Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Högsta tillåtna lånesumman blifver hädanefter, sorn hittills, 2000 R:dr Banco, i fall utflyttning sker till oupptagne utmarksegor, samt allenast 1000 R:dr, derest betydligt af inegor och odlad mark i skiftet ingår; och länder för öfrigt, i afseende på denna lånerörelse, till efterrättelse de föreskrifter, som finnas upptagne uti Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse af den i3 Maji i83o, Afd. 2, Art. 1, 2, 4 och 5, med den enda förändring, alt mindre lån än 200 R:dr Banco ej få beviljas. 23 :o Enär stadgad inbetalning å för Bankens räkning intecknad fordran, oaktadt skedd anmaning, uteblifver, bör handräckning hos Konungens vederbörande Befallningshafvande sökas till den intecknade fastighetens utmätning och försäljning, på sätt Lag och Författningar i allmänhet föreskrifva; dock må Bankens Commissarier, i händelse den utmätte fastigheten vid en eller två auctioner icke uppgår till Bankens hela fordran, då kunna bestämma hvarest ytterligare skeende auction skall förrättas, antingen å Länets Lands-Cancellie eller å Tingsstället i det Härad eller Tingslag, der egendomen är belägen; och är det Konungens Befallningshafvande ålagdt, alt, då handräckning till fastighets utmätning af Banken äskas, sådan handräckning skyndsamt meddela; att tillse, det Bankens säkerhet varder i allo iakttagen, samt att, i enlighet med Kongl. Kungörelsen den 22 December 1818, vid dylika executiva försäljningar, likaledes vid ansvar tillse, icke allenast att egendomen ej bortgår under Bankens fordran, om hvars BancoUtskottets Memorial N:o i33. 15 Belopp lill auctionsdagen tidig uppgift dessförinnan bör, på anfordran, från Banken meddelas, utan ock, alt salubref icke utfärdas förr, än med bevis från Banken styrkes, att nämnde fordran blifvit till fullo liqviderad, eller angående lånets omsättning på köparens namn med Banken öfverenskommits; äfvensom Konungens Befallningshafvande böra, i de fall, dä en å Bankens fastighetspant utlyst execuliv auction, af] en eller annan anledning, varder inställd, med näst derefter afgående post lill Banken insända utdrag af det vid tillfället å Lands-Cancelliet deröfver förde protocolh 24:0
Hon kände hvarje minsta linie i hans ansigte och den ringaste förändring, som ofta kunde ha en helt naturlig grund, skrämde hennes onda samvete upp; det var som hade hon begått en skamlig förbrytelse, som om hon stulit dessa penningar från sitt eget barn; och nu skulle hennes barn gå under, andligen och lekamligen, det enda medlet till räddning hade hon rånat ifrån honom. Hur skulle hon kunna återställa honom dem; hur skulle hon kunna godtgöra sitt brott? Hennes hjerna arbetade i feber; men det var ett sisyphusarbete utan resultat. Hon vred sig under verkningarne af den inre striden, som upprepades hvarje dag striden mellan hvad hon ville och hvad hon vågade. Fruktan att mista det lilla grand af hans tillgifvenhet som hon tillkämpat sig, höll henne tillbaka; men tanken på denna resas uppfriskande inflytande, både fysiskt och psykiskt, dref henne fram. Och som dessa båda faktorer gjorde sig gällande med lika styrka, blef striden i hennes inre ständigt ny, spänningen ständigt lika plågsam. Det var en dag i början af juli. William hade icke kunnat sofva om natten; han hade stigit tidigt upp och gjort en tur ut till Nacka der han ätit frukost. På återvägen gjorde han en titt upp till modern. Blott den omständigheten att han kom på en något ovanlig tid skrämde hennes onda samvete. Han var blek efter den sömnlösa natten och hade blå ringar under ögonen; han såg så dålig ut att det stack till inom henne då hon betraktade honom. Men hon smålog vänligt och räckte honom sin hand till välkomst. »Det var snällt af dig att titta upp», sade hon. »Snällt?» upprepade han med en axelryckning och i föraktlig ton. »Jag kom att gå här förbi och jag var trött.» Han slog sig ner midt emot henne vid fönstret och betraktade med ett slags slött intresse det arbete, hon hade för händer. »Det är underligt att se dig med de der pinnarne i hand», sade han. »Så-å. Tycker du det?» »Ja. Det passar så dåligt både till ditt utseende och till stilen i det här rummet. Om man såg det på en tafla skulle man säga att figuren var 'ditsatt'; den stämmer inte med omgifningarne.» »Det är visst bara för det du så sällan ser mig syssla med fruntimmersarbeten.» »Nej.
- De inelilösa dygdernas tid lir förbi, dessa liaf \ ra iinincra Iios oss icke rniiiga skilclrare, ineii det lir a t t öiislia att, virl te.cliiinnclet af de cl; jiipa, clnrikla Icari.sloi~i ' ia, saiiiiiiigslrraf \ .et ieke skjnte.r skönlietslxaf \ - et i t sidaii. H ä r liar sil ej skett och 1.iiirtill al:, s: ~v: il fijrf. soni IHsai~ ?~i att lyclcönslia. o .L. Dikt OGIL vcrklig ' l1et af Helelm Nj@lonz. Y. A., Norsteclts förlag. Eliiirii .ileii lasaiide illiiliiiilieteii ïeclai ' i torde Imft tillfalle att i tidskrifter och kalendrar f2 göra. br4caiitska.p iiied i~tskilliga af iiovellerna i deii iiiicler iianin at ' » Dikt och verkliglietw vid jiiltideii iitkoiiiim nya sarnliiigeii af frii Nybloms pros: i.styckeii, iiro de likviil ilaf det slag,. ' a t t iiiaii alltid iiied nöje liiser derii iter. Frii S ~ b l o i n s diktart, vare sig 11011 diktar i biiiideii eller obiindeii form, verkar orilkorligeri uppfiiska.nc1e. Hennes stil,. om iiiaii fråiiriikiiar en och alinaii ojiiniiiliet, soni iiiaii kanske far tillskrifva hennes nationalitet (frii Xybloni ils, soin bekant, född danska) eger ett behag, en liflighet, en iirspriiiigIigliet, soin ej kali iindgk att fängsla;.
Från /hallof!. Borgare-Ståndet. S. D. Ä nyo föredrogs Lagoch Ekono* mi-Utskottens Utlåtande N:o 637, öfver Anmärkningar avid Betänkandet N:o 444, angående Husbehofs Q varnar s befrielse från skattläggning m. m, SJo -Prof. Ut dr. d. s Dccemb, Ig 23 Och emedan det förra Betänkandet blifvit af de öfrige Biks-Standeit gilladt, lät ock Borgare Ståndet dervid bero, S. D. Återremitterades Statsoch Ekonomi-Utskottens nu å nyo föredragne Betänkande, N:o. 6^& ofver väckt motion, rörande dels upphörande dels nedsättning af dep inomskärs .Skeppare ålagde JLotsoch Bak-Afgift. S. D. Den af Stats, och Banqo. Utskotten, t Memorialet N:o 640, föreslagne Voterings Proposition, uti fr.iga om inlösningen af förre Filial-Di' sconternes Skuldförbindelser, blef, vid förnyad fö* redragning, godkänd; Och gillade Ståndet äfven hvad Utskotten i samma Memorial för öfrigt sig utlåtit.
VIII. 203. ■— om remisser, af Grefve Bjelkes motion att Riddarhus-Saleu 4°9 måtte få begagnas till Concérters uppförande; af Hans Excellence Grefve De la Gardies motion om någon vedergällning för Vakten vid Riddarhus-Salen; och af Herr von Hartinansdorlfs motion om uppliäfvande af Ridderskapets och Adelns beslut rörande Närings-Stipendier. IX. n8. — om rättighet för Bevillnings-Utskottet att begagna Secreta-Ulskotts-rummen i Riddarhuset. IX. 124. — om tid för Inkomstoch Utgifts-Betänkandernes afgifvande. X. 3. — örn läggande till handlingarne af Riddarhus-IJtskotlets memorial angående infordrad upplysning af Riddarhus-Directionen oro de åtgärder den vidtagit i afseende å Riddarhus-Ordningens promulgerande. X. 4- — angående vägrad proposition i anledning af Riddarlius-Utskottets memoiuai rörande, offentlighet vid Ridderskapets och Adelns öfverläggningar. XI. 181. — om bifall till Riddarhus-Utskottets memorial i anledning af väckt fråga om gratification åt Vakten utanför Riddarhus-Salen. XII. i5q. — om Ståndets beslut i anledning af Riddarhus-Utskottets memorial, angående undersökning af en, i Riddarhusets Cassahvalf befintelig kista. XIII. 345. — om Ståndets beslut i anledning af Riddarhus-Utskottets memorialer det ena rörande väckt fråga om förhöjning i Stiftspensionerne, det andra om Riddarhns-Salcns upplåtande till Concerters uppförande. 4io XVII. 164. —- om afslag S Riddarhus Utskottels memorial om upphäfvande af Ridderskapets och Adelns heslut rörande anslående af 2:ne Stipendier åt Adelsmän, hvilka egna sig åt Näringarne. XVIII.
» Hanna dröjer länge i kväll » — mumlar hon med en orolig blick på klockan, hvars visare redan pekar på nio — » stackars gamla Lena behöfver nog ses till, men Hanna behöfde så väl hvila själf. » » Se här är jag nu igen » — ljuder i detsamma dennas röst, — » du började väl bli otålig, kan jag tro? » » Sitter hon icke och lagar min gamla kjol! Ja, jag dröjde litet, för Lena behöfde så väl min hjälp. Jag bäddade åt henne, fick elden att brinna i järnugnen, och så fick jag lof att hämta hem lite ' matvaror åt henne, hon hade rakt ingenting och orkar j u ej gå själf. Så berättade Lena för mig, att grannens lilla flicka legat sjuk ett par veckor, och så fick jag lust låta flickstackaren få en vacker blomma, som bagaren just gett mig i present. Hon blef så glad för den, så du kan aldrig tro. Sen var jag nä- stan på väg till döfstumma Marta också, men så tänkte jag du väntade, och så fick det vara, men i morgon går jag dit. » » Och i öfvermorgon skall du väl gå till mor Karin och dagen därpå till lame Petter och nästa dag till någon annan igen? Gud vet, hvar du spårar opp alla dina sjuka och hjälplösa eller hur du orkar med det, ansträngd som du själf är! Men jag skall säga dig, att du får allt lof unna dig litet mera hvila, annars blir du själf också hjälplös och det inom kort. » — » Du menar väl inte, att jag skulle öfverge mina sjuka, som så väl behöfva mig. Nej, du, det skulle jag aldrig ha hjärta till, o m jag så fölle af trötthet. När jag vet att de ligga och vänta på mig, så får jag ingen ro, förrän jag sett till dem. Ja, skaka du på hufvudet så mycket du vill, som om inte jag visste, att du på dina fristunder brukar hjälpa både Grönkvistskan och barnen Larsson. » — » Kors, du ville väl jag skulle låta ungarna svälta rakt ihjäl, stackare, som ingen mor har, och far deras, som super — och så Grönkvistskan, som sett bättre dagar och nu har det så smått.
Friherre Cederström, Jacobf Jag delar ö* Dea ii April. 34t nahanda önskan med de Herrar, som begärt att Constitutions-Utskottets Protocoller uti det uppgifna målet må tryckasj men jag är ej ense i afseende å Formen eller att Ståndet skulle besluta tryckningen. Då enligt 29 §. Riksdagsordningen Constitutions-Utskottet beslutar med Riksens Ständers rätt, är det naturligt att vårt beslut ej kan verka på Utskottet. Med ordet Vederbörande uti 2 §. af Tryckfrihets.förordnirgen, kan icke eller rimligen några andra förstås, än de som veta om Handlingarne äro af det innehåll att tryckning deraf bör medgifvas 3 och jag 3nser således deraf ostridigt följa, att det tillhör Constitutions-Utskottet att yttra sig huruvida den i fråga ställde tryckningen må tillåtas, och att Ridderskapet och Adeln således endast bör gifva Constitutions-Utskottet sin önskan i denna del tillkänna. Herr Cederskjöld: Sedan jag af Herr Sthönströms förklaring , i anledning af Herr Friherre Åkerhjelms hemställan, nu erhållit den upplysning, att han till tryckning endast begärt Friherre Anckarsvärds anmärkning emot Konungens Rådgifvare i Commandomål för Flottorna , rörande Kustbevakningen; så får jag ödmjukast erinra , att Herr Schönström förmodligen ej behöfver någon serskild tillåtelse till dessa Anmärkningars tryckning, och att Höglofiige Ridderskapet och Adeln således ännu mindre lär kunna denna hans begäran förvägra. I 2:dra §. af Tryckfrihets-Förordningeti stadgas nemi., att RiksRätts Protocoller och Handlingar fritt och obehindrat må af trycket 34a Den ii April. utgifva*.
Härpå uplästcs till justering och godkändes följande voteringspropos. : »Den, som bifaller Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:ts Betänk. N:o 31, i anledn. af väckt motion med afseende a tiden för beståndet af enskildt ingångna öfverenskommelse!- om pastoraliers utgörande, röstar Den 7 Mars. Ja; den det ej vill, rostar Nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad. förenämnde Betänk.» Vid voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 33. Nej — 62. Föredrogs ånyo RiddarhusUtsk:ts den 29 sisth Februari och don 3 dennes bordlagde Utlåt. N:o 9, i anledning af Gr. Björnstjerna®, C. M., motion om tillägg i 7 § Riddarh.Ordn. llr Sandströmer, Carl Johan Albert: Då jag anser, att denna motion ieke blifvit behandlad på det sätt, som är öfverensstämmande med Grundlagens föreskrift, får jag anhålla att densamma helt enkelt lägges till handlingarna. Till stöd för denna min anhållan vill jag, tili en början, anföra att, då 18 § KiksdagsOrdn. uttryckligen upråknar de från Riksdagsmannarätt uteslutne personer, endast dessa böra dertill anses ovärdige. Ytterligare förmenar jag, att 37 § RegeringsFormen upställer mot antagande af ifrågav:de förslag ett hinder, hvilket icke nu lärer kunna undanrödjas. Åberopade § stadgar nemi.: »att Konungen eger att i Adeligt Stånd »uphöja män, som genom trohet, tapperhet och dygd, lärdom och »nitiska tjenster gjort sig af Konungen och Riket synnerligen för»tjente». Om nu detta förslag antages, så skulle en följd deraf ovilkorligen blifva, att Konungen icke egde i Adeligt Stånd uphöja andra än dem, som tagit studentexamen, som egde Kongl, fullmakt eller som erlagt bevillning för åtminstone 1000 rdr rmts inkomst.
Bifölls. ig:de punkten: Angående pensionsrätt för vissa tjenstemän vid Landt-staten. Bifölls. Från Höglo fl. Ridderskapet och Adeln. Den 5 Au g. 1840 f. m. S. D. Då nu ånyo föredrogs Constitutions-Utskottets, den 25 sistlidne Juli Prol. Uldr. d. 5 Aug 1840. 425 Juli och den 1 dennes på bordet lagde memorial N:o 18, med förslag till ändring i Regerings-Formens 4 §., förklarade Ridderskapet såsom Ståndets gemensamma tanka den anmärkning, att serskild ändring af 4 §. Regerings* Formen är obehöflig; och skulle denna anmärkning, jemnlikt 56 §. RegeringsFormen, lill Constitutions-Utskottet hänvisas. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet, så väl Kongl. Majrts denna dag ankomna Nådiga Propositioner till Rikets Ständer af den 27 sistlidne Juli, l:o angående medel för Riddarholms-kyrkans iståndsättande; och 2:o angående ytterligare afskrifning af undsättnings-skulderna i Westerbottens och Norrbottens Län, som Kongl. Maj:ts äfven denna dag ankomna Nådiga skrifvelse till Rikets Ständer af den 4 dennes, angående beräkningen af tractamentén för städernas Magistrats-personer och Borgare vid syner och andra förrättningar för Kronans räkning. S. D. Remitterades till Bevillnings-Utskottet ett af Herr Silfverberg, Magnus Diedrick, denne dag afgifvet anförande, i anledning af Utskottets återremitterade Betänkande, N:o 21, angående tull-bevillningen. S. D. Remitterades till Bevillnings-Utskottet ett denna dag afgifvet anförande af Herr af Wingård, Joban, i anledning af Bevillnings-Utskoltets återremitterade Betänkande N:o 21, angående tullbevillningen. S. D.
På grund häraf har StatsUtsk. ansett sig böra bibehålla dessa ordalag i den föreslagna §; men skulle det låta sig göra, att få en sådan förändring som Hr von Hartmansdorff föreslagit, så förenar jag mig visserligen deruti, och anhåller således äfven om återremiss. Hr Gr. o. Landtm, hemställde om 11. o. Ad. ansåge de emot ifrågavande, emot 106 § i nu gällande reglemente svarande § gjorde anmärkmr föranleda till återremiss. Ropades ja. Sedan härefter den 4:de eller mot 107 § i nu gällande reglemente svarande § blifvit uppläst, yttrade Hr Printzensköld, Carl: 1 afseende på en omständighet uti ifrågavande §:s förslag, anhåller jag att få göra en anmärkn. Der står nemi. att de obligationer, som skola utfärdas af riksg:s-kont., böra vara ”ställda till inlösen antingen efter viss förfallotid eller efter föregången uppsägning”. Detta stadgande finnes äfven i det R. St:s beslut, hvarigenom riksg:s-kont. auktoriseras att upplåna de 2,000,000 r:dr för krigsutrustningarne; men vid tillämpningen deraf uppstod tvekan, huruvida fullmäktige skulle i följd af ordalagen vara berättigade att begagna båda dessa stadganden pä en gång, sålunda att man utställde obligationer på t. ex. 2 eller 3 år samt derefter skeende uppsägning, eller om man skulle ställa dem blott på uppsägning, eller i motsatt fall blott pä viss förfallotid. I anledn. häraf och för att häfva den tvekan, som vid framdeles möjligen blifvande lån skulle kunna uppstå igenom denna tvetydighet, anhåller jag för min del att StatsUtsk:s utlåt, i detta hänseende måtte blifva, hvad ordalagen beträffar, så tillvida förändradl att fullmäktige ej behöfde befara någon anmärkn., hvarken från StatsUtsk., R. St. eller deras revisorer, i fall obligationerne blifva ställde alternativt, eller också på båda sätten gemensamt på en gång.
Dä jag för min del icke kan biträda denna anmärkn., anhåller jag vördsammast, att få kortligen utveckla min åsigt rör:de detta ämne. 16 § uti 16 cap. lördalen, fastän icke omnämnd i K. förordn. d. 13 Juuii 1800, ang:de städsel och lego af jord på landet, måste dock anses vara genom samma K. förordn. inskränkt i sä måtto, att inteckning för legoaftal har bestånd emot äldre städja, som icke blifvit intecknad. Då nemi. det intecknade yngre legoaflalet gäller framför köp, som sedermera sker, och detta köp åter gäller framför det aldre ointecknade legoaflalet; så följer deraf uppenbart, att det intecknade legoaflalet ändå sä mycket mera mäste anses gällande framför det ointecknade, om än detta sednare är af äldre datum. Orsaken hvarföre nyssberörde lagrum (16 cap. 16 §J.b.) icke omnämndes uti 1800 års förordn., torde kunna uppsökas i den omständigheten, att inteckning för legoaftal alldeles icke är afsedd i 16 cap. 16 § Jordabm, eller varit medgifven före utfärdandet af samma förordning. Det skulle således varit mindre riktigt, och måhända med skäl framkallat anmärkn., om den K. propos. förmält sig införa en förändring, Den 19 0 c t ober. 207 !éller, rättare sagdt, en inskränkning i 16 cap. 1(5 § Jordabm, hvilken inskränkning för mera än 40 år tillbaka redan skett; och della var orsaken, hvarföre härom i propos. sades ingenting. Det bör för öfrigt utan tvifvel erkännas, att det nu föreslagna stadgandet i 2 § af den K. propos. är alldeles tydligt och bestämdt, så alt ingen rimligtvis kan tveka derom, att detsamma skall, om det antages, gälla i frågan om intecknade upplåtelser, utan hinder af 16 cap. 16 § Jordabm, som hädanefter, likasom hitintills, endast angår ointecknade, och i afseende på dessa qvarstår utan förändring. Skulle, emot all förmodan, 11.
Ridderskapet och Adelns ProtocollsUtdrag, af d. 25 sistlidne gpptember ? med dess beslut öfve* Stats J.0Ö2 Pro t. Utdr. d. 7 October 1023. Utskottets Utlåtande N:o 470, om afskrifning för ett qvantum råg, användt till Brödbakning åt Hufvudstadens fattige, fann Borgareståndet, som bifallit det först i ämnet afgifne Betänkande N;o 209, förgodt att instämma i det af Hoglofl. Ridderskapet och Adeln beslutna tillägg, om förnyande, af RiksensStäders, vid sistförflutna Riksdag, yttrade underdåniga anhållan, det någre Statens medel icke vidare måtte till brödprisets nedsättande påkostas. S. D. Föredrogs ånyo BvillningsUtskottets U - låtande N;o 42, rörande de mot Betänkandet N:o 18 om Postverket och de deraf inflytande Bevill ringsmedel, gjorde anmärkningar; hvarvid BorgareStåudet, som förkastzt sistnämnde, Betänkande fann sig böra förklara det Ståndet med detta beslut afsett, att de sedan 1817 och 1818 årens Riksdag följda stadgander, om Postverket och Postmedlen, äfven hädanefter, intill nästa Riksdag, skola vara gällande; äfvensom Ståndet för sin del beslöt, att Riksens Ständer böra hos Kongl. Maj;t i underdånighet anhålla, det afgifteu för recommendation å bref hädanefter icke må ut3n Riksens Ständers hörande, förhöjas. S, D. Föredrogos å nyo LagUtskottets Utlåtanden: N;o '186 Litt. A. öfver anmärkningar vid Betänkandet N:o 65 om yrkad ändring i 13 $. af InteckningsFörordningen* Vrot. D. öfver anmärkningar vid Betänkandet N.-o 70 om inteckning i jord och fast egendom ä landet. N;o 186 Litt.
Armfelt, Friherre Maguns, Motion N:o 99, om antagande af ett lagstadgande rörande klander å arfskifte. Motion N:o 100, om antagande af ett tillägg till Ärfda Balkens 16 kap. 3 §, i fråga om inbördes testamente. Lag.-Utsk. Betänk. N:o 20. Motion N:o 101, om utfärdande af en förklaring af Kongl. Förordnin gen den 20 November 1845, angående handel af lösören, som köparen låter i säljarens vård qvarblifva. Motion N:o 193, angående antagande af ett stadgande om parters för pligtande att vid sina besvärsskrifter och inlagor hos Rikets Hof-rätter och Kongl. Maj:t foga de öfverklagade utslagen m. fl. handlingar. Motion N:o 194, angående förändring i sättet för utfärdande af Hof rätts utslag i underställnings-mål. Arreildetid för arfvejord, angående ändring i Kongl. Förordningen den 13 Juni 1800, i fråga om. Motion N:o 83. Artistisk förlagsrätt. Se Förlagsrätt. Angments-hemmansräntor, angående förändring i sättet för uppbörden af de s. k. Motion N:o 6. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Axelson, Johan Fredrik von, Motion N:o 148, angående förhöjning af det utaf Kongl. Maj:t äskade anslag till understöd åt officerare, anställda i utländsk krigstjenst. Stats-Utsk. Utlåt. Skrifv. N:o 133.’ — •— Motion N:o 149, angående pension åt framlidne Majoren Pontus Lager bergs enka, Charlotta Lagerberg, född Lilliehöök. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 153 och Mein. R. St. underdån. Skrifv. Bank, Rikets Ständers, om antagande af det utaf särskilda Kommitterade afgifna förslag till ombildning af. Motion N:o 186. Banko-Utsk. Betänk. N:o 32. angående reorganisation af. Motion N:o 63. Banko-Utsk. Betänk.
N:o 300, angående anslag till en ytterligare kanslist-lön vid rikets Ständers Justitiae-ombudsmans-expedition. Bifölls. Nro 301, i anledning af återremiss å förslaget till Irsta afdelningen af Riksgäls-kontorets nya reglemente. Lades till handlingarna. N:o 302, i anledning af återremiss å betänkandet N:o 216. Lades till handlingarna. Nro 304, i anledning af återremisser å betänkandet N:o 265. Utlåtandet N:o 304 bifölls j och betänkandet Nro 265 lades till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottens utlåtanden: N:o 64, i anledning af återremiss å Utskottens betänkande Nro 31, angående roterings-verket för den tillökade ordinarie båtsmans-roteringen. Irsta punkten af betänkandet N:o 31, samt utlåtandet N:o 64. Lades till handlingarne. 2:dra punkten af betänkandet Wro 31, förnyad i utlåtandet Nro 64, Bordlädes. Nro 65, i anledning af återremiss å utlåtandet N:o 6. Lades till handlingarne. Nro 66, i anledning af återremiss å utlåtandet Nro 13. Lodes till handlingarne. Nro 67, i anledning al väckta frågor om åtskilliga förändringar med elementar-läroverken i riket. Godkändes; och Nro 68, i anledning af väckt fråga om Umeå lärdoms-skolas utvidgande eller bibehållande dervid af det derstädes redan anställde lärare. Gillades. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Bankooch Lag-utskottens utlåtande Nro 1, öfver väckt motion om förändrad lagstiftning för enskilda banker. S. D. Prot-utdrag den 46 Augusti 484-8. 649 S. D. Föredrogos ånyo och lades till handlingarne Lag-utskottets memorial: