Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Län indelte, måga få utgöra deras Rente-Hö med Sommarlass till 25 Lisp. och Rente-Ved i Stafrum, innehållande Tre alnar i lär.gd och Tre dito i högd. Stockholm den 31 December 1814. MANNERHEIM. Jon. Ullberg. Afskrift Den & Mars. > , s6jl Afskrift. ; Bilaga N:o 3, Summarisk Förteckning öfver Kongl. Police-Kammarens i Stockholm arbeten År 1813. Större och mindre Brottmål, om hvilka Rans ak ning arne blifvit till ytterligare åtgärd Öfverlemnade till Stadsoch Lands Domstolar. D^p ; . 2 Mord 1 Försök till Mordbrand 1 ■ ■ J~Hos ÖfverståthållareStölder upp! Embetet förut anmältäckte te och efterlyste - 322 .. Ej anmälte eller för• |_ut kände 40 Enskildte personers penninge-brefs ; uppbrytande - a Förfalskning af Banco-Sedlar 2 D:o af Kiksgälds-Sedlar - 4 Snatterier - 133 Förskingring af ombetrodt gods - 22 Transport 5?9 FörDen 8 Marsl Transport Förseelse emot Tryckfrihets-Förordningen Hemfridsbrott - * *• Ovacksalfveri Bedrägerier och oredligt förhållande af flerfaldig beskaffenhet Förfalskning af Reverser, Orlofssedlar och andre Handlingar Sjömän, för det de på Utrikes ort rymt från sina Skeppare - Vakters och Patroullers ofredande Arrestant bevakningar tilltalade för Arrestanters rymning utur Arresten och under forslandet Brandvakters tilltalande för fel i tjenstgöringen •* Andra Brottmål, sorn anstå i afvaktan på flera upplysningar. Ang. tid efter annan inlemnade falska Banco-sedlar. * Dito Riksgrds dito Dito
— Tullen å tobak är i England många gånger högre än hos oss; för blader erlägges omkring 2x/2 r:dr; för cigarrer och röktobak 7 h 8 r:dr <t(. Kaffe betalar der något öfver 20 öre $f„ således dubbelt mot här, och socker äfven högre tull än i Sverige, ehuru skillnaden derå ej är så betydlig. — Tullinkomsten i frihandelns hemland, England, upgick år 1856 till 24 milhr £ sterb, hvilket, fördeladt på folkmängden: 28 milhr, belöpte på hvarje innebyggare i tullafgift e/7 £ eller omkring 15 r:dr, under det i Sverige samma år tullinkomsten 8,889,000 r:dr icke upgick till 21/2 r:dr på hvarje innevånare eller mindre än >/6 af hvad i England betalades. I Frankrike är tullen å kaffe och socker 2 till 3 gånger så hög som i Sverige. Raffineradt socker från utlandet är der alldeles förbjudet till införsel. Tobak, som icke får införas för enskild räkning, drager der, såsom bekant, en särdeles dryg beskattning genom tobaksmonopolet. Med stöd af det ofvan anförda vågar jag vördsamt föreslå nedanstående förändringar i nu gällande Tulltaxa: Bränvin, derunder inbegripet Arrac, Cognac, Rum, Sprit m. m., hvarå f. n. tullen är 45 öre pr <lt., föreslås till en med 5 öre förhöjd tullafgift och skulle således komma att erlägga 50 öre pr ff. Den 1 December f. m. 23 Kaffe, som jemförelsevis med andra länder är i Sverige ganska lågt beskattadt, och som af läkare allmänt anses mindre hälsosamt att till större mängd förtära, föreslås till en förhöjd tullafgift af 5 öre if., eller från 10 öre till 15 öre.
Maj:t, som med deltagande för deJ ras öden, hvars biträden erfordras för fortgången af Den Sä 8 Juni.' 1359 af Styrelsens förvaltning, uti dess närvarande brister afven inser olägenheter för framtiden, om skickliga ämnen, af öfvertygelse att Embetsmanna-banan vore mindre fördelaktig, skulle nödgas öfvergifva den, gör sig derföre förvissad, att Rik sens Ständer skola med behjertande af de behof, som trycka denna Class af Medborgare, söka att dem afhjelpa, så vidt det står i deras förmåga; och har Kongl. Maj:t, till närmare upplysning i detta ämne, behagat, genom Remiss af den 24 sistlidrie Februari, till Riksens Ständers Stats-Utskolt öfverlemna följande ingifrja underdåniga ansökningar, nemligen: 1:0 Af Kongl. Maj:ts CanzliStyrelses Krigs-,' Jl a mrnar-, Handelsoch Finance-, Ecclesiastiqueoch Hof-Canzlers-Expeditionernas samt RiksArchivets och Kongl. Bibliothekets Embetsoch Tjenstemän, hvilka anhållit om sådan förbättring uti deras otillräckliga löner, att desamma icke allenast uppgå till enahanda belopp, som Sökändernas vederlikar i Kongl. Collegierna åtnjuta, hvilka, vid 1812 års Urtima Riksdag, undfingo en tillökning, sorn icke sträckte sig till Sökänderna, utan ock blifva svarande emot deras Embetens och Tjensters värdighet och egenskap, samt ej bero af tidernas olikhet och myntvärdets större eller mindre förändring. 2:0 Af Kongl. Maj:ts och Rikets Svea HofRätt, sorn beskrifvit Justitise-Statens belägenhet och behof af «n lika aflöning, som uti 1696 års Stat 1360 v JDen 4 8 Juni.
Må alltid det blifva djupt inpräglat i hvarje Riddersmans, i hvarje Svensk mans hjerta, att det ari följe af den år 1809 timade förändring, som Sveriges Statsförfattning erhållit den utbildning, hvilken erfarenheten och t ideh varfvets fordringar påkallat; att det är under skygd af denna Statsförfattning, sorn Sverige i en tidpunct rik på vådor, då Throrier ömsom siörtf-des och upprestes, då ibland Staterna af andra rangen inom Europeiska Statsförbundet, nästan ingen funnit annan utväg än att sluta sig till den mägtigare och blindvis följa dess politiska regeringssystems, att det är då sorn Sverige ensamt valt och bibehållit det, som för tillfället var för detsamma mäst passande; att det är under skydd af denna Statsförfattning och under en 6tor Konungs ledning, som Sverige sett den så länge önskade föreningen med Nor. rige verkställas; att Sverige derigenom fått naturliga gränsor och en större lätthet vid de - Bil. till Ridd. o. Ad. Pr. III Band, 25 >386 Den 17 April c, m. ras försvar; att under samma tid Riket blifvit befriadt ifrån sin utländska gäld; att Sverige således för sina inre behof kan utgifva eller bespara hvad det annars skulle hafva betalt i årlig skatt till utländningen; att den största offentlighet och den noggrannaste redogörelse är införd vid förvaltningen af Statsinkomsterna; att således hvar och en kan öfvertyga sig om deras behöriga användande och att inga afsteg ifrån vidtagne grunder blifva oanmärkte; att sedan denna sakernas ordniog .infördes hafva alla Riksdagskostnader, Kröningsoch Begrafningsutgifter blifvit bestridde, utan att särskildta gärder, såsom alltid fordom för dessa ändamål behöft påläggas, och att vid sistledne Riksdag, för dessa vigtiga och högtidliga tillfällen, intet annat än för hand varande tillgångar behöft användas. Inom detta Riddarhus, der så många ännu finnas af de män, som delat och bidragit till Svenska vapnens ära, tror jag mig icke behöfva påminna om de lagrar som blifvit eröfrade, om det anseende som blifvit återvunnit.
Det är denna tanke, som föranleder mig att anse det vara inconseqvent af R. o. Ad., att upptaga inbjudningen, innan R. o Ad. kommit i erfarenhet deraf, om votering i förstärkta StatsUtsk. verkligen kommer att äga rum. Att anslag till sammanträde i och för densamma kommer att ske är gifvet; men förr än voteringen skett är det icke gifvet, att en sådan kommer att ske. Protester kunna nu såsom tillförene uppstå, ty jag väntar mig nu mera allt inom förstärkta StatsUtskottet, Frih. Cederström: Då StatsUtskrs ordförande lillkännagifvit, att han väntar sig allt af förstärkta StatsUtsk., så måste jag förklara, alt R. o. Ad. bör vänta sig af ordföranden i StatsUtsk., att åtminstone förstå alt icke sammankalla förstärkta Utsk. till votering förr, än han bekommit R. o. Adis beslut i frågan. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad., på sätt Frih. Roye yrkat, behagade besluta, att till pröfning vid början af näst inträffande plenum företaga BorgareStrs inbjudning till R. o. Ad. i afseende på vissa extra-statsregleringsfrågor. Ropades starka ja, blandade med nej. Hr Landtm, förklarade, det lian trott sig finna att ja efverröstat nej. Hr von Hartmansdorff: Då Ståndets meningar på förmiddagen voro så delade, att blott 2;ne röster åtskiljde dem, och då PresteStts beslut, hvarom underrättelse sedermera inkommit, är af beskaffenhet att jag förmodar det omröstning i alla fall mäste försiggå i förstärkta StatsUtsk., så skall jag icke besvära R. o. Ad, med anhållan om votering vid detta tillfälle. Vid föredragning af Coust.Utsk:s den 22 dennes på bordet lagda mern. JV:o i 12, ang:de förloppet af voteringar inom förstärkta Consl.Utsk., fann R. o. Ad. samma mern. icke erfordra annan åtgärd än att läggas lill handlingarna.
