Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men dä, enligt 1111 gällande författningar, någon ersättning för dylika besigtningar m. m, icke äger rum i annat fall, än att förrättningen varar längre än en dag, på sätt Kongl, förordningen den 18 Jannuari 1841 stadgar, har Utskottet, med fästadt afseende derå, al t den genom förra författningar burskap-egande handtverkare tillagda uteslutande rätt till handtverks idkande numera upphört, ansett billigheten fordra, att de handtverkare, hvilkas Allm. Besv.- och Ekon.-UlsltoUels Betänkande, i!\':o 98. bitiäde för Kongl. Maj:ts. och kronans läkning påkallas, erhålla skälig ersättning för deras besvär, och får af sådan anledning tillstyrka, att Rikets Ständer måtte bos Kongl. Maj:t. i underdånighet anhålla, det läcktes Kongl. Maj:f. i nåder förordna, att de vid besigtningar och kostnadsförslags uppgörande för Kongl. Maj:ts och kronans räkning biträdande handtverkare skola, äfven då förrättningen icke varar längre än en dag, tilläggas ersättning efter den i Kongl, kungörelsen den 18 Jannuari r84* stadgade grund. Stockholm den 22 Juni 1848- Emot Utskottets beslut härutinnan reserverade sig herr Gustaj.sson och herr Winge. STOCKHOLM, f. d. Schultze’* Boktryckeri, 1848. Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskottets Betänkande, IV:o gg. 1 N:o 99. Ant. till Exp. Utsk. den 26 Juni, II, 2 e. ra. Betänkande , i anledning af väckt, fråga, att Calmar Län måtte i tvänne Landshöfdingedömen fördelas. G^enom serskilda remisser från det Yällofl. Borgare-ståndet och det Hederv.
Eldningen sker på morgonen, samtidigt med städningen. En stund midt på dagen och en stund på eftermiddagen vädras ånyo. Det faller af sig själft, att våta kläder aldrig få ligga kvar inne i barnkammaren, utan att de strax efter ombytet bäras ut. Till sist vill jag nämna, att barnens rum ej om dagarne hålles afstängdt från de andra, utan att dörrarna till den öfriga våningen stå öppna. Ingrid Gullin. Från antikens kvinnovärld. Lundström. t Kvinnan i literaturen. ' örhända menar någon af mina ärade läsa5j rinnor, som varsnar ofvanstående öfverskrift, att det här vore författarens mening att lemna en skildring af den antika kvinnan såsom verksam i literaturens tjänst. På det hela taget vore emellertid en sådan uppgift skäligen otacksam, ty de antika kvinnorna voro allt utom literära — de flesta af dem voro icke ens särdeles hemmastadda i den ädla skrifkonsten! I komedierna skämtas ofta öfver den ohjälpliga handstilen i bref, som skrifvits af kvinnor. Också eger hela den antika literaturhistorien endast ett stort kvinnonamn att uppvisa; egendomligt nog tillhör detta namn literaturens gryningsperiod — två och ett hälft årtusende hafva svunnit, sedan Sappho i mjuka, välklingande rytmer på den äoliske grekens melodiska tungomål diktade sina oförgätliga k vaden. Hon var en entusiastisk kärlekens lofsjungarinna; i sina veka toner lade hon in hela sin trå- nande längtan, och med härliga bröllopshymner ledsagade hon sina väninnor till brudgemaken. " Iduns skollofskoloni. " » Iduns skollofskoloni » — för alla våra gamla vänner är detta ett från det förra året väl bekant namn. F ö r de nya, som sedan den tiden trädt till, våga vi hoppas, att den vackra idé, det representerar, snart skall blifva lika omhuldad och kär. G e - nom frivilliga bidrag från våra läsarinnor bereddes nämligen förliden sommar tillfälle för 22 små fattiga Stockholmsbarn att efter den långa mörka vinterns skolarbete tillbringa en stärkande och glädjefull sommarsejour i skärgården — en förmån af oändlig betydelse för dessa små från torftiga, glädjefattiga hem.
