Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit må ega att låta inställa all vidare utbetalning af statsmedel, samt återfordra hvad deraf redan blifvit uppburet, att på en gång eller successive till Riksgälds-Contoret inbetalas, inom den tid, Kongl. Majit kan i Nåder bestämma; dock att K. M., så framt längre anstånd, än intill nästa Riksdag, skulle anses erfor - Expedition -Utskottets Förslag till uncl. iSkrifvelsej N.o 180. erforderligt, läcktes i Nåder öfverlemna frågan derom till Rikets Ständers pröfning. 10;o De arbeten, som med statsbidrag understödjas, böra vara började sednast under loppet af år 1847; skolande, i annat fall, de anvisade medlen reserveras till kommande Ständers disposition. liro Vid alla arbeten, till hvilkas utförande staten, i större eller mindre mon, bidrager, skola af vederbörande företrädesvis, der sig göra låter, användas försvarsoch sysslolöse personer. I sammanhang med ofvan upptagne stadganden, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att terminerne för statsbidragens utbetalande mätte, så vidt ske kan, utsättas i de contract, som med vederbörande afslutas, eller på annat lämpligt sätt Fullmägtige i Riksgälds-Contoret i Nåder meddelas; samt att, om, under arbetets fortgång, några förändringar härutinnan böra ega rum, bemäide Fullmägtige måtte derom af vederbörande underrättas.
Jag vill blott fästa en talares uppmärksamhet derpå, att jag aldrig yrkal, att den person, som till Ridd.secret.tjensten constilueras, skulle lemna sin tjenst i Staten. Jag har förut yrkal, att den person, som skulle utnämnas till Ridd.secret. på stat, borde ieke fä innehafva någon annan tjenst; men delta yrkande har R. o. Ad. underkänt genom elt redan fattadt beslut. Föröfrigt anser jag denna fråga vara sä lätt utredd, ali jag icke kan göra mig klart, hvarföre någon ålerremiss skulle behöfvas. Jag anhåller endast, att Hr Gr. o. Landtm, täcktes göra propos. på Ridd.- Utsk:s betänk. Om denna propus, med nej besvaras, sä återstå naturligtvis tvenne alternaliver. Det ena, om Ii. o. Ad. vill på stat besätta tjensten, att berama ny ansökningstid. Det andra alt besluta alt eonstiluera en Ridd.secret. tillsvidare. Räda delarneäro så enkla, alt jag icke skulle tro, alt någon ledamot behöfver elt Ridd.Ulsk.-s betänk, att lägga lill grund för sitt tillstyrkande i denna fråga. Hr von Hartmansdorff: I händelse Hr Gr. o. Landtm, icke anser R. o. Ad:s redan fattade beslut vara af den beskaffenhet, att Ridd.secret.tjensten skall tillsättas ordinarie och ej pä constitutorial, så anhåller jag, lika med Frih. Cederström, alt Imfvudsaken mätte fä hvila, och att Gr. Cronhjelm» motion måtto blifva till Ridd.Ulsk. remitterad. Om R. o. Ad. genast beslöt den åtgärd, som Gr. Cronhjelm yrkat, sä kunde det lätteligen hända, att Ståndet blefve utan en skicklig secreterare. Sedan R. o. Ad., uppå derom af II. Ex. Hr Gro. Landtm, framställd fråga, förklarat öfverläggningen fulländad, tillkännagaf II.
