Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om således, till exempel, de utelöpande BancoSedlarnes totalsumma utgör 20 millioner R:df och Banquens tillgångar uti SpecieMynt endast 5 millioner, inlöses blott ~ del al Sedelstocken, så att för hvarje Summa eller Sedel, vare sig stor eller liten, som till vexling inlemnas, alltid erhålles en fjerdedel uti Silfver och | delar uti nya Sedlar eller Kopparmynt, o. s. V. Så snart en elier flera Sedlar bl i 1 vit inlöste, lära de genast böra Öfverkorsas och sedermera i massa uppbrännas. Elter fulländad Revision af BancoFörValtningen hvarje år, borde sedan kungöras, huru stor del af den återstående Sedelmassan, Banquen, under loppet af nästföljande år, emot Speciemynt, komme att invexla, och då BancoFullmägtiges Kun. görelser härom tidigt utgingo, skulle hvarje sedel, som till en viss dag, till exempel ett år ifrån Kungörelsens datum, icke till vexling presenterades, anses annullerad. Samma förhållande anser jag äfven böra aga rum med Banquens Discont rörelse, så att de Lån Disconten framdeles bevilljar utaf dess inflytande tillgångar, äfvensom de inoch afbetalningar densamma emottager, efter Realisationens kungörande, utgöras af Silfvermynt och Bancosedlar till lika proportion, som för hvarje års inlösning af BancoSedlar vore faststäldt, i hvilket afseende BancoFullmägtige _ borde tillse, att alltid så stor quantitet myntadt Silfver uti Banquens Förvaringsrum bibehölles, som erfordrades för en efter denna grund organiserad Discontrörelse.
Vidare har jag genom högsta lånesummans bestämmande till 6000 R:dr sökt bereda den till ifrågasatte försträckningar anslagna fondens fulla begagnande, hvarmedelst jag trott det ändamål befordras, som Rikets Ständer vid dessa nya Fastighetslån hufvudsakligen synas hafva åsyftat, att nemligen inom viss tid få Banquens reella fond till påräknadt belopp så förstärkt, att en önskad realisation derigenom mätte kunna forts,kyndas. Med förbindelse att Capital och ränteafbetalning ovilkorligen i Silfver måste erläggas, torde, i anseende till farhågan afSilfrets uppstegrade värde, relativt till de låntagne Banco.sedlarne, dessa lån icke blifva så begärlige, att icke den för dem arivid ste betydliga fond sannolikt skäll kunna lemna utväg åt alla lånsökande, att blifva hulpne, om än dessa lån finge utsträckas till 6000 R:dr, heldst en mängd Fastigheter icke kunna erbjudas Banquen till säkerhet, såsom förut häftade med Banco'ån eller andra inteckningar, hvilkas innehafvare ej vilja postponera deras företrädesrätt ” Häruti instämde Herr Kammarherren Friherre Rålamb. Herr Nilsson anförde: ’’Jemte det jag biträder den reservation Herrar Friherre Rålamb och GancellieRådet Bruncrona ä-i$ BancoUtskottets Bettini anden. undgå, att anföra några 'yttranden, i afseende på de regi em en t a fiske föreskrifterne för Silf verlånep. Da desse Ian af 3 Riksstånd beslötosj skedde detta, ener hvad jag trott mig finna, af a:n.e föremål , det ena att afhjelpa den öfverklagade penningebristen i landsorterne, det andra att förstärka Banquens reella fond. Och sorn jag har den öfvertygelse, att begge dessa ändamål äro af allmän önskansvärd nytta, är det min pligt, att framföra de skäl jag har till den förmodan, att de fördelar man väntat af berörde låneanstalt, förfelas genom de ,reglementariskä föreskrifter, sorn Högh RancoUtskottet föreslagit.
