Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag åtminstone tänker icke så: hoppas icke heller mycket för ändamålet vunnet, genom anstäld rättegång emot Tidningsskrifvare, som missbrukat Tryckfriheten, eller genom rättigheten att enligt 9 mom. 4 §• indraga ett Tidningsblad, som är spridt förrän uppmärksamheten hunnit väckas på dess skadliga innehåll eller någon indragnings-åtgärd vidtagas. " ‘‘Desse skäl hafva synts mig tillräcklige för stadgandet af min öfvertygelse; * dock utbeder jag mig ännu få tillaga ett uttryck af min farhåga att, likasom eljest 80 ConstitutionsUtslottets betänkanden. när man vill på en gång vinna allt, faran möter att allt förloras 5 så torde äfven nu kunna inträffa, att TryckfrihetsLagens förenämnde stadgande förblifver i allo oförändradt, äfven derföre att man heldre velat aldeles utesluta detsamma, än deruti föreslå vissa af billigheten påkallade och till ändamålet troligen ledande förändrin §ar*“ Häruti instämde till alla delar Herr Pastor Primarius m. m. Doctor Wedlin. Anborn d. 12 Maj 1823. Memorial till Riksens Ständer, med förslag till en ändring i 21 Jf. Riksdagsordningen. I första puncten af 21 jf. Riksdags* Ord ningen förekommer den motsägelse, att Riksdagsmän af alla Stånd finnes ålagdt uppvisandet af deras Fullmagter, oansedt der tillika, stadgas, att Ridderskapet och Adeln må legitimera sig enligt Riddarhusordningen, hvilken åter innehåller, att sådant bör ske genom upprop och anteckning efter en öfver lefvande ätter förfat - Ex Protocollo J. D. Valerius N.-o 11 För - Constitutions Utskottets betänkanden. 81
xFörvrdningen den i z Junii 1802, upprättas med twegge-manna wittne, 06) the wilkor then utsäktaS, hwarä samma köp,ffifte eller gälwa sig grundar, och sedan Loglöljos ä den ort, der jorden ligger genom uppbud ä allmänna Häradsting Riksens Stander framhärda rc. Herr Ivl8 Den 27 Januari». ^err 8ilverstoIps, krestric, anförde till Protocollet fällande: Wrd ekt s3 gladt tillfälle, som det, att ester olyckor, motgängar och kanske rn fnar förödelse, finna Fäderneslandet, under Försynens wärd, äler törfatl i lugn, Tronen vrydd af en älssad och Mild Konung, tomt ät Sweriges Rike en lika wördad Furste mkoradatt en gäng styra drt, taktes Herr Grefwen och Landtmarffalken lamt Högloft. Ridderffapet och Adeln tillära mig. att af förra ti. ders händelser i minnet återföra det som för mec än 66 är sedan Utmärkte Swensta Folkets allmänna glädje, ester ett dä lika lyckeligl Tronföljorewahl är 1742 är dä worande Hertigen af Holl, stein Högst salig Hans Majit Konung ^stolp K Wördnad jemte Swensk manna tro och tillgifwenhet krafve, akt ät efkerwerlden sörewiga händelsen, 06) det skedde genom den skådepenning, som med sin pästrist witmar om Sweriges Rikes Ständers enhälliga bcsiut i den delen. Wi haima enhälligt watt, enhälligt undertecknad! Wal-akten, enhälligt stadgadt SuccessioneOrd. ningen, älwen nyst enhälligt hyllat Hans Kongl. Höghet, Hertig Oar1 Xu^ult af Hollstein Sonderburg Augustenburg.
E. 36o. ■—■ N:o 4°. angående de af Kongl. Maj:t, vid sistförflutna Riksdag, föreslagna ändringar uti ig, 21 och 88 §§. af RegeringsFormen. VIII. 3, 106. — N:o 41. i fråga om rättighet för hemmansägare på Gottland, att få erlägga penningelösen för deras ränte-tjära. 3. ■— N:o 42. i anledning af väckt fråga om afskadande af accord till LandshöfdingeEmbeten. VIII. i5i. — N:o 43. angående väckt fråga om ett förändradt användande af den J-dels procent, som af Sterbhus inom Wermland erlägges. VIII. 25i. .— N:o 44- angående afskrifning af den summa, som af Lilla Creditifvet blifvit Iyftad, i anledning af återgången handel om några försålda Krigsskepp. VIII. 25i. •— N:o 4A i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Sala Bergslags underdåniga ansökning om förändring af beräkningssättet för afgifterne å Bergslagets till förmyntning inlemnade Silfver. VIII. — JN:o 46* angående rättighet för Nybyggessökande alt 10 ( 74 ) mot borgen lyfta odiings-understödet, så snart genom bevis styfkes, att odlingen blifvit verkställd. VIII. 253. Expeditioner till Kongl. Maj:t, Rikets Ständers: Nio 47. angående Tullen å från Finland inkommande varor. VIII. 253. — Nio 4^* angående Bevillning af utdelningen å Trollhätte Canaloch SIussverks-Bolags actier. VIII. 253. — N:o 49- angående verkställd omröstning öfver Högste Domstolens Ledamöter. VIII. 253. — Wto 5o. angående en Lagförklaring, rörande förvandling af sådane böter, som äro målsägandens eller angifvarens ensak.
— Hvad skall jag tro om dig i afton? mumlade han med illa dold häftighet. Du undviker att se på mig, du egnar hela din uppmärksamhet åt din kusin. Han teg och betraktade henne med en egendomlig blick, som sade så mycket som: Jag vet väl, det är omöjligt, du är min, han hvarken kan eller vill taga dig, men ... Edmée kom plötsligt till att skratta. Hon skrattade så häftigt, att hon måste sätta sig ned. Han såg mörkt, ogillande på henne. — Du är icke dig sjelf i afton. Du vet, jag kan icke tåla fruntimmersnycker. Edmée höll solfjädern för ansigtet och bara skrattade. Hon visste inte sjelf hvarför — der var som en stänk af sjelfförakt i detta skratt — men det lättade henne. Denna hans obilliga svartsjuka, hans brutala retlighet, gjorde henne i alla fall godt; hennes själ vidgade sig ut efter trycket. — Jag måste tala med dig i afton, Edmée. Han böjde sig ned öfver henne. Kan du ej på något sätt stanna i Tuilerierna? Hon skakade på hufvudet: Omöjligt! Jag är här ju med min gudfar och min kusin. — Åh, jag glömde — din kusin! Han vände sig kallt från henne, tog Rapp, som just passerade förbi, under armen, och började prata med honom. Edmée ångrade i nästa ögonblick, hvad hon sagt — hon ville taga det tillbaka, hellre utsätta sig för hvad som helst än trotsa honom, men hon kunde ej komma till att tala med honom mera. Ögonblicket var förspildt. Engång mötte hon hans blick öfver salen, den sade henne intet. Laure Junot kom fram till henne. Tillåt, att jag säger dig en artighet, Edmée — du är förtjusande! Madame Germon har gjort ett mästerverk. Och diamanterna klär dig! En liten smula för tidigt, eller hur, efter våra gammaldags begrepp Man skulle icke se på dig, att du var så sömnig i går afton. Apropos — hon böjde sig muntert fram och hviskade — kan du tänka dig, att jag så godt som lockat ur Duroc, att hon skall komma hit i afton — Pauline!
Skulle anledning förekomma dertill, att minuthandel med eller utskänkning af bränvin bör förbjudas, i stad vid något af de tillfällen, som i förestående g 25 nämnas, eller å landet vid de tillfällen, som i samma §:s 2:dra mom. omförmälas, ege vederbörande myndighet jemväl att derom meddela föreskrift.» Härefter framställde H. Exc. först propos. på bifall till Utskits förslag, dervid svarades nej, och sedermera propos. på godkännande af Gr. Lagerbjelkes förslag till redaktion af den ifrågav:de §:n, hvilken sednare propos. med ja besvarades. Utskits under § 27 afgifna första hemställan i anledning af Doktor Säves och G. Bjerkanders motioner. Frih. Posse: Jag anhåller om propos. å bifall till det re daktions-förändringsförslag af ifrågavide §, som blifvit af Hr Den 1 Augusti e. m. Doktor Säve framstäldt, emedan jsg lika med honom anser, alt stadgandet i denna §, sådan den blifvit af Utsk:t föreslagen, vittnar om en allt för märklig undfallenhet för städerna. Hr Olivecrona: För min del skulle jag tro, att det af Frih. Posse åsyftade ändamål redan är vunnet, genom det beslut R. o. Ad. i afseende å § 26 fattat, hvarföre jag ingalunda inser behofvet af den redaktionsförändring af ifrågav:de §, som blifvit af Doktor Säve föreslagen. Jag anhåller om bifall å §:n oförändrad. Frih. Posse: Andamålet med mitt understödjande af Dok tor Säves förslag V8r att söka förekomma de oordningar, som genom utskänkningsrätten åstadkommas företrädesvis på sönoch helgedagarne. Resultatet af det stadgande, som i föregående § föreskrefs, blefve ej något annat, än att krogarne i städerna höllos öppna alla slunder på dagen, utom under den offentliga Gudstjensten.
Konstitutions-Utskottets Ledamöter: se Lista. Konstitutions-Utskottets Memorialer: — N:o 1, om arvoden för en Notarie och en Kanslist: B. I. 53, A. 53. — N:o 2, angående det hvilande förslaget till ny Riksdagsordning och dermed sammanhängande ändringar i RegeringsFormen: B. I. 155, 174, 186, 248, 306, 361, A. 414, B. 508, 511, 517, A. 517; E. III. 517, 520; IV. 4; V. 549, 708. — N:o 3, med uppgift å hvilande förslag till ändringar i Grundlagarne: B. I. 155, 175, 448, A. 448, B. 508, 511, A. 511; E. II. 41. — N:o 4, med anmälan om Riks-Ståndens beslut angående det hvilande förslaget till nv Riksdags-Ordning, m. m.: B. I. 508, 511, 517, A. 517;' E. lil. 517, 520; IV. 40; V. 549, 708. N:o 5, med anmälan om Riks-Ståndens beslut i anledning af åtskilliga sedan sistlidne riksdag hvilande Grundlags-ändringsförslag: B I. 508, 511, A. 511; E. II. 41. — N:o 6, med bestämmande till hvilket Utskott åtskilliga till Banko-Utskottet remitterade, men derifrån återlemnade motioner böra förvisas: B. I. 515, 520, A. 520.
Det blir en pantomim, R ä t t e l s e; Ett vilseledande tryckfel har i tidsom ofta slutar i ett passioneradt, yrande utningens förra nummer insmugit sig i uppsatsen: brott Kvinnor och kvinnoarbete. Sid. 43, sp. 1, rad. 83 Den dans, s o m till sin natur mest närmar sig står nämligen: kvinnligt, l ä s: kvistigt. fandangon, är » Seguidilla ». Denna dans dansas af tre par, som utföra mimiska kärleksscener, under hvilka dansens olika figurer bildas — en mycket liflig dans, s o m dock allt mera undanträngts. » Sarabande » — en gammal spansk dans, ädel och värdig i tre tempo — Ninon de L ' EncIos favoritdans, var ännu i midten af förra århundradet en vogue, men är nu nästan alldeles bortlagd. Lika bekant som fandangon är den vackra tCachucha », solodans med kastagnetter, en passionerad, kärleksmättad dans. Af mera bekanta spanska danser är » Bolero » en. Mindre bekant. i däremot är » Zapatrado », en dans något liknande anglaisen, samt bonddanserna i&gt;Tripili-trapala » Koreografiskt potpourri och » Folie *, s o m dansas till ackompagnement af flöjt. Den på gator o c h torg, på värdshus o c h små- teatrar mest dansade spanska dans är * Zorongo », I. en dans med enkla steg, hastiga, hvirflande rörelur man dansar o c h hvad man dansar i värlser o c h ackompagnement af handklappningar. den! Och hvar o c h hvarför man dansar i Ett slags zorongo dansades för några är sedan världen! Och huru länge man dansat på vår af en af de spanska studenterna, som uppträdde gröna j o r d! Ja, o m allt det där skulle man — i Berns salong — men visserligen ej att förlikna men inte j a g — kunna skrifva en hel b o k. Eller vid den zorongo den s o m skrifver detta sett åtminstone en afhandling. dansas af svartögda veritabla små spanjorskor.
Jag foresta Helmig, att det vid sådant förhållande icke kan vara lämpligt att vägra en enskild person att utfå sin fordran, eller tvinga honom att stämma Fullmägtige i Riksg.Cont. Jag yrkar derföre återremiss å betänk, med begäran, att såvida räkningen är riktig, såsom Riksg Cont:s Commissarier intygat, motionären måtte utfå sina innestående 5 ä 6oo r:dr. Jag styrkes i denna begäran af det skäl, att Utsk. raisonnerat lika med mig i fråga om räkningens riktighet och vägrat betalningen endast på den grund, att Landtmrs påskrift fattas. När räkningen är riktig, yrkar jag, att den må betalas och, ehuru äfven jag önskar sparsamhet i alla möjliga afseenden, vill jag likväl icke drifva den så långt, att en enskild skall förlora eller tillskjuta något på riksdagskostnaderna. För den enskilda entreprenören har icke någon prescriptionstid blifvit stadgad, inom hvilken han skall presentera sina räkningar, och ehuru det visserligen är ett oförsvarligt slarf, att de ej förut blifvit afgifna, hafva de dock blifvit aflemnade, då de påfordrades. Med den enskilda kännedom jag har om motionären, är jag fullt öfvertygad, att räkningen icke innehåller mera, än han sjelf utgifvit, och då tror jag det vara olämpligt att neka honom sin betalning. Frih. Rantzou, Joli. Al b., förenade sig med Gr. Cronhjelm. Hr Gyllenhaal, Lars Herman: Jag skulle fullkomligen dela den mening, som Gr. Cronhjelm i slutet af sitt yttrande uttryckt om olämpligheten att icke betala denna förmenta fordran, om jag vore öfvertygad, att den är en verklig fordran; men jag har fullt skäl att inom mig sätta sådant i fråga Det är icke blott eti slarf, som vållat dröjsmålet med denna redogörelse, hvilken icke kom in, förrän i832 års Revisorer gjorde anmärkning, att Hr Stjerncreutz ej redovist för de förskottssummor, han uppburit. Då blef han provocerad att inlemna den räkning, hvarom han under tvenne år icke nämnt ett ord.
Herr Modin hemställer deremot, att Mutionairernes yttrade begäran. om B evilln ing s - var dets antagande till grund tor merberårde Roteringsjemkning, måtte, såsom billig, af Rikets Högloflige Ständer, bifallas, helst Motionairerne ej åsyfta annat, än att Jemtlands Rotering må blifva lika med, och ej högre än deri, sorn för de hårdast roterade ibland öfrige Länen eger rum; och hafva, i hvad af Herr Modin sålunda tillstyrkt blifvit, H err vice Talemannen Hagman Noréus och Herr Comrnerce-Rådet Santesson förklarat sig instämma. Inom Hedervar da Bonde Siandet, 7:0 Af Riksdags-Fullmägtige från Jemtland Lars Olsson och Anders Ersson, sorn anhållit , att till förekommande af all tvekan vid verkställigheten om rätta tillämpningen af de i Utskottens Betänkande föreslagne grunder, måtte fran föreskriften om sättet till nya Hoteli ngons utförande ”uteslutas det, sorn angar ”hemmantal, räntor och besvär, såsom jemförel”segrund emellan Jemtland och andra orter, ”och att hemmansvärdet, hvilket utgör Hem”manets verkliga godhet får blifva den enkla ”och enda grunden för beräkningarne;’’ helst Roterings-förrättningen, pA annat sätt företagen, måste möta alltför stora, om ej oöfv< rvinneliga svårigheter. Att för hvarje Hemman i Jemtland anställa en uppskattning af dess 6 Statssamt Oec.-Uttk. Vik. N:o 116. förmoner å ena och allmänna besvär
Med 68 upplysande träsnitt. Till landsorten mot efterkraf. A. G. telef. Blomsterställningar finfina O ' C 25. [1786] 27 december är 3:dje dragningen i Kulturhistoriska Föreningens lotteri på konst-, industrioch slöjdföremål. värde. Lottsedlar till 2 och 3 kr. säljas i alla boklådor. [1939] KÄNSLIG HUD! R FÖR FÖR ÖMTÅLIG FÖR HUD! ANSIKTET! K Ö P HENRIK GAHNS Victoriatvål! FIN TOALETT-TVÅL, INNELIÅLLANDE SEPTISKA BESTÅNDSDELAR. INFICERANDE ÄMNEN. AR SKYDDAR ANTIFÖR FULLKOMLIGT NEUTRAL. Sä / jes i välförsedda detaljaffärer. OBS. I BEGÄR w RR, &lt;~ Huru männen fria. B o r å s. Magnusson STOCKHOLM, 46 &amp; 48 Vesterlaniatan. 3 tr. u p p. - J 1 i frimärken. (Nord. A.-B., Göt. ebenholtz, ° &gt; fl o ° 1 54 — « T46 69 Elarahergsgatan T o [29G3] å 1:25. 3 B Hamngatan 3 B. Nyheter f ö r köket. TELEFON Fredrik Sydow 25 ö Omonterade Konsolbord A h g r e n extra fin delikatessill, » » anjovis, alla slag. Stockholm ^ Rådgifvare för husmödrar. U p p r o p. N. Regeringsgatan ORDER Pianomagasin. N. SKYND0. Rekommenderar sina tillverkningar af alla slags Etuier, Portmonnäer, Plånböcker, Portföljer, Damväskor, Sy&amp; Smyckeskrin m. m., i vackra mönster. Montering af Tapesseriarbeten. A. V i l h. P e t r i, Hvetlanda. En osed, som förekommer i många [29 W] (Q.
Uja. A. D:r — d. Frågor. Svar. Toaletten. Hembrygd Eau de Cologne. För 37 öre Bergomoth, 25 öre Cedro, 25 öre Rose, 37 öre Neroli 33 öre Myskpulver köpes i en flaska, Essencen hälles i ' / « k:a 90 proc. sprit och omskakas väl, korkas och öfverbindes med en skinnlapp får stå i solen och omskakas ett par gånger om dagen. Bör ej användas på sex veckor. Obs. Vid sammansättningen är bäst att taga en vattenklar boutelj. Mimmi. Frågan nx 5. Mia. Frågan n:r 8. Amy. Breflåda. Lina L. ' ' Norskan ". Pauline. S. af E. G. R. Walfrid. Åxa B.; R. Am. T a c k tor edert intresse! Lorenzo. O m ni för K e d. E., Ö r e b r o. — M —. Bror. Ennigunda. " Gammal hushållerska i Vermland. Ni har nog, s o m ni säger, gjort många rön o c h erfarenheter. Earl Ek. Anna S. Pygméa. Kanske! e — t. Riktigt: " lågornas r o f! Fru C. frän B. Viola X. Margaretha W — sky. 3) M å hända litet längre fram. Cili. H. B.; Lotten; Cili; Gunhilda: Hjertlig t a c k! E. G.; Majo; Signe; Anna; R — a; Lisa; Elin F.; Sofia; Agnes 11; Elise; Amy; C. L.; A~a: S. Tack! Efter hand. V ä l k o m n a äter! Bi! Redaktionen. Innehållsförteckning:: H e m m e t s uppfostran. A f Mathilda Langlet. P o e m a f Emil Modin. — Europeiska furstinnor. S k i s s a f Lilly. — Till qvinnan. P o e m a f — a. — E n Iifsuppgift. P o e m af Ragvald Ulfsson. Bostaden. — Möblerna. — K ö k e t. — Matlagning. — Huskurer.
Det är således endast i det rätt sällsynta fall, då innehafvarens ätt utslocknat, der Staten kan få någon regress till hemmanet och deraf komma i verklig besittning. Olägenheten af detta tillstånd emellan äganderätt och icke äganderätt står således qvar, och någon fördel deraf finnes icke. Hade jag lefva! 1723, då första gången man började att för en obetydlighet afhända Kronan dess talrika hemman och då haft någon röst att göra gällande, eller detta varit fallet 1789, då detta afhändande förnyades genom ett formligt privilegium, hade jag visserligen stridt deremot efter min förmåga, emedan skäl då kunde förefinnas att söka bibehålla Kronans rätt, men år 1848, anser jag den återstående rättigheten i detta fall vara för Staten af ingen vigt men olägenheterne många. Deremot skall jag så långt min förmåga sträcker sig, söka försvara de rättigheter Staten verkligen ännu äger. Hr Printzensköld: Det förefaller mig verkligen besynnerligt att Hr Rosenblad kan påstå, att den äganderätt Staten nu har till kronohemman icke för densamma är af någon nytta. För att vederlägga detta påstående behöfver jag blott erinra, alt när en åbostam utslocknar, så äger Staten full dispositionsrätt öfver det lediga hemmanet. Dessutom får jag tillkännagifva, att på Öland får icke något skatteköp ske för än K. kammarcolhm öfver frågan sig yttrat emedan en författning stadgar att derstädes befintliga lediga kronohemman skola användas till bohemman ät lands ta tstjens temän nen derstädes. Hr Gripenstedt, Joli. Aug.: Jag anser mig böra uppträda emot den grundsats Hr von Hartmansdorff här uttalat eller att R. St. som äro Statens målsmän icke böra bidraga till afhändandet af Statens egendom. Om nu R. St. äro Statens målsmän, så föreställer jag mig att de också måste anses vara individernas och sålunda kunna framställas såsom försvarande, såväl de rättigheter som tillkomma individerna, som dem, hvilka tillkomma samman af alla individer, eller Staten. Jag tror att deras egenskap af medborgarnes målsmän här bör vara öfvervägande då en verklig fördel skulle tillskyndas dem genom förändring af det närvande förhållandet, hvilket för Staten endast innefattar en skenbar fördel.
Fortsättes transpositionen, så blifver, af denna andliga, men ännu blott moraliska sats, följande religiösa eller himmelska: ”Den sällhet, som härflyter af kärlek mellan själar, gifves icke utan en kärleks-princip i Himmelen, eller i Gud, af hvilken de enskilda själarne på ett allmänligt vis, och i sin allmänna samlefnad på ett synnerligt, dragas till hvarandra.” Den själsmakt, som för själens öfriga krafter och egenskaper är den samfäldt moderliga, hade på bästa vis fullbordat sitt uppdrag; och sedan hon åt dem inrymt den tillämnade boningen, med särskild hänvisning till deras i dess öfversta rymd belägna konungaborg och högsäte, dragit sig sjelf undan till ett med denna borg sammanhängande mindre rum, för att i närheten lönligt, men förnimmeligt, vistas. Dessförinnan hade hon dock helsat dem med ett tal, likt en förmanande moders till sina döttrar: hvari hon, under åtskilliga erinringar om deras betydelse och stundande värf, öfverlemnat dem till fritt bruk alla kroppens organer, endast med förbehåll af de allrainnersta åt sig sjelf; lofvat att till bevarande, till återställande, till förkofrande af deras ordnade samlif skyddande vaka, särdeles om nattetid, när de lågo försänkta i hvila; och framförallt inskärpt i deras hågkomst pligten af innerligaste hängifvenhet åt deras eviga upphof, den Allkärlek, hvars strålar äro lika många sanningar, och hvars lågor äro lika många godheter. En högtidlig helsning, gifven icke utan tårar; emedan hon anade, hvilka frestelser och lidanden dem förestod att genomgå. Liksom i en dröm eller syn hade den Förstfödde, – numera yngling, – afhört hennes tal, och tyckt sig välkomna de i palatset inflyttande döttrarna med ett eget: der han upprepade det förras hufvudinnehåll med tillägg, hämtade ur sin uppgryende besinning, och invigde deras förening med sig till en enda, oskiljelig menniska; hvilken, fri genom dem att förstå och söka det Goda, skulle genom dem iståndsättas att oändligt införlifva sig med den nyssomnämnda Gudomliga Kärlek, som älskar att i den menskliga varelsen skåda en spegelbild af sin egen sällhet.
Heurlin, Biskop i Wexiö Stift. L. S. C. E. Hallström, Biskop i Wisby Stift. H. O. Holmström, Biskop i Strengnäs Stift, L. S. A. Bruhn, Biskop i Götheborgs Stift. L. S. Abr. Z. Pettersson, Th. Doctor, Pastor Primarius i Stockholm, L. N. O. L. S. G. Nibelius. Biskop i Westerås. L, S. Isr. Bergman, Biskop öfver Hernösands Stift. L. S. Carl Fr. Björkman, Th. Doctor, Prost och Kyrkoherde i Simtuna och Altuna, L. Ni O. L. S. H. G. Lindgren, Professor, Contracts-Prost, Kyrkoherde i Tierps pastorat af Erkes ti ftet. L. S. Ein. Schram, Prost och Kyrkoherde i Wendel af Upsala Erkestift. L. S. L. O. Berg, Prost och Kyrkoherde i Norrbo och Bjuråker af Upsala Erkestift. L. S. Joli. Er. Forssell, Contracts-Prost, Kyrkohede i Thorstuna af Upsala Erkestift. L. S. D. Hallen, Elias Fries, Vice Pastor, Comminister i Oecon. Pract. Professor vid UpsaKungshusby och Thorsvi af Upla Universitet, B. TV. O. "... CilD sala Stift. L. S. L. S. Joset' Wallin, Pastor i Clara, R. C. XIILs O., L. N. O., Th. Doctor. L. S. M. C. Bergwall, Pastor i Hedv. Eleon. L. N. O. L. S. Er. Delin, Comminister i St. Clara. L. S. N. H. Selander, P. F. Wahlberg, A. J. Broman, Kongl. Wetenskaps-Akademieui Professor, R. N. O., FullTheol. Doctor, Contracts-Prost, Astronom, Professor. mäktig för Kongl.
Sparre, Gustaf Adolf, med 204 röster; N:o 119, Frih. Lybecker, Fullm. Gr. Lewenhaupt, Adam, med 203 röster; N:o 220, Frih. Palmstjerna, Carl Otto, med 204 röster; N:o 245, Frih. Lagerfelt, Israel Carl Adam, med 203 röster; N:o 255, Frih. Falkenberg, Conrad Gabriel, med 203 röster; N:o 284, Frih. Örnskjöld, Fullm. Frih. Stjernstedt, August Wilhelm, med 203 röster; N:o 366, Frih. Ehrenborgh, Fullm. Hr von Troil, Samuel Gustaf, med 203 röster; N:o 393, Frih. af Schmidt, Carl Johan Georg, med 203 röster; N:o 401. Hr Reuterfelt, Fullm. Hr af Chapman Carl Edvard, med 203 röster; N:o 478, Hr Printzensköld, Carl, med 204 röster; N:o 645, Hr Möllersvärd, Carl Henrik, med 204 röster; N:o 734, Hr Taube, Fullm. Gr. Piper, Carl Fredrik, med 203 röster; N:o 861, Hr von Gegerfelt, Fullm. Hr Lilljehöök, Johan, med 204 röster; N:o 1233, Hr v. Strokirch, Johan Paul Fredrik, med 203 röster; N:o 1636, Hr Reuterskiöld, Adam Didrik, med 203 röster; Den 8 Augusti. 95 N:o 1794, Hr von Hofsten, Carl August, med 203 röster; N:o 1883, Hr Arnell, Gustaf Fredrik, med 203 röster; N:o 1903, Hr von Rosen, Fullm.