Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtande, angående förändring i sättet för beräknandet af dm så kallade Gewinsten d Kronans behållne Räntor. (I. A.) Genom Protocolls-Utdrag har Bonde-S landet till Slats-Ulskollels åtgärd remitterat ett Memorial af Riksdagsfullmägtigen Olof Lindbeck ifrån Hallands Län, som, med afseende derå, att under benämningen af Gewinst utgår en, efter hemmanens närvarande beskaffenhet, både ojemt fördelad ock mycket dryg skatt, bestående af vissa jordebokspersedlar, hvilkas serskilda belopp ingen åbo känner, föreslagit: 1:0 att, till undvikande af allt möjligt underslef, de under uttrycket Gewinst inbegripne jordebokspersedlar, till de skattdragandes underrättelse, i Debetsedlarne måtte specificeras; 2:0 att, till beredande af någon lindring i denna skattebörda under missväxtår, då markegången vöre hög och allmogens behof större än eljest, persedlarnes förvandling i penningar måtte bestämmas efter medeltalet af dc senast förflulne fern, om icke tio årens Rikseller åtminstone Läns-markegång, och icke efter hvarje års markegång; samt 3:o att debiteringen verkställes på en gång med den af öfriga n t lago r ne, eller senast vid första uppbördsslämman, hvarigenom de af allmogen, sorn då kunde betala sina Kronoutskylder, undginge att infinna sig vid andra stämman, med besparing i tid och kostnad. I anledning häraf, får Utskottet upplysa, att Kronans Gewinst icke, såsom Molionairen uppgifvit, utgör någon ökad skatt, utan endast .består af den förhöjning eller vinst, som uppkommer efter hvarje års markegång emot Kronovärdiet i Jordeboken, hvilken förhöjning, enligt Författningarne, skall, likasom all annan ingäld, under sin vissa titel ofelbart och fullkomligen beräknas. Hvad åter beträffar
Hans ombytliga, för att ej säga nyckfulla sätt emot henne förefaller stundom alldeles obegriplig, om man ock här och der tycker sig ana, att förf. hos Olof velat lägga en slags fruktan, att kärleken skulle göra honom oduglig till sitt kall. Hvilken af de båda versionerna är den bästa, är en fråga, som är svår att afgöra. Hvad som emellertid, för att nu upptaga en ofvan gjord antydan, gör den senare mera svår att sätta sig in i, notabene för en, som ej känner båda, är, att Gerdt i den senare omarbetningen fullkomligt trädt i skuggan. Så t. ex. har hela den stora scenen i l: sta akten mellan Gerdt och Olof sammansmält tilL summa två sidor, hvaremot en del deraf här är förlagd till 4: de aktens slutscen. För öfrigt uppträder Gerdt blott i 3: dje akten, och i slutakten förekommer han icke alls. Hvad förf. velat säga genom denna figur, är förlagdt till efterspelet, en anordning, som ej är fördelaktig för sjelfva den dramatiska spänningen i stycket. I allmänhet synes det hafva varit förf: s plan att vinna större koncentration. Så har hela den förträffligt anordnade scenen, der Olof försvarar skökan mot pöbeln, slutande med de skarpa, men strängt rättvisa orden: “ Gå! och synda icke härefter, men visa dig icke för presterna, ty de skola kasta dig för qvinnoma “, lemnat plats för en helt enkel tirad, der Olof förklarar, att om han komme i den situationen, så skulle han göra så och så. Femte akten erbjuder de största olikheterna. Det ser nästan ut der, som om förf. i viss mån dömde sin hjelte på annat sätt. Ty i prosaupplagan var det knapt fråga om annat än att Olof “ drefs af andan “ och från Gerdts dom: “ Affalling “ finnes der ingen appell. Det har här kommit ett tvifvel in om, hvilken ande, som har rätt. Lars säger: “ Är du viss, att. du icke gått längre, än anden bjöd? “ Olof. Andon sade alltid: ” gå den väg, jag kallar dig. ” Och jag gick! Lars. Anden sade så äfven åt mig, men jag gick icke din väg. Olof. o
S D. Föredrogs och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande, 32 208, i anledning af väckt motion om godkännande af förslag tili förordningar, dels angående en hy - Prol.-Utdrag den 4 November 1863. 709 potheksbank för rikets städer och köpingar, dels angående allmänna grunder vid bildande af hypotheksföreningar emellan egare af stadsfastighet. S. D. Vid föredragning af Sammansatta Stats-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, JM 50, i anledning af väckta raolioner om förändrade föreskrifter i afseende å skogshushållningen i riket, fattade Ridderskapet och Adeln här nedan antecknade beslut. l:sta och 2:dra punkterna (sidd. 7 och 8). Utskottets hemställanden biföllos. 3:dje punkten (sid. 18). Utskottets hemställan bifölls med följande förändrade lydelse: »om icke Kronans öfverloppsmarker och sådana trakter af oafvittrade skogar i Stora Kopparbergs, Gefleborgs, Wester-Norrlands, Jemtlands, Westerbottens och Norrbottens län, hvilka finnas dertill tjenliga, borde för kronoparker förklaras, ställas under vård och förvaltning af Skogs-styrelsen samt behandlas efter sådana, pä vetenskapliga reglor grundade hushållningsplauer, som afse skogens framtida bestånd och högsta afkastning; dock att hinder derigenom ej läggas för afvittring af skogsanslag åt redan anlagda hemman och nybyggen.» 4:de punkten (sidd. 18 och 19).
Den förre ksn såsom Utländning och Catholik icke gerna erhålla någon Tjenst härstedes, hvaremot den senare visserligen lärer kunna befordras till ett Embete med Lön på Stat, i hvilken händelse Pen - 376 Deli it April. sionen synes, på sätt Utskottet föreslagit, böra beräknas under Lönen, bellst såsom ett exempel härpå kan åberopas Landshöfdingen von Rosenstein, hvilken, ehuru Embetsman, icke på cn gång njuter både Pension och Lön, utan endast deu förra, Grefve dk ta Gardie , Jacob: I den säkra förmodan , att Ridderskapets och Adelns egen känsla lärer bifalla det af Grefve Posse föreslagne tillägg, får äfven jag för min del det samma tillstyrka. Det är mig okärt att jag denna gången måste vara af skiljagtig tanka med Friherre Wrangel; men jag qtber mig få upplysa, dels att Landshöfdingen v. Rosenstein, dä lian iemnade sin f. d. innehafde Informators* plats, fick en vida större Pension än den, hvil. ken nu blifvit för Cancelli Rådet Tannström föreslagen, dels ock att det skulle åtminstone i min tanka vara origtigt så väl att vilja betaga Cancelli-Rådet Tannström den förmon, att äfven, då han varder befordrad till Embetsman med Lön på Stat, få tillgodonjuta den honom tillagde Pension, som ock att vilja beröfva Fäderneslandet det gagn, det samma med allt skäl kan vänta af Cancelli-Rådet Tannströms utmärkta insigter. Af dessa anledningar får jag anhålla om Proposition till bifall af Stats. Utskottets ifrågavarande Betänkande tillika med det af Grefve Passe föreslagne ofvamiämnde tillägg. Herr Silfverttolpt, Gustaf Abraham : Jemte det jag instämmer uti det af Grefva Posse fö* Den it April. 377 reslagne tillägg, får jag tillika upplysa, att Landshöfdingen v. Rosenstein endast åtnjuter sin Pension , samt afsagt sig Stats-Secfeterare Lönen, hvilken är något mindre än Pensionen. Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig:
Det ytterligare bidraget af Staten bör likväl ej för nästa år eller för något af de påföljande åren utbetalas innan Revisionen för det näst föregångna året intygat byggnadens fortsättning med full drift efter den stadgade planen; och tillika att af det tecknade Actie«apitalet blifvit infordrade i den ordning Reglementet föreskrifver, nemligen 1815, 10 procent, 1816 likaledes 10 proCerit samt 1818 och I820 hvarje år 10 proCent; äfvensom i händelse, enligt deni nästförestående punkt anförde ena alternativa meningen , bidraget skulle komma. att fortfara efter år 1830 » infordras år 1822 i» Dea 17 Jult. 4547 jo proCent ock sista xotdelen af Actie-capitalefe jfr 1823. 4:0 Den af Götha Canal-Direetion uti bär pfvanomförrnälte Calculer och Berättelser uppgifna totala kostnadsutrima, för vid detta års början återstående Byggnader, utgör , efter afdrag af nu, varande bebållpingav, fordringar och fastigheter, Hvilka efter hand och slutligen kunna realiseras, B:dr 3,873,422* hvartill kompaer den af Bolaget vid årets början redan utöfver tillskjutna Capi talet och uppburna Discont-vinsten gjorda skuld till Discont-Fonden 852,792: samt io års rentor till Actie-ägarne å 5 proCent på deras gjorda och gjörande tillskott, de sednare beräknade att utgå enligt föreskriften, i 3 punkten 1,193,656: J)ifference emot deras belopp om resterande Actie - inbetalninaen t stället utgår å Io proCent uti hvarje af de första sex åren 141,354: i,335)010 . Summa B:dr 6,061,234:
Då jag föreslog den unga frun att låta väga barnet, svarade hon: » Det skall ju vara skadligt; man säger, att barn, som vägas, derefter tyna bort. » » Min kära, lilla mamma, » svarade jag, » denna öfvertro stammar ifrån hednatiden liksom en del annat skrock angående barnavård, hvilket allt förutsätter » gudarnes afund », en egenskap som vi ej känna hos vår gode fader i himmelen. Om ni ser på mina leende röda kinder, hvilka dock under det första lefnadsåret regelbundet vägdes, kan ni bäst öfvertyga er om vägandets oskadlighet. » Hon tillät, att jag vägde hennes lilla barn. Dess vigt uppgick till 3 kilo, alltså trots dess ålder af 4 veckor mindre än medelvigten för ett nyfödt barn. Äfven efter 8 dagar, då föräldrarne enligt löfte ånyo vägde det, stod ingen ökning att märka. Den unga modern beslöt sig derför att afstå från att sjelf amma och uppföda barnet med flaska. Sedan dess har det frodats och är nu föräldrarnes största stolthet. Helt och hållet oumbärliga synas mig äfven sedermera vägningarna, särskildt under barnets andra halfår, för att riktigt träffa den rätta tidpunkten för barnets afvänjande från modersmjölken. Våra barn, hvilka samtliga hittills visat sig som normalbarn, tilltogo månadtligen som följer: é5Si^&gt; Vigt vid födelsen » efter 1 månad » » 2 månader 3 ' / « kilo. Blir ett barn betydligt efter den angifna vigten, utan att vara sjukt, så är det ett tecken, att nä- I D U N användas och marginal lemnas. Namn och adress torde alltid noga anglfvas, och kan fullkomlig diskretion frän redaktionens sida påräknas. ringen ej längre är till fylles för kroppen, och är det då rådligt att afvänja barnet. Äfven vid barnets uppammande med flaska är regelbunden vägning att tillråda. Det lilla besväret blir tiofaldt lönadt genom den fröjd, man känner, om den lilla älsklingen åter vunnit några hundra gram. Man behöfver för dessa vägningar ingen särskild » Babyvåg, » sådana man kan få se t. ex. på hygienutställningen i Berlin.
— Lim ändring i allmänna Lagens stadgande, 24 Cap. Z gch H K, Wyggninga Balk-, att det mä wara öppet för delägare i Biandstodeföreningar i landSorterne, att derifrän afsäga sig och ingä i allmänna Brandförsäk, xingsfonden, Z98>—Om hyresafgifternes tagande för RikSStändcns klubbrum af Riksdagskystnads medlen, Z98. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 • . \ PROTOCOLL, HÅLLNA HOS HÖGLOFLIGE miiajibaiRsaÄSsa ®«m ämsm, VID lagtima Bihöiragen i ^tockjjclm Arén I§53—1854- Minnie Häfte t. STOCKHOLM. Lördagen den 1 Juli 1854. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 2:ne prot.-utdr. för d. 29 och 30 sistl. Juni. Upläsles lill justering samt godkändes nedannämnde från Exped.- Utsk. inkomne förslag lill R. Sius underd. skrifvelse!- till K.: JK 62, ang:de ett hegardt räniefritt lån till Stockholms stad för bestridande af de genom kolera-farsoten föranledda kostnader; JVa 63, ang:de beviljande af anslag för upförande af åtskilliga läroverks-byggnader; JVs 64, ang:de anslag åt Auditören G. Scheutz och hansson, för en af dem upfunnen maschin, för uträkning och tryckning af mathematiska tabeller; J\s 65, ang:de försäljning af åtskilliga kronan tillhöriga byggnader och tomter i Götheborg; samt JK 66, ang:de åt staden Örebro beviljade statsanslag och lån. Öpnades Flir Elektorers listor vid val af Ulsk:s ledamöter; och befnnnos dertill utsedde i StatsUtskottet: att inträda under de, ordinarie ledamöterna JK 8, Gr. Oxenstjerna, Fullm.
Plenum kl. 6 e. m. justerades tre prot.utdrag för förmiddagens plenum samt prot. för den 25 sistl. April f. m. Uplästes följande af Hr Dalman, Wilh. Fredr., inlemnade motion: Bland de män, som, vid den Vermländska fördelningens af vestra arméen äfventyrliga och för då inträffade märkliga händelser afgörande marsch till bufvudstaden 180 9, efter sin ställning i samhället medverkade, var äfven chefen för den afdelning af kommissariatet, som åtföljde truppen, dåv:de Kommissarien i Riksgäldskontoret Fredrik Lindstedt, hvilken jemväl såsom en utmärkelse härför under den 29 Juni samma år af K. M:t befordrades till Of ver krigskommissarie. Men redan den 8 Maj 1810 afled Lindstedt, efterlemnande enka och 4 minderåriga barn, deraf tre döttrar, hvarefter R. St. vid samma års riksdag åt enkan och barnen anslogo en pension på Riksgiildskontorets stat af 150 rdr bko ärligen, hvilket etter den tidens hyror och varupris var rätt betydligt och motsvarade åtminstone 800 å 900 rdr rint efter nu varande varupris. Den 19 Januari 1835 afgick enkan med döden och Rikets då församlade Ständer biföllo att de tre oförsörjda döttrarne fingo bibehålla pensionen på det sätt, att Vädel skulle upbäras af hvardera. Den 6 sisth Juni afled en af de tre oförsörjda döttrarne, Ebba Maria Lindstedt, i följd hvaraf Vädel af pensionen nu skulle komma att indragas för de tvenne efterlefvaude systrarne. Min vördsamma motion är nu den, att Rikets nu församlade Höglofl. Ständer måtte medgifva att den i fråga v: de obetydliga och allt mer och mer för de allra knappaste lefnadsbebof otillräckliga pension af 150 rdr bko, som knappt förslår till husrum, måtte iörtlaraude få oafkortad t utgå till de efterlefvande åldriga systrar - J!>6
Riket står ännu på den punct, att dess krafter hufvudsakeligen behöfva begagnas för de productiva näringarne; men då Capitaler och arbetsstyrka alltför mycket användas på sådana speculationer, som yppigheten framkallat, och hvilka alltid måste räknas till de inproductiva näringarne, förlora de productiva härigenom 4io Besv. och Ekon. Utsk Betänhanderi. tis medel och den arbetsstyrka, sorn de i sirat fall bort kunna påräkna. Utskottet har härigenom velat fästa uppmärksamheten derpå, att en alltför långt drifven Lux äfven, kan blifva ekonomiskt skadlig, ehuru Öfverflcds-Artielarne produceras inom Landet. Då Sverige hemtar största dYen af cina öfverflödsvaror ifrån andra länder, måste naturligtvis öfverflödet blifva i mycket större grad förderfligt för detta land, än för de Riken, som sjelfve producera sådana varor3 emedan vinsten derföre ej stadnar inom Riket, utan går till den producerande Utländningen Enär d n besparing, som Rikets reela behofver oundvikeligen erfordra, ej dervid iakttages, utan dessa medel i dess ställe användas på öfverflodiga oell umbärliga saker, måste härigenom Statens ekonomiska obestånd grundläggas. Yppighetens väsendteliga kännemärke är slöseri, eller en öfver tillgångarne sträckt consumtion. Likasom en enskild medborgare ofta consumerar antingen hela sin inkomst, elier derutöfver, så inträffar understundom samma förhållande med Staten. I förra fallet kan den väl någon tid bibehålla sig på samma punct af välmåga} men genom en försummad beräkning af oförutsedda händelser rubbas den snart ur sin jemnvigt. I sednare {fallet måste den tillgripa sina Capitaler, och förmindskar derigenom sina inkomster, går miste om den vinst, som genom det öfverflödigt consumerade Capitalet kunnat erhållas, oell beröfvar industrien de medel, den kunnat begagna till nyttiga Besv. och Ekon. Vtsk. Betänkanden.
Jag föreslog i4 dagar i anseende dertill, att Pingstveckan kommer emellan, ehuru jag är öfvertygad, att StatsUtsk., utan föreläggande af någon bestämd lid, skall så fort som möjligt behandla ärendet. Frih. Sprengtporten: Jag får äran meddela den upplysning, att ärendet behandlas af Statsoell BancoUtsk:n gemensamt; hvarföre påminnelsen jemväl torde böra meddelas sistnämnda Utskott. Efter derom framställda propostr, beslöt R. o. Ad. anmoda Stafssamt BancoUtsk:n, att, så skyndsamt sorn möjligt, inkomma med utlåtande i afseende på K. M:s nåd. propos. ]M:o 36, ang:de ökade tillgångar för manufactur-discont-fondens utlåningar, samt alt inbjuda de öfriga RiksSt:n att sig i detta beslut med R. o'. Ad. förena. Ånyo föredrogs Frih. Tersmedens, Wilh., den 3o sisi I. Maj, på bordet lagda förslag om anställande af val till förstärkt StatsUtsk., någon dag i veckan näst före Pingst. Frih. Tersmeden, Wilh.: Till närmare bestämmande' af mitt förslag, får jag hemställa, om icke Ilr Frih. o. Landtm, täcktes till R. o. Ad. framställa den propos., huruvida 11. o. Ad. skulle vilja verkställa valet lill förstärkt StatsUtsk. imorgon f. nr. Ex. Hr Gr. Posse, Arvid: Om det yttrande, jag nu afgifver, kunde anses såsom blott den enskilde represen tantens, skulle jag bestrida Frih. Tersmedensförslag i sim helhet, emedan behofvel att anställa ifråga var. valicke är för handen, samt följden af dessföretagande nu'ovillkorligen skulle blifva, att mångå' af de ledamöter, son» b lefvo' valde, voro frånvarande, då votering öfver de vigtiga frågornakonime alt äga rum.; — men jag får ej glömma-, alt man sammanbinder mitt riksdagsmannakall med min rådgifvarebefnt tning, och jag nödgas således se saken äfven ur denna synpunkt.
Af denna uppgift, jemförd med ett i afskrift inkommet protokoll öfver Utrikes-departements-ärendon fiir den 24 sistlidne Februari, inhemtades, att beskicknings-kostnaden, enligt räkningar, sorn Kongl. Maj:t nämnde dag, efter granskning, i nåder godkänt, uppgått till sammanlagd! belopp af 22,440 R:dr 46 öre Riksmynt, 3:o, En af Kongl. Norska Regeringen i Christiania den 24 sistlidne Mars i underdånighet afgifven och af Norska Statsråd s-a fdel ningen i Stockholm, genom skrifvelse den 4 innevarande månad, åt Svenska Finans-departementet meddelad hemställan, hvaraf inhemtades, att Kongl. Norska Regeringens Finansoch Tulldepartement, som, genom Chefens för Svenska Finans-departementet, skrifvelse till Norske Herr Stats-ministern af den 27 nästlidne Februari, erhållit upplysning om ofvannämnda af Svenska statsverket bestridda kostnader, ansett, att af deras sammanlagda belopp, 167,914 R:dr 21 öre, efter afdrag af de till Kongl. Theatern i Stockholm utgifna 8.000 R:dr, återstoden, eller 159,914 R:dr 21 öre vöre af beskaffenhet att. böra till en viss andel gäldas af Norska statskassan, dock så, att åtskilliga utgifter, som denna af samina anledning förskjutit, borde underkastas motsvarande fördelning. Kongl. Majlis Nåd. Proposition Nio iiX. 5 I sådant hänseende hade Finansoch Tull-departementet upplyst, att Norska statskassan bestridt: I. ”Skjutsoch diet-godtgörelse” till åtskillige militäre, andlige och civile •embetsman, som varit beordrade att öfvervara begrafnings-akten, nemligen: Sp.d:r. sk. lill Officerare af Arméen 2.015: 22£. •> » af Marinen 285: 41. tili civile och andlige embetsman . 1,127: 80. 3,428: 23|. II. Utgifter i anledning af ångfartyget
Sommaren 1846 erhölls visserligen blott 1 a skålpund silkeshylsor, dels af brist på ägg, dels af ovana vid behandlingen, men år 1847 deremot producerades 2 lisp. 10 skålp. silkeshylsor, och hade ett mångdubbelt antal maskar kunnat födas utan skada för planteringen om tillräckligt maskagg erhållits 9 och synes all anledning vara för handen att denna näring kan blifva af ei obetydligt värde både tör landet och den enskilde. J " De uti planteringarne utsatte mindre antal askar och almar visa god växt och Ätt li" k,i"8lig8a,depro,i"ser8r,e"som ™'- Från deri till Wismgsborg och Ekplanterings-styrelsen hörande kronoparken 4 0ftTV tr*k»^ggr,rRSmdell,ing’ årligen 0mkrins 6«°00 kubikfot, hvaraf ,°t kubikfot forsaljas årligen å auktion och betalas vanligen med 2 sk. 9 rst banko kubikfot och 2,000 kubikfot användas för kungsgårdens räkning till' reparationer och stattagarnes behof. Under de 3:ne sista åren hafva insekter aneripit tallskogen men som på Ekplanterings styrelsens befallning svinkreatur blifvit insläppte lor att uppåta dessa skogsmsekter, så har skadan icke blifvit betydlig emedan ma skarnes puppor blifvit till större delen dödade, } ° ^ I den enskilda skogshushållningen har någon förändring icke föregått, hvaremot eu . atsk.ll.ga trakter kännbar brist på timmerskog, och derå nya förhållanden bidragit, att åt skogseffekter gifva ett högre värde, hviiket här på platsen är i starkt sågande anda tdl 30 procent. Hit hörer den ökade konsumtionen för tvänne nya tabriksanlaggnmgar, jemte ångbåtarnes och ångbränneriernes behof, samt en lönande afsättning af gröfre timmer på Götheborg för de utländske jernvägsbolagens räkning
Hon har varit ordförande i Nationella kvinnorösträttsföreningens verkställande komité, ett maktpåliggande åliggande, hon var en af de kraftigaste befrämjarna af det internationella Kvinnokonsilium, som samlades i Washington 1888, och i hennes hjärna föddes tanken att stadfästa dess inflytande genom stående internationella och nationella kvinnokoncilier. Hon valdes sedermera till president för dessa. I otaliga andra föreningar och klubbar är hon dessutom president eller medlem. T. ex. » Nationella kvinnoklubbsföreningen », » Föreningen för kvinnosakens befrämjande », » Amerikas historiska sällskap », » Sorosis », akademiska förenin gar, konstföreningar, kvinnoblubbar och lokala rösträttsföreningar, hvilkas namn kunde fylla en half spalt. Delegerad till kvinnokongressen i Paris 1889, höll hon där ett föredrag på franska, hvars vältalighet framkallade höga loford af Julcs Simon och andra, och hon kallades sedermera till ledamot af » LTJnion Internationale des Sciences et des Arts » därstädes. Af guvernören öfver staten Indiana utnämndes hon till kommissionär vid världsutställningen i Chicago, men tog icke egentlig del i detaljarbetet som sådan, emedan hennes mål var ett annat. » Människorna intressera mig mer än tingen, » yttrade hon en gång i fjol somras — » jag valde att lefva med hela min själ i kongressalarna. » Såsom ordförande vid den » Världskongress af representativa kvinnor », hvars tillkomst hon haft så stor del uti, visade hon äfven detta tillfullo. Aret innan utställningen företog hon en resa genom Europa, i ändamål att förklara för gamla världens kvinnor kongressens omfång och betydelse. I Berlin höll hon många sammankomster med framstående damer, i Hamburg förunnades hon en timmes audiens hos kejsarinnan Fredrik, hvilken mycket intresserade sig för planen, i Bryssel talade hon offentligt och likaledes i Paris, där hon åhördes af ett stort antal ledande män och krinnor. Detta hennes tal genomgick pressen i Ryssland, England, Italien och Frankrike. Och när målet hunnits och den märkliga veckan 15 — 21 maj var inne, visade hon sig i hela sin styrka såsom ledare. Den ypperliga sammanhållningen inom Chicagos kvinnokongress kan till stor del tillskrifvas hennes energiska och inspirerande anda, hvilken tyckes vara allestädes närvarande.