Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Domare och Expeditions-hafvande måste likväl, såsom 490 sporteltagare i allmänhet, vidkännas förskott och sedermera, om fattigdom styrkes, förlust i både stämpladt papper och skrifningskostnad, ja äfven för resor i embetsärenden, då den, som ålägges att dem ersätta, någon gång icke förmår att ersättningen utgifva; men icke äga de derföre rätt att uraktlåta sina embets-pligter. En annan fråga kunde blifva, om icke borgenärerne, så vidt de sina fordringar bevakat och boet om händer tagit, borde vidkännas de kostnader, som för bevarandet af deras rätt erfordras. Sedermera har Kongl. Majit, i anledning af Rikets Ständers den 1 Mars ■1858 aflåtna underdåniga skrifvelse om utarbetande af förslag till ny Konkurslag, under den 17 påföljande Juni uppdragit åt en Komité att i den af Rikets Ständer åsyft ade riktning utarbeta förslag till ny lag om konkurs, boskillnad och urarfvagörelse samt till de stadganden, som dermed kunde finnas äga sammanhang; och jag hade ämnat tillställa nämnda Komité en afskrift af Justitie-Ombudsmannens underdåniga skrifvelse i ämnet; men innan expedierandet deraf medhanns, erhöll jag den underrättelse att innehållet af Justitie-Ombudsmannens skrifvelse blifvit Komitén meddeladt. Betnälda Komité har sedermera den 19 sistlidne Augusti till Kongl. Majit inkommit med underdånigt förslag i omförmälda hänseenden, hvilket ibland annat innehåller, att offentlig stämning skall i konkurs anslås och genast eller nästa postdag afsändas för att kungöras i allmänna tidningarna tre gånger, samt särskildt delgifvas Kronans Ombudsman, men stadgar tillika, att i stämningen skall nämnas, att borgenärerne böra utan vidare kallelse sina fordringar å utsatt tid bevaka; samt att, om i boet ej finnes tillgång till gäldande af kostnaden för den offentliga stämningens kungörande, Rätten eller Domaren bör njuta ersättning af allmänna medel för hvad till sådant ändamål förskjutet blifvit. De i följd af Instruktionens 14 § från Kongl.
Denna Controll ehuru nyttig och nödwändig torde dock icke till alla delar upfylla ändamälet. Om werkeliga eller föregifna hinder för Jnsältningsattesternes ordenteliga upwisande af Casteuren anmalas, sä mäste de närmare undersökas, och detta kan Dcn 14 Zebruarij, 643 icke stc pä annat satt, an genom inventering hos Eaffeuren, men hwilken förrättning, i anseende ti!l pe härmed förknippade beswarligheter, troligen icke lärer komma att företagas, sä framt icke de största anledningar kill misstänka om origtigt förhållande arv för handen, Den har i Stockholm influtne upbörd har hittills icke warit stöld under någon sadan Controll af Fullmägtige, som lefwereringarne ifrån Ranrerierne; och är uti det Betänkande om Niksgalds-Werket, som Staks-Utstottet under den 15 November förledit är afgifwit, med Exempel wisat, att influtne medel i flere mänaders tid icke blifwir för Conloirets räk? ping fnsatte Alla Utbetalningar till Inrikes Lunesten, sörfallp. e cbligationers inlösande, wäxel-upköp och andre Utgifter, stola af Fullmagtige serskilt utastigneras, och hwarwid mäste efterses och controlleras afbeta!? pingarnes ordentelighet, och att sadane Docume«ts, hwarpä de grunda sig och stola verificeras, icke sak? pag samt obligationer och Ränte-Coupons annulle? ras. — Jemwäl stola alla Expense - räkningar hoS Fullmagtige upwisas och godkännas m. m. Om allt detta med wederbörlig noggranhet stall stötas, sä fordras härtill bade tid och tragen samt dagelig handläggning. Ärender af större omfattning fordra kännedom af ärstillige detailler mom hwilken he icke rätteligen krum - bedömmas. Men en sädan kännedom kan icke winnås utan genom en dagelig ych jemn upmärksamhet pä alt hwad sorn hörer till 644 Den 14 Zebrnarii.
Utskottet har, vid behandling af detta ärende, vidare inhemtat, att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Westerbottens län, uti till Kongl. Stats-kontoret den 5 Augusti innevarande är aflåten skrifvelse, anmält, att någon upplysning om orsaken till anmärkta skiljaktighet ej kunnat af de hos Kongl. Majlis Befallningshafvande förvarade handlingar och räkenskaper åstadkommas, men att Kongl. Majlis Befallningshafvande, till följd af erhållen föreskrift från Kongl. Kammar-rätten att vidtaga sådana åtgärder, att omförmälda jemte vissa andra uti magasins-räkenskaperna för de äldre åren balanserade fordrings-poster måtte varda indrifne eller till afskrifning befordrade, genom den 20 Juli innevarande år meddeladt utslag, som blifvit Kongl. Kammar-rättens pröfning undersläldt, förordnat, att ifrågavarande balanserade poster skulle uti kronomagasins-räkenskapeine afskrifvas; och då förevarande fråga således nu är beroende uppå vederbörande embets-myndigheters pröfning, torde densamma lör närvarande icke till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. § *3 (1858 års Rev.-ber. pag. 26. Utlåt. pag. 227.) Med anledning deraf, att göromålen för den i Avesta anställde kronoinspektor på sednare tider, i följd af nedsättning i afraden för Fahlu kopparverk, i betydlig mån minskats anhöllo Rikets sednast församlade
Arbetande händer sysslosätlas med dessa till redelser, och föcverfva dacligt bröd, genom tillfället till en sådan förut okänd verksamhet.’! ”Finska handeln på Stockholm lemnar ett 024 #Wf jj Ociöber f m. talande bevis ej mindre pl fördelarrie af en direct och gen communicatiön, än pl inflytandet af en stadgad vana, Finlands clirnat är ej fördelagtigare för productionen, än Sveriges; men likväl har detta Land ett sa betydligt öfverskott af lefnadsproducter att föra till Sveriges Hufvudstad. Seglations lätthet, vissheten om ersättning^ och vanan att frän detta ställe påräkna en contant penning, antingen till allmänna Utskylderj eller såsom behållit öfverskott^ gör, att den Finska Bohdenj dels lifva* till ett verksammare arbete, för att producera mer, dels för sin person och hushåll iagtager den yttersta sparsamhet utan att likväl hvarken sakna, eller neka sig, det nödvändigaste”i '‘Finska bonden gör ofta i resor till Stockholm, då en Östgötheeller CalmareBo gör enj j anseende lill omvägen, och de många vindar, som för den sednare farten ärlordras. Deras vara blir derigenom dyrarej den Finska Bonden kan undersälja dem, nedslagne återvända de, mista hågen att vidare anstränga sina bemödanden, och Finska handeln fortfar, att utsuga våra krafterr Om nu geravägen, som SöderTelge
Vaktbetjening: 2 Vaktmästare, ion å 350 . 700: arfvode å50 100: •—- — gQQ. 3 d:o lön å 300 900: arfvode å 33: 16. 100: m m — 1,000. ! 800, Summa Banko R:dr 17,100: Kommande de under lönerna utförda arfvoden att åtfölja ut öfvandet af sjelfva tjenstebefattningen. På sätt förut är vordet omförmäldt, har Ridderskapet och Adeln beslutat, att ett arfvode af 200 R:dr må ställas till Banko-diskont-direktionens disposition, för att tilldelas den Kanslist, »som kommer att närmast biträda Ombudsmannen och, vikarierande, för rätta hans tjenst.» För den händelse särskildt arfvode tillädes en af Kanslisterne i och för hans skyldighet att biträda Ombudsmannen och alt för honom vikariera, så skulle denne Kanslist sannolikt såsom vice Ombudsman blifva ansedd och från egentliga Kanslist-göromål, på sådan grund, befrias. Behofvet af Kanslist-biträde komme på delta sätt ingalunda att alhjelpas; och Ombudsmannen tvingades att ständigt anlita en och samma Kanslist, eller den som fått sig särskildt arfvode tillagdt, i och för det biträde i Ombudsmanna-göromålen, som erfordrades, ehuru denne Kanslist sedermera kunde befinnas dertill mindre lämplig, än någon af de öfriga Kanslisterne. För öfrigt och då, i det fall att Ombudsmannen är af förfall hindrad att besörja sin tjenst, tjenstgörings-penningarne eller arfvodet under Ombudsmannens lön komma att tilldelas vikarien, behölver icke något särskildt arfvode utöfver stat att afsättas till Ombudsmannens vikarius. Utskottet får sålunda 2:o. afstyrka bifall lill det af Ridderskapet och Adeln i omförmälda afseende beslutade tillägg till aflönings-staten för Banko-diskonl-verket.
Nu har man, för att bereda en lättnad ät erobetsverkcn tillerkänt dem en rättighet, som förut icke funnits, nemi. att erhålla stämplad t papper på kredit lill de expeditioner, som ifrån dem utfärdas, ehuru man, efter mitt förmenande, derigenom tillskyndat charta sigillata försäljniugsmanuen i Slockholm en obehörig minskning i sina inkomster; men detta förhållande må vara. Det oriktiga ligger deri att de embetsoch tjenstemän, hvilka sålunda erhållit en inskränkt rättighet till kartors uttagande på kredit, begagna denna rättighet ända derhän, att de blifva ordentliga charta sigillata försäljare. Författningens mening är icke sådan, ulan allenast den, alt om en karta fattas för en enskild person, när han kommer till rätten, så skall rätten eller vederbör:de tjensteman, som har sig ålagdt, att tillse att karteringen är riktig, kunna tillvägabringa denna rättelse. Går tjenstemannen längre, så är det ett missbruk, hvilket lagstiftaren bör förekomma; och lika gerna, som jag härstädes t. ex. går upp i Rådstufvu-rätten och der hos vederbönde tjensteman köper kartor till en boupteckning eller en skuldsedel lika väl kan jag för detta ändamål gå till den i laga ordning antagne försäljningsmannen. Inga skäl förekomma således att utesluta ifrågavar. stadgande. Jag har förut nämnt att det visserligen icke tillräckligt upfyller sitt ändamål, men det är dock nyttigt, att ett lagbud finnes, som vid förekommande fall, kan gifvas den tillämpning, att icke dessa tjenstemän få med annan charta sigillata försäljning än den som är af deras befattningar oundvikligen påkallad sig befatta. Gr. Mörner: Det stadgande, som jag tagit mig friheten för R. o. Ad. upläsa innehåller, att kartorna ej må till försäljning användas. Den siste värde talaren har sagt att om en handling presenterades, som var försedd med för liten karla, så skulle domaren, hvars skyldighet det är att tillse, att densamma var med behörig karta försedd, få lägga till fyllnaden. Huru skulle delta tillgå ulan att domaren får sälja kartan? Skulle han skänka bort kartan för alt göra sin pligt?
De uti famina ©frtfmelfe anfötDa förhållanben, anfelt be* tänfligt att nu bifalla IjroaD ^ongf. SDTajit fålunDa förejlagit; hmar* emot 2Bi, meD l)änftgt till flera outreDDa, men på afgötanDet af före* traranbe fråga träfenbtligen inmetfanDe, omfänDigheter, ^oé ^ongl. $ftaj:t i unberDånighet anhållit, Det ^ongf. «Diaj:t täcktes, till utrö* nanDe af jorbmånenS å 28ifingSö tjenlighet, äfmenfom af lokalens lämplighet i öfrigt till ekplantering, låta anflälla np unDerföfning af fafftumiga perfoner, och i närwaro af konungens $5cfallningshafn>an* De i ^änet famt några i orten boenbe kunniga och teDliga män; h^at* jemte *201 till ^ongl. 2)}gj:t t unDerDånighet öftrerlemnat, att, få miba bejfajfetiheten af 2Bifingéö ffulle finnas få tjenlig, att DerftäDeS på* börjaDe ekplanteringar må attfeS böra företräDeötriS
Till dylika förslag hänför Utskottet ibland de väckta motionerna följande: a) Herr Sundvallsons (motionerna N:ris 30 -och 151 i tredje serien), hvilka innehålla, efter framställning af åtskilliga skäl för “en total och genomgripande omarbetning vid innevarande riksdag af hela den nya kommunal-lagstiftningen“, förslag, den förra motionen om revision af Kongl. Förordningen om kommunalstyrelse i stad, hufvudsakligen i ändamål: att allmänna Rådstugans eller Stadsfullmägtiges befogenhet bestämmes närmare och tydligare, så att de endast ega att handlägga hela kommunens yttre, gemensamma och allmänna ekonomioch ordningsmål, som afse det helas kraf såsom kommun och ej tillkomma det enskilda arbetet, industrien och hushållningen ; att