Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Spannemålert utgör en handelsvara, men ej shijes af brist på Contanta köpare, då Kronoutlagorna m d så mycken visshet utprässas på de hårda vilkor, att oftast Bondens sista Ko och gryta, gångkläder och öfriga Lösören å flera orter föras Fögdenet öfver för att försäljas och uppfylla Statens fordringar, så frågas om man icke billigtvis kan påstå, att ej allenast Creditbrist hos de högre Classerna, utan äfven den mäst tryckande penningebrist bos de lägre NäringsClasserna verkeligen äro för handen, och att denna brist om öjel igen kan S)cn 11 September f, >rC 103 sfhjelpss utan minskning i skatterna, och ett i proportion af den ökade productionen lämpeligt RörelseCapital, hvilket bör i min tanka till en början underhjelpas af Staten , genom ett sådant StatsLåneSystem, som gör allmän och icke enskild eller Monopolisk nytta. 5:0. I stället för detta i 4:de punkten artificiella medel, skall det visserligen hos manga synas lämpeligare och förmonligare för Samhällsbeståndet, att på hvad sätt som hälst, ja till och med genom Utländskt Lån, få metalliskt mynt i omlopp i Sverige} m-m erfarenheten visar huru länge dessa metaller halva haft trefnad i vårt Fädernesland, innan de öf vergått tili andra Länder med stor befolkning, utvidgad industrie , och der ett stadgadt och utsträckt Creditväsende , till största delen ersätter bristen på mynt, eller der en jämt till tagande näringsflit och varumängd snart inlockar de ädle Metallerna i tillräckelig myckenhet. Genom det förvridna begreppet man i ail mänhet har, att anse Guld och Silfver såsom förmögenhetsrepresentanter, faller man ofta j det misstaget, att icke jämntöra Penningens värde , med hvad man derföre kan erhålla i nödvändighetsvaror. Hvarföre kan man icke lika så väl mäta förmögenheten med Säd , Kreatur och varor af alla slag? då enligt den förstnämnde fclagtiga principen Peru och Mexico, med sina outtömmeliga Guld och Silfvergrufvor skulle vara rikare än England och Den is September, f; m.
I öfverensstämmelse med hvad Utskottet ofvan anfört, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer, utan att antaga Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, i hvad den angår löneregleringen för Hof-Rätternes tjenstemän och vaktbetjente, må, till förbättrande af deras lönevijkor och befrämjande i öfrigt af göromålens behöriga gång, ställa till Kongl. Maj:ts disposition, jemte de vid sednaste Riksdag för innevarande Statsregleringsperiod anvisade 12,000 R:dr, dels den af Kongl. Maj:t äskade summa, rätteligen utgörande 9,517 R:dr 40 sk., dels ock ett särskildt reservationsanslag af 7,000 R:dr, att utgå under den tid nästa Statsreglering omfattar, — med underdånig anhållan derjemte att Kongl. Maj:t täcktes låta verkställa en fullständig, och i möjligaste måtto tillförlitlig, utredning af de sportler, hvilka HofRätternes tjenstemän och vaktbetjente för närvarande åtnjuta, samt vid nästa Riksdag i sammanhang med den förnyade framställning i afseende å löneregleringen, hvilken Kongl. Maj:t kan finna för godt aflåta, jemväl meddela Rikets Ständer grunderna för den framtida fördelningen af sådana sportler, hvilka kunna anses fortfarande böra bibehållas, äfvensom uppgift till hvad belopp dessa sportler kunna beräknas i medeltal uppgå för dem, som skola deraf blifva delaktige. Elfte punkten, innefattande förklarande, att Utskottet icke funnit skäl föreslå någon förändring i öfrige, under Andra Hufvudtitelu uppförda, anslag och att desamma derföre blifvit till enahanda belopp, som vid förra Riksdagen, å den bifo - 8 Ståts-Utskottets Utlåtande, Jis 182. gade tabellen upptagne.
Och ester det Herrar Fullmägtige och Commiflariaket rnkomiint med utlåtande öfwer ätskillige omständigheter, dem Stats»Utskottet ansett böra närmare utredas, har Stats - Utskottet, wid anstald flutelig granskning as berörde Statsreglering, med ledsnad sätt erfara, att icke allenast flera syflor, än göromälen fordrat och Commiflariatet tillstyr t, blifwit bibehällne, som medfört en fåfäng utgift för Contoiret genom aktagade arfwodcu till Tjenstemän, hwilka till sadan» öswerflödiga syflor blifwit förordnade, utan ock att Herrar Fullmägtige till syflor amagit Extraordinarie!.' eller främmande Personer, hwilka icke innehaft någon lön pä Contoirets ordinarie Stat, utan mäst förses med aldeles nya arfwoden; dä deremot Contoirets ordinarie Embetsoch Tjenstemän af alla grader, hwilka i deflas sistnämndes ställen kunnat och bordt emplojeraS, blifwit flyttade pä expectance Staten med bibehållande as deras innehafde löner. Enligt den comparativa förtekning, som Herrar Fullmägtige, efter Stats-Utskottets begäran, lätit författa, har Contoirets utgifts summa, i anledning af meranämnde Stats-reglering kommit att ökas med iAZO Ro., blott derigenom att Herrar Fullmägtige till en del af de dä faststalda syflor icke emplojera!
Under soldatens vistelse på sjukhus, der serskild sjukhusbeklädnad bestås, eller då han är permitterad, rymd eller hålles i allmänt häkte, eger han icke att sig till godo beräkna det för mindre monderingens underhållande honom anslagne belopp. 86 Skulle soldat med afsked eller döden afgå, under loppet af de första 6 tjensteåren, tillfaller dess mindre mondering och monderingsfond kronan; sker dylik afgång efter fullgjorda 6 tjensteår, tillfaller så val mindre monderingen som monderingsfoliden soldaten eller dess rätts-innehafvare. Stora monderingen, antingen den är uttjent eller icke är alltid kronans tillhörighet. Som under fredstid i följd af permission eller annan afbruten tjenstgöring en eller flera delar af stora monderingen (för så väl indelt som värfvad trupp) kunna, efter den bestämda brukningsliderx, befinnas i det skick, att de utan mehn fortfarande kunna begagnas, så skola alla de persedlar, hvilka under året, i enlighet med tariffen, böra med nya ersättas, dessförinnan af vederbör. General-inspektör besigtigas, då, i händelse en eller flere persedlar äro sådane, att de, antingen oförändrade eller som reparable, fortfarande kunna begagnas, en förlängd brukningstid å dem bestämmes och någon ersättning med nya således ej ega rum. Oaktadt den besparing, som kan åstadkommas genom persedlars förlängda brukningstid, utgår dock oförminskadt till hvarje brigad det i tariffen för stora monderingen bestämda årliga anslag, och skola de upkomne öfverskottsmedlen användas dels till underhåll af så väl det indelta manskapets både stora och mindre monderingar som till underhållet af det värffade manskapets stora mondering, dels till anskaffande i reserv-uplag af sådane persedlar hvilka i förråden minst äro försämring underkastade. Hvarje persedel, tillhörande stora och mindre monderingarne, skall vara stämplad så väl med karleus inskrifningsnummer, som med året då persedeln utfallit. Krigs -reserven.
Lön, den förre a33 Ridr 16 sk. och den sednare 366 R:dr 3a sk. Sedan Landshöfdingen i Jemtlands Län hos Kongl. Majit i underdånighet föreslagit, att en förändrad reglering afLands-Secreterårens och Lands-Kamererarens derstädes Löningsvilkor kunde i så måtto vidtagas, att de mot afstående lill Staten af dem på Lön anslagne Boställen, hvarutaf Lands-Secreteraren fått tillträda sitt, men Lands-Kamere - Stats-Utskotteis Betänkanden. i3it) raren ännu ej kommit i åtnjutande, utan i stället uppbär 200 R:dr Contant ersättning, måtte erhålla förhöjning efter de vid 1815 års Riksdag fuststälde grunder, uppå deras penninge-Löner; så förklarade Riksens Ständer vid sista Riksdag, till underdånigt svar å härom erhållen nådig remiss, att då Kongl. Kammar-Collegium och Kongl. Stats-Contoiret yttrat sig icke kunna tillstyrka den föreslagne förändring uti nämnde arne Tjenstemäns aflönings-sätt, såsom grundadt på den reglering af Läns-Staten, Riksens Ständer, vid 1810 års Urtima Riksdag, godkändt, samt någon rubbning uti omförmäldte reglering icke borde ega rum, så kunde Riksens Ständer ej eller bifalla hvad begärdt blifvit. Med anmälan af -detta Riksens Ständers Beslut, kan Stats-Utskottet icke heller nu tillstyrka någon förändring eller tillökning uti förenämnde personers Lönevilkor, som utgöra, för Lands-Sécreteraren: - Lön 233 Rrdr 16 sk. Rese-penningar 5o Rrdr ochExspencer 16 Rrdr 3a sk. samt för Lands-Kareraren:
Utskotten så mycket hellre bura afstyrka bifall till den af Motionairen alternativt yrkade rättighet för samma Bergslag att sitt krutbehof sjelf tillverka, som Kongl. Majit, gehom Nådig Skrifvelse till Krigs-Collegium den 10 April 1810, uppå de mest välgrundade skäl, afslagit en lika beskaffad, af Österoch Vester-Norbergs Bergslag, då gjord underdånig ansökning. Stockholm den 15 April 1829. Ank. tilltExp.-Utsk. d. 20 April 182g. Utlåtande, i anledning af åtskillige gjorde framställningar om Anslag 4 Stats-samt Ållm.Besv.ö, Oec.-Utsk Uti. Nio 4; af Allmänna Medel till Vägars anläggande eller omläggning. Från Hedervärda Bonde-Ståndet hafva till Stats, samt Allm. Besvärs* och Oeconomie* Utskottens gemensamma handläggning blifvit öfverlemnade följande med hvarannan likartade Motioner, neml.J i?o Åf RiksdagsfuIImägtigen Lars Nilsson från Norrbottens Län, deruti anmäles, att emellan Byarne Grönträsk och Mandjerfsträsk, belägne den förra i1 och den senare 7 Mil från Piteå Socken-Kyrka, betydliga ego-områden af Krono» natur finnas, hvilka skulle kunna göras fruktbara, i händelse communicationer genom väganläggning öppnades; vid hvilket förhållande, och då Innevånarne i dessa trakter sjelfve skola sakna förmåga att de nödige kostnaderne härtill bestrida, Lars Nilsson begärt, att anslag af Allmänna Medel måtte till en sådan väganläggning beviljas. 2:0 Af Hans Jansson från Elfsborgs Län, med andragande, att sedan Staten, till båtnad för det allmänna, i senare tider användt betydliga Summpr till Nya Canalers öppnande samt till Strömrensningar, borde, i Motionairens tanka, uppmärksamhet jemväl lemnäs åt sådane företag, hvarigenom förbättrade communicationer till Lands kunde beredas, samt Resande och foror hastigare och med mera be - Stats. samt Allm. Besv, o. Oec.- Utsi.
Lu^ om verlistull tallet us sun^else-strull', ulvensom till <!e olli»;, tiu suttnin»ur, tlvillig Lerednin^en unsu^e Loru utsurdus i suinmunlumA meil den Hiie8lu^nu n^u 61 iminul-Lu^en, su Lumdeles inliominu me<I korst;,». sä snu> t lie liuvoit uIurLetas; llude XvNAl. Nrijrt i lauder liuordnut, utt llö->8!e Domstolens uni!erduni»u ^ttrunde olver det ritus LuA-Lereilninuen ulieunnude Do>s!uA till 8trulis-Lulli «li»ile infordrus. kio^sle Dvmslolens llur olvun unteelinuile Deduruoter, 80m, med unlluntur; uk Oie!ve ä/lu/ve, «!e!tu->it »Ii <len ur i83y i ldn»8te Doi,-.stolen vei^strilllle xrunslininA ut' Du^-Lomiteens Doislu» till 8trusI'-Lu!Ii, Iivuiut Duo-Lei <ln!n»ens uitzilnu Diuslu^ ut^ör en »murlletnin», oell livillrr» ullu Dedumoter redun vuiit i tillluile utt, ester <!em nieddelude Ilundsliiulne exemzilur ut Du»-Le> ednin^ens Dorslu^, tu^u liunnedom om nu »jordu utvilielser
Statssamt Allmänna Besvärs■ och Ekonomi* Utskottets libo j i anledning af gjorde anmärknings* 630 Prof, Uulr, rf. 13 Junii 1818. vid Utskottets Betänkaode rörande TullVerket-, på det sätt, att Ståndet förblifver vid sitt förra beslut, ined antagande af den tilläggning och det förtydligande som detta Betänkande innehåller ,• äfvensom N:o agb, i anledning af gjorde anmärkningar vid Betänkandet om inrättande af Allmänna Arbitsoch Correciions-hus på Borgholm oeh Vadstena; första Betänkandet med de förändringar och tillägg detta senare inj nehåller. Banko-Utskottets: N:o 59, angående prägling af en Medaille till åminnelse af vigtiga händelser under närvarande Riksdag. Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens: N:o 118, angående öfverseende och granskning af hvad Allmänna Lagen och Skogs-ordjaingen innehålla; i afseende på Skogshushållning och åverkan. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets JLo 139, angående Tabellernas framtida inrätt» ning, till vinnande af mera fullständighet och tillförlitlighet uti de äskade uppgifterne. 'Nm 140, förslag till jemkning emellan RiksStånden i deras fattade beslut rörande frågan om skyldigheten att afskala barken å utsynte Ekar. Borgare-Ståndet lät (derjemte) bero vid Stats■ samt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottens Ltlåtande >T:o 294, i anledning af återremiss i frågan om Prat. Uidr. d. 13 Junii 1818* 631 ferskllte anstalters vidtagande till förekommande af stegring i priset å det grofva brödet i Hufvudstaden. N:o 138, i anledning af föreslagna ändringas uti författningarne rörande Skogarne i Riket. S. £>. Återremitterades JBevillnings-Utsliottets Utlåtande N:o 21 angående grunderne för de blifvande Tull-afgifierne. Från Hedervärda Bonde-Ståndet. S. D.
Arméens Organisations-Cassa 55,416' 41* 3 Allmänna Hingst-medel-Cassan —• . 36,504* °2' l Skånska Hings-prremie-Cassan —. — .—. 18 56°' 43' — Ökade genom upplupne Räntor och nya Lefvereringar under detta år tilT: ' 36,764: 13: 39/414: 9: 18/787: 16: 11 30,227: 27: Arméens Organisations-Cassa Allmänna Hingst-medels-Cassan — —. Skånska Hingst-praemie-Cassan Artillerie Exercitie-medels-Cassan, aflemnad år 1812, Riksens Ständers Växeloch Läne-Bank: Som Contoirets Inkomst i Bancomynt år 1812 icke svarat mot Utgiften, så har Contoirets Disconträttighet i Banken måst begagnas; och var vid årets slut Skulden på denna Räkning, jemte utelöpande Attester och Assignationer, — Q5*,OQ2' 32- Obetald Ränta å Discont-Lånet — 0/ yö’ d Tillsammans R;dr hvarifrån afdrages Riksgälds-Contoirets ägande behållning af Realisations-Obligationer Återstående Skuld 3/473: 35: n 956,567: 20: — 179/294: 16: 9 Skulder, som icke löpa med Ränta, -änet i Credit-Sedlar att betala med Banco, outtagit Capital Dito Interesse — Kongl. Riksgälds-Direäionens
I afseende på sättet för dessa förrättningars verkställighet, har Kongl. Maj:t funnit godt förordna, att Dess Befallningshafvande böra, dels genom tidiga kungörelser upplysa Rotehållarne om rotejemkningens föremål och grunder, och dels före Comilerades sammanträden vidtaga nödiga anstalter till befordrande af förrättningarnes ändamålsenliga gång, efter samråd derom både med hvarandra och med RegementsChefen. Då ändamålet med den provisionella jemkningen är att, intill dessen definitiv reglering kan, efter hemmanens skattelal, verkställas, under tiden, så vidt möjligt är, afhjelpa olikheten i roterings-besväret, bättre och sämre rotar emellan, finnér Kongl. Majit af hufvudsaklig vigt, att Comiterade om berörde olikhet inhemta fullständiga upplysningar. Då likväl sådane, icke utan Rotehållarnes egen medverkan, kunna erhållas, skall det åligga hvar och en rote, sorn anser sig vara till understöd berättigad, att sjelf derom sig anmäla. För alt likväl i en så vidsträckt och glest bebodd landsort underlätta de åtgärder, som på Rotehållarne sjelfve beto, skall, till de förberedande anstalter, som Kongl. Majits Befallningshafvande, före Comilerades sammanträden, ega vidtaga, jemväl höra, att i socknarne utse och förordna erforderligt antal förståndige och väl ansedde Gode Män, till hvilka Rotehållarne, utan att på längre resor förspilla tid och kostnad, kunna i denna angelägenhet sig vända, samt att bestämma lämplig tid, hvarinom all anmälan i detta afseende bör göras. Kongl.
St:r lagt denna dryga beskattning i och för Statens räkning, så hade jag visserligen klagat och ansett mig för hård t beskattad, men det är ju en gång föreskrifvet, att Konungen och R. St. hafva rätt att fastställa hvilken beskattning som helst. Men nu ar det ej till förmån för Staten, utan det är till förmån för persöner, som hafva uplånat. Är detta ett skäl, mine Hrr! Ega R. St:r moralisk rättighet att varmare omfatta den, som uplånar, än den, som utlånar penningar. Jag kan omöjligt inse någon moralisk grund derför; den existerar ej. Man synes hafva föreställt sig, att den, som utlånar, nödvändigt skall vara rikare än den, som uplanar. Denna föreställning är äfven falsk. De, som utlåna penningar, äro 436 Den 26 November e. m. vanligen ganska modesta och små kapitalister, såsom jag, hvilka tacka sin Gud om de få sina 6 %, men nu kan det bero af hvem som helst att säga nej och att reservera sig mot att betala mer än 51/2 %. J sen väl Mine Hrr! att hela denna lagstiftning, som i sjelfva verket ej är någon lagstiftning, hvilar helt och hållet på falska grunder. Ar detta sundt förnuft att en sådan räkning upgöres? J tordén finna Mine Hrr! af dessa mina amn:r att jag ej är alldeles obefogad att föreslå afskaffandet af hela denna förmenta lagstiftning, som ej har Statens bästa till föremål, hemställande jag att detta mitt yttrande i form af motion måtte till vederbörligt Utsk. hänvisas. I ani. häraf förklarade H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, att, sedan Gr. Löwenhjelms nu afgifne motion blifvit till protrt skriftligen aflemnad, densamma skulle till remiss föredragas. Härefter uplästes följande af Gr. Löwenhjelm nu inlemnade motioner nemi. 1:0.
Det är icke nog att en organisation har utseende af en viss styrka; den måste äfven hafva verklig kärna, för att uppfylla sitt ändamål. Det. har för ej längesedan varit fråga om anslag till skarpskytte-föreningarne; hvarvid sådane anslag varmt förordades af många bland dem, som nu ifra för det nya armé-organisations-förslaget, men detta sednare förslag, som nu är under öfverläggning, synes mig stå i skarpaste kontrast mot de åsigter, som då yttrades. På samma gång man vill kasta ut penningar för att uppmuntra förenämnda frivilliga föreningar, vill man införa en institution, hvarigenom de skulle kringskäras och slutligen utträngas. Det är denna brist på plan, som hos mig väckt stora betänkligheter och farhågor. Mycket mera kunde vara att tillägga, menjagöfverlemnar detta åt andra mera sakkunniga. Uti hvad jag nu anmärkt, har jag sökt vidröra sådane delar af förslaget, som äfven den icke krigskunnige kan fatta. Såsom ett supplement till beväringen förekommer landtstormen, och ehuru denna fråga nu icke är föremål för öfverläggningen, kan jag dock icke, medan jag har ordet, helt och hållet med tystnad förbigå detta förslag, der man ifrågasatt tilläpning af det i Amerika försökta, men odugligt befunna sättet att manskapet sjelf kan välja sitt befäl. Huru kan man tro att en bataljon, hvars medlemmar icke känna hvarandra, ännu mindre de befälsämnen, som kunna finnas att tillgå, skall sjelf kunna utse sitt befäl. Jag bugar mig för denna djerfva tanke att i dess största vidsträckthet tillämpa den allmänna rösträtten; men jag tror icke att den kommer att medföra god varkan. För min del anser jag det framställda förslaget om förändring i bevärings-inrättningen vara behäftadt med så stora brister, att jag icke med min röst vågar biträda det, och anhåller att K, o. Ad. ville detsamma afslå. Gr. af Ugglas, Ludvig: Då jag nu uppträder för att mot åtskillga anmärkningar försvara Utslcts yttrande — eller landtförsvars-komiténs, med hvilket Utsk:ts i allt väsendtligt öfverensstämmer — skall jag söka att endast belysa hufvudgrunderna och att lemna åsido de inkast, som icke närmare beröra dem. Först dock några ord till svar på en af Gr.
Prot. 6 Sami. pag. 621), de förut, tid efter annan enligt Beslut af Verkets Revisorer, å serskildt blad i Balance-Extractet såsom osäkra afförda lån, med tillhopa R:dr 81,196: 4°‘ t* Samt uppå Banco - Utskottets anmälan vid 1823 års Riksdag (Tili. Sl. Prot. 6. Sami. i. B. pag. 714)» del* eftergifter, i följd af accords-anbud, och dels afskrifningar af de vid Arliga Revisionerna på föienämnda sätt afförda lån, med tillsammans 90,236: 5: 1 f. Summa verkställda afskrif 11 ingar R:dr 171,432: 46: — Vid i8a3 Ars slut återstodo ändock, efter det R:dr 5,754: >3: 3. det året blifvit indrifna, en summa i fordringar stor R:dr 116,717: 27: 7., men af den obestämda oell osäkra beskaffenhet, att ingen beräkning öfver deras presumtiva värde var möjlig alt uppgöra. Redan år 1819 hade Verkets enskilda delegare, genom uppgjord afhandling, öfverlålit deras andel i hvad af fordringarna kunde indrifvas lill framlidne RevisionsSecreterare!! L. P. Risell, hvars Sterbhusinteressenter sedermera förflyttade samma rättighet på Protocolls-Seereteraren J. A. Dahlström, som, efter den vid 1823 års Riksdag gifna anledning, tillika ifrån och med år 1824 haft det uppdrag att, under 48 Banco-Vtskottets Betänkande !V.-o 72. vanlig redovisningsskyldighet, besörja in* casseringen äfven af Bankens ■§• i fordringarna, emot åtnjutande af no procent för det nyssnämnda året, men sedermera 25 procent å hvad genom hans åtgärd komme alt Banken tillfalla. På förr vanligt satt hafva också derefter en del lån, vid hvarje års Revision, enligt fattadt beslut, blifvit afförda å serskildt blad i Balance-Extractet, för att hos Rikets
Förslag till Allmänna Magazins och skul e efter Stats-Utskottets tanka, vida öfverväga* af den enskilta fördel dem tillskyndades derigenom att se sig betryggade för hungersnöd , och att i behofvets stund kunna till modererade priser undra Spannmål, och då denna enskilta fördel den allmänna oell hufvudsakeliga är så nära förenad, nemligen: att Magazins. Inrättningens Fonder tnå tilldess afsed» da ändamål kunna användas och Inrättningen dymedelst uppfylla dess bestämmelse , anser Stats Utskottet sig så mycket mindre kunna underlåta att framställa detta Förslag, som derest af Magazins-Inratningens Penninge tillgångar medel skulle tagas till uppbyggande af de så kallade stående Magasin, hvarom redan ansökningar dels hos Kongl. Maj:t dels hus Riksers Högloft Ständer dels ock hos Allmänna Magasins Directionen blifvit gjorde, och sannolikt än vidare komma att göras, blefve Fonden ej allenast i betydlig mohn, till mehn för sjelfva Spannmålsiörelsens bedrifvande medtagen, utan skul e desse Magazins underhållande för Inrättningen åstadkomma sådane gravationer att Verkets obestånd, deraf i längden vöre att befara. Hvad åter angar de så kallade löpande Magnzinen, eller der en större Spnnnemåls-röielse drifves, så i afsende på samlandet af Sädes-förråd, som ock Värfvade Arméens och Flottornes underhållande m. m. synes dessa Magaairt i allmänhet vara i det närmaste tillräckliga och att om på ett ql'er annat ställe vidare Magazinsutrymme behöfves anskaffas, sådant i mohn afbehöfvet och i förhållande till de inkomster Magazins Inrättningen af Bränvins - Bränningen i Inrättningens organisation. * 549 Stockholm bör hafva att påräkna, skall kunna Successive och på vanligt sätt i Verket ställas, då förnämligast Magazins utrymmet i Stockholm, Malmöhus Uän och Staden Götheborg, synes böra utvidgas i förhållande till den betydligare Spannernåls intäckt och utlefverering som der städse inträffar.
As Protocoll, som angä Ministeriella Ärender och Commando mäl, i det som rört allmänt kände och af Utskottet uppgifne händelser, , har, uppä Utskottets unverdäniga anbällan, I, Kongl. Maj:t äfwen täckts i Räder lemna Utskottet del af 1.0 Protocollerne hällne i Stats Rådet den 25 och 26 Junii. mne-.varande är rörande Riksj dagens flottning ifrän Hukwudstaden. 2 0 Stats - Rävets Protocoll för den 28 Junii i samma ämne, sedan Riksens S>änders FuIImägtige r Banquen och Riksgälds. Contoiret blifwit hörde. z:o Stats-Rädets Protocoller för den 50 Augusti och den 26 September förledit är, i anledning af Freden med Rystland. a:o Protocollerne hällne i Stats-Rädet den 21 och 29 November samt den 14 December förlidet är, i anledning af Freden med Danmark. 5:0 WH. Den rg September. 5:0 Stats-Nädets Protocoll för den ^0 Januari! innewarande är, i anledurng af Freden med Frankrike. 6:0 Det Protocoll, hörande till Commando-mäl, som rörde Westra ArmLens uppbrott och ätertag ifcän Stockholm sist!, är. 7:0 De Protocoll, hörande till Commando-mäl, som angingo det i Hukwuvstaden förefallne upplopp den 20 sistl. Junii. Constilutions - Utskottet har med all nog» granhet fullgjort den pligt detsamma af Regerings-Lagarne, i afseende pä vesta Protocoll, funnit sig älagd, och får nu härmedelst under öfwerlemnande till Riksens Högloff. Ständer af sin wördsamma förklaring, att det ej funnit nägvn anledning till anmärkning emot Mats, Rädcts Ledamöter, Föredragande eller Korumgens Rädgifware i Commando-mäl, anmäla att det lälunda förrättat den granskning som enligt 76. §.