Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Eder Kongl. Mmj:t har sjelf genom ärliga frikostiga louehnslag till Lärarne vid Lancaster-skolorne i Westerås och Arboga först gynnat uppkomsten af denna förbättrade undervisnings-method här i Länet och dessa exempel hafva burit frukt och föranledt methodens antagande i flera skolor. I Westerås högre Lärdomsskola och Gymnasium lemnäs undervisning åt dem som söka en mera veltenskuplig hildning. Både Skolan och Gymnasium äro mycket freqv.enterade och allmänna opinionen synes nu mera än förr, vara väckt på den publika undervisningens fördelar framför den privata. Antalet af den studerande ungdomen var sistlidet år vid Westerås Gymnasium 74 och vid Skolan 168 . 242 Slögd-skolor saknas ännu i delta Län. I afseende på helsovården torde till det som förra Berättelsen innehåller, böra tilläggas, att Sundhels-Nämnder i alla församlingar blifvit till följe af författningarne angående Cboleran inrättade och åtskillige förberedande anstalter vidtagne för den befarade händelsen, att denna smillosamma sjukdom skulle i Riket intränga, samt alt öfverenskommelser till nykterhetens befrämjande äfven inom försnmlingarne blifvit träffade, innefattande för det mesta husfädernes förklarade beredvillighet och afsigt, att afhålla det uppvexande slägtet ifrån för tidigt bruk af starka drycker och deras missbruk. En och annan såkallad Nykterhets-förening är äfven träffad. Antalet af Läkare, stationerade här i Länet utgjorde sistlidet år 1 provincial-Läkare, 5 Slads-Läkare, 3 Läkare hörande till Regemenlerne och 6 Bruks-Läkare tillsamman i5 och dessutom 3 Veterinairer. Examinerade Barnmorskor 35. Läns-Laznrettet är inrättadt för 5o sjuksängar. Antalet af sjuka, som der årligen njutit vård uppgår till omkring 200 och derutöfver. Utom Sätra brunn, sorn mycket besökes, finnas 17 mer och mindre begagnade hälsokällor.
I anledning häraf och 2158 Den 2 2 Juli. och sedan Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie -Utskotten , i sammanhang med väckt fråga om Post-Inrättningen i allmänhet, häröfver afgifvit Utlåtande, anhöllo hos Kongl. Majit Riksens Ständer, uti underdånig skrifvelse af den 14 Mars 18 lo, att Magistraterna vid remitterande så väl af Kronans Uppbörd, som de hithörande Verificationer och öfriga handlingar, roen icke uti andra angelägenheter , än dem, hvarom förut är stadgadt, måge Postfrihet åtnjuta. Statsoch Bevillnings-Utskotlen anse derföre hvad Postfrihet för Krono-Uppbördstnedlens remitterande angår, någon annan åtgärd härvid nu icke af nöden, än att Riksens Höglofl. Ständer måtte hos Kongl. Maj.t i underdånighet förnya Deras i detta ämne ofvanomförmälta vid 1809 års Riksdag gjorda underdåniga hemställan, i händelse den icke redan blifvit vederbörande till iakttagande i Nåder anbefalld. Hvad åter angår ömi yrkade Postfriheten för Brottmåls-ransakningars öfversändande från Städernas Domstolar; så synes dermed böra förhållas på enahanda sätt, som för Domstolar i allmänhet i slika fall är förordnadt; så att, då dessa njuta en sådan rättighet, den äfven må Städernas Domstolar förunnas. Hvilket allt Riksens Höglofl. Ständers eget ompröfvande vördsammeligen underställes. På Statsoch Bevillnings-Utskottens vägnar Stockholm den 19 Juli 18x5. 3?å Höglofl. Ridd. och Adelns Bedamöters vägnar Carl Stellan Mörner. Carl de Geer. Den % 2 Juli; ai59 På Högv. Prest-Ståndets Pedamöters vägnät Carl von Rosenstein. Olof Bjurbäck. På Vällofl. Borgare-Ståndets Pedamöters vägnar Carl Fr. Landberg. Nils Limnelius. På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson. Joli. Olsson Longberg.
