Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär i förevarande fråga icke blott flere meningar gjort sig gällande i afseende å afiöningens belopp, utan ock tvenne Stånd, nemligen Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, genom det beslutade vilkoret, alsett en annan reglering af aflöningen, än den de öfrige Stånden antagit, har Utskottet trott sig böra afgifva nedanstående förslag till voteringspropo^ sitioner. För bestämmande af kontrapropositionen lärer först få voteras efter följande proposition: »Den som vill att till kontraproposition vid den slutliga voteringen antages Borgareståndets beslut, att aflöningen för General-intendenten bestämmes till 5,000 R:dr R:mt, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontraproposition Bonde-ståndets beslut att berörde aflöning uppföres med 4,500 R:dr sagde mynt.» Sedermera anställes följande slutliga votering: »Den som vill att aflöningen för General-intendenten bestämmes till 5,500 R:dr Runt, med skyldighet för honom att, vid emottagandet af den förhöjda lönen och så länge han densamma uppbär, frånträda den lön han möjligen kan å annan stat innehafva, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages (l:a alternativet) Borgare-ståndets beslut. (2:a alternativet) Bonde-ståndets beslut.» li:o. Uti 3 punkten, mom. c, hade Utskottet för en Intendent vid Intendents-militärkontoret i Krigs-kollegium, hvilken nu uppbär ett arfvode af 750 R:dr; men, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, skulle erhålla lön till belopp af 3,500 IUdr, föreslagit nuvarande arfvodes förhöjande till 2,000 R:dr. Detta förslag är bifallet af Borgare-ståndet, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet bestämt denna aflöning till 3,500 R:dr, med enahanda förbehåll som i afseende å tillökningen i General-intendentens aflöning blifvit af dessa Stånd beslutadt.
Redan visar sig likväl nu, under ärendets öfvervägande, huruledes än den ena, än den andra, och isynnerhet de, som motsatt sig upskofvel, funnit hvarandras åsigter ännu icke hafva ernått nog klarhet, för att iklädas formen af ett beslut. Icke heller kan jag för egen del tillstyrka godkännandet af den nu föredragna §:ns 2:dra morn., emot hvilket jag i det föregående af vår öfverläggning öfver frågan i sin helhet antydt mina betänkligheter. Den 13 September e m. 355 Ur von Hartmansdorff har visserligen framställt ett förslag, som möjligen kan vara egnadi att afhjelpa olägenheterna af den närande lydelsen; men äfven lista mom. innefattar efter mitt förmenande en ordställning, som ej eger nog tydlighet. Der säges: ”vid hvart af rikets universitetet' välja de till theologiska fakulteten hörande Professorer och ordinarie Adjunkter inom sig de ombud etc.” Är nu meningen, att dessa ombud skola väljas samfäldt inom de bägge klasserna, så hade ordet ”samfäldt'’ lämpligen kunnat vara utsatt. Är åter meningen, att Professorerne må välja för sig och Adjunkterne för sig, så hade ordet ”serskildt” kunnat för tydlighetens skull vara utsatt. * Denna ändring vore lätt vidtagen. Jag vågar likväl icke begära, all det Högled. St. skall i detta ögonblick besluta sig för antagandet af ettdera valsättet, som företrädesvis må vara lämpligast. Utgrundandet och föreslåendet häraf vill jag öfverlemna åt LagUtsk:t; med afseende hvarå, äfvensom med stöd för öfrigt af Gr. Lagerbjelkes anförande i ämnet, jag vördsamt anhåller om återremiss af denna §, hvarvid de af mig gjorda anmärkningarne torde få till LagUlskit medfölja. Gr, Sparre:
Ständer, genom en Deputation hos Kon l. Majit i un* f derdånighet anhöllo, att, om ej förr, åtminstone enär Officerares med fleres uniformer \ kunna anses utnötta, de då måtte erhålla uniform r, mera enlige med deras och landets tillgångar, således utan allt guld och silfver; och lörmt-nar Herr Liljehorn, att, om desse prydnader afskaffas, d n d rigenom tillskyndade behållningen skaU öfverstiga den lör tillökning, som dem skäligen skulle kunna tilläggas. 2:0 Anförande af Herr Piper, innehållande anmärkningar vid det uti ofvan upplagra Memorial gjorda yttrande, att Officerar s IJr.i örmer med öfverflödigt Guld och Siifv r betungas, hvilket Pierr Piper så mycket mera bestrider, som Kongl. Majit i de senare åren i Nader anbefallt en ganska betydlig förmiulskning derutaf, så att, när nu mera Epauletter och Guld på underkläderna blifvit aflagde, bestå Guldoch Silfver prydnaderna för Indeldta Regementerna af en Cordon på Hufvudbonaden och gradmarqueringen, hvaremot af Trouppen sldane prydnader alldeles icke nyttjas. Då för öfrigt, enligt uppgjord Calcul, utgiften för dessa prydnader kao 454 Besv. och Elkon. Utsk. Betänhanden. beräknas till omkring Fem Riksdaler om äret, förmodar Herr Piper, att den ej af någon bör anses såsom tryckande, och anser orimligt att en besparing deraf för OfFicerarne skulle kunna medföra vida större behållning, än den löntillökning. som skäligen kunde dem tilläggas.
N:o 51. missprydande och skymmande byggnaders nedrifvande och tomternas planerande bereda åt nämnde ruiner ett fritt läge, hvarigenom dessa märkliga qvarlefvor af medeltidens äldre byggnadskonst blefve lättare tillgängliga både för omvårdnad och vetenskapliga undersökningar och afteckningar. Närmare uppgifter på värdena af de särskilda lägenheterna, sorn genom nämde anslagssumma skulle lösas, skall jag inlemna till Högloft. Stats-Utskottet, i fall, såsom jag förmodar, denna motion dit blir remitterad. Stockholm den 22 November 1862. Bilaga till D. Söderbergs motion om inlösen af de tomter och byggnader, som närmast omgifva S:t Lars och S:t Drottens kyrkoruiner i Wisby. De byggnader, som ligga närmast intill S.t^Lars 1. Löjtnanten Tiljanders hus uppskattadt till 2. Mamsellerna Beclclins d:o yy 3. Instrumentmakaren Willgrens d:o 4,500 „ n Summa 15,250 R:dr R:m t S:t Drotten 1. Sjökaptenen Lytbs hus 2. Arbetskarlen Norlings d:o .. 150 3. Bokbindaren Branders d:o 99 4. Handlanden C. F. Häggs d:o 800 „ >9 7,450 R:dr R:mt. Summa Summarum 22,700 R:dr R:mt. Obs. Dessa husvärden äro de samma, som finnas dessa lägenheter åsätta i “Nya Husklassifikationen i Wisby stad år 1861.“ Motioner i Preste-Ståndet 1862. Af Doktor II, G. Lindgren: Om en årlig pension å allmänna Indragning sstaten åt f. d. Justitie-Ombudsmannen, KammarRådet och Riddaren Sven Lorenz Theorélls enka och ojörsörjda barn. För en utmärkt mans i knappa omständigheter efterlemnade enka och oförsörjda harn, dristar jag påkalla Rikets Höglofl. Ständers deltagande.
