Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
» Titta n u hit, » uppvelat gå mig u r vägen. » John h a r hjälpt mig att välja. » Gud vare m e d er. j a g efter h o n o m. h v a d? ett mystiskt sätt förvandlades till m y n t. o c h n u! således ä r det slut m e d alla bekymatt vi fått hålla o s s bortglömda i någon vrå. » m e r. Oupplösliga band. hvarje, k ä r a b a r n. h m. Det g å r riktigt omkring i mitt hufvud! » » I mitt också. låt m i g g å! Vid undersökning af härv. handelskemist befunnen enl. analys fullgod. Pris kr. 1:25 pr butelj. telefon. sakta fram och tillbaka. h a d e h a n fått lefva, skulle du säkert fått dela lika med h a n s son. » » Ja visst! Men jag kom mig icke för att yttra någon u n d r a n öfver h a n s uteblifvande. Han h o p p a d e s, att nyheten, som i sig själf var ytterst sorglig och beklagansvärd, blifvit mig delgifven på ett icke alltför u p p s k a k a n d e sätt. Mera än nå- gonsin behöfver du nu någon att trygga dig till. » Nå, j a g säger inte ett ord vidare om den saken. » inföll hon m e d ett litet förläget skratt. Hvad öfverste Adler beträffar, » h o n var n u inne på sitt älsklingstema, det att gifta bort mig, och h u r u m å n g a gånger j a g än r o p a d e mitt: » tant! » ' lät hon dock icke hejda sig. » Jag inser mer Redigeras af Sophie Linge. Bidrag mottagas med tacksamhet. Logogryf. Jag är en man, och jag hör till dem, Som » skydda nästan till lif och fem ». Min post är viktig, fast till de små Helt visst jag räknas. Nå, gissa då! Nu litet frågvis jag tänker vara Och hoppas nog man skall snällt mig svara. Det blir en — hvad? om man ofta frågar.
N:o 63. fordras till godtgörande af ränta och ärlig amortering, ej blott af ofvannämnda utländska skuld, utan ock af de skulder i utlandet, hvari vära Hypotheks-föreningar i följd af äldre upptagna län häfta, och hvilkas äterstäende belopp sannolikt föga eller intet, understiger den är 1858 åsamkade utländska skuld.» »För att ernå detta nödvändiga resultat, gifves endast ett medel, som bör eftersträfvas, det nemligen, att öka vår produktion på samma gång som konsumtionen minskas, d. v. s. att vi arbeta och spara. Om produktionen skall blifva vinstgifvande, måste företagen grundas på kloka och solida beräkningar, icke, såsom tyvärr ej sälllan händer, börjas under den föreställning att hvarje nvberedd kapitaltillgång skall, använd i industriel väg, ovilkorligen kunna användas med fördel. Hvad sparsamheten angår, lärer den ej kunna tillvägabringas med konstgjorda medel.» »Man har tillräckligt misslyckats i försöken att såsom medel använda förordningar mot öfverflöd för att frestas att åter beträda denna bana. Folket måste sjelf inse nödvändigheten af en klok hushållning, om ett varaktigt godt skall ernås och Staten göra sitt till för att ej uppmuntra lättsinnet och slöseriet.» »I detta sednare hänseende torde man icke kunna förneka att Riksbanken och Rikets Ständers uteslutande förvaltningsrätt deraf haft och har ett ogynnsamt inflytande. Rankens historia visar, att Ständernas majoritet vid de flesta tillfällen låtit individens privat-intressen diktera besluten med åsidosättande af det allmännas.
Då ^sålunda ingen möjlighet för Utskottet företer sig, att härutinnan gå önskningarhe till möfes, tillstyrker Utskottet deremot för dess del, Vördsamt, att de år 1820 intecknade Skuldsedlars, och derefter till JBan - RancoUtskottett Retimkandenaaj quen ingifne, ännu qvarligganda Fåneansökningars egare, mätte af elen nya FastighetsFånefonden först blifva hulpne, så framt ordentliga Fånedocumenter, i enlighet med blifvande föreskrifter om dessa nya Fastighetslån, af bemälde Sökande till Banquens •Commissariat aflemnas, inom en tid af sex månader ifrån den dag allmän Kungörelse rörande den nya belåningen utfärdas* Hvilket jemte en Fedamots gjorde reservatjon, vördsamt underställes Rikets Ständers %tpp.ysta bepröfvande. Stockholm den 13 November 1823. Utdrag af Protocellet, hållet hos Rikets Uöglofl. Ständers BancoUtskott den 13 November 1823. S. D. Vid justering af Höglofl.
