Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I D U N 1890 rödrandiga rullgardin klockan fem om morgonen och letade sig fram till den smala säng, där Tyddingetösen satt klarvaken, fann den inte längre någon Karna Truls Jins att bränna brun om kinden, men den fann en liten fröken Tydén att bestå en smula ljus på, när hon skulle sitta i Smalgränd n:r 17 och räkna stygnen på ett stycke stramalj under uppsikt af fru Zélida Björlin. Metamorfosen gick lätt för sig: Karna hade bara att följa exempel. En Hyddingepojke, som låg i Lund för att läsa på studenten, hade kallat sig Hydén, och då kunde väl en Tyddingetös, som kom dit för att gå i skola, kalla sig Tydén. Var det någon, som inte ville gå in på det, argumenterade hon med två stora, starka knytnäfvar, som varit med om mer än ett slagsmål, ty det var inte för intet Karna Truls Jins fick heta ' pågatös ' där hemma på landet. » Karin är en liten vildkatt, men det ger sig nog, när hon får vara en liten tid i sta ' n, » sade skolfrun. Gud vet i alla fall, om det gaf sig! D å skulle hon väl inte haft en sådan lust att dansa ' hoppsavals ' i Toppens loge i stället för polka i Toppens sal. Fröken Tydén tog några hoppsasteg, där hon stod oeh drog åt snörlifsbanden; — hon ville ju alls inte låtsa om, att det gör en liten smula ondt att bli 22 tum om lifvet, när man är af bonderas och har en midja som Venus Milo. Då hon ändtligen var färdig och sprang ned för trappan, var det bra nära, att hon slagit omkull två små blanktvättade pojkar, som kommo hand i hand. » Mormor sa ', att moster skulle ta ' kappan med, för det blir nock kallt till kvällen, » sade den störste.
Herr Lefrén: Én Talare bar nämnt, att det vore fråga om att bortskänka Rikets Ständers beskattningsrätt. Jag ser då ej något skäl, hvarföre Talaren glömmer bort, att Förstärkta StatsUtskottet handlar i Rikets Ständers namn. Beträffande åter Kongl. Maj:ts rätt att nedsätta Tullen, är den en gång för alla gifven, och jag vill förskona Ridderskapet och Adeln från att derom vidare böra någon bevisning. Jag anhåller blott, att Ridderskapet och Adeln ville bibehålla en af sina rättigheter, som är att få målet till Nämnd. 64 Den 4 Januarii f. ra. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken lät uppläsa Högvördige PresteSlåndets ProtocollsUtdrag af den 17 och 21 sistlidne December, af innehåll, atö Ståndet låtit bero vid de öfrige Irenne RiksStåndens i afseende på första Momentet af denna punkt fattade beslut. Friherre Cederström: Sedan, enligt det upplästa ProtocollsUtdraget, PresteStåndet frångått sitt fattade beslut, lärer all vidare fråga om ändring i vårt beslut förfalla. Uppå derefter framställd proposition, fann Ridderskapet och Adeln första Momentet af denna punkt icke erfordra någon åtgärd. Andra Momentet. Redactionen af n:te Bevillningsgt unden blef af Ridderskapet och Adeln bifallen i enlighet med a:dra Momentet af denna punkt. i) Angående BorgareStåndets förslag rörande en underdånig önskan till Kongl. Maj:t om förbud å vissa varor dels till inoch dels till utförsel; samt k) Angående Ylleoch Sidenvarors förtullning efter vigt. Biföllos. 1) Angående Varuartiklarnes Boksvärta , Färgträd Hudar och Skinn, Silke, Soc - Den 4 J a n n n r i i e. m. 65 Socker och Ull, fritagande frän Tolag , ernof erläggande af den derå föreslagne Tull. Herr Lefren: I detta Memorial förekomma tvenne behandlingssätt från Utskottets sida. En fråga, som är af ekonomisk natur, har der blifvit discuterad.
