Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta Förslag till Reglemente är gilladt af yjögvördige Präste-Ståndet den 2 innevarande månad och af Hedervärda Bonde-Ståndet den 29 nästledne Junii; hvaremot detsamma, i anledning af gjorde Anmärkningar, blifvit återremltteradt frå9 Högloll. Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet. En vard Eedamot af Högloll. Ridderskapet och Adeln liar, utan att framställa några erindringar emot de af Förenade Utskotten föreslagne Regleinentariska Föreskrifter, ingått uti pröfning, dels huruvida något Reglemente för Disconternes utredning kunde af Rikets HögI o fl. Ständer fastställas, innan denna utredning 3f Kongl. Majit i Nåder blifvit sanctionerad, och dels, huruvida Rikets Höglofl. Ständer kunnat fatta ett så beskaffadt Beslut, som det, hvarpå Statsoch BankoUtskottens Betänkanden. 2033' Förslaget till Reglemente sig grundar; hvarjemte han gifvit en omständelig undervisning om de former, hvilka vid Eagförändririgar böra iagttagas. Dessa Ahmärkningar hafva Förenade Utskotten ansett vara af sådan beskaffenhet, att de till serskildt besvarande icke behöfva upptagas. 1. Afdelningen i Reglementet. 2. §. Vid 2 morn. hafva åtskillige värde fLeda* möter så väl af Högloft. Ridderskapet och Adeln sorn af Vällofl. Borgare Ståndet yrkat, att Riksgälds-Contojrets Obligationer, hvilka utgifvas i utbyte mot Disconternes 3 Procents Reverser och Af.,krifnings bevis, böra utfärdas för hvarje år serskildt, att förfalla den 1 October 2819, 1620, 18S1 och 1822; i stallet för att, enligt FörenadeUtskottens Förslag, ställas på 4 år med En fjerdedels årlig afbetalning. Denna yrkade förändring, såsom icke förenlig med Rikets -Höglofl. Ständers
Anslaget för Exercitie-Sq vadronernas underhåll. (Riks-Statens 3:dje Hufvudtitel). Räkenskaperna äro uti Kongl. KammarRällen granskade för åren 1840 och 1841 utan anmärkning. Af dem inhemta*; — 177 — Debet år 1840- år 1841. Balans från föregående året: Statsanslag 22,000: 22,000: Afskrifven skuld till Gamla Mötes Passevolansfonden . » , , , —• 5,333: 16. Balans till påföljande året: Credit Balans från föregående året: — Utgift: Balans till påföljande året: Detta anslags, sfedan år »838 balanserade, skuldbelopp, 5,333 R:dr 16 sk., till Gamla Mötes-Passevolansfonden, för enj till bestridande af kostnaderna vid i83o års möten, lemnad låneförsträckning, stor 16,000 R:dr, men hvarå afbetalningar sedermera, under åren 183r — 1S33, ägt rum, har uti 1841 års Hufvudbok blifvit afskrifvet, på grund, af Kongl. Brefvet den 27 Juli i8{f. 178 Till följd af Kongl. Kammar-Rättens Utslag den 23 April i838, liar Regements-Kommissarien vid Skånska Dragon-Regementet J. L. Åberg blifvit frikänd från betalningsskyldighet af vid samma Regementes räkenskaper anmärkta medel, rg R:dr 47 sk. ii rst; hvadan beloppet afskrifvits uti 1840 års Hufvudbok. Uti ofvanstående, vid 1341 Års slut befintliga tillgångar innefattas: en med Banko-attest verificerad kontant behållning af ^,333’. r. 5. förskotter till bestridande af Exercitie-Sqvadronernas underhåll år 1842 . i3,oo5:47- 3, samt en under begge åren balanserad, på konkurs-utredning beroende fordran i framlidne Tygvaktaren N. J.
I det jag vände mig om, såg jag en i gult och grått livrée klädd betjent, hvilken nyfiken stod och gapade på den ovanliga gästen; hu! tänkte jag, intet godt förebud, (den gula färgen kan jag ej fördraga). Är hennes Nåd hemma? Ja; vill ni vara god visa mig upp till henne, bad jag; beredvillig gjorde betjenten hurtigt ett vänsterom, och ledsagad af honom, mera sprang än gick jag trappan uppföre. Här i N:o 1. Jag öppnade dörren. Detta var alltså mitt blifvande hem, med glädje fann jag rummet tomt; jag hade ungefär så önskat, och kunde nu åtminstone en minut draga andan. Än en minut och ingen syntes; jag hade således tillfälle att kasta ögonen kring rummet och göra mig bekant med dess tillhörigheter. Rummet i sig sjelft var ljust och vackert, men förmörkades betydligt af långa mörk-brandgula tvillsgardiner, hvilka i djupa falbulaner föllo öfver de höga fönsterrutorne; antika men dock ej osmakliga, möbler beklädde väggarne, skulle endast det brandgula tyget ifrån desse uteblifvit. På ett med rötter inlagdt bord, stod en stor, med fint jerngaller försedd bur, i hvilken en liten råtta behändigt slingrade upp och ned, på tvenne dertill ändamålsenliga kedjor; uppå den svarta dörren till buren stod med stora i gul färg målade bokstäfver denna sinnrika devis: se, men rör icke! hvilken jag helt bestämdt skulle lämpat på en i den gula kanapéen hvilande katt, om jag ej invid buren ertappat en dito på lur stående. Tålamodsprof, tänkte jag; stackars trio, snart, snart utgöra vi väl en qvartett.
Besv. och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 3. 3 mänga utvägar funnes att eludera ett stadgande, som förböde serskild ularrendering af bränneri, såsom t. ex. att arrendatorn) antoges under benämning af bränmästare och på det sätt aflöntes, att han vore pligtig att till brön neri egaren leverera endast vissa kannor af del bränvin, som i bränneriet tillverkades, samt följaktligen ansvar för öfverträdelse af förbudet komme att träffa endast den, sorn vore mindre fintlig. Vid öfvervägande af hvad sålunda blifvit å ömse sidor anfördt, hafva Utskotten icke funnit skäl att frånträda sitt förslag till ifrågavarande moment. §. 7. Utskotten hade föreslagit, att från denna §. skulle uteslutas det stadgande, som alltsedan år 1835 varit i Förordningen intaget derom, att bränvinsbränning i stad ej må utöfvas med panna af mindre rymd än 30 kannors. Detta förslag är bifallet af Bonde-ståndet, men har blifvit ogilladt af Ridderskapet och Adeln; och har frågan blifvit återremitterad af Presteoch Borgare-stånden, efter anmärkningar, att förslaget skulle framkalla mångdubbelt antal bränvinspannor och befordra den så kallade husbehofsbränningen, hvarigenom äfven statens inkomster komme att minskas, samt att bildande af småbrännerier i städerna desto mindre borde tillåtas, som städernas invånare icke bade behof alt tillgodogöra jordens produkter på samma sätt, som landtmannen.