Ni undrar måhända hvarföre det endast är jag som besvarar Ert bref, men som Ni ser af medföljande urklipp af Christians bref har han uppdragit åt mig att tala äfven å hans vägnar. I somras, då vi hade så vackert väder, brukade man bära mig ut i trädgården, hvilket gjorde mig mycket godt – Ni vet hur jag älskar frisk luft och det varma, lifgifvande solskenet! Då jernvägen mellan Hör och Hörby blef färdig, reste jag hit till Malmö och skall qvarstanna här under läkarvård tilldess jag blir utom fara, hvilket troligtvis kommer att dröja länge. Det blir första julen jag tillbringar skild från de mina. Tyvärr ligger jag fortfarande till sängs men har dock fått tillåtelse af min läkare (en fru Hansson) att göra ett undantag för julafton, så att jag den qvällen får kläda på mig för att kunna vara tillsammans med de andra. Jag bor hos fröknarna Andersson, hvilka Ni nog mins sedan ert senaste vistande i Sverige; snälla, vänliga menniskor, som vårda mig så väl som om jag vore i mitt eget hem. Stackars Christian, det har varit en svår tid för honom men han har icke skytt några uppoffringar för att lindra plågorna eller rädda mig från den öfverhängande faran och nu ha vi ju hopp att ansträngningarne ej varit förgäfves. Jag har icke varit rädd för att dö, men det gjorde mig så ondt att se hur ledsna de mina voro, när de trodde mig så nära slutet. Då sjukdomen slog om och det såg ut som om jag skulle lefva, var det med verklig motvilja jag tänkte på att å nyo taga fast i lifvets bestyr och intressen hvilka då föreföllo mig lika obetydliga som tröttande. Nu är det annorlunda, mitt mod, min uthållighet ha bestått så hårda prof, lifvet har visat sig från så nya sidor, att jag känner mig mindre håglös än förr och det har under det förflutna året varit min stolthet att genom exempel af lefnadsglad oförskräckthet kunna muntra min omgifning. Nu farväl, och hjertliga helsningar från min familj genom vännen Den första julen.90 Du fagra ungmor, lyft din älskling så lätt på fin och spänstig arm! Nej, se hur han mot ljuset sträfvar och jublar, fäktar – glad och varm! Du unga moder, se tillbaka
Nådig fastställelse har äfven blifvit meddelad a en ritning till ny byggnad i Lund för inrymmandet af Universitetets Kemiska, Fysiska och Zoologiska lärosalar och samlingar. Offentliga lillSa wäl wid Universiteten, som wid Etememar-Lärowerken i all ^aumänhtt'. ' mänhet har underwisningen blifvit förd pä ett sätt, som hedrar Lärarne och wirsordar deras nitiska bemödanden att följa tidens stigande upplysning och gagna det uppwexande siägtet. Anffaget till Genom det af Rikets Ständer wid sistlidne Riksdag bewiljade d,cr^ch"laeanslag till Resestipendier och lärda werks ingifvande har Kongl. Majit ^'gffwande!''blifwit satt i tillfälle att uppmuntra utgifwander af åtskilliga gagneliga och för Riket hedrande wetenffapliga arbeten samt att understödja hoppgifvande unge män, hwilka af brist pä egna tillgängar i annat fall ej kommit i tillfälle att utsträcka filta forskningar till sädana kun - 6? skgpsgrenar, som endast i främmande länder med full framgång kuling inhemtas. En ny Stadga om Fattigwärden i Stockholms Stad har bilfFaMgwärwit af Kongl. Maj:t i Näder utfärdad. Det af Rikets Ständer afgifna förflag till Stadga om Fattigwärden i Riket, hwaröfwer wederbörailde med infordrade utlätanden inkommit, är färdigt till afgörande, sa snart den under handläggning wgrande nya Författningen angående laga förswar, hwarmed ifrägawarande förstag i wifla delar eger nära sammanhang, kan komma under stutlig pröfning. Wid underganig föredragning af flera fran enffilda Städer och Församlingar inlemnade ansökningar om
