Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St. vördsamt föreslå, alt för ofvan förmäldte ändamål ett anslag af 066 r:dr 32 sk. b:co årligen intill nästa riksdag måtte varda llr Mandelgren beviljad t, med vilkor att han, under Vitterhets-, Historieoch Atiqvitets-Akademiens tillsyn och anordning i likhet med hvad som hittills skedt, genom resor och forskningar i landsorterna, skulle taga kännedom om der befintliga konststycken och äldre historiska märkvärdigheter, samt dem afteckna och derefter för hvarje år till bemälte akademi aflemna ej mindre de gjorda afleckningarne, än äfven en noggrann berättelse om sina arbeten och hvad lian under resan upptäckt och funnit anmärkningsvärd!, hvarförutan Hr Mandelgren borde göra sig underrättad om de i kronans slott och samlingar befintliga målningar och konstverk, samt med förteckningar derå jemte uppgift om deras beskaffenhet till akademien ingå. Dä denna fråga kommer till handläggning i H. StatsUtsk., dit jag förmodar att den blifvcr remitterad, utbeder jag mig alt få låta förevisa Utsk. de af Hr Mandelgren till Vitterhets-, Historieoch Antiqvitets-Akademien afgifne ritningar och handlingar, hvilka bäst och mest öfvertygande skola tala för bifall till den framställning jag nu tagit mig friheten göra. Remitterades lill StatsUtsk. Föredrogs Hr af Ströms, Israel Adolf, den 11 dennes på bordet lagda motion, an gide behofvet af en lag, ronde skogshushållningen. 1 11. 14 210 Den ITi December f. m. Hr von Stockenström, Carl: Hr af Ströms nu pä bordet hvilande motion sönderfaller efter min uppfattning uti 2:ne afdelningar, hvaraf den ena behandlar frågan om hushållningen med kronans skogar och den andra innefattar ett förslag till författning ang:de hushållningen med enskilde personer tillhörande skogar. Jag är den förste ali erkänna den vackra syftningen i denna motion, hvilken härleder sig från en man, som egnat hela sin verksammma lefnad åt vården och omsorgen af våra skogar, denna vår dyrbara egendom; men vågar dock göra några anmärkmr vid det förslag han framställt.
Memorial, i anledning af erhållen ålerremiss å utlåtandet N:o 250. (I A.) Bonde-ståndet har till Stats-utskottet återremitterat dess under N:ö 250 afgifna utlåtande, i anledning af väckta motioner, angående dels reglering af dagsverksskyldigheten till boställen och kungsgårdar, dels upphörande af hofveriskyldigheten i Skåne; men som, enligt ankomna protokolls-utdrag, berörde utlåtande blifvit bifallet, af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet den 17 och af Borgare-ståndet den 19 i denna månad, liar Utskottet funnit sig icke kunna, emot stadgandet i 75 § riksdags-ordnin - Ståts-Utskottets Utlåtande,' N:o 291. 5 gen, Jaga vidare befattning med detta, af Rikets Ständer sålunda afgjorda, ärende. Stockholm den 28 Juli 1848. Ank. till Exp. Utsk. den 29 Juli, kl. 2 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion, angående vidsträcktare rätt till skatteköp och kronohemman på öland. Cl. A.) Uti hos Hederv. Bonde-ståndet afgifvet oell till Stats-utskottet remitteradt memorial, har Riksdagsfullmäktigen Jan Samuelsson från Calmar län, under förmälan, att i sednare tider blifvit stadgadt, det barnlöse kronohemmans-åboer på Öland icke vore berättigade att till skatte lösa sina åboende •kronohemman, anhållit, att en sådan inskränkning måtte genast upphöra, eller åtminstone en kortare tid bestämmas, efter hvars förlopp kronohemmans-innehafvare på Öland kunde komma i åtnjutande af samma frihet och rättighet till skatteköp, som rikets öfrige krono-åboer vore förunnad.
