Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sparre anförde, afstår jag från mitt första yrkande, men anhåller fortfarande om återre miss af §:n, på det att ändring må ske i afseende på domarens rättighet, att påskrifva att en konkursansökning ej kan uptagas — en åtgärd, som synes mig erfordra beslut af domstol. Gr. Sparre: Jag ber blott att få erinra den siste värde talaren derom, att rättigheten att påskrifva en konkursansökning, att den icke kan uptagas, redan, enligt nu gällande författningar, är domaren medgifven. Hr Dalman: Rättigheten att påskrifva en ansökan kan do maren möjligen hafva, men icke att meddela beslut öfver det, hvaröfver, såsom Gr. Sparre sjelf förklarat, klagan kan i högre rätt göras. Af §:ns ordalydelse synes i öfrigt, som icke ens något protokoll behöfde föras vid ifrågav:de tillfälle. Gr. Sparre: Jag vill ännu en gång erinra derom, att do maren, enligt nu gällande stadgande, har alldeles samma rättighet, som i denna nu föredragna g honom lemnäs. Efter härmed slutad öfverläggning, samt upptagande af yrkanderne å dels bifall till och dels återremiss af ifrågav:de g, framställdes propos. å bifa,11 till densamma, samt besvarades med flere ja jemte ett eller annat nej; och förklarades ja haft öfvervigten. § IX. Gr. Mörner: Denna § handlar egentligen om hvad en jäf vig domare har att göra. Enligt hittills antagen grundsatts, är han pligtig att afhålla sig från allt åtgörande i sak. Nu deremot skulle han ega att handlägga ärendet, meddela påskrift å konkursansökning att den ej uptagas kan, förelägga gäldenär att öfver borgenärs ansökning om konkurs sig förklara, utfärda stämning, utsätta urtima ting, om så erfordras, samt förordna om sådan åtgärd i afseende å upteckning och vård af gäldenärs bo, som i 9:de §:n af detta lagförslag omförmäld är. Detta sednare är i synnerhet en handling, som, jag skulle tro, borde af ojäfvig person verkställas.
Påskpenningarne utgå med frivilliga bidrag, men som inga handlingar finnas, på hvilka denna inkomst grundar sig, utfaller den trögt och har på sednare tider blifvit å sockenstämma bestridd. Den förut varande kollega-tjensten vid skolan blef år 1827 indragen, i anseende till lönens otillräcklighet. Pedagogien har en premiefond af 180 R:dr R:mt, grundad år 1831 med ett af Handlanden IVigelstedtX doneradt kapital, 100 R:dr nämnde mynt. Lärohuset består af en gammal låg envånings byggnad, innehållande boningsrum för Rektor jemte en lärosal. 22 Konyl. Maj:!s Nåd Skrifelse iV:o 61 Staden har anhållit, att skolan måtte utvidgas med ännu en lärare, dock utan att åtaga sig någon förbindelse för nämnde ändamål. Innevånarnes antal utgjorde år 1857 1,094, och närmaste elementar-läroverk finnes i Fahlun på ett afstånd från Hedemora af 4 */* mil. 18:o Pedagogien i Nora. Bland läroämnena i denna skola hafva förekommit, utom de vanliga, geometri och något algebra samt Franska och Tyska språken. Skolan har dimilterat lärjungar, hvilka blifvit intagne dels i tredje, dels i fjerde klasserna vid läroverken i Orebro och Westerås. Pedagogens (jRektorsj) lön utgöres, utom fri bostad, af Spanmål: Tunnor Kapp. från Gellersta 19. 21. två tredjedelar råg, en tredjedel korn; från Nora 1. B. hälften råg, hälften hafra; från Hubbo, Svedvi och Sura 6. 6 4s/sy hälften råg, hälften korn; Rättviks—gratial — 10 3o/2717 korn; från Hjulsjö, bibeltrycks-spanmål — 16 Penningar. Ersättning för tackjern, som förut utgick från Nora och Jernboås församlingar R:mt R:dr 447: 19.
