Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Eburu jag är af den öfvertygelse, att Ridderskapet och Adeln gjorde bäst, alt bifalla Betänkandet, emedan det synes mig vara nyttigt, om denna opinion, sorn jag förmodår är pluralitetens, l»lef uttryckt, hvarigenom en styrka för saken skulle lemnäs, som ilen väl ej behöfver, då 3 Stånd bifallit den, men som ej vore skadlig, vill jag likväl ej yrka det för tidens korthets skull, utan anhåller, att Ridderskapet och Adeln måtte förena sig om att lägga Betänkandet till handlingarne, och låta bero vid hvad tre Stånd beslutat. Vi hafva för liten tid qvar för att onyttigt votera. Herr Cederschjöld: Jag skall utbedja mig att få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på betydelsen af ett Stånds beslut i mål, som redan äro af de tre andre Stånden afgjorda. När fråga t. ex. var om realisationen, en sak, sorn varit ett öfverläggningsämne vid 3:ne Riksdagar; då var det vigtigt alt genom Ståndets beslut hylla en så allmänt erkänd och otvifvelaktig! rigtig princip. Men belt annat är förhållandet nu, då det är fråga om ett lån, som först den sisla tiden af Riksdagen blifvit påtänkt, och hvars nytta ålmin - Dea 3 Mars f. m. stone af alla måste anses problematisk; helst som följderna komma att väsendtligen bero på det sätt, hvarpå det reglementariska afgöres. När man ännu ej vet, huru de Reglementariska detaillerna komma att afgöras, vore det obetänksamt, att onödigtvis bifalla det ifrågavarande Betänkandet. Jag vågar derföre vördsammast tillstyrka, alt Ridderskapet och Adeln låter bero vid. de andra Ståndens beslut, och endast lägger detta Betänkande till handlingarne; på det man åtminstone må kunna hafva sitt samvete fredadt, om saken skulle hafva olyckliga följder.
»allt är narrspel, alltsamman», hans enda moral denna: »njut ögonblicket!» Hoegh och Elisabeth äro sålunda allt igenom motsatser. Hos honom är grunddraget en olidlig skepticism, hos henne en ungdomlig entusiasm för det goda och en stark tro på dess seger. Han tror, att de rikt utrustade menniskornas lott är den, att deras förmåga att känna sig olyckliga är skärpt, hon att deras lott är den, att de hafva större förmåga att känna sig lyckliga – eller bära olyckan. Han har lifvet bakom sig, hon har det framför sig. Han kan icke mera älska, hennes natur är att älska. De råkas midt i det bornerade lifvet i en småstad bland triviala menniskor och dragas till hvarandra. Å hans sida är till en början nyfikenheten den starkaste känslan; han finner det intressant att se en menniska som entusiastiskt talar om »det goda och sanna». Men i sina bästa stunder känner han sympati och beundran, något liknande ömhet för henne. Hon är för honom som en oas midt i provinslifvets öken. Slutligen griper lidelsen honom, och han glömmer under några minuter af berusande stämning, att han är färdig med allt, oduglig att lefva lifvet, men hon, hvars blick kärleken skärpt, som skådat in i hans personlighets doldaste skrymslen och som vet, att hon skulle mista allt intresse för honom i samma ögonblick hon sagt ja, hon kastar, på hans fråga hvarför hon så ofta visat honom kärlek, det svaret i hans ansigte: »derför att det roade mig». Denna förebråelse, skälfvande af smärta och förtviflans hån, är en ljudande dom öfver hans elände. Elisabeth Dues kärlek är ren, stark och fin som hon sjelf. Den är så skär, att den icke kan beröras af den lättaste hand, och hon fruktar att förstöra den genom ett oriktigt tonfall, en blick, ett leende. Hon älskar såsom den kvinna kan älska, hvilken är på samma gång stark och finkänslig, hvilkens hjerta är varmt, hvilkens intelligens är odlad och hvilkens innersta väsen är sundheten.