– För ett barn kunde den visserligen vara bra, men vid femton, sexton år, och då man emot all förmodan började se bra ut, borde sannerligen trästockaktigheten försvinna. Litet behagsjuka – nå Herre Gud – litet behagsjuka, eller i brist deraf, lite Romaner, förgäfves hörde man den bekymrade Tanten anropa dessa Gudomligheter. Wendela förblef envis och ofattlig som alltid, och hvad sysselsatte hon sig väl med i stället! (31) Hvad angingo henne stjertfjädrar och ryggknotor och sidfenor, (32) och malströmmar och vändkretsar och sydpoler, och blomfoder och solförmörkelser och stenarter, och öknen och stjernhimmeln med sina långa tal man blir galen i hufvudet af? (33) Hvad skulle hon sticka näsan för i Jobs bok, i första seklet, (34) då hon var lycklig nog att sjelf lefva i nittonde? Passade sig för en flicka att sätta sig och spela Orgel i Kyrkan, såsom Tanten en afton ertappade Wendela vid, (35) och detta utan att vara hvarken musikalisk eller åtminstone (36) religiös? Ack att äfven härutinnan skulle vara som det kunde med Wendela! Men utan att uppehålla sig dervid att hon mera tyckte om Apostlar och Martyrer, än Helgon och Biskopar – så hvad tänkte hon väl om döden, (37) om ett Lif efter detta, (38) om så många andra ting det nästan är hemskt att tänka på? Hvad tänkte hon väl?? För Tanten hade varit grufligt hemskt att tänka på hurudana fötter Wendelas Religion stod, om hon icke sjelf alla dagar gett sig tid att höra Wendelas Katekeslexor – men till och med sjelfva Katekesen (39) i all ära – hvilka botemedel hafra väl ännu uppfunnits för obotlig sjukdom? Nästan synd kunde man påstå vara att Wendela, som alls intet nöje hade af att se bra ut, med hvar dag växte till sig, och vid sjutton års ålder gerna kunde kallas – ganska – icke precist vacker, (40) icke måhända precist behaglig, (41) men ganska . ganska frappant.
Deremot har jag föreslagit; hy poth eker, som ej för gäld häfta, emedan endast för sådana tillgångar, som häfta för gäld, afdrag hör ske; och jag tror, att hvad jag föreslagit närmare uttrycker Utsktns mening. Hvad sjelfva hufvudfrågan beträffar, viii jag fästa uppmärksamheten derpå, att hvarje creditsede! måste hafva någon motsvarande valuta , d. v. s. motsvaras af låntagarens revers på kort tid, och då frågar jag: är det valdt att göra skillnad emellan dessa eller delägarnes reverser, som ligga i cassan? Detta är hela skillnaden, sorn synes likgiltig; men jag kan ej frångå, att i den mån contapta cassan är stark, blir inrättningen mindre förmånlig, än om den baseras på hypothek. Ang:de skillnaden emellan att äga och gagna credit, finner jag den vara ingen och inser ingen våda, att låta allmänheten hafva allt det förtroende den vill till banken. Frih, Klingspor: Då jag, lika med Utsktn, yrkade rättighet för privatbanker att utgifva creditsedlar lill ett belopp af 5o proc, utöfver grundfonden, var det dels för att lätta uppkomsten af sådana banker, dels derföre, att böjelsen dertill hos privatbanker är så stor, att den svårligen kan undvikas. Jag vill dock icke vara envis häruti, roen får förklara, det jag i stället kommer att yrka, att solidariska banker skola nedsätta samma säkerhet som actiebanker. H. Ex, Hr Gr, o, Dand t ro. hemställde, om R« o. Ad. behagade bifalla 6 § i Utsktns förslag. hopades pej, H. Ex, hemställde vidare, om II. o. Åd, behagade bifalla 8 § i Gr. Frölichs reservation. Ropades starka ja, blandade roed mångå nej. Då H. Ex, förklarade, det han vid svaren S den sednast framställda proposm funnit ja hafva öfverröstat nej, begärds Hr Stråle votering, Ilr Rosenblad:
PresteStåndet ankommet prot.- utdrag N:o 138, innefattande inbjudning till MedStånden att instämma uti PresteStåndets för dess del fattade beslut att bemyndiga BankoUtskottet att, oberoende af stadgandet uti g 2, mom. 4 af gällande Instruktion för R. St:rs Bankoutskott, genast öfverväga och till RiksStånden med utlåtande inkomma, om och i hvad mån RiksBankens vinstmedel kunna användas för det i K. Propos. om anskaffande af medel för Statens jernvägsbyggnader afsedda ändamål, att Banken skulle deltaga i ett lån stäldt i Utländsk myntsort. R. o. Ad. åtskiljdes kl. half till 3 e. m. In fidem, 0. Brakel. Onsdagen den 25 Januari 1860- Plenum kl. 10 f. m. Justerades 6 prot.utdrag för d. 21 dennes. Uplästes följande protokoll: Ar 1860 d. 21 Januari sammanträdde den Nämnd, sorn eger att döma, huruvida Högsta Domstolens samtlige Ledamöter gjort IG8 Den 25 Januari /. m. sig förtjente att i denis vigtiga kall bibehAllas, då öfver följande propos. röstades: Den, som anser omröstning böra, på det i 103 § Reg.Form. oell 64 g RiksdagsOrdn. föreskrifna sätt, anställas till uteslutande af någon bland Högsta Domstolens Ledamöter, voterar Ja j den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, blifva Högsta Domstolens samtlige Ledamöter bibehållna. Och befunnos, efter voteringens slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen oell förseglad, samt de öfriga voteringssedlarne öpnade, rösterna hafva utfallit sålunda: Ja—J. I följd hvaraf Niimnden ansett Högsta Domstolens samtlige Ledamöter böra vid deras embeten bibehållas. Ut supra. C. E. Cederström. J. A. Hutsch. August lHanche. Paul Andersson. Föredrogs Hederv.
Att Den 28 Abruarii. iZ4Z Att, likmätigt hwad jag äfwen hörk sörebäras, såsom stal till flytkningskidens förändring, Landlmanna göromälen, medio Ju>>ii, stola wara mindre päliggandej, än wio October månads början, och att förty bättre wore ä förstnamde tid, förlora de frihetsdagar, hwartftl tjenstehjon, efter Lagens stadgande äro berättigade, än jemwäl emot min erfarenhet och öfweriygelfe stridande: ingen tid af äret gifwes, dä ej en kunnig och omtänksam husbonkan sysselsätta tjenstefolk, bade med nyttige och nödige göromål, och en sädan Husbonde förlorar wisserligcn häldre korta hösteän langa wackra sommardagar. För öfrigt, och med anledning om det om flyttuingStidens förändring derifrån hämtade och äbero, pade stal, att, de orter där tjenstehjon bland röningsIvillkoren äfwen fa begagna något utsäde elier störd, ifrägawarande förändring stall hindra fortfarande, af ?tt sä bestaffat löningswillkorz mä icke eller af mig harwid obemält lemnäs, huru som, hos alla de Landthushållare, som lika med mig anse det ä ena sidan förmånligt bäde förhusbonden och tjenare», samt ä den andra bidragande till folkökningen, att begagna gifta drängar, och för deras desto bättre bärgning till dela dem sä kallade Potalesland eller täppor, dessa drängar i händelse af flyttningstidens förändring till Medlet af Junii mänad såmedelst stoia wid hwarje tjcnste-ombyte blifwa förlustige af dylika för dem nyttiga plamagers begagnande, emedan planterings-liden för det äret dä redan är förliden, Pä grund af hwad jag salunda haft äran andra - rZ46 Dn?