Inrättningens fordringar, som i contant borde utgå, hafva blifvit förvandlade till nya Spannmålslager: större delen af den undsättningsSpannmål som 1818 och 1819 requirerades, och som Directionen måste anskaffa, blef i Magazinen liggande, hvarigenom behållningarne ökades med mer än 65,000 tunnor. Desse och andra omständigheter, oberoende af Directionens medverkan, hafva rubbat jemnvigten, och ökat Inrättningens förluster. Jag vill ej upptaga Höglofl. Ridderskapets och Adelns tid med vidare detaillcr härom, utan får blott hänvisa till MagazinsDirectionens officiella Förvaltningsberättelser, i synnerhet den för år 1820. Det är klart att Magazinslnrättningen, med så betydliga Spannmålsbehållningar, skulle råka i förlägenhet, då ingen utsigt visade sig, att dem använda. De anbefaldte exportföretagen till utländske orter blefvo deraf en följd, och änskönt de icke kunnat verkställas utan förlust, lärer man medgifva, att de i flere afseenden gagnat Staten, och i alla händelser varit bättre att Spannmålen utomlands sål - Den fl April/fm. i65 des till underpris, än hemma i landet, eller att den genom långvarig Magazmering blifvit ska«i dad och onyttig. Man har påstått' att MagazinsDifectionea genom dess felaktiga förvaltning beredt den ofördelaktiga ställning hvari Inrättningen sig befinner. Att Magazinsinrättningen icke kan framställa något lysande resultat till ziffran, med-s gifves gerna®; men om, eller huruvida förhållandet kunnat vara annorlunda än det är, må den billige och opartiske granskaren bedöma. De till sin natur oundviklige förluster Inrättningen årligen får vidkännas, de tillfälliga som genom conjuncturen serskildt uppkommit, hafva haft ett menligt inflytande på Inrättningens bestånd Sjelfva den ränta Magazinsinrättningen erlägger till Banken för de derifrån förskjutna medel, hvilken från IS12 till 1822 års slut uppgått till 326,621
S:r Stats-Verkets Extraordinarie, enligt 60 §. Regerings-Formen, i egenskap af Bevillning inflytande Inkomster: Sjö-Tullen ... Landt-Tulls-Ersättning Post-Medel Chartae-Sigillalie-Mcdel Bränn vins-Bränn ings-Afgift S:i ■Summa sfnmärknimr. ö i På öfverskottetå StalsVerkets ständiga Inkomster 296,526: 26. 5. Afgår Bristen 15,878:41.5. Dito i värdet å Stats-Verkets Spannmåls-Ränfor, enligt deröfver författad Utred ninS 27,601:18.9.^,^ 43,470.12. 2. 253)05i; 3 Pä Öfverskottet å Extraordinarie Inkomsterne 4^7,o43: r5. f\. Spannmåls-värdc, Indcldta Räntor efter Krono-värdi. Utgift i Penningar. Summa Summarum, umma, Efter Kronovärdi ä 36 sk, Tunnan. Efter Statspris å /[k Ii:dl T unnan. Första Hufvud-Titteln Kongl. Hofoch Slotts-Sla,terne Af Besparingarne , Af Reserverade Medel Andra Hufvud-Titteln 956,898 29,454 2i,494 Civile och Lands-Staterne Af Besparingarne Af Reserverade Medel Tredje Hufvud-Titteln 2,959>925 52,176 ig5,o8o Militaire och Försvars-Verken till Lands och Af Besparingarne . Af Reserverade Medel 26635 5 Fjerde Hufvud-Titteln Clereciet och Läro-Verken Femte Hufvud-Titteln Fria Konsterna * Af Besparingarne •
Monrads svar den 28 april på konungens första bref ådagalägger stort intresse för det framstälda förslaget och tacksägande för derJustitieombudsmannen, efter att ha genomläst brefvet: Nej; jag finner det så intetsägande som möjligt. Q.: Nåväl, tag detta bref äfvensom Posthumus ’ och Geffroys skrifter (lemnar dem åt justitieombudsmannen) och bed h. exc. utrikesministern genomögna dem. Han skall då utan tvifvel finna, att här ej föreligger något skäl till inskridande. Justitieombudsmannen: Jag skall uppfylla eder önskan. Men jag skall tillika be få erinra eder om den straffpåföljd som, enligt § 18 kap. 8 strafflagen är stadgad för den, som uppenbarar honom anförtrodda hemliga statsunderhandlingar. Det kunde hända att ni ej har reda på strafflagen i alla dess enskildheter. Jag har derfor velat väcka er uppmärksamhet. De sista orden yttrades i en mycket allvarlig, något höjd ton. För att en hvar må fullt inse hvad justitieombudsmannens erinran innebar, skola vi ordagrant anföra nämda paragraf. Den lyder som följer: » Har den, som betrodd är att veta hemliga underhandlingar, rådslag eller slut i ärende, derå rikets säkerhet eller rätt emot främmande makt ligger, dem uppenbarat, eller outtröttliga uppmärksamhet hvarmed konungen följde Danmarks öde. Det slutar med följande ord: » uti historiens minnen skall detta initiativ kröna E. Maj: ts namn med odödlig ära. » De inledda underhandlingarna blefvo emellertid till sitt innehåll snart kända i Köbenhavn och uppväckte stor harm bland alla dem, som höllo på ett Danmark intill Eidern, och dessa utgjorde flertalet inom Folketinget. Deras språkrör, Faedrelandet, uttalade sig skarpt mot förslaget och sade bland annat: » vi ha en bitter erfarenhet som lärt oss, att kung Karl eger ingen makt att i Sverge bringa till utförande sina personliga planer och önskningar då de strida mot hans regering ». Detta allt verkade en förändring i Monrads sinnesstämning. Härtill kom, att Kristian IX ännu då hoppades på bistånd från England och af sitt tyska sinnelag och en del af sin omgifning invaggades i den föreställningen, att han under ett eller annat namn skulle kunna få behålla Holstein ».
