Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ingen känner, ingen bryr sig om hvad den moderlösa, den af hela verlden utstötta lidit: hennes trängtan är blott hennes. Ofta förekommer jag mig sjelf som en döfstum menniska, i hvars bröst hör någonting rikt och djupt, men hvilket hon saknar förmåga att meddela åt andra. Jag kan också känna underbart ljuft, ja, så skönt att tårarne ofta komma mig i ögonen; men jag kan ej sammanbinda mina känslor: de ljuda liksom en klocka, då man på afstånd hör den ringa stilla och högtidligt. Det är längtan, längtan till hemmet, som jag icke fick känna härnere – men jag återfinner det deruppe.” På ett annat blad hade hon ristat ordet förhål,landen och nedskrifvit sina betraktelser deröfver. ”Hon är bra besynnerlig, denna kedja, som sammanbinder menniskor och mellan dem skapar förhållanden, hvilka det sedan blir en pligt att vörda. Jag, en s hustru, beder dagligen Gud för honom, som hvar och en skulle om man kände Men jag är hans: mitt lif är en lång bönesuck att återföra den ångerfulle till Faderns thron. Och vinner jag detta stora mål – tröstande englar hviska ofta i mitt betryckta hjerta att det redan är vunnet – då vill jag icke klaga, icke knota, icke sörja öfver att jag så ensam blifvit satt hit i verlden. Ty säkert hade jag ej under andra förhållanden velat eller kunnat offra mig till försoning för en fremlings skuld. Det förefaller mig ibland, som mitt kall på jorden vore stort; och en djup känsla ilar genom hjertat, då jag tänker på det ansvar jag åtagit mig, att lefva ibland dessa menniskor, att uppfostra, leda och till det goda dana den moderlösa varelse, jag emottagit. Säkerligen kan endast han, som är mäktig i de svaga, gifva mig kraft att modigt fortsätta min bana och att uträtta något för dem, bland hvilka han satt mig.” Sorgens hemsökelser. ”Då lifvet kännes mörkt och tungt, har jag min tröst i vissheten att pröfningen är nödvändig.” ”Väl känner jag att det skulle göra mig lycklig, om Gud gaf mig en varelse, hvilken nämnde mig med det ljufva namnet moder, hvarefter jag förgäfves längtat.
huruvida de, emot det förbehållna årliga anslaget, stort 2,400 R:dr Banco, skulle vilja fiån Banco-Fullmägtiges dispositions-räkning, JN’:o 2, öfvertaga uppgifne pensionärer, åtnjutande understöd till ett sammanräknadt belopp af pi5 R:dr Banco, förklarat, att enär berörde anslag vore så knappt beräknadt, att anledning redan icke saknades dertill, att Cassan i framtiden komme att underkastas förlust, i följd af de nu föreslagne villkoren, och då genom åtagandet af nyssberörde betydliga tillökning i Cassans utgifter en sådan förlust vore att anse såsom alldeles gifven och möjligen skulle orsaka, alt Cassans tillgångar ej blefve tilli äcklige till uppfyllande af dess förbindelser, samt delegarne såmedelst gå miste om det understöd, de med säkerhet egt att påräkna för sine efterlefvande enkor och barn, delegarne icke kunde ingå uppå hvad i dttta afseende till dim blifvit framställdt.