Fjortonde, Femtonde, Sextonde och Sjuttonde punkterna al Memorialet, N:o 490. Voterings-propositionerna godkändes. Adertonde och Nittonde punkterna af Memorialet, N:o 49°* Voterings-propositionerna, likasom hvad Utskottet i öfiigt anfort i Adertonde punkten, godkändes. Tjugonde punkten i Memorialet^ N/o 490, Utskottets åsigt, alt J3onde-Ståndels i denna punkt omföl mälda beslut förfallit, ^iIlades; äfvensom vidare förekommo: Mom. litt. a. af irsta punkten under rubrik: ”Utdikningar och aftappningar” i Utlåtandet, N:o 435, litt. C. Inbjudningarne antogos, och voterings-propositionen förföll. Morn. litt. b. Voterings-propositionen godkändes. Tjugondeförstn, Tjugondeandra, Tjugondetredje och Tjugondefjerde punkterne af Memorialet, N:o 49°* Voterings-propositionerna, likasom,1 hvad Stals-Utskottel i dessa punkter i Öfrigt anfört, godkändes. Tjugondefemte punkten af Memorialet, N:o 49°- Voterings-propositionen gillades. Tjugondesjette punkten af Memorialet, N:o 49°* Inbjudningen afslogs, och voterings-propositionerne gillades. Tjugondesjunde punkten af Memorialet, Njo 49oVoterings-propositionen godkändes. Tjugondeåttonde, Tjugondenionde punkterna af Memorialet, Nio J\go. Inbjudningen till Ståndet i Tjugondenionde punkten afslogs, yttrandet derstädes i öfrigt gillades, och voterings-propositionen, likasom hvad i öfrigt anföres uti 28;de punkten, godkändes. Utskottets anmälan, i afseende på öfriga delar af Utlåtandet, N:o 435, litt.
Län och Skäne, hwartill de Someke Chartor äro författade eller sammandragne. Jemte de vfwannämnbe, aflämnas följande af mig inköpte Charle - Pläkar, 1:0 Charta öfwer Wester Norrlands Län uk« gifwcn af Landshöfdingen Friherre 6rnsciaoiö. ' 2:0 öfwer Medelpads serskildt. z:o Dito öfwer Gcstrikcland utgifwen af Landshöfdingen Grefwe Lrcmkeät. 4:0 Dito öfwer Calmare Län, som Doctor Lpsrmsn lätik Gravera. Äfwen aflämnas början af Chartor öfwer serskilda Bergslager och Härader som jag utgifwit. I:o Chane - Plät öfwer nya Kopparbergs Bergslag. 2:0 Dito öfwer Grythytte Bergslag. Samling af serskilda ritade Speciele Chartor öfwer Härader och Socknar, författade efter de tvid Kongl. Landtmäteri - Contoirct befintlige Hemmans - Chartor, med tilläggningar, under förrättade besiktnings Resor, samt transporterade Rä« gängS-Chartor. — Chartor öfwer Sjöar och Wak, tudrag, och Chartor efter en del SkjärgärdsNlätningar, och en bell efter enstilda mätningar 4d>0 Den i6°<vctober. och observationer uti 14 stora Dolumer. bets inbundne, dels inlagde uti Franska band, jemte andra lösa Chartor och mindre transporter, hwar» bl>ecr Specifik förteckning kommer att aslämnas, hwilka Chartor efter Landsortcrne äro fördclte. irsta Dolumcn: Portfcuiilc: 2:dra Dolumen: inbundne zrdje Do lumen; 4;de Volumen: srke Dolumcn: 6:te Volumen: Wcstcrbotn och Lappmarken Wester Norrland - Gestrifelands SochneChartyr Z2. Finland — 75 folier, eller större och mindre Svchne-Chartor - 164, Dito i lösa Chartor Z7.
Han tyckte sig för övrigt ha sett honom någon gång förr, men kunde icke erinra sig när eller under vilka omständigheter. Det var isynnerhet de spelande pepparbruna ögonen, som föreföllo honom bekanta. Tomas uppgav sitt namn, refererade till sin vän, kandidat Recke, och framställde sitt ärende. Han ville underhandla om villkoren för ett mindre lån det var en tillfällig förlägenhet 300 kronor Då tegelhandlaren hörde namnet Recke, gjorde han en världsmannalik gest mot en gulbetsad pinnstol, medan han själv förblev i sin halvt stående, halvt sittande ställning, i vilken fanns något av självhärskare, något av frisinnad tidningsredaktör och något av landsortskomediant. Då Tomas kom till siffran 300, flög det en hastig reflex av ett löje över hans ansikte, men i nästa ögonblick var han åter allvarlig, bekymrad, nästan sträng. Ja, det är dåliga tider osäkra tider jag gör dagligen förluster. Min herre är alltså medicine studerande. Ja, medikofilosofie kandidat, ja visst... Ja, som sagt, jag gör oupphörliga förluster... Han trippade av och an i rummet med händerna på ryggen. Förluster... Tomas hade den besynnerligt ängslande förnimmelsen att ha upplevat denna scen en gång förr. Han var fullkomligt förvissad om att han vid ett eller annat tillfälle hade hört samma klagande röst tala om en eller annan förlust, med ögonen spelande hit och dit. Och dessutom känner jag ju inte egentligen till min herres förhållanden... Tomas vred sig på sin stol. Han visste icke vad han skulle svara. Han satt och stirrade på det färglysande titelbladet av en amerikansk detektivroman, som låg hopslagen på pulpeten med en remsa tidningspapper inskjuten som bokmärke mellan bladen. Borde han kanske resa sig och gå så gott först som sist? Hur var det 300 kronor? återtog tegelhandlaren. Ja, summan är av mindre vikt. Med säkra namn både det och tjugu gånger så mycket. Utan säkra namn ingenting! Säkra namn... Tomas förstod ingenting av allt detta. Med säkra namn kan man ju utan vidare omständigheter låna i en bank eller var som helst, och mot billig ränta... Varför skulle man vända sig till en tegelhandlare, om man hade säkra namn?
Jag stod framför brasan och ditkastade blad efter blad af mitt manuskript. ”Ma chère, hvarföre bränner du sådant galant papillottepapper”, sade tante Aurore, som i detsamma inträde, ”sådant är ju alltid brist på.” ”Åh, tante, det är bara skräp, början till en misslyckad tragedi.” ”Mais, chère petite, ne brûlez donc pas cela! Det var alldeles icke ovanligt i salig konung Gustafs tid, att en dame skref ett plaisanterie för att uppföras vid någon fête i famillen. Sådant hade alltid succès. Detta kunde employeras vid pappas namnsdag nästa vecka.” Åter kastade jag ett blad i brasan och sade halft stött: ”Icke var detta något skämt. Clas Fleming, sorgspel på vers i fem akter.” ”Ah, förträffligt, ma chère. Clas Fleming, riksmarsken, med draget svärd i handen. Habit habillé, broderad rock, frisure ailes de pigeon. Ebba Stenbock i pocher och engageanter, håret friseradt à la merveille. Johan Fleming: chapeau bas, spetskrås och manchetter. Hans älskarinna, (en sådan har du naturligtvis gett honom) en bergère, med en chapeau mignon högt opp på en hög frisure. Alldeles som i salig kungens tid brukades. Ah laissez moi faire! Jag förstår mig på sådant der. Det blir en surprise tout à fait af god ton. Mais, ma chère, skona då din pièce! Om det vore skäl att offra den åt lågorna, skulle jag i sanning vara den första att det äska! Betänk hvilken effekt detta skall göra! Du låter, till exempel, fru Ebba deklamera: ”Barbar, må fritt din glaf bland usla offer rasa, Skall dock mitt stolta mod ej för din grymhet fasa! Ha! Dygd och hjeltemod, förenta i min själ De bott sen späda år, barbar, det vet du väl.”
