Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Med modrens känslor och ställning till sitt harn, mäste man visserligen iakttaga den försigtighet, att Lagen icke alltför hardt bestraffar; men åtminstone icke barnet sättas i alldeles samma ställning, som genom modrens giftermål, så attdetoägta barnet gynnas på det ägtas bekostnad; — om det ock skulle låta litet strängt, att Lagens hämnd skall falla på en oskyldig varelse. Hvad åter Herr Cederschjölds förslag beträffar, så frågar jag, huruvida han gör det oägta barnet någon tjenst dermed. Om modren sedermera blifver [gift med någon annan än barnets fader, skulle barnet utan tvifvel hafva att förvänta sig förföljelser och vanvård, samt blifva lemnad utan något skydd uti en ställning, der begge föräldrarne finna det vara sig till skada, den ena såsom erindrande förhållanden man önskar glömma, den andre eller fadren, då han ser ett sådant barn för framtiden lägga hinder för sina egna barns arfsrätt. Jag ansér det derföre vara bättre, att modren allenast fritt får sörja för det oägta barnets första uppfostran, och sålunda, utan de andras förfång, gifva ett långt bättre arf åt detsamma. Jag bifaller derföre Utskottets Betänkande. Herr Cederschjöld: Det är just för att förekomma hvad den sista värde Talaren befarat, som jag gjorde det tillägg lill för - Den 22 Junii e. m. 123 slaget, att modren skulle, innan hon trädde i gifte, hafva erkänt sitt oägta harn. Jag får tillbaka påminna honom, att förhållandet med ett ägta harn vore då i detta afseende alldeles lika som med ett ägta stjufbarn; och hemställa till honom sjelf, huruvida han skulle hafva en sådan känsla, sorn han omförmält, för ett lagligt stjufbarn. Jag förmodar derföre, att detta hans argument förfaller. Herr Hjerta: Jag kan icke gilla Herr Cederschjölds analogie af jemförelsen emellan detta förhållande och det af stjufbarn och ägta barn. Ett stjufbarn har skydd icke allenast af sina öfriga slägtingar, utan äfven af modren sjelf, vida mer än hvad någonsin kan påräknas åt ett oägta barn, som icke har någon annan än modern till sin beskyddare.
Skrifvelse N.o l8f. 3iy och Wendes Regementen, truppens underhåll, genom ökadt gage och mat-inrättningarne vid Regementena redan blifvit förbättradt och hvilket måste fördelaktigt inverka äfven på truppens helsotillstånd; — 3j2 R:dr för Läkare-vården vid 4 serskilda uppgifna commenderingar samt arfvode åt en Slotts-Predikant, dessa utgifter äro af tillfällig egenskap och utgöra mindre belopp, och således, då de förekomma, synas böra kunna fyllas af inom Titeln disponible tillgångar; — samt slutligen 2,^09 R:dr 5 sk. för inrättandet af ett Tyg-Stats-Compagnie och andra förändringar i Tyg-Staten, denna utgift, då all möjlig' sparsamhet bör iakttagas, synes kunna uppskjutas; så och i betraktande i öfrigt af Stats-Verkets knappa tillgångar, hafva Rikets Ständer funnit sig icke kunna ifrågavarande serskilda anslagssummor, utgörande tillhopa 8,53i R:dr 5 sk., bifalla. Deremot och hvad angår begärd tillökning för 88 förste Constaplar, å 16 Rrdr 32 sk., med 1,466 R:dr 32 sk.; så och med afseende dels på den större vigt, som ligger på desse Constaplars befattning såsom Canon-Befälhafvare, och de insigter, som derföre af dem fordras, dels ock att vid jemförelse af den aflöning, som af Gardets-Corporaler åtnjutes, någon tillökning i irsta Constaplarnes nuvarande aflönings-belopp, 5o R;dr, kan vara af behofvet påkallad, hafva Rikets Ständer funnit godt i så måtto bifalla den begärda tillökningen af 16 Rrdr 32 sk. för hvarje förste Constapel, att en förhöjning af 10 Rrdr för hvardera af dem må å Stat uppföras med 880 •— —* hvarigenom uppkommer en minskning af 586 Rrdr 32 sk. i den summa, som härofvan blifvit föreslagen.
