Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Riddarhuscassan lär årligen ökas med en betydlig summa, så att man ej kan såga, att den blir förstörd genom fortfarande under en eller annan månad af denna utgift af 270 r:dr b:co, hvarföre jag tillstyrker , att anslaget af denna cassa fortfarande måtte få utgå lill riksdagens slut, på det ali R. o. Ad. innan dess må hafva tillfälle att besluta, huruvida Ståndet för framtiden önskar en sådan prot.föling, som den hvilken nu af R. o. Ad:s referenter verkställes. Frih. Sprengtporten: Med Gr. Anckarsvärd instämmer jag deruti, att någon förändring i formen för vår prot.- föling icke gerna kan öga rum ulan en föregtde grundlagsförändring. När 5g §:n Riksd.Ordn. innehåller, att prot:n skola tiyckas fullständigt, så vore del måhända en nog långt utsträckt tydning af denna §, om man skulle vilja medgifva att discussionsprot. ej behöfde föras; men deremot tror jag, att om här fördes, jemte discussionsprot., prot. af den egenskap, som dessa refereringar nu hafva, så tror jag att detta kunde blifva ganska nyttigt, utan att likväl stå i strid emot grundlagarna, ty grundlagarne innehålla ej på något ställe, att prot:n vid återremisser till Utsk. skola in extenso meddelas; tvertom innehåller 56 §:n Reg.F:n, att om vid Utsk:s betänk, i Ståndens plena sådana anmärkntr göras som hindra antagandet, bör Utsk. erhålla del af dessa anmärknir, för att derefter förslagen ytterligare granska och jemka. Således är det för ingen del sagdt, att hela discussionsprot. skall återremitteras till Utsk , utan blott att Utsk. skall er17 II. 59 466 Den 28 November e. m. hålla del af de anmärkn:r, som föranledt å terve miss af betänkandet.
Upplästes å nyo Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets under den 12 Juli afgifne, samt sedan den 21 Juli på bordet hvilandé, utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande af den 24 Maj, örn allmänna - Den 2 2 Juli, 2079 Inanna Skogshushållningen i Biket samt väckt fråga om Skogsbetjeningens och Jägeri - Statens Indragning, hvaraf första Momentet, att Sockneoch Härads-Allmänningars delning måtte tillåtas; andra Momentet, angående Skogarnes undersökning i Provinserna; tredje Momentet, att inskränkning vid utskeppningen af Trädvaror och Skogsproducter måtte vidtagas; 6:te Momentet, angående Stubbelön och 8:de Momentet, angående Kyrkoherde - och Capellans - Boställens skogar m. m. af Ståndet bifölls, men rörande 4:de Momentet, angående Ekar, så ansåg Ståndet, att dispositionen öfver desamma borde lemnäs åt Jordägaren lika fri och obehindrad , sorn i anseende till all annan skog, på hvad slags grund de ock må växa; äfvensom i anseende till 5:te Momentet, att Krono-Jägeri-Betjeningen måtte indragas, sedan om Allmännings-Skogarnas delning och fri disposition öfver Ekar Kongl. Maj:ts Nådiga tillstånd blifvit utverkadt, dock att sådana personer bibehållas, hvilka till bevakningen vid Kronans egna Djurgårdar, Parker och Gehäg m. m. erfordras; samt slutligen i anseende till 7:de Momentet, att svedjandet ställes under Krono-Betjeningens tillsyn, sedan JägeriBetjeningens befattning upphört; och skulle dessa Beslut de Bespectiva Med-Stånden , genom Protocolls-Utdrag vördsamt och vänligen meddelasUt supra. Ex Protocollo Carl Magn.
