Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Mot resekostnadsoell traktamentseisättning af det till jordbrukets upphjelpande i Dalorten bestämde anslag, har Agranomen, Direktören Johnsson, såsom ofvan berödt är, på kortare tider, år 1840 och 1842, äfvensom nästlidet år, uppehållit sig i Länet och derunder verkställt undersökningar om beskaffenheten af uppgifne större odlingslägenheter uti en del af Länets socknar, samt tillhandagått med råd och upplysningar i afseende på jordbrukets förbättring i allmänhet. I den mån följderne af hans verksamhet blifva insedde och bekante, låter allt mer och mer känna sig behofvet afen skicklig Agronoms ständiga närvaro inom orten, för meddelande af erforderlig undervisning och biträde i hvad till jordbruksnäringen hörer; men försöken, alt inom Länet stifta en undervisningsanstalt för landt - bruksyrket och att för Länet få en serskild Agronom anställd, hafva icke lyckats, ehuru för sistnämnda ändamål medel till en lämplig aflöning genom subskription äro till en början att tillgå för fem år. Åt boskapsskötseln egnas ännu i allmänhet icke den uppmärksamhet och omvårdnad, som folkets behof och fördel fordrar. Boskapsafvel har likväl, i anseende till den rikligare fodertillgången under år 1842 och några de förutgångne åren, jemväl ökad genom den på ofvan omförmäldte sätt understödde foderväxtodlingen, intill nästlidet år vunnit en icke ringa tillväxt. Bibehållandet af denna fördel åt jordbruket, är dock ännu beroende af höfångsten på allmogens aflägsna, i skogarne spridde och vanligen svagt bärande slagar, intill dess foderväxtodlingen uppnått en erforderlig utvidgning; hvaremot den på ganska många ställen befintlige brist på tjenlige och till räck 1 ige betesmarker utgör för en förbättrad och utvidgad boskapsskötsel ett hinder, som icke torde kunna så lätt afhjelpas. Till hästafvelns förbättrande hafva beskällare från Strömsholms Stuteri under sommartiden fortfarande varit inom Länet stationerade. Ännu gälla de om Länets skogar förut lemnade uppgifter.
108 FRU BRUHN. Här fins inte tid till omvägar. Är det banken? DIREKTÖR BRUHN. Ban FRU BRUHN. sant. Fabriken har slukat alt, och du har lånat lånat i smyg och hoppats kunna betala igen. Nej, du behöfver ingenting säga. Jag ser, att det är DIREKTÖR BRUHN öfver en stol). FRU BRUHN. (kastar sig hopvikt Och i morgon revision! Hur stor är summan? DIREKTÖR BRUHN. Tretiotusen. FRU BRUHN. Du var ute i går. Fick du något? DIREKTÖR BRUHN. Åttatusen. Kontant? FRU BRUHN. DIREKTÖR BRUHN. tviftad fram och tillbaka på golfvet.) Jag skulle haft Holljag skulle skicka Anderberg efter anvisningen. FRU BRUHN. Tretusen. Rästen i kreditivanvisningar. (Går för grens kreditiv fämtusen vi kommo öfverens om att Nå? 109 DIREKTÖR BRUHN. svarade altid att grosshandlaren var borta. FRU BRUHN. Han har varit där flere gånger förgäfves. Man Men han kommer nog hem innan bankdags. DIREKTÖR BRUHN (förskrämd; griper henne om handleden). Betty... om han misstänker? FRU BRUHN. få ihop sjuttontusen i dag? Nej, det är inte möjligt. (Eftersinnande.) Kan du DIREKTÖR BRUHN. nan möjlighet. Ja... nej jag vet inte... men det fins ingen an FRU BRUHN (med fasthet). undan. Jo. Du har ett dygn på dig; ännu kan du komma DIREKTÖR BRUHN. Rymma! FRU BRUHN. träffar; det gäller att vinna tid. Så blir det administration göras. Ja. Det gäller att vara undan när katastrofen in eller cession; men kanske banken dessförinnan kan godt DIREKTÖR BRUHN. Jag måste Nej, det går inte... då ramlar det altsammans... 110 FRU BRUHN. Du kan inte komplettera summan på så kort tid.
Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, i Ståndet denna dag framställda motioner: l:o af Komminister Åsbrink, angående utfärdande af en författning derom, att, vid pastorats eller komministralurs ledighet, vissa förbehåll i alseende på blifvande lönereglering må göras; 2:o af samme motionär, angående upphäfvande af § 21 och ändring af $ 16 i Kongl. Förordningen den 1 April 1843 om prestval, jemte ett af Kontraktsprosten Källström i anledning deraf afgifvet yttrande; 3:o af Kontrakts-prosten Janzon, angående utfärdande af en författning för befrämjande af Söndagens helgd; 4:o af Komminister Svartengren, att vissa Kapellpredikanter samt Sockenoch Pastorats-adjunkter måtte såsom patronela Kapellaner af lagen erkännas; och 5:o af samme motionär, att skogsafbrukning irån prestgårdar i vissa stift måtte medgifvas till förmån för stiftens enkeoch pupillkassor. S. D. Till Lag-Utskottet remitterades en af Kyrkoherden Otterström nu afgifven motion, angående upphäfvande eller revision af Kongl. Förordningen rörande lösöreköp. S. D. Följande i Ståndet nu väckta motioner blefvo till Bevillnings-Utskottet remitterade, nemligen: l:o af Kongl. Hofpredikanten Nordlund, angående förtydligande i vissa delar af författningen rörande stämplade pappers-afgiften; 2:o af samme motionär, om tillägg till § 15 mom. 2 i 1858 års Bevillnings-förordning; samt 3:o af Doktor Säve, om skatt på hundar. Prot.-Utdrag den 30 November 1859. 95 S. D. Remitterades lill Banko-Utskottet en af Prosten Berlin nu väckt motion, om utgifvande frun Rikets Ständers Bank af sedlar å 3 R:dr Runt. Frän Vällofl. Borgare-Stdndet.
St:r, att antingen anvisa en summa af 214,(100 Rdr Bko för upbyggande af ett nytt RiksArchiv vid norra ändan af Carl XIILs torg, eller ock, i fall detta förslag icke vinner bifall, medgifva att nämnda plats må åt enskild person till bebyggande uplåtas emot högsta tomtöresafgift, som kunde betingas, och under vilkor, bland annat, att den blifvande byggnaden upföres i enlighet med den'ritning, som af K. M. kan varda i nåder faststäld. Om jag också icke kan tillmäta någon så särdeles stor vigt åt det motskäl, som StatsUtsk. ansett särdeles verkande, nemi. afbigsenheten, finner jag deremot det andra af Utsk. anförda motskälet desto vigtigare, nemi. att det icke kan vara lämpligt, att i hufvudstaden, der Staten eger så många goda och fasta grunder, förlägga en byggnad af så stora dimensioner, som den ifrågav:de, på en osäker grund. Vi böra besinna, att Näckeström bar framflutit just på den plats, Den 24 November I. m. Som här är i fråga att bebygga; oell man bör jemväl hågkomma, att kostnaden för pålningen torde på mycket bättre sätt användas. Vi hafva Riddarholmen, som förenar alla erforderliga egenskaper för att bilda plats åt en byggnad, sådan som den ifrågastiilda. En omständighet, som Utsk. förbisett, men hvarpå den siste varde talaren fästat upmärksamheten, oell som äfven jag anser böra ihågkommas, är den, att norra delen af Carl XIILs torg på alla sidor är omgifven af hus, hvarigenom, derest eld utbryter, stor fara skulle upkomma för RiksArchivet. Sannt är, att samina fara förefinnes nu; men det är icke någon mening, att RiksArchivet skall i alla tider qvarligga på samma mindre tjenliga plats, der det f. n. är beläget. — I likhet med Gr. Lagerbjelke tror jag dock, att det under blifva der det är.
