Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Landtm, yttrade, att sedan nu alla de ledamöter, som begärt återremiss, hade afstålt derifrån, såsom föremål för propos. endast återstode bifall och afslag å Utsk:s Betänk, samt bifall Den 23 Februari. 315 lill Hr Silfverstolpes reservation, med den deri gjorde förändring, lydande såsom förslaget nyss blifvit upläst, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, först framslälde propos. lill bifall å Utsk:s förevar:de Betänk, Denna propos. besvarades med Nej, och efter sedermera först till afslag å Ulsk:s Betänk, och derefter lill bifall å Hr Silfverstolpes ifrågavande förslag framslälde, med Ja och Nej besvarade propos:r, tillkännagaf Hr Gr. o. Landtm, alt han ej kunnat urskilja huruvida Ja eller Nej varit öfvervägande och derföre nödgades ånyo framställa propos. Gr. Liljencrants: Dä man kan taga för gifvet, att votering kommer att begäras, huru än Gr. o. Landtm, kommer att upfatta R. o. Ad:s svar på hans blifvande propos. begär jag votering. I anledn. häraf yttrade Hr Gr. o. Landtm., att votering svårligen kunde begäras, innan någon propos. förklarats vara bifallen, emedan den som begärde voteringen egde rätt att upglfva contraproposm och derförinnan Ja proposm borde vara bestämd. Propos. till afslag å Ulsk:s Betänk! blef härefter ånyo framstäld och åter besvarad med Ja och Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade det han trott sig finna att Ja nu varit öfvervägande. Många ledamöter hördes begära votering, hvarjemte Hr Silfverstolpe anmälde sig och yttrade: ^ Jag vågar anhålla, att i contrapropos:n måtte uptagas mitt förslag. Uplästes lill justering och godkändes följande förslag till voter:s-propos. Den, som afslår Allm. Besv.- o. Ekon.Ulsk:s Balänk. 37, röstar Ja; den det ej vill röstar
Utskottets hänvisning till 11 Cap i § RättegångsBalken, besvarar icke mitt yrkande att Kärande Part kunde vid Underdomstolen saklöst vara frånvarande under Rättegångens lopp, och Utskottet har alldeles gådt förbi mitt yrkande i afseende på föreskrifven inställelse vid vitén, i 27 Cap. 1 och 2 §. §., äfvensom Utskottet icke besvarat mitt hufvudsakeliga yrkande att delfående, men icke an fia g, Jkulle blifva grund för Natalie beräkningen, till ändrings/'okände i Hoj Rättens Dom eller Utflag, hvaremot Utskottet anset det jag yrkat upphörandeaf Revisionsskillings utgifvande, hvarom jag likväl mig icke bestämdt yttrat, som af Motionens innehåll upplyses. Då detligger i öp^ pen dag, att man icke kan tvinga en i KammarCollegium vinnande Part att meddela dea tappande bevis öfver tiden, då ban af Utslaget del fått synes mig det ligga i sakens natur att raan icKe lagligen kan fordra en omöjlighet, som jag i Motionen närmare utvecklat, utan att deremot borde föreskrifvas vara vinnande partens åliggande, att för sin egen säkerhet, meddela ett sådant bevis, eller en i officiel väg meddelad påskrift å Utslaget, då tappande Parten, till Fatalieberäkning deraf del erhållit. I förmodan att jag icke saknar anledning att af Lagutskottet äska en närmare Den 15 Maji e. mi 185" utveckling af ämnet och besvarande af hvad jag nu anfört, anhåller jag vördsammeligen oin återremiss af Betänkandet, särdeles som jag förmodar att Utskottets Betänkande om Revisionsskillings nedsättande, som af Utskottet fått ett sammanhang med Betänkandet öfver i frågavarande Motion och nu äfven förekommer, torde till Utskottet blifva återremitterad t. Friherre Rudbeck, Alexander'. Då vid 1800 års
'Skulle en Låntagare komma på obestånd, och dess Löftesman, efter skedd Lagsökning, åläggas att Lånet betala, må Löftesmannen, derest han anskaffar nöjaktig säkerhet, inträda uti Låntagarens ställe för Lån-Summan, emot fullgörande af de inbetalningar, förre Låntagaren ålegat; dock bör uti Böcker och Räkeu - Statsoch Banco-Utskottens Bethnkanden'. 196g skaper, så länge och intill dess Lånet är till fullo betaldt, den äldre Låntagarens Namn bibendllas, men alltid med hänvisning till d.en Person, på hvilken Lånet blifvit öfverflyttade. 5 Morn. Med beräkningen så vä! af Lagliga Räntan, som af StrafFRäntan, förhålles i enlighet med h\adsom fyr Banco-Disconten kommer att strdaras. 6 Morn. Till Capital - afbetaln ingar på Lån uti Götha-Canal Bolags samt Malmö Disconter, ina, utan åtskillnad, begagnas Riksgälds» Contoireis för endera af desse Disconters Skulder utgifne Obligationer, hvilka beräknas tili fulla belopper, hvarå de lyda; dock iakttages härvid, att Obligat iöns-Summan' icke får öfverstiga den, sorn i afräkning å Ett Lån skall erläggas. De uti Låne-Liqvider vid Götha; Canal Bolags samt Malmö Disront-Verk, endast såsom Hypothek, inom den 1 Julii detta år 181S emottagne Discont-pnpper, sä väl Asslgnationer, som Tre Procents Reverser och på Götha Canal Bolags Discouts Af-krifnings Räkning ställde Jnvisningar, hvilka af Dirtctionen i Stockholm ‘äro attesterad?, böra, vid slutlig Liqvid, beräknas till fulla beloppet, hvarå de lyda, med tillägg af den å Tre Procents Revcrseme till den Fötste (i) Öctober 1817 upplupne Ränta. 8 Mom. Öfver Götha - Canal Bolags samt Malmö
Säljas ä 1 Parfymhandeln, Drottninggatan 6. Obs.! Sändes till landsorlen mot efterkraf. [346] i n H e. vänne mindre familjer önska tillsammans hyra livar sin sommarlägenhet om 2 ä 3 rum och kök, fullt möblerade. Läget bör vara utåt Saltsjön och högst en timmes väg från hufvudstaden, med goda kommunikationer. Svar med utsatt pris och nödiga upplysningar torde adresseras till » S o m m a r n ö j e », Iduns Redaktion, Stockholm. [348] &lt; Vårt i:a och Hushålls-, Pariser^ Intubi-Kaffe, hvars godbet garanteras, rekommenderas hos hvarje sparsam husmoder. Stockholms Intubi-Kaffefabrik, N:r 4 Klara östra gata n:r 4. Yllestramaljer, och alla färger, Garn I Silke. Äkta ylle och bomull. färger. Originalmönster. Bästa materialie ?. ^Beställningar utföras å Möbeltyger, Mattor, Draperier m. m. i hviiken stil som önskas. Moderata priser. I I i l Stockholm, Drottninggatan 30. A l l m. t e l. Fruntimnierssjukdomar, Förlossningar. [207] 14 Gustaf Adolfs F r u n t i m m e r kan genom att öfvertaga och sjelf sköta en nätt och välbelägen affär i Gefle erhålla minst 700 kr. om året ( Allm. tidningskontoret i Gefle anvisar. G. H a m m a r s Smålandsgatan STOCKHOLM 14 Bernadina Nicodemi, önskar under sommarferierna plats i familj på landet för att undervisa mindre barn i vanliga skolämnen, handarbete och musik. Svar till » M. 24 », Westgötens Redaktion, Borås. hos Fru O. Stråle, Kurs i klädsömnad Öfver sommaren önskas plats i en bildad familj ss. musiklärarinna o. sällskap. Goda referenser. Svar: » Maria », Norrköping, p. r. S A ahnönsér som beröra familjekretsen. s a ra i i n g. I n n e h å l l: I. Från gamla Karlstad. Pelle Svenssons första kärlek. Roman i 3 delar med epilog. På rundresebiljett. En segelfärd på Mälaren, student minne.
