Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har redan i det föregående visat den ekonomiska vigtcn af att för den rörelse, som sannolikt är att förvänta å Statens jernvägar, och i betraktande af de stora afstånd, som måste tillryggaläggas, begagna en så stark materiel, som den redan antagua; och jag har äfven framhållit de omständigheter, som verka till förökning af anläggningsoch driftkostnad, derigenom att en talrikare, men mindre kraftig materiel måste användas. Skulle nu härtill komma nödvändigheten att för hvarje af de nya linierna anlägga särskilda reparationsverkstäder, skulle säkerligen icke allenast den besparing med afseende å anläggningskostnaden för banan och permanenta byggnader, man trott sig vinna, till stor del gå förlorad, utan tillika en i motsatt fall obehöflig underhållskostnad för de särskilda reparationsverkstäderna uppkomma.”
Onder sädant förkällande ock dä Utskottens pluralitet, ak aktning tor minoritetens granlagenket, ieke yrkade sörslagets upptagande till ösverläggning ock omröstning, mea trögan visserligen icke lärer ak någon, som närmare Llverväger densamma, kunna anses likgilltig, liar jag trott mig köra, i sorm ak reservation, till L. St:rs upplasta granskning vördsammast sramställa det ifrägakomne förslaget. 8ve> iges nuvarande Silkverm^ntss^stem sramler ett märkvärdigt ke vis pä oreda, osammankang ock olämpligket. Letraktar man svenska Specie L:dr-st^cket, som utgör öl^ntsS^stemets i känseende till dess ^roO (Lruttovigt,) sä linner man att det icke utgör någon jemn del as Svenska vietnulie-marken, t^ n/l"i ^^3^ ^ ^ victualievigt. Letraktar man Ikiksdalerst^cket i känseende till dess (tinket d. ä. särkällandet mellan det silfver ock koppar den innekäller,) sa är älven detta ojemt, t^r det innekäller i/jsU Lergkint, d. ä. i6-Iödigt, Silfver ock 1 koppar, k varigenom kinketen (kornet) klifver k vad man kallar i^-Iödigt ock i Oran.
Enär medgifvandet af den i nåder föreslagna rättigheten för Bvggnads-kommittéen att till låne-understöd för andra tomtägare, använda de medel, kapiten Klingström återbetalt, icke kommer att föranleda hvarken någon förlängning af den vid bygguads-låuets beviljande, af Kongl. Maj:t bestämda betalnings-tid, eller någon SlatSrVlskollelt Utlåtande, N:o 79. 3 förändring i de för låne-innehafvarne då föreskrifna räntevilkor, eller någon minskning i den stadgade säkerheten för låne-medlens vederbörliga återbetalning, och då det, med sagde låns anvisande åsyftade ändamål måste anses vara ytterligare befrämja dt, derigenom, att omförmälda belopp fått ytterligare begagnas för nya tomters bebyggande, finner Utskottet sig desto heldre kunna understödja den framställning, hvarom nu är fråga, som återfordrandet genast af hela det låne-belopp, merbemälte kapiten innehaft, sannolikt skulle förorsaka förluster, samt andra olägenheter för de tomtegare, hvilka utaf detta belopp redan både erhållit och på föreskrifvet sätt användt en erforderlig tillgång för uppförandet af nya byggnader. Vid bifallandet af hvad i afseende på meranämnde medels fortsatta begagnande blifvit föreslaget, anser dock Utskottet, såsom vilkor härför, böra af Rikets Ständer föreskrifvas, att säkerhets-handlingarne för de utaf dessa medel utlemnade låne-understöd skola inom en viss kort tid vara till Riksgälds-kontoret insända, vid äfventyr af den för uraktlåten, härutinnan förut stadgade påföljd.