Medico-kir ur giska institutet Militie-boställs-kassan Mindre kreditivet Musei-byggnaden. NationalMuseum, Kongl — National— Riks("naturhistoriska) Musikaliska akademiens räkenskaper Myntverket Mötes-passevolans-fonderna, förenade National-musei-byggnaden Naturhistoriska Riksmuseum Navigationsskolorna Bilagan litt. 0. vid Norénska testaments-fonden Normalskola, Vexelundervisningens Norrbottens hästjägaresqvadrons fond — län, afvittringar i Norska gränsen, väg genom Jemtland till Nya Elementarskolan i Stockholm Ny-Elfsborgs strafffängelse Officerare och under-officerare, fonden för blesserade Optiska telegraf-inrättningen Ordbok öfver Svenska språket, anslag för dess utarbetande Ordensgillet, SerafimerOrdinarie stats-reglerings-fonden Bilagan litt. C. vid Ottenby stuteri Paketpost-inrättningen Passevolans-fonderna, förenade mötes Passevolans-fonden, Tross412 — Re vision 8-ber!ittel sen. » 207—209. » o. » 5. » 166-168. Pedagogiernas räkenskaper Pensionsfonden för blesserade officerare Pensions-inrättning, Civil-statens Bilagan litt. P. vid Pensions-kassa, Arméens Bilagan litt. Q. vid Pharmaceutiska institutet Pionier-korpsen Polishäktena Porto-upphör den i riket Postverket Proprie-balanser Bilagan litt. A. vid Publika hus i Stockholm Pese-reglementet, förslag till förändring i Reservationer, till Revisionens protokoll anmälde, Reserverade behållningar å hufvudtit larne Restantier Revision, tiden för nästa Riksgälds-kontoret, liqvid med — tillgodoförda besparingar Riksgålds-verkets fond Bilagan litt. F. vid Rikshufvudboken, sammandrag öfver alla deri ingående medel, bilagan litt, A. vid Riksmuseum, Naturhistoriska Riksstatens anslag, brister och besparingar å — fjerde hufvudtitels anslag Bilagorna litt. G, H, I, K, L & M. vid bil. litt.
I den angränsande linneateliern tillverkas barnArabiskt gummi, intorkad saft af acacia-arter, och damunderkläder, från babytill brudutstyrslar, under ledning af en dam från Berlin, som, ersattes i vissa fall af det billigare dextrinet, efter att i sin födelsestad hafva arbetat för världsgummi, bildadt af stärkelse, som brukas till appberömda firmor, åtagit sig att hos oss införa sin retering af väfnader. Vid gräddning af bröd på matematiska grunder baserade, tygbesparanförvandlas en del af degens stärkelse till dexde tillskärningsmetod. Modellerna komponeras trin, särskildt i brödskorpan. Växtslem förekomoch ritas af henne, vanligen efter tyska och franmer bl. a. i kvittenkärnor och på körsbärsbark ska förebilder. Hålsömsoch märkningsmaskiner (kåda) samt förorsakar linfrögrötens slemmiga beskaffenhet. underlätta i väsentlig mån arbetet. Stärkelse, ett annat af de kolhydrater, som Utstyrslarna tvättas fem trappor upp. Äfven i tvättinrättningen föres spiran af en ung tyska, icke kristallisera, sakna söt smak och ej lösas som lärt sin konst i Bremen och Berlin. Klä- i sprit, hvarken löses eller sväller upp i vatten derna placeras först i en tvättapparat, där de vid vanlig temperatur, men sväller i kokande utan handkraft med ypperligt resultat påverkas vatten till en tjockflytande massa (klister). Den af kokhett vatten, såpa och öfriga tvättmedel. stärkelse, som förekommer i de gröna växtdeSköljningen försiggår i en kopparreservoar, där larna, förarbetas ej till födoämnen för männidessutom en respektabel klappmaskin sörjer för skan, men väl den i växternas frön, rötter och att allt blir klappadt och klart. I torkapparaten, rotknölar magasinerade förrådsstärkelsen. Denna som roterar med en hastighet af tusen slag i förekommer hos många växter i stora kvantiteminuten, utpressas vattnet grundligen. Därifrån ter, är prisbillig och har högt näringsvärde. föras mangelkläderna direkt till ångmangeln, i Stärkelsekornen äro olika hos olika växter.