tydligare och bestämdare särskiljes, hvilka ärenden endast tillhöra Magistratens, och hvilka tillhöra allmänna Rådstugans eller Stadsfullmägtiges handläggning; att bolag frånkännes ali annan rösträtt än den, som tillkommer hvarje särskild delegare och i mån af delaktigheten, så framt han jemlikt § 3 är medlem af kommunen; att i stad med öfver 3,000 innevånare hvarje röstande tillkomme, antingen och helst, blott en röst, eller efter skattebeloppet graderade högst tio röster; att i stad med 3,000 innevånare och derunder hvarje röstande tillkomme minst en personlighetsröst och derutöfver högst 29 skatteröster, graderade efter skattebeloppet; att grunden för röstberäkningen vare kommunens debiteringsoch uppbördslängd å samtliga kommunalutskylder för hela nästföregående året; att Stadsfullmägtiges sammanträden kungöres och hålles, såsom i 18 § om allmän rådstuga stadgadt är, och föredragningslista i sessionssalen anslås samtidigt med kallelsen; att intet ärende till omedelbart afgörande må företagas vid första sammanträdet derom, derest någon fullmägtig bordläggning deraf äskar; att fullmägtiges ordförande genast anmäle godkänd afsägelse af stadsfullmägtigskap hos Magistraten, som ofördröjligen utlyse fyllnadsval; samt att klagomål öfver val samt allmän Rådstugas och fullmägtiges beslut med all skyndsamhet af vederbörande handlägges; och den sednare motionen, om revision af Kongl, Förordningen om landsting, i syfte att dels inom detta ting jemnare må afvägas städernas och landsbygdens åtskiljda representationsintressen, så att den sednare ej må hafva öfver - Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande Jfå 80. 3 vigt öfver de förra, dels landstingens befogenhet närmare bestämmes och inskränkes till sådana angelägenheter, som äro direkt verkande för länsinnevånarnes gemensamma bästa i undervisnings-, sedlighets-, sundhetsoch ordningsväg, samt bestämdare råmärken uppställas emellan landstingens och hushållningssällskapens verksamhet,
Antagom således, hvad jag likväl icke medgifver vara billigt, att Den 9! t December e. in. 177 att Rustoell Rotehållet skall underhålla dess karlar oell hästar vid ordinarie excercitie-möten 17 dagar om året, dock med fullkomlig frikallelse från en sådan utgift, då trouppen marcherar utom Regementets, eller i vissa fall, Bataillonens stånd, samt då arbets-kommenderingar inträffa, så skola PassevolanceCassans räkenskaper ådagalägga det obestridliga factum, att halfva passevolance-afgiften varit fullt tillräcklig för beliofvet. Jag vill nu endast framlägga ett bevis för denna sanning, då hvar och en derom kan sjelf förskaffa sig så många man behagar, allt utur Passevolance-räkenskaperna. Är 1820 uppgingo de så kallade ordinarie utgifterna till R:dr 147,457- 6. 10. hvarifrån dock böra afdragas, såsom icke dit hörande, Löner och arfvoden, Inqvarteringspeuningar, Gratificationer, samt största delen aflöningar till en sammanräknad summa af minst R:dr 5o,ooo; alltså kan årsutgiften för Indelta Armeens ordinarie excercis antagas till mellan 80 och 90,000 Rdr. Hela provianteringsoch fouragerings-kostnaden gjorde dock endast R:dr 7q,6o5: 28. 10. Deremot finner man Extra Utgifter till ett belopp af icke mindre än R:dr 212,778: 27. 9. Cassan ägde vid årets början, oaktadt de föregående årens ofta vida större utgifter, högst betydliga tillgångar, hvaribland utlånade R:dr 320,516: 23. 6. Med denna öfversigt är det lätt att 54 H. 12 178 Den 2t December c, ra. finna, huruledes halfva årliga passevdlanceafgiften, uppgående till omkring 120,000 R:dr, måste vara fullt tillräcklig, eler ärsheliofvet visar sig vara omkring 90,000 R:dr.
Indragne och besparde Militix-Löningsoch Boställs-Rentor 128,040: 39. 3 Häst-Vacance-medel i72>588; 39- 1 [Renterierna: Indragne och besparde Militiae Löningsoch Boställs ' Rentor — • 1,271: 6. 5 Dito Läns-Sfaterna 9>x92: *3* 1 14,923: 45. 9 Häst-Vacance-Spannmålsmedel Till Allmänna Magazins-Innittningens Förråder, Spannmål in natura, beräknad efter Markegång, indragne och besparde Militix-LöningsRentor 7,285: 7' Dito af Läns-Staterna 59: 35. Häst-Vacance-Spannmål —■ — 9,45B: 24- — Balance vid 1813 ‘års slut uti Landet och hos Rcdogörarne af Stats-Verkets Inkomster innestående medel, nemligen: Äldre arens medel tili och med för år 1809, indragne och besparde Militiae Löningsoch Boställs-Rentor — 724: 47- 1 Af 1810 med 1813 års dito — 25,586: 27. 2. Tnlf nmCfA» anliir» t . * T — ■ Stats-Verkets In Debet. Spannmål Rentor :ftsr in natura. Krono-vårcU. Tunnor. Specie.
I fråga om ändring i nu gällande stadganden rörande skol-aga samt om ansvar för lärare, som sådan missbrukar, hade Utskottet i 20, 21, 22, 23 och 24 sidd. af sitt Betänkande afgifvit yttranden och, med hänvisning till punkten litt./ å 39:de sidan, underställt Rikets Ständer ett förslag till underdånig framställning i ämnet hos Kongl. Maj:t. Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva ogillat såväl nämnda, utaf Utskottet afgifna, som samtliga af de särskilde motionärerne väckta förslag. I anledning af den återremiss från Borgareoch Bonde-Stånden, som i dessa delar af Utskottets Betänkande egt rum, kan Utskottet alltså endast meddela sistbemälda begge Riks-Stånd, att genom de öfriga Ståndens beslut all fråga om ändring af gällande bestämmelser i nyssnämnda hänseenden förfallit. Den underdåniga framställning om behofvet för elementarläroverken af en närmare gemensam tillsyn och vård, som med föranledande af Grefve Björnstjernas Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 127. 5 motion om tillvägabringandet af en Öfverstyrelse för dessa läroverk, Utskottet (å 34:de sidan af meranämnda Betänkande, jemförd med punkten 3 å 40:de sidan) föreslagit, har till en början oförändrad vunnit bifall af Borgareoch Bonde-Stånden ; hvaremot Ridderskapet och Adeln godkänt förslaget med den ändring, att Rikets Ständers underdåniga begäran i omförmälda ämne skulle omfatta både universiteten, elementarläroverken och folkskolan. — Preste-Ståndet åter har afslagit Utskottets hemställan. Sedermera har likväl Bonde-Ståndet, enligt från Ridderskapet och Adeln aflåten inbjudning, förenat sig i det sednare Ståndets beslut i denna angelägenhet; hvaremot samma inbjudning blifvit af såväl Preste-Ståndet som Borgare-Ståndet afslagen.
Upptages åter länet al pari med 44 procents ränta, befinnes följande förhållande: Utlåning: 2,000,000 R:dr. Ränta derå å 5 prC. Upplåning: 2,000,000 R:dr. Ränta derå å44prC. Af Utskottet upptagne omkostnader Amortissements-til Amortissements-tillgången utgör 2000 R:dr mer än Utskottet kalkylerat efter dess upplåningsmethod till 4 procent. Det torde således icke hafva varit just så öfverflödigt, att bevisa rigtigheten af Utskottets kalkyl. Lika med Herr von Troil, yrkar jag således den proposition, alt RiksgäldsContorets Fullmäktige icke måge äga rätt att utgifva för skrifningar på högre Summa , än som i län erhålles. Mea då andre Sta - Den 3 Mars e. m. 153 ter, med milliarders skulder, erhålla lån emot 4 proc. till och med utöfver pari_, så skulle jag tro, att Sverige, som icke liar någon funderad, utländsk gäld, jemväl borde kunna undfå åtminstone lika fördelaktiga vilkor; helst i betraktande af svårigheten för den utländska Capitalisten att placera sina penningar äfven emot 3 å procent. Att lånet af Svenska Staten bör till fyra procent kunna erhållas, åtminstone emot al pari Capital, (eller en och annan procent högre än det till 8i millioner Francs emot 2 procent öfver pari, nyligen afslutade Franska fyra procentslåliet), sådant förekommer i öfrigt destomera sannolikt, som vilkoren för det här upptagande lånet äro långt fördelaktigare, dels genom de längre terminerne för lånets inbetalning, hvarigenom Långifvarne äga tillfälle, att under mellanrummet afyttra sina obligationer, och dessutom njuta fördelen att i mera beqvämlighet kunna anskaffa beloppet; dels i anseende till Utskottets förelag att uppsägningsrätten å RiksgäldsContorets sida icke skulle, derest långifvaren sådant äskade, inträda förr än 10 år efter lånets upptagande, ett vilkor, hvarigenom han under hela denna tid skyddas mot räntenedsättning.
