Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Under sådana förhållanden och i anseende till den större kostnad och svårighet, som sålunda här molte för planteringar, samt det stora gagn uppdragande af skog här skulle medföra, har motionären, med afseende jemväl å behofvet för hemmans-egarne att erhålla någon del af belöningen i förskott, föreslagit det Rikets Ständer skulle hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att ett premium af 30 R:dr R:mt för tunnlandet måtte bestämmas för plantering och uppfredande af skog på de inom Gäseneds och Kullings härader af Elfsborgs län belägne skoglösa utmarker och att af dessa premier, som af skogsplanterings-kassan skulle utgå, någon viss andel måtte, emot säkerhet och bestämda vilkor, lemnäs i förskott till dem, som ville åtaga sig att plantering derstädes verkställa samt den inhägnade och med skogsfrön besådda marken under vissa år freda. Utskottet har tagit motionen i öfvervägande; och som de deri förekommande uppgifter gifva anledning dertill, att sådane särskilda omständigheter vid ifrågavarande skogsodlings-företag äro för handen, som dervid kunna föranleda större kostnader, än vanligt, men Utskottet icke finner sig i tillfälle att bedöma, hvilka åtgärder, utöfver de i Kongl. Cirkuläret den 30 Oktober 1850 stadgade premier, må, utan att någon obehöflig uppoffring å statens sida eger rum, för nödig uppmuntran af nämnde företag, böra vidtagas; så får Utskottet vördsamt tillstyrka, det Rikets Ständer mätte fästa Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet på förhållandet, med underdånig hemställan, det Kongl. Maj:t behagade, efter ärendets utredning, taga i Nådigt öfvervägande, om och hvilka åtgärder må, för befrämjande af skogens återvext å ifrågavarande utmarks-delar, vara erforderliga och lämpliga. Stockholm den 26 Februari 1857. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 55. 3 M:o 55. Ank. till Exp.-Utsk. deri 27 Febr. 1887, kl. 1 e. m.
387 minskat rorelse-capitalet efter tvungen cours, hvaremot Banque-actierne till samma belopp, såsom goda räntebärande papper, icke möjligen kunna blifva lika couranta; att enskildes deltagande i Banquens styrelse ej lemnade någon större säkerhet för dess förvaltning efter fullkomligare eller mera oföränderliga grunder, helst inrättningen alltid komme att bero af högsta makten 5 samt ändteligen att enskilde actie-egares associerande synes strida emot 72 §. af Regeringsformen, som stadgar, att Banquen förblifver hädanefter som hittills, under Rikets Ständers egen saranti och vård. O Dessa erinringar förtjena visserligen största uppmärksamhet. Hvad först beträffar den hjelp, som Banquen vid allmänna vådor lemnat Staten och som Rikets Ständer uppmanas att icke afhända sig; så torde med skäl kunna anmärkas, att vid dessa finance-operationer en öfverdrifven men min. dre rigtig hushållnings-beräkning gått i bredd med det befallande behofvet af biträde. Man har velat bespara räntor, som hade tryckt folket med nya bördor, och derföre utgifvit myntsedlar i stället för stats-skulds-förbindelser. Häruti lig. ger väsendteliga orsaken till påföljande oredor , men derjemte ett väsendtligt bevis, att annat hjelpe-medel fanns, om man velat begagna det: ty omöjligen kan det inkastet godkännas , att sådane Stats-obligationer ej kunnat vid ifrågavarande tillfällen användas. En femtioriksdalers Banco-sedel , utan ränta och för hvilken icke erhålles silfver i Banquen, måtte ejva - 388 Betänkande om Rikets Pennihge-Veril ra bättre än en femtio-riksdalers räntebärande obligation, utställd under samma Ständers garanti.