Ishålan och kyrkan förtjäna särskildt framhållas. Orkestern, som leddes af kompositören själf, skötte sin sak bra. — Fröken Gina Oselio har, då detta skrifves, utfört Margaretas Helenas roll i » Mefistofeles » o c h Carmens i operan af samma namn. Vare sig det nu vid båda tillfällena berott på indisposition eller något annat, alltnog, sångerskan visade båda gångerna en afgjord benägenhet att detonera. Rösten forceras ock ej sällan alltför mycket på välljudets bekostnad. Hvad spelet beträffar, så har det i Margareta-Helenas roll flere lyckligt funna pointer, särskildt i den bekanta fängelsescenen. Beträffande åter den omtvistade Carmenframställningen stå vi afgjordt på deras sida, som anse, att fröken O. här går till de eminentaste ytterligheter. Hennes Carmen är alltför lättsinnig och utmanande för alt passa i stycke med det öfriga. Erkännas måste dock, att fröken O., när hon nu en gång uppfattat rollen på detta sätt, i många detaljer återgifver den förträffligt. Vi sätta dock åtminstone ett par af hennes företrädarinnor i denna roll betydligt före henne. På onsdagen i denna vecka skulle fröken Oselio uppiräda som Leonora i operan af samma namn. I nästa vecka afslutas gästspelet. » Skrifvarkungen », den nya operan, som senast inöfvats, upptages i nästa vecka, antagligen på tisdag. Därjämte återupptages » Otello ». Dramatiska teatern gifver fortfarande med oförminskad framgång » Bröllopet på Valéni ». Under inöfning, för att med det snaraste gifvas, är » Krig i fred », lustspel i 5 akter af G. von Moser och F. v o n Schönthan, öfversättning från tyskan. På Sveateatern, denna riktigt trefliga miniatyrteater vid Hamngatan, gåfvo fru Dorsch och " hr Hjertdedt i tisdags en soaré, hvarvid uppfördes Ibsens bekanta skådespel » Hedda Gabler ». Titelrollen återgafs af fru Dorsch, hvilken genom sitt i allo förträffliga spel gjorde denna dunkla o c h mycket omtvistade karaktär fullt förståelig. Fru Elvsteds roll utfördes lika utmärkt som förr af fröken Seelig.
Förordning af den 20 Junii i83o, angående grunderne för brännvins-bränningsrättigheten och afgifterne derför, nu efter egendomsvärdet utgå, må upphöra och ali brännvinsbevillning blott läggas på tillverkningen. Jag anhåller att dessa anmärkningar må till vederbörligt Utskott få åtfölja Friherre Boyes motion. PenioFcbruariif. m. 87 Tariff pä den Brännvins-pannerymd, hvarmed tillätes att bränna, beräknad efter egendomens, hemmanets, hemmansdelens eller Stadsjordens värde enligt 1833 års Taxering, med för hvarje kannc-rymd särskildt utförd bevillnings-afgift, per vecka beräknad. Enkla Pannor. C/Q n n ro « a-3 gs s B II 633 63 gift per Cd n < B Egendom värde en års Tax 633 | 63 gift per w n < < hej ? “ Cg g * 3 3 a Pistoriska Brannvinstillverknings-redskapj leräknad efter Pannornas sammanslagna rymd. Egendomens värde enl. 1833 års taxering. Tillåten Fanne rymd.. Bevillningsafgift pr vecka. Egendomens värde enl. 1833 års taxering. Tillåten Pannerymd. afgift pr vecka. BevillningsBro Rdr K:r Rdr sk r. Vid remiss af Frih. Boyes motion, angående brännvins-bränningen, anhåller jag ödmjukast få bifoga mina egna åsigter i detta för Landet vigtiga ämne. Delande Hr Frihts önskan, att medel måtte utfinnas till inskränkande af det förderfliga brännvins-supandet, tror jag likväl ej, att denna olycka, som hos, om ej mängden, dock en stor del af folket öfvergått till ett behof, ja, till en olycklig vana, aflijelpes genom varans fördyring eller genom minskning i production, utan snarare genom de vältänkandes gemensamma bemödande att göra denna last afskydd och förhatlig samt genom ändamålsenliga polislagars noggranna liandhafvande och tillämpning.
Slavinnan bad Klemens vänta på gården och försvann genom en dörr i portiken. Hon återkom och förde Klemens genom en korridor, i vars ände var en dörr, på vilken hon pekade viskande: Här! Stig in! Min härskarinna är hemma. Klemens öppnade dörren och såg sig i en guldglänsande, av vällukter uppfylld budoar. På en soffa därinne vilade en kvinna, klädd i en lätt dräkt av spetsar. Skenbart överraskad av besöket, reste hon sig upp och åsåg honom med förvånade blickar. Klemens igenkände Annжus Domitius' maka, den sköna Eusebia, och det mod, varmed hans ärende väpnat honom, efterträddes av förvirring. Han stod blyg och försagd inför denna sköna kvinna, som med största undran i sin ton frågade honom: - Är det du, unge föreläsare? Vad för dig hit vid denna sena timme? TREDJE KAPITLET. Teodoros. Krysanteus ägde i grannskapet av hamnstaden Pirжus en lantgård, där Hermione ofta tillbragte sommarens vackra dagar. Huvudbyggnaden låg på en kulle; utsikten öppnade sig åt ena sidan över havet och den livliga hamnen, åt den andra över en bördig, av vingårdar och olivdungar omgiven däld. Kullens sydliga sluttning nedsteg i avsatser, prydda av trädgårdskonsten och skuggade av åldriga träd. I en lövsal på en av dessa avsatser satt en afton Hermione. Hennes vänner Ismene och Berenike hade nyss lämnat henne. Hon hade därefter gått hit, där hon gärna njöt ensamhetens stunder, emedan denna plats varit älskad av Elpenike, hennes moder, och påminde Hermione om barndomslekarne med fosterbrodern, om de ljuvaste dagarne av hennes första och enda kärlek. Hon hade medtagit ett verk av Platon hans Fädon men minnenas makt och aftonens fridfulla skönhet fängslade flickans tankar och sinnen, så att hon glömde att öppna boken. Havet glänste i den sjunkande solens prakt. Två fartyg sågos lämna hamnen och med utbredda segel styra mot synranden. Det var de båda Jerusalemsfararne, som Baruk utrustat.
Jag tror derföre anslagen till EcclesiastikStatens Embetsman vara i del hela mer än tillräcklige, blott de blefvo genom besparingar medelst indragningar, förflyttningar m. m. jemnare fördeldte, hvilket ej så snart kan gå i verkställighet. Men nn är här fråga om ett anslag till nästa Riksdag för underhållande af våra högre Undervisningsverk, hvilkas flor naturligtvis äfven beror af tillräckliga löner, och jag måste då tillstyrka anslaget. Jag talar dock alldeles icke för eget interesse, ty jag äger redan så stor lön, att ingen Professor, om han äfven erhåller den föreslagne löneförhöjningen, kan få så stor. Då man måste i sammanhang betrakta alla omständigheter och förhållanden, så finner man, att för Universitetets bestånd är af vigt, att Prof ssorer och Adjuncter ej nödsakas från Universitetet söka sig till andra tjenster. Detta har dock ofta varit, och blir förhållandet, om ej Statei med nya anslag mellankommer. Man mäste ihågkomma, att en stor del Kyrkoherdar äro bättre lönta, än Professorer, och att befordringslagarne äro Den i4 Augusti f. m. io3 så beskaffade, att Professorer kunna erhålla genom sina öfvervägande meriter de största Pastorat, hvaraf följer, att om de i sig sjelf vore lönte nog, äro de det icke relatift, eller i förhållande till en stor del Kyrkoherdar. De måste således antingen förlora sin befordringstour lill Pastoraten, eller de större af dessa göras mindre lönande, om de icke skola finna sin uträkning vid att söka sig ifrån Universitetet. Herr Hjerta har väl sagt, att grundorsaken dertill var mera intellectuel, eller brist på lärdomsfrihet vid Universiteterna. Detta är visserligen mycket smickrande för de Lärare, som sökt sig från Universiteterna; men jag måste tillslå, att jag anser grundorsaken hafva varit mera materiel.
För min del skulle jag tro högst nödigt att, om skjutslegan höjes, sådant endast bör ske der entreprenad ingås, och jag anser icke ens att för sådant ändamål en förhöjning inom Westerbottens län vore nödvändig, men jag önskar samma fördelar för detta läns innevånare, som för alla andra, och tillstyrker således att äfven der den föreslagna förhöjningen må äga rum, men icke under andra villkor, än att skjutsen ställes på entreprenad. Hr von Röök: En värd talare, Frih. von Kramer, har emot mitt förut ingifna anförande ang:de skjutsningsanstalterna i Riket erinrat: att reservskjutsen är ett vida besvärligare hemmans-onns än hållskjutsen, hvilken sistnämnda ej skulle påkomma till fullgörande af hemmansinnehafvaren vid gästgifvaregården oftare än högst fyra gånger årligen, hvaremot reservskjutsen budas ofta dagligen; och att hemmansåboen under brädesta tiden stundom måste spänna hästarna från åkerbruksredskapen och färdas till gästgifvaregården att fortställa resande. Detta förhållande kan måhända inträffa i Upland, men uti Östergöthland är hållskjutsen mera onererande och t. o. m. utaf flera af mig omnämnda skäl förderflig, då densamma påkommer minst 8 och stundom 12 gånger årligen, och hvartill, såsom af mig uppgifvits, ålgar för hvarje resa flera dagar, som hemmansåboens hästar och dräng äro undantagne från hemmansbrukets angelägna göromål. Hvad reservskjutsen angår, så användes en så kallad kafvel emellan de reservskjutsande, hvilka således hafva kännedom förut 0111 de dagar, som skjutsningsbesväret förväntas, och äro således derpå beredde samt kunna derefter ordna hemmansarbetet. I afseende på hvad Frih.
Den önskan som länets innevånare länge hyst, att Elementarläroverket i Falun måtte så utvidgas, att lärjungarne derifrån kunde afgå till universitetet, har under ifrågavarande tiderymd blifvit uppfylld. Det tilltagande antalet af lärjungar vid detta sålunda utvidgade läroverk bevittnar såväl behöfligheten af den vidtagna åtgärden, som ock den anda, hvarmed länets ungdom tillhålles och begagnar det tillfälle, som sålunda blifvit åt den beredt, att vinna en fullständigare bildning, än mången ibland denna ungdom förut kunde förvärfva, då de kostnader, som voro oskiljaktiga från resorna till Westerås och vistelsen vid läroverket derstä Tal). Litt. Stor skiftesförrättning arne med Kongl. Maj:ts och Kronans kostnader derför. Agor i qvadratref räknadt. Föreslagne att Mantal, förslagsvis afvittrade och skattlagde eller storskiftade. Antal förslagsvis Affattade och beskrifne. Föreslagne till områden åt besutenheten. öfverlopp* marker. Utstakade rå- eller afvittrade eller storskiftade. Kongl. Maj-.ts och Kronans kostnader. Inrösningsjord. Afrösningsjord. Impedimenter. Summa. Inrösningsjord. Afrösningsjord. B •"O Cfc Si 3 a (V Summa. O: 5. 5' Ciq Ä. C* -i Qj Afrösningsjord. Impedimenter. Summa. skifteslinier. Fot. Besutenheter. Tillökuingsjord. Nybyggen. Besutenheter. Nybyggen. Dessa och öfrige arbeten, hvilka i tabellform ej kunnat angifvas, hafva under tiden blifvit handlagde i och för Storskiftesförrättningarnes utförande uti Mora, Wenjans, Orsa, Svärdsjö, Lima, Malungs, Appelbo och Döda socknar. Stora Kopparbergs län. Lägre elementarläroverk. Folkskolor. Landtbruks-, Bergsoch Slöjdskolor. 15 des, icke sällan deremot utgjorde ett icke lätt besegradt hinder. Otillräckligheten och den i följd deraf ofullständiga anordningen af läroverksbyggnaderne äro för länets och i främsta rummet
Utlåtande öfver Hr Rosenqvists, Fredrik Le-* onhard, motion, att alla de under denna Riksdag till grundlagsenlig behandling vid den nästföljande, af Rikets Ständer godkän*- de grundlags-ändrings-förslag måtte tryckas, för att, innan närvarande Riksdag slutas, till hvarje nu varande Representant utdelas. (U:gs-A.) Denna motion har, tillika med de i ämnet afgifne yttranden, blifvit, medelst utdrag af H. R. o. Adelns Protocoll för den 26 sisth Febr. till Utskottet remitterad. Och har Utskottet, i anledning häraf, skolat vördsamt tillkännagifva, det Utskottet ej anser sig tillkomma att taga någon befattning med denna fråga förr än R. H. Stir, på vederbörande Utskotts hemställan, beslutat, att de ifrågavarande förslagen till grundlagsförändringar skola särskildt tryckas. Betänkanden, N:is 433, 434* 607 N:o 435- Memorial med ytterligare fortsättning af Förslaget till Reglemente för RiksgäldsContoiret. Jemte särsk i 1 te Memorial N:s 4°8 och 422> är0 förslag till föreskrifter, som skola intagas uti Reglementet för RiksgäldsContoiret, förut till Rikets Höglofl. Ständer afgifne. 1 enlighet med de af Rikets Höglofl. Ständer sedermera fattade och Utskottet meddelade Beslut, har det förslag lill föreskrifter, blifvit författadt, hvilket till Rikets Höglofl. Ständers granskning och antagande härjemte vördsamligen öfverlemnas. Den ii Mars i83o. Utlåtande, i anledning af väckt fråga om underd. anhållan af R. St:r hos K. M:t, det K. M:t täcktes i nåder låta, genom det för Colonial-ärenderna inrättade Departement, uppgöra fullständig redogörelse för S:t Barthelemy-fonden, ifrån och med i8a3 års Riksdag till och med den dag, då nästinstundande Riksdag börjas. « H öglofl.