Finnas hos Stockholms och landsortens förnämsta specerihandlande och bosättningsmagasin. Engroslager hos Generalagenten Jul. Ungewitter J:or, STOCKHOLM. [2614] Kunglig Hofleverantör A A ét ék åk é. Otto Gillbergs papetserare Sängkammar-, / 0^ Herr-rums-, 1 (0 Förmaks-, BSi med Salongs/ fy / i * * ' Etui&amp; Portfölj fabrik, Specialaffär för alla finare arbeten i lä- der, plysch, sammet och siden etc. 36 &amp; 38 H a m n g a t a n 36 &amp; 3 8. Rekommenderar sina tillverkningar af alla slags Etuier, Portmonnäer, Plånböcker, Portföljer, Damväskor, Sy&amp; Smyckeskrin m. m., i vackra mönster. Montering af Tapesseriarbeten. Infattar Akvareller, F o - tografier o c h Planscher i r a::; a r med passepartout eller kartonger. O h s. Fullständigt snickeri i fabriken. Goda varor. Egen tillverkning. Billiga priser. 21802) Aspioalls - A-spinalls - A-spinalls jÉUpinads - A-spinalls - öLspinalls - A-spinalls [1349] IKRamlosa Plantskola. G a r d i n -! f ä r g a d, hvit, e r é m e (gul), b e i g e Alla och fä, när varans art sådant medgifver, returneras Morator / Telefon 29 63 CD ocd CD Maskinkrossad A n t h r a c i t, bästa bränsle för llluminationskaminer och Värmenecessairer hos JOH. telef. Bell telef. Idun Stockholm, Fredagen den 29 mars 1895. N:r 13 (380) Prenumerationspris pr Idun ensam ._ Iduns Modet., fjortondagsuppl. Iduns Modetidn., månadsuppl. Barngarderoben år kr. A l l m. telef. FRITHIOF Träffas säkrast kl. 2 — 3. Nordling.
Uti sitt förra Betänkande har Utskottet förklarat sig anse nödigt, att, för att bringa och bibehålla de blifvande Central-anstalterne uti ett godt skick, vården om dem klefve anförtrodd åt en på stallet organiserad styrelse, samt att Kongl, Seraphimer-Ordens-Gillet med dem icke borde tillkomma annan åtgärd, än OrdensGillet, enligt Kongl. Instructionen den 17 December 1817 tillhör, i anseende till Lazaratferhe i Riket; vid hvilken tanka Utskottet äfven nu finner sig böra destoheldre förblifva, som Utskottet tror det vara klart, alt en aflägsen Styrelse, hvilken måste lita på sina Ombud, aldrig kan Sta ts-Utsko t tetets Betänkande!!. verka med den framgång oeh så noga upfylla sin bestämmelse, som en Direction på stället, hvilket sjelf leder allt. Genom hvad Utskottet yttrat rörande llospitals-Sysslomansoch Hospitalspredikant» befattningarnes förenande, har Utskottet mindre åsj^ftat ett bestämmande till noggrant iagttagande vid alla Hospital än ett uttryck af Utskottets öfvertygelse, att någel hinder för desse tjenstelös sammanslående icke borde kunna möta och att sådant i visst afseende kunde för Hospitalen vara förmånligt. Stundom torde de egenskaper, som fordras hos Sysslomannen saknas hos Predikanten, i hvilket fall begge befattningarnes förenande icke bör tillåtas; men derest Predikanten finnes till bestridande af de Sysslomannen tillhörige åliggande fullt qvalificerad, anser Utskottet de anförde skälen destomindre kunna ligga i vägen för sammanslåendet, som den tid, Predikanten i delade befattningar inom Inrättningen användes, icke är för de sinnessjuka förlorad, och den ständiga tillsynen, huru Sysslomannen sina pligter uppfyller, bör ligga icke hos Predikanten utan hos Inrättningens Styrelse, hvilken, såsom varande på stället, dagligen bör kunna med sin uppmärksamhet följa hushållningens gång a44 S ta ts-Ut skol tets Be tänk an den, inom Inrättningen.
Herrar Electorerne anmodades at de Medes ledige blifne rummen genom lipa wal upfylla. Ridderssapet och Adeln ätssildes kl. z i. In lläem ?rotocolli, 6. Fredagen den 18 Augusti. klennm klockan Z ii förmiddagen. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, bältet i Höglost. Ridderffapet och Adelns Plenum den 15 Augusti 1809. S. D. Föredrogs Riksens Höglost. Ständers Allmänna Beswärsoch Oeconomie Utskotts Protocolls Utdrag af den io sistl. Julii, rörande de af Herrar bäckson och binberg ingifna Memorialer, innehällande anmärkningar wid förrvaltningen af Allmänna Brandförsäkrings Cassan; och dä Ridderffapet och Adeln fann detta mäl röra allenast en enskild Association, ansägs. sä wäl af denna grund som i enlighet med de skäl Utskottet anfört, Ridderffapet och Adeln sig dermed ej kunna taga nägon befattning; och ffulle om detta beslut genom Protocolls Utdrag de öfrige Respective Ständen wänligen underrättas. Ut supra. Ut - Den 18 Augusts. 1019 Utdrag af Protocollet, hällit i Högloft. Ridderskapet och Adelns Plenum den 15 Augusti 1809. S. D. Föredrogs Riksens Högloft. Ständers Allmänna Beswärsoch Oeconomie-UtskottS ProtocollsUtdrag af den 20M.
F N:o 2 till 1857 års Hevisions-berätlelse, angående Stats-verket, tid. il. Riksgälds-verkets Pebci. Ingående balan»: Fondens behållning vid 1854 års slut, bestående af: Utestående krono-uppbörd den 31 December 1854: Resterande den 1 September samma år: Förskotter till liqvid och redovisning 2,874*. 1. 1. Andel i öfverskott och besparingar: Efter afdrag af: Ofverlevereringar Skulder: Till Stats-verkets grundfond: Återstod af 1842 års statsfyllnads-summa 450: — Dito af 1854 års d:o 583,880: •—- —- 584,330: Till extra stats-reglerings-fonden: Utgörande netto Ordinarie stats-reglerings-fonden: Bidrag för bestridande af de på Riksgälds-kontoret anvisade utgifter för år 1855 1,481,380: Andel i öfverskott och besparingar för år 1855 2,742,441: 28. 7. Extra stats-reglerings-fonden: Å diverse extra stats-anslag uppkomna besparingar Fondens inkomster: Tidnings-stämplings-afgift Credit. Extra stats-reglerings-fonden: Fondens utgifter: Hans Maj:t Konungens års-anslag 200,000: Aflöningar m. fl. kostnader för Riksgäldskontoret Riksgälds-kontorets enkeoch pupill-kassa ... F. d. General-assistans-kontoret Intresse-medel 172,956: 18. 9 Kostnader för Riksgälds-kontorets hus Kostnader för uttaxering af allmänna bevill ningen Observationsoch indrifnings-arfvoden till Kongl. Kammar-rättens kansli och revisions betjening Omkostnader vid tidningsoch kort-stämp lingen Fromma stiftelsers andelar i kort-stämplings afgiften Provision och remisslage Ö Restitutioner Afkortning: Fondens behållning vid 1855 års slut, bestående af: Resterande den 1 September samma år: — Fordringar:
