Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De deremot, som endast egna sig åt undervisningen och icke vilja blifva prester, anser jag höra erhålla löneförbättring, på sätt Hr von Hartmansdorff ganska riktigt utvecklat; och lönerna höra ställas något så när i parite' med de förljenster och del nit vid fullgörandet af deras embeten, sorn nationen af dem förväntar. Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinh.: I anledn. af hvad den siste talaren yttrat, tager jag mig friheten att fästa hans och Ståndets uppmärksamhet derpå, att ett sådant undantag, som det ifrågasatta bifallet till Konungens propos., icke torde gå an, emedan hans skäl, då de litet närmare jemföras med verkliga förhållandet, icke slå så riktigt ut; ty i Up - 4o6 Den 12 Augusti c. m. sala känner jag bestämdt, att en af de sämsta professionerna vid universitetet, är en af dem, som tillhöra theologiska faculteten, nemi. den s. k. Calsenianska. Gr. Frölich: Jag har ansett mig för principens skull böra yttra det, som jag förra gängen, då jag hade ordet, sade. Jag kan väl förutse, att deraf icke blifver någon följd, men jag tror det vara en princip, som framdeles kan göra sig gällande; och jag är öfvertygad, att om den principen vid en kommande riksdag uttalas af 11. St. gemensamt, så lär det icke blifva omöjligt för Konungen eller Academi-cancelleren att derefter omreglera lönerna på sådant sätt. Hr von Hartmansdorff: Det förslag, sorn Gr. Frölich vill göra gällande, är fullkomligt i öfverensstämmelse med Konungens propos. och äfven med Hr Bråkenhjelms yttrande. Det synes nemi. af Statsråds-prot. öfver ecclesiastik-ärenden, att löneförbättringen är afsedd för professorerna i de verldsliga faculteterna, bibliothekarien och räntmästaren samt för Professor Calsenianus intilldess lönereglertn inom den theologiska faculteten ägt rum. Skulle nu R, o. Ad. finna för godt att bifalla Konungens propos., så vore det öfverensstämmande med både ofvannämnde herrars och mina önskningar. Hr Frih. o.
Som likväl, sedan de nya Corrections-inrättningarna kommit i verksamhet, något bidrag till minskning af underhålls-kostnaderna bör kunna påräknas, genom arrestanternas arbets-förtjenst, anser Kongl. Maj:t för det närva - 7,232,200: — 1 Transport « . , 7,232,200: — —* Kongl. Maj:ts Nådiga Propos. N.o 2. Transport . rande tillfyllest, att detta anslag liöjes ifrån 120,000 till 200,000 R:dr, hvarigenom uppkommer en tillökning af . 4 .80,000: — I afseende på för* delningen af detta anslag och de ytterligare kostnader, som för fullbordan af de förbättrade fängelseanstalterna för engång erfordras, åberopar Kongl. Maj:t den serskilda Nådiga Proposition , som i detta ämne kommer att till Rikets Ständer aflåtas4 2:0 I anledning af hvad Rikets Ständer, till svar å Kgl. Maj:ts Nådiga framställningj rörande medel till ombyggnad af den så kallade Lejonbacken vid 7,233,200: Transport 8ö,ooö: 7,232,2od: joo , Kongl. Maj.ts Nådiga. Propos. N.-o 2. Transport 80,000: — Stockholms Slott, uti underdånig skrifvelse af den 23 October 1823, yttrat, har detta lika nödvändiga, som kostsamma arbete blifvit företaget och fortsatt med dertill upplånta medel, och en summa af 8000 R:dr å Slottets årliga Byggnads-anslag afsatt till ränta och capital-afbetalning derå. Under arbetets fortgång har befunnits , att den i förut upp-) gjorda förslag beräknade kostnad af omkring 120,000 R:dr är otillräcklig, och att, efter ett senare upprättadt, af Öfver-Intendents - Embetet granskadt förslag, till arbetets fullbordande ytterligare 80,000 R. erfordras.
Här är nu endast fråga om stadfästelse af de roteringslängder, som skett i kraft af begge statsmakternas beslut; och då ingen anrnärkn. ägt ruin emot verkställigheten, och i öfrigt är kändt, att det varit ett bland de bäst utarbetade mål, som i sednare tider ägt rum; så tinnes ingen anleda, alt underkasta frågan en ny behandling af Utsk:n, utan anhåller jag om bifall till betänkandet. Gr. von Platen, Baltzar: Då så många anmärknrr äro gjorda vid detta betänk., hvilket af tvänne Stånd blifvit återremilteradt, så förmodar jag, att det äfven härifrån blifver återlemnadt. För min del har jag icke mycket att anmärka. Jag vill blott, såsom den der deltagit uti frågans behandling inom Utsk:n, hafva äran nämna, att ehvad tvister denna rotering kan vara underkastad, tior jag likväl, att, då grunden för roteringen genom K. M:s på flera riksdagars sammanstämmande beslut grundade föreskrift varit fastställd, hafva Utsk-.n icke haft annat att göra, än att tillse, alt dessa grunder blifvit följda i tillämpningen; och då Utsk:n funnit att så skett, hafva de ansett sig böra tillstyrka antagande af den K. proposln. Vill man gå längre tillbaka och pröfva de grunder, efter hvilka K. M:s och Rikets embetsverk varit skyldiga alt uppgöra förslag, så har jag ingenting att deremot anmärka; men hvar och en torde finna, att Utskln icke kunnat hafva skäl att föreslå en sådan utgärd. Gr. Anckarsvärd, Carl Henr.: Denna fråga har, sorn mig synes, blifvit myckel väl och grundligen utredd af Den i5 April e. m. af Hr Dalman och äfven af Hr Tersmeden. Enligt min öfvertygelse är flugan icke af begge slatsmakterna fullkomligen afgjord; ty det är den slutliga handläggningen, sorn återstår för att bringa saken till ett resultat, och det är delta resultat jag önskar genom återremissen, i hvad på mig kan ankomma, få något hejdadt. Hr Rosenblad har trott, alt R.
I detta särskiljande ligger företrädet af Utskottets förslag, hvilket i 2, 3 och 4 §§ uppställer de fall, då tvungen konkurs må sökas, samt i 6, 7 och 8 §§ lemnar föreskrifter om procedere dervid. — 1 fråga åter om den anmärkta svårigheten alt bevisa de i 1 och 4 momenterna af 2 § gjorda förutsättningar, så har den talare, som framställt anmärkningen mot 1 momentet, ansett densamma böra föranleda till en skarpare begränsning af delta moments innehåll, så att det ej måtte gifva anledning till ett domslut på grund allena af suppositioner, hvaremot den talare, som gjort anmärkningen mot 4 momentet, ansett detta kunna utgå. Hvaruti den yrkade begränsningen af 1 moms innehåll skulle bestå, är emellertid icke uppgifvet, och Utskottet har funnit en trängre begränsning deraf ej kunna ske, så vida lagbudet skall hafva någon praktisk betydelse, samt ej heller, med afseende å våra Domstolars varsamhet vid lagtillämpningen, vara nödig. Lag-Utskottets Utlåtande M 48. För uteslutande åter af 4 mora. lärer den omständighet, att det der förutsatta fall stundom kan vara svårt att bevisa, icke utgöra giltigt skäl. Kan det bevisas, torde ingen bestrida att ifrågavarande omständighet är en af de mest rättmätiga anledningar till konkurs, och omöjlig är en sådan bevisning ingalunda. Utskottet anser således detta moment böra qvarstå. Inom Högv. Preste-Slåndet åter är ingen annan anmärkning gjord emot denna § än att, då innehållet deraf nära sammanfölle med innehållet af den 3:dje, dessa §§ ock »bort få sammanfalla till formen» och ej behöft särskildt uppställas. — Skilnaden emellan 2 och 3 §§:s innehåll är emellertid ganska väsendtlig. Den förra afscr nemligen borgenärer i allmänhet, men den sednare endast sådana borgenärer, hvilkas fordringar äro jörjallna.
9Jteb malen förpålteö fålunba, att @tpretfen öfmer 33ergmerfen bör, når 9tt!ö SSatcn ffota ffe inför ben SJlagiftrat inom matbiftriftct, font ©tp* retfen öfmer 23ergmerfen, genom konungens SefattningSpafmattbe i Sanet, beront antnobar, ocp å ben bag, forn, för pmarje matbiftrift, af famma ©tpretfe pårtitt utfåtteS ocp, genom befi förforg, inom biftriftet allmänneligen fnngöreS; S3öranbe ©tpretfen, tibigt före matet, tåta tittftåtta ben inom B marje biftrift matförråttanbe Sftagiftraten Behörig låttgb öfmer atta inom biftriftet matBeråttigabe, famt pmarS ocp enS röftetat, utförbt i £RifSbaler, efter tittmerfningSmårbet: Stp må ingen å benna tångb upptagas, font icfe, ntinft tre år före ben bag, bå SftiffenS ©tanber, entigt fttifSbagSfattetfen, ffota fammantråba, marit 33rufSågare t Sftifet, etter ber ibfat an* nan fåban ttåring, font {förer titt föråbttngen af mineratrifetS probufter. 2)e mål* janbe, forn, genom förenåmnbe jfungöretfe, titt matförrättningen fattas, afgifme fina röfter, efter tttifsbalertatet af beraS tittmerfuingSfummor, antingen perfontigen, etter mebctft Befuttmåftigabe DntBitb, men atttib nteb flutna febtar, få Bcffaffabe, forn t 71 § ftabgaS: Stp röfte pmarje måtjanbe Blott på 6n t biftriftetS mal*låitgb upp* förb perfon, pmabatt otf benna tångb
F OF kapitalist ep, sarskddt fruntimmer, har det lange varit ett onskningsm51 att kunna ofverlamna vhrden af sina rmdeptrpger och skotseln af sina affarer &amp; t n k o n person eller institution, som med absolut sakerhet forenade punktlighet och noggrannhet i utforandet af det anfortrodda uppdraget afvensom prisbillighet tion a r E n sådan instituStockholms ~nskilda Banks Notariatafdelning (LiEZa W g a t a m BY, expedrt~onstid IO-9, som nnder garanti af Stockhohs Enskiltla Bank åtager sig vård och forvaltning af enskilda persoaers och kassors vardepapperExempel 1 Om en person hos Notariatafdelnuigen deponerar obligationer, inkasserarr Notariatafdelniwen vid forfallotiderna Lnponger och tillhandnh&amp;ller deponenten influtna medel Vidare efterser Notariatafdelningen utlottningar af obligationer och underrattar deponenten i god tid, fall en denne tillhorig obligation blffvit utlottad, samt lamnar forslag till ny placering af det ledigblifna kapitalet Exempel 2 Om inteckningar deponeras hos Notarmtafdelmngen nndeirattar Notariatafdelningen galdenaren darom att rantorna, 5 inteckningarna skola till afdelningen inbetalas, hvarefter de meiiel, som - inflyta, till deponenten redovisas Vidare tdlser Notariatafdelningenatt inteckningmne blifva i sederborlig tid fornyade Om en hos Jdelningen deponerad inteckning genom underlkten fornyelse skulle forfalla, ersatter Stockliolms Enskilda Bank darigenom uppkommen skada Förvaringsafgift: 50 ore for hr pr 1,000 kronor af depositionens valde, dock ej nnder t k å kronor JOHN ' HOLiEBLO86, Modeaffar för Damkappor, Stockholm. ~ung8tiladg&amp;rd8gatu~l B, rekommenderar sitt stoka! och rikhaltiga l e e r af alfa iR Nouveaut6er f 8 sasongen. ~ Sarskildt f å r rekommendera mitt stora lager af ~elswerk.
43. — angående återställande till Calmar domkyrka af arrende-inkomsterna utaf jordlägenheter, tillhörande Calmar f. d. fästning. 44. -— angående ett för näringsidkare i staden Wexiö beviljadt förlagslåns återbetalande till Riksgäldskontoret. 45. — angående kurhusafgiftens fortfarande. 46. — angående regorganisation af Stockholms allmänna Barnhus-inrättning. 47. — angående preskriptionstid för liqviderandet af åtskilliga i Riksgälds kontorets hufvudbok uppförda skuldposter. 48. — angående Riksgäldskontorets på Krigskollegium öfverlåtna fordringar bos städerna Malmö och Ystad. 49- — angående förmånsrätt för förskott på lill försäljning lenmade varor. 50. — angående förändringar i Rese-reglementet. 51- — angående upphörande i vissa fall af Svenska kuslallmogens skyldighet att erlägga tull i Öresund. 52. — angående åtgärd till arbets-hästracens förbättrande inom riket. 53. —• angående utsedda ledamöter i det af Kongl. Majit äskade Hemliga Utskott. (Jemför N:o 68.) 54. — angående upplåtande åt Ultuna Landtbruks-institut af kronoparken Lilla Djurgården. 55. — angående nedsättning i det bidrag, som af Landshöfdingen i Werm lands län årligen erlägges till ränta å och amortissement af Lands höfdinge-ackordet. 56. ■— angående sökt befrielse för hemmanet Fårhult från utgörande af s. k Skolmästare-skeppa. 700 Register. Underdånig skrifvelse, angående vidtagande af åtskilliga ändringar i fö reskrifterne för skjutsuings-bestyrets utgörande. 58. — angående förändring i Kongl, förordningen den 10 Juni 1841, röran de vilkorliga utmätnings-resolutioner i vissa fall. 59. — angående granskning af de i Statsrådet förda protokoll. 60. — angående befrielse från bevillning för den af Norrska statsmedlen ut gående aflöning till embetsoch tjenstemän vid Kongl. Maj:ts beskickningar å utrikes orter.
Borgmästaren, eller en af Magistraten utsedd Rådman, har sig särskildt ålagdt, att föra dessa förteckningar och tillse att allt hvad dertill hörer, varder noggrant iakttaget. För detta ändamål kan han, i mån af behof, hafva ett eller flere, under sin lydnad stående, af Kommunen atlönade biträden, hvilka han eger att antaga och entlediga utan att deröfver höra rådet, hvilket deremot bör bestämma dessa biträdens antal jemte beloppet af deras arfvoden. Vid intriiffadt förhinder för den magistrals-person, som är utsedd att föra nämde förteckningar, skola hans göromål genast öfvertagas af Borgmästaren, en Rådman eller en Rådsledamot, allt i den ordning, i hvilken vederbörande finnas på utnämnings-listan upptagne. XCIV. Vid upplopp, hotfulla (hostiles) sammanskockningar, allvarsammare försök att störa det allmänna lugnet eller andra oförutsedda händelser, då det ringaste dröjsmål skulle kunna medföra fara eller skada för invånarne, kan Borgmästaren ensam utfärda polis-anordningar och påbud, med skyldighet likväl, att genast derom underrätta Kommunal-rådet, samt att till Guvernören skyndsammast insända afskrifter deraf jemte redogörelse för de skäl, på grund af hvilka Borgmästaren ansett sig föranlåten att handla på egen hand, utan att meddela sig med rådet. Verkställigheten af dessa anordningar och påbud kan af Guvernören inställas. Såvida de icke bekräftas af Rådet vid dess nästföljande sammanträde, upphöra de genast att vara gällande. XCV. Magistraten åligger att tillse, det löse och på fri fot varande dårar och vansinnige icke må åstadkomma skada, äfvensom att lagligen tillhålla vederbörande, att om dem taga vård. Om det befinnes nödigt, att inspärra en fånig eller vansinhig person uti ett hospital, sjukhus eller på annat säkert ställe, skall föreskrift i ämnet gifvas af Magistraten, hvilken i sådant fall hör, inom tre dagar, derom underrätta freds-domaren eller Konungens prokurator. XCVI. Magistraten håller uppsigt öfver liderliga qvinnor och ställen der lösaktighet öfvas.
Han kommer då hem under vintertiden, då liten eller ingen arbetsförtjenst gifves; lönen är förtärd af hemmavarande hustru och barn, häraf kan ju ej blifva annat än fattigdom och elände, samt följaktligen håglöshet för sitt yrke; jemför man nu dennes ställning med soldatens, som under fredstid största delen af året är hemma, och kan då gagna både sig, familj och äfven kommunen med sitt arbete, så må man ej undra om båtsmannen ser betryckt ut och står långt efter soldaten både i ett och annat afseende. På grund häraf vågar jag vördsamt föreslå, att Rikets Ständer för sin del besluta och hos Kongl. Maj:t underdånigast anhålla, att båtsmansstyrkan inom södra Möre nedsättes till ett antal någorlunda motsvarande, hvad andra provinser uppställa i nummerstyrka af båtsmän på hemmantalet; emot det att skälig vakansafgift erlägges, efter afdrag för öfverrotering, samt att vakansafgiften uteslutande användes, dels till förhyrning af matroser till sjöförsvaret, och dels till skälig aflöning åt båtsmän för s. k. handräkningseller öfver-tjenstgöring i fredstid, och att, då en komité tillsättes för undersökning om båtsmanshållet i Blekinge, den äfven omfattar södra Möre. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 14 November 1865. Nila Petersson, från Calmar län. Motioner i Bonde-Ståndet 1865. N:ö 218 -4/ Jonas Jonasson från Kronobergs län, örn anslag för anläggande af en jern-stambana från Wexiö till Carlskrona och Calmar. Redan har ett större antal af rikets provinser blifvit hugnade dels med kanaler och andra för trafiken fjenliga förbättringar, dels med jernvägsanläggningar och dels med kommunikationsmedel af båda slagen, andra åter sakna alla dylika. Långs genom landet och åtskilliga orter af kusterna går redan det anlagda jernvägsnätet. Men den icke obetydliga eller mindre vigtiga delen öster om Statens södra stambana, nemligen södra delen af Småland samt Blekinge län, är dock fortfarande lemnad utan sådana kommunikationsmedel, oaktadt både flottans station i Carlskrona och den för ortens handel vigtiga staden Calmar äro belägna vid dess kust.
Titelrollen innehafves vid denna repris af fröken Lindzén, hvilken föga mer än de flesta af hennes företräderskor förmår afvinna densamma något specielt intresse. Hennes bemö- danden, särskildt att åstadkomma en tidigare mimik, förtjäna dock erkännande. Masaniellos sympatiska och i musikaliskt hänseende så tacksamma uppgift söker hr hemön lösa efter bästa förmåga. A t t han ej rätt lyckas, torde böra tillskrifvas dels hans brist på rutin, dels det släpiga sångsättet, hvilket senare stöter ännu mera därigenom, att stämman af naturen tyckes hafva en anstrykning af gråtmildhet. K a n detta arbetas bort, och det borde ännu gå lätt för sig, samt tonansatsen bli mera fast och direkt, torde det ej vara omöjligt, att hr Lemon kan varda en framstående tenor vid vår opera. H r Sellergren har öfvertagit Pietros parti och utförde detsamma högst erkännansvärdt. Nekas kan e j, att hr S.på sista tiden i alla afseenden går framåt på sin konstnärsbana. Fröken Karlsohns utförande af prinsessans parti skulle vara mönstergilt, om hon åt textuttalet ägnade litet mera vård. Ofriga rollinnehafvare gö- ra sitt bästa. Körerna, som i denna opera ju intaga ett framstående rum, gå högst förträffligt, och det hela ledes förtjänstfullt af kapellmästar É. Henneberg. I hr går torsdag skulle » Mefistofeles » uppföras / Söderman som gäst i titelpartiet. med K. Dramatiska teatern. K u äkta franskfranskt program har under den Benaste veckan stått på denna teaters repertoar och väckt lifligt intresse och bifall bland publiken. D e t inledes af Coppées versdrama » Pater noster », hvilken gripande tafla från kommunens blodiga dagar här förut är bekant, sedan stycket på nyåret 1 8 9 1 först upptogs på samma teater. Rose Morels roll, som uteslutande dominerar, uppbars då af fröken Zetterberg; den har nu lämnats åt fru Fahlman. D e n senare ger en kraftig och verkningsfull tolkning af den unga kvinnans lidelsefulla smärta, hvilken sett sin broder, den ädle, kärleksfulle abbén, falla ett oskyldigt offer för kommunardernas kulor.
Af "angne varor. ' 1832. oberäknadt hvad som landvägen afgått och hvilket per medium kan antagas till 12,000 härfvor garn, 200 LU. lin, 5oo,ooo alnar väfnader och 5,ooo bulldanssäckar. Ankomne varor. Mjöl af råg — LU 12,522 8,354 10,954 15,343 16,682 hvete — dito 3,214 2,488 1,899 2,416 3,1761 I anseende till handeln med kramoch speceri-varor klagas allmänt öfver trög afsättning, hvartill orsaken vill tillskrifvas dels den mängd gårdfari-handlande Vestgötar, som med sina varor öfversvämma orten, dels ock ett öfverflödigt antal å landet antagne victualiehandlande. Samma klagan föres äfven af handtverkare i anseende till det intrång, som i deras yrken dem tillskyndas af så kallade gerningsmän eller sockne-handtverkare. Strömmings-lisket idkas, dels å de staden donerade i öppna sjön, 4 mil söder ut, liggande Agö öar, och dels å den lika långt norr 4o — ut belägna, äfven staden donerade, Bålsön, som genom ett bredare sund är afsildt från fasta landet eller Arnön, vanligen benämndt Hornslandet, inom Rogsta socken, hvarest å så kallade Kuggörarne och Hobek flere af stadens fiskare om sommaren jemväl äro bosatte och begagna fiske, emot till Iggesunds bruk såsom strandägare, erläggande årligt arrende, hvilket förflutne är varit bestämdt till sextio tunnor saltad strömming, Strömmings-fisket, för en och annan af fiskerskapet någorlunda indrägtigt, men för andra åter, sä ringa, att de för sommaren ej kunnat deraf lifnäras, har, förflutna fem år i det hela beräknadt, varit under medelmåttan, hvarigenom de svaga vilkor i hvilka denna klass af Borgerskapet förut sig befunnit, blifvit ännu mera försämrade.
Den 5 Januarki. hans revenue bestiger sig till en stilling mindre, och akt en med 450 R:drs inkomst stall starta z R dr r6 st. mer än den jom har 449 R:drö inkomst och sä widare. Högloft, wstottet bär ej fäkt eller k) st tillgäng pä sädane upplysningar, som vwedersägeligen bestyrka de olika Fockclafiernas personal^och förmögenhet, hwilken Ucstottek ilrän första början endast beräknat !ä lägc, att den sannolikt ej kunde wara Mindre; Och om derföre da till exempel, 12000 personer i i o clasten diifwit caixulerade med 200 R drs inkomst i ställer anta, ges en tredjedel med denna, en tredjedel med l87, M;dr och en tr;dsedei med 2i64 R drs inkomst, sä förfelas icke dermed, pä lätt Högloft. Ukstotter förment den härwid äberopade pästtlighst i cattufen. Snarare stall Summan utgå än mer säkert t samma man som hwar skattskyldig ser sig beskattas närmast i förhällande till si..e omständigheter, och stall ickfinna sig frestad att göra en för. ringa rrppM as sine killgängar, dä skilnaden i clcsterne bl>flwer än mindre kännbar. Till ädagalaggande, att <n fädan förändring icke kan bliswa skadlig eller göra minskning uti den väräknade Summan koger jag mig ock friheten bifoga ett i jadanl afseende författat nytt projekt till Inkomst-tariff. Den andra omständigheten äter, som emot Len af Urstotttt godkänds Maximi-ttariff jag icke trott mig kunna förbigå, ar att de 5 »örsta cmfter, hwilka finnas utförde tor mindre inkomst än ivo R dr borde alldeles sörswinna, !a wida ingen kan lifnära sig gärna under denna summa och säiedes böra förskonas eller älmmstone ej pcisöraö annat än Mimmi-afgift.
Februari blifvit afgifne samt kort derefter hos Högste Domstolen till granskning föredragna. I denna fråga bör noga betänkas, alt sådana vidtomfattande lagförslag icke böra brådskande uppgöras. Det ligger mindre vigt på skyndsamheten, än på den lugna och mogna pröfningen och utvecklingen af lagstiftningsgrunderna och redaktionens sorgfälliga uppställande”. 72 Kon»titutions~Utiko tuts Memorial, N:o 6. Vid Vide punkten: ”För att kunna säkrare pröfva befogenheten af denna anmärkning, är nödigt, alt särskildt taga i betraktande hvad som under förflutna tiden förekommit i afseende på reformen i Civil-lagen och särskildt hvad som hörer till frågan om Kriminal-lagens förbättring. I det förra hänseendet, eller vidkommande Civil-lagen, är nogsamt kändt, att de uppgjorda förslagen i hufvudgrunderna, och följaktligen äfven i detalj-bestämmelserna, äro i hög grad afvikande från vår nu gällande lagstiftning. Då fråga är om så väsendtlig, på samhällets inre lif djupt inverkande öfvergång från den gamla Civil-lagen till en ny, kan den tidrymd, som ligger emellan sistförflutna och innevarancle riksmöte, icke anses förlorad för den noggranna uppfattning af lagförslagen samt den lugna, sorgfälliga pröfning af deras grunder, som måste önskas innan Rikets Ständer besluta öfver dessa förslags slutliga öde. I jemförelse med den långa tid, som före sistlidne riksdag åtgått för detta Jagberedningsärende, är det nu anmärkta dröjsmålet af ringa betydenhet; och jag betviflar, alt förslagen till Civil-lag hunnit ens hos vårt lands rättslärde blifva så kända och uppfattade, att, om desamma genom Kongl. Proposition till innevarande riksmöte blifvit framlagda Lill Rikets Ständers pröfning, den allmänna meningen skulle hafva funnits beredd att uttala sig öfver förslagens antaglighet. Den verkliga olägenheten af det klandrade dröjsmålet, i hvad angår Civil-lagen, är svår att mäta och bestämma.
Drifning i RättegänHavän^den, soni pä nngcfärligen lika lid inritar sig. — Är det ej att wisa en ganfha straffbar wanwördnad mor Rikets lagar och domstolar, att inför dem nyttja eir sprak, för hwilker man skulle bli ntwist fran hwarjc samqwäm af hederligi folk? och gtt göra rä tegangshandlinggr lil ekt receptakel för de grofsta osnyggheter, som kunna styra ur en penna? „ Mott de marktschrejare fraser och pöbelaktighcter til Titlar, hwarmed fädana handlingar Nl^ ofta tryckas., för att gifwa dem fart bland pöbel, äro de ej en fcandal mot allmänna wetter? är det ej stuclrgen stridande mot menniDors säkerhet och god ordning och polis, akt en part kan, med. fraser och uttryck, onödiga i saken, nedsmutsa och förnedra sin wederpart, och andra personer, til och med sina domare, fä 'groft han will, och slippa fran alt detta med cn afgift af 10 ä 20 R.'r, kallad: böter för otjenlig! skrifsätt? och föijer ej härAst att hivar silsten person kan, i prvceffer, öfwer höljq - Den 26 Juni!- 759 Hölja sä mänga menniskor och domstolar Han will, med smädande, och mot deras ära snedt riktade anfalla blott han har räd akt utkasta nägra hundrade Riksdaler i böter?