Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Betänkande N:o 6g, i anledning af väckta motioner, dels om utfärdande af instruktion för fjerdingsman, dels om skyldighet för egare och innehafvare af säterier, rå- och rörssamt insockne-frälsehemman att i detta bestyr deltaga ^ dels ock om upphörande af nämnde befattning; Utlåtande N:o yo, i anledning af erhållna återremisser af betänkandet N:o 17, angående ifrågaställa fyr-anläggningar å Agön samt å skäret Skomakaren; Betänkande N'.o y4, i anledning af väckt motion om bötes-ansvar för den bevärings-skyldige, hvilken försummar att inställa sig till bevärings-exercis; Dito N:o y5j i anledning af väckt motion om bildande af fonder till understöd för bevärings-ynglingar, hv-ilka kommenderas i fält; Dito N:o y6, i anledning af väckt motion örn anvisande af understöd till resor i främmande länder åt arbetare i de inhemska fabrikerna och handtverkerierna; Dito N:o yy, i anledning af väckt motion, angående förändring i sättet och villkoren för varors och andra effekters försäljning å auktion inom hufvudstaden; samt Dito N:o y8, i anledning af väckt motion om ändringar* i Kongl, förordningen den 5 Juni 1822, angående gårdfarihandeln. 342 Prot.-utdrag den 9 Maj '1848. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne morial N:o 147j i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 38, angående utgifterna under riks-statens första hufvudtitel. Den 9 Maj. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Efter pröfning af Stats-ulskottets utlåtande N:o 124, angående regleringen af utgifterna under riks-statens åttonde hufvudtitel, föredrogos nu ånyo 13 och 16 punkterna af samma Utskotts utlåtande N:o 125, angående regleringen af utgifterna under riks-statens nionde hufvudtitel, och blefvo dessa punkter, på grund, af deremot gjorda anmärkningar, af Ridderskapet och Adeln återremitterade.
Från Hedervärda Bonde - Ständet ett Memorial af Banco - Fullmägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs Län, med hvilken Riksdags-Fullmäktigarne Olof Hakansson, Johannes Olsson och Per Jonsson från samma Län sig förenat, i gemensamt yrkande om den förändring i de rörande detta ämne nu gällande stadganden: att,’ enär Räntegifvare och Räntetagare icke annorlunda åsämjas, Räntegifvaren må äga, med begagnande af Markegången, sorn för detta ändamål är införd, utgifva sina räntor i penningar, efter det deri å persedlarne utstakade värde; Och hafva vid föredragningen af detta Memorial, som i Protocolls-Utdrag af den 18 December nästledit år blifvit Utskotten communice» rädt, åtskilliga af det Hedervärda Ståndets Ledamöter biträdt den väckta motionen, under tillägg af Riksdagsinennen Anders Joachimsson från Östergöthland, att, i händelse Räntegifva - 1104 Stalsoch BesvärsUtskottens Betänkanden. re skulle förblifva skyldige att lefverera sin Afrads - Spann einål in natura, de då må vara ovilkorligen berättigade att fullgöra denna lefverering vid närmaste Krono-Magazin.
Sttrs underd. skrifvelse den 20 Dec. 1823, tillgodonjuta löntillökning, i förhållande till den lönförbättring som möjligen blir IngenieurCörpsen äf R. St:r tillerkänd och i 3:dje HlifvjldTiteln hlifvit upptagen, på grund af K. M:t* Nåd. Proposition, ang:de StatsVerkets tillstånd och behof, Herr Hagman Ståhle har ansett allöningen vid Flottans Corpser och Stater under serskildte benämningar af lön, tjenstgöringspenningar, arfvode och Inqvarteringspenningar vara för högt beräknad, i förhållande till motsvarande grader inom Armeen, derföre Herr Lagman reserverat sig emot Utskottets rörande förstnämnde Allönings reglering afgffne yttrande. Rättelse. Sid. agg, råd. 6 nedifrån steir.- 7i,3o5 R:dr 14 sk. r. tillägges.- , deraf likväl 37,373: 17. utgjort utgifför föregående aren, anordnade af reservationer. 351 Sammandrag af Kongl. Majus i Nåder fastställde Ordinarie Stat för Dess Flotta att tillämpas i den ordning K. Brefvet af d. 2 Nov. 1824 föreskrifver. Span mai under Löncrne å 6 Rd. T:n. Chefens Expedition. Span mål in natura. Penningar. T:r kp 1 1 Chef utom Lön å Stat, arfvode Adjutant, Dito Dito 1800. 3oo. T;r kr R:dr sk. r. 3oo. 2400 General Adjutants-Expeditionen. i GeneralAdjutant, utom Lön å Stat, arfvode 1200. 2 Adjutanter, Dito Dito å 3oo R:dr 600. \ r Chef, utom lön å Stat, arfvode 1200. 1 Casseur . — För en af dem som är MaterialFörvaltare, arfvode 120. — 1 Adjntant utom lön dito 3oo. i5. Löner m. m.
S. von Krusenstierna, enligt dess underdåniga utlåtande don 6 December 1860, icke kunnat undgå att inse riktigheten af gjorde yrkandet, men måste ock instämma i hans underdåniga yttrande derom, att då all beräkning af värden för särskilda arbeten icke kan annorlunda åstadkommas, än genom extrahering af alla journaler öfver den materiel, som åtgått ej allenast vid arbetsposter, utan ock i alla de särskilda verkstäder, der för ett fartyg tillverkas tacklingsoch inventarie-persedlar af alla slag, samt materialiernes och persedlarnes derefter skeende uträkning i penningevärde, likaså alla dagsverkenas extrahering efter de olika folkklasserne och dagspenningarne, samt dessas och den åt timmermännen bestådde rågs eller det åt matroser och båtsmän bestådde bröds uträknande i penningebelopp, till hvilka ökade arbeten blifvit föreslagne 3:ne Karomarskrifvare-biträden, för hvilka en kostnad af 2,400 h':dr Runt årligen skulle komma att utgå och hvarigenom det åsyftade ändamålet skulle kunna vinnas, helst jag icke heller anser möjligt, att med den minskade civilpersonalen kunna åstadkomma alltjemt ökade arbeten; så får jag, för åstadkommande af livad Rikets Ständers Revisorer sålunda föreslagit, underdånigst tillstyrka den förut ifrågasatte tillökningen af 3:ne civile tjenstemän med 800 R:dr R:mt årlig lön hvardera. — 312 — Vid 4 §, om inventering af materialförrådet i Carlskrona livart 9:de eller 10:de år, har jag ej något att tillägga. Carlskrona, Befälhafvande Amiralens kansli, den 28 December 1861. Efter nådigste förordnande: ADOLF PRINTZENSKÖLD. G. Trägårdh. Befiilliafvarens för Kongl. Flottans station i Stockholm underdåniga utlåtande, i anledning af åtskillige uti 1861 års revisionsberättelse förekommande anmärkningar. Underdånigt Utlåtande.
Utskottet likväl de iförslagen härom åsyftade ändamål i det liufvudsaklignste vinnas, enär Utskottet, i anledning af hit remitterade motioner, dels redan afgifvit, dels kommer att afgifva yttranden öfver åtskillige, i mer och mindre nära Öfverensstämmelse med Lag-Comitéens åsigter föreslagne, väsendtliga Lagförändringar. Sålunda har Utskottet redan meddelat Betänkanden i frågorna om äktenskapsskillnad, förmyndarevården, hypotheksrätten, utsöknings-ärendens behandling, med flere eredit-förhållanden, och för Utskottet återstår att yttra sig öfver gjorda förslag till ändring i giftorätten, arfsrätten, testamenlsrätlen, domslolsinrältningen och rältegängs-ordningen m. m., så att en stor del afdehufvudprinciper, hvarå de af Lag-Comitéen i Civil-lagen föreslagne Lagförändringar äro bvggda, varda, på grundlagsenlig väg, föremål för Rikets nu församlade Ständers öfverläggningar. Blifver följden deraf, att Stutsmagterne gemensamt fatta beslut, som instämma med Comiteens förslag, så är antagandet af Civil-lagen vid en annan Riksdag, i mon deraf, underlättadt. Skulle åter besluten utfalla annorlunda, så lärer det också böra Lag-Utskottets Utlåtande N.o 8t. 11 erkänna*, att cn omständligare pröfning af samma förslag lör det närvarande vore nästan utan ändamål.