M 257, med förslag lill jemkning, i anledn. af RiksSt:ns beslut uti skalteförenklings-frågan; M 258, med förslag lill voter:s-propos., i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, ronde ett ytterligare lån till staden Christianstad; •A2 270, i anledn. af K. M:s Nåd. Skrifvelse (JVe 85) till R. St., ang:de väckt fråga om fyr-anläggning å Gottska Sandön eller ntläggande af ett fyrfartyg vid det i närheten deraf belägna grundet Kopparstenarne; Bevillnings-Utskottet: JU 26, med sammanjemkning af RiksSlrns olika beslut, i anledn. af det i Utlåt. M 20 framställdta förslag, ang:de post-bevillningen; Allm. Besvärso. Ekon.Utskottet: M 123, i anledn. af väckt motion om afskaffande af vågoch mätare-penningar i Westerås; JVé 124, i fråga om förbättrad lagstiftning rör:de sinnessjukes vård och behandling; JVZ 125, i anledn. af väckt motion om uphäfvande af den tvungna tackjernsblåsningen inom Rikets Bergslager eller frihet alt från jorden skilja hytte-delarne; Serskildta Utskottet: M 18, i anledn. af motion, dels om användande af tillverknings-skatten och införsels-tullen för bränvin till praemier för anläggning af porteroch öl-bryggerier, dels om skyldighet för gästgifvare att lill salu hålla öl, porter och svagdricka, jemte skattfrihet för sådan försäljning, så framt han icke tillika försäljer egentligen s. k. starka drycker, dels ock om rättighet för hvarje välfrejdad person att skattefritt sälja öl, porter och svagdricka. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. -f till 3 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 3 prot.-utdr. för d. 2 dennes, samt pleni-prot. för d. 10 sisll. Juni f. m.
Herr Öferste-Lieutnant Oripenvslök, inlämnade dictamen anscr jag för min del lika stridande emot hwad Regerings Formen, som hwad rättwisa, sanning och anständighet bjuda. För akl närmare »plysa saken sär jag har lana Författarens egne ord. Herr 270 Den 4 December. Herr Ofwcrste-Lieutnanten Oichsnvaläe yltrak sig sälunöa: "Den dag dä Kongl. Mast nadigst täcktes ''meddela Riksens-Ständer proposition om N nonal "armering, mar ock signalen gttweu till sorglig , bg, "traktclscr för de Medborgare som wörbade Majcstälck, ''som högaktade National opinionen, och icke kunde "missledas af ett öfwerstärudt begrep om Folkers belägenhet och tillgångar. Harwid får jag a niora, att jag lika lifligt med Författaren bade wörd,.r Är.rjesiättt och högaktar National opinionen. Men jag känner cmed hwad ratt Herr O werster Lieutnanten On^nvalllr giswit Oss bess enjckilda kauka som Nationens opinion. — I >g högaktar Swenffa Folker sörmycket, art någonsin tro al! allmänna opinion kunde wara emot Landets uprärthällande. Men skulle någonsin allmänna opinionen sjunka ända till twedrägk, egoisme och dälighet, da uphörec dess rätt till högagtniug. — Den Embetsman, som da frimodigt yttrar sina tankar, uran att rädfräga de osörstandigas sorl, sön/enar en dubbel agtning af hwarje rättsint Medborgare. Herr Öswerste,Lieutnanten Lripenvalär fortfar: "Jag bekänner mig haswa wclat räknas ibland ^detze i solid af min ö-wcrtygelse, och bland flere betänkligheter upstodo äfwen följande." "ilo Osäkerheten.af ett nytt krig emot Ryssland "läjom följd, hwilket uti alla tider, sä lange Swerige "ej Dm 4 December.
De årliga kostnaderna skulle, enligt särskild bifogad uträkning, utgöra: om byggnaderna uppföras en dels af sten och en dels af trä 18,606: 25. om alla byggnaderna upplöras af sten 19.096: 25. om alla bygguaderna uppföras af trä 18,221: 25. Vidkommande slutligen godtgörandet af kostnaderna, så väl de för en gång som de årliga, så kan det visserligen synas, som dessa kostnader borde godtgöras af det å Riks-Statens 2:dra Hufvud-Titel uppförda anslag för fångars vård och underhåll, men då detta anslag, sådant det nu är bestämdt, icke lärer medgifva dessa utgifter och då de förseelser, hvarför arrest-straffet inom Arméen blifvit föreskrifvet, måste betraktas från en annan synpunkt än brott emot allmänna lagen, och dessutom organiserandet af arrestväsendet inom den indelta Arméen samt ombesörjandet af arrestanternas och bevakningens underhåll i många hänseenden stå i nära beröring med armée-förvaltningeri i allmänhet, föreslår Kollegium i underdånighet att, då medel för ändamålet helt och hållet saknas å Fjerde HufvudTitcln, Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer göra Nådig proposition om anslag dels för en gång och dels till bestridande af de årliga kostnaderna, hvilket senare anslag, enär utgifterna derå, såsom beroende på arten och antalet af extra judiciella bestraffningar, måste årligen omvexla, torde blifva af förslagsnatur. Bil. M 3 lill Kongl. Maj:ts Nåd. I afseende på den speciella godtgörelsen af vid hvarje regemente eller corps årligen ifrågakommande kostnader, torde Provianterings-Direktionerna få sig ålagdt att densamma ombesörja, för hvilket ändamål nödiga förskottsmedel kunna hos Krigs-Kollegium årligen reqvireras mot afgifvande årsredogörelser.
A andra sidan anfördes häremot: att det icke vore en ovigtig punkt i ledningen af Bankens angelägenheter, att, så vidt sådant, utan ringaste förlust för Verket eller våda för dess credit, kunde ske, komma näringarne och rörelsen lill biträde, att det vore allmänt kändt, huru den större tillgången, än efter frågan på vexlar, i betydlig mon nedsatt coursen och verkat en momenlel brist å Stockholms Börs på Svenskt mynt, då hvar och en i det längsta holle på sina vexlar, för att ej sälja dem med för stor förlust; att under dåvarande förhållanden med Handels-Disconten, då den för den stora handeln vore föga användbar, just rätta sältet för Banken att komma en förlägenhet inom densamma till biträde, vore ingåendet af Contracter örn lefveranser af reel valuta mot förskott äfven på längre tid; att, vid ingåendet af sådane, ingalunda följde, att de utländska tillgångar, som skulle betäcka lefveransen, först tillkommo såsom ett öfverskott å Svenska handeln, just vid den lid eller det år, då lefveransen egde rum. Enligt Utskottels öfvertj^gelse, bör väl någon viss lid bestämmas, utöfver hvilken Banco-Fullmäktige icke må ega att bevilja förskotter i och för åtagne lefveranser af ädla metaller; men då det för Fullmäktige icke lärer vara möjligt, alt vid pröfningen af ett inkommet anbud, rörande sådan lefverans, utröna grunderne för detta anbud, anser Utskottet den sålunda ulfäsle Liden böra få tillgodonjutas, utan afseende på Calenderår.
Qvantitet för Införselstull. Tullberäkningen. Riksmynt. R:dr öre Absinth; hänföres under likör. Accordion; hänföres till Slöjdvaror af sammansatta ämnen. Aeter spirituosus eller s. k. Hoffmans droppar; tullbehandlas efter hvad taxan stadgar för art. Bränvin och Sprit. Affall; se Spillning. Affall vid klädesberedning; se Stoft. Agat, oarbetad Fri. arbetad, oinfattad 1 skålp. 1 50 infattad med guld eller silfver, väges med infattningen och förtullas såsom den; infattad med andra ämnen, tullbehandlas såsom Bijouterivaror. Aiguilletter; se Gulddragareoch Snörmakare-arbeten. Alabaster, oarbetad Fri. arbetad, ej specificerad: hvit 1 skålp. — 60 andra slag 1 skålp. — 30 Albumin eller Anilin; hänföres under kemiskt-tekniska preparater. Aloe'; hänföres under Apotheksvaror. Alun, alla slag Fri Ambra Fri. Angelika Fri. Antimonium crudum, eller spetsglans och regulus Apelsiner Apotheksvaror, alla i taxan ej specificerade, enkla eller sammansatta, till införsel af apothekare eller dem, som erhållit Sundhetskollegii tillstånd att med sådana varor idka handel, eller, efter Sundhetskollegii, Vetenskapsakademiens eller vederbörande Universitetsfakultets hörande, af vetenskapsmän till begagnande för vetenskapliga ändamål, eller ock, efter Kommerskollegii pröfning, af näringsidkare, som styrka sig hafva behof af dylika varor för åstadkommande af sina tillverkningar Argentan eller Nysilfver; liänföres under Metaller, sammansatta. Arkitektoniska arbeten; se Bildhuggeri-arbeten. Årrak; se Bränvin. Arsenik, till införsel af Apothekare och, efter erhållet tillstånd af Kommerskollegium, för fabriksinrättningar Asfalt Asfaltfilt; känföres under Papper, förhydnings-, pressoch tak-. Asfaltrör; hänföras till Redskap och Machinerier.
Under förmälan att de af Rikets Ständer vid sist hållna riksdag till utgörande under åren 1848, 1849 och 1850, med * årligen, anvisade extra anslag a 4:de hufvud-titeln, till fortsättande af fästningsarbetena vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona blifvit, i anseende till berörda arbetens oafbrutna fortgång under nämnda tidrymd, så anlitade, att vid slutet af densamma några medel icke funnes till dessa arbetens fortsättande, har E. K. M:t, med åberopande af Sin till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnade nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof, deruti E. K. M:t äskat, bland andra anslag för landtförsvaret, 315,000 r:dr att af E. K. M:t efter omständigheterna fördelas för ifrågavarande fästningsbyggnader under de tre nästföljande åren, uti en lill Stats-Ulskottet aflåten nådig skrifvelse af den 4 förlidne December, begärt att, enär den del af det äskade anslaget, som belöper för år 1851, borde, för arbetsplanens uppgörande, vara bestämd vid Expeditions-Utskottcts Förslag till und. Skrifvelse, N:o 30. 39 årets början, da riksstaten ater i sin helhet icke kunde hafva hunnit uppgöras, del för omförmälde hehof under sistnämnda år erforderliga anslag måtte, oberoende af den allmänna statsregleringen, varda med 105,000 r:dr så tidigt anvisadt, att dessa angelägna arbeten icke, för bristande medel, mätte, till skada för det allmänna, behöfva afbrytas, samt derigenom till falle saknas lill sysselsättande af det krono-arbetsmanskap, hvilket vöre afsedt att vid dem användas. Rikets Ständer hafva detta ärende i öfvervägande tagit, men då Rikets Ständer ansett anslag icke böra på förhand, och innan kännedomen vunnits om statsverkets så väl inkomster som företrädesvis nödvändiga utgifter, bestämmas, hafva Rikets Ständer funnit sig för närvarande icke kunna bevilja den utaf E. K.
Ty hvarje själfmedveten människa vet, innerst i sitt samvete vet hon, att lifsglädjen står att vinna för henne. Äfven den människa, från hvilken lifsglädje blifvit tagen, röfvad, känner, att det ligger inoD hennes egen viljas område att med framgån; gripa efter den förlorade skatten. » Lifvet är i vära dagar så tungt och så hårdt, glädjen har ej någon plats däri; kampen för tillvaron uppslukar all den forna lifsglädjen », påstås det. Ja, det ser verkligen ut, som om man rent af stallfodrade denna » kamp » med allt det bästa, som människolifvet eger, för att sätta honom i skenande galopp. Men månne vi under vår svindlande fart ej blott äro på jakt efter lifvets njutningar, efter fjäriln med guldstoftet på vingarne, och ej efter utkomsten och lifsglädjen? Månne man ej förvexlar insekten med sångfå- geln, näktergalen i den enkla, nobla di ' äkten? Hvarför skulle lifvet vara tyngre och svårare i våra dagar än fordom? Förtälja ej häfderna om folkens träldom under grymma tyranners välde, under kastväsende, mörk vantro och vidskepelse? Tror man då, att människor gingo i hundradetal till galge, stupstock, till bålet, till arenan, till bloddrypande offerdöd, utan att känna hvarken dödsångestens kval eller plågor i de af bödlar sargade och sönderslitna lemmarne? Vredo sig ej de efterlefvande i vilda smärtor vid faderns, moderns, broderns eller systerns lik, mördade på en uslings nyck eller af hans vilda äregirighet? Logo månne föräldrarne, när barnen såldes på slafmarknaderna eller offrades åt vidskepelsens hemska fantasifoster? — Visserligen ljödo pipor, trummor och cymbaler till tyranners och gudars ära; man sjöng, ropade och dansade för att öfverrösta jämmerropen af de mördade och sargade, men månne där fanns lifsglädje på dessa fester och vid dessa orgier?
Regeringsformen, V. 1123. _ ang. en förbättrad National Representation, V. 1131. — ang. anmodan till Lag-Comitéen, att i lagförslaget fästa synnerlig uppmärksamhet på bestraffningssättet af de brott, som kunna emot Tryckfriheten föröfvas, V. 1212. «*• ang. läsningen af Stats-Rådets Protocoller, V. 1239. ™ _ ang. ändringar i Tryckfrihets-förordningen, V. 1243. _ ~ ang. 60 §. Constitutioiis-Utskottets Memorial, angående en ny $. införande imellan den 37 octi 38 $. $. Regeringsformen, V 1349. äng hemställan om möjligheten-, att vid nä. sta Riksdag afskaffa Jury, V. 136$. äng. 41 §. Regeringsformen,. V. 20(6 ang. 29 §■ Regeringsformen, V2.017. _ ang. 42 och 94 $. $. Regeringsformen, V. 20I!j. ' äng. Frih. Stael vori Hollsteins anmärkning mot föredragande i Stats Rådet, V. 2022. ang. en af Landtmarskalken vägrad Proposi tion, V. 2025. ang. förrättad granskning af Stats .Rådets Protocoli, V. 2030. angående de genom föreningen imellan Sveri ge och Norrige uppkomna constitutionella förhållanden, V. 2o>o. ' ang. 5 §. i Mom. Tryckfrihets-Ord., V. 2150. ang. 4 §. Regeringsformen, V. 2174. ang. ändring af 68 §• Riksdags ordningen, VI. 227 , 560. E. Edsformulaire för Banco Utskottets Ledamöter, I. 4^7.
— angående förändring af sättet, att värdera Jord - Register. 7 Jordoch Fastigheter å Landet, efter den så kallade Banco-methoden, V. 1192. och Oeconomie-Utkottets Memorial, angående Folk. och Arbets-Skolors inrättande, i sammanhang med allmänna Fattigvården, V Ii 95. angående Husbehofs-bränvinsbränningen och dermed gemenskap ägande omständigheter, V1213. angående förändrade bestämmelser i afseende på levereringen af hö och halm, V1370. angående Hålloch Gästgifveri-skjutsen m. m., V13 80. angående Kungshästarne i sjette Fögderiet af Upsala Län, V. 1417. angående inrättande af Arbetsoch Uppfostringshus för Dal-allmogen, V. 142c. angående Gårdfari handeln, V. 1623. angående ändring i Allmänna Enskiftes-Stad gan, V. 1661. angående extra Roteringen, V. 1814* angående medel till Fabrikernas upphjelpande, V. 1837- angående en allmän reglering af de uti Riket antagne särskilta vigtsorter, V. 1845- angående en ny Landtmäteri taxa, V. 185?- angående Skogshushållningen m. m.,V. I8?f* angående den vissa Städer beviljade oinskränkta Nederlagsfrihet, V. 1878' angående lindring i Båtsmansbållet uti Sveriges Norra Provinser, V. 1948- angående förslag till en Posteller Forvagns inrättande å de större Landsvägarne, V. 1964. ■ angående så väl inskränkning af Finska Han deln , som förbud i allmänhet emot vissa varors införsel i Riket, V. 1986. angående afhjelpande af vissa kostnader för Rotoch Rusthållare, V. 2176. angående Frälsehemmans skyldighet att ut göra - * Register. gora FSngskjuts, lika med Krono*Skatte-hemman, V. 2182. Besvärs• och Occonomie-Utskottets Memorial, angående förbättring uti Organisations* och Administrationssättet för Tullverket, V.
Men just derföre att jag detta gjort, " har jag också ansett det vara min oafvisliga pligt, att efter bästa öfvertygelse tillse att medlen användas på det ändamålsenligaste sätt, att man för minsta möjliga kostnad åstadkommer högsta möjliga resultat. Det är möjligt, att min motion kunnat vara bättre författad, men fästen Eder ej, M. Hrr, så mycket vid uttrycken, utan desto mera vid dess syfte. J veten, jag har redan sagt det, att min hand var ovan, då den sammanskrefs. Man har till mig framställt den frågan, om man blott och bart för att få enhet skulle bibehålla det gamla, äfven om bättre och ändamålseuligare upfinningar göras? Detta har ingalunda kunnat vara min mening, utan endast att en Vapenkomité skulle finnas för att noggrannt pröfva dessa upfinningars äudamålsenlighet och för att, när denne blifvit pröfvad och erkänd, införa samma upfinningar utan variationer, både vid Arméen och Flottan. Hr Lilliehöök har bedt mig återtaga min motion. Sannerligen tror jag icke att Hr Lilliehöök vill med mig skämta. Till svar härpå, får jag bedja Hr Lilliehöök uplysa mig. om han anser menniskor vara starkare dragare] än hästar, efter Flottans 12-pundiga landstigningskanon, som drages af menniskor, väger öfver 1,900 få., då fältartilleriets 12-pundiga kanon, som drages af hästar, endast väger något öfver 1,600 få. Hr af Klint har ansett, att det af K. M:t begärda anslaget ovillkorligen behöfdes, på det ej Kronan måste afskeda sina arbetare och hela vapentillverkningen stanna. Han har frågat mig, om det verkligen varit min afsigt, att, som jag föreslagit, inställa all vapentillverkning ända till dess en Komité fastställt ändamålsenliga och fullgoda modeller?
Utskottets pluralitet deråt gifvit, hvarigenom det fallit uti en vådlig ytterlighet, motsatt den man velat finna uti vissa Consistoriel anspråk, dem jag i sin helhet öppet erkänner mig lika litet gilla. Om de serskilda punkterna i Utskottets Betänkande skall jag korteligen yttra mig. Att Praebende-pastorat frånskiljas Skole-sysslor gillar jag i princip. Voteringen hade ock troligen utfallit annorlunda , örn en annan föredragnings-ordning blifvit iakttagen. Men då män yr-kade, alt denna punkt, elni - Sint i-Uu km tets Eetåitknn 't N:o 435. 15 rn, i anseende till summans obetydlighet, fö,"a vigtig, skulle forst afgöras, så nödgades både jag, oeb troligen flere med mig, att, under ovisshet om de beslut Utskottet i de följande punkterne koni att falla, rösta för bibehållandet. Jag lade ingen vigt på de iumpnaoio, rätteligenutgörande endast 280 R:d, hvarmed löne-lillgångarne skulle genom frånskiljandet minskas, men desto större lade jag på den omständigheten, att förluster kommo att drabba Gymnnsierne, och jag nödgades derföre söka rädda äfven det mindre. Alt enskilda donationer icke ingå i den allmänna beräkningen är både billigt och rätts-enligt. Men då tillgångarne för löne-regfeiingen skulle genom ett dylikt afdrag allt för mycket förminskas, hade det varit bäst, om Utskottet låtit i allmänhet förblifva vid det beräknings-sätt af denna tillgång, som Kongl. Maj:t uti Intei ims-staten redan stadgat. Utskottets tillstyrkande i denna del af andra punkten saknar i sin nuvarande form all tillämpning. Derom hade Utskottet lätt kunnat vinna upplysning, om det kastat ögonenpå Stats-Conlorets Bil. Anmärkningsvärde förefaller mig äfven, att Ulskoltet väl fästat sig vid enskilda donationer, men lemnat frivillige anslag af städerna, upptagne' på samma Bilaga, utan allt afseende.
Om det är utom tvifvel, att Boställshafvaren, utan allt eget förvållande, råkat i förluster genom desse, honom oåtsporde, vidtagne åtgärder, — och säkert är att mången Indelningshafvare, som på detta sätt gått förlustig om större delen af en till nödig bärgning påräknad inkomst, derigenom sjelf råkat i oförtjent obestånd, — om det, säger jag, är utom tvifvel, att sådane förluster ägt rum, så måste det ock vara den lidandes rättmätiga anspråk, att för sålunda tillkomne förluster hållas skadeslös; och orättvist vore det, lindrigast sagdt, om en sådan ersättning af Staten vägrades. Jfag tillstyrker alltså, för min del, att motionen mätte på det sätt bifallas, att Den 3i Januari i. Rikets Ständer ville antingen till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna, att låta, på sätt som Kongl. Maj:t finner för ändamålet lämpligast, undersöka de väckte ersättnings-anspråkens riktighet, eller sjelfve bestämma sättet för en sådan undersökning, samt att, i båda fallen, sedan det rätta beloppet sålunda är vordet ulredt, det måtte vara Kongl. Maj:t medgifvet, att detsamma å Öfverskotterne af StatsVerkets inkomster lill betalning anvisa. Jag anhåller, att delta anförande måtte få remitteras till behandling af vederbörligt Utskott i sammanhang med ofvannämnde Motion. Remitterades till StalsUtskottet. Friherre Cederström , Jacobj hade inlemnat följande, som upplästes: Enligt Hr Grefvens och LandtMarskalkens med Heres önskan, och på grund af Grefve af Ugglas’s yttrande, att, ehuru Hr Frihere Anckarswärds anförande blef remitteradt, jag vid ProtocollsUtdragets justering i nästa plenum vore i tillfälle, alt i ämnet yttra mig, och jemväl få mitt yttrande till Utskottet remittreradt, biföll jag, att Friherre Anckarswärds anförande, som af mig blifvit begärdt på bordet, fick 16* »44 Ben 3i Januari!. till remiss upptagas.