Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men denna lilla våning, som bildar det soligaste hörnet i hotellet och har sin särskilda uppoch utgång, är också den tystaste och lugnaste man kan tänka sig. Dit tränger ej ljudet af det bullrande lifvet nedanför, och vore det ej för en och annan koffert i korridoren utanför, skulle intet röja någon skillnad från en förnäm enskild bostad. Det lif kronprinsessan för är det mest tillbakadragna man gärna kan tänka sig. Mellan h. k. h. och den italienska konungafamiljen har städse den förtroligaste hjärtlighet rådt, men i sällskapslifvet vid hofvet har h. k. h. aldrig kunnat deltaga. Intet hof kan vara angenämare än det italienska; den traditionella oundvikliga etiketten har af de moderna idéerna, folklynnet och alla de omgifvande förhållandena smälts ned till ett väl afpassadt lagom, lika fritt från stelhet som från godtycke; och till medelpunkt har detta hof den vackKAKUSELLEN PA PIAZZA DI SIENA. _ I D U N 1899. 4 _ monier och kostymer. Mindre tilldragande, men vida egendomligare än Kvirinalen. Jämförelsen kunna dock endast protestantiska kungligheter göra; för dem stå båda palatsernas dörrar öppna. Men för de katolska gäller ett strängt: antingen — eller. Att gå först till Vatikanen vore ej uppmärksamt mot Kvirinalen; och gå de först till Kvirinalen, tager ej påfven emot dem. — Kronprinsessan har, såsom bruket är, hvarje år aflagt ett besök hos Hans helighet, som, ifall skvaller talar sanning, alltid motser det med en viss sympati. Sedan kommer kardinal Rampolla och gör kontravisit å påfvens vägnar. Det gäller o m kungliga personer, lika väl som o m vanliga dödliga, att en sjuklings lif ej kan vara mycket händelserikt. Att ej orka mycket och ej få gå ut annars än då solen skiner, betyder att vara afskuren från allt sällskapslif, liksom från den här lika omväxlande som intressanta musikoch teatervärlden. Egentligen vore det lättare att beskrifva hvad kronprinsessan icke gör, än hvad hon gör. Lyckligtvis erbjuder R o m äfven för den kroppsligt svaga så oändligt mycket af intresse. Kronprinsessan har mycket sysselsatt sig med arkeologiska och historiska studier.
Constitutions-Utskottet har äfven trott sig böra fästa Riksens Ständers uppmärksamhet derpå, att de uppskof, sorn vid de tvänne sistföregåemde Riksdagar blifvit beslutna, i afseende på de hvilande Grundlagsfrågorna, bägge gångerna varit följder af Riksens Ständers enhälliga, genom Konungens bifall stadfästade, beslut. ConstitutionsUtskottet vill ej såsom något bindande skäl åberopa praxis, men det har trott sig böra anmäla densamma, såsom ett bevis, att denna med Grundlagens anda öf - Den 3 Juni. öfverensstämmande, af Utskottet nu yttrade mening, hos Riksens Ständer vid de sedan vår nu varande Grundlags antagande haline Riksdagar varit rådande. Då Constitutioös - Utskottet nu för Riksens Ständer framställt denna åsigt af sakens beskaffenhet, har det med tillfredsställelse funnit densamma äfven ligga till grund för Hans Majus Konungens Nådiga proposition af den 24 sist 1 i eine Maj om ett i 8t. §• Regeringsformen nödvändigt tillägg, enär Hans Majtf i Nåder funnit nödvändigheten att för det nu lins Riksens Ständer inträffade fall påkalla en Constitutionel bestämmelse; och då en sådan bestämmelse, i Grundlagen nu icke finnes, i Nåder sjelf täckts återföra frågan i det skick, hvari den sig befann, innan de skiljaktige meningarne mellan Riks - Stånden uppkommo, Kongl. Maj:t har Nådigst uttryckligen förklarat, att Riksens Ständer, utan hinder af Kongl. Majus Nådiga Proposition af den 28 sistiidne Mars, må, om de så nödigt och nyttigt pröfva, vid denna Riksdag upptaga och afgöra alla de lagligen beredda hvilande Grundlagsfrågorna; och i detta Kongl. Majts Nådiga förklarande har Constitutions - Utskottet, då det förut Stadgat sin öfvertygelse om Grundlagens anda i detta afseende, med tacksamhet erkänt den . yppersta anledning till den sammanjemkning mellan Riks - Ståndens skiljaktiga meningar, som vid detta tillfälle möjligen kan äga rum. Här - Den 3 Juni.
Hr von Hohenhausen, Mich. Sil v.: En § af grundlagen är åtminstone tydlig, nemi. den der det föreskrifves att grundlagens stadginden skola efter deras ordalydelse tillämpas. För min del linner jag berörde § uti ifrägavar. fall icke på annat sätt kunna tillämpas än som Frih. Cederström utvecklat. Hvad åter R. o. Ad:s beslut nu vidkommer; så just derföre att jag med min uppfattning af grundlagens föreskrifter, måste ogilla livad Utsk. här föreslagit, anser jag mig vara icke allenast berättigad att lemna mitt enskilta samtycke till en äterremiss, utan jemväl pligtig att densamma påyrka, på det Utsk. må komma i tillfälle att rätta det misstag, som det efter min förmening i delta fall begått; och förenar jag mig således i den framställda begäran af äterremiss. Då nu öfverläggningen ansågs vara fulländad framställde Hr Gr. o. Landtm, alt i afseende på ifrågavar. mern. blifvit yrkadt, dels af Frih. Cederström, att R. o. Ad. måtte ogilla detsamma, och dels af Frih. Palmstjerna, med hvilken flere ledamöter förenat sig, att mern. måtte återremitteras; hvarjemte Hr Landtm, först hemställde om R. o. Ad. behagade ogilla förevar, mern. Denna propos. besvarades med blandade ja och nej; i anledn. hvaraf Hr Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge de emot ifrågavar. mern. gjorde anmärknuföranleda till äterremiss, och då härvid ropades starka ja blandade med nej, förklarade det han trott sig finna denna propos. besvarad med öfvärvägande ja. Hr von Troil, Sam. Gust.: På R. o. Ad:s bord hvilar bland andra frågor äfven 2:ne från StatsUtsk. inkomne betänk. N:ris 207 o. 208 innefattande svar på äterremiss af 7:de och 8:de hufvudtitlarne. R. o. Ad. torde finna att dessa frågors handläggning är af synnerlig vigt för statsregleringens slutliga afgörande.
Sig hafva intill 1857 års slut anvisat medel lill Doktor Möllers aflöning samt hyran för den lokal, som (ill hans laboratorium komme alt begagnas, begärt, att å ordinarie stat måtte varda uppfördt dels såsom års-arfvode åt agrikultur-kemitsen 2,000 R:dr Runt och dels till byra för bans agrikultur-kemiska laboratorium 600 R:dr s. m. eller tillhopa 2,600 R.dr; och då Rikets Ständer äro ölverlygade derom, alt en sådan persons anställning i statens tjenst skall blifva af väsentlig nylla för jordbruket, hafva Rikets Expeditions-Utskottets Förslug till underd. Skrifvelse N:o i95. 145 Rikets Ständer beviljat den af E. K. M:l äskade summa, 2,600 R:dr Runt, att årligen utgå, på sätt E. K. M:t föreslagit. 22:o Uti den aflåtna Nådiga propositionen, angående Slats-verkels tillstånd och behof, hade E. K. M:t, under tillkännagifvande, att Svenska Trädgårds-föreningen inkommit med underdånig ansökning om förhöjning i det lill understöd för föreningens elev-skola beviljade ärliga anslag 2,000 R:dr Runi, men alt del från Landlbruks-akademieu i anledning deraf infordrade underdåniga utlåtande dä ännu icke afgifvits, föreslagit. att, för den tid nu skeende stats reglering förblefve gällande, föreningen fortfarande måtte få uppbära berörda anslag mot enahanda vilkor som hittills, nemligen att föreningen, såvidt ske kan, verkställer utdelning af fruktträd och plantor lill mindre bemedlade jordbrukare, och, jemte behörig redovisning för nämnda medel, till Laudtbruksakademien årligen afgifver berättelse om antalet af de elever, hvilka vid inrättningen njuta undervisning, äfvensom rörande verkställd utdelning af fruktträd, samt om öfriga föremål för föreningens verksamhet.
Län, betydliga kostnader och hinder genom vägens längd orsakades de invånare i norra delen af Länet, hvilka i ett eller annat ärende skulle coinmunicera sig med Landshöfdinge-Embetet i Götheborg, och af hvilka en del hade ända till 17 och 18 mil att resa, hvaremot, om Uddevalla blefve Länets residencestad, nämnde olägenhet skulle upphöra; att, under det nuvarande anmärkte förhållandet, svårigheter mötte för Landshöfdingen, hvars tid vöre betydligt upptagen af göromål inom Götheborgs stad, att, med den ”benägenhet och drift, som erfordrades’’, sköta sitt vigtiga kall i alla delar af Länet; och att betydlig kostnad för Staten uppstode deraf, att fångar, då de transporterades från nordliga delen af Länet till Länshäktet, skulle forslas till och med 18 mil, tilläfventyrs 3 å 4 gånger i ett enda mål, utom det att fånge ofta finge vidkännas ett svårt lidande, då han, under sträng vinter, fortskaffades en dylik lång väg; och har dessutom hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln Landshöfdingen i 'Götheborgs och Bohus Län Grefve Carl' G. Löwenhielm, med tillstyrkande af Herr Bildts ofvanberörde förslag, anfört, bland annat, att olägenheterne af den långa vägen emellan Götheborg och Länets nordliga del icke allenast väckte obelåteuhet hos dem af de der boende Statssamt Allm.
Det synes mig mer än tvifvelaktigt, huruvida Bonde-St. kan grundlagsenlig! göra anspråk härpå, och hafva något laggiltigt skäl, att till sin inbjudning hoppas vinna bifall; hvilken fråga jag dock med fullt förtroende öfverlemnar till Hr Gr.-ns o. Landtmms afgörande, deruti R. o. Ad., med kännedom om den upplysta och saksamma pröfning, Hr Gr:n o. Landtmm åt alla frågors formella lagenlighet oaflåtligen egnar, säkerligen vill med mig instämma. Hvad jag med enahanda förtröstan vågar hoppas, är, utan vidare vidrörande af denna frågas speciella betydelse och omfattning, att R. o. Ad. vid delta, såsom vid så många andra tillfällen, ådagalägger lastheten i sina åsigter, bestämdheten i sina grundsatser, pålitligheten i sina, efter mogen öfverläggning träffade beslut. Jag vågar derföre äfven, med tillförsigt till dessa vigtiga ändamåls hållande i helgd, vördsammast hemställa, det R. o. Ad. behagade, med vidblifvande af sitt förut fattade beslut, lägga Bonde-St:s inbjudning till handlingarne. Frih. Tersmeden, Wilhelm Fredrik; .lag vill icke ingå i det formella af frågan, eller huruvida Bonde-St:s inbjudning kan leda till något resultat; lika med Frih. Cederström öfverlemnar jag detta åt Hr Gr. o. Landtm, och vill i detta hänseende icke yrka någon propos. Men jag ber att få begagna detta tillfalla alt uttrycka min åsigt i denna fråga. Redan vid remissen af K. Mits Propos. uttalade jag den meningen att medel nu icke borde anslås till nordvestra banans fortsättande vidare än från riksgränsen till Arvika; men Stats-Utsk:t har gått längre oph tillstyrkt anslag äfven för vägen från Arvika till Christinehamn. Tre Stånd hafva beviljat ett anslag af 500,000 rdr; deraf 2:ne Stånd för den södra och ett Stånd för den norra sträckningen, men detta liar skett med knapp majoritet i alla Stånden och man kan icke säga, att det finnes någon öfvervävägande opinion för den ena eller andra sträckningen.