Då arbetsföretaget afser vägförbättring, väganläggning eller vattenaftappning, bör vederbörande menighet hafva afgifvit yttrande om företagets lämplighet och nytta. 3:o. Alla med understöd af allmänna medel anlagda eller förbättrade vägar samt byggda broar böra af den menighet, det bolag eller den särskilda korporation, som åtnjutit det för företaget beviljade understödet, vederbörligen för allmänna trafiken underhållas, intill dess den framtida underhållsskyldigheten kan varda i behörig ordning andra vederbörande ålagd och emellan dem fördelad. Derest hamnoch kanaleller andra likartade afgifter efter arbetsföretagets fullbordande skola komma att utaf de trafikerande upptagas, bör taxa härå vara fastställd, så lindrig som skäligen låter sig göra. Sålunda fastställda afgifter få icke förhöjas, med mindre Kongl. Majit, på grund af särskildt förekommande omständigheter, pröfvar skäligt dertill lemna bifall, utan böra deremot ovilkorligen nedsättas, så snart det af redogörelse, som hvart femte år till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande bör ingifvas, befinnes, att behållna inkomsten öfverstiger en viss, af Kongl. Majit fastställd procent utaf de till företaget lemnade enskilda bidrag; och skall dessutom en viss, af Kongl. Majit likaledes bestämd andel utaf de afgifter, som uppbäras, till reparationsfond afsättas. 5:o. Då ett arbetes utförande öfverlemnas till stad, menighet, bolag eller enskilde, bör alltid kontrakt derom vara i vederbörlig ordning afslutadt samt af Kongl. Majit i nåder godkändt. Kontraktet skall innefatta förbindelse för stad, menighet, bolag eller enskilde dels att, i noggrann öfverensstämmelse med den fastställda arbetsplanen och under skyldighet att dervid vara underkastade vederbörandes kontroll, påbörja, verkställa och fullborda arbetet inom viss bestämd tid, utan att vidare väcka anspråk på ytterligare bidrag af allmänna medel, och dels att, genom 28 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 84. egna tillskott, utgöra hvad som utöfver statsbidraget kan erfordras.
N:o 189, i anledning af väckta motioner om pension för afskedstagande Consistorii-Notarier: Bifölls; N:o 190, i anledning af väckt motion 0111 öfverlålande till Kongl. Maj:t, att af öfverskotten på Stats-Yerkets inkomster disponera, hvad som er-" fordras till första uppsättningen af båtsmännens beklädnad, i händelse coutract om densammas ställande på passevolance varder nppgjordt: Bifölls; N:o 191, i anledning af väckt motion om understöd af statsmedlen för byggande af fartyg, tjenliga till trädvaru-transport: Bifölls; N:o 195, i anledning af väckt motion, angående (örmedling å hem mantalen å Wisingsö: Bifölls; N:o 196, i anledning af väckt fråga om rättighet för invånarne i Marums, Winköhls och Härlunda socknar i Skaraborgs Län, att för sina kreatur begagna mulbete å kronoparken Furubacka: Bifalls; N:o 197, i anledning af väckt motion örn förräntande af Ekeplanterings-cassans medel: Bifölls; N;o 198, i anledning al väckt motion, angående dagsverks-skyldigheter för hemmansegare å ön Hven: Återremitterades; N:o 200, i anledning af Riks-Ståndens sk i 1 jagliga beslut, i fråga om Häradsskrifvaren J. Tliysenii frikallande från ådömd skyldighet alt ersätta origtigt afkortade Krono-utskylder: Lides till handlingarne; N:o 203, i anledning af väckt molion, alt en Sjö-oflicer malte anställas lill biträde vid fortsättningen af framlidne Amiralen af K’ints Sjöchartce-verk: Bifölls; samt N:o 204, i anledning af väckt motion om Slats-anslag för Östads Barnhus: Bifölls. Prot.-Utdrc/g, den > Mars 1845. 675 D e 11 1 Mars. Från Ilöglofl.