Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Slockholm den 21 Mars 1857. 76 Expeditions-Uiskotlets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 4-6. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 26 Mars 18S7, Preste-Ståndet den 28 - Borgare-Ståndet den 28 Bonde-Ståndet den 28 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående inteckning af aftal om nyttjande-rätt till fastighet i stad. (Lag-Utsk:s Bet:de N:o 14). S. A. K. För behandling af väckt fråga derom, att åt dem, som träffa aftal om nyttjanderätt till hus och jord i stad för någon längre tid, mätte genom aftalels intecknande beredas en säkerhet för dess bestånd, som de för närvarande ej ega, enär, enligt 15 § i Jorda-Balkeus 16 Kap., köp bryter legostämma i stad, hafva Rikets Ständer tagit i öfvervägande detta ämne, jemte dermed gemenskap egande omständigheter, hvarvid inhemta ts, att berörda lagrum ursprungligen omfattat både stad och land, hvadan äfven besittning af arrenderad jord å landet tillförene, vid försäljning, biet beroende af nye egarens uppsägnings-rätt, men att denna osäkerhet, såsom befunnen skadlig för jordbruket, lörauledt till Kongl. Förordningen den 13 Juni 1800, hvarigenom i afseende på städsel och lega af jord på landet bestämdes, att längsta tid för arrende-kontrakts bestånd ej må sträckas utölver 50 år, äfvensom att dylikt kontrakt skall vid Härads-rätt inléeknas och derefter icke kan genom ombyte i egande-rätteu brytas eller af sednare tillkommen inteckning rubbas. Härmed anvisades således ett medel, genom hvilket en förut saknad säkerhet för arrenden åfjord å landet kunde erhållas; och detta medel, eller arrende-kontraktets intecknande, hviiade på antagandet att, då arrendator redan genom kontraktet lörvärfvat en rätt i den upplåtna jorden, fordrades endast att denna rätt offentliggjordes, för att få densamma gällande jemväl emot tredje man. Samma grundsats har ock sedermera, genom Kongl.
Ingen erkänner mera än jag an-,’ gelägenheten af den yttersta varsamhet i allmänna Creditförhållanden, Och nödvändigheten af lättnader i enskiltes betryck; men just emedan jag tror att de allmänna Låneinrättningar. ne verka tvertemöt detta angelägna mål, kan jag icke antaga de.-as vidare extension såsom nyttig. Skulle deremot det Systérae komma att fortfara, att pjppersmyntets qvantitet anses bestämma förmögenhetens qvantitet, och den tanka finna antagande, att allmänn nyita vunnes genom utställandet af mera Pappersmynt utan rörlig valuta; då må alla undsättas till så låg ränta att blott omkostnaderne betäckas; ty Banken betraktad i blott egenskap af förmögenhetsFabrikant, behöfver ingalunda någon särskild vinst, upphemtad af Nationens industrieusa krafter; och aliså i sin mon för-, svagande desamma, * 6;te Frågan: "Skola anslagen till Götha Ilo Den 7 April f, m. fj Canal, Hjelmare Slussverk, och Strömrensningarne fortfara eller ej? bestridas med Bancosedlar eller Statsobligationer? Svar: Hvad man har börjat, måste väl ock utföras. Till utförandet fordras penningar; har man dem ej, så måste de upplånas. Upplånas de, så måste derföre utgifvas obligationer; men dessa kunna icke omedelbarligen vara mynt. De hafva, efter sin natur, ett omvexlande värde. Vid politiska skakningar finna vi dem på några veckor fallne från några och 70 till några och 20; såsom nu i Spanien. Obligationer, utställda i pappersmynt, föranleda till tvenne Creditfrågor, nemligen den första: Månne Staten har förmåga att å förfallotiden betala räntan och amortissementet? den andra: hvad månae denna ränta och Amortissement vara värde, i förhållande till verldsmyntet? Om exempelvis 'till Flottorne eller till Götha Canal byggnad skulle användas dels penningar, dels omedelbarligen Statsobligationer, så kommo vi att finna samma slags jern betaldt på samma tid med 15 R:dr Skeppundet i förra fallet och möjligen med 20 i det senare, efter säljarens begrepp om obligationens förhållande till myntet?