Derjemte torde icke böra lemnäs utan uppmärksamhet, att det föreslagna stadgandet ofelbart skulle leda dels till förökade rättegångar och dels hufvudsakligen till uppehåll uti de delegares rätt, som skulle tillgodonjuta berörde ersättning. På dessa skäl tillstyrka Utskotten, att Anders Ericssons ifrågavarande förslag icke må bifallas. 18 Cap. i §. Af Peter Andersson från Halland: att, då enhet i lagskipningen, så vidt ske kan, alltid bor till vägabringas, men sådant under nuvarande förhållanden icke, hvad skiftesmål beträffar, med säkerhet kan förväntas, helst Häradshöfdingarne icke sällan erhålla tjenstledighet, då deras embeten förvaltas af vicarier, stundom ovana vid behandling af skiftesärenden, så vöre det både nyttigt och nödigt att en enda Egodelningsdomare inom hvarje Län anställdes. I händelse Lagmans-Rätterne kommo att indragas, kumle det åläggas Lagmännen att emottaga denna befattning, hvilken, i motsatt händelse, borde uppdragas åt andra skickliga personer, som borde för sin möda erhålla ersättning uti enahanda dagtractamente och expeditionslösen, som Häradshöfdingarne åtnjuta, jemte skjutslega för två hästar till och från förrättningss tället. Denna motion, hvilken Johan Jacob «Rutberg från Norrbotten ansett olämplig for berörde vidsträckta Län samt flere af Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöter af hvarjehanda skäl trott sig icke böra gilla, hafva Bengt Gudmundsson från Halland och Anders Danielsson från Elfsborgs Län biträdt, den sistnämnde under yttrande, att, då den föreslagna ersättningen åt Egodelnings-Rätts-domare syntes alltför ringa, kunde befattningen öfverlemnas åt någon Häradshöfding, hvars domsaga emedlertid borde förvaltås af vicarius, samt ett skäligt arfvode af några hundrade Riksdaler Banco anslås, att, för ändamålets vinnande, af Nionde Hufvud-Titeln utgå.
I enlighet med Statsrådets öfriga ledamöters yttrade mening, behagade Kongl. Majrt i nåder godkänna hufvudgrunderna för det nu framställda förslaget, så vidt de afse lärdomsoch apologistskolornas sammanslående och förening med gymnasium, rättigheten till valfrihet i vissa läroämnen, aflönings-staterna, indigenats-rättens upphörande för lärare vid elementar-läroverken och den förhöjda tjenstårsberäkningens upphörande, då lönförhöjningen träder i verksam - 29 het, men fann beslut rörande läromethoderna och öfriga detaljer för närvarande icke böra meddelas, likasom Kongl. Majit icke heller nu ville pröfva de väckta frågorna om ordnandet af styrelser för nämnde läroverk, om lärares tillsättande, om lärareseminarier och om lärarens skiljande från de konsistoriella göromålen; och då, så väl till följd af ämnets omfång, söm i anledning af den omständigheten, att, på sätt Departements-chefen erinrat, nuvarande lärare i något visst läroämne icke kunde mot sin egen vilja åläggas att i något annat lemna undervisning, eller klasslärare att i något ämne handleda skolans högre afdelningar, öfvergången och den förestående förändrade regleringen af läroverken endast kunde ske i den mån lärare afginge eller befunnes benägne och skicklige till öfvertagande af nya tjenstepligter, och det ifrågaställa anslaget endast erfordrades i samma mån, som förändringen ginge i verkställighet, ville Kongl. Maj:t förutom den summa af .
C. F. Winkrans 1 — 355 — Stormäktigste, All ernådigste Konung! Den mig genom högvördige Domkapitlet i Götheborg, i följd af nådiga resolutionen den 18 sistlidne Oktober, affordrade underdåniga förklaring, med anledning af Herrar Revisorers vid granskning af statsverkets med flere allmänna fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1859 gjorda erinran, att låneräkning saknas vid räkenskapen för Kongsbacka skola, får jag härmed underdånigst afgifva: De i Kongl. Maj:ts nådiga cirkulär af den 17 September 1856 lemnade föreskrifter, angående sättet för uppgörande af Konsistoriernas och elementarläroverkens räkenskaper, äro mig icke obekanta, men då Kongsbacka skola är pedagogi, icke elementarläroverk, samt föreskrift saknas, att de för räkenskaperna å Ivonsistorii och sistnämnda skolors medel lemnade formulärer skola tillämpas äfven för pedagogi, har jag saknat anledning att vid Kongsbacka pedagogis räkenskaper tillägga en sådan låneräkning, som är anbefalld för elementarläroverken. — Det vore derföre till upplysning för pedagoger och alla andra, som frågan rörer, önskvärdt, att ett bestämdt stadgande i detta hänseende blefve att motse. Emellertid tillfogar jag underdånigt den infordrade räkningen. Med djupaste, underdånigste vördnad, trohet och nit framhärdar, Stormäktigste, A11 ernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts tropligtigaste, underdånigste undersåte, Cl F. Winkrans, t. f. Rektor vid pedagogien i Kongsbacka. Kongsbacka den 9 December 1861 — 356 — Kalmar stifts Konsistorie underdåniga utlåtande öfver Rikets Ständers sednast församlade Revisorers anmärkning vid granskning af nämnda Konsistorii räkenskaper för Sr 1859. Stormäktigste, Allernådigste Konung!
221 ven dessa inkomster hafva blifvit till stor del minskade genom den för den allmänna lielsovårdcn högst nyttiga sönderdelningen af vissa Provinc.-läkare distrikter, hvarigenom desse blifvit försedde med flere läkare. Den allmänna lielsovården, sade jag, har derpå vunnit, den enskilde läkaren deremot har förlorat ganska betydligt. Sålunda har jag mig serskildt bekant, huruledes ett Provinc.-läkare-distrikt, hvilket, ifrån att hafva varit ansedt för ett af de mest lönande, blifvit så förändrad t, att Provinc.- läkaren nu blott med__möda och försakelse skall kunna underhålla sig och sin familj. Annu en sak, som förtjenar behjertande: andra läkarebefattningar äro Provinc.-läkaren förvägrade, under det man har exempel på att militärläkare, hvilka dock när som helst kunna blifva bortkommenderade på längre eller kortare tid, tillika äro läkare vid länens sjukhus. Efter afhörandet af detta flygtiga utkast till skildring af Provinc.-läkarens ställning och utsigterna för hans framtid, kan man göra den frågan: huru det kommer sig, att Provinc.-läkaretjensterna i allmänhet äro ganska eftersökte, och att de läkare, som erhålla dylik befordran, gemenligen anse sig väl lottade? Frågan är lika naturlig, som lätt att besvara. De, som företrädesvis söka dylika befattningar, äro nemi. oftast unge män, hvilka efter en kortare praktisk bana med glädje mottaga en plats, som låfvar dem utkomst och ett visst anseende inom det samhälle, der de ämna bosätta sig.
O h Bokkomdténe anmiiZan af barmoch zcrrgd&amp;ns&amp;öcker &amp; do 2 Y 2. a 8 e haft 1892. DAGNY TIDSKRIFT FOR SOCIALA OCH LITTERARA IMTRESSEN UTGIBVEN AF, FREDRIKA-BREMER-FORBUNDET Ellen Bzes, Kv~nnan och foisvaiet Ellen Key, Vera Voiontzoff - Sonja Rovafevsky Mathdda Roos, En moder II L D-n, Den svenska kvinnans Chicagoutbtrtllnuig R Abdzn, F r h Norrvikens tradghdsskolrt Meddelanden f r h Fredrika-Bremer-Forbundet. Hvarjehanda i kvinnofi&amp;gan Bocker for barn och ungdom julen 1892 F6r Förbundets medlemmar kr 2 50 Pris pr årgång {For icke medlemmar f 4 00 Annonser upptagas för af DAGOWY fv * öken Imgebmeg B e v g s ~ d h a, 36 hestmannagatan, f tr DAm och Spetsar. &amp; torlgomroekstyge~ och Flaneller, K. M. LUNDBERGS Bosättningsmagasin, I tillhwidnhaller nllinanbeten L11 låga prmr af blinda foifarhgade axbeten s %bsom korgar, Borstar, arklme iiiöbler, listsk~r och listmattor, stickade, knutna, och lagdn arbeten m ni - i aoaw ~ o ~ ~ z m o z m XodenIPar för Damkappor, Nouv-eauteep for s&amp;song@n. Sarshldt får rekommendera mitt stora lager af Pelswe~k för Pelskappor ined da t~ll passande ofvez tyger -
Hvar och en, som fått enskild undervisning, har ock erfarit huru tafatt han burit sig åt, i jemförelse med dem, som blifvit allmänt och ofFenteligen bildade. En Skola år en Stat i smått. Det år ej nog, att man der erhåller grundlig undervisning 5s? pen 30 Augusti /, ni. I ett yrke, man lår sig der åfven ett lyda och blifva medborgare. Så år det med verkstaden för handtverken. Man bildas der ej blott till färdighet i slöjden, utan till begrepp om nödvändigheten af lydnad, befäl och ordning i hvarje aldrig så litet samhälle, och inhemtar följaktligen med detsamma de vigtigaste lärorna åfven för en folksrepresentant, Friherre Cederftråm-, Hvad den omtalade borgen angår, så år den lika nödvändig för mästare, som för andre personer, hvilka blifva Bor-« gare, och hvilka åfven måste proestera borgen för 6 års utskylder. Således torde derom ej behöfvas vidlyftig öfverläggning. §. 2. Herr Herta: Detta vilkor, att den, sorn inom året blifvit dömd för dryckenskspsbrott, ej får blifva Mästare, finner jag olämpligt. Det kunde föranleda dertill, att de, som redan voro Mästare, skulle göra sig till en skyldighet, att få Gesällerne fulla en gång om året. Jag tror, att man kan öfverlemna denna sak åt brott målslagen. Åtminstone tycker jag, att den Ge« såll, som beviste, att han ej supit sig full för egna penningar, borde blifva befriad, Herr von Hartmansdorff: Så vidt jag kunnat mårka af de vid Utskottens Betänkande fogade särskilta anföranden har ingen af BorgareStåndets Ledamöter gjort någon invändning mot denna utan ansett den nödig, för att Den 30 Augusti f. m. motväga det öfver hand tagande fylleriet, och på det att ingen måtte blifva Mästare, som ej åger god frejd. Man bör ej heller lägga hyende under lasten; och finna nåringsidkarne sjelfve denna Författning vara god , så år det icke skål för oss, att sätta dess upphåfvande etti fråga. Herr Hjerta:
Substans eller bläckpulver; se Varor, som ej kunna hänföras under någon af de i iufnrsclstarifen upptagna bestämmelser. Svampar, inalnyttigc ; se Frugter. Svarfvarearbeten; se Leksaker, och Trädvaror, ej specificerade, arbetade. Sviskon; se Plommon. Svärta, bokoch kopparsticks-; se Boksvärta. Sjuålar; se Nålar. Syringar; se Fingerborgar. Sängkläder; sc Kläder, Tackjern; se Jern. Taft; se Väfnader. Tagel; se Mår. Talgljus; se Ljus. Tapeter af papper; se Papperstapeter. Tapetborder; se Papperstapeter. Tenlikar; se Metaller, sammansatta: messing, arbetad. 30 Qvantitet Införseistull. beräkningen. nanno. R:dr sk. r:sl Tenn: arbetadt, nytt.: olackeradt i skålp. 8 — 'lackeradt 1 skålp. 12 — oell blyaska •••• . 1 4 Terpentin 1 skålp. 2 — Terpentinolja eller terpentinspiritus . • 1 skålp. 1 6 The 1 skålp. 12 — Thermometrar 1 stycke 28 — Tjära 1 tunna 1 16 — Tjärbärma eller vraktjära 1 tunna 44 — Tobak: oarbetad: blad . 1 skålp. 7 — stjelkar 1 skålp. 4 — arbetad: cigarrer 1 skålp. 1 karfvad: karduser eller lös i fastager 1 skålp. 14 — knaster 1 skålp. 36 —- malen eller snus ... 1 skålp. 16 — spunnen och negerhead 1 skålp. 10 — stänger och karotter 1 skålp. _ 18 — Tran och späck> alla slag 1 lisp. 7 — Tryffel 1 skålp. 16 — Theriak, hänföres under Apoteksvaror. Tobakspipor af lera; se Pipbufviidcn. Tomback; se Metaller, sammansatta. Torsk; se Fisk. Trapp, tullfri såsom Lera. Tricot; se Strumpor. Trumpeter och trummor; se Instrumenter, musikaliska.
S sinder härtill tackas utse och anordna nägon fond till grundläggning för en sadan anstald; i hwilket afseende Stats-Utstottet torde fä föreflä, att Riksgälds - Eontoirets tillkommande andel uti DisconkWerkeks utestående fordringar, hwarpa något betydeligt icke torde inflyta, till fond för en sadan Pensions anstalt mätte fä anwandas. Efter det Stats-Utstottet salunda genomgått och yttrat sina tankar öfwer alla ämnen, hwilka under granstningen förekommit och befunnits af sädan beskaffenhet att StatsUtstottet ansett dem förtjena serskild upmärksamhek, har Stats - Utstottet welst i tomhet framställa de händelser och omständigheter, hwilka Dm t 8 November9kr Hwilka förnämligast werkst förändringar uti MtkssAlven den ena och andra tiden. Det är redan här fraMmaNföre omnamndt, i hwilka tillstånd Contoiret sig befann, dä Ri sens Hhqlosi. Seander i Juni mänav r^Ov äkstildes» Wiv t8oa,ärs likasom de näst föregångne Riksdagar, hade Cottkciret blifwit helastadt med ny bade utSch inrikes stnlv. Af den tillkomiie utrikes galdett stuve största delen genast eller inom korrt lid betar las; och Contoiret beswarades dessutom af aldre förbindelser hos dess Correspondemer, hwilka nian rois dare upstof mäste fullgöras. Att gcrmM Wexlars tiphandfande hopb'ängs hwad härtill erfordrades, war icke nägoN Möjlighet, dä Contoiret tillika stuve göra kemister til! intressen och manliga afbetalningar pä amalgams Lanett ! Holland, Efter siere fruktlöst försök, lyckades det ändteligen för Herrar Fuillmägkige, att genom CantellieRådet ^verkost erhålla ett län äf §06,000 Rivö Hamb. Bmco»
Men då nu en ytterligare utredning, äfven med afseende på den af Rikets Ständer då gillade åsigt, att ifrå' gavarande hemman böra ordinarie roteras, blifvit yrkad, har Utskottet ansett sig böra en sådan, inom Riks-Stånden yttrad önskan, härigenom efterkomma. 4 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 821. Att Utsocknefrälsehemmanen under Danska styrelsen voro underkastade utskrifning, lärer få antagas såsom obestridligt och kan ådagaläggas deraf, att då sätesgårdar och veckodagsbönder i Danska Konungarnes handfästningar och recesser iörsäkras om befrielse från vidare bidrag till krigsmagtens upprättande och underhåll emot den dem åliggande rusttjensten, Utsocknehemmanen aldrig nämnas såsom delaktige i denna befrielse. Att roteringsskyldigheten så väl i de frän Danmark afträd da, som i de öfriga Svenska provinserna, småningom utbildats utur utskrifningsåliggandet, är likaledes obestridligt och skall i det följande närmare utvecklas. Sedan alltså utskrifningsoch roteringsskyldigheten undergått flerahanda förändringar, lära väl icke numera de vid Hallands afträdande till Sverige genom fredsfördraget den 26 Februari 1658, Kongl. Resolutionen å Adelns besvär den 26 November 1660 och Malmö Recess den 18 September 1662 Ridderskapet och Adeln gifna försäkringar, att bibehållas vid de ’’immuniteter och privilegier, som det af ålder njutit häfver,” kunna åberopas till stöd för en alltid fortfarande befrielse från det sätt att utgöra den urgamla värnpligten, som efter Hallands förening med Sverige blifvit stadgadt, dels genom öfverenskommelse)', serskildt ingångne af Ridderskapet och Adeln inom Skåne, Blekinge, Halland och Bohus län, dels genom riksdagsbeslut, i hvilka Ridderskapet och Adeln från dessa landskap deltagit.