Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ställe sig ock Directionen samt Bolaget noga till efterrättelse allt hvad i denna Lag föreskrifva t och beror det i annat fall af Kongl. Majit, alt, 3* Bancooch Lag-Utskottens Memorial N.o 6. genom vite i penningar, tillhålla, Bolaget att det felaktiga rälta, eller ock privilegiet upphäfva, 18 $. är till 1 punkten gillad af sä väl Ridderskapet och Adeln sora äfven Presteoch Borgare-Stånden, utan annan skiljaktighet, än att Ridderskapet och Adeln ansett minsta teckningssumman böra bestämmas till 750,000 R:dr Silfverspecie, hvilket de öfrige Stånden ej biträdt. Andra punkten är deremot endast af Preste-Ståndet gillad, och 3 punkten eller 2 morn., har endast Borgare-Ståndet bifallit. Utskotten hemställa, på grund deraf, att 20 §., hvilken skulle komma att börja det 2 Capitlet om Actiebank, må blifva så lydande: För Acliehanks stiftande fordras, att den af delegarne tecknade summa uppgår till minst 500,o 00 R.dr Silfverspecie. 1Q §. 1 morn, bör, i öfverensstämmelse med Ridderskapets och Adelns samt Preste-Slåndets beslut, erhålla en förändrad redaction. 2 mom. är gilladt af Presteoch Borgare-Stånden, samt finnes ej heller stå i någon strid med de öfrige Ståndens fattade beslut. 3 mom. är gilladt af Presteoch Borgare-Stånden, samt af Ridderskapet och Adeln med någon förändring af redactionen, hvilken Utskot ten anse böra till närmare öfverensstämmelse dermed jemkas. 4 mom. är gilladt af Presteoch Borgare-Stånden, och innefattar endast ett förtydligande af den mening, som alla Ståndens beslut måste anses innebära.
Delande vesta höga kanflor med sina Med-Skand, och under det mest tilfredsställande hopp om deras kraftiga inflytande a wara wigtkga förrättningar, utbeder sig Ridderskapet och Adeln, at i Wällofliga Borgare-SlandetS wänskap och förtroende fä innesluta sig." Til det Hederwärda Bonde-Ständet. "Ridderskapet och Adeln har updragkt ost, sina Osxueersäs, at hos Hederwärda Bonde»Standet yttra sin tacksamhet för dest wanliga hälsning, och bjuda detsamma et »vänskapsfullt, walkommit! Kallade til detta Riksmöte af en Konung (lika lyckligen känd för sparsamhet »ned Rikets medel, som nitälskan för alla sina Undersatares wäl) at med Honom öfwerlägga, utse och »verksamma göra de medel, hwarigenom et älskadtFosterlands samtida bättre och fram» tida lycksalighet säkrast ma winnås och befästas; anser , Ridderskapet och Adeln för sin yppersta pligt, at med oinskränkt nit af alla krafter bidraga til et sa stort föremål. n Riddcrskovet och Adeln hyser den säkra och tilfredsställaiwe ulförstgt, at dec Ständ, hwarö yrken sa nära med Des' instämma, hwarö sannskyldiga inreresten sä n ira med Dest äro förenade, skall lifivaö af samma nit och eldas at lika arra at befrämja et sa ädelt wärf. Matte vesta bada Ständ, genom hwilkaö omtanka och arbete en älskad Fosterjord gorrö frugtbärande, hwilkaS heliga pligcer äro at gemensamt den försvara, och som af enighet och lugn njuta lika sällhet, som de genom split och oroligheter sänkas i lidande, aldrig utur ögnasigte förlora, ac hwad pä Fäderneslandekö altare offraö, alltid rikeligen Återkommer, och at waraktigt enskilldt wäl aldrig uran stadgadt allmänt wakstand kan erhällaö.
Maj:t har härigenom, till befästande af Ilikets Credit, och till befrämjande af Penninge Verkets reglering, tagit det första stora steget, sorn, ehuru hittills i sin synbara verkan motarbetadt af andre omständigheter, likväl medfart den oskattbara fördel, att Riksens Ständer nu, utan tvång af det gäldbundna förhållande, hvaruti Staten förut sig befunnit, i hänseende till Utländningen, kunna på säkra grundvalar bygga deras vidtagande anstalter, till återförande af ordning i Rikets penninge-väsende och till stadgande af myntets omlopps-värde. Derefter kunna först följderne af Rikets befrielse från Utländsk Gäld otvunget utveckla och uppenbart visa sig; men emedlertid må verkan deraf kunna någorlunda bedömmas efter höljande allmänna öfversigt. Rikets gäld uti Holland, Brabant, Genua, Leipzig och Hamburg med derå upplupne obetaldte Räntor skulle nu, förutan de åren !l8i? och 1S15 af Kongl. Majit proponerade och af Riksens Ständer beslutne Liqvidationsgrunder och anstalter, hafva, allenast efter pari Cours sammanräknade, uppgått till omkring Ejorton Millioner Rnlr Banco i Silfver, tilli betalande hvaraf skulle erfordras ett be’opp i Svenska Banco-Sedlar, sorn efter 104 sk. Cours på Hamburg motsvarade minst 30J Millioneij R:dr, som åter å 5 Procent blott till Räntebe-[ Salning skulle erfordra öfver En och En half Jtlillion årligen. Detta, medlen till dess gali Siats-Utskottets Betänkandenl dande sä ojemförligt öfverstigande, Skuldhe» lopp, har nu blifvit afliqvideradt, och sädant med sbrskilde, af Kongl. Maj:t och Hans Kongl. Höghet Kron - Prinsen beredde, utomordent iga tillgångar, hvilka till ingen del från Piket utgått, eiler belastat dess Pennioge - Veik elier dess Vexel-förhållande till Utländska Stater.
Men min mor lägger ner sin krans på min tufva och plockar undan några vissna blommor se ' n sist och en papperslapp, som icke bort ligga där. Hon tänker på, att detta är slarf af kyrkvakten. Hon ber en bön, som hon är van, och suckar, när hon går ut genom gallerporten, påskyndande sina steg, ty middagen väntar. » Det var nog ändå bäst, att han fick sluta, stackars barn! » Min Gud, hur kärlekslös den sucken är! Döden kommer som befriare — för dem, som lefva efter, icke för mig, icke för mig. Jag minns den tiden jag låg vid akademin och läste på kandidaten. Den tog jag aldrig, nu är jag dödskandidat. — Och så får jag en gång blommor, som o m jag gått igenom min examen, och jag får många, — hela kistan full. Gärna blefve jag öfverliggare. — Detta låter ändå bra sorgligt, men Signe har j u rest. Hur troget har hon icke suttit hos mig och hållit min hand och stödt mig, när jag velat resa mig upp i sängen för att se ut. En liten fågel satt där så ofta på blecket och kvittrade, en liten vacker sångfågel, och så bad jag Signe sätta ut en kärfve i trädet. Jag trodde den skulle komma till fönstret ändå. Nej, man drömmer om ett samband mellan allt som lefver, små pjollriga, själfviska drömmar om hvad man vunnit och äger. Och dock älskar jag detta bedrägeri. Hvad vore lifvet annars? Se där, hur jag fruktar sanningen, se där, hvarför jag aldrig vågat fråga Signe, om hon håller af m i g. Men nu har hon rest, och jag får kanske aldrig se henne mer. » Torger, jag kommer j u igen i sommar, » sade hon m e d sin melodiska stämma, när hon såg den förtviflan, som jag förgäfves sökte kväfva, ja, hon såg d e n! Det lät som om hon brustit i tårar, när dörren föll igen om henne. Och så körde släden fram, jag minns jag vände mig mot väggen för att slippa höra, men jag hörde ändå, jag satte mig upp och lyssnade, tills jag icke orkade längre. Nu har Alfred flyttat in i hennes rum — för att vara till hands, jag vet det godt L De tro, att jag inte förstår!
Befallningsmannen å Upsala slott, Öfverste-löjtnanlen Nordencreutz s enka Carin Sundelin med 400 R:dr årligen, måtte af henne fortfarande få tillgodonjutas och vid hennes frånfälle tillkomma hennes då efterlefvande oförsörjda barn; ali det anslag af 800 R:dr om året, som vid sista riksdag blifvit för liden lill nästa statsreglering å allmänna indragningsslaten anvisadt lill vetenskaps-akademiens disposition, alt användas dels till fortsatt understöd för anskaffande af teckningar utaf inhemska växter lill eli nytt arbete, ”Sveriges Flora”, med vilkor, alt hvarje afdelning blefve ett helt för sig, dels lill upp - Kongl. Maj.ts Nåd. Prop. till R. St. 1847. muntran för ulgifvande af teckningar utaf zoologiska föremål, mätte fortfarande få utgå, enär vetenskapsakademien, hvad förstnämnde arbete beträffar, i underdånighet upplyst, att detsamma koinme alt ega ett utmärkt värde-, och att afbildningarna för det närvarande hufvudsakligen omfattade de så kallade köttiga svamparna, hvilka icke kunna på något kändt sätt förvaras i samlingar, utan att förändra utseende, men hvaraf mångå har i norden förekommande lemnade ett för menniskor tjenligt, ehuru ej hittills i Sverige begagnadt, födoämne; samt att det årliga anslag af 1,000 R:dr, som sekreteraren A. M. Strinnholm, enligt Rikets Ständers beslut, egt att till innevarande riksdag å allmänna indragnings-staten uppbära för fortsatt ulgifvande af hans arbete ”Svenska folkets historia från äldsta lill närvarande lider”, likaledes må, enär tredje bandet , utgörande det första af Svenska medeltidshistorien, nu är färdigt att lemna pressen, än vidare intill nästa riksdag få utgå, för all. bereda sekreteraren Strinnholm tillfälle alt åt della verk uteslutande egna sin tid och arbetsförmåga; hvarförutan, hvad beträffar det anslag, Rikets.
Den mindre ordentliga lefnaden, som vid anförde förhållandet följer af dagsverksarbetaren försörjningssätt, föranleder att arbetsförmågan tidigt aftager och ofta upphör hos Föräldrarne, innan barnen ännu hunnit den ålder att de kunna något väsendtligen bidraga till sin bergning, och barnens uppfostran blifver ofta vanvårdad. Det är derföre af denna Folkclass i synnerhet, som Socknarnes Fattigvårdsanstalter betungas nied Fattighjon af så väl äldre personer, som värnlösa barn, och det är för dess försörjning, som största bekymret yppar sig när missväxter inträffa. 16 4:o Politisk Författning. Kammarverket. Under de senast förflutne Fem åren, äro skatllagde Nyhemman till i| mantal samt 684 stycken andra å Kronans Skogar upptagne Lägenheter, som icke kunnat åsättas hemmantal, !\i Qvarnar och 12 -Sågar. Hemmansklyfningar hafva icke under denna tid i någon märkbar mån tilleller aftagit. Af Kongl. Förordningen den 19 December 1827 om Hemmansklyfningar och Jords afsöndringar från hemman, lia förgå verkan förmärkts, hvartill orsaken sannolikt igenfinnes i bristande omtanka på de förmåner för framtiden, som dermed åsyftas, under det tillfället att afhjelpa ögonblickets behof af Bosättning, utan de deri föreskrifne iakttagelserne, är obegränsad. Sjelfägande Jordbrukare äro 14*870 »arnt Arrendatorer och Brukare 6,786. Rusthålls-Stammars och Augmenters till rustningen anordnade räntor utgöra efter förvandling 64*753 B:dr 6 sk. 7 rst. och från hela Länet erlägges 38o R:dr lisk. 3 rst. KneckteRotéfrihetsmedel af 3i~?| oroterade hemman; dock är förslag uppgjordt till dessa hemmans rotering. Till Postföring äro anslagne 3o| hemman och 7g Gästgifvargårdar finnas, utgörande tillsammans 55| mantal.