Med underkännandet af Utskottets förslag, ansåg Ståndet den för Vamlie nu gällande tullen böra bibehållas. I öfrigt godkändes denna Litt. Litt. W. IVagnar och Åkdon. ReseResandes, synbart brukade, som af dem sjelfve begagnas, eller blifvit ur Riket bevisligen utförda, fria från tullafgift. Win, alla slag: På fastager, för 1 kanna 24 sk. införsel-tull. På bouteljer, för dito 1 R:dr dito. Windrufvor: Nu gällande införsel-tull, 6 sk. per Skålpund, bibehölls. Wäfnader. Ståndet fattade härvid, till en början, det beslut, att de slags väfnader, hvilka, enligt den af Kongl. Maj:t i Nåder gillade och fastställde Tull-taxan af den 30 Juni 1835, nu finnas till införsel förbjudna, må fortfarande förblifva det intill nästa Riksdag. Prot. Uldr. d. 1/y Dec. 1840. I afseende på redactionen af nedanstående, till väfnader hörande, serskilda artiklar, beslöt Ståndet följande förändringar: l:o Rubriken taft, kypert eller-levantin &c. erhåller denna lydelse: ”alla ”släta sidentyger, såsom taft, satin, levantin eller af hvilken annan benämning ”sora helst, enfärgade, skiftande, rutiga eller randiga, hvaruti någon inväfd ”blomma eller figur icke befinnes. 2:o Rubriken. Halfsiden eller af siden till större eller mindre del blankhult &c. skulle sålunda förändras;.- ”halfsiden. Väfnader och halfsiden-dukar, ”sorn till mer än hälften bestå af silke, tullbehandlas lika med de helsiden”väfnader och dukar, hvartill de närmast höra”. Vidare fann Ståndet, att den i 1835 års Tulltaxa förekommande anmärkning, näst efter schirting och andra slag etc., borde bibehållas vid sin nuvarande lydelse. Linneoch hampalngods. Lärft, hvaraf 1 qvadrat-aln väger till och med 3 lod, se Ståndets P10- tocolls-utdrag N:o 473.
En controllerande autoritetvar inrättad,. sorn ägde tillsyn att en och hvar uppfyllde sin pligt, så i oeconomiskt sorn militairiskt afseende; denne var jländig ej tillfällig, så att han behörigen kan bedöma huruvida de under dess tiiisyn stående troupper tilltaga eller af«. taga i disciplin, ordning och öfning. Den 24 Febmaril,J D*ssa aro orRanintio^ens theoretiska för.' dehr. S uik onder den practiska uiöfriingen deraf, bnstfäHigheter yppa s>g, är detta ett alla mänskliga inrättningar mer eller m-ndre vdhättande ot>dt, som äfven tinder förändrade omständigheter svårligen torde kunna förekom mas. Man säster: 1 händelse Generalerna tilli-’ ka vo e RegementsChefer *J, sä kunde maa antingen för statsverkets läkning bespara öfv rstel.ieutenants indelningarnp, eller och fördela b loppet deraf på de sämre betalte CornpagnieQificerare* Rptraktom detta inkast först onder dess tnilitairiska synpunct. Två Regementer, förstärkte med 2 eller 3 classar Bevärmgs-m&nskap, utgöra en så betydande styrka, i synnerhet i ett couperadt land, att till deras commenderande eifordras en BsigadGeneral. Två sådana Brigader åter, erfordra, af samma skäl, en Di v i?,ion General* Detta är hvad vi nu äga. Skulle under fredstid inga andra RegementsChefer finnas än förenämnde Generaler, hvilka, då krig inträffar, måste emottaga Divisionsoch Brigad-befäleta *) Detta bör ej förblandas med de Arméer der Generaler aro Colonels proprie fai res af ett Re gena e R ‘ c . sona ät en slags hederspost, likasom Gardet éfh LäfRegementet hafva Konungen till Chefj KronPnnsens Husars Regesieate, Kronprinsen o. s. v. 744 ’
