Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Föredrogs Sammansatta Stats-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, As 29, i anledning af motioner om ändring eller omarbetande dels af Landtmäteri-instruktionen, dels af Skiftes-stadgan och dels af Arfvodestaxan för landtmäteriförrättningar; hvarefter hvad Utskottet yttrat och hemställt uti 1 ■punkten, i fråga om förste landtmätarebefattningarnes förändrande till landtmäteridirektörstjenster samt anvisande för detta ändamål af erforderliga medel, Bifölls. 2 punkten, rörande andre landtmätaretjenstens indragning, Bifölls; 3 punkten, i fråga om de på eget ansvar arbetande landtmätarnes bestämmande till 300 och förseende med lön samt med visst distrikt, Bifölls; 4 punkten, om nedsättande af en komité för att uppgöra förslag till ny instruktion för Landtmäteri-kontoret och Landtmätarne i riket eller om sådant arbetes verkställande i annan ordning, Bifölls; och 5 punk - Prol.-Utdrag den 16 Maj 1863. 361 5 punkten, rörande förslag att obegränsadt vitsord till skiftessökande icke vidare må tillkomma delegare af oskiftad jord, Bifölls; hvaremot Utskottets förslag i 6 punkten, i fråga om ändring i 2 Kap. 1 § Skiftes-stadgan, sådan den lyder efter Kongl. Kungörelsen den 9 Juni 1832, Afslogs. Den 16 Maj. Från Flogv. Pr este-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Memorial, M 97, angående unvisande af arfvode för befattningen med tryckta riksdagshandlingarnes mottagning, vårdande och utdelning. S. D. Efter förnyad föredragning bifölls Sammansatta Stats-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, JY! 29, i anledning af väckta motioner om ändring eller omarbetande dels af Landtmäteri-instruktionen, dels af Skiftes-stadgan, och dels af Arfvodes-taxan för landtmäteriförrättningar. S. D.
Beklädnads-medel: förhållandet med de indelta Infanteri-Regementenas • • • • • • • 45* Bennet, f. d. Commendant i Warberg: uppförandet af dess Com mendants-arfvode å Allmänna Indragnings-Staten 17. Benzelstjernaj Commendant å Carlshamns Castell: dess efterlemnade Enkas uppförande lill pension å Allmänna Indragnings Staten . 19. jBergsmans-hanteringen i Riket: Förslag till Låne-Inrättning till understöd för densamma . ^o. Beskattning af Tull-qvarnar samt Valkoch Stamp-verk, för andras betjenande å städernas områden . • • i3. Bevillning af utdelningen å Trollhätte-Canal och Sluss-Verks-Bo lags Adier 3j. Bibliotliekshuset i Upsala: Lån till fullbordandet af detsamma; se AJ skrifning. Bispmotala Kungsgårds försäljande till Skatte 16. Blekinge: Indelnings-jemkningen derstädes, angående 36. Borgholms Garnisons Service-medels upphörande 63. Borås: anslaget låne-understöd till denna stad; se Låne-understöd. Brist i Stats-Verkets tillgångar för år 1835. 77. Brobyggnad vid Carlscrona: Lån till en sådan; se Län. Bränvinsbränningen: grunderna för densamma, med hänsigt alt förekomma bränvinels omålthga bruk , 4* Båtsmanshållets jemnare fördelning . 14- C. Capelians-boställens rolefrihet, samt ersättning eller vederlag åt de Capelianer, hvilkas boställen än vidare komma alt i Roteringen qvarstå . 35. Carlscrona: Anslag till en Vattenledning vid denna stad; se Anslag. Cholera: Beviljandet af ett Crediliv för bestridandet af de kostnader, som genom denna farsot föranledas Civil-Statens Pensions-Cassas anspråk på Nådårsbesparing af pensioner å Allmänna Indragnings Staten Clereciesamt Schol-Staternas anslag och löneinkomster,angående Collin, framlidne pastoren vid svenska församlingen i Pensylvanien:
Den, som till kontra-proposition i hufvudsakliga voteringen, angående artikeln Hudar och Skinn, ej hänförliga till Pelsverk, oberedda, antager följande af PresteStåndet beslutade tullbestämmelser: torra, osaltade . ... 1 ti. 1 sk. 10 rst. införsels-tull » saltade 1 €1. 1 sk. 6 rst. d:o våtsaltade och andra slag 1 ti. — 8 rst. d:o röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontra-proposition följande af Borgare-Ståndet beslutade bestämmelser: Hudar. i 16 Bevillnings-Vtskottets Memorial, N:o 16. Instrumenter : Fältskärs-, Mathematiske rri. m. Musikaliska tillbehör. torra, osaltade . ... 1 ii. 1 sk. 4 rst. införsels-tull » saltade 1 ii. 1 sk. — d:o våtsallade och andra slag 1 ii. — 8 rst. d:o b) i hufvudsaken: N:o 36. Den, som godkänner Utskottets af ett Stånd bifallna förslag, att för artikeln Hudar och Skinn, ej hänförliga till Pelsverk, oberedda, antaga följande tullbestämmelser: torra, osaltade 1 //. 1 sk. 10 rst. införsels-tull » saltade ... 1 ii. 1 sk. — d:o våtsaltade och andra slag 1 it. — 8 rst. d:o röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages (l:a Alternativet) Bidderskapet och Adelns beslut. (2:a Alternativet) Preste-Ståndels beslut. (3:e Alternativet) Borgare-Ståndets beslut. Utskottet hade föreslagit, att »Instrumenter: Fältskärs-, Mathemaliska, Optiska, Fysiska och Navigations-, med eller utan fodral: cirklar, passare, cirkelbestick, glasögon och lorgnetter» skulle införtullas efter 24 sk. per ii.
