Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det förhåller sig, på sätt föreg:de talare redan anmärkt, att Grundlagen från begynnelsen förutsatt, det frågor om anslag skulle kunna väckas, lika väl af Riksdagsmän, som af Konungen. Gr. von Rosen har äfven rätt deri, att om Konungen skulle begära hvarje anslag, som kunde anses nyttigt och nödigt, så skulle utan tvifvel ganska många, sorn nu likväl beviljas, uteblifva, derföre att Konungens Rådgifvare tveka, att äska allt för stora anslag, hvaremot enskilde motionärer icke draga i betänkande, att begära hvad de anse erforderligt. Om de få afslag, betyder sådant mindre. Vägras åter ett af Regeringen äskadt anslag, så utbasuna lidningarne genast, att Konungens Rådgifvare icke ega Ständernas förtroende. Omständigheter, som vid denna Riksdag förekommit, bekräfta äfven riktigheten af Gr. von Rosens anmärkn., ty hvarken Hrr Just.-Råd eller Ingeniör-corpsen skulle hafva fått förbättrade löne-vilkor, derest icke enskildta motionärer väckt fråga derom. Jag kan likväl icke, vid detta tillfälle underlåta, att fästa upmärksamheten å det olika sätt, hvarpå StatsUtsk. behandlat frågan om anslag till löner, och frågor om anslag till kanaler, harn - 506 Den 29 Juni f. m. nar och mera dylikt. Det förhåller sig verkligen så, som Hr Ribbing anmärkt, alt det är vida lättare att bedöma, om en militär eller civil embetsman kan, i sin samhällsställning, vara belåten med ett visst löne-belopp eller icke, än att afgöra, om det är skäl, att till hamn-anläggning i Ystad anslå 50,000 eller 20,000 R:dr, eller om alls intet bör dertill beviljas. Sådant oaktadt har StatsUtsk. icke halt samma betänkligheter, i afseende på hamnar och kanaler, som i fråga om embets-verken. När saken rörer löne-reglering för något sådant, vill StatsUtsk. hafva icke blott Chefens utan äfven Konungens Rädgifvares yttranden i ämnet.
Till andra klassen, som ock kunde kallas positiva, må räknas frikostighet i anslag till allt hvad som kan rycka samhället fram i industriel utveckling, arbetsskicklighet, odlingar, fabriksanläggningar, kommunikationer, förlags-kapital till arbetskraftens användning eller till stöd för den enskildta krediten, uppmuntran af sjöfart och handel, lättnad för råämnets införande och befordrande af den förädlade varans export genom premier eller åtminstone frihet från afgäld (icke tackjerns-export). Siats-ekonomens svåraste problem är att kunna säkrast utfinna de sednare medlen, för att undgå behofvet af att tillämpa de förra; —att tillvinna eget land fördelar, äfven på andras bekostnad. De liesta oell vigtigaste af dessa ämnen tillhöra andra Utskotts behandling och hvad som faller inom Banko-Utskottets område är endast förlags-kapitalets anordning, frikostigt om det väl användes, men njuggt om det missvårdas. Det förevarande Betänkandet skall således icke kunna tillfredsställa deras förhoppningar, som tro att bank-operationer kunna ersätta andra brister, men Utskottet har uppfyllt sin pligt då det i första rummet velat vårda Bankens säkerhet och sålunda tillstyrkt en begränsning af dess lånerörelse och derpå grundade sedelulgifning. Utskottet har likväl i min tanka begått ett misstag, då det, af eftergift för dagens fordringar, framflyttat denna gräns så långt, att nästan alla anspråk blifvit fyllda och, i fall Riksgälds-Kontorets medel uttagas, en icke obetydlig sedeltillökning skall ega rum, i ett ögonblick då, enligt principen för all bankrörelse, metalliska kassans ställning snarare hade bordt varna deremot. — Utskottet har sålunda sjelf afvikit ifrån de grundsattser, som allt ifrån realisationens början varit i BankoReglementet uttalade och äfven uti ifrågavarande Betänkande blifvit nedlagde.