Utskottet icke heller trott sig böra föreslå någon förändring i nuvarande grader och löneklasser i annan måtto, än att Under-Skep parnes löner fördelas i 2:ne klasser, så att af desse löntagare 28 erhålla lön i den högre och 29 i den lägre klassen. Vid granskning af staten för flottans Under-Ofl'icerare, så vidt densamma rörer i nuvarande Stat uppförde löntagare, har Utskottet funnit de af Kongl. Maj:t för dem äskade lönetillökningar både behöflige och billige samt hemställer derföre, alt, med bibehållande af rättigheten för Under-OfFicerare att fortfarande tillgodonjuta tre tunnor spanmål in natura hvardera och med upphörande af den serskilda löneförbättring, som Öfver-Konslaplar och Öfver-Skeppare nu uppbära från Matros-Corpsens stat, den summa, hvilken för ofvannämnde lönetillökningar erfordras, utgörande, enligt don hos Utskottet upprättade tabell JVs 3, 72,541 R:dr Riksmynt, må af Rikets Ständer anvisas, all ulga på sätt i tabellen är föreslaget. 7:o. Innan Utskottet behandlar följande i Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition förekommande frågor om aflöningsförbällringar för flottans öfriga Corpser, har Utskottet ansett sig böra i öfvervägande taga Kongl. Majlis jemväl gjorda Nådiga framställning angående gemenskapens vid dessa Corpser utspisning.
Krigs-kollegium att gå i författning om de byggnadsoch reparations-arbeten, som till de i nämnde förråd förvarade persedlars skyddande mot eldfara funnits nödiga, så hade betnälde Kollegium, jemte tillkännagifvande, att kostnaderna för dessa arbetens verkställande uppgått till ett belopp af 6,710 R:dr, som af Kollegium förskjutits, hos E. K. Maj:t i underdånighet anhållit om godlgörelse härför; och då, enligt hvad Krigs-kollegium tillika anmält, tillgång till förskottets godtgörelse hos Kollegium saknades, hade E. K. Majit velat sådant Rikets Ständer tillkännagifva, på det att särskilda medel härtill måtte varda anvisade. Rikets Ständer, som af de uti högstberörde skrifvelse omförmälda handlingar inhemtat, att ifrågavarande arbeten blifvit verkställda, i enlighet med de af E. K. Maj:t, efter föregången undersökning, genom nådigt Rref den 27 Juli 1858 meddelade föreskrifter samt att utgifterna derför uppgått till 1,700 R:dr mindre än hvad kostnadsförslaget upptagit, hafva ansett sig böra, till ersättning för berörda kostnader, bevilja ett särskildt anslag af 6,710 R:dr att utgå från Rikets Ständers Riksgälds-kontor. Enligt hvad sålunda underdånigst är vordet anfördt, komma extra anslagen under denna Hufvudtitel att, på sätt Tab. Litt. D utvisar, utgöra en summa af 2,854,379 R:dr 72 öre R:mt. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 5 Oktober 1860. 500 ExpeditionsUtskottets Förslag till anderd. Skrifvelse N:o 446. Klitt* A* Landtförsvars-Departementets Kansli-Expedition. Aflöning. It: dr R:mt.
Höghet Pckiifeflau Lo^liirr 7^Ik>ertinL Till Kongl. Has-SmiletS Ntfor0ring Kongl. SlotlS Pol^e riimmens esdning och lyshållning mm. Till Wed och Kohl för Kongl. Höfwen . " Drorkiu,isholm och Swarrjjö Slott . Gripsholms Slott Ulriksdals Slott Kongl. Majus Lif, Drabant - Corps Till byggnad och reparationer ä Kongl. n - Räntor Ror 476.882: Civile Staterne. KiketS Zögfte EmloetsmänJustiliaoch Slacs-Ministranie 11 000: Stars - Raden 21,000: Justilia - Raden 47,500: Rikers Allmänna Beredning . Wakt - Betjening . Nedre Jnfiiklä Revisor» Swea Hof Rall Lagmännen under bilo Häradshofdingar Lagmännens och Häradshöfdingarne Göiha Hof-Rätt Lagmännerl under d:o Häradshöfding.!,: D'o Boställs - Räntor Krigs - Hof - Rärren . Kongl. Cance.uel Snus - Conrorrec Bergs - ColUgium Commerce - Coiieguun Dito lill Manus au urerneg bedrifwande Kammar - Rällen Collechnm MeouuM och Medicinal Staken i Riker Tabell - Comnuhion . - Öfwer - Siäthällarc « Embctct , Ö,wcr - Iulendeltts d:o LandtmKerl - Staren Ljus-Penningar för Hof - Nällecne, Kongl. Cancelliet, Colle gierne m. m
Göteborgs och Bohus län. Fortsättning af Tab. 3V:0 13. År Fattigvården Antal fattighus. Antal fattighjon, som erhållit full försörjning. Antal af fattigvården understödde, som ej fått full försörjning. Fattigvå r d e s gemensam för hela samhället. delad på rotar. Äldre personer vårdade Barn vårdade i och utom fattighus. Summa. Summa af båda könen. Inkomster. Samtlige utgifter i och för fattigförsörjning. Afkastning al egendom, kollekter m. m. Personliga fattigvårdsbidrag. Värdet af tillskott efter hemmantal. Ersättning Summa. i fattighus. på annat sätt. af statsmedel. af annat fattigvårdssamhälle. m. qm. qm. qm. qm. qSumma. 1858. Tab. N:o 13. Fortsättning af Tab. 1V:0 13. Antal fattighjon, som erhållit full försörjning. Antal af fattigvården understödde, som ej fått full försörjning. F a t t g v å r d e s gemensam för hela samhället. delad på rotar. Äldre personer vårdade Barn vårdade i och utom fattighus. Summa. Summa af båda könen. Inkomster. Samtlige utgifter i och för fattigförsörjning. Afkastning af egendom, kollekter m. m. Personliga fattigvårdsbidrag. Värdet af tillskott efter hemmantal. Summa. i fattighus. på annat sätt. af statsmedel. af annat fattigvård ssamhälle. m. qm. qm. qm. qm. qSumma. 1860. Några få socknar hafva för ett eller annat år icke kunnat meddela specifika uppgifter, emedan räkenskap ej funnits qvar. I sammandraget har för dessa fall beräkningen grundats approximatift på närmaste års förhållanden. 2. Vid Göteborgs fattigvårdsinrättning har räkenskapen ej så blifvit uppställd, att de försörjda barnen kunnat till kön åtskiljas, i följd hvaraf sammandragsbeloppen i härmed gemenskap egande delar ej heller kunnat blifva annat än summariska. 3. En och annan socken har, i stället för gemensamt fattighus, flere spridda små stugor, der fattighjon herbergeras. 4.
Vid verkställigheten häraf iakttages, att anbud, genom kungörelser i allmänna lidni ngarne, infordras af dem, som kunna vara hugade att tillhandahålla och leverera berörde effekter eller besörja oinförinälda tryckningsmed flera arbeten; och bör, innan pappers-upphandlingen sker, från Ståndens Kansli-direktioner inhemtas upplysning om storleken och beskaffenheten af det papper, som för protokolls-tryckningen skall anskaffas. För öfrigt ega Fullmäktige att utse någon bland Riksgälds-kontorels tjenstemän, .,om bör ej allenast, löre och under riksdagen, emottaga, vårda och efter vederbörliga reqvisitioner utlemna de upphandlade effekterna samt ombesörja de under riksdagens fortgång ifrågakommande ytterligare uppköp, äfvensom erforderliga reparationer å inventarie-persedlarne, utan ock, efter riksdagens slut, upprätta och afgifva fullständig redovisning för alla dessa af honom emottagna effekter, § 267. Intilldess ombyggnaden af Strömsholms kanaloch slussverk blifvit fullbordad, skall af Fullmäktige, genom årligen anställande val, en person utses till ledamot i Kanal-bolagets Direktion; börande denne ledamot, för hvarje år, till Fullmäktige afgifva särskild berättelse om arbetets fortgång samt derunder inträffade eller anmärkta förhållanden, hvilka anses böra komma till Fullmäktiges samt Rikets Ständers eller deras Revisorers kännedom. Äfvenledes skall, under byggnadstiden, på enahanda sätt, ntses e’t ombud att i den årliga revisionen af kanaloch slussverkets räkenskaper deltaga. § 268.
2:dra och 3:dje punkterna åsyfta upphäfvande af undantagslagar, af hvilka jag icke är vän; och jag kan ej finna, hvarföre gesäller, då de äro stadda i rätta ärender, skola mer än andra vara förbjudna att, om sådant dem lyster, begagna gästgifvarskjuts, äfvensom jag ej finnér, hvarföre ostron-, hummeroch fogellass mer än andra lass skola vara berättigade till sådan skjuts. Man har sagt, att då man äger rätt att med skjuts afsända en koffert, borde man äfven fa med skjuts skicka ostron. Jag tror, att om man i kofferten packar in ostron, kan den lika lätt blifva afsänd med gästgifvarskjuts, som om den innehåller andra saker; men här är fråga om hela lass och icke om de kolferter, en resande kan behöfva medföra. Jag tillstyrker således bifall å de 2:ne sista punkterna af detta förslag. Hr von Troil: Jag är förekommen af åtskilliga talare och inskränker mig till att anhålla, det Hr Gr. o. Landtm, täcktes punktvis göra propos. å den nu föredragna delen af Utsk:s betänk. Gr. Horn: Jag skulle vilja i R. o. Adis minne återföra de motiver, som lades till grund för sista Ständers beslut i fråga om skjutsen. Samma motiver hafva gjort sig gällande inom Oecon.TJtsk. i följd af de talrika motioner, som der i samma anda blifvit väckta. Man har nemi. fun - 300 Den 17 Norember e. m. nit, att det moraliska förderfvet utgör den största olägenhet ten af skjutsen. Det har här många gånger blifvit framstäldt, att det moraliska onda, vår nuvar. skjutsinrättning åstadkommer, är mångdubbelt större än det ceconomiska, och man har visat, att hållstugorna äro en verklig uppfostringsanstalt för allmogens harn. Jag hade trott, att Hr v. Hartmansdorff ej kunde förneka sanningen af dessa åsigter och ej skulle förbise, att just de ligga till grund för t mom. af detta förslag.
Friherre Sparre, Sixten: Om vårt Fäderneslands välstånd, skyndsammare och Säkrare befordras genom skatternas nedsättande än genom förökad närings.) flit, sparsamhet och ordning, är visserligen en enkel fråga, likväl tyckes många heldre vilja undvika en ringa utgift, än med någon möda vinna betydlig förtjenst , och kanske ligger deri grundan till de ilriga rop om nöd, bry - 462 Deri 3 Marth. deri och reduetioner som hörts från åtskillige håll vid detta Riksmöte. Må det vara mig tillåtit att inför Högh Ridderskapet och Adeln yttra den önskan att Vårt Stånd, sorn härleder sin ära och gina rättigheter ifrån kärlek till frihet och ett oemotståndeligt hat till utländskt våhl, aldrig måtte bidraga till undergräfvandet af de hittills så säkra krafter, vi kunna använda, för att bibehålla Fäderneslandets lugn och sjelfständighet, nemligen vår indelta armée. Stige den fram sorn kan bestämma med hvad styrka cn främmande fientelig magt kati öfverträda våra gränsor, om de en gång öfverträdas! troligt är, att vi vid en dylik olyckshändelse', för att kunna göra motstånd må* ste använda betydliga stridskrafter och då, är hvarje öfvad och vid sitt stånd och dess mödor vand soldat ett förträffeligt och må hända oumbärligt stöd för den unge nykomne krigaren, sorn ännu aldrig vek ifrån faran då han såg den trottsas af härdade vapenbröder. Jag åberopar till stöd för detta påstående hvar och en af Ståndet sorn sjelf fört troupp emot fienden. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Dm 24 Martn, e, tn; 409 Grefve Spåns, Carl Gustaf; Jag anhåller att få underställa hvad det är tor slags öfverflöd , som genom det senare Alternativet träffas? Manne det af öfverflödig Bevillning? Mig synes endast det första Alternativet vara enligt med Svenska Språket, samt den åtgärd ganska orimlig, att, under namn af Öfverfiöds» afgift, påbjuda en Skatt, som fördelas efter em methode, rakt stridande emot den, som begreppet om Öfverflöds-afgift innehåller.