BondeStändets i denna fråga fattade beslut mera närmar sig intill Utskottets, af 2:ne RiksStånd gillade, tillstyrkande, än H. B. o. A.-Sj har Utskottet ansett sig böra Betänk anden, N:o 3o4- 517 inbjuda Flögl. B. o. A. att med H. ena sig, att Anslaget, som skall på Stat uppföras, bestämmes till 626,000 R:dr och att skillnaden, emellan denna Summa och de beviljade 696,000 R:dr, må, i enlighet med Hederv. BondeStändets beslut utgå från RiksgäldsContoiret af hädanefter, eller för åren från och med i83o, dit ingående Öfverskotter på StatsVerkets inkomster, i fall de dertill lemna tillgång. Antages af H. B. o. A. denna inbjudning, och följakteligen 2 Stånd stanna emot 2 i frågan huru och på hvad sätt skillnadssumman 70,000 R:dr skall utgå, då torde af Förstärkta StalsUtskollet komma alt voteras efter följande proposition: t3:e Den, som bifaller alt anslaget för KrigsCollegii Departementet-, med deruti inräknade medel för Kruttillverkningen, 34000 Rtdr, fastställes i enlighet med II. Prästeoch V. BorgureStåndets beslut till 626,000 R:dr, voterar Ja, Den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej; komma att för bemälte Collegii Departementer på Stat uppföras 626,000 R:dr, hvarjemte vidare och för Krut-lillverknings-kostnadernes bestridande jemlikt H» R. o. A:s samt H. BondeStändets beslut från RiksgäldsContoiret utbetalas, af Öfverskotten på StatsVerkets inkomster, så vidt de dertill lemna tillgång, 70,000 R:dr årligen för åren från och med i83o.
Enligt hvad förut blifvit anmärkt, har Stadens folkmängd, som efter sista Femårs-Berättelsen utgjorde 3,438 personer, nu, enligt 1843 års skattskrifning, minskats med io personer, hvilken obetydliga skiljaktighet synes bero. af tillfälliga, omständigheter, men dock icke vittnar oin något framskridande. 1 anseende till de i min sista Femårs-BeräUtelse omnämnde orsaker, bar fråga blifvit väckt, om en annan fördelning af den å tomterne nu indelade utmarken, af hvilken, såsom flerestädes otillgänglig och steril, många tomtegare draga foga eller ingen nytta. Staden grundar sitt egentliga bestånd på Handeln, hvilken likväl de sednare åren aftagit. Bergslagen och Dalarne, de vanliga afsättningsorterne, hafva icke de sednare åren haft samina behof af spannmål, som fördom. Års växt erne i Stora Kopparbergs Län hafva varit förmånliga, ruen deremot slagit felt uti den egentligen sädesproducerande delen af detta Län. Den för handen varande förlägenheten hos Bergsbruksidkare har också i betydlig mån minskat afsättningens liflighet. Betydliga'qvantiteter af brukseöekter utskeppas från staden, hvaremot i retour bernias viktualier samt specerioch, k ram.varor.. 29 Handtverkerierne i staden fortfara att befinna sig uli ett mindre blomstrande tillstånd. Dock finnas många exempel, att sådana handtverkare, som lefva ordentligt och sparsamt samt med flit och insigt utöfva sina yrken, vinna skälig utkomst och äfven förkofran. För tillverkningarnes godhet företrädesvis utmärka sig icke någon viss klass af slöjdidkare. På arbetsbiträden till de inom staden förefallande göromål och till stadens jordbruk är god tillgång, så väl af stadens egna talrika arbetsklass, som utvandrande Dalkarlar och Wermlänningar. Priset på ett karldagsverke sommartiden är 82 sk. Banko. Tillförseln af hvarjehanda landtmannaprodukter är ganska ymnig, särdeles af spannmål, enär det icke saknas exempel, att på så kallad torgdag öfver 1000 tunnor spannmål af åtskilliga slag blifvit till salu utbjudne och föryttrade.
Stina 01sd(otte)r hos soldaten Fast, hustru Stina Jans(dotter) i Jättorp, Wallströms son Anders i Sten-sjöstugan; enkan Ingeborg Olsdotter i Hvithällan, av:(ita) flickan Kajsa i Djula Grindstuga, avita dottren Brita i Hönsviken, gamla pigan Anna hos soldaten Röök, hvardera 16 s (sk) B(an)co. Enkan Jngrid Ersd(otte)r i Skyttstugan, pigan Anna i Qvabben, blinde Pehr Svensson i Nybygget, e: Maja Ersd(otte)r i Karinboda, enkan Kerstin Månsd(otte)r (i) Kors-hällsstugan, e: Anna i Bjelkebol, e: Anna i Skräptorp, husmannen Pehr Andersson uti Fäboda och skräddaren Eric Pehrsson i Loskebol, hvardera 10 s (sk) 8 (runstyck) B(an)co. Desse 27 personer fingo således tillsammans 9 Rdr (Riksdaler) 32 s (sk) B(an)co. Församlingen bevilljade dessutom 2 lispund mjöl utaf fattig förrådet åt skräddaren Lars Olsson hos soldaten Roth och Wallströms son uti Stensjöstugan. Et åt hvardera. In fidem, under Pastors, Herr Prosten Manecks sjukl(ig)het. Carl Hallgren Adj:(unkt) Pr. et P. Upläst och godkändt Eric Carell Anders Blomberg Pehr Olofs son i Fogelö Anders Olofsson i Sörgölet År 1808 d:(en) 9 October, hölts efter föregången pålysning Michelsmässo Socknestämma vid Stora Malms Församling, lmo. Uplästes, godkändes och underskrefs det uti sidstl(id)ne Maji hållne sockenstemmo protocollet. 2do. På efterfrågan om några Michelsm:(ässa) dans kalas blifvit hållne, svarades: Nej — 3tio. Sexmännen hade inga lösdrifvare inom församlingen at angifva. Brofogden anmälte, det han träffat oringade svinkreatur, tillhörige Pehr Andersson i Åbol — Pehr Andersson, frånvarande, skulle nästa söndag uti socknestugan sig häröfver förklara.
skall spisas af himmelens foglar och markens djur, och ingen men»Den Evige skall slå dig med Egyptens plågor, med sår och skabb, med feber och brand, med dårskap, ursinne och förblindelse, så att du skall trefva din väg fram i middagssolens ljus, som den blinde i mörkret; och du skall aldrig lyckas i dina företag, alltid bli förtryckt och plundrad, och ingen dödlig skall stå dig bi! Du skall äkta en qvinna och en annan skall ega henne; du skall bygga ett Till Damaskus. - hus, men icke få bo i det; du skall plantera en vingård, men icke AUGUST STRINDBERG plocka drufvan; dina söner och döttrar skola lemnas till en främmande stam; dina ögon skola åse det och förbrännas af gråt, men din hand skall icke kunna räcka sig efter dem. Och du skall ingen ro hafva på denna jorden, och din fot ingen hvila; men den Evige skall göra ditt hjerta beklämdt, dina ögon flödande och din själ krank. Och ditt lif skall hänga på en tråd; du skall lefva i skräck både dag och natt. Om morgonen skall du säga: Hvi är icke afton? Och om aftonen skall du sucka: Hvi är icke morgon? Och derför att du icke tjenat Herren Din Gud, då du lefde i välstånd, så skall du tjena honom i hunger och törst, i nakenhet och nöd, som den Evige skall sända dig, då han lagt ett jernok på din hals, ända tills han utrotat dig från jorden.» SÄLLSKAPET. Amen! (Confessorn har läst ofvanstående fort och högt, utan att dedicera till Den Okände; Sällskapet, utom Damen, som virkar, ha åhört och bannat, men icke låtsat märka Den Okände. Denne har sutit med ryggen mot Sällskapet, stilla försjunken.) DEN OKÄNDE (reser sig för att gå). CONFESSORN (emot honom). DEN OKÄNDE. Hvad var det der? - CONFESSORN. Jo, det var Deuteronomion. DEN OKÄNDE. Jaså det var den! Men jag vill minnas att det välsignas också! CONFESSORN.