Frih. Hermelin, Au g. Söderling; Här har blifvit sagdt, att väghällningsskyldigheten vore tryckande för jordbruket. Jag får derpå svara, att skyldigheten för en qvarnägare att mala för en bestämd tull och att såga för en bestämd afgift, äfven är ganska tryckande. För min del yrkar jag afslag å betänk. Då nu öfverläggningen förklarades vara slutad, hemställde H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., om R. o. Ad. bifölle Lagsamt Allm. Resv.- o. Ekon.Ulsk:ns betänk. Ropades nej. Propos. till afslag ä detta betänk, blef härefter framställd och 320 Den 12 Februari. besvarad med starka ja, blandade med några nej, hvarpå H. Ex. förklarade, det han funnit att ja härvid öfverröstat nej. Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinh.: Jag nödgas anmäla min reservation emot de sammansatta Lagoch Ekon.Utskms förfarande, då dessa Utsk. i den nyss afgjorda frågan tagit sig före alt befatta sig med beskattningsmål. Vore delta rätt, så blefve StatsUlsk. öfverflödigt. Föredrogs och lades till handlingarne Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms d. 8 dennes f. m. på hordet lagda mern. N:o 26, i anledn. af RiksSlms skiljaktiga beslut, ronde betänk. N:o 13, ang:de väckt fråga om prygelstraffets afskaffande m. m. Ånyo föredrogs Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms d. 8 dennes f. m. på bordet lagda betänk. N:o 27, i anledn. af väckte frågor om upphäfvande af ej mindre K. brefven d. 9 April 1805 och den 6 Nov. 1822, ang:de rättigheten till svedjande inom Blekinge län, än äfven det emot svedjande inom bergslag stadgade förbud. Frih.
Wid anskaffande af detta Förstärkningsmanskap tillägges Stär>erne och Församlingarne samma rätt till lösdrifwares anwärfning, som de indelte och warfwade Negementerne enligt Wärfnings-Stadgan af den 7 April igor §. 16 äga. rl) De omkostnader, som till anskaffande af besia Ri fsrswarare erfordras, sammarrstjrttas af Stadens eller Docks Den 11 April. ZZ1 Socknens Inwänarc, efter samma förlMande som Bemilln-ngen af dem utgöres. e) Till FörstärkningSmanstap antagcS hmarje feist och färdig karl af osman förest-isne alder, utan afseende pä någon wist längd, blott han äger de krafter, ssm för hans tjenstgöring behöfwaS. De som friwilligt ingä i FörstärkningSmanstapet, njuta samma näringsfrihet, som den wärfwade Soldaten» samt frihet för sig och hustru för Mantalspenningar och personliga stydds-afgiftcr, ifrän och med det äret, dä de lätit sig genom öswcrenskommelse anteckna, och afhandlingen derom, jemte Fältstärsbetpg om tjenstbarhet, blifwik hoS Konungens Befallningshafwande uppwist och pätccknadt. Till pensioner af> Krigsmanshus - kastan äge de lika rättighet som Soldater ! allmänhet samt företrädesrätt till tjenster, i händelse de för öfrigt med andra sökande äga lika sticklighct och förtjenst; hwarjcmte äfwen, om de, efter munnen fred, Lstunda att antaga Soldatlega, de borde, i händelse af NotehallarenS bifall, och om de äro duglige, framför andra dertill anses berättigade. Kongl.
Konungens enstilta förmögenhet består dels i den Faddergafwa, som Riksens Ständer efter 1779 ars Biafsked tillegnade honom, och som i godt Mynt under de näst päfölide arén inflöt, och dels i wärdet af Haga Lust,Slott och Lust-Park, hwilka» anläggning kostat Högstsalig Konung Gustaf IH:dje och fd. Konung Gustaf Adolph nära z sänger mera än den Summa 130,000 N-dlr, hwariill detta Slott och denne Lust-Park, uti dcn öfwer f. d. Konungens egendom upprättade Bouppteckning aro upptagne: Att f. d. Drottningens och f. d. Prins Gustafs enskifte Capitaler utgöras af de gakwor som Riksens Ständer dem tillegnade wid 100 ars Riksdag, och hwilka tillfallit dem uti Rikets da icke försämrade Mynt, samt att alla desse Gäfwo, Medel blifwit förräntade i Riksgälds-Sontoiret eller hos Stats-Merkel, som utbetalt dem, till för hand warande utgifter och behof som desse Werk i och för deras förwaltning haft att bestrida, och således ej äro anwände pa sädant sätt, attNumerairen af Capitalerne blifwit förökad i den mohn Myntet i sednare tider undergått försämring. Särskildte meningar i frägan haswa likwal inom U-skottet blifwit yttrade i sa matto, att ätffillige Ledamöter warit af den tanka, att wid berörde förhållande ock da rättigheten att disponera Egendomen icke är f. d. Kongl. Famillen medgifwen, Da Riksens
Den ränta, som de verklige gäldenärerne medelbart genom inrättningen utgöra tili de verklige fordringsegarne, kommer ater att erhålla alla egenskaper af nya på egendomarne lagde Statsoch Banco-Utskottens Utlåtanden. Jhxix skatter, till bestridande af utgifterne för den nya arten af Stats-skuld; och, sedan derjemte egen. dornarne kommit i andra händer, blir ostridigt ett betydligen ökadt belopp af de hvarje belånad egendom vidlådande utgifter lill det allmänna, den enda följd af hela anstalten, som kommer att, alltid lifligen, och ej så sällan med betydliga förluster å det allmännas, eller den enskildas, eller ofta å begges sida, erfaras. Vid bestämmandet af det högsta värde , hvarefter en fastighet skulle få antagas till beläning genom hyppotheks-inrältningen , möta och nya hinder för verkställigheten af en sådan, och ytterligare anledningar att af den befara olägenhet. Sjelfva grundsatserne för värdering af fast egendom anses i allmänhet icke utan största svårighet kunna bestämmas. Den skulle väl, i händelse alla hypotheks-obligationer förblefve ständige gravationer å egendomen, hvar. för endast ränta utgjordes, icke behöfva sträcka sig längre än till uppskattningen af den behållna afkomst, som i alla händelser säkert skulle kunna påräknas,och värdet af de capitalobligationer, som j och för egendomens beläning utstäldes, bestämdes sedermera efter den funderade vänteprocent, som för dem utgjordes. Men just i bestämmandet af denna, i penningar beräknade, minsta afkomst, som Staten ovilkorligen fordrar alt en egendom skall lemna sin egare, på det att denne skall kunna uppfylla sina förbindelser till Staten, ligger en afgjord obillighet, så^ länge sorn Staten, om den ock skulle kunna föimå att vid fortsatt stadighet bibehålla Jjjo: Suitsoch Boiicl)-Utskoltens Utlätanden. sjelfva penni ngeviinlet, i alla fall under inga vil. kor rnägtar uppehålla de producters värde, som vid en egendom kunna frambringas, beräknadt i penningar till en gang antaget belopp.
Jag tror i stället alt man måste öfverlemna detta ät den enskilda omtankan, och upmunlra densamma med allmänna anslag. I Skåne har bildats en s. k. hingstprseraiefond. Från denna fond utdelas årligen hingslprnemier ä 50 r:dr l>:co hvardera. Jag tror att om en dylik inrättning kunde vinna en större utsträckning, så skulle dermed ändamålet vinnas. Gifvas hingstprsemier, sä erhåller hingsthåilaren understöd för beskällaren, hvilket inverkar till upmuntran för allmogen alt upföda tjenliga hästar. Det är på denna grund jag anhåller att i egenskap af ny motion, med stöd af 56 § Hiksd.Ordn., få framställa följande; att nemi. Ständerna mätte till K. M:s disposition, af Statsmedel anslå 7,508 r:dr b:co att årligen utgå och fördelas i_144 praemier af 50 r:dr l):co stycket, som borde tilldelas alla de hingsthållare i hvarje län, som K. M:s Bef:h:de, eller den han i sitt ställe förordnar, anser upföda de för arbetshäst-racens underhållande bästa hingstar. Jag anhåller alt till nästa plenum fä öfverlemna min motion skriftligen affaltad, och får dessutom förena mig med den siste värde talaren i hans begäran om afslag å förevar, betänk. Frih. Raab, Adam Christian: För att få detta betänk, afslaget, tyckes jag icke behöfva upträda, men då jag bor i granskapet af motionären och känner förhållanderna, anser jag mig böra yttra några ord. Förliden sommar hölls på Oland ett landtbruksmöte, deruti äfven en del af Calmare läns innevånare deltog. Olands innevånare, som lifligt intresserade sig för sin häst-race, hvilken utgör en del af öns betydligaste afsätlnings-artiklar, beslöto då att begära hvad motionären hemställt, alt nemi. vid Ottenby stuteri skulle anställas ett visst antal Norska hingstar.
Majit, enligt särskilda skrifvelser den 28 Januari, 12 Mars, 3 Juni och 15 Juli 1845, till Dess Befallningshafvandes i länet disposition för anskaffande af utsädesspannemål och till understöd i låneväg för behöfvande invånare i länet, i anledning af derstädes inträffad missväxt, beviljat räntefria förskott från undsättningsfonden till ett sammanräknadt belopp 86,666 Ridr 32 sk. banco, emot stadgad återbetalningsskyldighet, samt Landshöfdingen, efter Landshöfdingeembetets anordningar och mot framdeles skeende redovisning, fått beloppet uppbära, Landshöfdingen, hvars redogörelseräkning af den 9 December 1845, såsom hos honom innestående upptagit 18,744 Ridr 35 sk. 1 rst banco, i så måtto vägrat att fullgöra den af Landskontoret i memorial den 27 Januari 1846 påfordrade återlefverering till Ränteriet af sålunda varande behållning, som han förklara! sig först då hans förmenta uppdrag i anledning af undsättningsåtgärderna vore fullbordadt, erkänna någon redovisningsskyldighet, och sedermera hvarken förrän förhållandet blifvit hos Kammarrätten anmält och qvarstad till Kongl. Majits och Kronans säkerhet lagd på hans egendom, afgifvit slutlig redogörelse och det behållna beloppet till fullo återlefvererat, eller förmått styrka sin uppgift, att äfven den i oniförmälte räkning af den 9 Dec. 1845 upptagne behållning då varit använd till sedermera återgången spannemålsupphandling eller ens varit för sådan afsedd vidare, än beträffande de derefter till vissa säljare afsände 3,500 Ridr samt till en annan 142 utbetaita 1,560 R:dr eller tillhopa 5,060
Den, som godkänner Utskottets förslag, att Jernskrot, gjutet, smidt eller valsadt, skall få utföras mot 2 R:dr tull per Sk® Stapelstads-vigt, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages utförselstullen å nämnde artikel till 2 R:dr 24 sk. Sk® Stapelstads-vigt. Voteringen liar utvisat 45 Ja och 74 Nej, hvarigenom utförselstullen å ifrågavarande artikel blifvit bestämd till 2 R:dr 24 sk. Sk® Stapel stads-vigt. Tjugondefemte voteringen, enligt 178 punkten. Den, som gillar Utskottets förslag, att å Koppar: gårad, bör bestämmas 5 R:dr utförselstull per Sk® Stapelstads-vigt, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, bestämmes utförselstullen å gårad koppar till 2 R:dr 24 sk. Sk® Stapelstads-vigt. Med 82 Ja emot 37 Nej har Utskottets förslag i denna del blifvit gilladt. Tjugondes jette voteringen, enligt 179 punkten. Den, som godkänner Utskottets förslag, att å Koppar: smidd, valsad eller gjuten: Bleck och spik till fartygs förhydning, bör bestämmas 16 R:dr 32 sk. införselstull per Skfö Stapelstads-vigt, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages införselstullen å denna artikel till 8 R:dr 16 sk. Sk® Stapelstads-vigt. Voteringen har utvisat 56 Ja och 63 Nej, och har således införselstullen å denna artikel blifvit fastställd till 8 R:dr 16 sk. Sk® Stapelstads-vigt. Tjugon - Förstärkta Siats-Utskottets Memorial, N;o 499. 9 Tjugondesjunde voteringen, enligt 184 punkten.
En och annan inom detta hus känner otvifvelaktigt Englands tull-lagstiftning och dess resultat, men jag fruktar i sanning, att sådant är obekant lör många, hvilka, vid hyllandet af frihandelssystemet, trott sig vandra i Englands fotspår. Till dessas upplysning beder jag fä nämna, att man i detta land icke försmådde att nästlidet år 1858 i tulluppbörd inkassera den ofantliga summan af något öfver 24 mill. pd st., hvilka, reducerade i Svenskt mynt, utgöra omkring 433 mill. rdr rmt. Fördelar jag denna tulluppbörd på Englands folkmängd, upgående till omkring 27 mill., så finner jag att hvarje innebyggare i England under rubrik »tullu indirekt skattar till Staten omkring tö rdr rmt. Vår tulluppbörd är beräknad till 1II mill. rdr, och antager jag folkmängden till 4 mill., som deu nu i det närmaste väl utgör, så belöper sig på hvarje af landets innebyggare af så beskaffad indirekt skatt '2\ rdr rmt. Under ett föregrde plenum har en talare inom detta hus yttrat, att man borde köpa sina behof, der man får dem för bästa priset, vare sig inom eller utom landet. Ar detta påstående riktigt, så bör man, för att vara konseqvent, afskaffa införseltull på alla de fabriks-alster, som här i landet icke kunna åstadkommas till lika billigt pris som i utlandet. Undersöker jag huru förhållandet kan vara, hvad angår våra produktioner i denna väg, så kommer jag till enahanda resultat, sora beträffande produktionen af jordbrukets alster, och i flera fall af samma orsaker. Vår förlagsränta är högre; förlagskostnaden ökas derigenom att vi, i följd af vårt aflägsna och under en god del af året för sjökommunikation med utlandet afskilda läge, mäste redan om hösten förse oss med de för vinterproduktionen behöfliga rudimateHer, som till allra största delen måste hemtas från främmande land, likasom det för maskinernas drifvande erforderliga material, som nu mera allmännare användes, eller stenkol, hvaraf England, Frankrike, Tyskland hafva förråden inom egna landamäre!].
Med tillämpning af hvad sålunda blifvit anfördt, får ConstitutionsUtskottet, till grundlagsenlig behandling vördsamt underställa Riksens Stän - 6 Comtxlutions-U t skottets Memorial, N:o 33. ders pröfning det förslag till ändringar och tillägg i åtskilliga Grundlagsparagrafer, hvilket här nedan föijer; Heyer ing s-Formen. % 56. Allmänna frågor, sora uti Riksens Ständers Plena väckas, må ej till omedelbart afgörande der upptagas, utan skola öfverlemnas till behörigt Utskott, sora eger att dem utreda och deröfver sig yttra. (Det återstående af denna § utgår). § 8i. Denna Regerings-Form samt Rikets öfriga Grundlagar kunna icke ändras eller upphäfvas, utan genom Konungens och alla RiksStåndens sammanstämmande beslut. Fråga derom må ej af Riksdagsman i Stånds Plemrra väckas, utan bör anmälas hos Riksens Ständers Constitutions-Utskolt. Detta Utskott, hvars pligt det är att Grundlagarna granska, eger rätt att hos Riksens Ständer föreslå de ändringar deruti, som det anser högst nödiga eller nyttiga, och möjliga att verkställa. Riksdagsmans förslag till grundlagsändringj hvilket Constitutions-Utskottet förkastat, förf alle. Hvad Constitutions-Utskottet till ändring i Grundlagarna, sjelfmant eller, uppå derom af Riksdagsman väckt fråga, föreslår, skall, om intet deremot från något Jiiks-Stånd anmärkes, förblifva hvilande till nästpåf oljande Riksdag, och då af Riksens Ständer af gör as. Om förslaget af ett eller flere Stånd icke godkännes att hvila till påföljande Riksdag, må det vid denna första pröfning ej förkastas, utan bör till Constitutions-Utskottet återförvisas, med de anmärkningar, som Ståndet förklarar utgöra dess gemensamma tankar; Utskottet dock obetaget att å anmärkningarna fästa det afseende, hvartill deras pröfning inom Utskottet föranleder. Constitutions-Utshottets Memorial, N:o 33.
Banco, eller motsvarande i/3 delen af dess netto-behållning, ulan att dock det sålunda beredda silfvertillskott i högre grad betryggade utvexlingens bestånd, än anskaffandet för Bankens räkning af creditiv i utländskt mynt å samma belopp, med hvilket senare är förenad den förmon, att ränta ej ifrågakomma-, utan så vida någon del af samma creditiv skulle, i och för silfverutvexlingens fortgång, behöfva att anlitas, eller för större summa, än som då för tillfället kunde derå lyftas. Af nu anförde skäl, och enär alltså ifrågavarande förslag, efter Utskottets Öfvertygelse, icke skulle uppfylla de vigtiga ändamål Motionairen dermed åsyftat, eller ens troligen, utan uppoffring å Bankens sida, låta sig verkställa, samt slutligen ett Reglementariskt stadgande, hvarigenom Ri Bihnng till R, St, Fröt, l83/j. 6 Sami. 1 A fdel. 3 1 vte Iläjtet. 6 Banco-fjtskouttt Bit.'Nio i5» tets Ständers Fullmägtige i Banken ålades, att, i Båga om bedrifvandet af Bankens lånerörelse, sig rådföra med af enskilde Aetie-egare valde Ombud, intiils de sistnämnde, vid en kommande Riksdag, genom ändring i 72 §. af nu gällande Regerings-Form, möjligen erhölle del i Bankens styrelse, synes Utskottet icke vara lämplig eller ändamålsenlig, anser Utskottet sig ej kanna tillstyrka Rikets Ständer, att till ifrågavarande förslag lemna bifall. Stockholm den 27 Junii i83/p i STOCKHOLM*. i834; hos J. A. Walloch. Banco-Utskottets Utlåtande N;0 16. I N:o 16. Ankom till Banco-Utsk. den 3 Julii. Utlåtande, till svar å de inom samtlige Riks-Stånden framställdej till Utskottet remitterade anmärkningar vid dess under N:o 6 afgifne Betänkande med förslag till Hufvudgrunder för Bankens rörelse och förvaltning.