Gamla Svenska HandskapsPagar, hvilkas Språk enligt hvad af Herr Professor Rasks Isländska Språklära inhämtas, slutar sig ganska nära intill Isländskan. De opålitliga Uplagorne af dessa vigtiga minnesmärken från vår Forntid, äro länge sedan försvunne utur Bokhandeln, medan de många sköna Codices af desse Havar ligga obrukade på våra Bibliotheker. Hvad Herr Hammarsköld anfört om nödvändigheten att vidare granska de gamla Svenska Hagarne, har icke undfallit Herr Adlerbeth* som tvertom yrkat att Svenska Fornskrifter, och således äfven dessa Pagar^ skulle af den lärde Isländaren noga undersökas. I sammanhang härmed bör nämnas, att vi, äfven äga ganska goda Pergaments-Codices af de gamla Norrske Hagarne, hvilka aldrig Varit utgifne, och endast högst felagtigt på Danska öf. versatte. Allt detta håfve vi redan inom Fädernes - 3 24 StatsUtskottets Bet'link anden. Jandet. Wåv Nationalära synes fordra att dessä skatter framdragas ur de Bokskåp, hvari de under nära 100 år legat nästan orörda, medan Danska Lärdes oafbrutna Forskningar i afseende på Nordens Häfder och Fornspråk, gifvit denna kunskapsgren en ny förädlad skepnad och riktat den med vigtiga iiptäckler. Om vi icke vilja förblifva våra grannar underlägsne i dessa kunskaper, blir en skicklig Isländsk Lärare för oss oumbärlig. Allt hvad brukbart i denna väg hös oss eller våra grannar utkorhmit, har äfven antingen ensamt blifvit beredt till trycket af Isländare eller med deras tillhjelp. På sådant sätt arbetade Schöning gemensamt medv den berömde John Olafssen, och oaktadt han, vid utgifvandet af Sturlesön, hade till händs en gammal Dansk öfversättning, äro Chaftorne till detta verk, dem han ensam utarbetat, upfylde af orimliga misstag och löjliga språkfel.
Efter att hafva ådagalagt dessa förhållanden, torde det tillåtas mig att uttrycka någon förundran deröfver, att Svenska Folkets Ombud kunna ens ifrågasätta att vilja, i min tanka egenmägtigt och utan afseende å Rustoch Rolehållares individuela begifvande, såsom Lagstadgande ålägga dem hvad fordna tiders Konungar och understundom allt för mägtiga Ständer hitintills icke trott sig kunna afgöra annorlunda, än i öfveiensstämmel - Btl.t,Stats-s',/4llm.Besv.o.Oec.Utsl>Utl.N:ö 73. 77 mel se med de här ifrågavarande skattskyldiges fria och otvungna medgifvande. Ifrån det välde och den magt, hvilken någras mening nu syne* vilja tillvälla Rikets Ständer, utgår äfven en ganska vigtig fråga, i anseende till sättet att utöfva denna, för mitt omdöme, inkräktade och sålunda äfventyrliga magt. Jag eger visserligen icke hvarken tillräckliga kunskaper eller förmåga, att från någon sträng Juridisk bevisning hemta stöd för den mening, hvarefter mitt sunda förnuft binder mig att uppfatta lydelsen af Regerings;’ Formens 80 $. Detta Lagbud innebär, att de med Landet och Städerne upprättade Indelnings-Verk skola orubbade vara, intill dess Konungen och Rikets Ständer hnna nödigt någon ändring deruti samfäldt att göra. Skola nu, efter deras mening , som tillägga Rikets Ständer och Konungen en absolut beslutande rätt i dessa frågor, Contractens helgd rörande Indelnings-Verket kunna brytas, eller till de Rustoch Roterings-skyldigcs skada och tunga kunna förändras, genom beslut utaf de Stånd, hvilka 78 BU.t.Suus-vÅUm.Besv,o.Oec.Vtsk.Utl, Nto 7 sr. af Rustnings-skyldigheterne icke draga den ringaste börda ?
Dagen efter den, då examen är slutad, kungöres offentligen de betyg öfver hvarje lärjunges uppförande, flit och framsteg, hvilka lärare, på grund af sin under terminen vunna kännedom om lärjungarne, till protokollet afgifvit; den nya ordning, som lärjungarne, hvar inom sin klass, komma att intaga, den utdelning af stipendier, premier och fattigmedel, som af kollegium beror, och bestämd är, och hvad mera, som till terminens eller läseårets afslutande må anses höra. §. 21. Till de offentliga förrättningar vid högre skola, hvarmed läseåret vid vårterminens utgång skall afslutas, inbjude rektor ungdomens föräldrar och målsmän samt den allmänna uppfostringens gynnare och vänner genom ett tryckt på svenska författadt program, hvilket bör innehålla: berättelse om undervisningens fortgång under det förflutna läseåret samt om begagnade läroböcker och stadgade lärokurser, uppgift om de lärare, som under årels lopp vid läroverket tjenstgjort, om iärjungarnes antal, om samlingars och inrättningars tillstånd och dervid timade förändringar, samt hvad mera, som till upplysning om läroverket lända kan; börande programmet tillika, der så ske kan, åtföljas af en afhandling, helst af pedagogiskt eller didaktiskt innehåll, författad af någon bland lärarne vid stiftets läroverk, med fritt val af det språk, författaren finnér för alhandlingen lämpligast. §. 22. Rektor afgifve årligen berättelse om läroverkets angelägenheter, enligt de föreskrifter och på de tider, som af centralstyrelsen bestämmes. Dessa berättelser, ställde till central-styrelsen, afgifves till eforalstyrelsen, hvilken desamma, med bifogad öfversigt och eget utlåtande, till centralstyrelsen ofördröjligen öfversände. Stockhom den g November 1847. F. O. Silfverstolpe. 75 Bil. Underdånigt Memorial! Revisionen öfver Rikets elementarläroverk yttrar sig, i sin sist afgifna underdåniga berättelse af den i3 December i843, på följande sätt: ”Infällandet af lämpliga anstalter för lärares iheoretiska bildning är att ”betrakta såsom en af de mest maktpåliggande åtgärder till läroverkets ” förbättring.
R:dr utöfver den af honom beräknade sum”raa ; men Professoren förklarade sig ej vilja ”i någon dylik underhandling ingå. ”Allt hvad härutinnan inför Revisorerne blifvit upplyst och utredt vittnar ”om godheten och nyttan af de anstalter, ”Banco-Fullmägtige, till byggnadens fortsättning och fulländande, under förra Riksdagen vid togo; och har ByggnadsAdministrationen ej allenast funnits berättigad 6 Banco-Ut skottets Memorial Ns» 34, "till erhållande af full decharge för dess ”förvaltning, utan äfven förtjent af det vits* "ord, att den, med redligt nit och beröm-* "lig försakelse af egen beqvämlighet, mot-: ^svarat ett vigtigt förtroende, samt dyrae-i "deist beredt och befordrat Bankens gagn ”och förmon; hvadan Revisorerne ock, med "hemtadt stöd af deras Instruktion, funnit "skäl att till Banco-Utskottet hemställa, "huruvida icke anmälan hos Rikets Ständer "må göras, om någon vedergällning för "Administrationens osparda möda.’’ Banco-Utskottet, som, vid ytterligare granskning af Redogörelserne, i detta afse-?, ende funnit sig ega allt skäl att instämma uti Herrar Revisorernes gifne omdöme, har såsom en följd deraf beslutit, att den ifrågavarande Byggnads-ndministrationen med-, delas full decharge för dess hafda befattning; och får hos Rikets Ständer vördsamt tillstyrka :■ Att en summa af Sexhundrade Sextiosex Riksdaler, Trettiotvå skillingar (666:3a) Banco måtte, såsom vedergällning för ByggnadsAdministrationen, få anordnas på Bankens Omkostnads-räkning, samt på Herrar Banco-Fullmägtige an« Banco-U t skottets Memorial Nio 54. y komma att oni fördelningen deraf besluta,’ Detta, jemte någre Ledamöters Reservation, underställes Rikets Högled. Ständer yördsamligen. Stockholm den 3i Mars iSaq.
En talare har emot mitt förslag riktat den anmärkn, alt det Lunde innebära något annat än hvad jag yttrat. Måhända bärleder sig en sådan förmodan derifrån, att den värde talaren icke var bär närvar., då jag förklarade, hvarföre jag omöjligen kunde erkänna de allmänna valens princip, äfven om det vore tänkbart att de 4 Ståuden skulle erkänna densamma. Jag sade att detta var en falsk grund att bygga på i Sverige, derföre att man nödvändigt måste, med antagandet af de allmänna valen, fastställa en ganska hög valcensus, och att sådant vore lika omöjligt att få erkändt af det 4 Ståndet, som det skulle blifva omöjligt att få de allmänna valen erkända af de Öfriga 3:ne Stånden. Detta är för mig ett skäl att afstyrka ett sådant förslag. Visserligen bar en talare sagt, att det endast vore en lös sate, framkastad af mig, utan att af bevis vara beledsagad, att någon hög valcensus behöfdes; men det synes mig, som hade den värde talaren gifvit styrka åt min sats, då lian talat om vigten af att få representanter fästade vid Svenska jorden, cb. om han ej åsyftar detta på samma basis som Const.Utsk., ty då får man se af hvad verklig vigt det är, då io r:dr skatt för jord medför rättighet att välja och väljas. Hvilken statskunskap, hvilken statsmannavishet eller förmåga att skilja sig ifrån de dagliga bekymren, för alt med någou lust kulina egna några stunder till inhemtandet af hvad som är oundgängligt för representanlkallets utöfning, kan man väl hafva nit förvänta hos den blifvande representationen, då man utgår ifrån en så låg valcensus. Jag har visserligen hört ålskillige ledamöter, hvilka lika med mig anse detta förslag oantagligt, likväl yrka att det borde hvila, emedan del skulle vara vådligt, om E. o. Ad. för sin del med ett 2 1 2 Den 19 April f. m. maktspråk ville undanrödja anlednm lill den kritik, som detta förslag förtjenar och bör undergå till nästa riksdag.
Domstolen medgifvit rågångsjemkningar endast, då håda parterne dermed varit nöjde, ty i sådant fall har ingen rättegång uppstått, och Högsta Domstolen har aldrig varit i tillfälle, att pröfva frågan. Jag uppgaf, att Högsta Domstolen dömt till rågångsjemkning i tvistefrågor parter emellan i detta ämne, då naturligtvis den ene yrkat och den andre bestritt jemkningen. Herr von Hartmansdorff: Jag kan möjligen hafva misstagit mig; men hade just antecknat dessa Herr Danckwardts ord, ”då håda parterna varit öfverens.” För öfrigt vidblifver jag mitt förra yttrande, och anhåller om proposition å Grefve Spens’s redactionsförslag. Friherre Anckar swärd: Krokiga rågångar äro så ofördelagtiga, i synnerhet emedan stängselskyldigheten derigenom blir håde större och försvårad, att jag anser det vara ganska förmonligt för håda parterna, att få rågångarne räta. Då båda parterna äro ense, faller det af sig sjelf, att ingen tvist blir af; men det är just, då den ena parten af motvilja nekar, som jag anser, att Lagen hör komma emellan, och bestämma 156 Den 27 Augusti f. ra. hvad den ömsesidiga fördelen kan fordra. För min del skulle jag önska, att inga andra svårigheter funnos för Enskiftenas fortgående; de skulle då gå af sig sjelf. Jag förenar mig således med Herr Danckwardt, och anhåller om proposition till bifall å Utskottens tillstyrkande, Herr von Hartmansdorff': Jag hemställer om icke man kan tänka sig den egennyttan hos en jordägare, att hån, till åtkommande af grannens bättre odlade mark, begärde en rät rågång, hvarigenom den raka linien skulle blifva raka vägen till grannens egendom. Då all jord icke är lika fruktbärande, och då den vanligen är tacksam, i mon af det arbete, som på densamma nedlägges; hemställer jag, om det icke vöre mera skäl, att låta en hvar uppbära frukten af sin arbetsamhet, än att tvinga någon mottaga och uppodla grannens vanskötta, i stället för sin egen väl brukade, jord? Herr Hjerta:
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att ifrågavarande Expedition måtte tills vidare få hvila; hvilket bifölls. Föredrogos förstärkta StatsUtskottets den 7 dennes aflåtne fyra serskildte Memorial, angående de till Utskottets afgörande genom omröstning öfvsrlemnade frågor: Den 11 Julli. 235 1) Om Bevillningsafgiften för consumtion och öfverflöd. 2) Om Riksens Ständers Revisorers rätt, att indraga creditivc-t å Banken för Manufactur Discont-fonden. 3) Om Riksens Ständers Revtsorers rätt, att indraga Creditivet å Banken för Allmänna Magazins-inrät t ningen. 4) Rörande en förnyad Tulltaxa. Och fann Ridderskapet och Adeln att berörde fyra Memorial endast borde läggas till handlingarne. Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att sorn han blifvit underrättad, det Ridderskapet och Adeln i sista ple4 no, i anledning af derom väckt motion, beslutat, det skulle genom Riddarhus-Directionens försorg Hans Excellences portrait på RidRiddarhusCassans bekostnad förfärdigas, finge Hans Excellence, med bfligaste erkänsla derföre hos Ridderskapet och Adeln aflägga sin tacksamhet; men vågade tillika utbedja sig Ridderskapets och Adelns tillåtelse, att få på sin egen bekostnad draga försorg om verkställighet af Ridderskapets och Adelns beslut. Grefve Mörner, Carl Stellan: Ehuru Rid. derskapet och Adeln visserligen med nöje går Eders Excellences önskningar till mötes, täck. 236 De n i x Juliii tes Eders Excelience vid detta tillfälle förlåta^ att Ridderskapet och Adeln ej kan antaga Eders Excellences obligeanta anbud, för att tillskynda RiddarhusCassan en besparing
Nro 6q. med förslag till ändringar i 5o § Reg.F. och 3 § Riksd.Ordn.; N:o 70. angrde PresteStrs återremiss på memor. Nro 55; StatsUtskottet: Nro 389. i anledn. af väckt fråga om förändring af den förut stadgade tid, inom hvilken den till statsbehofvens fyllande utaf allm. bevillningen anslagna summa skall uti Riksg.- cont. hvarje år förskottsvis hållas Statseont. tillhanda; Nro 3go. i anledn. af factoren för tryckning af Riksg.- contrs creditsedlar, Samuel Rumstedts genom Fullmägtige i nämnde Cont. anmälda ansökning att varda bibehållen vid innehafvande lönebelopp; Nro 3gi. i anledn. af erhållen återremiss på StatsUtskrs memor. Nro 35i; Nro 3g2. i anledn. af erhållen återremis på StatsUtskrs memor. Nro 352; Nro 3g4- rörrde ett tillägg i frågan om det af K. M. för Carlstens fästnings iståndsättande äskade extra anslag; BevillningsUtskottetr Nro 4.7 med förslag till sammanjemnkning af PiiksStrns beslut i fråga om verkställigheten af R. H. Strs beslut, alt sportlerna inom K. Mrs Cancelli hädanefter skola utgå till Kronan såsom charta? sigillatae—afgift; BancoUts kottet: Nro 63. till svar å de inom Irenne RiksSt. gjorda anmärk - Den 5 Januari. 33 märkn:r vid Utskts under N:o 38 framlagda förslag till departemental-indelning af Bancoverket samt redovisningsoch tjenstgöringsordningen inom detta verk; N:o 74- i anleda, af Hr Rosenblads, Bernh., motion om förändring i fördelningen af styrelseåtgärderna i Banken och i sammansättningen af Bankens understyrelse. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. till 3 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Thorsdajjen de» 8 Januari i835.
Sig fördenskull böra fästa Rikets Ständers synnerlig» uppmärksamhet å det af Öfver-Intendents-Embetet väckta förslag, att Kongl. Museum, Kongl. Bibliotheket, Witterhets-, Historiaeoch AntirpitetsAcademiens Samlingar, jemte Kongl. Mynt-Cabinettet, Klädkammaren och Lif-Rustkammaren må förenas i samma local, i hvilket afseende Kongl. Maj:t jemväl åberopade Rikets Ständers yttrande, att nämnde Academi, för att motsvara sin bestämme!se_, måste beredas utväg att kunna på ändamålsenligt sätt uppställa sina Samlingar, äfvensom Rikets Ständers år lÖ/p församlade Revisorers berättelse, deruti vitsordas, att det inskränkta utrymmet i Kongl. Museum hindrade Samlingarnes uppställande på ett mera lämpligt sätt och att önskligt vore, det förslag till erhållande af en tjenligare plats för desamma kunde framläggas. Det af Öfver-Intendents-Embetet i sådant hänseende nu afgifna förslag, åsyftande att tillvägabringa ett för Riket hedrande, varaktigt minnesverk af Svensk byggnadskonst, slutade med en kostnadssumma af 5oo,on© R:dr, eller högst 55o,ooo R:dr Banco, som likväl, enär ett byggnadsföretag af denna betydliga vidd och egna beskaffenhet måste erfordra en till flere år utsträckt arbetstid, icke vore beräknad att utgå annorlunda, än i den mon nybyggnaden fortskred. Kongl. Majrt ville emedlertid desto mindre med någon framställning i förevarande hänseende gå Rikets Ständers beslut i förväg, som Kongl. Majrt, ihågkommande den beredvillighet, hvarmed Rikets Ständer tillförene, i förhållande till Statens tillgångar, understödt vetenskaper och konster samt deras Idkare, hyste välgrundad förhoppning, att Rikets Ständer icke heller nu skulle vägra ett lämpligt anslag för det vigtiga ändamålet, så framt allmänna medel dertill lemna tillgång.
Sh 1 4^ tn 10. 2. 5. stället för här ofvanstående columner: ",Hemmantal m. m,/J införes Tomternes Kurn - Bevillnings-Utskottets Memorial, N\o 45. F o r m u Sammandrag öfver N. N. Fögderis Mantals - Socknar, Skepparslöf Socken Kiaby d:o Ifvö d:o Hemman. 30 17 40 Skattskrifn e. Cfl c 5 B Betalande Bevillning efter itsta Art. “/O ft> < 87 00 Summa. rO 1'iie från Bevillning efter i Art. rO 000 Gemenskapen af Indeldta Arméer. laire. Bevillnings-Utskottets Memorial, N\o 45. och Skåttek rifnings -Längder för år 18 r. Skattfrie. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Kongl. Maj:ls Nåd Skrifvelse N:o <00. Under den 18 Januari innevarande år har Landtbruks-akademiens Förvaltnings-kommitté till Kongl. Maj:t i underdånighet afgifvit det från Konimittéen infordrade utlåtandet, och deruti tillkännagifva: att Kommittéen den 8 förutgångne December fått från Styrelsen för Ultuna Landtbruks-institut emottaga ritningar och kostnadsförslag i afseende å de ifrågavarande byggnaderna, hvilka, sedan, enligt, hvad Styrelsen anmält, den ursprungliga planen att i ett och samma hus inrymma både elever och lärlingar numera blifvit, frångången, skulle komma att bestå af: l:o ett boningshus af tegel, med lärosalar, laboratorier, bibliotheksrum, modellkammare, rum för eleverne och den för dem nödiga ekonomien; varande kostnaden för denna byggnad, jemte inredning samt inventarier i rummen och laboratorierne, beräknad till R:dr 109,236: 35. 2:o ett boningshus af trä, med rum och undervisningssal för lärlingarne, jemte bostad för rättaren; upptaget, med inbcräkning af 2,000 R:dr för möbler och inventarier, till