"Ljusa engel, låt mig vandra genom tiden, för att söka; låt mig vandra till solens land, till polens is; låt mig söka, kanske finner jag någon tår, som fallit obemärkt, hvarmed jag kan fylla något af måttet. För litet deraf har jag ännu skattat, för att jag ensam skulle förmå att fylla skålen". Hon blickade upp, för att läsa engelns svar i dess anlete, men då föll solens sista stråle darrande öfver vattnet och nådde hennes öga, och engeln var försvunnen. Men se, hennes hjerta har sökt de gömda tårarna, de obemärkt till jorden fallna. Vill du se en af dem, en stelnad droppe från landet vid polen? Kanske vill du ock sedan se någon af de brännande heta från solens land? Snöstorm rasar öfver tundran. Ej kan ett menniskoöga öppna sig, att se dess brusande hvirfvel. Lättare går båtens väg genom ishafvets vilda våg; då stormen kastar isstyckena som skum, än renens väg nu går fram genom snöns vågiga afgrund. Främlingen skall resa öfver tundran. Det går ej framåt. Hans ren stannar, främlingen stannar, vägvisarn stannar. Hvar skall främlingen och hans vägvisare finna skydd? Skola de begrafvas af snöstormen? Skola de uppätas af vargarne? Litet rök synes på snöhafvets yta, på en drifvas spets. Derunder finnes en menniskoboning. Främlingen och vägvisarn bana väg, stormen kullkastar dem, de hjelpa upp hvarandra, de hinna småningom tälten. Der är ljus och der är högtid. Tranlampan lyser, bröllop firas. Det är den unga fjortonåriga Aikyn, som hennes fader sållt åt den vinde Mirgán. Främlingen inträder. Inne är varmt. Imman bryter som en ström ut genom dörren, men försvinner i snöyran. Får främlingen härberge? Hvad vill främlingen på tundran? Främlingen är en stor herre, har många papper, är väl zarens närmaste man? Skall han räkna renarna för att lägga skatt på Samojeden? Främlingen säger, att han vill lära Samojedens språk. Vill han trolla renarne från tundran? Aikyn stiger fram på golfvet. Hon bugar sig djupt till jorden gång efter gång.
Ridderstapet och Adeln till nägot steg af beifrande mot en annan Ständö-Ledamots gerning, eller ens ast * * erin - zk4 Dcn 12 September. erinran i afseende deruppå, till det Ständ hwars Medlem han är: jag hyser twärtom den öfwertygelse, att sädane steg, Rikscns Ständer emellan, ffnlle genom passionernas strid och folkmassors siräfwande till missbruk af stn magt, mara af stor mäda för Regerings - fättet: jag tror ej med detta Regerings-sätts anda förenligt, att Riks.-Ständen, icke warande werkställande magter i Staten, ffulle wara Lagarnes bewakareinom bwarandra; men jag tror ock, att cn uppmärksamhet, lemnad ät förevarande ämne, ej blott i laglig ordning, men äswen genom allmänt trpck kommen till wär kännedom, dä denna uppmärksamhet qwarstannar inom märt Ständ, är löstig och tillbörlig: och jag tror, cm möjligt were, ännu mer, att om inom detta Ständ, yttrande-rätten af nägon Ledamot, lika sem i ofwanberörde Memorial nyttjades, sä ffulle ingen annan Ledamot finnas, som icke af känsla för allmän rätt, för sambälls-ordning, för hmarje medborgares ära och hägn, ffulle' yrka ett Laglilmätigt ogillande deraf. Herr Lsrllleim 6)glen8kö1cl, Larl, yttrade sig: Dä de uti nyss uppläste Dictamen fä klart och wärdigt yttrade tänkesätt otwifwelaktigt delas af bwarje detta Högloft. Ständs Ledamot; dä Ridderffapet och Adeln icke äger att pä annat sätt tillkännagifwa sitt ogillande afRiksdagsmannen Oxelberg förfarande; hemställer lag ödmjukligen till Herr Baron och Landt-Marffalken och Högloft. Ridderffapet och Adeln, cm icke det högtidligaste och egentligaste sätt att uttrycka Ridderffapet och Adelns bifall Den 12 September.
