Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Afven jag delar denna öfvertygelse med värma, men erkänner villigt den stora svårigheten, att i detta hänseende tillvägabringa elt förslag, hvartill representationens bifall kan förväntas; emedan man dervid har icke endast att betrakta saken objectivt, utan ock att medla emellan en från sådan synpunkt uppkommen åsigt och redan bestående, af lagen omhägnade rättigheter, hvilkas uppoffring, såsom beroende af frivilligt medgifvande, sannolikt icke kan påräknas, med mindre än att billigt vederlag derföre lemnäs. Mängden af de särskilda förslag, som uppstått, bestyrker säkrast hvad jag yttrat, ronde så väl förändringens allmänt erkända behöflighet, som svårigheten att den åstadkomma; men den ådagalägger derjemte, till glädje för fosterlandsvännen, en tilltagande benägenhet att småningom sammanjemka så väl åsigter som interesscn — en benägenhet, hvarförutan det stora målet Städse skall förblifva oupphunnet på den enda önskliga vägen, öfverlygclsens och den lugna ordningens. Emedlertid och huru än åsigterne, till följd häraf, må kunna förmedlas, äro dock vissa villkor för representationssättets verkliga förbättring så ocftergililga, alt de icke kunna åsidosättas.
För att afhjelpa bristerna i denna förvaltningsgren och från osammanhang bringa honom lill enhet inom sig: föreslår jag alt, i st. f. Universitets-Kahslererna, Seraphimer-Gillet och Sund - 218 Den 11 Mars e. m. hets-Collim, matie, till samfäldt förmanskap för de mångfalldiga Kyrko-Läroverks-, fattigoch helsovårds-Styrelserna, i 2:dra instantien, inrättas ett Ecklesiastik-Coll:m, bestående af: l:o En Kyrkooch läroverks-afdelning. 2:o En fattigv år ds-afdelning, och 3:o En helsovur ds-af delning. Utom Presidenten, som skulle vara en lagfaren och lärd Embetsman, men hvarken prest eller läkare, borde Usta Afdeln. bestå af 1 Biskop och 1 Kyrkoherde, eller af 2:ne Kyrkoherdar och 1 verldslig Professor vid Universiteten, Lector eller Rector vid Elementar-Läroverken. Ledamöterna skulle på Presidentens förslag af Konungen förordnas för 6 år hvardera, dock ombytas så, att 1 af de 3 hvartannat år afginge. Ledamöterne behölle, under tjenstgöringen i Collini, sina innehafvande ordinarie löner med en lämplig tillökning för att godtgöra sina vikarier, och för alt sjelfve lefva i luifvudstaden. Kyrkooch folkskole-ärenderna skulle föredragas af de båda Kyrkoherdarne och läroverksmålen af Professorn eller Skolläraren. Fattigvår ds-af delningen skulle, utom Presidenten, bestå af 1 juridiskt bildad embetsman, som vore ständig föredragande af fattigvårds-ärender, och af de kameral-mål, som öfvertagandet af SeraphiinerGillets fastighetsoch medels-förvaltning kunde medföra, samt af en 3:dje eller 4:de ledamot vare sig Prest, Läroverks-medlem eller Läkare, som, efter fattigvårds-målens sammanhang med kyrkans, läroverkens eller sjukvårdens inrättningar, inträdde från Golldi öfriga afdeln:r.
I sammanhang härmed fär jag ock tvördfam» mast hemställa, att nägot stadgas i allmänhet om ersättning för sädane Medborgare, bwikkas egendom, titan att de sjelfum dertill gistvik anledning, warder till större eller mindre del skistad eller skadad af fiender, och om sättet huruledes en sädan förlust rätteligen bör bedömmas och ärsättninge» derföre beräknas och utgift was. —, Författningarne tillägga dem en bestämd är» sättning, som lida genom wädetd eller af hagel och y« Väder» äfwensom för Sjöskador uprätkrlse kan winnås - 1Z22 Den 4 October enär den lidande fullgjort hwad i thy fall föreskris wik blifwit; nicn förstbemälte olycklige äro uti alla hittils utkomne Lagar och Författningar alldeles förgätne, ehuru Slaten wid wista tilfällen för sitt wäl och beständ ofta fordrar, att enskildte medborgare skola upoffra Lif och egendom, och destas bbe är drstomcr bckkaganswärdt, som dä merendels ölyckan drabbar en hek Landsort, hwarcst fbljakteligcn den cna medborgaren är utur ständ satt, att bispringa den andra i dest nöd. — Wi hafwa wäl nu under detta Riksmöte haft tillfälle nägot lätta bekymmer för wära blotiställde likar i Westerbottn och för wäre tappre Finska Hjeltan Men framtida lidelser af dcste stag fordra wärt ömma behjertande; och i ett wälbestäldt samhälle mäste widtagaS de utwägar, hwarigcnom nbdcnS barn warda upkpftade utur eländets djup och ätersatte i tillfälle att blifwa gagnelige och kunna offra tacksamhetens gärd pä deras Dcsspddarcs, Fosterlandets, altare.
Och den frejdade drott gyllne harpan då rör: Han är konung och skald på en gång, Och han tömmer sitt horn för de älskades väl Och de båda förenade folk. Men det åldriga horn, det skall gå uti arf Till en hvar af hans signade ätt, Hvilken älskar som Han att vid vågornas dans Hissa blågula flaggan i topp. Hell dig, dyra klenod! Må du länge ännu Hos den lycklige Egarn förbli Och i stiltje och störm, under solsken och mist Stå alltjemt som en skyddande vakt! Filip Tarnmelin.Den nye utrikesministern. Posten .är icke så obetydande nu som den var for ett eller annat årtionde sedan. De förenade rikenas högst * diplomatiske representant kunde då saklöst vara en huru stor medelmåtta som helst, det gjorde alldeles detsamma. Det var med honom som med åsnan i fabeln, hvilkert bar relikerna; de troende knäböjde, och det var exellensen obetaget att tänka det vara för sin person, när det i sjelfva verket endast var för en titel och en portfölj — den senare icke sällan lika tom som vederbörandes eget hufvud. Varande med denna jemförelse icke afsedt att förklara hela raden af våra utrikesministrar ända tillbaka till den tiden, då vår utrikespolitik och således äfven dess handhaf-vare hade en europeisk betydelse, för åsnor. För ingen del Vi ha haft ett par stycken, som nog skulle ha redt sig bri äfven om vår stämma hade haft något att säga vid de europeiska kongresserna, och resten har varit dugliga expe-ditionskarlar. Detta är också allt hvad man egentligen begär af dem. Ty både Carl Johan och Oscar I skötte sin utrikespolitik sjelfva, och under Carl XV visade Manderström vid ett vigtigt tillfälle, att en utrikesminister kan forma rätt mycket, — åtminstone i negativ riktning genom att hindra förlöpningar. En duglig expeditionskarl, det är just hvad den nye utrikesministern också är. Frågan gäller blott, om denna egenskap under närmare förhållanden är nog. När grefve Carl Lewenhaupt i sin ungdom (ordet an-vändt såsom en mera allmän kronografisk beteckning och med bestämd reservation mot all antydan, att han under någon period af hela sin lefnad varit en ung man!
Likwäl torde det tillätas mig un. derställa, huru farlig en corporLtion kan blifrva, som bestär endast af 12 personer, hwilka resi* §72 Den 2 Junis. resiäerL i Hufwudstaden; hwilka således äro omgifne af dea Verkställande Magtens mäst samlade myndighet; hwilkas enda rpggwärn, Riksens Ständer, icke oftare än hwart femte ar är at påräkna; hwilkas eorxor.-nions-anda, om den träffade at blifwa betänklig, mäste til en wist grad, hwart tredje ar, wid de ffeende ombytena, brytas; hwilkas utlåtande naturligen böra bära stämpeln af mätta och lugn, efter Leras ljus är samladt; af laglighet, efter bland dem en ledning af Domares kunskap och erfarenhet finnes; af Varsamhet, efter ringhelm af deras antal och den aflägsna utsigten til et stöd mäste gifwa dem känflan af egen swaghet; och ändteligen, hwilkas kungjorda arbeten är betagen all kraft af en möjlig ögnablicklig parti-inflytelse, derigenom at de ej blad - eller häftewis utgifwas, utan i en eller flera voluiner för äret, hwaruti dessutom hwar sak med stna handlingar, och i sammanhang raeb dest pröfning", framlägges för Allmänheten, I sanning, efter öfwerwägande af desta omständigheter, synes man snarare kunna för denna corxorLtlon befara swaghet än styrka: och, jag tilstär det, sä män har jag i mit finne warit at skilja den frän all strid med den Styrande Magten, och at gagna med oskuld och lugn', at jag föredragit at aga den något swag, framför at äga den mycket kraftig. Öfwer det öfriga af denna Berednings befattning lära tankarne wara sä föga delade, Den 2 Iunii. Z73 de, at jag ej med förswars - anmärkningar deröfwer behöfwer uppehälla et, til äfwentyrs, redan nog länge pröfwadt tälamod.
Lanken ifrån sr l8og mäst göra, till 8tatsVerket, L:g:sOontoiret, älagarinslnrättningar, Oiscont-ulredningar, Osnsl-anläggningsr ock 8lrömrensningsr; alt i n^a sedlar, till manga millioner, kvarkors Lanken aldrig fatt en enda 8ilfverLiksclaler i ersättning, ock nu pä 2 ärs tiö kvarken Länteeller Oapital-akbetalning; att skrika om Länkens Lankrutts-tillständ ock oförmåga att fullgöra sina förbindelser, köiesaller mig nog besynnerligt; ock borde val sädant tal aldraminst börås bland L. 8t:r, kvilka såsom 8venska folkets ombud, sjelfva förordnat om desse millioners ulgikvande, men icke I^cks vara benägne att deraf återbetala mera ä» det aldra oundgängeligaste. Oet är desse stora summors förskjutande af Lanken, som förorsakat penningarnes försämring, k varpa bandets innevanare visst mycket lidit; men om samma summor skolat utpräs - Letän kavden, ! V:o ». 61 sas pä en gäng ur vära egna Lckor, eller länäs upp, biteller Inrikes, mot dr^ga räntor, manne vi dä bads lidit mindre? lag tror det icke, ock jag tror icke eller att om vi skulle gripa oss an, ock Återbetala allt delta till Lanken, eller läna penningar mot ränta till silkvers anskaffande, sa alt kanken desto förr skulls kunna realisera, — jag tror icke säger jag, alt någon ting vore i det kela derpä vunnit. Bättre anser jag att ännu i manga ar kafva tålamod, komma ikäg kuru man i nödens stund varit glad att genom ett ondt afböja ock förekomma ett annu större, samt läts oredorna småningom utan kastiga brvtningar ock i naturlig ordning afkjelpas.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt och under åberopande af de sakrikt utvecklade motiven till ofvanberörde Commilterades förslag, få Rikets Sländer hos E. K. M. i underdånighet anhålla om utfärdande af en allmän Författning, hvarigenom åtskilige förhållanden, mästare och gesäller emellan, samt i afseende på de sistnämndes skyldigheter, kunde bestämmas, stödjande sig på följande hufvudgrunder: a) att gesäll bör arbeta hos mästare eller vid fabrik eller manufacturverk minst 3:ne månader, oheräknadt 14 dagars pröfvotid, efter hvars förlopp contract skall uppsättas, med en månads ömsesidig uppsägning före ailly Llningsdagen, som, lika med antagningen, icke bestämmes till vissa årstider: b) att contract må kunna upprättas äfven för längre lid, med samma uppsägningstid; c) att, derest uppsägning icke å någondera sidan, eger rum, conlractet anses prolongeradt för ytterligare tre månader; d) att gesäll, som vistats inom Riket, men icke kan styrka, att han under senast fortgångna sex månaders tid varit stadd i arbete hos Mästare eller Idkare, skall, derest laga förfall ej kan styrkas, anses och behandlas såsom lösdrifvare; e) att gesäll, som tredskas alt emot vanlig arbetslön emottaga honom erbjudet arbete hos Mästare eller Idkare, skall på lika sätt behandlas; att på samma sätt med honom förfares, om han ej kan styrka, att han vid senast förrättad mantalsskrifning blifvit behörigen anmäld, äfvensom alt han, så vida han är Beväringsskyldig, vid Bevärings-mönstring sig inställt, hvarom bevis bör i vandringsboken antecknas; 534 Expeditions-Utskottets Förslag till tind. Skrijvtlse, N-'o 2-3^. g) att gesäll alltid skall vara försedd med Prestbetyg och Sundhets-bevis da lian reser; samt slutligen Ii) skall ega rätt att begagua gästgifvare-skjuls.
Följderne häraf hafwa warit, att, dä veste Pensioner, i synnerhet i de lägre grader, ingalunda äro tillräckligt till lifwetS bergning, Regementerne ofta blifwit belastade med qwarstäende Befäl, som, ehuru till en werksam tjenstgöring oförmögne, dock icke kunat lemna de Beställningar, som, gifwa dem en torftig utkomst, och hwarifrän de icke heller utan att wäldföra menff - 5io Den 14 September. mensklighetens fcrdringar, synas emot deras wilja kunna skiljas. Härwid har tillika Kongl. Mast förekom» mit, att för alla öfwer Stat warande lönlös Officerare och Under-Officerare, som blifwit li» ka sivärt bletzerade, icke finnes nägon enda be. stämd tillgäng, att af allmänna Medel njuta ärliga understöd. Uturständsatte att bestrida all siags tjenstgöring och oftast blottade pä alla medel, att underhälla ett emellan pläger och behof deladt lif, synes deras ställning kraftigt päkalla räddning och hjelp. Kongl. Maj:t har fördenskull welat Riksens nu församlade Ständer i Räder föreslä, att nä» gon Summa ärligen ä Stat mä uppföras, för att af Kongl. Mafit widare anwändas till Pen» sioner ät sädane Officerare och Under.Officerare, hwilka af undfängne bletzurer under de senast förslutne twenne krigen äro till tjenstgöring 0. förmögne och wid erhällande afsked sakna nödig bergning; och har Kongl. Maj:t wid betraktan. de af Statens mängfalldiga andra behof, och efter inhämtade upplysningar om ungefärliga antalet af dem, som wid sädane Pensioners till. delande kunna komma i ätanka, för det när» warande trodt denna Summa kunna inskränkas till Fem a Sextusende Riksdaler ärligen. Dc ändamäl Kongl. Mast härmed ächftar, ligga t öppen dag:
2Va 473/4 Transport 5 7 2Va Va Walla 2 Va Jbidem 2 Va Wallboqvarn 2 Va Wäggen Va Va österåsen Va 5/s Åbohl 2V2 Va Åtorp Va Vn Ändebohl 1 Va Ändebohlstugan Säterier. Va 63/s Ericsberg et Myrkärr — 6 lVa 1 Kaflinge 2 åboer 2 Stenta — 1 — lVa österdiula — 2 Va 1 Catharineholm — 1 — 1 Gersnäs — 1 — 1 Strångholm — 1 — lVa St(or)a Djula — 1 Va 2 Dufveholm Prästgårdar. 2V4 öja med Strökärrstorp — 2 — Va Laggarhult 695/s Summa 8 3 Va Co//:(ationerat) Stora Malms församlings soknstuga d.(en) 1 Junii 1806. David Gotth:(ard) Hildebrand Margreta Ehrensvärd Pehr Olof son i Foglö Sexman Lars Nielson i Kaflinge Sexman Anders Pehrson i Bålsnäs Nils Ersson i Mauritstorp Sven Svensson i Löpsjötorp Lars Jonsson i Stensiö Kyrkowärd Anders Olofson i Sorgölet Sexman Eric Pehrsson i Bjurstorp Eric Nilsson i Remrö År 1806 d.(en) 12 Oct(obe)r hölls efter wederbörlig på-lysning alman Michelsmässo Sochnstämma med St. Malms Församling. § 1. Uplästes, godkändes och underskrefs det i sistledne Jun:(i) hållne sochnstämmo-protokoll. § 2. På efterfrågan, om några Michelsm:(ässo) danskalas blifwit hållne, swarades: Nej. § 3. Sexmännen hade inga lösdrifware inom församl(inge)n at angifwa. § 4. Brofogden hade ingen at angifwa för oringade swin och soknemännen sade sig icke funnit swingåtor på landswägs-renarne. § 5. Ingen sochn-handtverkare begärte afsked. § 6. Föräldrar upmuntrades at låta waccinera sina barn. § 7.
Sett ofuttftdnbig^et, forn rotblåber i fråga toaranbe fammattbrag od) forn i öfrigt fatt ftnnaå t framffåttttingen af bett mig åliggattbe utrebntng af lagffipningenå tittfiåttb, fjär fålebeå ett orfaf uti beffajfenbetett af be offentliga unberråttelfer, bern jag ågt att begagna. Sefta åro ide att jemföra meb bern, font å^onungenå Suffitie?<£attjler fjär att tillgå; tp0ti* fetå ©tåitberå unberbåniga anhållan, uti jfriftoelfe af ben 8 SOiaji 1818 ' att titt 3«)^itie Ontbubåmamten måtte ifrån SKifetå kollegier od) (£m (Éfjtoab fårbel benita granjfning i attbra affeenben må funna ntebfåra, år bocf up^ penbart, att ben icfe fatt bibraga att i ringajfe mått complettera be §if 59faj:tgjor* beå, fårff af mig, unber ben i5 januari 1825 ocfy berefter af Stifetå ©tånber, uti beraå unberbåniga jfrifmelfe af bett 29 januari i83o, annu fortfar.
Tx ?rvtocollo Lakris! Ödmann. Utdrag af Protokollet, hältet hos Bon. de.Ständct wid Urtima Riksdagen t Arebro den n Oktober 1810. S. D. Ä)id förnyad föredragning af StatsUtffottetS den 4 dennes pä bordet lagda Betänkande, af den 24 sistl. September, i anledning af Kongl. MasitS i Räder, den zo nästförut. gäende Augusti till Utskotte.t afgifne Proposition, om de pä Allmänna Indragnings. Staten uppförde Extra Löner och Pensioner, blef detsam, ma, i anseende till gjorde anmärkningar, till Utskottets widare ätgärd äterremitteradt. Ut supra. Lx ?rotk>co! Öchnsoo. Utdrag af Protokollet, hältet hos Bom de-Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro den n Oktober 1810. S. D. 23id förnyad föredragning af Bewill nings-UtffottetS den 4 i denne mänad pä bordet lagda Utlätande af den 2 dennes öfwer den för - Den ii October. 105 förklaring, Anders Olofsson frän Orebro Län i Memorial, som Bonde-Ständet remilterädt, sökt af wiste delar i Bewillnings-Förordgen, blef detta Utlätande i allt gilladt. Ur supra. L,x ?rotocollo Lskrieb Oämaan. Utdrag af Protokollet, hältet hoS Bonde-Gtändet wid Urtima Riksdagen i Arebro den n October itzio». 5. D föredrogs ä nyo Bewillnings. Utffot-. tets pä bordet lagda Utlätande af den 2 i denne mänad öfwer Majorens von Kruus's till Högloft. Ridderffapet och Adeln inqifne och remitterade Memorial, angäende medel, att lätta, och försäkra taxeringen och uppbörden af den Bewillning, Officerare och Tjenstemän wid Regementerne böra erlägga; och blef samma Utlätande, innefattande ett tillägg wid flutet af 6.
Med det bötes-belopp, till hvars gäldande ali tillgång saknas, förfares såluuda, att böter under 5o R:d. förvandlas i fängelse, efter den i Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807 , 8:de punkten i allmänhet lagde grund, hvaremot böter från och med 5o R:d. och derutöfver, så framt ej annorlunda derom finnes i denna Förordning särskildt stadgadt, umgäller med vissa dagars arrest i mörkt och läst rum, utan sällskap, sysselsättning eller annan dryck än vatten, samt dessutom allmänt arbete, på det sätt, att med böter från och med 5o till 100 R:d., svara 4 dagars arrest och 3 månaders arbete; från och med 100 till 200 R:d., mot 6 dagars arrest och 5 månaders arbete; från och med 200 till 3oo R;d., 8 dagars arrest och 6 månaders arbete; från och med 3oo till 4°o R:d., 8 dagars arrest och 7 månaders arbete; från och med <\oo till 5oo R:d., 10 dagars arrest och 9 månaders arbete; från och med 5oo till 600 R:d., 12 dagars arrest och 9 månaders arbete; från och med 600 till 700 R:d., i4 dagars arrest och 10 månaders arbete; från och med 700 till 800 R:d., 16 dagars arrest och ti månaders arbete, o. s. v, med tillökning af en månads arbete för hvarje Betänkanden. a53 ioo R:d. Längre än 16 dagar, må ej någon hållas i mörk arrest, och ej öfver 3 år till allmänt arbete. Vidare komma följande förändringar att ega rum i 5 Morn.: Den sakfällde skall all tid först undergå fängelse-straffet, utan allt afbrott och sedan förrätta det allmänna arbetet. Den bestraffning af allmänt arbete, som i följd af denna Författning eger rum, bör den brottslige undergå vid den allmänna Arbets-Inrättningen , som Kongl, Maj:t dertill bestämmer. Qvinna arbete vid Spinnhus, derest hon ej kan inrymmas i Länets Corrections-hus eller Arbets-hus, der sådant finnes. 8 Mom.
S. D. Efter ånyo skedd föredragning af Banco-Utskottets Utlåtande N:o 51, i anledning af väckt motion om belåning af Colonial-varor vid Handelsoch Närings-Disconten i Götheborg, blef samma Utlåtande bifallet. S. D. Föredrogos ånyo och lades till handlingarne följande Utskotts Utlåtanden och memorial: l:o Stats-Utskottets: N:o 222, i anledning af erhållen åtterremiss å Betänkandet, N:o 71; N:o 223, i anledning af erhållen återremiss å dess Betänkande, N:o 87, och N:o 224, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 91; och 2:o Lag-Utskottets: N:o 74, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 31; N:o 76, i anledning af anmärkningar vid Betänkandet N:o 46; och N:o 79, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 50. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades en af Herr J. A. Kjellberg, med anledning af 56 §. Riksdags-Ordningen väckt motion, angående granskning och inventering, genom Rikets Ständers Revisorer, af contanta behållningarae uti de Embetsverk, hvilkas handlingar äro revision underkastade. Från Heder v. Bonde-Ståndet. S. D. Vid i dag anställde val till Fullmägtige i Rikets Ständers Bank och deras Suppleanter, Fullmägtige i Rikets Ständers Riksgäldk-Contoir och deras Suppleanter, samt Directörer vid Rikets Ständers Låne-Contoir i Malmö och Götheborg med deras Suppleanter, hafva följande blifvit af BondeStåndet utsedde, nemligen: Till Fullmägtige i Banken: Johan Olsson från Stockholms, Sven Heurlin från Kronebergs och Gustaf Bernhard Appelqvist från Blekinge Län. 5o8 Trot, Utdr. d. i3 dug. 18J.0.
Till mötande af anmärkningen, att uti journal-extraktet skulle förekomma en missräkning å 600 kubikfot i summeringen af kolumnen för kölsvin, får Kontoret vördsamt anföra, att uti koncepthandlingarne icke kunnat upptäckas den anmärkta felsummeringen, enär sammanlagda kubikinnehållet af kölsvin utgör 4,750,56 kubikfot, som äfven blifvit uppbördsmannen påförde, i hvilket hänseende ödmjukligen bifogas såväl Revisionens förklaring, som äfven transsumt af det med journalen jemförda extraktet. Journalerna öfver inventeringen af förrådsuppbörder hafva aldrig åtföljt Kongl. Flottans räkenskaper till Kongl. Kammar-rätten. Efter verkställd och afslutad inventering insändas handlingarne till Befälhafvande Amiralen, hvarifrån desamma, på. sätt 235 § 4 mom. af reglementet för styrelsen och ekonomien föreskrifver, öfverlemnas till vederbörande Kontor, hvarefter ena exemplaret af journalen emottagits af Kontoret, det andra qvarstannat hos uppbördsmannen. Denna åtgärd har hittills icke gifvit anledning till anmärkning, och torde äfven vinna stöd deraf, att då journalerna för 1858 års inventering af materialförrädet af Kongl. Kammar-rätten infordrades för upplysningars vinnande, desamma efter begagnandet till Kontoret återlemnades. Karlskrona, Kongl. Flottans Varfs-kontor den 8 December 1864. J. O. Lennman. Ödmjuk förklaring. Till följd af Rikets Ständers Revisorers anmärkning, att, vid extraktet öfver journalerna vid ekevirkesförrådets inventering i Karlskrona åren 1861 och 1862, missräkning af 6G0 kubikfot ekevirke, benämndt »kölsvin», blifvit begången, får Revisionen ödmjukligen afgifva följande:
Nu gällande kungörelse stadgar, alt när någon, som förut varit eller är i Kronans eller annan offentlig tjenst, tillägges högre namn, heder och värdighet af embete eller tjenst, den fullmagt eller det öppna bref. sorn härom utfärdas, skall förses med stämpel till belopp, motsvarande 17^ procent af den lön, som åtföljer dylik eller dermed jemförlig tjenst; att då någon erhåller karaktersfulimagt i annan tjensteväg än den, hvaruti han varit eller är embetsoch tjensteman, stämpeln skall beräknas till 37j procent af dithörande löneinkomst; samt alt fullmagt, öppet bref eller resolution på karakter för den, som ej förut varit i Kronans tjenst, skall förses med stämpel till belopp af 67| procent af löneinkomsten för dylik tjenst. Till vinnande af större lätthet i beräkningen af de i ofvannämnda stadgande!) förekommande procentbelopp, hafva dessa belopp blifvit ändrade till respektive 15, 35, och 65. Då Kongl. Maj:t, på grund af särskilda förekommande omständigheter, tillåter en afskedstagande att bibehålla hela eller någon del af den lön, han innehar, skall afskeda! förses med stämpel å 6 R.dr jemte 5 för 100:de af den lön eller inkomst, som bibehålles och efter hvilken bevillning beräknas. Som det emellertid synes obilligt att den, som, ehuru icke berättigad till afsked med pension, på grund af ömmande omständigheter undfår afsked, skall afstå något af den lön, han i dylikt läll får bibehålla och för hvilken stämpel redan vid fullmagtens erhållande erlagts, hafva Rikets Ständer ansett sådant afsked ej böra stämplas till högre belopp än de 6 R:dr, hvilka motsvara expeditionslösen. § 4. Vid den i början af denna § förekommande rubriken "fullmagter, konstilutorialer," o. s. v., hafva Rikets Ständer vidtagit en redaktionsförändring, så att ordalagen blifva desamma, som angående enahanda ämne i § 3 begagnats.