Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t genom Nådig Remiss behagat till Utskottet öfverlemna Kongl. General-Post Directionens den 1 sisth Februarii häröfver afgitue utlåtande» Ståts-Utskottets Betdnkanden'. 170!' tom upplyser beskaffenheten af de i 1814 års Bok balancerade fordringar, och hvilket af trycket utgifne utlåtande härjemte bifogas. För handläggningen af detta ämne och för att fullfölja den af Revisorerne började öfversigt af Post-Verkets Räkenskaper, har Stats Ut. skottet infordrat och erhållit detta Verks Hufvud Böcker för åren 1814 och 1815 jemte ett summariskt Sammandrag af 1816 års Inkomster och Utgifter, derutaf Utskottet inhämtat förhållandet med Post-Uppbörden för omförmälte 3:ne år; hvarförutan en serskild relation öfver Balancerne blifvit meddelad, som utreder, att PostVerkets fordringar år 1815 utgjorde 105,200 R:dr 35. 10.; Men, då derifrån drages sådane, som till afskrifning blifvit anmäldte, redovisade förskotter samt fordringar i Pommern och Finland, hvilka Poster enligt förutnämnde utlåtande med dervid fogad uppgift till betydlig del sedermera ingått, och för det öfriga synes kom. ma att försvinna, tillsammans utgörande - 70,197: 4. 6. Återstår såsom Post-Verkets fordran hos Norrska Post-Directionen den 31 December 1815 31,610: 6. — Hos Redogörare i Sverige in. nestående - M49: 5* Samt sådane fordringar, som bero på vederbörande Coliegiers och Directioners åtgärd och hvarutaf icke allt som tillgång kan anses 1,944: 1*.' lif Tillsammans R:dr 105,200: 35. 10. StatsUtskottets Retänk anden'.
Hr Stuarts motion till LagUtsk., samt ålade samma Utsk. att behandla den i sammanhang med frågan om antagande af K. M:s nåd. propos., ronde lag för inrikes ve\lar. Upplästes och lades på bordet ncdannämnda inkomna utlåttn och memor. från StatsUtskottet: N:o 4^71. med hemställan omen gratification till Cancellisten C. O. Vougt; N:o 472* i anledn. af Fullmägtiges i Riksg.cont. skrifvelse, med hemställan, att hvad som vid innevar. riksdag blifvit stadgadt i afseende på Bankens tjenstemän, hvilka, nät* de befordras, innehafva tjenster utom Bancoverket, måtte få gälla och tillämpas för Riksg.cont:s tjenstemän; N:o 473. i anledn. af en utaf Bidd.seeret. gjord, till Utsk. remitterad anmälan, ang:de vården emellan riksdagarna af Utsk:ns handla' och invenlariepersedlar, tillika med ett, i anledn. deraf, afgifvet yttrande af Hr Gr. Horn, Glaes Fredr.; Banco Utskottet: N:o 4'5. med öfverlemnande af reglementarisk! stadgande, ang:de tiden för tillämpningen af de utaf R. St. beslutade förändrade föreskrifter, ang:de Bankens lånerörelse. Justerades 1 prot.utdr. för denna dag. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. | till 4 ni. In fidem protocolB, F. O. Silfverstolpe» Lördagen den 16 Maj 1835, Plenum kl. 9 f. m. Justerades hedannUmnda från Exped.Utsk. inkomna förslag till R. St:s underd. skrifvelse!- till K. M., nemi.: N:o 344* ang:de grunderna för markegangsprisens bostämmapde, räntepersedlärnas omsättning och förenkling, samt andra med grundskatternas
Den i Mirt. 45 Uppå derefter framställd propos. fann R. o. Ad. den af Frih. Stjernstedt väckta fråga för det närvar, böra förfalla. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ lill 3 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Onsdagen den 3 Mars 184 r • Plenum kl. g f. m. Justerades 14 prot.uldr. för den i dennes. Justerades pleni-prot:n för den 17 sistl. Febr. f. och e. m. Till pröfning företogs Bevilln.Utsk:s den sisth Febr. och den 1 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 4°i i anledn. af gjorda anmärkn:r vid betänk. A:o 35, ang:de stämplade pappersafgiften. R. o. Ad. beslöt, att detta mål skulle punktvis pröfvas, och alt föredragningen skulle så tillgå, alt betänk. JNI:o 35 tjenade lill grund för föredragningen. Hr von Hohenhausen, Michael Silvius: Jag får anhålla om den upplysning, huruvida lill R. o. Ad. prot.- utdr. ifrån de öfriga Stånden i denna fråga ankommit. I sådant fall torde det kunna mycket förkorta discussionen, om vi erfara t. ex. att första punkten blifvit af 3 Stånd bifallen. Undert. Ridd. Seer et. tillkännagaf, att ingen underrättelse rör:de delta mål ännu ankommit frun något af RiksStånden. Utskottets yttrande rör:de 2 §:n. Hvad Utsk. yttrat blef af R. o. Ad. godkändt. Utskottets yttrande rör:de 4 §‘u 1 mom. Hvad Utsk. i utlåt. N:o 4» tillstyrkt att första afdelningen måtte förblifva oförändrad godkändes. Gr. Mörner, Joli. Au g.:
