Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr till inredning och inventarier, samt 12,000 R:dr årligen till underhåll och löner; — varande motionen åtföljd af ett utaf Svenska Läkare-sällskapet afgifvet yttrande, af det innehåll, att Läkare-sällskapet, hvars fleste ledamöter vid många tillfällen i hög grad erfarit saknaden af en vårdanstalt för obotliga sjuke, ansåge en sådan för närvarande icke allenast vara den af behofvet mest påkallade sjukinrättning i Stockholm, utan af verklig nödvändighet, hvadan Läkare-sällskapet på det lifligaste instämde uti och förordade det väckta förslaget. Utskottet vill för sin del icke heller förneka, att det behof, som blifvit uti Herr Cederskiölds motion framstäldt, är ganska behjertansvärdt; men då Statens tillgångar vid innevarande riksmöte blifvit i hög grad anlitade samt Utskottet, i saknad af fullständig utaf vederbörande myndighet uppgjordt kostnadsförslag för den ifrågaställda sjukvårds-anstalten, icke kan bedöma, huruvida den af motionären upp - :ss Siats-Utskottets Utlåtande M 123 (Fortsättning). gifna summa är för ändamålet tillräcklig eller om tilläfventyrs större belopp dertill erfordras, har Utskottet funnit sig ej kunna i anledning af förevarande motion tillstyrka någon Rikets Ständers åtgärd. 1lo:o. Hos Ridderskapet och Adeln har vidare Grefve G. F.
Sedan skall Boupptekningen af mannen och Hustrun, i Borgenärernes närvaro, inför Rätten edeligen fästas. Finnes deraf, att tillgångarne, der Sökanden Boskillnad vinner, ej förslå till gäldens betalning; varde ofFentelig stämning till Mannens, Hustruns och samtlige Borgenärernes inställande utfärdad , som i 5 Cap. o eller 10 §§. sägs; och vare emellertid Mannen för Lagsökning icke fri, derest han ej sin egendom till Borgenärerne afträder. 4- j. Vilja etterlefvande Maka eller Arfvingar undanskifta både giftorätt och enskild egendom , der sådan finnes; söken Boskilnad inom En månad, sedan Bouptekning hållen var, och gifven Bouptekningen till Rätten in. Ratten kalle sökanden, de andre Sterbhusdelägareoch veterlige Borgenärer, att öfver ansökningen höras, och varde öffentelig stämning ä Boets samtelige Bor-< genärer utfärda. Hafva Sterbhusdelägare å andra sidan egendom ej afträdt, varén för lagsökning ej frie, 310 Konungens Nåd. Propositioner.’ 5- §• Afträda efterlefvande Maka eller Arfvingar giftorätt, men vilja enskild egendom undanskifta; gifven det ock tillkänna, då Giftorätten afträdes, efter ty i 8 Cap. säg?. G. §. Hafva arfvingar, efter död Maka, sig urarfva gjort, som i 8 Cap. sägs, och vill efterlefvande Maka boskillnad söka; håfve tid dertill, som i a §. stadgadt är. iLag samma vare, der Arfvingar vilja Boskilnad söka, då efterlefvande maka egendom afträdt. 7- §• Yppas, sedan Bouptekning hållen var , ny gäld, och vilja Arfvingar eller efterlefvande Maka Boskilnad söka; håfven tid dertill, en månad sedan de gniden vela fingo, och svärjen, att de om den Gäld ej förr kunskap haft. 8- §•
Af Herr Friherre Kantzow: ”Att Tolag är en consumtions-afgift, som drabbar alla medborgare, hvilka köpa varor ifrån städerne, lärer ej motsägas — att den står i förhållande till och är af samma natur, som tullafgifter, lärer ej heller bestridas — att den icke blott användes till hamnars och broars underhåll, och således är för trafiken oundviklig, bevises af den redogörelse öfver dess användande, som, grundad på ofliciela handlingar, af Motionairen blifvit framdragen — alt afgiften ej är eller kan vara ett städernes previlegium styrkes deraf, att den då, enligt ii4:de §. Regerings-Formen, skulle vara oföränderlig och icke kunna af Kongl. Maj.t ensam hvarken minskas eller höjas — att tolagsafgift är en Bevillning, som icke bort utan Rikets Ständers samtycke förhöjas, ådagalägges deraf, alt den är en allmän afgift (då Bevfllintigs-Uiskottcts Mern, $:o 9. 11 nemligen den träffar alla consumenter af ifrån utrikes ort införde varor), öeh att 60 §.
Skrifvelse N:o 93. häll eller uppfostran, må det testamente gälla för lid, som här ofvan sägs, ändå att annan brösl-arfvinges laglott dermed belastas skulle. Om gåfva af fast egendom. § 3. Har någon genom gåfva fast egendom sig afhändt och kommer han i nöd, så att han sig ej försörja kan; vare då gåfvotagaren skyldig alt, efter thy som han förmår, till gifvarens nödtorftiga underhåll årligen bidraga. Åsämjas de ej; pröfve Rätten huru mycket gåfvotagaren bestå skall. Ej må dock det bidrag sättas högre, än till hälften af den gifna egendomens behållna afkomst. M Dör gifvaren och lemnar efter sig barn, som enligt 2 § är berätligadt till understöd af egendom, som i testamente gifven är, och linues ej sådan egendom, hvaraf det understöd lagas kan; då vare ock gåfvotagaren skyldig att dertill bidraga, såsom om försörjning för gifvare i 3 § stadgadt iir. § 5. Har gåfvotagaren gjort gifvaren märklig orätt eller skada; ståndc gifvaren fritt gåfvan alt återkalla och håfve lid att talan derom till Rätten instämma inom natt och år sedan han veta fick, att den orätt eller skada honom af gåfvotagaren gjord var. Dör gifvaren och har ej den tid försutit, eller sin rätt till talan eftergifvit; då må. hans arfvingar sådan talan föra inom nall och år sedan han dog. § 6. Är gåfva för arbete eller gjord tjenst gifven; gånge då ej åter. Ej eller må, i thy fall, gåfvotagaren bindas till den skyldighet, som i 3 och 4 §§ sägs. § 7. Pröfvas gåfva förverkad vara, och liar gåfvotagaren densamma sig afhändt ; då må den ej tagas åter; men gåfvotagaren gälde dess värde till gifvaren eller hans arfvingar. Gemensamma bestämmelser. § 8- Jord å landet, som, der den såld blifvit, varit börd underkastad, må ock, oin den genom gåfva eller testamente bortgifven är, i börd lösas. Expedit iöns-Utskottets Förslag lill undercl.
Från Hedervärda Bonde-Ståndet,. S. D. Föredrogs Högvördige Presle-Ståndets Pretocolls-Utdrng af den 20 sistlidne Aug., med inbjudning att instämma i Pregte-Ståndets beslut, det skulle sam te lige Utskotten vänligen anmodas, att företrädesvis handlagga de vigligasle målen, utom hvilkas afgörande Riksdagen icke kan afslutas, och med Utlåtanden olver desamma inkomma, så skyndsamt sorn möjligt, hvilket Preste-Ståndet förmodade kunna ske inom slutet af innevarande September månad; Bonde-Ståndet fann godt, att i detta beslut med - Preste-Ståndet sig förena.. .63 JProt. TJtdr. d. 8 Sept. i.S34> Den 8 Sept. 1834* Från Höglo fl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch OecO' nomie-Utskottets den i dennes på,bordet JV:o lod, i frågan, dels om rättighet till enskilda Theatrars inrättande, dels ock om upphörande af de afgifter till Kongl. Theaterns oell HofGapelfets Pensions-Cassor, sorn för representationer i landsorterne erläggas, blefvo de 3:ne första punkterne af Ridderskapet och Adeln bifallne, men den 4;de och sista afslagen. Från Högvördige Preste-Ståndet. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet en af Biskopen m. m. Doctor Hedrén denna dag väckt motion, hvari flera af Ståndets Ledamöter instämt, om årlig uppfostringshjelp för framlidne Justitiae-Ombudsmannen och Riddaren P, N, -Poignant* tvänne oförsörjda söner. S. D.
Utskottet har i afseende härå inhemfat, att Kongl. Maj:t uti Dess den 28 November nästlidet år till Rikets Ständer aflåtna Nådiga Proposition om utförandet af de större jernvägsanläggningar inom riket, hvilka böra af allmänna medel bekostas, beträdande förevarande ämne yttrat, att som arbetare från de trakter, der dylika arbeten komma att företagas, icke torde blifva tillräckliga, och det i allt fall »vore mindre lämpligt att från jordbruket i någon trakt borttaga alltför stor arbetskraft», Kongl. Maj:t funnit det blifva nödvändigt att kommenderingar ur Arméen jemväl begagnades till ifrågavarande byggnader; Och som motionens syftemål, att frågan om Arméens användande vid allmänna arbeten, lör att åt den enskilda industrien bibehålla nödig arbetskraft, skulle varda Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning underställd, således redan är vunnet, samt Rikets Ständer vid behandling af nämnde Nådiga Proposition få tillfälle att med anledning deraf taga den i Friherre Raabs motion väckta fråga i öfvervägande, får Utskottet tillstyrka, att någon åtgärd i anledning af denna särskilda motion ej må af Rikets Ständer vidtagas. Stockholm den 23 Januari 1857. Allm. Besvärsoch Ekon.-lits!;. Ank. till Exp.-Utsk. d. 24 Jan. 1857, kl. I ». in. Betänkande, i anledning af väckt motion om indragning af kronologdetjensten i Herjeådalens fögderi. Riksdagsmannen Anders Olsson från Jemtlands län liar uti ett från hedervärda Bondeståndet lill Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottets handläggning öfverlemnadt memorial anfort att, ehuru man ständigt och måhända med rätta framställde behofvet af förhöjning i tjenstemännens löner, det likväl vore sällsynt, att en, hand i hand dermed gående, organisation och reglering af tjensterne egde rum. Enligt motionärens öfvertygelse skulle dock en mängd tjenster, såsom obehöflige, kunna helt och hållet indragas, eller ock förenas med andra, samt aflöningen för dylika befattningar till löneförbättringar användas.
Tvertom anser jag detta vara en sak af allra största vigt och utgörande grundvilkoret för vårt förnämsta vapenslags, nemligen infanteriets duglighet. Men jag önskar, att R. o. Ad., före besluts fattande i denna fråga, må få veta hvad R. o. Ad. beviljar, eller, m. a. o. få veta hur de omnämnda 7,000 gevären skola komma att se ut, efter hvilken modell de skola tillverkas. På sednare åren har det visserligen ej varit, som vi veta, någon brist på modeller; men den ena har ej liknat den andra och ingen ännu visat sig tillfredsställande. Emedlertid har frågan om den lämpligaste gevärsmodell genom sednaste krigshändelser tagit ett stort steg framåt, i det att Preussiska tändnålsgeväret praktiskt, det vill liar säga på slagfältet, visat sig öfverlägset alla andra hittills varande. Då detta gevär dock, efter hvad jag vet, ej här är antaget som modell, så skulle jag önska, att kompetent person ville upplysa, om någon annan bestämd modell är antagen. Kan bestämd modell uppgifvas, så skall jag gerna bevilja anslaget; kan så deremot icke ske, anser jag att man bör vänta med sagde beviljande. Frih. Klinckowström: Jag kan icke neka, att den dis kussion, som egt rum, hos mig alstrat åtskilliga tvifvel i afseende å förevarande anslagsfråga. Om jag jemför denna punkt i Betänk:t med den nästföljande, hvari afhandlas anslag för anskaffning af en tjenlig modell för så väl infanteriets som kavalleriets skjutvapen med tändnålsinrättning, samt till nödiga försöks anställande med sådana gevär, förefaller det mig, i likhet med Hr von Kraemer, tvifvelaktigt, huruvida meningen är, att de ifrågavarande 7,000 gevären skola vara af tändnålskonstruktion eller icke. Jag tror, att på detta rum finnes en person, som, om han behagade, skulle kunna häfva de tvifvel, hvar och en måste hysa.
Derjemte har den bestämmelse, sorn. i afseende på afgiftens uppbärande för Stats-verkefs räkning blifvit föreslagen,'eller att förändring skulle ega rum endast för de rusthåll, hvilkas samtlige delegare förklarade siri villige ett derpå ingå, äfvenledes synts Utskottet mindre lämplig, enär det kunde inträffa, 8 Stals-Utskottets Utlåtande, N:o SI, Litt. A. att en delegare med obetydlig andel i rusthållet skulle kunna lägga hinder i vägen för förändringens tillvägabringande, oaktadt öfrige delegare dertill vore benägne; hvadan Ut* skottet, i likhet med hvad Rikets Ständer vid sistlidne riksdag, i fråga om båtsmansbeklädnadens öfvertagande af kronan, beslutat, anser, att, om pluraliteten af rusthålls-intressenterne, beräknad efter hvarderas andel i rusthållet, vill till förändringen samtycka, den* samma då må försiggå; och hemställer Utskottet, på dessa skäl, att Rikets Ständer måtte besluta: i:o att Fourage-passevolance-afgiften hädanefter skall, i sammanhang med den allmänna Krono-uppbörden, redovisas och bland Stats-verkets inkomster med 32,300 Rdr i Riks-staten uppföras under titel: "Fourage-afgift för indehla Kavallerietsamt att, med afdrag af Uppbördsprovisionens ungefärliga belopp, såsom ersättning till Fourage-passevolancefonden, ett förslags-anslag af 32,000 Rdr må uppföras på 4:de Hufvudtiteln, att utgå, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit; och 2:o att det årliga bidrag, som de rustande vid indelda Kavalleriet, enligt nu gällande stadganden, skola utgöra för ryttarhästarnes utfodring, möten, marscher och mönstringar, skall för alla de rusthåll, der pluraliteten af intressenterne, beräknad efter hvarderas andel i rusthållet, ingår på den ifrågavarande förändringen, kontant erläggas med ett, årligen, efter medium af de tio nästföregående årens markegång för orten, bestämdt pris. e). Trosspassevolance-afgiften. Som Kongl.
Reparationer å Stockholms Slott m. fl. för Kongl. Hofven upplåtne Byggnader , Brandväsendet och yttre Lyshållningen å Kongl. Slottet Drottningholms och Svartsjö Slott Gripsholms Slott Ulriksdahl Slott Haga Lust-Slott och Park • Strömsholms Slott S:r Summa \ vad-Titeln. ll hilt. JB. Penningar. 420,000 23.000 20.000 80,000 8,000 30,000 10,617 2,000 23,210 Indelta Räntor. Kronovärdi. Markegång på förslag. Oindelt Spanmål. Mått. Värde förslagsvis å 6 R:dr Tunnan. Departements-Chefen, Justitie-Stats-Ministern, Lön 4,300: Departementets Expedition: Expeditions-Chelen 3,000: Öfrige Embetsoch Tjenstemän 7,830:32.— Högsta Domstolen: Justitie-Råden 30,400: Justitie-Canzler s-Expeditionen Justitie-Revisions-Expeditionen Svea Ilof-Rätt med derunder lydande Justitie-Stat Götha Hof-Rätt med derunder lydande Justitie-Stat Skåne och Blekinge Hof-Rätt med derunder lydande Justitie Stat KrigsIlof-Rätten Fångars vård och underhåll: Fångars Beklädnad, Föda, Skjuts m. m., Förslags-an slag 730,000: Gamla anslaget för Fångprester och Fångvaktmästare vid Länshäktena och Fäst ningarne 19,229:52.— D:o för Skarprättare och Profosser 478: Medico-legala Besigtningar, Förslags-anslag Skrifmaterialier och Expenser, Ved och Ljus m. m., Förslags-anslag Reseoch Traclaments-penningar, Förslags-anslag Ersättning åt Vittnen i Brottmål, Förslags-anslag Extra Utgifter Summa Penningar. Kronovärdi. Markegång på förslag. Indelt på förslag. Oindelt. Summa. Summa Banko. [Mått. Värde å 6 It:dr Tunnan.
Alla sådane Vytesskulder till Kronan, hvarföre utbytt egendom häftat och som deraf kunnat utgå, äro för närvarande behörigen ersatte, med undantag endast för ett hemman, hvari utbrytning, i anseende till E11- skiftes-delning ej kunnat verkställas, och i afseende åter på de Bytesskulder, hvarföre arfvingar efter åtskillige Bytesägare ännu kunna häfta, hafva desse fordringars utkräfvande blifvit till Kammar-AdvocatFiscalens åtgärd öfverlemnade. Enligt aflemnad förteckning, utvisande förhållandet med Kronans skulder och fordringar i Bytes-, Reductionsoch Ersättnings-mål, utgöra de förra en rg8 Stats-TJtskottets summa af 52,828: 16. - utom för ett Reductionsmål, som beror på K. IVI-.ts Nådiga pröfning; samt de senare åter, uppkomne genom i5serskilde med Kronan ingångne byten 37,384: 16. - så att, efter denna beräkning, Kronans nu fastställda skuld öfverstiger dess ännu oersalte Bytesfordringar med 15,444- ~~ “ För att närmare utveckla begreppet om Bytesbristernes egenskap i allmänhet, torde exempelvis få anföras: Någre till Kronan reducerade hemman hade år 1684 blifvit utbytte emot gamla Frälsehemman. Vid de å desamma verkställda Skattläggningar befunnos Kronohemmanen kunna svara för 120 Dal. S:m:ts grundränta, samt Frälsehemmanen för 100 Daler. Det deröfver författade så kallade Bytes-project, utslog således med en difference af 20 Dal. S:m:ts ränta in natura, som borde till Kronan ersättas. Någon sådan liqvid kom likväl ej att äga rum förrän år 1820. Kronan var således i mistning af 20 Dal. Hemmansränta i 136 år.
Ridr 68 öre, men enligt en af de för utförandet af ifrågavarande arbete antagne Konduktörer gjord uträkning, utöfver sistnämnde belopp ytterligare 4,443 Ridr 32 öre, hvarförutom Hospitals-direktionen hos Ordensgillet anmält bebofvet af åtskilliga angelägna mindre byggnader vid hospitalet, nemligen brygghus, portvaktarstuga, smedja och snickareverkstad, vedoch halmbod, jemte uppförande af stängsel omkring den större promenadplatsen vid nya byggnaden, hvartill komme anskaffandet af sand och grus för de nya gårdarne och promenadplatserna, för hvilket allt 12 Stats-Utskottets Utlåtande JW 123 (Fortsättning). kostnaderna, enligt af bemälde Konduktörer upprättad t förslag, skulle uppgå lill 48,000 R:dr R:mt, hvarjemte, sedan den utvidgning och förbättring af hospitalet, som genom nämnde nybyggnad var afsedd, sålunda vunnits, borde för det ökade antal af omkring 80 patienter, som kunde komma att å hospitalet intagas, anskaffas inventarier och all annan utredning, för hvilket kostnaden, enligt deröfver uppgjordt förslag vore beräknad till 11,243 Riksdaler Riksmynt; varande således för Wadstena hospitals utvidgande utöfver de förut anslagne 75,000 R:dr dels redan använde 36,000, dels ytterligare erforderlige: för byggnadens fullbordande 34,140 för uppförande af brygghus med flere smärre byggnader . 18,000 och till inventarier 11,243 63,383, hvarigenom den för hospitalets räkning behöfliga summan utgjorde R:dr R:mt 99,383- För byggnaden vid Hernösands hospital, dertill Rikets Ständer anslagit 75,000 R:dr R:mt, och hvilken byggnad börjades 1856, hade åtgått icke blott berörde anslag, utan dessutom af hospitalsmedlen 46,096 R:dr 75 öre, hvarefter, i brist af medel till arbetets fortsättande, detsamma måst inställas, sedan husets stomme blifvit färdig och under tak.
Vid betraktande häraf och då obestridligt, uti beskattningsväg, jemnhet vid skatternas fördelning bör utgöra ett af de angelägnare ämnen, som vid all beskattning bör afses, men vid denna nu föreslagna yppar sig, att densamma icke träffar lika alla Medborgare i Samhället, utan endast skulle utgöras af de på Stockholm trafikerande Provincer, samt dessutom förekommer, att, så länge rättigheten att tillverka bränvin i allmänhet är medgifven så väl Hufvudstaden som öfrige Städerne, en Accis-afgift, erlagd ej BevillningsTJtslcottets Betänkande N:o 7 mindre i Hufvudstaden, än ock i Rikets större Städer, för bränvin, som dit införes, skulle för de Städer, hvilka af denna förmon vore i åtnjutande, på obehörigt sätt minska de kostnader, som Landtmannen för samma vara lick vidkännas, anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka, aLt någon Accis-afgift må beslutas böra erläggas för bränvin, som till Hufvudstaden och Rikets större Släder sjö- eller landvågen införes; i följd hvaraf, då Utskottet icke funnit lämpligt att för det af Herr af Robsahm, framlällde ändamål frångå denna öfvertygelse, Utskottet äfven föreslår, att Herr af Robsahms motion ej må erhålla Rikets Ständers bifall. Åtskilliga Ledamöters reservationer emot Utskottets beslut bifogas. Stockholm den i April iSö.f. lieser val loner : Af Herr Grefve II. von Fersen: Friherre Sprengtportens förslag synes mig afse att, utan Statsverkets betungande, eller någon kännbar uppoffring af de skattdragande, bereda medel lill ett nyttigt och af behofvet påkalladt ändamål; och ur denna synpunkt skulle jag hafva önskat, att Utskottet snarare till Rikets Ständer beledsagat detsamma med ett tillän afstyrkande. Man har vid våra Riksdagar blifvit tillvand, att till Utskotten erhålla remisser af förslag af, må mig förlåtas alt jag yttrar det, understundom al Isingen eller ringa nytta.
Dervid hafva Utskotten, hvad först angår frågan om Husbehofs mjölqvarnars befrielse från skattläggning inhemtat, hurusom Rikets Höglofl. Ständer, vid 1818 års Riksdag, hos Kongl. Maj:t i underdånighet auhållif det den författning måtte Stats-Uts kottets Betänkande^ vidtagas, att derefter någon skattläggning å Husbe-hofs mjölqvarnar icke finge ega rum, samt att egare af så beskaffade qvarnar, å hvilka, vid skedi de skattläggningar, årlig ränta redan blifvit lagd, måtte från en sådan tunga varda befriade, så länge de endast till förmälning af egarens spänne* mål begagnades; men att Kongl. Majit vid Nådig profning så väl häraf, som af RiksdagsFulImägtigens fur allmogens i Konga och Uppvidinge härader af Kronobergs län, Pehr Johanssons vid samma Riksdag gjorde underdåniga ansökning, om befrielse från afgift eller ränta för husbehofs målning och lc-gosågning, efter det CammarCollegii underdåniga Utlåtande blifvit deröfver infordradt och afgifvit, med gillande af de skäl, Cammar. Collegium anfört, genom Nådig Skrifvelse d. rf Nov. 1818/ ansett sig icke böra till Riksens Ständers underdåniga anhållan lemna bifall, heldst Riksens Ständer vid uttryckandet af en önskan, hvars antagande skulle i betydlig mån förringa statens påräknade inkomst, icke anvisat någre medel, at£ ersätta den derigenom uppkommande brist, till följd af hvilket Kongl. Majits Nådiga beslut Pehr Johanssons of vanberörde underdåniga ansökning äfven komme att förfalla. De skäl, hvarå CammarCcllegii underdåniga Utlåtande i denna fråga finnes grundadt, äro hufvudsakligen härledde från Riksdagsbeslutet detä 32 April 1625, som skulle innehålla ett allmänt Stats -TLTts Icottets Betänkanden.
Jag ser i Utsk:s betänk, icke annat än ett nödtvunget lämpande efter RiksSt:ns beslut och ett bemödande att sialia sig lill efterrättelse den ganska riktiga satsen, att det bör vara mera än en tillfällig och en verkligt stadgad opinion,' sorn bör ligga till grund för beslutet om en grundlagsförändring. 56 §:s 2 mom. ålägger Utsk. att till eli helt utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka samtlige RiksSlms tankar, och, om oförenliga skiljaktigheter finnas, dem derjemte till samtliga RiksSlms behandlande anmäla. Jag medgifver visserligen, att Utsk. hade handlat riktigare, om Utsk. hade uteslutit den sista anmälan af sin egen åsigt att, i fall de tvä afslående Stånden icke skulle foga sig efter de andra, Utsk. ansåg frågan om grundlagsförändringen hafva förfallit; men Utsk. fortgick i detta afseende pä den väg, som 1840 års Coust.Utsk. hade beträdt. För mig skulle det vara fullkomligt likgilltigt, om R. o. Ad. återremitterade betänk, eller icke, men jag kan icke finna annat än högst besynnerligt, om Utsk.. på samma gäng, som det föreslog Stånden att jemka si0- efter hvarandra, hade uppställt voler.propos:r. Detta ansåg Utsk. icke lämpligt, emedan en sådan voter.propos. nödvändigt skulle leda till det resultat, som man tycktes bestrida, nemi. att förslaget skall blifva hvilande. Mig synes det lika besynnerligt alt såsom gemensam tanka förklara, att frågan skall förfalla, och likväl påyrka en voter.propos., hvarigenom den blir hvilande, Den 26 Mars f. m. 447 sorn att påstå, att förslaget skall hvila, under det man först fattar beslut i Ståndet att frågan skall förfalla, och sedan påyrkar en voter.propos., hvarigenom det kan hända att icke något förslag i detta ämne kommer alt lill nästa riksdag blifva livilande. Hr von Hartmansdorff, Äng.: