Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa odlingar, som aro mycket gängse, verkställas medelst bränning .efter plog sålunda, att blott en eller två plogskifvor i hvarje teg sönderskäras, uppställas och brännas, hvarefter askan utströs öfver hela fället. Detta odlingssätt anses, framför Engelska Oåhackningsmetoden, äga företrädet att bespara arbete och förtära mindre af matjorden, men ändock befordra bördigheten. Lin odlas i de Heste Länets orter till husbehof, men i Marks härad jemväl till afsalu. Hampa förekommer endast på spridda ställen. Dalskogs socken på Dalsland afsätter betydligt humla. Åkerbruksredskap af bättre konstruktion hafva småningom spridt sig från l)egebergs landtbruksinstitut, så att mullskopa, sladd, mera ändamålsenliga harfvar och till en del såningsmachiner äro, jemte Engelska plogen eller annan bättre modell af detta redskap, på större egendomar i bruk, men endast undantagsvis blifvit hos någon af allmogen antagne. För Länet är numera, enligt Kongl, brefvet den 9 November 1854, på säteriet Dagsholm i Walbo härad inrättad en lägre landtbruksskola, som öppnades den 24 April 1855 för 12 lärlingar. Nämnde egendom arrenderas på 20 år af skolans föreståndare, som, emot årligt statsanslag af 2,000 R:dr B:ko, med biträde af en underlärare meddelar undervisning, i ändamål att bilda lärlingarne till praktiskt skicklige jordbrukare. Läroanstalten bevistas dessutom af betalande elever. Enligt förra berättelser beräknades utsädet af hvete, råg, korn, bafra, blandsäd, bönor, ärter och potates utgöra: år 1845 203,916 tunnor; afkastning tunnor 926,921. n 1850 208,094 » » » 967,913, under det att den härvid fogade tabell visar utsäde för år 1855 245,850 tunnor; afkastning: . 1,094,057 tunnor.
Hvitbets-socker-Fabriker, angående anslag af Statsmedel till understöd för. Se Anslog. ( 95 ) Hyltén-Cavallius, C. E., Cliemie-Adjunct, angående pension åt Enkan efter. Se Stats-Utskottets Utlåtanden N:o 74 och 186. Ilypotheksföreningar, Svenska, angående deras å utrikes ort belånta obligationers uppköpande af Riksgälds-Kontoret, för att försedda med Statsverkets garanti för deras kapitaloch räntebelopp åter försäljas. II. 29. R. 61. XII. R. 246. A. 320. — Svenska, angående beviljandet af ,ett kreditiv af 1,200,000 R:dr banko i Rikets Ständers Bank för. II. R. 300. Se Banko-Utskottets Betänkande N:o 34. — Svenska, angående uppköp af deras obligationer för RiksgäldsKontorets räkning. II. 301. III. Hård, Adara, yttranden. II. 315, 324. Hyttor och Masugnar, om nedsättning i eller i visst fall upphörande af tackjernstionden vid. Se Stats-Utskollets Utlåtande N:o 64. Litt C. Hägerflycht, Carl Henric, yttrande. X. 3. Hägnader. Se Stängsels-skyldighet. Häktade personer, om ersättning åt Domare, som besväras med längre resor för ransakning med. Se Domare. Häradsfängelse, om skyldighet att sådant bygga och underhålla. Se Prestgård. Iläradshöfdingar, om förändring i deras aflönings-säll. II. 355. III. R. 75. XV. B. 112. A. lig. Häradsoch Läns-Nämnder, angående väckt motion om inrättande af. II. 61, 89. R. 104. Härads-Rätt, angående minskning i det antal Nämndemän, som fordras för fullsuten. Se Nämndemän. Härads-Skrifvare, angående löneförbättring för. Se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 71.
Skulle åter i något särskildt fall ett donationsvilkor eller dylikt vara öfverträdt, anser Utskottet, på sätt i ett föregående Betänkande (M 57) är antydt, det vara vederbörande målsegares ensak att, genom rättegång eller annorledes, på sätt honom bäst synes, åstadkomma utredning och rättelse; hvadan Utskottet finner sig böra afstyrka bifall tili berörda motion. Stockholm den 12 Februari 1863. Bih. till H. St. Ank. till Eip.-Utsk. den 12 Febr. 1863, kl. 2 e. m. Memorial, i anledning aj ålerremiss af Utskottets Betänkande JYi 45. Detta Betänkande, rörande väckt förslag om meddelande af föreskrifter i afseende på sättet för postdiligensers förskaffande, har, enligt Utskottet tillhandakomna protokollsutdrag, blifvit af Höglofl. Ridderskapet och Adeln till Utskottet återremitteradt, men af de öfriga Riks-Stånden bifallet; och kan vid sådant förhållande återremissen ej till vidare åtgärd föranleda; hvarom Utskottet skolat Höglofl. Ridderskapet och Adeln underrätta Slockholm den 12 Februari 1863. Tillägg till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande JV2 66, i anledning aj väckta motioner angående ändringar och tillägg i nu gällande stadganden om fattigvården i riket. Emot delta Betänkande anmäldes Reservation: af Friherre af Schmidt, C. J. G., som ansåg 18 § af 1853 års fattigvårdsförfattmng innehålla föreskrift, fullt tillämplig uti de fall, Utskottet afser, hvarför det är både onödigt och olämpligt att besvära Kongl. Maj:t med någon underdånig skrifvelse i ämnet. Häruti instämde Friherre Alströmer, C. J, O., Herr von Echstedt, J. F., Herr Ros, A. E. och Herr Ekerot. STOCKHOLM, tryckt hos Eric Westrell, 1863. Allmänna Besvärs• och Ekonomi-Utskottets Betänkande N'o 83. 1 JV:o 83.
Kommer dertill, att försträcknings-vilkoren i skuldebrefvet ej behöfde utsättas, blefve möjligheten för borgenären att begagna den nödställdes förlägenhet till vinst för sig ännu mera underlättad. Återstår då att göra för sig klart, om dessa förhållanden äro oundviklige, och om ej räntan annorledes kunde regleras på ett sätt, som fullt öfverensstämde med produktionens anspråk och fördelar, på samma gång konkurrensen erhöll behörigt spelrum och ockret ändå förlorade något af auktoriserad terräng. Det är, säger man, produktionens behof af penningar, som genom räntans af konkurrensen bemedlade frihet skulle tillgodoses. Högre eller lägre ränta skulle få betalas, allt eftersom penningarne voro dyrare eller billigare, eller, med andra ord, i mindre eller större man motsvarade efterfrågan. Hvad innebär då begreppet dyra penningar, hvad billiga? Till en början är härvid att anmärka, att det för en viss tidpunkt inom ett land befintliga penningekapitals tillräcklighet för cirkulationen icke så mycket beror af dess qvantum eller storlek i sig sjelf, som icke fastmer af den frismassa, för att så säga, det innesluter och denna massas tillräcklighet för omsättningen af de konsumtibla varor, eller det varukapital, som genom penningekapitalets bemedling ingår i cirkulationen. Denna penningekapitalets prismassa och dess tillräcklighet i nämnde hänseende är emedlertid alltid för handen; ty den omständigheten att penningar ej hafva något annat ändamål, än att tjena till medlare af omsättningen, verkar derhän, att deras eget värde eller pris äfven alltid rättar sig efter omsättningens behof, så att deras pris stiger, när tillgången i förhållande till behofvet är mindre, och faller när tillgången åter blir större. I denna mening äro penningarne än dyra, än billiga. Hafva de blifvit dyra, kan man med en mindie summa tillösa 4 26 sig en lika stor eller slöire massa konsumtibla varor, än förut; hafva de blifvit billiga, erfordras ett större penningebelopp för att lösa samma qvantum konsumtibla varor. Annorledes begripes icke dyrheten eller billigheten af penningar.
Palmstjernas förslag, förändra icke dess natur att blott vara ett tillägg till Utsk:s beslut, och förslaget måste, såsom sådant, anses lagligt, dådet i öfverensstämmelse med 58 § Riksd.Ordn. tillkommit före justeringsdagen, så att något hinder icke möter för detsammas upptagande och afgörande såsom ett tillägg till det fattade beslutet. Jag delar icke med Gr. Posse den farhåga, att samma majoritet, som afslog Dtsk:s förslag, äfven skulle afslå Frih. Palmstjernas motion. Jag tillhörde dem, som afslogo Utst:s förslag; 19 H. 4 D«n a Fe Linar i f. m. men då Frih. Palmstjernas tillägg jemnar det missförhållande, som fanns i Utsk:s förslag, bekänner jag, att jag tillhör dem, som önska bifall till Hr Frih:s motion. Jag ser så många -vådor af remissen, att jag får bekänna, det jag anser den, som vill saken, böra motarbeta remissen; och jag önskar derföre, att Frih. Palmstjernas motion måtte i dagens plenum till afgörande företagas. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla , att Frih. Palmstjernas anförande remitterades till StatsUtsk., samt att, till följd af R. o. Ad:s förut lattade beslut om pröfning af detta anförande i sammanhang med BondeSt:s inbjudn., denna sednare finge hvila, tills StatsUtsk. inkommit med sitt utlåt, öfver förstnämnde anförande. Ropades starka ja, blandade med nej. Hr Hjärne: Jag anhåller att i prot. få nedlägga min reservation mot den beslutade remissen af Frih. Palmstjernas förslag, emedan detsamma icke kan anses såsom en ny motion, sedan detsamma varit 2:ne gånger bordlagdt. Gr. Björnstjerna: Sedan remiss af Frih. Palmstjernas motion blifvit beslutad, anhåller jag att få anföra ett yttrande i denna fråga, och att detsamma må åtfölja till StatsUtsk. Gr. Björnstjerna uppläste derefter följande: Frih.
Nej nu, när gamla barndomsdrömmen skulle kunna förverkligas, då hade den förlorat all doft och färg, som fantasien förlänat den. Därtill kom, att jag, genom en Den 3 maj 1885 samlades vi elever, till ett antal af 105, på Testrups folkhögskola, i Jylland, två danska mil från staden Aarhus. Men i denna folksamling, som då fyllde skolans stora gymnastiksal, var det ej godt att veta, hvilka som ämnade bli elever, eller hvilka, som blott infunnit sig för att afhöra de föredrag och deltaga i de sånger, hvilka ingingo i dagens enkla högtid. Der fanns en skara män, äldre och yngre, synbarligen tillhörande olika samhällslager, men ingen af dem skulle nu stanna här, det var klart nog, då jag visste, att vintermånaderna äro männens skoltid i dessa läroverk. Men här sågos äldre och yngre kvinnor äfven ur de bildade klasserna '. Hon där borta med det svarta lockiga håret och de mörka, drömmande ögonen var ju dotter till en berömd dansk konstnär; damen med det energiska utseendet var en » comtesse », och därborta satt den berömde skaldens unga dotter. — Här sågs en skara bonddöttrar, några flickor från städerna och en mängd yngre och äldre kvinnor, synbarligen tjänarinnor * — alla om hvarandra i den stora salen. Här finnas lyckligtvis i världen glada tilldragelser, anderika ord, hvilka man aldrig förgäter, medan däremot — Gud vare lofvad! — minnet om upplefvade sorger och kval sjunka ned i glömskans djup, och de glada, sköna minnena stå likt grupper af lysande hvita liljor på gräsbevuxna grafvar. Denna dag, ja alla de nittio dagar, som nu följde efter den, skimra och lysa i minnet likt grupper af älskliga liljor. Med undran hade jag sport mig själf, hvad lärarne ville företaga sig med en sådan blandad åhörarkrets. Från mitt vistande under förra året på denna skola och ett par af dess systerskolor, visste jag, att man ej bjöd på skåptorra kunskapsbitar, och jag hade mer än en aning om, att desse lärare, med lefvande * Hvarje medellös kvinna erhåller, på ansökan, understöd af allmänna medel för att kunna vistas vid en sådan skola. Förf.
Detta alden egentliga härens åliggande, och förelagets författare synes äfven hysa samma åsigt, då enligt detsamma landtstormen antages i allmänhet ej bära andra vapen, än dem, som den sjelf kan förskaffa sig. Landtstormen bör deremot resa sig i fiendens rygg, a!bryta hans kommunikationer, uppsnappa hans konvojer, tillfångataga enskilda detachementer ro. m-, och dertill fordras framförallt den allmänna anda, som vid en hotande fara förmår en lie! bvffgds • • innevånare att. resa sig. Taktisk utbildning eller manöver-skicklighet kommer dervid mindre i fråga än under öfriga krigsförhållanden. Bih. tiU R. St. Besvärsoch Ekon.-UlskoUcns Betänkande N:o 2$. Efter att sålunda hafva utredt frågan 0111 det nya systemet, i afseende å dess uppgifna numerära öfverlägsenhet, öfvergå Utskotten till undersökning, huruvida, genom den af Herr Stjernsvärd föreslagna organisationen, en besparing af icke mindre än 731,947 r:dr kan vara att för statsverket påräkna. Ätt härvid ingå i någon närmare granskning af de uppgjorda kostnadsfrirslagen, dertill sakna Utskotten både nödig tid och tillräckliga upplysningar. Utskotten hafva likväl ej kunnat underlåte att fästa sig vid vissa omständigheter, som förefallit serdeles anmärkningsvärda och sorn otvifvelaktig! torde fordia en icke obetydlig rättelse. Så har till exempel vid beräkningen af de tillgångar, som för den nya organisationen skulle blifva tillgänglige, inkomsten af befälets samtliga boställen vid iridelda arméen upptagits tilt 570,441 r:dr, som utgör 50 procent, eller 190,147 r:dr mera, ku det belopp, hvartill samma inkomst nu är uppskattad. Om äfven en sådan högre inkomst af ett eller annat boställe erhållits de sednaie åren, då spanmålspriserne varit högt uppdrifne, så är det deremot visst icke fallet med det stora flertalet, och boställen gifvas till och med, hvilka icke i arrende afkasta dei belopp, hvartill inkomsten deraf blifvit uppskattad.
Herr L andt-Marsta lten I anledning af discurserne sär jag nu provonera Höaloff Riddersitapet och Adeln att ogilla de as Herr Ofwerste Lieutenant Orixenvglclr i desi upläste dictamen nyttjade Ut» tryck emot Stats »Rädet. Ropades ett starkt Ja hwaribland hördes nägra sä Nej. Dä Herr Grefwe» och Landt-Marstal» ten derefter proponerade Ridderfkapet och Adeln att ät» zr>8 DAN 4 December. LtMias, yttrade näston Ledamot till Herr Landt. Marsk^!!. n, att sukcn sörmodeligen cj morr afgjord, emedan någon troddes hafwa begärt votering. Härunder yttrade afwm Grefwe borner, ldlilg, att Herr kalman ropat nej, alt han således ej ogillade Herr Orixenvslärs uttryck, och förmodeligen derföre önffade votering. Herr ? Ziri mari förklarade, att han ej beful!, mägtiqat någon att tolka hans yttrande; men att, ef, ter sräga derom upsrode, wille han betyga, akt han wer, keligen ropat nej, men utan att begära votering, hwil, ken cj skulle tjena till annat, än att upraga en för Ridderskap» och Adeln till angelägnare ämnen nödig tid. Herr Grefwen och Landt-Marlkalken. Jag har ej kunnat fakta annet än att propositionen were bifallen; men det säges akt någon skulle hafwa begärt vorermg: kunne wi ej, mine Herrar, nu fa anse detta mål sa>om afsimadt? Frän ett och annot afläqsnare häll i salen srä« gades vm någon och hwilken begärt votering^ Dä ingen märktes hafwa någon att upgiswa, och Grefwe körner förklarat, vet hans yttrande grundar sig .blott pä hans förmodan i anledning af Herr kUrinrör» rakande tanke, ropades att fåken säledes wo« r.' i culedmng af Herr Landt. Marskalkens proposition afgjord.
N:ris 415 och 486.) S. A. K Sedan Rikets Ständer, i anledning af inom Bonde-Ståndet derom väckt fråga, inedgifvit, att, vid tryckningen af de under innevarande Riksdag inom Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N.-o 38a. g3» samma Stånd förde Protocoll, 3000 exemplar af de äfvenledes inom Ståndet afgifne yttranden, samt fattade beslut, rörande det af Constitutions-Utskottet upprättade förslag till Nationai-representationens ombildning, må serskildt afdrågås och af Rikets Ständers Riksgälds-Contoir hållas E. K. M:s Befallningshafvande i Länen tillhanda, för att genom deras försorg i socknarne utdelas; så få Rikets Ständer härmed sådant i underdånighet anmäla, med anhållan, det E. K. M. täcktes, i anledning deraf, lemna Sine Befallningshafvande de föreskrifter, E. K. M. för ändamålets vinnande kan i Nåder finna lämplige. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 9 Juni 1841. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 8 Juni 1841. Preste-Ståndet den 9 Borgare-Ståndet den g Bonde-Ståndet den 9 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående Extra Stats-anslag för den af Rikets Ständer begärda Lag-Beredning. (Stats-CJtsk. Ull. N:ris 508 och 551.) S. A. K. Uti Nådig Proposition af den 30 sistl.
Då, enligt hvad sålunda blifvit ådagalagdt, den betydliga minskningen i hospitalsfondens kapital-behållning tillkommit genom de i öfverensstämmelse med Rikets Ständers önskan vidtagna åtgärder för hospitalens centraliserande och ändamålsenligare organisering; då fondens nuvarande oförmåga alt infria sina hos salpeterfonden upptagna lån icke annorlunda än genom anvisande af serskildt stats-anslag kan afhjelpas, och då sistnämnde fond, för uppfyllande af dermed a (seddy ändamål, ingalunda är i behof af bih. till H. St. I’roL /S47 och 184S. 4 Samt. 1 A/d. 2 band. 1 haft. ä 10 Stats-Utskoltets Utlåtande, N:o i55. den långifna summans återbekommande, har Utskottet funnit sig ega anledning tillstyrka, att ifrågavarande till hospitals fond en från salpeterfonden ulgifna lån, till belopp af 48,000 riksdaler, må få uti räkenskaperna afskrifvas. Stockholm den 28 April 1848. Änk. till Exp.-Utsk. d. 29 April, kl. half 6 e. m. Utlåtander i anledning af Kongl. Maftts Nådiga Skrifvelse i fråga om restitution af hvad utaf he/nmans-innehafvarne å Öland blifvit i ränta för den ä hemmanen på ön fördelade utmarkfrån och med år 1841 _> till kronan er lagdt utöfver det nedsatta belopp, hvarmed berörde ränta eller så kalla - de utmarks-skatt numera utgöres. (U. A.)
Fördenskull har jag här ofvan instämt uti alt inskränka •de examinerade folkskojelärarnes antal, hvilket i första rummet kunde ,ske genom .uteslutande af dem, som ej tili samhällets båtnad skpta sitt kall, ty att gifva äfven dessa större löner, utan att .vidtaga annan förbättring, vöre ju blott att stadfästa och stärka missförhållanden, sorn mer än allt annat bidraga till att gifva motståndet mo.t folkbildningen vatten på sin qvarn. Men, anvdndt till folkskolans verkliga förbättring, förmedelst genomförande af här ofvan förordade, af andre motionärer föreslagne förändringar, barde sådant frikostigt anslag verka till mycken välsignelse, i t.hy att derigenom lill alla Svenska barn skänktes en gåfva af förkunskap per, hvarigenom de, under vandringen genom lifvet, ägde tillfälle till i främsta rummet andelig, men äfven lekamlig förkofran; och .då derutaf isawhällets väl skulle kunna på säkraste sätt befordras, så kan jag ingalunda anse den föreslagna uppoffringen af statsinkomster för stor, ehuru den måhända är större än något annat iand, i proportion till folkmängd och statsintrader, för sådant ändamål anslagit. Jag anhåller derföre att få sorn min egen up.taga depna ef IIr .Doktor Sandberg inom PresteSt. gjorda motion om anslående af den nu tfll Statsverket utgående delen af den s. fe. skyddsafgift lill folkskolans behof, med den förändring från hans förslag, ,aH af dessa medel borde ungefär hälften användas till bulatoriskä skolor, så att de kunna motsvara idéen med ofvan omtalade småskolor, der de ej kunna upböjas ti-11 dislriktskolor, derunder äfyen inberäknad löneförbättring åt deras lärare, allt efter sorn, genom ofvan föreslagne folkskole-jnspektörers pröfning, befinnes nödvändigt och ändamålsenligt; samt den andra hälften 1:0 till inrättande af högre folkskolor eller s. k. distriktskolor; 2:o dessas oph småskolornes förseende med underyisningsmaterfal, böcker etc.; 3:o åstadkommande af det föreslagna privatsemjnarium under .Hr Gr.
Då Utskottet ej kan annat än instämma i de skäl, som af föregående riksdagars Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskott sålunda blifvit anförda för boställs-innehafvares förpligtande att i fjerdingsmanna-aflöningen deltaga, samt dertill kommer att, inom socknar der flere eller mera betydande boställen äro belägne, ifrågavarande onus för närvarande måste tyngre än billigt är drabba öfrige dertill pligtige, anser sig Utskottet jemväl nu böra vördsamt föreslå, att Rikets Ständer måtte, med förklarande att de för sin del medgifva att, på sätt G. G. Cederskog föreslagit, äfven boställs-innehafvare böra, der fjerdingsmansbefattningen af viss med lön försedd person bestrides, uti tjerdingsmannens aflönande, lika med andra i sådant afseende förbundne, deltaga, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om Dess bifall dertill, samt om en dermed öfverensstämmande ändring i Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 9 Augusti 1851. Stockholm den 12 Januari 1857. Allm. Besvärsoch Ekon.-Utsk. Betänkande M 11. Reservationer: af herr Silfverstolpe, Fredrik Otto, sorn hufvudsakligen åberopade hvad af herr af Klint under 1850—1851 årens riksdag blifvit anfördt uti dess vid Utskottets Utlåtande n:o 39 bifogade reservation. af herr Kontraktsprosten Doktor Nordlander: »Ehuru den afgift, som här är i fråga att åläggas boställs-innehafvafe, icke är af synnerlig betydenhet, kan jag dock icke underlåta att emot Utskottets beslut derom anmäla min reservation. Fjerdingsmannaskapet är ett gammalt menighetsbestyr, som, ehvad det fullgores turvis eller genom beting, bibehåller sin egenskap att tillhöra skättemannen, icke embetsmannen.
Skilnaden, 1.319 )':dr t öie, har väl, enligt ett bland verifikationerna, till förstnämnda års redogörelse bilagdt rever sal, blifvit under är 1859 till Kongl. låntekamiiiabn åtter levererad; men då till en ordnad bokföring oundgängligen hörer, ej mindre att ingående balansen i hvarje räkenskap är fullkomligt öfverensstämmande med föregående årets utgående balans, än ock att de levereringar, som särskilda verk emellan förekomma, blitva i räkenskaperna^ synlig8’ anse Revisorerne sig böra å nu anmärkte förhållande fästa uppmärksamhet, pa det at rättelse härutinnan må för framtiden kunna iakttagas. Öfverståthållare-embetets kanslis räkenskaper Granskad i Kongl. Kammar-rätten nian anmärkning, lemnar denna räkenskap redogörelse för inkomster och utgifter på följande sätt: Debet. Balans från år 1858: Utgifter: Aflöning in.~m . — 18,374 : 80. Lysoch renhållning'm. fl. utgifter för Kronans publika hus 12,766: 3. Hyra för Öfverståthållare-embetets kanslis lokal Lo0Q:— 32,640: 84. Balans till år 1860: Icke heller hos Revisorerne har denna räkenskap föranledt till någon erinran. Öfverstäthällare-embetefcs depositionsräkningar, sorn blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskade utan anmärkning, redovisa inkomster och utgifter sålunda: Debet. Balans frun år 1858: Uppbörd: Utgifter: Balans till år 1860: I Rikets Ständers Bank innestående depositionsmedel 86,823: 80. Till någon erinran från Revisorernes sida hafva dessa räkenskaper ej föranledt. Stockholms stads kronoräkenskaper oell länens landsböcker. Utaf länens landsböcker äro de för Upsala, Skaraborgs, Elfsborgs, Gottlands, Biekinge, Hallands, Wester-norrlands, Westerbottens och Norrbottens län granskade i KonglKammar-rätten, alla med anmärkning. Deremot hafva hvarken landsböckerna för rikets öfriga län eller Stockholms stads kronoräkenskaper ännu derstädes undergått revision.
Af den 7 Mars, angående: Återremiss af Allmänna Besvärs - och Oeco« 266 Ven 17 Martu , e. tn. nomi ceUlskot fets Betänkande, rörande så väl yrkad skyldighet för Ridderskapet och Adeln, att lör deras Hus och Tomter i Städerne, del taga uti Kyrko , Preste-, Scholaeoch Reclors Boställsbyggnader , sorn ock att de Onera, hvilka tillhöra Gårdsägare bland Städernes Borgerskap, måtte utsträckas till alla Fastighetsägare i Städerne. Att BondcStåndrt, i anledning af LagUtskot. tets förnyade Utlåtande i frågan om förändring i sttafFet för Hållkarl , ansett vid Utskottets första , af Ståndet antagna Betänkande, böra bero. Återremiss af Allmänna Besvärs . och OecojiomiceUtskottets Betänkande , rörande en förbättrad Posternas reglering. Angående bifall till Vägsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomi aeUt skottets Utlåtande om allmänna Vägarnes underhållande vintertiden. Återremiss af StalsUtsko/tets Utlåtande, i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition , angående användande af de innom Södermanlands Lin befintelige Jagbackar. Af Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oecononiicelltskottets Betänkanden: 1:0 Om författandet af en systematisk Samling af Författningarne om jordägares rättigheter och skyldigheter i och Den i 7 Martti, p. rn. 267 20 Angående för slagen ändring i 24. Cap. 5 §, ByggningaBalken. Bifall till följande Lag - samt yjlimå rina Besvärsoch OeconomiaiUtskottens Utlåtanden, angående: i:o Inskränkning i förbudet mot nyttjande af Tröskeslagor utaf Ek. 2:0 Härjeådalens undantagande från tillämpning af Författningarne om Storskifte. 3:0 Afskaffande af Luderplatsar och allmänna Skallgångar. 4:0 Lösens beräknande för SkattcHemmansArfvingar emellan samt gräns för Hemmansislyfningar ; och 5:0