Fru Laura Lindholm har i dagarne till redaktionen insändt en skrifvelse med ett hjärtevarmt tack till alla de blomstervänner inom Iduns läsekrets, som med sina beställningar gynnat hennes blomsteraffär, Via Santa Chiara 2, Genua, samt en bön, att hon fortfarande — naturligtvis ej minst vid de många populära namnsdagarna under våren — måtte blifva på ett för henne och hennes faderlösa barn lika gagnesom välsignelserikt sätt ihågkommen. Bland de icke få här i Stockholm varande klubbar och föreningar finnes ingen, i hvilken bättre fruntimmer kunna komma tillsammans i all enkelhet för att utbyta tankar och roa sig. Visserligen finnes ett par föreningar för damer; men den ena sysselsätter sig med att diskutera allmänna frågor af vikt, och den andra fordrar för inträdet någon viss talang, och det är ej allom gifvet att hafva någon sådan. Våra män, fäder, och bröder hafva de fleste sina klubbar och ordnar, där de ofta finna nöje och förströelse. Skulle det då ej vara skäl att några fruntimmer ur till ex. ämbetsmanna-, officersoch läkarefamiljer bildade en förening, där man hvarannan eller - tredje vecka komme tillsammans med arbete, som kunde omväxla med sång och musik, med ett ord, där man kunde tillbringa utan anspråk några angenäma stunder? De som reflektera härpå behagade, inom 8 dagar, svara till » Fruntimmersföreningen », Västra Trädgårdsgatan 7, tidningskontoret, ined utsatt namn och adress, så att ett möte kunde beramas för öfverläggning om saken. A. B. jMellan morgon och a / lon. Skiss för Idun af Sophie Linffe. (Forts.) e fastklistrade banden refvos af i vild fart, så att dammet yrde om dem, och sedan kom ordningen till öfverdraget. Bit efter bit lossades det från soffans olika delar och föll därvid i stycken under Hannas ifriga händer. Det var som att plocka bladen af en blomma, som man fått af en kär vän, och brutalt trampa dem under fötterna. Med handen nerstucken mellan sitsen och ryggstycket ref hon till sist lös tyget, som var fästadt där. Men hvad var detta! IDUN 22 När det släppte från dynan, följde ett litet föremål med och for långt ut åt golfvet. Hon böjde sig ned och tog upp det.
M:t det vilkor vid lånets beviljande dessutom böra fastas, att den ersättning, församlingen för den gjorda förlusten möjligen kan i laglig väg erhålla, uteslutande må till afbetalning af lånet användas. Hvad de, i afseende på meranämnda understöds erhållande, Rikets Ständer tillställda handlingar innefatta, hafva Rikets Ständer tagit i öfvervägande; och då den ifrågaställda kyrkobyggnaden svårligen lärer kunna, utan högst känbara uppoffringar, utföras af denna föga folkrika, af mindre bemedlade personer bestående församling, som för kyrkans uppbyggande redan vidkänts betydliga utgifter Expedilions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N:o lil. 209 och numera icke äger några lill dess uppförande ånyo disponibla tillgångar^ så, i betraktande deraf att förbemälda församling jemväl skall, enligt hvad upplyst blifvit, svårighet möta att på enskild väg erhålla ett för ändamålet erforderligt lån, hafva Rikets Ständer ansett statens mellankomst, i ett särskildt fall som detta, skäligen kunna äga rum, hvadan, och med afseende å hvad E. K.
