Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Presentkort å Handskar EL30VÄNNEN H gtoc^holm tr fr — | — E t t utomordentligt väl sorteradt lager af tMT " H A N D S K A R - JM frän de förnämsta engelska, franska och svenska fabriker (Denfs och Jouvins världsberömda rekommenderas särskildt) för Damer, Herrar och Barn i Glacé, Gants de Snede, Doggskinn m. m., fodrade och ofodrade, j ä m t e alla slags vantar, till billiga b e - stämda priser. fe tillhandahållas. börjar 1891 sin 6:e årgång; 2 häften i månaden. Korta lärorika artiklar i praktiska råd för stort och smått ondt; nyheter i helsovård från inoch utlandet; svar på frågor. I vårtiden afhandlas För det svagare könets bästa åtföljes hvartannat nummer af en i bokform afhandlande helsooch sjukvård; skönhetsmedel; våra brannsoch badorter. illustrerad gratisbilaga Kvinnans släktlif Fruntimmerssjukdomarne skola till såsom ogift, maka och moder. F R. T U N B 0 R G &amp; C:o, 4 Mynttorget _&lt; Stora lager af svarta och kulörta Ylleoch Sidentyger, Afpassade Klädningar och Baltyger rekommenderas. en. Gamla halmhattar. Af dylika kan man göra vackra korgar, i det man tager bort brättet och af detta flätar en grepe, som sys fast vid kullen. Ofverdragen med atlas bildar sålunda en gammal hatt en treflig arbetskorg. En ganska djup hatt, fernissad och med en yllespets i öfre kanten, tjänar som dammhanddukskorg. Till och med som rumdekoration kunna de användas, i det man bronserar dem och på grepen förser dem med en atlasrosett samt fyller dem med konstgjorda blommor eller frukter. 26500) 17 Medel mot ömkyla. Bakar man nog illa ut att kyla ansiktet eller händerna, är bäst att så fort som möjligt därefter ingnida det frostbitna stället med senapssprit. Medel mot kikhosta. (Svar å frågan 777).
Jag anhåller vördsamt hos Hr Gr. o. Landtm, om propos. på uteslutande af slutmeningen af ifrågavar. i mom. fr. o. m. orden: "och vare dessutom etc.” Hr af Billbergh: Jag anhåller få fästa uppmärksamheten derå, att R. o. Ad. i sista plenum genom votering afgjorde, att apothekare, som missbrukat sin rätt att nyttja distilleringspannor, skall, då han tredje gången dermed beträdes, vara sitt privilegium förlustig. Jag tror det således vara nödigt att sätta stadgandet i denna § i öfverensstämmelse med förra beslutet, och att vid slutmeningen af i mom. altså bör tillsättas: dä de för tredje gången dermed beträdas. Hvad 2 mom. af denna § angår, anser jag, efter det beslut R. o. Ad. nyss fattat rörtde 45 §, böterna här böra nedsättas till 10 r:dr för första gången och 20 för den andra, i stället för 20 och [\o, som Utsk:n föreslagit. Derjemte anser jag, att äfven här bör vid slutmeningen: och håfve icke vidare frihet, änskönt han derom med gårdsägaren öfverenskom mit, att mat och dricka till förtäring på stället afyttra, de orden tillsättas, vid tredje åtalade förbrytelsen. Hr Cederschjöld, Pehr Gust.: Jag skall börja med den anhållan, att propos. blir framställd på ett morn. af denna § i sender. Hvad nu 1 mom. angår, så står där, att uti öppna salubodar eller på apothek brännvin icke får med eller utan droguer eller andra tillsatser, emot eller utan betalning, i minut utdelas eller annorlunda tillhandahållas. Men nu äro de flesta tincturer, t. ex. alla vanliga bäska droppar, ej annat än brännvin, försatt med droguer; och efter denna § skulle således inga sådana magdroppar få på apotheken utdelas, äfven om de begärdes efter läkares föreskrift. Detta kan dock icke vara meningen, och det är derföre nödigt att här tillägga: till förtäring på stället.