Trädgårdsskötsel. Boskapsskötseln har blifvit föremål för noggrannare omsorg. Man börjar allt mer och mer inse sanningen deraf, att ett mindre antal kreatur, väl födda, gifva högre afkastning, än ett större antal svältfödda, och den fordna täflan, om hvilken som skulle kunna, i förhållande till hemmanets storlek, uppvisa det största antalet ofta nog utmagrade kreatur, har gifvit vika för den bättre, att kunna äga vackra och välfödda kreatur och genom dessas starkare utfodring erhålla en i förhållande till antalet stor afkastning. Såsom medel härtill utvidgas, på sätt redan är anmärkt, odlingen af foderväxter, såväl gräs som rotfrukter. För kreatursracernes förbättrande är mycket tillgjordt. På Lyckås i Skärstads socken af Wista härad finnes ett statens stamholländeri af Ayrshirerace; tvänne sådana holländerier, det ena af 20 kor och 2 tjurar och det andra af 10 kor och 3 tjurar, äro genom enskild aktieteckning anskaffade och uppställda, det förra på Tenhult i Tveta härad och det andra på Höreda i Östbo härad, hvarjemte tre af tjurarne blifvit stationerade på särskilda ställen inom distrikterna. Uti Östra härad finnas på särskilda egendomar och för särskilda distrikt uppställda fyra fullblodstjurar af Ayrshire-race och en dito af Pembrokshire-race. En hingstförening håller ock derstädes en hingst af Norsk race. Hushållningssällskapet har sökt att uppmuntra denna näringsgren genom premier för vid årliga landtbruksmöten utställda kreatur och ladugårdsprodukter samt med räntefritt lån understödt bolaget för det inom Tveta härad bildade stamholländeri. Mejerier med byggnader af ändamålsenlig beskaffenhet finnas inrättade vid en mängd större egendomar, der ock smör och ost af särdeles utmärkt beskaffenhet tillverkas.
1 afseende på första omständigheten må* ste man rådfråga Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t vid 180g års Riks» dag äfvensom den, i anledning häraf utfärdade Nådiga Kungörelse af den 4 Februarii 1811, hvaraf inhämtas, att då Riksens Ständer lernnät samtelige Bruksägare rättighet, att under loppet af Sex år, få till Skatte lösa den till JBrukens drift oumgängligen nödvändiga del af Recognitions - Skogarne, förbehölle sig Riksens Ständer, att, vid näst derpåföljande Riksdag, i anseende till de Bruksägare, som då ej ingått i Skatteköp med ifrågavarande Skogar vidtaga sådan© Författningar, de kunde nyttiga pröfva.' Det synes mig alltså icke kunna bestridas, att Riksens Ständer nu, obehindradt äga förordna om Recognitions-Skogarnes användande, och det så mycket häldre, som den, i ofvannämnde afseende bestämde tid af 6 år långt före detta till ända gått. — Vidkommande åter senare frågan, eller i hvad mohn Staten bör understödja Bergshandteringen; så anser jag ett sådant biträde böra inskränkas till beredande af möjsligheten för Bruksoch Bergverks-Idkarne, att få tillhandla sig så stor del af Skogarne, som pröfvas nödige för deras rörelse, samt tillstyrker alltså, det de måga förklaras berättigad» att, mot högsta auctions-anbudets öfvertagande, Stats~Vtskottets Betäniandenl i 47?, få desanima inlösa; Genom hvilken utväg Sta-] ten icke blifver i mistning af den högre betalv ning, andre personer derföre skulle vilja erläg* ga.
