Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet gjort ett sådant medgifvande, har Utskottet icke derföre föreslagit någon förändring eller utvidgning i sina förra förslag, rörande användandet af förhanden varande tillgångar, hvilket Utskottet synes mig bordt hafva gjort, då hela Utskottets förra Betänkande livilar på den förutsättningen, att det, hvarmed sedelstocken minskats, borde å 113m utgå i rörelsen, antingen i låneväg eller genom annat användande. Af denna preemiss följer, efter milt förmenande, att Utskottet nu bordt lill Rikets Ständers pröfning föreslå äfven användandet af denna sålunda tillkomna och verificerade tillgång. Yäl har Utskottet nu äfven förklarat, alt tillgångarne för lånerörelsen icke bero eller utgöras af endast det belopp, som förut varit i omlopp och utsläppt i rörelsen; en mening, hvilken jag äfven så mycket heldre biträder, som densamma låg lill grund för min vid förra BelänDih. till R. St. Haft• S2. 2 10 Banco-Utskottets Utlåtande} N:o iyg. kandet bifogade reservation. Men om delta är Utskottets grundsats, så är efter min tanka bela beräkningen i förra Betänkandet för hvad, som borde i låneväg eller på annat sätt utgå i rörelsen, icke hvilande på rigliga grunder och Utskottet hade icke bordt komma till det i förra Betänkandet innehållne resultat, att Banken hade endast en summa af omkring 1,640,000 R:dr alt använda, eller just den summa, hvarmed Utskottet då ansåg sedelstocken vara minskad.
SnmmttnfF Jtttitfniiig öfiuct ‘"IJevfoiidicj eftev 1 2(rt. af 18 * » åté 58ciyiUntn(j0:3ttt&^a uti ?i. 91. Sån för åt 18 ; ; (Sinligt 9Äantaté @umma (?7| S£iCtt;öt ©eimttmngg^ororimtngen 1858, 3rttnmrtnbtrtg öfroct Sajettnjjå-Sängherne gör Sanbet 91. 91. ®tab 91. 91. 3)ito 91. 9?. 2)ito @umma £0 g o 5 •Ö» ST CO cr o >88 © © Oo O" Cn rzr o' '-C <zr rt .gjuts, SEomter, StabSjorb, m. m fernman. ö'rö(fe;9t(intot. Ä W (28) ©ettnffmngS^Brorbnutgett 1858, SBävbc i SEufentat Sif ©tantal. 3*l:o i uti 3*1. 3*1. Sån för år 18 @ «i »t »t ct n ö r rt öfswct ;£rt£enn«$é-'8<iin$&etne ©örn iniielwfmaS unbet 6ofici(terätt. Sif yöneintomfi ftait tiOO till ocf) nieb 750 9t:br, a 2 9i:br 50 öre. (29) 3)ttl(iik iBcisitttttngS^ctotbnmgen 1858, 9l:o 2 «fi galt för är 18 * * (ämbete o rf) SEjenfl. j Sif Siöncin? I fomfi frän 900 | titt ottj meb 1,050 k 5 9t:br.
Departements-chefen ansåg väl de föreslagne lönetillökningarne af behofvet påkallade; men dels med afseende derå, att de framställningar i detta ämne, som vid förra riksdagen af Kongl. Maj:t gjordes, då blefvo af Rikets Ständer afslagne; dels ock, i betraktande af Statsverkets inskränkta tillgångar, fann Departements-chefen sig nu icke böra i underdånighet tillstyrka förnyad framställning härom. Hvad åter angick byggnads-reparationerne, så hade Departements-chefen anmodat Guvernören att inkomma med närmare upplysningar om hvad deraf vore mest angeläget, och då möjligen utväg till afhjelpande af de mest trängande behofven kunde beredas genom användande af tillgänglige besparingar å 7:de hufvudtiteln, samt således undvikas att för detta ändamål af Rikets Ständer äska serskildt anslag, hemställde Departements-chefen, att pröfningen af denna fråga måtte uppskjutas. Och då, ehuru det af Rikets sednast församlade Ständer för kolonien beviljade förlagsanslag af 6000 r:dr årligen under 3:ne år, under denna tid icke varit tillräckligt, sådant likväl, på sätt Guvernören anfört, väsendtligen härrörde af tillfälliga orsaker, såsom att tull-inkomsterne å ön varit serdeles låga och alt genom inträffade vakanser bland tjenstemanna-personalen andre personer måst ifrån fäderneslandet' ditsändas, tillstyrkte Departements-chefen i underdånighet, det Kongl. Maj:t ville i nåder föreslå Rikets Ständer, att nämnde anslag fortfarande finge under ytterligare Irenne år utgå. Hvad sålunda blifvit, i afseende å förestående med regleringen af Sjunde hufvudtiteln gemenskap egande frågor, af Departementschefen underdånigst yttradt och hemstäldt, behagade Kongl. Maj:t, uppå tillstyrkan jemväl af Stats-rådets öfrige ledamöter, i nåder gilla och bifalla. ligt belopp af 3,200: Kongl. Maj:ls Prop om Statsverk. 1830. 37