att \ från De hon personifierade inspirationen, den mäkihop uppåt * att att och unga. behöfver d u inte kanske förhållanden. dig bara, det 1899. till: » Framåt hon konstnärinna hvilka precis m a n h u n n i t till jag nu. » aldrig kvinnorna, Man lifvets jag att entusiastiska Hanna skulle j a g det. » Om farorna vid barns uppfödande med komjölk », få vi härmed som fullt jämförlig med alla förekommande utländska apparater framhålla: BABY SVENSK DIFLASKAPPARAT rekommenderad af professor Medin. Apparaten kostar komplett med 8 flaskor och kokkärl kr. 6: — Dito utan kokkärl » 3: 50 Med hvarje apparat följer » Kortfattade regler för späda barns uppfödande med komjölk » af professor O. Medin. Apparaten, som redan vunnit särdeles stor spridning äfven i grannländerna, är, utom af professor Medin och d:r Carl Flensburg i Idun för den 2 mars 1892, förordad af e. o. professor W. Pipping i Helsingfors och _d:r Chr. Doderlein i Kristiania m. fl. Säljes i parti hos hrr G. A bramson &amp; C:o, Stockholm och i minut hos hrr Alb. Stille, ö i w a f Piebls Bryggtri-H.-B. randläkare TOM von HALL. Halfårs-och kvartalsStocftbolm 66 Göt gatan. 66 Stocftbolm abonnenter) oktorThoraWigardh böra oförtöfvadt reSommenberat: Bina fif ijerSntnsar af: förnya prenumerationen å IDUN, Aug. Hoffmann a Dger-ÖI, Eagerdricka ^ ^ i Högstedt &amp; C:o Illustrerad tidning för Pilsner-Öl, Iskällare-Drick * kvinnan och hemmet. Lagerström Pilsner-Dricka, &lt;orpulenta personer Frej amagasinet 0 Ch. O. Werner,.Josephsson &amp; Ågren, Sandgrens bosättningsmagasin, Kuntze &amp; C:o, Numa Peterson, Akerholmska bosättningsmagasinet samt^alla apotek i Stockholm. I Göteborg i ' Ch.
Stockholm den 3 april 1810. I stadgan om värvning och manskaps lejande från 7 april 1802 står att hantverksgesäll, som i fredstid blir värvad eller förfallen till krigstjänst, inte kan tvingas betala sin skuld hos husbonden med mer än 5 riksdaler. Då priserna stigit bör beloppet höjas till 10 riksdaler. Stockholms slott på rikssalen den 3 april 1810. CARL. Kungörelse angående de förändringar och jämkningar i Riksståndens innehavande och stadfästade privilegier, förmåner, rättigheter och friheter, varom Riksens Ständer under innevarande riksdag sig emellan överenskommit. Stockholm den 6 april 1810. Rikets Ständer har anhållit om Vårt nådiga bifall till förändringar i regeringsformen gällande privilegier, förmåner, rättigheter och friheter, som ständerna överenskommit. Varje svensk man av vad klass av medborgare han räknas har rätt att förvärva och besitta fast egendom och jord inom Svea rike. Ridderskapet har avsagt sig rättigheten att utesluta andra att besitta säterier. Borgerlig näring blir en rättighet för vem som helst. Bondeståndet har upplåtit sin exklusiva besittningsrätt av bergsmanshemman. Alla stånden var för sig har överenskommit om ändringar i kronskjutsarna. Prästeståndet åtager sig en årlig extra krigshjälp i krigstider. Dessutom har man på grund av det för fäderneslandet så olyckliga kriget fastställt bevillning till nästa riksdag. Därigenom beskattas vissa som tidigare varit befriade. Vi har lämnat Vårt nådiga bifall till dessa förändringar då Vi i dessa uppoffringar funnit ett nytt bevis på fosterlandskänsla. Stockholms slott den 6 april 1810. CARL. Förordning angående mildring i straffet för lägrad kvinna. Att hon vid lägersmål första gången endast skall plikta 2 daler till kyrkan i den församling förbrytelsen skett samt enskilt skriftas .. Om hon när barnet är fött saknar medel att betala böterna, får hon arbeta av dem till kyrkan. Då räknas hälften av markegångspriset av ett halvt drängdagsverke. Begår hon lägersbrott en andra gång skärps straffet till dubbel plikt. Fortsätter hon med olovlig beblandelse skall hon sättas i fängelse på vatten och bröd, dock inte förrän barnet är 1 år. Stockholms slott å Rikssalen den 10 april 1810. CARL
Men jag upphof på samma tid mina hand, att jag skulle föra, dem utur Egypti land, in uti ett land som jag dem försett hade, det med mjölk och hannog flyter; ett ädla land för all land; Och sade till dem: Hvar och en kaste bort styggelsen för sin ögon, och orener icke eder på Egypti afgudar; ty jag är Herren edar Gud. Men de voro mig ohörsamme, och ville intet höra mig, och ingen af dem kastade sin styggelse bort för sin ögon, och öfvergåfvo icke Egypti afgudar; då tänkte jag utgjuta mina grymhet öfver dem, och låta alla mina vrede gå öfver dem, midt uti Egypti land; Men jag lät det tillbaka, för mitt Namns skull, att det icke skulle ohelgadt varda för Hedningomen, ibland hvilka de voro, och för hvilkom jag hade gifvit mig dem tillkänna, att jag dem utur Egypti land föra ville. Och då jag; dem utur Egypti land fört hade, och låtit dem komma in uti öknena; Gaf jag dem min bud, och lärde dem mina rätter, genom hvilka menniskan lefver, den dem håller. Jag gaf dem ock min Sabbath, till ett tecken emellan mig och dem, på det de skulle lära, att jag är Herren, som dem helgar. Men Israels hus var mig också ohörsamt uti öknene, och lefde intet efter min bud, och föraktade mina rätter, genom hvilka menniskan lefver, som dem håller, och ohelgade min Sabbath ganska svårliga; då tänkte jag utgjuta mina grymhet öfver dem uti öknene, och platt förgöra dem; Men jag lät det tillbaka, för mitt Namns skull, att det icke skulle ohelgadt varda ibland Hedningarna, för hvilkom jag dem utfört hade. Ock hof jag mina hand upp emot dem i öknene, att jag icke ville låta dem komma in uti det land, som jag dem gifvit hade, det med mjölk och hannog flyter; ett ädla land för alla land; Derföre, att de föraktade mina rätter, och lefde icke efter min bud, och mina Sabbather ohelgade; ty de vandrade efter deras hjertas afgudar.
Det hade kommit öfver honom en förnimmelse af brännande törst, efter den kopp té kring hvilken familjemedlemmarne samlades, sedan dagens arbete var förbi, efter den varma och trygga samvaron, som hans eget hem aldrig skänkt honom, men som så ofta glimtat lockande fram från andra, dit han kommit som en tillfällig gäst förr i tiden, innan han ännu bränt sina skepp. Det led mot julen. Dagarne voro korta, men himlen frostig och klar så att det kändes riktigt friskt att andas. Träden i Humlegården stodo med ishvita grenar mot den solglittrande blåa vinterluften. Ellen kom gående utför Sturegatan, då hon såg Max på andra trottoaren; hon vek strax öfver gatan och styrde rakt på honom, men han låtsade icke om det, utan ville gå förbi. »Max!» Han vände sig om och lyfte på sin hatt, främmande och kallt. Men hon smålog honom rakt in i ansigtet och räckte honom sin hand. »Gå med mig nu, så få vi språka», sade hon muntert. »Tack — du — jag ska’ åt andra hållet.» Hon märkte, hur nervös han var, men hon hade föresatt sig att icke släppa honom nu. Hvem kunde veta, när de träffades nästa gång. »Nå ja — så går jag med dig», sade hon och började helt lugnt promenera vid hans sida upp mot Esplanaden. »Tänk om mina s. k. föräldrar se dig genom fönstren», sade han i isig ton. »Hvad gör det?» »Åh, jag antar att det blir scen.» »Tala inte så hårdt, Max», bad hon. »Din mor är mycket dålig.» »Missbruka inte ordet mor — —» Det kom en gardesofficer förbi, och han helsade Ellen. »Du möter bekanta, och som du vet, är jag illa känd. Tag vara på ditt rykte.» »Jag vill gerna tala med dig», sade hon. »Och jag bryr mig inte om, hvad folk pratar.» »Men din fästman — —?» Blodet steg henne häftigt åt kinderna, men med en stolt kastning på hufvudet såg hon honom in i ögonen. »Jag gör, hvad jag vill! Och hvad jag anser rätt.»
Till en början torde jag då få erinra derom, hurusom Eders Kongl. Maj:t, under den 19 November sisllidne år, vid pröfning af passevolantörernes vid Flottans marin-regemente underdånigst framställda anhållan om vissa genom prisstegring å materialier och andra inträffade förhållanden nödigbliIna och till förhöjning i beklädnadssumman ledande jemkningar i regementets sedan längre tid oförändrad lemnade beklädnadsstat, täckts finna sökandernes sålunda gjorda begäran på billighet grundad och derföre i Nåder beviljat dem af tillfällig tillgång för nu löpande året en förhöjning i regementets beklädnadsanslag med . R:dr R:mt 4,722: 92. om hvilket belopps uppförande på stat Eders Kongl. Maj:t tillika förklarat Transport R:dr R:mt 4,722: 92. sig 1 Bil. N:o 4 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 4856. 25 Transp. R:dr R:mt 4,722: 92. sig vilja vara betänkt att lill Rikets Ständer aflåta Nådig framställning, hvadan det här utförts. Vidare har, uppå Förvaltningens af Sjöärendena gjorda underdåniga tillkännagifvande, att beklädnads-direktionen vid Flottans matroskorps förmält sig, i anseende till de under sednare åren stegrade prisen å malerialierna till de matrosbeklädnaden tillhörande persedlar, isynnerhet kläde och skoplagg, vara urslåndsatt att för de hittills, efter beräkning af 45 R:dr R:mt per man, om året, matroskorpsen bestådda beklädnadsmedel åt densamma anskaffa kläder jemförliga med dem, som författningsenligt tilldelas båtsmän, för hvilka beklädnadskostnaden emellertid öfverstege 60 R:dr Runt per man årligen, Eders Kongl. Maj:t under den 26 sistlidne Januari i Nåder beslutat att af Rikets Ständer begära nödig förhöjning i nämnde korps’ beklädnads-anslag, men intill närmare Riksdagen uppskjuta med beloppets bestämmande; och får jag alltså nu, enligt lörbemälde
Lagens runi måtte ändras eller uppnäfvas, på sätt här nedan förmäles. Giftermåls-Balken. 9 Cap. 3 §. De tvänne sista punkterne förändras till följande lydelse: liar hustru, sorn'mannen öfverlefver, barn efter honom, tage ej heller dä morgongåfva. 10 Cap. s erhåller denna förändrade lydelse: Man och hustru hafva giftorätt till hälften hvardera i all boets lösa egendom, så ock i all fast egendom i stad, samt den fasta egendom på landet, hvilken de i hjonalag afta tillsammans. Men i den fasta egendom på landet, med boskap och åkerredskap, som man eller hustru före eller under äktenskapet ärft, eller förut förvärf, eger ej andra makan giftorätt; dock vare all årlig ränta och afrad deraf under lösören räknad. 3, 4, 5 och 6 SS' upphäfvas. Lag-Ulsholtets Betänkande iT.o 122. 11 Cap. 2 $. Slutet af z:dra punkten, ”ehvad de linder landseller stadsrätt höra ,” utgår. 7 d>\ zaira punkten^ erhåller följande förändrade lydelse: År den jord till bägges deras nytto såld, fylle då hvar af sin jordj till hälften hvardera, Ärfda-Balken. 2 Cap. 1 erhåller följande förändrade lydelse: Dör fader eller moder; ärfve då son halft, och halft dotter. 3 Cap. Detta Capitel erhåller följande förändrade lydelse: 1 §. Är ej bröstarfvinge till efter den döda, och lefva dess föräldrar, då tagen de arfvet hälften hvardera. 2 §. År en af föräldrarne död, och är o syskon till, ett eller flera, efter den, som - ärfvas skall; ärfven dä de med den af föräldrarne, som lefver och tagen den del, som den döda fadren eller modren ärfva skolat, om han eller hon lefvat. Ar något af syskonen dödt, då skola dess afkomlingar i dess ställe och rätt träda. Finnes ej syskon, eller afkomlingar af dem; tage den af föräldrarne, som lefver, hela arfvet. 3 <$*. Lefver ej någon af den dödas föräldrar, och liro syskon till; då skola de allt arfvet taga.
Tull afgifterne derä stadgas, samt de strängaste matt och steg widtagaS, till förekom. nando af deste afgifters försnillning; och 2:0 Om rättighet för de Skattlkyldige, att efter ett w stt fastständt pris, medelst insättning i närmaste Krono-Magazin liqvidera sine ut. lagor. Ehuru Utskottet funnit att Spannemälens jemna pris, i förhällande till andra waror, i längden säkert kan winnås endast derigenom, att aigäng,n ökas i mon af productionen, att com. municationen emellan Rikets af naturen olika gynnade Provtncer befrämjas, samt att Landt, mannen sattes i belägenhet, att icke genast ester inträffad störd behöfwa föryttra sin Spänne, mäl. anser Utskottet likwäl det, wid nuwarande ymnige förräd af twenne ärs godo stördar, bäve för Rikets hushällning i allmänhet och LkerbruketS bibehällande wid den höjd, hwar. tur det de senare ären hunnit, nu wara af högsta wigt, att kraftige utwägar skyndsammeligen widtagas till afhjelpande af det wanpris hwari Spannemälen fallit. I sädant afseende, och dä Magazins-Inrättningens inskränkta Fond icke ensam kan wara tillräcklig för detta ändamäl, tror Utskottet sig äga anledning, att hemställa, om icke Riksens Högloft.
Uti en inom Bonde-Ståndet väckt, till Stats-Utskoltets behandling öfverlemnad, motion, bar J. O. Dahlberg från Vester-Norrlands Län, alt, för befordrande af ålskiliige nja anläggningar vid Skönviks Glasbruk, såsom takpannor af glas, att användas till Luft-rior för sädes-torkning, så kalladt Taffelglas, m. m., Brukets egare måtte beviljas ett lån af allmänna medel, stort 3o,ooo R:dr, mot låg ränta och billiga återbetalningsvilkor; men då serskilda lånefonder blifvit af Rikets Ständer anvisade , för uppmuntran af Manufacturer och Fabriks-inrättningar, kan Utskottet icke, i anledning af detina motion, tillstyrka någon åtgärd. 7:0 Under åberopande af hvad Utskottet, i dess Utlåtande N:o 6t , angående regleringen af egde Hufvudtiteln, yttrat, i afseende på det byggnads-capital, som Landtbruks-Academien har hos Stats-Verket innestående, och på det räntebetalning derå icke må fortfarande belasta nämnde Hufvudlitels stat, tillstyrker Utskottet, att nämnde capital, utgörande io,o36 R:dr 8 sk. 8 r. Banco, må, på en gång, vid nästa års början, få till Landtbruks-Academien utbetalas. Reservationer TRYCKT HOS J. A. WALLDÉN, 1 840. Bil, till Stats-Utskottets Utlåtande, Ar'.o 354• Reservationer. Åf Herr Grefve Horn: •”Då Stats-Utskottet ingått i pröfning af en extra Statsreglering, liar jag trott dermed i första rummet Lora afses de allmänna behof, hvilkas uppfyllande säkrast betrygga Statens yttre anseende vid en tidpunkt, då bibehållandet af en oberoende ställning till Europas stora niagter synes för Sverige vara af en stegrad vigt.
På den tryckta mindre kartan är landet medelst gröfre linier indeladt i 8 afdelningar, samt i kolumnerna vid båda sidorna såväl antalet af bebodda qvadratmil på hvarje horisontel rad intill den mellersta gröfre vertikallinien, som summan af derå boende personer, äfvensom totalsumman af befolkningen inom hvarje af de sålunda uppkomna 8 afdelningarne angifna. Dessutom finnas å samma karta tvänne tabeller, som visa dels städernas befolkning vid 1855 års slut, dels hela antalet invånare i hvarje län enligt Statistiska Centralbyråns uppgifter, och detta äfven generelt fördelädt på länens areal. Med afseende på det förhållande, som äger rum emellan tillgången på näringskällor samt tillfällen till odling och industriel utveckling å ena sidan samt folkmängdens tillväxt å den andra, har en tabell blifvit upprättad för 25 år, som visar att folkökningen under samma tid utgjort öfver 20 procent inom Malmöhus, Kristianstads, Karlskrona, Kalmar, Vestra härad af Jönköpings, Halmstads, Bohus, Elfsborgs, Skaraborgs med undantag af Wartofta härad, Karlstads, Orebro med undantag af Öster-Nerikes fögderi, Finspongs, Bråbo, Memmings, Göstrings, Wifolka, Lysings, Dals och Aska härader af Linköpings, Westerdals fögderi af Kopparbergs samt Gestriklands och Södra Helsinglands fögderier af Gefleborgs län; mellan 10 och 20 ' 17 procent inom den öfriga delen af Jönköpings län, Wartofta härad af Skaraborgs, Oster-Nerikes fögderi af Orebro, den öfriga delen af Linköpings, Nyköpings med undantag af Akers, Daga och Selebo härader, Stockholms med undantag af Långhundra, Seminghundra och Erlinghundra härader, Olands härad af Upsala, Strömsholms, Bergslags och Wäsby fögderier af Westerås, samt de öfriga delarne af Kopparbergs och Gefleborgs län; och slutligen under 10 procent inom återstoden af rikets södra och mellersta delar, hvaribland förekomma större delar af Upsala och Westerås län med endast 2 till 6 procent.
Som jag varit ledamot i denna komité, ber jag att lå försäkra den värde talaren att komitén icke tagit den uppgift ur luften, utan att den är hemtad från upplysningar, meddelade från länens hushållningssällskap, och måste väl således anses vara tillförlitliga, såsom grundade på kännedom om Norrländska förhållanden. 1 afseende på ett län, Norrbottens, hafva vi i dag hört att en ledamot af Ståndet, som derstädes varit Landshöfding, och som således bör känna förhållandet, vitsordat Skogs-komiténs uppgifter. Ilan har dessutom, såsom stöd för sin mening, åberopat ett yttrande af den agronom, som är anställd i länet. I ett annat län har jag varit i tillfälle taga kännedom derom under de 7 år, jag der fungerade såsom landshöfding. När jag dit anlände, funnos i Lands-Kontoret inkomne till pröfning afvittringsförslag för 9 särskilda socknar. Denna pröfning utgjorde ett af mina första embetsåligganden. Dervid, äfvensom under min tjensteutöfning i öfrigt, kom jag i tillfälle att erfara den förfärliga misshushållning, som egt rum med kronans skogar. Nybyggen hade be - 198 Den i November f. m. garts och utan all undersökning beviljats. Man hade icke varit så noga med att i resolutionerna upptaga stället der de beviljade nybyggena skulle anläggas, och afvittringsförslagen utvisade derföre mången gång att, när landtmätaren infann sig i orten för att utstaka lägenheterna, icke mindre än 7 eller 8 personer infunno sig, påstående sin rättighet till en och samma lägenhet. Frih. Gripenstedt har under sitt yttrande fästat uppmärksamheten på det olog, som bedrifves derigenom att sågverksegarne ät fattiga arbetare förskallä resolution på nybyggesanläggning, endast i ändamål att under skydd deraf komma åt att för egen räkning afverka skogen. Under min embetstid erfor jag ock, att såsom följd af ett sådant förfarande, då för nybygget frihetsåren tilländagått och detsamma skulle inträda i skatt, uppbördsmannen, vid sin ankomst till stället, hvarken funnit åker eller äng eller byggnader, utan endast några usla kojor, hvari skogsåverkarne vistats under den tid de behöft för att nedhugga skogen.
Till handlingarne lades anmärkningarne ,1, 2 och 3, efter 18 punkten, ett yttrande, pag. 20, näst efter 21 punkten, med afseende på det förslag, som kommer att lemnäs, angående dispositionen af de för lånen, enligt samma punkt, indragna 1.500,000 R:dr, samt hvad, näst efter 48 punkten, pag. 45, i fråga om anmaningsbref för län genom diskont-verken yttras. I alla öfriga delar, som ej blifvit här särskildt uppräknade, godkändes Banko-Utskottets förslag. Den 17 Juni. Från IIedem. Pande-Ståndet. S. D. Föredrogs punktvis Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34, med förslag lill reglering af Bankens låneoch kreditiv rörelse l:a momentet uti ingressen af Betänkandet, deruti Utskottet afstyrkt bifall å framställda förslag, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att oktrojer för Privat-banker icke vidare meddelades, afslogs: och beslöt Ståndet i stället, för sin del, att Rikets Ständer skulle hos Kongl. Maj:t underdånigst anhålla, att de inom landet pa egen sedel-utgifning oktrojerade Privat-banker vid oktroj-tidens slut måtte upphöra, samt således ej ytterligare medgifvas rättighet att utgifva egna, tryckta eller graverade kredit-sedlar. Utskottets åtgörande i afseende på uppsfällningssätlet af de i Betänkandet uppgjorda föreskrifter, som skulle i blifvande Banko-reglemente införas, godkändes; hvaremot 262 Prot.-Utdrag den 19 Juni 1854. ötskottets öfrige yttranden i ingressen lades till handlingarne, såsom icke föranledande någon Ståndets åtgärd. Hvad Utskottet tillstyrkt i 32 punkten blef af Ståndet afslaget, i följd hvaraf hemställandena under punkterne 33 och 34 förföllo.
De utgöra derjemte ett slags tillämpningsskolor för befälet, och ingå såsom en länk i kedjan af anstalter för befälsbildningen. Med] anledning af hvad här sålunda blifvit anfördt, föreslås såsom allmänna årliga vapenöfningar vid indelda arméen: 13 A. Vid Infanteriet: Rekrytmöte i 42 dagar med 10 procent af verkliga nummerstyrkan, tillfällige vakanser ej afdragne, och hvarunder manskapet får efter behof ombytas. Befälsmöte i 10 dagar, med allt öfveroch underbefäl, spel, volontärer, korporaler samt vicekorporaler och soldater till det antal att nummerstyrkan, spelet oberäknadt, uppgår till 18 man på kompani. Regementsmöte i 20 dagar. B. Vid Kavalleriet: Excercisskvadron, i 90 dagar med 60 man å bataljon, och hvarunder manskap och hästar få efter behof ombytas. Befälsmöte i 10 dagar till likhet med infanteriets, men med 10 ryttare pä skvadron. Regementsmöte i 26 dagar. Instruktionsskvadron i 45 dagar med 48 man å bataljon. Inoch utryckningsdagarne öfverallt oberäknade. Sedan numera tillräckligt antal bajonettfäktningsgevär finnas i regementsförråden, erfordras för undervisningen vid infanteriets rekrytmöten endast: en enkel gymnastik-inrättning med tillbehör och några skol-inventarier, der sådana icke redan på mötesplatserna underhållas för korporalskolorna; samt för infanteribefälets öfning i vapenföring under befälsmötena, synnerligast för underbefälet, som saknar tillfälle att förskaffa sig enskild undervisning deruti: ett antal (20 st.) till fäktning användbara sablar på hvarje bataljon. Vid kavalleriets depöter finnes redan för exercisskvadronerne och de i sammanhang dermed inrättade korporalskolor behöflig undervisningsmateriel. Hvad för öfningarna ytterligare behöfves, är, i likhet med hvad för infanteriet är föreslaget, en enkel gymnastikinrättning med inventarier, der sådan icke redan finnes.