Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer nu i öfrigt gillade Slars-UtskottetS förstbcrörde betänkande, ansäg nödigt, akt ifrägawarande ändring uti 8 moni. mä iakttagas ryld upsalrande af Riksens Ständers undcrdäniga skrifwclse i detta ämne, bcsiöt Preste-Siandet att wördsamt och manligen inbjuda de Respective Med-Siänden, akt häruti med Preste-Sländet sig förena; Hwarom Stats Utffotket underrättas skulle. k)t supra. S. D. Efter öfwerläggning om den ifrån Riksens Högloft. Ständers Banco-Utskott ingifne berättelse och Revisorernes wid i8sz ars Bankorevision gjorde anmärkningar i afseende pa RikSgäidöftdlarnes realisation, beftöt Preste-Ständet, gtk utan Den 27 November. 159? ruan anmärkning godkänna samkelige Banco-Revisorcrneö förhållande i delta ärende. Hwilkct härigenom skulle de Respective Med-Skanden samt Banco» Utffortel wördsamk och wänligen meddelas. Vt tuprL. S. D. Föredrogs och bifölls Riksens Högloft. Ständers Lag-UtfkotlS betänkande om uphäfmande af Kongl. Brefmet den 25 November läs-, hwarigenonl förordnas, att när »vägbyggare »viljer hämra sand a andre hemmans inägor, ivrdägaren förut deröswer höras bör^ Hwilket genom Uidrag af Protvcollct Mille de Respeciive Med-Sländen samt Lag-Ulffoltet tvördsamr och manligen meddelas. Vt kuxra. S. D. Hwad Rikets Högloft. Ständers Lag» Uiffotl uri Desi den 27 nästlevne
Då nu ånyo föredrogs Höglolliga Ridderskapet och Adelns lill de öfriga Riks-Stånden gjorda inbjudning att instämma i Ridderskapet och Adelns, vid pröfning den 23 dennes af 34 punkten i Stats-Utskottets Utlåtande Nio 148, angående Herr Cederschiölds, F. A., der omförmälda motion, lättade beslut, alt Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes låta uppgöra och till Rikets näst sammanträdande Ständer öfverlemna förslag till undervisningens ordnande för den qvinliga ungdomen, med hufvudsakligt afseende fäsladt på bildandet af lärarinnor, fann Preste-Ståndet för godt alt, med frånträdande af silf med afseende på ofvanberörde punkt fattade beslut, ifrågavarande inbjudning antaga. S. D. Vid förnyad föredragning af Konstitutions-Utskottels Memorial N:o 54, med förslag till ändring i 5 och 6 §§ Regerings-formen, angående ett nytt Stats-departement, antogs sagde förslag att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 38, i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition, med förslag till förordning om egors fredande mot skada af annans hemdjur och om stängsel-skyldighet, dels ock i ämnet väckta enskilda motioner. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedannämnde Memorial och Utlåtanden : Nio 150, i anledning af Riks-Ståndens återremisser å den i Utlåtandet Nio 125 gjorda framställning om bestämmandet af de årliga utbetalningarne utaf anslagssumman för Statens jernvägs-byggnader. Utskottets i Utlåtandet Nio 125 å sid. 2 framställda och i förevarande Memorial vidhållna förslag bifölls endast med den ändring, att det föreslagna beloppet. Sju millioner Ridr Riksmynt, nedsattes till Sex millioner Ridr samma mynt. Vrot.-Utdrag den 28 November 1857.
Fie började emellertid att finna tiden något lång i det ensliga lilla huset. Kärlek och giftermål låg alls icke i hennes håg – således slog hon sig ej på dessa ämnen. Hennes sträfva hår, hennes skärande röst och sömniga ögon voro också tillräckligt afskräckande, då ingenting försonande i väsendet eller lynnets egenskaper mildrade detta yttre. Något ville hon likväl kasta sig öfver, och derföre förkunnade hon för sin fostermor en vacker dag att hon tänkte resa in åt ”byn” (Fredrikshall) och skaffa sig åtskilliga varor till en kammarhandel, ty det kunde taga lifvet af en menniska att med en stickstrumpa i handen sitta der hela dagen i ända. ”Kära Fia, är du rätt passande för den verksamheten?” invände gumman. ”Hvorledes vill då mor den skall vara skuren”, svarade fosterdottern, då och då inkastande sina norska ord, ”som skulle passa, derest icke jag gör det?” ”Jo, Fia du, den bör icke ha ett så häftigt sinne. Kunderna ...” ”Mor må slättes icke besvära sig med att fortsätta. Jag var då så gal som någon kunde vara, när jag fäste mig i den här hålan för att släpa och göra sysslor, som – det kan jag ganske forsikkre mor – aldrig kommit i min väg förr.” ”Lugna dig, min Fia, och säg mig hvar vill du ställa till med din handel?” ’ Fia förklarade sig nu vara belåten med byrålådorna i yttre kammaren samt det stora skåpet. Och då gumman bifallit, inträdde ett försonligt tillstånd, ty Fia var alltid beskedlig, när hon fick sin vilja fram. I innersta grunden var det dock gumman djupt emot att hennes yttre kammare, så fin och nätt, der hvar vrå var helsad genom minnet af pappa – der stod käppen, der hade hatten hängt, der hade han suttit och läst avisorna – nu skulle bli en plats öppen för hvem som ville komma. Hon förebrådde sig att hon ej haft kraft nog att säga nej; men vanans makt var redan stor: om Fia skulle öfvergifva henne – ålderdomen stod så tung och enslig för henne. Den qvällen föll för första gången en sorgedroppe bland rosorna på pappas täcke.
Jag hemställer derföre vördsamt att R. o. Ad. måtte återremittera betänk, på det att StatsUtsk. mätte taga saken i närmare öfvervägande och göra ett förslag mera öfverensstämmande med det Frih. Stjernstedt afgifvit. Hr von Troil, Sam. Gust.: Då jag på den afdelning af StatsUtsk. som beredt ifrågavande ämne, deltagit i det beslut, som nu år af Utsk. (ill R. St:s afgörande framlagdt, så anhåller jag att med några ord få bemöta de anmärkmr, som emot detsamma blifvit afgifna. 5 H. 32 498 Den 17 April. Frih. Sljernstedts reservation innehåller eli fullständigt utdrag ur det yttrande, sora Chefen för Ingeniör-korpsen sednast afgifvit; men det besynnerliga förhållande eger dervid rum, att Chefen för Ingeniör-korpsen och Krigs-Colhm afgifvit 3 olika betänka i frågan. Det första betänk, var grundadi på en af Götheborgs stad och Magistrat gjord ansökan att den närmast intill masthamnen och stadens fattigförsörjningshus belägna, Kronan tillhöriga, tomt måtte lill staden utan ersättning utlemnas.
Finner Konungen gott någon lagfråga för riksdagen framställa, äske Han statsrådets och lagrådets yttrande däröver, samt meddele Sin proposition tillika med berörda yttranden åt riksdagen, som med frågan vidare förfar, såsom i riksdagsordningen sägs. 2: o. Riksdagen äge ock gemensamt med Konungen stifta, förändra eller upphäva kyrkolag; dock att därvid erfordras samtycke jämväl av allmänt kyrkomöte. Över förslag angående dylik lag skola, på sätt i mom. 1 sägs, statsrådets och lagrådets tankar inhämtas och jämte Konungens proposition, då sådan göres, riksdagen meddelas. Konung vare myndig vid ålder som i allmänhet är i lag stadgad. Konungen äger att i statsrådet utnämna och befordra svenske medborgare till alla de ämbeten och tjänster, högre och lägre, vilka äro av den egenskap, att Konungen fullmakter därå utfärdar, dock böra vederbörande förut med förslag hava inkommit, där sådana hittills ägt rum. Konungen vare ock obetaget, att, efter vederbörandes hörande, eller uppå deras framställning, till lärarebefattningar vid universiteterna, de teologiska läraretjänsterna likväl undantagna, såsom ock till lärareoch andra beställningar vid andra inrättningar för vetenskap, slöjd eller skön konst, ävensom till läkarebefattningar, kalla och befordra även utländske män och kvinnor av utmärkt förtjänst, de där den rena evangeliska läran bekänna. Likaledes må Konungen kunna uti militära ämbeten nyttja utlänningar av sällsynt skicklighet, men icke till kommendanter i fästningarna. Till konsul må ock utlänning nämnas, där lön ej är med befattningen förenad. Till prästerligt ämbete eller till annan tjänst, varmed är förenat åliggande att meddela undervisning i kristendom eller teologisk vetenskap, kan endast den utnämnas, som bekänner den rena evangeliska läran. Till alla övriga ämbeten eller tjänster, med det undantag i avseende å statsrådets ledamöter, som i 4 § stadgas, må bekännare av annan kristen troslära, ävensom av den mosaiska, kunna nämnas; dock må icke någon, som ej tillhör den rena evangeliska läran, såsom domare eller innehavare av annan tjänst deltaga i handläggning eller avgörande av fråga, som angår religionsvård, religionsundervisning eller befordringar inom den svenska kyrkan. Kvinna må ej utnämnas till prästerlig tjänst, där ej annorledes blivit bestämt i den ordning 87 § 2 mom. stadgar.
Vid förnyad föredragning af Banco-Utskottets den 3 dennes nnder N:o 91 aflåtne, samt de u 3 derpäföljde e. rn. pä bordet lagde Memorial, angående reglementariska föreskrifter rörande Metalleffecters beläning vid det i Göthecorg blifvande i-ane-Contoir; blef samma Memorial, i anledning af dervid gjorde anmärkningar till Banco Utskotte* åte.retnitteradn S, D. - Vid förnyad föredragning af Banco Utskottets dea a ennes under N:o 89 afgifne samt följanie dagen pä bordet lagde Ulatande i anledning af upkommen skiljagtighet i Riks-Ständens beslut öfver Utskottets förut meddeldte Betänkande» rörande väckte Motioner, i afseende pä Baneo-sty. relscns sammansättning och det Reglementariska r ör samma Discont-Verks förvaltning; fann Ridder - skåpet och Adeln för godt att, med alslag å be - I’rot, l]uhr. d, 4 Be femi, iszs förde Utlåtande, förklara dea angående beloppet af dea summa, hvarmed Discont-Låu må omsättas uppkomne fråga böra, enligt § Riksdags-Qrdnio gen förfalla. Från Högvördige Preste-Ståndet. SD. f. m. I anledning af gjorde anmärkningar Sterremitterades Banco-Utskottets Memorial N:o 91 angående reglementariska föreskrifter rörande Metall-effecters beläning vid det i Götheborg blifvan" tle Uäne-Contoir, S. D, Statsoch Banco Utskottens under N,o 640 afgifna Memorial med Förslag till Voteringsproposition er i håga om Inlösningen af f, d. Filial-Disconternas ännu utelöpande skuldförbindelser) blef vid förnyad Föredragning af Prest& Siåndet bifallet. 3q(, Fröt. Ut dr, d. 4 Decemb. iS-i.
Förklaringen den 8 Januari 1748, hvarigenom, bland annat, föreskrefs, att Kongl. Majit, uppå Rikets Ständers tillstyrkan, ville förunna indelningshalvarne att tillgodonjuta 1(384 års Reglemente och 1685 års Förklaring, så att uppbördssättet för indelningen återstäldes i det stånd, hvaruti detsamma vid första indelningen blifvit satt, och att, beträffande Kronans behållne och oindelte hemman, de så kallade hufvudräntorna af dem borde, enligt KammarCollegii bref den 10 November 1735, utgå antingen efter årlig markegång eller ock, om de behöldes, in natura; men de öfrige räntepersedlarne skulle betalas med penningar efter den år 1735 faststälde markegång. 2:o Genom Kongl. Förklaringen och Påbudet den 15 December 1756, som stadgade, att de oindelte, likasom de indelte räntorna, jemte ökeoch hjelpe-dags - 31 verkcna, dädanefter skulle beräknas och utgöras efter den årliga markegången, till dess något annat lämpligare sätt till räntepersedlarnes förvandling i allmänhet kunde utfinnas, än 1735 års markegång befunnits vara.
Innehåller den förklaring, som parten gifves, något sådant, som i utslaget ej är tydliga utsatt; då må vad deremot tillåtas. 25 Kap. 1 §, sådan den lyder i Kongl, förordningen af den 12 Mars 1830, ändrad sålunda: Nöjes man ej ät den dom eller utslag, som Häradsrätt i hufvud saken, å Tinget eller vid laga syn i jordatvist, eller husesyn ä frälseeller skattehemman, fällt häfver; då må han vädja med tre daler under Hofrätt, antingen genast eller sist innan åttonde dagen gått till ända, den 14 Lag-Utskottets Betänkandej IV.-o 56. inräknad, då domen föll: och häradshöfding skrifve straxt å domen, att han lagliga vädjat, och sätte dagen ut, då parterna skola till Hofrätten komma, den vädjande att gifva sin inlaga in, och svaranden att den anamma, utan stämning eller annan kungörelse; så ock att borgen förut bör ställas för kostnad och skada, efter thy som i 2.6 kap. stadgas: vare ock den, som vunnit, skyldig att underrätta sig af Domaren, om vädjadt är: och der så skett, läte ock harl det teckna, till sin rättelse, å dombref sitt; der må ej fordras särskild betalning före. Vädja de både, gånge dermed sammaledes Vädja de ej, som nu är föreskrifvet; stände Häradsrätts dom fast. 2 § skall erhålla följande lydelse: Vill den, som under Hofrätt vädjat, sitt vad sedan öfvergifva; kungöre det sin vederdeloman, inom hälften af den tid, som han eljest skulle till Hofrätten komma. Gör han det ej, och kommer svaranden dit; njute han betalning för kostnad sin. 3 § upphör alt vara gällande. 4 § skall hafva följande lydelse:
Desi Befallningshafwande i hwarje Provins, skall lata halla öfwer ordningen och sederna, de, som deremot bryta, warda till behörigt answar stälde. Smtligen will Kongl. Mast i sammanhang härmed, lata communicera wederbörande Utstött de till Kongl. Mant inkomne anm stånden och förfrågningar rörande werkstalligheten af i wisia delar, af nu gällande Författningar om Brannwinsvränningen samt de af Landshöfdingarne och Consistorierne i Riket pä Nådig befallning afgifna underdåniga raporter och betänkanden om de anstalter, som till hämmande af fylleri och oordningar, dels widtagits, dels an - Den i8 April. n annu wore att widtaga. KonglMajst förblifwer Riksens Ständer med all Kongl. Nåd och Anncst wälbewagen. ut supra. 6. k. XVirsen. Uppläst hos Ridd. och Adeln d. 2Z April. , Preste-Ständet den 2; - , Borgare-Ständet d. 25 Bonde-Ständet den 25 Longi. Majits tAädiga Proposition till Riksens Ständer, ongstende en särskild LZrfattning med Swensta Ultramarinska Besittningens Styrelse och Dretsel; gifwen (örebro Slott den 18 April »812. ^en St.
General-konsuln Adolf Hahr, för det af honom lemnade biträde i omförmälda angelägenhet samt hans dervid hafda omkostnader, en ersättning å Kongl. Majit och Kronans sida af 731 härda Piaster, som, efter 2 Ridr 32 sk. per Piaster, utgått med 1,951 Ridr 10 sk. 6 rist Banko, återstoden således utgjorde 20,127 Ridr 11 sk. 6 rist samma mynt, hvilken summa blifvit i Rikets Ständers Bank innestående och i Krigs-kollegii räkenskaper upptagen utan sammanblandning med öfriga influtna krutförsäljningsmedel. Vid underdånig föredragning af denna Krigs-kollegii anmälan och bemälde Koilegii i sammanhang härmed gjorda underdåniga anhållan om nådig föreskrift i Bih. till R. St. I Afd. 2 liand. 14 Haft. 1 Kungl. Maj.ts Nåd. Proposition M 95. afseende på dispositionen af förrberörde 20,127 Ridr 4 1 sk. 6 r:st Banko, har Kongl.
