Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr af "Wingård har inlemnal ett för* slag, om hvilket jag ej vill säga mera, än att det skall blifva den största fägnad att få läsa och begrunda det inom Utskottet, ty jag tror det vara bästa utvägen att genom en ordnad tull befordra Spannmålsafsättningen. Det har blifvit nämndt, att6o§. RegeringsFormen skulle lägga hinder i vägen förförslaget. Jag tror, att man skulle önska, att StatsUtskottet väckte frågan om förändring af denna §., men tillstår, att jag ej minnes om RegeringsFormen gifver anledning dertill. Jag ser i alla fall icke något hinder för hvilken enskild Riksdagsman som helst, att i ConstitutionsUtskottet väcka denna fråga, då den står i förening med tullen på Spannmål, och de Motioner, som redan äro gjorde. Om äfven detta ej kunde ske, finner jag dock intet hinder för Rikets - Den 17 Decen>ber f. m. 97 frets Slä lid er, alt lill Kongl. Maj:t framställa den underdåniga önskan, alt Han täcktes godkänna en på säkra grunder fotacl tull på Spannmålen. Det kunde för landet blifva ganska nyttigt. I afseende på den förlägenhet, sorn uppkom år 1826', är det åtminstone min öfvertygelse, att om icke Regeringen, måhända af privata personers anmälan om öfverproduction, blifvit föranledd att uppskjuta medgifvande af Spannemålsiuförsel; om den blifvit tillåten i Julii månad och utan så många inskränkningar, hade Crcditivet icke behöft anlitas; och det hade jag ansett som en stor lycka för landet. Ty, ehvad beslut Rikets Ständer än må fatta angående återbetalningen, är det i alla fall aldrig någon lycka för landtmannen, alt skuldsätta sig, om än vilkoren äro aldrig så goda. Hans Exccllence Herr Grefven och Landt Mar skalken tillkännagaf, att Plenum fromme klockan half till 6 i eftermiddag att fortsättas. Friherre Boyej Ludvig:
Utskottets fläste Ledamöter, angående war behörighet att yttra ost öfwer Swen Perssons fran ^Christianstadsoch Abraham Larssons fran Östergöthlands Län Memorial», får jag äran följande anföra: 464 Den 6 Junii. Att Stånds-Privileqii-ändringar ej tillhöra Ekonomieoch Beswars-Utskottet, wisar sjelfwa Constitionen — men hwad försias med sadane Privilegier? Jo, i min tanka en rättighet som ett RiksSland äger att begagna med uteslutande ratt för ert eller flere af de öfrige, eller ock en rättighet, som något Riksstånd äger pa de andras bekostnad. Deremot giswas mangfalldiga rättigheter, hwilka hwar och en Medborgare tillkomma, och således ej kunna hit hänföras, till exempel: att beskatta sig sjelf ar En, men hwilken likwäl ej hörer till Consritutionsutan Bewillnings-Utskottet: Att ej twin, gas utgöra Folk till Rikets förswar utan gemensamt bifall öfwer hwad stadgat narit ar ock en rättighet — icke destomindre har detta slags Privilegium aldrig ansetts tillhöra Constitutionsutan något annat Utskott Pa denna grund war EkonomieochBeswarsUtskottet uppdragit, att 1810 i April afgöra sattet till 'Armems förstärkande; Riksens Högloft. Ständer godkände äfwen Desi Betänkande, om all oroterad jords Roteringsskyldighet. Pa samma grund nedsattes nu ett Utskott till beswarande af Kongl. Majtts Nådiga Proposition om förändring af Förstärknings-manffapets utgörande. I annan händelse synes mia att Riksens Högloft. Ständer icke äga af samma skäl rätt att desima öfwer sa kallade Ståndspersoners jord och förmögenhet innan de deröfwer biifwit hörde, som likwäl är dem betagit — Hwad kan närmare röra deras rätt än en sadan beskattning?
En gång hade han ett jernvägsarbete på entreprenad och väntade en last jern från England. Men farleden var för grund för stora lastångare och jernet måste fraktas på ofantliga pråmar och en bogserbåt skulle draga dem fram. Emellertid utbröt storm som hotade att störta både pråmar och ångare i djupet. Ingeniören stod på ångarens däck och såg manskapet stå färdiga att med yxor afhugga kablarne som band pråmen. I samma stund dessa hugg skulle falla, skulle det också vara förbi med frukterna af alla dessa års arbete och jernlasten skulle sjunka i djupet med alla hans förhoppningar. Han skulle bryta sitt hedersord, ur stånd att utföra det arbete han åtagit sig. Det var att hafva ställt allt på ett kort. Man kan tänka sig hans känslor och dock måste han visa sig lugn. Han gick till och med ned i kajutan och spelade bräde med kaptenen. Sådant är en mans lif. Till sist sade hon: ”Ack, hur många gånger har jag ej bedt att han skulle få helsa och krafter igen; hur gerna skulle icke jag vilja sitta i hans ställe om han derigenom finge förmågan att röra sig som jag!” Hon talade så enkelt, så sansadt, men hvilken innerlighet låg der icke i tonen. Sådan är en moders kärlek.166 (Malmö.) I dag har jag läst Amalia Fahlstedts ”I flygten”, men kunde ingalunda finna den så utmärkt som Schéele säger. ”En drömbild” är på sina ställen något oklart berättad och man behöfver fundera för att kunna reda [ut] när hon talar om den närvarande eller den förflutna tiden. ”I elfte timman” är delvis utmärkt, i synnerhet i början, dess grundtanke är god och tilltalande, men slutet förefaller något vårdslösadt och påskyndat. Dialogen är i denna som i dem alla något stel och sökt. Replikerna komma så svarfvade. Det är icke lif nog. Det hela förefaller icke upplefvadt utan tänkt.167 Grannar. (En korg) – Hon låg tillbakalutad mot en trädstam, med händerna sammanknäppta under nacken och blicken fästad på de framseglande strömolnen. Der låg ett sjelfsvåldigt behag öfver hela hennes varelse. Och hon sjöng.
Borgströmska fonden, med kapitaltillgång af 16,473: 33. — Å dessa medel har under revisionsåret någon ränta icke beräknats; och enär Revisorerue af räkenskapen ej kunnat inhemta anledningen härtill, hafva Revisorerne ansett sig böra å detta förhållande fästa uppmärksamhet. Lunds Kongl. Universitet. Med anmärkningar granskad i Kongl. Kammar-rätten, redogör denna räkenskap för Akademiens inkomster och utgifter på följande sätt: Debet. Balans från år 1859: Tillgångar: Akademiens egna medel Reservfondens dito Magnat-stipendie-fonderuas dito Diverse donationers och fonders dito Uppbörd : Akademiens egna medel Reservfondens dito Magnat-stipendie-fondernas dito Diverse donationers och fonders dito Balans till år 1861: Skulder: Akademiens egna medel 37,564: 46. Credit. Balans från år 1859 : Skulder: Akademiens egna medel Reservfondens dito Magnat-stipendie-fondernas dito Utgifter: Akademiens egna medel Reservfondens dito Magnat-stipendie-fondernas dito Balans till år 1861: Tillgångar: Akademiens egna medel Reservfondens dito Magnat-stipendie-fondernas dito Vid genomseendet af det räkenskapen bifogade sammandrag öfver utanordnade medel under revisionsåret hafva Revisorerne fästat uppmärksamhet dervid, att bland kostnaderna för det den 1 Juni samma år försiggångna akademiska rektorsombyte förekomma följande utgiftsposter, nemligen för bönens förrättande 4 R:cir 50 öre, till Domkyrkoklockaren för sången 4 R:dr 50 öre, till Akademi-kapellmästaren 15 R:dr samt till Akadeini-vaktmäsiaren och Pedellen 4 R:dr 50 öre. Om än böneförrättaren och Klockaren, såsom icke tillhörande akademisiaten, ansetts icke kunna vid ett dyiikt tillfälle lemna erforderligt tjenstebiträde utan särskild vedergällning, vill det deremot synas, som Kapellmästaren samt Vaktmästaren och Pedellen, hvilka åtnjuta lön å Akademiens stat, varit pligtige att utan särskild ersättning tjenstgöra vid denna ceremoni, som hvarje år vid Universitetet eger rum. § 2.
Nu kan jag säga med visshet att det är grefven af Lille etc. Jag går nu med min kår att vid landstigningen här välsigna dem på franska. Den 27 sept. Det är skönt att mina vänner, in hoc temporis artioulo, längta efter bref från mig. Jag går att uppfylla, surtout, Tit: väntan; men vänta ingenting redigt af mig och framför allt lemna icke ut mitt griflonage i händer, som kunna missbruka hvad jag skrifvit. Voyons å présent. Stormen låg så starkt på Olands östra sida att ändamålet ioke kunde vinnas till att dublera den södra udden för att den vägen komma in i Kalmarsund. Konungens skepp, en tremastare ifrån Liffland, måste då med många seglare kasta ankar en mil oirka ifrån land. Man fann en botten af fin sand. Fartyget böljade drifva med sitt ankare. Här var verkligen all fara attdet skulle stöta på de mångfaldiga klipporna. Ändteligen började ankaret att hålla fast. Man signalerade med alla flaggor. De orädda öländingarne vroko sig ut med flera båtar. Sjö och väder lade sig ock något, så att hela herskapet kunde intagas i en stor båt, som likväl omöjligen kunde lägga intill landet. De hurtiga bönderna tillskapade då i största hast en espèce brygga, så att konangen med sin svit helt torrskodd och lyckeligen de-barquerade söndagsmiddagen vid Gräsgård, friske och muntre, utan att ha varit synnerligen sjösjuke under en 11 dygns resa. Det var lyckeligt att en ung länsman då var på stället, som talade någorlunda fransyska. I flygande skaffade han en liten vagn, satte sig bredvid konungen och förde honom lyckeligen till prostgården, | väg. De andra herrarne fingo promenera dit upp, men efter en timmes tid voro flera tjenliga voiturer för * spända igenom den raske länsmannens arrangemang, som vann synnerlig nåd hos konungen. Fick ock af hans egen hand 10 à 12 speciedukater tillika med en ampel rekommendation sedermera hos landshöfdingen.
Då det bör förutsättas att flertalet skattskyldige aflemnar sanningsenliga taxeringsuppgifter, af hvilka kommittén hemtar nödig ledning i sitt arbete, samt en betänklig tidsutdrägt deremot skulle uppslå, om nämnde uppgifter för hvarje särskildt läll skulle infordras, hemtar Utskottet häraf anledning alt berörde förslag afstyrka. Såsom kontroll derå, att fastighetsvärde må rätt eller åtminstone icke allt för lågt uppgifvas har Herr Henschen väckt fråga om stadgande af en lösningsrätt, ungefär motsvarande den, som gäller i afseende å gods, hvilket uppgifves till förtullning, dock med egaren lemnad rätt att behålla fastigheten mot erläggande af ett belopp många gånger större, än det han sökt undansnilla, af hvilken plikt Kronan skulle erhålla det egaren velat försnilla och angifvaren riklig ersättning för det han befordrat laglydnad och berett Slaten ökad inkomst. 20 B ev.iUnin g s - U/s t; o l Ivis Betänkande N:o 5. Bade billighet och rättvisa bjuda att strängheten af en straffbestämmelse står i rimligt förhållande till den förseelse, som skall bestraffas, hvarförutan införandet i lagstiftningen af ett sådant stadgande, som det af motionären förordade, i allt fall svårligen kunde förenas med bibehållandet af eganderättens helgd, och förmodar Utskottet alltså alt Rikets Ständer icke lära fästa något afseende å Herr Henschens ifrågavarande förslag.
Convoy-Commissariatet 49;o Kongl. Krigs-Collegii Artilleri Afdelning ,,,,, 50:o Kongl. Krigs-Collegii Fortifica tions-Afdelning , , , 51:o Topografiska Corpsen 52:o Militue-Boställs-Cassan 53:o Kongl. Krigs-Collegii Utred nings-Afdelning ,,,, 54:0 Anslaget för Exercice-Sqyadronenie >9999939999} > > *999 *9*9 Kongl. Proposit. eller Skrifvelse. cr. u B_ ? 1 Afdelning. | eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut. 1 Underdånig Skrifvelse. Ti P 09 OJ era C3 M> B rr T Ridd. 0. Adeln. PresteStåndet. BorgareStåndet. BondeStandet. IN :o N:o Sid. Granskning af Rikets Ständers Revisorer: verkställd för år 1839 i afseende å: 55:o Kongl. Krigs-Academien , , , > 56:o Extra anslaget till Försvarsverkets iståndsättande , , , , 57:o Stor - Amirals-Embetets Tredje Afdelning ,,,,,, 58:o Kongl. Öfvcr-intendents-Embetet 60:o Anslag för byggnader och reparationer å Stockholms Slott , 6t:o Salpeter-Fonden ,,,,, verkställd åren 1835, lt537 och 1839 i afseende å: 62:o Riksgälds - Verket och den åt Riksgälds-Contoiret uppdragne utredning af Götha Canal-Bolags och Malmö f. d. BiscontInrättningar ,,,,, Svar på återremiss , , , , 63:o de under Kongl.
1*87 de den 5 sistledne Martti, angående regleringen af Staten för Uliriksdahls Kongl. Lust-Slott, i så måtto som den projecterade Pensions-anstalten för Sex fattiga Enkor, ansetts böra fortfarande bibehållas och icke såsom Utskottet tillstyrkt, efter nu varande Enkornes afgång upphöra, med då Utskottets yttrande i alla delar blifvit utaf 3:ne Riks-Stånd bifallit, nemligen af Högfofl Ridderskapet och Adelli den 4 sistledne April af Vällofl. Borgare-Ståndet den yxle i samma Månad samt af Hedervärda .BondeStåndet äfven den 4 sistledne April , har något vidare afseende å berörde anmärkning ej kunnat emot 6g §. i Regerings-forrnen göras, än att Utskottet får sådant vördsatnligen anmäla. Stockholm deni 7 Maji 4818. N;r 223. Stats-Utskottets Utlåtande öfver anmärkningar vid dess yttrande om Reparations-kostnaden på Operahuset. I anledning af gjord anmärkning vid Stats» Utskottets Utlåtande af den 13 näs!. April an* gående medels anslående för verkställde och hädanefter skeende Reparationer å Operahuset, har Höglofl. Ridderskapet och Adeln till Utskottet återremitterat denna fråga. Men emedan de öfrige ?,:ne Stånden nemligen Högvördige Präste-Ståndet Vällofl. RorgareStåndet och Hedervärda Ronde - Ståndet under den i8;de si6tU Ap^il bifallit Utskottet» yt - |:88 Stata-Utakottets Betäniandert'. rande, ty kan emot 6g §, i Regerings-forrnea detta ärende till vidare handläggning icke upptagas; Hvilket Utskottet får vördsarnligen an7 wäla. Stockholm, den 7 Maji 181 g. N;r 254, Stats-Utskottets Memorial angående gjorde anmärkningar vid Stats-Utskottets yU rande om Löneförhöjning för Qommi• nistrarne 1 Stockholm.
Sedan Stats-Utskottets hemställan, att Lagmansoch Häradshöfdinge-räntan måtte upphöra, blifvit af PresteBorgareoch Bonde-Stånden bifallen, hvarvid likväl förstnämnde 2:ne Riks-Stånd fästat det villkor, att äfven Sterbhus-afgiften skulle försvinna, samt Bonde-Ståndet, som förut afslagit Utskottets tillstyrkan, rörande sterbhus-afgiftens upphörande, numera, enligt Utskottet tillhandakommet ProLocolls-utdrag, under den i6:de sistl. September, funnit skäligt antaga Utskottets, uti 3:dje punkten af Memorialet N:o 3o2, gjorde inbjudning, att Bonde-Ståndet måtte förena sig med Presteoch Borgare-Ståndens beslut och medgifva, att sterbhus-afgiften må försvinna; så och enär vid delta förhållande frågan om Lagmansoch Häradshöfdinge-räntans samt Sterbhus-afgiftens upphörande är genom 3:ne Riks-Stånds sammanstämmande beslut afgjord, kommer den i ofvanberörde 3:dje punkt föreslagne voterings-proposition att förfalla. Beträffande åter de öfriga 2:1 e, uti Memorialet N:o 3oa upptagne, punkter, i afseende hvarå de af Stats-Utskottet föreslagne voterings-propositioner, blifvit af samtlige Riks-Stånden under den 16 och ig sistlidne September godkände, har Förstärkta Stats-Utskottet, med tillämpning af 6g §. Regerings-Formen, denne dag anställd omröstning i följande ordning: lista Voteringen.
Odelsoell Aasoedes-Relten, sorn ål söner tilldelar dubbelt alf emot döttrar och åt äldsta sonen lösningsrätt till hemmanet, har jorden bibehållits mera oklufven än annorstädes. Att kärleken till den från urminnes tider af slägten besuttna jorden är nära befryndad med kärleken till fäderneslandet, vet hvar och en. Månne då icke vårt BondeSt. borde, så vidt möjligt är, bibehållas vid en belägenhet, någorledes liknande dess Norrska medbröders? För Adeln anser jag denna styckning af jorden, på skäl sona redan äro anförda, lika skadlig som för BondeStåndet. Om Adelns döttrar ärfde lika med sönerna, så vore det gifvet, att i samma mån de förra gifte sig med ofrälsernän, Bomme en större del af Adelns egendom än för närvar, alt gå ur Adelns händer. Så länge hans medlemmar äro sjelfskrifne lagstiftare här i landet, är det nödigt att sönerne uppfostras så, att deras bildning motsvarar deras kall, att de icke allenast duga lill tjenstemän, utan äfven alt uppfylla den plats, som tillkommer dem på detta rum. Innan denna deras rätt alt deltaga i Sveriges vigtigaste angelägenheter upphör, bör ej heller den ohka arfsrätten borttagas. Idel vore, efter mitt förmenande, att undergräfva deras duglighet för deras kall. Man säger, att om Adeln vill bibehålla den olika arfsrätten för sina söner, så borde dessa icke lika efter de stora arf, som tillfalla borgares döttrar, genom den lika arfsrätten. Jag tror alt de som söka förmögenhet tog den lika gerna hos Adelns döttrar eller hvilkens döttrar spm deraf hafva mest, hon må härröra från hvilken arfsrätt som helst, från gåfvor eller testamenten. Men det är just min önskan, att kärleken till förmögenhet icke måtte taga öfverhand vid giftermålen inom något Ständ, utan tvertom, att qvinnan måtte väljas, för sina personliga egenskaper, och att hennes uppfostran följaktligen måtte åsyfta deras utbildning. Derigenom utvecklas hos henne den personliga duglighet, den själens godhet och styrka, som utgöra qvinnans värde, och göra äktenskapen lyckliga.
Han gjorde en ståtlig och affekterad bugning framför hr Wehler och frågade artigt, om han på något sätt kunde vara till tjenst. — Det är mr Young, han är egentligen barberare och har hatt en fältskärsoch rakstuga förut, — sade poliskonstapeln såsom ett slags presentation, hvilken likväl icke fullt tycktes vara i den lilla mannens smak, ty han drog upp sina ögonbryn till en rättutstående tofs och sade hastigt afbrytande: — Jag är tjenstförrättande läkare här vid hospitalet och skall med nöje visa herrarne denna vackra inrättning till lidande medmenniskors bästa. Jag förmodar, att herrarne vilja bese stället, och det är också mycket interessant att se, hvad välgörenheten och menniskokärleken åstadkommit. Denna asyl, som likväl i elegans och komfort ännu lemnar mycket öfrigt att önska, är helt och hållet beroende af barmhertigheten. Patienterna intagas här utan afgift, utan den minsta betalning och ega likväl allt hvad de i sin beklagansvärda ställning kunna önska ... Se så, gå din väg, Kitty, jag har sagt dig hundra gånger, att snus icke botar kolik, — tillade han, afbrytande sitt högtidliga och öfverlästa tal och vändande sig förargad till en liten qvinna, som under oupphörliga djupa nigningar följt honom och nickande med ett stort hufvud, hvars afstubbade borstiga hår stod rätt i vädret, framsträckte en mager och knotig hand. — Hon beklagar sig öfver en beständig kolik och tigger jemt snus för att bota den med; det är ett högst envist och inskränkt subjekt. Ja, det kan verkligen tyckas, att befattningen vid ett sådant här ställe icke skulle vara angenäm, och den har också sina ledsamheter, och jag sköter derför mitt kall mera såsom en menniskovän än för den lilla förtjenstens skull, som sannerligen är obetydlig, högst obetydlig.
Jag minnes från min ungdom, att vi i Paris hade Minister, och att Styrelsen ändå fann sig nödsakad att utskicka en voyagéur accredite, för att verkställa åtskilliga underhandlingar. Om Generalitetet användes vid missionerna, för att tillika inhämta för metiern dyrbara kunskaper, och öfva sig i ett yrke, som mera tillhörer dem* och vid de fredsslut, der de möjligtvis skulle kunna komma att dictera lagar, vore för dem nödigt att känna, så vore åtminstone én flerfaldig nytta vunnen. Det är visserligen möjligt, och jag bestrider det ej, att diplomater neka dem, som ej äro det, allt slags begrepp i detta afseende; men jag tror, att den diplomatik, sorn ej åtföljes af några 100,000 bajonetter och 100 linieskepp* Den 28 September f. m. ej stort uträttar. Herr HofCancelleren har sagt, att Amerika säkerligen har mindre angelägenheter alt bevaka inom Europa, än Sverige. Jag tror detta ej vara fallet, ty Amerikas intresse täger dagligen en sådan vändning, att Amerikanska Charge'-d'affairen snart torde anses af större vigt, an sjelfva Svenska Ministern. Min öfvertygelse är, att diplomatiker! häst i Konungens Conseille bevakas. Vi hafva sjelfva sett en tid år i8o3, då genom mindre klokhet hos Svenska Cabinettet en allvarsam brytning med Vår Östra granne förevar. Ambassadeuren var då frånvarande, men det lyckades det oaktadt en diplomatisk person af en vida lägre rang att återställa lugnet. När Cabinettet är oklokt, tjenar Ambassadeurens skicklighet troligen till föga, och då Cabinettet handlar klokt, kati gerna Ambassadeuren lemna rum för Ministern, och denne till och med för Charge-d’affairen. Om vi hade Tålt granska Ministercassans räkenskaper, hade vi troligen äfven funnit anledning till anmärkningar mot de i förhållande till Sveriges ställning öfverdrifna kostnaderna för Ambassaderna till kröningarne i Rheims och Moskou. Vid kröningen i Moskou år 1802 bestego kostnaderna sig icke till mera än 4000 R:dr Hamb. J3:co.
Maj:ts Nådiga Proposition angående Curhus-afgiflens fortfarande. II. B. i63. III. — N:o 10. med återlemnande af motioner om jemnare fördelning af roterings-hesväret och dervid ifrågakornmaude ersättningar. II. B. i 63. III. 208. V. A. 5. — N:o 11. med återlemnande af Kongl. Majas Nåd. Proposition rörande beskattning af Tullqvarnar samt Valkoch ( 187 ) Stampverk för andras betjenande å Städrrnes områden, samt frihet till Tullqvarnars anläggning derstädes, utan hinder af åberopad minskning i redan varande qvarnars inkomst. II. B. i64- lilA. 208. R. 208. StatsUtskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: N:o 12. i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition om afskrifning af en i Saltpetter-fondens räkenskaper balancerad summa, utgifven såsom lån till Carl Gustafs Stads Gevärs-factori. IV. B. 197. A. 261. XIII. U. 28. A. 35. XIV. A. 47. XV. E. 3o7. B. 381. A. 409. — N:o i3. i frågan om eftergift af ett Duna-arf till Piteå Stad. IV. B. 197. A. 261. V. E. 6. — N:o 14. i anledning af Arrendatorns utaf Svartsjö Kungs-r gård, f. d. Grosshandlaren Weners ansökning örn nedsättning i Arrendet. IX. A. i45. B. 433. XI. A. io3. XIII. B. 212. A. 260, 272. — N:o i5. i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Remiss, i frågan om sökt eftergift af Öfverlnspectoren Borghs Sterbhusdelegare ådömde anmärkningsmedel. IV.
Bifölls, med förändring af ordet afträdesansökning Ull ordet: konkursansökning. § 10. Bifölls. § 11. Återremitterades. §§ 12 och 13. i Biföllos. § 14. Återremitterades. §§ 15 och 16. Biföllos. § 17. Återremitterades. §§ 18—24. Biföllos. % 25. Bifölls, med följande tillägg: ”är gäldenär gift, varde kallelse å hans hustru jemväl utfärdad”. § 26. Bifölls. § 27. Bifölls, med införande af orden: samt sterbhus-delegare efter orden: Gäldenärs hustru. §§ 28—30. Biföllos, den sistnämnda §:n med utbyte af ordet aflrädes-ansökning emot o rd e t konkursansökning. § 3 (i. l:a, Salje, 4ale, 5:le och vale mom. biföllos; 2:dra mom. bifölls, med införande af orden: före konkursens början, emellan de å andra raden förekommande orden som och icke-, G:lc mom. återremitterades. § 57. Bifölls, med förändring af ordet aflrädes-ansökning lill ordet konkurs-ansökning. §§ 39—58. Biföllos. § 59. Bifölls, med den förändring, att de å raden näst den sisla förekommande orden: "der alla borgenärer” utbyttes emot orden: "der gäldenären och alla borgenärer. som vid sammankomsten ega talan §§ 60—66. Biföllos. § 67. Bifölls, med tillägg af orden "eller gäldenären" efter orden "någon borgenär”. §§ 68 och 69. Biföllos. § 70. Bifölls, med uteslutande af orden: "så- ock af gäldenären, der han när är". 8 71. Bifölls, med förändring af orden: "Begära borgenärer" till orden: ”Begär någon af parterne". Prot.-Utdrag den il, i3 och 14 Juli 1S60. 519 §§ 72—77.