D e n första af in extenso anförda hushållsi åkningarna har äfven jag uppfattat såsom häntydande på relativt välstånd, hvilket bäst framgår däraf, att jag efter upptagandet af denna för kontrastens skull anförde ännu en månadsräkning för en ogift arbeterska, hvilkens ställning, enligt hvad äfven ni medgifver, är allt annat än lysande. UNDER VÄNTAN. AF SKISS F Ö R IDUN SYLVA. i. Ja, m e n kanske hon bedrog sig? Ah nej! Det var n o g sanning, hon måste tillstå d e t. IDUN 1899. längtan mellan hvarje rad. Henrik blef förståndigare o c h brefven mera allvarliga. D e skulle inte draga öfver sig för m y c k e t skulder. De voro ju unga. O c h h o n försökte. H o n ville ej vara sämre än Henrik. » Ä n n u måste vi vänta älskling, » skref han. H a n ville e j, att h o n skulle sakna något. O c h s e ' n? Asch, Signe, barnslig! H o n ställde tillbaka porträttet p å dess plats, lade ihop brefvet o c h g ö m d e det innanför klädningslifvet. T i o år! Kanske. Ett svagt l e e n d e for öfver det trötta ansiktet. » frågade han. H v e m visste, huru länge det dröjde, innan operationen och den därmed förenade krisen v o r e öfver. H o n skyndade hemåt, en dof smärta hade intagit henne. D e t var halfskymning. Kanske blefve hon blind. Ack, om ändå Henrik vore i närheten, m e n han var j u så långt borta. Någon k o m i dörren. Å h, hvad mörkret var godt! » frågade han. (Forts.) » SYSTER » AF FORTS. SOFIE FRÅN EVA. SKISS F Ö R IDUN LINGE. FÖRKG.
— Nödvändigt torde bli att företaga några strykningar i operan eller ock betydligt förkorta mellanakterna, så att ej operan som nu behöfver räcka till kl. ' / a 12. I dag fredag gifves, med anledning af det danska furstebesöket, stor gala-föreställning, vid hvilken uppföres Orfeus och Pajazzo. K. Dramatiska teatern. Vår frejdade skådespelarveteran hr Knut Ahnlöf begynte i måndags afton en ny serie gästuppträdanden å Dramatiska teatern som klädeshandlaren i Augiers kvicka komedi » Klä- deshandlaren och hans måg ». Den glänsande och fint utmejslade konst, hvilken alltid präglat hr Almlöfs spel i denna roll, har icke mist något af sin fulländning, vare detta nog sagdt. Naturligtvis hyllades ock den uppburne artisten af en fullsatt salong med lager och jubel. Rollfördelningen är i öfrigt densamma förträffliga som vid styckets senaste uppförande för ett år sedan, och hr Fredriksons markis de Presles samt fru Rundberg som den nobla unga markisinnan dela välförtjänt publikens bifall. Vasateatern har upptagit det för några år sedan på Svenska teatern gifna lustspelet » Lifvet på landet », som bekant en bearbetning efter Fritz Reuters ryktbara roman med tamrna namn. Närmast har väl detta nu skett för hr Victor Holmquists räkning, hvilken som onkel Bräsig har en af sina allra förträffligaste uppgifter. Publiken återhälsade också på premieren i lördags med skallande jubel dennes glänsande prestation. Äfven på öfriga händer får det underhållande folklustspelet på Vasateatern ett förträffligt utförande, främst att nämna hr och fru Castegren, den förre mycket lustig som Fritz Triddelfits och den senare söt och intagande som fru von Rambow. Herrskapet Pomuckelskopp gifves med vederbörlig komisk färgläggning af hr Kellberg och fru Bergström. Hr Oardt passade väl i Hawermanns kläder, och fröken Thulin var riktigt täck som hans unga dotter. I ett som allt hereder » Lifvet p l landet » i denna nya upplaga en synnerligen angenäm teaWafton och torde helt visst en god tid hålla sig på programmet. Södra teatern.
Jemte biträdande af Utskls mening, att någon ny ridd.- fiscal, såsom en särskild tjensteman, icke må vid den närvaris afgång åter utnämnas, föranledes jag, i händelse delta af H. Ståndet gillas, föreslå följande tillägg: D c ri 3o Juli e. m. 4 o3 1:0 att Ridd.direct. åligger att vid den riksdag, som först inträffar efter närvar, ridd.fiscal* afgång, uppgöra sami till R. o. Ad. inkomma med förslag om lämpligaste fördelningen af ridd.cancellists och ridd.fiscalens göromål och befattningar emellan tjenstemännen, samt att Ridd.direct. må ad interim härom förordna, såsom den bäst pröfvar; a:o att, vid framlida antagande af Riddarhusets ordinarie cancellister, afseende äfvenledes alltid bör af Direct. hafvas på dessas juridiska insigter oell deras öfriga tjenlighet att utöfva de ridd.liscalen hittills tillhörande åligganden; 3:o att blifvande ordinarie cancellister, äfvensom nu ridd.secret., må vid deras antagande underrättas, att, i händelse vid en framdeles reglering af göromalen vid Riddarhuset, dessa blifva för dem förändrade eliel1 ökade, de må , vara beredda att sådant sig underkasta. Hr Gyllenhammar:
SD. I^oplästcs 3 ny» och gilladcs ExpeditiorsUtstottets författade Project ti!! den as Riksens Ständer wid 13^9 och 1310 arens RikSdaa fast, stälde Jnstrnckion för dest Revisorer öfwer StatSBancooch Nstsgäldsweeken, med de utaf flcstottet i Särskildt Memorial förestagne ändringar wid rcdactionen. bit supra. Lx krotocollo, !- f. Lerjström. Utdrag af Wällöf!- Borgare - Srandets protocoll, hället wid fjrtima Riksdagen i Orebro den z Junti 1812. SD. 8öredrogs a nyo Allmänna Beswärsoch Ekonomie, Utskottets afgifne Urlatandcn, i årled i g af i:o Riksdagsmannens I 0 hanErssons, Eri c Anderssons,^ Anders Olssons och HartHa nssons fran Stora Kopparbergssamt Ian Anderssons fran Wästerås Län till Ucfkottcc re, mittcradc Memorial, angående förhöjning i logan för stjuts till sängars forslande och ersättning för sang, förares beswär med arrestante.s bewakning under ransakningar m. m. 3:0 Vice Talmannen Jon Jonssons fran Blekinge Län Memorial, angående rättighet för min, dre, till Båtsmanshåll indelte, hemman, att i freds, rider fa wara Vacante emot erläggande af wis afgit; Och blefwo deste uttalanden af Ståndet bifall, Nk» Ut supig. klx krotocollo, 7. ch Lerjström. Dött Z Junit. 449 Utdrag af Wällöf!. Borgare-Skändeis pro, tocoll, hållet wid Urtima Riksdagen i Orebro den z Iunii 1812. SDRemitterades kill Bewillnings-Utstotket Herr Astestoren Arv sen ri samt Herrar Handelsmannen Backströms och Segerdahls motioner angående' Bewillningen af arstrllige lägenheter Ut supra. Lx krotocollo, 7- 7 Lerjström.
Jag tillstyrker säledes att sedan en ledig mordén Kongsgärd btifwit behörigen refwad, fördels i mantal och noggrant bestriswen samt tid lemnad till besigtning, et hemman i sönder, sä wida möjligt ar utbjudes pä Auction till den mestbjudande Skacke-gifwaren uti ärlig Span. nemals-Ränta,- kommande den som erbjudit den hög. sia ärliga ränte-kappen, att för Sex ärs sadan statt erlagd efter äreks Markegäng, undfä ewärdetig besittningsrätt såsom Kongsgärds Skatte-man. Män. ge idoge personer som ej äro bemedlade med pennin Lar - 1426 Den 27 Zebruarii Kar kuna dä ta,7a cm elt sädant Skatteköp, och Kronan stall winna en större röel inkomst an den någonsin haft eller genom Arrende wägen kunde winna. Wid förpaklningar utsuges jorden, men förbättras sällan; och försämras den L synnerhet de sista arén genom twe-säden, ängs och hagars nyplöjning och vgödd igenläggning, Skogsurödning, och byggna. Ders försämring, hwilket alt swärligen genom Oeconomista besigkningar och Hnsesyner kan afhjelpas. Hwar Kö are borde och wara obetagligt att sä inropa flere Mantal, derest i synnerhet större åbyggnader funnes eller stifren och afstängningar föga möjlige »vöre Det är blott igenom ett sä kraftigt afgörande beslut som alla misibruk kunna sörekommas och ett olyckligt träte-srö förtagas, hwaraft Riksens Ständer sä ofta blifwit oroade. Födoämnen stola således i Riket ärligen tilltaga, och utan alt förbud införslen af utländsk Spanmäl, diwersie V-ctualiewaror, Lin och Hampa, af sig sjelf förswinna, samt Den enskifta wälmägan ärligen föröka Statens styrka. Herr von Ittausvolkk, Larl 6ustak keink.
15 Kvinnan och lifförsäkringsidén; af L — a S 16 En visit i underjorden; några interiörer från Sveriges största kök, skisserade för Idun af Johan Nordling 16 Tjänareförsäkring 17 En studentskeförening 17 Familjebref och hjärteband; af Margit 17 Hon och han; ett kapitel om bildning, af Efraim Mosenius 18 Stockholms äldsta hushållsskola; en 25-årsfest 18 Kvinnan och likbränningen; spörsmål af en oinvigd, af Ilse Franke 19 Lifvets middag; efter en främmande idé af Ellen Bergström 20 Hvad » gubben vinter » lämnat kvar; en liten blomsterrevy af £ — m .. 20, 21 Tänk först och tala sedan! Af A. Gr 21 På äktenskapslotteriet; vinster och niter, af Moster Berta 22 Gardiner och gardintvätt; af Hedvig Fuchs ... 22 Min hönsgård; af Bien 22 N:r Modern afgudadyrkan; af Hj. Cassel 23 Ett och annat om trolofning i Norden under 15- och 1600-talen; för Idun af A. U. Bååth 23, 24 Sommar i staden; af E. v. P. _ 24 För unga mödrar; af Husråttan 24 Kvinnorna och humorn; af Efraim Rosenius 25 Hvad förstås med en lady? — 25 Då vinet jäser; af Maria Nyström .. 25 » Bärstudier » - 25 En lifsfråga för hemmets frid; af Petrus Hedberg 26 » Sommarnöje »; af Lisa Schröder 26 Parisiskan; af Theodore Child. Från engelskan af Eug. Draghi 26, 27 Om suggestion i uppfostran; af Efraim Mosenius - 27 Smultronstudier 27 Pigfrågan; af Ave 28 Nio goda råd angående svampar och svampplockning; af En gammal svampvän 28 Drottningens födelsedag; brefkort till Idun från — a — 28 Hjulryttarinnan; af Ilse Franke 28 Ora et labora! Af Lara . — 29 » Gamla familjeflickor » ännu engång; ett inlägg af biskopen af Rochester 29 » Bärstudier ».
De mest olika industrigrenar samverka för att uppnå den vackraste totaleffekt. Kors, kalkar och hostior, englar och helgonagestalter etc. väljas som prydnad för böcker med andligt innehåll, figurer och arabesker med data och snirklade årtal för krönikor, blommor och insekter för album etc. För dylika arbetens komplettering tagas naturligtvis skickliga bokbindare i anspråk. Drycker. Lingonvin. Vid riktig behandling lemna lingon ett af de yppersta bärviner, som finnas, uppfriskande och af finaste arom. D e fullständigt mogna, väl rensade bären sönderpressas noga i en syltduk. Till 10 liter af den erhållna saften sättas 30 ä, 35 liter vatten samt, ifall man vill bereda vanligt bordsvin, 8 kilo socker, för finare bordsvin 10 kilo och för likörvin 15 kilo. Sockret upplöses fördelaktigast öfver sakta eld i en del af det vatten, som skall tillsättas, samt blandas så med saften och det öfriga vattnet. Sedan den på detta sätt framställda saften tappats å lämpligt fat, hvilket helst blott fylles till /, tillsätter man för att påskynda jäsningen ett par skedar vinjäst, tilltäpper sprundhålet och placerar kärlet i ett rum, der värmegraden är 12 — 15 grader Celsius. Här lemnas vinet 9 H 8 veckor, under hvilken tid jäsningen vanligtvis försiggår. Efter fullbordad jäsning omtappas vinet å ett annat kärl, hvilket under 2 månader äfven förvaras i samma lokal. När vinet fullständigt klarnat, hvilket är fallet, då ett glas, som lemnas stående i 24 timmar i ett varmt rum, icke grumlar sig eller visar uppstigande bläsor, fylles det å buteljer, hvilka väl korkas och lackas samt ställas i en källare. Liksom alla andra bärviner vinner äfven lingonvinet betydligt å lagring och bör därför icke första året användas. J En anspråkslös lärarinna, kunnig i musik, språk och vanliga skolämnen, kan få plats nu eller i början af nästa år i ett stilla och enkelt hem på landet. Eleverna äro trenne flickor, af hvilka två hafva genomgått folkskolan. Svar, åtföljdt af betyg och uppgift om lönepretentioner torde sändas til&gt; » C. H. », Engelsberg.
) (il: 80 Trycksaker .., 543: ($4 TidskriftenDagny ... 815: 31 Allmänna odcostnader ... l, WS: 68 Möten ... 106: 81 Summa lm. En jämförelse ed föregliende bokslut gifver anledning till föl jande uttalande: Förbundets egna fonder h a h a under Aret ökats med ett belopp af kr. 4,793: 60, ehuruväl enligt ett den l 5 februari å dliliant möte fattadt beslut 700 kronor afförts frin intridesafgifters och tillförts trycksakers konto såsom bidrag till täclcande af lcostnnden för en festskrift, meddelande redogörelse för förlmndets 10-irjga verksanihet. B y r h s inkomster hafva varit lu:. lu. I$ostnaden för byrgns iippriitthållmde har öknts ' med kr. 366: 65, hvilkeii ölcning står i samband med en nlltjBmt fortgiende iitveclrling af byråns verksamhet. Tidsluiften Dagny har i &amp; r fr8n förbundets alliniinila lrassa kraft ett tillskott af kr. Dagny Prospekt för Tradgardsskola för Unga Kvinnor. vid Norrvikens Tradgardar. Denna skola, hvars ändamål är att åt unga kvinnor, som vilja egna sig å t trädgårdsskötsel, meddela såvtil teoretisk som praktisk iindervisning i allt hvad till trädgårdsskötsel hörer, börjar sin verksam het nästkommande 15: de J a n ~ ~ a r i. Undervisningen, som förde1as: på två k.urser, en tv&amp;-&amp;rig och en ett-årig; fortgar årligen med 14 dagars sommarlof till den 15: de December. Klass 1, eller den två-kriga kursen, %r afsedd för dem, som vilja göra trädgårdsskötsel till yrke; Klass 2 eller den ett-åriga kursen, ar afsedd för dem, som utan a t t vilja göra trädgårdsskötseln till yrke, likväl vilja förvarfva insigter deri. Undervisningen ar såväl teoretisk som praktisk.
"Idar någon sätt inteelining i gäldenärs lis8ta egendom, sge formänsrritt i samina egendom oell i den algald, 80m under eoncur8-tiden deraf faller, för dufvudstol, 8a oeli för ränta, intill detalningsdagen; doeli gäde förman8-rätt till ränta, 80m före eoneur8en8 början u^lu^en är, ej för längre, än tre Lr. /dr fast egendom inteednad för lie rea fordringar, oell raeder den ej till för alla, dakve den, aom äldre intecdning eger, företräde. 8edan tagea omyndiga fordran, i dufvudstol oell ränta till detalningsdagen, ll08 /ös/ig/. p/'0/)0^rkrs/r^ vpo 2^. 9 dos föräldrar oed förmyndare nt. ^io förm^ndersdap dore, egen cl o omyndige siA emel din Iida rätt. Derefter sdola, Man lormäns-rätt sig emellan, gäldas: Kardors, Dattig-erissors oed 8oedne-magasins fordringar dos deras föreståndare; kronans, 8täders oed allmänna as Idonungen staddistade kassörs, penningeverds oed inramningars fordringar Iros ds tjenstemän, som äro satte att deras indomster uppdära, tor d vad as sädan uppdörd dos dem innestär; sä oed ensdildas fordringar dos emdetseller tjenstemän tor egendom, som desse i oed tor emdete eller tjenst emottagit"; dels oed att, säsom en följd afdenna lagförändring oed till förtydligande at' a §- i > 7 Lap.
Genom borttagande af samma stadganden torde alltså vinnande part kunna förorsakas förlust, kännbarare i samma mån föremålet för tvisten är af större betydenhet; och om äfven en sådan förlust i någon mån kan förebyggas genom att erhålla utmätning å Hofrätts dom eller utslag, ändå att klagan deremot föres, synes det likväl, som vore det för den vinnande mera betryggande, att den ändringssökande måste såsom vilkor för rättigheten att få hos Kongl. Majit fullfölja saken, sjelf fullgöra Hofrättens dom, dervid han, bland annat, till säkerhet emot undanhållande af sådana föremål, hvilka äro mera lätta att fördölja, såsom penningar, silfver eller guld, är skyldig, om han säger sig ej ega sådant, med ed styrka det, om vederparten så fordrar, än om fullgörandet skulle bero allenast på den ofta osäkra utgången af en utmätning. Utskottet får alltså hemställa. all ifrågavarande motion jemväl i denna del icke måtte till någon åtgärd af Rikets Ständer föranleda. Reservation: af Herr Lemcken. STOCKHOLM, tryckt hos N. Marcus, 1863. Lag-Utskottets Betänkande N:o 91. Ank. till Exp.-Utsk. den 27 Nov. 1863, kl. 12 midd. Betänkande, i anledning af motion om förändring i 35 och 125 §§ af Konkurslagen den 18 September 1862. 35 § i berörda lag har denna lydelse: ”Till konkursbo räknas all egendom, soia gäldenären tillhörde den tid, då han sin konkursansökning till Rätten eller Domaren ingaf eller, i anledning af borgenärs ansökning om konkurs, offentlig stämning utfärdades, så ock hvad honom under konkursen tillfaller af sådan beskaffenhet, att det för gäld kan i mät tagas; äfvensom hvad enligt 36 § till boet återvinnas kan. Ej må dock af hvad gäldenären under konkursen genom eget arbete förvärfver, boet tillkomma mera än den behållning, som återstår, sedan afdrag skett för all kostnad till förlag jemte gäldenärens, hans hustrus och oförsörjda barns nödiga underhåll.
Enligt hvad motionärerne anfört, skulle genom den ifrågasatta kanalen åstadkommas en oafbruten vattenväg af lj mils längd från Nora. Be orter, som denna kommunikation komme att förnämligast gagna, äro Nora bergslags norra del, hela Hjulsjö och till en del Grythytte och Nya Kopparbergs bergslager, inom hvilka en betydlig bruksoch grufve-rörelse bedrifves; och skulle genom denna anläggning beredas väsendtlig lättnad i dessa orters transporter. Särskildt skulle, förutom Lerbergs och Klacka betydliga jernmalmfält, 3 jernbruk och 8 masugnar vinna direkt gagn af den nya transportleden och såmedelst blifva i tillfälle att öka sin produktion. Området vore dessutom rikt på jernmalmer, långt öfver behofvet för tackjernstillverkningen, hvadan malmen, elter den ifrågasatta kanalens öppnande kunde med fördel brytas för afsändning öfver Nora och på jernvägarne till hyttor utom bergslagerne. Enahanda vore förhållandet med ställsten och kalksten, hvaraf finnes öfverflödig tillgång. Stenkol och coakes, hvilka råämnen alltmera användas, äfvensom spanmål, viktualier och öfrige handelsvaror för den talrika befolkningens behof komme jemväl att fraktas på kanalen, sedan dessa artiklar först, till större eller mindre längd passerat jernvägen till Nora. Landtbrukets utveckling skulle jemväl befrämjas, när de nu brukliga transporterna af ortens tunga produkter ej mera ryckte krafterna från jordens brukande. Företaget hade ock inom orten omfattats med det intresse att ett bolag bildats och påbörjat aktieteckning, sorn uppginge till 60,000 R:dr. Om nu ock den föreslagna kanal-leden förnämligast vore af lokalt intresse för de nämnda bergslagerna, så blefve den dock af gagn både för Statens stambana och de enskilde jernvägarne, med hvilka den stöde i närmaste beröring, hvadan den uppmuntran, som i anslagsväg lemnades, snart skulle återgäldas genom ökad produktion.
I sammanhang med frågan om uppställningen eller ock annorstädes i motiverna hade väl kunnat intagas något af eller om skälen för Utskottets särskilda beslut att afslå inom Utskottet framställda yrkanden: a) att l:sta Kap. i förslaget måtte dorifrån utgå, samt föreskrifter i ämnet införas i 10:de Kap. Rättegångsbalken; b) att förslagets 7:de och 25:te Kap. måtte erhålla andra platser, och c) att i förslaget måtte intagas allmänna bestämmelser, motsvarande dem, som innehållas i dels 6:te Kap. af Lagberedningens förslag, dels ock 6 § 6:te Kap. af Lagkomitéens förslag till ifrågavarande lag. Men i Betänkandet finnas hvarken motiver till afslagen å de inom Utskottet väckta och af pluraliteten förkastade förslag, ej heller ens underrättelse att dylika blifvit väckta. Deremot har Utskottet, i sammanhang med frågorna om uppställningen, språket och latitudsystemet, sökt åtminstone i förbigående och indirekt försvara åtgärden att från lagtexten utesluta de föreskrifter, hvilka, motsvarande dem som i 6:te Kap. af Lagbereduingens förslag, äfvensom i den af Lagberedningen uteslutna 6:te § i 6:te Kap. af Lagkomitéens förslag, jag i Utskottet sökt få nästan till alla delar införda i förslaget.
Jag anser högst orätt att hålla en viss klass af fabriksidkare i detta tvång, då andra äro fria derifrån; men detta är ett så vidlyftigt fält, att jag icke nu vill inlåta mig derpå. Detta yttrande hade blifvit afbrutet genom ankomsten af Hr Stats-rådet och Chefen för Civil-departementet Henrik Gerhard Lagerstråle, hvilken å K. M:ts höga vägnar öfverlemnade 10 Nåd. Propos:r och en Nåd. Skrifvelse till R. St:r. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof: Sannerligen jag kunnat föreställa mig, att en så lagkunnig person, som Hr von Koch, skulle under behandlingen af frågan om grundräntan å qvarnar företaga en granskning af min verksamhet såsom embetsman eller f. d. ledamot af Konungens Statsråd; så mycket mer, som denna är helt och hållet främmande för nu föreva - Den 26 November f. m. 151 rande fråga. Han bör nogsamt veta, att min verksamhet såsom medlem af Konungens konselj, undergått den granskning, som Sveriges gundlag föreskrifver, och någon särskild tillrättavisning eller klander hade jag ej nu på detta rum väntat mig. Till stöd för befogenheten af denna min erinran och tillika till vederläggning af Hr von Köchs anmärkning, vill jag blott åberopa 60:de §:n Reg.-Formen, enligt hvilken — och det måtte väl vara bekant för Hr von Koch — K. M. icke har rätt att höja de af Ständerne fastställda tullar, tullen å spannmål endast undantagen. Således, när R. St:r bestämt tullsatserna, så måste de bringas till verkställighet; och det Konst.-Utsk., som icke tilltalat en Konungens rådgifvare, som skulle tillstyrkt åsidosättande af Ständernas beslut, hade sannerligen bra illa fullgjort sin pligt. Hr von Koch har vidare sagt, att han vore rädd för dem, som hafva och begära allt. Hvad kunna qvarnegarne mera begära, än att blifva befriade från alla bördor, och detta är just hvad Hr von Koch för deras räkning föreslagit.