Understöd till Professoren Fahlcrantz, för samlande och aftecknande af vyer, Dito för Svenska Nykterhets-sällskapet Gratifikation till Boktryckaren Deléen Dito till Riksarkivarien Nordström Dito till Professoren Böttiger i Upsala, såsom lönefyllnad, Dito till åtskillige inom Ecklesiastik-departementets Kansli tjenstgörande personer Dito lill åtskillige personer, för barnaundervisnin gen i orterna, Belöningsmedaljer, smärre understöd och diverse mindre utgifter Till Chefen för Ecklesiaslik-departementet, för ett af Kongl. Maj:t kändt behof, emot underdånig redovisning, Gratifikation för utredning af klereci-statens samt läroverkens samtlige anslag Summa Årsanslaget för 1847 ersätter och reservationerna från förra åren resten 1,000: 1,000: 200: — 300: 300: 200: — 300: 300: — 250: 450: 40. 200: 500: — 200: — 500 — 500: — 300 — 300: — 350 700: — 250: 483: 16. 1,050: 616: 32. 162: 20. 2. 474: 38. 265: — 200: 4,662: 20. 2. 6,690: 30. 6,000: — 690: 30. § 10. Det har fästat Revisorernes uppmärksamhet, att vid 4:de och 5:te liufvudtitlarne rubriken, ”oförutsedda behofj” begagnas för utgifter, ljkartade med dem, som vid 2:dra, 6:te, 7:de och 8:de hufvudlitlarne benämnas ”extra utgifter”.
M A K R A M É, SNÖRMAKERI, ETSMÅLNING, SKÖNT VIDARE NA SOMMAREN P Å BILDA ÖGLOR, MEDELS HVILKA Att tvätta Jägerylle. S O M SÄLLSKAP HOS MAREN. TT ETT UNGT FRUNPL. OT FRITT VIVRE ÖNSK. E N - AF 3 ELLER 4 R U M M E D K Ö K, FRISKT OCH KONTOR, ELLER I BRIST DÄRAF SÅSOM LÄRARINFILET-GUIPURE, AF YLLELISTER, SÅ ATT UDDARRIKTAS NEDÅT. TYSKA, (17260) [1976] LANDET EMOT UNDERV. FASTSTICKAS TVÅ PLATS TILL » L Ä R A R E », OCH ANDRA VECKET M E D LISTER. DETTA ANNONSBYRÅ, EGENDOM. ELLER M E D SKRIFNING. ERHÅLLAS. (G. 2965) KET NÅR UPPTILL EN BIT ÖFVER DET ANDRA. PÅ SOMMAREN REKOMMENDATIONER GUMAFLII UTOM" VID ULRICEHAMNS SANATORIUM M O T - E N FIL. KAND. M E D M Å N G - TAGAS INACKORDERINGAR I ENSKILD VILLA UNDER HOS fru B. Freding. S M Å PRET. S V. OCH VANT V I D UNDERATT ÖFVER SVAR TILL » A. » TORDE INLEMNAS FASTSTICKAR PÖSTE BARRSKOG, ÅRIG LANDET M O T FRITT VIVRE FÅ GIFVA LEKTIONER. D Å BÅDA DELARNE TILLSAMMAN, ÖNSKAR STERÅS, BELÄGEN SÄNDAS ÄLDRE PERS. O. KAN BITRÄDA I SMÅBESTYR PLATSSÖKANDE. TT UNGT FRUNTIMMER, KUNNIGT I FRÄMM A N D E SPRÅK BILDAD OCH SKRIFVER FRANSKA BYRÅ.