St:rs rättighet att lill Ullonen frambära underd:ga önskningar i alla frågor och begriper icke, hvarföre en sådan önskan icke skulle kunna frambäras likaväl i afseeude å de 7 privilegierade bränvinsbrännarne, som i afseende å alla bränvinsbrännarne i riket. Hr Braunerhjelm har sagl, att lillstånds-resolulionerna afse pressjäst-beredning och icke bränvinsbränning. Ganska sannt! tillståndet att bereda pressjäst bör ingalunda återkallas, men tillåtelsen att derjemte bränna bränvin bör suspenderas, emedan det allmänna bränvinsbrännings-förbudet bör omfatta äfven denna del af näringen. Dertill kommer, att, såsom vi alla känna, denna sednare tillåtelse är så missbrukad, att ingen ens talar om pressjäst-beredning, utan att alla anse densamma såsom en mask för bränvinsbränning under eljest förhuden tid. Hr von Hartmansdorff har sagt, att frågan skulle förfalla, om R. o. Ad. vidblefve sitt förra beslut och således 2 Stånd stannat mot 2. Detta föreställningssätt anser jag för min del vara origtigt. Stånd hafva beslutat en underd. skrifvelse, deruti anhålles, att K. M. måtte förbjuda bränvinsbränning i sammanhang med pressjäst-beredning under återstående delen af året, och 2:ne andra Stånd beslutat, att skrifvelsen endast skulle afse 1| månad af året, så synes mig saken icke kunna förfalla. En skrifvelse är beslutad och måste således afgå, men hurudan skrifvelsen bör vara affattad, derom hafva Stånden varit af olika mening och jag ser icke att denna fråga kan lösas annorlunda än genom votering i förstärkt litsk, 9 H. 22 338 1) en 15 Juli e. m. Jag sammanfattar mitt yttrande i det förklarande, att jag påyrkar likhet i rättigheter, likhet inför lagen. Jag påyrkar, att K. M:s prerogalif skall kunna utöfvas likaväl i afseende å den ena som å den andra.
Jag får ytterligare upplysa, att ifrågavarande Expedition är afgifven till Ridderskapet och Adeln den 6 Februarii, och alt således, om den ytterligare livilar, den måste anses fördröjd, hvilket ej kan stå tillsammans med den § i Grundlagen, jag uppläst. Jag får derföre anhålla att Expeditionen måtte till justering företagas. Börjades uppläsning af ExpeditionsUtskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse N:o 356 med anvisande af ett Creditif till anskaffning af Spannemål vid inträffande missväxtår. Herr von Hartmansdorff, August: Om jag icke bedrager mig uppläses nu till ju - 6 Den io Mars f, m. stering underdånig skrifvelse om samma mål, hvilket af mig begärdes på bordet. Jag skulle förmoda, att om hufvudsaken blir hvilande , skrifvelsen derom äfven måtte blifva det. Herr Crusenstolpe, Magnus Jacob, och Grefve Björnstjerna, Magnus, förenade sig med Herr von Hartmansdorff. Friherre Cederström: Visserligen har Herr von Hartmansdorff' så lill vida rätt, ätt denna Expedition angår det mål, sorn lian begärt på bordet; men jag hemställer till honom sjelf, huruvida en bordläggning, hvaruti två andra ledamöter instämt, kan stå tillsammans med den § jag uppläst. Tre Stånd hafva bifallit det första Utlåtandet, och nu har Utskottet svarat, att, sedan tre Stånd afgjort frågan, Utskottet ej mera kan upptaga densamma. I 3:dje momentet af 4.9 § Riksdagsordningen står alt läsa, att genom en sådan återremiss, de öfrige Ståndens beslut i de mål, der irenne Stånds röst utgör Rikets Ständers, deras kraft och verkan till expedition ej betagas kan. Frågas nu billigt, om Herrarne äga rättighet att begära Expeditionen på bordet, eller ändrad, med mindre Herrarne kunna bevisa att Expeditionen ej är enlig med beslutet. Herr von Hartmansdorff: Min mening
Herr Tannström skall visserligen för sin del anse hvarje sjelfförsakelse, hvarje uppoffring för ringa, då lian kan vinna det stora ändamålet att upplysa och gagna; men jag vågar likväl tro det vara med billighet och rättvisa förenligt, alt den belöning Rikets Ständer, å Nationens vägnar, Herr Tannström lin tilldelar för den ädlaste af alla mödor, må blifva oberoende af de serskilda förhållanden till Statea, hvaruti han framdeles kan komma. Glömmom icke, mine Herrar! att det är han, som, under ett djupt och lifligt medvetande af sina dyra och ansvarsfulla pligter i den svåra konst att bilda en god Regent, utveckladt den unge Furstens lyckliga Natur-anslag till det Nordiska, fria, kraftfulla sinne, som hör utgöra grunddraget i Dens själ, som en gång skall regera öfver det starka, fria och sjelfständiga Folk, som bebor Scandinaviens Dalar och Berg. Uppå dessa skäl och då det offenteliga vedermäle af erkänsla, Svenska Nationen genom sina Representanter nu går att åt Hans Kongl. Höghet KronPrinsens Lärare bestämma, bör blifva för den ena lika varaktigt och ovillkorligt, sorn för den andra, har jag trott mig äga ali anledning till den vördsamma hemställan, att den Pension, som för Herr Tannström anslås, må af honom under hans hela lifstid oafkortadt uppbäras, ehvad Embete med Lön 618 Den 24 Februarii. på Stat han än må komma att bekläda, samt på hvilken Ort som hellst han må vistas. Jag anhåller således om Återremiss af Betänkandet: Grefve Stackelberg j Reinhold j anförde skriftligen: Då jag redan förut haft äran inför Högloflige Ridderskapet och Adeln yttra mig i detta ämne, anser jag mig höra, i anledning af StatsUlskottets Betänkande, å nyo utbedja mig få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet. Jag kan för min del ingalunda hvarken gilla eller inse de skäl, som föranledt Utskottet föreslå beloppet af Pensionerne för ifrågavarande Herrar till \ mindre, än hvad som i och för enahanda sak, redan för 20 år sedan beviljades Landshöfdingen v.
Likaledes tror jag, att sednare delen af mom:t bör qvarstå, ty orden äro hemtade ur grundlagen, och om det också kunde vara öfverflödigt att intaga dem, kan det dock icke skada. Jag bar således icke något att anmärka emot Utsk:ts förslag till lista momit af 6 .§, ehuru jag icke vill motsätta mig en återremiss, om Gr. Mörner skulle finna en sådan åtgärd nödvändig. Hr Björn stjerna, Oscar: Den invändning liar blifvit gjord, att det skulle vara olämpligt, om Adelsmötena inträffade samtidigt med riksdagen, emedan derigenom många af R. o. Adins ledamöter, som vore riksdagsmän, kunde vara förhindrade att befatta sig med Riddarhusets angelägenheter. För min del tror jag tvärtom, att det skall blifva en fördel, om dessa sammankomster inträffa samtidigt, ty sannolikt blifva många och framstående ledamöter af R. o. Ad. invalda i nationalrepresentationen och deras göromål torde icke blifva trägnare än att man kan påräkna deras biträde för Riddarhusets angelägenheter. Gr. Hamilton ansåg, att uttrycket »sammankomst» vore bättre än »Adelsmöte.» Nu är visserligen sannt, att »sammankomst» är ett mycket allmänt brukadt uttryck, men det är till den grad allmänt, att om en Adelsman säger, att han »reser upp till sammankomsten», så måste hvar och en fråga »hvilken sammankomst.» Om han deremot säger, att han reser till Adelsmötet, så är för hvar och en tydligt hvad dermed skall förstås. Jag vidblifver mitt förut framställda yrkande. Frih. Leuhusen, Frans Oscar: Jag har begärt ordet för att förändra mitt i förmiddagens plenum framställda yrkande derhän, att liden för sammankomsten måtte utsättas till första helgfria Måndag i April, och anhåller jag ait Hr Gr. o. Landtm, behagade härå framställa propos. I afseende å sista delen af det löredragna monad, har yrkande blifvit framstäldt derom, att den skulle uteslutas.
Stockholm den 8 Junii 18x8. a8i8 Stats-och BesvärsUtskottens Betänkanden. Riksens Högloft. Ständers statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotts Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Statsoc/i Ekonomiutskottens afgifne Memorial, öfver Herr Munck af Rosenschö/ds anförande om vidtagande af medel till välmågans återfående. T anledning af gjorde anmärkningar vid Riksens Höglofl. Ständers Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotts, uti Memorial af den a 6 sistledne Martii afgifne Utlåtande, öfver Herr Professor E. Munck af Rosenschölds till Utskotten remitterade Anförande, angående vidtagande af sadane medel, hvilka återföra välmåga inom Landet, har Höglofl. Ridderskapet och Adeln under den 21 påföljande April till Utskotten behagat återremittera samma Utlåtande, med anmodan till Utskotten, att vid återremissens besvarande, tillika upplysa, hvaiföre Utskotten icke, inom den i 44. §. Riksdagsordningen stadgade tid, till Riks-Stånden aflåtit otvannärnnde Memorial. Eland Anmärkningarne förekommer först Herr Munck af Rosensckölds erinran derom, att Utskotten, vid rubricerandet af dess väckte Motion, afvikit från densaromas innnehåll och syftning, som varit uppgifvandet af medel till bibehållande af Sedelrnyntets värde; men, som Utskotten härvid endast följt de ordalag, som i Höglofl. Ridderskapet och Adelns öfver den Statsoch Besvärs-XJtskottens Betänkanden. jyöi beviljade Remissen af Motionen, meddelte Protocolls-Utdrag blifvit begagnade; så förmoda Utskotten, att, efter denna upplysning, skall befinnas, det Utskotten i omförmälte afseende icke gjort sig skyldige till något felaktigt förfarande. Till besvarande vidare af Anmärkningarne derom, att Uiskotten, vid återlemiaaridet af Herr Munck af Rosensckölds ifrågavarande Anförande, bort iakttaga den i 44. §.
