Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogs ånyo Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o 17, i anledning af ej mindre gjorda anmärkningar emot vissa delar, än öfver Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i afseende på andra delar af Betänkandet, N:o 11, innefattande Utskottets yttranden öfver väckta motioner om förändringar i Kongl. Förordningen den 2 7 November 1857, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker. Härvid förekommo följande §§ af Författningen : §§ 2 och 26. Utlåtandet, N:o 17, lades till handlingarne. § 24. Utlåtandet, N:o 17, lades med ogillande till handlingarne, på den grund, att här omförmäld fråga ansågs genom två Riks-Stånds fattade beslut hafva förfallit. § 34. Af Utskottets förslag gillades första momentet, hvaremot de två öfriga momenten af slogos. § 35. Första yttrandet i Utlåtandet N:o 17,- bifölls, och det sednare lades till handlingarne. Frän Hederv. Bonde-Ständet. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Lag-Utskottets Utlåtande N:o 48, i anledning af gjorda anmärkningar samt skiljaktiga beslut inom Riks-Stånden vid förehafvande af Utskottets Retänkande N:o 53, i fråga om antagande af ny Konkurslag samt nya lagar angående boskilnad och urarfvagörelse blefvo lagde lill handlingarne Utskottets yttranden å första och öfverst å andra sidan, samt af Förslaget till ny Konkurslag. Utskottets hemställanden rörande §§ 2, 51, 74 och 125, samt i afseende på ingressen, tillika med anmälan om ett i § 15 förekommande tryckfel.
Den utaf detta embetsverk afgifna redogörelse, som blifvit granskad i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning, upptager inkomster och utgifter sålunda : Be be i. Balans från år 1859: Summa Uppbörd: Balans från år 1859: Utgifter: Löner och arfvoden 14,000: — Till arfvoden åt tillfälliga biträden 7,375: 75. » officiella statistiska trycket 4,483: 35. » bibliothekets underhållande, ljus, ved, skrifmaterialier m. ni 2,720: — 28,579: 10. Balans til! år 1861: Mot denna redogörelse hafva Revisorerne ej haft något att erinra. Stockholms stads kronoräkenskaper och länens landsböcker. Af länens landsböcker äro de, för Södermanlands, Gottlands, Kalmar, Malmöhus, Götheborgs, Elfsborgs, Skaraborgs, Orebro, Kopparbergs, Gefleborgs och Jemtlands län granskade i Kongl. Kammar-rätten, alla med anmärkning. Deremot hafva hvarken landsböckerna för rikets öfriga län eller Stockholms stads kronoräkenskaper ännu derstädes undergått revision. Ränteri-redogörelserna för samtliga länen äro granskade i bemälda embetsverk, dervid anmärkningar emot en del af dessa redogörelser blifvit framställda. Den hos Revisorerne företagna granskningen af berörda räkenskaper har ej föranledt till någon erinran från Revisorernes sida. öfverståthållare-embetets kanslis räkenskaper. Dessa räkenskaper, som blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskade utan anmärkning, upptaga inkomster och utgifter sålunda: - 171 Debet. Balan$ från år 1859: Kontant behållning Uppbörd: Statsanslag Credit. Utgifter: Aflöning och gratifikationer m. m Lysoch renhållning m. fl. utgifter för Kronans publika hus Hyra för Ofverståthållare-embetets kanslis lokal B alam till år 1861: Härvid hafva Revisorerne icke funnit något annat att erinra, än att behållningen till ar 1861, utgörande 82 R:dr 84 öre, icke är behörigen verificera»!.
Men under ungdomens lek, och strid sig stapplande gäster samla kring helga, källan i kvällens frid. De kommo, de trötta, ganda, med gikt i kroppen, med käpp och staf, och sista slanten nog mången gaf. De kraft och hälsa ju skulle få af signadi, kristallklart vatten, de krampen lem skulle däri två i, heliga höglidsnalten. — Visst låg ju vantro och » skrock » däri! — men där var stämning och poesi. Fanny Chrysunder. " Mödrar emellan. " Till mammorna till alla di snälla barna. Häromsistens när jag va till stan, inte till våran, för den är inte m y c k e me, utan till den som annars är närmast, då v a jag o c k inne till Johanna, henne jag tjänte kamrat m e till ingenjörns, innan Olle o c h j a g k o m tillhopa. Fint hade h o n minsann! Sån grann koppar kring väggarna o c h långgardiner i sitt egna rum o c h stoppad soffa och ändå en säng, o c h en stor spegel på birån o c h m y c k e saker på ' n förresten. Men mens Johanna v a till bagarns, skulle ja titta på någe. Då låg på hennes divansbord framför den där stoppade soffan ett blad m e d en flicka, som hette Idun o c h bjöd på j o r d p ä r o n o c h m e d en fru afbildad inunder sig. D e v a barskåpets blad, kan jag förstå. Inni såg jag de v a att läsa o m barn, va di ska ha i sig och på sig, o c h hur di ska ha sig på alla di sätt för att växa till o c h bli folk och föräldrarna sina till heders. » Johanna du, » sa jag, då Johanna k o m in m e d kaffe, » här står rakt af skrifvet o m hur man ska dra o p p ungarna. » » Ja, de g ö r så, » sa Johanna, för h o n hade väl ock sett de. » Ja, » svarte Johanna bara, för inte säjer hon m y c k e inte. » Hvarför de då, » sa jag. » Inte kan såna s o m du skrifva nå ' t sånt inte, » svarte h o n.
St. bar dervid förekommit: alt utöfvandet af denna last ej kart betraktas såsom något egentligt brott, utan så vidt andras säkerhet och fred derigenom störes, eller oro och förargelse i allmänna lefverne! åstadkommes, hvarföre straff1 derå endast i dessa fall kan anses rättsenlig!; att, då hvart och ett brott, hvarå straff skall stadgas, måste förut vara till natur och beskaffenhet så allmänt kändt, att dess blotta namn är tillräckligt för dess urskiljande från andra handlingar, ulan att det bellöfver serskildt beskrifvas, någon definition å fylleribrottet ej bör i strafflagen upptagas; att, då hvarje straff bör vara lämpadt efter brottets art, det skymfliga stockstraffet ej är lämpligt till fylleribrottet, hvilket i allmänna omdömet ej medförer vanfrejd; och att den domsrätt 1 dy* lika mål, som blifvit E. K. M:ts Befallningshafvande uppdragen, är oförenlig med desse Embetsmäns bestämmelse ochflslrider emot den enhet i Rältegångs-ordningen, för hvars befordrande ögo Exp. Vtsk. Förslag till rind. Skrift). N:0 4°5 E. K. Mits Befallningshafvandes domsrätt i åtskilliga andra mål redan blifvit till allmänna Domstolarne öfverflyttad, samt, efter hvad erfarenheten visat, utan att leda till ifrågavarande måls säkrare eller ändamålsenligare behandling» ofta föranleder lill flerahanda olägenheter och betydlig kostnad för både parter och vittnen. I enlighet med dessa åsigler, och enär en allt för stor och hastig omskapning af en i opinionen så ingripande Lag, som den ifrågavarande, synes vådlig, hafva R. St., som sålunda under närvarande förhållanden trott rättelserne endast böra sträcka sig till det aldranöd vändigaste, och vissa delar af den nu gällande Författningen deremot bibehållas oförändrade, för deras del ansett högst åberopade Nådiga Förordning, af den Augusti 18 r3, böra ändras till följande lydelse: ■ §•
tillfälligt är ofta ursprunget till allmakten inom ett hof, der äfven fallet härrör af lika obetydliga anledningar. TJUGUFÖRSTA KAPITLET. Tolf år voro förflutna sedan det Braheska högförräderiet blifvit upptäckt och bestraffadt. Konungaparet hade hunnit återkomma från förskräckelsen och smärtan öfver de faror, för hvilka maktutvidgningsbegäret då blottställt, de förödmjukelser det då ådragit dem. Drottningen hade i synnerhet hunnit glömma den ånger, hon då betygat, de skriftliga löften, hon då gifvit rikets prestestånd. Enväldslustans arfsynd beherrskade henne ånyo och uppenbarade sig: i hat mot Rådet, när det, under ständernas frånvaro, hade högsta ordet i laget; i hat mot ständerna, när de under riksdagarna sjelfve utöfvade högsta makten; i hat mot Hattarna, då desse hade öfverhanden; i hat mot Mössorna, när de voro rådande. Lovisa Ulrikas herrsklystnad skonade ej ens hennes eget blod. Kronprinsen förlorade hennes välvilja, så snart han blef sin egen herre. Hans inträde, såsom myndig, i senaten, väckte redan hennes afund: ännu mer då han, såsom gift, helt och hållet undandrog sig hennes husbondevälde; och när han, på köpet, tillät sig att försvara sin unga gemål mot svärmodrens bittra och alltför högljudda tadel, uppblossade hennes vrede mot sonen sjelf: ja, fiendskapen blef fullständig, då han i statssaker vågade hysa annan mening, än hon, och ej skydde att med öfvertygelsens värma förfäkta sin åsigt. Oaktadt allt detta, hade en dryg del af mödernets anlag fallit på Gustafs lott. I kärlek till makten, vitterhet och skön konst, till prakt och lustbarheter, till majestätets yttre glans, i högdragenhet liknade han sin mor: i förställningskonst, list, politisk opålitlighet och den fullkomligaste fördomsfrihet i andliga ämnen var han sin morbroders, Fredrik den Endes, afbild: i öfverflöd på snille och smak, i brist på känsloömhet bråddes han på begge; och med morbroderns karghet i vissa hänseenden förenade han modrens slöseri i andra.
Besparing å förra jägeri-statens kontanta löner 66: 31. 9. Ränta å skogsoch jägeri-statens boställen 641: 46. 2. Balans till år 1857: Summa Credit. Balans från år 1855: Skulder Utgift: Flygsandens hämmande 400: — Kronoparken vård och förvaltning 6,704: 31. 5. Byggnader och öfriga omkostnader å boställen 14,657: 36. Balans till år 1857: — Utestående krono-uppbörd: Förskotter till liqvid och redovisning 29,818: 17. 11. Kansli-styrelsens lland-kassa. Debet. Balans frän år 1855: Tillgångar 11,077: 16. — Inkomst: Ränte-medel 405: Summa 11,482: 16, — Credit. Utgift: Understöd för vetenskapliga arbetens utgifvande — Balans till år 1857: Kontant behållning 1,577: 10.— Utlånt kapital ,.. 9,000: Summa 11,482: 16. — 17 — Denna kassa, bildad dels genom kollekt-bidrag för flera särskilda ändamål, såsom utlösen af christna fångar, hvilka råkat i Turkiskt slafveri, understöd till Tyska flyktingar, som begifvit sig till Sverige, uppbyggande af en Luthersk kyrka i Moskwa m. m., dels ock genom öfverskott å insamlade prenumerations-medel för en prof-psalmbok, har, efter Kansli-styrelsens indragning, blifvit, jemlikt Kongl, brefvet den 14 December 1840, öfverlemnad till Kongl. Stats-kontoret i ändamål att användas till understöd vid vetenskapliga arbetens utgifvande. Då på riks-statens 8:de liufvudtitel finnes anvisadt ett arfslag till vetenskapliga arbetens utgifvande och, vid sådant förhållande, det synes mindre nödigt att en särskild kassa för samma ändamål fortfarande reserveras, helst bestyret med utlåningen af dessa kassor medför en ytterligare tillökning i Kongl.
Jag bad dock så enträget, sade att detta var ett tillfälle, som aldrig me-a yppade sig för mig, att få se en af landets förnämsta damer, att det skulle vara ett minne för mig hela mitt lif m. m., men » han kunde ej bevilja min anhållan, det stred emot kinesernas bruk ». Det var alltså ej värdt att tänka mera på den saken; jag tog min ledsagares arm, och vi gingo ut till mitt sällskap. Det återstod oss nu endast att tacka för allt tillmötesgående o c h säga farväl till de unga sönerna. (Slut i nästa n:r.) U r notisboken. Drottningen och flottkarlarne. Drottningen företager nu dagligen ridoch körturer på sin norska upphållsort efter att ett par dagar i förra veckan ha hållit sig på sina rum. De senaste dagarne har hon flere gånger med stort intresse åsett timmerflotlningen i Skinnarbölelfven, där i år mycket timmer har flottats. Under dessa utflykter har hon flere gånger kommit i håg flottkarlarne med penninggåfvor. Här om dagen var flottmanskapet af drottningen inviteradt till middag på Skinnarböl, och som vädret var vackert, var det dukadt ute på gården utanför hufvudbyggnaden. Under måltiden trädde drottningen vid prins Eugens arm ut bland arbetarne med en hjärtlig hälsning. Sedan gästerna äfven trakterats med kaffe, fick hvar o c h en af dem med sig hem ett stort paket mat och andra goda saker. Drottningens afresa skall, enligt förljudande, vara utsatt till den 8 d:s. • På nytt från hemmet! Den försämriug i kronprinsessans hälsa, som under senaste tiden inträdt, har föranledt en konsultation, som ägt rum på Tullgarn, och de därvid närvarande lä- karne ha afgifvit följande förklaring: På grund af den försämring i kronprinsessans hälsotillstånd, som under sommaren allt mer accentuerats, tillråda vi, att kronprinsessan må afresa till Baden för att därstädes rådfråga prof. Erb i Heidelberg, den mest framstående specialist på det nervpatologiska området i Tyskland.
Westgötharne segla med stora skutor till Carlstad, men på canallinien kunna ej annat än helt platta bålar om högst 3 fots djup komma fram, och t. o. m. händer det ofta under torra år att dessa bålar ej kunna komma fram med mer än halfva lasten, ja, stundom blott med en fjerdedel deraf; och således torde man finna, att det är ett stort misstag alt förmoda, det Westgötharne frampå sommaren skulle med sina skulor kunna gå uppföre Clarelfven. Dessutom, förutan lallen vid Forshaga och Dejefors, hvilka ligga närmast intill Carlstad, finnas straxt ofvanför Munkfors och på en sträcka Den 37 Mar» f. m. af halfannan mil 5 eller 6 särskildta fall, der inga slussbyggnader kunna lillvagabriiigas. Det vore alltså omöjligt, alven med slussbyggnader vid Dejefors och Forshaga, att komma längre än till Munkfors. Der börjar Uddeholms possession, och der ofvanför utbreda sig de gamla Uddeholms verken, med en tillverkning af 1 ?,000 skepptd, och sedan de nya anluggningarne, som bildades på 3.4 fl„va härdar oell 4 särskildta vattendrag utfallande i Clarelfven. Nu är förhållandet med Uddeholms bolag, alt intressenterne deruti höijat med att köpa vattenfallen, det ena elter det andra, med en liten trakt deromkring, sedan gått i förlag för den fattiga al Imogen, och i samma mån, sorn allmogen kommit i skuld för uttagna varor, har bolaget kommit i tillfälle alt inteckna sina fordringar och småningom blifva ägare till jorden. På detta sätt har Uddeholms bolag i mer än sekel idkeligen arronderal sig, och jag, tillika med öfver 200 af den aktningsvärdaste delen af öfre Elfdalens innevånare, hafva hos K. M. protesterat emot dessa anläggningar, fastän förgäfves.
Jemlikt 153 § i Reglementet utgör förlaget för lån mot pant af jern, koppar FSrlaget tm och andra vågförda effekter samt tackjern ett sammanräknadt belopp af 2,000,000 Riksdaler. förda effekter. Häraf äro anvisade: för utlåning i Stockholm R:dr 1,400,000: äro dels, med stöd af 140 § i Reglementet, till BankoDiskont-Verket, för en tid af sex månader, öfverflyttade 150,000: och dels till förstärkning af kreditivet för jernbelåning i Götheborg allemnade 150,000: 300,000: i följd hvaraf fonden utgör R:dr 1,100,000: Genom nämnde förstärkning innehar Götheborgs Lånekontor hela den, enligt 150 § mom. 2 af Reglementet, för detsamma afsatta andel af fonden R:dr 600,000, ehuru derifrån blifvit, till förstärkning af Lånekontorets fonder dels för diskontering och utlåning för handel och näringar och dels för belåning af aktier och publika papper på högst sex månader öfverflyttade tillsammans 150,000 R:dr. 22 B er ällelse lill R. St:s Banko-Ulskott. § 29. Fördelning af Cirkulations-kapitalet mot inteckning i fast egendom är enligt 458 § i Bankolin*™? pant Reglemen^) Bestämdt till en summa al
Hvilket gtats-XJtskpttet, till svar a de hos Högloft* Ridd* pch Adeln gjorda anmärkningar, får vördsamme^ ligep meddela. Stockholm den 3 Juli 1815* På Höglofl. Riddersk, pph AdLedamöters vägnar Carl de Geer. På Väl!ofl. Borgare-* Ståndets Ledamöters Vägnar Carl pr. JLandber^ På HögvPrest-Stån* dets Ledamöters vägnar Gustaf Murray. På Hederv. Rande-* Ståndets Ledamöters vägnar Jqn Jonsson. C. Tonelius* Uppläst b°S Hfiglofl, Ridd. och Ad. den 7 Juli, Högydrd. Prest-Ståndet den 7 _ Vallöf], Borgare-Ståndet den 10 Hederv, Bonde-Ståndet den 7 Riksens Höglofl. Ständers Stats - Utskotts Betänkande öfver Herr Kyrkoherden - Den 7 Juli. 903 herden Luttemans Memorial om tillökt anslag för Kongl. Bihliotheket. Genom Protocolls-Utdrag af den 16 sistl. Maj har Högv. Prest - Ständet remitterat till Stats - Utskottets åtgärd ett Memorial af Herr Kyrkoherden G. Uutternan, hvaruti, under framställning af den nytta och värde offentliga Boksamlingar äga i en Hufvudstad, samt huru ofullkomligt likväl den inrättning af denna egenskap, som finnes i Stockholm , kan uppfylla ändamålet, enär den till böckers inköp och bindning samt extra behof anslagna summa blott utgör 1000 B:dr Banco , Herr Kyrkoherden, uppå dessa jemte flera anförda skäl föreslår, om icke till det Kongl. Bibliothekets riktande med utländska Verk i Vetenskaperna och i synnerhet i Svenska Historien, Geographien och Statistiken, äfvensom i Nordens äldre Historia, en årlig summa af åtmindstone 1000 R:dr Banco måtte anordnas, oberäknadt de härtill förut på femte huf» vud titeln anslagna medel af lika belopp.
Ridån faller. FJERDE AKTEN. Första Tablån. Ett elegant förmak hos Öfversten. Till höger och venster soffor med divansbord framför. Öfversten sitter insvept i nattrocken i en emma, framför en kamin, i hvilken en matt låga fladdrar. En frack hänger öfver en stolskarm. Aron ordnar med kammen hans lockar. FÖRSTA SCENEN. ÖFVERSTEN, ARON. Så ja, det är bra. ÖFVERSTEN (otåligt). ARON. Öfversten är så orolig i dag, och sprang med halfärdig toilett ifrån sina rum hit in i förmaket. Ja, jag trifs inte i något rum i dag. Lägg mera ved i kaminen, Aron. Jag fryser. (Aron lägger några vedträn, som legat framför kaminen, in i densamma.) Nå, har du ännu fått någon spaning på flyktingen? Nej, herr öfverste, det är som om hon sjunkit genom jorden. Just som vagnen, efter olyckan med öfverkörningen, blef uppehållen af packet, och vagnsARON. ÖFVERSTEN. 124 dörren öppnades, kastade flickungen sej ut, som öfversten vet, och försvann bland massan i mörket. Jag fick inte heller se mycket, ty de ryckte ner mej från kuskbocken, och jag blef ganska illa behandlad å kuskens vägnar, ty han, den karnaljen, skyllde allt på mej. Ja, vore jag i öfverstens ställe, så skulle jag ge min trotjenare en liten vacker ersättning för allt hans lidande. Jag, som nu i tjugu år delat farorna af öfverstens äfventyr, med undantag af de två åren, då öfversten var i Frankrike, och som jag inte har reda på Så, tyst med det pratet. Och tiggerskan, som blef öfverkörd? Hon strök med på ögonblicket. Lägg mera ved i kam Nå, vet du hvem den olyckliga var? Vill då öfversten nödvändigt veta det? När jag frågar vill jag ha svar. Det var Anna, Jakobs Anna. ÖFVERSTEN. ARON (försigtigt). ÖFVERSTEN (springer upp från stolen). ARON. ÖFVERSTEN (orolig). ARON. ÖFVERSTEN. Anna!
Bruks-Egendomar bibchälla deras Classisication och beläggas med en afgift i Skeppund Stängjern till wisser procent af deras Hammarskatt, med afseende ä priset för Stångjern och med afdrag af ^:bel ä det Bewillningsjern 180O ärs Förordning dem älägger, i anseende kill ben npskattning de under Bruken hörande Hemman serskildt undcrgä; t. ex. ett Bruk af första Classen som enligt iZoo ärs Förordning betalte 6 procent af det efter Hammarskatt tillätna smide, sär ^:del afdrag för Hemmanens Saxation och betalar säledeS dä jernprisct är 11 R:dr s procent, tvid io R:drs pris 4 procent; wid 9 R:drS pris Z procent; tvid 8 R:drs pris 2 procent, och wid 7 R:drs pris 1 procent. Till utrönande af Fastighets wärde, fbrcsiäs en Llassification för Lunnelandet efter de grunder, att en Den 2Z September. 929 en tunnaS ärligt utsäde i Jörb, som anses gifwer 8:de kornet anses i wärde till 266: H2. 1 TunnaS utsäde i Jard som gifwer 7:de kornet 2Z,^: i6« I Tunna dito i Jord som gifwer 6:tc kornet 200: I Tunna dito i Jord som gifwer s:tc kornet 166: Z2. I Lunna dito i Jordsom gifwer 4:de dito izz: 16. 1 Tunna dito i Jord som gifwer g:djc dito ivo: Härunder indcgripes Höbvrdct i afkastningen, sa ak in, tet därförc serskildt bcräknaS. Till undwikandc af widlyftighet mäste all Jord wid ett Hemman hänfbraS under en Clatz, och ett medium uttagas, ehuru dcrwid ' kan finnas nägrc tunneland, som anses gifwa 6:te och andre Ztte kornet.
Skall LåneBanken förenas med Riksgälds Contoiret eller ejp 7:0. Hvilka äro de medel till vinnande af stadga i myntvärdet Utskotten föreslå i händelse Realisation icke äger rum? Vexeloperationer för att styra coursen, bestämmandet deraf till visst maximi eller minimibelopp? oförändrad Bv coSedelstock elier annat tjenligt medel till vinnande af ofvannamnde ändamål. Den 25 Mar tili gH 2 :dra Afdelningen: 1:0. Skola Statsobligationer införas eller ej? a;o. I fall så sker, huru skola de ställas, hvartill begagnas och till hvad belopp utgifvas? 3:0. Hvilken Räntefot och hvad amortis-J sement föreslås dertiliP af hvilken fond skola dessa taga6? 4:0. Skall ett på fast egendom grundadfc hypotht quesystéme införas eller ej? 5:0. Hvilka äro de grunder hvarpå ett sådant skall byggas? 6;o. Skola Räntecoupons å hypothek-i sedlarne löpa särskilt eller ej? 3\dfe Ajdelningen", 1:0, Skola FilialDisconter inrättas eller ej — huru stora Crsdiiiver 6kola dessa erhålla? 2:0. Skall BancoDiscontens creditiv ökas,’ minskas eller förblifva lika? 3:0. Skall lånerättigheten i BancoDisconten för enskilt man bestämmas till samma maximibelopp som nu eller ej? Mart ii. 4:0. Få säkra anvisningar och varor belänäs i Disconten eller ej? 4ide Afdelningen: i;o. Hvilka medel föreslås till befordran" de af den enskilta Creditrörelsen, privatBanker? Assignationsrättighet? eller på actier stal* de Disconter? 4’ 2:0. Skall Spannemåls uppköp för allman räkning fortfara, eller belåning deraf aga rum» med hvad modus och med hvad fond skall om beläning föreslås» denna ske med Bancosedlar, .med Statsobligationer eiler med räntebärande invisningar? 3:0.
Reservationer; Af Herr Langenberg: 33g reserverar mig af det skäl, att jag tror, att det tillägg i Betänkandet bordt ega rum: att välkände men obet medlade Speculanter, hvilka ej kunna preste ra inteckning i fast Egendom, måtte tillåtas att, mot saker borgen, erhålla 5 års anståndstid 28 Bil, till Stats-s. Of c.- Utsi. Uti. N:o 113. emot ränta ined inbetalningen af den städja eller handpenning, sorn på auctionen blifvit erbjuden och såsom den högsta af Regements-Coinitén antagen. — Detta ytterligare och högst billiga vilkor skulle, i min tanka, förekomma, att en redlig, omtänksam och driftig Speculant, som för tillfället hvarken kunde erbjuda contanta penningar eller inteckning, blefve från arrendets emottagande utestängd. Häruti instämde Riksdags-Fullrnägtigen Eric Andersson från Vestmanlands Län. Af Riksdags-Fullmägtigen Nils Månsson fran Malmöhus Län; Jag reserverar mig emot pluralitetens inom Utskotten förnyade beslut att Slägga Arrendatorer af Milifias-Boställen den contant? städjans lifgifvande uppå en gång för hela arrendetiden, i stidlet att, såsom hittills skett och med mindre bemedlade Specuianters vilkor kan förenäs^, tillåta så väl det coritanta som Spannmålsarrendets utgörande med ett för året bestämdt belopp. Till ytterligare 6töd för denna min orubbliga öfvertygelse, åberopar jag icke allenast min vid Betänkandet N:o 7 r fogade reservation , utan älven det ytterligare skäl, som genom voteringen uppstått, att, då säkerhet för städjan skall ställas genom inteckning i fast egendom, detta vilkor förutsätter, att endast personer af förmögenhet och hvilkas utkomst redan är försäkrad, kunna blifva arrendatorer, da deremot en ung, arbetsam och ordentlig man, som väl saknar penningar och fas - Bil. Cili Statss. Oec.-UtsL Uti. 29 tighet, men icke grannars förtroende och borgen, mäste frän arrendets erhällande se sig utestängd.