Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ty skall bolaget först frakta ned och sedan lasta om, gång efter annan, så hemställer jag, huruvida icke detta blir väl många omlastningar. Vilkoret för att få delta bolag till stånd, är således att kanaliseringen sker så, att man slipper omlastning. Jag är varmt intressera»! för att Norrland må gå den framtid, hvaraf det är mäktigt, til! mötes; men dertill fordras, att det får bistånd, och derföre anhåller jag om bifall till StatsUtskds Betänk, i denna punkt. Jag ber äfven att få fästa uppmärksamhet på en sak, som väl icke direkte hör hit, men som kanske ingen bär hört omtalas; och den är, att Gellivare bolag är starkt betänkt på att draga Gellivare-malmen icke till östra kusten, utan lill en Norsk hamn; och att detta vöre föga fördelaktigt för landet, kan hvar och en inse. Kan man framdeles få en jernväg, så vore det så mycket bättre; men om så icke sker, är dock företaget tillräckligt vigtigt att böra understödjas. Frih. Hermelin, Carl Samuel: Det må ursäktas mig att jag tager ordet, ehuru jag icke är bekant med detta ämne, men jag tillstår uppriktigt, att jag helst förenar mig med Frih. af Ugglas. Jag tycker nemi., att ett så stort anslag, som det nu ifrågasatta, äfven bör medföra den största möjliga nytta; och mig synes, att om Gellivare bolag verkligen har allvar med att göra en väg till Norrviken, så bör det icke rygga tillbaka för detta vilkor. 196 Den 5 September e. m. Men, sorn flere redan yttrat sig, vill jag nn endast förklara att jag instämmer med Frih. af Ugglas i hans reservation; men tillika, att, om bolaget häldre skulle vilja antaga Hr Bergers lörslag, så liar jag lör ruin del ingenting deremot. Gr. Mörner, Carl Göran: Då jag icke är nog lycklig att känna de Irakier omkring Luleå eif, på hvilka IIr Bildt grundat sin öfvertygelse om anslagets nödvändighet, utan måste stödja mig på Stats-Utsk:ts Utlåt, och hvad detsamma innehåller, så har jag helt natinliet kommit till den af mig gjorda slutsats derlör att jag funnit Utsk:ts framställning särdeles torftig.
Landa socknemän, ersättning för förlorad utflyttningshjelp 63* Landshöfdingars behörighet att vara Ledamöter i Stats Utsk. 2, 11. Landsvägarne i riket, omläggning m. m. 156, 230. Laindtmar skal kern Riksdagskostnader 6. Landtförsvars-Departementets anslagssummor 37, 71. Län dt mäter i-Contoret, General, — anslag för socknechartor 39, 73- Landt-Räntmästares remisslag, angående 40. Landträntomes beräknande såsom inkomster det år de inflyta 242. Landtstaten, flere nya löner och anslag, . 39, 73. Lappmark Ecclesiastik-!^er k, besparingars å anslaget öfverlemnande till Svenska MissionsSällskapet m. m. 41, 75* Lejonbackens ombyggnad, skulder derför, angående • . 54 Lidinson, Kronofogde, eftergift af medel 81. Lidköpings hamnbyggnad . 156, 230. Lif-Reg:ts Ilusar-Corps, ö f ve r t a ga n d e af remontering m. m. 37. Lindfors, fd. Häradsskrifvare, eftergift af ådömdt ersättnings ansvar t • , 108< Linköpings, hamnbyggnad angående ... 156, Linne', von, inköp af den honom i lifstiden tillhörige egendom 92. Linnström, A, Lieutnant, ersättning i följd af ett arrende 146. Livijn, Enkefru, pension .. 90. Lofta m. fl. församlingar, befrielse från utgörande af Skolmästare-skäppa 29. — ersättning för origtigt utgifven . 30, 132 Loos Capell, fyllnad i aflöning åt blifvande Pastor m. m. 41, 75. Luleå båtsmanshåll . . • • 173. Lundqvist, v. Kronofogde, afskrifning ... 109- Lunds Universitet, löneförbättring för Professorerne, se vidare Universitet 205. Länsfängel ser, anslaget för reparationer derå 35.
