Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
1 anledning af den sednare Skrifvelsen, har, efter TullCommittéens upplösning, GeneralT ullDirectionen i underdånighet inkommit nied utlåtande, hvilket den 5 innevarande blifvit anmäldt, då Kongl. Maj t befallde, att detta mål tills vidare skulle hvila. Angående Bevillningarna, och sätterl för deras utgörande. 1:0. Allmänna Bevillningen. Stadgan härom utfärdad under d« 8 Aug., och öfriga hit hörande Föreskrifter Vederbörande, hvar för sig , meddelade. 2:0. Förordning rörande Stämplade PappersAfgiften, utfärdad d. 8 Nov., jemte Kongl. Majus Nådiga Kungörelse om verkställigheten deraf i vissa delar. 3:0 Stadgande om HusbehofsBränvinsbränringen, och derföre bestämda Afgifter, samt Förslag till hvad för behörig verkställighet af samma Författning bör iakttagas, 404 jfustuiceOmbudsin. Emli et s 'Rerdtteiser. samt rörande ansvar för öfverträdelser deraf. Allmänna Kungörelser i dessa ämnen utfärdade under den 6 September och den 20 December. Angående den af Bruksägarne i Dannemora Bergslag sökta lindring i Bevillningen för deras StångjernsSmide. Föredragen ofvannämnde dag jemte Kammaroch BergsCollegiernas under den 26 föregående Augusti deröfver infordrade Betänkande, med gillande hvaraf Bevillningen för åren 1813, 14 och 15 af ifrågavarande Bruk fastställdes till 8 sk. för hvarje der tillveikadt Skeppund Stångjern, att sammanräknas med Bevillningen efter aldra Art. I öfrigt hafva nedannämnda, dels vid detta, dels vid föregående Riksmöten, väckta och behandlade frågor erhållit följande åtgärd.
Utskottet ej varit i tillfälle att pröfva och bedomina beskaffenheten af denna sednare Egendomen, hvilken, efter min öfvertygelse, närmast passar till det för Allmänna Magazins-Inråttningen afsedda enda ändamål, efter den består af idel Magaziner med större utrymme, såväl i Gårds-plan, som för Bagerioch Tork-inrättning, än Socker - i o46 StatsUtskottets Betänkanden. bruks-Egendomen, som igenom det den är för denna Rörelse en gång apterad, händelsevis eger för Conunerce-Rådet Björnberg ett större värde för närvarande, utom det den onelceligen för sin isolerade belägenhet, samt sine betydlige och vackra Bonings-Lägenheter, är vida den bäste Stads-Egendom, någon enskild kan vilja ega och bebo. — Om emedlertid detta byte nu afslås, och Sockerbruks-Egendomen förändras åter till Magaziner, så erbjudes troligen ej mera ett sådant byte Kongl. Maj:t och Kronan, det jag, på anförde skäl, icke kan anse annat, än för verklig förlust, och således mig skyldig att äfven reservera mig för deltagande uti Högloft. Utskottets yttrande härom»” Från Protocollet rätteligen utskrifvet: år och dag sorn ofvan. In fidem Pehr Klint, Stats-Utskottcts Betänkan den» io4> N:0 182. Antom den 4 Junii i8a3. Bilaga Litt. B. Utlåtande, i anledning af Riksens Hoglofl. Stånders Revisorers gjorde anmärkning angående den till Italien år 1821 verkstålde Export af Korn och Hafira.
Håkan Westbergs hustru Brita Pehrsdotter i Nordanälfwen hade anhållit derom, at hon i allmän sochnestämma, må blifwa antagen ibland deras antal, hwilka årligen njuta fattig del, såwida hon för sin fattigdom, sjuklighet och orklösa tillstånd, ansågs för oförmögen att widare kunna försörja sig, hwilket af församlingens ledamöter befans såsom en behjertande omständighet, och derföre bewiljadt. 4. Biföllo samteliga Näskotts sochnemän, uppå derom gjord anhållan, att den ofärdiga mannen Eric Andersson Näsholm wid Ytterå Bruk, skulle, under sin swåra sjukdom, få åtnjuta, af den sjuk-casse-fond, som inom Rödöns pastorat är i behåll, en riksdaler och sexton skillingar specie att derföre skaffa sig nödiga medikamemter. Rödön 29 juni 1783 Källa: Kontraktsprostens i Jämtlands norra kontrakt arkiv, vol. A I:2, s. 139–140, ÖLA. Sochnstämma i Rödön d. 29 junii 1783. 1. År 1783 den 29 junii höls sochnstämma med Rödöns församlings ledamöter i des sochnstuga, då efter wanligheten kyrkooch fattigräkningarne blefwo upläste, för riktiga allmänt erkända och underskrefne. 2.
Uti särskilda inom Riks-Stånden gjorda framställningar är vordet anfördt, hurusom inom Riksmuseum en gren af naturhistorisk vetenskap, nemligen Paleeontologien, ännu icke vore särskildt representerad, ehuru denna vetenskap numera i alla civiliserade länder sysselsätter talrika forskare och genom de lysande resultater hon vid geologiens sida vunnit, i hög grad ådragit sig den bildade allmänhetens uppmärksamhet. Då emellertid i musei nya byggnad en passande lokal för palseontologien vore afsedd; har blifvit föreslaget att, med hänseende till kostbarheten af vissa föremål, som ej "borde saknas i en samling af ifrågavarande slag, Rikets Ständer måtte anslå tili lön för en Intendent vid Riksmusei palmontologiska afdelning 3,500 R:dr, samt till förökande af samlingarna, materiel och vetenskapligt biträde årligen 3,000 R:dr eller 2,500 R:dr. Då Paleeontologien på sednare tiden tillvunnit sig allt större och mera allmänt intresse samt under nuvarande förhållanden ej ens de redan befintliga samlingarne i denna vetenskapsgren kunna göras för allmänheten tillgängliga, hafva Rikets Ständer ansett ifrågavarande framställningar böra understödjas, helst tillfälle lärer erbjuda sig att vid denna institution fästa en vetenskapsman, som för sina forskningar i nordens palmontologi och geologi redan åtnjuter ett stadgadt anseende såväl inom som utom fäderneslandet; och hafva alltså Rikets Ständer på det sätt bifallit det nu väckta förslaget, att på Riksmusei stat må uppföras dels såsom lön för en Intendent vid Musei palseontologiska afdelning 3,500 R:dr och dels till ordnande och förökande af denna afdelnings samlingar samt till materiel och vetenskapligt biträde, ett belopp af 2,500 Riksdaler. Allmänna Institutet för blinda och döfstumma, 75:o
Jag hemställer fördenskull och med hänsigt till allt hvad ofvan är vordet vördsammast anfördl, alt R. o. Ad. i likhet med PresleSt., ville afslå hela sednare delen af LagUtsk:s förevande betänk. Uppå härefter först till bifall och sedermera till afslag framställd propos. blef Utslcs utlåt, uti ifrågavai:de sednare punkt af R. o. Ad. afslaget. Föredrogs ånyo LagUtsk:s d. 27 och 29 dennes på bordel lagda betänk. N:o 64, i ani. af väckte motioner om verkställigheten af utmätning. Till förra delen af detta betänk., hvaruti Utsk. afstyrkt bifall lill en af Riksdagsfullmäktigen Anders Olofsson väckt motion lemnade R. o. Ad. sitt bifall ulan diskussion, men i fråga om sednare delen, ang:de en af Riksdagsfullmäktigen Nils Larsson väckt motion, yttrade Gr. Mörner, Carl Göran Detlof: Genom detta förslag vill LagUlsk. åstadkomma den förändring i hvad hittills varit stadgadt, att Länsmän utan vederbör.de Kronofogdes hörande, må kunna verkställa utmätning inom sitt distrikt när fordringsägaren sådant äskar. Detta tror jag likväl af tvenne skäl vara mindre lämpligt. Det ena, att Länsman icke ställt borgen för de medel han kan få om händer, och att således fordringsegaren icke åtnjuter samma säkerhet, om Länsmannen får oberoende af Kronofogden på eget ansvar verkställa utmätning, helst Kronofogden icke vidare skulle veta huru stor upbörd Länsmannen till följd af utmätningsupdragen fått sig anförtrodd och följaktligen icke eller kunde vaka öfver ali Länsmannen ej måtte komma på balance. Mitt andra skäl är, att genom förslagets bifallande skulle en splittring i den executiva magten upstå, så att icke vidare Kronofogden hade ledningen deröfver utan han komme att draga Den 30 Augusti. 609 draga ål ett håll oell Länsmannen åt ett annat, i följd hvaraf en kapplöpning kunde upstå mellan dem, hvilkendera som först skulle hinna att verkställa utmätningar. Detta tror jag icke vara lämpligt och anhåller alt R. o. Ad. måtte afslä LagUtsk:s förslag.
Jag kan icke, för min del, biträda en mening, som leder till sådan inkonseqvens, och tror icke, att lagförslaget, som i samråd med sakkunniga personer blifvit upgjordt, och jemväl undergått behörig granskning i Högsta Domstolen, skulle vinna på en förändring i den syftning här blifvit yrkad, hvadan jag, med bestridande af återremiss, anhåller att Utsk-.s Betänk, måtte blifva bifallet. Sedan härefter Hr StatsBådet. m. m. Nils Fredrik Wallenstéen hade ankommit samt, A K. M:s höga vägnar, aflemnat 1.2 Dess Nåd. Propos:r och 1 Dess Nåd. Skrifvelse till E. 8t:r, anförde: Hr Carleson, Ed v. Henr.: Till en början torde det tillåtas mig att för B. o. Ad. upliisa några punkter ur förslaget. Den 1 :sta § lyder sålunda: »Den, som till straffarbete pä två år eller kortare tid dömd är, skall, der så slie lian, under strafftiden hållas i enrum eller s. k. cell.» »Förordnar Konungen, att någon, i st. f. annat ådömdt straff, må under viss tid undergå fängelse i cell, galle ock i afs. å sådan fånge hvad i 2 § 2 mom. föreskrifvet är, der ej Konungen annorlunda bestämmer.» 5 § stadgar, att »Fängelse å fästning eller tukthus utan arbete, äfvensom enkelt fängelse, med eller utan arbete, skall ock, ehvad straffet blifvit omedelbart för brott eller såsom förvandliugsstraff, i st. f’. ädömda böter, ålagdt, på sådant sätt verkställas, att fången, så vidi ske kan, förvaras i särskildt rum, skiljd från andra fångar.» Genom denna lag komrne uppenbarligen att åt verkställande makten öfverlemnas, att elter godtfinnande' utbyta de af domstolarne fastställda fängelsestraffen mot det af lagen förut okända straffet »ensamhetsfängelse.» Hvem vore det väl, som skulle bedöma när utbytet kunde och således borde ske, om icke just verkställande maktens organer?
Lanco-Fullmägtiges swar af den 2! pä min ffrifwelse af den 26 sistledne Mars wisar, at Lanken understödt nied den efter nogaste calcul äskade summan 200,000 R:dr iweckan, men icke annorlunda, än af Rikskvisconi-Werket i wänlig föreffrifwen vi8contform, och emot förbindelser, ställde til Riks-Oi8cone-werket eller Orclr?s, hwarigenom för deste län och den länetid hwart och et af dem blifwit äffadt och meddeldt, ej blott ser procent8 intere88L mäste betalas, utan dubbel ränta erläggas för den tid, som öfwerskjuter länens.förfallodagar, om de ej in termi»o inlösas. Jag Den 19 Maj. 181 Jag har betygat Lanea - Fullmägtrge mit wälbehag öfwer deras beredwillighet at bista Mig och Riket pä et sätt, som de ansett närmast öfverensstämma med de dem gifna föreffrifter; men Riksens Ständers Lanco-Utskott lärer nog» samt finna, huru tryckande det will blifva, at för desie Länkens försträckningar betala sep xrocen»8 lnteresse, hwilket dock lärer wara oundwikligt r anseende til Disconb-Ls° lewen tst och xriväw personers deltagande i winsten af denna inrättning, sä wida desie län, som ifrån och med den 2Z i denne mänad begynna at förfalla til inlösen, ej warda flyttade pä Läne-Lanco> räkning, med wilker som i afseende pä föremålet af länen, kunna wara lämpelige.
Ad. heliagade bifalla detta Utsk:s tillstyrkande. Härvid ropades Nej, och uppå derefter framstäld propos., afslog R. o. Ad. hvad Utsk. i första punkten tillstyrkt. Efter sedermera framställda, med blandade Ja och Nej besvarade propos:r först till bifall och derefter till afslag åt Utsk:s i sednare punkten gjorda hemställan, ”alt Lars Rasmussons mo”tion, ang:de befrielse förposthemman frän allt deltagande i fjer”dingsmans-bestyret, måtte af R. St:r lemnäs utan afseende”, hemställde Hr Gr. o. Landtm, ånyo om R. o. Ad. behagade bifalla hvad Utsk. i sednare punkten hemställt och ropades dervid starka Ja blandade med Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade det han ansåg Ja hafva varit öfvervägande. Föredrogs ånyo Allm. Besv. o. Ekon.Utsk:s d. 1 och 4 dennes på borde lagde Retänk. JVs 53, i anledn. af väckte motioner om meddelande af Stapelstads-rätt för Köpingen Döderhultsvik. Uppå förfrågan af Hr von Hartmansdorff, Au g., uplyste lindert. Riddarh. Sekret., att prot.-utdr. ankommit som utvisade att de öfrige RiksSt:n bifallit detta Retänk., hvarefter Hr von Hartmansdorff yttrade: Då lönar det icke mödan att tala derom. Propos. till bifall å förevar:de Retänk. blef härefter framstäld och besvarad med Ja jemte ett eller annat Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade det han funnit Ja öfvervägande. Ånyo föredrogs Allm. Resv. o. Ekon.Utsk:s d. 1 och 4 dennes på bordet lagda Betänk. JVs 54, i anledn. af väckt motion om förbud mot förrättande af auktion å dag, som näst föregår Söneller Helgedag. Hr von Troil, Sam. Gust.:
F. von Kraemer, Landshöfdingen i Södermanlands län Grefve G. E. Frölich och Landshöfdingen i Hallands län Grefve P. A. Lewenhaupt, hvilka alla äro delegare i Arméens Pensions-kassa, men såsom utnämnde till Landshöfdingar redan innan 1848 års reglemente för pensions-kassan utfärdades, ännu icke, ehuru fullårige, tillträdt pension från nämnde kassa, hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att i händelse, med tillämpning af det vid ofvanberörda bidrags beviljande af Rikets Ständer fästade vilkor, deras rätt till pension från Arméens Pensions kassa icke syntes fullt bevarad, Kongl. Majit måtte genom nådig framställning till Rikets Ständer bereda dem säkerhet för det pensions-belopp från Arméens Pensions-kassa, hvartill de ansåge sig berättigade vid afskedstagande^ Stats-Utskottets Utlåtande M 138. Med anledning häraf hade Kongl. Maj:t i betraktande tagit, att bemälde 3:ne före år 4 848 utnämnda Landshöfdingar enligt gällande pensions-reglemente varit och äro ovilkorligen förbundne att till pensions-kassan kontribuera för att vid afgång från innehafvande Landshöfdinge-beställningar komma i åtnjutande af pension från kassan i den klass, de såsom militärer innehaft; hvaremot delegare, som derefter eller efter utfärdandet af 1848 års pensions-reglemente befordrades till Landshöfdinge-beställningar, kunnat, jemte Landshöfdinge-lönen, uppbära pension under enahanda vilkor, som kassans öfrige pensions-berättigade delegare vid afskedstagande! tillkomme; att dessa tre
Getter, för tillsammans 52,862§ R:dr Banco. Gäss, Ankor, kycklingar och ägg m. m; torde kunnagifvaen inkomst-summa för hela Länet afomkring 12,000 R.’dr Banco, hvarigenom Ladugårds-afkastningens hels försaIjnings-summa, lika fördelad, blefve-för hvarje Hemman i Länet, viff pass 18 R.dr Banco, Om man: åter i penningar beräknar Landtmannefl5 *)Drt n!i 1828 års underdånig» Fetnårs-Beräifelse uppgifna antal af 88,949 st. Får har tillkommit genom fniss-summering, och är origtigt. eget husbehofs-gagn af Ladugårdarne och antager afkomsten af en Ko, värd 16 R.dr, till 5o procent, af ett Får till 5o procent, ef ett Svin till 10 procent och af en Get till a5 procent, så uppkommer, -enligt Tabellen för Landet, en Summa af 345,333 R:dr 42 sk. Banco, som utskiftad lika på Länets 3545 f J man tal, utgör för hvarje, enär de derå anlagde Torp och Lagenheter ock inbegripas, ett årligt värde-belopp af vid pass 971 R:dr Banco. Vinsten af Hästar och Oxar måste förås till åkerbrukets afkastning och deruti inbegripas. Lii svag och långsam förbättring i Ladugårds-skötseln Töjer sig. Den bär naturlig, och följaktligen säker, grund i den lätta och fördelaktiga afsältmngen på Ladugårdanies effecter. Ett Schäfferi för finulliga Får är i sednaste åren anlagdt å Hallqued Sätesgård i Fundbo Socken och har redan uppnått betydlig storlek. Ett annat är under anläggning, och 1 allmänhet är uppmärksamheten allvarligen rigtad ät Ullproductionens orkofran. Boskapssjuka bär, under dessa år, icke varit gängse. Biännvinsbrännings-förbud bär ägt rum under åren 1829, i83i och i832.
Man måste derföre vara betänkt på, att icke den personella försvarsskyldigheten begagnas på sådant sätt, att Rotehållarnes skyldigheter derigenom uppliäfvas, med mindre man vill erkänna riktigheten af den princip, att lindra vissa medborgarklasser på de öfrigas bekostnad. Herr Hjerta bar sagt, alt genom erläggande af vacance-afgift skulle Rotehållaren berättigas att bortdrifva enkan från torpet. Detta är så mycket oriktigare, sorn enka efter afgången karl i krig, enligt gällande Författningar, icke har rätt att qvarsitta längre än 4 månader, men under fredstid derjemte får hälften af hemkallet. Om således Roten ålägges att medelst en lämplig afgift uppfylla sin pligt alt bekläda sin Båtsman, kan detta ej inverka på enkans rätt. I 1812 års Författning är Rotehållet så väl för Soldater sora för Båtsmän uttryckligen inbegripet i befrielsen från den förut begge åliggande recruteringsskyldigheten under krig; men intet ord finnes i denna författning nämnd t om den Båtsmanshållet serskildt åliggande Beklädnadsskyldigbeten, och befrielsen derifrån skulle således blifva ett ytterligare tillägg på bekostnad af alla öfrige skattdragande, enär Staten, enligt sam - Den 11 Junii e. m. ma 1812 års Författning, bekostar beklädnaden för det Beväringsmanskap, som insättes i de afgångnas ställe. Jag tror med Friherre Palmstjerna, att Utskotten ej tillräckligt utredt förhållandet, för att visa, huru välgrundad den Kongl. Propositionen är, såsom stödd på rättvisa emot Båtsmanshållet, och billighet emot öfrige skattdragande, och jag anhåller derföre om återremiss. Grefve Horn, Claes Fredrik: Friherre Cederström har sökt bevisa, att Beväringsskyldigheten ej är någon uppoffring. Jag är af motsatt tanka, och tror, att den måste betraktas såsom en uppoffring och ökad pålaga för alla Rustoch Rotehållare, hvilka ingått på Indelnings-Verket just under det vilkor, att derigenom vara befriade från ali annan rusttjenst eller utskrifning.
Jag hemställer nu om det väl är möjligt att förena två tjenster, hvilka, på sätt Hr Åkerman upgifvit, äro så trägna, att de hvarför sig kräfva sin man. Derföre om vilkoret står qvar och den ena tjenstemannen afgår blir följden den, att dessa platser icke kunna i behörig ordning tillsättas, ty å ena sidan kan Kollegium icke sätta en tjensteman att sköta båda tjensterna, och å andra sidan är Kollegium icke i tillfälle att gifva löner, motsvarande de göromål, som tillhöra dessa tjenster. Jag Den 23 September f. a. förenar mig derföre med Hr Åkerman och anhåller att det af Utsk. föreslagna tillägget måtte helt och hållet försvinna. Efter härmed fulländad öfverläggning yttrade Hr Gr. o. Landtm., att i följd af det beslut E. o. Ad. redan fattat ang:de aftöningen för KommersKollegii President, den af Etsk. beräknade anslagstillökningen 13,369 Rdr 15 öre borde höjas till 14,369 ltdr 15 öre 11 mt och att R. o. Ad. derföre torde tillåta att propos. til! bifall å Utslcs förevrde hemställan med eller utan förändring framställdes med förbehåll om iakttagande af denna rättelse. Ropades Ja. •> Jemte det Hr Gr. o, Landtm, härefter framställde att Hr Åkerman yrkat uteslutande af det vid anslagstillökningen af Utsk. fästade förbehåll i afseende på Registratorstjensterne, blef propos. framställd till bifall å Utsk:s förevrde hemställan utan förändring, men härvid ropades Nej, hvarefter sagde hemställan bifölls med den af Hr Akerman yrkade förändring. V ida re förekom och bifölls Utskrs tillstyrkanda angrde öfverflyttning å allmänna indragningsstaten af åtskilliga löner m. m. Då sedermera förekom Utslcs förslag om de i BergsKollegii vård nu befintlige mineralogiska samlingars ölverlemnade till VetenskapsAkademien eller annan vetenskaplig institution, anförde Hr Akerman:
Smkiiingoin förvrides liufviidet p i henne; lion gloninier siii inan för dettg fadda, inneliållslösa sallskapslif, ocli lian iir för stolt att göra sig phlilit; .niakarile aflagsilas alltmer fråii livar-; andra, lian lefver för sina intressen och sitt arbete, hon för sina nöjeii, .och båda tyckas belitna. 131and Iieiines beii1ic1rai.e är en-italiensk markis, som gör ett visst iiitryck på henne. Hon är icke kar i lioiioni, meii Iion låter sig ryckas ined af lians lidelse. Nara afgrimdens bralit vaknar lioii till be-. siiiiiing och ber siii man f &amp; återvlinda till cleras liein på landet. Här lefva de iiii i liigii och ro, lian alltid vanlig, glad och ' tillfreds, hoii plAgacT af laiigtaii efter det förfliitiia, den första lyckliga tiden af cleras iikteiisknp. Hon fragar Iioiioiii en dag, om lian icke önskar cleiina tid Stter: » Nej », svarar han, » jag öiislraï ingenting aniiat än det jag liar. Maii Itan icke iteriippvacka det soin # r dödt, och jag ar fiillkoinligt nöjd niecl min nuvarande lycka. Också Iion finner sig iiii tillriitta nied lifvet sbdcmt det &amp; - och iittdsr i följande oïcl sin trosbekännelse: » F r i n deniia dag ' sliitacle iniii och min niuis roinaii.
227 §, angående införandet af ett inhemskt fonderadt statslåne-system, innehåller Rikets Ständers härom fattade beslut enlio-t Stats-Utskottets Utlåtanden Niis 165 och 206. 228 §, angående utseendet af Deputerade för utöfvandet af de närmare bestyren med fondsystemet och liqviderna i anledning af de utländska jernvägslånen, svarar mot och är hufvudsakligen lika lydande med 229 § i nu gällande reglemente. 229 §, angående Riksgälds-kontorets och dess Styrelses åligganden med afseende å den allmänna Hypotheksbanken, innefattar Rikets Ständers i sådant hänseende meddelade beslut genom godkännande af hvad Statsoch BankoUtskottet i Utlåtandena Niis 24 och 40 tillstyrkt. 230 §, angående uppbörden och redovisningen af allmänna bevillningen; 231 §, angående uppbörden af kortoch tidnings-stämpel-afgifterna samt kostnaderna för tidnings-stämplingens verkställande; 232 §, angående summariska räkningarne öfver Riksgälds-kontorets medel; 233 §, angående Landt-ränteriernas månadsförslag rörande samma medel; 234 §, angående dessa medels leverering till Riksgälds-kontoret, äfvensom Landt-ränteriernas remisslage; 235 §, angåendo vederbörande tjenstemän tillerkända observationsoch indrifnings-arfvoden; 236 §, angående Riksgälds-kontorets hufvudbok; 237 §, angående utgifning från trycket af utdrag ur Riksgälds-kontorets räkenskaper; samt 238 §, angående upprättandet af årliga liqvider mellan Riksgäldsoch Stats-kontorcn, äro lika lydande med 232, 233, 234, 235, 236, 237, 238, 239 och 240 §§ af nu gällande reglemente. Stockholm den 26 Oktober 1860. Stats-Utskottets Memorial N:o 223. 5 Förslag: tili Reglemente för Hikets Htänders Hiksgälds-kontor. (Fortsättning.)
Svarvarearbetcn; se Leksaker, och Trädvaror, ej spccilicerade, arbelade. Sviskon; se Plommon. Svälla, bokoch kopparsticks-} se Boksvärta. Svnålar; se Vålar. Sjringar; se Fingerborgar, Sängkläder; se KläderTackjern; se Jern. Taft; se Väfnader. Tagel; se Hår. Talgljus: se Ljus. Tapeter af papper; se Papperstapeter. Tapetborder; se Papperstapeter. Taskböcker; se Portföljer. 32 Tullvärde. Qvantitet för tullberäkningen. Införsels tull. Banko. Banko. ll:dr 30 sk. r:st Tegel: taksten 1,000 st. R:dr 6 sk. 32 r:st 8 16 Tenn: *oarbetadt, samt arbeta dt, gammalt och sönderbrutet 1 lisp. 20 32 — arbetadt nytt: omåladt och olackera dt 1 skålp. 8 1 måladt eller lackeradt 1 skålp. 1 tunna 44 13 Tobak: oarbetad: * blad 1 skålp. 7 — 6 — * stjelkar 1 skålp. 4 3 —- . arbetad: cigarrer 1 skålp. 1 36 karfvad: * karduser eller lös i fastager . 1 skålp. 14 2 * knaster 1 skålp. 36 _ — 36 — * malen eller snus 1 skålp. 16 — 16 — * spunnen och negerhead 1 skålp. 10 1 ~I — * ständer och karotter O 1 skå Ip. 18 Tenlikor ; se Metaller, sammansatta: messing, arTobakspipor aflera; se Pipliufvuden. betad. Tomback; se Metaller, sammansatta. Theriak, hänföres under Apoteksvaror. Torsk; se Fisk . 33 1'nllvärde. lianko. Qvantitet för tullberäkningen. Införsclstull. Banko. B:dr 2 sk. r:st Tran och späck, alla slag . , 1 lisp.