Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St. ville fästa sin uppmärksamhet dervid, att, då s. k. konstapparater äfven kunna drifvas med ångpannor, det vore oriktigt att uppmäta alla pannor, som finnas i ett bränneri, och att följaktligen ifrågävar. mom. bör omredigeras i öfverensstämmelse med denna åsigt, i hvilket afseende jag vågar föreslå följande redaction deraf: Vid brännerier af annan än vanlig beskaffenhet eller s. k. konstbrännerier får sammanräknade kannetalet af de pannor, hvari tillmaskningen kokas, mäskvärmaren oberäknad, icke öfverstiga den högsta pannerymd, hvarmed brännvinsbränning med enkla pannor är tillåten.” Hr af Billbergh: Som jag till alla delar instämmer uti Gr. Horns anmärkn., men tillika finner, att det icke är så alldeles bestämdt, att den andra Statsmagten skall uppfatta vigten af redactionsförändringen, hemställer jag, om icke R. o. Ad., med gillande af Gr. Horns anmärkn., skulle vilja besluta en communication med de öfriga Stånden, på det att redactionsförändringen måtte blifva iakttagen i den författning, som från Stånden kommer att utgå. Frih. Boye: Om jag får tillägga 2:ne ord till Gr. Horns förslag, skall äfven jag antaga detsamma, nemi. om orden: till mäskning och klarning få tilläggas, då redactionen blir så lydande: ”Vid brännerier af annan än vanlig beskaffenhet, eller s. k. konstbrännerier, får sammanräknade kannetalet af alla till mäskning och klarning hörande pannor, mäskvärmaren oberäknad” etc. Om redactionen icke på så sätt bestämmes, skulle man kunna antaga en go k:rs-panna tili mäskning och en annan lika stor panna tili klarning. Gr. Horn: Man skulle kanske bäst uttrycka meningen genom att sälta: pannor, hvarmed distillering kan verkställas, emedan distillering kan verkställas med alla pannor, hvarmed brännvin tillverkas. 18 II. Den 26 Januari. Frih. Boye: Jag skulle tro, att det ändamål, Gr.
Ej må i Riksförsamling eller Kamare beslut fattas, der ej hälften, ej heller i Utskott, der ej trefjerdedelar af Ledamöterne när äro, ej heller i Nämnd, som ej fulltalig är. Sker omröstning af ringare antal Ledamöter, än här är sagdi, vare ogildt. Ledamot, som tillstädes är, vare förpligtad att i omröstningen deltaga. §. 70. Vill Konungen till Riksförsamlingen aflåta framställning, gore det skriftligen i den af Riksförsamlingens båda Kamrar, Han för godt finner. Riksdagman må göra framställning i den Kamare, der han har säte och stämma. Det Utskott, till hvilket framställningen blifvit hänvisad, skall lemna sitt utlåtande till den Kamare, som i målet första rösten eger. I fråga om Stals-verkets och Riksgälds-verkets tillstånd och behof, om ökning eller minskning af Kronans ordinarie inkomster, om Rikets belastande med gäld, om Krigsmaglens rotering och indelning, om för - Hor till Constitutions-Utskollets Memorialj N-o 36. 23 vallning och användande af Kronans fasta egendom, om grunderna för Bankens och Riksgähls-Contorets förvaltning, för tionde-sättning, för skattläggning eller för markegångs-sättning, eller om sådan anmälan, som i 125 §. sägs, eller om anmärkning mot Riksförsamlingens Fullmäktige i Riks-Bankeu eller Riksgälds-Contoret, eger Yngre Kamaren första rösten. I alla andra allmänna frågor eger Äldre Kamaren första rösten. §. 71. Den Karnare, som första rösten eger, skall, sedan Utskotts Utlåtande dit inkommit, sitt beslut fatta och Med-Kamaren tillsända. Angar ett från Yngre till Äldre Kamaren insändt beslut beräknandet af Kronans ordinarie inkomster, eller regleringen af Stats-verkets utgifter, eller bevillningens belopp eller fördelning, eller Riksgälds-Contorets inkomst eller utgift, må Äldre Kamaren beslutet antaga, eller ock med ändring eller afslag återsända.
Den olikhet, som Herr Nordenstolpe trott sig linna skola uppstå i föreskrifterna uti 4 §. 3 Mom. och 14 §. 2 Mom. af Concours Stadgan, om de ändringar deruti, som blifvit föreslagne , varda antagne, har Utskottet icke kunnat inse. Det förstnämnde Morn. stadgar, att om gäldenär beträdes hafva uppsåtligén gynnat en ellerannan borgenär med pant eller betalning de sista 30 hagarne förrän han sin oförmögenhet hos Domaren anmälte, eller om han under samma tid penningar eller varor upplånt eller under annan förevändning åtkommit , hvilkas användande han ej kan behörigen redovisa, sadant äfven skall anses för ett oredigt förfarande och gäldenär icke njuta befrielse-förmån för det belopp han under - Deri 7 Juli i dan borgenärernas gemensamma rätt således försnillat, änskönt honörn i öfrigt sadan förmåö skulle blifva föruririädt; och uti det sédharé Mö* mentet åter förskrifves, att en gäldenär för enahanda öredligä förhållande skåll svara icke allenast till hela gälderi, utan öck träda i häkte, dör borgenärerna sig ej annorledes åtnöja låta,- jrnéd dé flerapåföljder rédactionen af nämnde Moment innehåller, Det äf således klart, att delfi sistbetördé Moment hår afseende endast på de händelser, då deri bédråglige gälderiäréri icke kail styrka att något af de olycksfall honörn öfvergått, sorn kan göra honom berättigad till äfträ'- des-förmån för större ellet mindre belopjr af deså skuld , och denna gäldenär kan då ej undgå att ansvara för hela skulden ; hväfétnöf dé öfriga i Momentet utstakade påföljder utgöra den bestraffning han för sitt oredliga förfarande sig ådragit5 och liti det föregående i Momentet äf samma 14 §. förotdnäs huru förfaras bör med deri gäldenär, för hvilkeri de i lägert godkände olycksfall verkligen inträffat; riri6n Söm en sådari gäldenär äfven kan hafva,- inriari häri åitt oförmögna tillstånd hos
Att väcka hat till dig hos din ledsagarinna Till födslovåndans qval Gud grymt har henne dömt. Jag gifvit dig en bädd, der kiknande hvar qvinna Har all dess smärta glömt.Och när till hennes bröst dig tvenne armar sluta, Der du af lust kan dö emellan hennes knän, Af afund tärs er Gud, att fröjderna ni njuta Ej nå till honom hän. Och allt jag lofvat er jag gifvit, njutning, löjen, Allt, kärlek, skämt och skratt från nyfödd barnamun, De heta kyssars glöd, de långa famntags nöjen, Hvarenda lycklig stund. Jag har tillintetgjort hvar straffdom domarn tände; Han ville slägtets död, till intet halp hans kraft, Utur den vattuflod, som han kring jorden sände, Jag utdrog drufvans saft. Gud i okunnighet och natt er ville sänka, Den glada konst jag gett och kunskap alvarsam, Och för min andes fläkt uppfinningarna blänka Ur slumpens blommor fram. Jag elden gifvit er, som mörkret lagar skrifvit, Guld, jern och arbetskraft hos tämda vilddjurs flock, Jag språkets ord och ljud med gifmild hand er gifvit Och språkets tecken ock. Förgäfve^ kring er stig Gud dimmors töcken hopat Och en olöslig knut snott hop på tankens band, Jag knutarne har löst, jag dimman fjerran sopat Med solljusmägtig hand. Den vise, forskaren och skaldens kraft, den höga, Allt som med siarmagt hvar dunkel gåta tvang Jag gifvit er, min är hvar blixt i deras öga Och deras stämmas klang.Min är den röst, som stark i tidens oro dånat, Mitt hvarje snilles ljus, som ni ett dårligt nämt, Min Kains gerning var, min, hans som ljuset rånat Med ett prometeiskt skämt. Jag Epikurus var, jag Job och Galilei, Mitt Keplers, Newtons verk och Voltas, Fultons, allt. Och Gutenbergs, der stolt det ord ni sagt ni se i Bevingad, ny gestalt. Tack vare mig ni ha naturens krafter tvingat Och hennes gåtor löst med edra maktspråks bud, Till hennes, hennes kung ni hafva upp er svingat, Till hennes kung, nej Gud!
