Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Län, hvilken, jemte om förmälande af behofvet utaf roteringsskyldighetens jemnare fördelning mellan stamoch hjelprotar, yrkat upphäfvande af alla, rörande planpenningar, hittills meddelade och ännu gällande föreskrifter samt utfärdandet af en ny författning, hvarigenom stadgades, att de, sorn hade husareller soldattorp på sina egor, skulle ega att, när sorn helst och utan hinder af upprättade föreningar., få torpen uppskattade till deras innehafvande värde, som borde beräknas i spanmål efter torpets beskaffenhet i dess ouppodlade skick; samt att öfrige delegare i rusthållet eller roten, hvilka icke hade tunga af torpet, vöre skyldige att af det qvantum spanmål, hvartill planen uppskattades, betala i mon af sin andel i rusthållet eller roten; i hvilken motion Andreas Bengtsson från Jönköpings Län instämt. Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten, som, i följd af erhållne remisser, berörde motioner, tillika med hvad åtskillige fiidderskapet och Adelns Ledamöter i anledning af Herr ilanokwardts förslag anfört, till gemensamt öfvervägande förehaft, få sitt utlåtande öfver dessa motioner nu vördsamt afgifva samt dervid, till en början, meddela upplysning om hvad, sorn i afseende å regleringen af planpenningar, stam-och utrotar emellan, blifvit i sednare tider tillgjordt samt om innehållet af d« författningar, som, för frågans bedömmande, torde vara nödige alt känna.
Vidare invändes måhända, att, i fall en eller aine Ledamöter sjuknade, vigtigare mål, hvilka 7 Ledamöter böra öfvervara, ej skulle kunna afgöras. — Till svar härå får jag endast anmärka, att Högsta Domstolens activitel äfven under ett sådant sjukdomstillstånd blefve större, än den för närvarande är. Mindre vigtiga mål kunde nemligen fortfarande handläggas på båda Divisionerna och vigtigare på en i sender med 2:ne tillkallade Ledamöter ifrån den andra Divisionen, som naturligtvis för tillfället måste inställa föredragningen derstädes. Den, som emot mitt förslag anmärker, att, i fall det godkändes, Högsta Domstolens Ledamöter aldrig skulle erhålla någon semester, har misstagit sig. Jag har nemligen ej framställt en så obillig önskan, som den, att Högsta Domstolen, med dess närvarande ringa antal Ledamöter, skulle hela året igenom arbeta på arne Divisioner, utan endast att detta skulle ega rum tvåtredjedelar deraf, hvaremot under de återstående 4 månaderne, då endast en Division vore tjenstgörande, Ledamöterne alternerande skulle åtnjuta tjenstledighet; och torde härvid tillika icke böra förbises, att jag begärt, det ett lämpligt arfvode måtte Högsta Domstolens Ledamöter beviljas såsom ersättning för deras ökade göromål. Om tjenstgöringen på 2irie Divisioner åter endast fortgick halfva året, så skulle hvarje Ledamot under den återstående hälften få åtnjuta 2:ne månaders tjenstledighet. Slut - Lag-Uslcotlets Eelånlande, N:o 6?. o Slutligen skall det tilläfventyrs invändas, all Konungen ej skulle kunna begagna Sin rättighet att öfvervara de ut i Högsta Domstolen förekommande mål, derest desse på arne Divisioner handlades. Delta inkast, som naturligtvis endast kan afse en samtidig tjenstgöring af båda Divisionerne, är likväl äfven i sådant fall utan betydenhet. Det är nemligen klart, att, i fall Konungen skulle finna för godt att, på sätt RegeringsFormens 21 § raedgifver, i Högsta
Att planteringsförsöket helt och hållet skall misslyckas för Styrelsen, synes aoo Den i5 Junii e. m. mig klart blott af svårigheten att på en så vidsträckt local sora 25,ooo Tunneland erhålla tillräckligt antal nitisk Skogsbetjening. Det af mig föreslagna 20-åriga dröjsmålet måste alltid vara af ringa belydeidiet, då resultatet är 200-årigt. Angående BispMotala Kungsgårds upplåtande, och möjligheten af tjenligare local närmare Flottans liufvudstation, så har jag ej emot, att en sådan utses till ett försök på 20 år, men tror likväl, att den af Utskotten föreslagne är lika lämplig, emedan det är ganska ovisst, hvad behof Flottan om 200 år härefter har af Ek, då deremot det torde vara säkert, att Götha Canal alltid får behof deraf; och då har jag, som aldrig röstat för anslag till Götha Canal, den glädjen att ändock på något sätt hafva fått bidraga till detta storverk. Jag förnyar min anhållan om återremiss. Herr Hjerta: Jag ber Ridderskapet och Adeln om ursäkt, att jag nödgas ytterligare upptaga tiden för att vederlägga Friherre Ehrenborghs sats, att detaljerne skulle vara af föga vigt. Jag kan åtminstone ej se saken från en sådan synpunkt. Jag finner tvärtom de detaljer Utlåtandet innehåller af största vigt, då här är i fråga, att ytterligare fördyra kostnaden för Staten genom premier för planteringar, och gratificationer för utmärktare Ekepjecer; då jag ser en afsigt att fordra skattelösen, äf - Den i5 Junii e. m. 201 ven der Eken ej växer eller man ens kan ana, att flen någonsin skall växa. Jag tror att sådane omständigheter fordra närmare öfvervägande, äfvensom det torde böra tagas i betraktande, huruvida RiksgäldsContoret skall beräkna ränta på ränta för de inflytande medlen, som der skola deponeras.
Hvem skulle kunna utmärka något annat i Rafaël’s-salen, dit hvarje besökande genast hastar, än mästarens «madonna di San Sisto», ehuru omgifven af mästarstycken denna tafla är. Man stadnar häpen inför den, och det förefaller en, som skulle man för första gången se en skön målning; så vidt står detta underverk öfver allt, hvad man i Tyskland kan se. Man tviflar uppå, att afståndet kan vara så stort, man ser omkring sig, man anstränger minne och inbillning – det är allt förgäfves; något liknande finner man icke ens bland hvad man sett af Rafaël sjelf. Såsom bekant, plär man indela hans verksamhet i trenne perioder med skildt manér: den första, då han närmast följde sin mästare Perugino, och på hvilken tid uttryckets innerlighet är hufvuddraget i hans arbeten. Hit höra de nämnda småtaflorna i Münchnerpinakoteket (k. 571, 576, 583) samt i Berlin en «madonna» (223), en «madonna med helgon« (225), och en berömd «de tre konungars tillbedjan» (III Afd. 100, kallad «bilden fr. huset Ancajani»). Endast i den sistnämnda, ehuru illa medfaren målningen är, förmår äfven icke kännaren upptäcka spår af den pensel, som målat Sixtinska madonnan. Förf. skulle våga ställa den, jemte del Tempi i München, i uttryckets skönhet näst denna. I Berlin ses också en »Kristus stående i grafven» (226), som skall vara från tiden af hans öfvergång till den andra perioden, då han i Florens, der han var nära förenad med Fra Bartolomeo, tillegnade sig den Florentinska skolans friare form, hvars skapare da Vinci var. Till denna tid föras i München: «madonna del Tempi» (k. 603) och en «helig familj» (538), i Wien «Madonna im Grünen», som är betecknad med årtalet MDV eller MDVI, det sednare året bestämdt tillhörande tiden för Rafaëls vistelse i Florens.
Efter verkställd granskning af berörde grunder, har Utskottet, som godkänt desamma, härigenom skolat underställa Rikets Ständers vidare pröfning följande förslag, i afseende på den ansvarighet, som Banco-Verkets embelsoch tjenstemanna-befattningar åtfölja, nemligen: i:o Cheferne skola, i egenskap af Ledamöter uti Bankens Under-Styrelse, hvilken, vid sina sammankomster, besörjer den egentliga och dagliga förvaltningen af Banco-Verket på det hela, en för alla och alla för en, ansvara för de beslut och åtgärder, som de öfvervarit, och hvaremot de icke, enligt Protocollet, sig reserverat. 2:0 Likaledes skola Cheferne och de biträdande Commissarierne samt de af Verkets öfrige tjenstemän, som deltaga i nyckel vården, en för alla ■oell alla för en, eller der blott'arne äro anställde , en för begge och begge för en, ansvara för de under deras vård förvarade tillhörigheter, sålunda, att, enligt nuvarande förhållanden: a) De för Cassa-Afdelningen , Deposilions-Afdelningen, Lane-Afdelningen, Låne-Canzliet, Controlloch Revisions-Afdelningen samt Boksluts-och Ekonomi-Afdelningen, utsedde Chefer och de biträdande Commissarierne i Deposilions-Afdelningen, Låne-Canzliet och Låne-Afdelningen, med undantag af Pant-Låne-Com missa lien, under en sådan ansvarighet hafva vården af Större General-Cassan för ducaler samt silfvermynt, magazinen för utländskt mynt och ädla metaller i omyntad form samt för färdige sedlar, Depositions-hvalfvet och det i Låne-Afdelningen befintliga jernskåpet; b') Sedel-Contorels Chef och biträdande Commissarie!- under gemensamt ansvar hafva vården af Kopparmynts-General-Cassan; ej) Cheferne för Depositions-Afdelningen, Låne-Afdelningen, Lune-Ganzliet, Controlloch Revisions-Afdelningen samt Bokslutsoch EkonomiAfdelningen, och, med undantag af Commissarierne i Sedel-Contoret samt Pant-Låne-Commissarién, öfrige biträdande Commissarier samt desses Viearier under enahanda ansvar hafva nyckelvården till Mindre General-Cassan; Banco-UlsTcottets Betärilcancle, JV-o 5"7. T cl) Cassa-A fd e 111 i agens Chef oell Kamererare hafva nyckel vården till' I)ag\ äxlings C .s-sa 11, under gemensamt ansvar; e) Panl-Låne-Commissarien och Andi e Låne-Banco-Karnereraren, un>- der gemensam ansvarighet, hafva vården af Guldoch Silfver-Pant-livalfvet; varande Låne-Afdelningens
Bötes-medel CavalleriRegementernes Hästracance Spanmål . Ständige Vacance-afgifter vid Skån äka Infanteri-Regementerne Tillfällige Rote-vacance och Mötes afgifter KneckteRotefrihetsMedel Båtsmans Yacance-afgift Krutoch Salpeter-försäljningsMede Controll-stämpelMedel NummerLotteriMedel Båkoch LotsMedel Ersättningar Extra Medel och Uppbörder 10,820: 9. 7. Extra-Ordinarie Inkomster, enligt 60 §. ChartasSigillataeMedel BränvinsAfgift Inkomster, i RiksStaten ej påräknade: Till dessa Summor komma ytterligare behållne Restantier från förra åren 150,422: 35. 81. 103,727: 33.10. Vid jemförelse emellan de af Rikets Ständer fastställde RiksStater, så väl af år i8a3 som af år i83o, och de för hvarje år uti Riks-Hufvudboken såsom påräknade StatsYerkets inkomster uppförde summor, ( 8 ) visar sig för åtskilliga Titlar större eller mindre skillnad, hvilken härrör dels derutaf, att det calculerade värdet af Grundräntor, KronoTionde, Arrende-Spanmål, Hö, Jern m. m. varit olika mot det årliga Markegångspriset, enligt hvilket dessa Inkomster i verkligheten blifvit beräknade, dels deraf, att Rikets Ständers calculer varit fotade på årligen sig förändrande förhållanden, och efter dessa blifvit uti hvarje års Bokslut till ziffran intagne, dels ock deraf, att Spanmål, uti Inkomstberäkningarne upptagen efter statspris, är under vissa Löner anslagen att utgå efter annat faststäldt pris, och sluteligen deraf, att åtskilliga af Rikets Ständer förslagsvis beräknade utgifter, hvilka från Inkomsternes uppbörd omedelbarligen afgå, hvarje år utfalla olika mot det calculerade beloppet.
Ligger ombytet vid en postväg, skall kontraktet jemväl omfatta postbefordringen, så vida icke denna förut genom Poststyrelsen förbehållits närmaste postexpeditör (»Postaabner»). 1 kontraktet skall, efter rörelsens behof, bestämmas antalet och beskaffenheten af de befordringsmedel, som kunna erfordras vid ombytet. § 6. Till Extra posters och resandes befordran skall vid ombyten, hvari från skjutsas till lands, finnas fasta hästar, hvilka böra framkomma inom \ timme, samt Reservhästar, som kunna påfordras efter en i kontrakterne faststäld tid af högst 2 timmar. Ombyten på mindre befarna vägar kunna likväl befrias från skyldigheten att hålla fasta hästar. Vid ombyten, hvarifrån skjutsas till sjöss, skola Roddkarlar framskaffas inom högst 2 timmar. Utom förenämnde ordinarie skjuts kan för ombytena anordnas ett visst antal hästar eller Roddare, hvilka, på begäran och efter minst 6 timmars föregången tillsägelse, skola framskaffas och äro skyldige att vänta på den resande 3 timmar efter den för beställningen angifna tid (Extra skjuts). § 7. Vid ombyten, hvarest ej erfordras tillskott, kan bestämmas, att skjuts iegan skall beräknas efter en kortare väglängd, än den verkliga. När vägen går öfver många eller branta backar, eller genom afsideslig gande trakter, hvarest hästantalet är litet i förhållande till den förefallande skjutsningen; äfvensom när afståndet mellan ombytena är ovanligt långt, eller under andra aldeles egna omständigheter, kan bestämmas, om tillskottet för entreprena - H Norrige. (len eljest skulle blifva oproportionerligt stort, att skjutslegan skall beräknas efter en väglängd, som kan ökas ända till dubbelt mot den verkliga. § 8. Entreprenörerne i Landtdistrikterne skola i allmänhet vara förpligtade, att mot lämplig betalning skaffa de resande nödigt herberge och förtäring. § 9. De här ofvan upptagne bestämmelser meddelas af Amtmannen, så vida éj tillskott till skjutshållningen erfordras, eller den i slutet af 7 § lemnade föreskrift skall användas. Vid dessa tillfällen infordrar
Vid granskningen af hvad sålunda blifvit yrkadt, har Utskottet funnit, att de så kallade Krono-hjelpedagsverken, äfven så väl sorn andra Krono-dagsverken, utgöra en särskilt Kronans hemmans-renta, och således innebära en Krono-hemmauen tillkommande skyldighet, grundad på lika så bestämda föreskrifter, sorn hemmanens öfriga Onera, samt att, om KronoDagsverken, till följe af 18 §• uti 1809 och 1810 årens Riksdags-Eeslut, efter Krono-Godsens försäljning, blifvit till Kongl. Majtt och Kronan indragne och efter Markegång löste, så har derigenom ingen ny skatt och tunga tillkommit, utan endast utgörandet af ett ifrån ål - Deri 2 5 Julii alder tillkommit åliggande blifvit J efter rättvisa grunder, förvandladt; af sådan anledning, och dä dessutom alla Militaire personer, till hvilkas Boställen Kronohjelpedagsverken äro anslagne, skulle genom deras upphörande se sina rättmätiga inkomster förmindskade, samt enär derjemte sådana Boställen torde finnas, hvilkas häfd och skötsel, vid påkommande såning, höbergning och skörd, skulle, i saknad af dessa dagsverken, svårligen kunna erhålla nödiga Arbetare, utan Boställena derigenom råka i vanhäfd, hvarföre en sådan dagsverks-skyhlighet äfven genom flera särskildta förordnanden, och sednast uti 16 §. af Kongl. Resolutionen på Allmogens Besvär den 4 Mars 1774, ytterligare blifvit stadfästad, så finner Utskottet sig ej äga skäl hem» ställa, att dessa Krono - hjelpedagsverken må afskaffas, eller betalning efter Markegång derföre kunna erhållas, utan lära de böra utgöras efter de grunder, sorn hittills i detta afseende blifvit iakttagne.
Som detta ej bör medtaga en längre rid än högst 2:ne är, sa förestäs att emedlertid, men ej län» gre, Herr Hof»Srallmästarcn Grefwe krälicb ma bibchällas wid arrendet pä de wilkor, som Friherre ^4- elelsvgeö föreslagit, dock med iakttagande af de anmärkningar derwid som Friherre l.iijenLrantr gjort uti det anförande detta ämne som han till Högloft. Slats-Urffottet ingifwit. Enligheten med Originalet intygar kröäsImS. «s isis Den 21 December. Afskrift En blick pä Strömsholms och Knngsöhrs StU« terier sk ll kö! wäna källkärr» och mämiistowänueu.—-20 Socklars Allmoge förrywdlade till dagswerksflafwar. Jo-dbruket 1 hela d-mia landsträcka, som är den bördinaste delen af Riket, mihwärdadl och öfwergifwit af odlaren, dä han, kallad genom budkaslar, mäste öfwergifwa egen hö och sädesbergning, akt färdas flere mil kill Kungsgårds arbeten. Lnndssträckor till flere tusende Tunneland af den yppersta mergellera liggande j dek skick natnren dem danat endast utlagde till hästbcre. All inkomst as detza stora Kungsgärdar u-gör aade ^:del af ali KungSgärdSjord i Riket till en widd as H:rtigdömen uti Italien förlorad för StakS-Werket och so u i riliök iing j ckörlusterne detzukoM ä> ligen fär tillsbiut-' fl >-e rnftnde Riksdaler till löner och byggnader tvid Stnc. rict; och för hwilken orsak? Hr dek för den kä da sanningen, att Stall-Staten med alla fartyg fo:n knnna anskaffas j?atl till afsalu sä afsända hö till Slockholm?
Man har kokta katrintråcklas på afvigsidan af klädet eller För motsvarande pris kan du annars gar och sammanknäpper deras händer plommon i en med smör smord form, plyschen, hvarefter alla konturer sys också få en gåfva af verkligt konstsamt läser högt med dem den kända slår äggsmeten öfver detta och gräddar med hvit tråd n:r 5 0 i små förstygn. närligt värde: Knut Ekvalls vackra bönen: » Gud, som hafver barnen kär ». det i ugnen. Kan ock användas utan Detta är fullt tydligt. Härvid behöfteckningar till Frithiofs saga eller LudSnart är allt tyst och stilla: de små katrinplommon. ver man ej befara, som vid mönstrets vig Bichters till Herman och Dorotea, hafva insomnat, och modern går att Göteborgska. uppritning med färg, att den sprider båda serierna i ljustryck, kartonerade möta sin make, sedan hon först ordomkring sig och ofta lemnar stora och i prydliga permar. Svängpudding. Ett hälft stop mjölk nat barnens kläder. plumpar på tyget. X. uppkokas, deri röres 9 lod smör, 9 lod För din 10-åriga lilla lärjunge, Bose, mjöl, 9 lod socker samt mandel eller föreslår jag en serie vackra kolorerade Silfver får en vacker och varaktig citron. Då det kallnat, iröres 9 äggbibliska bilder. Sådana finnas i hanglans af följande: man tillagar en tunn » Barnen skola lägga sig », och dergulor, en i sänder, och sist de till deln till särdeles måttligt pris; jag tror gröt af slammad krita och ammoniak; för visa de sura miner och grina illa. hårdt skum vispade 9 ägghvitorna. a t t l kr. 5 0 öre godt skall förslå. med en linnesudd doppad häri ingniSmutsiga och utan någon tillsyn lå Hålles i en väl smord form och kokas des silfverpjesen, de ciselerade ställena A t den 6-åriga Anna föreslår jag de lägga sig, och huru bråka och stoja två timmar med glöd på locket.
Vid ett sådant bedömande måste man taga hänsyn både till de materiella och de andliga intressena, och i båda fallen kommer man enligt min tanke till det resultat, att inrättande af ytterligare ett universitet i landet är af behofvet påkalladt, ty å ena sidan har antalet af den studerande ungdomen vid elementar-läroverken på sednare åren högst betydltgt stigit och är alltjemt i stigande, och å andra sidan torde det icke kunna förnekas, att ju flere universiteter finnas, desto lättare sprides bildningen i landet. Min tro är således, att ett sådant behof verkligen förefinnes; återstår då frågan, huru det skall realiseras. I detta hänseende skulle jag önskat, att motionären icke omnämnt Stockholm, såsom den ort, der det ifrågav:de universitetet borde upprättas. Klokare bade varit att endast påpeka behofvet af en dylik institution, cch hade det sedermera fått tillkomma en särskild komité att bestämma den derför lämpligaste plats. Men då nu en gång Stockholm blifvit i detta hänseende förordadt, anser jag mig, för att icke framkalla en onödig sönderdelning af frågan, böra äfven häruti instämma. Sedan frågan om behofvet af ett universitet och om lämpligaste platsen derför blifvit afgjorda, framställer sig frågor af mera underordnad vigt. Först och främst huruvida det bör vara ett fullständigt universitet med fyra fakulteter, eller om tre kunna vara för behofvet tillräkliga. Det sednare tror jag vara förhållandet, förutsatt att den undervisning Uti speciela vetenskapsgrenar, som redan i hufvudstaden förefinnes, blefve på lämpligt sätt ordnad, och prestbildningen uteslutande qvarblifvande i Upsala och Lund. Hvad derefter kostnaden beträffar, så må man säga hvad man vill, den blir dock ganska betydlig; men Den 3 Januari. 17 men då derigenom åstadkommes något stort och för fäderneslandet nyttigt, så måste man underkasta sig en dylig uppoffring. Men med frågan om kostnaden sammanhänger äfven en annan, som är af icke ringa vigt, nemi. huruvida staten bör vidkännas hela denna kostnad, eller om icke den kommun, som af en dylik institution drager största fördelen, bör, åtminstone i någon mån, deruti deltaga?
Efter den grundsats, enl. hvilken Serskildta Utsk. uprättat sitt Betänk., skulle bränvinsminuterare på landet vara skyldig att erlägga afgift efter det anbud, som vid skedd auktion bade blifvit antaget, och hvilket anbud naturligtvis beräknades efter år, samt förblef lika för hela den tid, för hvilken rättighet hade blifvit genom auktionen förvärfvad. Deraf följde naturligtvis, att den skatt, som krögaren på landet skulle erlägga, icke kunde eller borde blifva föremål för Taxerings-kommitéens bedömande, hvilket äfven kommer att blifva 128 Den 9 Augusti f. m händelsen med denna slags rörelse, såvidt den drifves uti städerna. Genom R. o. Ad:s fattade beslut kommer en helt annan grund att följas i afseende på meddelande af tillstånd för bränvinsminutering och utskänkning på landet, hvaraf också följer, att de grunder, Serskildta Utsk. upställt för beskattningen af denna rörelse på landet, helt och hållet hafva förfallit, så alt andra grunder mäste sättas i stället. Det är dessa grunder man vill stadga uti den nya §, som i går blef af Hr Braunerhjelm föreslagen, och i hvilken förändringar nu blifyit af Gr. Lagerbjelke ifrågasatte. Vid närmare granskning af de båda förslagen, synes mig det af Gr. Lagerbjelke upgjorda ega ett obestridligt företräde framföre det af Hr Braunerhjelm framställda, men jag fruktar likväl att äfven vid det förra låda brister, sopi mäste afhjelpas, hvartill jäg dock icke tror mig på detta rum vara mäktig. Man har nemi. till följe af det förändrade sätt, hvarpå rättigheterna skulle meddelas, blifvit nödsakad att återgå till den vanliga formen för beskattningen, nemi. att den skall genom Taxerings-kommité bestämmas. Man har således här måst föreslå samma grunder, som af Serskildta ölsk. redan blifvit föreslagna i afseende på beskattningen af gästgifvars utskänknings-rättighet, hvilka grunder finnas lili 12:le §:n af den föreslagna Författn:n utvecklade.
Stadens Båtsmanshållsskyldige invånare utgöras af Stadens Fastighetsägare och Borgare, af hvilka Båtsmanshållsafgift till ofvannämnde kostnaders bestridande blifvit uttaxerad för åren 1843 och 1844 med 6 sk., för åren 1845 och 1846 med 4 sk., och för år 1847 med 6 sk. på hvarje R:dr, som enligt gällande Bevillnings-Förordnings 2:dra Artikel af dessa skattskyldige erlades. 72 Enligt de af Brandvakts-Kasse-Administrationen lemnade uppgifter, hafva Brandvakts-Kassans Inkomster utgjort: Behållning i anslaget till hästoch 351 15 10 stall-underhåll ... Hvad Stadens Inqvarterings-Inrättning angår, så har den genom Kongl. Brefvet den 12 Oktober 1839 för en tid af fem år fastställde förhöjning i inqvarterings-ersättning för gemenskapen vid Lifgardes-Regementerne samt Kongl. Svea Artilleri-Regemente blifvit genom nådigt Bref den 28 November 1844 förlängd på ett års tid, räknad till den 1 Oktober 1845, samt Eders Kongl. Maj:t vidare under den 24 September 1845 förordnat, att samma förhöjning skulle ytterligare fortfara, intilldess Rikets Ständer, som öfver det af särskilde Komiterade utarbetade förslag till ny Inqvarterings-Ordning för Stockholms Stad icke vid 1844 och 1845 årens Riksdag något hufvudsakligt yttrande afgifvit, fått tillfälle att deröfver sig utlåta. Inkomster: Om verkställde arbeten och kostnaderna derför hafva följande uppgifter af Förvaltningen blifvit lemnade: År 1845 skedde omläggning af södra Slussgatan, Myntgatan, en del af Hornstullsgatan och norra Badstugatan jemte diverse reparationer, tillsammans 12,355 qvadratfamnar. Kostnaderna för dessa arbeten jemte mindre betydliga lagningar å gator, grusningsarbeten, upphandlade inventarier, arfvoden och extra utgifter uppgingo till 17,278 R:dr 2 1 sk. 9 rst. B:ko.