Lill en sådan jemkning och nedsättning af den för arbelsskyldigheten på Hven utgående lösen, som med rättvisa och billighet öfve renss Lä nide, till Rikets näst sammanträdande Ständer i ämnet aflåta nådig proposition. Sedan Kongl. Majit, i anledning af Rikets Ständers omförmälda framställning, inbemtat Kammar-kollegii underdåniga utlåtande, har, vid härefter företagen pröfning af ärendet, Kongl. Maj:t väl funnit arbelsskyldigheten lill Uranienborgs kungsgård utgöra ett ifrågavarande hemman och lägenheter på ön Hven från uråldriga tider utöfver grundräntan åliggande besvär, hvarifrån befrielse, emot upphörande af den nedsättning i berörde grundränta, som uti 1688 års kontrakt om arbelsskyldighetens fördelning och fullgörande blifvit fastställd, alltså icke kunde obelingadt eller utan serskilda skäl medgifvas; men derjemte ansett en närmare undersökning böra anställas i och för beredande af rättvis jemkning uti omförmälda besvär, med hänsigt bland annat till de af närmast belägne hemman och lägenheter å fasta landet utgående skatter och onera; hvadan Kongl. Maj:t i nåder anbefallt Dess befallningshafvande i Malmöhus län att om verkställighet af en så beskaffad undersökning, i närvaro af vederbörande skattskyldige, äfvensom af krono-ornbud och en i jordbruk kunnig ståndsperson, föranstalta, samt att derefter med undersöknings-protokollet och förrältningsmännens yttrande jemle eget utlåtande i ämnet till Kongl. Majrt inkomma. Genom berörde, under loppet af förlidet år verkställda, undersökning, har Kongl. Majrt funnit det vara ådagalagdt, ej mindre att meranämnde, af hemmanet Nio 1 med a5, hvartdera f, samt Nro 2 G med 34, Ii vartdera t%, eller tillsammans iirV mantal Tuna i St.
25o: Summa R;dr 2,g4,: 3a.— Anmärkning: Ofvanstående pensioner indragas, vid innthafvarnes frånfälle och äfven dessförinnan, så vida de för pensionernes utgående stadgade vilkor upphöra. F. d. General-Assistance-Contorets Exspectance-Stat. Under ion beräknad Spanmäl* ^ Lön. Tunnor* h.:dr Commissarien J. Blomberg , . , l6 190 16 Husdrängen Z. Ihrmark . »4 163 44 Suuuna j 378 | 4,4 78 24 Dessutom eger t. f. Controllören vid Chartae-Sigillalas Hvitstämplingen J. F. Gråberg att, sedan hans tjenstgöring och aflöning i så - Stais-Utskottets Memorial, N'o 5yj6. 9 dan egenskap upphört, å denna Stat åter uppbära, såsom Revisor vid f. d. General-Assistance-Coniord Anmärkning. Skulle någon af ofvanbemälde personer vinna befordran till lön vid Riksgälds-Contoret eller annat Verk, minskas den för honom här uppförda expectancelön med ett deremot svarande belopp, samt indrages helt och hållet, derest den annorstädes erhållna lönen upp, går lill lika belopp med expeclancelönem eller densamma öfyerstiger.. F. (1. General'Assistance-Contorets Pensions-Stat. Under pension beräknad spanmål; Pension. Förre Commissarien C. L. Palm a . Kammereraren C. Hörner Öfver-Commissarien Al G. Wastenii efterlemnade enka . Tunnor. R:dr 77 66 r5o 008 778 26 36 Summa | 143 J18371 14 | Här upptages äfven det vid denna Riksdag förre Cpmmissarien vid nämnde Conior P. J, Åhman lillagde årliga understöd . 3oo^ —- — N:o 5461 A.nk. till Exp. Utsk. den 27 Maj, kl. 9 f. ur.
Lön åt de tvenne Majorerne och skilja dem från Revenuen af sina liittilts egande Esqvadroner; att härtill fordrades mycket mera än den begärdte förökningen i anslag, men resten tillvägabringas dels genom minskning uti Esqvadrons-Chefernes Inkomster, dels genom indragning af UnderBefäl m. m., att riktigheten af den ide'en ej borde kunna bestridas, att hvarken Chefen eller Majorerne såsom controllerande Authoriteter böra tillika vara 134 Stats-Utskottets Esqvadronseller CompagnieChefer, isynuerhet vid värfvade Regemente!'; att vi på krigsfot behölde mera Cavallerie än vi nu på fredsfot hade, och att detta Regemente hädanefter, såsom hittills skett, vid infallande krig troligen lomme att ökas till 900 ä 1,000 Hästar, då 2:r,e Majorer voro af nöden med lönevilkor, oafhängige af EsqvadronsStatens; samt att detta Regemente under de sist förflutna i5 åren haft tillfälle alt uti krig mäst utmärka sig af Svenska Cavalleriet, och att det under fred fullgjorde sitt PassevolanceContract utöfver hvad Staten äfven med den strängaste granskning ägde rättighet att fordra. Då vid Lifgardet till Hast de tvenne Majorerne äro med Esqvadroner försedde, utan att någon förändring deruti blifvit ifrågasatt, och då enahanda inrättning vid Kronprinsens HusarRegemente förut, äfven under krig, kunnat bära sig, är Utskottet af den tanka, att den ytterligare kan fortfara, så vida förändringen ej kan tillvägabringas utan Statens betungande med anslag dertill af serskildte Medel, hvilkas beviljande Utskottet ej kan ti Istyrka; varande Utskottets förra förslag i denna Punct redan af H. BondeStåndet bifallet. i4:o
S. D. Föredrogos och remitterades till Lag-Utskottet, Kongl. Majlis nedannämda, denna dag ankomna, nådiga propositioner till Rikets Ständer af den 31 sistl. Januari: l;o Angående ändring i 23 Kap. 1 § Rältegångs-Balken, sådan den lyder i Kongl. Angående sättet för fullföljd af mindre brottmål, sorn med tvistemål ega nära gemenskap eller deraf härflyta; 3:o Angående ändring för vissa orter af stadgandet uti 20 Kap. 6 § ByggningaBalken samt Kongl. Förordningen den 3 September 1755, om tiden, då damlucka skall vara öppnad; och 4:o Om ändring i vissa delar af Kongl. Förordningen den 13 Juli 1818, angående inteckning i fast egendom. S. I). Vid föredragning af Stats-Utskottets Memorial, N:o 31, med återlemnande af en utaf Riksdagsfullmägtigen Anders Olsson från Jemtlands Län väckt motion, om befrielse från erläggande af den hälft utåt Skvddsafgiften, som till Stats-verket ingår, ansåg Ridderskapet och Adeln ifrågavarande motion tillhöra Bcvillnings-Ut&kottets behandling. Från Höij v. Preste-Ståndel. S. D. Beslöt Ståndet, att val skulle förrättas, Lördagen den 15 dennes, till utseende af Ledamöter uti den Nämnd, hvilken, enligt 103 § Regerings Foi men och 61 § Riksdags-Ordningen, eger afgöra, huruvida Högsta Domstolens samtlige Ledamöter gjort sig förtjente att i deras vigtiga kall bibehållas, eller om vissa af dem kunna anses böra från utöfningen af Konungens Domsrätt skiljas; samt Onsdagen den 19 uti innevarande månad lill utseende af de Elektorer, som, på sätt 96—98 §§ Reg.
Maj:ts Befallningshafvande anfördt: alt 1646 års Jordebok vöre en mera trovärdig och gällande handling än Lunds Landabok, hvars tillkomst och sammansättning skulle vara obekant och oviss; att nämnde Jordebok tydligen upptoge hemmanen bland Kyrkohemmanen, med anteckning, att hela smörräntan erlades af Skintaby till Harplinge Kyrka, och af de öfrige hemmanen, dels till Kyrkan och dels till Pastor, samt att Kongl. Majit» Nådiga Bref af den 22 Maji 1819 stadgade, att sådana hemman, hvartill Kyrkan då hade städsel-rätt, icke finge till Skat. te försäljas, så framt icke visas kunde, att Kyrkan en sådan dispositions rätt, sedan Danska tiden, obehörigen sig lillegnat. Deremot hade, uppå anförde besvär, Kammar-Collegium förklarat Kronan berättigad att tillsätta Aboer å hemmanen, emedan 1569 års Landabok innehöll, att Kronan deröfver egde Dominium, hvilket Kronan desto mindre hade sig afhändt, som Skintaby och Risarp blifvit donerade till Grefskap åt Grefve Axel Lilje, med hela räntan, undantagande hvad deraf varit Kyrkan och Pastor förländt i smör, och Lyngåkra hemmansränta är vorden indeld Corporalen vid Skån - a,j Stats ,Lag-s.Allm.Besv.o.Oec.-LJtsk.Bet-N:056. ska Compagniet af Adelsfane Regementet på lön, med undantag af hvad Kyrkan och Pastor deraf åtnjöto. Vid pröfningen af ifrågavarande Besvär har Kongl. Maj.'t i Nåder funnit ordningen fordra ätt först granska de äldre handlingar, som Parterne, å ömse sidor, till stöd för deras stridiga påståenden åberopat. 1:0 Den så kallade Lunds Landabok vore icke med någon underskrift försedd. Stilen vittnade dock om dess uppgifna ålder. Så väl främst, som i medlet af Boken, funnes införd Konung Fredric
Vi veta emedlertid, att Landtmätaren dessemellan ganska ofta måste viätas på kontoret för att rådfråga dervarande kartor och skifteshandlingar, och naturligtvis göres honom då behof både af värme och uppassning. I det län, jag tillhör, åligger förste Landtmätaren att sjelf bekosta eldning och städning på kontoret; och jag minnes ännu mycket väl, huru man i min ungdom ofta fick se förste Landtmätaren sitta i sitt arbetsrum iklädd vargskinnspels, under en temperatur, föga angenäm för de besökande, och det kom sig deraf, att han, som var begåfvad med hustru och flera barn, icke ansåg sin lilla lön tillräcklig för bekostande af eldning och städning på kontoret, då han, såsom sjelf boende utom staden, ej till uppassning kunde använda egna tjenare. Afven om den summa af 200 rdr, som blifvit af K. M:t begärd, möjligen kan synas öfverstiga, hvad till bekostande af eldning och städning på kontoret äfvensom till inköp af skrifoch ritmaterialier kan åtgå, torde dock en hvar inse, att denna lilla förbättring uti lönen för en förste Landtmätare, som har föga tillfälle att på annat håll skaffa sig förtjenst, icke kan anses för hög; och vågar jag på grund häraf hos Hr Gr. o. Landtm, anhålla om propos. på afslag å Utsk:ts hemställan och bifall till hvad K. M:t uti sin Nåd. Propos. föreslagit. Hr Nordenfelt, Enar Wilhelm: Instämmande till alla delar uti den siste värde talarens yttrande, har jag endast föga att tillägga, men ber dock att få fästa uppmärksamheten derpå, att en fortsatt eldning på Landtmäteri-kontoren är påkallad, icke allenast för Landtmätarens och de besökandes räkning, utan jemväl för bibehållandet och vården af der förvarade kartor och handlingar, på det dessa nemligen ej må skadas af fukt. I Carlskrona har förhållandet varit, att, oaktadt Landtmäterikontoret ständigt eldats, hafva dock handlingarne blifvit angripna af mögel, till följd hvaraf Konungens Befh:de sett sig nödsakad att till detta embetsverk förhyra en annan lokal.
Genast kom der upp en sådan skara pysslingar, att hela marken hvimlade; och de små männen arbetade så idet och träget, samt upphörde inte förr än hela stallet var rensadt. När nu allt var redo, kröpo pysslingarne åter ned under stenen, och ingen såg dem mera. Men Messeria satte sig att samtala med prinsen, och varnade honom att icke låta någon veta huru de träffat hvarandra. Hon lärde honom äfven, att Hafs-fruns döttrar icke voro annat än konunga-barn, hvilka blifvit förvandlade till all slags djur. »Men», sade hon, »om du inte vill svika mig, kom då ihåg att jag är förbytt till en liten katta, som är bränd på sidan och klippt i det ena örat.» Ungersvennen lade detta tal noga på minnet, och sade att han aldrig ville glömma hennes råd. Dermed togo de ett kärligt farväl ifrån hvarandra. Bittida om morgonen, det första dager blef ljus, gick prinsen inför sin matmoder, såsom honom var tillsagdt. När Hafs-frun blef honom varse, sporde hon om han fullgjort hennes uppdrag. Svennen jakade härtill, och de gingo samman dit stallet låg. Vid nu käringen fick se att allt var redo som hon befallt, vardt hon öfvermåttan förundrad, och frågade: »huru gick det till? har det varit någon och hulpit dig?» Konunga-sonen svarade, att han icke hade träffat någon. Hafs-frun tog till orda: »om så är, vill jag stå fast vid mitt ord och löfte, som jag gifvit. Du skall få välja en ibland mina döttrar, och sedan draga hem igen till dina fränder.» Konunga-sonen gick nu med Hafs-frun, och de kommo i en stor sal, hvarest prinsen aldrig varit tillförene. Salen var mycket fager, och smyckad på det aldra kostligaste med guld och silfver, och derinne voro samlade en stor skara djur af allehanda slag, ormar, paddor, ödlor, kattor, vesslor, och andra, som ingen kan uppräkna. Hafsfrun tog till orda: »här ser du alla mina döttrar, välj nu hvilken du vill!»
S, D. Då nu I nyo föredrogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 27 sist). Junii aflåtne och den 29 i samma månad på bordet lagde Memorial, i anledning af de hos Borgare-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 25 sisth Maji meddelte Betänkande ro.' rande väckt motion om Götha-Canal. arbetes inskränkningtills vidare inom linien emellan,-Vennern och Vettern, fann Ridderskapet och Adeln att, enär berörde fråga redan blifvit den 16 sisth Junii af Ridderskapet och Adeln afgjord, Utskottets ofvannämnde Memorial borde läggas till Handlingarne. Fran Uogvördiga Prest-Stdnclet. S. D. Vid föredragning af Slats-Uiskottets förnyade Utlåtande N:o 326. om Gratification åt Herr Vice Presidenten m. m. Fillberg,- fann, Prest-Standet för godt att, lika med Höglofl Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda BondeStåndet, bifalla berörde Gratification; hvadan Utskottets förslag om denna frågas remitterande till Förstärkta Stats-Utskottet kommer att förfalla. S. D. Instämde Prest-Ståndet uti Vallöf!. Bor gare-Ståndet* igenom nu inkommit ProtoeollsUtdrag af denna »dag beslutne ändring uti Contra. Propositionen , rörande Recognitions - Skogarnes upplåtande och försäljning till Skatte att r stället för Orden: Vederbörande Collegier ma jjiföras Orden: Veder hörande Emkets Verk. 73i Prof. Ut dr. d. 2 Julii 1818.' S. D, Efter föredragning af Stats-Utskottets
Då sänkes sakta säfvens topp, Då sväller vattnets bryn, Och fagra älfvor dyka opp, Så luftiga som skyn. Kring bröst och skuldror håret I långa lockars svall, Som, ringlande på vågen göt, En glans lik stjärnefall. Jag stod så tyst med fjättrad Jag höll hvar t andetag. Ett sus igenom säfven gick, Så ljuft som harposlag. flöt blick, mal att söka sig en plats, och hon får den tunga lotten att lefva på andras bekostnad. Men att kvinnan ej ännu kan tänka på att taga upp konkurrensen med männen annat än genom mindre löneanspråk, är helt naturligt, ty ännu är det knappt nog andra än de helt unga kvinnorna, hvilka kunna tala om en så grundlig skolbildning som den, hvilken beståtts äfven den dummaste pojke från till och med ganska fattiga hem. Och alla älfvor, ring vid ring, Där lyfte sig till dans. De sväfvade som fläktar I kedjor och i krans. kring De gungade i böljor Jiän Utöfver ängens strå, De viftade mot skogens trän Med silkesslöjor blå. Därför må det vara fullt berättigadt, att hon söker erhålla en plats äfven genom att fordra mindre lön, om ändamålet är att därigenom skaffa sig en oberoende existens. Och en, som allra ljufvast var Och som en drottning krönt, Hon såg på mig med blick så klar, Hon log så underskönt. Då ljöd ett hanegäll i byn, Då kom en vind så kall; Då — flög hon bort, då sjönk I mörka vågors svall. C. V. min syn Modin. Vår söndagseftermiddags^ klubb. (Med anledning af » Aves » artikel: » Sådana segrar göra vår ruin ».) kär sitta vi nu åter kring ditt trefliga kaffebord, och i dag har du riktigt beredt oss en » extra förplägning » med brefven från vännerna i Stockholm.
M:t äskade förhöjning i den manskapet vid Marin-regementet saint ofvannämnda korpser tillkommande natura-portion, hafva Rikets Ständer inhemtat att, enligt E. K. M:ts nådiga bref den 22 December 1851, hvarigenom ny spisordning för flottans gemenskap blifvit i nåder fastställd att från och med den 1 januari 1852 tjena till efterrättelse vid ej mindre de å stationerne uppfordrade båtsmäns, än ock flottans öfriga truppers utspisning, skeppsgosse-korpsen dervid undantagen, 6 sk. b:ko per dag utaf den kontanta aflöning, som tillkommit gemenskapen, utom skeppsgossarne, innehållits till ersättning lör den natura-portion, hvarje man, enligt den sålunda upprättade spisordningen, skulle tillfalla. För år 1857 har emellertid verkliga portions-kostnaden vid samtliga flottans stationer uppgått till vida högre belopp, än hvad ersättningen utgjort. Priset å en natura-portion, enligt spisordningen, hvilken endast tillförsäkrar manskapet eli nödtorftigt underhåll, uppgick nämligen sagde år vid Stockholms station lill 11 sk. 6 rst, vid Carlskrona station till 9 sk. 10 rst. samt vid Götheborgs depöt till 8 sk. 7 rst, allt b:ko, och öfversteg således icke obetydligt det belopp E. K. M:t för nu ingångna stalsreglerings-period lill samma ändamål äskat, eller 8 sk. b:ko, motsvarande 25 öre r:mt. Vid sådant förhållande synes det också billigt, att Femte Hufvud-Titeln, som på detta sätt för hvarje utspisad portion fått vid kännas en kostnad, för hvars betäckande tillgång ej funnits anvisad, härför undfår ersättning; och då de belopp, som härtill erfordras, efter verkställda uträkningar, utgöra för manskapet vid Marin-regementet 14,134: 6.
Uppläst hos samteliga Riks-Stånden den 23 Juli. Stormägtigste AHernådigste Konung! Hos Riksens Ständer hafva Motioner blifvit väckta, rörande dels förändringar, dels tillägg i Kongl. Stadgan om afträdesoch förrnonssamt boskillnadsoch urarfva mål af den sgtdeJuni 1798, nämligen; 1:0 i 1 Mom. g sålunda, att de Rorgenärer, hvilka icke inedgifvit sökt afträdes-förmon eiler Roskillnad, må anses hafva densarnma bestridt; 2:0 att en viss lämplig tid för Domstolarna så väl i staden som å landet måtte bestämmas, inom hvilken, efter det Rättegången uti der anhängige gjorde Concours-mål blifvit slutad, Dom i samma mål bör utfärdas; och 3:0 att svårare påföljder måtte föreskrifvas för Gäldenärer, som Den 2 3 Juli. §9 sorn, utan att kunna visa Lagliga skäl till deras obestånd, icke äga verkelig tillgång, till gäldande af mindst -idelar af deras skuld. Hvad forst beträffar den föreslagne förändringen af i Morn. uti g §. af Högstberörde Stadga; sl enär hvar och en Gäldenär i allmänhet är skyldig, att till fullo godtgöra sina Borgenärer för deras hos honom ägande fordringar, vid underlåtenhet hvaraf de äga, att hålla sig till Gäldenärens egendom och person, samt således en af Gäldenären gjord Cessions-ansökning icke kan äga annat föremål, än att Gäldenären vill ådagalägga, det så beskaffade olycksfall honom öfvergått, sorn Lagstiftaren på grund af rättvisa och billighet pröfvat böra föranleda till den följd, att Gäldenären, i mån af den medelst dessa olycksfall honom förorsakade förlust, må till större eller mindre del för framtiden varda från. betalning af dess skuld befriad, anse Riksens Ständer det vara ostridigt, att intill dess Gäldenären gittat behörigen styrka nyssberörde förhållande, och på grund deraf
Under aftonens lopp aftacktes ett till siillskapet skiiiilct vackert porträtt af sällsltapets stiftarinna, fru Jolianna lkfariana Heddii, den Itraftiga och energiska kvinnan, Iivilken med skäl aran tillkominer, att i viiseiitlig m h liafva bidragit till bariimorskeyrkets Iiöjande i v&amp;rt land. Drniinark. Omorganisation a f Dansk Kvindesam fund. Såsom vi redan i Dagny omnamnt blef p&amp; ett möte i Oderise i soinras Besliit fattadt att oinorgailisera det, lriifviidsaliligeii i Köpenhamn verkande, danske IiviriBesainEundet till en kvinnofijreniiig omfattande liela landet. Med den 1 janiiari detta %r Iiar den ombildade föreningen trädt i Itraft. I spetsen för densainnia star en geinensain styrelse besthende. af 7 niedleininar, som vidjas pi^ ett Lrligt möte af delegerade frin alla landets kretsar. Det första c ?llin %iina mötet koninier att liållas i sorninar i Barlius. Intill dess liandhnfves föreningens angelägenheter af en interiiiistyrelse af 7 inedlemniar, livaraf tv % frkn Köpenhainii. Utom den lröpenhainnska afdeliiingen - som numera gr reducerad till en kretsafdelning liksoin alla de öfriga - finnas hittills 8 loltalkretsar i landsorten. Hvarest tyngdpunkten för Dansk Kvindesamfiinds verltsainliet s ' kall förläggas, om i liufviidstaden eller nkgoiistiides i landsorten, ar h m oafgjordt. Fiiilnnd. " Unionen ", kvinnosaks förbund i Enland, är n arnnet på eii ny förening, soni i oktober förlidet år konstitiieracle sig i Helsingfors, ined ändainbl watt genoni samarbete af. iniin och kvinnor verka för förbättrandet af kvinnans uppfostran, utvidgande af hennes arbetsoinrhden ocli höjande. af hennes ställning i liemniet.