Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bergsskolan i Fahlun har ej blifvit försummad i de framställningar, som derstädes blifvit gjorde. Mig synes derföre, att detta mål bör pröfvas i sammanhang med frågorne om Rikets undervisningsverk i allmänhet, på det ej isolerade åtgärder i så vigtiga ämnen måtte vidtagas. Lades på bordet. Herr Montgommeri, Gustaf, anförde skrifteligen: Ibla'nd alla mennisko-snillets uppfinningar, har väl ingen blifvit så mycket missbrukad, ingen spridt så gränslöst förderf, ingen på en gång i moraliskt och fysiskt afseende verkat så oerhördt skadligt som Brännvinet, åtminstone inom Sveriges laudamären och i synnerhet under de sednare 3o å 4° åren. Den 28 November e. m. 537 Despotismen, som så ofta ifrån Timonen ibland folket åstadkommit oberäkneliga olyckor genom återhållen upplysning, eller påtrugade inrättningar, hvari blott Herrskarn.es ögonmärket, bar äfven, genom den såkallade regula. Brännvinsbränningen, lemnat lika varnande, som icke lätt igensopade spår af den godtyckliga maktens jernhdrda och samvetslösa förfaranden. Ännu finnes ibland oss några grånade vittnen ifrån den tid, då den nyttiga, åtminstone oskadliga, husbehofs-bränningen, af en blott efter enskilt slem vinning beräknande Regent, förböds, för att, i så mycket större scala, och med så mycket bättre vinst, endast af Statsmakten kunna begagnas. Redan höres barn och barnabarns rättvisa, ehuru, hemska förbannelser öfver deras fäders samvetslösa förtjenslerj att, på en lättsinnig Regents vink, ifrån sjelfva Helgedomen och Embetsrummen uppmuntra den om sitt eget bästa förblindade och ej sällan lätt vilseförda hopen att, genom den möjligen största bräqnvins-consumtion, göra sig väl förtjenta af Konung och Samhälle; men huru mycket förtjensterna mot den förra — jag älskar att tro i synnerhet den tiden, — voro skilda från förtjensterna mot det sednare, derom har, i detta fall.
Boije: Med aktning för det yttrande Herr Grefven och LandtMarskalken afgifvit, anhåller jag, att, om plurallteten af Ståndet gillar Herr Grefvens och LandtMarskalkens äsigter, följden deraf icke måtte blifva, att Memorialet genast lag - Den 17 Julli f. m. 97 cellence tyckt sig finna, Ja öfverröstat Nej, voterings-propositionen blifvit af Ridderskapet och Adeln godkänd. Friherre Boije: Jag anhåller, att voterings-propositionen må å nyo uppläsas; måhända har den af mig blifvit orättad fattad. I anledning häraf upplästes åter voterings-propositionen ; hvarefter Friherre Boije fortfor: Jag ber om förlåtelse, att jag å nyo faller besvärlig, och medgifver, att jag icke har rätt yttra mig i frågan, då den redan är afgjord; men anhåller, att få reservera mig emot de sisla orden i Nej-propositionen, emedan de efter min tanka innefatta ett behandlingssätt, sora visserligen icke nu, men för en framtid, kan vara af största våda , emedan man med antagandet deraf skulle, då man afgjort en preliminär fråga, äfven hafva yttrat sig i sjelfva hufvudsaken, och uti den bundit händerna på sig. Denna gång är det visserligen likgiltigt, men vid ett annat tillfälle kunde det vara af största vigt. Herr Lefren förenade sig med Friherre Boije. Friherre Anckar swärd: Då här endast är fråga om iakttagandet af ordning, får 33 H. 7 98 Den 17 Julii f. m. jag hemställa till Friherre Boije, om föremålet för den föreslagne propositionen nu endast utgöres af Grefve Horns Motion. Detta är visserligen icke hvarken Friherre Boijes eller mitt fel, men det kunde hafva undfallit honom, att LandtMarskalken så uppfattat ämnet. Herrarne Crusenstolpe } och Valman, Wilhelm Fredrikj förenade sig med Friherre Anckarswärd, Herr Cederschjöld: Äfven jag nödgas reservera mig emot den föreslagna voteringspropositionen.
I anledning af den då gjorda anklagelsen inför Riks-Rätt emot Konungens Rådgifvare i Commando - mål, uppgaf Konungen ett förslag till ändring i ^:de §. af Regeringsformen, såsom ett slags säkerhet för Ständerna, att dylika händelsersom då blifvit öfverklågade, icke mer skulle kunna ega rum. Constitutions-Utskottet tillstyrkte bifall till denna proposition, hvilken också af Tre Stånd godkändes. Men hos Ridderskapet och Adeln gjordes dervid anmärkningar, hvilka, såsom Ståndets gemensamma tankar, blefvo till Constitutions-Utskottet åter-remilterade. I memorial af den i. Junii, underrättade Utskottet Ridderskapet och Adeln, att de andre Tre Stånden godkänt förslaget, hemställande, huruvida Ridderskapet och Adeln ej skulle pröfva skäligt att med dem instämma, då Utskottet i annat fall måste hos samtliga Riks-Slånden anmäla de oförenliga skiljaktigheterna till behandling enligt 56. §. Regerings-formen, nemligen genom förstärkt Constitutions-Utskott. —• Häröfver upkom den litte Junii på Riddarhuset en liflig diseussion, uti hvilken Hof-Cancelleren och ett Stads-Råd deitogo, utan att hvarken de eller någon annan satte i fråga, att ju Ståndet hade fullkomlig rätt förblifva vid dess förut gjorda anmärkningar, och låta saken gä Bil. till Constitutions Utsk. Betänk, N:o 5. i3 till förstärkt Constitutions-Utskott; och det var endast af fri vilja, sorn Ståndet slutligen instämde med de öfriga Stånden. — Jag vågar derföre vördsamt anhålla, att nu varande Constitutions-Utskott täckes härutinnan följa de förra Constitutions-Utskottens exempel, och icke söka bestrida ett Riks-Stånd dess rätt att göra anmärkningar vid ett af Konungen upgifvet Grundlags-förslag.
Sig anse de för desse Fartyg nyttjade simulerade Skepps-Passen varit endast tvungne medel att skydda Skepp och Gods för våldet; äfvensom det blifvit fullt utredt samt obestrideligen bestyrkt, så väl att den uppgifne förlorade egendomen tillhörde Reclamenterne, som ock att uppbringningen vederfarits dem under en loflig bandel. Reclamationsbeloppet af dessa 4 Mål gör, enligt Committens utredning, sammanlagdt . Jag anser mig bär skyldig uppgifva, att det är bland desse 4> som jao ar enskild interesserad uti de 2:ne under N:o 8 Irene, och ,N:o g Carolina — för ett belopp tillsammans af R:dr 3,656 4° s^- 9 nst., enligt hvad Ilandlingarne vitsorda; visserligen ej att förakta, men ingalunda af den vigt, att icke jag anser min skyldighet som Riksdagsman vida mera ålägga mig framhålla de öfrige Medborgares allmänna rättsoch billighetsanspråk till ersättning för deras lidande, om än rättigheten att yttra mig derom skulle köpas med försakande af min egen andel. Uppbringningsmålen under N:o 11, 12, 13, 14 och i5, för en sammanräknad af Committen utredd summa R:dr 16,353: 3o. 7. (oberäknadt för N:o 12, till hvars utredning Reclamenten synes ej hafva pracsterat tillräckelige handlingar) äro alla af den art, att bin - Betänkande n. 337 hindret för utbetalningen af dem legat uti i5 punkten afR. St:rs föreskrifter för UtredningsCommitte'en. Denna lyder: ”1 alla de mai, der ersältnings-skyIdigheten blif”vit genom DomKaparen i vederbörlig ordning ålagd, ”upphör allt anspråk på vidare ersättning af Svenska ”Staten.” Men K. M:t bar behagat uti Dess nu afgifne Nåd. Remisser härom yttra: "Att K. M:t väl, då ersättnings-skyldigheten bl i f”vit Kaparen i behörig ordning ålagd, bar ansett Sig ”icke kunna, emot innehållet af i5:de punkten i R. St:rs ”underd.
Menniskorna uppoffra sina fyrfota gunstlingar med samma indifferens, som furstarne sina tvåfota. Från min fars lägerlif härstammade väl också hans gränslösa förkärlek för soldatståndet, eller snarare för soldatlekandet, hans förkärlek för det lustiga, sysslolösa lifvet, hvars inre tomhet döljes af guldgaloner osh skarlakansröda klutar, och der den rusiga fåfängan uppträder med modets åthäfvor. I hans junkeromgifning fans hvarken militäriskt allvar eller verklig ärelystnad; det var alldeles icke tal om något slags heroism. Vaktparaden, det klirrande sabelkopplet, den stramt sittande uniformen, som var klädsam för vackra karlar — se der hufvudsakerna. Hur lycklig kände sig derför icke min far, då borgargardet i Düsseldorf upprättades, och han som officer fick bära den vackra, mörkblå, med ljusblå sammetsuppslag försedda uniformen, och i spetsen för sin kolonn kunde defilera förbi vårt hus. Han saluterade då med älsklig courtoisie min mor, som rodnande stod i fönstret; fjäderbusken på hans trekantiga hatt fladdrade stolt, och hans epåletter blixtrade gladt i solen. Ännu lyckligare var han, då turen kom till honom att som kommenderande officer draga på högvakt och sörja för stadens säkerhet. De dagarne strömmade det idel Rüdesheimer och Assmannshäuser af bästa årgångar, allt på kommenderande officerns räkning; också kunde borgar-gardisterna, herrar kreti och pleti, icke nog prisa hans frikostighet, och han åtnjöt en popularitet, som säkerligen var lika stor som den, hvilken tog sig uttryck i det gamla gardets jubelhelsningar till kejsar Napoleon. Denne sistnämde förstod också att berusa sitt folk, om också möjligen sättet var en smula olika. Det var emellertid icke tapperheten som fattades i min fars garde; särskildt när det gälde att storma ett långhalsadt batteri af gröfsta kaliber, visade gossarne ett sant hjeltemod. Men detta hjeltemod var kanske också af ett annat slag än det, som utmärkte det gamla kejsargardet.
Vinner nej, kommer införselsafgiften å denna vara att höjas till 36 sk. lispundet. 2 oblik. Preste-Slåndet har bifallit Utskottets förslag lill förhöjda lullbestärrimelser för samtliga de under artikeln Tobak uppräknade rubriker, nemligen å Blad, Marjlands och andra slag fran 6 lill 8 sk., å Cigarrer från 1 R:dr till 1 Iföl r 6 sk., å karf vad dels karduser eller lös i jas tager från 12 till 14 sk., dels knaster frän 32 till 36 sk , å malen eller snus från 12 till 16 sk., ä spunnen och N egerhead från 8 till 10 sk., å slänger och carotter från 16 lill 18 sk., alli per skålpund, vid införsel, samt å stje/kar, dels i värdet frän 5 till 6 sk., och dels i införselstullen från 2 till 4 sk. skålpundet; äfvensom att den å Blad till 2 rst. och å stje/kar till 1 rst. skålpundet nu bestämda utförselstull borde upphöra. Bonde-Ståndet har stadgat, att den i nuvarande tulltaxa för Blad, Marjlands och andra slag bestämda införselstull borde fortfarande blifva gällande, men i öfriga delar biträdt Utskottets förslag. Borgare-Ståndet har likaledes bibehållit den i gällande taxa för i lad, Marjlands och andra slag stadgade införselstull, samt derjemte lemnat oförändrade nuvarande införselsafgifter å karfva!!. såväl karduser eller lös i fastager, som knaster, å malen eller Snus, å spunnen och Neger head samt å stänger och ca - Bevillning»- Utsho t tets Memorial, N:o 30. rotter, men för de återstående rubrikerna, nemligen Cigarrer ocb Stjelkar bifallit Utskottets förslag, äfvensom framställningen om tullfrihet vid utförsel af Blad ocb Stjelkar. Ridderskapet och Adeln har endast godkänt den föreslagna förhöjningen i värde och införselstull för Stjelkar, men i öfrigt bibehållit gällande bestämmelser, angående hela denna artikel.
Båtar för det närvarande skall innom Riket vara mindre allmänt kändt, trott sig äga anledning tillstyrka Riksens Höglofl. Ständer, att det gjorde Förslaget, så vidt det rörer sjelfva införandet af ifra. gavarande Uifräddningsanstalt, hos Kongl. Maj:t till Nådig upmärksamhet anmäla; hvarvid, i händelse Kongl. Maj:t efter närmare undersökning 6"5o Statsoch Besvärs-Utskottens Betiinkandcn. skulle anse samma anstalt för en och annaa Kustort tjenlig, Kongl. Maj:t i Näder torde finna utväg till bestridande af de utgifter, som dermed kunna vara förenade utan att för detta ändamål något särskfit anslag lärer vara erforderligt. Dock varder detta Utlåtande Riksens Högloft. Ständers närmare granskning vördsamligen understäldt. Stockholm den 26 Martii 1818. IVördsamt Memorial., Wid föredragning af Herr Professor Munck af Rosenschölds till Högh Ridderskapets och Adelns Protocoll den 5 sistledne Januarii afgifne, och derifrån till Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotteris gemensamma handläggning öfverlemnade Anförande, angående vidtagande af sådane Medel, hvilka återföra välmåga innom Landet, hafva Utskotten af det skäl, att i berörde Anförande ämnen af skiljaktig beskaffenhet blifvit framställde, samt deribland äf. ven sådane, hvilka till Utskottens befattning icke äro hörande, funnit sig, enligt 51 § i Kongl. IVJajtts och Riksens Ständers fastställde Riksdagsordning af den 10 Februarii 1810, hindrade, att vid detta anförande, sådant det för närvarande befinnes, lägga någon hand, och få derföre detsamma härigenom vördsamligen återlemns. Stockholm den 26 Mars 1818* Statsoch Besvärs.Utskottens Betånkanden. 651 N:r 143. Wörä samt Memorial. Fran Höglofl. Ridderskapet och Adeln hafva Riksens Höglofl.
Stfgift för £aracferé H. (Efter ferftilba Sangber od) Sörtecfningar. S ra~ CO c?o Of) ■ä Cc) O: *S to o £ 5S> © & (£)2 O <"* 3 2 Ä Summa 5 S? o o 6 ©umma. (35) XiUf)br 25etoiUniugg-'Sörorbtiiiigen 1851. från Cajrcrtnge^ångöccnc för ©tåöerne uti H. H. Hån för år 18 * * ' HT ar rs •6ii?,u'Jg»fs (po (titjj© io 0.1063) CO —s rs O CQ-r. &© *-S «-C\ ~L*rs s-« . * <I>, <2 o —r» O •3< ^! rs rs O r-» CO —' «-s P3 rs O: O o rf-^ <5 —S CO o —t rs © Po nr 'Sb t5 rs «-s o* rs •PH O ar rs <*». Oi rs CT. 2* H* ♦ CO o >& o:‘ 0ä CP &" rs o ct.ä rs 5.^ CO ~J * or rs <3fc 55 *§? ar rs ■Ö rs rs CJU ^8 rs rs* rs j Ö 'S rs rs* —» rs rs r-J <o O PP rs r* c* o* o: r-S O « | l j l?® ry *-r> O is-!? *-t ^pP. r~ or CO rs rs rs K. 91. Stat . | 91. Ti. ©tte . 91. 91. £>fto • i i I ! (Summa 1 1 | 1 tc) XiUSjor SSeroiltninfl^Sbrovbiiiiifleii isrn. <£>fn?ei*t>rög från ©antmanöragen 6fw>er ^ajreringo' Remman.
Nya gångkläder, äfvensom nya färdigsydda duktyg, handdukar, lakan, örngott m. fl. dylika hushållspersedlar, omärkta eller märkta, förtullas med 50 proc. förhöjning i den tull, som är bestämd för tyget, hvaraf klädeseller hushållspersedeln hufvudsakligen består; för oljade eller fernissade kläder, derunder ej inbegripna sådana, som äro öfverdragna med kautschuk eller guttapercha, beräknas tullafgilten efter hvad för tyget är bestämdt utan förhöjning; kläder, som utgöras af knutna eller stukade eller på strumpstol tillverkade, såsom hufvor, tröjor, underkläder m. m., om äfven dessa äro färdigsydda, försedda med knappar och band o. s. v., förtullas utan förhöjning, efter hvad för strumpor och strumpstolsarbeten är bestämdt. ogiluii Salt, oraffineradt: kok-, bergoch glaubervattenfritt 1 kubikfot — 1<X? raffmeradt bordsalt . h dl. 1 &llm3. medicinskt . - , 1 »'; imfo 3. Sirap: alla slag . gtiiilalliis.jbegaöl 4, 180 Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. Strumpor och andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten, ej specificerade: R:dr öre. andra slag 1 # 1: — Strumpstickor i| .. i 1 » — 25. Väfnader: bomulls-, felboch plysäfvensom filtar och parkum ... 1 » —r. 40. andra slag: O! oblekta och ofärgade 1 » — 40. blekta och färgade 1 » — 70. tryckta eller pressade 1 » — 90. bomulls-, med blandning till större eller mindre del af lin eller hampa: '• bolstervar t 1 » — 40. Ylle af ull eller blandade till större eller mindre del med bomull, lin, eller andra ämnen utan silke: filtar „ 1 » i40. pressduk 4 » — 12. andra slag 1 » 1: 50.
Uti ett hos Högvördige Preste-Ståndet ingifvéfc Och till Utskottet remitt^radt ‘Memoriaf, hafi Contratcs-Prosten Sifvertsson sökt visa behofvet fech nyttan deraf, att någon sKajt lades å denl|| Bevilln.-Utskottets Betänkande N:o g; sorn spela kort, och i sådant afseende föreslagit, att hvarje mantalsskrifven person, hög eller låg, som vill begagna kort till spel, skulle i skatt gifva a till 5 R:dr B:co om året och att den, som vid mantalsskrifning afsagt sig detta bruk, men ändå begagnade det, skulle plikta a o B:dr Banco, åklagarens ensak, och har Motionairen förmenat, att de af honom mycket öfverklagade och, i hans tanka, mer och mer öfverhandtagande kortspel, skulle af en dryg skatt derå motverkas; hvarjemte Ledamoten af Hedervärda Bonde-Ståndet, Casper Wijkman, i sammanhang med en till Utskottet remitterad Motion uti andra serskildt besvarade ämnen, äfven vackt fråga om JBevillnings erläggande för kort» spel. Utskottet förmodar, att, om äfven kortspelandet vore så allmänt och i senare tider tilltagande, som Contracts-Prosten Sivertsson vill förutsätta, ett sådant missbruk icke kan förekommas genom BevillningS-afgifter, samt anser för öfrigt, att de anklagelser och fiscal iska in» biandanden i husliga lifvets förhållanden, som otvifvelaktig! skulle följa af det vite, hvilket, om det åsyftade ändamålet i någon måtto kunde vinnas, troligtvis borde utsättas för underlå* fen uppgift, flerfalldigt uppvägde den påräknade nyttiga verkan af denna beskattning; och da serskilda Författningar dessutom] stadga straff Bevilln -U t skottets Betänkanden N:o 9, 10. 5 för det egentliga missbruket af kort eller deras begagnande till äfventyrliga spel, ett tidsfördrif icke torde mer böra, i detta än andra fall, ined skatt beläggas.
— Om Hennes Fursteliga Höghet Prinsessan Josephina, Furstinna af Leuchtenberg och Eichstädt, öfverlefver H. K. H. Krön-Prinsen af Sverige och Norrige, utan att hafva några barn, men Hans Maj:t Konungen af Sverige och Norrige ännu lefver, sä försäkrar Henne Kongl. Maj:t, att, efter Dess död, erhålla hälften af Dess enskilda lösa och fasta Egendom, juveler och silfver m. m. Hennes Fursteliga Höghet, Prinsessan Josephina, Furstinna af Leuchtenberg och Eichstädt, kan dock icke uti det ofvan anförda fall, och så länge Konungen, Hennes Svär-Fadcr lefver, utan Dess samtycke, å nyo träda i äktenskap, så framt Hon ej för godt finner, att frånträda de fördelar, som i närvarande Artikel blifvit Henne tillerkände. Om H. K. H. Kron-Prinsen af Sverige och Norrige dör efter Konungen Dess Fader, utan att lemna några Afkomlingar, så skall Hennes Fursteliga Höghet Prinsessan Josephina, Furstinna af Leuchtenberg och Eichstädt, i kraft af denna öfverenskommelse, ärfva hälften af den enskilda lösa och fasta egendom , jöuveler och silfver m. m., som U.K. H. Kron-Prinsen af Sverige och Norrige efterlemnar, antingen denna Egendom genom Egen hushållning blifvit förvärfd, eller ärfd efter Dess Herr Fader. Betänkanden. Om H. K. II. Kron-Prinsen af Sverige och Norrige, eller Hennes Fursteliga Höghet Prinsessan Josephina, Furstinna afLeuchtenherg och Eichstädt, vid Deras dödeliga frånfälle, efterlemna Barn, så skall arfvet skiftas i enlighet med Svensk Lag. g:de Art. ”Hans Maj:t Konungen af Sverige och Norrige förbinder
Slutmeningen, (pag. 60 och 61), godkändes. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets memorial N:o 302, med förslag till sammanjemkning och voterings-propositioner, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i fråga om beräkningen af Slals-Verkets inkomster. Voterings-propositionerna under N:ris 1 och 2 godkändes , hvaremot voterings-propositionerna under N:o 3 uppskjotos. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets memorial N:o 303, med förslag till voterings-proposition för omröstning, i anledning af ski 1 jagtiga beslut, i fråga om löne-ersättning till adjungerade ledamöter i Götha Hof-Rätt. Förslaget till voterings-proposition, med iagtlagande af serskildt anmäld rättelse uti Ja-propositionen, godkändes. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande N:o 304, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 195, angående Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om löne-reglering för de under Stats-Departementen lydande expeditioner. Härvid förekommo de serskilda punkterne uti Utlåtandet N:o 304, sålunda: 1, 2 och 3 punkterna lades till handlingarne. 4 punkten, Utlåtandet N:o 304, godkändes. 5 punkten, Utskottets tillstyrkande i Utlåtandet N:o 304, utöfver hvad i Utlåtandet N:o 295 förekommer, blef icke antaget. 6 punkten, Utlåtandet N:o 304 bifölls. S. D. Till Lag-Utskottet remitterades en af Herr G. F. Ekholm, med anledning af 56 §. Riksdags-Ordningen, väckt motion, rörande ett ändamålsenligare inrättande, än det nuvarande, af Rikets fängelser och straff-anstallter. 624 Fröt. Utdr. d. 16 Sept. iSjfo. Från Heder v. Bonde-Ståndet. S. D.
Jag hade tänkt att omständeligen yttra mig i detta ämne, men då flere värde Ledamöter så grundligen omfattat detsamma, vill jag ej upptaga Ridderskapets och Adelns dyrbara tid , utan endast tillägga, att en Beskattning, som i evardeliga tider skall äga bestånd , bör med noggrannhet åläggas. För att påskynda denna fråga, hafva Konungens Befallningshafvande egenmägtigt kungjort, att de frånvarande skulle anses såsom jakande. Orättvisan af detta handlingssätt har till större delen grundlagt det fel; gtiga af permanenta Roteringens tillkomst för sådana Personer, hvilka närvarande, säkerligen varit nekande, men nu, likasom par surprise , blifvit påtrugade ett Onus, från hvilket de trodde sig befriade, med bibehållande af så väl Grundlagens, som äganderättens helgd. Lika med Herr Påhlman finner jag , att jag kanske bordt vända mig tillkonstitutionsutskottet , och denna väg har ej undfallit mitt minne; men jag har icke velat missbruka dessa dyrbara rätögheter, som vår ConstL Den 4 Maji, e. m. *31 tution Iemnat , att anmärka Rådgifvares förhållande, och har trott, att Statsötskottet lått tillräckliga anledningar till ett rätt v ist behandlande af denna fråga ; men om jag genom den. na foglighet ådiagit mig förebråelsen af en uragtlåtenhet, hvarigenom Roteringsfrågan ej återiöres i det skick den bör vara , skall jag i en framtid ej underlåta att begagna de rättigheter, hvdka Grundlagen ovilkorligen tillägger Representanten. Herr Påhlman: Ehuru ogerna jag borttager tiden med att tala om ett ämne , hvaruti jag redan , så väl här, som i Statsötskot* tet, yttrat allt hvad jag d?rom bordt säga j utbeder jag mig likväl fä besvara några af de senare nu framställda anmätkningar. En Ledamot har påstått, att Statsötskottet vid denna frågas behandling icke luilgjort sin pligt enligt Grundlagens föreskrift. Om icke Utskottet hade mer förtroende till sin egen kännedom om sina skyldigheter än till Friherre Boyes tolkning af Lagen , som dä skulle behöfva rådfrågas^ vore sådant verkligen att beklaga.
Den 3 Februarii e. m. 221 Vid förnyad föredragning af Statsoch BevillningsUtskottens den 21 sistlidne Januarii under N:o 119 afgifne och den 1 dennes e. m. på hordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:o 86 förut meddeldte Betänkande, i frågan om Upbörds-provision lill Städernas Magistrater m. m.; fann Ridd. och Adeln, att enär sistnämnde Betänkande redan blifvit den 4 sistlidne November af Ridd. och Adeln bifallet, Utskottens ifrågavarande Utlåtande borde läggas till handlingarna. Då nu ånyo föredrogs Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 24 sistlidne Januarii under N:o 3s afgifne och den 1 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens under N:o 22 förut meddeldte Betänkande, angående åtskillige motioner om Postinrättningen i Riket; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit den 2 November sistlidit år f. m. af Ridd. och Adeln bifallet, Utskottens ifrågavarande Memorial borde läggas till handlingarna. Justerades 18 ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i plena den 1 dennes f. m. och e. m. fattade beslut. 2JJ Upplästes oell lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Betänkande och Memorial: Frän Lagutskottet: Af den i dennes: N:o 162. I anledning af BancoUtskottets förslag om utfärdande af förklaring öfver Kongl. Brefven den 17 Februarii 1742 ocb den 26 April 1776} angående Bankens forum i Concursmål. Från ExpeditionsUtskottet: Af denne dag: N:o 354. Angående kallelse till nästa Riksdag. Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 10 örn aftonen. In fidem protocoili O. J. Lagerheim.