g » kom) ii:c) i (()! (() i (o » « (): &lt;o:«TrinTii) i (oi ((g Regardez! u C. R a t h c k e, C o n s t a n c e Elfoe, En ung flicka från landsorten, kunnig i inom hus förefallande göromål, önskar plats i familj för att gå frun till hända; äfven van vid större barn. Svar torde lemnas Johannesgränd n:r 2, Skeppsbron, 2 tr., dörren vid tredje tr., der närmare meddelas. [522] Tandläkaren En musikalisk, ung flicka, elev af hr Bickard Andersson, undervisningsvan, önskar under sommaren plats i en aktningsvärd familj på landet för att ge musiklektioner. Svar till » Musiklärarinna », Upsala, p. r. vänner och väninnor emellan. Efter till Bedaktionen af Idun ingången reqvisition sändes årgången mot efterkraf med tillagdt porto. Allm. telef. Fruntimmerssjukdomar, Förlossningar. Behandlar företrädesvis Barnsjukdomar. p i e n s b u r g. Försöken Th. Winborg &amp; C:is i Stockholm tillverkningar af Conoentrerad fr. o. m. n:r 11 t. o. m. n:r 52 eller mer än tre qvartal (Obs! I n:r 11 börjar den längre följetongen, hvadan intet af den samma går bort.) säljes oinb. för | kr. 50 öre, med lösa permar för 2 kr. 50 Öre samt kan användas som en 1153] C a r l g o d a IDUN mot resa fjällViFöreträdesvis magoch hudsjukdomar. Lilla c. A. En bildad sjuksköterska önskar all ting fritt efter midsommar få med någon sjuk eller frisk till trakt eller göra fjällvandringar. dare genom Iduns Bedaktion. r H U L T E N B E R G S är försedd med ett välsorteradt lager af alla slags tricotvaror till lägsta priser.
Vi böra ihågkomma, att de s. k. utskrifningspenningarna blefvo dem ålagda genom villkorligt kontrakt, då de öfrige provinserne måste anskaffa manskap under de långvariga och blodiga krig, hvari Sverige var inveckladt under Konungarne Carl X:des, Carl XI:s och Xll:s regeringar. Under dessa krig erlade provinsen Halland endast 2 daler silfvermynt för hvarje person emellan 50 och (50 års ålder, hvaremot inom de öfrige provinserne rekryteringar för hvarje nummer flere gånger under loppet af ett krig egde rum. Desse utsockne frälsehemmansegare inom Halland hafva således åtnjutit ganska stor lindring uti roteringsbördan emot de andra provinserna inom Sverige. Vidare har genom 1810 års riksdagsbeslut blifvit afskrifven den bevilln., som desse hemman utgjorde, på sätt uti Utsk:s betänk, närmare omförmäles, och delta fortgick intill sista riksdagen, då R. St. beslutade och Konungen fastställde, att desse hemman skulle ordinarie roteras, hvarigenom således blifvit dem efterskänkte sammanräknade 148,000 r:dr b:co, och hafva hemmanen ifrån är 1811 intill år 1848 följaktligen varit från alla afgifter i och för roteringen befriade. Jag tror således att desse hemman hafva åtnjutit en vida större lindring i roteringsbördan, än hvarpå de kunnat göra anspråk. Genom R. St. vid sista riksdagen faltade beslut hafva de jemväl undfått en lindring i roteringen i så måtto, att de skola utgöra den endast till emot hemmanen inom öfrige provinserne, hvilket motsvarar 6 hemman om en båtsman.
Bevilljilngssätt innebär en grund till mindskning i Summans belopp i samma förhållande sorn Egendomsoch Hemmansvärden skulle blifva lägre uppskattade» Kongl. Den 14 Juli. 1305 Kongl. Majit, som för öfrigt, i afseende på hvad af Stais-Contoiret blifvit anfördt, rörande vissa mindre omständigheter, såsom angående Uppbörden af Rentehöet och vissa Kungsängars arrenden, önskar, att Rilets Ständer åt Stats - Contoirets framställning måtte läna dea uppmärksamhet, som billigheten och fördelarna af verkställandet synas böra förskaffa den, vill endast tillägga, att derest andra Stats Verket rörande omständigheter skulle inträffa, sorn fordra Rikets Ständers öfverläggningar, ämnar Kongl. Majit derom särskildt göra Deras Stats - Utskott Nådig Proposition. För att biträda. Rikets Ständers Stats-Utskott med nödiga upplysningar och meddela de Handlingar, som kunna erfordras, har Kongl. Majit i Nåder förördnat en af Stats - Contoirets ^Ledamöter, Stats-Commissarien och Riddaren af Dess Nordstjerne-Orden N. Frödelius, att gå bemälfe Utskott tillhanda. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständers Stats-Utskott med Kongl. Nåd och Ynnest väl» bevågen. Datum ut supra. CARL. A. G. Mörner. Utdrag af Trotocollet ofver Handelsoch Finance - Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet - I3°6 Den 14 Juli. det ä Stockholms Slott den 1 Mars 1,815, hvarvid Hans Kongl. Höghet Kron Urin sen var tillstädes. Närvarande Hans Excellence Stats-Minisfern för Utrikes Arenderna Herr Grefve von Engeström, Stats • Baden Hans Excellence Herr Grefve Rosenblad. Hans Excellence Herr Friherre Fleming. Hans Excellence Herr Friherre lagerbring. Ha ns Excellence Herr Grefve Puke. t . Herr Friherre Adlerbeth. Hof Canzlcrn Herr Friherre af Wetterstedt* Stats-Secreteraren Grefve Mörner.
§ 19 En gång mellan fullmäktiges ordinarie sammankomster skall kassan revideras av en regementseller korpschef. Anmärkningar anmäls till direktionen som vid fullmäktiges sammanträde skall ge förklaring. Artikel III Om sammansättningen av Arméns Pensions Kassas direktion. § 20 Direktionen består av en ordförande och 6 direktörer, som är delägare i kassan och helst boende i Stockholm. Ordförande skall var general eller överste. Han kan vara i tjänst eller avskedad. § 23 Edsformuläret för ordföranden och direktörerna. § 24 Den ledamot som begår oegentligheter döms inför Vår Krigshovrätt. § 28 Betjäningen avlägger vid inträdet i verket den vanliga trooch huldhetssamt tjänstemannaeden. Artikel IV Om direktionens och betjäningens skyldigheter och arbetsordning. Ordföranden vakar över att kassan förvaltas i enlighet med reglementets föreskrift och att alla i verket fullgör sina åliggande. § 31 Ombudsmannen är föredragande och har rätt att delta i överläggningarna, men har inte beslutsrätt. Han är personligen ansvarig för att direktionen inte genom oriktigt eller ofullständigt utredande blivit vilseledd. Han är huvudman för arbetet inom verket. § 32 Advokatfiskalen är skyldig att yttra sig i alla mål om direktionen så fordrar. Han har fri tillgång till alla verkets handlingar. Han skall granska alla ansökningar om lån, med tanke på säkerheten. § 33 Sekreteraren håller diarier över alla ärenden och för protokoll. Han registrerar alla kanslihandlingar och svarar för deras förvarande och inbindning. § 34 Kassören mottar och förvarar alla till kassan inflytande medel § 35 Revisorn skall revidera alla inkommande redogörelser. Han erhåller 4 % av alla anmärkningsmedel som inflyter. § 40 Alla skrivelser och brev rörande kassan insänds i föreglade brev till direktören. Breven öppnas av den sittande direktionen och ankomstdag och ordningsnummer påtecknas. § 41 Pengar som insänds skall åtföljas av reversal och sedelförteckning. De insätts genast i banken. § 42 Alla utbetalningar sker genom assignationer på banken, vilka kassören uppsätter och ombudsmannen kontrasignerar. Alla inoch utgående belopp över 1000 riksdaler mottas och kvitteras inför direktören. Alla lånebankosedlar och övriga dokument förvaras under 3 lås, där ordföranden, ombudsmannen och kassören har varsin nyckel.
