Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Gerna må Hr Justitieombudsmannen anse sina begrepp i detta mål vara rättare, än alla äldre. Men jag vågar påstå, att han, likasom förut det anklagande Konstitutionsutskottet, saknat allsköns fog att vilja tillämpa ansvar för rådslag, hvilka, ehvad skälen derför gillas eller icke gillas, dock ingalunda kunna finnas stridiga mot tydlig lag; ty icke må det vara brottsligt, att öfver förevarande ämne för skiljaktiga meningar hafva tänkt och tänka annorlunda, än 1840 års Konstitutionsutskott och dess sakförare? Under förutsättning, att denna tankefrihet är mig medgifven, tillåter jag mig att betvifla riktigheten af åtskilliga i Hr JustitieOmbudsmannens deduktion framställda alldeles nya satser. En sådan är den, att den omtvistade ”lagstiftningsfrågan egentligen handlar om Jinanciela rättsförhållanden, men icke angår kommerciela ämnen eller föremål, i annat hänseende, än att dessa hufvudsakligen föranleda behofvet af en sådan lagstiftning.” Efter hittills öfligt språkbruk, åtminstone i offentliga skrifter, har man inskränkt begreppet om ”jinanciela rättsförhållanden” till sådana, som hafva till föremål Statsinkomster och Statsutgifter, men icke penningerörelsen emellan enskilda personer. Deremot hafva så väl utländska, som svenska rättslärare alltid, så vidt jag vet, hänfört Vexelrätten. under den kommerciela lagstiftningen och framställt densamma såsom en gren af handelsrätten, hvartill den ganska naturligen egnar sig icke allenast genom vexelns egenskap af universelt betalningsmedel, utan ännu mera genom den att utgöra en vära med ständigt skiftande börspris. Också, andra exempel af främmande lagstiftningar att förtiga, blef vexelrätten icke intagen i Napoleons Gode Civil, utan i dess Gode de Commerce, och de StatsRåd, hvilka utvecklade motiverna till sistnämnda lag, yttrade sig: ”ordet vexelbref kan ej uttalas, utan att tanken genast dermed förbinder handeln, utan att man ihågkommér dess inflytande på folkens välfärd, på deras förkofran, på Staters rikedom och makt.” De anförde ock, att uppfinningen af vexlar var för verldshandel!! en lika vigtig tilldragelse, som upptäckterne af Kompassen och af Amerika.
Majit äskat, att, enär Professoren Schlyter före ingången af nästa statsreglerings-period uppnår en ålder af 68 år, bemälde Professor måtte, äfven om han skulle komma att upphöra med utgifningen af Sveriges gamla lagar, af hvilka, sedan tryckningen af Magnus Ericssons Landslag så fortskridit, att dess utgifvande, om ej oförutsedda hinder mötte, kunde emotses vid 1862 års slut, endast Stadslagen och Christoffers Landslag återstode, berättigas att af nämnda anslag under sin återstående lifstid uppbära berörda arfvode, 1,100 It:dr årligen; varande jemväl i sistnämnda afseende särskild framställning gjord hos Rikets Ständer. På grund af hvad sålunda förekommit samt i betraktande af de stora förtjenster Professoren Schlyter genom nämnde lagarbete inlagt till spridande af kännedom om läderneslandets äldre samfundsoch rättsförhållanden samt om dess fornspråk, hafva Rikets Ständer, jemte det för fortsatt utgifvande af Sveriges gamla lagar, åt Professoren Carl Johan Schlyter under enahanda vilkor, som tillförene blifvit bestämda, å allmänna indragnings-staten beviljat ett årligt anslag af 2,000 R:dr, deraf 1,100 Ridr beräknas såsom arfvode och 900 R:dr såsom ersättning för biträde och andra kostnader, tillika förklarat bemälde Professor berättigad att under sin lifstid fortfarande uppbära berörda arfvode, 1,100
Riksdag hvilanda och då derom gjorda hemställan, att Riksens Ständers Justitise-Ombudsman borde sill samma Utskotts granskning öfverlemna alla, sedan nästföregående Riksdag, rörande dess Embets-åtgärder, förde Diarier. Ut Supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. Ut. Den a o Mars. Utdrag af Protocollet, hållet hos Vallöf, ÉorgareStåndct vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 20 Alars 1915. S. B. Uppi ästes af Herr Handelsmannen Gusaf Stabeck och Herr Handelsmannen Linström tvenne Memorial med förslag till ett nytt Reglemente för alla medlemmar af Judiska Nationen, sorn redan i Sverige äro vistande, samt anglett, de Förbud emot flera Judars inkommande i Riker, Uti ett ämne af denna beskaffenhet, ansåg Rorgare-Ståndet , vara lämpligast, att ett särskildt Utskott, bestående af Trerme Ledamöter utaf hvarje Stånd, organiseras, for att afgifva utlåtande i detta Inål, hvilket i sådant hänseende borde dit remitteras; och skulle, vid ofvannämnde Menn;, rials corn mun icerande, de Respectiva Med-Ståndetl vördsamt och vänligen inbjudas att om detta beslut sig förena. Ut supra. Ex protocollo Carl Magn. Robsahm. Utdrag af Protocollet, hållet hos Vallöf, Borgare - Ståndet vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 20 Mars 1815• S. D. Remitterades till Stnts-Utskottet. Ett Memorial af Oeconomie-Directeuren C. M. flyborg, angående fortsatt understöd af StaN:o 59, Co. tens 466 Den 20 Mars. tens medel,' till Hamnbyggnadens fullbordande vid Helsingborg. Allmänna Besvärsoch 0economle-Utskottet. Ett Memorial af Directeuren C. M. Flyborg,1 angående rättighet för Helsingborgs stad att åtnjuta gerningsören af de på landet deromkring nedsatte Handtverkare, uti hvilken begäran flere af Ståndets Ledamöter, hvar för sina städer, äfven instämt.
Det Werk eller dea Embetsman, som understes upptäcker och lagligen anser, eller i brist af domsrätt, till beifrande och rättelse anmäler, kommer att undfå Twstredjedelar af de hoden felaktige utgäende böter, och den återstående Tredjedelen tillfaller Kongl. Mj;r och Kronan. 2Y2L Den 18 Augusti. återstående Tredjedelen tillfaller Kongl. Maj-t och Kronan. Fiscaler, Krono-Åklagare vä) Charle, Sigillate - Ombudsman stola waka öfwer denna Förordnings efterlefnad, och Brett deremot faol,gen atala. De aga derwid njuta till godo Kongl. Majtts Nådiga hägn och beskydd, samt bade skyndsam och kraftig handrakning hos Domare och öfrige Embetsman. För deras nit och uppmärksamhet hafwa de att undfå sa wäl förenämnde Twa Tredjedelar afBäterne som Hälften af Len undansnillade Charle,Sigiilate-afgisten. I öfrigt och intill Letz nödig anstallt hinner att widtagas om nya Stämplars anstaffande till det Den »8 Augusti. 292; Wisar den som fel ock förbrytelse straffa skall, tröghet och försummelse, och antingen af oförställd,' eller uppsåtligen, nied den felaktige och brottslige igenom fingren ser, eller annan olaglighet befrämjar, stall han derföre efter i:sta Cap. iL §. Rättegångs.- Balken warda ansedd. Fiscaler och Charle-Sigillate Ombudsman böra pä der nogaste waka öfwer Förordningens efterlefnad, och hwad deremot ster lagligen atala och beifra. De äga dcewid njuta Kongl. MafttS Rädiga hagu och bestydd, samt bade kraftig och skyndsam handräkning hoö Domare och EmbetSmän.
13 ■väckt motion, om utfärdande af en allmän Boställs-, Byggnadsoell Ilusesyns-ordning, bifölls; N;o 43, i anledning af ålerremiss å Betänkandet N:o 2i. angående förändringar i Kongl. Maj:ts Nådiga Stadga om Skiftes-Verket i Riket den l\ Maji 182.7 oell Kongl. Kungörelsen den g Junii 183a, lacles till handiingarne; N:o 44 > * anledning af ålerremiss å Betänkandet, N:o a4> angående lindring för allmogen i den så kallade byggnadshjelpens utgörande, lades lill handiingarne; N:o 45» i anledning af återrerriiss å Betänkandet, jN1;o 3^, örn utfärdande af ett allmänt stadgande, angående val till Organist, lades till handiingarne; N;o /\6, i anledning af återremiss å Betänkandet, JV:o 38, angående upplifvande af 2 Cap. 8 §, i Kongl. Fiskeri-Stadgan den 14 November 1 766, lades till handiingarne; och N:o 47» i anledning af väckte motioner, om ändring i eller förklaring öfver 26 Cap. 2 §. Byggninga-Balken, bifölls. S. D. Föredrogos ä nyo Statsoch B ane o-TJt skott ens Bet. och Uti.: N:o 5o, i anledning af väckt fråga, 0111 rättighet för Stvrelserne öfver nya Passevolance-och Armeens Tross-Passevalanee-Gassor, att insätta sine obehöfligä fonder på Låne-Bafikens upplånings räkning för Handels-Disconterne, bifölls; N Mynt-Verkets ställning i alla dess^ delar må genom trycket offentliggöras, bifölls. S. D. Föredrogos å nyö
N:o 5, i anledning af Kongl. MajUs nådiga skrifvelse, rörande anslag för nya dockbyggnadens i Carlskrona fullbordan samt förändring af flintlåsgevär till gevär med slagkruts-antändning. Bifölls. S. D. Föredrogos Stats-utskottets följande memorial: N:o 6, angående ersättandet af de tillökade riksdags-kostnaderne för herr landtmarskalken och herrar talmän. Bifölls. N:o 7, angående riksdags-kostnadernes bestridande. Bifölls. N:o 8, angående förskott å aflöningen för den hos Riks-stånden och Utskotten anställda betjening. Bifölls. S. D. Föredrogos och remitterades till Stats-utskottet Kongl.
Utlåtande3 i frågan om Kongl. Förste Lifmedicus af Pont iris bibehållande vid ett pensions-anslag. (U. A.) Sedan, genom inträffad vacance, en Assessors lön i Kongl. Sundhets-Collegium blifvit ledig och fråga väckts om densammas användande lill förbättring i Collegii Embclsoch. Tjenstcmäns löner, har bemälde Collegium, i anledning af erhållen Nådig befallning att i berörde hänseende afgifva underdånigt förslag, uti skrifvelse den 2 sistlidne December, i underdånighet hemställt, att Assessors-lönen måtte få till lika andel fördelas emellan Collegii 2:ne Medicinal-Råd, 3:ne Assessorer och Collegii Notarie; likväl som Kongl. Majit under den 4 November 1818, uppå Pensions-Stalen för Högstsalig Hennes Majit Enke-Drottningen Hedvig Elisabeth Charlottas Hof, i Nåder tillagt Assessoren, Förste Lif-Medicus m. m. af Pontin en årlig pension af Bihang till R. St. Prot. 1834* 4 Sami. 1 Af del. n:te Häftet. 2 IO Stats-Utshottets Utlåtande 2V.-0 42' 4oo R:dr för lifstiden, så framt han ej å annan Stat undfinge lön, arfvode, pension, eller förbättring i redan innehafde inkomster, i hvilka fall berörde pension skalle, i nion deraf, antingen med motsvarande belopp förminskas eller ock alldeles upphöra, och Collegium alltså befarade, att bemälde Assessors löneförmoner, genom den föreslagne fördelningen af den lediga Assessorslönen, möjligen icke skulle komma att förbättras, har Collegium till Kongl. Maj:ts Nådiga godtfinnande hemställt, om ej den andel af merberörde lön, som skulle af Pontin tillfalla, kunde i sådant fall komma de öfrige Ledamöterne jemte Notarien lill godo, enär äfven derigenom deras löneförbättring icke ansåges vara fullkomligen tillvägabragt.
Direktörer skulle af nämnde Styrelse vara ledamöter; men sedan Utskottet numera, enligt Memorialet JV2 55 punkten 1:0, frånträdt förslaget om Bih. till R. St. Prof. 1862 & 1863. 6 Sami. 1 Afd. 26 Haft. 1 2 Banko-V t skottets Memorial JM 61. anställande i Banken af verkställande Direktörer, synes, under förutsättning att Rikets Ständer gilla hvad Utskottet i berörda hänseende hemställt, Diskont-styrelsens sammansättning böra libehållas oförändrad. Morn. 4 och 5 af 77 § stadga huruledes tjenstemännen vid Banko-diskontverket antagas och entledigas, äfvensom om beloppet af den säkerhet, vederbörande tjenstemän böra ställa för den uppbörd, som kan blifva dem anförtrodd. Då, genom Diskontverkets ofvanomförmälda förvandling till en afdelning af Banko-verket, enahanda föreskrifter beträffande tjenstemäns och betjentes tilloch afsättning komma att tjena till efterrättelse, som varda stadgade i fråga om Bankens öfriga betjening och då bestämmelser angående beloppet af åtskillige tjenstemäns uppbördsansvarighet torde böra, såsom nu är händelsen, hvad angår tjenstemännen inom Banken i öfrigt, intagas i upprättande instruktion, torde dessa momenter böra från reglementet uteslutas och Utskottet tillstyrker alltså, att allenast 'Irsta, 2:dra, 3:dje och 4:de momenterna af berörda § må bibehållas, så lydande: 2:0. Styrelsen öfver Diskont-kontoret i Stockholm består af åtta ledamöter, deribland fyra Fullmägtige, en af hvartdera RiksStåndet. Till öfrige fyra ledamöter utse Fullmägtige minst två ibland Bankens Kommissarier samt den eller de återstående inom eller utom Banko-verket och dess Öfverstyrelse. Vid dessa val skall hufvudsakligt afseende fästas derå, att inom Styrelsen alltid bör finnas någon ledamot, som eger lagkunskap och någon, som har kännedom om näringarne och den större rörelsen.
Till 18 fattighjon, sorn äro inrymde i stadens Fattighus och der åtnjuta fri eldbrand och ljus, samt till ungefär 140 stycken andre behöfvande, utdelas hvart fjerdedels år, nu som tillförne, igo R:dr Banco; hvarförutan flere fattiga barn underhållas och uppfostras på Stadens bekostnad, samt medicamenter från stadens Apothek utdelas lill behöfvande sjuke. Vården af desse och andre sjuke bestrides af en af Staden aflönad Läkare. Med 7 arbetare drifves Reverberer-Verket, hvars årliga tillverkningsvärde uppgår till 7000 R:dr, och vid Degeloch Salt-glacerade LerkärlFabriken, som tillverkar för ett lika belopp, äro i3 arbetare anställde. Förlidet år inrättade Sparbanken ti os blifva särdeles gagnande för samhället. (■V.o Skanör och Falsterbo. I desse begge släder utgör folkmängden 7^3 personer eller 78 flera än då förra Femårs-Berällelsen afgafs. De flesta innevånarne idka sjöfart, men ej i egre, utan med andra städers fartyg, ocb folkmängdens afeller tilltagande beror hufvudsakligast derpå huruvida desse fartyg komma att förolyckas, eller att undgå olyckshändelser samt huruvida rymningar af hithörande sjöfolk å Utrikes ort äger rum. Ehuru de befinnas i torftiga omständigheter, äro likväl innevånarne idoge i skötseln af deras magra jord, samt hemta sin bergning så väl häraf, som af fisket och den inkomst sjöresor inbringa. Samhällets medlemmar äro dessutom utmärkta för sin fredlighet och stillhet och några brott af gröfre eller mindre beskaffenhet förspörjes nästan aldrig vara begångne i dessa städer, och någon krog finnes der icke. Fisket har senare året varit lönande, så att afsättning med sill till närmaste landsbyggd ägt rum. Handeln deremot ;.ir snart sagdt ingen, emedan innevånarne under sjöresor förse sig med sina förnödenheter. Genom frivilliga bidrag underhållas de fattige, och uti en dertill inrättad Skola meddelas undervisning åt barn; dock är nu mera beslut fattadt om införandet af undervisning efter Lancasterska methoden.
Eders Kongl. Majrts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter På Ridd. och Adelns vägnar Carl Mörner, h. t. Eandtinarsk. På Prest-Ståndets vägnar J. A. Lindblom , n. v. Talman. På Borgare-Ståndets vägnar H. Schvan, h. t. Talman. På Bonde Ståndets vägnar Lars Olsson, n. v. Talman. upp. Uppläst hos Samtliga Riks-Stånden d, 11 Juli* Stormägtigste Allernådigste Konung! Hos Riksens Ständer har fråga blifvit väclct om befrielse för Allmogen från erläggande af de hittills på vissa ställen brukliga Mätare* och Vågpenningar. Riksens Ständer hafva väl å ena sidan af de nu i detta ämne gällande Författningar inhämtat, att Vågoch Mätare penningar tillkomma vissa Städer, enligt de deni förundte Privilegier, hvilka i 7 §. af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning deri 29 Maj 1739, angående mått, mål och vigt . blifvit ytterligare stadfastade. A den andra hafva de dock ansett ostridigt, att det uppehåll och andra olägenheter, som vid erläggande af dessa afgifter kunna Allmogen tillskyndas , särdelas om nattetid vid Tullarne , innehålla flera talande skäl till afskaffande af Mälareoch Vågpenningar. Vid sådant förhållande hafva Riksens Ständer allenast trott sig böra förmoda, att de Städer, som till Vågoch Mätare-penningar £ro berättigade, skulle med afseende å dessa omständigheter, antingen till en del eller helt och hållet, eftergifva omförmälte afgift, der sådant kunde ske, eller jemka uppbörden deraf till ett för Allmogen mindre betungande sätt ; i anledning häraf få Riksens Ständer i underdånighet hos Eders Kongl Maj:t anhålla, så väl att, å de ställen der Mätare-penningar nu erläggas, desamma hädanefter icke må tili beloppet förhöjas, som att Eders Kongl. Måj:ts
(Jemför Banko-Utskottets Memorial N:o 47). — Hr Estenberg, C. Ch., om nedsättande af ett särskildt Utskott för behandling af frågor rörande Kyrkans angelägen heter: I. U, A. 24- — d:o angående omarbetande af den år 1773 utfärdade Kongl. Instruktion för den så kallade Bibel-Kommissionen: I. 166, R. 175: B. III. 14, 53, 120, A. 120, 133. — d:o angående upphäfvande af den så kallade Sakramental lagen: I. 358, R. 360. — d:o' att det inför Rikets Ständer den 29 September 1860 hållna minnestal öfver Konung Gustaf Wasa måtte till trycket befordras och bland Ridderskapets och Adelns ledamöter utdelas: XI. 21, R. 22, B. 249, 257, A. 257. — Hr Flach, J. F. Ph„ med hemställan till Banko-Utskottet i afseende å utvägarne att erhålla fullständig kännedom om det sätt, hvarpå Bankens vexel-affärer bedrifvits; I. 274, 473, R. 474. (Besvarad i BankoUtskottets Berättelse N:o 6, angående Rikets Ständers Banks styrelse och förvaltning, g 9, se III. 69). Motioner, — M — 161 Motioner, väckta hos Ridderskapet och Adeln : af Frih. Fock, A. H., angående stats-anslag för uppflyttning till lektorater af 2:ne kollega-beställningar vid åtskilliga Elementar-läroverk i riket: L 349. R. 377. (se vidare Stats-Utskottcts Utlåtande N:o 123, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Åttonde Hufvud-Titel). — Hr von Francken, G. W., angående anslag till inköpande af tomt för ett nytt Hof-Stall: I. 586; B. II. 188.
Hr von Rosen: När man fixerar en summa, bör man redogöra för sig sjelf, på hvilka grunder den bör fixeras. Jag vill visserligen medgifva, att ett anslag af 10,000 r:dr, så väl som af 6,666 r:dr, endast grundar sig på ett hugskott; ty vi kunna icke veta, om dessa 10,000 r:dr blifva för ändamålet tillräckliga; men hvad vi veta, är det, alt 10,000 är mer än 6,000, och att man följaktligen kan verka mera med det förra än det sednare beloppet. Jag skulle tro, att när man omfattar denna fråga i sin helhet, det vill säga allmänna arbeten, så bör man äfven afse, att omständigheter kunna göra, att dessa arbeten kunna vara nyttiga, dels i och för sig sjelfva betraktade, och dels med hänseende till de arbetskrafter, som derpå behöfva användas. Så har åtminstone jag fattat ide'en om allmänna arbeten; och således lägger jag mycken vigt derpå, att dessa arbetsföretag äro förberedda, d. v. s. undersökta; men jag är öfvertygad, att så många ansökningar skola inkomma om undersökningars företagande, att hvarken 6 eller 10,000 r:dr dertill skola blifva tillräckliga. Att StatsUtsk. bestämt den summa, som K. M. begärt, finner jag visserligen äga skäl för sig, men sedan den nåd. proposCn afgafs, har en tanke alstrats att anslå större summor till sådana arbeten, än man anade, då den K. propos;n aflemnades, och deruti finner jag ett vigligt skäl att öka summan, öfvertygad att, om den riktigt användes, deruti ligger en skatt för framtiden förvarad; ty då undersökningarne äro verkställde, är Regeringen i tillfälle alt, i följd af omständigheternas kraf, bestämma hvilka arbeten, som i första rummet böra verkställas. Jag förutser, att vi alltid komma i behof att använda sysslolöst folk. Jag har fattat den ide'e, som jag icke kan frångå, att det är en hufvudsak, att, i fråga om allmänna arbeten, beräkna huru derpå arbetskrafter skola användas, som i annat fall blefvo obegagnade.
z, -, Det amiiar jag ej Iiellerz, blef svaret, D jag tanker reda mig ensam iiiider de tre soniinarmånaderna - Nej, tala ej om uppoffring, det ar ju idel egennytta; jag f i r jii min jiiiigfrn tillbaka so111 en bättre, tänkande iniinniska, .hoppas jag, och detta kan väl vara värdt en siniila ökadt arbete iiiider en så kort tid., ' Detta genoiii folkhögskolearbetet åstadkomna förliållaiide mellan Iiiisinöclrar och tjänarinnor liar i förbigåeiide sagdt ledt därhän, att i Daiiinark afveii ininga af den biirgna inedelklassens döttrar under någon tid taga plats som tjänarinnor i goda lieni,. detta dels för att föregh med ett gagnande, godt esempel, dels emedan föräldrarlie anse, att deras dotter först da kan bli en i verklig mening god Iiiisinoder, när Iion sjalf pröfvat tjäiiaiiniians kall. E n frainst&amp;eiicle norsk folkhögskolemaii ber8ttade mig en g h g följ ande:, Jag var en gang på en folkliögskola, där det liölls ett mote, afsedt att vara en länk i utvecklingen af ett akta ocli s a m t människolif. J a g kom då att tala med en af tjaiistflickorna p&amp; skolan, en sådan som dem vi nii lyckats få, soni följa oss med lif och själ i vårt arbete. J a g frågade henne, om det ej var ledsamt att stå dar i köket och ordna med maten, niedan vi andra liörde så in&amp;nga goda ord och hade det så mycket bättre än Iion.
Åtskilliga Ledamöters reservationer bifogas. Stockholm den 3 October i33/j. Reservationer. Af Herr Grefve Frölich: ”Det misstag, som Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden begått, att yttra sig i frågan om injmt-enhetens bestämmande på ett sätt, som innehåller en före sjelfva beslutets fåttande i sak afgifven formlig Grundlags-tolkning, hvilken dessutom af de båda förstnämnde Stånden är fattad i rak strid med 83 § Regerings-Formen, har påtagligen blif - Banco-Utskottets Mern. N;o 55. 3 vit föranledd genom Banco-Utskottets uppställning af frågan i denna origtiga form, i dess Betänkande!! Kn is 7 & 14 ? hvarföre ock, sedan förenämnde grundlagsvidriga förfarande utgör enda orsaken och materien för skiljaktighet i samtlige Riks-Ståndens beslut och Utskottet åligger dem sammanjemka, jag anser Utskottet hafva bort, under erkännande af sitt misstag, derom upplysa de tre förenämnde Stånden och ytterligare inbjuda dem, att antingen förena sig i den redaction, som Ridderskapet och Adeln nyttjat eller, som alternativ: att de måtte i underdånighet anhålla hos Kongl. Majit att bestämma mynt-enheten.” Herrar Friherre Stjernstedt_, Friherre Boije och Stuart förenade sig med Herr Grefve Frölich.
Synes äfven hafva föranledt dertill , att han befattar sig med deras innehål! till den grad, att de både föreslås och contrasigneras af honom, ehuru olikartade deras föremål än må vara, och ehuru bestämdt de höra till Förvaltningsgrenar, som hafva egna föredragande. Således erindrar jag mig , att under denna Riksdag Konungens Proposition om upphörandet af dess 2:ne röster i Högste Domstolen var contrasignerad af Hof-Cancelleren ; likasom den Kongl. Skrifvelsen af den 28 februari detta år, om medgifven granskning af Tullmedlen och andra cassör. Af det då åtföljande Protocolls-Utdraget ser man, att Hof-Cancelleren var både Föredragande och Protocollist, emot hvad som eljest brukligt är , och att Föredraganden af Finanee-ärender, hvilken saken närmast tyckes röra, ej en gång var vid detta tillfälle i StatsRådet närvarande. Det torde ock böra sättas i fråga , om icke flera sådane ProtocoIIer, än de som åtfölja Propositionerna till Riksens Ständer, finnas, och om de blifva lästa af Constitutions-Utskottet ? Huru har väl detta Hof-Cancellerens intrång pä de öfriga Förvaltnings, grenarne uppkommit , om icke derigenom att han , såsom organ för alla meddelanden åt Riksens Ständer, småningom fått en dirigerande befattning dermed ? Om Propositioner till Riksens Ständer kunna beslutas, utan närvaro af den Föredragande, som ämnet angår, så kunna de möjligen beslutas och afgå utom hans vettskap. Huru skall då reda och sammanhang kunna äga rum i Statsförvaltningen ? I stället att störa dem, skulle Hof-Cancellerens, eller 96 Den 1 December f. m. den af mig föreslagne Stats-Secreterarens befattning hafva ledt till större ordning i och öfversigt af ärendernas gång, om han i Stats-Rådet förde en summarisk anteckning öfver alia de mål, som der frände särskilda Styrelse-grenarne föredragas, och ginge tillhanda med upplysningar från Riks-Archivet, sorn borde fortfarande stå under hans uppsigt. Kongl.