Tvisten i detta ämne var anställd af en man, som i egenskap af sin Hustrus målsman innehade ett fideikommiss, efter henne tillfallande hennes äldsta Son och bestående af bruksoch landtegendom. Till stiftelsevilkoreu om detta fideikommiss hörde, att en annan egendom, af stiftaren äfven lldeikommitterad, skulle besittas af en särskild innehafvare, och af honom samt, i fall han doge barnlös, af den hustru, med hvilken han vid stiftelsen var gift, men efter henne, i fall äfven hon barnlös a Hede, för alltid R. St. Just. Ombudsm. Emb.-Berättelse för år '1849. 103 stanna under förstnämnde (kärandens hustru tillhöriga) fideikommiss, samt vara underkastad samma lag i afseende på dess införlifvande med detta, om det andras innehafvares och dennes då varande hustrus ätt i nedstigande led i framtiden alldeles utslocknade. Då nu detta sista förhållande inträffat, enär nämnde makar, innehafvarne af andra fideikommisset, icke tillsammans ägt harn, som dem öfverlefvat, och således deras ätt utslocknat; påstod innehafvaren af första fideikommisset (en rik man, emedan detta är en ganska stor egendom) att det andra bordt efter deras död det första underläggas; men då sådant ej skett, utan egendomen innehades af en första emottagarens Dotter med annat gifte, hvari han ingått efter första hustruns död, som med honom fideikommisset einottagit; yrkade käranden (första fideikommissets innehafvare) efter stämning, att andra fideikommisset måtte hans Hustru tilldömas. Detta påstående blef af Häradsrätten bifallet. Lagmansrätten och Hofrätten ogillade det, med anförande af skäl, som hos Kongl. Maj:t icke antogos, utan ersattes med andra, på hvilka samma slut byggdes, hvari Lagmansrätten och Hofrätten 'stannat.
När han kom igen, gaf jag honom också en vermuth och det en som värmde, men då blef han näsvis och sa, att han inte var någon slafnatur, som lät befalla sig, och hvad det rätta och orätta angick, så fanns det inte något rätt eller orätt, bara fria eller ofria handlingar. Det sa Nische. »Säger inte Nische’n att du är ett nöt med?» sa jag. »Jaså, inte. Ja, då duger han häller ingenting till. Marsch, med dig!» Därmed körde jag upp honom på hans rum och nu sitter jag i ensamma kvällen och funderar på hvad den där Nische’n kan vara för slag. Kanske en kusin till »någon». Borgmästaren har upptäckt att redaktören är en den mest superfina biljardspelare och Ruffen har upptäckt sig själf vara en den mest superfina åskådare. Det är biljarden som håller honom på stadskällaren. I dag måtte det vara ovanligt intressangta partier, ty klockan är öfver 11. Sedan mitt förstånd kom i sitt flor, är jag fasligt njugg på sparlakansläxor, men behöfs de, så behöfs de. Ibland kan det ligga mycket mindre kärlek i att tiga än i att tala! Och jag börjar tro, att jag är kommen i det predikamentet nu. Känner tydligt att sparlakansläxan behöfs, och det en riktig! I morgongryningen, insvept i en stor svart schal och försänkt i djup, hämsk förtviflan: Gustaf ligger i sängen och snarkar, medan jag sitter bredvid och lider. Den vanliga fördelningen mellan man och kvinna! Och ändå! O, måtte jag i morgon få möta Gustafs skuldbetyngade blick klar och inte försänkt i vansinnets hämska natt! Jag känner den grufligaste oro. Hvar enda hustru vet, att en man klockan 1 på natten och en man klockan 3 på morgonen måste tas emot på ett helt och hållet annat vis. Klockan 1 tar ännu en sparlakansläxa — kanske — klockan 3 verkar bara tårar. Presis half tre var jag också färdig och fylld som ett pumpvärk, hvilket inte alls var svårt åstadkomma, så närvös, sömnig och hållen vaken med våld som jag var.
N:o 37, angående stadgande i Bevillnings-Förordnin gen, i afseende å centonalens öfverflyttning på allmänna Beviliningen, bifölls; N:o 4o, i anledning af inom Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet gjorde anmärkningar vid Eetänkandet, N:o s3, angående stämpling af spelkort: Ståndet, sorn förut bifallit Utskottets första Betänkande, antog de af Utskottet, i senare Utlåtande!, N:o 4°. föreslagna , til lägg ; N:o 4i, i anledning af Herr TVijks motion, angående lindring i Bevillningen för invånarne i staden Wenersborg, bifölls; N;o 42, i anledning af väckt fråga, örn enahanda ansvar å Taxeringsman 1 Städerne för uteblifvande från Taxerings-fönättningarne, som i afseende på Taxerings-Comiteefne för landet kan blifva stadgadt, bifölls; och N;0 44- i anledning af anmärkningar emot Betänkandet, N:o 34, angående bestämmandet af årlig Bevillning å Caracters-Fullmagter, som hädanefter meddelas, lades till handlingarne. S. D, Föredrogs å nyo StatsTJtskoitefs på bordet h vilande följande Berättelser, Memorial och Betänkanden: j\,ro 322, angående verkställd revision al anslaget till Hennes Maj:ts Drottningens Kröning, lades till handlingarne; lX:o 323, angående verkställd revision af omkostnaderne för Ilögtsalig Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Sophia Albertinas begrafning, blef lagdt till handlingarne; N;o 3a4, angående verkställd granikning af anslaget "till Lejonbackens ombyggnad, lades till handlingarne; s Trot. "Vtdr. den 4 Dec. i834• NT:o 323, angående verkställd revision af Kongl. Krigs-Collegii med derunder lydande Cassors afgifue redogörelser för år l83i:
Hvad slutligen angår den af Herr von Axelsson och Herr Comminister Delin väckta fråga om förändrad beräkning för de så kallade straffböternes utgörande i Stoeldiolm, samt deras anslående antingen helt och hållet eller med viss andel till Kronouppbördsmännen derstädes; så enär den, i 4 Statssamt Allm. Desv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N'.o 3j. följd af Kongl. Brefvet den ij Augusti 1813, skedda jemkning i bötesbeloppen, hvarigenom för försummad inbetalning af kronoutskylder, straffböter blifvit beräknade att ulgå, nemligen: med en skilling på Riksdalern för debet-summor till och med fem R:dr, med en och en half skilling dito för öfver fe tu till och med tio R:dr, samt med tre skillingar dito för debet-surnmor utöfver Tio R:dr, synes för ändamålet lämplig, anse ULskotLen sig icke böra föranleda någon ändring i beräkningen äf ifrågavarande straffböter; men då, vid handläggningen af frågan om dessa böters fördelning, Utskotten inhemtat: alt Krono-Uppbörds-Commissarierne i Stockholm, enligt af Kongl. Maj:t under den 22 Mars 1820 för Kronouppbördsverket derstädes fastställd Stat, åtnjuta hvardera af Statsverket 600 R:dr, och af Stadens medel 240 R:dr, jemte skillnaden emellan priset för under lönen begripne r)3 tunnor spanmål efter 4 3 Rulf tunnan och riksmarkegångspriset; att för sju uppbördsdistrict således utgå af statsverket ^,200 R:dr samt af Stadens' medel 1,680 R:dr , allt Banco; att, enligt Kongl. Brefvet till Stats-Contoret af den 20 Augusti 184 • > Kronouppbörds-Commissarierne, hvilka icke hafva befattning med stadens, utan endast med Kronans, uppbörd, böra anses såsom Statens embetsoch tjenstemän; att, vid slutet af uppbörsstämman för 1843 års kronouppbörd, restantieposternes antal utgjort: för Johannes och Ladugårdslands församlingar 2,824, Catharina dito 2,704; Jacobs och Adolf Fiedriks dito 2,117; Clara: och Kungsholms dito, i,653; Mariae dito 1,773; samt Stadens Södra och Vestra delar 524, eller tillhopa 11,595 restanlie-poster, för hvilkas incassering kostnaden sammanräknad uppgått tili 847 R:dr 5 sk., eller för hvarje uppbördsdistrict, i medeltal, 121 R:dr; ali inllutne och lefvererade straffböter utgjort tillhopa 1,539 R:dr 1 sk. 3 rst., eller, i medeltal, för hvarje uppbörds-district 219 R:dr 41 sk. 4 rst.; samt att handräcknings-posterne från Länen utgjort 35a, hvilkas indrifning jemväl ålegat Krono-Uppbörds-Commissarierne;
Likaledes får jag nämna, att samma förhållande äger rum för en stor mängd civila Embetsman vid Rikets Collegier. Jag tror derföre, att då ej någon trängande nöd är för handen att öka be vinningen, desse mindre väl lottade personer 268 Dea 3o Mars f. tu. tora från bevillning vara fritagne, på sätt som vid 182^ års Riksdag beslöts. Jag liar äfven varit nödsakad att vara af olika tanka med Utskottets Pluralitet i fråga om bevillning af Testamenten. Lika med Utskottet liar jag funnit rättvist att ändra det stadgande, som befriade från bevillning alla dem, som erhöllo Testamenten för trogne tjenster; ty erfarenheten har visat, att sådana testamenten af betydliga belopp kunna göras, endast för att undandraga lagliga arfvingar hvad dem eljest tillkommit, och i sådana händelser tyckes det vara rättvist, att Staten får sin andel af hvad på sådant sätt lätt åtkommes. Men ett annat stadgande innehåller 1823 års Författning, som jag deremot önskade finge qvarblifva, nemligen att alla testamenten, som ej öfverstiga 3oo R:dr, skola vara fria från bevillning. Dessa tillfalla merendels personer af den arbetande classen. Om också utgiften ej kan anses betungande, af hvad man så lätt erhåller, medför den likväl flere olägenheter. För att komma i åtnjutande af ett sådant Testamente, innan det vunnit laga kraft, fordras flere formaliteter, såsom borgens ställande för Bevillningen, bevakning m. m Om dessa formaliteter är största delen af den arbetande classen ej kunnig. Den måste anlita andra personer till sitt biträde, och det medför kostnader, som kunna vara förlorade, om Testamentet lagligen klandras. Dessutom med - Den 3o Mars f. m. 26g för stadgandet ökadt besvär för Domstolarne, att för hvarje sådant testamente pröfva de borgens-förbindelser, som för Testamentets lyftande måste aflemnas. Jag bade således önskat, att 1828 års stadgande blifvit bibehållit äfven i denna del.
Motion, rem. till StatsUtskottet, II s 1223. Utskottets Betänkande, IV 1 s 402 — 4o4, återrem. af Adeln, IX s 93. Ytterligare Utlåtande, IV 1 s 548, 549, bif. af BondeStåndet, IX s 106, af Adelil, IX s 113, af PresteStåndet, IX s 127. — om, för dem som i Städerne hafva befattning med Uppbörden. Motioner rem. till Statsoch BevillningsUtskotten, II s 1227. Utskottens Betänkande, IV 3 s 162 — 166, bif. af Adeln, IX s ^96, af BorgareStåndet, IX s 607, af BondeStåndet, IX s 63o. Ytterligare Utlåtande, IV s 262, bif. af BorgareStåndet, IX s n49* —- om, för någre biträdande vid sammansatte Statsoch BancoUtskotten samt vid Särskilda Utskottet. StatsUtskottets Betänkande, IV 5 s 483 — 488, bif. af Adeln, IX s 1213, återrem. af BorgareStåndet, IX s 1235. Ytterligare Utlåtande, IV 6 s 210—• 212, bif. af BorgareStåndet, IX 3 s 254- Afrads och Tionde Spannmålens utgörande, angående ändring i författningarne om etc. Motion remitt. till Ekon. Utsk., II s 1220. 6 Utskottets Betänkande, VIII s 260—. 281. Bif. af Adeln, IX s 241, af B011- deSlåndet, IX s 26g. Ytterligare Utlåtande, VIII s 1097, lagdt till Handlingarne af PresteStåndet, s 670, af BondeStåndet, s 681, af Adeln, s 688.
N:o inneliölle arne särskilda delar; i den ena yttrade Utsk. att det fick förklara, att Utsk. anser sig numera icke kunna efterkomma den inom RorgareSt. ifrågaställda och af BondeSt. beslutade uppmaning, att genom utsedde deputerade söka förmå R. o. Ad. samt PresteSt. alt jemväl godkänna den af Utsk. uti ifrågavarande hänseende föreslagna voterts-propos.; och hemställde Hr Landtm., om R. o. Ad. behagade godkänna denna del af Utsk;s betänkande. Ropades ja. Hr Landtm, yttrade vidare, att den andra delen inneholle, alt Utsk. hemtal ytterligare anledning alt inbjuda R. o. Ad. samt PresteSt. att, med fästadt afseende derå, att förevar. fråga rörer Riksg,cont:s inkomster, instämma i de 2:ne andra RiksSt:ns beslut, ang:de densammas hänskjutande till omröstning i förstärkt StatsUlsk., enligt den i Utsk:s mern. Den i Juni. 37 N:o 447 intagna voter:s-proposilion. Denna voter:s-propos. lydde som följer: Den, som, i likhet med Borgareoch BondeSt:n, bifaller de af StatsUtsk. i dess il t latin N:is 355 oell 41 < framställda förslag, att toll-, saluaccisoch brännvinsbevillningsmedlen samt den bland statsverkets behållna inkomster beräknade andel af postmrdlen skola, på det sätt samt med de villkor och iakttaganden TJlsk. föreslagit, från och med nästkommande år 1842 lill Riksg.cont. inlevereras, voterar ia; den det ej vill, voterar nei; Vinner nej, hafva R. St. afslagit de af Utsk. i berörde hänseende framställda förslag. Denna voterings ja-propos. hänförde således lill utlålJna N:is 355 och 41'• N;° 411 inne holle blott ett par mindre ändringar i N:o 355, hvilket sednare innehölle hufvudfrågan. Då StatsUtskis mern.
På detta sätt hafva många blifvit hulpne, och jag hoppas, att det Utsk., som kommer att behandla frågan, gör sig möda med att inhemta uplysningar, huru dessa medel hittills blifvit använda. Jag anhåller, att dessa mina anmärkmr måtte få åtfölja remissen till Utsk. Gr. Liljencrants, Gustaf Predri-k: Jag kan för min del icke i hufvudsaken instämma med hvad den siste värde talaren anfört. Jag tror visserligen, att om förhållandet vore sådant, som han nämnt, eller att det berodde på länsstyrelserna, att efter pröfning utdela de ifrågavar:de medlen till sådana barn, som deraf vore i behof, skulle ändamålet vara vunnet; och så vidt jag fattat motionärens framställning, har hans afsigt också varit den, att länsstyrelserna skulle få sig öppet lemnadt, att använda medlen på det sätt, att de verkligen tjenade till någonting. Nu äro likväl, åt minstone hvad beträffar den andel, som tillfaller Stockholms län, penningarne bortkastade utan den ringaste nytta; det inträffar nemi. ständigt och jemt, att församlingarne äro bekymrade och betyngda af vanvårdade eller ännu oftare af vanartiga barn; icke såsom jag 478 Den 29 November f. m. dermed ville hafva sagt, att de sednares antal vore större än de förras, hvilket lyckligtvis icke är förhållandet; men just derföre, att det finnes vanartiga barn, är det för församlingarne desto mer bekymrande, som det är svårt att finna fosterföräldrar så beskaffade, att de icke allenast vilja åtaga, sig barnens underhåll, utan äfven den trägna omsorg, som erfordras för att föra ett barn på en bättre väg. Hvad händer nu inom församlingarne? Jo, att om det också är möjligt att finna fosterföräldrar, som äro hågade att ikläda sig detta ansvar, så vilja deremot icke församlingarne ikläda sig de dryga kostnader, som med underhållet äro förenade.
Lrutto-inkomsten af dessa medel kade vid sednaste 8tatsreglering keräknats att för är 1842 oell de följande ären, som regleringen omkattade, uppgä till 2,990,000 H:dr. Do kade, enligt kilis-ldufvud-Löelierna, utgjort: för är i833 .. k:dr 3,898,730. 1809 .. , ^^7 ^ 3,692. , 184o .»»,». „ 3,013,2 I I» , 1841 »»»,».» A. ^,^9^>9^9* „ 18^2 . „ 4>o44'49^- Ilnligt serskild frän tullverket inkemtad uppgift, kade Lrutto-lull-inkomsten för är i843 kestigit sig 611 k:dr 3,706,909. lVledeltalet af kerörde 6 är8 inkomster utgjorde omkring 3,794,000 Il:dr, kvilket kelopp, under förutsättning, att tull-kevillnings-s^stemet ej komme att undergä någon knkvudsaklig förändring, linnde läggas 611 grund för den förestäende keräkningen. lVIen dä det icke svntes Oepartements-Lkefen otroligt, att importen
Afslogs; n:clra momentet, deruti Utskottet, rörande herr prosten Cnattingii uti motion gjorda framställning, i afseende på tiden för kungörelsernas aflemnande, deras påtecknande af vederbörlig auktoritet i vissa uppgifna fall, deras vård och förvarande m. m. hemställt att berörde framställning icke måtte till någon åtgärd föranleda^ Bifölls. S. D. Börjades föredragningen punktvis af Bevillnings-utskottets betänkande N:o 13, angående lull-bevillningen; och medhanns Usta mom. af betänkandet, deruti Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer att, utan afseende å hvad herrar ^Vahlgren oell Regnstrands motioner och andra i utlåtandet omförmälda yttranden, angående vidblifvande af nu gällande prohibitiva tullbestämmelser, innehålla, i allmänhet godkänna de grundsatser, hvarpå Kongl. Maj ts till Rikets Ständer aflålna nådiga förslag till ny tulltaxa är byggdt. Ståndet ansåg något annat beslut härutinnan icke erfordras, än det som kunde antagas såsom följd af Ståndets beslut öfver hvarje i utlåtandet förekommande serskild artikel. 428 Prot.-utdrag den 31 Maj 1848. S. D. Fortsattes föredragningen punktvis af Bevillnings-utskottets betänkande N:o 13, angående tull-bevillningen; dervid förekommo: 2 morn. pag. 7, deruti Utskottet förklarat sig vilja afgifva yttrande öfver det af Kongl. Maj:t fattade beslut i afseende å förbuds bibehållande raol införsel af tackoch ballast-jern samt mot utförsel deraf och af dermed likartade artiklar samt af malm, rå och osmält ej specificerad, i den ordning dessa artiklar i taxeförslaget finnas upptagne, ansåg Ståndet icke fordra någon åtgärd 3:dje mom. deruti Utskottet hemställt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla, det betänkligheter mött emot förslaget attur taxan utesluta tullvärdes-kolumnen, och, på grund deraf, anhålla, att samma kolumn måtte fortfarande bibehållas.
S. D. Föredrogs å nyo Och gillades Stats-». Utskottets den 22 sisthdne April afgift*», samt den 35 i samma månad Jö middageh på bordet lagde, Utlåtande öfver Herr Prosten E<s Memorial om en del af Wadstena fordna Klosterbyggnaders upplåtande för Hospitalslmättnitl* gen derstädes. Ut supra* S D. Vid förnyad föredragning af StatsS2mt Allmänna Besvärs och Ékonomie-Utskottens så väl den t sistlidoe Maj afgifne Betänkande, i anledning af gjorde motioner angående TullVerket, och dermed gemenskap ägand» Ridd, 0, Ad, Prat. VII* B, II, Afd, j. 130 Pen 16 Junii e. m. ämnen, som ock den 8 dennes meddeldte, samt d ti i samma månad förmiddagen, på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens nyssnämnde Betänkande, blefvo berörde tvenne Utlåtanden till alla delar af Ridderskapet och Adeln gillade. Ut supra. Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen den 16 Junii 1818. S D Då nu å nyo föredrogs Statsoch BancoUtskottens den *3 sistlidne Maj afgifne, samt den 27 i samma månad förmiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens den 3 sistlidne April meddeldte Betänkande, angående Götha Canalarbetets forgäng och befrämjande, stannade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: 1) Att det vid 1815 års Riksdag beviljade byggnads låne-biträde må, jemlikt Riksens Ständers då fattade beslut, fortfara, att ifrån Banken utgå med 300,000 R Om hvilket allt de Öfrige RespeCtive RiksStånden skulle vänligen underrättas. Ut supra.
N:o 23, blef härefter föredraget, men ånyo bordlagdt, på begäran af Hr Mannerskantz, Carl Axel, och Hr Rå fel t, Anton. Föredrogos ånyo och biföllos Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 18 dennes f. m. pä bordet lagda betänk:n: N:o 'J6, i anledn. af väckt motion om ändring i K. förorda, d. 29 Juu. 1831, angsde stämpling af tackjern; och N;o 97, i aniedn. af väckt motion om upphäfvande af K. förordn. d. 19 Juni 1S43, angide kolmätningen inom bergslagen. Föredrogs och lades till handlingarne Allm. Besv.- o. Ekon.- Ctsk:s Den 21 December e. m. 633 Utskis d. 18 dennes f. m. pä bordet lagda mein. N:o 98, i anledn. af älerremiss utaf betänk. Föredrogos och biföllos Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s nedannämnde, d. 18 sisll. dennes f. m. på bordet lagde betänk. N:o 99, i anledn. af fråga om försäljning af Kronan tillhöriga oanvändbara persedlar oell effecter; N:o 100, i anledn. af väckte motioner, ang:de befordringsförfattningarne för prester; N:o 101, i anledn. af väckt motion om bestämmande af vissa grunder för befordringarne inom postverket; N:o 102, i anledn. af väckt motion, ang:de R.