Då det i Utsk:ts förslag uttryckligen säges, att afdrag skall beräknas för »den afgift tjensteman, såsom sådan, åligger utgöra till pensions-, enkeoch pupilleller annan understöds-kassa», är det klart, att dermed endast förstås afgifter till de pensionskassor, som hafva af K. M:t fastställdt reglemente. Den svårighet Gr. Mörner befarat skulle möta vid styrkandet af denna afgifts belopp, torde ej vara af någon be - 250 Den 10 Mars e. m. tydenhet, ty man kunde ålägga vederb. embetsverk, hvilka äro skyldiga att aflemna uppgifter öfver embetsoch tjenstemäns löner, att i dessa uppgifter uppdraga en ny kolumn och der införa ifrågav;de afgifters belopp. Jag anhåller om bifall till Utsk:ts förslag. Frih. af Schmidt: Gr. Mörner har befarat, att villrådig het skulle uppstå ang:de hvilka pensionskassor, förslaget åsyftar. Då det likväl i förslaget heter: »den afgift, tjensteman, såsom sådan, åligger utgöra till pensions understödskassor», kunna dessa kassor icke vara några andra, än sådane, enligt hvilkas reglementen tjenstemännen äro förpligtade att göra insättningar för blifvande pensioner åt sig sjelfva eller deras familjer. Deremot instämmer jag med Hr Gr:n i att det vid taxeringen verkligen kan uppstå svårigheter att för hvar och en beräkna den lilla minskning i bevillning, som genom detta undantag skall honom tillgodokomma. Då emellertid tjenstemännen äro tvungna att afsätta en del af sina årsinkomster, under det att hvarje annan samhällsmedlem eger rätt att använda sina besparingar, så som han för godt finnér, har Utsk:t ansett det vara en skyldig gärd af rättvisa mot dessa tjenstemän att befria dem från bevillning för detta löneafdrag, och ur denna synpunkt röstar jag för bifall till lJtsk:ts förslag. Frih. Alströmer: Ehuru jag icke vill förneka, att ett sådant afdrag, som det nu föreslagna, är med rättvisa öfverensstämmande, tror jag dock att detta undantag kommer in praxi att medföra vida mera förvecklingar, än fördelar.
Del är nemi. föreslaget, alt öns styrelse skulle ställas under Financedepart. Denna åtgärd strider mot den fördelning af ärendena, som äger rum inom vårt land. Enligt den författning, som K. M. utfärdade sedan förvaltningens grenar ei höllö sin nuvar. indelning, hörer handeln icke lill Financedepart., utan lill Civildepart. Dit handeln hörer, dit bör väl också colonien höra, ty endast genom sin handel bör hon kunna äga någon vigt för Sverige. Men när K. M. finnér så lämpligt, så må det dervid förblifva, ehuru jag anser det vara oriktigt. Hr Mannerskantz, Carl Axel: Jag instämmer fullkomligt med de värde ledamöter, hvilka hafva yttrat sig emot försäljningen af colonien St. Barthelemy. Jag tror nemi., alt de skäl, som desse Hrr hafva anfört, fullkomligt öfverväga dem, som frän den andra sidan blifvit framställda. Hr von Hartmansdorff har visserligen sökt vederlägga innehållet af den 78 § Reg.F., som här blifvit åberopad lill stöd för den förra meningen och som uttryckligen föreskrifver, alt icke någon del af Riket må kunna derifrån söndras, delta säger jag, har Hr von Hartmansdorff sökt vederlägga dymedelst alt han påstått, det nämnde coloni icke kan räknas tillhöra Sveriges rike; men jag ber dock få fästa uppmärksamheten derpå, att StatsUtsk. sjelf i denna del synes vara af en annan tanka, alldenstund Utsk. i första punkten af sitt utlåt. föreslår, ”att nämnde coloni må återställas under Sveriges administration och drätsel, samt att följaktligen i afseende på uppbörden af och redovisningen för de å ön St. Barthelemy indy - Den 19 April e. m. 647 laurie slalsinkomster, ina tillämpas enahanda grunder, sorn för öfriga delar af Iliket äro gällande.” Några lika lydande uttryck äro äfven nyttjade uli det af R. St. vid 1812 års riksmöte fattade beslut, ang:de colonien St. Barthelemys öfverlemnande till K. Jl:s särskilda förvaltning.