A. för sig och sine underhafvande, utan ock EcclesiastiqueStaten med de flere å Landet boende personer, som hittills icke erlaggt Lagmansoch Häradshöfdingeräntan, sig densamma åtoge, samt att merberörde ränta derefter, till lika belopp öfver hela Riket, eller med 12 sk. af hvarje Matlag på Landet erlades, genom hvilken reglering, R. St:r ansett äfven större säkerhet skola vinnas i beräkningen och redovisningen af ifrågavarande Statsinkomst. Enär likväl den såmedelst beslutne förändring med så väl Mantalspenningar nes som Lagmansoch Häradshöf dinge-räntans utgörande syntes så väsendtligt röra de Skattdragandes rätt, att samma förändring icke borde vidtagas, utan föregången undersökning om förhållandet i serskildte landsorter, serdeles till upplysnings vinnande, om icke tilläfventyrs de orters innevånare> som uti desse af gifter hittills njutit lindring för närvarande utgöra några deremot svarande tj'elistharheter; så hafva R. St:r, af sådan anledning, hos K. M:t i underdånighet anhållit, att K. M:t täcktes uti omförmälte frågor i Nåder låta, före nästpåföljande Riksdag, verkställa en närmare utredning, hvarigenom tillfälle bereddes R. St:r, att uti ämnet med behörig sakkännedom besluta. Då en sådan undersökning, på K. M:ts Nådiga befallning, är vorden, genom K. KammarCollegii och K. StatsContoirets föranstaltande, verkställd, oeh handlingarne derom blifvit StatsUtskottet tillställde, har i 76 Stats-Utskottets Utskottet skolat de härutinnan erhållne vidare upplysningar R. St:r meddela. Uti Upsalaj Stockhol/nSj SödermanlandsÖstergöthlands Gottlandsj Calmare j Blekingej Jonköpingsj Kronobergs j Christianstadsj MalmöhusHallandsElfsborgsj Skaraborgs och Gefleborgs Län utgöras Mantalspenningarne samt Lagmansoch Häradshöfdinge-räntan med Tingsgästnings-penningarne lika, enligt derföre bestämda, med R.
Föredrogos men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, StatsUtsIcs nedannämnde den 28 sisth Nov. på bordet lagda Utlåt:n och Mem:r N:o 156, i fråga om utbetalning under år 1858 af återstoden utaf anslaget för Eskilstuna kanals anläggning; N:o 157, ang:de föreslagen afskrifning af erhållet lån samt ålagda afgifter för sänkningen af sjöarne Bolmen och Drafven i Småland ; N:o 158, ang:de föreslagna Statsbidrag för vägars anläggning och förbättring, hamnbyggnader och kanaler samt sjösänkningar och andra vatten-aftappningsföretag m. fl. dylika föremål; N:o 159, med förslag till allmänna vilkor och stadganden i afs:de på de under denna Riksdag beviljade Statsbidrag till väganläggningar och vägförbättringar, samt hamnbyggnader och vattenaftappningar m. fl. arbetsföretag; N:o 160, ang:de medels anvisande för undersökning, inspektionskostnader samt expenser vid allmänna arbeten; N:o 163, ang:de beviljande af Statsbidrag för en kommunikationsled mellan Asasjön i Kronobergs län samt städerne Wexiö och Carlshamn; N:o 164, angtde beräkningen af den erforderliga tillökningen i anslagen för de 3:ne ArtilleriRegementona samt ArtilleriBatteriet i Norrland; 78 Den 3 December e. m. N:o 165, i fråga om löneförbättring för KrigsilofRältens Embetsoch Tjenstemän m. fl.; samt N:o 166, ang:de föreslagen pension för t. f. Kamreraren vid f. cl. GeneralAssistanceKont. G. Grundin. Föredrogs och lades till handlingarna StatsUtskis den 28 sist). Nov. på bordet lagda Mern. N:o 170, i anledn. af erhållen återremiss å åtskilliga i Mern.
Genom tillåtelsen • till införande af utländskt tackjern kan för öfrigt samlas en erfarenhet, tjenlig att bibringa full visshet om oskadligheten af en tillåtelse att utföra svenskt tackjern, såvida nemligen det visar sig, att tillfällig brist pä detta senare kan genom införsel utifrån ersättas, och att derjemte stångjern, som här tillverkas af utländskt tackjern, erhåller fördelaktig afsättning äfven pä den utländska marknaden. Imellertid är det ostridigt, alt en ökad inhemsk produktion af tackjern, i förening med införsel af utländskt sådant jern, kan föranleda en större tillgång på denna vara, än som inom landet kan förbrukas, och i detta fall inträder tvifvelsutan ett behof, att till fördel för taekjernstillverkaren medgifva varans utförsel, likasom det då ock kan ske utan skada för stångjernstillverkaren. För sådan händelse är behöfligt, att Kongl. Maj:t må kunna vid tillåtelsens meddelande utsätta en utförselstull, hvarigenom berörda näringars stridiga intressen förmedlas, och alt denna tull således, utan att vara så hög, att utförseln derigenom göres omöjlig eller alltför mycket försvåras, likväl är sådan, att den åt inhemska jernförädlingen lemnar tillräckligt skydd vid konkurrensen på verldsmarknaden; och jag vågar alltså i underdånighet tillstyrka, att Kongl. Maj:t täcktes föreslå Rikets Ständer att i nämnda afseende fastställa en maximitull af 2 r:dr b:ko för skeppundet tackjern, i sammanhang hvarmed jemväl torde antagas en eventuel utförselstull fl malm af 33 Vs r:dr för 100 r:drs värde. Statsrådet friherre Gyllengranat instämde uti statsrådet
Således och under förhoppning att förslaget skall hos Rikets Ständer vinna önskvärd framgång, derest åt detsamma gifves en förändring i ofvan antydda syftning, har Utskottet icke bort tveka att frångå det förra förslaget samt tillstyrker att den föreskrift i Banko-reglementet, som skall motsvara 5:te §, må erhålla denna lydelse: l:o. Fullmägtige böra hålla Banko-verket i den jemna och oafbrutna gång, som med ändamålet af denna inrättning och de af Rikets Ständer meddelade förordnanden öfverensstämmer samt, i enlighet dermed, vidtaga de åtgärder, hvilka till befrämjande af Verkets rätt, säkerhet och förmån finnas vara af nöden; och åligger det Fullmägtige att hafva noga tillsyn öfver ordningens vidmagtbållande inom Verkets afdelningar. Utöfningen af nämnda åliggande må Fullmägtige sig emellan fördela på sätt d m bäst och lämpligast synes; dock äro de, en för alla och alla för en, ansvarige för den skada och förlust, som genom en eller flere Fullmägtiges försummelse härutinnan Banken möjligen tillskyndas. För den dagliga tillsynen öfver göromålen inom Banko-verket utse Fullmägtige inom sig en Deputerad och en Suppleant för denne. Nytt val anställes före hvarje års utgång, då den afgående kan åter inväljas. Fullmägtige bestämma arfvodet för deputerad med afseende å omfånget af de honom tillkommande göromål. Bankens pappersbruk, Tumba, förvaltas af Fullmägtige samfäldt, under specielt inseende af en deras ledamot. Innan Utskottet öfvergår till de öfriga punkter i ofvanomförmälda betänkande, hvilka Utskottet trott sig böra i ett sammanhang nu behandla, bör Utskottet tillkännagifva, att dessa punkter, bifallna af Borgare-Ståndet, blifvit af öfriga Riksstånd återförvisade, såsom följd af de beslut, dessa Stånd fattat, rörande förslagen om verkställande Direktörer och Under-styrelsens upphörande, såsom kollegial myndighet. 4 Banko Utskottets Memorial JYi 55.