Man känner sig sjelf ny, ny; icke blott utvärtes, som om man lagt af en gammal drägt, hvilken smutsats till under långa färder och blifvit en sjelf vämjelig; nej, det är som om den gamla huden fjällas af och hvarje partikel af ens hela varelse, ens kropp och ens själ, fäller sitt utanskal, medan nya friska bygga sig upp och en skär och rosenhvit hud spinner sig derinnanför. Verlden är skönare, man sjelf godare. Och allt detta fullbordar sig under en dager af glädje i själen, — hvilken dock är märkvärdigt stilla och sval, och nästan vemodig. Ty detta återvändande lif stiger upp såsom en soluppgång i väsendet, men en soluppgång i en af vårens tidigaste dagar, då träden ännu stå med ospruckna hylster och blommorna med outslagna knoppar och den bara marken — med en snöfläck här och hvar — ännu skymtar svart mellan de första späda gröna brodden. För honom, som satt der dag ut dag in i länstolen framför det vidöppna fönstret, hade emellertid detta stämningsspel redan från begynnelsen en djupare färg. Ty det var icke blott och bart lifvet rätt och slätt, som återvände i honom. Det kom med hela våldsamheten af en lidelse, — en lidelse af säreget slag, en lidelse som var utan oro och plåga, omängdt jubel, ren lycka, sjelfva den nakna känslan af en funnen helsokälla, — kom som en kärlek, kärleken till lifvet, icke såsom han känner det välla upp ur djupen inom sig, utan såsom han ser det för sina ögon blomstra i en varelse utom honom, kärleken till sin egen lifskraft, sådan som denna vandrar omkring derutanför i gestalten af en kvinna i röd morgondrägt och ett stort blondt hår och som han älskar derför att hon är hans ...
Kostnaden för detta förslags verkställande har blifvit beräknad till omkring 71,000 R:dr eller, derest stenportalen emellan de båda paviljongerna ej komme att uppföras, till ungefär 63,000 R:dr, hvartill bör läggas en utgift af cirka 3,000 R:dr för den i en särskild byggnad inrymda värmeapparatens förflyttning och anbringande i den närmast belägna delen af stora källaren under Riddarhuset. Ehuru en så betydlig kostnad skulle å platsen nedläggas, komme Riddarhuskassan likväl ej att deraf erhålla den ringaste inkomst, utan måste helt och hållet vidkännas den förlust, som för kassan komme att uppstå till följd af de nuvarande flygelbyggnadernas borttagande. För att blifva i tillfälle att lemna en utredning af frågan huruvida nämnde kassa kunde bära en sådan förlust, har Direktionen från Riddarhus-Kontoret infordrat och erhållit en härhos bilagd kalkyl (Bilaga Litt. A) öfver kassans inkomster och utgifter för innevarande år, upprättad med ledning af sistlidet års bokslut. Af denna kalkyl inhemtas, att kassans inkomster utgöras af dels räntor till ett belopp af 11,639 R:dr 50 öre i utlånade medel, 213,450 R:dr, dels hyresafgift för flygelbyggnaderne, 4,531 ILdr 50 öre och dels hyra för källaren 1,800 R:dr, eller tillsammans 17,971 R:dr, samt att utgifterna beräknas att uppgå till 13,475 Hulr 91 öre, så att ett öfverskott af 4,498 R:dr 9 öre skulle uppkomma.