Ständer en utväg, sorn jag anser särdeles lämplig, nemi. att i stället för att till de uppkommande behofven anslå särskildta medel på alla hufvudlit larna, Den 20 Maj f. ra. 97 larna, så lemnade de åt Regeringen i detta ändamål dispositionsrätt öfver de besparingar å iiufvudtitlarna, som Regeringen sjelf förstod att bereda. Om StatsUtsk. nu i 5:te punkten gjort någon frikostighet, så består den deruti, att del icke föreslagit R. St. att fråntaga Regeringen den rättighet, hvaraf den varit i åtnjutande allt sedan år 180g. En motion i detta hänseende har visserligen varit väckt af en ledamot. i BorgareSl., nemi. att alia besparingar skulle oafkortade lemnäs till Stats-con!.; men denna motion föreslog derjemte, att extra-utgiftsinedlen skulle uppföias till ett motsvarande belopp. Jag kan icke annat än föreställa mig, att bifall till denna motion ej varit förenligt med en klok disposition; ty man bör väl kunna föreställa sig, att rättigheten att sjelf använda de besparingar, man tillskapar, skall i någon mån bidraga till en ökad omtanke att genom hushållning bereda sådana besparingar. Förslag hafva visserligen under denna riksdag blifvit väckta af alla slag. Man har sett förslag till indragning af halfva armeen, och om nedsättning till hälften af alla statsanslag; men ingen motion har åsyftat alt, utan all ersättning, fråntaga Regeringen dispositionen af besparingarna. Hvad Utsk. har företagit sig, har endast varit alt ställa staten på en sådan fot, att Regeringen hädanefter icke mätte anvisa på besparingar, hvilkas belopp den ej med säkerhet kände. Utsk. har derföre ansett nödigt, att ej det löpande årets besparingar skulle anordnas, utan i stället de för ett föregående år. Då lärer det vara klart, att vid verkställigheten deraf skulle, om icke särskildta medel anvisades, uppkomma en lid, då alldeles inga besparingar vore att disponera.
R:dr anvisades att lill Riksgäldskontoret årligen ingå, under bloLt 8 år. Försäkradt om denna årliga in O O ' ' o komst, skulle samma Kontor kunna genast sätta i omlopp öfver Sex millioner Statspapper eller invisningar, löpande med 3 procents årlig ränta, alla inbetald ta inom den bestämda tiden. Desse papper, genom den sålunda bestämda sinkingsfonden upprätthållna vid pari värde, skulle blifva lika begärliga, som Bankens sedlar, och använda i anslagsväg till allmänt nyttiga företag inom korrt tid verka välgörande till landets förkofran, omsätta befintliga kapitaler, fördubbla deras verkan, lifva rörelsen, öpna många tillfällen alt förtjena, hvarigenom arbetsamhet och idoghet skulle sporras, nationalfiiten väckas, samt hunger och törst efter lån stillas. I andra länder anses en procent af primitiva kapitalbeloppet vanligen vara tillräckligt, att medelst inköp upprätthålla sådane papper vid pari värde. Vi hafva tillfälle att derför använda icke mindre än 10^ procent af den här bestämda summan. — Ville man nedsätta denna procent något och följaktligen förlänga tiden för desse pappers inlösen, kunde deras belopp blifva betydligt större. Och då de icke voro inlösbara utan i nion af inflytande Bankovinst, och icke till större summa än behofvet påkallade sattes i omlopp, ser jag icke att de skulle verka till kursens stegring och silfveruttagning från Banken. I andra länder har man, för att bilda fonder för sådane Bih. till R. St. C Sami. 1 Afd. 13 Haft. 5 34 Bil. tilt Banco-Utskottets Betänkande, N:o 29. papper, mäst göra utländska lån. Vi hafva tillgångar inom oss sjelfva — mea de lånas ut — öka skuldsättningen och obeståndet, i stället för att de, rigtigt använda, skulle verka motsatsen. Det belopp af sådane obligationer eller in visningar, som. ett år presenterades till inlösen, kunde åter utsläppas och användas för fortsättning af nyttige och allmänt gagnande företag, så vida tiden, inom hvilken Riksgälds-Kontoret egde rätt att disponera öfver den sålunda bestämda Bankovinsten, i samma mon förlängdes -— och härigenom vore all fara för rörelse-kapitalets förminskning undanröjd.