Bergelin till Ståndet inlemnadt Memorial, hvaruti han andragit t att ibland de mest skadliga Förordningar, som i senäte tider emanerat, vore tvifvelsutan den om upphäfvande af så kallade srbets-domar , derigenom den mindre bemedlade borgenären blifvit satt ur tillfälle att , utan eget utarmande, utbekomma en rättmätig fordran, och fritt fält är vordet öppnadt för hvarje bedragare att, sedan lian narrat sig till lån, förskingra och undangömma sin egendom, i förhoppning, att ingen lärer vilja , genom hans inmanande i bysättningshäckte, fördubbla sin förlust; och då med billighet och rättvisa vore fullt öfverensstämmande, att man, till godtgörande af hvad man förstört, använder de medel, naturen en hvar förunnat, samt bysättliing syntes desto met orimlig, aom sam - Leg Utskottets Betänkande N:o 128. 27 hållet derigenom beröfvas mänga nyttiga arbetskrafter, och menskliga friheten på ett ovärdigt satt förnärmas, utan någon motsvarig fördel för borgenären , föresloge Herr Bergelin, att hvar och en , som sätter sig i sådan skuld, att han ej pä annat sätt kan densamma gälda, må j orpligtas, att skuldbeloppet med lämpligt arbete aftjena. Derjemte har Hedervärda IlondeSiåndet till Utskottet hänvisat fyra serskilde, af Riksdagsfullmägtige Anders Håkansson från Elfsborgs Län, Anders Andersson från Skaraborgs Län, Johan Brik Jansson från Vermlands och Johan Andersson från Calmare
Dito för TheaterRepresentationer Dito för Gårdfarihandlandes Pass Summa Bevillning efter 2 Art. 4225 (Lif.S, till N;r 17 i Bih.till RiksSt.Prat, 1S17 1S1S. ftteSaml.} Bilaga till N:o ?. (G) öfverdrag fran Sammandragen ofver TaxeringsLängdema N:o i, * och 5 uti N, N. Fögderi fÖ» ar Hemman och Lägenheter m.m. som innehafvas under ägande rätt D ilo som innehafvas under Boställs-rätt Kungsgårdar och Krono Lägenheter m. m, - 1 Hemman och Lägenheter som disponeras af AeademieStaterna! Dito, sorn disponeras af allmänna Bolag Dito, söra disponeras af fromma Stiftelser * Summa Medel-värde «■ • 5 • Taxerii nes Hemman. FrälseRentor. Lägenheter. BergVerk, Manufacturier, Fabriker och Inrättningar» ir a £ O 3 ? CTQ • a a Mantal. 1 lat 0. • Af Mantal. Värde. Antal. Värde. Antal. < *3 O. ? Antal. Prot» r$i7_i8i8. >»te Sami.) Sammandrag efver Afgift för Öfverflöda nyttjande, enligt 3ldje Arf. af 181S ars BevillningsFörordning, uti N. N. Fögderi för år 18 För Vin och andre Utländske drycker. För Caffe och The. Ruin med Sidenbruk. Antal Fick-Ur. Kort-Spel. Tobak. För Bränvin. cn So 0 gu M Or tro 2.» cro _ ft) O • O ar Sid enTap eter. SidenMeubler. Meubler, äkta förgylda, eller af utländskt trid. 1 _ - Antal sorn nyttja Siden, kladningar. Antal som nyttja mindre Sidenpersedlar. (A SM a CL. ** T) j n -1 tn O E» A Jl > r» “ ?! a". Antal Personer. För Landet | N. N. Stad K. N. Dito Summa Summa Afgift.
Drätsel-Commissionen har sedermera, uti underdånig skrifvelse af den 6:te Februarii förlidet år, anmält, att ofvan omförmälde angelägenhet, så vidt den berodde på någon handläggning af Drätsel-Commissionen, i detta skick hvilat, intill dess Commissionen fått emottaga Banco-Fullmägtiges skrifvelse af den 6 December 1882, innefattande tillkännagifvande , a.tt, jemlikt Banco-Styrelsens beslut, Banken med förlidet års början bomme att utgifva lån emot pant af tackjern, stående på Stockholms våg, på sätt och i enlighet med hvad i tredje punkten af Kongl. Majits Nådiga Kungörelse af den i3 Mars tS3o finnes föreskrifvet, samt att Commissionen, i anledning af detta tillkännagifvande, väl funnit ansvarige Contiolleurer éfver tackjernsbeläningen böra, jemlikt Kongl. Majits Nådiga beslut, utses; men att likväl dervid sådane betänkligheter uppstått, att Commissionen, i den säkra öfvertygelse, att de förtjena Kongl. Majlis synnerliga Nådiga uppmärksamhet och kunna föranleda tili bestämdare föreskrifter, än hittills blifvit i Nåder meddelade, ansett sig böra göra framställning af de ämnen, 4 Kongl.
S. D. Föredrogs ånyo Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 20, i anledning af återremissen af de uti Memorialet, N:o 9, afgifna förslag till ändringar och tillägg i 28 § R. F. l:sta yttrandet godkändes ; i anledning af det andra yttrandet uppdrogs till Konslitutions-Utskottet, att uppgöra voterings-proposition; och, hvad angick det tredje yttrandet, beslöt Ståndet, att, i fråga om förslaget sub N:o 2, angående naturalisationen, förena sig med Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, och uppdraga till Konstitutions-Utskottet att, med afseende på Bonde-Ståndets skiljaktiga beslut uppgöra voterings-proposition. S. D. Föredrogos .ånyo Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 269, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, angående utbetalning af det vid 1847 och 1818 årens riksdag beviljade bidrag till en pensionsfond för Borgmästare i städerna utom Stockholm, samt Kommissions-landtmätare, jemte deras enkor och barn; återremitterades. N:o 270, i anledning af väckt motion om gratifikation eller pension åt Akademieadjunkten Barnström; bifölls. N:o 271, i anledning af dels Kongl. Majrts nådiga proposition, i fråga om grunden för beräkningen af reserv-räntorna vid båtsmanshållet i Blekinge, dels enskilde i ämnet väckta motioner; bifölls. Prot.-Ltdrag den 6 Augusti 185i. 463 N:o 272, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, i fråga om förändrad beräkningsgrund för båtsmans-vakans-afgiften af nyroterad jord inom Blekinge län, m. m.; bifölls.
Den finnes äfven inom vårt fädernesland, men visser-1 ligen i en vida mindre grad, derföre att vår Stats-författning stadgar Fyra Kamrar , med lika andel i lagstiftningen, samma initiatif-rått, enahanda öfverlåggnings-method, samt lika fjerdepart i besluten. Hvad åter angår aristocratiens immateriella elerpenter, vågar jag tro, att de finnas i hvarje samhälles natur, och i naturen af sjelfva mennisko-hjertat. För att bestrida deras tillvarelse, skulle man nödgas förutsätta en absolut likstämmighet i hvarenda men^ niskas förmåga och öfriga förhållanden. Ty dessa aristocratiska elementer bestå just i hvad man kanske neologiskt skulle kunna kalla de fociala fommileterna, icke med hänseende till rang och 554 Dea ig Martn,' verklig makt, ulan lill moraliska öfverlägsen lister, dessa må härröra från åldriga historiska minnen, från högre kraft af snille, från djupare mått af insigtsr, elier från inflytelsen af större rikedomar. Dessa olika slag af moralisk aristocrati , åro hos oss, likasom öfverallt, omisskåhnbara; de gifvas i alla Stånd, de låra visst ej ^kunna förnekas i detta. Långt ifrån att tro dessa elenienter förkastliga , anser jag dem innebära den vigtiga conservatoriska princip , som utgår fjrån behofvet af ordning, af varaktighet, och således äfven år sjelfva frihetens fastaste stöd; ty de medborgare, på hvilka någon af aristocratiers moraliska elemenler kari lämpas , äga det högsta interesset att bevara hvad sorn år. Mycket vöre härvid att tillägga , men jag hemställer vördsamt, om ytterligare discussioner i detta ämne behöfvas , och om icke fast hellre tjenligt vore, att till andra deliberationer öfvergå , sedan den aktningsvärda minoritet, sorn önskat reservera sig emot det beslut, hvilket till denna discussion föranledt, nu ägt tillfälle att sin lagliga rättighet utöfva. Friherre Carpelan , Carl. Mauritz:
Det med numera indragna kommendantsbefattningen å Carlshamns kastell förenade arfvode m. m, 387: — Arfvoden till kapellanen vid i. d. Dalarö skans F. E. Hofberg och f. d. vaktmästaren derstädes C. J. Spegel, tillhopa 322: 50. 709; 50. Krigs-akademien Allmänna Garnisons-sjukhuset Rese-stipendium för Militär-läkare Indelta Arméen. Kavallerioch Infanteri-regementena: Penningar: Nuvarande beloppet Tillkommer: fyllnad i aflöningen vid Lif-regementets Grenadier-korps samt Uplands och Södermanlands regementen, motsvarande hvad af chefslönen vid f. d. Adelsfane-regementet i sådant hänseende tillförene utgått Indelta räntor: Nuvarande beloppet 2,121,897: — Afgå: Chefslönen vid f. d. Adelsfane-regementet. Till löneförbättringar vid indelta Arméen Militie-boställs-kassan: Ersättning för reserv-hemmans-räntor och kronotionde m. m. Indelta Arméens vapeuöfningar, Reservations-anslag Till trossens underhåll Förslag till blifvande Riks-stat: Penningar. Indelta Eäntor, enligt markegång på förslag. Spanmål. Indelt på förslag. Mått. Värde å 2 B:dr kubikfoten. Kub.-f. k. R:dr. Oindelt. Mått. Värde förslagsvis å 2 B:dr kubikfoten. Summa Riksmynt. Lif-gardet till häst Husar-regementet Konung Carl XY Svea Lif-garde Andra Lif-gardet Wermlands Fältjägare-regemente Svea, Göta och Wendes Artilleri-regementen, Reservations-anslag: Penningar: Nuvarande beloppet 751,785: Tillkommer: Till löneförhöjning åt verkmästaren vid Svea Artilleri-regementes tygstat. 2,000: Till resestipendier åt Artilleri-officerare .
och om denna votering utfaller sålunda, att anslag till den nyssmde jernvägen lemnäs, så vore det ju, för att så säga, alldeles befängdt att icke anslå medel till en bangård i Stockholm, Deremot ville jag gerna medgifva, att det icke bör komma i fråga att nu genast bifalla punkten, innan hufvudfrågan, eller den, om anslag till sjelfva jernvägssträekningen skall beviljas eller icke, blifvit af R. St:r afgjord. Jag tror derföre, att den utväg Frih. Raab och Hr Lefrén föreslagit, är så öfverensstämmande med det rätta och konseqventa i detta fall, alf jag knappast skulle förväntat att någon skulle yrka afslag å punkten. Af h.vad jag nu i korthet haft äran yttra, torde det vara klart, att jag förenar mig med dem, som anhållit om punktens återremitterande. Hr Lefrén: Jag är af alldeles motsatt tanke med den talare, som näst före den sista .yttrade sig. Jag hyser nemi. den bestämda öfvertygelse, att niistsammanträdande Ständer skola i första rummet Den 12 Janl o. m. 205 bevilja anslag till en jernväg ifrån Stockholm, ehuru man f. n. ansett frågan derom bör anstå. Jag fortfar i min anhållan om återremiss. Sedan lindert. Riddarh. Sekret., på förfrågan af Frih. Sprengtporten, Jak. Wilh., tillkännagifvit, att ännu icke något prot.- utdrag angide de öfrige ItiksStåndens, i afs:de på otatsUtskis förevide Utlåt, fattade beslut, blifvit 11, o. Ad. meddeladt, yttrade Frih. Sprengtporten: Jag vill endast i korthet tillkännagifva, att jag förenar mig med dem, som påyrka återremiss.