Då ifrågavarande stambana jemte sitt hufvudändamål, södra Sveriges förening med hufvudstaden, synts Komitéen böra i främsta rummet åsyfta att förbinda Norrköping, såsom en af rikets vigtigaste stapeloch fabriksorter, med såväl hufvudstaden, som norra, mellersta och vestra Sverige, hade banan från Katrineholm blifvit utstakad nära vinkelrätt mot den Yestra stambanan i rak sydlig rigtuing till Norrköping Do på donna sträcka mötande betydliga lokala svårigheter föranledde kostsamma arbeten, isynnerhet vid nedstigandet från Kolmården till slättlandet omkring Norrköping; men Komitéen hade dock, i betraktande af stadens gynnsamma belägenhet, dess stora folkmängd och genom en omfattande fabriksoch handels-rörelse väsendtliga betydenhet för trafiken! ansett dessa svårigheter icke böra afskräcka från banans ledande till denna stad. Yidare och med afseende på hufvudrigtningen för nuvarande landtransporterna inom Östergötland samt ortens befolkningsoch näringsförhållanden, hade Komitéen låtit från Norrköping utstaka fortsättningen af Östra stambanan i sydvestlig rigtning öfver Göta kanal vid Norsholm till Linköping och Mjölb}7, genom provinsens bördiga delar och öfver en i allmänhet gynnsam terräng, samt derifrån förbi sjön Sommens norra ända till Nässjö, hvarigenom banan jemväl komme att till förmån för trafiken genomskära midten af och leda till lämpliga afsättningsorter för det bördiga Norra Wedbo härad i Jönköpings län; och hade Östra stambanans längd och anläggningskostnad af Komitéen blifvit beräknad sålunda: från Katrineholm till Norrköping, 4 mil 25,930 fot R:dr 4,934,053: — „ Norrköping till Linköping, 4 mil 7,720 fot „ 3,173,242: —• „ Linköping till Nässjö 10 mil 24,500 fot „ 7,436,245: — Summa 19 mil 22,150 fot R:dr 15,543,540: —■ 16 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 87.
K.M:ts, i 5 punkten af Dess Nådiga Skrifvelse den 25 Mars 1815, Rotehållarne gifna försäkran, ”att' ”förmedlingen från extra Rotering till ständig ”skall i allmänhet beräknas med en femtedels ”minskning i nu varande styrkan, så att t. eX. ”den, som hållit fem extra Roteringskarlar, framdeles skall komma att hålla fyra ordinarie Soldater”, eller E. K. M:ts, under den 26 April 18 t/f» Roterings-Commissionen meddelade föreskrift, ”att jemkning i extra Roteringen allena finge ”sträckås till de hemman och lägenheter, som ic”ke ingått i ordinarie Knecktehållet”, blifvit af den tillsatta Roterings-Commissionen till underdånig efterrättelse iakttagna, enär Commissionen efter egen pröfning, först uppskattat hvarje hemmans och lägenhets årliga afkastning, och sedan, med ledning deraf, förordnat, huruvida förmedling eller ej kunde medgifvas, hvarigenom inträffat, att det hufvudsakligaste vilkor, under hvilket den emellan E. K. M. och extra Rotehållare träfFade öfverenskommelse om Roteringsskyldighetens förändrade utgörande blifvit afslutad , icke emot de senare är vordet samvetsgrant uppfylldt; hvartill kommer, atE Provincen, likaledes emot den af E. K. M. Nådigst meddelade försäkran, blifvit, genom Commissionens förvållande, öfverroterad med 111 hela Rotar ^ men då dessa, jemte än flera vid den ständiga Roteringens uppgörande inträffade - Jixj). VtsL Förslag till und. Skrifv. 177 de och af R.
Skall någon andel, af böterna tillfalla kronobetjeningen , så böra de, sorn nied indrifvandet hafva besvär, komma i åtnjutanda deraf, och icke fogdarne, hvilka blott behöfva taga emot penningarna, — Man har äfven talat för böternas högre belopp i lägsta graden. Men man bör besinna, alt för personer med mindre utskyider böra böterna icke vara betungande, utan blott så stora , att de förmå de skattskyldige att erlägga skatten i rättan lid. För en person med a r:drs utskyider är det lika svårt att utgifva 12 sk., som för en med 5o r:dr:s utskyider att åstadkomma 3 gånger så mycket som den förre. — Här är äfven yltradt, att frågan är af ekonomisk beskaffenhet och borde hemställas K. M:s godkännande. Bevilln.Utsk. har vid föregående riksdagar behandlat dylika frågor; och jag kan icke inse, hvarföre icke Bevilln.Utsk. nu kunde upptaga en sådan. Frih. von Döbeln, Napoleon: Jag kan icke instämma uti Utsk:s förslag, rör:de bötesbeloppet för underlåtenhet alt inställa sig vid krono-uppbördsstämman till kronoulskyIdernas erläggande. Jag förenar mig derföre uti anhållan 0111 återremiss af betänk., och yrkar, att böterne antingen måtte blifva hädanefter såsom hittills, eller ock ökas på det sätt, att t. ex, då ulskylderna utgöra 3 ä 4<Jo r:dr, böter - Den 23 April. 365 na blifva 3 å 4 rsdr, och för mindre summor t. ex. io ä 5o r:drs ulskylder, 12 å 16 sk. i böter. Frih. Ridderstolpe: Hr Tham bar yttrat, att kro nofogdarne hafva föga besvär med kronoutskyidernas indrifvande. Jag vill icke allenast bestrida det, utan äfven underställa Hr Tham, huruvida han skulle anse sig i stånd alt betala all den förlust kronofogdarne lidit blott under penningarnes väg fran contribuenten till kronofogde-contoret.
Det heter nemi. »att, då någon blifvit dömd medborgerligt förtroende för alltid eller för viss tid förlustig, det skall åligga domstolen, som i målet dömt, att ofördröjligen genom transsumt af utslaget derom meddela underrättelse till kyrkoherden i den församling, der den dömde är kyrkoskrifven, äfvensom att, i den händelse sådant utslag blifvit af Hofrätt eller af K. M., i fråga om berörda påföljd, ändradt, eller medborgerligt förtroende blifvit af K. M. i nådeväg återskänkt, det skall åligga vederbörande Hofrätt eller föredragande hos K. M., att på enahanda sätt derom meddela underrättelse.» Det förhållande deremot, att en person vid underrätt blifvit frikänd, men sedermera af öfverrätt blifvit dömd medborgerligt förtroende förlustig, finnes här icke vidrördt. Vidare heter det att det skall åligga vederbörande Hofrätt eller föredragande hos K. M. att ang:de ofvannämnde förhållande underrätta kyrkoherden i den församling, der den dömde är kyrkoskrifven. Jag har alldeles icke något emot en sådan underrättelse, men tror ej att man bör ålägga Hofrätt eller föredragande hos K. M. att korrespondera med alla kyrkoherdar i Sverige. Bättre vore, enligt mitt förmenande, att underrättelse i frågan meddelades K. M:s Belicde i vederbörligt län, för att genom dess försorg vidare befordras. Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till förslaget, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på återremiss deraf, som med ja besvarades. Föredrogs och lades till handlingarne Stats-Utsk:ts den 4 dennes bordlagde Mern. N:o 210, ang:de verkställd omröstning i åtskilliga till statsregleringen hörande frågor. Föredrogs och bifölls Banko-Utsk:ts den 4 dennes på bordet lagde Mern. N:o 73, om kungörande af åtskilliga föreskrifter i banko-reglementet. Föredrogos, men begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet, Banko-Utsk:ts den 4 dennes bordlagde Mern. N:o 74, ang:de förhöjd pension för Kassören i Banken G. M.
Staden förekommande orna och bevekande skäl och omständigheter, i Nåder täcktes tillåta, att de af Facto» riets Tjenstemän och Arbetare innehafde , men nu utarrenderade rotskiften, så väl som de, hvilka af qvarblifne Factori-arbetare ännu innehafvas, måtte, de förra vid Arrendets slut, de sednare vid nuvarande innehafvares afgång, fa utgå till Stadens fria disposition och inkomsten daraf tillfalla Stadens Cassa, samt således, enligt Stadens Grund-Privilegiurn, komma menige Staden till gagn och nytta; likväl med det vilkor, att om, i en framtid, Factoriet skulle till Söderhamn återflyttas, den nu ifrågavarande 4:del af Stadens jord då hör till Eactoriets betjening och arbetare återgå. Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Majrts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter På Den ii Juli. i°39 På Ridd. oell Adelns vägnar Carl Mörner , h. t. Eandtmarsk. På Borgare-Ståndets vägnar H. Schwan, h, t. Talman. J. A. ljndblom, n. v. Talman. På Bonde-Ståndets På Prest-Ståndets vägnar Lars Olsson, n. v. Talman. vägnar Uppläst hos Samteliga Riks-Ständen den ii Juli. Stormägtigste Allernådigste Konung! Till förekommande af de förluster och olyckor, som saknaden af Landkänning uti Alandshaf utanför inloppet till Oregrund ofta förorsakar , i synnerhet nattetid, har hos Riksens Ständer blifvit föreslaget, att undersökning måtte anställas, till utrönande om icke på den så kallade Måsesten eller Svartklubben, vid södra inloppet till Öregrund , en Fyrbåk borde anläggas; och få Riksens Ständer i sådant afseende hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Eders Kongl. Maj:t, på lika sätt, som med.
: Tegnérlunden 12. Begär äfven Kohlers specialiteter! Chocolat ende, på samma gång jag utbeder mig blifva amanuenser. å la noisette Gianduja, Five 0 ' clock, Langue Fullständig undervisning i elektriska och af Ederjhågkommen i min nya lokal. den nya lättoch tystgående dubbel axlade Mångårig erfarenhet och ständig tillgång i de chats, » Le Petit Suisse », Grissini, Napohandvibratorns användning för sjuka. första hand af nyheter inom min affärsbranch, litains, Nougat, Chocolat fondant, Cacao i borgar för, att jag kan tillförsäkra Eder ett bleckburkar etc. etc. Kapten W. Amans symaskinskoppling I parti hos J O H N Å B E R G, 23 Smålandstill Direktör G. H. Liedbecks vibrator säljes på en gång gediget och smakfullt arbete till gat. Rikst. 12 49. möjligast billiga priser. FÖRSÄKRINGS äfven vid G. H. Liedbecks institut. Rikstel. 4165. Allm. Vördsammast TILL DIREKTÖR C. H. LIEDBECKS En dotter. Dagmarsro, Elgön den 29 juni 1S99. » AGMAR OCH C. GuST. PETTERSSON. (G. PEHR LÖNNBORG och ALMA HÅKANSSON. Stockholm. Delgifves endast på detta sätt. P Till mina finio taulv! BRAND I SJUKGYMNASTIK OCH Drottninggatan 6 8, Stockholm. Slöjdkurser MASSAGE börjar ny lärokurs den 1 nästk. okt. Prospekt gratis. Professor G. A. Nybrogatan 40, Allm. Filial: Linnégatan 6, Allm. VISITKORT å Iduns Kungl. Hofboktryckerl 12 Stora Vattugatan ia. dräkter! nen på mig, när » När j a g tänker på skall d u bli förståndig, » Borgerligt njutningen, Jag är om jag förnuftig menar med du? nu komme Jag har » Du passare att Mary, en jag är det.