Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och åtog sig bonden Olof Hall i Häggesta, att denna vecka skjutsa nämnde lillklocka till Sundsvall för 4 r.d:r b:co. § 5. Beslöts, att af fattig-cassan skulle nedanskrifvna utfattige tilldelas följande belopp, nemligen torparen Pär Ersson i Storgård 2 r.d:r b:co Hans Pärsson i Backegård 1 pigan Ingebor Pärsd:r i Storgård 32 sk. gl. m. Måns Wikholm i Munkflohög. 2 pigan Anna Pärsd:r i Backegård 1 enkan Kerstin Pärsd:r i Jonsgård 1 gratial. Hans Snygg i Österåsen 1 enkan Maria Ersd:r i d:o 1 d:o Maria Mattsd:r i d:o 1 gl.m. Olof Jönsson i Storhögen 1 86 Matts Qvist i d:o Pär Sebrelius i Kougsta transp. gl. pigan Brita Jonsd:r i Kougsta gratial. Pär Öberg i Huse enkan Ingebor Hansd:r i Österåsen jäg. Ol. Ståhls barn i Stafsgård inhys. Erik Isakssons d:o i Österåsen gratial. Lars Grans d.o i d:o gl. pig. Karin Knutsd:r. i Häggesta gratial. Erik Öst på Högarna pig. Gertrud Salomonsd:r i Nygård pig. Maria Pärsd:r i Grötom s:ma b:co torp. In fidem N. S. Edlund Uppläst i allmän sockenstämma d. 7 julii 1839 och till alla delar erkänd, intygas på församlingens vägnar: Erik Svensson i Nygård Johan Mattsson Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, hållet vid allmän sockenstämma i Häggenås sockenstuga d. 29 september 1839. § 1. Upplästes, för de i sockenstugan talrikt församlade socknemännen, Fölinge och Hotagens lappmarks nybyggares ansökning af d. 17 sistl. julii, om befriande från skyldighet att underhålla allmänna landsvägen, samt Kongl. Maj:ts befallningshafvandes derå teknade communications resolution, af d. 25 i samma månad.
Försöker någon Stats-Näds-Lcdamot, under den tid da Regeringen, enligt 39, 40, 41, 42 och 43 §§ af Regerings-Formen föres af Stats-Nädet, att wäldsamligen öfiverändakasta Regerings-sättet, sädant det genoin Rikets Grundlagar antaget är, eller med räd eller gerning medwerka till lagstridigt kullkastande af någon Rikets Grundlag, eller tillstyrker någon Stats-Räds-Ledamot, när Regeringen icke af Stats-Rädet föres, eller den Embetsman, som i Commandomäl Konungen räd gifwer, sädant lagstridigt steg, eller undcrläter att deremot göra föreställning, enär han sinner sädant ä färde wara, eller uppsätligt och bewisligen fördöljer nägon omständighet, som kunnat sädant steg förekomma, straffes säsom Rikets förrädare och miste lif, ära och gods. Ehwad Regeringen af Stats-Rädet fores eller icke, ware till samma straff skyldig den Ledamot af Stats-Rädet eller den Konungens Nädgifware i Commandomäl, hwilken, genom tillstyrkande eller underlåtenhet att föreställning göra, när han sinner sädant ä färde wara, eller genom uppsätligt och bewisligt fördöljande af nägon upplysning, befrämjar eller wällar sädant lagstridigt steg, som enligt 110F Regerings-Formen säsom förräderi anses bör. 8 2. Underläter Stats-Rädet den owilkorliga pligt, att i de fall 91, 92, 93 och 94 §8 RegeringsFormen utstaka, till deruti föreskrifne tider Rik - Bilaga till Mem. N-o 26. 415 sens Ständer till allmän Riksdag kalla, eller skulle en eller flere Stats-Rädets Ledamöter sadan kallelse afstyrka, eller Riksens Ständers sammankomst till Lagtima Riksdag ä den tid De utsatt förhindra söka, skola den eller de brottslige mista Embetet samt mara omärdige att widare nyttsas i Rikets tjenst.
Jag anhåller vördsammeligen, att endast få afgifva tvenne historiska upplysningar; den ena i frågan, huruvida ett ämne, som blifvit till Utskott återremitteradt, och hvilket man således förmodat skola återkomma be - 252 Den i3 April. redt, får fullständigt betraktas på alla sidor och i alla omständigheter sluteligen afgöras, sedan det från Utskottet återkommit, äfven när den sällsynta händelse, som nu är fallet, ägt rum, att Utskottet ej ingått i pröfning af detalj-förhållanden, eller de vid första Betänkandet gjorde anmärkningar. Vid dylika tillfällen, hvilka, ehuru ganska sällsynta, dock någon gång ägt rum, hafva RiksStånden, under tillämpning af både Grundlag och praxis, aldrig ansett sig förhindrade att ingå i fullständig pröfning af hela ämnet, och sjelfve uppgöra beslutet. Min värde medbroder vid Riddarhuset Herr von Hartmansdorff har sjelf uppgifvit exempel på en sådan händelse vid sisla Riksdag, nemligen frågan om ersättning för skeppsuppbringningar. — Den andra historiska upplysningen består deruti, att, då några värde Ledamöter yttrat, det en discussion öfver sättet för den ifrågastäldte summans utgående ännu ej skulle hos Ridderskapet och Adeln ägt rum, anser jag mig skyldig tillkännagifva, det jag under hela detta plenum varit ifrigt sysselsatt med anteckning och upptagande i det här inför Ståndet förde Memorial-protocoll af de flere framställningar, som både rörande sättet och de^å>- skilte vilkor en för summans beviljande blifvit gjorde. Mig synes följakteligen, att båda frågorne, den om saken och den om sättet, hvilka i öfrigt med hvarandra hafva ett nära samband, skulle, utan den min - Den i3 April. 253 sta anledning till öfverilande i rättegången, tunna nu på en och samma gång lämpeligen och sluteligen afgöras. Hans Excellence Herr Grejven och LandtMarskalken framställde derefter följande Voteringsproposition:
Utan att ingå i 25- Den 13 April. detailer , hvars vidlöftighet ej annaf kan än besvära Ridderskapets och Adelns tålamod, och hvilka nu hvarken kunna öfverläggas eller samlas i form af Förslag, får jag endast nämna: att om Städernes Bränningsrättighet upphörde, som med så mycken rättvisa yrkas; 0111 Bränningsfriheten på Landet bestämdes till 4 å 5 månader, och hvarmed hvarje Landtman bör vara fullkomligen belåten, skulle, för att bereda en lättnad i Magazinslnrättningens existence, åt MagazinsDirectionen kunna upplåtas rättigheten, att i vissa orter förbränna en del af den möjligen från ett år till ett annat öfverblifvande Spannmålen. De skäl Herr Grefve Mörner andrager emot en allmän Magazinslnrättning, och hvilka Herr Grefven hämtat från de upplysningar Tabellverket meddelat, äro visserligen, i anseende till de der uppgifna summor, alldeles förskräckande; men de förlora lyckligtvis denna kraft, då man besinnar, huru litet desse Tabeller äro att taga i beräkning, såsom grund för Landets ceconomiska styrelse. Under en tid af 1 1 år, som jag halt landtegendom, har aldrig någon begärt eller fått veta mitt utsäde eller dess afkastning; och jag förmodar, det tillgår på samma sätt på andra ställen. Det är således endast från gissningea till ett ungefär, som desse uppgifter blifvit hämtade, och jag tror derföre, att de ej förtjena stort afseende, eler äro användbare, såsom säker måttstock för den allmänna oeconomien. Den 13 April. 253 Jag får äfven anmärka, att jag ej tror, det man med rättvisa kan taga år 1812 till grund, hvarken för att bedomina productionen eller behofven. Jag tror, att den af Herr Grefve Mörner i anledning häraf gjorde calcul, som bestämmer den erforderliga summans belopp till pä millioner R:dr Banco, egentligen är i arithmetiskt förhållande till Tabellerna rigtig, utan att vara lämplig vid anställd granskning af våra inhemska tillgångar och b^hof. Jag är alldeles af den tankan, att en väl afpassad
Domstolarne afdömas på det sätt, att den brottsliga första gången afstraffades med nio par spö för sjelfva inbrottet, jemte kroppsplikt efter lag i mån af ljufnadens värde, och för den, som andra gången dermed beträddes, ökades straffet med tvenne års fästningsarbete, men då brottet tredje gången förofvades, borde del med dödsstraff beläggas; hvaruppå Kongl. Brefvet af den 30 i samma månad kemnade den förklaring, dels alt nyssnämda stadgande äfven borde för qvinna, som beginge inbrottsstöld, tillämpas, med den skilnad af ris och arbete, som lagen för qvinnor utsatte och dem passande vore, dels ock att, utom den i 40 Kap. 3 och 6 §§ Missgerningsbalken å andra gången ölvad stöld och inbrott utsatta tillökning i straffet, den brottslige skulle dömas till två års arbete. Då sedermera lagens stadgande i 40 Kaj). 3 § nyss åberopade Balk, att stöld tredje gången utöfver etthundra daler och fjerde gången, ehvad det stulna vore mer eller mindre, skulle medföra R. St. Just. Ombudsm. Emb.-Berättelse d. 11 Juli 1844. 27 dödsstraff, blifvit ändradt genom Kongl. Förordningen den 20 Januari 1779, som i stället utsatt bestraffning för sådana brott till spö eller ris efter stöldens värde samt lifstidsarbete å fästning, förklarades ytterligare uti Kongl. Brefvet den 25 Januari 1782, att, såsom följd af den i 1779 års Kongl. Förordning lagda grund, all de i flera särskilda fall af stölder stadgade dödsstraff komme att upphöra, och då 6 § i 40 Kap. Missgerningsbalken, hvilken egentligen handlar om straff å inbrott i afsigt att stjäla, så väl första och andra, som tredje och fjerde gången, vore uti allmänna lagen vid dess år 1779 i flera ruin företagna granskning bibehållen, utan någon skärpning i straffet i anledning af 1773 års Kongl.
Och 766 Den 7 Juli, Och sorn Kongl. Kammar-och Kongl. BergsGollegierna uti Protocolls - Utdrag af den i 3 sisth Juni, meddelt svar å ofvanberörde infordrade upplysningar; säfar Stats-Utskottet samma Prötocol ls-Utdrag härhos i afskrift bifoga, med förklarande, det Stats - Utskottet i sakens -närvarande skick icke anser någon ytterligare åtgärd hvarken nu kunna vidtagas eller vara behöflig , enär Kongl. Maj:ts och Riksens Högloft-. Ständers härutinnan fattade beslut nu är under Verkställighet, att så fort det i laga ordning kan ske till slut befordras; hvilket allt Riksens Höglofl. Ständer vördsammeligen underställes. Stockholm den 3 Juli 1815- På Höglofl. Riddersk. På Högv. Prest-Stån och Ad. Uedamöters dets Uedamöters vägnar vägnar Carl de Geer. Gustaf Murray. På Vällofl. BorgarePå Hederv. Bonde Ståndets Uedamöters Ståndets Uedamöters vägnar vägnar Carl Fr, Landberg. And, Sandsten.
Att, om detta icke iakttages, Panten tillfaller Banquen utan invändning. 4:0 Att Panten är af 10 lods vigt och derutöfver; hvilken anstalt skulle bereda möjlighet för handeln att intaga Metaller i Riket samt dem använda; qvarhålla Silfvervärdet yjd den nu varande *» och sätta inhemska Näf» [332 Bonco-Utskötttla Ett'fai enden. ringar i stånd att begagna Utländska Capitaler, utan att frukta några förluster, genom plötsliga förändringar i Sed lames Silfvervärde;” äfvensom det särskilda anförande Herr Friherre Jacob Cederström i samma ämne afgifva, af innehåll: ”att Guld och Silfverpanter borde belänas så nära det verkliga värdet som möjligt voret att, då invexling af Silfver i Bartquen skulle ske efter en Cours emellan iso och 128 sk., så borde 120 sk. vara normen för Silfveroch Guldbeläningen: att räntan på sådane Uån kunde bestämmas till tn procent , men deremot ingen förändring göras i afseende på de åtgärder, sorn skola vidtagas i händelse de voro iörfallne ; samt, så länge räntan ordentligen betaides, egaren hafva rätt att uttaga panten emot insatt valuta, rnen , vid uturaktlåten betalning af räntan , ej återfå sitt silfver mot det pris, till hvilket han insatt det.’’ BancoUtskottet hyser för dess del dera öfvertygelse, att i likhet med hvad Herrar JiancoFullmägtige uti häröfver afgifvet utlåtande äfven anfört, den, efter nu gifne föreskrifter, i Banquen tillåtne utlåning på Guld och Silfver, bör anses såsom en förnämligast till den behöfvandes fördel stadgad inrättning hvarest lån till lindrig ränta står att erhållas, med visshet om pantens återfående vid lånets inbetalning; och i sådant afseende har Utskottet jemväl funnit denna inrättning böra än vidare fortfara , likväl med den förändring Utskottet nu tror sig fcnnm föreslå, att sorn 2aneo-Utsioittt» Vttänh andin'.
Jag bör vid detta tillfälle erinra att dessa förvaltande embetsverk äro i det hänseendet af enahanda egenskap med Slats-kont., ali till deras disposition äro ställda medel anslagna lill serskildta ändamål och fördelade under llerfaldiga titlar. När nu förhållanden inträffa, då utgifter å en titel skola bestridas lill del belopp, alt full tillgång å titeln saknas. sä fylles bristen genom förskott från andra titlar intilldess påräknade medel å förstnämnde litel hinna inflyta, alldeles på samma sätt som del tillgår i Stats-kont., ehuru derstädes i ändå större skala, enär detta Embetsverk har under sin disposition så väl öfverskotten som i de flesta fall besparingarna på Statsverkets samtliga ordin, inkomster, hvarigenom Stats-kont. har tillgångar, som icke eller, åtminstone till obetydlig del, finnas hos Krigs-colbm och Förvaltningen af Sjöärenderna. När nu Förvaltningen hade fått befallning af K. M. att anskaffa ny Båtsmans-beklädnad, som kostade betydligt, ulan ali Förvaltningen egde någon tillgång för denna utgift, när Förvaltningen icke heller ägde andra medel att disponera än dem, hvarom nu är fråga, så må det väl icke med något slags fog kunna läggas Förvaltningen till last, att den högag - Den 19 April. 519 nadc den utväg, som erbjöd sig, för alt kunna fullgöra K. M;s nåd. befallning om Bålsmansbeklädnadens anskaffning, i visshet derom, att ersättning för förskottet skulle erhållas, sä snart den nästföljande kronoupbörden hunnit in Hyla och redovisas, hvilket redan skett, så alt förskottsbeloppet allaredan är återbetaldt. Att SiatsUtsk., såsom nu skett, med fästad upmärksamhel endast på sjelfva det föremål hvarföre anslaget beviljats, ansett Förvaltningen hafva orätt förfarit deruti, alt den reqvirerat della anslag, vittnar om en misstanka mot embelsverket alt det, så till sågandes, för biafsigter, reqvirerat medlen, hvilken misstänka är desto mera oförtjent, som en hvar känner, ali embetsverken omöjligen kunna begagna medlen annorlunda än i den ordning, som deras instruktioner i förening med K. M:s föreskrifter utstaka.
Föredrogos å nyo och lades till handlingarna Bevillnings-Utskoltets Memorialer: N:o 57, rörande verkställd omröstning, angående vissa ännu icke afgjorda Tullbevillnings-frågor, och N:o 58, rörande verkställd omröstning, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, angående Stämpelpappers-afgiften. S. D. Föredrogos å nvo och lades till handlingarna ej mindre Banko-Utskottets Memorial, N:o 55, i anledning af återremiss af Memorialet, N:o 2 7, än äfven Utdrag af Högvördiga Preste-Ståndets Protokoll den 18 sistlidne Juli, innefattande, ibland annat, dels nämnda Riks-Stånds beslut, i anledning af Banko-Utskoltets Utlåtande, N:o 27, dels inbjudning lill de öfriga Riks-Stånden att i detta beslut sig förena. S. D. Föredrogs och lades lill handlingarna Expeditions-Utskollets Memorial, N:o 12, i anledning af skrifvelse-lörslaget, N:o 105. Frän Hederv. Bonde-Ständet. S. D. Föredrogs och remitterades lill Stals-Utskottel en af Johan Bergström från Kopparbergs län nu väckt motion derom, att den s. k. Näs Kungsgårds-bjelpen inom Kopparbergs län måtte upphöra. S. I). Vid nu ånyo skedd föredragning af Stats-Utskoltets Utlåtande N:o i52, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Nionde Hulvud-titel, blef detsamma af Ståndet godkändt med här nedan antecknade undantag; nemi. Punkten 9, 20 mom. a, 21, 28, 55, 59, 46, 52, 54, 57, 59, 66, och 89 af slog os; Nedsättning i de begärda anslags-beloppen gjordes vid 56 punkten, angående pensions-beloppet för General-löjtnanten m. m. Carl Akrell, hvilket bestämdes till 4,500 R:dr årligen under det af Utskottet föreslagna villkor; vid 69 punkten, hvarest beslöts, alt pensionen för Provincial-läkaren A.
Priskuranter ä de i Markegångstaxorna upptagne persedelslag, om ändring i Kongl. Brefvet b. 14 Jan. b. 14 Jan. den 10 Privilegier å jord och skogar, se Norrbottens Län. Prof-Predikant, om församlingsrätt att kalla 4:de, se Komministratur. Proposition: Kongl. Maj:ts, angå- ende Statsverkets tillstånd och behof 1 4 1 1 a. a. 2 Nov. a. a. 2 Nov. a. a. 2 Nov. a. a. 2 Nov. » angående orätt remiss af en Kongl. Maj:ts — 4 1 5 a, a. 17 Dec. a. a. 17 Dec. a. a. 17 Dec. a. a. 17 Dec. » angående Talmannens i Borgarståndet vägran af 3 4 a. a. 8 Febr. a. a. 8 Febr. a. a. 4 Febr. a. a. 4 Fehr. Propositioner, Kongl. Maj:ts till Ständerne aflåtne nådiga 1 1 — ' — - Prosttunna, om anslag af Kronotionde för Singö församling till en 66 4 1 123 11 Se Åttonde HufvudTiteln. » om d:o d:o för Olands och Frösåkers kontrakt 72 4 1 123 11 Se Åttonde IlufvudTiteln. Protokoll med bihang, Riks-Ståndens, se Bihanget. Protokoll, ang. fullbordad granskning af de i Stats-Rådet förda — 3 — 5 a. a. 10 Mars a. a. 10 Mars a.a. lOMars a. a. lOMars 64 — Protokolls-utdrag, om nedsatt lösen för vissa, se Expeditionslösen. Prygel och Dagg, om upphäfvande af strafTarterna Psilander, om pension åt två döttrar af aflidne Doktor F. C Q. Qvarsebo församling, om anslag till Vin och Byggnads-säd åt Qvinliga Ungdomen, om undervisningens ordnande för don Qvinna, föfslag att till vissa tjenstebefattningar må kunna förordnas R.
Nämnde korslag upptager, att en rumma ak nägot ökver 100,000 b:dr erko,dias kör farledens ändamälssniigs istZndsättande, men som alla ksndiingav rörande detta mLl blifvit remitterade tili kdreken kör östra 6ansl-districtet, Kvars utlätande i dess egenskap ak Oötka <3anal-Bn!agS Ombucl i Kongl. Directionen för Ootkeborgs liamnock ell-arbeten ännu ej blifvit aklemnadt, sä är den ak 3:djs Afdelningen antecknade, pä köregäende undersökningar grundade, approximativ» summan kär bibekällen. k) Iredje ^.kdelningen kar, i dess meravämnde uodercläniga betänkande. Uppkört statens amorterings-bidrag tili linköpings kawv-b^ggnad —> kviiket bidrag med 1.080 b:dr pnär bör utgä i >0 Zr, enligt kongl. >laj:ts Nädiga brek sk den »4 Hpril >83^, — endsst kör detta ock nästkommande 5 är» eiler tili ock med nästa kiksdag. lllen som i6 ärs amorterings-bidrag ännu Lterstär Ltt utbetalas med 1.080 b:dr om äret, är kärstädes uppförd kela summan dertill med 17,280 kirdr, samt dessutom 3,boo Ikdr, som, enligt detta Zr upprättad calk^l» utgör käikten ak den kostnad, kvarmed anläggningen, i anseende till ätskillige förändringar vek förbättringar, vidtagne under arbetets utkörande, kommer att öfverskjuta primitiva förslaget.
Skulle innan de trenne årens utgång en Deputerad, genom dödsfall, sjuklighet eller annat laga förfall, afgå, förrättas ofördröjeligen nytt val, och inträde den nyvalde uti sin företrädares ordning. 7 s-. Ingen, som till Deputerad blifvit vald, må sig detta förtroende afsäga, med mindre han är uti ordning att utur Nämnden afträda, eller fyllt 60 år, eller kan styrka sjuklighet eller annat hinder, hvars giltighet Sockenstämman eger pröfva; och skall afsägelse, på grund af ofvan upgifne skäl, tillkännagifvas inom 8 dagar efter den då uti 3:dje g nämnda afskrift blifvit den valde tillställd. 8 g. Blifver en deputerad till Biksdagsman vald, eller eger han vid Eiksdagen sjelfskrifven säte och stämma, utses Suppleant att under hans frånvaro uti Nämnden inträda. „ 9. S' Skjuts och traktamente åtnjute den Deputerade lika med hvad Biksdagsman för häradet bestås. 10 g. Läns-Nämndens säte vare länets residensstad. 11 §■ Läns-Nämnden sammanträde årligen d. 1 Mars, eller derpå följande dag, såvida den förstnämnda på Söndag infäller. Genom beslut, som dock med 'f/prs af de röstande, majoritet bör fattas, ege Nämnden bestämma, att ytterligare ett sammanträde under året bör ske, och utsatte då Nämnden dag för detta. Nämndens sammanträde må ej vara längre än trenne dagar. 12 g. Läns-Nämndens Ordbde vare Landshöfdingen. Att under hans möjliga frånvaro föra ordet, välje Nämnden en vice Ordbde. 13 g. Ordbdens skyldighet vare, att till behandling föredraga hvarje fråga, som inom Nämnden väckes, så vida denna är af natur att Nämnden enl. 18 g. eger att sig dermed befatta. Öfverläggning om fråga af annan art må ej af honom tillstädjas, och vare han pligtig att, om Nämnden ej ifrån en sådan vill afstå, genast uplösa dess sammanträde. 14 g. Förslag må äfven af Landsh. framställas, och ege han röst vid öfverläggningen, men ej vid fattande af beslut. 15 g.
För en kanal ledning från Eskilstuna till Mälaren, hafva Rikets Ständer beviljat ett anslag af Etthundratusen R:dr, att, under loppet af Fem år, utgå från Riksgälds-kontoret med en femtedel, eller 20,000 R:dr, årligen, emot vilkor, dels att, innan någon andel af det sålunda beviljade statsbidraget får lyftas, skall det bolag, som för detta arbetes företagande sig bildar, hafva tecknat sig för hela den summa, hvilken, enligt upprättadt kostnadsförslag, erfordras för arbetets fullgörande, och dels alt bolaget skall förbinda sig att, vid äfventyr att den lyftade anslags-summan eljest återbetala, i öfverensstämmelse med derför af Kongl. Maj:t i nåder fastställd plan, fullborda samma arbete inom en tid af Fem år; börande för öfrigt, i afseende på berörde anslag och dess utbetalning, tillämpas de för dylika statsbidrag, enligt detta reglementes § 100, meddelade stadganden. § 94. För åstadkommande af sluss-anläggningar i Clara eif vid Dejefors och Forshaga inom Nedre Ulleruds och Grafva socknar i Wermland, hafva, med de allmänna vilkor och föreskrifter, som nedanstående § 100, i fråga om dylika understöd, innehåller, Rikets Ständer beviljat och till utgående från Riksgälcjs-kontoret anvisat ett lån å Etthundratusen R:dr; hvilket lån alltså bör utaf detta verk utbetalas, efter behörigt iakttagande af hvad åbmopade § i sådant afseende stadgar. § 93.
dervisning i uppsättning af alla för ett h e m lämpliga väfnader i vanlig väfstol från 4 till 10 skaft, skånska allmogeväfnader, damast m. m. sändes mot efterkraf. OBS.! För såvida statsanslag också för år 1899 beviljas, l ä m n a s kostnadsfri undervisning åt 10 elever under 3 m å n. A n s ö k - ningar insändas till undertecknad före 15 febr. N i n a v. Eng-e s t r ö m. d e n Ladugårdar Stockholms Gasverk försäljes: fl IsPAOQQ H I / fl I / Q ^ afhämtning å 85 öre pr b l. Originellaste fantasimöbel i fornnordisk stil för glödbränning elimålning. Pris omå- lad kr. 25, stoppning af soffo. stolsitsarne ökar 10: 50. Målning i Önskade kulörer verkställes. i p l o m b, säckar, hemkörd och uppburen, å 1: 10 vr h l. M fulla uppsats i Idun för d. » Om farorna vid barns uppfödande med komjölk », få vi härmed som fullt jämförlig m e d alla förekommande utländska apparater framhålla: B A B Y SVENSK DIFLASKAPPARAT rekommenderad af professor Medin. Apparaten kostar komplett m e d 8 flaskor och kokkärl kr. 6: — Dito utan kokkärl » S: 50 Med hvarje apparat följer » Kortfattade regler för späda barns uppfödande mecTkomjölk » af professor O. Medin. Apparaten, som redan vunnit särdeles stor spridning äfven i grannländerna, är, utom af professor Medin och d:r Carl Flensburg i Idun för den 2 mars 1892, förordad af e. o. professor W. Pipping i Helsingfors och d:r Chr. Döderlein i Kristiania m. fl. Sälies i parti hos hrr G. Abramson &amp; C:o, Stockholm och 1 minut hos hrr A l b. Stille, Ch. O. I Göteborg i C h. O. W e r n e r s filial. Dessutom å de flesta apotek i riket. Tidaholms Bruks Aktiebolag, Tidaholm.
ett belopp af 48,216 R:dr Banco. c) Utskottets tillstyrkan, i afseende å det belopp, som vid i84o års slut kunde finnas odisponeradt af det extra Stats-anslag, som af Rikets Ständer vid sistförflutne Riksdag beviljades till vatten-communicationer och allmänna arbeten, har af Ridderskcipet celi Adela samt Preste-Sländet blifvit lemnad utan anmärkning och af Bonde-Ståndet bifallits, hvaremot inom Borgare-Ståndet blifvit yrkadt, att Utskottet mätte inhemta och meddela Rikets Ständer upplysning om huru stort nämnde belopp för närvarande år, samt föreslå, huru detsamma må, jemte andra vid denna Statsreglering för handen varande tillgångar, disponeras. Då den ifrågavarande summan blifvit af Rikets Ständer vid föregående Riksdag ställd till Kongl. Maj:t, anser Utskottet densamma icke kunna (ii Stats-Utskottels Utlåtande, N.-o 435, Litt. C. tagas i beräkning för nu tillstyrkte utgifter, utan böra rara att för Kongl. Maj:t tillgå för allöningar, undersökningar samt fortsättande och underhall af sådane allmänna arbeten, hvartill Kongl. Maj:t må hafva anvisat dessa medel; och får Utskottet följagtligen sitt förra, af trenne Riks-Stånd bifallna eller utan anmärkning lemnade, yttrande vidblifva. Stockholm den i5 Februari i84i. STOCKHOLM. Tryckt hos A. G. Hellsten, 1841. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 435. I N:o 4^5» Lilt. D. Utlåtande, i anlednirg af erhållne återremisser å Utlåtandet JY:o 354.