Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Anslagen under Sjette hufvudtiteln till utflyttningslijelp efter laga skiften; „ odlingshjelp för krono-nybvggare; , ersättning för jordförluster genom kanaloch väganläggniugar; „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus; „ reseoch traktaments-penningar. Anslagen under Sjunde hufvudtiteln: till karta-sigillata-oinkostnader; , omkostnader för kontrollverket; „ skogsplanterings-kassan, ersättning för hemmansräntor och arrenden, m. ni.; „ lyshållning m. fl. utgifter för Kronans publika hus i Stockholm; „ ersättning för städers friheter; , transportkostnader för statsverkets bergseffekter; „ remisslage; „ observationsoch uppbörds-procenter; Slatf-Vlskottels Memorial, IS’:o 339. 15 till mantalsskrifnings-provisioner; „ restilutioner; „ reseoch traktaments-penningar; [ , skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus; äfvensom det kontanta anslaget till Postverket samt anslaget till Tull verket, att af postoch tull-medlen direkte utgå. Anslagen under Åttonde hujvudiiteln till Biskopens på Gottland lön; „ lönetillökning för 13 Konsistorie-notarier, högst 2,340 r:dr; [ „ Pastor i Fahlun, anslag af l-£ skeppund koppar; „ Pastor i Forsmarks församling, anslag af 2:ne skeppund hammarskattsjern; ( ' v Lappmarks ecklesiastiksveik (reservationsoch förslags-ansiag); j „ farsoters och smittosamma sjukdomars botande; f „ Akademien för de fria konsterna (anslag af 2,000 r:dr Hamb:r banko ä 128 sk); F £ fattigvården i allmänhet; £ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus.
Nu vill det sig emellertid ej bättre än att prygelstraffet är, liksom spöstraffet, ett straff af offentlig natur, det kan ej bestridas; samt att den väsendtligaste skillnaden mellan dem består deri, aft soldaten i liggande ställning emottager de föreskrifna käpprappen, och att brottslingen, som skulle spöas, upphängdes på en påle och piskades. Det är visserligen sannt, att hvem, som det önskade, kunde bevittna det sednare; men jag frågar: då prygel utdelas i närvaro af den dömdes kompanikamrater, månne ej denna publik är tillräcklig, för att kalla straffet offentligt? Ett träffande ordspråk säger dessutom: hvad trenne veta, det vet verlden. Jag bör här icke förbigå att jag af sakkunnige och allmänt värderade militärer visserligen hört yttras att det vore en välgerning, cm prygelstraffet afskafiades, att det ej hade med militärdisciplin att göra, att det ej bidroge till någon moralisk förbättring, utan kunde med allt skäl betraktas som en skam för vår militärlagstifning. Med begärdt och erhållet samtycke får jag nämna, att då jag ej längesedan i ämnet talade med öfversten Gr. Björnstjerna, yttrade han dessa ord: ”Hvad den snart till afgörande förekommande motionen om prygelstraffets afskaffande beträffar, så är jag rätt ledsen öfver lien 29 Maj. 533 att då nödgas vara borta. Jag hade eljest skänkt motionen min röst, och dervid bland annat kunnat tillägga att, under de 25 år jag tjenstgjort sorn garnisonsofficer, jag ingen enda gång funnit att prygelstraffet uträttat något godt, men väl tvärtom.» Jag bör härtill bifoga ett icke oväsendtligt faktum, det nemi.; att, oaktadt en regementschef befinner sig i Ekon. Utsk:t och der deltagit i ärendets behandling, han ej funnit skäligt att sluta sig till reservanternas antal, hvilket troligen skett, om han delat de sednares öfvertygelse om lämpligheten af prygelstraffets bibehållande.
