Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Staten ej bör dervid så tillvägagå, att den får vidkännas så betydliga upoffringar som här äro i fråga. Om en jernvägsanläggning verkligen tillskyndar en ort en stor fördel och således i hög grad ökar dess välmåga, så böra äfven dess innebyggare för de försträckningar de till jernvägens byggande af Staten erhålla, kunna, om allt ställes rätt till, betala en någorlunda ordentlig ränta, så att Staten egentligen endast behöfver upträda såsom en med - Den 24 Januari. lare, hvilken på sin kredit kan erhålla penningar till billigare pris än enskilde och förskjuter dessa, men emot samina ränta sorn den sjelf får gifva, till företag, hvilkas utförande utan denna Statens mellankomst ej kunna komma till stånd. Jag anhåller, att StatsUtsk. behagade fästa någon upmärksamhet vid hvad jag nu haft äran anföra och antaga detsamma såsom en allmän regel vid dylika frågors afgörande, dels af den orsak, jag redan nämnt, eller att R. St., i den mån stambanorna blifva anlagda, skola blifva alldeles öfverhopade af ansökningar om understöd till bibanor, såvida förhoppningarne i denna väg ej genast något stäckas, dels ocb hufvudsakligen derföre, att man ej bör frångå en statsekonomisk regel, som alla de, hvilka tänkt öfver nationalekonomi och statshushållning, antagit såsom ett bland denna vetenskaps axiomer, nemi. att penningar företrädesvis böra användas i sådane företag, der de hastigast återbetalas. Finnas icke, utom jernvägsanläggningar, några andra utvägar här i landet för användande af Statens medel sålunda, att både ränta oell kapital hastigt återbetalas? Vi minnas ännu ifrån 1844 års Riksdag, att flere ledamöter af den dåvaride Regeringen intresserade sig för att Riksg:sKont. skulle träda emellan såsom medlare för att uptaga och utlemna lån åt jordbrukande fastighetsegare emot inteckning. På dessa lån skulle både ränta och amortissement inom bestämd tid betalas, men detta oaktadt var man då så grannlaga och rädd om principen, att man ej ville engagera Statens kredit för något sådant. Det är likväl utan allt tvifvel, att om sådana lån blifvit beviljade, så hade
Snarare borde man derföre äfven utesluta det närvarande Stadgandet , att de 3 öfrige Stats-Råden böra hafva varit Civile Embetsman, Grefve von Schwerin: Jag instämmer så mycket häldre mad Herr Rosenblad deruti, att Den 3 December e. m. 173 intet band i detta fall bör läggas pl Konungens fria vilja, som jag tror , att Ridderskapet och Adeln icke bör gifva något efterdöme af pedanteri i ett Land, der hvarje Medborgare är skyldig , att en viss tid vara Militaire. Då den Civila Herrn måste äga så mycken militairislt kunskap , att han i nödfall bör kunna 6uppleera en Militaire, bör man väl äfven supponera hos en Militaire så myken civilistisk kunskap , att han kan blifva skicklig till ett Civilt Embete. Jag vet icke, hvarföre vi ej härutinnan kunna rätta oss efter andra Stater, såsom Rom, Grekland, England och Frankrike, eller hvarföre vi nödvändigt uti Studentsoch Facultets-förbållande vilja finna förebilden för Embetsmannaoch Stats-förhållandet. Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade , om Ridderskapet och Adeln instämde i Herr von Hartmansdorffs anmärkning, att bland de öfrige Stats-Råden Två minst borde hafva varit Militaire, och Fyra hafva förvaltat Civilt Embete. Ropades N e j. Herr Grefven och LandtMar skalk er hemställde, 0111 Ridderskapet och Adeln godkände Herr Rosenblads och Grefve von Schwerins anmärkning , att alldeles icke något bestämdt stadgande i nyssnämnde afseende måtte finnas, samt att följakteligen orden : hvaraf minst Tre hora hafva förvaltat Civilt Embete j mätte utur <5:te §:n utgå. 174 Den 3 Decehiber e. m. Ropades J a och N ej. Herr Cederschjöld: Jag vill blott ödmju kast hemställa, om icke bäst. vöre, att det linge förblifva vid hvad förut finnes stadgadt. Herr Grefven och Landt-Mar skalken förnyade den af honom sist gjorde proposition, hvilken af Ridderskapet och Adeln afslogs.
Från V $ 1 1 0 f 1. Boucakk-Stasdi:t. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Memorial, N:o 471» hemställan om en gratification till Cancellisten C. O. Vougt: bifölls. ■ S. D. Prot Ut dr. d. 16 Maji 1835.1 105 S. D. Efter föredragning af Hedervärda Bonde-Ståndets ProtocollsUtdrag den r4 dennes, innehållande dels nämnde Riks-Stånds beslut Öfver Banco Utskottets Utlåtande $:o 142, dels inbjudning lill Med-Stånden, att i samma beslut sig förena, blef berörde inbjudning icke af Borgare-Ståndet antagen. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 472, i anledning af Fullmägtiges i Piiksgälds-Contoret Skrifvelse^ med hemställan, att hvad som vid innevarande Riksdag blifvit stadgadt, i afseende på Bankens Tjenstemän, hvilka, när de befordras, innehafva tjenster utom Banco-Verket, måtte få gälla och tillämpas för Riksgälds-Contorets Tjenstemän: bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Stats Utsköttets Utlåtande, N;o 473, i anledning af en utaf Riddnrims-Secreteraren gjord, till Utskottet remitterad, anmälan, angående vården emellan Riksdagarne af Utskottens handlingar och inventarii-persedlar, tillika med ett} i anledning deraf, afgifvet yttrande af Herr Grefve Horn, C, F.: bifölls. S. D, Föredrogs ånyo Banco-Utskottets Memorial, N:o i45, med öfverlemnande af reglementariskt stadgande, angående tiden för tillämpningen af de utaf Rikets Ständer beslutade förändrade föreskrifter, angående Bankens lånerörelse; bifölls.
SARA (sakta). mej. Ja, det vet jag bäst. (högt) Alltså resa vi med våra båda fosterbarn om några dagar till Amerika. Gudbevars, en så lång sjöresa! Men hustrun ska' vara sin man underdånig. Men kors, att du går med så vigtiga papper på dej här i trängseln. Kunde jag inte gömma dem bättre åt dej? Nej, min lilla galanta, jag törs inte släppa de papperen ur mina händer. Ser du, deribland ä' två stora vexlar på London till respengar. BERTHEL. SARA. Hvad de ä' omtänksamma, min söta Mathias! Det ä' ju alldeles förträffligt! (Aron synes i fonden). Ah, der borta står herr Aron, tror jag. Ja, han har blifvit så efterhängsen på sednare tider. Han rigtigt kurtiserar mej, vet du Mathias. Men jag anar, att det är för Fannys skull, så du behöfver inte vara svartsjuk. Gu'bevara mej för en sådan åkomma. Skulle du inte promenera litet framåt rotundan med Fanny? Jag sitter här och hvilar mej så länge efter min altration. (sakta till Fanny:) Se'n ar du bjuden på thé hos öfverstens, som du vet. Som du vill, min lilla galanta. (till Aron) Ah ä' inte herr Aron också altererad? BERTHEL (gående med Fanny). SARA. BERTHEL. SARA. BERTHEL. FJERDE SCENEN. SARA. ARON. Min söta Sara! ARON (skyndar fram). SARA. Nå, hur ä' det med dej efter gårdagen? Åh, ännu har jag någon känning efter kontusionen. Ser du, det var visst två, tre kulor, som flögo ARON. 100 genom håret på mej. Det hven kring öronen. Men jag räknar inte mina faror, när det är för din skull, Sara. Berthel sa', att pistolen inte var skarpladdad. Jaså, det var bara ett skott på gyckel då? Men hämnd ändå, hämnd öfver den bofven, som sköt på mej. Ser du, han är alldeles för nära granne till Berthels plantage, för att han skulle få återvända dit. Nej, han skall lemnas i rättvisans händer. Ja, det är rättvist.
