Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om det skulle blifva stadgadt, att fattige föräldrar och mödrar till oågta barn, fingo till uppfostran och understöd, på Socknarnes bekostnad,öfverlemna sina barn till 15 års ålder, äfven då de till någon del kunde bidraga till deras underhåll, skulle gränslösa förbindelser, till uppfostran och underhåll för Socknarne uppstå, och lättjan hos en del föräldrar och mödrar till oägta barn, intaga den arbetsamhets rum som nödvändigheten nu påkallar, då de åtminstone måste bidraga till deras barns underhåll, äfvensom om de, hvilka icke äro fullt arbetsföre, äfven skulle underhål* las, detta skulle föranleda till allmännare anmälan af bråckligheter af dem som hellre föddes af andra, än genom eget arbete. England framställer ett varnande exempel emot så beskaffade fattigvårdsanstalten der, i följd deraf, en betydlig del af nationen, måste födas på den andras bekostnad, utgörande dessa förbindelser, en, för denna nation mäst tryckande beskattning; men om den föreslagne allmänna fattigvården är skadlig, både i moraliskt och oeconomiskt afseende, såsom understödjande lättjan och förhindrande arbetsamheten, torde den åf - Den 17 November e. m. yen i sin tillämpning blifva det i financiel afseende, då, vid saknad af frivillig öfverenskommelse, Landshöfdingen skulle äga att föreskrifva deltagande i kostnaderne efter Bevillningsgrunderne, hvaraf följer, att de i penningar kunde afFordras. Erfarenheten, denna säkra ledare, har likväl redan besannat, att förlägenhet i allmänhet på landet och inskränkning i penningerörelsen, derstädes oafbrutit tilltagit allt sedan 1812 års
19 3 3 hufvud villkoren uti Conventionen blifvit tydli* gen tilikännagifne Allmänheten, och en annan af den 23 December 1816, som bestyrker, att alla och en hvar innehafvare af Svenska Partial-Låne-Titlar, vid tillfälle af den då utfallne dividendens lyftning, erkänt Liqvidations - sättet samt medgifvit Titlarnes öfverkorssande och utlemnande till Kongl. Maj:ts Ombud. 4:0 Behörigen inregistrerade Certificater af Notarius Publicus Wilhelm van Homrigh i Amsterdam, [innehållande Specifique Förteckning och bevis öfver alla, under Liqvidat Jonens lopp, hos honom deponerade och sedermera, genom Liqvidations-Committéens försorg, inlöste, samt sluteligen ti l Kc gl. Maj:ts Ombud öfverlefvererade Svenske Partial-Obligationer och Lifrän* te-Constiiutioner. 5:0 Samtlige desse, i följd af Conventionen under den 31 December 1815, infriade, dittills i Laugifvarnes eller deras rätts innehafvares händer, såsom Svenska Statens Skuld förbindelser utelöpande Partial-Obligationer och Lif-Ränte Constitutioner, hvilka redan till Riksgälds* Contoiret äro aflevererade. 6:0 De vid samma Partial - Titlars öfverkorssande hos Notarius Publicus van Homrigh i Amsterdam för de Listor, underskrifrie af Herrar Ketivich et Voombergli, hvilka, enligt Liqvida* tions-Committéens Beslut och Kungörelser, å dess vägnar, besörjt dividendernes utdelning och Titlarnes aflefverering. 7:0 De af Kongl. Maj;ts Special-Gommissalius i Holland, Kammar-Rätts-Rådet Öhrwall, yid Partial-Titlarnes öfverkorssande och emot - tagande haline Controller, med Classificatien för de serskilde Lån, hvilka samme Titlar förut tillhört. 8
Parterne skola sedan till Lagmans-Ting komma, utan stämning eller serskild kungörelse , ”vid upprop, sorn af Lagmannen hålles; och utsatte Lagmannen, da första uppropet slutas, genom anslag å Rättens dörr, viss dag therefter, innan klockan sju eftermiddagen, såsom then sista tid, hvarå kärande parter måge therus käromål fullf ölja och svarande parter till svaromåls af gifvande sig anmäla. Then som tå sig icke infunnit, håfve sin tcdan vid Lagmans-Rätten förlorat. '” Hålles Lagmans-Ting närmare, än tre veckor efter H5rads-Ting, och säger then, som vädjat, att han ej kan saken så brått fullfölja; tå skall then å Lagmans-Ting året ther efter fortsättas: skrifve ock Häradshöfding thef, å Dombref theras. Vädja the ej # som nu är föreskrifvet: stånde Häradsdom fast.” Och som Kongl, Majit ansett serskilda böter för uteblifvande till Lagmanstings slut Lagutskottets Betänkande N;o go* slut icke böra ega rum, då talans förlnst för uteblifvande å annan tid under Tinget utstakas, har Kongl. Maj:t, i sammanhang härmed, i Nåder föreslagit äfven den ändring uti I2:te Cap. 2 §. s Mom. RättegångsBalken , sådant det lyder i Kongl. Förklaringen den 10 September i8j3, att, i stället för orden : ''kommer hvarken kärande eller svarande å landet innan Tingets slut, eller i stad innan rättegångstimman ute är, böte hvar. thera dubbelt,” må sättas : kammer hvarken kärande eller svarande, ä landet innan Häradstingets slut, eller i stad innan rätte-i gängstimma ute är, bote hvarthera dubbelt.