Län, som yrkat frihet för allmogen att vid sine hemman, der lägenhet gifvas, och scada ej tillskyndas andras egor, få uppbygga Husbehofs mjölqvarnar, och dem behålla^ utan afseende derå om Tullqvarnsegare sådant bestrida, samt att, på det kostnaden vid sådane mindre qvarnsyner må någorlunda minskas, Häradshöfding och 2:ne Nämndemän dervid kunde få utgöra domfört antal; hvarmed Anders Nilsson från Carlstads Län sig förenat; och har 7:0 Bemäldte Nils Håkansson uti särskildt Memorial, under förd klagan öfver den dryga skatt de i sednare tider anlagde vadmalsstampar blifvit pålagde, yrkat, att de för valkning af allmogens ylleväfnader inrättade stampverk, som drifvas blott vissa tider af året och då en tillräcklig myckenhet af väfnader hunnit samlas, och således äro af olika beskaffenhet med de klädes, valkar, som för klädesfabrikernes behof äro uppförde, mätte befrias från drygare skattläggning, än som i äldre tider egt rum; hvarom Nils Håkansson sedermera förklarat sin mening sålunda» att skatten eller räntan borde nedsättas till hälften af det belopp, hvarmed den nu utgår. 8:0 Af Riksdagsfullmägtigen Erik Larsson, från Södermanland, som vrkadt, att Husbehofs Mjöloch Sågqvatnar, utan skatt till staten St ats-Uts kottets Betänkanden. måtte fritt få anläggas; dermed Nils Månsson, Johan Longberg med flere af Ståndets Ledamöter sig förenat, Af ofvan upptagne Memorialer, hafva de af RiksdagsFullmägtige från Götheborgs oell Bohus Län, samt Anders Danielsson, från Elfsborgs län, blifvit remitterade till Statsoch BevillningsUt. skotten och de öfrige till Lagoch Ekonomiutskottens gemensamma, dels till deras särskilda behandling; men sedan BevillningsUtskottet, ert. ligt meddeldt ProtocollsUtdrag af den 14 sisth Februarii, ansett ig icke tillhöra, att uti pröfning af förstnämnde 2:ne Memorialer ingå, emedan de anglngo en grundskatt, hvilken utgöres efter andra grunder än den allmänna bevillningen ock på helt annat sätt pålägges, samt Husbehofsqvarnar i öfrigt jemnlikt 2 art. 5 § 1 Momentet i den nu gällande Bevillningsförordningen, befinnas nu, likasom från äldre tider från afgift frikallade; så hafva StatsLagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskotten till pröfning företagit de uti Memorialerne framställde med hvarannan gemenskap egande ämnen.
Men hör du, Petter, vi säga ingenting, förrn du kommer hem i höst! Jag räds nog ändå, när jag tänker på hur försmädligt fader Haraldson skall grina, då han får höra att vi vill gifta oss!” ”Ja, du kan ha rätt nog i det! Nå, det är i alla fall bra att vi sjelfva veta hvad vi veta, och när jag kommer hem, har jag en ring åt dig, men inte mera, för nu blir jag rädd om månadshyran och det till gagns ändå.” ”Lena! kommer du icke tillbaka?” hördes matmoderns röst från förstugan; och med bevingade steg flög den förskräckta Lena till sina andra göromål, lemnande åt Petter besväret att ordna täcket, hvilket hon glömt breda på kaptenens säng. Aftonen före afresan blef ej så sorglig, som dylika förberedelsetimmar af en stundande sorg pläga vara. Rosenberg och Gabriella voro båda lyckligt, nästan gladt stämda. De glömde frånvaron och tänkte blott på återseendet. Åtta till nio månader äro i alla fall ingen evighet: de kunde nog uthärdas. ”Går det rätt lyckligt,” sade kaptenen, ”så vill jag i största förtroende meddela dig, att jag redan nästa vår ernar utvidga hushållningen på Örnungen, om nemligen min lilla hustru skulle vilja förestå den.” ”Hvad, redan nästa år? det tror jag blir för hastigt! Ännu har jag ej riktigt lärt mig sköta hushåll; dessutom har du ju sagt att flera år måste förflyta, innan vi få tänka på giftermål.” ”Jag har så både tänkt och sagt, älskade Gabriella; men kärleken har vändt mitt hufvud upp och ned. Likväl beror det på hur denna resa slår ut. Den kommer att afgöra, huruvida nästa vinter skall se oss förenade.” ”Icke för giftermålet, ty med det är god tid, men ändå vill jag beständigt bedja att din tur går lyckligt. Och i fall Gud tillåter, att jag nästa år blir fru på Örnungen, om jag nemligen, förstår du, sjelf ger mitt bifall dertill, så skall jag ta hand om en hel hop och inrätta det efter min egen smak, såsom bara vi fruntimmer förstå. Hvad det skall bli roligt att få laga mat endast åt oss två, och att ha kocken under mitt befäl!”
