Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Valdes och befullmägtigades nämndemannen Nils Svensson i Häggesta, att såsom ombud för Häggenås socken, infinna sig vid landsjämnadstinget i Östersund, inför Konungens respective befallningshafvande, å dess sessionsrum, den 12:te näst instundande januari kl. 11 f.m. då, enligt konungens befallningshafvandes allmänna kungörelser n:o 22 och 23 följande ärenden förekomma till rådplägning och beslut, nemligen – rörande på hvad sätt och i hvad mån länets innevånare vilja bidraga till ersättande af den kostnad, staten kan få vidkännas, derest gästgifveri-håll och reserv skjutningsbesväret samt postförings skyldigheten kunde komma att från jordbruket skiljas och af staten öfvertagas – rörande lämplig ersättning, åt den läkare som kan komma att öfvertaga läkarevården vid Östersunds lazarett och kurhus – om lämpligaste sättet för anskaffande af lokal för landtbruks skola – samt rörande väckt förslag, om ändring i sättet för uttaxering och uppbörd af riksdagsmanna arfvodet inom bondeståndet. Och förklarade socknemännen sig nöjda med hvad nämnde dess ombud eller deputerad, rörande berörda ärenden lagligen gör och låter. § 2 Uppå derom framställd fråga, förklarade socknemännen sig villiga och hugade, att förena sig med undertecknad om postväskan och skulle afgiften för densamma uppbäras i samband med sockenjämnads medlen. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, hållet vid allmän sockenstämma i Häggenås sockenstuga d. 26 december 1858. Med anledning af Konungens befallningshafvandes skrifvelse till kronofogden Hellberg, vore socknemännen, till idag, vederbörligen kallade och nu i socken-stämman talrikt samlade för att afgöra och bestämma huru stor lön församlingen ville bevilja socknens fjerdingsman?
R:dr, emot dito dito 23,592: 97. inom Kalmar län: för vattenaftappningar inom Dörby och Kläckeberga socknar af Norra Möre härad, a 3,975 R:dr; återbetalas jemte kronoutskylderna 2,067: — » utdikning af kärrtrakten Fänet inom Thorsås, Wissefjerda och Arby socknar i Södra Möre härad, å 8,478 R;dr 75 öre; dito dito 5,765: 55. » dito af kärrtrakten Mören inom Ljungby socken, å 6,318 R:dr 75 öre; dito dito :• 4,296: 75.. » upprensningen af Emmabo-ån inom Wissefjerda socken, å 2,850 R:dr; dito dito . 2,166: — till Kaptenen P.
Delta befäl utgör en särskild korps, som bär namn af Hallands Infanteri-Bataljon; och har antalet af approberadt beväringsmanskap utgjort år 1842 443 till lands . 132 lill sjöss . Helsovården besörjes nu, som förut, af tvänne Provincial-Läkare, stationerade, den ene i Halmstad, och den andre i Kongsbacka, samt tvänne lazarettsoch tvänne stads-läkare; lazarettet, så väl här, som i Warberg, vinner allt mer och mer förtroende, samt börjar meia lillitas af allmogen än fordom. Vaccinatörer och examinerade barnmorskor äro att tillgå i alla städer oöh de fleste/landtförsamlingar. I följd af Eders Majlis nådiga cirkulär-bref den 2 Augusti 1844, hafva auktioner blifvit anställde vid alla gästgifvaregårdar inom länet för reservskjutsens öfvertagande på entreprenad; men kontrakter derom hafva inom 1847 års utgång endast kommit till stånd vid östra Karups, Fjerby, Laholms, Qvibille, Warbergs och Backa gästgifvaregårdar, på stora landsvägen emellan Helsingb org och Götheborg, vid Sjögårds gästgifvaregård på vägen emellan Halmstad och Jönköping samt Breareds gästgifvaregård emellan Halmstad och Wexiö. Skjutsningsskyldigheten anses olika tryckande på olika orter inom länet. Uti de närmast Småland och Westergöthland gränsande socknar underhållas, i anseende till hemmanens svaga beskaffenhet, endast högst få hästar inom 25 inom hvarje socken, och i desse orter anses skjulsningsskyldighelen ytterst svår och betungande, men dessa lokala förhållanden äro ock ett hinder emot tillvägabringande al entreprenader, emedan svårligen ställe står att finna, der så många hästar kunna underhållas, som för skjutsens upprätthållande är bestämdt och erfordras. I de utmed hafvet liggande socknar, hvarigenom Götheborgsvägen löper, betraktas åter skjutsningen utaf allmogen såsom en inkomstkälla, och den önskar sig derföre icke qvitt denna.
15 toge någon direct befattning eller för vexlingen i någon mohn ansvarade; men deremot, till understöd för de anstalter Länens Styrelser kumle finna af nöden, att i sådant afseende vidtaga, från Banken anslagit i ett för allt en half procent , till betäckande af oundgänglige kostnader, samt i öfrigt, under den 14 December 1815, såsom allmänna grunder, enligt hvilka erforderligt belopp småsedlar finge till utvexling reqvireras, fastställt: att den högsta summa , hvilken såsom förskott på en gång till något Län meddelas, utsattes till 5000 R:dr, som ej mera än 4 gånger om året kan bekommas, dock aldrig förr än det sednast erhållna förskottet blifvit behörigen redovist, och hvarvid icke må dröjas öfver 6 månader; att VexlingsSumman hvarje gång reqvireras af Kongl. Majus Befallningshafvande, hvar? vid den person , som erhållit uppdrag att penningarna uttaga och Vexlingen besörja, företer en af honom såsom vederhäftig pröfvad borgen, för den Summa , som kommer att förblifva under dess vård, och att de invexlade förslitne Sedlarne i vanlig ordning uti Bankens Cassör insättas, för att derefter på hvarje Läns räkning såsom redovisning afioras. Dessa villkor hafva tid efter annan blifvit uppgifne för de Herrar Jjandshöfdingar, som i detta afseende sig anmält. För Götheborgs och Bohus Län har be? loppet af den anslagna kostnads-ersättningen blifvit ökad till | procent, uppå inkommen anmälan, att ändamålet, ehuru af mycken nödvändighet för Orten, i annat fall komme att derstädes förfelas.' Re; ib Riks. St. Revisorers Berättelser. Revisorerne hafva för deras del ansett de sålunda af Banken vidtagne åtgärder, i ej obe. tydlig mohn , kunna afhjelpa Landsorternas öfverklagade brist på brukbara smärre sedlar, såvida Herrar Landshöfdingar anse lämpligt, att om verkställigheten gå i författning.
J. Ekman har från en resa i ofvannämnda romantiska trakter hemfört en stor samling synnerligen vackra bilder, hvilka han låtit gifva en vårdad reproduktion i ej mindre än 200 helsideautotypier i stort format, hvilka bilda ett intressant galleri och sätta läsaren — åskådaren — i tillfälle att i fred och ro i hemmets hörn göra efter den lärorika turen. Utgifvaren har bifogat en läsvärd text, och det hela, samladt i ett vackert band, erbjuder för det moderata priset af 8 kr. en vacker boknyhet, som väl torde finna många köpare bland de talrika vännerna af reseskildringslitteratur. » Palettskrap », de unga akademielevernas präktigt utstyrda julnummer, fyller äfven i år med heder sin plats bland högtidspublikationerna. Voro utgifvarne i f|ol mindre lyckliga med själfva omslagsvignetten, gifva de nu godt vederlag i den mycket smakfulla och originella kompositionen af hr F. Hofving. Illustrationerna för öfrigt äro ock goda, somliga verkligt delikata som B. Hedbergs » Morgon », D. Ljungdahls små landskapsskisser, H. Lindqvists » Regn », K. Borghs teckningar till Heidenstams » Decembersaga ». Ur skaldegardet lysa för öfrigt så goda namn som Oellerstedt, Holmgren, Levertin och Melin samt på proäans område Viktor Rydberg, V. von Heidcnstam, F. Hedberg och H. Weiselqren. Så det är allt ganska godt, äfven priset, .1 krona. » Barnens julrosor » från Ernst Bojesens välrenommerade förlag förtjänar vackert betyg i julkonkurrensen. Den illustrativa afdelningen är helt enkelt öfverdådig, och de präktigt utförda färgtrycksplanscherna böra både till stil och innehåll lifligt fängsla barnasinnet, på samma gång de ha gediget konstvärde. Mycket roliga äro H. Tegnérs bilder från » leksakslandet » och L. M. Moes » Häxan i backen&gt; och » Frid pä jorden » af lyckligt funnen, naivt dramatisk effekt. Texten omväxlande och väl vald.