Ständerna gilla äfven förslaget; besluta derom ingå med underd. skrifvelse; K. M. bifaller hvad som blifvit föreslagit, nedsätter Komitéen, denna träder i verksamhet. Huru lång tid, äfven under antagande af den minsta möjliga, skulle icke härtill åtgå? Skulle åter hända — och detta kan ju ligga inom möjlighetens gräns — att några ändringar skulle behöfva göras vid det nu framställda förslaget, huru lång tid fordras ej då? Ar det nu verkligen motionärens mening, att all vapenfabrikation skall under detina tid nedläggas? Jag vågar betvifla detta. Likaledes tror jag mig berättigad att anse såsom ett misstag, att då motionären föreslagit, att Vapeukomitéen skulle vara gemensam både för Arméen och Flottan, han det oaktadt icke dragit i betänkande att föreslå, det, under öfvergångstiden, alla utgifter för densamma skall tagas på 4:de HufvudTiteln. Med ett ord, utan att kunna eller vilja nu ingå i något bedömande af motionärens förslag, i hvad detta angår reorganisationen af en vapen komité, får jag nedlägga bestämd protest emot det förslag, som motionären framställt rörande tillgöranderne, innan Komitéen blifvit nedsatt, samt anhåller vördsamt att detta mitt yttrande måtte få till Utsk:t medfölja motionen. Frih. Wrede, Fabian Jakob: Om här blott vore fråga om att yttra sig öfver det af Hr Brakel framställda förslaget att bilda en Komité, som hade till hufvudsakligt syftemål att åstadkomma Den 30 November e. m. enhet mellan Svenska Flottans och Arméens, och äfvensom melian Norska och Svenska arméernas vapen, så skulle mitt yttrande blifva ganska kort. Det skulle nemi. då förnämligast inskränka sig dertill, att, ehuru jag anser de ämnen, som blifvit i Hr Brakels motion vidrörda, tillhöra dem, som böra utgöra föremål ensamt för K. M:ts verksamhetsåtgärder, vill jag dock för min del icke motsätta mig en önskan från R. St:rs sida om nedsättandet af en Komité för ifrågavande åsyftade ändamål. Jag vill detta så mycket mindre, som jag i några afs:den instämmer i motionen.
Ulfsparre för minskning i löne-inkomster 600: Dito till åtskillige af KammarRättens tjenstemän, hvilka på nådig befallning-upprättat statistiska tabeller,- 681:32. Till Gravören Lundqvist, för gravering och utgifning af kartor i fickformat, 4 50: „ ett af Kongl. Maj:t kändt behof. 400. „ Protokolls-Sekreteraren m. m. Ulfsparre i nåder beviljadt understöd 300: ., Handlanden Engströms enka, gratifikation, „ Under-Löjtnanten Kullberg, dito, „ KommerseRådet Rosenblad, ersättning såsom ledamot i Unions Kommitéen, „ extra Vaktmästare i Civil-Depar tementets Expedition „ embetsoch tjenstemän inom CivilDepartementets Expedition, för extra tjenstgöring, Af 7: de hufvudtitelns besparingar: Till Kongl. Kammar-Kollegii disposition, extra löneregleringsmedel,. 2,548: Riksboksluts-arbetets fortskyn dande 4,200: „ f. d. Landt-Räntemästaren Widegren, gratifikation, . 4 46: „ arfvode till den person, som förrättat Konduktören Ahnfelts tjenstegöromål, 200: „ åtskillige extra ordinarie tjenstemän i Kongl. Stats-Kontoret 733:4 6. — „ Till pensioner, nådegåfvor och gratifikationer åt enkor och barn efter aflidne embetsoch tjenstemän 17,014:40.— „ Kansli-Rådet Wahlström, arfvode, 800: „ f. d. Kapitenen Lindberg, gratifikation, 150: — -— „ Kopisten Strandberg, dito, 100: „ ränteoch kapital-afbetalningar å Kongl. Theaterns skuld 12,275: „ Kapitenen, Friherre von Vegesack, gratifikation, 400: „ Herr Chefens för Kongl. FinansDepartementets disposition för ett af Kongl. Majt kändt behof . „ rese-understöd till ÖfverDirektören Almroth
Det er ock derföre, som jag föreslagit tillägg af de orden: pä ofvan tiilåtne ställen, emedan jag trodde, att derigenom än tyrd 1 i gare skulle uttryckas, att punkten icke har afseende på enskilda rum, der visitation ej får ske, utan att förut lurendiejeri-brott har blifvit begångit. Herr Cederschjöld.' Sedan Ridderskapet och Adeln afslagit Mom. Litt. a. i andra punkten, rörande visitation pä gator och torg i städerne, samt allestädes å landet under bar himmel, öro aila de öfriga stallen, der Den 22 J a nu ari i o. tn. 167 visitation utom tullplats fur äga rum, inom hus, nemligen enligt Litt. b. saluoch upplags-bodar, magazin och uthus; enligt Litt. c. rum, der varor uppläggas eller till salu hållas; enligt Litt. d. husoch boningsrum i skärgård och liviloställen, der varutransporter befinnas, eller varor uppläggas; samt slutligen, enligt Litt. e. boningsrum hos den, som förut blifvit straffad för lurendrejeri eller tullförsnillning. Med ettord, visitation skall alltid ske inom hus; och det är derföre, som jag anser nödvändigt att skydda husfriden, genom hardt ansvar för den, som utan skäl stör densamma. I annat fall skulle Tullbeljenter kunna tvinga en Handlande att hålla sina magaziner hela dagen för dem öppna till visitation, och sålunda hindra hans rörelse. Jag fortfar derföre alt tro ett strängt correctiv vara af nöden, och att det jag föreslagit, må hända är det rättaste. Herr Munck af Rosenschöld: Det förundrar mig, alt Friherre Åkerhjelm, såsom skäl för antagandet af dess förlsag, om fri och ansvarslös visitationsrätt hos alla dem som bo i skärgård, åberopat Ridderskapets och Adelns bifall till Utskottens förra Betänkande i ämnet, då det just var Friherren, som på förmiddagen sökte förmå Ridderskapet och Adeln att frångå ett förut vidtagit beslut.
Jag skulle likväl tro, att om någon ting kunde framställas, angående de här begärde enskilde Låneaustalter, borde det vara grundadt på, att insättningen skedde på följande sätt; Tillåtelse utfärdas a,f Öfver-Slålhållare Ämbetet, för de enskilde personer, som skulle vilja åtaga sig 3:ue Pantlåningsanslaller: en i Staden,' en i JNorr Malm, och en å Söder Malm, alt få bedrifva en sådan, emot följande vilkor: 1:0 Att de ställa säkerhet i Brandförsäkrad faslighet, för en viss Summa, svarande emot den Summa, som kan utgöra skilnaden emellan Panternes fulla värde och deras belånings-värde, Ungefär upptagas delta lill 3o a 40>000 D:dr, 6c>a St a t s-Uls k o 11 ets Betänk anden. 2:0 Att de förbinda sig till, att innom 24 timmar etter Lån-ansökan belåna, ända till 100 R:dr Banco varde: å Andel af värdet Guld & Silfver £ Köpper, smycken, perlor $ Husgeråds-persedlar af Metal af Träd m. m. Kläder Ha nd t verks tyg m. ni. a-5:delar emot ränta af 8 Procent för alla Lån på i års termin och derunder, samt 9 prC:t lör längre lånetid, intill ett år, som bor vara den högsta. Och får denna ränta vid Lånets gifvande afdragas. 3:o Att värdet å de lill belåning inlemnade panter, bör bestämmas utaf 3 innom Districten utvalde personer, hvilka biträdes af vissa dertill af Handtverks-Societeten utnämnde Handtverkare. 4:o Att ordentlig
Dä nu öfvertäggningen ansågs slutad, yltrade liiFrih. o. Ordf. att då olika yrkanden blifvit framstälde i afseende på de särskildta momme, K. o. Ad. torde finna att propos. borde framställas särskildt för hvarje mom. Ropades Ja. Hr Frih. o. Ordfm framstälde härefter, att i afseende på - lista mom. blifvit yrkadt dels bifall dertill, dels bifall till den i Utsk:s Betänk. J\S 13 föreslagna redaktm af detta inom., och dels af Gr. Mörner bifall till första delen af samma redaktm, men deremot förändring i sednare delen deraf, sorn han ansett böra lyda sålunda: ”Den, sorn 4:de gången eller oftare med så dan förbrytelse beträdes, böle från 80 till och med 100 R:dr.” Hr Hjärne: Dä jag under loppet af diskussionen inskränkt mig till lista'inom. af ifrågavride §, ber jag alt få afstå deri från och förena mig med Frih. Raab. Hr Frih. o. Ordfm yttrade, att han erinrade sig att äfven Hr Printzensköld yrkat bifall tilt lista mora., sådant Utsk. nu föreslagit det. Hr Printzensköld: Under diskussionen tog jag mig friheten förklara, att jag instämde i de åsigier, sorn Gr. Mörner yttrat, och då är det äfven naturligt, att jag yrkar samma förändringar i §:n som han. Dä nu Hr Frih. o. Ordfm yttrade, att vid sådant förhållande endast återstode 2:ne förslag, nemi. det i Utsk:s Betänk. JVs 13 afgifna förslag till 39:de §:n Sista morn., samt det af Gr. Mörner framstäldta, sorn afsåg en förändring i den sednare delen af samma morn., anmälde sig och yttrade Gr. Gyldenstolpe:
Åkerbruket är likväl Nationens hulvudnäring» Den 21 Februarii. 539 källan För Rikets skatter, beräknade pä synbar förmögenhet, källan för dess försvar genom Indelta arméen» och med ef t ord: pulsådern i Statens kroppj dess betryck visar redan den bedröfligaste verkan på alla andra näringar, på slöjder, haudel och allmän rörelse. Allt aftynar och domnar i brist af dess lifgifvande impulse. När landtmannen får sin Spannmål skäligen betald, handlar han hos köpmannen, sysaelsätter handtverkaren, ger daglön åt arbetaren, samt utvidgar kretsen för så väl deras, som sin egen verksamhet. När hans skördar falla i vanvärde, och 6akna afsättning, hvem skall då köpa, eller beställa, eller betala? då uppstår, sorn nu, denna allmänna förlägenhet, hvars skri ljuda som modersmålet kring Rikets landskaper. Sådan är ställningen i den landsort hvarifrån jag kommer. Gifve Gud att jag tecknat den med för starka färgor! men det är ty värr icke så, derom vittnar dagliga erfarenheten, derom vittna executionsmålens mängd. Skulle och denna mängd nu hafva i någon mån affagit, bevisar det endast, att catastrophen är förbi, att en dödsstillhet fattat allmänna rörelsen, och att man icke mera lagsökes, sedan man allt förlorat. Det är mig icke obekant, att här finnas män i hufvudstaden, hvilka anse landet i allmänhet lyckligt, och formens, det förlägen - 545 Den 2i Februarii. heten endast träffa t creditvinglare och okloka speculanter. Nekom icke att sådane funnits, framkallade till verksamhet af en förledande coajunctur, och störtade med den; nekom ej heller att deras fall indragit i ofärd mången annan reel man) men erkännom ock, att orsa. kerna till dessa efemera varelsers brådskande fall äro just de samme, som med långsammare verkan, vållat den solide mannens förlägenhet och obestånd.
Låt plymerna blifva lorra, drag sedan plyinfjädrarne med en bordsknifs obvässade kant, sä blifva plymerna som förut (före daggen naturligtvis). H. E. A. st 3$ Fiats bästa annonstidningl Allt, som rör damernas verld, annonseras bäst i Idunl i * B Breflåda. CD Småländska fr. S. Tack för bidragen. De komma i nästa nummer. Tora. Båda frågorna besvaras med ja. Fridolf Walter. Hed en smula omarbetning. En tacksam finska. Vi skola i ett af de närmast följande numren ha ett par artiklar i ämnet, „ M — i P — r, Ami. Vi tveka. Fä vi sjelfva pröfva. Mina Nxl. Hedemora. Vi skola höra efter. 1 / itcretia. Låt oss se något prof. Var god angif derjeinte edra anspråk. Innehållsförteckning ": En nutidskonkurrens. Af Inga Schenfelt. — Nyckelknippan. Af G. Ii. — Hvad ufven tänkte. Af Dolly Roon. — Läkareräd. — Frå- gor. — Svar. — Breflåda. Moderevy. — Text till modebilderna. — Koketteri. — Modets extravaganser. som lärarinna söker till hösten en 23 års flicka, som genomgått 7-klassigt läroverk, derefter varit ett år i Zanderska pensionen på Hjulsta, tillbragt halftannat år i Paris och England samt derefter innehalt plats såsom lärarinna tre år. Goda betyg kunna företes. Reflekterande härå torde insända svar till » 23 år », Jönköping, p. r. [teO] E n ungr DIVERSE Mor Sara. Med någon omarbetning. Blenda Ingeborg. Svar i nästa nummer. M M — U. Frän och med n:r 11 fins att erhålla å 10 öre. Annonspris: 25 öre pr petitrad ( Ingen annons införes under 1 kr. och Broderier. I 1 Yllestramaljer, alla färger, Garn och Silke. Vi Förklädestyger, ylle och bomull. V; Ä k t a färger. v. Originalmönster. Bästa materialier.
Detta hindrar afsättningen inom landet, och vållar tröghet i rörelsen inom de landskap, hvarest hon icke lifvas af någon större stad. Den frikostighet, R. Stais * 196 Den 11 Mars e. m. kunna visa de små städerna, och hvilken, på ett eller annat sätt, kan föranleda till deras uphjelpande, böra R. St:r, efter min åsigt, icke spara. På grund af alla dessa skäl tillstyrker jag R. o. Ad. att återremittera Betänk.", hvilket Retänk. innehöll afstyrkande å Konungens Propos. Jag förnyar min anhållan om återremiss. Hr Adelborg: Jag uprepar ännu en gång, att det icke är underligt att K. M. afgifvit denna Propos., ty det är klart, att Ilan följer den allmänna praxis, som i dylika frågor varit uti landet brukad, och Han har då icke kunnat afslä en anhållan, som har så många prejudikat för sig, grundade på erfarenheten; men att denna erfarenhet tillkommit på orätta grunder och genom misstag, synes mig tydligt. Det är ju helt enkelt alt så länge en lag finnes hör den ock efterlefvas, och att en anhållan om understöd hos Statsverket bör direkte dit ingå, oberoende af den källa, hvarfrån medlen influtit. Carlstad har icke mera rätt till dessa medel än hvilken annan kommun som helst, ty allt hvad som till Statsverket inflyter tillhör hela landet, och det är först efter ett noga bepröfvande af behofvet, som R. St:r böra gifva den ene eller den andre företrädet. En värd talare har sagt, att då 3 Stånd redan återremitterat denna fråga borde R. o. Ad. icke vara det sista att beträda denna vackra stråt, men jag får då påminna derom, att ett mål finnes, som vi framför alla an dra böra söka att upnå; och detta mål är rättvisan. Jag anser detta mål stå så högt öfver allt annat, att jag för min del skulle anse R. o. Ad. skrida helt och hållet utom det tillbörliga i sin ställning om det biföll denna återremiss af StatsUlsk:s ifrågavande Betänk.
Maj:ts nådiga Proposition den 27 sistlidne Oktober, angående Statsverkets tillstånd och behof, inhemtat, att Landtmäteri-stvrelsen hos Kongl. Majit i underdånighet gjort framställning om förbättrade pensionsviikor för landtmätarne, men icke funnit denna framställning refererad i något af Statsråds-protokollen vid högstberörda nådiga Proposition, förskaffat mig afskrift af samma framställning, hvilken bilägges denna motion, på det att densamma må komma till Rikets Ständers kännedom, hvarjemte jag får för egen del vördsamt yttra följande: Landtmäteri-styrelsens ifrågavarande framställning visar, att Styrelsen noga kännt sitt ansvarsfulla åliggande gent emot sina talrika och på allt sätt illa lottade underlydande. Till följd häraf har ock Styrelsen med stor utförlighet och med öfvertygelsens hela värma sökt häfda sina vanlottade underlydandes rätt, att på gamla dagar blifva hugnade med pensioner af sådan beskaffenhet att de motsvara sitt ändamål och äro jemförliga med andra tjenstemäns, hvilka lämpligen kunna anses för landtmätarnes vederlikar. Denna framställning har ock lyckats på det sätt vinna Kongl. Maj:ts nådiga behjertande, att Kongl. Majit »af Rikets Ständer äskat, att, äfven om pensionsväsendet i sin helhet icke vid innevarande riksdag hinner ordnas, förhöjda pensioner åt landtmätarne likväl må beviljas, nemligen för förste landtmätare, lika med kronofogdar, eller 2,500 R:dr R:mt, samt för andre landtmätare och kommissions-landtmätare 1,200 R:dr. Det förra innebär visserligen att Landtmäteri-styrelsen lyckats öfvertyga Kongl. Maj.t derom, att verklig nöd är för handen, derest dröjsmål eger rum med förbättring Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1865.
När öfverkyparen Friis vid femtiden har öfversett duknin-ningen i table d ' höte-salen, smakat på sylten ooh salladen och skänkt i ett glas åt sig af departementschefens privata rödvin, låter han flickan ringa samman badgästerna och ställer sig åter vid serveringsbordet med serveten öfver armen. Strax derpå träder sällskapet högtidligt in, herrarne i svarta rockar, gnuggande händerna, damerna i handskar och armband, barnen fint kammade. Det helsas allvarligt ooh samtalas afbrutet, under det maten går laget rundt Först efter soppan kommer den egentliga konversationen i gång. Som sig bör, der danska kvinnor och män komma tillsammans i festligt lag, gäller inledningen den kungliga familjen och det är rörande att bevitna hvilken trofast och noggrann kännedom folk, som annars ej står hofvet nära, eger om de kungligas dagliga lif och vanor. Det upplyses om majestäternas lifrätter och prinsessan Maries förströelser, skämtsamt och ändå vördnadsfullt berättas om kronprinsbarnens sängtid, hur många smörgåsar de unga kungliga högheterna få till kvällsvard och hvad som är på smörgåsarne. Då en dam meddelar att hans majestät tycker mycket om vattgröt, lyfter hela sällskapet sina hufvuden och upprepar med en mun » vattgröt » med gladt hänryckta blickar. Ja, om man vågade tro, att vid den kungliga taffeln rådde ens tillnärmelsevis så mycket intresse för undersåtarnes diet, med hvilken sanning kunde man då icke tala om det ömsesidiga bandet mellan kungahuset och folket! Den dam, som serverade vattgröten, rodnar starkt, dels af glädje öfver sin framgång, dels af förvirring öfver sin djerfhet. Hon och hennes man, en förmögen borstfabrikör, ha nämligen först ganska nyligen blifvit fullt accepterade af sällskapets förnämsta dam, departementschefens fru. Förgäfves gick hon i början tidigt från morgonen i gredelin sidenklädning och diamant-brosch, förgäfves var hennes man outtröttlig med att draga eld på tändstickor till departementschefens cigarr.
B . 806 Zolas » Germinal », anmäld af Oscar Levertin .. 809 Musikalisk höstrevy af Volontaire .. 814 Oda Nielsen, ett teaterminne från Köben ha v n af Edvard Fredin ... 821 Efter revolutionen (anm. af C. T. Odhners Gustaf IIJ: s historia) af V. K — r 851 Några ord om våra dagars konst (med anledning af opponenternas utställning) af Karl Wåhlin 872 En representativ roman (anm. af Guy de Maupassants » Bel-Ami »), af Passepartout 879 General Gordons dagbok, af Helen Zimmet ' n 886 Några samvetsfrågor för damerna, derjemte en historisk moderevy af &lt;£ * r Emil Nilsson — 898 Ett litet skaldelån (en parallel mellan Bottiger och Anastasius Griin, med anl. af Scaevola och Gustaf IV Adolf) af H. A. R .. 906 » Figge » (roman af Georg Nordensvan), anm. af 0. H. 910Likställighet och Tyranni. (Strödda anmärkningar till ” Giftas ”) * Af August Strindberg. Ätt kalla qvinnan det svagare könet, har icke några grunder i naturen, men väl i bibeln, der qvinnan uppges vara skapad efter mannen såsom ett supplement. Qvinnan har som moder haft oss alla, stora och små, under sin vård och aga, och derför har hon alltid en viss art ringaktning för mannen. Som moder känner hon sig vara född att herska, och hersklystnaden är ett ganska framstående drag hos henne. Och det är denna hersklystnad som i den osunda delen af nutidens qvinnorörelse bryter fram som hat mot de föregifna » tyrannerna ». Hon mottager derför utan tvekan mannens hyllning, och att ha en » tillbedjare » blygs ingen qvinna för, men väl för motsatsen. När menniskan genom utflyttning till länder med för kallt klimat för frukters frambringande hela året om nödgades söka sin bergning genom jagt, är det icke osannolikt, att de hafvande qvinnoma, som icke kunde jaga, stälde sig under mannens beskydd.
Diskontkontoret i Stockholm tillhandahållas 5,730,000: Lånekontoret i Göteborg 2,450,000: d:o i Malmö 4,250,000: d:o i Wisby 4 50,000: Varande dock Fullmägtige förbehållet att, efter sig företeende omständigheter, kunna förordna om annan fördelning, Diskontoch Lånekontoren emellan, af fondens tillgångar, än den sålunda i allmänhet antagna. Föreskriften att räntan skall vara lika för lån å enahanda slags säkerhet har, efter hvad Banko-fullmägtige yttrat, afseende på den klassifikation af rörelsen, som stadgas i reglementets 52 §, hvaraf föijer att räntan väl kan bestämmas olika för vexel-diskontei ing och för våglörda effekter, äfvensom för utlåning mot hvpotliek, men att räntan måste vara lika för de mest lättsälda obligationer och för hypotheker af enskilda förbindelser, äfven om dessa sednare skulle vara af beskaffenhet att vid bristande ordentlig betalning fordra långsammare handräckningsåtgärder. Nämnda föreskrift, skall dessutom, såsom Fullmägtige förmena, hafva utgjort ett faktiskt hinder lör den nog ofta ifrågasatta åtgärden att bestämma olika ränta för utlåning på kortare och längre tid. Då räntan numera kan vexla vida mer än förr, synes lån på längre tid i allmänhet böra vidkännas högre ränta, utan afseende på säkerheten, och dä otvifvelaktig! vissa säkerheter kunna vara af beskaffenhet, att derpå kan och bör medgifvas lägre ränta, än för andra, böra Fullmägtige icke vara i sina bestämmelser derom ovilkorligen bundne af den klassifikation af säkerheter, som åberopade § innehåller. På nu anförda skäl, anse