Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detsamma innefattar en hänvisning till hvad gällande lag i 4 Kap. 6 § och 13 Kap. 8 § Giftermålsbalken innehåller angående återgång af fästning och giftermål, samt förverkande af fästningagåfva och giftorätt, derest någon, genom att gifva sig ut för annan än den han är, bedrager qvinna till fästning eller om man eller qvinna, genom förtigande af vanförhet eller smittosam och obotlig sjukdom, förleder annan till giftermål. Hvad berörde lagrum i omförmälte hänseende stadga, ingår äfven i påföljden lör de brott, sorn omtalas i förevarande § af förslaget; och en antydning derom suies destohellre nödig, som anmärkningarne risa, att missförstånd eljest är att befara, samt Utskottet dessutom af denna orsak redan i förslagets 38 § funnit sig böra omnämna den särskilda påföljd af förlust utaf rättigheten att för andra inför rätta tala, som, enligt Rättegångs-balken, drabbar den fullmäktig, hvilken gör sig förfallen till någon af de i nämnde § upptagne förbrytelser. Genom ifrågavarande tillägg beredes således tydlighet och enhet i lagstiftningen. Hill. till R St. Ehuru 33 § blifvit lemnad utan anmärkning, och 34 § ej är vorden återremitterad af mer än ett Riks-stånd, har iikväl Utskottet af de anmärkningar, hvilka framställts emot 35 §, oell hvilka det tillhör Utskottet att besvara, funnit en förnyad pröfning af de föregående oundviklig. Dessa tre §§, hvarmed kathegorien »annan oredlighet» egentligen börjar, stå nemligen sinsemellan i ett inre sammanhang. Alla afse ett olofligt förfarande med gods, som hörer annan till och deraf man på ett lofligt sätt kommit i besittning; och deras föremål är att angifva de mer eller mindre brottsliga förfaringssätten. Af detta sammanhang har ock följt, att man genom anmärkningarne emot 35 § vidrört principerne i de förra; och då Utskottets yttrande blifvit infordradt öfver dessa anmärkningar, har följaktligen en pröfning af berörde principer dermed blifvit påkallad.
Län till Fala Bergslag, emot liypoth ek af dess kopparsedlar. Emot dylike hypothek (Banco-Reglementet §. Lån å tillsammans R:dr 40,410: 1838 hela året - 4 st » 19,350: 1839 Januari 2—Juni 3o. 9 st. „ 53,550: Lån emot hypothek af Lane-Bankens Obligationer. (Banco-Reglementet §. 183). Dylika Lån äro utgifne till följande antal och belopp, nemligen: aj) Emot hypothek af Låne-Banco-Obligationer för älclre insatte Capitaler' 1807 Juli 1—-December 3i. 7 st. Lån å R:dr 21,300: i838 hela året 24 st. — , 140,955: i83q Januari 2—Juni 3o, - 5 st. — - „ 6,550: JF) Emot hypothek af Låpe-Banco-Obligationer, för de till understöd vid den år 1800 beslutade Realisation, mot 4 procents interesse, upptagne Lån i Silfver, eller så kallade Silfver-Sedlar: 1837 Juli t—December 3i. 3 st. Lån å R:dr 710: —- — 1838 hela året 18 st. — „ 20,330: 1889 Januari 2—Juni 3o. - 7 st. — - , 7,770: — —- L,ån emot inteckning i Fast Egendom. Bankens fordringar för utgifne fastighetslån, att återtbetalas i Silfver, äro, från den 3o Juni 1837 lili den 3o Juni detta år, förminskade: genom SIutliqvider, med Silfver R:dr 3,990: 3i. 3. Afbelaluingar med „ , 29,919: 5. ^-33 qqqv 3g ^ Och utgjorde återstoden af dessa fordringar, sistnämnde dag, tillsammans Silfver R:dr 346,g33i 32 sk. 5 rst.
Jag vill minnas, att villkoret var sådant; men jag finner detta villkor på sätt och vis betänkligt, emedan det innebär en förbindelse: och på »sältet, huru denna förbindelse uppfylles, beror den aflägsna allmänhetens omdöme öfver våra förhandlingar, men hvilket bedömmande, såsom det föranledes af publiciteten, icke alltid blir rättvist. Jag anser derföre, att fli t bör noga betänkas, huruvida delta särskildta privilegium må fortfara, då det dermed förenade villkoret icke uppfylles. Gr. Frölich: Jag anhåller först alt få tillkännagifva, att jag icke inser vigten af det skäl Gr. Hamiton anfört, eller den beräkning han gjort af kostnaden för en sådan tidning. Förlaget, som erfordras för utgifvandel af en tidning, kan visserligen vara stort, och jag kan ej yttra mig om hvilken summa, sorn dertill erfordras; men jag är öfvertygad om, att de, sorn äga allt hvad sorn kan komma under namn af förlag, skola finna sig belåtne att få concurrera med de öfriga, som sysselsätta sig med utgifvände af tidningar, då de erhålla ett anslag, sorn jag icke beräknat högre än till ett par 1,000 r:dr. Huruvida en uppoffring af ett par 1,000 r:dr kan jern förås med ändamålet som åsyftas, derom torde frågan vara. Skulle större uppoffring erfordras, så finner jag uti hvad Gr. Hamilton upplyst, hinder för verkställighet af förslaget; och då mäste jag åtnöja mig med att hafva väckt fia - Den 14 M ars. 301 frågan, öfvertygad att förhållandet härmed skall blifva enahanda, som ined frågan om publicitet vid våra öfverläggningar, hvilken väcktes af mig vid 1823 års riksdag. Uti 10 ar ansågs förslaget overkställbar!; men frågans väckande var dock anledningen dertill, att den omsider blef bifallen.
The, enligt i83o års Taxa, belagdt med 8 sk. införsel-tull, som af Tull-Com. blifvit förhöjd till 12 sk. U, har Utskottet ansett såsom en öfverflödsvara böra draga en införsel-tull af 16 sk U, helst denna tillökning nästan uteslutande kommer att drabba de förmögnare classerne. Tjärbärma eller Vraktjära är, enligt Tull-Taxans af Tull-Comite^n bibehållne stadgande, belagd med en införsel-tull af 44 s^* Tunnan, samt förbjuden till utförsel. På det likväl någon försnillning icke må ega rum derigenom, att god Tjära angifves och förtullas såsom Tjärbärma eller tvärtom, har Utskottet föreslagit, att denna vara i allo må förtullas lika med Tjära. Träd varor: Mahogny, Ceder, Sockerkist och andra utländska trädslag, hvaraf uti i83o års Taxa Mahogny är åsatt en införsel-tull af 10 sk. cubikfoten, och de öfrige slagen 5 procent af värdet, hafva af Tull-Comitéen blifvit sammanförde under en rubrik, och föreslagne till 10 sk. tull cubik-foten. Såsom utgörande ett mindre nödigt ämne för inhemsk förädling, då våra egna trädslag äro användbara till de flesta trädarbeten, hafva desse trädvaror blifvit af Utskottet föreslagne att draga 12 sk. tull cubik-foten. Tunnband, hvaraf, enligt så väl i83o års Tull-Taxa som Tull-Comiteens förslag, 100 st. få utföras emot en tullafgift af 3 sk., har Utskottet, efter inherntad upplysning, att denna vara i vissa orter af Riket tinnes i myckenhet, samt långt öfver egna behofvet, föreslagit att fritt få utföras. Tågvirke, i i83o års Tull-Taxa förbjudet till införsel, och af Tull-Comiteen vid förbud bibehållet, har af Utskottet blifvit åsatt en skydds-tull af 5o procent af värdet, eller 2 R:dr LU. Bih. till R. St.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 3 Juni 1840. 52 Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse j ZV.-o 18. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3 Juni \8^o. Preste-Ståndet den 3 Borgare-Ståndet den 3 Bonde-Ståndet den 3 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Landt-Räntmästaren J. E. Bloms m.f:s ansökning om eftergift af 3 års ogulden ränta för Örebro qvarn. (Stats-Utsk. lill. N:o 86.) S. A. K. Genom Nådig remiss af den 15 sistlidne Februari, har E. K.
Jorda-Balken, m. m., bifölls; N:o 167, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o lai, i anledning af väckta motioner, om meddelande af vissa föreskrifter, rörande Lagfart, lades till handlingarne; IST:o 169, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 128, i anledning af väckta motioner, om utsträckande af Testaments-friheten och af rättigheten att genom gåfva upplåta fast egendom, samt om ändring i hvad nu stadgadt är, dels rörande grunden för bestämmande af vederlag för -afhänd arfvejord, dels ock angående bördsrätt och lösningsrätt i stad: Ståndet, som vidblef sitt beslut, biföll de här föreslagne jenrkningar -och tillägg; N:o -170, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 12g, i anledning af Riksdags-Fullmägtigen Johdn Erikssons från stora Kopparbergs Län motion, om förtydligande af eller tillägg till 2 §. i 16 Cap. Ärfda-Balken, lades till handlingarne; 3NT:o 1 'ji, öfver gjorda anmärkningar emot Utskottets Betänkande, JNT:o i33, i anledning af väckt motion, om inskränkning af allmän åklagares rätt att anställa åtal å vissa brott, lades till handlingarne; N:o 172, med förslag till samrnanjemkning af de inom Riks-Stånden fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Utlåtande, N:o 134, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 42> rörande ändring i nu gällande Lag, angående behandling af frågor, om oenighet makar emellan: Ståndet gillade den förra voterings-propositionen och antog
Visserligen heter det, att pumpor växa på hvilken jordmån som helst — till och med på skräphögar, men säkert är dock, att de bli störst och smakligast, odlade i fet jord med soligt läge. Vid plantering direkt i kalljord, gör jag f-otsdjupa hål på minst 1 fots afstånd från hvarandra; i botten lägger jag litet hästgödsel, deruppå god jord och så 1 å 2 tum från ytan ungefär tre kärnor i hvarje hål. Komma alla tre, så låter jag sedermera endast den kraftigaste plantan stå qvar, de andra försöker jag plantera om, och äro de hvarken för späda eller för mycket försigkomna, sä lyckas det att få äfven dessa stora. Plantorna, behöfva vattnas flitigt i början och äfven sedan under växten vid torrare väderlek — dock alltid med stril. I augusti, när man tydligt sett hvar frukten kommer ymnigast, aflägsnar man alla sidorankor, som ej visa några fruktblommor. Sjelfva frukterna sköter man väl, d. v. s. lägger flata stenar inunder, så att de ej på den fuktiga marken ruttna eller få fläckar, och vänder dem ofta, så att solen kan verka öfverallt och mogna pumporna jemnt. Pumpor, som ej hunnit mogna ute, innan höstnattfrosterna inträda, för hvilka man i början visserligen kan skydda dem genom öfvertäckande af halmeller trasmattor, lära kunna eftermogna, om man lindar dem i bomullsvadd och låter dem ligga ungefär 10 dagar i en låda i varmt rum. Bladen, kärnorna och skalet kunna användas till hvarjehanda, men detta får jag gömma till en annan gång; jag öfvergår nu till fruktens nytta i köket och förutskickar blott anmärkningen at pumporna böra skalas efter längden hellre för tjockt än för tunnt o c h sedan delas i tvenne hälfter, likaledes efter längden, hvarefler kärnhuset sorgfälligt bortskrädes med en silfversked så- som vid gurkors rensning. Katter af färska pumpor. Stufvade pumpor.
Skulle teatern också få så mycket öfver af inkomsten, att han ser sig betäckt eller kanske till och med har en liten vinst, så kan dock lätt hända, att tiden närmast efter den utmärkte gästens uppträdande varder i ekonomiskt afseende mindre fördelaktig, enär allmänheten, som nödgats betala sina platser tämligen högt under gästspelet, strax därefter just icke är villig att kosta på sig några teaterbiljetter. Detr är dess utom en annan omständighet, en ur konstens egen synpunkt uppfattad, som gör det betänkligt att åt minstone ofta bjuda på främmande gästspel, vore dessa än aldrig så utmärkta, och det är att då vanligtvis den gästande konstnären drager hela uppmärksamheten till sig, att han ensam står i ljuset och alla de öfriga spelande trängas i ett skymundan, som ej är fördelaktigt för sjalfva skådespelet. Det hela varder icke helt, utan halft eller än mera splittrad! Detta varder alltid fallet, då en skådespelare framstår på de öfrigas bekostnad, och ju större han är, dess mera lider den konstnSrliga helheten. För skådespelets egen skull är detotvifvelaktigt fördelaktigare, om en väl samspelad trupp, t ex. Meiningames, kommer på gästbesök, äfven om den icke skulle ha någon enda riktigt utmärkt skådespelare, än om en verkligt stor, sådan som Ernesto Rossi, infinner sig och förvånar med sin utomordentliga storhet, men gör alla medspelame till tarfliga komparser. Märk, att jag säger: för skådespelets egen skulL Och detta torde väl icke böra lemnas alldeles ur rakningen, så mycket man än i vår tid tyckes vilja upphöja skådespelaren på författarens bekostnad. Må dock ingen föreställa sig, att dessa anmärkningar göras för att klandra kgl. teaterstyrelsen för att hon låtit Ernesto Bossi uppträda här. Ett sådant klander vore lika oberättigadt som enfaldigt, men det uppträdandet har onekligen kunnat gifva anledning att tänka något närmare öfver så väl olägenheter som fördelar af stora konstnärers gästspel. Fördelame äro i synnerhet på allmänhetens sida, mindre kanske på teatermedlemmaraes. Visserligen skulle man tro, att de kunde lära så mycket af en sädan konstnär, som Rossi, att de hade ' nytta däraf för hela sin framtid. Man har dock ty värr sett, att föregående gästspel af en stor konstnär icke lemnat mycket efter sig hos våra egna skådespelåre.
St:s beslut vid sista riksdag svarat mot en r:dr, nemi. 7£5:dels U v. v. Att äfven i texten införa något om myntordningen bade, enligt min tanke, varit alldeles olämpligt, helst R. St:s beslut vid sista riksdag utgick från den synpunkten, att en bestämdhet uti såväl begreppet som sjelfva uttrycket skulle äga rum i afseende på det qvantum silfver, som svarade mot hvarje r:dr, som sattes i omlopp. Då var det icke Bancofullmägtige, som vid utsättande af detta qvantum borde göra en reservatio mentalis i afseende på de förändringar, som kunde ske i de K. myntordningarna emot de beslut, R. St. vid sista riksdag fattade. Tvärtom var det R. St:s afsigt och således Fullmägtiges skyldighet att tillse, det texten komme att innehålla något, sorn gjorde sådana förändringar omöjliga, och det är detta, som jag tror, att Fullmägtige rätteligen iakttagit. BancoUtsk. har visserligen ansett, att det remedium, som måste vara medgifvet vid myntningen, kunde hafva till följd, att ett något mindre qvantum fint silfver blefve till sedelhafvaren utlemnadt än det, som på sedeln står utsatt; men detta är en så fin distinction, att jag ej kan tro, det något afseende derpå bör göras, ty utrönandet, huruvida något sådant ägt rum eller huruvida, till följd af detta remedium, den, som emot myntadt silfver utbytt sina sedlar, erhållit mindre qvantum silfver, än å sedlarna blifvit utfästadt, detta utrönande skulle kosta mångdubbelt mera, än hvad sedelhafvaren möjligen vid vexlingen kunnat förlora, såvida remedium ej gått under hvad i myntordningen är tillåtet. På denna grund vågar jag, jemte det jag vördsammast tillstyrker bifall å Utskts hemställan i afseende på decharge för Bancofullmägtige, lika vördsamt underställa R. o. Ad., huruvida icke R. o.
Med Lafayette i spetsen samlade sig fransmännen och amerikanarne på däck och höllo der en kamp, som slöts dermed, att 30 engelska matroser lades i kedjor. anlände fartyget lyckligt till Brest Lafayettes derpå följande hemresa var ett verkligt triumftåg; vid hofvet, i den förnäma verlden, hos folket, öfverallt mottogs den 21-årige krigaren med lyckönskningar, erkännande och utmärkelser. Han sökte fåfängt förmå franskaregeringen att utrusta en expedition till Cauada, men lyckades utverka ett penningunderstöd åt Washington, samt löftet om en större hjelphärs afsändande. Nu återvände han till Amerika och anlände i april 1780 lyckligt till Bostora. Under följande årets fälttåg förde han öfverbefälet i Yirginien. » Den pojken skall icke undslippa mig », skref lord Cornwallis helt öfvermodigt i ett bref. Men det blef i stället den ädle lorden sjelf, som blef fångad och maste ingå kapitulationen vid Yorktown. I äran af denna framgång, hvarigerom fälttåget fick sin för nordamerika-name glänsande afslutning, hade Lafayette en väsentlig andel; grefve Axel. v. Fersen må nämnas som en af del I tagarne i denna bedrift. Kort derefter återvände Lafayette till Frankrike, der fredsunderhandlingarne tagit sin början, på samma gång man i förbund med Spanien ändå förberedde ett nytt fälttåg. Han afreste efter någon tid med trupper till Cadiz för att gå ombord på en derifrån utlöpande flotta, men fick der underrättelsen om den i febr. 1783 afslutna freden. Han gjbrde följande året ännu ett besök i det nu erkändt sjelfständiga Nordamerika, der han öfverallt mottogs som hedersgäst och tillbragte några angenäma dagar hos Washington på Mount Vernon. Efter att hafva blifvit förklarad för » hedersmedborgare i Förenta staterna », återvände han i jan. 1782 till Frankrike. Af sin förmögenhet hade han uppoffrat 700,000 francs för den nya republikens frigörelse och i kampen derför hade han vid flere tillfallen spilt sitt blod.
Då sålunda arne Stånd stannat mot 2:ne härutinnan; och frågan, efter Stats-Utskottets tanka, såsom rörande dispositionen af Statens medel och ingående under den allmänna regleringen derom, likmätigt 6g §. i Regerings-Forrnen, altså bör vid detta förhållande öfverlemnas till afgörande utaf Förstärkta Stats-Utskottet, medelst omröstning, så framt ej något Riks-Stånd frånträdes dess beslut och förenar sig med 2:ne af de andre; Så har Stats-Utskottet skolat sådant vördsamligen anmäla och får tillika föreslå följande voterings-proposition Den, sorn bifaller hvad Stats-Utskottet uti afgifne Utlåtanden den 13 nästledne Maji och ig sistledne månad’, angående Manufactur-Discont-Fonden föreslagit i fråga om Riksens Ständers till granskning af StatsBancooch Riks - Ståts-Utskottets Betäkanden. gälds-Verkens Riikenskaper förordnade Revisorers rätt, att, i händelse de för Fondens Förvaltning föreskrifne grunder icke följas, indraga det ytterligare Creditiv å Fanken för nämnde D iseont-Inrättning, sorn vid denne Ri ksdag fastStälles, voterar Ja, den det ej vill, Nej. Vinner Nej , så kommer något villkor af sådan rättighet för Revisorerne icke att fastställas vid ansiåendet af omförmäldte Creditiv. Stockholm den i Juli 1818. Riksens Högloft. Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition rörande medels anslående till kostnaderne vid Högstsalig Hennes Alajits Enke.Drottningens Begrafning, . ^Till Stats-Utskottet liar Kongl. Majit under den 23 i nästlidne månad täckts aflåta följande: j’Utdrag af Protocollet öfver Handels och Finance-Ärenden j hållit inför Hans Majit Konungen i StatsRådet å Stockholms Slott den 25 Juni 1818. Närvarande: Deras Exeeltencer Justitia Stats-Ministem Herr Grefve Gyllenborg" och Statä-Ministern för Utrikes /irenderne Herr Grefve von Engeström.
Beträffande åter det af Fullmägtige framlagde förslag till Sedel-Contorets organisation, har Utskottet ej funnit något annat dervid att anmärka än hvad som varit en följd af den olika åsigt, från hvilken Utskottet utgått i fråga om Chefskapet för Banco-Verkets serskilda Departement. Hvadan alltså Utskottet får tillstyrka Rikets Höglofl. Ständer att med ofvanberörde af Utskottet nödige ansedde förändringar och tillägg antaga de af Banco-Fullmäglige framlagda förslag till organisation af de 2:ne Departement, Cassa-Afdelning och Sedel-Contoret; hvarjemte Utskottet får anmäla, att då den tidpunkt, vid hvilken silfver-utvexlingen, enligt Rikets Ständers beslut, skall taga sin början, nalkats så nära, att de framlagde förslagen till organisation af omförmälde med silfverutvexlingen och nyå sedelsystemet egentligast samband egande Departement, troligen icke hinna så snart slutligen fastställas, att desamma genast vid silfverutvexlingens begynnande kunna införas, Utskottet låtit anmoda Banco-FuIImägtige ombesörja den interims-reglering, som finnes nödig i och för verkställandet af Rikets Ständers fattade beslut, om Bankens öppnande till silfverutvexling senast den 1 nästkommande October. Enär i öfrigt, efter Utskottets Öfvertygelse, de af Comilerade uppgjorde förslag till förändrade Departemental-indelningar af Banco-Verket, samt förenämnde i detail utförde förslag till organisation af Cassa-Afdelning och Sedel-Contor, innefatta ett i hög grad förtjenstfull system, förenande klarhet, åskådlighet och skyndsamhet med full control och säkerhet samt, en gång infördt och tillämpadt på Bankens samtliga nfdelningar, synas skola lemna Styrelsen den dagliga öfversigt af Verkets ställning i sin hela vidd, som dermed i hufvudsaklig nion varit åsyftad, men dels de beslut, som af Rikets nu församlade Ständer komma att vidtagas, angående Bankens Depositionsoch Låne-rörelse, måste blifva di Bih. till R. St.
Barn och gubbar, män och qvinnor, höga och låga öfverlemna sig åt denna förföriska njutning, och, jag säger det med full öfvertygelse, menskligheten led ännu aldrig al en så farlig och allmän sjukdom som denna bränvinssjukan. Man må ej säga att jag öfverdrifven Man behöfver blott se omkring sig, för att öfvertyga sig om sanningen af hvad jag sagt. Jag ser barn i vaggan, hvilkas första lifsfrö redan derigenom förgiftas, lyckliga makar och familjer, hvilka endast genom denna mensklighetens fiende tryckas af nöd och göras olyckliga både till kropp och själ, oräkneliga menniskor, hvilka i blomman af sin ålder derigenom störtas i obotliga sjukdomar och *) Christian 'Wilhelm H afel and, född 1762, blef 1801 kallad till Lifmedikna hos Konungen ai Preussen och dog i Berlin 1836 såsom Kongl. Preussiskt Statsråd. I) e n 26 Mars e. m. 3!l7 blifva en börda både för sig och samhället, ja, hela bygder, hvilka genom smittan af denna sjukdom förödas och förstöras. Och det värsta vid denna sjukdom, och det som gör den långt farligare än andra sjukdomar, är, att man kan hafva den i en ganska hög grad, utan att veta det, ja, att den till och med en lång tid bedrager oss med en förledande känsla af förhöjd helsa, hvarigenom vi allt djupare inledas på denna villoväg. Tyvärr måste jag tillstå, att till och med läkare, bedragna genom skenet af eli falsk lära, förbise bränviuets skadliga verkningar, alltför frikostigt tillstyrka dess bruk för friska och sjuka, och derigenom icke litet bidraga till denna sjukdoms allmännare kringspridande. Men luiru kan bränvin kallas ett dödande gift, hör jag mången invända, nar man dock ser så många menniskor i hela sin lifstid bruka det utan synbar skada? Härpå behöfde jag ingenting vidare svara, än att äfven opium dagligen och i mängd njutes af Turkarne, utan att det derför uphör att vara ett förderfligt gift. Dock förtjenar saken att ännu närmare utredas.
Om hvad Rikets Ständer härvid beslutit, skulle Stats-Kontoret till efterrättelse förständiga*. 89:0 angående förhöjning i Skjutslegan vid extra postföring samt. tillökning i den spanmålsersättning, sorn de roterade Posthemmanen i Skåne åtnjuta. *835 Bil. till R. St. Just. Ombudsm. Emi). Ber. den 14 Jan. 1840. i835 den 24 Januari i underdånighet anmäld. Med bifall till Rikets Ständers framställningar i berörde hänseende, fann Kongl. Maj:t skäligt dels medgifva extra postskjulslegans förhöjning ifrån och med år i835 till 12 sk. milen för hvarje häst, dels, med gillande af Öfver-Post-DirektörsEmbetets förslag lill förändrad beräkning af den roterade Posthemman tillkommande ersättning, förordna, att samma ersättning borde under 5 år, räknadt från i835 års början, utgå med 5o R:dr årligen för hvarje hel rote. Öfver-Post-Direktörs-Embetet anbefalldes derjemte att vid slutet af nämnde 5 år inkomma med utlåtande huruvida någon förändring i den nu bestämda roterings-ersättningen må för de påföljande åren anses af nöden. 90:0 angående undersökning om tillkomsten och användandet, dels af den till Stapelstäderne utgående Tolag och dels af de så kallade Stadsandelarne i Uppstäderne. Efter inhemtande af KommersKollegii underdåniga utlåtande blef delta mål 183g den 19 Juli anmäldt, då ytterligare förberedande åtgärder för frågans slutliga behandling anbefalldes. Sedan de äskade upplysningarne inkommit, ville Kongl. Maj:t pröfva om och hvad framställning i ämnet komme att lili Rikets Ständer aflåtas. 91:o angående sättet för Direktionen öfver Hjelmare Kanal och Slussverk att fullgöra det beslut Rikets Ständer vid sistförflutne Riksdag fattat om afsättande af en reparationsfond för erhållande af skrifning ak Bolagets skulder till Banken och Riksgälds-Kontoret. 1835 den 24 Januari i underdånighet anmäld.