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, att Kongl. Förordnin - 48 Den 21 September f. m. gen den 19 December 1837 om hemmansklyfning och jordafsöndring må gälla äfven i afseende å SäteriRå- och Rörssamt Frälse-hemmän; m. m. Alla dessa skrifvelser blefvo af Ridderskapet och Adeln godkände, med undantag af N:o 167, hvilken, på begäran af Friherre Cederströnij Jacobj lades på bordet. Upplästes till justering och godkändes ett från ExpeditionsUtskottet inkommit förslag till början af Rikets Ständers Beslut vid innevarande Riksdag. Justerades pleni-protocollen för den 19 Februarii f. m. och e. m., för den 21 Februarii, samt för den 23 Februarii f. m. och e. m. Upplästes följande från Statsoch BancoUtskotlen inkomne Betänkanden: Af den i5 sistlidne Julii: N:o 6. I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, om rättighet för SparBankerne i Riket, att, emot Ränta, i BancoDisconten insätta en del af deras fond, för att i mån af behofvet kunna åter derifrån uttagas och disponeras m. m. jemte enskilte motioner i sammanhang dermed. Den 21 September f. m. 49 N:o rj. Öfver väckt fråga om utvägar till ömsesidig förvexling af Svenska och Norska myntsorter, samt de sednares emottagande uti uppbörd i GränseProvincerne. Af den 29 sistlidne Julii: N:o 8. Öfver väckt motion om anslag af ett Creditiv i Banken eller StatsVerket för Städernas Allmänna BrandstodsBolag. N:o g. I anledning af väckt fråga om inrättande af en tillräcklig LåneFond för Landtman. I anledning af Väckt motion om inrättande af ett LåneContoir till understödjande af utflyttningar efter skeende ägoskiften.
Dessa depositioner kunna icke heller ingå i beräkningen af Bunkens reela fond, ty det skulle då kunna hända, såsom Herr Cederschjöld rigtigt anmärkt, att om BancoFullinäglige i Maji hos Konungen anmäla, att allting är färdigt tili utvexlingen, och Konungen utsatte dess början lill December, men deponenterne under tiden uttogo sitt insatta silfver, skulle beslutet derigenom tillintetgöras. Jag får för öfrigt fästa uppmärksamheten på den enda vigtiga omständighet, som bör afses under förberedelseliden för realisationens verkställighet, nemligen att så mycket som möjligt ur vägen rödja alla hinder för Banken att förskaffa sig det erforderliga silfret. — Ridderskapet och Adeln har redan bestämt, att proportionen emellan fond och sedelstock skall vara såsom 5 till 8, innan realisationen får taga sin början, och Ståndet har äfven, ehuru jag sökt motsätta mig detta beslut, bestämt, att Banken skall vara färdig med denna proportion sednast vid i83i års slut. Men om man nu gifver exporteurerne, som äro de enda, hvilka kunna införskaffa silfver, rättighet att insätta detta silfver mot sedlar, och att ut - 43o Den 16 Octoher e. m. taga det, när de behaga, skola de slutligen tvinga Banken alt köpa sitt silfver för hvad pris som heldst, för att inom den ' föreskrifna tiden blifva färdig, och detta är så tydligt, att jag ej kan begripa, huru ; Utskotten kunnat inkomma med så rakt mot hvarandra stridande förslag. i Grefve von Schwerin: Utskotten hafva i ansett depositions-inrättningen utgöra ett medel till befordrande af allmänna rörelsen. Trodde allmänheten på verkställigheten af realisations-beslulet, så skulle den genast förvexla sitt silfver mot sedlar till det åsätta priset. Men denna tron torde fela; derföre har man ansett sig på annat sätt böra gå den till mötes. Herr Hjerta befarar, att exporteurerne skola speculera på silfret; för min del tror jag, att de icke äro farliga; ju större alfairerne äro, ju mindre har man tillfälle till långvariga upplag.
Då, i likhet med hvad nästlidne riksdag ägde rum, Stats-verkels tillgångar äro, i förhållande till de många och vigtiga behofven, nog knappa, i följd hvaraf handelsoch sjöfertsfondens fordran för slafvarnes friköpande å ön S:t Barthelemy nu, likasom då, icke kan utan olägenhet godtgöras; så och i betraktande deraf att skuldens fortsatta balanserande i räkenskaperna synes mindre lämpligt, enär tillgångar och behof för Stats-verket äfven vid blifvande riksmöten icke torde motsvara hvarandra, har Utskottet, • som inhem tat att berörde fonds tillgångar, vid 1845 års slut utgörande 611,048 R.-dr 38 sk. 7 rist, uppgingo den 31 December 1849 till 1,042,897 Ridr 29 sk. 2 rist, och att dess inkom ster de sednare åren betydligt öfverstigit utgifterna, ansett fonden skäligen kunna vidkännas en utgift, sådan som den ifrågavarande, äfven om denj icke egentligen skulle tillhöra fondens ändamål, hvadan Utskottet trott sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer, jemte medgifvande, för deras del, af skuldens afskrifniag i Convoy-kommissariatets räkenskaper, måtte, genom underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit anhålla, att Kongl. Majit täcktes meddela nådigt tillstånd för summans afförande, samt anbefalla vederbörande att om verkställighet deraf gå i författning. Ank. till Exp.-Utsk. d. 8 Febr. 1851 kl. 10 f. m. Memorial, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 23. (V. A.) Från Bonde-Slåndet har Stats-Utskottet erhållit återremiss å sitt under N:o_23 afgifna Utlåtande i anledning af väckta motioner, om befrielse för Rusthållare att erlägga mötespasse - 8 Stals-Utskottets Utlåtande N:o 38.
Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkning, att Bankens vinst för innevarande år 1840 borde bland tillgångarne för Stats-Verkets behof inberäknas samt utgå, fördelad emellan de 5 kommande åren, på samma sätt, som den Banco-vinst, hvilken redan är till ziffran känd, synes Utskottet, efter hvad nu upplyst blifvit, och på de flere inom öfrige 3:ne Riks-Stånden anförde skäl för reserverandet till Bankens egna behof af större eller mindre andel af den, enligt 1839 års bokslut, ingångne vinsten, visserligen redan vara vederlagd; men Utskottet får dock icke lemna obetnäldt, att Rikets senast församlade Ständer, genom bifall till Banco-Utskottets hemställanden uti Betänkandet N:o 6 (punkterne 29 och 32) samt Utlåtande N:o 16 (punkterne 27 och 30), såsom enden säkraste grundval för förtroendet till Bankens kraft och förmåga att kunna upprätthålla myntvärdets stadga, beslutat, att Bankens vinst för år i835 och de följande åren skulle oafkortad förblifva under dess styrelses disposition, intill nästa Riksdag, dä af Rikets Ständer skulle bero att om användandet af derå i behåll varande öfverskott förordna. Härförutan hafva Rikets sist - Banco-Utskottets Utlåtande j N.-o tog. församlade Ständer stadgat, att Banco-styrelsen skulle ega att, när tillfälle dertill gafs, begagna de i Bankens värd Jrän Riksdag till Riksdag qvarstående vinstmedel, till förökande af så väl silfverjond, som rörelse-capital; äfvensom RikeLs Ständer yttrat den åsigt, att kommande Ständer framgent borde kunna för statens behof disponera allt, hvad enligt bokslut öfversteg Bankens grundfond, men icke ingå i några sådana dispositioner, som afsågo anticiperad beräkning af instundade årens intrader.
Med tillstyrkan af underdånig framställning, rörande Allmänna Beredningens grundiagsenliga befattning med Regeringsärender. 4o H. 20 3o6 Den j September e. m. StatsUtskottets: Oni tillåtelse för Capitenen C. R. af Robsahm, att med 33} procent få inlösa sin borgens-forbindelse för KronoFogden Karströms uppbördsbrist; öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande aflidne Kamereraren Anders Peter Evers’s Systerdöttrars underdåniga ansökning, om befrielse från Sterbhuset ådömd ersättning af bevillning, som af Evers icke blifvit behörigen beräknad och innehållen, hvarvid PresteStåndet tillika beslutat, att inbjuda Borgare-och BondeStånden att uti den af StatsXJtskoltet i sistnämnde Utlåtande föreslagne jemkning instämma; om dispositionen af de till Barnhusinrättningen i Malmö gjorda donationer; angående hegardt understöd af allmänna medel för Ortopediska Institutet istockholm; angående ifrågaställde löne-ersältningar till LandtRäntmästarne i Götheborgs och Bobus samt Malmöhus Län, jemte ersättning åt LandtRäntmästare i allmänhet för förluster genom cassering af sedlar; om eftergift af Kronans fordringar hos enskilde för bytesbrister; angående öfverskotten å StalsVerkets inkomster samt. dispositionerne derå; angående de utgifter, som dels före och dels efter sista Riksdag blifvit af öfverskotten på StatsVerkets inkomster bestridda, och funnits böra bos Rikets Ständer anmälas lill ersättning eller afskrifning; om understöd af Statsmedlen till Götheborgs Stads Fattigvårdsinrättning; rörande Gene - Den 7 September c. m. 307 ralAssistanceContoirets indragning; i anledning af Kamereraren G. A. af Sillens underdåniga ansökning om förhöjning i lön; och angående öfverlåtelse till Stockholms Stad af en del utaf Kongl. Maj:ts och Kronans tomt, BeridareBanan kallad, till Hötorgets utvidgande. Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens:
Strs Just.-Ombudsm., ifall han innan nästkommande Riksdag skulle med döden afgå; och befunnos, efter liera förnyade omröstningar i den ordning 63 § 2 mom. Riskd.-Ordnm föreskrifver, vid slutligen företagen omröstning öfver alla de personer, som vid den första omröstningen ifrågakommit, dessa hafva erhållit följande antal röster nemi.: Hr lläradshrn, Assessoren Gerhard Lagerstråle 24 röster. Hr Håradsh:n Carl Wester 12 röster. llr HofRättsRådet Johan Åke Lemchen 12 röster. 1 följd hvaraf Hr Häradslun, Assessoren Gerhard Lagerstråle blifvit utsedd alt vara II. St:s Just.-Ombudsm:s Suppleant. Ut supra. R. o. Ad. beslöt att Exped:s-Ulsk. skulle genom utdrag äf prot. underrättas om utgången af detta val samt anmodas inkomma med förslag till förordnande för den valde samt underd. skrifvelse i ämnet till K. M. Hr Hjerta, Lars: Då K. M:s Nåd. Propos. med öfverlem nande af komilerades förslag till förändringar i nu gällande tulltaxa remitterades till behörigt Utsk. uti slutet af det plenum, som hölls före det sista, sent på natten efter slutad votering om Const.- Utsk:s Mern. N:o 5, hade jag, jemte de liesta af R. o. Ad:s ledamöter, redan bortgått och var således ej i tillfälle att vid remissen mig yttra. Jag får derföre nu vördsamt anhålla, att sedan jag kommit i tillfälle att inhämta några upplysningar i ämnet, en annan dag få afgifva de eringar vid Hrr komilerades förslag, hvartill jag kan finna anledn. Denna gång utbeclef jag mig endast att få framställa några få anmärkntr i afseende å några af de artiklar, som finnes afhandlade i det StalsRåds-prot, som åtföljer den K. Propostn. Såsom en inledning härtill, kan jag dock icke G. F. Liljencrants. C. Wrede. J. G. Brodin. Th. Annerstedt. N. Hansson.
Majus Nådiga Resolution på ”denna Ansökning af den i8:de Augusti sam”ina är, inhemta»; att da Riksens Ständer, hos StatsUtskottets Betänkanden. 305 •"hvilka Motion i detta ämne blifvit vackt, icke ”anslagit någre medel, till ersättande af ifrågavarande förluster, och inga odisponerade Fon”der till ett sådant ändamål äro anviste; finner ”Kongl. Maj:t sig ur Stånd, att å BorgareStåndets ”underdåniga ansökan för det närvarande något ”afseende göra. ”Då det dessutom är nogsamt bekant, att ”den i Kiel slutne Freden, hindrade Svenske ”Medborgare, att hos Danska Begeringen fullfölja de der anhängige upbringningsrnil, synes det så mycket billigare, au de af allmänne me”del få en ersättning för deras oförskylde li”dande, och jag hemställer till det högtärade ”Ståndet, om ej, med betracktande af denna er”sättnings - frågas behandling, Ståndet skulle täc”kas förena sig om en underdånig ansökning ”iros Kongl. Maj:t, att i Nåder utnämna en ”Gomrnittée, som ernottoge och granskade de ”redan inkornne och til! äfventyrs, än oaflem”nade upgifter på bevislige förluster, sorn un. ”der en loflig Handel och Sjöfart, blifvit Sven”ske Medborgare tillfogade genom uphringnin”gar af Makter, med hvilka Biket varit i fred”ligt förhållande. ”Till nästa Riksmöte kunde då vara utrönt, ”hvad, som med billigheten öfverensstämmande, ”borde ersättas, och Ständerne komma i tillfälle, ”att anvisa de Fonder, sorn erfordras. H. W. Eckhojj.” StatsUtskotte.t får i anledning häraf tillkännagifva, huruledes Kongl. Maj:t uti Dess tili Rikets Höglofl.
Strindholm för Swensta Historien . » ... i6-.o Erstittning päspannemäls-lönerne, dä Riks-Markegängen öfwerstiger 6 R:dx Tunnan hwilket utgör famnianräknadt det belopp af 311,000 R:dr, som jag i min reservation wid Stats-regleringcn uppgifwit wara uteslutne jemte den bewiljade ersättningen för wärfwade Cavalleriets och Artilleriets hästars fouragerings-kosinadsbrist, och nu äfwen i den extra Stats-Negleringen hufwudfakligen förbisedda, emedan deri endast finnas upptagne 84,483 R:dr till dcsta utgifter. Anflag, forn blifwit päfordradc, men ännu icke bewiljade, saknas upptagne: i:o Län till förman för Brandstadade i Borås. Dito dito för Norrköping., Prop. N:o 36 100,000: 3:o Till Trollhätte Canal-Bolag. Prop. Utstotten uppgifne extra tillgängar förtjcnar uppiuärkfanihct: i:o Att dä Stats-Utstottct i Betänkandet N:o 154 af d. 13 nästl. Maj approximativt beräknade behällningen af öfwcrstottcn pä Statswcrkets inkomster, enligt Tabellen Lr/t. wid berörde Betänkande, för är 1827 till . 480,408:27. i r. men det nu mera, sedan 1827 ärS Riks-Hufvudbok blifwit afftutad, wikar sig, att behällningen aföfwerstottcn endast för nämnde är utgör.
Sämre hade det gått för en fransk skådespelare Cressant, som ertappades och blef insatt på högvakten, där han tillbragte långa och tråkiga dagar, åtminstone med undantag af de timmar, då den vackra mademoiselle Feuchère – enligt Sophia Albertinas berättelse – kom och tröstade honom. Denna vanskliga utväg tänkte nu m:me Hus begagna för att rymma öfver till Ryssland, dit ock hennes kavaljer Markoff skulle återvända, blott han hunnit klarera sina affärer. Natten mellan den 22 och den 23 juli satte hon också sin plan i verkställighet, och när de goda stockholmarna sent på morgonen den 23 – de hade kvällen förut firat Magdalenadagen, drottningens namnsdag – vaknade, flög ryktet om den franska divans rymning från mun till mun. Gjörwell satte sig genast ned och berättade händelsen för sina korrespondenter, och midt bland alla boknotiser och all lärdomshistoria, som han sände sina vetenskapliga vänner, de båda lärda östgötarna professor Lidén och domprosten Samuel Älf, inflätade sig berättelsen om m:me Hus’ flykt som en lustig anekdot om ett pojkstreck midt i en allvarlig konversation. »Sedan Markoff blifvit befordrad till Ledamot af Geh. Stats-Conseljen i Petersburg, finner m:me Hus vårt klimat så odrägligt, att hon natten mellan i går och i dag anställde, jag kan icke säga, en luft-, landeller sjöresa härifrån, till icke ringa bestörtning för högre och lägre i Theaterdirektionen». Vid denna tidpunkt var hela hofvet samladt på Drottningholm, eljes hade helt säkert än flera korrespondenter sysselsatt sig med den värda damens flykt, men hvilket uppseende den väckte, visar bäst den lilla komedi som under namn af La Desertrice eller Rymmerskan förevigat tilldragelsen. Denna lilla fars »bestående af tolf scener dels i action och dels i relation», som trycktes anonymt 1786, har alltid gällt som en af vår dramatiska literaturs lustigaste kuriositeter, intressant både genom sin sällsynthet och osäkerheten om dess upphofsman. Stycket har nämligen tillskrifvits både Hallman – och Gustaf III själf.