Om jag derigenom skulla hafva satt vapen i händerna på oppositionen, så har jag derigenom endast beredt krigsministéren, om den är talangfull och insigtsfull, tillfälle att för representationen bevisa att vapentillverkningen i riket tillgår på det ändamålsenligaste och lämpligaste sätt och lemnar intet öfrigt att önska. Enligt min åsigt härleder sig oppositionen mot anslag till 4:de och 5:te hufvudtitlarna till en stor del derutaf, att, långt ifrån att bevisa olämplighet af de förslag, som framkomma och fördelarna af det som är, man vill söka, att utesluta representationen från hvarje kännedom af och omdöme om krigsförvaltningen; man vill göra denna förvaltning till ett heligt tempel, i hvilket blott de invigda få intränga, då deremot, enligt min öfvertygelse, det är en ministérs skyldighet i en konstitutionel stat att uptaga till antagande eller förkastande de förslag till förädringar, som af representationen göres. Derigenom - Den 30 November e. m. norn visar ministären sin förmåga att fylla sitt Itali, derigenom vinner den anseende oell förtroende och ett lättare bifall till begärda anslag. Hr Frih, Wrede har fört E. o. A. in på 1831 års kalibersystem. Jag ber att få anmärka, att jag ej, så vidt jag m.innes, uppehållit mig vid detta system, utan endast talat om 1831 års halfmesyr. Den enhet och det system, som 1831 infördes inom fältartilleriet, var Frih. Wredes verk och utgör Hr Frilnns oförvanskliga ära. Men denna enhet., detta verkliga system, hafva de blifvit utsträckta till allt artilleri, fältoch fästnings-, landtoch sjö-? 183! års kalibersystem, som Frih:» nämnt, är det, eller är det icke, en halfmesyr ? Jag tror mig hafva förstått betydelsen af 1831 års kalibersystem, ehuru Hr Frilen älskar att icke tro det, och att dess betydelse varit, att, genom minskande af kalibrarnas antal, erhålla en mindre mångfald af ammunition.
Handlende eller Fabrikanter, der ere bosatte i Vore Ilertugdomme Slesvig og Holstéen, skulle, forsaavidt de paa den i denne Forordning omhandlede Maade her i Landet söge Afsaetning for egen eller fremmed Regning, ansees lige med Handlende eller Fabrikanter i Kongeriget. § 40. Har Nogen udfört Handelsforretninger i en Kjöbstad, forinden Adgangsbeviset efter § 4 er foreviist for vedkommende Politieembedsmand, eller i det i § 7 ommeldte Tilfelde for Politiet og for Toldvaesenet, da ansees han med Mulet af 8 Rbd. 2.44 Gjör Nogen sig skyldig i anden Överträdelse af de i §§ 1, 2, 4, 5 og 6 indeholdte Forskrivter, skal den Paagjaeldcnde, foruden den Sträf, som lian for uberettigct Ilandel samt för Overtraedelse af Toldanordningerne maatte vcere ifalden, samt foruden at betale den ikke erlagte Afgivt, saafremt en saadan burde vaere erlagt, endvidere bode förste Gang 32 Rbd., anden Gang 48 Rbd., og tredie Gang 64 Rbd. Gjtir Noggn sig fjerde Gang skyldig i en saadan Overtraedelse, fortaber han, foruden paa nyt at ansees med Mulet af 64 Rbd., Ret til at reise for at falbyde eller afbeende Varer i Kongeriget og Hertugdommene, og bliver, saafremt han er en Udlaending, ved Politiets Föranstaltning at udföre af Landet. Yarepröver, der ikke paa anordnet Maade ere foreviste eller ved Afreisen fra et Toldeller Consumtionssted toldforseglede, forfalde til Confiscation.
