Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Juni återremitterat Utskottets af de Tvänne öfriga Riks-Stånden bifallna Betänkande , i anledning af väckt fråga om afhjelpande af vissa kostnader för Rot och Rusthållare; och hafva förstbemälte tvänne Riks-Stånd dervid aflemnat följande anmärkningar: Af Herr Öfver-Intendenten P. Tham, rörande lista punkten om accord med Soldaten i Spannmål, hvarvid Herr Öfver-Intendenten påminner, att som Soldaten för hustru och barn behöfver ko, so, får etc., så behöfver han förutan spannmål sin vanliga hö- och utfoder bergning 5 hvadan Herr Öfver-Intendenten ansett sådana accorder icke passa. Af Herr Uagmannen Grefve Gyllenborg , innehållande påminnelse dervid, att Utskottet först tillstyrkt, det hö, säd och halm bör Soldaterna efter Knekte-Contracterna såsom Hemkall med elas, men sedermera föreskrifvit, att vid upprättande Contracter rättvisa och billighet böra iakttagas, hvilka uttryck Herr Grefven anser hvarandra motsägande, och deröfver yrkar upplysning, samt att den sistnämnde strophen måtte ur Betänkandet utgå; hvarförutan Herr Grefven anmärker, att Utskottet, enligt Herr Gref - Den 3 2 Julii 2177 Grefvens förmenande, icke skall fästat något afseende å Riksdagsmannen Jon Månssons yttrande , rörande Beklädnadsskyldigheten för Rusthållare samt att Utskottet skall vägrat sitt förord till underdånigt tillstyrkande, att i anseende till Reklädnadens beskaffenhet och täta förändringar vid dess posterande Rusthållarne, i jemförelse med äldre tider, icke måtte försättas i alltför känbart lidande, äfvensom att den ersättning, som Rusthållare alfordras för anmärkta kostnader 1 Krig, Möten och Comrnenderingar, icke sorn nu sker, summariskt må fordras, utan genom specificerade Räkningar bestämmas.
Ska’ han dit nu igen? VIGGO nickar. BOTILDA. Om jag kunde begripa, hvad det kan vara för märkligt med den sta’n! VIGGO. Jo – det är det märkliga med den stan, att se’n man en gång sett den, så längtar man alltid dit igen. LOUISE sakta. Så är det ... ja. BOTILDA. Då borde man aldrig ge sej dit! — Ska’ herr Viggo inte ha mer kaffe? VIGGO. Nej, tack. BOTILDA. Då blir det väl bäst, jag tar ut det igen, så det kan hålla sig varmt. — Jag trodde, dom skulle komma nu i rappet. VIGGO. Hvilka? BOTILDA. Dom som kommer och gratulerar, kantänka. Här är ju födelsedag i huset fast inte syns det på fröken, gu’bevars! Hå, hå – ja ja. Tar kaffekannan och Viggos kopp, borstar af duken och går ut i köket. VIGGO tar Louises hand. Hur är det med dig? Du är så nedstämd och frånvarande ... Tala nu om för mig, hvad det är. LOUISE skakar på hufvudet. Ingenting, Viggo, ingenting. VIGGO. Är det slut med förtroendet? LOUISE. Nu kommer här folk ... Man hör buller ute från förstugan. Fru Knutson öppnar dörren och man ser henne och fröken Knutson i färd med att taga af sig galoscher och ytterplagg. FRU KNUTSON. Man får väl inte dra syndafloden in i rummen. — Sätt paraplyerna tillhopa der i hörnet, Agneta så der! Låna mig din näsduk, så får jag torka af bukettpapperet det är alldeles genomblötadt ... Louise har rest sig och gått gästerna till mötes. Fru Knutson och fröken Knutson träda in med blomsterbuketter i händerna. FRU KNUTSON. God dag, kära Louise! Och har den äran att gratulera! Räcker fram buketten. Det var ett förskräckligt regnande. FRÖKEN KNUTSON. Har den äran att gratulera! Räcker också fram buketten. LOUISE. Tack, tack. FRU KNUTSON. Och se herr literatören! Kommen för födelsedagens skull, förstås! Det var ju roligt. Räcker hand.
StatsUtskottet, dels i st. f. JYs 1786 Hr Blomstedt, Carl Reinhold, sora afsagt sig förtroendet att vara ledamot under den JM 1960 A, Hr Montgommerie, Hobert Nils Germund, beviljade ledighet till och med d. 7 nästk. Januari; dels ock under den JM 2221 Hr af Wirsén, Carl Thure, beviljade 3:ne veckors ledighet från och med d. 22 dennes. Hr Rappe, Jan Axel, att inträda i Hr Blomstedis ställe. Hr von Bahr, Fullm. Frih. Åkerhjelm, Kuut Georg, att inträda i Hr af Wirséus ställe. BevillningsUtskoltel under den, följande ledamöter beviljade 3:ne veckors ledighet, nemi. M 167 Frih. von Köhler, Fullm. Hr Tornerhjelm, Rudolf från och med d. 24 dennes: JM 393 Frih. af Schmidt, Carl Johan Georg, från och med d. 22 dennes och JM 1304, Hr Knylenstjerna, Carl Johan Gammal, från och med d. 24 dennes. A? 139. Gr. Wirsén, Axel Emil, att ingå i st. f. Hr Tornerhjelm. Frih. von Rosen, Carl, att ingå i st. f. Frih. af Schmidt. Hr von Wright, Fullm. Hr af Sillén, Lars Gabriel, att ingå i st. f. Hr Kuylenstjerna. BankoUtskottet under den JM 394 Frih. Nordenskjöld, Fullm. Frih. Fleetwood, Georg Miles, beviljade 3:ne veckors ledighet från och med i dag. Hr Gripenberg, Carl Fredrik Wilhelm. L a-g U t s k o 11 e t under den JM 929 Hr Grönhagen, Fullm. Hr von Hartmansdorff, August Edvard, från och med d. 18 dennes beviljade 3:ne veckors ledighet. Hr Gripensvärd, Jacob Olof. 2 H. 4 50 Den 23 December c. m. Allm.
De nu utgående Consulad-afgiJterna af 33,333 B:dr Hamburger Banco skulle genom ett dylikt arrangement försvinna, till nytta håde för sjöfarten och för det allmänna, och det härom väckte förslag, ett af de mest ekonomiska, som vid denna Riksdag blifvit framställda, har visserligen icke varit förtjent af den förkastelse, som detsamma af Utskottens majoritet funnit* Jag hör vid detta tillfälle ytterligare genmäla den invändning, som blifvit gjord, att man icke skulle kunna erhålla skicklige vice Consuler, derest alla Consulad-afgifler borttogos, och i detta afseende anföra, att, såvida den princip antages, alt till vice Consuler blott utnämnas oberoende, förmögne och ansedde handlande å hvarje ort, det icke är tänkbart, att män i en dylik ställning emottaga uppdraget för det obetydliga belopp af Consulad-afgifter, som å hvarje vice Consuls station inflyta, och hvilket förhållande bevises deraf, att Consulad-afgifterne på de flesta ställen helt och hållet a/stås och på de öfrige delas med Districts-Consuln. — De emottaga befattningarne derföre, att dessa medföra ett visst anseende, befria från en mängd municipal-åligganden samt medföra tillfälle lill handels-affairer med det land, hvars consulaira åligganden skola besörjas. Det har i både tal och tryck blifvit framkastadt den sats, alt de förenade Rikenas diplomatiska angelägenheter, till besparing af kostnader, skulle kunna till en del besörjas af General-Consuler. Jemväl jag tror, att sådant å några mindre vigtiga ställen skulle kunna blifva verkställbar!. Likväl måste, enligt mia tanka, en reorganisation af Consuls-väsendet föregå en så beskaffad förening. Man måste först söka förskaffa Staten Consuler, så da ne de böra vara, innan man söker att utsträcka deras functioner öfver den nu varande gränsen.
» Nå väl? » frågade jag ångestfullt. Men löjligt sentimental som jag var, hade jag misstagit mig på naturen af hans rörelse. Den var af uteslutande litterär art. » Ja, är det icke förtjusande, brefvet från min lilla syster? » sade boulevardskalden. » En smula snusförnuftigt, en smula flickpjunkigt, men kändt, äkta, det måste medges. Jag skall använda det i min nästa roman. » Alltifrån denna dag har jag haft klart för mig, att en talangfull man kan vara en stor lump. K. af Idun. * Ktt råd. et är nog förmätet att vilja vara rådgifvare; men öfvertygelsen, att månget fattigt, ensamt fruntimmer gör sig den frågan: » Hvad skall jag företaga för att förtjäna mitt lifsuppehälle och få ett eget hem, då jag nu, uttröttad af slitet för andra, önskar komma till ro, » ger mig mod därtill. Vanligtvis tänker hon då så: » Jag måste gripa mig an med något af de där praktiska yrkena, hvarom så mycket talas; men hvar finnas de? Något handtverk är jag för gammal att lära; öfversättningsarbete eller renskrifning är ju omöjligt att erhålla; till att öppna handel saknar jag lust och anlag, där är ju för öfrigt allt för stor konkurrens, då ju nu hvarje bonddräng, hvilken hastigt vill blifva herre, tillgripit denna födkrok. Hvad skall jag då göra? » Eesultatet af hennes funderingar blir vanligtvis, att hon hamnar hos någon gift släkting, där hon för ringa lön får sträfva mera än förut i skolan eller på kontoret. Eller också anskaffar hon med stor uppoffring en syeller stickmaskin, hyr ett billigt rum i en stad samt måste sedan föra en den mest glädjelösa tillvaro för att kunna existera. I dess ställe vill jag af erfarenhet gifva ett godt råd. Skaffa dig ett litet ställe på landet, ägna din tid och dina krafter åt trädgårdsoch höns* skötsel, och du skall med små anspråk vinna din bärgning samt hälsa och lefnadsmod, och dina svaga, ömtåliga nerver skola stärkas af frisk luft, arbete och naturenligt lefnadssätt. Se här, huru du bör gå till väga!
Herr Silfverstolpes ansökan, ehuru det med saknad ser Ridderskapet och Adeln förlora en Tjensteman , som förenar kunskaper med nit och skicklighet} så får Utskottet detta till Högloflige Ridderskapet och Adeln vördsamt anmäla, med hemställan, om ej det må vata Utskottat tillåtit att Den 24 Martil, e. m. 411 uti afskedet, i anseende till Fadrens förtjenster, få uttrycka Ridderskapets och Adelns välvilja, hellst Sonen genom Höglofl. Ridderskapets och Adelns eget beslut blifvit i denna Tjenstebefattning insatt. Stockholm den 24 Martii 181S På RdddarbusUtskottets vägnar. C. F. Posse. C. W. Riben. Uppå derom af Herr Grefven och handt. Marskalken framställd Proposition , blef RiddarhusUtskottets i berörde Memorial gjorda hemställan af Ridderskapet och Adeln bifallen. Upplästes till justering och godkändes följande från Expeditions-Utskottet ankomna Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Maj:t: 1:0 Om ytterligare bidrag till Södertelge Canal - Inrättnings fullbordande. 2:0 I anledning af ankomna Nådiga Skrifvelser om den årliga Ränta, som är Hans Maj:t Konungen och Dess Arfvingar tillslagen. 3:orOm ett årligt Anslag för BergsRådet Friherre Hermelin. 4:0 Om förklaring öfver 12. Cap. 1. och 3. §§. GiftermålsBalken, angående Afvittring. Angående stället till yal af Krono» tSkjutsskyldiges Deputerade.
Jag vill icke uptaga tiden med att gendrifva den föregående talaren, men som jaganser det möjligt a 11 åon kunde dela Hr Berglunds farhåga för vaccinationen, så vill jag blott nämna att saken nyligen förevarit i Läkaresällskapet, der äfven fråga upstod om huruvida genom vaccination någon annan sjukdom kunde inympas, 122 Den 28 Januari f. m. och såväl detta Sällskap soin flere andra skickliga läkare både här i landet som i Norge hafva förklarat att något dylikt fall har aldrig inträffat. Hr Berglund har anfört den förändrade åsigten, angide allmogens stora förtroende til! vaccinationen. Det förundrar mig att han framkommer med en sådan sats; ty då jag var Provincialläkare i Lindes bergslag herrskade der den största ovilja mot. vaccinationen och jag hade ganska stora svårigheter att öfvervinna och måste sätta mig i förbindelse med Kins Befishide, hvilken nödgades resa dit för att hålla sockenstämma härom. Att vaccinationen är i högsta grad välgörande, derföre behöfver man icke söka uplysningar hvarken från Berlin eller i Amerika, ty det finnes icke något land som har i detta afseende så utförliga statistiska uplysningar som vi att framlägga;. ty det har enl. dessa visat sig att epidemien, som före vaccinationen skördade ända till 1,000 personer, efter vaccinationen gått. ned till 30. Detta är så stor skillnad att man skulle vara blind för att icke fästa afseende dervid. Uppå härefter framstäld propos. biet förevaride Betänkide af B. o. Ad. Bifallet. Föredrogos ånym och biföllos Allm. Besv. o. Ekon.-Utskis nedannämnde d. 21 och 24 dennes på bordet lagda Betänkmi Nio 15, i anledn. af väckta motioner om tillstånd att fortsätta auktion å landet sednare på aftonen än genom K. Förordn. d. 22 Sept. 1848 är mcdgifvet; och Nio 16, i anledn. af väckt förslag om förändrade föreskrifter ronde Folkskole-medlens redovisning och aflemnande. Föredrogs Gr.
I anledning af Herr von Qvantens underrättelse, att hela Europas behof af Kobolt skall vara fylldt, torde det tillåtas mig meddela den upplysning, att 2:ne Engelsmän för närvarande uppehålla sig bär i Stockholm, för att för flere år afsluta contract om Kobolt, hvilka jag med säkerhet tror till en del redan vara uppgjorde. Herr von Hartmansdorff', August: De underrättelser Herr von Qvanten haft om JDen 27 Julii e. m. i53 Kobolt-näringen öfverensstämma fullkomligt med dem Utskottet inhämtat. Det är ock allmänt bekant, att denna näring under de sednare åren varit mycket vacklande, och att personer, som deri nedlagt sin förmögenhet, tillsatt densamma. En lånerätt på Kobolt skulle således blott bidraga, att något längre uppehålla dessa personer, men Banken skulle slutligen få dela förlusten. Jag tillstyrker derföre bifall å Betänkandet. Herr Munck af Rosensköld_, Eberhard: Som det förhållande, hvarpå Ridderskapet och Adeln skall grunda sitt nu ifrågavarande beslut, är olika uppgifvit af flere värde Ledamöter, och Herr Thams uppgift synes ådagalägga, att Kobolt-tillverkningen för tjenar att uppmuntras och understödjas, hemställer jag, om det icke är säkrast, att återremittera Betänkandet, för alt inhämta bestämdare underrättelse. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg BancoUlskoltets förevarande Betänkande böra, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras, Ropades starka Ja, jemte några Nej, I anledning hvaraf Hans Excellence förklarade, att som, efter hvad Hans Excellence tyckt sig finna, Ja öfverröslat Nej, »54 Den 27 Julii e. m. Propositionen blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen. Upplästes Välloflige Borgare-Ståndets
Landtbruksinstitut, om inrättande i Skåne af ett 71 4 1 53 — å. 15 April å. 18 April å. 15 April b. 11 April I anledning af återremiss . — 4 1 96 — b. 6 Aug. b. 12 Aug. b. 8 A>ug. 8 Aug. 115 20 Landt försvar s-Departementet, se Stats-reglering, Fjerde HufvudTiteln. Landtförsvar och Sjöförsvar, angående förändrad organisation af Sveriges — 4 53 — b. 26 Febr. g. 25 Febr. b. 26 Febr. g. 25 Febr. Landtm ar skalken s Riksdags-kostnadcr, se Riksdags-kostnader. Langlet, C., angående eftergift af åtskillige Embetsoch Tjenstemän ådömdt ersättningsansvar, i följd af balansen efter afvikne 39 4 1 79 — 16 Juli <16 Juli 22 Juli a. 11 Juli 119 |2 £-« ö r ° Oq zn CO ss fe Og 1 & bd ej 05 c? T: r£, 5- p" Riks-Ståndens Beslut. CO £ 3. CD cL p L. 3. ^ «q O CO *"Ö 5- o co 22. r* F1" B 5’ CTQ co B. 3’ qq O CO 2. 1-5 £L “ 1 3 Oj co - 5 P . po v> 3 dq‘ tb u> 3" ertRidd. o. PresteBorgareStåndet. BondeN:0 N:o I Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. N:o y Lappmarker, om lön på Stat för Kronofogde i Westerbottens . 42 4 i 122 25 Se Sjette HufvudTiteln. Laxfisket vid Listers härads kust, se Listers härad. Lego-Stadgan den 23 Nov. 1833, å.
Vid detta slags fiske tillgår så, att en man, som alltid medföljer de metande qvinnorna, med en jernskodd lans upphugger ett hål i isen så nära stranden, att afståndet mellan vakens undre kant och bottnen endast utgör en half meter. Hvarje hål begagnas af endast en meterska och blott en kort stund. Nedhukad vid vaken, i hvilken vattenytan hålles väl fri från isbitar medelst en is-sil, söker hon locka fisken genom ett eget underligt smattrande läte. Först när en fisk synes i vattnet, nedkastas den med en krok af ben, jern eller koppar försedda metrefven; till bete användas tarmslingor af fisk. Såsom fångstredskap begagnas äfven en fin meterlång käpp med en enkel eller dubbel krok i ändan. Med detta lilla ljuster kasta männen upp fisken på isen med otrolig färdighet. Sedan isen blifvit tjockare, öfvergafs detta fiske helt och hållet, hvaremot en torskoch en norsart under hela vintern fångades i stor mängd i en lagun belägen närmare Beringssund. Äfven sik fiska Is-sil. ½ af nat. storl. des i insjöarne, ehuru, åtminstone vid denna tid på året, endast i ringa mängd. Den 6 oktober om morgonen sågo vi från fartyget ett besynnerligt tåg röra sig fram på isen. En mängd tschuktscher drogo en hundsläde, på hvilken låg en man. Till en början trodde vi, att det var en svårt sjuk, som kom att söka läkarhjelp, men då tåget hunnit till fartygets sida, klättrade den förmodade sjuke ganska vigt uppför den isbelagda fallrepstrappan (vår istrappa hade vi då ännu ej fått i ordning), steg genast med en om hög värdighet vittnande tillförsigt upp på halfdäcket, korsade sig, helsade nådigt och gaf på bruten ryska till känna, att han var en betydande man i den landsdelen. Det visade sig nu, att vi hedrats med besök af representanten för det ryska väldet på Tschuktsch-halfön, starosten bland rentschuktscherna Wassili Menka.
Den djupa konflikt som Victoria Benedictsson snart drivs in i är knuten till några centrala begrepp såsom kvinnlighet – manlighet – mänsklighet, erotik–vänskap, konstnärlighet m. fl. Jag skall försöka reda ut vad dessa begrepp stod för hos de båda huvudpersonerna. Den första fasen i Georg Brandes och Victoria Benedictssons förhållande inträffar egentligen redan innan de lärt känna varandra personligen. Den utgör förutsättningen för deras möte och bottnar i den stora beundran hon hyser för honom sedan flera år tillbaka. Det är genom hans skrifter och böcker hon väckts till medvetande om sin kallelse som författare, som modern realist. Det är han som uppmanat de unga författarna att skildra sin egen samtids konflikter och motsättningar. Han är den store läromästaren. När Axel Lundegård den 30 sept. berättar att hon nästa dag skall få besök av den berömde kritikern, skriver hon i sin dagbok: Min ifrigaste, hemligaste önskan förekommen! Hjertat bultade. Åh, jag var så glad. Nu fans det bara ett bekymmer, att detta endast skulle vara ett förhastadt ord, att han skulle uteblifva. Jag var i humör igen. Besöket avlöper på ett tillfredsställande sätt och följs av flera. De börjar lära känna varandra. Båda utmärks av nyfiket intresse, och det dröjer inte länge förrän Victoria Benedictsson inser att hon är förälskad. Under denna andra fas är Georg Brandes vänlig, öm, smeksam, och Victoria Benedictssons känslor blir allt intensivare. Redan i mitten av december utropar hon i Stora boken: ”Jag är kär som en galning!” En brytning inträffar, när hon visar honom ett papper där hon skrivit ner en analys av deras första kyss – vilken gör honom mäkta upprörd. Hon är ju ingen hel människa, bara en sönderanalyserande skribent! Hemresan till Hörby sker i förtvivlan, och under våren 1887 framträder allt mer det ojämlika i deras förhållande – hon känner sig alltmer dum, obildad och klumpig och han låter henne ofta förstå att han delar denna uppfattning. Samtidigt intensifierar han sina kyssar och smekningar och frågar om hon vill inleda ett sexuellt förhållande. Kulmen på denna fas utgörs av Fru Mariannes utgivning och bröderna Brandes nedgörande kritik av romanen. Victoria Benedictsson känner sig nu misslyckad både som kvinna och konstnär!
näckblad fräken bland fBland här därute porsen kan jag och, famnad all ibland af för gömd lifvets det lutad få jag hör här i lön tallar, hafvcts don, svallar. på ostörd af nejdens oro och rör änder. når som en susning vildt ring, stränder; skogens mossiga knappt fast snatter plats, en alltomkring luften därinom ett dämpadt fjll drager förgylla, sig resa vid tjärnens från tallar. svallar. rikt af på ån dunlielgrön, gungfly krydd-doft inne buskiga hafvet hjortron med upp midt om står HNlärmst Vr slår mossan ned, drömma trollska fred, glömma. Bernhard Risberg. Barnträdgårdar. » Sannerligen säger jag eder, hvad I hafven gjort en af dessa minsta mina bröder, det hafven I gjort mig. » fången bildad, obemedlad kvinna bar försökt skaffa sig lönande sysselsättning, och det har ofta lyckats, dä hon litat på egen arbetskraft. Allvar och ihärdighet hafva varit de hörnstenar, på hvilka hon byggt en sorgfri framtid, sorgfri — dock sällan glädjerik. I så många fall utgöra kärlek och kraft polerna i det yrke kvinnan väljer, och gäller det att uppehålla lifvet med en sysselsättning, som fordrar dessa vilkor, då händer det stundom, att kraften tager herraväldet öfver kärleken. Då är det som arbetet blir en börda, fåfäng och fruktlös all möda, ty det som innebär den rikaste välsignelse, som gör » hvitt det svartaste bröd », det har under bekymmer och ekonomiskt betryck trängts undan i djupaste hjärtevrån. Ett af den svenska kvinnan föga odladt arbetsfält, som i främsta rummet betingar kärlek, kärlek till de små, vilja vi här söka vinna rätt många hjärtan för. Det är barnträdgården, tyskarnes » Kindergarten ». Plantorna här äro små lefvande varelser med ett böjligt sinne, som behöfva vård och ans, soliga miner och varma ord. Dessa lekskolor eller barnträdgårdar äro afsedda för barn, som ännu icke hunnit den egentliga skolåldern, mellan 3 och 6 år. Det är den tyske pedagogen Friedrich Frö- bel, som vi hafva att tacka för deras uppkomst.
Om denna Direction, efter hvad Committerade föreslagit, upplöses, böra de Summor, som till spannemåls-undsättning anslås, ställas under Konungens omedelbara disposition, genom Inrikes Departementet, hvarefter Styrelsen, genom Xiandshöfdingarne eller på annat lämpligt sätt, lärer vidtaga de åtgärder, hvilka för detta ändamål blifva nödiga. Uppbörden af Afrads - och Kronotiondespannemål bör, likasom all annan uppbörd, vara ställd under Stats-Contoiret. Statens behof af spannemål kan hädanefter, som förut, och innan Magazins-Directionen inrättades, erhållas från Kronans magaziner; och om, under krig eller annan rustning , Kronans för handen varande förråd icke skulle blifva tillräcklige, kunna behofven, genom upphandling, på vanligt sätt fyllas. Stats-Secreteraren för detta Departement, som har under sitt inseende Inrikes Styrelsen och allmänna inre ordningen, bör således egen. teligen anses såsom Chef för JLandt-Styrelsen; hvarföre Landshöfdingame böra till honom insända årliga berättelser om allmänna ordningen och hushållningen i Riket, samt de förslag, hemställanden eller förfrågningar, som de i dessa ämnen hos Konungen kunna anmäla. Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 585 Men i afseende på den blandade befattning, som Landshöfdingame i de flesta grenar af Riksstyrelsen ega och alltid måste ega, kan det icke undvikas, att de i åtskilliga delar måste äfven från Cheferne för de andra Departementen emottaga Konungens befallningar och till dem afgifva berättelser och svar; äfvensom de i vissa delar måste stå under de qvarblifvande Collegierne. Handelsoch Finance-Departementet. Chef: Stats-Secreteraren för Handeln och Financerne. Till detta Departement höra: 1:0 Bejordrings-Ärender, eller mål, som angå tillsättandet af Ämbets - och Tjenstemän , dels inom Stats-Secreterarens Expedition , och dels vid de under Departementet lydande Ämbetsverk, så vidt dessa tjenster af Konungen bortgifvas, samt dels vid Uppbördsverket, derest de ej äro förenade med någon under Inrikes
Uti en af Anders Andersson från Östergöthland hos Hedervärda BondeStåndet väckt, lill Stats-Utskottet remitterad, motion, har blifvit yrkadt, att egare till Säterier samt rå- och rörs-hemman måtte förpligtas alt taga del i fjerdingsmans aflöning, i mon af hemmantalet, lika med skatteoch frälsehemmans-egare; till stöd för hvilket yrkande blifvit anfördt: alt fjerdingsman, hvilkas tjenste-åligganden till större delen skulle bestå af utmätningar för obetalde kronoutskylder, hade att verkställa sina fleste förrättningar af denna beskaffenhet å just säterisamt rå- och rörs-hemman, hvarest en mängd torpare företrädesvis finnas, hvaremot utmätningar för krono-utskylder mera sällan skulle inträffa hos egare af frälseoch skatte-hemman, hvilka vanligen sjelfve med egna tjenstehjon bedrefvo sina hemmansbruk, och således icke hade af nöden att låta några arbetare å sine egor inflytta. Sedan Stals-Utskoltet ansett nödigt att behandla frågan tillsammans med Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, hufva Utskotten gemensamt tagit densamma i öfvervägande; och enär fjerdingsmanna-befattningen är alt anse såsom ett municipal-beslyr, från hvilket ingen jordegare bör hufva rättighet alt undandraga sig, så anse Utskotten sig böra tillstyrka 4, Statssamt Allm. Ees v.- och. Ekon.-Utskottens Utlåtande, IY;0 4$° alt Rikell Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet hemställa, att de, genom Kongl. Kungörelsen den i3 Februari i83o, från deltagande i utöfningen af berörde befattning undantagne säterier, rå- och rörssamt de insockne frälse-hemman, som hittills från detta bestyr varit befriade, malte åläggas att hädanefter, 1 i k a • medi Kronooch Kronoskatte-hemman, äfven deruti taga deli.