Och snart sagdt alla BanfcoFullmägtige af Bidderskäpet och Adeln, Presteoch BörgareStåhdehj ärö böendé i Stockhblmj eller i anseende till andra befattningar uppehålla sig derstädes och likväl har ibgen yrkat, att mart af denna otsak skall minska dessa Fiillmägtigeä arfvode; mitt mening är icke eller att yrka något sådant, men jag vill, att lika prlnfcipet skola föras till lika resultat. Då Höglofl. Utskottet, detta allt oaktadt, icke trott sig kuntia medgifva de af mig föreslagne 600 fhdr Banco tili arfvode för Ftillmägtige vid PrövihcialCöntoiren, blif* Ver mitt oeftergifliga påstående, att arfvodet må bestämmas till 500 R:dr jemte 6 6 Brdr 3? sk. iGo BancoUtskottets lielän t anderi; resepenningar årligen för den Fullrri agtig, som bor utöfver 2 mil ifrån elen stad, der han såsom Directeur vid DisconiContoiret hommer att ega befattning. Riksdagsmannen Johannes Andersson från Skaraborgs Lån : (Se Bil. Litt. C.) Härmed förenade sig Riksdagsmännen Gustaf Ln rsson från Stockholms Län och Anders Nilsson i Tottarp af Malmohus Län. B. Rörande BancoOiniudets och Betjeningens cfiöning.
Om ni är en sann christen och en riddare, så se i henne en ung enka, som genom döden blifvit skild från en djupt vördad make, – om hon än icke så fullt skulle älskat honom, som hennes pligt tillhört – och nu är oförhindrad att återknyta fordna band. Unna henne således några dagar åtminstone: i morgon resa vi; dagen derefter må ni besöka oss; vi få då vidare öfverlägga. Lofva mig det, Dom Agostinho! Villaflor samtyckte, ehuru ogerna, bugade sig och räckte Abbedissan sin beurse. – Jag tackar er, vizconde, sade hon; kanske torde jag framdeles emottaga er frikostighet för de mest behöfvande af mina stackars systrar. Men låtom oss uppskjuta detta, tills jag hunnit undersöka om några eller huru många verkligen deraf äro i behof. Hon nickade vänligt och aflägsnade sig. På den öfverenskomna dagen infann sig Villaflor i Abbedissans boning, som äfven var Clementinas. Vi afsäga oss att måla denna återseendets högtid: förtjusningen var å ynglingens sida sådan man kan föreställa sig, stormande, brusande; å hennes sida dämpad af jungfrulig blygsamhet och klostrets skygghet. Agostinho kunde icke mätta sig af sin fästmös åskådande, hvilken nu stod framför honom i en verldslig, högst enkel men smakfull drägt, som icke mer gömde eller vanställde hennes former. Denna stod nu i sin högsta blomma, ty Clementina hade nyss fyllt sitt adertonde år. Det enda han saknade, var hennes sköna, ljusa hår, hvaraf hon vid sin invigning måst göra ett offer. När, när, min hulda brud, frågade kan ändtligen, tillåter du att jag får föra dig till altaret? Min älskade, svarade Clementina, ännu måste du hafva litet tålamod. Min ed har blifvit svuren inför kyrkan; den verldsliga makten äger ingen rätt att upplösa den: det är endast kyrkans fader som äger lösenyckeln. Vi måste söka denna tilllåtelse! Hvilket barnsligt griller! Det är utan tvifvel den vidskepliga Abbedissan, som intalat dig det.
[2071] På Adolf Bonniers förlag har| | utkommit: 3 Råägiftare flr broilrar. H. D. i starkt och välgjordt arbete, säljas billigast i Med 68 upplysande träsnitt. Skandinaviska Reseffektfabriken, Pris 3: 50, inb. G. C A R L S S O N, 30 Malmskilnadsgatan 30, Ur det rika innehållet anföra vi: Allm. Telefonbolagets hus. Våra näringsmedel och deras näringsI Allm. [2074] J värde. Inköp af näringsmedel. De råa j Svenska Reseffekter, näringsmedlens förvaring. Inläggning I] och konservering. Näringsmedlens tillI redning. Vattnet i hushållets tjänst, j Kokkärl och husgeråd. Arten och beredningen af olika slags blandningar. Spiselns och kakelugnens skötsel. Ordningen i hushållet. Tvättens behandling. Fläckars borttagande. Spritoch | I fotogenlampors behandling. Striden mot I j ohyra i huset och köket. Praktiska! vinkar för varma och kalla dagar. Helso-1 j vården i familjen. Upp| slagsregistcr. s STOCKHOLM rekommenderar ärade läsare af tidningen Idun sina tillverkningar af alla sorters Maltextrakt prisbelqnt; (sord. a. - b. Göt. 324ix3) paris, [1851] london.malivio O s c a r Ii. Tiä Samuelsbergs (f. d. AugustaTolls) Hushållsskola vackert belägen invid Motala, börjar ny kurs den 1 augusti. Undervisning meddelas i alla inom ett hem förekommande göromål, väfnad och alla slags handarbeten. Referenser finnas inlagda hos Fredrika Bremer-Förbundet i Stockholm och Malmö. Prospekt sändes på begäran. Samuelsberg, Motala i maj 1890. [2016] M. Möller. U. hem, speciOumbärlig elt under sommarmånaderna, är Äkta sibiriska mopsar, s. k. VictoriaHjalmar Peterson &amp; C:nls doggar, säljas hos Ekelund, Sibyllegatan 28, 1 tr. Pris: 50 kr. pr styck för tikarna och 75 för hunden.
St:s allena beslutande rätt öfver de s. k. ordinarie statsinkomsterna; och ehuru grundlagarnas - ) Den i Februari. >77 nas ordalydelse, men icke föreg:de prsejudicater böra tjena till efterrättelse, liar jag dock trott inig böra erinra, att livad tydning man än velat gifva åt 5q och 6'4 §§:na Reg.- F., så bör denna meningsstrid icke kunna utsträckas ända derhän, att hvad af misstag oriktigt blifvit till ordinarie statsinkomsterna hänfördt, icke bör och kan rättas af den Statsmakt, som har Rikets beskattning sig uppdragen. En behandling, stridande emot min här yttrade öfvertygelse, hör väl icke kunna .förmodas, så vida 57 §:n Reg.F. skall äga någon verklig betydelse ; men jag har dock trott mig böra fästa StatsUtsk:s uppmärksamhet derå, alt R. St. allena tillkommer att utreda och afgöra denna för Sveriges jordägare så vigtiga fråga. Frih. af Nordin begärde remiss af denna motion lill StatsUtsk. Frih. Cederström, Jacob: Med den siste värde talaren instämmer jag deruti, alt skattebördorna inom Sverige äro olika fördelia; att bland dessa olikheter förekomma de mest påfallande emellan hemman och hemmanslägenheter: men med honom instämmer jag ej i den rättighet han vill tillägga R. St. att direct besluta om räntornas ordnande, utan samverkan af den andra Statsmakten; ej heller deruti, att , till större eller mindre del , någon stående ränta kan rättsenligt upphöra. Jag åberopar i detta hänseende hvad jag vid a:ne riksdagar förut framställt, att om det rättsenligt skulle kunna ske, måste den nu onererade jorden befrias från dessa skyldigheter genom räntans öfverflyttande till den icke onererade, på det icke en indirect orättvisa må -drabba dem, som i annat fall skulle blifva för tungt-beskattade. Jag anhåller, med hänvisning i öfrigt till mina motioner vid föreg:de riksdagar, att detta mitt yttrande må åtfölja remissen till Utsk. Frih. Toll, Gust.
Proposition N:o 43. nighet begära Odelska appreteringsvcrkefs bibehållande och dess iståndsättande i öfverensstämmelse med de i Kongl. Brefvet den 24 Februari 1840 meddelade föreskrifter ; alt Handelsoch Ekonomi-kollegii deputerade, efter meddelad beskrifning å egendomen, yttrat, att inredningen af huset vore föråldrad och till större delen försliten samt tarfvade en kostsam och genomgripande reparation, för alt komma i fullgodt skick; att tomten väl, på annat sätt disponerad och bebyggd, skulle, med hänsigt till sitt utrymme och fördelaktiga läge, vara af ett högt värde, men att, i betraktande af det skick, hvari den nu befunnes och den afkomst, som disponenten deraf kunde draga, deputerade ansågo fastigheten under närvarande förhållanden icke kunna uppskattas till högre värde än 25,000 lldr Banko: och att Handelsoch Ekonomi-kollegium förklarat, att, ehuru, med afseende å hvad sorn förekommit, det kunde antagas, att ifrågavarande appreteringsverk numera ej motsvarade hvad med dess inrättande åsyftades och att detsamma ej heller vore för" sidenfabriksidkarne oundgängligen nödvändigt, det dock icke kunde nekas, att desse ginge miste om en dem tillförsäkrad fördel, derest egendomen skulle af statsverket öfverlåtas till enskilde personer och appreteringsverket derefter icke vidmagthölles; och då verkets vidmagthällande utgjorde vilkoret för sökandernes rättighet att egendomen disponera, men de likväl undfingo betalning af dem, som verket anlitade, syntes, under sådana förhållanden, den erbjudna löseskiliingen vara nog låg, hvadan Kollegium hemställde, att, om fastigheten, med hvad dertill hörer, ansåges böra afhändas staten, såsom lösen derför måtte bestämmas det värde af 25,000 ltdr Banko, dertill deputerade funnit den höra uppskattas, och att sidenlabriks-societeten åtminstone i någon mån finge njuta ersättning för hvad den förlorade genom appreleringsverkets nedläggande.
Enär de för åren i83o och 1S31 öfver Riksgälds-Contorels Skulder och Tillgångar, Inkomster och Utgifter afslutade Räkenskaper, vid 1882 års Revision, granskning undergått, så har UtskotGranskning tet nu lill en sådan åtgärd och handläggning förehaft den Hufvifdbokisfsenast för år i832 afslutade Hufvudbok. — Då härvid förekomver Riksgälds-, mit någon olikhet emellan utsående balancerne i i83i års 'eikctoch ingående balancerne i iS32 års Hufvudbok, så har Utskottet om anledningen härtill erhållit den upplysning, alt, sedan Comrnissarierne kommit i erfarenhet deraf, att den serskilda Räkningen öfver extra anslag Bih. till R. St. 4 Sand. 1 Afd. 1 zyule Häftet. a Stats-Vtshottels Utlåtande N;o 118. och uIgifler, inlagen uti i83o och 183r Arens Hufvudböcker, hvilka varit upprättade och afslulade af deri år iS3a aflidne Kamereraren i Boksluls-Contoret, icke varit förd enligt Reglementets föreskrift, så hade Gom miss ali er ne, uti deras till i832 års Pievision aflemnade Berättelse, tillkännagifvit, att,dill rättelses vinnande uti i832 års Räkenskaper, de voro sinnade alt hos Fullir.äglige göra hemställan om upprättande af ett omslut öfver i83o och 1831 årens Hufvudböcker; hvilket också, under påslående Revision, är vordet verkstäildt samt omslutet, som nu är bifogadt i83a års Hufvudbok, Revisorerne lill kännedom meddeladt.
Föredrogs och lades till handlingarne Lag-Utsk:ts d. 21 sisth April bordlagda Mein. N:o 40, i ani. af återremiss af Utskrts Betänk. N:o 17, öfver väckt motion ang:de sättet för stämnings delgifvande åt byalag eller annan samfällighet. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-Utsk:ts den 21 sisth April bordlagda Mern. \:o 41, i ani. af återremiss af Lag-Utsk:ts Betänk. N:o 23, öfver väckt motion om förändrade föreskrifter i afseende på sättet för kommunikation af besvär, som blifvit till Hofrätt ingifna. Deu 1 Maj. Föredrogos och lades till handlingarne Lag-Utsk:ts den 21 sisth April bordlagda Mem:r: N:o 42, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk. N:o 27, öfver väckt motion om förändrade bestämmelser i afseende på universiteternas disciplinära domsrätt öfver de studerande; och N:o 43, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk. N:o 28, öfver väckt motion om inrättande af förlikningskomitéer. Föredrogos, men begärdes af dera ledamöter ånyo pä bordet, Lag-Utsk:ts den 21 sisth April bordlagda Mener och Betänk.: N:o 44, i ani. af återremiss af Lag-Utsk:ts Betänk. X:o 29, öfver väckt motion om ändring i Kyrkolagens föreskrift rörande tiden för barnaqvinnas kyrkogång; N:o 45, i ani. af väckt motion om ändring i lagens stadganden ang:de reseförbud för gäldenär; N:o 46, i ani. af återremiss af Lag-Utsk:ts Betänk. N:o 15, öfver väckta motioner örn ändringar i domstolsinrättningen å landet; samt N:o 47, i ani. af återremiss af Lag-Utslcts Betänk. N:o 16, öfver väckt motion om upphörande af frälsemans särskilda forum.
R:dr åiligen, eller för ifrågavarande tre år tillsammans 60,000: — Summa R:mt R:dr 2,139,600: — Beträffande så väl v ilkoren för erhållande och åtnjutande af statsbidrag till allmänna arbeten af ofvanomförmälda särskilda slag, som kontrollen å arbetenas utförande enligt fastställda planer, föreslår Kongl. Mnj:t bibehållandet i allmänhet af de i berörde afseende:: nu gällande föreskrifter, endast med iakttagande, — hvad de här ofvan under moro. c) omförmälde myrutdikningar och vattenaftappningar inom de sex norra länen angår — af sådana undantag, som kunna påkallas i anledning af hvad Kongl. Maj:t i afseende å dessa arbetsföretag särskildt föreslagit; viljande Kongl. Maj:t jemväl till Rikets Ständers pröfning öfverlemna, huruvida icke, beträffande sådana statsbidrag till allmänna arbeten af ofvannämnde särskilda slag, som hädanefter åt städer och menigheter beviljas, må från de allmänna vilkoren för medlens erhållande kunna uteslutas skyldigheten dels att för fullgörandet af ingånget arbetskontrakt och lyftade statsmedels återbäring i händelse af kontraktsbrott, utöfver förpligtelserna i nämnde kontrakt ställa sådan särskild säkerhet, som af Kongl. Maj:t godkännes, dels ock att, för lyftning af medel, som utgå i egenskap af lån, lemna godkänd borgen eller säkerhetshandling för den afgifna skuldförbindelsens uppfyllande. Styrelsens för allmänna vägoch vattenbyggnader generalförslag rörande understöd för ifrågasatta allmänna arbetsföretag, äfvensom ofvan åberopade framställning från Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i de sex nordligaste länen, kommer att meddelas Rikets Ständers statsutskott; skolande jemväl de kartor, kostnadsförslag och öfriga handlingar, hvilka för vidare upplysning i dessa ämnen kunna varda för Rikets Ständer erforderliga, blifva hos bemälde styrelse att tillgå.