Enär Ståndet följakteligen finnér sig af pligt emot fäderneslandet böra försvara sitt eget bestånd, öfvergår R. o. Ad. till åberopande af de värn, hvarmed det af Rikets grundlagar och andra författningar är omgärdadt. R. o. Ad. förmodar, att om det nu förnyade lagförslaget betraktas blott ur allmänna lagstiftningsåsigter, skall E. M., likasom Dess högstsaliga Herr Fader, glorvördigst i åminnelse, finna det vara så behäftadt med formella brister, att dessa allena böra föranleda dess förkastande, jemlikt Hans yttrande den 10 Juni 1841, eller sista gången, Han svarade på något lagförslag från Sveriges Ständer. Så långt häfd och lag gå tillbaka har den olika arfsrätten till Svensk jord varit gällande, sammanvuxit med folkets tänkesätt och vanor, samt grundlagt beräkningar, som skulle tillintetgöras och afliandlingar, hvilkas gilltighet kunde ifrågaställas genom det nya förslagets antagande. Då det icke stadgar, att den nya giftorätten och arfsrätten skola blifva gällande först i afseende på de hjonelag, som efter dess antagande byggas; så synes lagen få en återverkande kraft, icke blott på makars, utan äfven på föräldrars och barns, samt syskons inbördes rättigheter. Genom morgongåfvans oförändrade bibehållande åt hustrun, sedan giftorätten blefve lika makarne emellan, skulle hon få större rättigheter än mannen, eller en större andel af boets behållning. Detta är motsatsen af de lagstadganden, under förutsättning af hvilkas gilltighet adelsmäns och, med undantag af presters, alla på landet bosatta personers äktenskap äro ingångna. Otaliga öfverenskommelse!' och beräkningar inom slägterna äro i detta ögonblick uppgjorde, efter den gällande Den 5 Februari f. m. 71 lagen; mångfaldiga rättsanspråk, med afseende på giftermålsförhällanden, jordupplåtelser, skuldsättningar, lösningsfrågor, m. m. äro för närvarande stödda på grunden af den olika arfsoch giftorätten. I alla dessa slägtoch rättsförhållanden skulle dep ögonblickliga lagförändringen vålla en rubbning, hvars menliga verkningar E. M. i Sin vishet nogsamt förutser.
Transport: 138,983: 33, Vid 1862— 1863 års riksdag beviljade statsbidrag för vägars anläggning och förbättrande, mindre hamnbyggnader och ärensningarsamt rattenaftappningsföretog. — 84 — Transport: 138,983: 33. för väganläggning mellan Lekhytte gästgifvaregård och Willingsbergs bruk inom Hidinge socken af Lekebergs bergslag R:dr 15,066: 67. inom Westerbottens län: för anläggning af väg från Djekneboda till Rätans hamn inom Bygdeå socken » 6,000: — inom Kristianstads lån: för väganläggning vid Mölletofta inom Westra Ljungby socken af Norra Asbo härad » 3,130: — inom Jemtlands lån: för uppförande af ny bro öfver Hjerpeström inom Undersåkers socken R:dr 15,140: — och för anläggande af ny landsväg från denna bro till nämnde sockens kyrka « 11,280: — 26 420: hvaraf utbetalts 15,000 R:dr; för iståndsättande af vägen mellan Funäsdalens tullkammare och riks gränsen mot Norge » 10,000: — utgörande dessa beviljade anslag tillsammans R:dr 199,600: — Den för understödjande af mindre hamnochjsbrobyggnader samt upprensningar af åar och farleder af Rikets sednast församlade Ständer beviljade anslagssumma, 60,000 R:dr, har af Kongl.
Deremot är för år 1855 den i nämnde berättelse i afseende å redovisnings-sättet yikade och af Rikets nu församlade Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet begärda förändring iakttagen, så att ifrågavarande byggnads-anslag, utan sammanblandning med fångvårdsanslaget, blifvit redovisadt å serskildt konto, som utvisar, att lör ändamålet blifvit under året utgifne r 4,313: 23. 7. hvaraf dock genom influtna ersättnings-medel godtgjorts 382: 33. 8. eå att, då netto-utgiften 3,930: 37. 11. jemföres med års-anslaget, derå visar sig en till år 1856 reserverad behållning af 69: 10. 1. Summa 4,000: 148 — § 3. För de serskilda fängelseoch arbets-inrättningarne hafva under revisionsåren inkomster och utgifter uppgått till följande belopp, nemligen: Sträfoch arbets-fångelserna. Inkomst. Fästnings-fångelserna. Christianstad 1. 33. 11 :te dito (Kungsholms fästning) — Länsoch krono-liåktena. Stockholms stads — Blekinge läns 79: 45. Utgift. Inkomst. Bilaga Litt. M. till 1857 års Revisions-berätlelse angående Statsverket, sid. 149. För år 1854. l:o. Sträftoch Arbetsfånge på bestämd tid af mankön: Vid Straffoch Arbetsfängelset å Långholmen » d:o d:o i Malmö Per medium 2:o. Straffoch Arbetsfånge af qvinkön: Vid Straffoch Arbetsfängelset å Norrmalm i Stockholm x d:o d:o i Norrköping » d:o d:o i Götheborg Per medium 3:o. Lifstidsfånge af mankön: O Vid Straff-fängelset i Carlskrona.. d:o d:o d:o d:o d:o å Carlsten och fästet Kronan i Christianstad i Landskrona å Ny-Elfsborg i Warberg.. Per medium; 4:o. Krono-arbetskarl:
För öfrigt iakttages noga, ej mindre att upphandlingarne rättas efter bebofvet, så att Bruket ej hädanefter belastas med öfverflödigt förråd af det ena eller andra slaget, än äfven att datum af den resolution, hvarpå någon upphandling eller utgift sig grundar, antecknas å hvar och en bland Gassa - verificationerne befintlig räkning. l3:o För hvarje vecka aflemne Förvaltaren till Banco-Slyrelsen en rapport öfver pappers-tillverkningens fortgång, med hänvisning till arbets-planen, och redovisning för afvikelse derifrån. 14:0 Jemte den control, som innefattas uti Förvaltarens och Pappers-mäsLarens gemensamma vård öfver de i Brukets magasin i Stockholm befintlige förråd, tillhörer Brukets Vaktmästare derstädes en redovisande ansvarighet för denna uppbörd. i5:o Beträdes någon arbetare med vårdslöshet och försummelser, eger Förvaltaren, uppå finmslälluing af Pappers-mäsluren , alt för sådan arbetare afdraga högst halfva veckolönen j hvaremot ersättning, efter af Banco-Fullmägtige godkänd beräkning och fördelning, beståsför öfver-arbete och extra godt arbete. Den arbetare, som vid Bruket tjenat utöfver femton år, och derunder sig väl förhållit, samt med skicklighet och drift i tjensten fortfar, berättigas att erhålla en löne-forhöjniug, till det belopp, som af Banco-Fullmägtige för hvarje serskildt fall bestämmes. r<6:o Tumba Bruks Mjöl-qvarn med 3:ne par stenar bör, för en tid af flere år, genom offentlig auction på arrende utbjudas, emot förbindelse för Arrendatorn, att, utom erläggande af arrende-beloppet, utgöra de qvarnen åtföljande onera, och för dess underhäll ansvara ; ankommande det på Banco-Fullmägtige, att närmare bestämma så väl tiden som öfrige vilkoren vid utarrenderingen , under iakttagande, alt, i anseende till Brukets skeende försäljning, Banken eller en blifvande egare af Bruket förbehålles rättigheten att contractet uppsäga.
Den 3 Mars 183^ föreslog Stats-Secreteraren, t) att af de 90,533 R:dr 35 sk. 6‘ r., som sökanden ännu var skyldig Kronan, 10,533 R:dr 35 sk. 6 r. skulle erläggas inom 1837 års slut, derefter inom hvarje fjerdedels år, 10,000 R:dr, hvarigenom, inom i83g års slut, hela skuldsumman blefve återgäldad, och att, vid försummelse häraf, 5 procents ränta skulle från betalnings-terminerna erläggas; hvarvid Kongl. Maj:t dels tilläde, att Landshöfdingarne skulle skaffa sig kännedom om sökandens gäldenärer och för den söka tillvägabringa sådana terminer för skuldernas betalande, att öfverensstämmelse i möjligaste måtte kunde ega rum med de sökanden medgifna liqvidations-terminer och förfallotiderna för hans återstående fordringar, dels fastställde det vilkor, att sökanden skulle åtminstone till i83g års slut egna samma uppmärksamhet och omsorger, som hittills, åt industriella företag bland norra orternas invånare. Den 9 Januari i83g tillstyrkte, efter det sökanden anmält de svårigheter, som berörde tillägg i Kongl. Maj:ts beslut den 3 Mars 1837 förorsakat vid indrifningen af hans fordringar, Föredraganden u), att, utan r) Desamtne, som nyss för denna dag äro uppgifne.' s) Tit. Mörner, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, von Schulzenheim och Skogmau. t) Tit. Skogman. Stats-Rådets samtlige Ledamöter, Tit. Rosenblad, Mörner, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, von Schulzenheim och Hård förenade sig med Föredraganden, a) Tit.
Linck, IL, v. Häradshöfding, resekostnads ersättning till Linköpings stifts Konsistorii räkenskaper . Liqvider med Riksgälds-kontorét . Lotsoch fyringsverket Lunds Universitets räkenskaper Lustslottens dito Lyshållningen, yttre, å Stockholms slott Länens landsböcker . Länsfängelse-byggnaderna . 343 — Revisionsberättelsen. Utlåtandena. Lmeinnehållningar, anslaget till ersättning för sid. 35. 243. Magasinsfonclen, f. d. allmänna Magasinsärendena, allmänna » 42—48. Mediko-kirurgiska institutet » 66—07. dess lokal ... Militieboställs-kassan . » 113—115. 280. Museibyggnaden, National » 226—227. Museum, Kongl » 191—192. Musikaliska Akademiens räkenskaper » 193—194. Nationalmusei-byggnaden . 226—227. Naturhistoriska Riksmuseum » 187—188. Navigationsskolorna .. » 144. Bilagan litt. I. vid » 144. Normalskola, Vexelundervisningens . » 220—221. 319—321. Norrbottens hästjägare-sgvadrons fond . » 110—111. Norrbottens läns arbetshus-fond Nya elementarskolan i Stockholm » 221 222. Optiska telegraf inrättning en » 126—127. Ordensgillet, Serafimer . » 196—198. 335—336. Orthopediska institutet .. » 234. Ottenby stuteri » 166—167. 304. Passevolans-fonderna, förenade mötes. » 108—110. 277. Passevolans-fonden, Tross» 107—108. 277. Pensionsanslag för blesserade officerare . » 38—40. 245—246. Pensions-inrättning, Civilstatens Bilagan litt. K. vid » 145.
Chef har dervid anfört, hurusom anledningar till missbelåtenhet förefinnas: uti tjenstgöringens trägenhet i allmänhet; det handtverksmässiga i Subaltern-tjenstgöringen på fästningsoch byggnads-orter, som gör denna, i allt fall trägen, ännu mer tröttande och besvärlig; bristen på nödvändigt biträde af dugligt Under-befäl, hvilket genom oupphörlig omsättning utgöres endast af ovana och mindre tjenstbare personer, hvilkas tilldanande ytterligare ökar tjenstens besvär och mödor; saknaden af semester; bristande tillfällen till öfningar i det rent militära af ingeniör-yrket, i fältarbeten och öfrigt, som tillhörer korpsens tjenstgöring i falt, och hvarigenom Officerarne betagas möjligheten att ernå den duglighet, sora med rälta af dem bör lördras; Officerarne» fåtalighet med hänseende till tjenstebehofven, hvarigenom hårdare tjenstgöring blir en följd; och sluteligen, att de inkomster och förmåner, som af tjensten kunna påräknas, alldeles icke motsvara eller uppväga de olägenheter, mödor och försakelser, som åtfölja tjenstgöringen. Till afhjelpande af dessa öfverklagade olägenheter har af Chefen för Ingeniör-korpsen blifvit föreslaget: att Ingeniör-officerarrie tillerkännas rättighet till trenne månaders årlig semester, likväl med skyldighet att, då tjenstgöringen så fordrar, efter derom af Chefen gjord underdånig framställning, semestern frånträda, emot ersättning med 74:del af innehafvande lön; att Officerarnes antal ökas med tre Kapitener, 1 af första och 2 af andra klassen, samt 5 Under-löjtnanter; 24 Bil. M 3 lill Kongl. Maj:ls Nåd.