— Men nia mig inte, mitt namn är Ernst i hvardagslag. » Hildur kände hur gråten steg henne i halsen; h o n hade aldrig förr k o m m i t i beröring med en rusig karl, o c h n u måste hon sitta inklämd i ett smalt vagnssäte bredvid denne unge man, hvilken hon föreställt sig som en ung riddare utan fruktan o c h tadel, m e n s o m uppförde sig som en vagabond. Lyckligtvis förlorade han snart luften att hålla ett samtal i gäng, men i stället dref han på den lurfvige hästen, när det bar ner för hvarje backe, så att Hildur måste hålla sig 1 ' ast med handen i sätets sidostöd o c h bita samman tänderna för att ej skrika högt af rädsla. (Forts.) ha sådan smak. Skrika kunde hon inte, för LarsJohan höll hennes ansikte så tätt tryckt intill sin pälskrage, att hon hade göra hela kvällen med att få bort sjubbhåren ur munnen. Jag höll tamburdörren öppen på vid gafvel. I kapprummet såg jag en s k y m t af Ursula, o c h jag väntade med klappande hjärta på katastrofen. Lars-Johan satte ned frun m e d en duns, o c h så tog han henne, mera kraftigt än varligt, o m lifv e t o c h förde, henne fram till rådmanskan. &gt;Se så, pussas n u som snälla barn !&gt; befallde han, o c h Ursula, s o m är lika godhjärtad s o m obetänksam, slog armarne o m Tekla o c h Kysste henne, innan h o n hann göra motsiånd. » Din man är en ängel med osynliga vingar, kära Tekla, o c h den där gången menade jag bara, att han är stark s o m e n. h m. Nå, sin styrka har han väl aflagt prof på i afton. » Det blef ett mycket trefligt bröllop i alla fall. ni H Y L I N » DE LEKTE, DE SPELTE D ÖDENS Eleonora Bonde, Grefvinnan Clara Christina i. Eålamb, afled i Stockholm den 12 dennes i en ålder af 92 år.
N:o 242, skulle anstå lill nästa Onsdag, med R. o. Ad. förbehållen rätt att då besluta huruvida ytterligare uppskof med målets pröfning må vara af nöden. Ropades ja. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Rääf, Leonh. Fredr., anmält sig af enskilda angelägenheter vara nödsakad att lemna riksdagen och i följd deraf afsagt sig de honom uppdragne befattningar alt vara ledamoti StalsUtsk. samt bänkman inom 10:de bänkm:s-afd:n; hvarjemte Hr Landtm, i anseende till denna afsägelse dels anmodade Hrr Electorer att sammanträda till val af en ledamot i StatsUtsk. och dels tillkännagaf att val af en bänkman inom 10;de bänkm:s-afd:n komme att förrättas i början af nästa plenum. Föredrogs, men lades på begäran af Hr von Hartmansdorff. Aug., och Hr Printzensköld, Carl, ånyo på bordet Const.Utsk:s d. 19 dennes bordlagda mern. N:o 27, med förslag till tillägg i 28 § R.F. ang:de befordran af utländsk man till vissa embeten och tjenster. Föredrogs Const.Utsk:s d. 19 dennes på bordet lagda mern. N:o 28, med utlåt, i anledn. af ett Stånds äterremiss af mern. N:o 13, innehållande förslag till voter:s-propos. i följd af RiksSt:ns olika beslut om det genom mern. N:o 5 föreslagna tillägget i 72 § R.F. Ilr Den 22 Juli. 177 Hr von H o h e n lia usen , Mich. Silvius: Jag kan visserligen icke hindra att denna i min öfvertygelse uppenbara olaglighet sker i fall majoriteten densamma beslutar, men hvad mig åligger att hindra, det är att sjelf deruti deltaga. Jag bestrider visserligen icke att under de sednaste riksdagarne en afvikelse från grundlagens stadgande i detta afseende ägt rum.
