Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid sådant förhållande skulle icke nu genast kunna, med full rättvisa, bestämmas hvarje kontors uppbörds-provision; men om i sammanhang med förändringen i öfrigt stadgades, ått på förenämnde sätt viss procent af hela postuppbörden finge ställas till General-poststyrelsens disposition för att användas till ersättning ät postförvaltarne för förlorade sportler, och samma procents belopp mellan postförvaltarne fördelades med ledning af förhållandet 1846; så kunde, elter ett eller två års erfarenhet, procenten fastställas för hvarje kontor, hvarefter denna procent sedermera, allt efter uppbördens stigande, kornrne att bestämma kontorets ersättning för de förlorade sportlerne. General-poststyrelsen Kongl. Maj:ts A åd. Proposition, N:o 72. 15 har ansett förenämnde uppbörds-provision lämpligen kunna bestämmas till fem procent af hela ifrågavarande uppbörden; och vill Kongl. Maj:t, i öfverensstämmelse dermed, beräkna behofvet för nyssnämnde ändamål. Härförutan uppkomma, genom förändringen, flere utgifter för Postverket, hvaribland må nämnas kostnaden för tillverkning af frimärken ungefärligen 1,000 r:dr årligen, provision för frimärkens försäljning, hvilken, om den, i likhet med hvad i Danmark eger rum, varder bestämd till 2 procent af försäljningssumman, torde kunna beräknas till omkring 8,000 r:dr om året, arfvoden till dem, som skola hafva ansvaret för bref-inläggningslådor vid postlinierne, samt ökadt antal brefdragare-löner, m. m.
Wid derefter, fä wäl i Kongl. Kammar-Coltegio som pä Westerås Lands-Cantzlie, ä Kungsöhrs Kungs Ladugärd hällen Arrende-Auction, har, ehuru utbuden i 2:ne delar, högsta anbudet 729^ Tunnor Spannemäl likwäl blifwit gjort för KunasLadugärden ostyckad och hwilket Arrende atrsä ifr«n Len 14 Mars detta är, dä Kungs-Ladugarden af Arrendatorn tillträddes, ärligen tillfallit SkatsWerket tillika med wärdet efter Markegängen för 4630 Dränge dagswerken som förut warit anslag, ve till Kungs,Ladugardens häfd och^ ffjötfel. För Stuteri-Inrättningen aker, som borde grundaS uppä och underhällas utaf afkastningen i Hö af Stuteriets Ängar och Lägenheter saint inkomsten af Strömsholms Kungsgård och wärdet -efter Markegängen pa de Krono dagswerken som lill berörde Ängars och Kungsgårds bergande och häfd wore bestädde men med 1312 ars början borde upphöra att in natura utgöras, hade Committerade utarbetat och i underdänightt föreslagit en derefter Dämpad plan, som Kongl. Maj:t i Näder fastställt och enligt hwilken, sedan nödige och till Lete tjenlige Lägenheter blifwit undantagne alla öfrige Angar, Holmar och Lägenheter, med afseende Den -» Junit. r?r
Skrifvelse j ff.-o 4'2- lofö att utbilda och förädla den religiösa och moraliska känslan, eller tideiis fordringar på hildning i allmänhet; i anledning hvaraf, jemte INådig framställning af E. K. M:s åsigter, i fråga såväl om de nu befintlige hinder för vården af denna stora national-angelägenhet, som ock om de säkraste och lämpligaste medlen för folkundervisningens förbättring och fullkomnande, E. K, M. i Nåder loreslagit Rikets Ständer att, till befremjande af meranämnde undervisning, antaga nedanstående allmänna stadganden och bevilja följande anslag: i:o I hvarje Stifts-stad hör genom Dom-Capitlets försorg hildas ett Seminarium eller Läro-anstalt, der tillfälle heredes för dem, som vilja egna sig åt folklärare-kallet, att erhålla undervisning och öfning i de nödvändigaste dit hörande ämnen; hörande en föreståndare af Dom-Capitlet förordnas att hafva inseende öfver denna practiska undervisnings-anstalt, att handleda och i vissa delar sjelf undervisa blifvande Skol-lärare, vid intagning och afgång dem examinera samt för dem utfärda betyg; för hvilket ändamål E. K. M. af Rikets Ständer begärt ett årligt anslag af 6,000 R;dr Banco intill året efter nästa Riksdag, hvaraf 500 R:dr anslås för hvarje Stift till arfvode, dels för nämnde föreståndare, dels för läraren i den Stifts-stadens folkskola, hvarest folklärare-eleverne komma att inhemta den practiska bildningen, dels till dem, som meddela undervisning i sång och fristående Gymnastik. 2:o E. K.
Rdr för hvarje mil, en besparing af 4,200,(100 R:dr R:mt i dessa kostnader skulle uppkomma; men efter hvad den i Öfverste Ericsons betänkande intagna fullständiga och af Utskottet granskade utredning angående samma fråga ådagalägger, utgör verkliga beloppet af den, genom vestra stambanans anläggning på Mälarens södra sida, i stället för densammas ledning norr om denna sjö, uppkommande minskning i längden af de jernbanor, som af Staten skola byggas, 12j mil samt följaktligen besparingen i byggnads-kostnaderna, efter samma beräkning, icke mindre än 8,575,000 R:dr sagde mynt. Dessutom kommer, om vestra stambanan ledes genom Södermanland och i fall den enstämmigt förordade sammanbindnings-banan mellan Örebro och Askersund varder anlagd, en för ej mindre Östergötland och Södermanland än Nerikes bergslager särdeles vigtig jernvägs-lörbindelse alt erhållas, utan att för sådant ändamål en särskild i närheten af Hjelmnren framgående sammanbindnings-bana af 6j mils längd, såsom Jernvägs-kommitléen föreslagit, behöfver på Statens bekostnad anläggas mellan Katrineholm och Örebro. Den ytterligare besparing af Statens bvggnads-kostnader, sorn beredes derigenom alt sistnämnde bana icke behöfves, utgör, enligt del för denna bana uppgjorda och af Jernvägs-kommitléen åberopade kostnadsförslag, mer än 4,000,000 R:dr R:ml. All nu uppgifna besparingar i kostnaderna för Statens jernvägs-bvggnader verkligen komma att föranledas genom vestra stambanans anläggning söder om Mälaren, anser Utskottet icke kunna vederläggas; och får Utskottet i sådant hänseende erinra, hurusom den riktning samt den utsträckning norra stambanan, för alt underlätta kommunikationerna mellan de nordliga provinserna samt hufvudsladen eller landels vestra delar, erhåller, vare sig antingen mot nordvest från Upsala åt Dalarne eller nordost från Frövi mot Sala eller annan längre i norr belägen punkt, icke komme att ega något inflytande på resultatet af den med hänsigt lill vestra stambanans ledning på ena eller andra sidan al
AeZ/suärma 1/2 mil krän ^exiö, meä ^ tunni, älier oell äng, till köäs kör 5 s 6 brestur; gikvs i srrenäe ^5 t:r 8ää» i/3 rä§ s 6: 32., i/3 born s 5: 16., oell i^3 bskre s 3: 16 383: 16. — O688S sbols Ltääbe pä bortsre tiä i Zenäer utsrrenäerss. 24 /LÄNA/. /V-r/. lKrr/ve/.ke, 7t7o §^?. /ttl/s/l/ /iött 2,820 tlerak r,ooo k:3r kerällnas sorn laKelpsnninAgr os!r 820 K:är sorn kesepenninZar, jemts cls eftsrföljanlle. /ie^e/ierrnrnAar' 80 t/// ^e^e/r>set^ rälinas ej säsom obst^äli^. ^a^/o/-r/ §/// /s s 5 tunn!., alliastar . 15 l^8 mit frän slaclen, 3 ml,!, me<l un^anlaA af cls lisritt Irörancle, lrar nelian upptagne, I^äASnlieter Ööre/- oe/l, 2,io5: ^ränstiiljes tjsnslen: 8umma 5,ooo: msct liällars ost, mark llsrvict 3o: köra pä lcortars lili i sender utarrsnlleras. r an emellan ^Vettern östr Nunllsjön, numör» uppkört.
Emellan hvad Rikets Höglofl, Ständer, vid 1823 års Riksmöte, sålunda i underdånighet yttrat, och hvad af Kongl. Maj:t i Dess Nådiga Proposition nu hemställdt blifvit, företer sig alltså den skiljaktighet, att då Rikets Ständer ansett innehafvare af Krono Skattehemman böra, för de å deras egor nu befintlige eller framdeles uppväxande Ekar, i båda fallen till Statsverket erlägga en lämplig lösen, för hvars närmare bestämmande grunderne blifvit af Rikets Ständer uppgifne, har Kongl. Majit deremot i Nåder föreslagit, att den fria dispositions, rätten må, utan en sådan lösen, bemälde Hemmansegare medgifvas’; men då befrielse för Kronoskatte-Hemmanscgare från den, i grund af nu gällande Författningar, dem åliggande förbindelse, att all växande Ek för Kronans behof tillhandahålla, samt den rättighet dem i stället nu skulle blifva förunnad, att Ekträdet till sin högsta nytta fritt och obehindradt få använda, ovedersägligen innefattar en så betydlig och till Hemmanens ökade värde ledande förmon, att ingen omtänksam egare till sådane lägenheter hvarken kan finna en emot berörde förmoner afpassad lösen obillig eller tveka att densamma erlägga, anse Utskotten sig, uppå de af Rikets Höglofl. Ständer, vid 1823 års Riksdag, pröfvade skäl, så mycket hellre böra tillstyrka bibehållandet af den då beslutade lösnings skyldighet för Krono-skatte-hemmansegare, som den derigenom Statsverket tillflytande inkomst lemnar ett af behofven på kalladt bidrag för anlag - Stötssamt Allm. Besv.o.Oec.-Utsk. Vtl.N-.o 34. 21, gande och vårdande af de Ekeplanteringar för Statens räkning, hvilka i en framtid skola fylla de behof af Ekevirke för Rikets Flotta, derföre tillgångar hittills varit af Krono-skatte-hemmanens jord, till en icke ringa del, påräknade.
Riksgälds-kontorets kommissarier och öfriga tjenstemän, äro, utom hvad som rörer den nu mera indragna revisorstjensten, likalydande med 172 och 173 §§ i 1845 års reglemente; den 33:dje, angående vaktbetjeningen vid Riksgälds-kontoret, är likalydande med 174 § i samma reglemente; den 34:de, angående den för embetsoch tjenstemännen samt vaktbetjeningen gällande instruktion, är likalydande med 175 § i dito; den 35:te, angående nämnde tjenstemannapersonals och vaktbetjenings aflöning, är likalydande med 176 § i 1845 års reglemente, den 36:te, angående anslaget till gratifikationer, är likalydande med 177 § i dito; den 37:de, angående den till begrafningshjelp anslagna summa, är likalydande med 179 § i dito; den 38:de, angående det vid denna riksdag beviljade understöd för enkeoch pupillkassan vid Riksgälds-kontoret, motsvarar 180 § i 1845 års reglemente och innehåller Rikets Ständers beslut genom bifallandet af Statsutskottets utlåtande JYS 182; Stals-Utskottets Memorial, N:o 295. 5 den 39:de och den 40:de, angående aflöningen för dem, som förordnats till tjenstgöring under inträffad ledighet eller beviljad permission, hafva samma lydelse som 181 och 182 gg i 1845 års reglemente; den 41:sta och den 42:dra, angående lediga tjensters återbesättande, äro likalydande med 183 och 184 §§ i samma reglemente; den 43:dje, angående vilkoret för tjenstemäns anställande vid Riksgälds-kontoret, är likalydande med 185 g i dito; den 44:de, angående befordringsgrunderna inom samma verk, är likalydande med 186 g i dito; den 45:te, angående det med befordringar vid Riksgälds-kontoret förenade vilkor, är likalydande med 187 § i 1845 års reglemente; den 46:te, angående varningar och suspensioner för tjenstelörsummelser, är likalydande med 188 g i dito; den 47:de och den 48:de, angående tjenstemäns skiljande från innehafvande befattning, äro likalydande med 189 och 190 gg i dito; den 49:de, angående vaktbetjents suspenderande eller skiljande från tjensten, är likalydande med 191 g i 1845 års reglemente; den 50:de, angående behandlingen af mål rörande suspensioner och afsättningar, är likalydande med 192 g i samma reglemente; den 51:sta, angående extra-ordinariers skiljande från verket, är likalydande med 193 § i dito; den 52:dra, angående pensioneringsgrunden, är likalydande med 194 g i dito; den 55:dje, angående hela lönens bibehållande såsom pension,
Wto 41 med åtskilliga grundlagsändringsförslag, åsyftande riksdagsförhandlingarnas ordentligare och skyndsammare gång, blef samma memor. ånyo lagdt på bordet af Hrr Dalman, Wilh. Fredr., och Hjärne, Harald. Likaledes lades ånyo på bordet af Hr von Hartmansdorff, Aug., samt Frih. Cederström, Jac., Constit. Utskrs d. g dennes på bordet lagda memor.: Kro 42, nied föreslaget tillägg i gg § Reg.F. för Just.- ombudsmannens berättigande att bevista RiksSlms plena; JY:o 4R med föreslaget tillägg i 38 § Riksd.Ordm; Kro 44. i frågan, rörtde behörigt Utsk. för upptagandet af motionerna om riksdagens prorogation. Ånyo föredrogs BancoUtskrs d. g dennes f. m, på bordet lagda memor. N:o 55, i anledn. af de beslut, RiksStm fattat i afseende på Utskts under Kro 2g framställda förslag till jemnkning af de skiljaktiga meningar, uti hvilka RiksSt:n stadnat vid afgörandet af Utskrs under Kro i4 afgifna utlåt. Tillika upplästes ett prot.utdr, fran PresteSt. af d. 16 a4° Den 30 October e. m. dennes, af innehåll, att PresteSt. förenat sig med R. o. Ad. deruti, att Rikets nu församlade Ständer hos K. M. skola anhålla, det K. M. täcktes gifva sitt nåd. samtycke till R. St:s beslut, ang:de bestämmandet af myntenhetcn och dess underafdelningar, i hvilket beslut PresteSt. inbjudit Borgareoch BondeSttn att sig förena; samt ett prot.utdr. frän BondeSt. af d. 20 dennes, af innehåll, att som det, genom PresteStls nyssnämnda inbjudning , framställda förslag till den und. skrifvelsen i ämnet just uttryckte det beslut, som BondeSt. vid sjelfva hufvudfrågans afgörande fattat, hade BondeSt. funnit för godt att antaga inbjudningen. Hr Dalman, Wilh. Fredr.:
1 5 finnas nödiga i afseende å beskaffenheten af fångarnes sysselsättning; att de mindre arfvoden, som utginge till läkare vid fångvårdsanstalterna samt till de fångpredikanter, hvilkas verksamhet icke uteslutande vore afsedd för fångvården, understundom måste förändras till följd af brist på sökande till platserna och stegring eller minskning i fångantalet m. m. Derest således aflöningen för dessa befattningar skulle för en längre tid bestämmas af Rikets Ständer, hvarigenom Eders Kongl. Majit blefve förhindrad att deruti göra de ändringar, som förhållandena i ett eller annat hänseende påkallade och icke utan mehn kunde afbida Rikets Ständers sammankomst och beslut, vore det, enligt Styrelsens förmenande, nödigt att aflöningsstaten bestämdes så hög, att den motsvarade behofvet af alla under en statsregleringsperiod möjligen inträffande förändrade förhållanden, hvilket åter skulle belasta Statsverket med en ofta onödig, betydlig utgift.
Att denna kostnad icke kan vara någon rättelse för oss, är naturligt, ty priserna äro olika; men emedlertid visar della hvad kostnad man derpå har användt. Detta fängelsesystem var grundadt på celler och samfäldt arbete. Vid samma tid hade det bildat sig uti NewYork ett sällskap kalladt Prison Disciplin Soeiety. Detta hade taget till föremål alt taga värd om fångarne då de kommo ut; och sällskapet utgaf årliga berättelser. Den första, som var afgifveu d. 2 Juni 1S25, erhöll jag i en - 316 Den 28 April. skild väg vid slutet af år 1826. De serskilda berättelserna, hvilka omtalade begge systemerne, klandrade mycket det Philadelphiska, men berömde deremot ganska mycket det Auburnska, så att det tycktes vara utom alt_ fråga, att de Auburnska fängelserna skulle vara de bästa. Äfven finna vi, att Lagcomitéens första förslag, hvilket upptager, att Tångarne skulle förvaras i cell, var grundadt på det Auburnska systemet. Om det lagförslaget då bade varit i samma skick till antagande som det nuvarande, så hade det troligen blifvit godkändt, och vi hade nu haft fängelser uppbyggda efter det Auburnska systemet; som man kanske nu anser till en stor del oanvändbart. Tankarne förändra sig. Det första omdöme jag bär hörde om de begge systemerne, Auburnska och Philadelphiska, var af en ung Svensk, som kom från Norra America, och som då berättade mig, att Philadelphia-systemet ansågs för det bästa, och att detsamma då uteslutande skulle antagas, hvilket förundrade mig, emedan de förut afgifne berältelserne omförmälde verknihgarne af det absoluta cellsystemet såsom ganska missgynnande; men jag fann snart, att de största svårigheter förefunnos för verkställigheten af det Auburnska systemet, och alt det var denna svårighet att verkställa detsamma, som var orsaken hvarföre man måste återgå till Philadelphia-systemet. Detta åter tycktes grunda sig derpå, att brottslingen, som lemnades ensam med sitt onda samvete, skulle derigenom erhålla en väckelse, som sedermera skulle utbildas till hans förbättring.
Prest-Ståndet d. 27 Vällofi. Borgare-Ståndet d. 24 Heder v. Bonde-Ståndet d. 24 — Vördsamt Memorial! id Stats - Utskottets den 3o:de sistlidne Mars afgifna betänkande, med hemställan, att en summa af 150,000 R:d måtte anslås till bestridande af nuvarande Riksdagskostnader, hafva hos Högvördiga Prest - Ståndet, Vällofi. Borgare - Ståndet - Den *4 April. 385 det och Hedervärda Bonde - Siandet anmärkningar blifvit gjorde, hvilka hufvudsakligen innefatta: att den föreslagna summan funnes varit större, än behofvet synes fordra, samt att, då Riksdagens längd icke kan med visshet beräknas, ett belopp af 25 till 40,000 Riksdaler i månaden, lämpligen kunde bestämmas, att af StatsContoiret, som besörjer utgifternas bestridande, få, i nion af behofvet, reqvireras uti RiksgätdsContoirei; ined hvilka anmärkningar ärendet blifvit till Utskottets vidare yttrande återremitteradt. Enligt Utskottets ornförmälte Betänkande,' ansågs, vid jemförelse af dea i Orebro år 1812 haline Urtima Riksdags Summa, efter afdrag för utgifter, som, då Riksdagen hålles i Stockholm, ej äga rum; men med afseende tillika å nu' än mera, stegrade varupriser, 150,000 R:d blifva tillräcklige för utgifterna vid denna Riksdag, hvilken summa likväl endast förslagsvis uppgafs till beviljande, att af Riksgälds - Contoiret tillhandahållas Kongl. Stats - Contoiret för besörjande af utbetalningen, i mon af behof; hvadan häraf icke kunnat följa, att RiksgäldsContoiret genast och på en gång skulle utgifva hela beloppet.
Verklig vetenskaplighet och lefvande fart i det pedagogiska studiet kan omöjligen åstadkommas, utan inrättande af universitets-professur i ämnet. Sådan finnes äfven vid. de flesta utländska universitet, till och med i våra grannland Finland och Danmark. Utbildandet, af elementarlärare utgör också, jämte det själfständigt vetenskapliga studiet för vetandets egen skull, en så viktig del af våra filosofiska fakulteters uppgift, att det är en verklig orimlighet, att pedagogiken ej skall vara upptagen bland deras läroämnen. Men upprättades en professur i pedagogik, så borde den nödvändigt sättas i förbindelse med ett pedagogiskt seminarium, med därtill hörande skolklasser. Hvad trädgården är för botanices professorn, hvad laboratoriet är för kemisten och fysikern, det är seminariet för den pedagogiske vetenskapsmannen. Där har han sitt fält för iakttagelser och experiment, sitt material för åskådningsundervisning och praktiska öfningar. Och funnes en gång ett sådant pedagogiskt universitetsseminarium, så skulle sannolikt profårskursen visa sig öfverflödig. — Vid detta seminarium, hvars föreståndare naturligen vore professorn i pedagogik, borde såsom lektorer (och på samma gång docenter i pedagogik) anställas två eller tre verkligt dugliga lärarekapaciteter, hvilkas lektioner kunde erbjuda lärarekandidaterna efterföljans-värda föredömen. Det till seminariet knutna läroverket behöfde ej omfatta de vanliga läroverkens alla klasser, utan blott två eller tre klasser, som kunde anses typiska för skolans olika hufvudstadier. Och de ekonomiska svårigheterna borde därför icke blifva så afskräckande. Liksom vid de tysfafr motsvarande universitetsseminarierna skulle lärarekandidaterna bl. a. ett par gånger i veckan sammanträda till diskussion och teoretiska öfningar. Därvid kritiserades under föreståndarens ledning de lektioner, som kandidaterna åhört eller själfva gifvit. Därvid anfördes enskilda pedagogiska iakttagelser, som man trodde sig hafva gjort under de praktiska öfningarna. Värdet af dessa granskades, och befunnes iakttagelsen riktig, antecknades den i protokollet. På så sätt samlas ett direkt ur praktiken framlockat material för den pedagogiska teorien. Och denna skulle därigenom få ett lif och intresse för de studerande, som på ingen annan väg står att finna.
5öemäringé?3lcgimcntct, (jutars lön fyncé böra bedämntas till 2,500 9t:br, torbe Äongl. SDlajrt i SFåbcr milja föreda Svifct» 0tänbcr att, bå ben förre för bet närmarattbe enbad åtnjuter lön, 1,488 9t:br 16 (F., hmartill fommer påräfnab Sompagnirevenuc, 333 9t:br 16 (F., eller tillfantmané 1,821 9v:br 32 (F., bemilja fyllnab häruti till 2,500 9t:br meb 678: 16. — "Söv Tfrtidcrict upptagen en af @eneral?$ält?tygmädare, uti afgifroet fördag till befinitiv reglering Bermeb, t fåbant affeenbe anntälb nöbig tillöfning af 741 tunner fpanmål in natura ocf) 21,085 9t:br 37 (F. 6 r:d, font tillfanimané ntföreé nteb 21,458: 13. 6. Stanéport 82,721: 3. 2 (©il. till £. SX. nät. ‘Proportion tili SX. @t. dt 1834.) 2 — 6 transport 82,721: 3, 2. utom bc till benna ©tat öfwcrfhtftabe 747: 24. — från 2(rd)(i-@tatcn; Ijwar.' emot i ftftnämbe ©tat befparaé bera uppförbe 77 tunnor fparanål unber lönernc, famt befjutom i Tlrtillerieté getnenfamma ©tat tillfammané 47 tunnor.” ”^Derjemte och feban iblanb uppfinningar inom frigé/fonftené ornråbc fär
Sedan Revisorerne i anledning häraf erhållit dylika uppgifter endast angående de egendomar, hvilka äro ställda under Ofverintendents-embetets inseende och förvaltning, hafva Revisorerne, vid granskning häraf och med ledning af hvad Revisorerne för öfrigt hafva sig bekant, trott sig finna anledning till Rikets Ständers bepröfvande öfverlemna, huruvida icke, till förekommande eller minskning af ifrågavarande hyresersättningar, Riksarkivets förra hus vid Skeppsbron samt det af staten nyligen förvärfvade s. k. Hebbeska huset å Riddarholmen kunde bringas i det skick, att vissa embetsverk och myndigheter der finge inrymmas, äfvensom om ej åtskilliga boställslägenheter, hvaraf några synas vara större än som erfordras, andra åter vara så belägna, att -de ej kunna af boställshafvaren begagnas, kunde delvis eller helt och hållet till embetslokaler upplåtas. Sådana boställslägenheter äro exempelvis Justitiestatsministerns, innehållande 30 rum, samt Kongl. Hof-statybildhuggarens med 19 rum förutom kök och atelier, belägna vid Beridarebanan; Statsrådet och Chefens för Landtförsvars-departementet boställe, 25 rum jemte 2:ne kök, uti f. d. Preisiska huset vid Drottninggatan, samt, vid Kongl. Myntet, Ofver-direktörens boställe med 15 och Myntmästarens med 13 rum, utom kök. Såsom i föregående revisionsberättelser omförmäles, äro åtskillige dels genom enskilda donationer bildade, dels af statsmedel bestående kassor och fonder ställda under Kongl. Stats-kontorets förvaltning för att, enligt särskilda derom meddelade föreskrifter, göras fruktbärande. Räkenskaperna öfver dessa kassor och fonder, hvilka här nedan upptagas, utvisa följande förhållande i afseende på inkomster och utgifter: § 18- Norénska testaments-fonden Debet. Kredit. Utgift: Transport: 630: 19 — Transport: 630: — Balans till år 1864: • — —mmJa * Summa 16,854: 85. Filéenska testaments-fondeu. Debet. Balans från år 1862: Uppbörd: Kredit. Utgift:
Confifiorier ocfi ©tatö*Contoiret förefirif* ter om förbelningen af fbrberörbe 42,000 9l:ör, oifi om uppgöranbet, i öfmerenöfiämmelfe ber* meb, af en ny 3sntrrimö*fiat för Clementar*2äromerfen, att i (tället för ben af år 1819 blif* ma gädanbe, tid befi en fiänbig löningö*fiat funbe upprätta^. fDfcn forn bivarfen be reban befintliga 2ärarneé> löne*förmoner, eder be tid förbättring beraf anmänbbara tillgångar i ©tif* ten, moro få tillförlitligt fänba, forn mcberborbe, ofi) enär möjligbeten, att gifma få mångå ocf) få fiora löner, font åfyftabeö, icfc funbe uteb fäferbet beböuunaö, innan en fåban fanne* born blifmit ytterligare inbemtab: få findé Sonfifiorierna ocb ©tatö*Sontoirct äga att, mib ben nya 3ntcrimö*fiatenö uppgöranbe, förefiå- be änbringar eder jeinnfningar bwartid omfiänbig* beterna funbe föranleba. Då ben utredning af ämnet, ©tatö*Contoiret derefter gjorde, blefaf flongl. S9?aj:t, ben 21 ©ept. famina år, i nåbcr pröfmab, ocb bå tidfättningen af nya Särare infiädbeé, famt Clementar*Säromerfenö tillgångar ocb bebof beräfnabeö från ocb meb år 1830 tid ocb med år 1834: få befunnoö be tillgångar, bmilfa uppfommit genom äldre eller af ■Songl.