Direktörer icke kunde öfvervaka och kontrollera sig sjelfve och icke heller lämpligen samt med behörig verkan kunna utöfva dylik tillsyn och kontroll inom hvarandras afdelningar. Många angelägenheter, såsom vexelaffärer, inhemtande af upplysningar och hvarjehanda meddelanden, föranleda ofta frånvaro från Banken under de tider af dagen, då denna är för allmänheten öppen, och de göromål, som tillhöra Kommissarierne, skulle då komma att blifva fördröjda till följd af den enes eller andres bland dem frånvaro. Det är ej heller antagligt, att så mångå, till stor del ganska mycken tid fordrande, ofta brådskande göromål, som komme att tillhöra Direktörerne, skulle kunna vederbörligen skötas i jemnbredd med dem, som åligga Under-styrelsens ledamöter i egenskap af Kommissarier och Kontorschefer. Ehuru Utskottet ej förbiser att, om de egentliga affärsgöromål af någon betydenhet, som förekomma i bankförvaltningen, kunde öfverlemnas till vissa af Bankens Kommissarier, detta skulle utgöra en nyttig eggelse för Bankens tjenstemän alt vinnlägga sig om förvärfvande af insigter uti bankväsende i allmänhet; hafva dock de anförda, med liera här nedan vidrörda omständigheter öfvertvgat Utskottet, att Bankens nuvarande Under-styrelse icke kan vara en lämplig organ för den förvaltande myndighet, om hvilken nu är fråga, och hvars bildande blifver allt mera vigtigt, för att Banken må kunna utvidga sin verksamhet så, som dess ställning och betydliga tillgångar föranleda, till nytta för allmänna rörelsen. Utskottet öfvergår tilli redogörelse för Under-styrelsens nuvarande åligganden. Banko-Utskottets Memorial N:o 44. 5 Bankoverket är, enligt 31 § i Reglementet, indeladt i följande afdelningar, kontor och expeditioner, nemligen: en Kassa-a/delning, en [) epos it i o n safdelning, ett Sedel-kontor, en Lånc-ajdelning, ett Låne-kansli samt en Revisionsoch Ekonomi-a/delning Fullmägliges expedition, Under-styrelsens expedition och Fiskals-kontoret.
Björnstjerna har ansett en del af utgifterne under tredje HufyudTiteln böra bestridas medelst Statsobligationer, och såsom skäl härtill har Friherre Cederström anfort’, att för sådane inrättningar, af hvilka kommande generationer få hemta nytta, böra de äfven vidkännas kostnaderne. Jag tror ej att nånsin en Stat befunnits i den isolerade ställning, att dess institutioner endast kommit det närvarande slägtet till godo, utan att, liksom våra fäder, jemte sina egne beredt oss fördelar, så åligger oss på samma sätt, pligter mot våra efterkommande. Desse efterkommande få allt andre efterkommande att sörja före. Endast i de fall, då nödvändiga behof för ögonblicket fordra extra ordinarie anslag, som öfverstiga ögonblickets förmåga att bära, kan jag tillstyrka, att sådane bördor läggas på efterkommande. Det enda vöre derföre, om så stort belopp erfordrades för Fästnings-byggnadens skyndsamma fullbordan, att det blott genom Statslån kunde fyllas; men äfven i detta fall anser jag tredje HufvudTiteln ej böra förvandlas till en låne-anstalt. Sådant vore ej öfverensstämmande med ordningen i vår Statsreglering, hvilken för närvarande är i det skick, att den snart kan tjena till mönster för hvarje Lands. Herr Den ^ Ju/ii /, m. 2J7 Herr von Hohenhaufen, Michaél: Jag är icke beredd att nu kunna ingå i ett så fullständigt besvarande af de gjorde anmärkningar, som Ridderskapet och Adeln äger rätt att fordra. Jag får derföre inskränka mig till några partiella yttranden, och dervid först äran anföra, i anledning af Friherre Anckarsvärds anmärkning om Andra LifGardes Cassernbyggnad, hvartill Frilferren ansett kostnaden hafva uppgått till större summa, än Riksens Ständer påräknat, att en a£ StatsUtskottets Ledamöter redan upplyst, att anslaget blifvit gifvet utan viss beräkning, blott såsom en fortsättning af det, hvilket förut var lemnadt åt LifGardet till Häst för enahanda ändamål. Riksens Ständer ansågo nemligen det vara billigt, att Andra Gardet, på samma sätt som det förra, skulle erhålla sin Cassern genom Statens försorg.
Ridderskapet och Adeln väckt motion anfört, hurusom den år 1841 stadgade och i 1845 års tulltaxa bibehållna tullsats af 2 R:dr lispundet för ost, alla slag, medförde betydlig fördel för landthushållningen serskildt och för riket i allmänhet, i det införseln, som år 1841 utgjorde 15,400 lispund, året 1842 nedgick till 4,240 lispund, och sedermera bibehöll sig vid omkring 4,000 lispund, till dess Kongl. Majit, efter det Rikets sednast församlade Ständer bestämt tullen till 1 Ridr 24 sk., vid nu gällande tulltaxas utfärdande nedsatt denna tull till 1 Ridr per lispund; hvarefter införseln år 1849 uppgick til' 16,900 lispund, samt lullnedsältningen medfört den verkan att, jemte det handelsvågen onödigtvis betungades med en vara, som kunde inom landet tillverkas, åtskilliga inhemska osttryckerier måst nedläggas och jordbrukare, som förut ställt sin hushållning på boskapsskötsel, nu måste återtaga bränvinsbräuningen lill enskildt och allmänt förderf, så i moraliskt som fysiskt hänseende; och har Herr von Hartmansdorff, på grund häraf, föreslagit, att införselstullen å ost måtte åter bestämmas till dess förra belopp 2 Ridr lispundet, från hvilket förslag, under derom hos Ridderskapet och Adeln uppkommen diskussion, Herr Friherre Raab yttrat den skiljaktiga mening, att, då den ost, som förnämligast utgjort föremål för 1849 års import vore s. k. kummin-ost, motsvarande, ehuru bättre beredd, den svenska s. k. Dejosten och denna ej ägde högre värde, än all nu gällande tullsats uppginge till fullt 33'/3 procent deraf, samt högre skydd icke kunde rimligen begäras, Herr Friherren, ehuru 44 B evillnings-Ul skottets Betänkande, JU 5. Paillelter. Papper. Paraplyer och Parasotler.
Revisorernes anmärkningar kunna medföra sådana följder sorn den åberopade § af Riksdags-Ördningeri åsyftar, meri deraf utesiiites icke deras rättighet, att hofi Konungen i underdånighet anmäla hvad de anse sig åligga att i deras til! Riksens Ständer afgifvande Berättelse upptaga och deras åtgärd under - ställa, 5 ta ts-U ts k ot te ts Betänkanden. 3o5 ställa,på det Konungen må kunna deröfver i Kader infordra vederbörandes förklaring och det är af dessa skäl som Citalionen af 3o §. Riksdags-Ordningen synes böra uteslutas. Då 12 §. af förevarande förslag till Instruction innehåller: Att Revisorernes Berättelser böra tryckas oell med Rikets Tidningar till Allmänheten utdelas, anser jag det äfven böra i samma §. föreskrifvas, att de förklaringar Kongl. Maj:t i Kader kan finna för godt, att utaf Vederbörande Ämbels-Verk infordra öfver Revisorernes anmärkningar, jemn väl skola på en gång och i ett sammanhang till trycket befordras, samt medfölja berältelserne, för att bereda en lika vidsträckt upplysning, om de gjorde anmärkningarnes beskaffenhet; så att en fullkomlig och tillförlitlig ledning malte lemnäs åt Allmänna Opinionen då den går alt bedomina den vigtiga delen af samhällsförhållanderne, som innefattas i Stats-Verkets förvaltning. Häruti instämde till alla delar Herr Majoren, Friherre Hjerta. Herr Contre-Amiralen Nordenskjöld förenade sig med livad Herr Lagmannen 4:de Sami. 5 Band. 20 3o6 Stats-U t skottets Be tänk anden. vttrat i afseende ä 5:te och io:de puncterne af den föreslagne Inslruclioiien och Herr Brukspatron Eklund synnerligast i livad samma yttrande rörde den förstnämnde puncten. Herr Friherre af Nordin hade förut till Protocollet aflemnat följande anförande såsom innefattande dess särskilda tanke i detta ämne:
Jag begagnar tillfället för att tillkännagifva, att jag vid voteringen röstat nej, icke af fiendtlighet mot reformer, utan al fruktan för de vådor, det antagna förslaget sannolikt kommer att medföra. Hr Tersmeden, Nils: Jag ber att få förena mig i de reservationer, som blifvit afgifna af Gr. C. G. Mörner och Gr. Henning Hamilton. Jag begagnar detta tillfälle att höja en uppriktig bön till den Högste, att delta arma barn, den unga Svea, hvilken den gamla, af oss så älskade, nu adopterat, måtte gå i hennes fotspår, på det vi, som nu icke äro hennes anhängare, och våra barn få skäl att egna henne vår kärlek. H. I. 28 434 Den 9 December. Hr von Schulzenheim, Carl Werner: Jag anhåller att få instämma uti den af Gr. Henning Hamilton afgifna reservation. Hr Fock, Nils Gustaf: Mot R. o. Ad:ns vid sista plenum fattade beslut får jag härmed afgifva min reservation. Gr. Piper, Claes Gustaf Fritz: Jag får tillkännagifva, att jag vid voteringen angående det Kongl, förslaget röstat nej; och får jag vid detta tillfälle nedlägga min reservation mot det i frågan fattade beslut. Frih. Åkerhjelm, Gustaf Georg Knut: Jag ber att få instämma uti den af Gr. Henning Hamilton afgifna reservation. Hr Leijonancker, Fredrik Wilhelm: Mot R. o. Ad:ns vid sista plenum fattade beslut får jag härmed nedlägga min bestämda reservation. Jag har voterat mot förslaget, till följe af en fast och innerlig öfvertygelse om dess förderflighet för fäderneslandets inre frid, lycka och utveckling samt vådlighet för dess framtida bestånd. Under den numera afslutade diskussionen öfver denna fråga har jag icke yttrat mig, val vetande, att min svaga stämma icke kunde utöfva något inflytande på det blifvande beslutet. Det torde emellertid tillåtas mig att vid detta tillfälle angifva de hufvudsakliga skäl, hvarför jag anser att förslaget aldrig bort framkomma, än mindre antagas. Det förnämsta skälet ligger deruti, att förslaget har i vårt samhälle infört en alldeles ny måttstock på de politiska samhällsrättigheterna, och denna måttstock är penningen.
Frågas således hvarje opartisk medlem af detta Stånd, om det icke är lika nödvändigt att lön ansl&s på stat till en högre Befälhafvare för Artilleriet, hvars benämning må blifva hvilken som hälst. Hans Kongl. Höghet KronPrinsen har för närvarande Befälet öfver vapnet, och pre| tenderar ingen annan ersättning för sina mödor, än den han har, nemligen Artilleriepersonalens underdåniga och varma tacksamhet derför. Men kunna vi väl alltid påräkna denna för vapnet lyckliga tid, att äga denne högt upplyste Furste till Befälhafvare. Jag anhåller således, att Ridderskapet och Adeln täcktes ålägga Statsutskottet föreslå en för en ArtilleriBefälhafvare anständig lön, hvarutaf un* der den tiden Hans Kongl. Höghet KronPrinsen har Befälet, han då ägde tillfälle disponera tjenligt arfvode för FältTygmäitaren och Götha Regemente, således återfå sin dertill disponerade ÖfversteLieutenants lön, som då kunde användas till det ändamål, hvartill den på staten är anslagen, och Officerare inom Regementet vinna befordran, som nu på detta sättet icke allenast gå miste om de större lönerne, utan äfven de för gamla Militairer påräknade högre pensioner hvilka ehuru obetydliga dosk äro det enda hvarpå de till sitt lifa berg - Den 7 Jutii f,m'. ning hafva att påräkna, då de för sjuklighet eiler ålderdom icke kunna tjena längre.