Prytz’ skildringar af nordboarnas lif verkligen hafva framgått ur en ”begeistret Iver” för ”Oldtiden,” och om det icke snarare varit skaldens hufvudsyfte, att i motsats till kristendomens mildrande inflytande på sederna måla hedendomens styggelser, dess råhet, omensklighet och vidskepelse; och han har till den ändan lånat färgerna icke mindre från sin egen tids skuggsidor än från sin ofullständiga kännedom om forntidens barbari. Det är åtminstone ur denna synpunkt, som alla dessa scener bekomma utseendet af att vara fullt berättigade delar af det hela och ej blott slumpvis inskjutna episoder. Hela andra akten har endast den betydelse att vilja rätt eftertryckligt framställa hedendomen i all dess ryslighet; derföre införes här menniskooffret, och förf. har tydligen velat göra det än mera upprörande genom att låta offret vara en trolofvad jungfru, som för kärlekens lycka skattar lifvet högt, och, då hon oåterkalleligen skall beröfvas det, förmenas att dö tillsammans med den hon älskar; derföre uppträda ock här bönderna och rådslå om bästa sättet för Hägge att bli qvitt hustrun. Och för att antyda, huru i hedendomens mörker alla laster frodas, införas i 1:sta och 3:dje akterna Roskil och Rane som representanter för de förnämas gudlösa och utsväfvande lefnadssätt, och Smorotz, Ståltfoot och Suputh föreställa dem, som dyrka Mammon i form af rikedom, fåfänglig ära och vällust. Dygdekär åter, som, om än ett lif efter detta icke skulle finnas, dock hellre vill lemna efter sig ett godt än ett elakt rykte, synes vara ämnad att tillsammans med den af samvetet plågade Male Conscius utgöra en lefvande utläggning af det bekanta bibelspråket: ”Då hedningarna, som icke hafva lagen” o. s. v.
Då uppdragen att vara ordförande och ledamöter i fattigvårds-styrelsen grunda sig på de väljandes förtroende till de utsedde personernes redbarhet och förmåga att handhafva de med dessa befattningar förenade kommunala bestyr, anse Utskotten det icke böra dessa befattningars innehafvare af lagstiftaren medgifvas att från sig på någon annan öfverflytta större eller mindre del af de dem anförtrodda göromål; och enär, i anseende till befattningarn. es med deras handhafvande påräkna någon pekuniär ersättning, torde det ej heller böra åläggas kommunernc att erlägga något arfvode åt sådana personer, som fattigvårds-stvrelserne kunna finna nödigt att hos sig till biträden anställa. Utskotten få i följd häraf tillstyrka, att ifrågavarande förslag icke må bifallas. toto De bestämmelser, som förekomma uti 14, 15, 16 och 17 och stödja sig på de grunder, att i fråga om fattigförsörjning hvar och en anses tillhöra det fattigvårds - 16 Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 27. samhälle, der han, efter fyllda femton år, sist under tre på hvarandra följande år stadigt vistats, och att ingen må, i och för äfventyret af framtida fattigvårdstunga, inskränkas i rättigheten att välja vistelseort, der honom sådan af andra skäl ej lagligen kan förmenas, hafva utgjort föremål för flere anmärkningar och förslag, hvilka alla gå derpå ut, att en hvar, i afseende å fattigförsörjning, skall anses tillhöra det samhälle, der han är, sednast varit eller bordt vara antecknad i mantalslängd, och att om från ett fattigvårds-samhälle till annat inflyttar eller til! inflyttning anmäles person, som icke har känd utväg till bergning, sådan person icke må antecknas i mantalslängden i inflyttningsorten, utan medgifvande af fattigvårds-styrelsen derstädes. Till stöd för dessa framställningar och förslag, hvilka öfverensstämma med de åsigter, Rikets Ständer uti deras vid sisthållne riksdag till Kongl. Maj:t aflåtna underdåniga skrifvelse i ämnet tillkännagifva, har hufvudsakligen blifvit anfördt: