Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Har jag warit nog lyckelig. att, under denna brydsamma förrättning, u ppfylla hwad Högloft. Riv» derskapet och Avelns dyrbara för roende af mig fordrat, sä är min högsta önskan uppfylld. Herr Dkam, pelir; Ibland de summor sorn wi «u hört af Friherre Illjertr» uppgifwas i anteckningen öfwer f. d. Konungens egendom, fär jag fräga om äfwen finnes upptagen en summa af omkring Zo,o2o R:dr. som af f. d. Konungen stall blifwit af gunst och NSde Åtskilliga Uppbördsman efterskänkt. Jag hemställer om detta skulle förtjena en synnerlig uopmärksamhet. En Konung bör ej kunna taga egendom frän en del af sina Undersåtare, för att af gunst och näde bortskänka den ät andra. Friherre klljerts. Man torde ej i den belägenhet jag säsom Ridderstapet och Adelns Ombud warit, S84 Den »4 November. warit, kunna göra annat än fiera sig' till dem som äga närmaste tillgängen till alla möjliga underrättes, sers inhämtande. Jag kan fäledes ej i afseende pä den af en wärd Ledamot nu gjorde anmärkning lemna nägon upplysning, emedan jag icke har mig den fåken bekant; men jag är öfwertygad akt om Herr JustitieRadet ^sAerlleim, säfom af Kongl. Majit tillförordnad uppteckningsman, haft något sadant att uppgifwa, hade den sorgfällighet och nit han ädagalagt för Rikets wäl och rättigheter, wisierligen br^gt honom att äfwen i detta mäl söka desamma bewaka. Herr Grefwen och LandtNarffalken Hr 1kiam5 anmärkning torde för det närwarande fä för hans räkning i Protocollet antecknas. För öfrigt sär jag proponera Högloft.
Vederlag för indragne hemmansränta i Jemtland 7,900: D:o för d:o i Medelpad 2,540: 39. 4. Credit. Utgifter: Bidrag till lön, lega och servis 6,762: 36. 2. Bidrag till nummerhästars anskaffning 3,333: 16. — Diverse omkostnader 200: — H:r 13,009: 35.~' Balans till år 1857: Utlånta medel , 42,418: 46. Härvid har någon erinran från Revisorernes sida ej förekommit. Kongl. Krigs-akademicn. Räkenskapen, som blifvit uti Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning, har hos Revisorerne icke heller föranledt till någon erinran. Inkomster och utgifter redovisas sålunda: Uppbörd: Pensions-afgifter 70,092: Afgift till böcker och ritbehör 2,600: Ersättningar 1,083: 42. 9. Balans till år 1857: Cr ed i t Balans från år 1855: Utgifter: Löner och arvoden 24,314: Underhåll, beklädnad m. 85,202: 28. 6. Beträffande Kadett-korpsens styrka, mhemtas af Guvernörs-embetets till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse, att kadetternas antal den 31 December 1855 utgjorde 184; att under år 1856 tillkommit 38, men afgått 30, så att qvarvarande antalet den 31 December 1856 uppgått till 192. Pensions-afgiften för betalande kadetter liar Under revisions-året af Kongl Maj-t varit bestämd till 396 R:dr banko. Allmänna (»arni,sons-,sjukhuset. Räkenskapen, som ännu icke undergått granskning uti Kongl. Kammar-rätten, utvisar följande förhållande: Debet. Balans från år 1855: Uppbörd: Utgifter".
Lifgardes-regementena: af Herr Wedberg, som åberopade sin vid det förra Utlåtandet afgifne reservation. 3o Stats-Utskotlets Utlåtande , N;o 2oa.' Vid i5:de punkten, angående Kronprinsens Hussar-Regemente: af Herr Friherre Sprengtporten med yttrande, att Utskottet af de vid förra Betänkandet inom tvenne Riks-Stånd gjorde anmärkningar haft tillräckligt skäl att tillstyrka den begärda förhöjningen uti manskapets gage. Häruti instämde Herr Grefve Horn, Herr Grefve von Platen, Herrar Tersmeden, Anckarsvärd, aj Geijerstam och Ribbing. Vid 2usta punkten, angående Kongl. Lif-Bevärings-Regementet af Herr Grefve Horn: ”Ja? reserverar miar mot Utskottets tillstvrkande att i nå?ot fall f O # O %j O reducera Armeens befäl i de lägre Ollicers-graderne, emedan jag anser detta befäl ingalunda motsvarande behofvet, i händelse af Bevärings-classernes samtidiga uppbådande till krigstjenst, då icke allenast Rikets försvar skulle äfventyras, men äfven kärnan af landets manliga befolkning utsättas för det fordna landtvärnets bedröfliga öde, om ett till antalet ännu inskränktare, än det närvarande, till följe af Armeens organisation och det långvariga fredstillståndet mindre till verklig krigstjenst öfvadt befäl, skulle på en gång samla Rikets hela Beväring under fanorna, hvilket onekligen inträffar, i händelse af ett activt krig, då äfven Armeens depöter säkerligen skulle blifva i saknad af det skickliga befäl i de högre graderne, som visserligen borde kunna fyllas utur Bevärings-classerna, så fort hela Be värings systemet vinner den önskade utveckling, hvilket äfven Utskottet afsett. Men just denna Utskottets önskan, som jag delar, synes mig stå i motsats med den föreslagna reduction af synnerligast Lif-Bevärings-Regementet.
R:dr till resekostnad och dagtractamente, 2,500 R:dr till Navigationsskolan i Stockholm, 1,400 R:dr till hvardera af skolorna i Götheborg och Gefle, samt 1,200 R:dr till hvardera af desamma i Malmö och Calmar, äfvensom 1,500 R:dr, allt årligen, att fördelas emellan skolorna till inköp af instrumenter, böcker m. m., hvarförutan ett belopp af 16,600 R:dr, allt Banco, ansetts erforderligt till inköp af instrumenter, böcker och andra inventarier vid de föreslagne fem Navigations-skolorna. Att Rikets handel hufvudsakligen grundar sig på dess sjöfart, och alt, i samma nion sjöfarten förminskas, äfven handeln lider, hafva Rikets Ständer trott vara tillräckligen erkändt, likasom att till en utvidgad och för landet nyttig sjöfart fordras ett tillräckligt antal sjömän, som innehafva erforderlig Bih. till R‘ St. Skrifvelse , iV.-o 229. skicklighet i sitt yrke. Den klagan, som allmänneligen förspörjes öfver bristen på dugligt och användbart sjöfolk, samt i synnerhet på befäl och underbefäl vid handt lsflottan är, efter Rikets Ständers omdöme, icke ogrundad, och då en sådan brist ej kan annat än högst menligt inverka på Rikets sjöfart och lägga hinder i vägen för Svenska fartygs befragtande å utrikes orter, blifver det en magtpåliggande angelägenhet, att åtgärder vidtagas, hvarigenom Riket må kunna erhålla ett tillräckligt antal skicklige sjömän.
Bonde, Knut, och N:o 286 Frih. Baab, Adam Christian; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 140. Gr. Björnstjerna, Carl Magnus Ludvig; » 2080. Hr von Konow, fullm. Hr Paijkull, Lars Gustaf. Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en suppleant i Särskildta litsk:t fi>r behandling af sjölagsförslaget, efter N:o 2308 Hr af Ström, Carl Ferdinand; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: • N:o 1. Hr Lilliehöök af Fårdala, Johan. Efter förmälan, att Hr Paijkjll, Lars Gustaf, hvilken blifvit utsedd till ledamot i Banko-L’tsk:t, förut varit suppleant i samma Utsk., anmodade Hr Gr. o. Landtm. Ståndets Hrr Elektorer att välja en suppleant i Banko-Utsk:t efter Hr Paijkull. Föredrogs ett från Vallöf!. Borgare-St. ankommet prot.-utdrag N:o 382, innehållande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda Borgare-St:s beslut i afseende å 128:de punkten i Stats-Utsk:ts Utlåt. N:o 139, ang:de regleringen af utgifterna under riksslatens åttonde hufvudtitel. 504 Den 7 September. Frih. af Uppläs, Gustaf: I 128:rlo punkten af Bolänk:t N:o 139 liar Stats-Utsk:t hemställt, att II. Sl:r målto till Iv. M:s disposition å Riksgäldskontoret anvisa ett reservalionsanslap af 9,000 rdr, för alt mod årligen lindor nästa slatsregleringsperiod användas såsom bidrag för vård och skötsel af de i provinsen Helsingland befintlige, af sjukdomen spetelska angripna personer. Denna hemställan liar Borpare-St. bifallit, men derjemte, såsom synes af förevtde inbjudning, för sin dol beslutat, att II. St:r skulle till K.
Stockholm den 18 Julii 1854. STOCKHOLM, 1854. /. A. Walldén. Förslag till Förordning ang. vilkor en för Bränvins Försäljning. § i. Bränvin må ej till mindre belopp än 60 kannor säljas af annan än den, Sorn enligt 2 eller 4 § dertill berättigad är. Bränvinstillverkare må likväl af det bränvin, han sjelf tillverkat, sälja, minst 15 kannor, men blott från det ställe, hvarest tillverkningen skett. § 2. Den, som erhållit rättighet att idka minuthandel med bränvin, får sälja, i stad, minst en fjerdedel, och å landet, minst en kanna. § 3- Vid handel, som i förestående §§ omförmäles, må hvad såldt blifvit icke afhämtas i mindre belopp, än det minsta, som i hvartdera fallet säljas må, eller något af det sålda å försäljningsstället förtäras. § 4. Den, som erhållit rättighet att idka utskänkning af bränvin, må sälja huru litet belopp som helst, och må detta å stället förtäras eller derifrån afhämtas. Å utskänkningsslälle skall varm mat alltid vara att tillgå. § 3. Minuthandel med, eller utskänkning af, bränvin må ej utöfvas i förening med annan handel, till hvars idkande särskildt tillstånd erfordras. § 6. Rättighet tili minuthandel med, eller utskänkning af, bränvin må ej tilldelas annan än den, som har god frejd, gjort sig känd för ordentlighet) kan försvarligt skrifva och räkna samt pröfvas i öfrigt tjenlig vara. Bil. M 1 lill Särsk, Ulsk. Förordningen angående vilkoren för bränvins tillverkning, icke får med sådan sig befatta, må ej tilldelas rättighet till minuthandel med, eller utskänkning af, bränvin. § 7- I stad skall Magistraten hvarje år inom första hälften af Maj för K.
Jag fick vackra hattar, schalar och mantiljer. Det var minsann en annan uppsättning, än den som bestods i pensionen. Ändtligen var allt i ordning och dagen för packningen inföll. Jag var sysselsatt att profva min bästa hatt af ljusblå crepe, du, med hvita blommor, och tänkte just lägga ner den, då Johan inträdde, och det just som jag skulle kasta den aldra som hastigaste och sista blick i spegeln. Johan hade under hela vår arbetsbrådska varit försvunnen. – Kors hvad du ser hygglig ut i den der hatten, utlät sig Johan. Hygglig, kan du tänka dig något trivialare uttryck? Jag tog också genast af mig hatten och lät honom förstå, att jag aldrig hört det jag haft ett ohyggligt utseende. Han sökte visserligen blidka mig, men det var icke någon lätt sak. Jag förklarade slutligen att af alla de behag jag väntade af min lustfärd, var det att slippa se honom ingalunda det minsta. Kan du föreställa dig hvad den figuren då svarade? Ingenting mer och ingenting mindre än att han ämnade följa med till Strömstad. Han var ytterst klen och svag, han, den tre alnar långa karlen, med en rygg så bred, som en inkörsport, plågades af ett svårt hjertlidande, och så hade han gikt i venstra foten, rheumatism i högra armen och Gud allena vet hvar han icke hade ondt. Jag kände mig så retad af hans sjukdomar, att jag sprang in till mamma och beklagade mig öfver honom. Hon skrattade och fann naturligt, att min blifvande fästman ville ledsaga mig. Om jag kunnat försättas i dåligt lynne, visst fanns det nu anledning dertill; men resan, med allt hvad jag under den skulle komma att upplefva, gjorde att jag snart glömde min förtret. På eftermiddagen foro vi från Widingesjö. Vi skulle stanna i Stockholm en eller ett par dagar hos mammas föräldrar, kamrer Hagmans. Den sjette Juni på aftonen gjorde vi vårt inträde i deras boning i Kungsbacken. Min styfmors enda bror var der. Han hade dagen förut kommit från England, der han vistats alltsedan min fars bröllopp, då jag såg honom första och enda gången. Ingeniör Carl Hagman är tjugufyra år, lång och blek, med svart hår och svarta ögon. Han begagnar pince-nez.