Jag föreställer mig nemligen att om, såsom här ofvan blifvit förutsatt, ett större belopp utlemnas endast i form af kreditiv, Riks-banken, för att erhålla någon ersättning för krediti vets tillhandahållande, bordt få beräkna 4 procent å de belopp, som på kreditivet lyftas, helst det redan visat sig att de större kreditiven i allmänhet lemna en ganska ringa ränte-inkomst, hvarå såsom exempel må anföras, alt Filial-banken i Gefle, som under år 1853 haft ett kreditiv på Banken af 100,000 lt:dr Banko, under samma tid derför såsom ränta erlagt endast 416 R:dr 35 sk. 4 r:st. Banko, under det att ett så betydligt belopp varit skrinlagdt och undandraget den öfriga lånerörelsen.» Vid samma punkt, mom. 4, slutet: af Herr Friherre Tersmeden, W. F. STOCKHOLM, THYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1854. I lianko-Ulskoltcts Utlåtande. Ank. till Exp.-Utsk. d. 9 Aug. 1854, kl. 1 e. m. Utlåtande, i anledning af Riks-Ståndens återremisser af Utlåtandet N:o 14, Öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition och inkomna motioner, angående decimal-systernets tillämpning på Rikets mynt. Uti Utlåtandet N:o 14 hade Utskottet, jemte tillstyrkande att decimalsystemet må, i afseende å Rikets mynt, tillämpas, afgifvit i öfverensstämmelse dermed uppgjordt förslag till allmänna räknesättet i handel och vandel samt vid bokföring, äfvensom till utmyntning af silfver och koppar. Sedan, på sätt Utskottet, i Memorialet N:o 38, anmält, Ridderskapet och Adeln, Preste-Ståndet och Borgare-Ståndet redan den 18 och 22 nästlidne
De Tysta Regemente» haswa moni deras stora lidande, förut under Vesta Krigs - oroligheter med en utmärkt disrincrion fäkt«t för Swerige i sista Expedition wid Säfwar och Ratan, wore därföre en otacksamhet, owärdig del ädelmodiga Swensta Folket, att sa illa löna desta rappra krigare, att genom reduction öfwerlämna dem ät sitt öde, dä deremot de öfriga Swensta Wärfwade Trupper bibehalias, hwaribland de finnas som önsta sig kunna erna den krigsära dcstc redan förwärswak sig. Ptterligare anmärkes, att Sjömätnings^Corpsen förcstas cist indragning; men da man genomläser Dest Jnstrriclion, finner man att alla de Zfrender svnr höra cist dest befattning icke kunna undwikas, stola af någon stökas, antingen namnet as Sjömätning ester LorsDirektion eller hwilkct som helst nyttjas, sa är ingiften för Staren densamma , har förr warit och kan», aldrig uphöra sa länge Sjöfart stall existera; den mä dä förblifma i det stick, den nu är, da Inrättningens nytta genom de i detta ämne inkomne Memorj.ler, sä tydeligen är lagd för ögonen och genom ändringar snarare Utgift än besparing stulle ästadkommas, emedan i sadtmt fall, andra stulle s» den detaillcn, som Mert icke gjorde det för intet. Wid 667 Den ir December. Wid Skånska Wargeringen fär jag i:plnön'nis> ivis gstwa tilikänna, alr det friwilliga åtagande, som i Konungens Stadfästelse omnämnes ingalunda warir fritt, ty sä kan det wäl icke kallas, dä en del Rusthållare sammankallas, som, rikan akt mara lagligen besullmäg» tigude, afgöra sädant, hwerigcnom de öfrige mäste nät» kännas en ny beskattning.