Tractatens ingående nied Hans Maj;t Rycka Kejsaren, ej lärer underlåta, att lämpa så väl detta sorn andra oeconomislca ämnen efter hvad Rikets sannskyldiga bästa klafver och politiska relationerna moj'igen medgifva. 19:0 Frän OeconomitUu kottet, af den 15 Juli, angående en ny och allmän reglering af de uti Riket rm antagna särskilda Vigtsorter. Utskottet tillstyrker, att Riksens Ständer i underdånighet hos Kongl. Maj:t matte anhålla, det läcktes KongL Maj: t icke allenast Nådeligen anbefalla Döss och Rikets vederbörande Collegier, att, så skyndsamt som möjligt är, inkomma med Den 20 Juli tm• det underdåniga utlåtande öfver det af da i sådant ändamål tillsatta Committerade år »789 afgiine Betänkande, Kongl. Majrt förut från dem i Nåder infordrat,’ utan ock låta till allmän efterrättelse utfärda Dess Nådiga Författning om mått, mål och vigt, i öfverensstämmelse med hvad Committeradesofvanberörde förslag innehåller; och hoppas Utskottet, att då något rådrum torde böra lemnäs Rikets invånare, innan en för den allmänna handelsrörelsen så högst vigtig förändring antages, Kongl. Majit i Nåder lärer, i händelse Utskottets nu hem* ■täjdta förslag varder bifallet, pröfva hvad tid efter Författningens utfärdande, som efterltfnaden deraf bör vidtaga. 20:0 Från OeconomieUtskottet. af den 15 Juli, om vidtagande af medel till Fa» brikeinaa upphjelpande.
Spik, samt allt annat manufacturoch handtverks-smide, ej specificeradt, skall, mot 8 R:dr 16 sk. tull per Sk® St. v., få införas, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Fröt, 1840 och 1841< 5 Sami, 1 AJd, 32 Hafi, 11 S2 Bevillnings-Utskottets Memorial, N\o 41,' vinner Nej, kommer sagde artikel att tili införsel förbjudas. b) angående utförseln: 162:0. Den, som godkänner Utskottets förslag, att Jern: smidt eller valsadt: spik, samt allt annat manilj aduroch handt verks-smide, ej specijiceradt, skall tullfritt kunna utföras, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, bestämmes i4 sk. 3 r:st. utförselstull å ifrågavarande artikel. Jernskrot, Tvänne Stånd hafva gillat Utskottets förslag till in gjutet, smidt eloch utförselstull, hvardera 2 R:dr Sk® St. v., å Jernskrot; ler valsadt, men Preste-Ståndet har ansett artikeln böra förbjudas till införsel samt vid utförsel beläggas med 2 R:dr 24 sk. tull, och Borgare-Ståndet stadgat, alt såväl insom utförselstullen borde bestämmas till 2 R:dr 24 sk. Sk® St. v. Derest sistberörde beslut vidhålles, måste votering ske i följande ordning: a) rörande införseln, hvarvid först kommer att röstas om contra-propositionen sålunda: 165:o.
R:dr och Un der-löjtnant 800 R:dr Riksmynt. I öfrigt får Utskottet, som, af förut uppgifven anledning, kommer att framdeles meddela yttrande angående Regements-läkarens aflöning, tillstyrka beviljande af samtlige utaf Kongl. Maj^l äskade lönetillökningar äfvensom af det ifrågasatte, från 75 till 65 minskade, antalet hast-rationer jemte belöpande ersättning för stall-hyra m. m. Och anser Utskottet Herr Edenhjelms framställning rörande Sekund-chefens aflöning vara härigenom besvarad. Enligt den hos Utskottet uppgjorda tabell (N:o 9), der Regements-läkarens aflöning är med dess nuvarande belopp uppförd, bli Iver den för ofvannämnda löneförhöjningar nödiga tillökning i regementets kontanta anslag 48,392 R:dr 63 öre Riksmynt; och hemställer Utskottet, att berörde anslags-förhöjning beviljas, dock med förbehåll, Stats-Utskottets Utlåtande N:o 71. 39 att den å Regementets stat nu befintliga odisponerade tillgång af 268 tunnor spanmäl in nairna till stats-verket indrages. Derjemte har Kongl. Maj:t för delta Regemente äskat förhöjning af rekrytering s-petiningarne fran nu utgående belopp 3 R:dr 75 öre till det, som vid öfrige värfvade garnisons-regementén bestås, eller 7 R:dr 50 öre, samt af medikaments-penningarne för manskapet från 1 till 2 R:dr, allt för nummer årligen, hvarigenom en tillökning erfordrades i rekryterings-anslaget med 2,250 R:dr och i medikaments-anslaget med 600 R:dr. Då, efter hvad upplyst blifvit, rekryteringen under de sednare åren försvårats samt prisen på medikamenler med hvad mera till sjukvården hörer i hög grad stegrats, tillstyrker Utskottet, alt de äskade tillökningarne må beviljas och beloppen tilläggas de förut till ifrågavarande ändamål utgående anslagen på Regementets stat. 20:o.
I sista Momentet, efter ordet ”återkommer, ” dä skola de detsamma #cc. Afslogs, ConstitutionsUtskottet år 1812 hade vid denna §. föreslagit ett tillägg rörande ConstL - 312 Den 12 Juni. tutions-frågors behandlingssätt, men som detta mål redan vid denna Riksdag blifvit afgjordt, kunde det nu mera ej komma i fråga. 6i:sta §:n. Af denna §. föreslogs följande förändring, efter orden ”Titlar beviljat” skola utgöras intill slutet af det dr , under hvars lopp den nya Bevillningen af Riksens Ständer fastställd blifvit &c. Antogs. ögrde §:n. Häruti föreslogs vid Riksdagen 1809 och 1810 efter orden: ”Trettio af hvarje Stånd”, följande r.ya redaction: Detta särskildta Utskotts Ledamöter röste sedermera samfällt och icke efter Stånd med slutna sedlar till ovilkorligt antagande eller förkastande af hvad Statsutskottet tillstyrkt, blott i de frågor, hvarom RiksStånden varit af skilj.' aktiga tankar j kommande de flesta sålunda röstandes mening att gälla såsom Riksens Ständers beslut. Till undvikande af paria vota skall vid omröstningar, förr än sedlarne uppräknas, en bland dem uttagas och förseglad afläiggas. Befinnes vid de öfrigas uppsurnmerande rösterna lika delade, md denna sedel öppnas och gifva decision. Ar pluraliteten redan vunnen, bör den aflagda sedeln ouppbruten genast förstöras. Antogs. Ridderskapet och Adeln ansåg äfven följa af sig sjelf, att på alla ställen i Grundlagarna, der förut utlottning är stadgad, rättelse må ske i enlighet med det nu antagna förslaget. Vid 1809 och 1810 års Riksdag föreslogs följande omarbetning af denna §.: Riksens Ständers valda Bevillnings-Utskott äligge att opåmint vid hvarje Riksdag uppgifva de allmänna grunderna för den blifvande Bevillningens fördelning.
Stats-Kontoret leve.erade öfverskottsmedel följaktligen icke förekomma.—Det sålunda inlrälLde dröjs - — 11 — målet med levereringen af i84o års öfverskotter liar val icke egentligen inverkat på Riksgälds-Konlorets kontanta kassabehållning, enär, i händelse af desammas tidigare aflemnande, ett dera motsvarande belopp af den i Riksgälds-Kontoret innestående oell för Kongl. StatsKontoret disponibla statsfyllnadssumma förmodligen blifvit i stället uttaget; men Revisorerne hålla i allt fall före, att, till vinnande af reda i räkenskaperna samt likstämmighet i de årliga Liqviderna emellan Statsoch Riksgälds-Kontoren, Stats-Verkets Öfverskotter, såsom jemväl vanligtvis iakttagits, böra till Riksgälds-Kontoret aflemnas före slutet af det år, då den Rikshufvudbok, hvarpå de sig grunda, skall vara afslutad; helst det för Riksgälds-Kontorets financiella -operationer kan vara af väsendtlig vigt, att ifrågavarande, på förhand o bestämbara, tillgång, så snart som möjligt, varder för detta Verks Styrelse känd och disponibel. Enligt de i Herrar Fullmäktiges Berättelse Revisorerne meddelade uppgifter, angående Riksgälds-Kontorets rörelse under innevarande års första hälft samt ställning vid slutet af samma halfår, hafva Kontorets Inkomster derunder uppgått till 2,923,999 R:dr i5 sk. 6 rst., hvaraf de från Kongl. Stats-Kontoret då erhållna Öfverskotterna och Besparingarne för år 1840 utgjort 352, r 34 R:dr 36 sk. j rst. Deremot har, under samma tid, fråaa Riksgälds-Kontoret blifvit utbetaldt ett sammamäknadt belopp af 2 4^4»47^ R;dr 43 sk. i rst.
Later man ytterligare de öfrige 4 LieutenantsLönerne användas för lika många eller 4 tillökade Capitener, så utgör deras antal det behöfliga för 3:ne Bataljoner. Lieutenantsoch X?endriks - 226 Stats-Utskottets Bostäliena äro för det mesta lika goda till afkastning — desse sednare äro 8 till antalet att tilldela lika inånga Lieutenanter — då måste 4 Lieutenanter förses med UnderOfficersBoställen jemte den contanta Lönetillökning här nedanföre föreslås för att äfven blifva ti 11 räck lige för 3:ne Bataljoner. i2Fendrikar kunde lika som de med Underofficers eller StabsFendriksLöner nu försedde 4 erhålla UnderOfficersBoställen och contant Löntillökning. Genom detta förslag skulle 16 UnderOfficersBoställen användas för Officerare utom de 3tne Adjutanternes vid hvarje Regemente. Af 4o UnderOfficersBoställen, som finnas vid ett Indelt Infanteri, återstod således 21. Af desse kunde 16 användas till arne med Boställen försedde Underofficerare vid hvarje af de 8 StamCompagnierne och de 5 användas till jemnande i godhet af de öfriga — 2tne skicklige Officersämuen kunde då innehafva desse 2:ne UnderOfficerarelönerne vid hvarje Compagni såsom OfficersExpectanter — de öfrige Underofficerare flere eller färre, borde förses med 2tne eller 3:ne N:r-Löner och tagas liksom Corporalerne ur truppen helst i de fleste orter numera finnas många sådane ämnen i SoldatClassen som kunna både räkna och skrifva och jag tror att Halfherrar, som vanligen blifva och förblifva Underofficerare ofta äro sämre än de UnderOfficersCorporaler med hvilka Armeen i fält alltid funnit sig belåten, äfven under tider då bildningen i de lägre Classerne varit ojemförligt mindre än i nuvarande tid.