Skjöldebrand, uti en hos Riddcrskapet och Adeln väckt motion, hemställt, det Rikets Ständer, i anseende till det ringa belopp af omkring 2,000 Ridr, hvartill aflöningen för många af dessa tjenstemän inskränkte sig, måtto medgifva, att det anslag, hvarifrån ofvauberörda arfvoden utgå, finge erhålla egenskapen af förslagsanslag, på det sådana arfvoden måtto kunna tilldelas hvar och en vid Artilleriet tjenstgörande, som utan passevolans innehade äldre Kaptens lön. Enär Utskottet, i afseende på de mångfaldiga anslagsbehofven under denna Hufvudtitel, iakttagit den grundsats, att, såvida ej synnerligen vigtiga skäl förekomma, tillökning i förut beviljade aflöningar icke bör medgifvas i andra fall än då framställning "derom meddelats af Kongl. Majit, som tillförlitligast kan bedöma giltigheten af de i sådant hänseende väckta anspråk, får i öfverensstämmelse härmed, Utskottet hemställa, att icke heller denna motion må hos Rikets Ständer vinna bifall. 16:o. Ingeniör-korpsen. a) Beträffande det till denna korps hörande Sappör-kompani, har Kongl. Majit, enär värdet af den å kompaniets stat uppförda brödspanmål 1,664 kubikfot, hvarför nu finnes beräknadt ett kontant anslag af 2,636 Ridr 67 öre, efter det förändrade statspriset å spanmål, rätteligen utgör 3,328 Ridr, föreslagit, att skilnaden mellan dessa belopp måtte med 691 Ridr 33 öre tilläggas Ingeniör-korpsens nuvarande anslag.
Berättelse om verkställd granskning af SältpeterFondens Räkenskaper för år 1826. (R:gs-A.) Till Utskottet har blifvit aflemnad den öfver SalpeterFonden för berörde, år 1826 afslutade, uti KammarRätten med anmärkningar reviderade hufvudbok , med dertill hörande verificationshandlingar, hvilken visar följande hufvudsakliga resultat: Betänkan de n, N:o 337. 115 Frun år i8a5 inbalanceras följande tillgångar: Contant Behållning R:dr 6,744:04. 1. Utlunta Medel, Capital och räntor 373,688:— 10. Innestående Salpetermedel : I Landet . 12,457: 36. 10. Utbetalte och o liqvidera de förskott 59,3ii:25. 1. Fordringar för anskaffade och till Länen afsändeSalpeter Sjudnings pannor af koppar .26,284:— 5. Behållna Inventarier. — När härifrån afdrages Fondens inbalancerade skulder: Öfverlefvereringar 1,285: \i. 10. Skulder till Landtränterierna för förskott och öfverlefvererin gar 22,778: 37. 3. Årliga Arfvoden och Respenningar samt Verkmästares Löner R:dr 16,698:39.11. KronoUtskyIds ersättning - till Verkmästare och Drängar 656: 31. 4- Pensioner och Gralialei* till afskedade Verkmästare 1,261: 33. 3. Gratilicationer och Heders belöningar 20. — Käril, Spik,Segelgarn och Lack till förvarande af lefvererad Salpeter 1,945:42.10. UppbördsKostnader 4j°99: !• 9- TransportKostnader 4,222: 22. UppbördsLängder 45:42.— Skrifmaterialier och Expenser 27. Upphandling af lefvererad
Derest vexelgifvaren, på den tid då vexeln utgafs, egde godkännarens ovilkorliga tillåtelse att vexeln å honom draga, vare denne förbunden att vexeln antaga, oell, om det ej sker, ansvarig för all deraf uppkommande skada, IV. Gap. Om vexel ris betalning genom goäkännaren. l9- §• Är vexels förfallotid bestämd lill en eller flere aiånader, då skall Lag-Utskottets Betänkande V. o i SS. 5 hvarje månad till 3o dagar räknas, den dagen oräknad, då vexeln »tgafs eiler uppvisades. Är vexel ställd att betalas midt i månaden, vare då femtonde dagen rätter förfallodag. 20. §. Är vexel, som finnes ställd att betalas inom viss tid efter utgifvandet eller uppvisandet till betalning förfallen, och har icke för vägrad accept redan blifvit protesterad, åligge innehafvare» , att af den person, hos hvilken penningarne skulle uppbäras, fordra betalning, samt, derest sådan icke erhålles, protestera, uti stad senast å första dagen, och på landet senast å andra dagen efter rotta betalningsdagen: kan ej denna anträffas, protestere dock innehafvare» som sagd t är: vill eller förmår ej den förre erlägga mera än en del af vexelns belopp, ankomme på innehafvaren alt emottaga, eller icke emottaga, hvad honom erbjudes, men protestere icke dess mindre för hvad som brister. 21. §. Är vexel ställd alt betalas vid uppvisandet, vare, för dess uppvisande lill betalning, tid, som i 11 §. sägs: erhålles ej betalning, eller kan ej den person anträffas, hos hvilken penningarne uppbäras skulle, eller vill eller förmår ej denne erlägga mera än en del af vexelns belopp, protestere innehafvare» efter thy i 20 §. föreskrifvet är. 32. §.
Ändtligen finner jag i den önskan, hvarmed Kongl. Majit beledsagat sin nådiga Proposition, att målet m^tte med lugn pröfvas, ett nytt skäl, som bestämmer mig att bevilja Ordföranden uti CanaiDirectionen, Herr Grefve Platen, det särskildta Utskott, som han begärt. För öfrigt vill det synas mig, som skulle det kunna vara så väl Riksens Ständer som CanalBoIaget fullkomligen likgiltigt, antingen målet behandlas af ett särskildt Utskott, eller af Deputerade, valde inom Banco-, Statsoch OeconomieUtskotten, endast frågorna skiljas; revisionen af de hittiUs gjorda arbeten och dertill hörande räkenskaper, som skulle kunna draga något långt på tiden, särskildt behandlas, och särskildt frågan om det bidiug, hvar* Den 17 April. 333 om, till arbetets fulländande, Bolaget gör anhållan hos Nationen. Denna fraga är det högst angeläget för Riksens S.änder att få med det snaraste utredd. Jag hemställer derföre till Ridderskapets och ddelns bepröfvande, om icke en praescriptionstid, som jag förmodar icke behöfva öfverstiga 14 dagar, borde bestämmas, inom hvilken antingen det blifvande särskildta Utskottet, eller ock Deputationen, formerad af Oeconomie-, Bancooch StatsUtskotten, borde till Riksens Ständer inkomma med deras utlåtande, innehållande uppgift på beloppet af det biträde , sorn Bolaget tror sig af Sfaten behöfva uppå sättet ntt detsamma åstadkomma, och uppå de vilkor, hvartill Bolaget för detta nya bnräde skulle emot Staten förbindas. Grefve Lilljener antz, £fohrn Wilhelm'. Med Herr Grefve Schwerin förenar jag mig deruti, att anläggningen af Götha Canal företogs vid en tidpunkt, sorn, i anseende til! Rikets då varande be! genhet, syntes vara den mindst lämpiigetill andra ansträngningrr, än dem som af yttersta nöden påkallades.
Sederholm, H. F. Sede rholni. Bruks-Patroa. Protocolls~Secreterare i Eders Kongl. Maj:;s JustuiaeRevision* Kattel igen afskrifvet, betygar C. Sylvan* Litt. G. Littera A. å aAr 1794 om sommaren blef skeppet RiovaltaJ tillhörigt nu mera aflidne Cormnerce-Rädet och Vasa-Riddaren J. Sederholm i Helsingfors och ford X). Sederholm. Ofverste-LSjtnant i Arméen och Major vid Eders Kongl. Majit Ingeaieur-Corps. A. M. Sederholm. Den 17 April! fördt af Capitaine Börje Clase, under* resan ifrån I/ivorno till Carthagena, med innehafvande last af Ekvirke tillhörig Kongl. Spanska Kronan, uppbragt af en Fransk Fregatt och infördt till Tou« Ion; den 9 Floreal Franska Republikens 3:djeår, Elef genom dom af Comité du Salut Public i Paris lasten confisquerad, men skeppet tiildömdt dess fragt, jemte ersättning för liggdagar och tidsförlust m. rn.
Dramatiska scenen är blott hundra år gammal och instiftades under Gustaf III, då Stockholm förfinades och förfranskades på samma gång. Fransk tragedi med Voltaire, franskt lustspel med Molière och Des-touches, den komiska operan med Sedaine beherskade de svenska teatrarne i förra århundradet, medan den inhemska produktionen var vida svagare än vid teatrarne i Köpenhamn, der både danska och norska författare kunde göra sig gällande. I vår tid har den stockholmska teatern med flit och förmåga odlat det franska dramat, som man här i Köpenhamn med dum förnämhet håller sig borta från. Vi lefde på Scribe mellan 1820 och 1850 och vi kommo aldrig ifrån den skammen, att hans stycken äro spelade oftare än någon dansk skalds den t. ex. tre gånger så ofta som Oehlen-schlägers. Men med Scribe upphörde också det danska intresset för fransk teater och hvarken odlade man det franska dramat med Victor Hugo och Dumas d. ä. eller det moderna skådespelet med Augier och Dumas d. y. Icke så i Stockholm. Endast detta att Dumas ’ komedi Le demi-monde i många år var Dramatiska teaterns glansföreställning, visar olikheten mellan Stockholm och Köpenhamn. Vårt sippa väsen skulle knappast funnit sig i styckets ämne och dessutom egde teatern icke krafter till hufvudrollerna, hvarken till den eleganta parisaren som Höedt på sin tid önskade spela eller till den mer än koketta So * zanne. Hr Gustaf Fredrikson och fröken Björkegren spelade på sin tid första akten så förträffligt tillsammans att icke en Théâtre Français1 utförande nådde högre. På den kungliga teatern uppfördes i fjor af samman lagdt 28 stycken tre franska skådespel, nämligen ett nytl Paillerons Råttan och två Molièrska komedier Fruntimmers-slcolan och Scapins skälmstyclcen.
Jag hyser all aktning för hvart och ett af RiksSttn; men vi måste medgifva, alt en sådan klyftighet ej kan finnas uti ett af dessa Stånd, och då man dertill tager i betraktande, att de privilegierade Stånden, såsom man vill kalla dem, vanligen arode, hvilkas ledamöter äro minst talrikt närvar, i Utsktn, derföre att de rent af, jag tvekar icke att utsäga det, försumma sig; så blir följden, att det enskildta intresset hos dem, som icke förmå att fullständigt tolka grundlagens ord, gör sig gällande vid alla voteringar. Derföre tillkomma sådana stadganden, som verkligen för en eller annan dass kunna anses medföra någon fördel, då denna dass för ögonblicket tillfälligtvis utgjort majoriteten inom Utskm. Jag fruktar åtminstone att detta ar anledningen. Hvad åter beträlfar sjelfva redactionen, så har Hr Printzensköld yttrat mycken förundrau öfver att sådana felaktiga redactioner kunna insmyga sig. Jag medger, att det icke är bra; men Hr Printzensköld känner troligtvis huru med sådana redaetiouer tillgår. De blifva, sedan Utsk. fattat sina beslut, uppsatta af cancelliet och justeras sedan inför TJtsk., som blott hör deni en eller annan gång uppläsas. Den som vill göra sig ytterligare besvär, ser visserligen igenom dem, men vanligen har ploraliteten blott hört dem uppläsas och kan då icke ingå i den speciella granskningen af ordställningen. Om något i detta fall skulle förundra mig, så vore del, att, ehuru Kammarrätten säkerligen haft åtskillige tjenstemän här närvar, vid de föregtde riksdagarna, desse, som äro i tillfälle alt hela året om alla dagar begrunda bevilln.förordn., likväl icke fästat uppmärksamhet på de verkligen stora grammatikaliska fel, som jag medger finnas i förevar. 39 §. Hr von Hartmansdorff, Aug.: I saken instämmer jag uti den reservation, som Prosten Osterman afgifvit.
Vid handläggningen af den del utaf E. K. Maj:ts nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, som angår reglering af utgifterna under Riks-Statens Irsta Hufvud-titel, hafva Rikets Ständer, jemte det de fastställt hofhållnings-summan för H. Majrt Enke-drottning Josefina till 120,000 Rrdr R.mt årligen, att från och med 1861 års början utgå, och hvarom underdånig anmälan kommer i sammanhang med regleringen af ofvannämnde Hufvud-titel i sin helhet alt göras, tillika medgifvit, i öfverensstämmelse med E. K. Majrts nådiga förslag, att af besparingarne på de i nu gällande Riks-stat uppförde anslag till Deras Kongl. Högheter Kronprinsen och Kronprinsessan må från och med Augusti månad 1859 och intill slutet af innevarande statsregleringsperiod utgå till II. Enke-drottning Josefinas hofhållning ett belopp efter år räknadt, motsvarande hvad Rikets Ständer sålunda för den kommande tiden bestämt; hvilket Rikets Ständer ansett sig höra härmed i underdånighet anmäla, framhärdande etc. Stockholm den 30 Juni 1860. Expcditions-Utskottets Förslog till underd. Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 30 Juni 1860. Preste-Ståndet den 30 Borgare-Ståndet den 30 Bonde-Ståndet den 30 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upphäf vande af den allmogen i sju härader af Elfsborgs län samt städerna Borås och Ulricehamn beviljade särskilda handelsfrihet. (Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 77.) S. A. K. Uti särskilda, hos Rikets