De öfverskotts - medel, sorn för de föregående åren uppkommit äro jemväl påräknade till bestämda utbetalningar för en gång och lemna ingen öfverskjutande tillgång eller möjlighet af förminskning uti det nu uppgiine till - i306 Stats-ZJtskottets Betdnkanden. ökade bidrag af Bevillningen; Hvilket det snart afgifvande Sammandrag af Stats - Regleringen i sin vidd kommer att upplysa. Och skall Utskottet för öfrigt, sedan de omständigheter, som uppehållit besvarandet af Reinisserne angående Herrar Revisorernes Berättelser nu mera blif* vit undanröjde, så fort sig göra later häröfver afgifva yttrande! Hvilket allt Utskottet får vörd. samligen tillkännagifva samt att de öfrige 3:00 Respective Riks-Stånden den 8 i dnnne månad godkändt och bifallit Utskottets ifrågavarande Förslag och uppgift af Bevillning* - behofvet» Stockholm den 15 Maj 1818. Riksens Höglojl. Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående en del af Kongl. Hof - Statens öfvertagande pä Rikets Allmänna Indragnings-Stat. rJill Riksens Ständers Stats-Utskutt har Kongl.' Maj:t i Nåder täckts aflåta följande Remiss med dervid fogade Handlingar! ’’Kongl. Maj:t vill härmed hafva till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlernnat hosföljande förslag till IndragningsStat för Kongl. Majlts Hof; Och gör Kongl. Majit sig förvissad, det Rikets Ständer lära af vördnad och kärlek för Högstsalig Hans Majit Konungens minne, ej underlåta, att vid detna ärendes granskning, fästa afseende på de skäl, sorn tala till förmon i synnerhet för de å be« Stäts-Utskottets Betänkandet %3°7 rörde Stat uppförde Personer, hvilka tillbragt en mer eller mindre lång tid i Högstsalig Hans Maj:ls Konungens och Hennes Majit Enke-Drottningens enskilda tiensu Stockholms Slott den 55 Martii 1818.
S. D. Föredrogs ånyo Comtitutions-Utskottets nedanstående utlåtanden : N:o 37, i anledning af 2 Stånds återremisser å memorialet N:o 27; Ståndet, som vidblef sin i anledning af memorialet N-o 27 förklarade gemensamma tanka, lade utlåtandet N-o 3y till handlingarne. N;o 38, i anledning af 3:ne Stånds återremisser å memorialet N-.o 3o; Med vidblifvande af sin vid memorialet N:o 3o förklarade gemensamma tanka, lade Ståndet utlåtandet N:o 38 till handlingarne; N:o 41, i anledning af Bonde-Ståndets återremiss å memorialet N:o 34 f Ståndet vidblef sitt öfver memorialet N-o 34 fattade beslut och lade utlåtandet N:o 41 till handlingarne. N:o 42, i anledning af 2:ne Stånds återremisser å memorialet N:o 35; Med vidblifvande af sin vid memorialet N:o 35 förklarade gemensamma tanka, lade Ståndet utlåtandet N-o 42 till handingarne. S. D. Upplästes och lades till handlingarne Kongl. Maj:ls denna dag meddelade Kådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående tiden för Riksdagens afslutande; Gifven Stockholms Slott den 6 Maj 1845. S. D. Föredrogs Ståts-Utskottets memorial No 3o6, angående den upprättade Riks-Staten: bifölls. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs å nyo Coustitutions-Utskottets utlåtande N:0 36, 1 anledning af ålerremisserna å memorialet N;o 26, med förslag till national-represen ta tionens ombildning och deraf följande grundlagsförändringar: Borgare-Ståndet antog, att hvila till grundlagsenlig behandling vid Prat.-Utdragj den y Mai 1845. 901 nästa Riksdag, det af Herr Ekholm afgifne förslag till Regerings-form, vallag och Successions-ordning, enligt vid memorialet
Jag blott anser min pligt fördra att uttrycka min önskan, att StatsUtsk. kunnat tillstyrka ett sådant lån, af hvilket Staten icke har någon förlust, då det torde vara likgilltigt, om penningarna mot säkerhet äro nedlagda i egendomen, eiler om de ligga ofruktbara i Banken eller uti Riksg.cont. Men det hade varit af mycken vigt för institutets föreståndare, att under 10 år hafva kunnat erhålla ett räntefritt lån, för att begagna det till uppförande af de tillökade byggnader, som för institutets utvidgande oundgängligen erfordras, hvilka icke öka egendomens värde, utan snarare komma att ligga den till last för framtiden , och hvilkas uppförande på hans egen bekostnad således torde medföra många svårigheter, många betänkligheter å haus sida. Jag begärde nu egentligen ordet, i anledn. af det långa anförande, som en värd talare nyligen uppläst, hvilket anförande likväl, om man afprutar hvad som var afskrifvet utur StatsUtskts betänk, och de dervid fogade reservationer, icke var så särdeles långt, men icke dessmindre vittnar om I) e n 15 Maj f. m. 1 oi fullkomlig brist på sakkännedom, brist på kännedom om förhållandena på stället. Den värde talaren har ensamt fästat sig vid reservationerna af några bland BondeStrs ledamöter inom Utsk. Så vidt mig är bekant, liar ingen enda af dessa ledamöter någonsin varit på Degeberg och tagit närmare kännedom om inrättntn. Deremot finnas inom detta Hus flere ledamöter, som sjelfve varit der och med uppmärksamhet gjort sig underrättade om inrättn:n, och hvilkas omdöme således säkerligen har varit rådfördt vid denna motions afgörande inom StatsUtsk. En vederläggning af de nyssnämnda reservanternes mening hemtar jag särskildt deraf, att en ledamot af BondeSt. från Skaraborgs län , hvilken sjelf sitter i StatsUtsk. och bättre än de öfriga ledamöterna af samma Stånd kunnat meddela upplysningar om institutet, icke reserverat sig emot Utsk:s beslut, utan tvertom instämt i pluraliteteus mening och ansett inrättnrn förtjena uppmuntran. Hvad den värde talaren yttrat om missvext och felslagna grödor, torde ej vara svårt att vederlägga.
»fördenskull har jag kommit hit, att jag vill sälja dig min hund, ty jag kan väl märka att dig lyster gerna ega honom.» Pojken var genast redo, och gick in på handeln; han fick så den stora hunden, och gaf sin sista galt i stället. Derefter gick gubben sina färde. Men vid afskedet sade han: »väl tänker jag att du blir nöjd med vår köpslagan; för det är inte med denna hunden, som med andra hundar. Han heter Ly, och har en så fin hörsel, att han förnimmer allt som timar, vore det ock många mil härifrån. Ja, han hör huru träden växa och gräsen gro på marken.» Så samtaladt, skiljdes de åt med stor vänskap. Men pojken var glad i hugen, och mente att han nu icke behöfde rädas för någonting i verlden. När så aftonen led och vallgossen drog hem till sitt, blef hans moder mycket bedröfvad, att hennes son hade sålt hela deras egendom. Men pojken bad henne låta fara sin sorg, han ville nog laga, att hon icke skulle lida någon brist. Huru han nu ställde sina ord, blef gumman åter glad, och tyckte att han talat både väl och manligt. Men när dagen grydde, drog pojken på jagt med sina hundar, och när qvällen kom, vände han åter hem med så mycket, villebråd, som han orkade bära. Han jagade så någon tid bortåt, intill dess att gummans visthus var ymnigt försedt med mat och allsköns nödtorft. Då tog han ett kärligt farväl af sin moder, lockade sina hundar, och sade, att han ville vandra ut i verlden och fresta hvad lyckan kunde beskära honom. Pojken färdades nu öfver berg och villa stigar, och kom djupt in i den mörka skogen. Der mötte han gråskägget, som jag nyss talte om. Vid de åter råkades, blef pojken mycket glad, och helsade: »god dag, far! tack för sist vi möttes.» Gubben svarade: ’god dag igen! hvart tänker du taga vägen? Pojken tog till orda: »jag aktar mig ut i verlden att se huru mitt öde kan vända sig.» Då sade gubben: ’gack vägen fram, att du kommer till kungs-gården, der skiftas din lycka.
I alla öfrig afseenden. a Summa Efter Srdje Artikeln. Summa Be vil In i n a. C‘ och HemmantalsRänlor. Kronotionde Afrad. Mantalspenningar. Bruk och Bergverk samt andra Verk. Summa. nings-afgift. medel. ning och Rotering. Pastorers. Kapellaners. Kyrkobetjenings. Summa skjuts. väghållning. nanna år. Summa. R:dr s. r. K:dr s. r. R:dr s. r. Rrdr s. r. Rrdr s. r. Rrdr s. r. Rrdr s. r. Rrdr s. r. Rrdr s. r. Rrdr s. r. Rrdr s. | rRrdr s. r. Rrdr s. r. Rrdr s r. Hus och Tomter. R.dr 1,125,784 Jord. Bruk, Manufakturier, Qvarnar, Fabriker, m. m. R:dr 184,000 R:dr 21,220 Summa. Bevillning. Efter l:sta Artikeln. R:dr 36 Efter 2:dra Artikeln. Efter 8:dra §. Jord, Hus, Tomter m. m. Personer, ej tillhörande viss näring. R:dr 181 20 R:dr Summa. R:dr Summa Bevillning. Boskapsoch åkerskatt. R:dr 191 27 Krono Tionde. R:dr Mantals-, penningar. R:dr 191 12 Bränvins brännings afgift. R:dr 26,109 Kostnad för Rotering. R:dr 164 37 Kostnad för Städernas Styrelse. Klereci-Statens underhåll. Pastorers. R:dr Kyrko betjenings. R:dr Summa. R:dr 1,360 24 Diverse afgifter, onera och allmänna besvär. EHOIOM1IK oell STATISTISK TABELL Örebro. Hus och Tomter Jord Fabriker Biljarder Privat-Bank Hypotheks-Förening Embetsoch Tjenstemän .
Innan allt detta är afgjordt, och innan man således vet huruvida medel på ordin, stat blifva tili tillräckligt belopp anvisade, hemställer jag, om det är skäl alt bifalla en s. k. extra-statsreglering, sorn är uppgjord för den händelse, att StatsUtskts betänka augtde aldra, 3:dje och 4:<ie hufvudtitlarna, skulle in totum et tantum bilällas. Jag förmodar, alt Frih. Sprengtporten och Gr. Horn finna, att blott deruti ligger ett skäl till ålerremiss, ehuru jag för min del icke belviflar, all om StatsUlsk. anvisat dubbelt denna summa, II. o. Ad:s pluralitet med tacksamhet skulle emoltagit densamma; men i sjelfva formen ligger ett hinder, som jag tior skulle leda lill alltför mycken villervalla, emedan för den händelse, att Regeringen möjligen, genom ödets skickelse, finge allt hvad den begärt, dessa särskilda anordningar å reservfonden till permanenta arfvoden och löner vore fullkomligt öfverflödiga , enär StalsUtskls afsigt väl ej torde vara att gifva Regeringen mer än hon äskat. Jag fortfar fördenskull att yrka ålerremiss. Hr Hjerta: Då något olika och äfven, såsom mig tyckes, något obestämda begrepp, synas vara rådande och här äro framställda anglde meningen af Regeringens dispositionsrätt öfver reserv-fonden, så utber jag mig fä yttra, huru jag föreställt mig denna dispositionsrätt. Med reservfonden lärer böra förstås de medel, sorn förskjötos af banken redan kort efter år 180g, på det att statsverket skulle komma lili tillfälle alt betäcka de löpande utgifterna, och hvilka alltsedan funnits att tillgå för samma ändamål och återfyllts af uppbörden. Om jag har ratt häruti, så är det ock klart, att Regeringens dispositionsrätt å denna reservfond alltid varit oinskränkt så till vida, som Regeringen haft rättighet att anvisa derpå alla Statens behof till det belopp., som varit af R. St. inom de särskilda hufvudtitlarna faststäldt, men så snart det gått utom detta belopp, så har, i min tanke, ingen dispositionsrätt för Regeringen existerat.
Exc. Hr Gr. o. Landtm icke kommer att framställa en så - Den S Februari c. m. 3!) 3 dan propos., sorn den Hr Cederschiöld begärt; det ifrågav:de Betänkandet är ju endast ett svar på en fråga, framställd af BorgareSt:t, en fråga, hvars besvarande endast rörer detta Stånd, och som blott till underrättelse blifvit meddelad de öfriga Stånden. En sådan underrättelse kan väl icke föranleda något beslut, hvarigenom R. o. Ad. skulle ogilla dem, hvilka R. St:r sjelfva tillsatt som högsta domare i dylika fall. Jag inser deremot ej något hinder, att ju icke hvarje ledamot af R. o. Ad. kan upstå och förena sig med reservanterna, samt att Betänk, derefter lägges till handlingarne, för att der gå den dom till mötes, som jag tror redan vara i allmänna tänkesättet deröfver fälld. Frih. Sprengtporten: Till stöd för den åsigt, som jag tillåtit mig att framställa, nemligen att R. o. Ad. icke kunde, eller, om man hellre vill, borde, lägga Konst.Utsk:ts mern. till handlingarne under uttryckande af sitt ogillande, kan jag visserligen icke åberopa någon lagparagraf; ty våra grundlagsstiftare hafva icke tänkt sig en sådan kasus. Jag kan blott anföra analogier, och jag tror att Hr Cederschiöld, R. T., måste medgifva dessas giltighet. I als. fi Ordförandens i Konst.Utsk:t yttrande derom, att det icke är stridande emot de sednare Riksdagarnes praxis, att ett Betänk, i en fråga, sådan som denna, aflemnas till alla Stånden oell icke ensamt till det, der Talmannen vägrat propos., anhåller jag blott att få nämna, att jag framställt min anmärkning i detta hänseende, icke såsom något klander emot Utsk:t, utan blott velat åberopa förhållandet såsom ett faktum, hvilket gifvit ani. till nu förev:de diskussion. Beträffande formen för propositionen, vill jag icke yttra mig deröfver vidare, utan öfverlemnar med fullt förtroende till H.
Fe bruari. 159 Hr von Hartmansdorff: Tillmålet af anhang, hvilket Gr. Gyldenstolpe gifvit (lern, hvilka i går besegrade honom, är ett uttryck, som jag hoppades, att man icke skolat få höra från första Grefvebänken, der man borde hafva rätt till anspråk på mera bild ning och hofsamhet; men det är en daglig erfarenhet, att de, som äro liberala i handel m. m. äro nog litet fördragsamma i fråga om motsägelser. Det sätt, hvarpå Gr:n och slutligen Frih. Cederström yttrat sig röjer, att smärtan öfver gårdagens nederlag ännu är ganska liflig, och att jag sålunda hade skäl till den önskan jag förra gången uttalade och som jag ännu en gång förnyar, nemi. att Ståndets i går fattade beslut om det hvilande grunlagsförslaget icke måtte menligt inverka på saltfrågans utgång i dag, serdeles som denna utgång icke skulle alltför litet drabba trag allena men desto mera många andra, hvilka mindre tåla det. I anledn. af Frih. Cederströms sednaste yttrande får jag förklara, alt jag hade hoppats det skulle vara mig, som nu mera är gammal vorden, tillåtet att låna några tankar ur tidningarne, då jag under så många år sett yngre män låna sina politiska meningar dels ur Argus dels ur Aftonbladet och hvilka andra dagblad som de helst kunnat öfverkpmma. Frih. Raab, Adam Christian: De Hrr, hvilka yrkat återinförande af föreskriften om saltuplagen hafva sorn egentligt skäl derföre anfört, alt de vilja försäkra den fattigare delen af befolkningen mot ett allt för högt saltpris. Såsom ett ytterligare skäl hafva de omtalat de politiska molnen och såsom följd deraf förestående svårigheter att införa salt, eller ock spått att frakthandeln blir så lönande under sommaren, att våra köpmän icke skola finna sin räkning vid att införa salt till Riket.
I de fall, då, såsom vilkor för entreprenad, tillskott fordras af de skjutsningsskyldige, skola dessa , för att deröfver höras, genom behörigen af Konungens Befallningshafvande utfärdad kungörelse, stationsvis sammankallas, då det beror af hvarje skjutsningsskyldig enskildt att antaga eller förkasta de erbjudne vilkoren; dock skola de vid sådan sammankomst frånvarande ätnöjas med det beslut, som piuraliteten af de närvarande biträdt, och, om röste-antalet blifver lika, galle den mening, som bifaller entreprenaden. llösterne beräknas efter de skjutsskyldige hemmanens storlek. io. mom. Vid uppgörande af contract om skjuts-entreprenad, skall Konungens Befallningshafvande tillse, att endast välfräjdad och pålitlig person till entrepreneur antages, samt att han ställer borgen för fullgörandet af sina förbindelser, under minst fem eller högst ro år. Då afslutad entreprenad af en eller annan anledning upphörer, vidtager genast förpligtelse för de Allm. Besv.- och Ekon.AJtskoUets Utlåtande> N.o Joy. 19 skjutsskjddige hemmanen att åter bestrida skjutsningen i den ordning, som varit iagltagen innan entreprenaden afslutades, intill dess ny entreprenad kan åstadkommas. Emot de af Utskottet föreslagne reglementariska föreskrifterne, har inom de Irenne Riks-Stånden i allmänhet blifvit erinradt, att Rikets Ständer icke borde ingå i några bestämmelser derom, utan öfverlemna till Kongl. Maj:ts Eget höga godtfinnande att i desse ämnen förordna , och hos Kongl. Maj:t endast i underdånighet anhålla, att, vid utfärdande af ny Förordning om Skjuts-inrättningen, dessa ämnen må lagas i öfvervägande.
Skffi i införsel-tull och lika mycket i utförsel-tull, bör i VoteringsPropositionen införas, och 2:0, hvad de VoteringsPropositioner, som omfatta varuartiklar, hvarå tolags upphörande är af Utskottet föreslaget, beträffar, under åberopande af Ståndets härom vidtagne beslut. 7:0 Öfverlemnades till BevillningsUtskottet att iagttaga det tillägg, som Ståndet, i likhet med hvad om artikeln: Segel beslutadt blifvit, enligt meddeladt ProtocollsUtdrag för d. 12 sisth October, förklarat skola vid artikeln: Tågvirke äga rum. Ut supra. In fidem E. G. Runeberg. Utdrag af Protocolfet, hållet hos Vallöf!. Borgare-Ståndet vid Lagtima lliksdagen i Stockholm den 17 December 1829. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets Memorial Nio 54, med förslag till sammanjemnkning af RiksStåndens beslut, angående Stora SjöTulls-Bevillningen, samt till Voterings-propositioner derom, fann Ståndet, med ogillande af Utskottets yttrande, att frågan om Tolags upphörande på de i sådant afseende i Memorialet uppräknade varu-artiklar kan-, genom tre Stånds sammanstämmande beslut afgöras, denna fråga icke af Ståndet underkastas omröstning i Förstärkt Statsutskott, utan, såsom varande af Privilegii-måls egenskap, böra, i öfverensstämmelse med 114 §. RegeringsFormen, behandlas; om hvilket beslut de öfrige Resp. MedStånden samt BevillningsUtskottet skulle särskildt genom Utdrag af Protocollet underrättas. Ut supra. In fidem E, G. Runeberg. ••..ä!-. f-.A' ■ 1 •IV \ .1 ’jbsitii jrä^c,! «>tv ;-j)u-L;.' . i. - ! !* 1! • . • \a ■ ;r,’ *:><\? U j? - .J. ■ ..