Hvar och en inser visserligen, att Stånden kunna haf - ao6 Den 17 Mars f. m. va anledning att göra anmärkningar för samina orsaker, som föranledt den Urtima Riksdagen, och derföre har ej eller Ridderskapet och Adeln godkänt den princip Utskottet yttrat, att sådane anmärkningar vid Urtima Riksdagar ej skulle kunna upptagas. Vådan af alt antaga den är redan förut så klart ådagalagd, att jag är öfvertygad det Ridderskapet och Adeln icke eller nu biträder den. Jag tillstyrker derföre, att Ståndet måtte förklara, att det icke godkänner Utskottets princip, utan vidhlifver sin förut yttrade tanka sådan som Herr Cederschjöld uttryckt densamma. Grefve Gyldenstolpej Anton Gabriel; Ehuru jag inser * att tiden ej medger att få en så beskaffad proposition * som Herr Cederschjöld föreslagit, så får jag dock, för att lugna oss för den farhågan att vi skulle bortskänka vår anmärkningsrätt, anhålla oni proposition, alt Ridderskapet och Adeln ,- med godkännande af hvad Utskottet i öfrigt tillstyrkt, vidblifver sin idelina fråga framställde anmärkning. Hans Excellence Herr Grefven och LandlMarskalken gjorde proposition till bifall af ConstitulionsUtskottets ofvanberördä under N:o 77 aflåtne Memorial. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde,- Orri Ridderskapet och Adeln behagade god - Den 17 Mars f. ni. länna nämde Memorial i allt öfrigt, utom livad angick CoiislitutionsUtskottets verksamhet under Urtima Riksdagar, i hvilken omständighet Ridderskapet och Adeln förblefve vid sitt, i afseende derå redan fattade heslut. Bifölls* Grefve Horn-. Jag anhåller om uttrycklig proposition på antagande af Illerr Cederschjölds tillägg och dell af honom föreslaglie voterings-proposition.
V B. k Afd. 67, 68* 539 Ben 15 April, tan att hvarken tro mig infallible, eller att hafva uppgifvit det rätta sättet till beredande af en lycklig ställning uti vårt Penninge-Verk, kan jag ej hindra uttrycken af min enskildta öfvertygelse för vådan af ett bifall till Utskottens Betänkande. Mine Herrar! bäfvom att I000:detals Familier förbanna dem, som varit orsaken till deras olyckor. Samvetets förebråelse blifver ett svårt straff att uthärda; och bäfvom ännu mer, om Nationen skulle önska en ändring, och högljudt anropa hjelp af den, som äger nog hjerta och kraft att draga den ur sin förlägenhet. Nöden drifver ofta vanmagten till våldsamheter, hvars följder ej kunna beräknas för ett Land. Med ett stolt småleende anser man dylika skuggbilder, som man väl vill kalla dem, men det gör icke jag. Med frihets-känslan i sitt bröst meter Svensken frimodigt alla faror; men han söker dem ej: Slafveri blott blundar dervid. Det är alltid bättre att förekomma faran, än att invänta den; och finnes någon större, än foilusten af vår Constitution, af vår frihet? Jag påkallar således Riksens Ständer att i den Moderation, jag föreslagit, söka bevara dessa dyrbara rättigheter. Innom Stockholms murar, der öfverflöd af nöjen och njutningar lemna förströelse, glömmas de afiägsnaie Provincerna, hvilka man tror florera i samma mun, som inbillnin. *^en hänlöres af verkelig välmagt innom Hufvudstaden. Äfven jag, hänförd af dessa förvillelser, skulle kunna ledas till glömska af min pligt mot hemmavarande Medborgare; men täta påminnelser från Provincerna hafva Den 15 April, förnyat bilden af deras bekymffiersamma ställning, och erinrat mig om min pligt att medverka till ett beslut, som jag kan underskrifva , utan att derigenom hafva beredt flera Landsorters undergång.
Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Okt. 1860, kl. 1 e. m. Memorial, angående de i Regerings-formens 63 § föreskri/na kreditiv-summor. (R. A.) Enligt stadgandena i Riksdags-ordningens 30:de §, rörande föremålen för Stats-Utskottets verksamhet, tillkommer, bland andra dess åligganden, detta Utskott att föreslå beloppet af de 2:ne särskilda anslagssummor, som, jemlikt ofvan åberopade grundiags-§, skola, för oförutsedda händelser, till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisas; hvilket åliggande Utskottet härmedelst går att fullgöra. Af dessa, med benämningen »större och mindre kreditiven» vanligen utmärkta anslagssummor, deraf den ena, eller det s. k. större kreditivet, skall, vid infallande krig, kunna af Konungen lyftas, sedan han Stats-Rådet in pleno hört samt Rikets Ständer sammankallat, och den andra, eller det mindre kreditivet, vara tillgänglig, då Konungen, sedan hela Stats-Rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finnér den vara oundvikligen nödig till rikets försvar, eiler andra högst vigtiga och angelägna ändamål, — har den förra, som under riksdagarne åren J.809 och 1810 bestämdes till 1,000,000 R:dr Banko, men vid 1812 års riksdag höjdes till 2,000,000 R:dr samma mynt, allt sedermera varit fastställd till detta sistnämnda, eller ett deremot svarande belopp i riksmynt; och då Utskottet icke finner någon särskild anledning för Rikets nu församlade Ständer, att, genom dess höjande eller minskning, förändra denna kreditivsummas sålunda under en tid af närmare ett halft århundrade bibehållna belopp, hemställer Utskottet: att detta kreditiv äfven vid innevarande riksdag måtte bestämmas till Tre millioner R:dr R:mt. Vili. lill 11. St. S8 Ilufl. 2 Slals-VltkoUels Memorial N:o $H.
Hr Lefre'n: Till de ledamöter, som önskat fortsättning af plenum i afton, hemställer jag vördsamt, om de icke derifrån vilja afstå och tillåta, att Ståndet åtskiljes, då så många af husets medlemmar redan aflägsna! sig under den säkra förmodan, att plenum nu skulle slutas. Det synes ej vara skäl, att så vigtiga frågor som de, hvilka nu äro för handen, upptagas till afgörande sent på aftonen; och då jag tror mig alltid hafva visat samma flit vid öfverläggningarnas bevistande som någon annan, anser jag mig med godt samvete nu kunna af Hr Gr. o. Landtm, begära propos. om Ståndets åtskiljande. Gr. Cronhjelm: Enligt grundlagen beror det af Hr Gr. o. Landtm, att fortsätta plenum huru länge Hr Gr. o. Landtm, sjelf behagar; jag anser mig dock. en gång för alla bö - D4n 25 Juli e. m. la böra till prot. förklara, att jag icke finner det hvarken riktigt eller klokt att, då vigtiga frågor förekomma, fortsätta öfverläggningarna för långt in på nätterna. Då frågan om Statsrådets decharge för någon tid sedan förevar, hade vi en anmärkn:sfråga, som afgjordes först långt in på morgonen, och nu är det vigtigaste ämnet bland alla förhanden. Frih. Ehrenborgh: Min mening har ingalunda varit att hindra Hr Gr. o. Landtm, att afsluta plenum, när Hr Gr. o. Landtm, sjelf behagar det; men då 8:de och g:de punkterna Uro af den beskaffenhet, att de i ren consequens af föregående besluten måste bifallas, förmodade jag, att föredragningen deraf nu i afton icke skulle medföra någon särdeles tidsutdrägt. Jag frångår emedlertid gerna min begäran, då R. o. Ad. icke synes böjd att densamma bifalla. Gr. Frölich: Bland två onda ting söker man välja det minst onda, och då jag är i samma kategori med Gr.
Jag hemställer till Eder mine Hrr! om det är skäl att bifalla det föreslagna anslaget, då man tvistar icke endast om motionens syfte, utan äfven om dess nytta. Ar det på detta sätt som man skall hushålla med Statens medel? Såsom ledamot af StatsUtsk. vet jag, huru man nödgas vägra anslag till de nyttigaste företag blott derföre att man ieke har pengar. Skall man då bifalla förslags-anslag till ett ändamål, hvarom man icke en gång är ense, att det är nyttigt? Gr Sparre: Jag beklagar af innersta hjerta att Frih. Raab varit så olycklig, att han, då han rådfrågat jurister, funnit den ena vara af olika tanka med den andre, men jag tviflar på att han någonsin blir lyckligare. Vi må få hvilka lagar som helst, om så förträffliga lagstiftare som Solon och Moses åter upträdde på jorden, så vågar jag påstå att juristerna ändå skulle blifva af olika meningar. Vi göra oss, i sanning, allt för stora förhoppningar, om vi tro att man genom tillsättandet af en Lag-beredning skall kunna förekomma att den ena menniskan anser för sin rätt hvad den andra anser för sin. Så länge två personer kunna hafva nytta af samma sak, så länge blir det också olika åsigter om hvad som är rätt, och jag vågar icke smickra mig med att någonsin en sådan guldålder skall inträffa att inga olika meningar uppstå. Hvad jag vidare beklagar är att Hr Frih. ansett mig hafva gjort mig skyldig till en inconseqvens, ty jag fruktar att jag med skäl kan kasta beskyllningen tillbaka. Hr Frih. har sagt, att jag yttrat det 1734 års lagarbete bestod i en kodifikation, och nu påstår Hr Frih. att den ifrågasatte Lag-beredningen skulle kodifiera. Här är icke fråga om någon kodifikation; ty dermed förstår man att sammanföra spridda lagar till ett helt, men aldrig har jag hört någon kalla för kodifikation, att gifva form och uttryck åt en tanke, som hos en annan är uprunnen. Jag anser för orätt att åt en komité öfverlemna att göra upränningen och åt en annan att göra sjelfva redaktionen.
Med anledning af en utaf Herr Bråkenhjelm, B., väckt motion om upplåtelse af omkring 5 tunnland jord af Strömsholms kungsgårds samt länsmansbostället Horns egor till upplagsplats, magasiner och bostäder åt Strömsholms kanalverk, hade Stats-Utskottet uti ofvannämnda Utlåtande, enär motionen icke varit åtföljd af några handlingar till bestyrkande af de deruti meddelade uppgifter, förklarat sig, i saknad af erforderliga upplysningar, icke kunna afgifva ett sådant yttrande, som borde grundlägga Rikets Ständers beslut i ämnet, och alltså hemställt, att Herr Bråkenhjelms motion, i frågans outredda skick, ej måtte till någon åtgärd af Rikets Ständer föranleda. Enligt hvad Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag utvisa, hafva, vid föredragningen hos Rikets Ständer af berörda Utlåtande, ledamöter inom hvart och ett af Riks-Stånden dels meddelat vissa uppgifter till ådagaläggande af behofvet för Strömsholms kanalverk utaf den sökta jord-upplåtelsen, dels ock förklarat sig vilja till Stats-Utskottet öfverlemna åtskilliga handlingar och kartor till närmare upplysning i detta ämne; i anledning hvaraf Utlåtandet blifvit af samtliga Riks-Stånden återremitteradt. Sedan nämnde handlingar numera blifvit Stats-Utskottet tillställde, har Utskottet ytterligare tagit detta ärende i öfvervägande och får nu, vid afgifvandet af sitt förnyade UtlåIlih. lill R. Sl. Prol. 1SS6 8j 18S7. /, Sami. t A[d. 3 Rand. 2 Hafi. 1 o Slals-Ulskottcls Memorial N:o 63. tande, till en början redogöra för hvad Utskottet af berörde handlingar samt inom Riks-Stånden afgifna yttranden inhemtat.
Med denna reservation, i afseende å 1. $. 2. mom. förenade sig Herr Conlracts-Prosten Östberga Herr Prosten Nibelius och Herr Prosten Lundblad.” q:o. Af Herr Professoren Doctor Thomander: ”Sedan del genom Högloft. Stalsoch Ékonomi-Utskotlens gemensamma beslut, hvarutinnan jag varit af afvikande mening, blifvit min skyldighet alt, såsom Ledamot af förstnämnde Utskott, med anledning af det senare omsorgsfullt utarbetade och Slals-Ulskollet förelagde Betänkandet, yttra mig öfver folkundervisningsfrågan i bela dess vidd och icke endast i de delar, som med anslags beviljande slå i gemenskap; bör jag, ehuru i flere andra stycken olika tänkande med Utskottens pluralitet, dock, lill undvikande af vidlyftighet, endast i följande vigligare punkter mig reservera: §. 3, 2:a, 3:e och 6:e mom. Då svårligen tillgångar lära för närvarande kunna påräknas för inrättandet af sådane fullständiga SkolmäslarSeminarier, hvilka med fullt skäl kunde tillerkännas delta namn, utan fråga endast är om sådane nödhjelpsanslaller, hvarigenom åtminstone nå"Ot må lill en början kunna uträttas för bildandet af bättre Skolmästare-ämnen, än de nu allmännast förekommande, anser jag ändamålet lämpligare kunna vinnas derigenom, att dessa anstalter, efter vederbörandes begifvande, förenas med en god vexelundervisnings skola i hvarje Stifts-stad;. alt i allmänhet Skolmäslar-Seminarii Föreståndare blir samma Skolas förste Lärare med lön af Statsmedlen lill högst 600 R:dr, samt Skol mäst ar-elever ne alltså utgöra ett slags högre afdelning af sjelfva Folkskolan, hvaremot Staten icke ulan föranledande af serskild le bevekande omständigheter behöfver bidraga lill de förut varande Lärares aflöning. Ett årligt anslag af 18,000 R:dr är, så väl för detta ändamål som lill Stipendier, hvad jag anser böra beviljas.