N:o 46, innefattande förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens beslut i aid. af lltsk:ts Betänk. N:o 12, ang:de väckt motion om upphörande af de s. k. prebende-pastoraten; blef den föreslagna voteringsproposm af R. o. Ad. godkänd. Föredrogs ånyo Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 14 och 17 dennes på bordet lagda Betänk. N:o 67, i ani. af väckt motion om revision af taxan för trafiken å Trollhätte kanaloch slusslinier. Frih. Cederström, Rudolf: När jag tager i betraktande det fåtaliga understöd, jag tror Utsk:t i denna (råga lyckats vinna, befarar jag visserligen, att ett af mig bär framstäldt yrkande om återremiss ej heller har mycken utsigt, att, ehuru vigtigt det vore, nu krönas med framgång. Jag kan dock icke underlåta, att vid detta tillfälle nämna, det min önskan varit, att, för den allmänna rörelsens underlättande, en jemkning i ifrågav:de afgifter redan vid denna riksdag kunnat förberedas, om ej åvägabringas. Det är nemi. icke blott de närmaste trakterna kring Wenern, utan ganska vidsträckta nejder deromkring, som af en dylik jemkning skulle draga fördel. Och lllskits hänvisning till eu Den 21 Mars. 51? en fällande inverkan al nordvestra stambanan och af UdöevallaWenersborgs-banan är ju genast vederlagd, enär dessa banor alls icke äro lärdiga, och Gud vet i hvilken aflägsen framtid inan kan hoppas se den förstnämnda fullbordad. Onder den rundliga tid. delta Betänk, varit på vägen, innan det blef lör it. o. Ad. tillgängligt, — det afgafs nemi. den t Mars och ankom till Expeditions-Utsk:t redan den 10 Mars, men är nu först nyligen bland Stånden utdeladt, — har på ett, sorn jag hoppas, tillförlitligt sätt kommit till min kännedom, hvad redan inom Utsk:t, dock i mera osäkra ordalag antyddes, att nemi.
Fond skulle uppkomma till skogsplanteringars verkställande; hvarjemte Herr StadsMajoren, i anledning af Utskottets Betänkande i frågan om Ekeskogen, anmärker, att den skyldighet Landtmannen pålägges att för Kronans räkning våxda den späda Eken, skall rakt motverka ändamålet, derigenom att en fiendskap uppstår till det ringa trädet, som genom spadan eller yxan torde förstöras, på det Jordägaren må undgå de ledsamma controller och Stämplingar, sorn hota i framtiden; och på hvilka grunder Herr Stads-Majoren anser Eken böra tillhöra den jordägare på hvars grund hon växer, då hon ofelbart skall njuta hans Vard, samt att Staten kan af jordägaren köpa den, och OrlogsFlottan såmedelst vinna ett understöd, sorn den annars med tiden kommer att sakna, sedan den. nu varande gamla Ekskogen hunnit användas. Herr Borgmästaren Holm yttrar, att om Svenska Folket nära ett Sekel klagat öfver misshushållning med Rikets Allmänningsskogar , lärer deraf följa, att Jägeri-Betjeningens befattning af ett eller annan orsak icke uppfyllt sitt ändamål, hvarföre Herr Borgmästaren anser andra utvägar nu böra vidtagas, och åberopar i anledning deraf det af Herr Borgmästaren uppgifna p oject., sorn till Utskottet blifvit xemitteradt och af detsamma besvaradt.
I anledning af väckte Motioner om indragning af Lagmansoch KärnnersRätter, samt särskilda Domstolar, så ock om förändring i vissa Domstolars organisation och i RältegångsOrdningen m. m. N:o go. I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition angående ändring uti 25 Gap. x §. RätlegångsBalken, och i sam - Den io September e. m. manhang dermed äfven i 12 Cap. 2 §. 2 morn. samma Balk, sådant det lyder uti Kongl. Förklaringen den 10 Sept. 1823. I anledning af väckt Motion om BergsTingsRätternas bibehållande i deras nuvarande skick ni. m. Af den 28 sistlidne Augusti: N:o 92. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående ordningen och sättet för överklagande af UnderRätts beslut i Lvister om husesyn och fardag å Kronohemman. Från ExpeditionsZJIskotlet: Af den 4 dennes: N:o 157. Med hemställan om Tractamenten för Extraordinarie Cancellisterm.m. I anledning af återremiss å Utskottets under N:o 121 afgifne förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående ändring af 10 Cap. 21 §. 2 mom. RättegångsBalken, samt upphäfvande af dermed sammanhang ägande Kongl. Brefvet den 29 Julii 1812 och Kongl. Kungörelsen den 18 December 1823. La des på bordet. Högloft. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan tre qvart till 9 om aftonen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Den 14 September f. in. Måndagen den 14 Sept. 1829. Plenum klockan 9 Förmiddagen. Öppnades Herrar Bänkmäns Lista till val af 5 Electorer efter: N:o 46* Grefve Piper, Carl Claes; N:o 54- Grefve Spens, Carl Gustaf; N:o 354.
Hannoveranska Regeringen, i Slals-Ulskotlels Utlåtande N:n 38. 3 afbidan på verkställigheten af de i Art. 6 och 7 af traktaten omförmälda förbindelser, skulle ega att provisoriskt och medelst kautionering bibehålla den tull, den förbundit sig att afskaffa, men att i den mån någon af de kontraherande Magterna uppfyllde dessa förbindelser, Kongl. Hannoveranska Regeringen, å sin sida, skulle låta de provisoriska kautionerings-åtgärderna upphöra och anbefalla befrielse derifrån för de varor, som fördes i denna Magts fartyg. Till följd af ofvanberörda medgifvande i afseende å liqviden, undertecknades sedermera den 2 Juli samma år, efter dertill erhållet bemyndigande, utaf Sveriges och Hannovers Fullmägtige ett protokoll af hufvudsakligt innehåll, att den på Sverige belöpande ersättning skulle erläggas under loppet af fem på hvarandra följande år, första gången med 22,495 Thaler, å den tidpunkt år 1863, som derför kunde vara bestämd, och derefter med 17,500 Thaler årligen, men med Sverige förbehållen rättighet att gälda hela summan under år 1863 eller ock flere års-afbetalningar på en gång.
Ett ilbud från Paris, som anlände till Stockholm första dagarne af Februari månad och medförde bådskap från kronprinsen till konungen, drottningen, kronprinsessan och prinsessan Sophia Albertina, aflemnade derjemte till Carl Scheffer följande bref: «Versailles den 13 Januari 1771. Välborne herr grefve och riksråd, min f. d. gouver neur! Allt det vackra, ni, er bror och framlidne grefve Tessin sagt mig om detta briljanta hof, detta kungliga residens och det stora Paris, har jag funnit besannadt. Det är ett veritabelt féeri, utöfver allt hvad man imaginerar sig. Här kan det löna mödan att vara monark. Bourbonerne äro i alla afseenden afundsvärde. Också förstår Hans Maj:t Ludvig XV förträffligt att iakttaga sina prerogativer och sin höga rang. Hans ministrar votera icke med honom, som hemma hos oss. De våga aldrig yttra en särskild opinion, då konungen, deras herre, gifvit sin vilja tillkänna. På detta sätt kan det bli ensemble och kraft i regeringen. Några invändningar vet man här ej utaf. De besvaras genast med Bastiljen, eller ordres att på längre eller kortare, eller alldeles obestämd tid sköta sin helsa, hvilket vid dessa tillfällen är långt ifrån detsamma, som att sköta sina nöjen, emedan den exilerade måste resa ett eller annat hundra mil från hofvets åsyn och hufvudstadens agréabla lefnadssätt. Till och med parlamentet (som svarar mot våra riksdagar, ehuru det tillgår här mera décent och mindre tumultuariskt) blir, utan miséricorde, förvisadt till någon landsortsstad, långt från Paris, om det understår sig att manquera konungen. Bastiljer och förvisningar, när de habilt employeras, förenkla obeskrifligt regeringsbestyret och gifva affairerna en raskare fart. Här kan icke den désastre och offense drabba någon bland konungens ministrar, som öfvergått er, herr grefve, att bli ett offer för partiernas scandaleusa corruption. Alla finna sig väl af detta regeringssätt, utom de naturligtvis, som behöfva hållas i tygeln och meritera straff.