S. D. Föredrogs ånyo Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 31, med voterings-propositioner, i anledning af Riks-ståndens olika beslut, rörande Memorialet, N:o 19, med förslag till ändring i 1 mom. 14 § R. O. angående representations-rättigheten för Stockholm. Yoterings-propositionerna godkändes. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Memorial N:o 336, med förslag till sammanjemnkning eller voteringsproposition, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, angåendo bildandet af en fond till understöd för afskedade Folkskolelärare. Ståndet vidblef sitt beslut och godkände voterings-propositionen. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Expeditions-Utskottets Memorialer: N:o 10, angående medels anvisande till gratifikationer åt extra biträde vid Utskottets Kansli; och N’:o 11, angående förhöjdt arfvode till föreståndaren för Tryckeri-afdelningen af Utskottets Kansli. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Utlåtande och Betänkanden: N;o 22, i anledning af återremiss af Utskottens Betänkande N:o 14, rörande väckta motioner om ändringar i Kongl. Förordningen den 19 December 1827, angående grunderna och vilkoren för hemmans-klyfning, samt afsöndring af jord och andra lägenheter från hemman; 524 Prot.-Utdrag den 20 Augusti 1851. N:o 23, i anledning af väckt motion om ändring af stadgandena, rörande tiden, då auktion å landet bör vara slutad.
Återremiss lärer derföre vara nödvändig. Herr Steuch, Johan Hinric.- Jag anser för min del så väl det af Constitutions-Utskottet med ifrågavarande tillägg åsyftade 'ändamål» som de Ledamöters tanka, hvilka önska att citationen af 107 §. må i 9 §. Regeringsformen införas lämpeligast kunna vinnas , om i början af 9 §. näst efter orden: ’*Ovilkorligen förbundnetillädes orden: ”Vid den påföljd 106 och 107 §.§. i Regerings-Formen stadga.’’ Hvaremot sista Momentet i 9 §. eller från och med orden: ”För Rädslagen,’’ till och med ordet, ”stadgas” kunde alldeles utgå. Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord Proposition, blef Constitutions-Utskottets ifrågavarande Memorial, i anledning af de dervid gjorda Anmärkningar, till Utskottet återremitteradt. 362 Den 11 April. Herr Grefven och LandtMarskalhen tillkännagaf, att Plenum Romme klockan 5 i efter* middag att fortsättas. Föredrogs å nyo och gillades följande frän nedannämnde Utskott inkomne, samt den 7 och g dennes på bordet lagde Betänkanden: I:o Från Stats-och Lag-Utskotten, under N:o 130* angående Herr J, D. von Engeström® Memorial, om årlige Lagsamlingar. 2:0 FrånSrats-Utskottet under N:0 134, 1 anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, om Medels anslående till bestridande af kostnaderne vid Hans Maj:ts Kröning, Vid förnyad föredragning af Stats-Utskof* tets under N:o 137, 138, 139, 140 och J41 afgifne, samt den g dennes på bordet lagde Utlåtanden, öfver gjorde Anmärkningar vid Stats-Utskottets den 23 sistledne Januarii samt den 12 och 16 sistledne Februarii meddeldte Betänkanden: 1:0