Af den 5 dennes: N:t 55, angående yppad skiljagtighet emellan Riks-S tanden, i afseende-på frågan Den 7 November e. m. om doupplette Chartors insändande från Post-Contoiren genom Magistraten , till controlls vinnande å afgångne bref. Från Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten : Af den 4 dennes: N:o 207 , angående Förslag lil! jemkning uti Riks-Ståndens beslut, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, angående en föreslagen Och utarbetad ny författning om Mått, Mål och Vigt. N:o 208, angående Förslag lill jemkning mellan Riks-Ståndens Beslut, öfver frågan om den af Kongl. Maj:t i Nåder proponerade Författning om utrifning eller ändring af Vatten-verk, som, genom uppdämning, skada jord elier hindra dess odling. Från Lag-Ut skottet:' Af den 3o sistlidne October: N:o 216,0m anslående af ett Cancellistarfvode, beräknadt från den 1 sistlidne April. Den 7 November e. tn. ^49 Justerades följande: Utdrag af Protocollet hållet hos Högloft. Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm , förmiddagen den 7 November i8a3. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades, på grund af dervid gjorde anmärkningar, Stats-, Bancosamt Allmänna Besvärs oell Oeconomie-Utskottens den a5 sistlid ne October under N:o 5^5 afgifne, samt den 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, rörande anslaget för Strömrensningar ne, samt åtskilliga dermed gemenskap egande Motioner. Ut Supra. S. D.
Skrifvelse, N:o 100. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 18 Aug. 18HJ. Preste-Slåndet den 18 Borgare-Slåndet den 18 Bonde-Ståndet den 19 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående afsöndring af bostalls-jord, till utvidgande af Husie Församlings Kyrkogård inom Malmöhus län. (Stats-Utsk:ts Utlåtande, N:o 202.) S. A. K. Uti en till Rikets Ständer aflåten Nådig Proposition har E. K. M:t behagat meddela, det E. K. M:ts Befallningshafvande i Malmöhus län och Biskops-embetet i Lunds Stift gemensamt hos E. K. M:t i underdånighet anmält Husie inom nämnda län och Oxie härad belägna församlings framställda önskan att, lill vinnande af en, i afseende till förestående ombyggnad af församlingens kyrka samt bristande utrymme för begrafningar, högst behöflig utvidgning af den kyrkan omgifvande begrafningsplatsen, måtte från det derintill gränsande f. d. korporals-bostället vid Skånska Hussar-regementet dels mantal N:o 3 och f:dels mantal N:o 4 Husie, hvilket ännu innehades af löntagare på gammal stat, men, enligt Kongl. Cirkulär-brefvet den 2 Februari 1833, vore afsedt till bostad åt Chefen för Lif-kompaniet af Södra Skånska Infanteri-regementet, få afsöndras en vid vederbörlig landtmäteri-förrätlning å karta aflaltad och beskrifven jordrymd af lO^idels kappland, emot en efter ortens högsta vanliga jordpris och spanmåls-arrende bestämd årlig afgäld af 35T%:deIs kappar, löst mål, hälften råg och hälften korn, hvilken församlingen lillförbundit sig att den 1 Maj hvarje år efter gällande markegångspris till boställshafvaren utgöra, deröfver Chefs-embetet vid nämnde Regemente sig yttrat, hvarefter E. K.