Revisorerne hafva således låtit uppgöra och få här införa följande jemförelsetabell öfver Riksgälds-kontorets utbalanserade Skulder Annu icke till inlösen s. k. lottsedlar Räntebärande: företedda Trollhätte slussverks vid 1861 års slut. 1,875: — 10,125: — Obligationer med 5 procents ränta, hvilka, i anseende till deras ordalydelse, icke kunna uppsägas, » med 4 dito, för åren 1854 och 1855 upp lånta medel till utbetalningar utaf kreditivet för neutralitetens upprätthållande 330,750: » med 4 dito, för det, enligt Rikets Ständers beslut vid 1853 och 1854 års riksdag, till jernvägs anläggningars bekostande upptagna, fonderade statslån 225,500 » med dito, för dito dito 54,400 Rånteoch aniortissementsfonden för samma lån 37,339 Obligationer med 41 procents ränta, för det under år 1861 inom riket upptagna fonderade statslån 3,000,000: Rånteoch amortis&ementsfonden för detta lån 46,550: Skulderna för ofvannämnde tvenne fonderade statslån äfvensom redovisningen för samma låns räute - 54. vid 1862 års slut. 1,875: — 10,125: — 324,375: — Transport: 3,706,539: 54. 336,375: — 5 — Transport: 3,706,539: 54. 336,375: — och amortissementsfonder hafva under år 1862 blifvit öfverflyttade till de öfver alla sådana låneskulder och fonder förda särskilda räkenskaper. Obligationer med 4 procents ränta, utfärdade till Rikets Ständers Bank, af hvilka årligen skall infrias ett antal af 22 stycken, å 4,000 R:dr B:ko hvardera eller å ett sammanlagdt belopp af 88,000
Jag tror icke att den omständighet, att Ridderskapet och Adeln för närvarande utgöres af ett mindre antal Ledamöter, innefattar något skäl till uppskof af frågan, helst man i sådant fall ali. tid skulle kunna uppskjuta de vigiigaste frågor, hvilka merendels vid slutet af Riksdagarna förekomma. Dessutom är beslutet i denaa fråga redan fattadt, och nu återstår blott pröfning af sjelfva redactionen , hvilken jämväl från RiddarhusUtskottet till Ridderskapet och Adeln inkommit. Men då jag är öfvertygad, att frågan, i fall den nu skulle slutligen handläggas, icke blefve af Ridderskapet och Adeln bi fallen, afstår jag från votering, och reserverar mig blott mot Ridderskapets och Adelns beslut. Friherre Boije: Ehuru jag finner Herr Rosensköld hafva mycket rätt i hvad han sagt, förblifver jag dock i den öfvertygelse, att jag handlat rätt3 emedan jag alltid tror, att #n uppskjuten motion är bättre än en tappad 3 och någon tvekan hos mig icke uppstår derom att, voterad nu, skulle frågan tappas. 136 Den 4 Juliu Herr Munck af Rosensköld: Hvad Friherre Boije nu behagat yttra, innefattar, ehuru med bättre ord, dock alldeles detsamma jag nyss haft äran anföra. Hans Excellence Herr Grefven och Landt-1 Mar/kalken hemställde, att alla de öfrige §, §. uti den nu varande RiddarhusOrdningen måtte förblifva oförändrade. Herr Aniar sparre, Ingemar Angust'.
I underdånighet anmäld den 29 December 1860 och remitterad till Kammarrätten med föreskrift att till Kongl. Majit inkomma med underdånigt utlåtande dels i fråga om de uti den nya Bevillnings-stadgan förekommande bötesbestämmelser samt öfrige föreskrifter i afseende på verkställigheten, hvilka erfordrade Kongl. Majits godkännande, dels beträffande det af Rikets Ständer öfverlemnade lörslag till Förordning angående Mantalsoch Skattskrifningens förrättande och dels öfver de i Rikets Ständers underdåniga skrifvelse särskildt omförmälda sex formulärer, som blifvit till Kongl. Majits nådiga pröfning och fastställelse öfverlemnade, äfvensom Kammarrätten erhållit befallning att, i anledning af Rikets Ständers underdåniga hemsställan om utfärdande af en Förordning, angående mantalspenningarnes utgörande, samt om förslag till förenkling af de härom meddelade föreskrifter, afgifva särskildt underdånigt utlåtande. Under sistberörde dag är jemväl nådig Kungörelse utfärdad angående fortsatt tillämpning under år 1861 af den år 1858 utfärdade Bevillnings-förordning, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers i sådant afseende fattade beslut. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Expeditions-Ulskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 187. 599 majoren Edenhjelm må befrias från ifrågavarande ersättnings-ansvar, med undantag af det allmänna åklagaren tillkommande provisions-belopp. Hvilket, såsom svar i ämnet, Rikets Ständer få hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 16 Januari 1858. Uppliist och godkiindt hos Ridd. och Adeln den 9 Jan. 1858. Preste-Ståndet den 15 BorgareStåndet den 15 Bonde-Ståndet den 16 Rikets Sldndei's underdåniga Skrifvelse, i fråga om sältet och ordningen får utbetalningen och förvaltningen af de lill Statens jernvågs-byggnader anslagna medel.
Då enligt husförhörslängderne folkmängden vid slutet af år 1855 utgjorde 3,641,011 och vid utgången af år 1860 stigit till 3,859,728, så har tillväxten under 5 år uppgått till 2'8,717, eller i medeltal för år till 43,743*4 Mellan de särskilda åren i femårsperioden företer dock tillväxten betydliga skiljaktigheter, nemligen under loppet af året 1856 blott 31,977 Förklaring öfver dessa vexlingar så väl som öfver den ovanliga tillväxten gifves "till stor del i femårsberättelserna. Förbättrade kommunikationsmedel, deribland omkring 50 mil intill 1860 års slut öppnade jernvägar, flera stora kreditanstalters inrättande, genom utländska lån indragna stora penningesummor, förkofran Tab. Litt. B. Bruttoskilnad mellan husförhörsoch mantalslängdernes folkmängd är 1860.
Finnes »skiftet lagligen beskaffadt, då bör R:n detsamma till framtida »efterrättelse fastställa, bevis derom jemväl å kartan anteckna »och denna med tillhörande handlingar, lill Skiftesmannen, inom »ålla dagar efter faslslällelsens meddelande återsända.» Stor klagan råder bland Landtmätarne deröfver, att de stundom blifva ohörda dömde. Detta kan äfven i viss mån ske, om Domaren antingen pröfvar besvär, då Landtmätare från inställelse vid Ägodeln:gsR.ätt är lagligen förhindrad, och ålägger honom omarbetning af skifte utan ersättning o. s. v., eller ock med den rättighet, 18 Kap. 20 § nu innebär, utan att lemna Landtmätaren tillfälle till försvar, eller åtminstone uplysningars meddelande, kasserar hans förrättning och, hvad ännu värre är, derjemte besörjer att han varder under tilltal ställd. Vilkoren för Landtmätarens sysselsättning och deraf beroende bergning, är alltid och ensamt jordägares förtroende för hans skicklighet, då obehöriga utvägar att åtkomma arbete icke användas, ålen såvida detta förtroende förminskas i samma mån Landtmätarens åtgärder ogillas, är sådant för honom af största betydenhet, och nog försigtighet kan således icke användas, på det att ban icke oskyldigt må blifva svårare bedömd, än han verkligen förtjenar. Härförutan kan ofta genom hans hörande, mången till den grad vigtig uplysning bibringas Domaren, att dennes beslut blifver sakriktigare än eljest, och således en för jordägare skadlig fortsättning af rättegången möjligen afböjas. Sluteligen synes det äfven vara orimligt, att om Landtmätaren icke blifvit hörd, och kassation af hans arbete eller åtal i anledning deraf beslutes, tiden för underd. besvärs anförande häröfver likväl skall räknas från den dag utslaget gafs, enär nemi. denna dag är honom obekant och utslaget icke förr än efter fatalietidens utgång kommer honom tillhanda.