Men Utsk. har såsom skäl bland annat åberopat 60 *j. Reg.F., som uppräknar hvilka afgifter skola såsom beviUningar anses, och deribland förekomma accisafgifter, med hvilka tolagen har mycken likhet; tv den är i stapelstäderna en afgift på alla varor, sorn från utrikes ort dit inkomma, Den har äfven likhet med tullen genom sättet, hvarpå den tillkommit och uppbäres; Konungen bar också remitterat frågan om tolagen till den nedsalta Tull-* committeen, och då Bevilln.Utsk. kommer att yttra sig öfver TuIleommitte'ens förslag, aral) anledning, att detta Utsk, ändock korrimer att yttra sig jemväl öfver tolagen. Jag ser således hvarken i målets natur eller eljest något tillräckligt skäl för Utskts åtgärd; ty de öfriga §§., som Utsk. åberopat, höra icke särdeles till saken. 53 §, Reg.F., som endast omtalar den generella karakteren af Utsk:s sysselsättning, kan icke upptaga alla till Utsk. hörande mål; men deremot finnes 36 §. Riksd.Ordn., sorn berättigar R, St. att tillsätta flera Utsk., om de finnas af nöden. Jag frågar likväl, i hvad 366 Den 10 Maj f. m. hänseende det skulle vara nyttigt, om frågan måhända skulle återskickas från både Bevilln.-, Statsoch Oecon.Utskm, hvilka begge sednare Utsk. kunna hafva samma skäl som Bevilln.Utsk. att skjuta målet ifrån sig, och R. St. derigenom skulle föranledas att tillsätta ett nytt Utsk., då man redan har ett, bestående af 48 ledamöter, som kan handlägga saken. Utsk. har, efter min tanka, icke anfört något skäl, som hindrar Utsk. att behandla frågan, men väl åtskilliga för att kunna blifva af dermed. Jag skulle likväl tro, att man bort kunna vänta den bevågenhet af Utsk., att det, i stället för att skjuta ifrån sig så mycket som möjligt, upptog till behandling alla dit remitterade frågor, som kunde der handläggas. Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius:
M:ts derom, efter veder' hörandes hörande, under d. 19 November 1828 meddelade Nådiga föreskrift, och endast afsett sådana prydnader hvilka icke kunde räknas till Rikets Regalier, men kommit att med dem förblandas, emedan de tillhört aflidne Kongliga och Furstliga personer, samt bestått af fordom brukliga prydnader, nipper, Portraitter, smärre husgerådssaker, m. m. af historisk märkvärdighet, hvilkas behöriga vårdande med skäl kan förväntas af omnämnde K. Academie, hvilken redan förut i sin vård äger en betydlig samling dyrbara antiqviteter, anser Utskottet den af Motionären på grund af berörde öfverflyttning gjorda framställning i ämnet, icke innebära en gällande anledning för Utskottet att tillstyrka det inventering af regalierna äfven skall verkställas af R. St:rs Stats-Utskott och Revisorer. Berättelse om verkställd granskning af SältpeterFondens Räkenskaper för år 1826. (R:gs-A.) Till Utskottet har blifvit aflemnad den öfver SalpeterFonden för berörde, år 1826 afslutade, uti KammarRätten med anmärkningar reviderade hufvudbok, med dertill hörande verificationshandlirigar, hvilken visar följande hufvudsakliga resultat: Betänkan de n, N:o 337. 115 Frun år 1825 inbalanceras följande tillgångar: Contant Behållning B:dr 6,744:04. 1. Utlunta Medel, Capital och räntor 373,688:— 10. Innestående Salpetermedel : I Landet . 12,457: 36. 10. Utbe t al te och o liqvidera de förskott 59,3ii:25. 1. Fordringar för anskaffade och till Länen afsändeSalpeter Sjudnings pannor af koppar .26,284:— 5. Behållna Inventarier. — När härifrån afdrages Fondens inhalancerade skulder: Öfverlefvereringar 1,285: 4». 10.
För Rikets Ständer är det ett behof och en pligt, att vid delta tillfälle få betyga den vördnadsfulla kärlek, trohet och tillgifvenhet, som fästa Rikets Ständer vid Eders Kongl. Maj:l och dess Ätt samt försäkra Eders Kongl. Maj:t om Rikets Ständers beredvillighet till hvarje laglig samverkan med Eders Kongl. Maj:t för betryggande af samhälls-ordnin - Prot.-utdrag den 21 Mars 1848. 261 gen, allmän och enskild säkerhet, samt ostörd frihet för Svenska folkets Representanter att egna sig åt de vigtiga samhällsfrågor, som nu äro under behandling Rikets Ständer anhålla underdånigst, att i Eders Kongl. Maj:ts fortfarande nådiga bevågenhet få vara inneslutne. Och skulle de öfriga Riks-stånden genom deputerade inbjudas att sig med Ridderskapet och Adeln i detta beslut förena. S. D. Föredrogos ånyo och återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, Lag-utskottets nedannämnde den 11 och 18 dennes på bordet lagda betänkanden: N:o 26, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition (N:o 15) med förslag till förordning angående förlags-inteckning; och N:o 27, i anledning af Kongl Maj:ts nådiga proposition (N:o 56) med förslag till lag om aktie-bolag. S. D. Föredrogs ånyo och afslogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottets den 8 och 15 dennes på bordet lagda betänkande N;o 38, i anledning af väckt fråga om bibel-kommissionens upplösande. S. D. Vid föredragning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer af denna dag, angående vidtagne åtgärder i anledning af inträffade oordningar i lmfvudstaden, fann Riclderskapet och Adeln denna nådiga skrifvelse icke föranleda till annan åtgärd, än att läggas till handlingarne, S. D.