till ändring uti Gruudlagarne hänföras, sig höra vidblifva, hvad uti det förra yttrandet derom är vordet anförd t. Och vidkommande åter amnärkningarne deremot, att Utskottet icke uttryckligen föreslagit, att å Rikets Stunders beslut om Nummer-Lotteriinrättningens upphörande borde begäras Kongl. Maj:ts Nådiga sanction, så, enär Nummer-Lotteriet kan betragtas såsom en allmän Inrättning, hvilken förvaltas af en utaf Kongl. Maj:t förordnad
Eders Nåde! Skön Cecilia, skålande som en drottning och skön som den heliga madonnan, väntar der i kammaren, för att nedlägga vid Eders Nådes fötter sin lyckönskan öfver den lysande segren. KONUNGEN (lifligt). Cecilia! derinne! och du har hittills tegat dermed! (Springer till ena sidan af rummet och öppnar en blinddörr.) ANDRA SCENEN. DE FÖRRE. CECILIA. DROTTNING PHILIPPA (straxt derefter.) CECILIA (till honungen). Eders Nåde! KONUNGEN (fattande hennes ena hand). Min Cecilia! och du har dvalts i det der mörka rummet och väntat så länge! Bengt Podebusk! ditt hufvud är i fara! du är skyldig till högförräderi emot behagens majestät! Cecilia! hvad jag afundas mörkret som så länge odeladt fått smeka dina kinder! (Blir varse Philippa.) Drottningen! ha! 24 DROTTNINGEN (som utkommit från motsatt sida och tigande betraktat konungen och Cecilia, nalkas slutligen den förre). Erik, litande på ditt löfte, har jag låtit kalla Engelbrekt till slottet han reser i morgon och väntar nu på företräde. BENGT PODEBUSK (afsides). Hon korsar ständigt mina planer! (till konungen.) Värdigas benåda mig! Jag glömde anmäla, att ett sändebud från Rom i ett högst angeläget ärende, rörande erkebiskopsvalet i Upsala, länge väntat på företräde. KONUNGEN (häftigt). Rörande erkebiskopsvalet? (till Philippa och Cecilia.) Gå, lemna oss! (till Bengt.) Sändebudet må genast komma! BENGT PODEBUSK (afsides). Jag hade gerna velat spara på ovädret till i morgon, men (skyndar och öppnar fonddörren.) DROTTNINGEN (halfhögt till Konungen). Glöm inte, att han reser tidigt i morgon, och om han kommer hem med oförrättadt ärende... KONUNGEN (halfhögt till Philippa). Du glömmer inte att bespejande smyga i hvarje fjät jag tager! DROTTNINGEN. Detta åt mig! KONUNGEN. Gå!
För min del skulle jag tro, att 1829 års lagförslag , som i detta fall antager en ansvarsbestämmelse af böter, motsvarande godsets halfva värde, vore lämplig. På grund of dessa anmärkn:!’, anhåller jag om återremiss af betänkandet. En värd ledamot, Frih. Boye, har upprepat sina anmärkn:r, som han vid ett föreg:de tillfälle framställt i afseende på en utaf de i detta betänk, uttryckta grundsatser. Det förundrar mig att Hr Frih:n vill uti vår lagstiftning införa en grundsats, som strider mot den, som redan finnes i våra lagar; ty det lärer icke vara Hr Frih:n obekant, att allm. lagen, i fråga så väl om pant som lån och deposition, stadgar, att den som bortlånar något eller pantsätter, eller som anförtror gods åt någon, skall taga handskrift derå eller göra det med tvänne vittnen. Detta bevisar, att så snart det förutsattes att lösegendom icke hörer honom till, i hvars vård den finnes , så åligger det ägaren att med bevis styrka sin föregifna äganderätt. Det händer alla dagar i concurser, att der finnas panter, till hvars utbekommande ägarne hafva företrädesrätt. Jag hemställer nu, om det vore tillräckligt för en person att tili utbekommande af egendom, som man påstod vara sig tillhörig, men hvilken uppgift af borgenärerne besiriddes, blott säga: som jag är ägare till panten, anhåller jag att man ville vara så god oeh återgifva mig densamma, eller om det icke blir föremål för concursdomaren att bedömma hans äganderätt efter de omständigheter, som kunna förefinnas. Den 17 Oelober f. m. 379 Här är samma förhållande. En prioriterad borgenär, å ena sidan försedd med utmätningsresolution , och å andra sidan en köpare eller depositarius eller en som lemna t godset såsom lån.
Sedan Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskottet ansett nödigt att, gemensamt med Stats-Utskottet, behandla denna motion, hafva Utskotten densamma, jemte de vid remissen deraf föranledda yttranden, i öfvervägande tagit; men, då frågan om fot mötenas vid In deida Cavalleriet afskaffande redan blifvit af Utskotten besvarad uti Utlåtandet Nio 55, som af Rikets Ständer vunnit bifall, samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, uti dess Utlåtande Nio 61, afgifvit yttrande , både i afseende å Rusthålls-visitationernes inskränkning och å nedsättning i det hitintills bestämda målet för cavalleri-hästar, hvilket Utlåtande derefter blifvit af trenne Riks-Stånd gilladt, så anse Utskotten sig, med åberopande häraf, böra hemställa, att motionen i dessa delar icke må till någon serskild åtgärd föranleda.. Hvad sedan beträffar motionärens yrkande, att Rusthållarne vid LifRegementets Dragon-Corps må befrias från åliggandet att aflemna hästar af en enda färg, så få Utskotten anföra, att Utskotten, i sitt Betänkande Nio 95, angående remonteringen vid Skånska Dragon-Regementet, tillstyikt, att Rikets Ständer måtte förnya den vid sistlidne Riksdag hos Kongl. Majit gjorda underdåniga anhållan i detta afseende, med den förändring, att det må varda tillåtet för Rusthållarne vid nämnde Regemente att remontera med hästar af hvad färg sorn helst, med undantag af hvit eller schäckig, samt alt Utskotten finna de i samma Betänkande för detta tillstyrkande anförda skäl äfven vara gällande i afseende på remonteringen vid Lif-Regementets Dragon-Corps, men derjemte inbemtat, att förrberörde Betänkt/». till R.
Till kontroll derå att ifrågavarande afgift blifvit i behörig ordning erlagd, skall det åligga, i stad fiskal och i köping eller på landet länsman eller den, som der innehar motsvarande befattning, att, efter hvarje halft års utgång, till Konungens Befallningshafvande i länet skriftligen uppgifva, huru många föreställningar af förenämnda beskaffenhet derstädes blifvit under tiden gifna, eller, om någon sådan ej förekommit, det likaledes anmäla; hvarjemte uppbördsmannen skola inom Januari månads utgång det påföljande året till Konungens Befallningshafvande insända redovisning för de under förflutna året influtna afgifter af ifrågavarande beskaffenhet; börande dessa redovisningar och uppgifter åtfölja kronoräkenskaperna, då de till Kammarrätten insändas. H) Bevillning af gåfva, testamente, fideikommiss, arf och fynd. §§ (Se särskildt förslag, bilagdt Utlåtandet JVs. 35.) I) Bevillning för spelkort. s n. K) Bevillning för tidningar och periodiska skrifter. Förnyadt Förslag till Bcvillnings-Stadga. § 24. (Se särskildt förslag vid Utlåtandet M 35.) Föreskrifter, angående Allmänna IScvilluiiigcus påförande, uppbörd, afkortning* oell redovisning’. A) Uppgifter, rörande tast egendoms värde samt beloppet af hvarje skattskyldigs inkomster. § 25.