Oaktadt således Sverige aldrig på en gäng bland sina söner räknat ett så stort antal utmärkta konstnärer, som för närvarande, vore dock den inora landet arbetande konslnärs-skolau. hvad historie-målare och bild-huggare beträffade, fåtalig, beslående till större delen af fört jente, men numera föråldrade konstnärer, eiler yngre konstidkare, sorn ännu beluune sig i de första sladierne af sin utbildning. Sjelfva Akademiens verksamhet hade icke undgått att känna den skadliga inflytelsen häraf, då hon nödgats umbära biträdet af sina yngre förtjenstfullaste medlemmar oell saknade lämpliga ämnen tili professorer och lärare vid sitt undervisnings-verk. Della missgynnande förhållande kunde endast hjelpas genom Statens mellankomst. Konstnärerne behöfde, synnerligen i början af sin bana i hemmet och innan de hunnit der förvärfva sig namn och anseende, erhålla sysselsättning och dymedelst en betryggad ekonomisk ställning i samhället samt vinna säker afsättning för sådana konstalster af större monumental omfattning och upphöjdare art, som sällan finna afnämare bland enskilde samlare, och hvilka, så angelägna lör konstens framgång och blomstring de än voro, knappast förvärfvades af andra än monarker, stater elier större korporationer. Hos ulmärktare inhemska, i fäderneslandet bosatte, konstnärer borde deriöre beställas konstalster, så väl lill uppställande i de allmänna samlingarne, som till prydnad i kyrkor, stadshus samt andra allmänna byggnader och församlingsrum, elter al menighelerna gjorda anmälanden och Kongl. Majds pröfning. För detta ändamål begärde Akademien ett ärligt anslag af 6,000 R-.dr Banko. Rikets sednast församlade Ständer beviljade emellertid, i öfverensstämmelse med Kongl. Majds framställning, endast 2,000 U:dr nämnde mynt årligen. Då detta belopp under tiden visat, sig otillräckligt, har Akademien nu, i underdånig skrifvelse den 8 .luli 1856, förnyat sin begäran om ett årligt anslag af 6,000 R:dr Banko.
Då jag, vid ktt tillfälle i början af Riksdagen, korn stt yttra, det jag ansåg Ridderskåpet Och Adela äga rätt, att^fslå eller bifalla introdiiCtiön, svarades mig äf någon värd Ledamot, att Riddarhus-Ordningen nekade sådant i annat fall, ätt då prestanda icke blifvit behörigen fullgjorde, Jag hädé då ännu icke tagit tilltäckelig kännedom af den nya RiddarhiisOrdmftgen, för att kunna vederlägga detta yttrande^ men sedån jag med uppmärksamhet genomläst den', finner jag det vara klaff, at‘ Den 6 Augusti f, m. *39 Ridderskapet och Adeln likaväl kan besvär* frågan om introduetions beviljande, med Nejt sorn med Jn, så vida annars den vanliga Svenska Syntaxen får bibehålla sin gällande kraft. ]ag bekänner, att jag för min del anser detta vara både lagligt och principenligt. Ridderskapet och Adeln törsamladt härpå Riddarhuset,som Ståndet Sjelf uppbyggt och sjelf| underhåller, således i sitt eget hys, kan icke betraktas annorlunda, an såsom ett slutet sällskap, och äger följskteligen att yttra sig öfver deni , som här begära inträdejag tror det ock vara af serdeles vigt, att Ståndet söker bibehålla denna rättighet. Det sky,lle ju t tidernas fjerran kunna hända, Q?h Philip den skönes förhållande bevisar, att är möjligt, att en Regent uppsteg på Throgen, som ansåg det för sig nyttigt att upplåta Adeln , och dertill k.unde han icke fiona bättre utväg, än att på en gång fylla huset med personer, sorn borttog ali aktning för Ståndet Skulle Ridderskapet och Adelö då ej äga rättighet att vägra dessa personer inträde bland sig? Eller skulle Ståndet i det ögonblicks sakna det cpda medel sornåterstod, för tryggande af sitt eget bestånd? Bela Historiett bevisar, att Ståndet alla tider utöfvat densamma, altifrån den Adeliga Skräddaren Leijoncrona , sorn år 1654. nekades introduktion, ända intill frihetstiden, då samme förhållande med flere inträffade.