N:o 15, S Ingår man härefter i undersökning, huruvida förslaget innefattar någre så beskaffade fördelar för blifvande Äctie-egare i Banken, att man kunde påräkna detsammas omfattande med begärlighet af dem, som dertill inbjödos, förekommer, att Banken, med en contant rassa af 6,587,000 B:dr i silfver, motsvarande, efter myntbestämnings-grunden, 17,565,333 R:dr 16 sk. i Banco-sedlar, på sin hela lånerörelse icke har större netto behållning än 4oo,ooo R:dr, eller endast 2 1 fZ pr:ct; så att, med tillämpning af den princip, att Bankens lånerörelse blefve proportionaliter ökad, i förhållande till den af enskilde Aclie-egare verkställde insättning, förslagsvis beräknad till 1,000,000 R:dr i silfver, icke större utdelning, än nämnde 2 ij3 pr:ot kunde antagas tillfalla de enskilde Actie-egarne, som, derest med Actieteckningen endast åsyftades förstärkning af Bankens metalliska cassa, och således icke, genom det af Actie-egarne insatte silfver, någon utvidgning i Bankens lånerörelse skedde, naturligtvis erhöllo än mindre utdelning, eller allenast 2 priet af deras insatte capital, under hvilka föga lofvande utsigter det ej är sannolikt att många, eller ens någre, skulle vilja såsom Actie-egare i Banken inträda. Hvaremot, i händelse Actie-egarne på deras insatte, här ofvan förslagsvis till 1,000,000 Rrdr i silfver beräknade capital, borde garanteras 5 priet årlig ränta, under förutsättning att det af dem insatte silfver användes uteslutande till-förstärkning af Bankens metalliska fond, Banken komme att vidkännas en ränteförlust af 133,333 R:dr 16 sk.
De innom Salbergs Fögderiasmättr Skogsoakker äro as Förste Landtmätaren köken 2 är 1^04 uppgilne till ett belopp of iz6,8oz Tunneland, hwarförutan enligt hans munteliga tillkännagifwande inför Commiesionen, enskifta Hemmans Skogar skola st inas till ett belopp af omkring 40,000 Tunneland, sä att desse innom Sala Fögderi belägne Socknar kunna anses innefatta en omkrets al nära 200,000 Tunneland Skogsmark. — Derjemte äro wio CommisstonenS är 1804 jörrättade undersökning ätta stycken wattenfsll Ugpaifne säsvm tjenlig? tstl Smides'Hamrars och M^s UanarS anläggning, hwaraf 4 stocken blifwit af Comneen godkände och läglighet i sölje deraf funnen till 4020 Skeppur.ds Smides anläggning. Wld en sädan Sala Stads belägenhet, omgilwen af stora Skogar och bredwid sädane dels of naturen dels a» konsten danade W^ttenfall samt med en mindre aflägsenhet frän dlorks,A8 outödelig? och wälartade I«rnmalms Fält jemte de anledningar dertill, som pä närmare häll stola wisa sia, hofwa sä wäl ä ena sidan de till undersökningens förrättande urs dde Commikkerude funnit stal tillstyrka, som Bergslaos Znteresftnterne funnit sig söronätne, att är 1804 instämma i anhällan om tillstånd till anläggande ok en Jerntjllwerkmng, ge^om hwars afkastning de skulle sättas i ständ alt fortfara med arbetet i Silfwer'Grufman vchott ändock till Krokan ärerlemna dest afstädde Hemmans, Räntor. Ridd. och Ad. proe, 5 B. Det 52 s - 482 Den ro Jarmar». Detta förslag med derwid kort ester gjorde tilläggning»» bestär huswudsakligen i.följande puncrer: , o
Det är nära nog med bäfvan, ehuru fruktan höfves icke Riddersmannen, som jag åter tager R. o. Adtns uppmärksamhet i anspråk; men de extra ordinarie tjenstemännens ställning är verkligen så behjertansvärd, att jag ansett mig skyldig att väcka ett förslag, som afser förbättring af deras vilkor. Då motionen kan synas mindre utförligt motiverad, nödgas jag, för min egen del, uti detta afseende anhålla få hänvisa det Utsk., som kommer att behandla motionen, till den motion, ungefärligen uti enahanda syftning, ehuru då hufvudsakligen rörande den ekonomiska delen af e. o. tjeestemännens ställning i Sverige, jag tog mig friheten göra vid 1850 och 1851 årens riksdag, afgifven till Höglofl. R. o. Ad:ns Prot. den 30 December e. m. 1850 (sid. 329—332); äfvensom till samma Prot. för den 4 Januari 1851 (sid. 52—54) samt den 19 och 26 Februari nämnde år (sid. 32 och 106), innehållande utförliga uppgifter ifrån åtskilliga andra länder i afseende å e. o. tjenstemännens derstädes befintliga ställning. Härefter uppläste Hr Liljenstolpe en motion, N:o 102, ang. e. o. tjenstemännens ställning och befordringslagarne.») tog mig friheten att hänvisa till mina åtgöranden uti detta ämne vid en föreg:de riksdag, — hade jag likväl ej kunnat föreställa mig, att Ekon.-Utsk:t skulle, på sätt som skett, och med af Utsk:t begagnade, för min heder i sanning förnärmande ordalag, låtit påskina, att mitt »syfte» varit missförstådt; ja, att Utsk:t till och med skulle kunna förvränga meningen utaf de af mig begagnade ordalag samt framställa motionen såsom den skulle afsett befordringsväsendet, och icke såsom jag expressis verbis tillkännagifvit, saknande befordfingslagar, med e. o. tjenstemännen och deras ställning till hufvudsyfte.
För ingen ort i Riket torde behofvet af underlättade kommunikationer vara så stort som för Jemtland, från hvars hufvudort, Östersund, till närmaste stapelort, Sundsvall, är ett afstånd af icke mindre än 18| mil och till en sådan i Norrige, eller till Levanger, 23| mil. De många hinder och oskäliga kostnader som en befolkning al circa 55,000 menniskor, spridde på en areal af mer än 400 qvadratmil, dagligen måste vidkännas, så vid afvttrande af egne produkter, som vid anskaffande från andre orter af oundgänglige förnödenbels-elfekter, påkalla högt alla lämpliga åtgärder, för alt i möjligaste måtto undanrödja dylika olägenheter, städse förenade med en lång och besvärlig landtransport. Såsom ett exempel på dessa olägenheter må 6- nämnas, hurusom En tunna salt, som vid kustorten kostar 5 a 6 R:dr, i närvarande stund, till följd af ända till öfverdrift stegrade forlöner, härstädes icke säljes under 22 ä 24 Riksdaler. Länet har visserligen blifvit hugnadt med rika bidrag till omläggning af gamla och upptagande af nya vägar; och ehuru derigenom vunnits stora fördelar, återstår likväl mycket att i den delen önska. — Då jag, vid anställde resor inom orten, af inhemtade upplysningar och provisionella beräkningar trott mig finna, att kommunikationerne emellan Jemtland och kustort i Norrige skulle kunna betydligen både förkortas och derjemte underlättas medelst seglation och båtfart å mellanliggande vattendrag, har jag år 1853 hos Eder Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt, det Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader kunde få sig uppdraget föranstalta om behörig undersökning samt uppgörande af plan och kostnadsförslag för lämpligaste sättet att i en af mig projekterad sträckning från Sundbackssundet, beläget på circa fem mils afstånd härifrån vid Storsjön, med begagnande af jemväl öfrige mellanliggande större vattendrag, anlägga en ny kommunikationsiinea från Östersund till Vserdalsören å Norrska kusten vid Ytteröfjorden, hvarigenom för varutransporter skulle vinnas en vida kortare och mindre kostsam väglinie, till största delen sjöledes.
Då så många andra vigligare militära behof taga statens tillgångar i anspråk, har Utskottet, som föreställer sig att, utom de vapen af berörde slag, hvilka redan blifvit för tillgänglige särskilda medel anskaffade, en del af de i förråden befintliga huggare kan vid inträffande behof islåndsättas och användas, funnit sig böra afstyrka Rikets Ständers bifall till Kongl. Majlis i denna del gjorda nådiga framställning. \ 2:o För Fortifikation s-be hoj. a) till fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad 405,000 R:dr. Till detta ändamål beviljade Rikets sednast församlade Ständer för innevarande statsreglerings-period en summa af 270,000 R:dr eller 90,000 R:dr årligen, och under den föregående tiden har anslaget utgjort endast 45,000 R:dr, för år räknadt. Häraf visar sig, att den äskade summan betydligt öfverstiger det anslags-belopp, som hittills varit för fäslnings-byggnaden anvisadt. I anseende till de mångfaldiga, särdeles å 4:cle Hufvud-titeln, förekommande behof, hvartill anslag vid innevarande Riksdag blifvit begärde, anser sig Utskottet icke böra tillstyrka beviljande af ifrågakomne anslag med det högre belopp, som nu äskats, helst det synes Utskottet vara af jemförelsevis mindre vigt om, genom Stats-Utskottets Utlåtande N:o 71. 71 inskränkning af beloppet, tiden för fullbordan af fäslningsbyggnads-arbfetet, hvilket i allt fall först efter en längre följd af år kan hinna afslutas, i någon mån för länges.
Fria 10 Mjöd Mjöl, ej specificeradt, af vegetabilier, som ej kunna inbegripas 1 kanna — 25 under spanmå! eller hänföras till rnedicinalier af Span mål; se Spanmål. af Arrow-rot; se mjöl af vegetabilier. Mosaikarbeten; hänföras till Sten, arbetad. Muffar', se Hudar och Skinn, Pelsverk, persedlar deraf. Mullbärssafl; hänföres under Apotheksvaror. Munk ar monik or: hänföras under Leksaker. 1 skålp. 12 Munlack Murklor-, hänföras under Svampar. Mursten-, hänföres under Tegel, alla slag. Musi k al i er 1 skålp. ■ Fria 60 Muskött, torr, och Muskottblomma insyltad; tullbehandlas såsom Konfityrer. Muskus eller Desman '1 skålp. Fri 40 Musslor, alla slag Mynt, guld-, silfvereller koppar-, Myntkoppar; hänföres under Koppar. Mijrrha; hänföres under Apotheksvaror. Målningar och Ritningar, oinfattade infattade: se Tafvehamar. Mössor och Kaskelter; tullbehandlas såsom Kläder, ej specificerade. Mössfoder och Mosskullar-, se Hattfoder. Fria Fritt Fria 30 Förslag till Tull-taxa. Qvantitet för TullberäkInförselstull. ningen. Riksmynt. Natron, kolsyradt; se Soda. ättiksyrad!; hänföres under kemiskt-tekniska preparater. R:dr. öre. Nattsäckar, Kappsäckar och Hattfodral Naturalier till vetenskapliga samlingar Negerhead; hän föres till Tobak, arbetad, spunnen, hopvriden eller pressad. 1 skålp. 20 Fria Neghlcor Nicht eller Tutia; hänföres till Apotheksvaror. Nickel; se Kopparnickel. Nyseller Prustrot; hänföres under Apotheksvaror. Nysilfver; hänföres under Metaller, sammansatta. Nålar, af annat ämne än guld och silfver och ej hänförliga 1 skålp. 18 till Bijouteri varor . Näfver
Det Pensylvaniska eller Philadelphiska fängelsesystemet, som för närvarande blifvil, nästan som en modesak, af flera Europeiska Regeringar, isynnerhet den Franska, omfattadt med synnerlig förkärlek, sattes först i utöfning i Norra Amerika, der det äldsta fängelse af detta slog, Statsfängelse!. i Diadelphia, 1829 öppnades för fångar. Den nya melhoden, af hvilken en välmenande men ensidig Philanlhropi ännu hoppas så stora fördelar för menskligheten, biel isynnerhet genom U.r Julius känd 1 Europa. Iden att inom fängelserna verkställa en förbättring af menskligheten, som utom dess murar ofta är så vansklig, anslog så mycket hastigare lifligare sinnen, som man mindre hade tillfälle att se skuggsidan, eller rådfråga erfarenhetens vitsord om det nya systemet. För Regeringarne hade saken, utom den politiska betydelsen, hvarom här icke är tillfället att orda, en serskilt vigt. Det nya fätigelsesystemet var ett medel att 27 Hör till Lag-Utskottets Betänkande, N:o p3. på en gång tygla och undangömma den pauperism , egna tidsförhållanden, i förening med mindre väl betänkta författningar i näringslagstiftning, fattigvård och för försvarslöshet, till en fruktansvärd höjd framkallat. Då D:r Julius, Fransmannen Demetz och andra anhängare af Penitentiärsystemet besökte Norra Amerika, var systemet ännu i sin barndom och Statsfängelse! i Philadelphia den enda penitentiärinrättning eller isoleringssystemet, hvilken hunnit komma i verksamhet. Antalet al fångar var ännu ringa och ända tdl i83c), efter den financiella krisen, som väckte folket till eftertanka, sparades inga omkostnader. Med sådana hjelpmedel kunde af dessa experimentskolor med få elever skapas hvad matt ville. Förhoppningarne stodo i blomma och i stället för de resultater, som väntades, ålnöjde man sig med paraden af offentliga berättelser, rättade efter den rådande sinnesstämningen, och i samma syftning voro de meddelanden, Europeiske resande under sina ofta flyktiga besök i fängelserna emoltogo.
Betänkantlen 513 läggningar, nu gjorde erinran, angående. ofta inträff amie ombytttghet i beslut, kanske, någon-gäng pä rättvisans bekostnad Som vacka en varnande försigtighet i åtgärder, som bero af fria viljan, och hafva den säkra fördelens beräkningar lill föremål, icke undgått nödig uppmärksamhet. Jag anser att, om Banco-FuUmäktige, i det lyckliga fall, att mvntförliåljanderne hunne komma tili skälig stadga, tillätes öppna subscriptjoq till teckning af ett sådant lån, att utlaga* någon tid före Rikets Ständers nästa sammanträde, och Rikets Ständer såmedelst skulle finna denna väsendtligt utväg för sig beredd, att i värket sätta en fullständig plan till Mynt-reglering, vöre äfven uppoffringen af någon ränta under tiden ingalunda att jemföra mot de häiaf härflytande fördelar. I öfrigt torde särskildt till förklaring af de Jrärvid gjorda ärinringar få anföras följande: I stället för Tvä Procents afbetalning på Capitalet, förekommer i Förslaget, att Länet skulle fonderas på 8 Procents ärlig tillgång, deraf Sex Procent till ränta och Två Procent tili sänkande fond. På det speciella af planen skujle bero, om desse 2 Procent borde användas omedelbarligen till afbetalning af lika Procent a hvart tillskott, eller på annat mera nyttigt sätt för äudamåtet disponeras. IRefve förtroendet starkt vore det ofelbart, att bidrag till detta Län gärTia gjordes; ty räntan är hög. Låt ock vara atjt Utlänningen deltoge deri och för en tid drogé räntevinst. Creditens återställande vore väl värd denna uppoffring, och efter hand utbyttes de betungande Lånen mot lindrigare. Man synes ivissa fall ingen erfarenhet vilja draga affräta-, 514 Statsoch Banko-Utskottens Betänkandcni mande Matters exempel, enär i andre man alltid är färdig att upphöja deras företräden. Ryssland, Preussen, Österrike, Danmark m. fl. hafva som bäst under utförande en och samma.plan för Sedelmyntets eller Credit-Papperens stadga, nemi. den , att upptaga Metalliska Dan.
V a r det o m julen, så tillställdes lekar o c h julnöjen. Föreståndarinnor så- väl som lärarinnor skydde hvarken möda eller uppoffring för att styra o c h ställa godt o c h gladt för de unga. En privat persons o m d ö m e, särskildt om Hilma Zander, l y d d e: » H o n var älskad o c h hjärtegod som få, renhjärtad o c h flärdlös, ställande sig gärna själf i skuggan, men därför var hennes ingripande i skolarbetet dock i c k e ringa. A t t förädla o c h höja de ungas sinnen, därför arbetade hon ständigt, både med lära och exempel. » O c h sant är hvad nekrologen i A f t o n b l a d e t bl. a. säger, att hufvudriktningen i Zanderska skolans uppgift ' varit, » att eleverna där fingo lära sig, att inga talanger f rikalla kvinnan från det dagliga lifvets eller A l l t i d l y c k l i g, det är b e d r ä g l i g t, L i t e t af hvarje — se, det är lägligt. hemmets plikter — utan, att i hvilken lefnadsställning som helst, är det den arbetande, som skall adla arbetet! » Efter ett 34-årigt gemensamt skolarbete, hvarunder omkring 500 elever undervisats, somliga i 4, 5 ända till 6 år, funno systrarna tiden att njuta en så välförtjänt hvila vara inne, o c h år 1883 öfverlämnade de sin skola till en af lärarinnorna, fröken Helena Hallström, s o m ännu äger den. Pensionen bär allt fortfaran de de aktade stiftarinnornas namn. E n för kvinnor sällsynt utmärkelse bar kommit båda systrarna till del. I sitt gästfria stockholmshem hade systrarna ofta mottagningar, där forna lärarinnor, elever o c h talrika vänner gärna samlades för att upplifva gemensamma minnen af den glada skoltiden. Sistlidne 13 februari firade Hilma Zander sin 68-åriga födelsedag i kretsen af anhöriga och vänner. Men redan den 16 samma månad nedlades hon på den sjukbädd, hvarifrån hon ej mer skulle uppstå.