S. D. Bifölls till alla delar RiddarhusUtskottets, den 3 dennes på bordet lagda, Memorial, af den 24 Maj, innefattande utlåtande öfver RiddarhusDirectionens RiksdagsBerättelsesamt Riddarhus-ärendenas förvaltning. Ut supra. Upplästes och lades på bordet följande Betänkanden från StatsUtskottet, af den 31 Maj, nemligen: 1:0 I anledning af Riksdagsmannen Sandstens Memorial, om tillstånd att få erlägga Krono-utskylderna i Spannmål, hvilket Utskottet, uppå anförda skäl, förmäler sig icke kunna tillstyrka. Den 5 Juni. e. m, 2:0 Om tillökt Penning-anslag för LagComitéeat tillstyrkandes Utskottet, uppå anförd» skäl, en tillökning af 300c R:dr till det förutvarande anslaget, så att hela ansia» get blefve tillsammans 8000 R;dr årligen. 3:0 I anledning af Höglofl. Ridderskapets och Adelns beslut om löners anslående för LandsFiscaler och Länsmän; vid hvilket ämne Utskottet, med åberopande af 69 §. RegeringsFormen, yttrar sig icke vidare kunna lemna någon åtgärd. 4.0 I anledning af Herr Öfversten G. A. Bergenstråles Memorial om indragning och reglering af öfverflödig» Embeten och Tjenster. Utskottet yttrar sig, att det, den 6
Bestar Egendomen af jord, utsättes dest wärde och ClaH i bäda Läng. derna. Bor deremot Ägaren i annat Taxerings. District, uttöres i Berednings-längden icke alle. nast jordens ClaH och wärde, utan äftven Skydds-afgiften för densamma och öfriga Lä. genheter, jemte den af Berednings. Comiteen ansedde behällna inkomsten af allt tillhopädäk. nadt. Taxerings. Comiteen utsätter, äftven i detta fall, endast jordens ClaH och wärde i Taxerings, längden, men uti en serskild Längd, som bör föras öfwer Egendomar och Lägenheter, tillhörande personer utom Taxerings. Districtet boende, inskrifwes icke allenast jordens ClaH och wärde,- utan ock den af Taxerings. Comiteen bestämda Skydds-afgiften samt behällna inkomsten, och bör efter Förordningens föreskrift Ut. drag af denne serskillta Längd sedermera medds-, las Taxerings. Comiteen r det främmande Districtet Z-.o H. 60, Den 11 Octo ber. Z o Egendomar och Lägenheter, som nägon äger eller arrenderar utom Districtet och hwarä serskild specifik Förtrrnina bör aflcmnas, upp» räknas icke i Längden. Den serskcklla Förtek. ningen ä dem, finn Ägaren afgifwit, ähervpas endast, och utföres Skydds, afgiften för Egen» domarne i en Summa, hwarefter sedermera dermed förhälles enligt Förordningens föreskrift i z. Art. Z. 8- Mom. g:o Dä. den, sorn inom samma Taxerings» District äaer fl, re Hemmansdelar, hörande till samma Clas, är berättigad att dem tillhoparakna och erlägga afgiften derföre efter det sam» manlagda Hemmantalet, sä uppsummeras de uti Hemmans. Columnerne införde Hemman och Hemmansdelar af samma Clas, och utföres Skyddsafgiften för dem i en summa. 5.0 Dc i Förordningen bestämda afgifter för den Skattssylldiges Hustru, Varn och Tjenstefson, utsättas icke i Berednings. Längden , men deremot bör Berednings.
Jag vill blott förutsätta, att deras skuld uppgår till ■§ af deras egendomars värde, och tror, att äfven i sådant täll säkerheten ej blir mycket större än i actiebank; ty om t. ex. privatbanken i Wermland, der allt bancomynt blifvit utträngdt af privatbankens sedlar, hvilka ensamt utgöra rörelsemedlet, skulle komma i concurstillstånd, så vore med detsamma varumätaren borta, och då alla ville sälja, kunde ingen köpa. Jag anser ganska probabelt, att egendomarna då skulle falla till en tredjedel af värdet, i följd hvaraf allmänheten ginge i förlust af en stor del af dess fordran hos privatbanken. Jag fortfar således i mitt yrkande, att 9.5 proc. af teckuingssumman i solidarisk bank bör insättas i ränteriet. Hr Stråle: Jag har för min del aldrig utgått från någon afsigt att motarbeta solidariska bankers uppkomst; men jag har den öfvertygelse, att då man för actiebanker lemnar sådana föreskrifter, att de kunna uppkomma, skola några solidariska banker svårligen blifva inrättade, emedan man hellre väljer den bankrörelse, som medför mindre svårigheter. Jag tror således, att solidariska banker ej skola uppslå; Den 21 Murs é. m. 487 men man mäste tillse, att, om de uppstå, de blifva solida. Då man föreskrifver, att en viss grundfond skall finnas, så Lör man äfven Lafva någon säkerhet för att en sådan fond existerar, och det liar man icke, om den lemnäs i directtns enskilda förvar, i hvilket fall den kunde förskingras. Man kan föreställa sig en hank, som endast hade en obetydlig cassa, utom då revision skall ske, och jag hemställer, hvad soliditet en sådan hank skulle äga. Det är på sådan grund, som jag tror, att samma föreskrift om deposition i allmänt förvar bör gälla såväl i afseende på solidarisk som i afseende på actiehank, på det man må veta, att åtminstone en del af grundfonden ej kan vara förskingrad.
Det är en gammal oell känd sak, att dä ruan i en speciel författning skall införa en mängd olika stadganden, så kan olta tvekan uppslå om hvar de höra införas. Gr. Sparre tiar sa et sig anse det vara lämpligast att införa det nu ifrågav:de i kap:t om redare, och anför som skäl derför alt ingen skulle söka någon föreskrift för redare i kap:t om skepparen. Men jag får fästa Gr. Sparres uppmärksamhet på, alt här endast är Iråga om sådan skada, som uppkommer genom skeppares fel eller försummelse, och således synes mig att dess plats icke är så olämplig. Jag anhåller att §:n rnålte bifallas. TTr Rabenius: Jag tager mig friheten fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på, alt den ansvarighet, rederi eger för belälliafvares och besättnings görande och låtande, finnes upptagen i 12:te §:n. Och della stadgande är elter min tanke fullkomlig t nog för att bestämma redares ansvarighet. Jag anhåller om bifall till §:n. Sedan öfverläpgningen ansetts härmed slutad samt ITr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till och dels återremiss af den lörev:de §:ii. framställde Hr Gr. o. Landtm. propo«. på bifall till densamma och, då dervid svarades flere ja jemte ett eller annat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. § 50. Bilölls. Rubriken till §§:na 23—50. Godkändes. Den vidare pröfningen af lagförslaget uppskjöts till nästa plenum. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 11 e. m. September f. a. Thorsdagcn den 17 September 1863. Plenum kl. 10 f. m. Justerades prot:t för den 27 sistl. Maj e. m. Upplästes följande från Gr. Lewenhaupt, Casimir, inkomna mein.:
Ombudsmannens ÄmbetsBerättelser för år 1819, II s 978—io54* — Dito Dito för åren 1820 och 1821 , II s io55 — 1124. Constit, Utskottets Memorial, III s 82, lagdt lill Handlingarne af BondeStåndet, IX s 235, af Adeln, IX s 237, af BorgareStåndet , IX s 246, Dito LagUtskottets Betänkande, VII 1. s 545 — 553, bif, af BondeStåndet, ix s 431 * Underd. Skrifvelse, X 1. s 374 —379, i52 Justitiae Ombudsmannens Suppleant, om inkallande af, att emottaga ämbetet. Stats-, och BancoUtskottens Memorial om. Bancooch RiksgäldsFullmägtiges Beslut, IV 4- s 632 — 658, lagdt till Handlingarne af BorgareStåndet, IX s 102g, af Adeln, IX s io4o. *—« — lön, om förhöjning i; Motion, remitt. till StatsUtskottet, lis i36p, 1370. StatsUtskottets Betänkande, IV 6. s 21 — 24, bif. af PresteStåndet, IX 3. s i52, af BondeStåndet, ix 3. s 171, af Adeln, IX 3. S 252. val, om, och af dess Suppleant, X 1. s 34i. RiksdagsBeslutet, §. 48. JägeriBetjeningens, om den lägre, boställen må befrias från extra Rotering, VIII s 862, 885. — Väsendet. Särsk. Utskottets Betänkande, IX s 170. K. Kalkugnsafgift på Gothland, I 1. s 836. KammarCollegium. Särsk.