S. D. Vid föredragning af Preste-Stån* dets den 1 dennes aflåtne Protocoils-Utdrag, innefattande inbjudande till de öfrige RiksStånden att med Preste-Ståndet instämma i d«t beslut, att de vidlyftigare Utlåtanden, hvilkas tryckning kunde fordra en längre tid, skrif* Den % April. 30? teligen målfe b ifva tili RiksStåndens granskning inlemnade, på det att genom albidande af trycka. ogen, Riksdagen icke matte förlängas; fann Höglotlige Ridderskapet och Adeln för godt, att för sin del öfverlemna till Renar Ordförande i Utskotten, att under återstående delen af detta Riksmöte, med afseende ej mindre ä Målens vidlyftighet än den skyndsamhet de kunna fordra, lata besörja att Expeditionerna antingen tryekre eller skrifne varda till RiliSStåndetl inlemnade. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag* Utskottets den 5 sistledne Martii afgifne, samt den 4 dennes eftermiddagen på bardet lagde Betänkande, öfver den af Herr Fr.heire L. A. Mannerheim väckte fråga, det de Publique Auctoriteter, som å Kongl* Maj:ts och Kronans vägnar afslutä Contracter eller Alhandlmgar med Enskildta, ej må äga att, vid tvist om uppfyllande och tolkning deraf, sjelfve deröfver döma, blef samma Betänkande, i anledning af dervid gjorde Anmärkningar, till Utskottet återremit. teradt. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning sf Expeditions. Utskottets den 28 sistledne Martii af. låtne, samt den 1 dennes eftermiddagen pa bordet lagde Memorial, angående en andrin» i Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Majit, om Westerbottniska Lånet; blef samma Memorial af Ridderskapet och Adeln gilladt. LTt supra. Den S April.
Dessa sqvadroner hafva varit af utomordentlig nytta för cavalleriets tjenstbarhet, och man har derföre velat, att sådana Öfverallt och efter en bestämd grund ordentligen infördes, på det att recrut-undervisningen måtte komma i det ordnade skick, som för cavalleri-.vapnets utbildande oundgängligen erfordras, och utom hvilket indelta cavalleriets tjenstbarhet icke kan upprätthållas. K. M. har derföre framställt nödvändigheten af exercis-sqvadroners införande vid de cavalleri-corpser, som ännu ej äga dylika inrättningar. Det är således icke derföre, att det ofvan uppgifna anslaget är otillräckligt för de sqvadroner, hvartill det beviljades, som 2^0 Den 27 Ma j. K. M. begärt 17,000 r:dr, utan för att inrätta sådana sqvadroner, der de ej finnas. Hvad Utsk:s mening egentligen varit, då det föreslagit, ”att kostnaderna för exercis-sqvadroner afven hädanefter bor”de inskränkas inom det förutvar. anslaget,” kan jag ej rätt förklara, 0111 dermed ej skulle förstås, att recrut-exercisen och dresseringen af remonter är vid de corpser, som ej erhållit dylika sqvadroner, mindre nödig än vid de öfriga, en grundsats, som jag för ruin del ej kan gilla. StatsUtsk. har uti sitt betänk. N:o8i, pag. 23 & 26, anfört en del af de skäl, som föranledt förslaget till exerciscompagniers inrättande för indelta infanteriet. Utsk. har gillat detsamma och för utförandet velat bevilja 3o,ooo r:dr.
F r o m bröstklena! L ä k a r e, apotek, bad m. Inackorderingar emottagas å landtegendom, naturskönt belägen vid vacker insjö i härlig skogstrakt. B a d. Fiske. Piano. Godt bord Tillfälle a t t tala tyska. Pris 50 kr. per månad. Svar till fru B. Kittel, L:a Tolabo, Bottnaryd. INACKORDERING KAN ERHÅLLAS. I bildadt, enkelt hem på landet, naturskönt läge, IV2 kilometer från stad, j ä r n - vägsstation och läkare linnes inackordering för en eller tvä damer. — Svar t i l l Idu » Bi enkelt hem *, O R A T T F A förströelse, önskar en orF dentlig och huslig flicka innebo hos en glad ocb treflig familj i Dalarne eller Norrland. Dessutom k a n, om så önskas, något betalas. Svar ombedes vänligen till » M. 25 år », Upsala, p. r. (676) Fr. Gtist. Idun Stockholm, Idun ensam L Iduns Modet., fjortondagsuppl. Iduns Modet., månadsuppl. Barngarderoben Redaktör och utgifvare: B y r å: Prenumerationspris pr å r: Klara södra kyrkog. Rikstelef. FRITHIOF har ofta dande hvarmed hört regimen det uppspirande den få vid vår uppbära äldre gardet krafter, som skulle K. Dramatiska teater nu rå- förebråelser legat sanning h ä r i: tilläfventyrs alltid i dock » societärerna » om ej den afvoghet, hålla tillsammans emot alla unga, kunde vilja spränga sig fram till en plats på roll-listan o c h i publikens gunst. nog för Till en del har det 10:de årg. hvarje fredag. 7 0 Öre p r n o n p. - r a d. Nordling. Janson va under några trossatser, ej ens om de gälla kungliga teaterdirektioner, o c h vi sluta m e d att bedja ödmjukast o m u r s ä k t: Direktion I vårdröm Vi ha illa misskänt D i g.
Denna stam muste derföre vara så bildad och hängifven sitt uppdrag, att nationen till den kan sätta fullt förtroende, och det unga slägtet för den hysa aktning och tillit. Frivilligt åtagande af uppdraget, uppmuntradt genom sådana lönevillkor, att personalen kan vara tryggad för sin framtid, äro vilkor derför. I den kan gerna hela arméens underbefäl anses utgöra en del, och för öfrigt till densamma räknas den ständiga styrkan af de vapen, som fordra ständigare öfning. 4:o Befälet måste förena kunskaper, med den möjligast största praktiska skicklighet och, tillräckligt för att öfvertaga ansvaret för hela stridsmassans ledning, vara i tillfälle att egna sig åt sin pligt, med all den kraft, som bildning, moralitet och ekonomiskt oberoende kunna erbjuda. Fillkoret för detta befäls verksamhet måste vara, att förtjensten och tjenstenitet betryggas ont en framtid, men att redan pligters uppfyllande försäkrar om nödig utkomst. Befor dr ingssys temet mäste alltså lika litet innebära godtycke, som omöjlighet att fortkomma genom ansträngda bemödanden. 5:o Arméens fördelning, mäste ske pä ett sätt, att den, så vidt möjligt, har en enkel och lika organism, lämpad efter folkmängden i dislrikterna, med högre befäl i lmfvudorlerna. Bataljonen, såsom taktisk och ekonomisk enhet, måste utgöra ett helt för sig; brigaden bör blifva den administrativa enheten; och dea möjligen behäfliga distrikt-indelningen tillika lämpas efter det strategiska behofvet. Landtförsvarets nuvar. organisation motsvarar icke dessa fordringar. Allmänna beväringsskyldigheten inträder för tidigt. Vid 20 års ålder är i allmänhet den nordiska ynglingens kropp icke nog utvecklad för att uthärda svårare fatiger. Stadgandet att den yngsta klassen ovillkorligen skall utgå före den äldre, gör att den uppbådade delen är den minst användbara för fältlifvet, samt att, under krigets fortgång, den öfvade och tjenstvanda delen utträder och oöfvade inträda i deras ställe. Beväringens vapenöfning endast fölen gång, äfven om den fortfor en längre lid, betryggar icke sä myc - 13C
Det är i allmänhet äldre tiders erfarenhet, feom den nyare eger att tackä för sin stigande upplysning eller sitt förbättrade skick; Och det bör ej nekas, ätt ju Herr Riks-Rådet Grefve Liljen - crantz, genom ovanliga egenskaper, och det förtroende, som desse tillvunno honom, mägtigt inflöt på sin Samtids Statsceconomiska åsigter och förhållanden. Sysselsatt, än med beredandet af HandelsCoxrtmunicationer, än med Spannmåls bristens och den hotande hungersnödens afhjelpande, än åter med införandet af frihet i inrikes Spannmåls-hahdeln Samt af ordning och stadga i Rikets myntväsende och penningeverk, röjde Iian i hvarje förvaltningsgren sällsynt skicklighet och egenytta j förenade med det varmaste patriotiska nit * hvilket ej hpphörde titan med hans lif. Kongl. Maj:t, öfvertygad, ätt Fadrens förtjenst skall säkrast understödja Dottrens bön, föreslår således Riksens Ständer, att anvisa Friherrinnan Tornerhjelm, född Liljencrantz, en årlig Pension till någon mildring af hennes behöfvande tillstånd. Kongl. Maj:t förblifyer RikseriS 1656 Stat,s-Utskottets Betänkandeti. Ständers Stats-Utskott med all Kongl. Nåd och ynnest välbevågen. Datum Ut Supra. CARL JOHAN C. D. Skogman. Det bör utan tvifvel icke lemnäs åt förgätenheten, huruledes framlidne f. d. Riks-Rådet Herr Grefve Liljencrantz, med sine kunskaper och sitt varma patriotiska nit, fördelaktigt inverkade på Fäderneslandets samtida och efterkommande förhållanden; och ehuruväl Dottren Fru Tornerhjelm såsom gift icke eger någon bestämd rättighet till pension af Staten, har Stäts-Utskottet likväl ansett de skäl. Kongl.
M:s disposition, utan att antalet af lärare vid hvarje skola bestämdes, hade man så ställt saken, att det vore omöjligt att upgöra någon beräkning af kostnaderne för Elementarläroverken. Jag anser derföre punkten böra bifallas. Gr. Mörner: Det kan visserligen vara riktigt att Utsk. up gjort en tablå öfver de särskilda skolornas stater, för att sålunda komma till en bestämd anslags-sumtna; men då R. St:r ingått till K. M. med en underd. skrifvelse, deri begäres en revision af skolstadgan, så kan otvifvelaktig! en deraf föranledd förändring i nämnde stadga medföra större eller mindre förändringar i hvad Utsk. här föreslagit. Hvilka lärare-krafter den nya skolstadgau kan komma att taga i anspråk, kan man ej på förhand veta, och vid sådant förhållande torde det ej vara olämpligt att, på sätt Hr Cederschiöld Den 20 November e. ra. föreslagit, öfverlemna till K. M. att vidtaga de förändringar i skolornas lärare-stat m. m., som kunna föranledas af förändringar i skolornas organisation. Hr Liljehöök: Den siste värde talaren har sagt, att Utsk. upgjort den här intagna tablå. Förhållandet är emellertid, att den hufvudsakligen grundar sig på K. M:s Förslag, särdeles hvad Lektorerna angår. Hvad åter Adjunkterna beträffar, har Utsk. nästan öfverallt ökat deras antal utöfver det af K. M. föreslagna. I en annan del af förslaget förekommer stadgandet, att lärarne skola vara underkastade den förändrade tjenstgörings-skyldighet, som kan blifva en följd af förändringar i skolstadgan, hvarföre jag ej kan inse den här framhållna olämpligheten af att bifalla denna punkt. Gr. Lagerbjelke: Jag tror, att den anmärkn. Gr, Mörner emot den nu förev:de punkten framställt, egentligen hör till en efterföljande. Hr Gr. har nemi. sagt, att då It. St:r hos K. M. begärt en revision af skolstadgan, så kunde en sådan revision föranleda en annan skoloruas organisation, hvarföre det skulle vara lämpligare att ställa hela den här föreslagna summan till K.
Om Militairen och Soidatesken fått utsina fordringar , Tobakspenningar, m. m., så hade de äfven så mycket bidragit att afhjelpa stagnation i penningrörelsen som pä det nu vidtagna sättet; det kan således alldrig nöjaktigt förklaras att man lånar ut de medel man har i händer, och deremot nödsakas till behofvens bestridande göra anticipationer , låter Militairen vara oaflönd samt Leveranteuren obetald och belastar Staten med skulder. go §■ i Regeringsformen känner jag ganska väl : Den är vid detta tillfället icke användbar. Jag klandrar icke Konungens beslut; men, om icke tiden nu tilländalupit, så hade jag, torde hända, begagnat min Riksdagsmanna rätt, och i ConstitutionsUtskottet gjort anmärkning emot den Föredragande, att icke hafva afstyrkt, eller kanske rättare uppsatt ett sådant beslut som är stridande emot P'örfattningarna. Imedlertid är detta ett ämne som nu mera, af dessa Ständer, icke kan vidröras, emedan Riksdagstiden är förbi , utan får lemnäs till nästkommande Ständer, och får jag derför begära att detta mitt yttrande intill dess måtte Acterna biläggas. Vid det uttryck af Friherre Staél, att Gref. ve Mörner synes väl sjelf medgifva att inrättningen af Allmänna Medel uti en Discont är origtig , anmärkte Grefve Mörner, att Friherre Staet misstagit Den 8 Augusti, e. m. sig om detta medgifvande, hvilket Grefve Mortier icke hade gjort; men Grefve Mörner hade väl funnit att den som gjort anmärkningen hade en sådan insättning ogillat: Äfvensom Grefve Mörner förklarade det icke eller hans mening varit att gifva anledning till någon vidare discussion öfver delta ämne , utan blott att lägga till Protokollet sina tänkesätt öfver frågan , med samma rätt som den sist talande ledamoten dttlagt sina anmärkningar. Justerades Pleni Protocollerna för den 31 Juli e. m. samt den 2, 3 och 6 Augusti.