Så sköt han otåligt tillbaka sin stol och befalde i kort ton en lakej, som just passerade förbi, att servera honom en ny kopp kaffe. — Åh, hviskade Joséphine ängsligt till Madame Joseph: Nu har der händt något igen. Jag känner Bonaparte! Småningom bredde der sig liksom en förstämning öfver salen. Förste Konsuln stod borta vid det ena öppna fönstret och såg ut — han hade ännu icke talat till någon. Plötsligt vände han sig om och sade med forcerad munterhet: — Jag tycker dansen stannar af. Kom låt oss få «les deux coqs». Madame Loulou — han grep henne om lifvet — ni mins, den ha vi dansat så ofta! Edmée följde honom med ögonen hela tiden. Hvarför kom han icke till henne? Hon drog sig obemärkt tillbaka in i Madame Bonapartes boudoir, som gränsade intill stora salongen; der var blott sparsamt ljus från ett par lampetter på kaminen. Plötsligt kände hon en hand på sin skuldra: — Edmée! Hon vände sig hastigt om och grep hans hand. Hennes ögon voro fuktiga. — Hvarför dansar du inte? — För det ... Åh, min vän, hvad har händt Han skakade på hufvudet. Plåga mig icke med frågor — inte här, inte nu. Och litet efter: — Kan du verkligen se det på mig? — Om jag kan se det på dig? När till och medgeneral Junot och Eugène strax kunde märka det! — Det var som satan! brast han ut. Skulle jag icke kunna beherska mig bättre! Madame Bonaparte kom sakta in i rummet. Förste Konsuln såg kallt, litet ironiskt på henne, så sade han högt: — Nå, Mademoiselle de La Feuillade, vill ni så spela ett parti schack med mig, som jag bad er om? Han stälde elfenbenspjeserna till rätta på rutorna, och, i det han lutade sig fram öfver bordet, sade han lågt: — Jag vet, du kan tiga — icke ropa till och skrika, som damer bruka? Hon böjde omärkligt på hufvudet. Hon satt med armbågen mot bordet och pannan lutad i handen och flyttade en bonde. — Kairo har kapitulerat.
Och som de 12,220 N:d., hwilka förut finnas pa Scat anstagne, hädanefter säsom hittils annu i nagra ar torde till det mästa alga till Accordsersattningarne för dem af Finsta Landoch SjöArtilleriet, med flere andre, hwilkas Accords-ersättningar böra med Contante penningar betalas, anser Stats-Utskottet nödigt att iftagawarande Anflag okas till 20,020 Riksd.; hwarjemte Ucstottet dock stolat hemställa, om icke en witz präfcciptionstid såsom till exempel Sex mannder fran första kungörandet deraf i Tidningarne, ma böra förestriswaS Officerare af f. d. Finsta Armeen som ej redan sig anmält, at upgifwa och enligt Föcfattningarne styrka den rätt de tro sig aga till Accords-ersättning, pa det Stats-Werkets utgift i denne del ma blif. wa bestämd och obehöriga anspråk i framtiden förekommas. "s-o Till Byggnader och Reparationer a Kongl. Slottet samt de publique Husen i Stockholm. blott för deras nödwändigaste underhallande 6,200 Riksdaler." De 12,000 Riksd. som till Byggnader och Reparationer a Kongl. Slottet samt publique Husen t Stockholm och Landsorterne förut aro a Stat anstagne, har efter hwad Stadö-Utstottet inhämtat, altid Den rz Juni!. altid, funnits vtillräckelige och blifwa det föliakteli, gen ännu mer, da Byggnadsmaterialier, Arbetslo, ner och Handtwerksarbeten nu uppstigit till oerhörd dyrhet, i anseende hwarlill och da den förut begagnade utwäg att godtgöra bristen sa wäl a detta som andra Ctctts-anstag pa följande årets Skuldfordrings.