Den som sköter ifrågavarande registratorsgöromål, hade tillika skyldighet att verkställa utskrifning af alla bref och utgående expeditioner, förutom åtskillig annan renskrifning, hvaraf föranleddes, att någon äldre tjensteman, som slutat sin bana i andra verk, svårligen vore villig att, äfven om han hade förmåga, åtaga sig en befattning, med hvilken ett dylikt renskrifvare-arbete vore förenadt. Pä alla dessa skäl har Herr Justitie-Ombudsmannen föreslagit, att aflöningsbeloppet för den ifrågavarande kanslistoch regjstrators-befatrningen måtte förhöjas från 1,000 till 2,000 R:dr Runt om äret. 6 Stats-Utskottets Memorial ,j\i' 152. Beträffande den vid Justitie-Oinbudsmans-expeditioiien anställde vaktmästare, hvilken tillika har skyldighet att utan särskild vedergällning tjenstgöra hos Tryckfrihets-komitéen, har Herr Justitie-Ombudsmannen fästat uppmärksamhet derpå, att lönen utgjorde i ett för allt 500 R:dr om äret, utan att någon ersättning derutöfver bestodes för embetsrummens städning och utan att han, såsom hans vederlikar i andra verk, åtnjuter något slags sportelinkomst. En dylik inkomst hade tillförene tillkommit vaktmästaren i Justitie-Ombudsmans-expeditionen derigenom att han under riksdagarne biträd t såsom vaktmästare i Högloft. Lag-Utskottet oell derför uppburit arfvode; men denna inkomstkälla hade gatt. förlorad, sedan JustitieOmbudsmans-expeditionen år 1861 blifvit förflyttad till annan lokal och i ett annat hus. än der bemälda Utskott har sina sessioner. Han hade i följd häraf icke kunnat söka hvarken den nyssnämnda eller annan vaktmästare-befattning vid innevarande riksdag och kunde ej heller för kommande riksdagar påräkna att med sin vaktmästarebefattning i expeditionen förena dylik anställning.
Majits Befallningshafvande i Länet den 9 Februari innevarande år till Kongl. Majit i underdånighet insändt och förordat en lika beskaffad underdånig ansökning. CL A.) 8 StatsUtskottets Utlåtande N:o 25. Med anledning af de vid 1828 års riksdag inträffade förhållanden, som här ofvan omförmälas, och enär härtill komme att, på sätt Kongl. Maj:t och Rikets Stats-kontor i underdånigt utlåtande upplyst, Stats-verkets inkomst al ifrågavarande afgift, jemlikt 1855 års Landsbok, utgjort endast 210 R:dr 38 sk. 9 rist banko, motsvarande 316 R:dr 21 öre Riksmynt, samt således icke vore af någon betydenhet, utan lämpligen kunde vid Kalkbrukens taxerande till bevillning ersättas, har Kongl. Maj:t i nåder föreslagit Rikets Ständer att ånyo fatta ett beslut, öfverensstämmande med det vid 1828 års riksmöte vidtagna, på det Kongl. Majit, efter derom erhållen kännedom, måtte detsamma vederbörande till efterrättelse meddela; men då kalkugns-egarne under den förflutna tiden varit, genom fortsatt erläggande af nämnde afgift befriade från den med det vid sistnämnde riksdag fattade beslut afsedda förhöjning i bevillningen, funne Kongl. Majit den gjorda framställningen om återbekommande af de under tiden debiterade och erlagda kalkugns-afgifterna icke böra bifallas. Stats-Utskottet har, efter erhållen remiss å högstberörde nådiga proposition, tagit denha fråga i öfvervägande och dervid tillika af Kongl.
Vid öfvervägande häraf har Stäts-Utskötlei väl funnit, huruledes den, i Kopgl. Kungörelsen af den 9 I)ec. 1818; angående tiden inom hvilken fordringar hos Stats-Verket böra anmälas i stadgade prasscriptionstid, ^f den 1 Juli året efter det, hvarunder fordran tillkommit, ej blifvit iakttagen till ifrågavarande Mantalsskrifvareprovisions utbekommande, éhär EandshöfdingöEmbetets reqvisition derå först under den 14 April innevarande år till Kongl. Stats Cöntoiret ingått; men då härvid förekom mer och syties förtjena afseende , att i anseende till Krigs-rustningarna på vestra Riksgränsen och fälttåget mot Norrige undfer loppet af de år som denna provision bordt reqvireras, Eands-Contoiret varit af göromål öfverhopadt och saknat erforderlig tid för granskningen och anmälandet af Man* Salsskrifvarnes reqvisitioner inom behörig tid, ij.te Bandet. J17. ilä. samt 93° De)i 7 Juli. samt att utaf provisionen , utgörande tillsammans för bägge åren 1812 och 18x3, 5g6 R:dr 16 sk. 6 r:st. , största delen eller 416 R:dr 3a sk., efter hvad Landshöfdinge-Embetet förmält, redan är utur Landt-Renteriet förskjuten; så har Stats» Utskottet, i likstämmighet med dess förut i dylika ämnen afgifna utlåtanden , ansett sig böra tillstyrka Riksens Höglofl, Ständer att i betraktande af omforma Idta förhållande bevilja, att denna Mantalsskrifnings provision må vederbörande till godo komina. Skolande Utskottet sedermera uppgifva tillgång ej mindre härtill, än för de öfriga utgifter, som blott för en gång komma att utgå. Hvilket dock vördsammeligen hemställes Riksens Höglofl Ständers ompröfvande» Stockholm den 30 Juni 1815. På Höglofl. Riddersk. På Högv. Prest-Stån - och Ad.
Likafullt är min serbiske värd alldeles intagen af denne charlatan, som han kallar sin bäste vän. Hela natten har jag hört historier om monsieur Emins ädelmod och otroligt upphöjda dygder ungefär som om han vore en ny profet eller ämne till en blifvande sultan af Damaskus. Ja, mig skall monsieur Emin gerna få omvända. Jag skall mycket hellre sitta med fyra innerligen söta små hustrur, än med ingen alls som nu. Nelly gjorde på måfå några invändningar mot hans yttranden om Emin. Men hon tog saken temligen kvinligt och var mer ifrig att alltid få säga sista ordet än att på allvar vederlägga honom. Det bekymrade henne icke heller mycket om Emin ibn el-Arabi var en bra menniska eller ej. Vida mera grubblade hon öfver den besynnerliga stad, som hon nu i Blumenbachs sällskap för första gången skulle se i verkligheten. Då Blumenbach en stund pratat hit och dit och genom sina roliga infall fått gamle Harven vid bättre lynne, föreslog Nelly sjelf, att hon och doktorn skulle göra en liten forskningstur i de närmaste kvarteren. Nu skulle det väntade komma, det underliga efterlängtade. Genast vid utträdandet ur hotellets port hejdade hon sig ett ögonblick som framför en öfverraskande målning i en tafvelsamling. – Det var vår fantasis Österland lifs lefvande! Vaggande på puckeln af en hög kamel nalkades Abraham svept i sin hvita mantel. Den ludne Esau sof på gatan i det bländande solskenet, medan Benjamin, ännu ett muntert barn, vacker och späd, kastade boll med en citron. Rebecka steg upp för brunnens trappsteg med den stora ädelt formade tegelkrukan på sitt hufvud, och i gränden satt Job halfnaken ännu kvar på sin askhög utan att fråga efter att man uppfört en stor muslimansk stad rundt omkring honom. Midt bland de solbrända, halfnakna eller hvitklädda bibliska gestalterna rörde sig i långsamt tåg de arabiska sagornas kalifer, storvezirer, eunucker och trasmän. De buro stora hvita eller gröna turbaner, gula tofflor och ljusblå kaftaner, hvilka någon gång voro pelsbrämade, en ann gång lappade och urblekta.
St. 1847. 53 Transport R:dr Kongl. Maj:t anser, enligt hvad vederbörande embetsmyndigheter jemväl tillstyrkt, lämpligast, att det redan år 1840 hos Rikets Ständer uppgifna behofvet af ökadt utrymme för länsstyrelsen i Calmar afhjelpes genom det nuvarande residenshusets tillbyggnad, hvartill, enligt förenämnda beräkning, skulle, utöfver värdet af materialhuset, erfordras omkring 7,000 R:dr; men då, i följd af det årliga byggnadsanslagets anlitande för flera större reparationsoch byggnadsarbeten, bland hvilka sednare förekommer fulländandet af ett nytt landshöfdinge-residenshus i Östersund, nyssnämnda anslag ej eller leni nar tillgång för nu ifrågavarande mindre summa, föreslår Kongl. Maj:t, att Rikets Ständer, jemte medgifvande af det s. k. materialhusets försäljning med dertill hörande byggnader och tomt genom offentlig auktion samt den inflytande köpeskillingens användande såsom bidrag till kostnaden för landshöfdinge-residensets i Calmar tillbyggnad, må för samma ändamål anvisa ett ytterligare särskildt anslag af 4:o För iståndsättande af de emellan hufvudstaden och Drottningholm befintliga broar. För dessa broars bibehållande i farbart skick hafva under de sednare åren icke obetydliga kostnader måst användas. Vid å samma broar nyligen förrättad ytterligare besigtning har befunnits, att de ånyo tarfva reparation och att, för att dymedelst med någon säkerhet, dock ej med full visshet, betrygga farten deröfver, för en lid af tre ä fyra år skulle erfordras icke mindre summa än omkring 11,860 R:dr. Då det under sådana förhållanden måste finnas betänkligt att för ifrågavarande broars provisionella iståndsättande använda ytterligare kostnader, har Kongl. Majit i nåder anbefallt styrelsen öfver allmänna vägoch vattenbyggnader alt, eiler hållen noggrann undersökning, med möjligaste skyndsamhet afgifva underdånigt yttrande och förslag, rörande lämpligaste sättet för merberörda broars ombyggnad och kostnaden dertill; och är Kongl. Majit betänkt alt, sedan nyssnämnda Transport Ridr 46,800: 7,000: 3d,800: Kongl. Maj.ts Nåd.
Frän reservfonden skola afFöras: l:o) det belopp, 3,400,000 R:dr, af bankens sedan 1863 års början upplupna vinst, som under detta samt nästföljande år 1867 med hälften under hvartdera äret skall till Riksgäldskontoret aflemnas; 2:o) den förstärkning af handelsoch närings-diskontfonden vid diskontoch lånekontoren, som erfordras, då uttagningarne pä upp, och afskrifningsräkning öfverstiga i kassa eller på räkning inneslående belopp; 5:o) de för bankens ränteutgifter, förvaltningskostnader ro. m. erforderliga medel; äfvensom, då bankens säkerhet det medgifver och allmänna rörelsen sådant påkallar, samt under iakttagande att bankens medel derigenom komma landets näringar till godo: förstärkningar af handelsoch näringsdiskontfonden samt medel för liqvid af obligationer, som banken, på grund af uppgjordt kontrakt eller eljest, öfvertager eller inköper; börande de medel, som genom de under 3:o, 4:o och 5:o här ofvan omförmälda inbetalningar till banken inflyta, intill ett belopp af 1,500,000 R:dr, företrädesvis användas till befrämjande af omsättningen utaf obligationer, hvilka kunna komma att af Allmänna Hypoteksbanken utgifvas, ställda på en återbetalningstid, som icke öfverstiger tio år; allt likväl under vilkor att det stadgade maximum för sedelstock ej öfverskrides. Genom hvad nu blifvit anfördt och föreslaget, anser Utskottet sig hafva besvarat de motioner, hvilka i detta Memorial äro omförmälda. Stockholm den 14 Maj 1866. Banko-Utskottets Memorial N:o 27. 7 Reservationer: