Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Rusthållaren för någon obetydlig vårdslöshet, begången vid hästens skoning; stundom vore endast kitslighet hos vederbörande Underofficer dertill orsaken; 2:0 att icke sällan hände, det Rusthållarne, vid Remonteringar, fingo sina, med nacken kostnad och omsorg framfödde hästar casserade, utan verkligt skäl, men troligen för att blifva nödsakade emottaga de af Officerarne sjelfve anskaffade hästar; af hvilken orsak blifvit föreslaget, alt vederbörande måtte förpligtas antaga de remonter, som ej bafva sådane fel, att de äro till tjenstgöring oduglige, och att den, sorn casserar hästen, måtte vara skyldig deröfver meddela Rusthållaren skriftligt bevis, hvaruti upptagas det eller de fel, som föranledt eassationen, derefter Rusthållaren, om han af vederbörande Yeterinair-Läkare, i tillkallade gode mäns närvaro, finge den casserade hästen godkänd och derom skaffade bevis, borde så väl få hästen antagen, som af den casserande njuta ersättning för all, genom den obehöriga eassationen, tillskyndad kostnad och skada; hvarförutan den, som utan anledning casserat hästen, skulle pligta med förlust för alltid af sin innehafvande tjenst; 3:o att de Rustande vid Skånska Dragon-Regementet, i anseende till svårigheten att alltid kunna anskaffa hästar af de bestämda färger, som, i och för delta Regemente, äro föreskrifne, matte tillåtas att remontera med hästar af hvilken färg som helst; 4:o att hästar vid Skånska Husaroch Dragon-Regementena måtte få antagas, då de äro 9 qvarter 2 tum höga, samt i öfrigt felfria och starkt byggda; 5:o att hos Kongl. Majit måtte göras underd. anhållan derom, att, ”vid hädanefter möjligen skeende munderingsförändringar, den nytta, som ”dermed åsyftas, må närmare jemföras med den deraf för landet uppkom”mande kostnad, och hvarje nytt påbud i detta afseende endast vara resultat af berörde undersökning;” 6:0 att, enär hvarje ny munderingspersedel bör vara förfärdigad i fullkomlig Ålim. Besv.- och Oecon.
Om stämpel dels å domar, utslag, resolutioner och andra dylika handlingar, sorn utfärdas af domstolar, embetsverk och myndigheter, dels till handlingar, sorn dit inlemnas eller derstädes företes. Domstolar, embetsverk och myndigheter indelas i afseende på den stämpel, som till omförmälda handlingar erfordras, uti följande tre afdelningar: ExpeditionsUtskottet» Forsla;/ till underd. Skrif reise, l\:o 135- 21 Första Afdelningen. Ofverslåthållare-Embetet; Kongl. Maj:ts Befallningshafvande och lill Landlslalen hörande tjenstemän; Ofver-lutendents-embetel; General-Landtmäteri-kontoret; Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader; Styrelsen för Statens jernvägar; Ghefs-embetena samt civile tjenstemän vid arméen och flottan; Guvernörs-embelet vid Krigs-akademien; Konsistorier, Rektors-embelen och Fakulteter vid Universiteten; Teknologiska Institutet; Tulldistrik ts-Chefs-emheten; samtliga Underdomstolar; Bergshauptman och Bergmästare; Magistrater och andra Styrelser samt öfriga verk och myndigheter i städer och köpingar: Sjömanshus. Andra Afdelningen. Hofoch Ofver-rätter samt Kansli-rätten; Rikets Kollegier; Sundhets-kollegium; Akadeini-Kanslers-emheten ; Serafimer-Ordens-gillet; Direktionen öfver Serafimer-lasarettet; General-Post-styrelsen; Telegraf-styrelsen; General-Tullstyrelsen, Fångvårds-styrelsen; Skogs-styrelsen; Konvoj-kommissariatet; Komiléen för Salpeter-ärendena; Karanläns-kommissionen samt andra af Kongl. Maj;t tillsatta Styrelser, Komitéer och myndigheter, hvilka icke finnas i denna eller öfriga afdelningar särskildt upptagna. Tredje Afdelningen. Slatsdepartements-, Justitie-revisionssamt Hof-Expeditionerna.
Den sorn, i öfverensstämmelse med Utskottets, af tre Stånd antagna förslag, anser oförtenta Jernplåtar böra vid införsel vara tullfria, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej;j Vinner Nej, bestämmes, enligt Bonde-ståndets beslut, införsels-afgiften för denna artikel till 1 R:dr centnern. Omröstningen har utfallit med 71 Ja och 46 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll. 32:dra omröstningen. (35 prop.). Den som bifaller Utskottets, af tre Stånd gillade förslag, att förtenta Jernplåtar skola vid införsel vara tullfria, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages Bonde-ståndets beslut, att bestämma denna tull till 1 R:dr centnern. Denna votering har utfallit med 79 Ja emot 59 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens innehåll. 33:dje omröstningen. (37 prop.). Den som vill att, på sätt Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, införselstullen å Pennknifvar bestämmes till 1 R-.dr 12 öre skålpundet, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages, enligt Bonde-ståndets beslut, införsels-afgiften för denna artikel till 1 R:dr 25 öre skålpundet. Som denna votering utfallit med 64 Ja emot 55 Nej, så hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. Den som antager Utskottets, af tre Stånd gillade förslag, att införsels-tullen för Korgar och Korgmakare-arbeten: af klufvet vide eller strå, rör och andra finare slag, bestämmes till 1 R:dr 12 öre skålpundet, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer införsels-afgiften för nämnde artikel att, enligt Bonde-ståndets beslut, utgå med 1 R-.dr 25 öre skålpundet. Voteringen har utfallit med 75 Ja och 45 Nej; och hafva Rikets Ständer sålunda beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionen.
Jag har hittils med allmänheten trott at ändamålet med den nya organisation af den nya adeln vore dess förminskning: att då man icke kunde betaga Konungen sin urgamla rätt att adla, skulle den så inskränkas och stympas, at då blott den adlade var adel men icke dess barn, skulle mästa delen af dem som kunde vänta sig denna belöning icke mottaga den, icke söka den, de i synnerhet som hade barn icke utsätta dem för denna snöpliga skillnad, och då af den gamla adeln, famillerne efter hand utgå, skulle de qvarstående hälst de som voro mera talrike, blifva mera aktade, få på riddare huset en större influence, äfven genom representation af de nya ätterne, hos hvilka representation innom ätterne icke äger rum; derjämte de och deras söner och döttrar endast komma at innehafva hof syslor och de embeten som af adeln skola besättas, och således oförmärkt en aristocratie hos den gamla adeln beredas. Men jag ser till min värkliga förundran at andemeningen var att då et vist ticllopp en gång är förflutit och i trots af fåfängans fördomar man hunnit fullt vänja sig vid befintligheten af frälse och ofrälse män innom samma famille, i frågan om tjenster afseende sjelfmant skulle göras endast å de sökandes skicklighet och förtjenst, men icke på deras börd, utan då, och genom stånd< ns sammanblandning, ståndstvisterne lättare måste förlikas, och man vid prof ningen af en person, likasom i England, glömma alt hvad honom för öfrigt rörer, för at vid besättandet af Statens äfven högsta och vigtigaste embeten, enkelt fråga: Hvad, är det för en man, är han duglig och nyttig? Det der låter, men inträffar det, är det sanning och sammanhang? Jag fattar det åtminstone icke. Äro då tjenster och deras 312 Den 1 Augusti 1812 bättre besättande efter secler förnämsta och enda ändamålet af denna så kallade stora och visa lagstiftnings principen, så fruktar jag det måste blifva snarare förfelat herigenom. Blir den tillkommande generationen skikligare i tjenstbefattningen genom befintligheten af frälse och ofrälse innom samma familjer?
Uti till Kongl. Majit den 22 Maj i845 aflåten skrifvelse gåfvo Rikets då församlade Ständer tillkänna, hurusom hos dem fråga blifvit väckt, att, då den, enligt kontrakt af den 20 November 1688, hemmansegarne å ön Hven inom Malmöhus län, emot åtnjutande af 6 daler silfvermynt afkortning i räntan för hvart £ mantal, åliggande arbetsskyldighet till den på ön belägna kungsladugården Uranienborg, hvilken arbetsskyldighet genom tvänne af Kongl. Majlis befallningshafvande i länet år 1811 utfärdade och af Kongl. Majits och Rikets Kammar-kollegium den i3 Maj i8i3 fastställda utslag blifvit bestämd till 22 ökeoch 45 drängedagsverke!! af hvart ■§• mantal, för hvilka dagsverken erlades lösen efter markegångspris, numera vöre serdeles betungande, bemälde hemmansegare måtte från nämnda arbetsskyldighet befrias, mot förbindelse att i stället erlägga sina hemmansräntor på det sätt, hvarpå desamma före ofvannämnda kontrakts tillkomst utgått, eller ock, i händelse sådant icke kunde bifallas, de af hemmanen utgående grundskatter skäligen jemkas och nedsättas; och anhöllo, efter framställning häraf, äfvensom af de med dagsverksskyldigheters utgörande in natura i allmänhet förenade olägenheter, Rikets Ständer i underdånighet, att, då det icke vore tvifvel underkastadt, att det belopp, hemmansegarne pä ön liven för det närvarande måste i lösen för dem åliggande arbetsskyldighet erlägga, vida öfverstege värdet af den nedsättning i hemmansränta!), hvilken enligt 1688 års kontrakt blifvit såsom ersättning för den åtagna atbetsskyldigheten medgifven, samt berörde hemmansegare, vid sådant förhållande, syntes ega giltiga anspråk på tillgodonjutande af någon lindring i meranämnde för deras i allmänhet svaga hemman tryckande beskattning, Kongl. Maj:t måtte täckas i nåder förordna om utsträckning till ifrågavarande, hemmansegarne på ön Hven åliggande, dagsverksskyldighet af den redan anbefallda undersökningen 6 Kongl. Majlis Nådiga Proposition, Nio 71. örn arbetsskyldigheterne i Skåne, samt derefter och sedan förslag i berörde afseende blifvit uppgjordt till en sådan jemkning och nedsättning af den för arbelsskyldigheten på Hven utgående lösen, sorn med rättvisa och billighet öfverensstämde, till Rikets näst sammanträdande Ständer i ämnet aflåta nådig proposition.
Län löneinkomster, samt en af Pär jonsson från Calmare Län ingifven afskrift af Konungens Befallningshafvandes öfver berörde Län Utslag, den 30 September nasti, år, hvarigenom nuvarande innehafvaren af Ottenby Kungs Ladugård blifvit förklarad förlustig arrende-rättigheten af samma Ladugåid; Prat, Utdrag den i Junti 1829, 15 Banco-Ut skottet: s:ne af Riksdags-Fulhnägtige jonders Danielson fran Elfsborgs och Nils Månsson fran Malmöhus Län ingifne Handlingar , rörande närvarande penning-ställningen vid Bikets Ständers LåneContoir i Götheborg och Malmö. S. D. Remitterades till Statssamt Allmanna Besvärsoch OéconomieUtskotten : En af samtlige närvarande Fullmägtige fran Jönköpings, Kronobergs och CalmareLän, samt Anders Andersson från Vesterås, Anders Andersson i Fågelsrum och jfacob Petter Andersson från Östergöthlands, jfohan Bengtsson från Vester-Norrlands, Pär Pärsson Lundstrom från Vesterbottens, Lars Olsson från Jemtlands, Anders Olsson från stora Kopparbergs och Eric Svensson från Bohus Län, nu väckt Motion, att, i anledning af Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens gjorda hemställan uti Utlåtandet N:o 33, i fråga om sättet för Undsättnings-skuldernas liqviderande i Skaraborgs Län, enahanda förmon, som i nämnde Utlåtande blifvit tillstyrkt för Skaraborgs Läns undsättnings-skyldige invånare, jemväl måtte beviljas de invånare i samtlige ofvanberörde Län, som ännu häfta i skuld för erhållen und. sättnings-spannmål efter 1S526 års missväxt. j'6 Prat. Utdrag dan 4 Junit 1859. Fran Höglofl.
Hvad Herr Prosten sålunda anfört har Lagutskottet behörigen öfvervågat; och finner, att det så vål genom KyrkoLagen, sorn flere sedermera utkomne Författningar blifvit Presterskapet ålagdt, att vaka öfver ordning och sedlighet inom Församlingarne, samt att, till beifrande vid Domstol, hos KronoBetjeningen anmäla sådane förbrytelser, som ej endast genom varningar eller näpst inför KyrkoRädet kunna försonas; och då det, i anledning af en sådan anmälan, endast åligger KronoBetjeningen, att om be. »kaifenheten af den sålunda hos dem aa» *74 Lagutskottet! Bttånkandetu gifne förbrytelsen göra sig underrättad, utan alt de ovilkorligen äro skyldige att förbrytelsen åtala, så vida de ej finna skål och bevis för handen, följer ock häraf, att en KronoBetjent, på hvars fria bedömande det berott, att förbrytelsen åtala, eller lemna Prestens anmälan derom utan afseende^ icke fean, genom uppgift att Presten varit angifvare, vid Domstolen freda sig från re* conventions-ansvar för ohemult tilltal, eller, på sådan grund, yrka, att Presten skall tillstädeskomma och sin angifvelse i bevis ledaj men ehuru Lagutskottet, på desse skäl, fullkomligt instämmer med Herr Prosten Hagberg, iden tolkning af 1703 års Bref, som han uti motionerv-framställt, anser likväl Lagutskottet sig icke ega anledning tillstyrka återupplifvande af detta påbud, enär, Lagutskottet veterligen, något annat förfarande än det deruti föreskrifna vid Domstolarne i allmänhet icke eger rum ; hvilket dock till Riksens Höglofl. Ständer* vidare pröfning vördsammeligen öfverlemnas. Stockholm den 14 April 1825.
Ridderskapets och Adelns bepröfvande, om det icke blir eu nödvändighet, innan man täger något beslut, att göra sig underrättad om Canalverkets activa och passiva tillstånd, samt Herrar Banocfullmägtiges yttrande huruvida, utan våda för Bankens credit, det nu begärda understöd kan beviljas. Vi håfve väl Utskottets tillstyrkande, men alltid har varit brukligt, att Fullmägtige blifvit hörde öfver sådana ämnen, som angå biträde af Banken. Fullmägtige äro ansvar underkastade, men Utskottet icke så. Af dessa skäl begär jag, enligt 49 §. Riksdagsordningen, att detta Betänkande ytterligare måtte blifva Den 3 1tim. blifVä liggande på Bordet, tills dessé hu nantilde upplysningar hunnit inkomma. Detta Friherre Stael von Holstein: Yttram de hade blifvit afbrutet genom ankomsten af en Deputation ifrån det Hedervärda Bondeståndet; anförd af RiksdagsFullmägtigen från Elfsbörgs Län; Änders Danielsson, hvilken Upp-, lästé ett PrOtocollsUtdrag af denna dag; hvarigenom tillkännagafs, att BondeStåndet; med anledning af ConstitutionsUtskottets, uppå Riksens Ständers anmodan; upplysningsvis lemhade Utlåtande af den 2 Juni; beslutit att; lika med Höglofl. Ridderskäpet och Adeln j göra gällande sin i Regeringsformen stadgade rättighet; att alla sedan föregående gine Riksdagar hvilande, lagligen beredda Grundlagsfrågor vid innevarande Riksdag upptaga. Sedati Deputåtionen afträdt, upplästes étfc från Vällofl. BorgareStåndet nyss ankönimet FrotocOllsUtdrag af denna dag, uti hvilket tillkännagafs, att BörgareStåndet bifallit BancoUtskottets Betänkande rörande en utvidgad Disconträtt i Banken för Götha CarialDiscont; med antagande af det alternätiv, som utsätter summan till 800,000 R:dr. Ridd, 0, Aå, Prof. N:o S< & ! 34 Den 3 Juni.
Hans Excellence Herr Grefven och Landtb Marjhalken tillkännagaf, att Utskotten till MetallUånefonderne anslagit 600,000 Riksdaler, samt hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade bifalla nyssnämnd* summa, med förbehåll likväl, att af densamma måtte afsättas 200,000 Riksdaler till understöd för Sill—. fiskerierne i Riket. Friherre JFirsén: Jag underställer vördsamt, om icke propositionen må sålunda jemkas: med förbehåll likväl att ett Creditiv på 200,000 R:dr deraf må kunna »fsättas för Sillfiskets understöd, derest ej, under vidare pröfning af fördelningen, skulle finnas lämpligare tillgång dertill. Friherre Boije: Af samma orsak, som Herr Friherre Wirsén anser böra gälla, för att nu icke bestämma, hvar anslaget till Sillfångsten skall tagas, tror jag oss icke eller böra bifall» 374 Den 8 Junit f. m, att det tages på RiksDiacontens fond,- emedan, om andre tillgångar kunna finnas , Discontens fond ej synes vara dsn, som bör tillgripas, enär vi veta, att, genom FiliaiDisconternes bortgång Discontens fond redan är alltiör otillräcklig för sitt ändamål. \ N _ ' Herr Påhlman: Jag tror, att, på sätt Friherre Wirsén föreslagit propositionen, det ändamål Friherre Boije söker, jemväl skall blifva uppfyldt; Om man nu ej förbehåller sig , att, i händelse tillfälletså medgifver, få öfverflytta Sillfisket» anslag å err annan titel, skulle man derigenom ovilkorligen hafva minskat det till MetallLånefonderne gjorde anslag med 200,000 R:dr. Friherre Wirsén har alldeles icke ^rrkat, att Sillfiskets anslag borde tagas af den till
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets af tvänne Riksstånd åferremitr terade Betänkande, rörande yrkadt upphäfvande af Stockholms Stads rättighet att uppbära PannBrooch Renhåilnings-penningar, då hö, halm och brännkohl intöras, samt af Landtmannens åliggande, att i vissa städer erlägga Våg. och Mätare-peaningar för inkommande varor. Företogs Den 29 Maji. 51S foretogs till pröfning StatstJtskottets dea 13 dennes afgifne, samt den 23 derpå följde på bordet lagde, Utlåtande i afseende på de under Kongl. CommerceCollegii förvaltning stå, ende fonder och medel. Friherre Cederström, Jacob: I det nu Upp3 läste Betänkandet är föreslagit, att, om Riksens Ständers Revisorer finna, att ManufacturH DiscontDirectionen öfvcrträdt dess Insruction, de då må äga rättighet, att indraga eller inhibera vidare utgifvande af creditivet. Denna controil har till följd, att det egentligen blir Manufacturisterne, som straffas för DiscontDirectionens fel, __ och detta kan vål aldrig Vara afsigten. Om Directionen begår förseelser må den derföre ställas till ansvarj men Manufacturisterne böra väl ej lida, för det den förra ej uppfyllt sina skyldigheter. Jag anhåller, att Betänkandet med donna anmärkning må återremitteras. Grefve Spens, Carl Gustaf: Då det ar tidens anda, att Jåntillgångarne anses böra delas i summor, särskilta till hvar näring, vilt jag visst ej motsätta mig det särskilta ansIiN get till Manufacturerne, utan instämmer i det afseende med Utskottets Förslag fullkomligt* Men genom antagandet af den del af Förslaget, emot hvilken Baron Cederström talat, göt man Manufacturisterne en större otjenst, ätt sjelfva creditivet kan göra dem gagn. Dit Ridå. o. Ad. Prot. VI. B. II.
Hvad frågan om 69 §. angår, erkänner jag visserligen, att, enligt denna §., tre Stånds Beslut skall blifva gällande i frågan om det der omtalta bestämmande af BevillningsSumtnans belopp; men nu är just frå^a örn detta Betänkande är det, som i 69 §. om talas; mig synes ganska tydligt, att det är blott en Avis. Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att ehuru StatsUtskottets Betänkande om StatsRegleringen i allmänhet ännu icke inkommit, hade likväl Statsutskottets särskilta Betänkande, icke allenast om Hufvudtitlarne, utan ock angående enskilte Personers väckte Motioner, om anslag af Statens medel, blifvit afgifne, samt af RiksStånden pröfvade, hvadan StatsUtskottet äfven ansett sig kunna beräkna, och till Riksens Ständer uppgifva beloppet af den blifvande BevillningsSumman, om hvars bestämmande nu endast vore fråga. Hvad ar.geck den af tvänne Ledamöter yrkade minskning uti berörde Summa, hemställde Hans Excellence, om icke åt Bevillnings-Utskottet kunde öfverlemnas, att vid Bevillningens fördelning tillse och uppgifva förslag, hvarigenom någon lindring möjligen skulle kunna erhållas, såsom 12 Dtn x 9 Ma ju till exempel genom en Bevillning å vissa Qf. vejflödsartiklar. Grefve Spens:
R:dr, tillsammans 915,439 R:dr; — och då, enligt omförmälda af Rikets Ständer godkända arbetsplan, utaf den Stats-Utskottets Utlåtande N:o 85. 31 uppgifna tiden ännu 12 år skulle återstå vid slutet af nu löpande statsregleringsperiod, har Kongl. Majit, för fullföljd af samma plan eller verkställande af dem bland ännu qvarvarande arbeten och anskaffningar, som äro af största angelägenhet, af Rikets Ständer för nästkommande statsreglerings-period i nåder äskat enahanda summa, som vid sista riksdagen för ändamålet anslogs, eller 200,000 R:dr, att utgå under åren 1861—1863 med en tredjedel eller 66,666 § R:dr årligen och användas till dem af ifrågavarande byggnads-arbeten och anskaffningar, som Kongl. Majit kunde, efter vederbörandes underdåniga anmälan, hvarje år pröfva böra framföre de öfriga sättas i verket. Vid beviljandet af ofvanberörda anslag för nuvarande statsreglerings-period tillkännagåfvo Rikets sednast församlade Ständer, att de funnit en del af de uppgifna arbetena särdeles angelägna, hvilket företrädesvis gällde den redan år 1839 till uppförande föreslagna nya sjukhusbyggnaden i Carlskrona samt iståndsättandet af galerskjulen vid Stockholms station. Att nämnda sjukhusbyggnad ännu icke blifvit fullbordad, har Utskottet inhemtat af den nu meddelade arbetsplanen, deruti för detta arbete upptages ett belopp af 189,000 Ridr; och har Utskottet i anledning häraf ansett sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer måtte bevilja ifrågavarande af Kongl. Majit äskade anslag samt dervid uttrycka den önskan, att dessa medel måtte företrädesvis användas till fullbordande af den påbörjade sjukhusbyggnaden vid Carlskrona station. 19:o)
Summa B:co R:dr 30,771:40. Anslaget för Kronprinsens HussarRegemente, såsom utgående enligt 1815 års PassevolanceContract, är enahanda med det vid förra Statsregleringar upptagne, äfvensom för LifGardet till Häst Passevolancen å dessa Utgifter äger rum och endast i afseende på Skoningen blifvit ökad med 622 R:dr 24 sk.; men vid Artilleriet, der ej mindre ett ökadt antal Hästar, ifrån 252 till 352, erfordrats, utan äfven, i saknad af tillfälle aoG Stats-U t skottets att på mera billiga vilkor afsluta Passevolance å Utgifterne, tariffen å dessa tid efter annan måst förliöjas och tillskottet af UufvudTitelns Besparingar utgå, är derföre nu utöfver förra Anslaget 5,284 R:dr, begärd en Tillökning af 4,806 R:dr, hvars beviljande Utskottet tillstyrker, 19:0 Ar tillerie Hästars Underhall af Rusthållare vid afsutne Cavalleriet, K. M:t har i Nåder tillkänna-^ gifvit, att, utom ofvanberörde ständiga ArtilleriHästar, vid Exercitieniöten erfordras dessutom för Svea ArtillerieRegemente , , . , . , , 128. Götha Dito 128. Vendes Dito 126. tillsammans 382 Hästar, som K. M:t, enligt Dess Nåd, Bref till StatsContoiret af den 14 Maji 1828, låtit erbjuda Rusthållare vid afsutne Cavalleriet och andre Private att prestera, emot gn årlig betalning för hvarje Häst af 7J T:r Spm:l, eller lika med hvad i HästeVaeanceAfgift af ett RusthållsNumer till Kronan erlägges; utgörande denna årliga betalning sammanlagd 2,865 Tunnor, som K.
Betänkande i ämnet; hvilket bifölls , och voro anföranderne af följande lydelse : ”Vördsamt Anförande!” ”Sorn jag sistledne Plenidag i Höglofl. Utskottet med förundran hörde det Förslag , att den så kallade SkyddsAfgiften skulle bibehållas oförändrad med I R:dr för hvarje Mansperson; så utbeder jag mig, att dervid f| göra några anmärkningar,’’ ”Största delen af Sveriges Allmoge håller ständige Krigsmän af Soldater, Båtsmän, Dragoner; Vid 20 års ålder äro våra Söner underkastade Bevärings - skyldigheten , hvilken sträcker sig äfven till Torpare och Backstuguhjon. Härmed tyckes väl , att Allmogens SkyddsAfgift är utgjord, och billigheten fordra , att den borde ur BevillningsStadgan för* BtvillningsTJtsk. Betänkanden. 43 svinna , jemte den vidunderliga FyllnadsAfgiften; Men jag har dock icke ämnar yrka, att den förre helt och hållet afskaffas, utan jag åtnöjer mig — (ty en Svensk Eonde är alltid den fogligaste af Medborgare) jag åtnöjer mig att påstå , det denne Afgift må sättas t föihållande till förmögenheten. Statens styrka, både den skyddande och den sorn begär att vidmakthållas, består ej allenast af Menniskor, utan äfven af deras stö re och mindre egendomar. Den som äger blott sin medellösa per* son och använder den, vid påkommande behof, till försvar, ej blott för sig sjelf, utan ock för sine Medborgare , kan han ej med skäl begära , att för personligt skydd skatta något mindre af det knapppa bröd , han i sin anletes svett förvärfvar, än den Makliga rika, hvars förmögenhet ensam ofta utgör hans allt , hans enda förmåga att bidraga till sitt och andras skydd ?' ’’Jag ville blott , att man matte behjerta sådane Menniskors ställning , sorn invånarnes i den magra Landsort, hvars Ombud jag är.