Detta af fyra bland de fem komiterade framstälda förslag går derpå ut: »att, med indragande »af såväl de vid universiteterna i Upsala och Lund befintliga me»diciuska fakulteter, som Carolinska rqediko-kirurgiska Institutet, »ett enda medicinskt läroverk inrättas i Stockholm, för hvars behof »således alla de vid ofvannämnde undervisnings-anstalter befintliga »inrättningar och materiela hjelpmedel, så vidt möjligt är, skulle »komma att användas.» Men, »med afseende på de möjliga svårigheter eller oförutsedda hinder, som kunna komma att verka fördröjande på verkställigheten »af detta förslag, hafva komiterade älven ansett sig böra framställa »ett interimsförslag», hvilket afser uphätvandet af de trenne medicinska undervisningsverkens sjelfständighet, men med deras qvarstående och utvidgning, med gemensam studieplan, till en viss grad gemensamma examina, och så att Institutet fullsthndigade Fakulteterna och tvärtom. 76 Den 1 December I. m. Det förra utgör komiterades lnifvudförslag, det sednare deras interimsförslag. Begge förutsätta förändringar i nuvarande lärarepersonal vid läroverken, oell, ehuru väsendtligen olika i de flesta andra hänseenden, tillstyrka dock dessa begge förslag vissa tillägg i lärarepersonal vid undervisningsverket i Stockholm. Så förordas i hufvudförslaget inrättandet härstädes af en Adjunktur i Paediatrik och en profession Psykiatri, och, under förutsättning att interimslörslaget skulle en tid komma till utförande, hafva komiterade föreslagit inrättandet härstädes af en Adjunktur i Paediatrik och en i Psykiatri. Ehvad således K. Mit bifaller det ena eller andra förslaget, är det att förvänta, att nya lärarebefattningar i dessa nu nämnda läroämnen vid det mediko-kirurgiska läroverket komma att inrättas. Universitets-fakulteterna, hvilka, om interims-förslagets utförande anses lämpligt, äfven behöfva förstärkning i lärareantal, hafva genom underd. framställning utverkat sig K.
Innan Fullmägtiges pröfning underställda ärenden till slutligt afgörande företagas, böra Riksgälds-kontorets Kommissariats utlåtanden deröfver inhemtas, såvida sådant för utredningen af härvid förekommande förhållanden erfordras, eller af Fullmägtige eljest anses nödigt; skolande hufvudsakliga innehållet af dessa utlåtanden i Fullmägtiges protokoll antecknas. Likaledes böra skälen för sådana, af Fullmägtige vidtagna, förvaltningsåtgärder och beslut, som grunda sig på särskilda omständigheter och förhållanden, i protokollet anföras. § 227. Föreskrifter och befallningar må, å Fullmägtiges vägnar, Riksgälds-kontorets embetsoch tjenstemän icke meddelas, utan till följd af beslut fattadt vid Fullmägtiges sammankomst. Sekreteraren hos Fullmägtige må dock, utan föregången anmälan, mellan sammankomsterna från yederböraude infordra de utlåtanden och upplysningar, som för ärendenas afgörande finnas nödvändiga. % 228. Olver Fullmägtiges beslut i mål, som röra Riksgälds-kontorets tjenstemän eller andra enskilde personer, eger den eller de, på hvilkas rätt och bästa dessa Bih. till R. St. Proc. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 38 Haft. 2 10 Stats-UtskoUets Memorial N:o 139. beslut kunna inverka, att hos Revisorerne eller Stats-Utskottel anföra besvär; dervid klaganden dock, så vida besvären skola till pröfning upptagas, bör inom Tretio dagar efter bevisligen erhållen del af det meddelade beslutet, sitt missnöje deremot hos Fullmägtige skriftligen anmäla; hvarjemte det, vid enahanda äfventyr, åligger honom att, sednast en månad före Revisorernes näst förestående sammankomst eller riksdagens början, derest revision dessförinnan icke inträffar, sina besvär ingifva till Fullmägtige, af hvilka desamma, jemte utlåtande deröfver, till Revisorerne eller Stats-Utskottet öfverlemnas.
Fästningsstraff, att mål, deri sådant blifvit ådömdt, må underställas Hof-Rätts pröfning Aterremiss Fögderierne i Norrb. Län, om ny indelning af Åtcrrcmiss Fögderi, nytt, i Vermeland (sc näst ofvan). Fördelseller Undantags-Afhandlingar, örn stadgande burn de skola lagföljas Åtcrrcmiss Fördelnings-Läkares arfvoden angående Författningar, Economiska, att gälla efter viss tid . Aterremiss rörande Seglationen, granskning af . rörande Skogshushållningen d:o —• — om sältet att kungöra förändringar deruti ” —> dito dito ... om exemplar till Under-Domare och Domstolar Åtcrrcmiss i detta ämne — —• Jcmkningsförslag i olika besluten angående rättighet att emellan Riksdagarne till Kongl.lS!Maj:t inkomma med förslag till än dring deri Ätcrremiss —• — angående upphörandet af 'lifsstraff för ohehöri gc omdömen om Kongl. Maj:t (se lifsstraff). 1 Kongl. (Proposition Samling. j Afdelning. CO v> B Bo Häftet. Pagina. I Betänkandets Riks-Ståndcns Beslut. I Underd. 1 Skrifvelse. 01 p_ cT w 1 N:o N:o Ridd. o. A. Prestestånd. BorgarcSt. Bondestånd. Förhållande,c Bankens till Staten Aterrcmiss Förklaringar, Svarande parters i Qfvcr-Rätter, angående deras in fordra nJc .. Förliknings-Dotn stolar, angående inrättande deraf Förlikning, om skyldighet för Domare., att i alla till HäradsRätt instägida mål, söka förmå parter ne dertill Förlagslän, ur Manufactur-Disconten, om vilkoren vid . Förmyndare-Kamrar, om inrättande af Förmonsrätt,0 angående ändring i Lagens stadgande härom Aterrcmiss . .. Förmedlings återgång, ändring i föreskrifterna om .