Skrifvelse N.-o 335. i65 Derest, efter upprättadt bokslut, skulle finnas, att Stats-Verkets utgifter något år öfverstigit inkomsterne, och att anledningen dertill, enligt af Stats-Contoret meddelad uppgift, varit, antingen alt StatsVerkets sammanräknade inkomster för året ej uppgått till det af Rikets Ständer beräknade belopp, eller ock att ett eller flere af de utaf Rikets Ständer beviljade förslags-anslag befunnits för sina ändamål otillräckliga, då skall den sålunda uppkomne extra Statsbrist från Riksgälds-Contoret till Siats-Verket utbetalas; hvarvid Contoret dock må få begagna ett anstånd af 3:ne månader, räknade från den dag Stats-Contorets reqvisition å ersätlnings-summan ankommit. Af de vid innevarande Riksdag beviljade anslag äro följande, för hvilka icke serskilda stadganden redan i Reglementet för Riksgälds-Contoret finnas bestämde, alt anse såsom förslagsanslag, nemligen: A 2: cl ra Hujvuil-Titeln. Curs-difference å Minister-Statens anslag. Papper och omkostnader till Charta Sigillata. Anslaget till Medico Legala besigtningar. Dito till farsoters och scnittosamnia sjukdomars hämmande. Ved, ljuspenningar samt skrifmaterialier och expenser för denna Hufvud-Titel, Reseoch tractamenls-penningar för civilé Embetsoch Tjenstemän. A 5:te Hufvucl-Titeln. Curs-differenee å den del af anslaget till Fria Konsternas Academie, som utgår i Hamburger Banco. Anslag till ved och ljuspenningar för denna Hufvud-Titel. Å 8:de Hufvucl-Titeln. Lyshållning, med flera utgifter för Kronans hus i Stockholm. Fångars skjuts, underhåll, medicamenter, rn. ra, Remisslage. Observationsoch Uppbörds-procenter, Man ta Isskrifuings-pro vision. Restitutioner. Städers friheter. Förluster genom Canal-anläggningar, Indelnings-brister. ) 166 Expeditions-Ulskotlcts Förslag till tind.
Jag får derföre, med åberopande af hvad som är lika obestridligt som allmänt kändt, vördsamt anhålla, att Rikets Höglolliga Ständer ville anvisa ett årligt anslag af Tre Hundra Riksdaler R:mt åt hvardera af Simlärarne F. A. Gjörcke i Stockholm och J. Larsson i Jönköping, att åtnjutas under deras återstående lifstid. Om remiss af denna min motion till vederbörligt Utskott får jag vördsammast inhålla. Stockholm den 28 November 1862. Fr. Aug. B. von Schéele. Af Herr Nordenfelt^ Leonard lVIagniis7 angående en underdånig anhållan hos Kongl. Maj.t om utarbetande af en ny förordning i fråga om vattenverk, m. m. Då de Förordningar, som bestämma rättigheter och skyldigheter i fråga om byggnad eller uppdämning i vattendrag, för drifvande af vattenverk, beredande af flottleder, eller vattenledningar för andra ändamål, eller för fisken; äfvensom i fråga om ändring eller utrifning af redan befintliga byggnader af dylik art, för odlingar, till förekommande af öfversvämningar eller bakvatten för ofvanliggande vattenverk, till beredande af flottleder eller upprätthållande af fisken, äro dels ofullständiga och otydliga, hvarigenom ständiga lagstrider i dylika frågor uppstå och underhållas, och Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. 365 dels hinderliga för de stora industriel intressen, som bero på en jemn vattentillgång, får jag vördsamt föreslå, att Rikets Stander ville hos Kongl. Maj:t begära en nådig Proposition till näst sammanträdande Rikets Ständer om en ny Förordning uti ifrågavarande vigtiga ämne, hufvudsakligen utgående från följande grunder: l:o. Ingen må byggnad eller uppdämning i ström eller å företaga, sorn kan inverka på vattenhöjden derstädes eller på andras ratt, utan förutgången pröfning af Härads Syne-rätt med fullständig undersökning af sakkunnig person, så väl angående vattendragets förhållande vid olika vattenstånd, särdeles vid de största llödena, som om den verkan derå den ifrågasatta byggnaden eller uppdämningen kan vålla.
R:dr sagde mynt, 3,036,000: 2,904,000: — Insatt fond till säkerhet för Göta kanals framtida underhållande, emot 5 procents ränta, 140,889: — 140,889: — Beviljad och afsatt fond för Södertelje kanals underhållande, emot dito, 45,000: — 45,000: — Influten och ännu innestående lösen för å skattejorden växande ekar, för hvilka medel af Riksgälds-kon toret godtgöres 4 procents ränta, 301,384: 73. 302,762: 66. Uti det åt Riks-arkivet hittills upplåtna hus intecknad skuld till Stockholms Borgerskaps Enkhus, löpande med 41 procents ränta; hvilken skuld, enligt husets förre egares derför afgifna förbindelse, icke får uppsägas, 17,400: — 17,400: — Norbergs förra jernvägsbolags från handelsoch sjöfartsfonden emot 4 procents ränta utbekomna lån, hvars förskrifna återbetalning med Tg:del årligen af lånets ursprungliga belopp, 150,000 R:dr, borde af Riksgälds-kontoret verkställas, 105,000: — 90.000: Beviljade under 1840 och 1841 års riksdag: Utaf anslaget, 150,00!) R:dr, för häradshäktenas ombyggande och förseende med celler 47,351: 67. 27,351: 67. Utaf anslaget, 4,000 R:dr, för reparationer och uppsättande af bokhyllor samt ytterligare inrednings kostnader i några rum af Biks-arkivets hus 2,600: — 2,600: — « dito, 1,500 R:dr, för befrämjande af goda läseböckers författande och utgifvande för allmogen 750: — 750:
Till upplysning och ledning vid bestämmande af de bevillnings-afgifters belopp, som skola utgöras, böra, före den 15 ilars nedunnämnda är, följande offciela uppgifter meddelas, nemligen: a) det år, dä allmanna bevillningen första gången kommer att enligt denna stadga påföras: i:o af hvar och en stadsdomstoi samt domare på landet: uppgift å beloppet af den vid sednaste försäljning betingade köpeskilling för hvarje fast egendom, derå under näslföregängna tio år första uppbudet till lagfart blifvit meddeladt;: börande i denna uppgift anmärkas, när försäljningen skett af föräldrar lill barn, äfvensom då förbehåll gjorts om så kallade undantagsförmåner; 2:o af hvarje inom riket bildad hypotheks-förenings direktion: uppgift å det värde, hvartill hvar och en al’ samma hypolheks-inrättning emot inteckning belånad egendom blifvit uppskattad, vid derå, under loppet af näslföregängna tio år, för dylikt låns erhållande anställd och godkänd värdering: och 5:o af vederbörande brandförsäkrings-inrätinings styrelse eller agenter eller stadens brandstods-kommitté: uppgift å gällande brandförsäkrings-värde of hvarje i stad, på dess område eller i köping befintlig egendoms mot brandskada försäkrade åbyggnad. b) hvarje år: l:o af hvar och en stadsdomstoi och domare på landel: uppgift på de fasta egendomar, å hvilka under föregående året lörsta uppbudet till lagfart meddelats, äfvensom angående beloppet af den för hvarje egendom betingade köpeskilling; 2:o af hvarje inom riket bildad hypotheks-inrättnings direktion: uppgift å det värde, hvartill hvar och en i samma hypotheks-inrättning under föregående året belånad egendom blifvit uppskattad; 3:o af styrelserna öfver brandförsäkrings-inrättningarne elier deras agenter eller vederbörande brandstods-kommittéer: uppgift rörande försäkringsvärdet å de byggnader, som i stod, på dess område eller i köping blifvit mot brandskada försäkrade, sedan enahanda uppgift af samma styrelse eller kommitté nästförut meddelades; 4:o af Statsdepartement jemte hvarje embetsmyndighet eller embetsverk, varö sig statens, stads eller menighets, äfvensom af styrelsen för allmän inrättning eller Förslag lill Bevillning}-Stadga. stiftelse eller med Kongl. Maj:ts oktroj försedt verk eller bolag, der embetseller tjensteman, vaktbetjent eller annan eger utbekomma aflöning eller pension: uppgift angående hvar och en person tillkommande löner, arfvoden, pensioner eller gratifikationer, boställe, löningsjord eller andra löneförmåner; hvarjemte bör anmärkas, huruvida med tjensten åtföljer inkomst utaf sportler, expeditionslösen, boteseller beslagsandelar eller dylikt,
Olastade. Lästetal. Lastade. Olastade. Lästetal. Lastade. Olastade. Lästetal. År 1846 . » 1847. Införseltull. Utförseltull. Summa. Utförseltull. Summa. Länen instiftades i Hernösand 1848 och försågs med nådigt reglemente den 27 April 1849 samt tog sin början den 1 Juli sistnämnde år. Huru förtroendet till denna inrättning, genom hvars tillvägabringande högst betydliga summor, hvilka förr kommit utlandet till godo, nu bibehållas inom landet, stigit, visar nedanstående uppgift på de försäkrade fartygens antal och drägtighet samt ansvarighetssuminor: Antal fartyg. Lästetal. Försäkringsbelopp. R:dr R:gs. Under första oktroj-året eller till den 1 Juli 1850, då föreningen endast omfattade WesterNorrlands, Westeroch Norrbottens Län . 61 7,303 1,476,500 Under andra oktroj-året, hvarunder rederier inom provinsen Helsingland äfven inträdt i föreningen 66 8,498 1,690,500 och har föreningen, oaktadt ovanligt många och svåra sjöolyckor, nemligen första året 3 totala förluster och 13 haverier, uppgående till 101,000 R:dr samt andra året 3 totala förluster och 14 haverier, uppgående till circa 93,000 R:dr; dock icke behöft öfver hufvud erlägga i försäkringsafgift högre belopp än sex och £ procent första och circa fem f procent andra året. Af de under första oktroj-året försäkrade fartyg utgingo genom försäljning sex med ett värde af 100,000 R:dr och under andra året 3 fartyg med ett värde af 78,000 R:dr. Handt verker ier na hafva under det afgångna qvinqvenniet icke nått någon förkofran; och är det sällsynt att någon handtverkare, såsom sådan, bereder sig 95 välstånd. Flertalet har knapp bergning och manga befinna sig i fattigdom; dock är det onekligt att den handtverkare, hos hvilken man finner ordentlighet, ordhållighet och ett säkert arbete, icke behöfver lida brist.
237 vara fullt säker det beskattningen faller liba i förhållande till förmögenheten, så äro de likväl bättre än inga, och jag förenar mig så mycket heldre om Hr von Franckens förslag, som det verkligen är billigt, att de rike ledamöterne af 11. o. Åd. för detta ändamål skatta mera, än de mindre bemedlade. Om man vidare kumle i Bevilln:sFörordn:n införa en § ang:de denna beskattning, så att den blefve executiv, så vore det mycket nyttigt och ändamålsenligt. Jag skulle således önska framgång åt Hr von Franckens förslag, såvida icke gällande former hindrade en sådan framgång. Jag förenar mig derföre i stället om Gr. Lagerbjelkes sista yrkande nemi. återremiss, under förhoppning att 11. o. Ad. framdeles måtte fatta ett sådant beslut, att man icke behöfver påminna sig, huru som den store RiksCanzlern Axel Oxenstjerna nödgades vid denna byggnads uppförande med stränga ordalag bestraffa R. o. Ad. för det ringa nit de visade att medelst bidrag påskynda dess fullbordande. Gr. Lagerbjelke: R. o. Ad. har att välja emellan Utsk:s och Hr von Franckens förslag, men skillnaden är den, att om R. o. Ad. antager Utsk:s förslag, så blir afgiflen frivillig, men om R. o. Ad. antager Hr von Franckens förslag, så blir den utmätningsgilld. Ett stånd k3n icke besluta, att dess medlemmar skola betala den eller den afgiften; ty för att beslutet skall blifva lagligen gällande för andra än dern, som vilja erlägga denna afgift frivilligt, erfordras att man vid fattandet af beslutet följt de reglor som Grundlagen föreskrifver, då det är fråga om beskattning. Nu medger icke ltiksd:sOrdn:n att skatter kunna påläggas genom ett särskildt stånds beslut. Om R. o. Ad. egde laglig rätt att i Riddar!).Ordn:n införa en paragraf, som ålade hvar och en, som uttoge polett, att erlägga 25 Rdr, så skulle Ståndet med lika rätt kunna ålägga honom att betala 2,500 Rdr eller hvilken summa som helst.
Militäre tjenstemän, om ersättning af staten, då arrende-afgiften för boställen, som af Regementernas boställs-directioner utarrenderas, icke inflyter. I. 284, 285. R. 337. IIB. 491. A. 614. Mililärdistrict-chefs samt cavalleri-inspectcurs-embelena, angående deras indragning. VII. 13. 189. A. 226. Minnespenning, utdelning af den, som blifvit präglad i anledning af DD. MM. Konungens och Drottningens kröning. I. 115. Missgernings-Balken, 1 Capitlet 3 §, angående ändring i. I. 398, 496. R. 519. Se vidare Lag-Utskottets Betänkande N:o 58. Missionsverket, angående upptagande af collecler för. Missräknings-penningar, om förhöjning i de åt panllåne-commissarien anslagne. II. B. 398. A. 459. IB ( 98 ) Missvext-år, angående beliöfvandes undsättning m. in. Se Undsättning. Montgomerie, Robert Nils Germund, yttranden. 1.425. VII. 152. Morgongåfva, angående upphäfvande af lagens stadgande derom och om fördel. II. B. 363, 386. A. 391. Mosaiske trosbekännare inom Riket, angående utvidgande af deras rättigheter. VII. B. 190. A. 237. VIII. E. 177. Motioner, angående närmare bestämning af liden för deras afgifvande. VI. B. 198, 225. Å. 305. VII. U. 41, 72. A. 76. Munck, Bror Guslaf Reinbold, yttranden. Munck, Claes Joban, yttrande. V. 169. Munck af Rosenschöld, Thomas, yttrande. VI. 72. Mnnderings-persedlar, angående vården af dem.
S. DFöretogs till ftukeligt afgörande Lag» Utffotteks den 2l sistiedne December pä bordet lagda Utlätande ö-wer de hvS Högloft Ridderffapet och Adeln samt Wällöf! BorgareStändek gjorda, till Ulffottet remmmerade anmärkningar, öfwer DeZ den Den 26 Januaris. 995 den 26 sistledne October aigifna Betänkande, angående S,ö- och Gränfe-Tulls jamt AcciS-rätkerS upphäfwande; och bcsiöt Högloft Ridderfkaprt och Adela arr krit de semnkningar LagUkffolttt i detta sitt Utlärande föreflagir bifall lemna: Hwarom de öfriga N"'p elive Ständer, genom Utdrag af Pro» tocollet »vänligen skulle underrättas. luprs. S> DFöredrogs 3 nyo StatSUkffottetS den ,0 dennes upplästa och pä bordel lagde Memorial, angående KronoFlsken, Qwarnar, Färger, Broar och Krogar, med flere, hwilka för Kronans räkning äro, dels pä witza är och dels pä obestämd tid, utarrenderade ; och beslöt HögloftRidderfkaprt och Adeln akt kill alla delar gilla hwad StatsUtfkottek ukl berörde Memorial föreslagit; hwarom de öfrige Reipective Stänben genom Utdrag as Protokollet »vänligen skulle underrättas, vr tuprs.
Revisorerne voro föranledde till sin önskan om nedsättning i priset till näringsidkarnes förmån, deraf att de sett, huru det bortsåldes och utborgades till ett ringa pris af omkring 20 R:dr till utländska personer, då den inhemska näringsidkaren fick hetala 28 R:dr. Men ämnet är af för stor vigt, för att man icke skulle noga betrakta de förhållanden Grefve Gyldenstolpe framställt. Då kruttillverkningen kostar landet 200,000 R:dr årligen, är det nödvändigt att göra alla inskränkningar deruti, som äro möjliga. Äfven jag finner onaturligt, att en stor del af landet contribuerar, för att bibehålla ett lågt pris på krutet. Det visar sig ock, då några hundrade Centner, sorn upplä ggas för Kronans räkning, uppgå till nära 3oo R:dr för hvarje Centner. IDet har redan från Bergslagerne försports önskningar, att kruttillverkningen måtte blifva fri, och jag anser det derföre vara lämpligt, att i Skrifvelsen fästa Kongl. Majrts uppriiärksamhet på de snart till ända löpande Contracten, på det att näringen genom dem icke måtte hindras att blifva fri och mindre belastande för Staten. Hvad kostnaden för saltpetern angår, så kan jag ej medgifva det afdrag för densamma, som Grefve Gyldenstolpe sednast gjort, ty jag tror, att den första beräkningen är riktig, att nemligen Den 7 September f. m. i85 äfven kostnaderne för saltpetern böra hänföras under omkostnaderne för kruttillverkningen. Hvad angår Statens behof af saltpeter inom Riket, fruktar jag att det icke kan uppfyllas, såsom nu är inrättadt. Jag tror, att sedan man kommit till den grad af fullkomlighet i denna näring, och i saltpeterus luttring, att man kan gjuta den i kakor, hvilka kunna förvaras utan att äfventyra att förlora något i sina egenskaper, inträder ej FörsvarsVerkels oberoende i detta afseende förr än det äger ett upplag af sådan saltpeter, då den öfriga näringen får drifvas fritt.
Anslag till fångars skjuts och underhåll. 2:0 Anslag till underhållet af Drottningholms broar. 3:o Ersättning för indragne dagsverken vid Strömsholms Stuteri. Bil. till R. St. Just. Ombudsm. Emb. Ber. den 14 jfan. 1840. 5i 4:o Understöd för Nybyggare i Rikets Norra provinser; samt 5:o Ersättning för jordförluster genom Kanal-anläggningar. Genom serskilda Nådiga Bref af den 7 Februari i835 har Kongl. Maj:t, lill behörigt iakttagande, lemnat vederbörande Aukloriteter del af hvad Rikets Ständer uti förrberörde afseenden beslutat. 63:o Reglering af Allmänna Indragnings-Staten i afseende på 1:0 Länsmäns pensionsrätt. 2:0 Förflyttning af en Lappfogdelön från Andra Hufvud-Titelns besparingar till Allmänna Indragnings-Staten; och 3:o Exspektanslöner för indragne tjenstemän inom Kongl. Maj:ts Kansli och Bergs-Kollegium m. m. 1835 den 24 Januari i underdånighet anmäld och lagd till handlingarne såsom ej fordrande någon Kongl. Maj:ls åtgärd. 04:0 Användandet af de medel, som genom arbetsvinst vid Korrektions-Inrätlningarne inflyta. i834 den 1 November i underdånighet anmäld och lagd till liandiingarne. Förteckning på de mål och ärenden, hvilka, i anledning af Rikets Ständers vid sistförflutna Riksdag aflåtne underdåniga skrifvelse!’ eller gjorda liemslällanden, blifvit Kongl. Maj:t genom Dess Ecclesiastik-Expedition i underdånighet föredragna, jemte uppgift å de i dessa ämnen fattade nådiga beslut eller vidtagna åtgärder. 1:0 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående upphäfvande af eller ändring uti föreskrifterna om tiden för begrafningar. Under den 7 Juni 1834 har Kongl. Maj:t i ämnet låtit utfärda allmän kungörelse. 52 Bil. till R. St. Just. Ombudsm.
Uppå gifven anledning och framställd fråga yttrade församlingens ledamöter, såväl bönder som torpare, sig icke obenägna, att medelst materialier och dagsverken, något bidraga till den tilltänkta bro byggnaden öfver Liths elfven, men kunde socknemännen nu icke utfästa sig till något vist, dock yttrades, att hvarje bonde borde förbinda sig till utgörande af minst 1 stock, 2 spjälningar och 3 dagsverken, samt torpare och inhyseshjon i proportion derefter ock beslöts tillika, att genom undertecknads försorg, listor skulle utskickas till hvarje 6 mans rota, då hvar och en egde tillfälle, att antekna sig för hvad han kunde och ville bidraga till ifråga varande nyttiga företags befrämjande under förmodan, att hvar och en icke skulle göra afseende på en stock etc. eller dagsverke mer eller mindre, hälst ett sådant arbete kommer att företagas midt under kallaste vintern, då dagarna icke äro så dyrbara för jordbruket. § 3. Tillkännagafs, att Olof Lithander i Klöstanäs hade en christall-ljuskrona, hvilken han vore benägen sälja till Häggenås kyrka, och trodde att nämnde krona kunde erhållas för 25 r.d:r riksg:ld. Uppå tillfrågan, förklarade församlingen sig icke emot, att densamma köptes för kyrkans räkning, men yttrade tillika att någon förståndig och pålitlig som kunde bedöma arbetets prydlighet och värde, först borde bese kronan och pruta köp, så mycket möjligt vore, hvartill nu, med enhällig röst, valdes bonden Olof Hindriksson i Grötom, hvilken detsamma sig åtog, att vid tillfälle uträtta. § 4. Uppviste nämndemannen Jonas Pärsson i Storbränna, inför socknestämman, huden af en fullväxt björn, som nämnde Jonas Pärsson samt bönderne Carl Jonsson och Jon Pärsson i Munkflohögen uti sistl. april månad skjutet och dödadt, med påstående af skottpenningar efter fastställd taxa eller 12 r.d:r b:co, hvilka skottpenningar församlingen förklarade sig, på tillfrågan, icke vilja undandraga sig att utbetala, likväl, inan någon fördelning och debitering deraf kunde ske, borde efterfrågas och afgöras om inte Liths och Kyrkås boerne borde uti desse skott penningars erläggande deltaga.