Härpå ville publicisterna nu liafva ett slut, hvarjemte de önskade den inhemska telegramafdelningen mera ekonomiskt och snabbt redigerad, och tillsatte derför till sakens ordnande en femmannakomité. Återstår nu att redogöra för mötets åtgöranden med anledning af det bekanta försöket till återinförande af den preventiva censuren i vårt land. Frågan härom bragtes först i sista stund under mötets pröfning, men mötet beslöt dock, med riktig uppfattning af frågans vigtiga art, att gifva den företräde framför en del tidigare framlagda frågor. Tryckfri hetsutskottet, till hvilkets förberedande behandling frågan hänskjutits, föreslog med anledniug af densamma följande resolution: mötet kan icke tänka sig möjligheten af tillämpningen af en privat censur i vårt land, då en dylik står i fullständig strid med tryckfrihetsförordningens principer. Under den lifliga debatt, som uppstod vid frågans före-dragning, bröto sig särskildt trenne meningar mot hvarandra. Från mera radikalt håll framhölls sålunda, att utskottets forslag till resolution visserligen i indirekt form uttalade ett skarpt klander mot justitieombudsmannen, men att, då denna resolution möjligen kunde fortolkas, ett bestämdt och tydligt uttalande borde från mötets sida göras. Justitieombudsmannens tilltag att, oaktadt han var riksdagens ombud gent emot den administrativa regeringsmakten, dock gå regeringens ärende i en sak, alldeles oförenlig med hans embete och innebärande det svåraste hot mot tryckfriheten, som senaste, i detta hänseende dock så rika tider haft att uppvisa, — detta tilltag var af så märklig och upprörande art att det af alla pressens om tryckfriheten måne män genast måste mötas med kraftig protest och förkastelsedom. Denna åsigts talare anslöto sig derför till följande, af hr Hseger-stolpe framlagda förslag till mötesbeslut: Med anledning af den fara som synes hota tryckfriheten från håll hvarifrån den minst borde förekomma, vill 10: e allmänna publicistmötet kraftigt håfda grundlagens bud om hvaije svensk mans rättighet att utan några af den offentliga makten i förväg lagda hinder utgifva skrifter samt erinrar om § 22 i instruktionen för riksdagens justitieombudsman att justitieombudsmannen bör med synnerlig uppmärksamhet och nit iakttaga hvad rikets ständer till skyddande af tryckfriheten stadgat.
Bidd, o. A<U fröt. 10 B, Afd. 51 ^02 D <* n 20 No vember e. m F r å n StalsIi e v i 1 i n i n g s samt A 11 - manila Besvärs och Oecononiie*Utskotten: Af den 11 den ne,s : N:o 57. Angående upphäfvaiide af såVäl Inrikes Tull-Bevakningen, som Gränse Tull-Bevakningen emot Norrige. Från Bevillning s-U t s k 011 e t: Af den 18 dennes: K:o 58 Öfver de vid Utskottets förut afgifne förslag till en förnyad Bevillliings-dörordning gjorde anmärkningar» F r ån BancoUtskottet: A f den 18. dennes : N:o 77. Angående förslag lill reglementarisk, ! Föreskrifter, i afseende på de Ödlings-Lön, som, enligt Riksens Ständers Beslut, ytterligare komma att från Banken utg ifvås, N:o 78. Öfver den i Kongl. Majrts Nådiga Proposition, rörande understöd för Götha Canal -Verk* serskildt väckte fråga örn beläningsratt för Gänäl-Bolagets Adier, samt rörande Actiers och jmblique pappers beläning 1 allmänhet, T) en 30 November ern, 403 Från Lagsamt A il män na Besvärs ochOeconomie-Utskotten: Af den i5 dennes: N:o a3y. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte.
Hr Adelborg, Anders Otto: Del Serskildta Ulsk., som vid så många tillfällen fått upbära tillvitelser i flera afseenden, ehuru det, enl. min öfvertygelse, sökt att göra det bästa det förmått, har otvifvelaktigt äfven vid detta tillfälle velat verka något godt, i det att det med känsla af rättvisa för båda sidor sökt bereda bränvinsbrännarne en ersättning för den förlust de komma alt vidkännas genom den minskade bränningstiden i höst. Hedan då fråga var att hos K. M. anhålla om utfärdandet af det förbud emot bränvinsbrånning i höst, som sedermera äfven af K. M. utfärdades, ehuru ej utsträckt till hela brännings-tiden, ansåg Utsk., att bränvinsbrännarne borde få en motsvarande bränningstid på våren. Om man ser saken från en rent juridisk* synpunkt, utan inblandning af känslosamma bevekelsegrunder, tror jcg, att man måste medgifva, att det svåraste som kan hända en näringsidkare är, att den tid, hvarunder han har laglig rätt att utöfva näringen, utan giltig anledn. indrages. Ty man kan icke kalla det för en giltig anledn., att en ny lag, som ännu icke trädt i verkställighet, hotar att framtvinga en öfver-produktion af en skadlig vara! Om jag äfven erkänner, att den omåttliga bränvius-produktiouen och konsumtionen länder landet till mycken skada, så tror jag likväl, att denna skada är vida underlägsen den skada, som upkommer genom ett dylikt uphäfvande af en redan medgifven rättighet och den osäkerhet i handel och näringar, som genom dylikt prrejudikat blifver en naturlig följd. Då vår nu gällande bevillms-förordn. räcker till d. l:sta Jan. 1855, så mäste man antaga, att alla de, som drifva serskildta yrken, hafva tagit i beräkning den skatt till Staten, som är dessa yrken ålagd, och aldraminst väntat sig, att de skola beröfvas rättigheten att bedrifva ett visst yrke, derföre att skatten derå under den kommande bevilln:s-perioden blifvit förhöjd.
Norrbottens Fältjägare-corps, Hapaniemi, N:o 1, i mantal. —. i anledning af väckt fråga om ny Inqvarterings-Ordniug för Stockholms stad samt andra i sammanhang dermed förekommande frågor. — angående inqvarteringen i de Skånska städerne och Götheborg. — angående ularrenderingen af ett Kronan tillhörigt Laxfiske i Umeå Elf, invid Norrfors by. — angående Stats-Verkets s. k. Reserv-fond m. m. .— i fråga om Assessoren J. A. Törnemans och Revisoren J. G. Nyströms bibehållande af sina löner vid det numera upphörda Kevisions-Contoret för allmänna Magasins-ärendenas utredning. — angående en skådepenning till åminnelse af Hans Maj;ts och Dess Höga Gemåls kröning. •— angående ändringar i stadgandena rörande sättet för Markegångsprisens bestämmande m. m. — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående en förändrad reglering i afseende på stapelstädernas Tolag. — angående bokföringen af landträntor, m. m. — i anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Remiss å Kammar-Collegii Berättelse angående Sala Silfververks ränte-ersättnings-fond, för redogörelsetiden från och med den 1 November 1839 till samma dag år 1842. — angående åtskilliga Kyrkoherdars underdåniga ansökningar om löneförbättring af indragen behaglig tids förlänings-spanmål. — angående Krigs-Collegii Artilleri-Afdelnings skulder i och för inköp af Mariebergs egendom. — angående anslag lill befrämjandet af Slöjdexpositioner. 602 Register. Underdånig Skrifvelse, angående åtgärder till upphjelpande af Sillfisket i Bohuslänska skärgården. 167. — angående regleringen af planpenningar, m. m. 168. — angående föreskrifter i afseende på krono-brefbäringen. 169. — angående Båtsmans-roteringen för Fahlu stad. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970
Hon skulle nog vilja glömma sitt barndomshem, då hon sprang och köpte bränvin åt modems man, men glömskan ville ej infinna sig. Denna fullständigt inledande framställning har gjort första akten kanske något för lång, nästan dubbelt så lång som hvar och en af de två näst följande akterna, men tröttande är hon ingalunda. Intresset växer ju längre akten framskrider. Slutligen böijar man fatta deltagande för denna Blanka, hvars förstauppträdande visade spär endast af den uppfostran hon fått hos fadern och styfmodern, som icke förmått utveckla andra än ganska sj&amp;lfviska känslor. Förf. låter oss småningom ana, att Blanka ej är af samma art som den » ädelmodiga » fostermodern, hvilken gör godt blott för sin egen skull, och detta bekräftas af Agnes ’ yttrande: » Tro mig, det fins mer inom bords hos henne än ni ana. Om hon en gång kom i en allvarlig situation, så skulle ni se, att hon är något helt annat än hon nu förefaller. Hon är en som kan strida en dust, om det gäller. » Då förhänget faller efter första akten, måste man vid styckets uppförande på scenen känna sig mycket hågad att snart få vara vittne till den » allvarliga situationen », hvilken man nog kan förstå skall infinna sig, men hvars beskaffenhet man ingalunda förutser. Med stort dramatiskt förstånd har förf. i första akten knutit trådarne till den handling, som skall utveckla sig, men om denna handling känner man ingenting på förhand Karaktärerna äro med säker hand utkastade, men man vet icke, huru deras utbildning och styckets däraf beroende gång skall komma att te sig. Intresset är därför ganska spändt I andra akten infinner sig ganska riktigt den allvarliga situationen. Det är under besöket i moderns usla hem som Blankas karaktär börjar sin egentliga utveckling. Det kan måhända tyckas, såsom skulle utvecklingen försiggå alltför hastigt, men omotiverad är den icke. Förberedelserna äro gjorda med så mycken dramatisk insigt, att när utvecklingen får sin egentliga begynnelse, tycker man, att den ej gärna kunnat gå i någon annan riktning, och intresset varder ytterligare spändt Med starka, men ingalunda falska farger skildrar förf. tillståndet inom den olyckliga familj, i hvilken hufvudmannen icke arbetar, utan öfverlemnar sig åt dryckenskap och misshandlar hustru och barn.
A f de nu mjuka flätorna sys en liten vagnkorg, hvilken form o c h storlek man behagar. Stommen bestrykes nu med kokande lim, då den efter torkningen blir styf och bibehåller sin form fullständigt. Bronseras därefter utvändigt o c h klädes invändigt med tyg. W. S Kongl. C H XVIII. Julklapp, till far. Om kragen och uppslagen på farsgubbens nattrock ej se så precis nya ut, kanhända han har en dotter, som skulle kunna hjälpa honom därmed till jul. Se här, huru hon därvid bör gå tillväga. Materialet kan vara kläde eller flanell. Sedan man valt passande färg, tillklippas krage och uppslag efter dem, som förut finnas. På dessa broderas med silke i en färg med flere nyanser en vacker slinga eller något ornament. När dessa nya uppslag pryda den gamla nattrocken, kommer den till fars stora glädje att se ut, som om den vore alldeles ny. Madame U M A Hoflevenintör. C H XXIII. Poesi-bok. På mörkblå atlas sys i venstra öfre hörnet en kvist af hvita vårblommor, i högra en dito ljusröd sommarblomma. I nedre venstra hörnet ett ljusgult ax och ett par strån, samt i högra blott en mörkgrön grankvist. Inuti utskäres plats för ett porträtt af gifvarinnan, o c h däromkring sys en krans af ljusblå förgät-mig-ej. Nederst på permen broderas i glitter-silfvertråd » Pensé ä m o i ». Så tages rundligt med hvitt papper, hvilket, jämte permen, hvars baksida kan vara alldeles slät, lemnas till bokbindaren till inbindning. Därefter afdelas boken i tolf delar, en för hvarje månad. På första bladet skrifves en tillegnan till emottagarinnan samt appliceras en bukett pressade styfmorsblommor. Därefter kommer januari månad, med en vers lämpad härför och ett litet vinterlandskap (färg-tryckbild). Alla bladen till denna månad prydes med en liten krukväxtblomma, pressad, som blommar vid denna tid. Så fortsattes för hvarje månad. Ett år minst bör man samla materiel till bokens innanmäte.
Margareta satte sig derpå och bjöd Augusta att göra sammaledes, men Augusta längtade så mycket att komma fram till Sjöborg, att hon ej hade ro att sitta der. Margareta tyckte, det var ledsamt, ty hon ämnade icke återgå till vagnen förrän Augusta något lugnat sig. „Jag kan icke hjelpa att jag är ledsen“ svarade Augusta och började gråta än häftigare än förut, men satte sig likväl bredvid Bonne Amie, som tog hennes ena brännande hand emellan sina och sade: „Nej mitt barn, det vet jag nog – men hvad jag också vet är att om dina Föräldrar anat, huru dina känslor skulle öfverväldiga dig, hade de säkert icke gifvit efter för dina enträgna böner att få resa till din bror.“ Augusta hade intet svar härpå – hennes hufvud föll ned på Bonne Amies axel, och hennes hjerta klappade så våldsamt att Margareta, emot hvilken den unga flickan lutade sig, kunde räkna dess slag. Skjutsbonden kom till dem med friskt vatten ifrån källan, hvaraf Augusta, oaktadt några invändningar, måste dricka ett glas, och när han åter aflägsnat sig, sade Margareta: „Du har ju så innerligt gladt dig åt föreställningen att i någon mån kunna trösta din bror – nu är det icke tid att förlora ur sigte målet för vår resa. – Betänk sjelf, att om du kommer sjuk till Sjöborg, blir det blott att öka hans bekymmer, och icke blott hans, utan äfven dina Föräldrars. — Hugsvala om möjligt din bror och var god mot hans barn, på det sättet sörjer du bäst din förträffliga svägerska. – Tänk på lilla Carl, lilla Emilie!“ „Jag skall, jag skall“ suckade Augusta, tog af sig hatten, inandades en stund den svala aftonluften och – blef verkligen lugnare. De återvände till vagnen, som framrullade en god halfmil, under de – (inuti den) – åkandes fullkomliga tystnad. För första gången på bra länge var Augusta ej rätt nöjd med sin Bonne Amie, som nog i dag varit något obillig. – Det var ju så naturligt – så tillåtligt – att sörja Emilie! – Skulle man vara falsk och låtsa sig vara glad, när man verkligen var, och hade skäl att vara ledsen? – Skulle man tvinga sig att låta bli att gråta?
Likaledes har också en mer och mer mot det inre af Jemtland utsträckt trädvarurörelse med deraf föranledda strömrensningsoch andra arbeten gifvit rik arbetsförtjenst åt ett ganska betydligt antal personer från andra orter. Om också dessa med flere samtidigt inträffade större arbetsföretag uppdrifvit arbetslönerna till oerhörd höjd, hafva likväl, å andra sidan, dessa tillfällen till riklig arbetsförtjenst i sin mån föranledt bosättning inom länet af flera endast för tillfällig förtjenst hitkomne arbetare och sålunda i någon mån bidragit att fylla behofvet af ökade arbetskrafter, ehuru detta behof, alltjemt stegradt, icke synes kunna tillfredsställas med mindre, än en stark inflyttning från rikets sydligare och folkrikare orter. Största hindret mot en sådan allmännare inflyttning ligger antagligen i den okunnighet om både landets beskaffenhet och folkets bergningsutvägar, som allmänneligen förefinnes i de södra orterna, äfvensom i den dryga flyttningskostnaden. Någon redogörelse för antalet inflyttade personer är jag ej i tillfälle att meddela, och icke heller för antalet utflyttade vidare, än att utflyttning till Amerika agde rum hvartdera af åren 1856, 1859 och 1860 af 1 person, men 1857 af 42 äldre och 27 barn. Den betydliga utflyttningen sistnämnde år hade sannolikt sin hufvudsakligaste grund mindre i 1856 års missväxt, än i en lifligare, snart åter lugnad religiös rörelse inom vissa trakter af länet, i förening med föga bestämbara orsaker till någon tillfällig missbelåtenhet med det härvarande och öfverdrifven föreställning om något bättre i det obekanta, aflägsna landet. Af några svårare farsoter har länet under perioden lyckligtvis icke varit hemsökt. De få och ytterst vidsträckta provinsialläkaredistrikten, bland hvilka det norra ensamt omfattar mera än 166 qvadratmil, visa sig i allt fall, äfven under lyckligaste förhållanden, vara oförenliga med den omvårdnad, samhället borde egna åt denna vigtiga gren af administrationen. Icke heller förekomma i allmänhet några anmärkningsvärda egendomligheter i afseende på giftermålens talrikhet, nativitetsoch mortalitetsförhållandena eller lyten, som till sina orsaker påkalla någon närmare utredning.
S. D. Till Stats-Utskottet remitterades en af Doktor Wallin, med stöd af 56 § Riksdags-ordningen, väckt motion, att en förhöjd andel af kortstämplings-afgiften må anslås åt Allmänna Barnhuset i Stockholm, jemte i anledning deraf denna dag afgifne yttranden. S. D. Remitterades till Bevillnings-Utskottet Kongl. Maj:ts denna dag meddelade nådiga proposition till Rikets Ständer, i anledning af väckt fråga om förändrade tullbestämmelser för raffineradt socker och socker-rirap; Gifven Stockholms Slott den 23 Juli 1851, äfvensom hvad i anledning deraf i Ståndet denna dag blifvit yttradt. S. D. Vid förnyad föredragning bifölls Banko-JJtskottets Utlåtande N:o 65, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 43, med förslag till föreskrifter i afseende å ersättande af upphörd Privat-bank samt penningerörelsens underlättande i allmänhet. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedanstående Utlåtanden och Memorialer: N:o 262, i anledning af erhållne återremisser å Betänkandet N:o 167, angående dels Kongl. Maj:ts nådiga proposition om de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling, om förändring i nu gällande stadganden i afseende på indelta räntors och kronotiondes utgörande och om de årliga markegångsprisens bestämmande, dels enskilda i samma ämnen väckta motioner. Med vidblifvande af sina i afseende på Betänkandet N:o 167 fattade beslut fann Preste-Ståndet för sin del Utlåtandet N:o 262 icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handling arne, utom hvad angår Utskottets å sid. 3 tillstyrkta tillägg till det afgifna förslaget rörande pris-kuranternes bestämmande, hvilket tillägg af Ståndet gillades. N:o 263, i anledning af väckt motion, angående anslag, till inköp af en Kansli-rådet Krutmejer tillhörig gravyrsamling, bifölls. 446 Prot.-Utdrag den 2 Augusti 1851.