Di den ändring, motionären »ti denna § föreslagit, skulle icke allenast åituefatta ett tillbakagiaade till de förhidauden, sorn före utfärdandet af Handtverksoch Fabriks-ordningen dea S2 December 1846 egde rum, utan äfven i ännu betydligare ruin inskränka d#u näringsfrihet, som, från längre tid tillbaka påyrkad, blifvit gwiom nämnde förordning medgifven, samt ett sådant inskränkande, enligt Utekottets öfvertygelae, skulle verka särdeles menligt för allmogen, utan att för det handtverks-idkande borgerskapet medföra åsyftad fördel, {tuner Allm. Ben.- och Ekon.-UtskotUts Betänkande, N:o 1É&. Utskottet icke skäligt förorda bifall till motionärens framställning i denna del, utan hemställer vördsamt, att afseende derå icke måtte fästas. § 2. Då den arbetsoch slöjde-frihet, som i denna § omförtnäles, vore densamma, som landtmännen från äldre tider egt och hvilken afsåge endast sådana arbeten, som af deras egna råämnen eller produkter kunde åstadkommas, har motionären hemställt, att, till undvikande af missförstånd och deraf föranledda öfverträdelser af ofvanberörde frihet,! orden vulaf egna räumnenv matte i §:n införas näst efter ordet: v kunnat. Utom de skäl, hvilka för afslag af motionärens framställning uti nästföregående § blifvit anförda och som äfven i afseende på nu ifrågavarande § torde ega giltighet, förekommer i afseende härå, att det af motionären kär föreslagna tillägg skulle tillintetgöra en och annan vigtig näring, hvilken, såsom bomulls-väfverierne, grundas på främmande råämnen; och finner Utskottet sig således föranlåtet hemställa, det afseende icke måtte lastas å motionen uti nu förevarande fråga. § 3.
Transport 9,880,396: 6. 11. utaf de vid 1840 och 1841 års Riksdag beviljade anslag och lån R:dr 284,105: utaf de vid 1844 och 1845 års Riksdag d:o d:o 55,100: utaf de vid 1847 och 1848 års Riksdag d:o d:o 14,773: 16. — utaf de vid 1850 och 1851 års Riksdag d:o d:o 399,078: 36. 10. utaf de vid nämnde Riksdagar beviljade anslag för folkundervisningen . 105,341: 31. 11. det vid sistförlidne Riksdag beviljade anslag till statsbehofvens fyllande för innevarande år 1854 1,183,880: 2 o4^ 278’ 36 9 hvaraf i egenskap af lån skola utgå R:dr 99,501: •— •— Härtill bör jemväl läggas den, enligt Rikets Ständers särskilda beslut, Kongl. Stats-kontoret tillerkända och i dessa dagar utbetalda ersättningen för återstoden af hvad från bemälde Embetsverk, under sistlidet år, förskjutits till kolonien St. Barthelemys förvaltnings-kostnader, enligt Stats-Utskottets nyss åberopade Memorial, eller 4,281: 8. 7. Till ledning vid beräknandet af Riksgälds-kontorets ränteutgifter och förvaltnings-kostnader, äfvensom de från detta verk omedelbart utgående löner och pensioner samt Riksdagsoch revisions-kostnader m. 11. dylika utbetalningar, har Utskottet deröfver låtit uppgöra bifogade tabell, Litt. C., hvilken ej allenast utvisar hvad alla dessa utgifter under hvart och ett af de 3:ne sednast förflutna åren samt Januari med Augusti månader innevarande år utgjort, utan äfven upptager de belopp, hvartill enahanda utgifter under de 4 sista månaderna af detta år samt hvart och ett af nästföljande 3:ne år anses komma att uppgå. Uti sistnämnde tabell äro nu ifrågavarande utgifter beräknade att utgöra:
A f det förra får man ett utmärkt vintertyg eller ock strumpgarn, visserligen ej fint, men ganska användbart; det öfriga användes till mattor. Boffeltyg. Man sänder 3 skalp, yllelump (benämningen just icke] vacker) och, om man sjelf har, 2 skalp, ull till nå- gon fabrik, der sådant gods mottages, och man får tillbaka 20 alnar tyg mot ett jemförelsevis lågt pris. Färgen derå får man efter prof från fabriken sjelf bestämma. Behöfver man en sjal eller filt, ja, då tillsäger man blott derom vid godsets inlemnande, ty äfven sådana tillverkas. Gröfre strumpgarn kan man äfven få spunnet af helyllelappar o. d. Allt, som ej kan användas till ofvanstående klippas till mattor. Lapparne klippes ungefär 1 centimeter breda, hopsys nätt och uppnystas. Hvita böra färgas gula, röda, blå eller gröna, för att få » stil » på mattorna. Kostgultär billigt och framför allt äkta, mörk anelin samt någon s. k. hemfärg användes; allt kan färgas hemma. Man bör köpa tvinnad varp. om den äfven är dyr, såsom varande ojemförligt mycket starkare, än den man tvinnar sjelf. Hur man sedan skall randa sina mattor, blir en smaksak och beror på de färger man har. Allt s. k. spint samlas i ett kuddvar och gifves till någon fattig. Frida N. N. Tvätten. Ätt tvätta kulört tyg m. m. 1 k:na hvetekli kokas till hård gröt, hälles upp och får svalna. 1 k:na rå potatis, väl tvättad, rifves, | skalp, ylletvål likaså, 2 jungfrur honing, 2 d:o bordsalt, 3 skedblad salmiakspiritus, 2 d:o benzin (eldfarlig), 1 desertsked stött soda, röres mycket väl tillsammans med kligröten. Tygets behandling: tyget lägges torrt på ett bord och bestrykes med blandningen medels en mjuk borste; väl afstruket tvättas det sedan bit för bit i litet mjukt, kallt vatten. Sköljes sedan väl, antingen i baljor eller vid rinnande vatten.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående den, under namn af kVesterbottens Regementes Hästjägare-squadrons-fond, bildade Cassa. (I. A.) Uti Nådig Skrifvelse af den 7 December sistlidet år (införd under N:o gy uti i:a Sami. i:a Afd. af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll vid innevarande Riksdag), har Kongl. Maj:t, med anledning af Rikets Sländers, under den 22 nästföregångne Augusti i underdånighet gjorde hemställan i fråga om den under namn af Westerbottens Regementes Hästjägare Sqvadrons-fond bildade serskilde Cassa, gifvit Rikets Ständer tillkänna, dels att innan någoldera af ifrågakomne förslag' att för tillvägabringande af ett ändamålsenligt gränse-försvar emot Ryssland, inom Norrbottens Län antingen organisera en sqvadron beridne Hästjägare, elier ock på nämnde gränsort förlägga en afdelning Artilleri, hvarför kostnaden skulle bestridas genom vacance-afgifter för ii5 lediga numer af Westerbottens Regemente, blefve antaget och i verket satt, Kongl. Majit ville till Rikets nästsamman trädande Ständer i ämnet framställa Nådig Proposition, dels alt den under liden bildade och för omförmälde ändamål afsedde Fond emedlertid kom me att oförryckt bevaras och genom utlåning mot ränta tillökas samt de årliga redogörelserne derför från och med i84o års början, att, för behörig gransknings undergående, tillhandahållas Rikets Stan* ders hädanefter sammanträdande Revisorer. Till besvarande af den från Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet erhållne remiss å Högstberörde Nådiga Skrifvelse, har SlatsUlskottet, jemte tillkännagivande att, efter hvad Utskottet inhemtat, samma Kongl. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970
Månne icke det förhållande är grundadt, som jag hört af personer ifrån Skå - 32 Den 2 December. ne, att egendomar, som blifvit försålda icke strövis utan i massa, hafva blifvit betalta med 5 ä 6 gånger taxeringsvärdet, utan att de varit på något sätt öfverbetalta. På andra ställen deremot, t. ex. i Upsala, äro taxeringssumman och köpeskillingarne nära nog öfverensstämmande. Derigenom har en ganska obillig beskattning uppkommit emellan dessa delar af Riket. När detta har kunnat ske under det en föreskrift funnits om gångbara pris, hvad skulle icke då kunna ske om man borttoge denna föreskrift. I alla fall finner jag det för min del vara vigtigast, när Utsk. icke funnit skäl till en mera billig omarbetning af den ifrågavar, minimitariffen, att vi helt oell hållet borttaga den. H. Ex. Ur Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. be hagade bifalla den af Utsk. föreslagna förändring i 68 §. Ropades starka ja, blandade med nej, hvarefter II. Ex. förklarade att ja öfverröstat nej. Frih. Raab: Jag vågar vördsammast föreslå, att Hr Gr. o. Landtm, täcktes samtidigt föredraga 50 och 57 §§, emedan det förekommer i båda ett ord, emot hvilket reservationer blifvit afgifna. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om icke R. o. Ad. tilläte, att 72 § först blefve företagen till pröfning. Ropades ja och nej, hvarjemte Hr Printzenskjöld anmälde sig och yttrade: Frih.
Dessa åsigter gjorde sig gällande redan år 1779, då äfven dödsstraffet för tjufnader upbäfdes. Man kan väl icke nu begära att man skall gå tillbaka till sådana straff, som redan 1779 voro afskaffade. Skulle man här stadga lifstidsfängelse för alla de brott, hvilka för 120 år sedan voro med dödsstraff belagde, skulle vi möjligen få för många lifstidsfängar. Dessutom är det väl meningen att stifta sådana lagar, alt de kunna blifva en sanning, ty om desamma blifva drakoniskt grymma, tillämpas de aldrig. När det Den 14 Augusti. 333 oftast händer att till döden dömda rånare blifva af K. M. benådade samt i stället erhålla 6 års fästning, kunde väl Utsk. hvarken stadga lifsstraff eller hafva anledn. att förmoda, att, om lifsstraff stadgades, detsamma någonsin skulle blifva tillämpadt. Haiman gjort sig reda för när ett brott kan anses såsom rån? Jag anhåller alt få anföra ett exempel ur min egen domare-erfarenliet. En person gick vintertiden på en väg. Tvenne personer, som följde honom, skuffade till honom, sä att han föll omkull i snön, samt togo ifrån honom hans plånbok, utan något vidare våld, hvilket lät sig lätteligen göra, ty karlen var full. Då det icke kan nekas, att dessa personer hade rånat honom och beröfvat honom hans egendom, skulle Hr Printzensköld verkligen hafva yrkat, att dessa personer borde dömas till döden, och tror Hr Printzensköld, att om också domaren hade belagt detta brott med lifstidsfängelse, det hade blifvit tillämpadt? Säkerligen hade K. M. benådat dessa personer. För att gifva aktning åt lagen, mäste den öfverensstämma med tidens åsigter och begrepp. Endast under sådana förhållanden kan den tillämpas. Det är icke nåden utan lagen, som skall herrska. De stränga straffen tjena till ingenting annat än framkalla ansökningar om nåd, och ett beständigt meddelande af densamma.
Ad. måtte besluta att till fortsättande af den vestra stambanan från Götheborg i den redan fastställde riktningen öfver Alingsås och Sköfde till närheten af Skagern samt vidare öfver Hallsberg genom Nerike samt inre delarne af Södermanland till Stockholm, under innevarande och nästkommande 2:ne år eller tiden till 1860 anvisa en sammanräknad summa af 14 mill., hvaraf 11 mill. böra användas för banan mellan Götheborg och Hallsberg samt bangår - Den 9 Juni f. m. n den i Götheborg, och de återstående 3 mill. till sådana förberedande arbeten å stambanan mellan Stockholm och Katrineholm som för deras utförande fordra en längre tid; vidare för stambanan mellan Lund och Einjasjön, 4,600,000 Rdr samt slutligen för stambanan mellan Orebro och Askersund 1,400,000 Rdr, hvarigenom arbetet mellan Orebro och Hallsberg skulle kunna under nästkommande Statsregleringsperiod i det närmaste fulländas. Jag har för banan mellan Stockholm och Kathrineholm föreslaget 3 mill. Rdr; dessa borde enligt min tanke hufvudsakligen användts för att fullborda sträckningen mellan Stockholm och Södertelje, hvilken derigenom skulle utgöra ett helt för sig, men då det dels i Regeringens förslag, dels i StatsUtsk:s Utlåt, blifvit upgifvet att åtskilliga af arbetena å banan mellan Stockholm öfver Södertelje och till Kathrineholm icke hinna fulländas på tre års tid, anser jag det böra komma att bero på K. M. att disponera dessa 3 mill. såsom Han för godt finner på den sist upgifna sträckningen. Man har sagt att konseqvensen fordrade att vidhålla de beslut som förut blifvit af R. St:r fattade, samt att man följaktligen borde fortgå i byggandet af de Jernvägssträckningar som redan blifvit beslutade och påbörjade. Efter min åsigt bör man dock väl vara konseqvent i det som är riktigt, men alldeles icke fortsätta med det som är oriktigt, utan, när tillfälle yppar sig, söka att deri vinna rättelse.
J78 Konungens 'Nåd. Propositioner. utveckla hvad Räkenskapen specielt upptager ocH redovisar. Ailiga progressionen af Saltpeterns lefveren ng in natura utvisar, huruledes deri Fond i penningar, som genom lösningen förut samlades, hädanefter kommer att medtagas till de för Näringens befrämjande i allmänhet erforderlige utgifter samt till inköp af öfverloppr-Saltpetern. Och alldenstund den utsatte betalningen är nog dryg i förhållande till Saltpeterns nu gängse pris i andra Länder, visas deraf en ytterligare angelägenhet, att en jemvigt beredes emellan tillverkning och behof; sa att näringen , som nu mera af sig sjelf med framgång tilltager i de Provincer, hvarest skogs-tillgång och öfrige locale fördelar gifva den en naturlig styrka, icke genom bristande afsättning må förfalla: och denne åter städse hamia sitt egentliga underhåll af de Provinsers bidrag, som icke med samma fördel kunna sig med denna näringsgren sysselsätta, och sålunda böra inlösa de förras öfverskott: dervid Staten uppträder dem emellan, betalande för öfverlopps-Saltpetern n den ena sidan samma pris, sorn å den andra uti gärd lösen erlägges. Varande det för ändamålets befrämjande i framtiden af en synnerlig vigt, att Till verkarne sjelfva äfvensom Eders Kongl. Majus Jhefallningshafvande och öfrige vederbörande hvar i sin väg söka controllera de bevis öfver inhemska tillverkningen , som bör ligga till grund for Saltpeterns lefverering. Comrnitterades organisation medför en kostnad af 6go R:dr, hvaraf Secreteraren åtnjuter Konungens Kath Propositioner. 17g 2f,o. en Cancellist 150, Kammereraren 250 och en Kammar-Dräng 40 R:dr åiligen. Committerade framhärda nied djupaste vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung lider Kongl. Maj:ts Underdånigste, tropligtigste tjenare och undcfsSter, M. Rosenblad G. F. TFirserL K. Frodelius. Krutmeijer.
"till skiftes’’ derutur böra utgå; och N;o 119» i anledning af Herrar PFijks} Santessons och Lefflers motion é*» angående förändrade föreskrifter, i afseende på jernbeiäningen i Stockholm och Götheborg: bifölls. Den sr April i835. Från Höglo fl. Rjddeuskapet och S„ D. Ä nyo föredrogos och bi föl lös Bevillning sUtskottets den i3 dennes på bordet lagde JBetänkanden: N:o 5g, i anledning af Herr Grefve von Fersens, H., motion, örn ändring i stadgandet, angående credit-upplaget; N:o 60, i anledning af Herr Prosten Åstrands motion, angående uppdrag åt Fuilmägtige i Riksgälds-Conloret, att, vid yppad större Statsbrist, på allmänna Bcvillningen å 2:dra Art., med en fyllnads-afgift fördela den bristande summan, m. m. S. D. Lades till handlingarne Förstärkta Stats-Utskottets den 13 dennes på bordet lagde Memorial: JN:o 443> i anledning af verkställd omröstning, i frågan om reglementarisk» föreskrifter för bran vins-bränningsredskapens försegling rn. m.; N:o 444> ' anledning af verkställd omröstning, i frågan om det sätt, på hvilket upplåning för Riksgulds-Contorets behof skall verkställas. S. D. Föredrogos å nyo och lades till hamilingarne Stats-Utskottets den i3 dennes på bordet {agde Memorial: N;o 44°» * anledning af vackt fråga, om upplysningars meddelande, angående dels beloppet af »882 års öfverskott å Stats-Verkets inkomster, och dessa medels användande, samt dels huru derutöfver en extra Statsbrist för år »832 kunnat uppkomma; Piro 441, angående Kongl.