Det bör äfven ihågkommas, att Småland är hårdare roteradt, än de flesta andra landskap, alt det underhåller fyra landtregtten och en del af ett femte, som ligger inom Calmar län, hvarest dessutom 5 båtsmans-compagnier underhållas. När dertill kommer, att Calmar län, mig veterligen, af R. St. aldrig erhållit några bidrag till dylika företag, under det andra orter varit i detta hänseende mycket bättre lottade; så synes tiden nu vara inne att äfven åt detta län bevilja en sådan uppmuntran. Detta om Emman. För anslaget till Slångan förefinnas i allmänhet samma skäl, som tala för Emman; men dertill kommer ytterligare, att anslaget åt Stångån skall delas mellan alne härader inom olika län, och alt ibland strandägarne inom Calmar län äfven befinnas innevånarne uti en fattig stad, nemi. Wimmerby, hvarigenom fullständiga säkerhetshandlingars anskaffande bIifver ännu svårare. Den jord, som igenom delta arbete skulle komma alt förbättras, utgör 5ioo tunni., och strandägarne erbjuda sig alt betala, icke blott hälften af kostnaden, utan -§. För dem tala således ännu flera skäl. Jag hemställer derföre vördsamt, att R. o. Ad., i stället för den summa, som Utsk. uppgifvit, nemi. i5,4oo r:dr såsom lån, malte bevilja 10,266 r:dr 32 sk. såsom anslag, hvarigenom en mindre summa påfordrades att af tillgångarna ulga, än den, som StatsUtsk. beräknat. Jag anhåller således om Hr Frih. o. Landtm:s propos., alt H. R. o. Ad. matie instämma i PresteSt:s beslut. Gr. Anckarsvärd: Jag kan på intet \ is emotsäga de uppgifter, som Hr von Hartmansdorff meddelat i afseende på sjelfva sakförhållandet samt nyttan och behofvet af Etntnåns upprensning.
Bcsvoell Ekon.-Ulsk. Bet., Avo 31. 9 gen för de rastandes hörande Öfver nyssberörde framställningar, föreskrifvet, att omröstning skulle anställas af de rustande, sqvadronseiler compagnivis sammankallade å Lands-Canzliet i det län, der största nurnerstyrkan af sqvadronen och compagniet vore förlagd, vid hvilka sammanträden borde iagttagas, att hvarje helt rusthäll finge aflemna en röst, men att, då flere interesseuter funnes i ett rusthåll, de före sammanträdet borde sig förena om ett och samma beslut; att de frånvarande rusthållarne komme att åtnöja sig med de närvarandes beslut; att endast vid de Regementen eller Corpser, der alla sqvadroner eller compagnier ingått å den Nådiga Propositionen, det nya anskaffningsoch underhållssättet komne att införas, och att omröstning öfver den sednare delen af Propositionen, eller angående passevolance med krigsfonden, endast skulle ega rum, om Regementet eller Corpsen sålunda befunnes hafva ingått å Propositionens förra del. Enligt hvad Kongl. Maj:ts vederbörande Befallningshafvande, efter i sådant ändamål hällne sammanträden med de rustande, hos Krigs-Collegium anmält, och Collegium, i skrifvelse den 19 April 1833, till Kongl. Maj:t i underdånighet inberättat, hade pluraliteten af de rustande vid samtlige beridne ochafsutne indeldle Cavalleri-Regementen och Corpser med Nej besvarat den i första rummet framställde proposition, angående underhållssättet under fredstid, vid hvilket förhållande propositionen om en viss afgifts erläggande under krigstid icke kunnat till omröstning hos de rustande förekomma. EfLer det Utskotten sålunda redogjort för de åtgärder, som till befrämjande af en länge önskad och till behofvet erkänd jemnare fördelning af rustningsbördan, samt deraf påräknad lindring för den enskilde rusthållaren, blifvit i sednare tider, ehuru hittills fruktlöst, vidtagne, gå Utskotten att sitt yttrande i detta vigtiga ämne nu afgifva.