Det Var icke i afseende på de föregående åren, soni jag anmärkte, det jag trodde, att den af Friherre af Nordin uppgjorda calcul öfver anslags-summan till Fastighets-!lån var för högt beräknad, utan i afseende på den, för de kommande. Man har gjort anmärkning deremot, att jag kallat för skänk den nedsättning i räntan, som medgifves vid dessa Fastighetslån. Jagksrn ej frångå att anse den för så - Den 22 November f, rc - 429 dan, när den Jagliga tillåtna räntan i vårt Land är 6 prC:t. Jemnförelsen med andra Länder häruti blir origtigty t. ex. i Holland är vanliga" penninge - räntan blott nrneprCrt. Déssutom:aro betalnings-vilkoren så gynnande genom den långa respit de lemna, om jag minnes rätt af 29 år, att berörde Fastighets-lån äfven i det afssendet jemnförda nied vanliga lån, måste betraktas, såsom innefattande en efteitskänkning af de drygare vilkor, som af andra allmänneligen äskas. 11 vad beträffar utbyten af privata skuld - inteckningar* mot dessäélåm lagger Utskottets förslag intet hinder derföre i vägen; men utfärdandet af ett sådant påbud, som Herr Munck af Rosensköld föreslagit, anser jag icke allenast strida mot principen af jemniika rättigheter, ulan äfven mot den allmänna nyttan , emedan ett sådant skulle vara en uppmuntran lill skuldsättning, och blefve det dessutom omöjeligt hindra den nu skuldfrie, alt. på sin gård låta inteckna en skuldfordran, för alt åtkomma dessa af Slaten på så förmånliga vilkor skänkte Lån. Herr Pereswetoff Morath: En värd Ledamot har önskat återremiss af Utskottets Memorial äfven ur det skäl, att han här hört arne Ledamöter af BaneoUtskoltet dela olika åsigter om ifrågavarande Lån , ehuru begge varit ense om det slut, hvari Banco-Utskottet i denna fråga stadnat.
Vidkommande derefter de elfva sednare i Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse omnämnde ansökningarne, å hvilka Collegierne tillstyrkt bifall sålunda, att ofvanberörde 201 Tunnor 2 kappar måtte till löneförbättringar åt vederbörande, enligt uppgjord tariff, i Nåder anvisas; så har vid de af Collegierne antagne inkomst-belopp för Äppelbo, Häggums, Björna, Mo, Häfverö, Styrsö, Marstrands, Bodarne, Sandseryds och Waxholms pastorater icke varit något hufvudsakligt att erinra, men, i fråga om Qvarsebo församling, har Utskottet efter sorgfällig granskning af alla dervid förekommande locala förhållanden och lika med Province-Contoret, funnit kyrkoherden böra åtnjuta en löneförbättring af 20 Tunnor, i stället för 10 Tunnor, 8 K:pr, hvartill Collegierne ansett denna förhöjning uppgå. Då det emedlertid icke är möjligt att med den noggranhet calculera en jordegendoms afkastning, att densamma kan på kappar uppgifvas, har Utskottet funnit sig böra, med uteslutande af kappar, upptaga i jemna tunnor ifrågavarande löneersättningar, hvilka, efter denna grund, tillsammans utgöra 214 tunnor. Qvarsebo . Tillsammans 214 Tunnor. Enligt hvad ofvanberördt är, uppgår val den sedaa år 1838 indragne Förläniugs-spanmål till endast 02 tunnor 10 i/o kappar, hvilka således icke itro för det närvarande behofvet tillräcklige.
På grund häraf, oell pä grund af den rättskänsla, som jag tror att hvarje lagstiftare bör hysa, att nemi. beskatta tillverkningen efter dess verkliga värde, tillstyrker jag, att en sådan skilnad bör aga 111111; ty obilligt måtte det i alla fall vara att beskatta en vara lika högt, sorn, producerad på det ena sättet, icke kostar T^g;del mot samma vara, frambringad på del andra; och dä dessutom öfvergången från de högst förderfliga, högst orimliga brånnvinslagar vi hafva, till ett rent sy steine, måste ske försigtigt, så att dermed icke sönderbrytes den äganderätt, att jag så må säga, som det mindre jordbruket tror sig äga; så får jag öppet bekänna, att jag icke kan tillstyrka, ulan i högsta måtto afstyrka, att Ulsk. skulle genom eti hög beskattning nedtvinga den s. k. husbehofsbrännvinsbränningen. Jag ber likväl att få dela Gr. Anckarsvards tanke, att man mycket frångått den rätta benämningen af husbehofsbränning, och alt jag för min del icke kan dermed förstå annat, än en simpel panna med afkylningsredskap, utan alt dertill få begagna mask värmare eller 1 ectificator. Det bör vara ett oeftergiflig! villkor, att endast en sådan tillverkning må kallas husbehofsbränning, att denna brännvinsbränning åstadkommes 1 den minsta möjliga panna, och att den äfven i det närmaste är skattefri. Må man sedermera, om så för godt synes, än lindrigare ari som nu föreslås beskatta de pannor, som afverka ett högre och äfven det högsta qvantum brännvin; men icke tillstyrker jag, att man på en gång skall öfvergå till fabriks-syslemets beskattningsprincip och tillämpa den på en husbehofsbränning, som man nu genast hvarken vill eller kan fråntaga den mindre jordbrukaren. Frih.Raab, Adam Christian: Jagskulie ej ökat den • na förut långa discussion, eller belastat proh med yttrande från min sida, om icke här blifvit vidrörd en princip, den jag icke kan gilla. Det är långt från mig att vilja försvara ifrågavar.
Utskotten hafva delta ärende till öfvervägande förehaft och dervid inheintat: att sedan, i anledning af ett i besvärsväg till Kongl. Maj:t år 1829 inkommet mål, fråga uppstått, huruvida de rå- och rörssamt insockne-frälse-hemman, som, efter den 6 April 1810 (hvilken dag Ridderskapets och Adelns afsägelse af rättigheten att med andras uteslutande besitta säterier, kungjordes'!, blifvit afsöndrade från de säterier, hvarunder de lyd t, borde förlora sina rå-och rörssamt insockne-friheter; och Kongl. Maj:t öfver denna fråga äskat Rikets då församlade Ständers underdåniga yttrande, så hade Rikets Ständer i underdånig skrifvelse af den 10 September 1829 förmält sig anse de, efter år 1810 från Säterien afsöndrade, rå- och, rörssamt insockne-frälse-hemman icke hafva, genom en sådan afsöndring, sina friheter förlorat, men deremot de afsöndringar, som, före den 6 April samma år, egt rum, icke kunna härå tillämpas.
3 Den, söm anser, att Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om eftergift till förmån för Upsala Stads Borgerskaps Gubboell Enkbus-inrättning af Kronans rätt till dana-arf efter Enkan Charlotta Elisabeth Bång och Jungfru Christina Lundström icke bör af Rikets Ständer bifallas, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, hafva Rikets Ständer bifallit berörde eftergift till förmån för Upsala Stads Borgerskaps Gubboch Enkhus-inrättning, med vilkor, att beloppet af samma dana-arf skall utgöra ett stående, nämnde Inrättning tillhörande kapital, hvaraf endast räntan får årligen användas till de å Inrättningen varande personers underhåll. Voteringen har utvisat 40 Ja och 79 Nej; och då sålunda nej vunnit, hafva Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med nej-propositionens lydelse. Hvilket förstärkta Stats-Utskottet skolat hos Rikets Ständer anmäla. Aak. till Exp.-Utsk. den 25 Aug. 1854, kl. 7 e. m. Memorial, angående verkställd omröstning i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, rörande eftergift för Notarien E. Lundblad, såsom arrendator af Strömsholms kungs-ladugård, af half va spannmåls-arrendebeloppet för år 1852. Det i Stats-Utskotlels Memorial, N:o 215, framställda förslag till volerings-proposition i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande eftergift för Notarien E. Lundblad, såsom arrendator af Strömsholms kungsladugård. af halfva spannmåls-arrendebeloppet för år 1852, är, enligt ankomne protokolls-utdrag, af samtlige Riks-Stånden gilladt, hvadan Förstärkta Stats-Utskottet, jemlikt 69 § Regerings-formen, denna dag anställt omröstning öfver berörde Proposition, så lydande: Deri, sorn anser, att Rikets Ständer böra, med bifall till hvad Kongl. M'aj:t i nåder föreslagit, ej mindre bevilja den af Notarien E.