Maj: t föreslagit, att å elementarläroverkens stat måtte uppföras det belopp, hvartill ifrågavarande afgift funnes i lönestaten under en adjunktslöu vid Norrköpings läroverk upptagen eller 137 R:dr 50 öre; Och hafva Rikets Ständer det begärda anslagsbeloppet, 137 R:dr 50 öre, beviljat. 40:o. Likaledes har E. K. Maj:t föreslagit, att sedan Elcers och Skerikes pastorater numera upphört att vara prebenden för lärare vid elementarläroverk, ersättning för den i vederbörande lärares löner tillförene inberäknade behållna årliga inkomst af samma prebenden, utgörande för Ekers pastorat 114 R:dr och för Skerikes 450 R:dr, måtte anvisas med tillhopa 564 R:dr; Och hafva Rikets Ständer till denna nådiga framställning lemnat bifall. 41:o. Utaf Statsråds-protokollet inhemtas, hurusom begge universiteter nas docenter uti särskilda, af vederbörande konsistoriers förord beledsagade skrifvelser hos E. K. Maj:t i underdånighet anhållit, att docent, som vid elementarläroverken vinner anställning, måtte, i afseende på uppflyttning till högre lönegrad, få beräkna sig till godo sin akademiska tjenstetid, med lika rätt som om han vid elementarläroverk innehaft ordinarie tjenst; till stöd för hvilken underdåniga anhållan blifvit anfördt, att docenterne i sednare tider gått i mistning af rättigheteu att beräkna dubbla tjensteår i afseende på presterlig befordran, en rättighet, sorn de af ålder haft sig tillerkänd lika med elementarläroverkens lärare, och att utan någon förbättring i deras ställning, det vore att befara, att doceuternes antal skulle alltför mycket minskas, hvadan sålunda ett upphjelpande af deras vilkor vore af vigt ej mindre för universitetet, som svårligen kunde undvara deras biträde, än äfven för elementarläroverken, hvilka i docentgraden hade att påräkna lärare med den jemförelsevis grundligaste theoretiska underbyggnad.
Jag tror nemligen att frågan, till hvad belopp desse medel må bland InkomstTitlarne uppföras, icke har något sammanhang med de öfrige derjemte afhandlade ämnen; och jag anhåller föl jakteligen hos Herr Grefven och LandtMarskalken att få veta, orri, med bifall till Betänkandet i den del, som angår, huru högt inkomsten af Krutoch Saltpeter-försäljningen skall i RiksStaten beräknas, är förenadt afgörandet af frågan om Saltpetergärdens utgörande. Det är för mig angeläget att känna detta; ty jag har åtskilligt att anmärka i afseende på förslaget örn sättet att utgöra denna gärd, med mera, men aldeles intet att påminna mot det bland Statsinkomsterne uppförda beloppet af ifrågavarande medel, såsom inkomstkälla. Herr Hjertaj Gustaf: Jag tror det vara nödvändigt, att serskildt från frågan, huru högt Krutoch Saltpeterförsäljningsmedlen skola bland Statsinkomsterne beräknas, afgöra StatsUtskottels vid dess första Betänkande om inkomsterne till StatsYerket bilagde Utlåtande Litt. C. i anledning af så väl Kongl. Majrts Nådiga Proposition om afhjelpande af den årliga bristen i Saltpeterfonden och om ett förändradt sätt för Salt - / Den 28 April e. m. petergärdens uppbärande, som någre i ämnet väckte motioner. Det enklaste synes 111ig derföre vara, om Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes framställa proposition, på bifall till Utskottets beräkning af Krutoch Saltpeterförsäljningsmedlens belopp bland InkomstTitlarne, utan afseende på hvad Utskottet sig yttrat i Utlåtandet Litt. C. rörande andra ämnen, hvarom vi sedermera få besluta. Jag anhåller således om proposition, huruvida Ridderskapet och Adelö godkänner det belopp, hvartill Utskottet föreslagit ifrågavarande Statsinkomst böra beräknas.
4 Konslitutions-Ulskotlets Memorial, JYs 38. Reservationer: Af Herr Björck: »Det förslag till ändring i 14 § Riksdags-Ordningen, hvilket Konstitutions-Utskottet beslutat att för Rikets Ständer framlägga, är föranledt af en motion, som jag till Utskottet ingifvit i syftning att inom Borgare-Ståndet bereda rum för alla de nu orepresenterade, som erbjuda tillräcklig moralisk garanti för deras deltagande i Statsbestyren, men icke tillhöra de nuvarande RiksStänden. Denna motion, som vid omröstningen inom Utskottet tillvann sig 11 röster, mötte ogillande hufvudsakligen af den grund, att den förmenades vara i strid med den nuvarande Ståndsindelningen, som, hvad de öfrige Riks-Stånden beträffade, skulle komma att fortfara. Det kan väl icke heller bestridas att hvarje förändring i de nuvarande Ståndens sammansättning innefattar en rubbning af Ständsindelningen, men just derföre träffas ock Utskottets eget förslag af samma anmärkning i lika mån, som mitt, och den åsigt, som för en dylik anmärkning ligger till grund, innebär i tillämpningen i sjelfva verket hvarken mera eller mindre än att de orepresenterade icke kunna eller skola i representationen inlåtas, så länge Svenska folket representeras af Stånden. Det må vara, att man icke inser den inkonseqvens, som ligger deri, att bestrida mitt förslag, såsom en rubbning af Ståndsindelningen, men på samma gång medgifva upptagande i Borgare-Ståndet af åtskilliga orepresenterade. Denna inkonseqvens förefinnes icke desto mindre, emedan man förgäfves skall söka alt uppställa någon grund för fördelning inom de nuvarande Stånden af de orepresenterade; och förhandlingarne inom Utskottet i denna fråga hafva jemväl ådagalagt den största meningsskiljaktighet i detta hänseende mellan dem, som vidhålla Ståndsindelningen. Det mäste ock så vara, just derföre att Stånden icke äro annat än slutna korporationer, begränsade endast af privilegierne.
D Efter skedd anmälan , att Ridd. och A* delns beslut till gillande, af Högloft. Siats-Utskottets Betänkande af den 30 nasti. Juni, innehållande förklaring i anledning af de anmärkningar som blifvit gjorda vid berörde Urskotts Betänkande af den 29 Maj, rörande Hans Excellence m. m. Hr Grefve Brahes Memorial, angående Bevillning för Dannemora Bergslags Jern-tillverkning , ej så vore bestämdt, att Hufvud» Betänkandet derigenom kunde anses antingen bifallet eller afslaget, beslöt Ridd. och Adeln att instämma i de tvänne Ståndens mening, som samtyckt, att målet måtte till Hans Kgl. Majrt i underdånighet hänskjutas, att dervid taga den åtgärd Hans Maj:t i Nåder lärer pröfva nödig. Ut supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. Den 16 Juli. 1367 S. D. Föredrogs Utdrag af Högvördlga Prest» Ståndets Protocol! af den 11 dennes, med fram» ställning huruledes, då Rikets Acadernier häfva deras egna Jurisdictioner , och Taxeringar af alla under dem lydande personer alltid blifvit förrättade under deras Rectorers anförande , PrestStandet icke kunnat antaga Bevillnings Utskottets förslag till 4 Art. 4 §. 4 Mom. af BevillningsStadgan, utan önskat, att Stadgandet uti 1812 års Bevillning* Förordnings 5 Art, 4 §. 7 Morn., angående Academiska Taxeringar, må i stället för ofvanberörde 4 Mom. införas, ined inbjudning till de öfriga Respectiva Stånden, att uti denna anmärkning instämma; och fann Ridd, och Adeln skäligt att dertill sitt bifall lemna. Ut supra. Ex Protocollo AG. Silverstolpe. Utdrag af Frotocollet, hållet hos Högvår diga Fre st-Ståndet, den 16 Juli 1815 - S, D.