Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständets en. skilda beswär, sedan bemälte Ständ, pä hwilket en sädan pröfning syntes egentligen bero, behagat till Utskottet remittera samma fräga, samt att Utskottet, i owisihet om den af Herr Hot mer föreflagne förändring i Skrä-OrdningenS föreskrifter kunde pä nägot sätt röra Borgare Ständets Privilegier, funnit lämpligast att detta ärende wid nuwarande Urtima Riksdag icke till hufwudsakelig pröfning skulle upptagas, emot hwilket yttrande nägon erinran ifrän de öfrige Respective Riks-Ständen ej blifwit Utffottet meddelad. Oe supr». kx ?rotacol!o Orri v. 8IcogmLki. Utdrag af Protocollet, hället i Riksens Högloft. Ständers Allmänna BeswärSoch Oeconomte-Utskott den ri October 1810. S. D. I^pplästes ett ifrän Wällofl. BorgareStändet meddeladt Protocolls Utdrag, med anmärkningar wid Utskottets afgifne Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:tS Nädiga Proposition om skyldigheten för alla att deltaga i wärdén af de Fattige, m. m., och beflöt Utskottet att till swar pä berörde anmärkningar förklara: 1.0
Ståndet. b. 30 Sept. a. 10 Juli b. 30 Sept. b. 17 Juli b. 30 Sept. b. 19 Juli b. 30 Sept b. 17 Juli å. 27 Maj a. a. 28 Juni b. 29 Maj a. a. 22 Juni b. 27 Maj a. u. 28 Juni b. 27 Maj a. a. 28 Juni b. 3 Juli b 3 Juli b. 5 Juli b. 5 Juli b. 29 Jan. a. a. 8 Mars b. 29 Jan. a. a. 1 Alars b. 2 Febr. a. a. 8 Mars å. 2 Febr. a. a. 4 Mars b. 20 Maj b. 20 Maj g. 18 Maj b. 18 Maj b. 0 Maj b. 10 Maj b. 10 Maj b. 10 Maj b. 15 April a. a. 20 Maj b. 15 April a. a. 20 Maj å. 15 April a. a. 22 Maj å. 15 April 1. b. 18 Maj b. 11 Mars a. a. 13 Maj b. 11 Mars a. a. 13 Maj b. 11 Mars a. a. 11 Maj å. 11 M irs 1. b. 10 Maj b. 20 April b. 22 April b. 22 April b. l9 April b. 28 Febr. b. 0 Sept. a. a. 13 Sept. b, 8 Mars b. 1 Mars b. 6 Sept. a a. 12 Sept. b. 8 Mars b. 1 Mars b. 7 Sept. a a. 13 Sept. b. 8 Mars b. 28 Febr å. 0 Sept. 1. b. 13 Sept. b, 8 Mars p. Pension: „ förhöjning i Förste och Andre Landt mälares Svar på Eterremiss „ för åtskillige' vid Fångvården antagne tjenstemän , å Tullverkets stat, vilkor för erhållande af , å Allmänna Indragnings-stalen, förändring i afseende ä den för erhållande deraf föreskrifne ålder „ för General-hefalhafvare eller Inspektörer samt Regements-sekuud och Korpschefer af Arméen, se Hufvudtitel Fjerde pag. i.
Att annorlunda tillvägagå, kan aldrig medföra någon vinst, utan blir förlust, desto betänkligare, då den drabbar ett Barmhertighets-Yerk. Den Nådiga Remissen bifogas i underdånighet, och SeraphimerOrdens-Gillet framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit Stormägtigste, Ällernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigstc tjenare oell uudersåter M. ROSENBLAD. JACOB De la GARDIE. JOH, H. TAWAST. M. BRAHE. C. EDY. GYLDENSTOLPE. Stockholm den 27 Februari 1840. C. M. Hindbeck. Angående af Rikets Ständers Revisorer gjorde anmärkningar vid Hospitals-räkenskaperna för åren 1836 och 1837. — lil — Styrelsens öfver Fängelserne und. utlåtande. Stormägtigste, Allernådigste Konung! Genom Nådig Remiss har Eders Kongl. Maj:t täckts infordra Styrelsens öfver Fängelser och Arhets-Inrättningar i Riket underdåniga utlåtande öfver Rikets Ständers år 1839 församlade Revisorers afgifne Berättelse, i hvad den rörer samma år verkställd granskning af Styrelsens Räkenskaper och förvaltning för åren 1836 och 1837. Till underdånig åtlydnad häraf får Styrelsen den Nåden att i den ordning, hvartill förenämnde berättelse föranleder, dess utlåtande i underdånighet afgifva i de delar deraf, som derföre kunna utgöra föremål. Efter att hafva förmält det
Piparebostället Bränn Årby vid Södermanlands regemente, för uppförande af skolhus åt Wansö församling; Kongl. Maj:t täcktes, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla samtliga ofvanberörda förslag, sådana de finnas detta protokoll bilagda, samt förordna, att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer afgå. Ex protocollo M. J. Bandelin. Kungl. Maj-.ts Nåd. Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Nov. 1865, kl. 11 f. m. Kongl. Maj-.ts Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående befrielse från rotering för hemmanet Fångåmon N:o l i Jemtlands län; Gifven Stockholms Slott den 21 Oktober 1865. Sedan hos Rikets sist församlade Ständer framställning blifvit gjord derom, att hemmanet Fångåmon om \ mantal i Undersåkers socken och Jemtlands län, måtte, i anseende lill sin ofruktbara jordmån och särdeles svaga beskaffenhet, varda befriadt från åsatt rotering, samt Rikets Ständer, i betraktande af hvad här förekommit, uti skrifvelse den 4 6 Maj 4863 hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit alt, efter verkställd undersökning och derest skäl dertill förefunnes, Kongl. Majit täcktes till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådig Proposition om hemmanets befrielse från rotering; så anbefallde Kongl. Majit Dess och Rikets Krigsoch Kammar-kollegier att låta verkställa den ifrågaställda undersökningen och derefter med underdånigt utlåtande i ämnet till Kongl. Majit inkomma.
Den, som bifaller Utskottets förslag i 63 §., så lydande: ”Oberoende af de åtgärder, Banco-Fullmägtige hafva att vidtaga till 8 Förstärkta Banco~TJtshottets Memorial, N:o 60. förstärkning af Bankens metalliska cassa, åligger det Fullmägtige att, när större utlänningar af silfver Irån Banken ega rum eller Bankens ställning i öfrigt det påkallar, a) minska utlåningen genom Handelsoch Närings-Disconterne och afstå ansökningar om nya creditiv; b) alldeles inställa nämnde utlåning samt indraga större eller mindre del af utlåningen på namn och reverser med omsättningsrält genom Banco-Disconten och Låne-Contoren; c) samtidigt härmed: antingen, emot betalning i Bancosedlar, försälja innehafvande Obligationer, eller upptaga lån emot räntebärande förbindelser, ställda på viss tid eller uppsägning; samt d) genom vägran af nya lån, efter hand minska öfrige grenar af Bankens lånerörelse, den på fastigheter dock i sista rummet; börande desse för metalliska cassans bibehållande, medelst förminskning af Bankens vid anfordran betalbara förbindelser, anvisade utvägar begagnas i den ordning, de här ofvan äro uppräknade,” röstar Ja; den, det ej vill, Nej. Vinner
Ank. till Exp.-Utåls. den 30 Okt. 1863, kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckta motioner om förändrade föreskrifter i afseende å skogshushållningen i riket. Motioner i detta ämne hafva vid innevarande riksdag blifvit väckta hos Höglofliga Ridderskapet och Adeln af Grefve Lewenhaupt, Claes Magnus (motionen N:o 216) och af Herr Dalman, W. F. (motionen N:o 13). hos Vällofliga Borgare-Ståndet af Herrar Q. C. Witt (motionen N:o 54), C. Fr. Carlson (motionen N:o 80), C. B. Ljungberg (motionen N:o 160) och II. P. W. Gahn (motionen N:o 170); samt hos Hedervärda Bonde-Ståndet af Riksdagsfullmägtige Svante Bergström från Östergötlands län (motionen N:o 250), Johan Johansson från samma län (motionen N.o 274), Johan Persson från Upsala län (motionen N:o 278), Henrik Hansson från Wester-Norrlands län (motio nen N:o 282), Jöns Pehrsson från Blekinge län (motionen N:o 293), Erik Andersson från Westmanlands län (motionen Nio 348), och Per Tjernlund från Wester-Norrlands län (motionen N:o 479). Dessa motioner, som af Riks-Stånden remitterats dels till Stats-, dels till Lagoch dels till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, hafva till följd deraf och jemlikt 43 § Riksdagsordningen behandlats af Sammansatta Stats-, Lag-samt Simmans. Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk.
Ståndet förklarade, ”att Ståndets bifall afsåg Ulsk:s afgifna tillstyrkanden och förslag, ”såsom ett oskiljaktigt helt, hvaraf icke någon del kunde lösryckas, ”utan att, i följd deraf, R. o. Ad:s till de öfriga delarna lemnade ”bifall komme alt förfalla.” Men dels synes ordalydelsen i detta beslut alldeles icke omfatta något mern, än Utsk:s tillstyrkanden iO Den 7 Juni f. m. och förslag i hvar och en af de serskilda punkterna för sig, dels yttras der icke ett ord, ang:de fördröjd verkställighet af någotdera beslutet, under afbidan på definitivt beslut i alla tre de serskilda afdelningarne af den Kongl. Propos. och StatsUtskis Betänk, i ämnet. Var meningen denna, så är den högst otydligt uttryckt, helst då man lager i betraktande, att Konungens Propus., likasom Utsk.s förslag i afdelmn Litt. A, ang:de grundräntornas s. b. förenkling, icke afsåg något annat, än ett preliminärt beslut eller rättare sagdt grunderna tor den blifvande förenklingen, hvilken icke kunde komma i fråga att tillämpas eller definitivt beslutas till verkställighet, förr än efter en förnyad, Propos. vid ett blifvande riksmöte. Om nu vid delta riksmöte det förhållande inträffade, att K. M. i Sin nya Propos., eller R. Sttrs StatsUisk. i sitt Betänk, frånginge dessa grunder, och ville hafva förenklingen inrättad på helt annat sätt, och R. o. Ad. med PresteSt. gillade en sådan förändring, men denna afslogs af de två andra Stånden, skulle väl Ståndet derigenom kunna hafva i sitt godtyckliga skön att hindra verkställigheten af ett redan vid förra Riksdagen af samtlige RiksSttu på K. M:s Propos. fattadt beslut, om hvars uphäfvande eller förändring fråga vid delina Riksdag icke blifvit väckt, hvarken genom K. M:s Propos. eller genom enskild motion?
Bland servituter, som ganska hårdt trycka jordbrukaren är äfven den så kallade kronobrefbäringen, eller skyldigheten att fortskaffa presterskapets, kronobeljenin gens m, ff.s bref i i Ijensleärenden. Olägenheterne för den enskilde hemmansegaren af en sådan kronopost-inrättning äro hvarken få eller obetydliga. Flyttar en kronobetjent i närheten, genast blir mitt hemman anslaget lill kronobrefbäring och jag måste nu två, tre eller ändå flere gånger i veckan, ofia åt många olika håll, hvardera på ^ mils eller ändå längre afstånd, — allt i förhållande till ortens tätare eller glesare befolkning — fortställa vederbörandes bref, vore mina egna göromål vid jordbruket än så trängande. Försummar jag att i behörig lid bära brefven vidare, blir jag tingförd, måste plikta och betala rättegångskostnader; likaledes om genom en opålitlig eller slarfaktig tjenares oärlighet eller försumlighet något bref skulle förkomma. Har delta innehållit penningar, ökas min förlust med dessas belopp. Från sagde onus, likasom från åtskilliga andra, äro säterier och ladugårdar samt rå- och rörshemman helt och hållet befriade, hvaremot det allmänna frälset endast till hälften mot krono och skatte deri deltager. Visserligen har genom Kongl. Maj:ts nådiga Cirkulär den 50 November 1849 blifvit förordiiadt, att ersättning för kronobrefbärings-besväret bör af samtlige brefbäringsskyldige hemman inom häradet utgöras. Men denna ersättning bestämmes vanligen så lågt, alt den ej på långt när kan anses som godtgöreise; dessutom gifvas ju vissa tider under vår och höst, då jag knappt till något pris vill undvara något af mina dagsverken. Då nu i vår tid allmänna posterna i flera olika rigtningar genomkorsa landet, så, och med anledning af det ofvansagda, vågar jag vördsamt hemställa: l:o Alt så kallade kronobref må, så vidt möjligt är, med allmänna posterna fortskaffas, eller, då detta ej kan ske, 2:o
Af den 13 dennes, om gillande af Expeditions-Utskottets Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Majit, om Kröningens verkställande under innevarande Riksmöte. Alla dessa Protocolls - Utdrag lades till Handlingarne. Upplästes och lades på bordet följande från Stats-Utskottef inkomne Utlåtanden: i;o Af den n i denna månad, deruti Utskottet, i anledning af Herr Soops, Gustaf, hos Ridderskapet och Adeln ingifne , samt derifrån till Utskottet remitterade Memorial, om anslående af en Fond till godtgörande aflramlidne Herr RiksRådet? Friherre Adler Salvi! Den IJ Februarii. 479 Arfvingars underdåniga Krono-fordran, tillstyrkt, att då något undantag ifrån hvad angående Betalning af Krono-fordringar i allmänhet redan vore stadgadt, icke syntes böra äga rum vid Liqviden af den nu ifrågavarande Krono-fordringen, dermed måtte i alla afseenden förhållas enligt 2 §. i 7 Articeln af i8if års för Riksgälds-Contoiret utfärdade Reglemente, som innehåller, att de äldre ännu outredde Kronofordringar och pretentioner, hvilka enligt förra Reglementen och Författningar utaf RiksgäldsFonden skolat liqvideras , böra äfven af RiksgäldsContoiret godkännas, så framt dylika fordringar i Laglig Ordning och innom föreskrifven tid äro bevakade och på sådan grund profVas laglige, samt, efter det Fullmägtige blifvit hörde, i Nåder varda fastställde. 2:o Af den 12 dennes, i anledning af Ryttmästaren Grefve G. E.
Partial-obligationerne åtföljas af hvarje halfår den 15 September och 15 Mars betalbara kuponer ä 6 % pro anno. De obligationer, som skola återbetalas den 15 Juni och 15 December 1860 — se § 10 — förses med half-kuponer för den å de sista tre månaderna belöpande räntan. § io. Lånets åtei’betalning sker genom Kongl. Svenska Regeringen al paid på följande terminer: Banko-Mark 2,250,000: den 15 September 1859 „ 2,250,000: „ 15 Juni 1860 „ 2,250,000: „ 15 September 1860 „ 2,250,000: „ 15 December 1860 14 hvadan följaktligen hela lånet måste vara fullkomligt liqvideradt inom 2f år från den 15 Mars 1858. De för lånets liqviderande och räntebetalningarne erforderliga silfvereller vexel-remissor ombesörjas af Regeringen på det sätt, att de inträffa härstädes sednast 14 dagar före de respektive förfalloterminerne. § Il Lånet är slutadt i Mark Hamburger-Banko å 27 Mark 12 sk. per Kölnisk Mark fint silfver, i hvilket myntvärde inbetalning, ränteliqvid och återbetalning bör verkställas. § 12- Inlösen af kuponer och af de till återbetalning förekommande obligationer ombesörjes kostnadsfritt af Nord-Tyska Banken. Varder liqvid för kuponer och obligationer icke inom den 15 December 1862 hos Nord-Tyska Banken uttagen, återbetalas de deremot svarande medel till Kongl. Svenska Regeringen, till hvilken möjligen sedermera skeende reklamationer blifva hänvisade. § 13-'
Afkastningen af ladugården är fullt tillräcklig och lemnar icke ringa öfverskott till afsalu, så väl af lefvande kreatur, som af kött, smör, ost, med mera, hvilka afyttras så väl vid marknaderna till åtskilliga uppköpare från andra delar af riket, som genom omedelbara försändningar på Göteborg och Stockholm. Handelspriserna å kreatur och ladugårdsproduktur hafva varit för en häst från 100—400 R:dr, ett par oxar 150 å 300, en ko 35 å 100, ett får 7 å 15 och i Skara fögderi 3,50 å 5, ett svin 25 å 60, ett Lä godt smör 10 å 13,40, ett Lä sötmjölksost 8 å 10, ett Lä skummjölksost 2,40 å 5, en kanna mjölk lo å 21 öre, ett ä ull 1 cl 1,25 till och med 2 R:dr. Förädlade djurracer finnas med få undantag endast på de större egendomarne och hos de förmögnare af allmogen. Allmogen i allmänhet bibehåller fortfarande den gamla Svenska racen. Korsning med svenska kor och Ayrshiresamt Durhamsrace är på flere ställen med fördel försökt. Föreningen till hästafvelns förbättrande, som, enligt öfverenskommelse med Öfverstuteri-Styrelsen, åtnjuter vissa fördelar i afseende å priset vid inköp af hingstar från stuterierna, har under tiden för denna underdåniga berättelse fortfarit att genom placering af goda beskällare, på olika ställen i länet, utöfva en gagnande verksamhet med afseende å produktionen så väl af dugliga ryttarehästar, som vagnshästar och dragare för 20 Skaraborgs län. Häst-, Får-, Svinoch Boskapsafvel Biskötsel landtbruket. Aderton af föreningen, till en stor del från Ottenby inköpta hingstar, af så kallad Flyingerace, äro jemte några Percheronshingstar till särskilde personer öfverlemnade med vilkor, att till föreningen återgälda inköpspriset under loppet af fem år, med en femtedel årligen, och att emellertid tillhandahålla dem för en ringa språngafgift åt reqvirenter.
7 Brefvet den 19 Februarii 1812, i sammanhang med då skedd förhöjning i skjulslegan, blifvit stadgadt, att samtlige postförare skulle tillkomma betalning för så många hästar, som efter väglaget och andra omständigheter till posternes behöriga förskaffande erfordras; tro Utskotten, att af hvad i åfvanberörde måtto blifvit upplyst kan dragas den slutsats, att, om postföringen i sednare tider blifvit i betydlig mon ökad, hafva ock, i bredd dermed, sådane åtgärder vidtagits, att posthemmanen egentligen icke kunna anses genom berörde tillökning hafva erhållit en förhöjd tunga, hvarföre ock, vid betraktande af de icke obetydliga fördelar, postgårdarne framför andre hemman åtnjuta, hvarken i allmänhet någon förhöjning i skjutslega!!, eller tillökning i posthemmanens antal, utöfver hvad redan finnes stadgadt, i Utskottens tanka af behofvet påkallas; dock hafva Utskotten, hvad serskildt vidkommer extra postföringen, med afseende derå, att tiden icke kan beräknas, då denna skjuts påkommer och att densamma merendels mäste med större skyndsamhet, än annan skjuts, verkställas, funnit postförare vara förtjente af en högre vedergällning för extra postskjutsen. Behofvet af stallrum olh härberge vid Post-Contoren för de skjutsande synes vara ett ämne, som icke utgör föremål för Rikets Ständers pröfning, utan bör bero på poslförares anmälan hos vederbörande Embetsmyndigheter, till det afseende detsamma kan finnas förtjena. Då postväsendet, för att icke sakna något af den tillsyn, som denna vigtiga gren af administrationen fordrar, blifvit ställdt under en serskild Styrelse, nemligen Öfver-Post-Directionen och dess underordnade Tjenstemän , skulle det, i Utskottens tanka, vara mindre lämpligt, om någon del af de lill postväsendet hörande göromål uppdroges åt en Embetsmannaclass, som icke lyder under Öfver-Post-Directionen, eller i öfrigt med densamma slår i någon beröring, och hvars redan åliggande göromål måhända icke skulle tåla en sådan tillökning.
Jag hade icke hunnit att fullkomligt göra min toalett, hade likväl kragen och allting utom samarian på mig, när baron Carpelan, som följt comted ’ Artois hit ifr&amp;n Göteborg, kom löpande att förkunna mig hela hofvets, konungens undantagandes, ankomst att göra mig visit; et voilà le comte d ’ Artois, son fils, duc d ’ Angoulême, duc de P ’ .enne, marquis de Vassé * eomte de Puysegûr, l ’ abbé la Tille; denna grâce var mig högst oväntad. Jag önskar att vara pre-venerad om en sådan ära en annan gång, men när kommer väl den. Herr generalen och landshöfdingen gaf en superbe diner i går af ej mindre än 3 anrättningar, 30 rätter förutom dessert etc. och gjorde generalskan sjelf les honneurs och det med besked. Hjn talar ock franska bäst af oss alla. Oförmodadt befalde konungen mig sitta bredvid sig och sade mig hundra nådiga saker samt var vid det briljantaste humör, äfven-som han fann allt hvad han åt excellent, och verkligen åt han af hvarenda rätt och drack i proportion af de mångfaldiga sköna vinsorter der vankades, till och med punsch, som konungen älskar mycket Vid en rasade deraf behagade han säga till mig: dulce est decipere in loco, men derpå följde en sack, som jag icke tyckte om. — Min Gud, hvad han är att beklaga! Likväl repade han sig strax och fick åter sitt charmanta humör. Då Cypervin presenterades honom, yttrade konungen sig åter till mig: Voilà M: sr Evêque, ardentis Falerni pocula. Detta måtte väl stå någon-städes i Horatius, men Falernum var väl icke ifrån Cypern just, kanske mycket bättre, men Titulus ser att konungeu kan mycket latin och har läst poeterna äfven. I all slags historia är han grundlig, äfven i den svenska ända intill att känna anekdoter och har våra större familjer på sina fingrar. Nämn ingeu Wacht-meister, Wrangel, Piper etc., att han ej känner hela genealogien.
Län, komma i åtnjutande af en pension, till beloppet fullt motsva rande den med ofvannämnde befattning förenade lön, och sådant desto heldre, som Rikets sistförsamlade Ständer, vid till deras pröfning och afgörande öfverlemnade mål af enahanda beskaffenhet, som det nu förevarande, då tillerkänt Lands-Kamereraren, Kammar-Rådet Hertzman, Landt-Räntmästaren Ahlgren och Krono-fogden Hollstén enahanda förmon, som den af sökanden nu begärde. Vid Slais-C (skottets Utlåtande, N:o 14*4' 17 Vid öfvervägande häraf och då LandlRäntmästaren Lagmannen Wulff ännu icke uppnatt den ålder af 70 år, som, enligt 1770 och 1780 årens fensions-Förfaltningar, var föreskrifven för rättigheten alt vid afskedstagande! behålla hela sin innehafde lön såsom pension, i följd hvaraf Lagmannen torde böra få ålnöjas med den pensions-rätt, som, enligt sedermera utfärdade, nu gällande Författningar, finnes stadgad, eller, i anledning af Utskottets, uti utlåtandet N:o 4°> angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens 2:dra Hufvud-Titel, gjorde tillstyrkan af förhöjde pensions-belopp för LandtSlatens tjenstemän, kan blifva af Rikets Ständer fastställd, har Utskottet ansett sig böra afstyrka bifall lill Lagmannen Wulffs ifrågavarande ansökning. Stockholm den 19 Maj 1840. Ani. till E.xp, Utsk. den 21 Maj, kl. 9 f. m. Utlåtande, i anledning af vackt motion, att tills vidareJörordnadc Enitetsoch Tjenstemän ej må berättigas åtnjuta annan lön, än dea deras ordinarie tjenster pä Stat medföra, och att, om någon Embetsman erhåller fullmagt på flere ordinarie tjenster, han må cga. uppbära lön Jör endast en af desamma. (U. A.)
Dessutom är Widegren äfven en Ledamot af StatsContoiret, lika såsom Lunnius var det. Hvad som från den senare utgått måste åtminstone nu mera hafva den slags personliga impartialitet, som blir en följd deraf, att personen gått ur verlden. Jag vill nu blott erinra derom, att ett RiksHufvudBokslut är ett alfvarsamt arbete. Det är ej fråga om redogörelse för StatsContoirets Cassa. Den gores livart år. Det är RänteKammarBoken. Men här är fråga om redogörelse för hela Riket, som Titeln RiksHufvudBok äfven utmärker; hvarenda redogörelse skall der intagas, och detta arbete kunde lika så väl sammandragas uti någat annat Verk , som i StatsContoiret; man må sålunda icke kalla det för StatsContoirets Räkenskap, eller säga, att StatsContoiret är dervid partiskt. Efter inrättningen af vårt Uppbörds Verks Administra - Den 5 Junii. 191 tion och Controll, hörer arbetet snarare till KammarColIegium, än lill StatsContoiret, som är blott en GeneralCassa, hvilken redovisar För omhändertagne penningar, genom RänteKammar-Boken Man synes nu känna bekymmer deröfver, alt StatsCommissarien Widegrens Bokslutsarbete skall stanna med år 1814, i sanning ett öfverflödigt bekymmer. Man må komma ihog, att ännu är ej bok färdig för något år: Sålunda för 5 år: att detta tar mycken tid: alt Riksens Ständers Revisorer sammankomma 1820, och då kunna bedÖmma bägge methoderna: jag skall för min del vara nöjd, om StatsContoirets Bokslutsarbete då kan vara färdigt för 2 år. Annat är methoden — annat att föra in ziffror. Man behöfver ej se ziffrorne för att bedömma methoden, eller ock kan man, om man så vill, införa samma års ziffror i de bägge olika Boksluten: allt som man behagar, eller anser sig behöfva; blott man dömmer sanntj det vill säga, utan partisinne eller fördom.