Jag vill endast tillkännagifva, att jag har haft tillfälle att beskåda ifrågavarande Tafla, som enligt min tanka är värdig sitt Ämne, och vore en vacker Gåfva åt vår vördade Konung, som i farans stund satte sig i spetsen för Fäderneslandets räddning. Herr Nauckhoff, Carl Ulric, anförde skrifteligen; Jag vill ej försöka understödja eller bestrida de tankar en del värde Talare i detta ämne redan framställt, ehuru jag med Herr Schulzenheim ej kan dela lika öfvertygelse, att det bör anses vara bristande Egare emot Konungen, om en Riddersman, om Ridderskapet och Adeln eller Rikets samtelige Ständer oponera sig i ett ämne, som endast tyckes hafva till föremål att låta Herr Professor von Breda oskäligt beskatta oss — Jag vill ej heller undersöka, om Konungen i en Skänk, af den föreslagna KröningsTaflan, skulle mera betrakta Riksens Ständers Beslut i sådant fall, Konungen förnärmande, då Hans Maj:t sjelf Konststycket bestäldt, än som en ofullkomlig Gärd af den underdåniga vördnad och erkänsla Svenska Folket är Konungen för DessLandsFaderliga omsorg skyldig; och jag vill ej heller undersöka om Riksens Ständer med Statens Medel, som, efter hvad jag ofta hör ropas, äro högst otillräckelige och troligen fordra i annat fall mycken underh jelp af nu församlade Ständer, böra ingå 40 Den 15 Januarii. uti den utgift, som lill erhållande af ifrågavarande Konststycke erfordras; men jag anser vä— sendteligt och vill derpå fiista Höglofl. Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet, att, om nödvändigt detta Konststycke skall såsom Riksgagneligt och till vedermäle af var underdåniga vördnad för Konungen inköpas eller af Konstnären beställas, dervid fordras noggrann försigtighet, att; 1:0
För min del vill jag icke förneka att åtskilliga brister vidlåda detta förslag, ehuru jag anser att någon öfverdrift egt rum vid deras framställande. Det hade visserligen varit fördelaktigt, om förslaget äfven gifvit Konungen rätt att upplösa riksdagen, samt om det stadgats att riksdagen kunnat förlängas utöfver de fyra månaderna med Konungens och R. St.:rs gemensamma samtycke. Hvad Utsk:s-arbetena angår, böra de ganska väl kunna medhinnas, om blott några förändringar i arbetsordningen vidtagas. Särskildt skulle statsregleringens uppgörande kunna ske på mycket kortare tid, om blott de delar deraf toges i öfvervägande, hvari ändring blifvit föreslagen, antingen genom K. M:s Propos. eller till följd af enskild motionärs framställning. Om nu Ständerna, såsom sig bör, antaga förslaget, kan man ju redan vid innevarande riksdag i Konst.-Utsk:t föreslå de förändringar och tillägg, som, anses erforderliga, då de kunna blifva hvilande till antagande vid början af nästa riksdag. Då hvar och en säkerligen noga tänkt öfver förslaget, vill jag vara kort i min framställning. Hvad man vinner genom förslagets antagande, är först och främst en jemnare och bättre behandling af riksdagsärender^. Med de nuvarande riksdagarne är det få personer, som, äfven med intresse för allmänna frågor, kunna med oförminskadt nit bela tiden egna sig åt riksdagsangelägenheterna; följden deraf blifver att Utsk:s-ledamöterna betydligt omvexla, så snart en tid förgått, till föga fromma för kontinuiteten i behandlingen. Några få personer, som hysa särskildt intresse för en fråga, taga densamma om hand och genomdrifva den efter sitt behag, utan att ofta nog åt dess pröfning af representanterna i allmänhet egnas särdeles noggrannhet. Ett annat ännu mera öfvertvgande skäl för förslagets företräde framför det närvarande, är, att genom detsamma en högre politisk bildning och större politiskt samband mellan statsmakterna eger rum. Det är naturligt, att ju längre det är mellan representationens sammanträden, ju möjligare är ock att under denna mellantid kastningar och förändringar kunna inträffa.
Om varningar blifva fruktlösa, skola barnen från föräldrarne skiljas och lill vårdande åt enskilde personer öfverlemnas, samt deras underhåll, jemte skol penn ingai ne, hos föräldrarne eller målsmännen i laga ordning utmätas. 6:0 Å alla de inom hvarje församling befintlige barn, som i Skolåldern inträdt, bör upprättas en Skol-längd, hvilken vid början af hvarje termin skall från predikstolen uppläsas. io56 Expeditions-Utskottets Furslag till und. Skrifvelse, N:0 412. 7:o Alla i skol-åldern varande barn böra i Skolan sig inställa, endast de undantagne, hvilka al föräldrar eller målsmän blifvit anmälde att undervisas hemma. Desse äro väl befriade frän Skolgång, men måste vid de allmänna skolforhören sig inställa för att undergå pröfning, huruvida den undervisning, som de erhålla hemma, i noggrannhet och omfattning någorlunda motsvarar den, som i Skolan meddelas; börande, om ett annat förhållande utrönes, ordentlig skolgång dem åligga. 8;o Barnen böra bivista Skolan de tider på dagen, som Skol-Styi elsen Jkan för undervisningens meddelande bestämma, så framt icke barnens föräldrar eller målsmän gifva tillkänna förfall, hvilket i sådan händelse, af Skol-lärarne antecknas på en lista , som bör upprättas öfver de frånvarande, och vid hvarje veckas slut till Kyrkoherden inlemnas. 13 §. Om Söndagarne bör, der så ske kan, för den ungdpm, som utgått från Skolan, undervisning meddelas af vederbörande Presterskap uti Christendomen och af Skol-läraren uti öfrige för Skolorne föreskrifne läro-ämnen, vid hvilka tillfällen förhör i dessa ämnen anställas. Till den i Skolan begynta undervisningens fortsättning och ytterligare befremjande, genom läsning af tjenlige böcker, bör sockne-bibliotheks inrättande uppmuntras. 14 §.
Majrts Nådiga Proposition om Stats - 36 ätats-Vtsliottets Utlåtande, N:o M. verkets behof (sid. 40) föreslår, att ett serskildt anslag af 6,800 R:dr må uppföras å Stat för Nya Elementar-Skolan i Stockholm , hvarjemte Kongl. Maj:t (sid. 47) tillkännagifvit Sin Nådiga afsigt, att hela det för Elementarverkeus behof ursprungligen beviljade anslaget 42,000 R:Jr, sålunda befriadt från det afdrag, som hitintills med 6,800 R:dr till Nya Elementar-Skolan utgått, måtte härefter oafkortadt komma de gamla Elementar-läroverken till godo, för att fylla deras behof, hvartill anslaget varit otillräckligt. I fullkomlig öfverensstämmelse med den Kongl. Propositionen, hade också Utgifts-Afdelningen till Utskottets plenum hemställt att föreslå Rikets Ständer beviljande af 42,000 R:dr serskildt för Elementar-Läroverken och 6,800 R:dr serskildt för Nya Elementar-Skolan. Vid detta förslag anser jag äfven Utskottet hafva bordt stanna, och reserverar mig härigenom mot deri förändring, detsamma i Utskottets plenum undergått. 1M Utskottet nemligen sammanslagit båda summorna till ett gemensamt anslag för gamla Elementar-läroverken och nya Elementar-Skolan af 48,800 R:dr, med tillagd underdånig anhållan, att njra Elementar-Skolan må häraf tills vidare erhålla, hvad för densamma prof vas erforderligt; så innefattar detta tillägg en tvetydighet, hvarigenom Riks-Stånden först och, om de godkänt Utskottets förslag, Konungens Rådgifvare kunna missledas. Detta tillägg medgifver en sådan uttydning, att af de anslagna 48.800 R:dr ett större belopp, än de för nya Elementar-Skolan anvisade 6.800 R:dr, skulle kunna för denna Skolas behof pröfvas erforderligt.
En underlärare för rättar-lärlingarne, såsom biträde åt läraren i praktiska åkerbruket; en man i mogna år, hvilken tillika undervisar lärlingarne i skrifning och räkning, men isynnerhet egnar åt dem en ständig tillsyn, äfven under de timmar, som äro dem lemnade för enskild öfning i skrifning m. m. och vakar öfver deras uppförande. Personel', passande härtill, äro likaledes ganska sällsynta; ty den med ofvannämnde egenskaper och tillräcklig skicklighet för ifrågavar. un Transport 6,700: Den iS Februari e. m, io5 Transport 6,700: — dervisning saknar aldrig utväg till lönande befattningar, underkastar sig således ogerna det tvång, som denna plats medför. Till en sådan måste derföre upptagas i ett för allt minst . 4oo: — H. En skicklig slöjdare, med någon mekanisk färdighet, för lärlingårnes undervisning uti redskapstillverkning, hvilken äfven åt de elever, som önska deruti vinna närmare upplysning, kan gifva nödig handledning. I ett för allt 3oo: — Man kunde anse, att speciel undervisning i smide för lärlingarne afven borde här upptagas. Under den korta tid af 2:ne år, som torde för närvar, endast kunna bestämmas för deras vistelse vid inrättningen, skulle det dock föra för mycket till mångslöjd ; och den för dem nödvändiga kännedom om det smide, som fordras för här använd redskap, vinna de derigenom, att hvar och en får biträda vid beslagens påsättande i den här inrättade större smedjan. För boningsrum, möbler, sängkläder, eldning, städning och tvätt åt minst 5 lärare, hvaraf de 3:ne förstnämnde åtminstone, hvar för sig, böra hafva 2:ne trefliga rum, för att i längre tid kunna trifvas vid läroanstalten, k too r:dr för hvardera 5oo: — 7,900: — För undervisningens erforderliga fortgång fordras i öfrigt följande medel. För föredragens förtydligande:
Lagbodet att hvart io:de år förnya en inteckning, vid vite att förlora dess hela kraft o. s. v.) eller domstolsorganisation innebära vilkoren för sådana föreningar och de skuldebref de utgifva (vanligen kallade pantebieQ, hemställer Utskottet, om möjligen, under nuvarande förhållanden, det vore alt vänta, alt sådana Godsegare, hvars allmänt kända förmögenhet och sjelfständiga ställning gjorde elem oumbärliga, för att gifva någon Credit åt föreningen, skulle inlinda i gemensam ansvarspligl att på dagen betala räntor m. m., med en mängd andra, som, ehuru säkra de än verkligen kunde vara, befunno sig i en generad penningeställning, och under tiden hvarken förvärfva! vana, rykte elier förmåga att vara noggranne betalare. Utskottet betviflar sålunda, alt Creditföreningar hos oss för det närvarande kunna bildas med nog anspråk på förtroende, för att äfven på Utländsk ort ega lika credit med Banken, och således göra dess biträde öfverflödigt. Bih. till B.-St. Fröt. i8?.8-i83o, 6 Sami. 3 Band. i:dr.i Haft. 6 Ranco-UtsT:s Betänkande, N:o 92. ad c) Det skulle väl måhända synas mera likgiltigt, genom hvilket Statens Verk den med sin Credit kom allmänheten lill biträde, men oberäknadt att Banken, med sin kända förmögenhet och rörelse, och med sin af Ständer och förmodligen äfven snart af Lagar garanterade orubbliga grundfond, torde ega en större Credit än något annat Statens Verk, så är att taga i betraktande: att Banken äfven . är en Låne-Bank, hvars föremål är att upplåna Capital, för att till egen och allmän nytta åter utlåna dem; att den redan drifver en med den föreslagna nära likartad belåning af Fastigheter; att den eger en härtill organiserad och tjenstvan Einbetsmanna-Corps; samt att således denna tillökning i dess rörelse skulle fordra ringa tillökning i dess förvaltningskostnad.
Ty att redan nu, innan saken är utredd, innan öfvertygelsen hunnit stadga sig, och ens inom Utsk. sjelft vinna den fasthet, som förutsätter förmåga och vilja att för sig bjuda några skäl, — man skulle af Konungen begära en propos. i den syftning motionärerne åsyftat, det torde tydligen befinnas vara allt för tidigt. För öfrigt kan jag icke neka, att, i en lid, då man med eller utan skål klagar öfver skattebördor o. s. v., så äger det dock någon betänklighet med sig, alt införa ett system, hvilket, enl. hvad motionärerne i sin mån nödgats vidgå, skulle hafva till följd, att man af öfverskoltet på tullmedlen måste taga ersättningen för den upkommande bristen i postverkets jntrader o. s. v. — Vi böra ihågkomma, att Frihandelssystemet har många försvarare, att de kunna hos RiksSttn vinna öfverhanden, likasom de lära gjort i Bevilln.Uisk., att tulltaxan lill följd häraf undergår betydliga förändringar, hvarefter lullmedlen måhända icke komma att lemna öfverskott. Må emedlertid nu en återremiss af detta betänk. beviljas; lordehända blifver, då ärendet tages i ett grundligare betraktande, dess nödlorfleliga utredning, så vidt det nu redan kan låta sig göra, en lycklig påföljd deraf, enär, derest vilja förefinnes, eller väckes genom en direkt upmaning från Ståndens sida, man kan vara öfvertygad, såsom jag för min del också år, att af ett Utsk., bestående af en så talrik och uplyst personal, ett resultat, bättre, — och i synnerhet mera genomtänkt, — än det förevarande, skall för Stäuderne framläggas. Hr Wattrang:
Vid dessa val skola till efterrättelse tjena de för kommunerna gällande röstlängder, som böra innehålla anteckning om dem, hvilka enligt § 14 valrätt till kommer. § 18- Konungens Befallningshafvande åligger att, när val till Riksdagsman i andra Kammaren erfordras, derom underrätta vederbörande valförrättare, som låter tid och ort för valet i kyrkorna kungöra, med särskild föreskrift, att elektorsval, der det eger rum, skall hållas minst åtta dagar före riksdagsmannavalet. Skulle i någon församling offentlig Gudstjenst ej förrättas å Söndag, då kungörelsen bör uppläsas, skall, på presterskapets anmodan, vederbörande kronobetjent kungörelsen skyndsamt kringsända. För kallelse till elektorsval gäller i tillämpliga delar hvad om 'kallelse till kommunalstämma och allmän rådstuga stadgadt är. Der elektorsval hållet är, skall ordföranden i kommunalstämma eller i Magistrat, som valet förrättat, åt den eller dero, som fått elektorsbefattning sig uppdragen, såsom fullmakt meddela till riktigheten bestyrkt utdrag af valprotoköllet. § 19. Till ledamöter i andra Kammaren kunna endast väljas män, som uppnått tjugofem års ålder samt, enligt 14 §, ega och minst ett år näst före valet egt valrätt inom den kommun eller någon af de kommuner, för hvilka de väljas, § 20. För den, som blifvit utsedd till ledamot i andra Kammaren, utfärdas ofördröjligen fullmakt, underskrifven för valkrets å landet af domhafvanden, — för stad, som ensam sänder Riksdagsman, af stadens Magistrat, — och för valkrets, som består af Hera städer, af den Magistrat, som valet slutligen handlagt.
Då nu genom de kostsamma Inråtta hingar, sorn tixHefter annan, till utvidgande och förbättring af Rörstrands PorCellains-Bruk, med berömlig omtanka af Innehafvarne blifvit gjorde * detta Verk år vordet bragt i det fordelaktiga skick, att lemna en både ganska god och högst betydlig tillverkning, hvars bibehållande, såsom utgörande ställets hufvudsakliga inkomst och deraf följande värde, med Innhafvarnes egen förmån år så nära förenat, har Kongl. Majit ansett så vål derutinnan en tillräcklig säkerhet för Verkets framtida drift och fortsättning vära förvarad, och att således det derom i i 731 års Conträct foreskrefne vilkor, utan befarande af Verkets nedläggning må, såsom öfverflödigt, kunna upphora, som ock att vid ett sådant förhållande, Verkets Innehafvare icke vidare billigen bora vara underkastade denna enda in - Sta tsVt sko t tets Betänkanden. 1117 skrånkning uti en i öfrigt fullkomlig egande rått af Rörstrand, enår dem derigenom efter sednare Författningar, vore betagen utvågen att låta denne Egendom inteckna: en förmån, som i afseende på samma Egendom, för hvars drift betydliga Förlag erfordras, och hvartill Innehafvarne ofta kunna af Låne-bitråden vara i behof, för de sammas erhållande, särdeles i närvarande tid, vore af vigt. Kongl.
Den 7 December. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Stats-Ut skottet: l:o Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling; 2:o D:o D:o, angående upphörande af den åtskilliga hemman åliggande skyldighet att utgöra dagsverken in natura till Kungsgårdar och andra Kronolägenheter; 3:o D:o D:o, angående anslag till' erforderliga ersättningar för beredande af rättelse uti Salpeterhjelpens beräkning inom Kalmar, Kronobergs och Jönköpings län; 4:o D:o D:o, angående nedsättning i Kopparräntan å tillverkningarne vid Stora Kopparberget samt i anledning af ånyo väckta frågor dels om upphörande af allmogens inom vissa trakter af Kopparbergs län skyldighet att till Stora Kopparbergs Bergslag in natura leverera hemmansränteoch mantalseller qvarntulls-kolen, dels ock om upphäfvande af öfriga åt Stora Kopparbergs Bergslag och hytte-egare tillerkände privilegier och särskilda förmåner; 5:o D:o I):o, angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missvextår; 6:o D:o D:o, angående anslag till ombyggnad af Nockeby bro å vägen emellan Stockholm och Kongl. Lustslottet Drottningholm å Lofön i Färentuna socken af Stockholms län; 7:o D:o D:o, angående förmedling af räntan för lägenheter å förra Kronoparken Strandskogen på Öland; 8:o D:o D:o, angående eftergift till förmån för Carlstads stadsförsamling af Kronans rätt till ett efter Näringsidkerskan Johanna Emilia Hollander fallet dana-arf; 9:o D:o D:o, angående eftergift af Kronans rätt till dana-arf efter aflidna enkan B. H.
Om det, såsom jag vågar hoppas, icke alldeles misslyckats mig, att ådagalägga, det Utskottens förslag icke innebär någon anledning att derifrån förvänta det aldraringaste resultat i den väg, hvarå åtminstone de oegennyttiga önskningarne träffas; så torde det äfven tillåtas mig, att begära den allmänna uppmärksamheten å de förluster och oförtjenta lidanden, hvilka genom Utskottens förslag tillfogas dem, hvilka i stöd af gällande författningar grundat t Den i4 September f. m. 217 sina inrättningar å sådane apparater, sorn nu blifva bannlyste, i fall förslaget blifver af båda Slatsmagterne godkändt. Det lärer troligen ej med särdeles framgång kunna bestridas, att täta kastningar i lagstiftning för alla näringsgrenar bilda en osäkerhet, som utgör förnämsta hindret för all industri-utveckling uti de Stater, der man är olycklig nog, att aldrig vinna någon stadga i system. Det skall innerligen fägna mig, om den återgång ifrån i min tanka sundare principer, hvilken af 1823 års Ständer å bane bragtes, men nu syubart frånträdes, kan komma att verka det goda man dermed tvifvelsutan åser, men som jag betviflar blifva händelsen. Jag bekänner uppriktigt, att jag icke inser mera skäl, att inskränka ett pistoriskt apparat till hälften af den kannerymd, som för en simpel panna tillätes; än att ifrån samma grundsats inskränka en förbättrad spinnmachin till ett visst antal trådar, i hänseende till tillverkningens förhållande med en vanlig dålig, och af sämre coustruction. Jag fruktar, att den lagstiftningsåtgärd, som innefattas i Utskottens förslag, kommer att bära stämpel af föga verklig Statsmanna-åsigt, men möjligen af destomer beräknade smärre, lätrre och det allmännas 7 o fordringar så underordnade, intressen, alt 1 2l8 Den 14 September f. m. den dag torde komma, då man ogerna medgifver sig hafva ägt någon andel uti en dylik tillställning.