Nu hade deremot en sådan anledning icke saknats, och torde derföre hafva så mycket mindre lemnats obegagnad. Men antagom, att Bolaget denna gång fogat sig efter omständigheterna, och låtom oss tillse, hvad säkerhet panten då kunnat medgifva. Den förteckning på Bolagets elfecler, som finnes i en reservation emot Utskottens Utlåtande, är icke densamma, icke heller så utförlig, som den jag såg i Utskotten. Jag begärde der, då reservationen gjordes, alt den omständliga förteckningen måtte medfölja till Stånden; de hade då haft samma tillfälle, som Utskotten, att bedöma pantens säkerhet. Så vidt jag kan minnas, bestod, enligt den förra förteckningen, den betydligaste delen af dessa effecter i huggen sten, machinerier 126 Den 26 Mars e. ra. och gjutgods. Här äter, enligt den förteckning, som finnes på sidan 47^» uppgifves den bestå (oberäknadt huggen sten och skogseffecter) af fartyg, jern, till lågt värde upptaget, spannmål, proviant och redskap till ett samxnanräknadt värde af x 12,000 B:dr, utom ytterligare effecter och proviant till ett belopp af 43,000, som skulle köpas för de äskade 100,000 R:dr. Det synes följakteligen, som voro dessa summor något rörliga; men jag lemnar det derhän. Eli hvar lärer i alla fall finna, alt om sådana effecter äga värde, i händelse Carialen fortsättes; så blifva de dock svåra att försälja, om arbetet kommer att hvila några år. Det låga värde, hvartill de sägas vara upptagna, torde dock icke vara så kalladt Bouppteckningsvärde, utan snarare det pris, hvartill de genom tillverkning i stort stå Bolaget sjelft, men hvilket de icke kunna äga vid en försäljning, då mängden är ansenlig, och andra köpare än CanalBolaget måste vara obetydliga. Enär nu en sådan pants uppgifna värde, endast med TV öfverstiger lånesumman, så inser man lätteligen, huru opålitlig säkerheten är.
Detta oväntade förhållande har föranlåtit Kongl Maj: t att genom brev av den 3 december 1811 befalla att salpeterskatten efter 1816 ovillkorligt skall betalas in natura efter 10 marker på varje hemman. Vilket blivit i riksdagen i Örebro fastställt. Kungl Maj: t har med stora uppoffringar fästat mig inom detta land, för att jag med mina 16 år av erfarenhet från Österbotten skall bidraga med mina insikter i att tillverka denna för vårt försvar oundgängliga varan. Min första åtgärd blir att från trycket utge en instruktion om tillverkningen av salpeter. Hans Maj: t vill inte spara någon kostnad på att få höjd på salpetertillverkningen, vilket jag får erfara prov på. Jag har fått en summa för att bygga upp mitt eget etablissemang för att kunna göra en salpeteranläggning. Där kan inhämtas hur man bygger, sköter och bereder jorden och även framställningssättet. Denna anläggning blir färdig till sommaren och är belägen på min egendom Staby, Lagunda Härad, Giersta socken, Uppsala län. Hans Maj: t står för kostnaden av 6 kunniga sjudare från Vasa län, som skall fördelas i länen. Det återstår nu länets innevånare att rätteligen begagna sig av denna Kongl Nåd. För att inom den föreskrivna tiden kunna anskaffa det erforderliga behovet av salpeter fordras: Byggning av lador, skötsel av jorden, inrättning för att samla urin under stall och ladugårdar, så att inte husen skadas. Jag överlämnar här 2 modeller på salpeterlador. Sjudarpannor kostar 250 - 300 riksdaler stycket beroende på storleken. Kongl Maj: t torde förskottera anläggningen och när det visar sig bli lönsamt inlösa pannorna, så att de blir enskild egendom. Det behövs också kunniga sjudare, dessa i detta land så föraktade men oumbärliga varelser, bör förses med bostad, vedbrand, bete för några kor, jord till potatisland. De skall dock inte vara bundna vid något vanligt jordbruk, då de kan behöva resa omkring och undervisa och arbeta. De skall vara befriade från bevillningar och utskrivningar för sin person. Med detta kan man undvika de kringstrykande sjudare, som fanns i Småland, vilka liksom zigenare var utrustade att utföra bedrägerier och underslev. Jag har 2 sjudare från Vasa län att erbjuda länet.