•— 6 arbeten deraf draga den tull, som taxan bestämmer för manufaktursmide eller stålarbeten. kopparoch annan ej specificerad metall-: förgyld, försilfrad eller pläterad 1 skålp. l — andra slag 1 skålp. — 8 bomulls-, alla slag 1 skålp. — 20 linne-, oblekt 1 skålp. —• 20 blekt eller färgad 1 skålp. — 30 af silke, bomull eller lin, öfverspunnen med guld, silfver eller annan metall; se Gulddragare-arbeten. jern-, koppar-, messingsoch ståltill instrumenter; se Strängar. af metall, öfverspunnen med silke eller tråd; se Karkasser. Träd, friska, alla slag — Fria. Trädfrukter; se Frukter och Bär. Träsnitt; SC Kopparstick. Trävaror: virke, oarbetadt, alla slag — \ bandstakar — 1 bjelkar och sparrar, alla slag — Fri a. bräder och plankor, sågade, alla slag — enträd och enstafrar — i gevärstocksämnen — > 84 Expeditions-Vtskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 85. Trävaror: handspakar och handspaksämnen lister och läkter, alla slag master, bogspröt, spiror och pumpträd, alla slag ribbor, alla slag stäfver, laggoch botten-, alla slag tunnband ved, alla slag årträd fanérskifvor af { tums tjocklek och derunder draga hälften af den tull, som är bestämd för snickarearbeten af samma träslag.
Fadern hade varit anställd i en större firma samt haft goda inkomster och lugna dagar, ända tills begäret att bli sin egen, göra storartade spekulationer — liksom principalen — och anses rik som han blef honom öfvermäktigt och dref honom in i trassel och bekymmer, ur hvilka han ej kunde reda sig. Idun ________________ N:r 48 (154) _______________ _ Stockholm. Qwnandt * Boktr.-Ahtieb. Fredagen den 28 november 1890. Annons pris: Tidningen kostar endast 1 kr. för kvartalet, med 35 öre pr petitrad (lo stafvelser). För » Platssökande » och » Lediga platser » IdunsModeoch Mönstertidning l kr. Utländska annonser 70 öre pr petitrad postarvodet inberäknadt. Redaktör o c h FRITHIOF Träffas å byrån kl. 9 — 10. A l l m. Telef. Emilie l å tidningarna för någon vecka sedan meddelade, att fröken Emilie Risberg i Örebro aflidit, fann detta sorgebud säkerligen genklang i hundra — för att ej säga tusentals bröst. Från lyckliga hustrur i egna hem, från kvinnor, som på egen hand pröfvat på att slå sig fram genom lifvet, kommo tacksamma tankar till den aflidnas bår och dröjde där, ^vittnande om ungdomsminnen från den skola, som bar den aflidnas namn. Och i dessa minnen skall lärarinnan och uppfostrarinnan Emilie Risberg lefva kvar. Hennes gamla elever ha säkert ej glömt henne under de senaste årens själfvilliga tillbakadragenhet, de skola ej heller glömma henne nu, då hon för alltid försvunnit. Och Emilie Risbergs lifsgärning förtjänar att minnas. Författarinnan E. R. är måhända glömd, men en 40-årig nitisk och plikttrogen verksamhet i undervisningens och uppfostringens tjänst, och detta i flickskoleväsendets barndom, skall och kan ej förgätas. utgifvare: HELLBERG. 3:dje år g. (midt för Kungsträdgården.) Lösnummerpris: 15 öre (vid kompletteringar).
Då jag i gårdagens plenum så länge upptog R. o. Adis tid, synes det måhända, förmätet att ytterligare vilja taga Ståndets tålamod i anspråk; men Huset torde benäget finna, att då det är milt förslag, som är under öfverläggning, så tvingas jag så lillsägandes all äter uppträda, för att, så godt jag kan, vederlägga de inkast, sorn. emot detsamma blifvit gjorda. Alldenstund j»S förmodar att, då fråga, icke varit om något annat förslag än mitt, de anmärkn-.r, som blifvit framställde, äfven riktats deremot; så har en värd ledamot, Hr Gr. Björnstjerna yttrat, att samma förslag lemnade en alltför stor öfvervigt åt BondeSt. i valrättens ulöfvande. Den värde talaren har dervid åberopat af mig företedde slatistiske beräkningar öfver val förhållandena efter Reformvännernes förslag, men ingalunda efter det förslag, som jag tagit mig friheten framställa, och som nu utgör föremål för öfverläggningen. Det är tverlom just resultatet af dessa? statistiska beräkningar på den öfvervigt, som BondeSt., oaktadt alla gradationer, alla stegrade scalor af förmögenhetsförhållanden, ovillkorligen Den 11 Mars f. m. skall komma att erhålla — det är just på grund deraf, mine Hrr, som mitt förslag stöder sig, och den enda utväg, som jag kunnat utfinna, för att förebygga hvad man på goda grunder ansett vådligt, ansett skadligt och onyttigt äfven för sjelfva det Stånd, hvars fördel det synes skola egentligen afse. Jag har naturligtvis utgått från den förutsättning, alt K. o. Ad. skulle afstå ifrån, och som en gärd på fäderneslandets altare nedlägga sin sjelfskrifna representationsrätt och träda i folkets ring, för att der genom de allmänna valen vinna den rätt, som vederbörligen tillkommer, och aldrig uteblifver för kunskaper och upplysning. Jag har trott, att detta icke på annat sätt kunde vinnas, än genom ett slags classval, men med hvilka classval jag ber att få uttrycka, att jag aldrig och ingalunda afsett skrämessiga fördelningar ända lill oändlighet, utan de större massor, som bilda de verkliga större intressena i landet.
Uppförande af en uthusbyggnad af trä, innehållande ladugård, stall, vagnshus m. m „ 5,000: — Iståndsättande till beredande af bostäder åt Syssloman, Predikant, Trädgårdsmästare, drängar m. fl., af nedannämnde äldre byggnader: röda trähuset vid Konradsberg „ 2,765: — vestra stenhuset derstädes „ 3,264: — jemte gula trähuset „ 5,389: — samt gula trähuset vid Hedvigsberg „ 3,850: — Uppförande af en portvaktstuga utaf sten och invid densamma en stenmur med inkörsportar af gjutet jern m. m „ 17,641: — Inhägnande med dels plank, dels staket af hospitals-området, med undantag af den kronolägenheten Marieberg angränsande del af egorna „ 25,262: 50. Anläggning af ny körbana från portvaktstugan till stora hospi talsbyggnaden , 2,000: — Anbringande af innanluckor i vissa rum och dörrar för trapp uppgångarne „ 1,239: — samt inredande af lik bod och obduktionsrum i östra stenhuset vid Konradsberg „ 4,500: — Slutligen har Öfver-lntendents-embctet förmält sig anse det följande till kostnaden jemväl beräknade arbeten och utgifter böra, före inrättningens öppnande, vidtagas och utgå, nemligen: Bestrykning för andra gången med linoljefernissa af plåt-taken öfver hospitalsbyggnaden och flyglarne „ 1,300: — Anskaffande af 8 stycken köks-spislar af jern i bostäderna för de vid hospitalet anställde personer , 960: — „ af 7 sandstenstrappor till promenadgårdarne ... „ 4,900: —- , af ett större ur med slagverk å hufvudbyggnaden . „ 2,000: —r „ af orgel i kyrksalen „ 1,500: — värmeledning till nämndö säl, medelst ånga från inrättningens derunder befintliga kök „ 1,879: 70.