Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bevillnings-författningar jemte utländska stadgandet) och framkastade förslagsmeningar. funnit våra egna författningar innefatta vissa grunder för direkt beskattning, hvilka föga torde öfverträffas af hvad på något ställe varit eller är gällande eller blifvit stadgadt. Deremot hade dessa grunder i allmänhet med föga följdriktighet blifvit utvecklade och tillämpade. Kommitterade hade derför sökt sorgfälligt utvälja och bevara allt det rättvisa och goda, som utgör hufvudtanken i nuvarande författning, men afskiljt de utvexter, hvarmed den genom tillfälliga förbiseenden eller enskilda intressens möjligen någon gång öfvervägande inflytande, blifvit belastad. För ölrigl hade Kommitterade sökt utfinna några så litet som möjligt förhatliga kontroller för att motverka orättmätigt undandragande från tillbörlig andel i bevillningen. Kommitterade hafva vidare till besvarande upptagit den invändning, som ofta blifvit framställd, derom att nya beviliningsgrunder vöre obehöfliga, enär nu utgående algifter äro så låga, att föga klagan öfver dem förspordes och man dessutom blifvit så van vid de partiela orättvisorna, att man måhända lättare fördroge dem, än nyheter, hvilkas resultat icke kunde beräknas; hvadan det knappast skulle löna mödan att för fördelningen af ett, i förhållande till öfriga skatter och utskylder, så ringa belopp, som nuvarande bevillning utgjorde, företaga någon förändring. Jemte det Kommitterade, i anledning häraf, hänvisade till de klagomål angående bevillnin - Bevillnings-Utskotlets Betänkande Jtt 20. 3 gens fördelning, som riksdags-protokollerna innefatta, samt Rikets Ständers deraf föranledda ofvanberörda underdåniga skrifvelse, fästade Kommitlerade uppmärksamheten derpå, £att rättvisa alltid borde vara lagstiftarens första syftemål och att der orättvisa, såsom fallet vore i fråga om vår nuvarande bevillning, å alla sidor blifvit erkänd, wmåste det vara en oafvislig pligt att försöka afhjelpa densamma.
Till beredande af större säkerhet och redighet samt lättnad vid framdeles inträffande delning af inteckning, som i flere fastigheter blifvit beviljad, föreslår Utskottet, att uti ett nytt moment må införas föreskrift derom, att, då i skuldebref, hvarföre inteckning hädanefter sökes, icke finnes bestämdt utsatt för huru stor del af gälden hvardera fastigheten ansvarar, vederbörligt Taxeringsbevis skall företes och till framtida rättelse i intecknings-protocollet antecknas. 3:0 Enär, på sätt anmärkt blifyitj ifrågavarande förslag egentligen endast innefattar förklaring, huru Lagen rätteligen bör förltås och tillämpas i frågor, hvarom tillräckligen bestämd och tydligt lagstadgande a o LdgUtskottets Utlåtande N'o loj i förut icke funnits, följer deraf, ätt detta för* slag. bör under egenskap af lagförklaring hänföras och betraktas, hvilket ock i redactionen kommer att bestämdt uttryckas» Utskottet tillstyrker alltså, att, till förklaring och närmare bestämmande af rätta ordaförståndet af 18 och 19 §§* i Kongl. Förordningen den 13 Julii 1818, angående inteckning i fast egendom, desse §§. måtte erhålla följande lydelse: 18 §. Äro flere fastigheter intecknade för samma fordran, utan att uppgifvet är Jör hvad del deraf hvarje faslighet serskildt häftar, och har en elter annan af dessa fastigheter 3 samma tid, eller sedan, blifvit serskildt intecknad, eller kommit i serskild egares hand, svara da den fastighet för så stor del af den gemensamt intecknade golden, som derå belöper, efter det förhållande, som är emellan samma fastighets serskilda och alla de gemensamt intecknade fastigheternes sammanlagda värdei, enligt uppskattningen till allmän bevillning för det år, La^-Utskottets Utlåtande N:o 103. sti då den gemensamma inteckningen söktes, elier, om sadan uppskattning liden tid ej egt rum, enligt den be• villnings - uppskattning, som efter den tiden först hallen är.
Maj:t under den 11 Mars 1859 låtit, i enlighet med Rikets Ständers hemställan,-utfärda allmän Förordning angående utvidgad handelsrätt för qvinnor; men deremot, beträffande Rikets Ständers underdåniga framställning om ändring af § 25 i Handelsordningen, i nåder förklarat att, med afseende å hvad Kommerce-kollegium härvid anfört och då lämpligheten af förslaget att från Sockennämnd till Sockenstämma öfverflytta rättigheten att meddela yttrande öfver förekommande ansökningar om tillstånd till landthandel idkande, syntes destomera tvifvel underkastad, som dels en dylik förändring icke skulle öfverensstämma med den Sockennämnd tillkommande befogenhet att äfven i vigtigare frågor föra Socknens talan, och dels ytterligare bestämmelser i detta ämne tilläfventyrs kunde från mera allmän synpunkt ifrågakomma i anledning af den under behandling varande frågan om nya eller förändrade föreskrifter angående kommunal-myndigheterne i städerne och på landet, Kongl. Maj:t icke funne skäl att till Rikets Ständers hemställan i denna del lemna bifall. 147:o af den 14 December 1857, angående åtgärd till förändring af Kungsoch Kronoskjutsens utgörande (167). 1858 den 19 Juni i underdånighet anmäld och öfverlemnad till den då, enligt hvad under M 41 blifvit omförmäldt, förordnade Komité för afgifvande af förslag till ordnande i allmänhet af skjutsningsbesväret. 14§:o af den 14 December 1857, angående minskning i kreditivet för manufakturernas och fabrikernas understödjande (168). 1857 den 30 December i underdånighet anmäld och Kommerce-kollegium till behörig efterrättelse meddelad. 149:o af den 15
Återremitterades. N:a 123, i anledning af så väl Kongl. Majlis Nådiga Proposition, med förslag till Förordning emot olofliga folksamlingar, som ock serskilde i delta ämne väckte motioner. Återremitterades. N:o 124, i anledning af väckte motioner om upphäfvande af Kongl. Maj:ls Nådiga förbud af den 10 December 1812 emot all gemenskap med f. d. Konung Gustaf Adolph, f. d. Drottningen och deras barn. Bifölls. S. D. e. m. Föredrogos och biföllos Lag-Utskottets följande Betänkanden: N:o 125, i anledning af väckta motioner om ändring i 5 Gap. Missgernings-Balken. N:o 126, i anledning af dels gjorda anmärkningar emot Utskottets Betänkande N:o 66, i fråga om förtydligande af Kongl. Brefvet den 25 September 1777, dels väckt motion om upphäfvande af samma Kongl. Bref. N:o 128, i anledning af väckt motion om upphäfvande af Kongl. Förordningen den 13 Juli 1818, angående handskrifne på sedelhalvaren eller på viss man och ordres ställde invisningars eller så kallade assiguationers belopp. N:o 129, i anledning af väckt motion om förhöjning af den i lagen stadgade mansbot. N:o 130, i anledning af väckt motion om utfärdande af Taxa för rättegångskostnad. O O N:o 131, i anledning af väckt motion om rättighet för den, som lill försäljning emoltagit varor och derpå lemnat egaren förskott, alt derför njuta, framför andra borgenärer, företräde till betalning ur samma varor. N:o 132, i anledning af väckt motion om ändring af prsescriptions-tiden för klander å fast egendom. N:> 133, i anledning af väckt fråga om närmare lagbestämmelse, huru förfaras bör, då, vid lagfarts sökande, fullständige åtkomsthandlingar saknas.
Qvarter in natura, eller derföre ut gifva penninge-ersättning; hviiken Options-rätt å de inqvarteringsskyldiges S!da blifvit ytterligare stadfastad 1 Kongl. Förordningen den 21 November 172, Genom de„ a„nu tllI s grunder ällande lnqvarterings_0rdningen den 6 Julix 1720 hafva desse Inqvartenngspenningar blifvit bestämda "till sine belopp, beraknade efter den tjenst med lön på Stat livar och en af de nqvarterade innehar,* men då en sådan penninge-ersättuing, i följd af inträffade förändringar 1 Rikets Myntväsende, funnits vara otillräcklig och ej Öfvers 1 äthällarcns Femårsberättelse , '4 — 10 6 —' längre motsvarande de utgifter, som för boningsställens anskaffande tillskyndats Inq var terings tagar ne, har Kongl. Maj:t, Öfter hemställan af Rikets Ständer, den i3 November 1766 förordna!, alt inqvarterings-ersättning till Garnizons-Regementerne bolde beräknas efter en för hvarje år af Kongl. Majit fastställd cours; hvaremot Kongl. Majit funnit dess Hof-Stat ej böra af någon Inqvarteringsförhöjning komma i åtnjutande; i följd hvaraf 1720 års Inqvarterings-Taxa ännu är den enda tillämpade beräkningsgrund för Kongl. Hof-Staten. Deremot hafva Garnizous-Regementernes, med flere tid efter annan till Inqvarterings åtnjutande berättigade Militair-Corpsers Inqvarterings-anspråk blifvit alltmera förhöjda, så att, för närvarande, Enligt Eder Kongl. Majlis Nådiga beslut af den 23 Martii 1824 och den 1 Martu 1826, Inqvarteringen sålunda beräknas, att till Officerare och deras vederlikar utbetalas de i 1720 års Inqvarterings-Taxö i Daler Kopparmynt bestämda belopp, utsatte i Riksdaler Specie, med beräkning af Nio
Till vinnande af likhet mellan alla skattdragande fordras således, att räntelagarnes nu egande optionsrätt skulle försvinna, och att de indelda räntegifvarnes skyldighet att vid nyss omförmälde tillfällen erlägga forsellön eftergifves. En sådan förändring förutsätter likväl, för att ej innebära en orättvisa mot indelningshafvaren, dels att, genom vissa betryggande stadganden, säkerhet beredes för fastställandet af ett rättvist och riktigt lösningspris, hvarefter räntorna skola utgå; dels ock, att, när räntetagaren sålunda förlorar sin rättighet att, vid de tillfällen, då sådant för honom vore fördelaktigt, uppsäga sina räntor till leverering in natura, han icke eller, när ett motsatt förhållande inträffar, hädanefter skulle vara skyldig att mottaga dessa persedlar in natura, utan alltid kunde påräkna att utfå deras värde i kontant efter det fastställda lösningspriset; och sist att ersättning bereddes honom för den forsellön, hvaraf han eljest skulle gå i mistning. Detta lärer emellertid icke kunna ske annorlunda än genom statens mellankomst, och till befordrande af det afsedda vigtiga ändamålet torde alltså böra medgifvas, att, i händelse indelningshafvarne genom ett af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer fattadt beslut skulle komma att förlora ofvanberörde nu egande förmåner, de, såsom godtgörelse derför, af statsverket årligen skola tillgodonjuta en ersättning, motsvarande forsellönen, till beloppet beräknad efter samma grund, som för närvarande finnes bestämd, äfvensom att vid de tillfällen, då ränteoch tionde-gifvare skulle ega att sina räntor och sin tionde in natura leverera, och sig af denna rätt begagnade, indelningshafvarne, i händelse de icke vilja den indelda spanmålen på sådant sätt emottaga, då må, emot det att nämnde spanmål, lika med kronans behållna räntor, till statsverket ingår, för densamma af statsverket uppbära betalning efter det för året fastställda markegångspris; lärande dock, i händelse ett sådant begifvande å statens sida skall ega rum, det böra stadgas, dels att räntegifvarnes uppsägningsrätt skall vara inskränkt endast lill spanmål, med skyldighet för dem alt erlägga kontant lösen för alla öfriga i räntorna ingående persedlar, dels Kongl. Maj:ts Nåd.
Egendomen, som af Rikets Ständer vid 1823 års Riksdag varit föreslagen till Correctionslnrättning, har jemlikt Kongl. Brefvet den 29 Junii 182Ö blifvit å allmän auction till försäljning flere gånger utbjuden; ehuruväl anbuden såsom för låga icke kunnat antagas, har genom Kongl. Brefvet den G Mars 1827 inhibering af vidare försäljning skedt, emedan ändamålet var att begagna egendomen till en provisorisk Sjukhuslnrältning, och borde således vara för ÖfverStåthållareEmbetetdisponibel. Qvarnen blef likväl på grund af Kongl. Brefvet den a3 Januarii samma år utarrenderad påöårs tid till den 1 Julii i832 mot ett årligt arrende af I2Ö RldrBtco. Rymmer lyöo tunnor oriad säd. Äger utrymme för 5yoo tunnor oriad säd. r Utan hinder för qvarnrörelsen kunna här majgazineras omkring 2000 tunnor oriad spannemål. / Denna Qvarn är utarrenderad på 5 års tid från Iden 1 Januarii 1826 emot en årlig afgift af 1000 ^R:dr B:co, Rymmer 2100 tunnor oriad spannemål. Transport Åtskilliga större och mindre byggnader efter förra KronoBränneriet, dels af sten och dels af träd Stockholms Län. Norrtelje: Trenne Magazinsbyggnader af träd. En Lagerkällare af gråsten och 3:ne Gårdstomter Södermanlands Län. Nyköping: Ett Magazin med flygelbyggnad af sten Vid Gripsholms Slott: Ett Magazinshus af sten östergöthlands Län. Norrköping: Ett Magazinshus, Stora Magazinet kalladt, af träd Ett dito, Lilla Magazinet kalladt, af träd En Bostadsbyggnad med uthus af träd > jemte trädgård Tvenne stora bryggor och arne små flottbroar. Linköping : Ett Magazinshus af träd 1 Ett Spruthus af träd J Söderköping : Förra Bräiineribyggnaderne med Magazin och uthus.
— Dubbelt brefporto till Schweiz. o c h färger. (K. &amp; K. Hofleverantör.) Doktor Carl Fritzell. HERM. Grefmagnigatan XO. Invärtes och barnsjukdomar. Aktiebolaget MEETH8 Stort urval af Tandläkaren D:r jpberÉ Berg, Nya 14 S t u r e g a t a n 14. Handelsbanks Notariatafdelning Rysch nu inkomna. — A l l m. Hvarje kurs (pris 15 kronor) omfattar en månad, tre timmar dagl. Elev syr endast eget arbete. Prof ver finnas till påseende. T. A. 55397) 5 Ett aptitgifvande, magstärkande vin, afsedt för konvalescenter och svaga personer i allmänhet. Rekommenderadt af m å n g a hrr läkare. Kindergarten. H 4 Nästan omedelbart Säljes färdigt för servering. I J Drygast. V i sälja denna prima sort oblandad pr kilo än vissa andra firmor. Mindre aromrikt. Utmärkt hvardagste. Insänd 4 0 Öre i frimärken, så erhålles prof af önskad sort. AKT E I BOLAGET STOGKHOLMS DISKONTOBANK 1 Regeringsgatan 1, godtgör å Sparkasseräkning 5 % ränta. A en motbok kunna tillsvidare utan uppsägning 1,000 kr. i - månaden uttagas. I landsorten boende borde bänvända sig direkt till banken. | TIDNING. Osk. A. Heintz, &lt;SL (S. T. A. M SS^i •&gt; 3a ^ &gt; - &gt; ^ &gt; ^ •&gt; ^ ?• ^2ä &amp; Köp Ekström &amp; Hoflund, D EN X ex. är V a c k e r t H å r. F. Dufva, Herr E m i l Nordström, Fru Elin Edlund samt i Jönkö- pings-Magasinet och i Göteborg hes Kongl. Hofleverantör JA. Z i w e r t z. (Nord. A. B. 6452) Väfskola UIBUIU.
Protokoll, Riks-Ståndens, angående upplagan af Bihanget dertill: B I. 53, A. 53. — —, i fråga om prenumeration å Bihanget till dem: B. I. 53, A. 53. — —, angående dels godtgörelsen af vissa kostnader för tryckningen af dem vid innevarande Riksdag, jemte dertill hörande Bihang, dels bestämmandet af aflöningen för Riks-Ståndens och Utskottens Kanslioch Vaktbetjening: B. III. 637; IV. 4, A. 4; B. V. 284, 285, A. 285; B. VI. 57, 135, A. 135. — —, angående acceptering, efter Riksdagens slut, af räkningar å tryckning och häftning af Bihanget dertill: B. VII. 391, 392, A. 392. Protokoll hos Nämnden till omröstning öfver Högsta Domstolens ledamöter: II. 209. —, vid val af komiterade till tryckfrihetens vård: II. 256. •—, vid val af Rikets Ständers Justitie-Ombudsman och hans Suppleant: II. 272, 273. Protokollseller Kontrakt-utdrag rörande leveranser för Kronans räkning, i anledning af väckt motion om upphörande af expeditions-lösen för dylika utdrag: B. II. 198, 207, 225, A. 225. Protokolls-förande, angående anställande af edssvurna sådana vid Häradsoch Rådstufvu-Rätter; motion af Friherre Stephan Creutz: se Motioner. Protokolls-förande i Riddarhus-Sekreterarens ställe: I. 12, 128, 492. Protokolls-utdrag, Rikets Ständers, i anledning af väckt motion om upphörande af tryckningen deraf; B. I, 464, 490, A. 490.
Ett sådant förfarande synes mig ingalunda kunna försvaras genom det erkända stora behofvet af en ny lagstiftning rörande kreditväsendet, ty denna lagstiftning skulle ej derigenom kunna påskyndas, enär man väl ej kan föreställa sig, att Konungen, skulle till alla delar stadfästa det förslag till konkurslag, som af Rikets nu församlade Ständer kan komma att antagas, utan skulle väl resultatet af nämnde förfarande i bästa fall endast blifva en nådig Proposition till nästa riksdag, således något som i alla händelser måste inträffa. Dessutom kan man ej förneka den möjligheten, att ett nu af Rikets Ständer utan nödig ledning upprättadt förslag till konkurslag skulle kunna innehålla grunder och bestämmelser, som kunde förhindra Konungen att till nästa riksdag inkomma med nådig Proposition i ämnet, hvarigenom den vigtiga och högst behöfliga lagstiftningen skulle fördröjas. 72 Lag-Utskottets Betänkande M 33. På grund häraf får jag vördsamligen tillstyrka, alt Rikets Ständer mätte, med förkastande af Lag-Utskottets Betänkande, förklara, att de för det närvarande ej kunna å Herr Dalmans motion fästa afseende.» STOCKHOLM, TKYCKT HOS J O H. It Ii C K M A N , 1860. Lag-Utskottets Betänkande N:o 34. 1 34, Ant. till Exp.-TJlsk. den 21 Jani 1860, kl. 3 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion, angående antagande af ny lag om tioårig preskription och om årsstämning, Gällande lagstadganden i dessa ämnen återfinnas hufvudsakligen i 9 kap. 12 § Handels-balken samt uti 9 kap. af 1830 års Konkurs-lag. Handels-balkens omförmälde §, sådan den ursprungligen lydde, innehöll, att om den, som hade fordran hos annan, i gods, penningar eller hvad det vore, icke kräfde den skriftligen eller muntligen, eller gaf den an för Rätta eller hos Konungens Befallningshafvande inom tjugu år, så ägde han sedan ej någon talan derå.
Om frågan rörde införandet af någon ny näringsgren, eller vidtagande förbättringar i de redan tillåtne, så skulle jag gerna understödja Motionärens önskan om en fri och obegränsad Tackjernshandel; men då jernhandteringen i Sverige redan är gammal, fördelad på nästan alla delar af Landet, grundad på olika locala förhållanden, och befästad genom derefter lämpade pri vile - 464 Den 3o December e. m. gier, rättigheter och skyldigheter, och deraf nu uppkomne förhållanden otvifvelaktigt skulle komma att undergå betydliga förändringar, om den nu väckta motion bifa i'. es; så anser jag nödigt att jättra mig emot densamma, och anhåller få fästa EkonomiUtskottets uppmärksamhet derpå, att Jernverks-egarne i vårt Land, eller de sorn förbruka tackjerns-tillgångarne, kunna indelas uti tvenne classer, med emot hvarannan stridande interessen. Den ena är skyldig att förse sina Stångjernssmiden med tackjern af egen tillverkning; den andra deremot i saknad af tillgång af malmer och kol, och utur stånd att åstadkomma blåsning, men har deremot rättighet att anskaffa detta behof från de tackjernsblåsande Bergslagerne. Den ena drifver således sin rörelse med ett vilkor, sorn icke utan åtal och ansvar kan eller får åsidosättas, den andra åter drifver sin rörelse med en gifven rättighet, som till stor del bestämmer värdet af desse egendomar. Häraf följer, att en fri och obegränsad Tackjernshandel rubbar de emellan Brukens egare utstakade förhållanden, föranleda tvistigheter, och bidraga till någras fördelar på de öfriges bekostnad, samt derigenom grundlägga missförhållanden och oreda i hushållningen på det hela. Den 3o December e. m. 465
FisealsEmbetet tillhandakomne tillförlitlige upplysningar, både Doctor Gullander och Borgmästaren Kjellander befinna sig uti ett sådant financielt obestånd, att de icke förmå lemna Banken någon äfven den ringaste godtgörelse, om en sådan blefve dem ålagd. Med föranledande häraf, och då Gullander och Kjellander, derigenom att de blifvit förklarade förlustige deras befattningar såsom Ledamöter uti Låne-Contoirets Direction, måste anses hafva nog dyrt guldit det tilläfventyrs öfverdrifva förtroende, de byst lill Lindstedt och den person, hvilken, i egenskap af Banco-ombud, i första rummet tillhört att med alf möjlig uppmärksamhet följa goromålen vid Conloiret, har Utskottet, som emot förre Kamereraren Lindstedt och förre Banco-Casseuren Björkman velat bålla Låne-Contoirets talan öppen, funnit sig ega skäl vördsamt tillstyrka, att ali vidare talan emot förre Directeurerne vid Malmö Låne-Contoir, Contracts-Prosten Gullander och Borgmästaren Kjellander, i och för den, genom förre Kamereraren E. P. Lindstedts bedrägliga förfarande i tjensten, Lune-Contoi ret tillskyndade förlust, måtte få förfalla; och beloppet af denna förlust i räkenskaperna bland osäkra fordringar upptagas och balanceras inom linien. Stockholm den ra Mars iSzji. Jiih. till R. St. C Samt. 1 dj/l. 44 Ucijtet. STOCKHOLM, Kongl. Ordens - Boktryckeriet, 184 * - Banco-Utslwttcts Utlåtande, K:o 1C2. 1 N:o 162. Ank. till Exp. Utsk. den 2G Mars, kl. 1 e. m. Utlåtande, i anledning af vackt fråga om belåning i Banken aj Bergs-Frälse-egendom.
Föredrogos och biföllos Baneolltsk:s ncdannämnde i gårdagens plenum på bordel lagde mern.: N:o 77, med hemställan, att en gratificalion måtte få utan01’dnas åt Bankens vaktbeljening samt lill vaktmästaren i Bancodisconten; N:o 78, om arfvode för renskrifuing af Utsk:s protocoil; N:o 79, i anledn. af förrättad revision af Bancodiscoiitverkets räkenskaper och förvaltning för är 1844. 084 Den 23 Maj f. m. Vid föredragning af BancoUtsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda mern. N:o 80, i anleda, af RiksSlms skiljaktiga beslut i fråga om Statsoch BancoUtskms utlåt. N:o ISO, blcf detta mern. lagdt till handlingarne. Upplästes till justering och godkändes nedanniimnde från Exp.Utsk. inkomne förslag till 11. St:s und. skrifvelse!' till K. M.: N:o 227, ang:de den till skolorne i städer inom Lunds stift utgående Helgonskyld; N:o 228, om förändrad beräkningsgrund för Båtsmansvacance-afgiften af nyroterad jord inom Blekinge län; N:o 230, ang:de gemensamma ransakningsbäkleii oell tingsställen för särskilde härader; samt N:o 231, ang:de ändringar och tillägg i K. förorda, om prestval d, 1 April 1843. Äfvenledes upplästes till justering samt godkändes Exp.- Utsk:s följande förslag till §§ i riksdagsbeslutet: N:o 65, ang:de nytt Bancoreglemenle; N:o 66, ang:de anvisade medel för behöfvandes undsättning i missväxtår; och N:o 67, ang:de gemensamma ransakningshäktet! och tingsställen för särskilde härader. H. Ex. Ilr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum bomme att fortsättas kl. 7 e. m. Föredrogs
I en lugnare tid, i fredens njutning hade kan hända hos mig större betänkligheter upkommit wid de förändringar, wid de stadganden den bjuder; men mine Herrar! betänkom wär ställning; mer än en tredjedel af Riket förloradt; det öfriga dels besatt af fiendtliga härar, dels hotadt af trotsande Grannar, som med full kännedom af wär swaghet', wärk utblottade tilständ, stal se sig i Sinnenas söndring winna en för - Den Z Junit. S6^ Nyad styrka. Den mägtigaste af mära fiender, Nekande all underhandling med et folk som saknar Regeringsform, som saknar Konung: Sägen, är det mål nu tid at fördröja medlen, at med den noggrannhet som tilhör den stilla öfMerlaggningen, malja emellan sätten at undmika den afgrund ost hotar, och g i smes mål för ost mer än et c Jag tror det ejWantom ej af menniffor fullkomlighet, den gifmes lika litet i deras arbeten, som i deras lynnen, och nöjom ost Med dem, der bristernas antal ej har öfmermigtcn. — Wisligen hafma de Herrar och Man, som Riksens Ständer Updraqit det Miqtiga förtroendet, at stadga kommande äldrars säkerhet, förutsedt omöjligsctett at inom sä kort tid som denna fullkomna sit stora wärf, Smeriges Grundlag, pä et sätt, at inkast eller förbättringar ej Moro lika möjlige. I 81 Z lemnäs en Mag altid öppen för de sednare; med försigtighet Upffjutes rättigheten af besluts fattande til den Riksdag som följer näst efter den, ä hwilken anmärkninaen är gjord: Jag gillar högeligen en omtanka , som försäkrar ost ätmindftone frän de misttag eN öfwerdrifmen brådska kunna mälla; men wägar til Ridderffapet och Adelns mogna ompröfwande i ödmjukhet foresta, om i anseende til närmarande mädliga omständigheter, icke ds irenne uttryckliga förbehäll mid stonstituttonsns antagande borde göras. H ändras pä sätt en wärd Ledamot