De kunde likväl då icke göra sig gällande; men frågan var emedlertid väckt; och ofta förnyad, bereddes derigenom så småningom den förändring i tänkesätten, som grundläde Rikets Ständers vid deras sista möte fattade beslut om en lika arfsoch giltorätt. Enär de grunder, hvarpå detta bestut sig stöder, blifvit af serskilde motionärer åberopade, och desamma, enligt Utskottets omdöme, äro af den vigt, att de måste utöfva ett väsendtligt inflytande på frågans bedömande, anser Utskottet sig jemväl böra upptaga dessa, ur motiven till förslaget till ny Civil-lag, hufvudsakligen hemtade grunder. De följa således_, För lika Giftorätt: Uti det genom äktenskapet uppkomna bolag, förena begge makarne sina krafter, i ändamål att med gemensam omsorg arbeta för gemensamt väl. De dela med hvarandra ljuft och ledt; och då förbindelserne äro lika och bördorna bäras gemensamt, synes en fördelning af inbördes rättigheter, hvilande på en annan grund, icke stå att förena med äktenskapets väsende och med de vilkor, som deruti innefattas. Det är mannens pligt att anskaffa hvad som fordras för makarnes och barnens underhåll, och hustruns att det med sparsamhet och klokhet använda. Ilos den jordbrukande klassen af ett folk hafva vanan och behofvet gifvit hennes skyldigheter en ännu större vidd. Det är icke nog dermed, att hon ensam måste sörja för barnens skötsel och uppfostran i deras spädare år och ensam besörja den inre hushållningen; hon måste äfven deltaga i den yttre och med sitt arbete bidraga att förvärfva det nödvändiga. När uti samhällsclasser, der denna sednare pligt praesumeras sällan eller aldrig inträffa, hustrun eger lika giftorätt med mannen, finner man lätteligen, huru litet det sammanslår med den reciprocitet, som för äktenskapet ligger till grund ' och med rättvisans kraf, att neka henne denna rätt, uti ett stånd, der ännu större förbindelser henne åligga.
Diktamen hufwudsakligast finnes frainstäldt, de allmänna tänkesättens upplysande utgör förnämsta kraften till Stats-Författningens uppehällande och förbättring; dä för detta ändamål en beredande Corps bör sysselsättas att oupphörligen hälla Lagarne fram för Nationens uppmärksamhet; dä wid hwarje inträffande Riksmöte en betydlig fördel mäste härflyta deraf, att denna Corps, genom allmängjorde Pro - 472 Expeditioner till RikS-StLnden. tocoll, förberedt saker och sinnen; dä slutligen Utskottet sär tillägga, att, genom ärendernes således förutgängne behandling, ej allenast Niksdagarne i allmänhet skulle, under lugnare öfwerläggningar och lättare gifne Resultat, ansenligen förkortas, utan ock i synnerhet den fördel i statistiskt afseende winnås, att de hittills bristfälliga Oeconomiska Författningarne en gäng blefwe mera fullkomliga och således längre bestäende; anser Utskottet sig af alla dessa omständigheter uppfordradt, att, såsom en wid denna Riksdag wäckt fräga, hemställa till Konungs och Ständers afgörande wid nästföljande, att den af Herr Niddarhus-Secreteraren Silverstolpe föreslagne Riksens Ständers Lagoch HushällningsBeredning, sädan densamma af Utskottet blifwit ingifwen, och i samtlige Respective Riks-Ständens Protokoll intagen, mä bringas till »verkställighet och i Regerings-Formen stadgas. Stockholm den 21 Martil 1810. Pä Constitutions-Utskottets wägnar: (llaos Illoinin§. 6ar1 von Uoöonstoin. Oaniol Uborstoin. ll:son L^olrort. Bilaga till Mem. N:o 3b. Utdrag af Riksens Högloft. Ständers Constitutions-Utffotts Protocoll den 21 Martii 1810. S. D. Wid öfwerläggningen angäende den af Herr Niddarhus-Secreteraren Silverstolpe ä nyo Bilaga till Mem. N:o 35. 473 wäckte fräga om en Riksens Höglofl.
