Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Till svar å anmärkningen om Utskottets uragtlåtenhet alt föreslå Riksens Ständer någon åtgärd, i anledning af det i Memorialet N:o 33 omförmälda förhållande, samt den till Utskottet ställda (uppmaningen att nu, i anledning af återremissen, föreslå Riksens Ständer alt, genom cn underdånig skrifvelse eller deputation, lill Kongl. Majit framföra de 4 Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 53. skäl, på hvilka Riksens Ständer anse Stats-Rådets completlering nödig, får Utskottet, som, i serskildt Memorial af denna dag, på serskilda grunder, föreslagit Riksens Ständer, att till Kongl. Maj:t framföra en anhållan om Stats-Rådets completlering, förklara, att, da två Stånd redan lågt Utskottets Memorial N.'o 33 till handlingarne, Utskottet anser sig böra tillstyrka de återremitterande Riks-Stånden att låta den i Memorialet N:o 33 framstälda anmärkningsfråga förfalla. Stockholm den 8 October i84o. Ank, till Exp, Utsk. den 13 October, kl. 2 e. m. Memorial till Riksens Ständer, med föreslående af ett tillägg i 47 Re gerings-Formen. Enär, till följd af båda Statsmagternas bifall till det i Constitutions-Utskottets Memorial N:ris r och \ öfverlemnade förslaget, angående Stats-Rådets förändrade organisation, orden : eller, i dessas ställe, inrättade Verk, blifvit uti hvardera af 35 och 99 §§. Regerings-Formen intagna efter der förekommande ordet: ’’Collegier,” får Utskottet, för att bringa 47 §• i samma Grundlag till öfverensstämmelse med åberopade båda §§., hos Riksens Ständer till grundlagsenlig behandling hemställa, att berörde 47 §. må erhålla nedanstående tillägg : Rikets Hof-Rätter och laga stadgar döma; Rikets Collegier eller, i dessas ställe, inrättade Work, Landt-Regeringen behandlas. Stockholm den 12 October 1840.
Den har blifvit motiverad ungefärligen så: »att olägenheterne af om detta land (det nemi. der Konungen blefve vafd till regerande furste) vore från vårt aflägse eller egde intressen, stridiga mot våra, behöfva icke närmare angifvas.» Jag skulle deremot kunna invända att orsaken hvarföre jag ej kan samtycka till detta förslag behöfver icke närmare angifvas. I korthet ligger anledningen deruti att jag icke inser, hvarföre man nu först skulle finna nödvändigheten af en sådan lagstiftning, då vi händelsevis hafva flera än en af det furstliga huset, som skulle kunna komma i fråga. Jag tycker icke om att besluta utan att få veta alla de skäl som kunna hafva ledt Utsk., ej heller finner jag att skäl blifvit anförda som göra nyttigt och nödigt att tillvägabringa en sådan Grundlagsförändring, och jag fruktar att i detta ögonblick det icke kan anses vara politiskt klokt att R. St:r befatta sig med denna förändring. Det är möjligt att här finnas åsigter som äro emot den s. k. skandinaviska idéen; derom är ingenting att säga, men de böra uttrycka sig på ett annat sätt. Det visar sig att det finnes en viss oro hos dem som tro sig kunna -bestämma, hvilken opinion R. St:r böra uttala. Jag hemställer således huruvida icke R. o. Ad. i detta fall, som det föreg:de, ville förklara att R. o. Ad. icke kan förslaget antaga. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 6 e. m. sos Den 25 Juli f. m. Gr. Lagerbjelke, Gust.: Den talare som sist yttrade sig har, såvidt jag kunnat upfatta, icke mot detta förslag anfört några andra skäl, än att han icke tycker om detsamma, äfvensom att Utsk. icke framlagt så mångå motiver, han önskade och då det lärer vara omöjligt att vederlägga en sådan bevisning, inskränker jag mig till att begära det R, o. Ad. ieke måtte afslå detta förslag, utan antaga det till hvilande. Hr Fåhraeus, Olof Immanuel:
Härvid utröntes att på de tre är dels tunnlandstalet obetydligt, dels skogen så litet växtlig, att någon utsyning derå icke kan äga rum, hvarföre äfven de Sockne-ombud, som voro tillstädes, önskade delning egentligen af det skäl, alt marken befanns vara högst tjenlig till uppodling, och att, då skogen icke vore af värde, det vore för Häradets innevånare gagneligare, att under egen disposition öfvertaga dessa Allmänningar. Jag håller således före, att delning bör ske af så beskaffade Allmänningar, som ulan särdeles kostnad kunna odlas, och hvilkas delägare i anseende till dålig skogsväxt ej finna sig belåtne att såsom Allmänningar bibehålla dem, på grund hvaraf jag icke kan vara af Herr von Hartmansdorffs tanka, att delning ej bör ske, der den lämpligen kan för sig gå, hvaremot jag af ofvanomförmälte förhållande hämtar ytterligare stöd för den af Utskotten yttrade mening, alt icke endast skoglösa hemman böra i Allmänningurne få del, 102 Den 10 September e. m. emedan dessa i händelse af skedd uppodling skulle komma att draga en fördel af delningen, hvilken vore mot öfrige Häradets innevånare lika orättvis, som obillig. Jag tillstyrker derföre bifall till Utlåtandet. Grefve Posse: Då man nu klandrat Dikets Ständers beslut af år 1823, kan jag ej underlåta att tillkännagifva, det jag talat för det, Jag har äfven deltagit i Utskottens Utlåtande, just för det jag anser nämde Utlåtande innefatta ingalunda upphäfvande, utan endast en förklaring deraf, som uttrycker den mening jag då hade; jag ansåg då, att de Allmänningar, hvilka till det allmännas förmån kunna delas, må delas, men att de, som ej utan skada kunna delas, borde blifva oskiftade. Det är just detta jag tror vinnes, ty om jag ej bedrager mig, komma, bland Allmänniugarne i Skaraborgs Dan, 3 att blifva delade och a odelade. Herr Danckwardt:
Navigation-skole-inspektören uti sin till Kollegium aflåtna berättelse angående de af honom innevarande år förrättade examina vid åtskilliga navigations-skolor vitsordat, elevernc i Carlshamns navigations-skola ådagalagt mycket säkra och grundliga kunskaper, vittnande derom att skolan väl uppfyllt sin bestämmelse samt att dess lärare med nit och skicklighet skött sina åligganden, funne Kollegium, på grund af hvad sålunda i afseende å Carlshamns navigations-skola förekommit, sig ega skälig anledning i underdånighet hemställa, dels att Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer föreslå, att för Carlshamns navigations-skola, hvars årliga anslag för närvarande enligt stat utgjorde 2,000 R:dr, deraf 187 R:dr 50 öre utginge såsom arfvode för undervisnings meddelande i ångmaskiners konstruktion och behandling, måtte, jemte det ökade arfvode, sorn för denna undervisnings besörjande kunde af Kongl. Majit, vid pröfning af Kollcgii i detta ämne redan gjorda framställning, finnas erforderligt, anvisas ett till likhet med anslagen för Malmö, Calmar, Hernösands och Westerviks navigationsskolor eller till 2,950 R:dr förhöjdt årligt belopp, med vilkor att en med afseende å den föreslagna förändrade organisationen af skolan fullt ändamålsenlig lokal af staden tillhandahölles, dels ock att, derest ifrågavarande anslag beviljades, Kongl. Majt måtte, med upphäfvande af det för Carlshamns navigations-skola den 18 Juni 1842 utfärdade nådiga reglemente, förordna att jemväl för denna skola Kongl, reglementet för de på allmän bekostnad inrättade navigations-skolor af den 7 April 1841, med deruti sedermera gjorda ändringar, skulle vara gällande. På grund af hvad Kommers-kollegium härvid anfört, tillstyrkte Statsrådet i underdånighet, att Kongl. Majt måtte å anslaget till "Undervisnings-anstalter för handel och sjöfart" ytterligare i nåder äska följande belopp, nemligen: Bih. till B. St. N:o 4 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prog.
Nuvar. solidariska banker hafva verkligen en latitud, deri man kunnat frukta för vådliga följder, d. v. s, att en förminskning i crediten kunnat uppkomma derigenom, alt ansvarighet ej kunnat utkräfvas inom kort tid; ty det är stadgadt, att den solidariska ansvarigheten icke vidtager förr, än alla tillgångar aro begagnade. Det kan väl hända, att detta icke finnes infördt i de sednare utkomna stadgarna, tueli det står i de äldre, och då måste Den 24 Februari e. m. 6i3 det stadgande vara strängare, hvaruti man föreskri Iver, att ansvarigheten bör vidtaga sex månader efter den tid banken är försatt i concurstillstånd. Här har blifvit yttradt, att man förr, såsom också är händelsen, fått directeurer, hvilka utan något arfvode åtagit sig deras befattning. Jag hemställer till herrarne alla, hvem som ville blifva directeur för ett, två eller flera tu;en r:dr, då han vid denna befattning kan blifva exponerad, icke allenast till sin credit och sitt anseende i samhället, utan äfven till sin lösa oell fasta egendom; ty har en gång den händelse inträffat, att en bank icke kan lösa sina förbindelser, — den kan vara nog solid ändå, — så går det som en löpeld. Då blifver visserligen äfven hela bolaget blottstäldt; men då bolaget vet från början, att det är hotndt lika med directeurerne, så kan man förutsätta en större försigtighet. Jag fortfar alt yrka hvad jag förut haft äran framställa såsom propos. till antagande inom detta Stånd, nemi. den af PresteSt. gjorda förändring oell förkortning af hela i5 §:n så väl I 1 som 2 mom. Frih. Stjernstedt, Theodor: Utsk:n hafva utgått från den synpunkt, att de banker, som erhålla privilegium att uppkomma, skola vara solidariska. När således actiebanker blifvit förbjudne, när det blifvit förbjudet för dessa banker att intaga s. k. commandit-delägare, så hafva Utsk:n ansett, att den solidariska ansvarigheten bör vara verklig.
Vid Riksdagen bör jan har Utskottet jemväl fått emottaga ej mindi e Banco-fullmäktiges Berättelse om Bankens tillstånd och rörelse i sin helhet samt förvaltningen af Tumba Puppers-Bruk, än äfven de serskilda Berättelser, hvilka, enligt föreskriften i i 835 års Banco-Reglemente, blifvit afgifne, dels af Bankens Commissariat, angående den af Commissariatet besörjde dagliga administrationen af Banco-Verket, så väl på det hela, som inom Departementen, med dervid fogade Berättelser, af Låne-Canzliets Chef, angående Lån på orörlig pant och längre tider, samt granskningen af dermed gemenskap egande handlingar, af Controlloch Revisions-afdelningens Chef, i alseende på Controlloch Revisions-arbetet inom Banken, af Chefen för Hufvud-Åfslutnings-Contoret samt Bankens Ekonomi, öfver de till hans befattning hörande ärenden, och dels af Bankens Fiscals-Einbete, om de mål, som nf detsamma blifvit bevakade efter aflemnandet af dess Berättelse till 183c> års Revision. Till följd häraf och i öfverensstämmelse med föreskriften uti § af den för Utskottet utfärdade Instruction, har Utskottet företagit och numera fulländat den Utskottet åliggande "'undersökning och granskning af Banco-Verkets tillstånd, och huru detsamma, efter näslförflulne Riksdag, styrdt och förvaltadt blifvit.” Utskottet, som härvid, för den tid Revisions-Berättelserne omfatta, liagt berörde Berättelse till grund för dess arbeten och för den tid, som semiln till R. St.
Med full öfvertygelse att den föreslagna förändringen i Diskontens förvaltning, medelst en kassörs anställande derstädes, icke kommer att, på ofvan anförda skäl, medföra någon fördel för allmänheten, men deremot att föranleda borttagandet af nödiga och godkända kontroller samt att förorsaka förökade kostnader, anser jag mig böra söka fästa Riks-Ståndens uppmärksamhet härå.” Emot 13 punkten, om anmanings-brefvens afskaffande: af v. Talmannen A. W. Svartling. Emot 19 punkten, mom. 1, i hvad detsamma afser låne-ärendens behandling i den s. k. Allmänna Diskonten samt vid Låne-kontoret i Malmö: af Herr Bogeman_, /. L.: ”Då Utskottet tillstyrkt förändringar, hvilka jag anser dels onödiga och dels under nuvarande förhållanden overkställbara, får jag reservera mig i följande 2:ne punkter: l:o Rörande liggetiden af lånehandlingar, hörande till omsättningslå ne-rörelsen. Då sjelfva naturen af denna låne-gren icke fordrar samma skyndsamhet i behandlingen, som de öfriga lånen, och antalet af Diskontens tjenstemanna-personal ingalunda är beräknad i öfverensstämmelse med en så brådskande behandling af denna den ojemförligt vidsträcktaste lånerörelsen, anser jag det olämpligt alt meddela föreskrifter, som icke kunna, i brist af tillräckligt antal tjenstemän, efterlefvas; och 2:o I afseende på bestämmelserna af ärendenas behandling i Malmö Låne-kontor, hvarom jemväl sådana föreskrifter äro stadgade, att de icke heller gerna kunna under nuvarande förhållanden verkställas. Det är nemligen kändt, att 3 af de 4 direktörerna derstädes äro boende utom staden på ett afstånd af ända till 8 mil. Då Riks-Ståndens sålunda redan fattade beslut likväl måste respekteras, kan jag ej instämma i Utskottets åsigt att lagstifta i strid dermed.” Banko-Utskottets Memorial, N:o 66. 43 Af Herr Wallenberga som tillstyrkte antagande af afdelningens så lydande förslag: ”Morn. 1. Direktionen handläggning.
Upplästes Högv. PresteSt:s prot.utdr. af d. 16 dennes, hvarigenom Medstånden blifvit inbjudne att instämma i det, vid pröfningen af Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk-.ns betänk. N:o 32, i anledu. af väckt motion om inskränkning i tiden för besvärs anförande öfver sockenslämmobeslut, af PresteSt. fattade beslut, att en and. skrifvelse skulle till K. M. afgå, med und. anhållan om det tillägg till K. förordn. om sockenstämmor af d. 19 Aug. 1S43, ”alt det åligger den församlingsledamot, som öfver ett sockenstämmoprot. klaga vill, att derom hos sockenstämmans ordförande anmälan göra och bevis deröfver taga inom 14 dagar efter beslutets kungörande från predikstolen eller delfåendet deraf”. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, det han ansåg sig böra upplysa, att Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk-.ns ifrågavar. betänk, blifvit af 3:ne Stånd bifallet. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag erinrar mig icke bestämdt huruvida beslut i detta ämne blifvit af R. o. Ad. fattadt. I anledn. häraf upplyste undert. Ridd.secret., att R. o. Ad. d. 19 dennes e. ra. bifallit Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.- Utskms betänk. N:o 32, samt alt prot.utdr. derom i dag vid pleni början blifvit justeradt. Hr von Hartmansdorff: När förhållandet är sådant som Hr Gr. o. Landtm, uppgifvit, så utgör det ett R. St:s beslut. Då förmodar jag ock, att R. o. Ad. icke lärer antaga inbjudningen. Då nu 11. Ex. Hr Gr. o.
Smedbergs från Elfsborgs län, om upphäfvande af 12 § och förklaring olver 24 § i Kongl. Förordningen af år 1855, i fråga om försäljning af bränvin; 5:o Bengt Nilssons från Kronobergs län, om ändring i Charta-Sigillata förordningen, i fråga om kartering af köpebref; 6:o Samme mans, om förhöjning i böter för olaga skattskrifning; 7:o Samme mans, om förändradt formulär för krono-uppbörds-debetsedlar; 8:o Olof Lagergrens från Gottlands län, om utfärdande af förbud emot krogars hållande å landet; 9:o Nils Nilssons från Nerikes län, om förhöjning i post-skjutslegan; 10:o Per Östmans från Wester-Norrlands län, om fribrefsrätt för brand stods-bolag; ll:o Gustaf Larssons från Stockholms län, om åtskilliga föreskrifters meddelande för bränvins-minutering; 12:o Vice Talmannen Anders Anderssons, om förhöjning i post-skjutslegan m. m.; 15:o Liss Lars Olssotis från Stora Kopparbergs län, om ändring i 12 § af nu gällande bränvins-förordning, med dervid afgifne yttranden; samt 14:o Gustaf Larssons från Stockholms län, angående användande af en del utaf bräpvins-skatten till de lägre undervisnings-verkens och folkskolornas behof; Hvarjemte Ståndet, efter skedd föredragning af Stats-Utskoltets Memorial N:o 14, med återlemnande af Nils Svenssons från Christianstads län motion, angående rätt för reserv-skjutsskyldige, hvilka befordra paketposten, att vissa tider af året begagna tre hästar och erhålla skjutslega derför, remitterade motionen lill Be villning sUIsko/tel och lade memorialet till handlingarne.
Befrämjande i allmänhet af handel och sjöfart Undervisnings-anstalter för bergsbruket Befrämjande i allmänhet af bergsbruket. Penningar: nuvarande summan 3,700: — Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt. Fiskeri-näringens understöd. Nuvarande anslaget 9,600: — Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt. R:dr. Oindelt. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. Summa Riksmynt. Utflytlningsbjelp efter skiften, Förslags-anslag. Nuvarande summan 69,000: Tillkommer: Ersättning till Sala Förslags-anslag . Odlingshjelp för Krono-nybyggare, Förslags-anslag Jordförluster genom kanaloch väganläggningar, Förslags-anslag Konvoj-kommissariatet; Förslags-anslag, att utgå direkte af Tull-medlen Kontrollen å bränvins-författningarnes tillämpning; Förslags-anslag, att direkte utgå inflytande Bränvinstiliverknings-medel Skrifmaterialier och expenser, ved m. m., Förslags-anslag: Tillkommer: Reseoch traktaments-penningar, Förslags-anslag. Nuvarande anslaget 9,000: — Tillkommer: Förhöjning 6,000: — Extra utgifter, Reservalions-anslag. Nuvarande beloppet 9,000: — Tillkommer: Tillökningen å Hufvudtiteln blifver således 1,399,850 R:dr, hvaraf på Förslagsanslagen belöpa 1,261,881 R:dr 25 öre. Största delen af berörda tillökning har hittills varit anvisad och utgått under annan form, nemligen: l:o såsom extra statsanslag 6,900: — 2:o att utbetalas direkte af inflytande Tulloch Bränvins-tillverknings medel 1,190,000: — hvarjemte 3:o Indelta räntornas förslagsvärde blifvit, för närmare öfverensstämmelse med deras i räkenskaperna afförda verkliga belopp, ökadt med netto 44,910: 95. Tillsammans Hör till Stats-Utskottets Utlåtande, år 1862—1863, JV5 99.
Beträffande Landshöflingarnes pensionsrätt, hade Utskottet tillstyrkt, alt, under iakttagande af de för Landt-Stats-Tjenstemännens pensionering i Stats-Utslottels Memorial N\o $5o. allmänhet stadgade föreskrifter, beloppet af Landshöfdingepension må för framtiden bestämmas till 3ooo R:dr, utan beräkning af spanmål derunder; hvarförutan Utskottet slutligen, i frågan om Friherre Focks pensionsrätt, förklarat sig icke kunna frångå sitt förra yttrande. Riks-Slånden hafva rörande dessa ämnen stannat uti följande beslut: Ridd. och Adeln har bifallit Betänkandet N:o 23a med den förändring, att Ridd. och Adeln, afslående Utskottets yttrande rörande f. d. Landshöfdingen Friherre Focks pensionsrätt, stadgat, att hvad Utskottet tilistyrkt rörande beloppet af Landshöfdingepension för framtiden äfven kommer att gälla för de Landshöfdingar, hvilka från och med början af år i83o tagit afsked. Preste-Ståndet har till alla delar bifallit Betänkandet N:o 222. Borgare-Ståndet har a) bifallit Betänkandet N:o 89, angående LandtStatens Tjenstemäns och Betjentes pensionsrätt, med tillägg af 100 R:dr pension för Länsmän; b) beslutat, att nuvarande Landshöfdingar skola, vid afskedstagandet, åtnjuta pensionsrätt efter Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse den 10 Junii 1818 och Kongl. Kammar-Collegii derom utfärdade Circulaire-Bref af flen 11 October 1819; c) alt de Landshöfdingar, som hädanefter af Kongl. Maj:t i Nåder tillsättas, skola, vid afskedstagandet, åtnjuta pension af 2000 R:dr B:co; d) att spanmål icke må beräknas under de här nämnde pensionerne; samt e) bifallit Betänkandet N:o 89, angående f. d. Landshöfdingen Friherre Focks pensionsrätt.
Ad:nisida uttalas derom, huru en reglering i förevarande hänseende lämpligast bör ske, och jag tror, att, då fråga är om försköning af staden och ett ordnadt tillvägagående dervid, det är R. o. Ad. värdigt att uttala sin åsigt, och detta sker, för den händelse R. o. Ad. för afträdande af en del af tomten framställer sådane vilkor, att staden ej kan dermed förfara huru den behagar. Man har ansett, att åt Riddarh.-Direktionen borde öfverlemnas att på den del af tomten, som kan efter en expropriation återstå, uppföra några passande paviljonger, och Hr Trolle har i sådant hänseende uppgjort ett amendement till mitt förslag. För den händelse R. o. Ad. skulle derom sig förena, vill jag afstå från mitt förslag i denna del och förena mig med Hr Trolle. Jag vill endast tillägga, att om R. o. Ad. fattade sitt beslut i öfver - Ben 16 Juni. 681 ensstämmelse med mitt förslag, så skulle derigenom den stora fördel ernås, att icke blott stadens innevånare, utan jemväl de resande, som besökte Stockholm, skulle säga. att det är stadens oell icke K, o. Ad:ns fel, att platsen bakom dess palats har ett så vanprydande utseende. Många ledamöter hördes nn ropa på propos. Gr. Oxenstjerna: Det löfte, den siste talaren uti slutet af sitt anförande uttalat, skulle visserligen vara mycket lockande, för den händelse allmänheten vore rättvis, men vi se tyvärr vanligen, att så ej är fallet, och att ofta helt oriktiga motiver anföras för personers handlingar. Jag tror derföre, att om byggnaderna fortfarande få qvarstå, skjutes hela skulden på R. o. Ad ; och torde häruti ligga ett tillräckligt skäl att söka få dem bort så snart som möjligt. Hr von Kraemer har funnit början af Utsk:ts Betänk, vara stridande mot dess slut, samt att deraf, att vi ådagalagt, att några byggnader ej borde på platsen anläggas, följde, att ej heller något annat borde der uppföras. Utsk:t ansåg emedlertid, att platsen ej kunde eller borde lemnäs fullkomligt öppen, och detta var anledningen till Utsk:ts hemställan i denna del.
I afseende på Herr Bildts ofvannämnde motion, har Utskottet inhemta t, att sammanräknade beloppet af det ifrågasatta bevillningsnfdraget skulle komma att utgöra nära 4000 R:dr Banco årligen; och då tjenste-aceord inom armeen uppkommit och ^fortfarande blifvit erlagde, innan nuvarande Officerare inlrädt uti Rikets tjenst, men de, sådant oaktadt, äro ålagde att genom accordsränteoch amorleringsafdrag å lönerne afskaffa de så väl för Staten som enskilde menlige tjensteköpen, anser Utskottet både rättvisa och billighet fordra, att löntagare icke betungas med bevillnings - Bcvillnings-Vtskollcts Betänkande, N-o {{. aS afgift å de, ifrågavarande afdrag motsvarande, lönebelopp, af hvilka de icke äro i åtnjutande; äfvensom, enär på enahanda grund befrielse jemväl synes böra niedgifvas för de å Landshöfdinge-lönerne bestämde accords-amorterings-afdrag, hvarå bevillningen årligen utgör omkring 280 R:dr banco, Utskottet på ofvan anförde skäl hemställer, att, vid slutet af l;sta momentet uti 145 §, må tilläggas följande: ”samt de af OJjicerares och Landshövdingars löner utgående accordsränteoch arn orterings-afdra g hvarjemte Utskottet, som erfarit, att såsom lön blifvit ansedd och taxerad km-tbevakares å stat uppförda hästoch båtlega samt beklädnadsoch bevärings-anslag, hvilka dock, i likhet med anslag af dylik beskaffenhenhet inom armeen och (lottan, för hvilka icke erlägges någon bevillning, böra derifrån befrias, skolat föreslå, att uti ofvannämnde moment, näst efter ordet ”ärenden", jemväl må införas orden: ”äfvensom å Stat uppförd hästoch båtlega samt beklädnadsoch bevärings-anslag för tjenstemän, och betjente vid Tullverket”, på sätt af Utskottets oftanämnde förslag närmare inhemtas.
Jag får dertill svara, att jag något så när gjort mig reda för Sjögestad och jordens beskaffenhet der. Jag har deraf funnit, lika med många landthushållare i Östergöthland, äfvensom ledamöter inom landtbruks-institutets direction, alt stället icke är passande för ett landtbruks-institut. Således kan jag icke frångå hvad jag i den vägen redan yttrat. Jag tror, att hushållssällskapet redan har insett det misstag, som begicks, då det inköpte denna egendom, och att mången ibland dem finner att det varit klokast att låta bli det. Det är derföre jag önskat, att innan anslag för landtbruks-institut hädanefter beviljas, noggrann undersökning måtte anställas, om jorden på det ifrågasatte stället är för ändamålet passande. Jag tror, att det är de Den 30 Octo b er e. m. 437 1,000 r:dr, sorn lockat både detta institut och andra att formera sina rättareskolor; men att de sjelfve insett sitt misstag, derpå hafva vi haft prof, då såväl Sjögestad som andra inslituter inkommit till R. St. med begäran om högre anslag, emedan de icke kunna bära sig med de anslag som de fått. Detta tyckes bevisa, att 1,000 r:dr är ett alltför otillräckligt anslag för ifrågavar. ändamål. Jag vill icke bestrida, att de 5 rättareskolor, som redan blifvit inrättade, böra finnas; men anser det vida bättre att gifva dessa 5 litet mera och låta dem visa hvad de kunna uträtta. Jag tror icke, att de kunna visa några stora framsteg med de ringa anslag, som de nu hafva. Vi hafva ett institut i Nyköpings län och hafva sett af tidningarne samt hört af Södermanlänningar, att institutet derstädes icke lärer vara på så briljant fot som man föreställt sig.