Detta säger Herren Zebaoth, Israels Gud: I hafven sett allt det onda, som jag hafver komma låtit öfver Jerusalem, och öfver alla Juda städer, och si, i denna dag äro de öde, och der bor ingen uti; Och det för deras ondskos skull, som de bedrefvo, på det de skulle förtörna mig, och gingo bort, och rökte, och tjente androm gudom, hvilka hvarken de, eller I, eller edre fäder, känden. Och jag sände tidigt till eder alla mina tjenare Propheterna, och lät säga eder: Görer dock icke sådana styggelse, de jag hatar. Men de lydde intet, och böjde ej heller sin öron ifrå sine ondsko, att de måtte omvändt sig, och androm gudom icke rökt. Derföre upptändes ock min vrede och grymhet, och brann öfver Juda städer, och öfver gatorna i Jerusalem, så att de äro förstörde och öde vordne, såsom det i denna dag finnes. Nu, så säger Herren Gud Zebaoth, Israels Gud: Hvi gören I dock detta stora onda emot edart eget lif? på det ibland eder skall utrotad varda både man och qvinna, både barn och spenabarn af Juda, och intet af eder qvart blifva; Att I så förtörnen mig genom edra händers verk, och röken androm gudom uti Egypti land, dit I dragne ären, till att bo der; på det I skolen utrotade varda, och komma till bannor och försmädelse ibland alla Hedningar på jordene. Hafven I förgätit edra fäders olycko, Juda Konungars olycko, deras hustrurs olycko, dertill edra egna olycko, och edra hustrurs olycko, som vederfaren är uti Juda land, och på gatomen i Jerusalem? Likväl äro de ännu intill denna dag intet ödmjukade, och rädas heller intet; och vandra icke uti min lag och rätter, som jag eder och edra fäder föresatt hafver. Derföre säger Herren Zebaoth, Israels Gud, alltså: Si, jag skall sätta mitt ansigte emot eder till en olycko, och hela Juda skall utrotad varda.
Enligt särskilda författningar eller åkommeu häfd hade Kammar-rätten funnit: A) att följande ur o från manla/spenningirrs utgörande befriade, nemligen: l:o Gemenskapen af arméen och flottan äfvensom vid Stockholms stads militärkompani; alla dessa, såvida de icke äro jordegare; 2:o Studenter och djeknar, som stadigt vistas vid akademierna och skolorna, samt kadelter och skolgossar; 3:o Ålderstigna och bräckliga personer af allmogen, hvilka ej förmå vidare bruka sina hemman, ulan ölverlemnat dem åt sina barn mot undantag; hvarjemte enahanda förmån tillagts torpare och andra till arbetsklassen hörande personer, hvilka innehafva eller bruka torp och andra sådana lägenheter, som ej under egande eller stadgad åborätt besittas; 4:o Almosehjon ; 5:o Lappmarkens innebyggare; 6:o Jnnevånarne i Särna och Idre socknar af Kopparbergs län; 7:o Nybyggare å allmänningar jemte hustrur, hemmavarande barn och tjenstefolk, under en lid af 15 år, ehuru stadgaudena härom numera tillämpades allenast i Westerbottens län ; 8:o Vissa personer af arbetsklassen, hvilka hafva fyra eller flera minderåriga barn under 15 år; 9:0 Barnhusbarn; 10:o Fattiga faderlösa barn samt barn, födda af föräldrar, som genom långvarig sjukdom oell bräcklighet blifvit satte ur stånd alt föda sig sjelfva och barnen, när de upptagits af IbsterlÖräldrarne och i deras tjenst förblifva; 1 1:o Jern-, ståloch metallarbetare i Eskilstuna fristad jemte hustrur och barn; 12:o Skeppstimmerman och andra lill handtverksslalen hörande personer jemte skeppsgossar och lärlingar vid Kongl. Flottans stationer i Carlskrona och Stockholm samt depot i Göteborg. 13:o
N:o sy - arbete , och Malmö, derna mera, sedan bygg», naderne börjat, alla fångar äro sysselsatte, bevisa, i afseende på Fångpersonalens stillare undergifvenhet undersitt öde, sanningen af denna uppgift; äfvensom CorrectionsXnrättningarne i hufvudstaden, ehuru ännu ickebragtei system, lemna samma resultat. Allt ankommer, i hänseende till brottsliga, vanartiga o.ch lättjefulla menniskors förbättring, på arten af deras eget medfödda lynne, pä konsten att upptäcka den, och på den behandling, som under den correctionela vården tilldelas dem. Uti motiver för ett begånget brott och de omständigheter, hvaruti den brottslige befann sig då han föröfvade det, hemtas grunderna för ett rigtigt bedömmande af hans lynne eller caractére. Resultatet af den correctionela uppfostran beror således på en allmännare mennisko-kännedom, i förening med kännedomen af hvarje individ, som är ställd under Corrections-Verkets vård, och medlen för dess erhållande äro Religion s Upplysning> Rättvisa, Allvarsamhet och Sysselsättning. Efter dessa grundsatser, har Styrelsen uppgjort och låtit tilldela hvarje correctionist en korrt och enkel föreskrift, sorn han bär hos sig, och uti hvilken de angelägnaste lärorne för det practiska lifvets skyldigheter och den oeconomiska nyttan af hans arbetsamhet stå antecknade. Theoden till ett bilf' Bil. till K. M. Nild. Propos. N:o 33. Z3 vande Classifications-system har Styrelsen, såsom utkast, äfven uppgjort. Denna theories yttersta punkt hvilar på den åsigt, att hvarje individ , af hvad slags brottslighet som helst, skall upphinna den högsta graden af classification, om hans lynne och caractere ej lägga oöfvervinnerliga hinder deremot.
Den högsta ersättningen för sådana åkdons begagnande är för Bivagnar med 2 platser 4 Sgr per mil. 4 å 6 d:o 5 » » flere 7 » » Paketbivagnar 3 » » Karioler 2 » » så vida icke ersättningen för Kariolen redan är inbegripen i godtgörelsen per häst och tnil. För fullständiga slädar, med betäckning, betalas lika sorn för motsvariga vagnai’, men för släde-underrede (kälkar till vagn) högst 2 Sgr. per mil. Vidare skall i kontraktet med Entreprenören öfverenskommas om fördyringstillskottet, och således bestämmas 'l:o det Hafrepris, vid hvars stegring fördyringstillskottet eger rum; och 2:o den procent, hvarmed ersättningen för de ordinära forslingarne i följd häraf förhöjes. De för Posthållaren i detta hänseende mest gynnsamma förhållanden blifva följande : I Ostoch Vest-Preussen samt Ofra Schlesien, då hafrens medelpris per Scheffel *) öfverstiger 20 Sgr. 25 Sgr. 1 Th:r får Entreprenören 6% 9% 12 %. I Pommern, Sachsen, Brandenburg, Nedra Schlesien och Posen, då Hafrepriset öfverstiger 25 Sgr. 1 Th:r 5. 1 Th:r 15. får Entreprenören 5i %. 10jr %. 15f %. I Westphalen och Rhenprovinsen, då Hafrepriset öfverstiger 1 Th:r 1 \ Antalet och beskaffenheten af de vagnar, karioler och slädar, som det åligger Entreprenören att underhålla, bestämmas noga i kontraktet efter stationens *) 1 Scheffel Bilagan M 1. 34 Preussen. behof. De särskilda transportvehiklerne specificeras sålunda för den vanliga post oc. h skjutsbefordringen. 0 stycken öppna Extra postvagnar. » halftäckta Extra postschäsar. » 2 sitsiga Bivagnar jemväl , , , , heltäckta j för Extra » i d:o d:o | , 1 „ n , , och med \ Posttienst. » b d:o d:o i » 9 d:o d:o | tillräckliga i Packrum » Täckta Pack-bivagnar.