Landtmannen skulle helt och hållet stängas från allt hvad man kallar rörelse, det vill säga industri på annat än plöjning, såning, skörd och dylikt; från ali sorts uttykt i speculation och användande af capital skulle han noga afhållas; man tålde knappt, att han bakake bröd eller ystade ost åt sig sjelf, allraminst att han dref det systematiskt och i stort och således icke, att han speculerade på nya eller lättare och indrägtigare methoder, hvilka egent - 6 Den x Mars, ligen äga rum då man i stort företager något. Allt varubyte var honom strängt förbudet; och han skulle endast och allenast söka draga af sin jord, hvad han sjelf förtärde och hvad Kronan borde åtnjuta, hvilket åter då erlades i hans egna productei'. Utan att vara slaf, var han ändock f åstad vid torfvan, och bevakades noga, att han icke måtte få det infallet, att vända sina ögon derutom. Under ett sådant system kunde visserligen ett slags jordbruk finnas, men till någon höjd och soliditet kunde det icke föras. Ty all näring, som skall drifvas till någon höjd, måste Vara fri och hvila på en fond, ett öfverskott på Capital och arbetskraft, hvarmed den olyckliga conjuncturens följder kunna bäras och den lyckliga begagnas. Sträfvandet skall ej stanna vid det gamlas bibehållande; ty till det gamla höra mångå fördomar, som förlama tanke och vei’ksamhet - utan åsyfta beständig utveckling af nya krafter och hjelpkällor. Detta är tidens lösen.
-Det inkast, att Hederv. Bonde Ståndet tillförene, under åberopande af 11 j. §. RegeringsFortnen, ansett frågan oro inskränkning uti Gårdfarihandeln röra Ståndets Privilegier och ej böra få företagas, har Utskottet icke heller kun fc nat 3 6 3 S Den 17 Juli. pat anse vara af någon vigt; heldst fråga om sådan inskränkning blifvit vid denna Riksdag, till och ined inom Hedervärda Bonde-Ståndet, väckt, utan att hvarken då eller när Utskottets Betänkande uti Ståndet granskades Regerings-Ror mens nyssnämnde § blifvit åberopad; hvarförutan, hvad Utskottet föreslagit alldeles icke haft för ändamål , att upphäfva Allmogens uti 7 Härader af Elfsborgs Ifän rättighet att idka Gårdfarihandel , utan blott att så inskränka denna handel , att de missbruk, sorn den samma nu åtfölja, skulle kui nr undanrödja?, utan att orten ändock lomme i saknad af nödig afsättning på sina tillverkningar. Hvad angar de erinringar som blifvit gjorda dervid , att Allmogens rättighet till Gårdfari resor? anställande blifvit föreslagen till en inskränkning, so.m vissa af Riks-Standens 1V1 edlemmar ansett stridande emot naturlig och borgerlig näringsfrihet, äfvensom de framstälda frago, na, huru Utskottet kunde känna, att 300 Går farihandlande skulle utgöra ett tillräckligt antal, för' alt afyttra ortens slöjde-producter m. m., får Utskottet nämna, att äl're tiders Eörfät ningar, angående denna Allmoges rättighet till Gårdfarihandel, innehålla, att den endast blifvit gifven, för att befo dra afsättning på örtens egna tillverkningar, men alldeles icke för att berättiga invånafrie såsom vandrande handelsmän stryka Riket omkring med andra Orters producter och kringsprida utländska varor.