På lagsökning beroende, men bland säkra lån upptagna fordringar 3:o. Vid Lånc-kontorct i Malmö. Vid Låiie-koKtoret i Wisby. Inkomster: Löner och arfvoden .. 2,350: Tillgång vid årets slut: Kassa-behållning 2,490: Utestående lån 97,510: 100,000 Balans inom kolumn: Bil. \:<> 2. Fördelning på distrikter, näringar och yrken af de dr 1855 utgifna nya lån af fonden till utlåning mot omsättning s-råt l. Banko-diskon (-verLane -K Distrikter : Antal. R:dr. Antal. B:dr. Ant. R:dr. Ant. R:dr. Stockholms stad Stockholms län Näringar och Yrken: Ant. R:dr. Ant. R:dr. Ant. R:dr. Ant. j R:dr. ICil. Vid Banko-DiskontVerket utgifna Nya Lån af Fonden till utlåning med omsåtlnings-rått under loppet af är 1836. Jordbrukare Bergsbruks-idkare Fabriksidkare. Handlande. Handtverkare och andra Borgare. Embetsoch Tjenstemän. Diverse. Summa. utom Bonde-ståndet. inom Bonde-ståndet. utom Bonde-ståndet. inom Bonde-ståndet. Ecklesiaslike. Militäre. Civile. T I Bil. 1:0 5. Vid Banko-Diskonl-Verket utgifnct Län af Fonden till utlåning för Handel och Näringar under loppet af År 1856. 1 Jordbrukare Bergsbruksidkare. Handlande. Bonde-ståndet. utom Bonde-ståndet. inom Bonde-ståndet. Fabriks-idkare. Handtverkare. Husegare. Summa. Ank. till Exp.-Utsk. d. 16 Nov. 1837, kl. 3 e. m. Memorialmed hemställan om en gratifikation till Vaktmastarne vid Banko-diskont-verket.
Rikets Ständer, som ansett, att någon fullständig reglering af smidesrätten icke med framgång kan verkställas, så vida icke, i sammanhang der - Allm. Besvoch Ekon.-Utskottets Betänkande, N:o 109. m ed , en jemnare fördelning af smidesskatten tillika bereddes, samt att de vid vissa verk för en del af smidet, ulan tillräcklig controll, då utgående, högst betungande recognitions-afgilterne afskaffades, hafva derföre jemväl i underdånighet fästat Kongl. Majrts
Dock när någre särskilde föreningar vid kapellens uppbyggande blifvit gjorde, förblifver det dervid”; dels 2:dra punkten i Kongl. Resolutionen pä Allmogens allmänna besvär den 17 December 1734, hvilken innehåller, att ”de af allmogen, som bo så långt ifrån sine socknekyrkor, att de på vissa tider om året ej kunna framkomma till Gudstjänsten, måge fä uppbygga sig ett sockne-kapell, att dervid underhålla en särskild predikant, utan förminskning i Presterskapets och Kyrkobetjenternes rättigheter”, samt att ”vederbörande, hvilka bekommit tillstånd att uppbygga sig kapell, strängeligen varda antydde att, vid förlust af en sådan frihet, pä intet sätt, under hvad sken och förevändning det helst vara må, sig i framtiden undandraga den hitintills vanlige kyrkooch prestegärdsbyggnaden”; varande härutinnan, genom 12 § i Kongl. Resolutionen på Allmogens besvär den 9 December 17GG, gjord den förklaring, ”att kapellboernes skyldighet i gemen ej må sträckas längre, än till moderkyrkans underhållande, antingen igenom nybyggnad eller reparationer, i det skick och storlek den var, då kapellet efter tillstånd byggdes, och att de således böra befrias ifrån all öfrig ny tillbyggnad.” Med förmälan, hurusom desse stadganden syntes dels obilliga, dels, i anseende till förändrade förhållanden, för vår tid olämplige, har, uti ett till Högvördiga Preste-Ständet ingifvet memorial, Herr Komministern Svartengren hemställt ”1 :o att 6 Sammansatta Lagsamt Allm.
Det är derföre, enligt min åsigt, ett oeftergifligt vilkor för skjuts-entreprenadens, eller fasta Stationers bestånd, att den för jordbruket så högst skadeliga binäring, som uppkommit och underhålles genom dess skjutsskyldighet, helt och hållet concentrerades inom en liten krets invid Landsvägarne, der en serskild dass af formän, med tjenlige hästar och fordon, vore jemt sysselsatt med Kronans och enskiltes transporter, och äfven tillgänglig för skjutsstationerna, då ett ovanligt antal hästar påfordrades, Men Utskottet vågar ej tillstyrka Kronoskjutsskyldighetens upphörande derföre, att omständigheter äfven under fredstid inträffa, då Kronans transporter böra ske med den i4o Den 3q April e. m. skyndsamhet, att tiden ej mfedgifver betings uppgörande derom med enskilde. Då likväl dessa omständigheter ieke uppgifvas, är det förlåtligt, om man tror, att den nödiga hastigheten står i ett visst förhållande till den administrativa omtankan, och att der denna sednare brister, der måste det förra behofvet inträffa med åtföljande Statsförluster, dock icke blott i förhöjd skjutslega, som säkerligen är hvad staten dervid minst förlorar; och jag tror, att Utskottets farhåga för uppjagade forlöner innebär en missräkning i calculen öfver den vida högre statsekonomiska förlust Landet gör i förlorade snart sagt oberäkneliga dagsverken, synnerligen då de skjutsande uppbådas på flere mils afstånd. I alla fall måste Kronans skyndsamma transporter kunna ordnas så, att de fördelas på flere dagar efter hvarandra, då samma hästar kunna begagnas flere resor, och sålunda alltid finnas tillräcklige för behofvet under fredstid. Den suspension af skyddslagar i allmänhet, som krig olyckligtvis medför, äger utan tvifvel rum vid dylika utomordentliga behof af transportmedel, och Landet eller vissa Landsorter, förklarade i krigstillstånd, borde i sjelfva Lagen åläggas, att träda utom densamma. I detta fall måste hvarje kraft, vare sig af menniskor eller djur, anlitas, Men det är också endast, då allt står i fara att förloras, som Rättstillståndet Den 3o April e. m. 14r må upphöra, och dylika uppoffringar kunna påfordras.
Blir ett afslag StatsUtsk:s tillstyrkan, tillskyndas ingen olägenhet af återremissen pä så sätt, att penningarne ej skulle komma i tid för de byggnader, man för året önskade uppföra, ty då blefve säkerligen inga utaf. Jag vill sluta med en anmärkn. mot den af flere talare här föror - 700 Den 23 Februari e. m. dadé förmånen af att uppföra trädfängelser. Utom de flere skäl andra talare anfört deremot, finnes ändock ett: sådana fängelser äro nemi. alls icke säkra för eld och fångarne kunde för att slippa undan antända palatset; exempel pä dylika händelser finnes och jag erinrar mig bland andra, att Danska brottslingarna vid Köpenhamns stora korrektionshus, det s. k. Rasphuset, i slutet af förra seklet flngo tillfälle, att sticka fängelset i brand och hade för ögonblicket alla undkommit, om ej Danska Regeringen hade ansett sig tvungen till den grymma åtgärden, att dels låta nedhugga dem, dels jaga dem in uti lågorna. Under uppläsningen af detta anförande, hördes åtskillige ledamöter, genom rop på propos. och huller, tillkännagifva otålighet. Hr Cederschjöld, Rob. Theophron: Till en början får jag lugna R. o. Ad. med den förtäring, att jag endast en eller annan minut ämnar upplaga dess tid. Huruvida ensamhetsfängelse bör användas såsom straff, är en fråga, hvarom, enligt hvad diskussionen i dag utvisar, meningarne äro hvarandra alldeles motsatta. Jag vill icke nu yttra mig derom emedan det icke utgör föremål för diskussionen i dag, och jag har egentligen begärt ordet endast för att ytterligare fästa uppmärksamheten derpå, att den frågan huruvida det är ändamålsenligt att använda cellfängelset såsom straff, icke står uti något direkt sammanhang med den nu under öfverläggning varande frågan, huruvida länsfängelserne böra inrättas efter cellsystemet, samt att således äfven de mest ifrige motståndare mot cellfängclsesyslemets tillämpande i hela dess vidd såsom straff för alla slags brott, likväl kunna gilla detta systems användande vid länsfängelserne och således lemna sitt bifall lill StatsUlsk:s förevar, betänk.