St, Prot, gäle Sami, 5* ju fröt. Ut dr, d, 15' Dtctmb. lias nerbeim; Och skulle samma Memorial till Stats* Utskottet öfve lemnäs - S. D, Vid förnyad föredragning äf i/ägsamt Allmänna. Besvärsoch Ekonomi Utskottens dell I ai sistl, November, under N:o 238) afgifne, samt den 22 i berörde månad e, m. på bordet lagde förnyade Utlåtande, t drande frågan om offentlighet vi i Riks Ståndens öfverläggningar ; fann Ridder, skåpet och Adeln, att samma Utlåtande, med afseende på Riksdagens annalkande slut, endast bor* de läggas till Handlingarne. S. DVid förnyad föredragning afj Bevillnings* Utskottets, den 15 dennes, under N:o 70 aflåtne» och samma dag på bordet lagde Memorial, angå* ende de, i frågan om Biänvins-brännings afgifts utgörande af de vid Fabriker nyttjade pannor öfj ver 90 kannors rymd, Riks-Ständen emellan yppa* de skiijagtiga meningar; fannBidderskapet ecb A* Prof Ut dr, d. z6 Dectmb. Z3ij\ 4i5 deln för godt, att, under förblifvande vid dess, [ detta ämne förut fattade beslut, samt med god kan nande af de utaf Utskottet fdreslagne Voterings propositioner, öfverlemna , berörde fråga till Fösgpirkta Stats-Utskottels afförande. D. Vid förpyad föredragning» af Förstärkta gtats-Utskottets, den 11 dennes, under N:o 665 af. ]åfne, samt den 15 derpäföljde e. m. på bordet lagde Memorial, i fråga otn inlösen af f. d. Fijial Dis. Couternes ännu utelöpande. Skuldförbindelser, fann Ridderskapet och Adeln, att samma Memorial bördts till Statsoch Banco-lJtskotten öfveilernnas. S. D.
Såsom skäl för bibehållande af den i förstnämnde hänseende nu gällande, uti 2 § af Kongl. Kungörelsen den 13 Februari 184-9 intagna föreskrift, har at vederbörande Utskott hufvudsakligen åberopats: att Kongl. Maj:t uti Sin till Rikets Ständer år 1847 aflåtna nådiga proposition i ämnet uttryckt den åsigt, att större delen af det till allmänna beväringen hörande manskap, inom de till sjöbevärings utgörande utsedda områden, både erfordrades och, i följd af de årliga öfningarnes beskaffenhet, blefve mest användbar för tjenstgöringen dels på roddflottan och dels såsom marinsoldater, och att Kongl. Majit derföre, till afhjelpande af bristen på tillräcklig, fullt duglig och användbar bemanning för Flottans seglande fartyg, föreslagit åtskilliga bestämmelser till ordnande af beväringspligten för handels-Uottans besättningar; att dessutom vid bevärings-manskapets användande till olika slags tjenstgöring för Flottans behof afseende säkerligen, äfven till fördel för tjensten, komme att fästas å olika vanor och fallenhet hos ynglingarne från särskilda delar af bevärings-områdena; att, i allmänhet och med undantag blott af ett mindre antal från de närmast Flottans stationer belägne orter, ynglingarne från sjöbevärings-områdena exercerades lill lands gemensamt med den öfrige beväringen; att, på sätt Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den 8 Juli '1848 anfört, det, för ordnandet af sjöförsvaret och beväringsmanskapets användande för detsamma, vore »nödvändigt att veta hvarest bemanning »till Flottan kunde erhållas och att känna ungefär huru stort antal, som i sådant »afseende vore af bevärings-manskapet att påräkna,» samt att denna af Rikets Ständer uttalade åsigt skulle helt och hållet motverkas om det berodde af de beväringsskyldige att välja emellan tjenstgöring vid Landt-arméen eller Flottan, utan begränsning af särskilda områden. För afstyrkande åter af ändring utaf 19 § 2 mom. i Kongl.
Det icke nämnda Wermelands FältJägare-Regements-Befälet kunde sammanslås med Hallands Beväring, eller om en depot 37 H. 10* 143 Den io Augusti e. lii. erfordras i Ystad, dertill användas. Depoternes mängd oell områden kunna endast bestämmas genom en noga undersökning af folkmängd och lokal, hvarföre afvikelser från ofvannämnde project utan tvifvel komma att äga ruin. Af hvarje Bevärings-ClasS uttages till hvarje Regemente Infanteri i fredstid t. ex. 3oo, då 2:dra, 3:dje, 4:t^e och 5:te årens Beväringar utgjorde 1200; eller, om 4°° man inmönstrades, 1600 man. I förra händelsen utgjorde National Armeen 26,400 man Infanteri, i deli sednare 35,200 man, samt National-Cavalleri 5ooo. De återstående 5 Arens Beväringar ingingo endast i krigstid till tjenstgörning. Till sjötjenst antecknades de, som dertill voro hågade, med endast r månads exercice-skyldighet. I Blekinge borde alla uppmuntras till detta val, äfven med penninge-uppoffring å Statens sida. En betydlig fördel visar sig vid denna organisation, att om t. ex. en Provins hotas, kan der sammandragas så mycket troupper som alla våra Depoter af alla vapen innehålla, utan någon serskild kostnad, om endast på samma gång de öfriga Depoterne bemförlofvades, således omkring 4 *l 5ooo man Infanteri, samt nära 1000 man Ca valleri. Med antagande af att alla byggnader, på sätt jag ofvan anfört, kunna fullbordas på 3 å 4 är, vill jag vidröra de årliga kostna - Deu 10 Augusti e. iu. lierna.
Då föremålen för de communala utgifterne måste i allmänhet anses till sin art vara enahanda med dem, hvarföre Statsbidragen utgå, kunna Utskotten icke tveka, att den såsom rättsenlig erkända grunden för Statsbidragens fördelning äfven måste anses rättsenlig, vid frågan om utgifter för communala behof. Om den allmänna Bevillningen skulle upphöra, genom antagande af annan form för Statsbidragen, torde det först då blifva tid att öfverväga, hvad annan beräknings-grund för de communala bidragen, som i stället bör antagas, så att den förmenta osäkerheten, åtminstone för närvarande, synes icke böra väcka någon betänklighet. De årliga förändringarne af Bevillningens belopp kunna, med förutsättning af behörig grannlagenhet vid taxeringen, icke länkas annorlunda, än såsom följder af förändrade förhållanden, som rättligen böra tagas i beräkning vid beskattning så väl till Slaten, som till Communen, så att häraf icke heller kan hemtas någon skälig anledning att anse Bevillnings-grunden för mindre lämpliga. Beträffande deremot hvad, som blifvit erinradt om Capitalister och alt desse till följd af den föreslagne beräknings-grunden, skulle vara från communala bidrag uteslutne , visar sig visserligen deraf, att denna beräkningsgrund icke kan utan all inskränkning antagas, och Utskotten hafva ingalunda förbisett, att enahanda förhållande, som här blifvit anfördt om Capitalister, torde någon gång inträffa äfven med andra samhällsmedlemmar, .Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-TJtskottens Betänkande, N:o 4. II som äro i de villkor, alt de skäligen böra bidraga till de coinmunala behofven, utan att vara påförde bevillning, hvarefter bidraget bör beräknas; men sådane fall äro dock så få, att de icke hindra en allmännare tillämpning af beräknings-grunder, fastän, för berörde fall, serskildta, efter förhållandet lämpade, föreskrifter blifva nödige. Den fyrksäLtning, efter hvilken Herr Sandelhjelm föreslagit, att de communala bidragen borde utgå, måste nödvändigt bestämmas genom en taxering, för hvilken hvarken grund eller form äro anvisade.