Här finnes visserligen mer än tillräcklig mark äfven nu, derest jordbruket gåfves mera intensiv än extensiv rigtning. Man är, såsom jag också antydt, på väg till en dylik förändring, ehuru allmogen ännu med tvekan upplåter äfven aflägsnare marker till nybyggen och torp, likasom den egentliga arbetsklassen ogerna underkastar sig det beroende, som dagsverksskyldighet anses medföra. Blefve deremot genom allmännare utvikning frostländigheten undanröjd och förtroendet till den odlade jordens säkrare afkastning derigenom stadgadt, utan hvilket ett intensivt jordbruk icke är möjligt, samt de stora nu föga fruktbara myrtrakterna beredda för odling, så skulle, utom allt tvifvel, dessa trakter upplåtas på billiga vilkor till arbetare, som, emot viss köpeskilling, årlig afgift eller dagsverksskyldighet, ville nedsätta sig der. Endast undantagsvis finnas ännu dagsverkstorpare, än mindre stattorpare. Jordbruksarbetare utgöras förnämligast af den jordägande allmogen och dess barn samt af tjenare i husbondens bröd och af daglönare. Tab. Litt. D. Dagsverkspriserne hafva snarare öfverän understigit följande i markegångstaxan upptagne (tab. Litt. Litt. D. Dagsverkspriser enligt markegångstaxan. lr. Under andtiden. Andra £ r s t i d e r. Jemtland. Herjeådalen. Jemtland. Jemtlands län. Stängsel. Skogshushållning. Jägeristat. Skogsskola. 17 I stängselväsendet, sådant det af ålder varit, har under femårsperioden icke inträdt någon märkbar förändring. Att mycket arbete och mycken skog derigenom onödigtvis förslösas är ett alltför beklagligt missförhållande, hvartill Jemtland, likasom tvifvelsutan de flesta delar af riket, ännu gör sig skyldigt. C) Skogshushållning. (Ifver de förhållanden, som i detta hänseende förnämligast borde utredas, i’ab. n;o lemnar tab. N:o 4 den enda tillgängliga upplysning, eller öfver arealen af kronans och boställens skogar. Intill sista året af femårsperioden fanns icke någon jäg erit] ensteman anställd inom länet.
Och har Kongl. Majit, på anförda skäl, härförulan föreslagit: 3:o att af den sålunda beredda tillgång bildas en särskild diskonteringsoch utlånings-fond och att, jemte ränta för de i denna fond beviljade lån, erlägges en provision till det belopp, som Banko-fullmäktige, efter sig företeende omständigheter och behof, finna skäligt alt bestämma och som vid lånens meddelande förskottsvis afdrages; 4:o att den föreslagna nya fondens tillgångar måtte till utlåning fördelas mellan Bankens olika låne-distrikter, på det sätt som Fullmäktige, tinder ett samvetsgrann! Banko-Utskottets Utlåtande N:o 66. 3 afvägande af de olika orternas och näringarnes billiga anspråk och behof, kunna finna för ändamålet tjenligasl; och 5:o att utlåningen af omförmälda medel, hvilka, i den ordning, som af Fullmäktige närmare bestämmes, ovilkorligen skola dragas ur rörelsen inom den tid, då Banken skall återgälda sin för detta ändamål åtagna skuld, må, under Fullmäktiges tillsyn och kontroll samt enligt af dem meddelade föreskrifter, utan hinder af de bestämmelser, som äro gällande för andra delar af Bankens lånerörelse, besörjas af vederbörande Diskont-direktioner, hvilka, i den män Fullmäktige finna sådant erforderligt, böra förstärkas med personer, kända för redbarhet och kunskap om ortens rörelseoch affärsförhållanden ; Öfverlemnande Kongl. Maj:t slutligen åt Bikets Ständer, såsom Bankens högsta Styrelse, att, i kraft af 72 § Begerings-Formen, meddela de närmare bestämmelser, som för öfrigt må kunna för förslagets genomförande, vare sig i afseende å uppeller utlåning, finnas nödiga. Denna Nådiga Proposition är af samtlige Biks-Stånden till Banko-Utskottet remitterad, af Borgare-Ståndet med anmodan till Utskottet alt afgifva 2:ne Utlåtanden, det ena om nödvändigheten af ifrågavarande låns eller kreditivs upptagande och det andra om sättet för de upplånade medlens användande.
Jag tror delta till en del vara orsaken, hvarföre Danmark har så många stora dramatiska författare; vi deremot alldeles inga. Det praemium, som i Danmark gifves hvarje författare af dramatiska arbeten, som första gången på K. Theatern uppföras, är femhundra riksbankdaler. H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm: Hr Hjertås ifrån de utländska theatrarna hemtade argument synes riktigt och äger ali möjlig logisk sannolikhet. Men främst böra undantagas de hufvudsläder, der de enskilda theatrarna stå under ovillkorlig censur. Hvad åter angår theatrarna i de lagbundna länder, der man systematiskt förfar, och der derföre publicitetslagstiftningen icke stadgar om en af publicitetens former blott, men om dem alla, och der theatercensuren derföre är vida mera bunden, der har sjelfsvåldet gått längre, än man kan föreställa sig. Jag menar dock icke egentligast England. I detta likväl så fria land äger Öfverste-kammarherren fullmyndig uppsigt öfver de, dock icke af civillistan subventionerade stora theatrarna, som Co - Den i3 Maj c. m. 63^ ventgarden och Drurylane, och de ringare tyglas någorlunda af Engelska ofentliga återhållsamheten i vissa ämnen; hvilken åter lätt förutsattes i elt land, der religiösa sederna icke medgifva ljudet af en violin, än mindre skådespel på sönoch högtidsdagar. Dock går den sceniska otvungenheten, äfven i England, vida längre, än hvad enskilda thenlrars förespråkare hos oss skulle vilja tillåta. — I Frankrike går det längre, ja vida längre, än någon, som det ej sjelf sett, lätteligen skulle samtycka alt tro. Der har jag sett de arne första personerna i Treenigheten och Jungfru Maria, Jacobs stege, paradiset och helvetet på scenen framställas. Jag har sett nu regerande kejsare framställas på det mest ofördelaktiga sätt; och samtidiga konungamord, bland andra Kejsar Paul Irs, på scenen verkställas. — 1 den erotiska genren har jag sett sådant, som icke på detta rum kan skickligen beskrifvas, och som jag icke ens bör antyda, enär jag ser damer närvar, på laktaren.
G Sköfde; D ktorinnan S te r i e n fv m et a z n, f. L B rum m u Lind a R f e H ag y a, ge F r r g u ren A lund, f. Kuyl D en o s k tj t e, a o Stockholm; G inn ew enh au er p, t, Fr Västerås; kto r eb L, sk Jönköping; o r r na L ndelius, Lysekil. n e e r 1 1 LUNDBERG Referenser: Utbetalt:: % f örsäkringsbrsj c:a 1,450,000,000 kronor. 3 Vinst c a 365,000,000 kronor. K ö p alltid radiatorsmör! Stureplan. &amp; Kobbs Hufvudlager i Göteborg. Meddelar LIF-, KAPITAL-, ARFoch LIFRÄNTEm. fl. FÖRSÄKRINGAR, på liberala och Medevi (RHLrri-VlOLtrTTLr) ÅTERGER NATURTR0GET V O I LBLOMMANS DOFT. P E, RD M. U H t ENS#-; handlande ä kr.2,25,3.-och 4,50 per flaska. 1 1 Humber F Genera / agent / Sverige för Parfe / mmpbJ / ltfö / n VELOCIPEDER &amp; ni / J$oström, Norr / andspt 29,3fort / i o / m. J O H. orr Le om vertin, otala. efle S. Rikstelefon. STYRELSEN. «j.7996i) Filiallager i Stockaolm. RHEINVEILCHEN ytterst förmånliga villkor. (S. T. A. 55427) In D ten d e n t P g ro m oktor en g o ra m Afzelius, KamrerareStockholm. Vattenkuranstalt. — Söiser. Al m. tel. 2288. Rikstelefon 427 Al m. tel. 6019. Nya elever mot agas alla tider på året. Obs! A bref anhål es om ful ständig adress.