Hr von Hartmansdorff hemställde, om icke, då ingen annan anmärkn. numera återstode att pröfva, än Hr v. Hartmansdorffs, den kunde blifva contrapropostn. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, erinrade, att sådant icke gerna kunde gå an, emedan de, hvilka möjligen önskade, att-Utsk:s förslag måtte oförändradt blifva hvilande till nästa riksdag, ej ägde tillfälle att få sin mening uttryckt. Upplästes till justering och godkändes följande votensproposm: Den, som förklarar såsom R. o. Ad.‘s gemensamma tanka, i anleda, af 5:te punkten i Constit.Ulsk:s memor. Jfto 4i j alt 46 § Riksd.Ordn. bör erhålla följande lydelse: Ståndens plena böra ... på samma tid hållas. Standen vare dock medgifvet, när de samfäldt pröfva det nödigt, att på ett rum till gemensam öfverläggning sammanträda, likväl utan rättighet att der besluta annat än remisser, återremisser eller bifall till Utskms förslag, och före vid slikt sammanträde Landtmarskalk ordet. Begäres dervid inom ett eller flera Stånd votering, verkställes densamma i först inträffande särskilda ståndsplena inom de Stånd, t5 H. 46 3Ga Den 27 October f. m. der voteringen blifvit begärd. Skulle ett Stånd tarfva voterar ja; den det ej vill, voterar n ej; Vinner nej, anses R. o. Ad. ej förklara ofvannämnda förslag som sin gemensamma tanka. Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 26. Nej — 45. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. \ till 3 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Måndagen den 27 October 1834- Plenum kl. 6 e. nr. Justerades 1 prot.-utdr. för denna dag f. m. Fortsattes pröfningen af Constit.Utskrs memor. N:o 4i med åtskilliga grundlagsändringsförslag, åsyftande riksdagsförhandlingarnas ordentligare och skyndsammare gång. Fortsättning af 5:te punkten.
Uti Marseille beräknas en läst till 2,040 Kilogrammes eller 28 Millerolles, eller 240 Veltes; i Montpellier är en läst lika med 8 Svenska Oxlmfvuden eller 240 Veltes; i Bordeaux räknas per Viertel, Veltes etc. Detta bevisar att åtminstone i den stora handeln äro antagna en mängd rymdmått, som icke grunda sig på decimal-systemet; för resten fägnar det mig om meter-systemet liar trängt längre ned lill folket än jag sjelf trodde. Gr. Rosen har äfven uplyst alt i England tvenne komitéer, af hvilka han är Ledamot, sysselsätta sig med förberedande arbeten för decimal-syslemels införande och äfven delta fägnar mig, men jag tror icke alt man deraf kan sluta att man i England i alla fall får något sådant allmänt antagligt veienskapligt system snart färdigt och ännu mindre, att det snart derstädes blir verkligen infördt. Frih. Stjernstedt har sagt att K. M. skulle hafva tillkännagifvit att ett förslåg till decimal-systemets införande äfven i mått, mål och vigt skulle redan vid denna Riksdag komma R. St. tillhanda. Della tillkännagifvande kan likväl icke kallas officielt, ty såsom 202 Den 22 Februari f. m. R. St. veta vi icke något derom. Men om äfven ett sådant förslag kommer, så kommer det icke förr än sent. För öfrigt är det icke sagdt att det får opinionen för sig och jag har derföre icke velat fastkedja förändringen i mått, mål och vigt, med den i myntet, hvarigenom den sednare måhända icke skulle blifva antagen vid denna Riksdag, och det var blott för att kunna komma till Dagot resultat vid denna Riksdag, som jag så varmt förordade att de icke skulle sammanlänkas; (y jag önskar alltid alt vid hvarje Riksdag något godt må kunna åstadkommas. Hr Printzensköld har förargat sig öfver hvad jag sagt om de ultra-konservative. Jag har icke sagt något om dem, utan endast definierat dem sålunda att ultra-konservaliva äro sådana, som icke vilja ur fläcken. Detta behöfver ju ingen laga åt sig, som icke känner sig vara uti det predikamentet.
Instruklions-kompanier, om anslag för inrättande af. Se Stats Utskottels Utlåtande N:o 69 angående anslagen å 4:dé HufvudTiteln. Instrument, som ulvisar mängden och gradtalet af tillverkadt bränvin, om belöning för uppfinning af ett. Insättning och tillagning af penningar i Rikets Ständers Bank, angående förändring i sättet för. II. R. 297. Inventering, Kassa-, hos Hospitals-Syssloraän, angående föreskrift om årlig. Invisningar, angående deras ingifvande emot kontant valuta af BiksBanken till inlösen af dess Låne-kontor, samt af dess Kontor, till inlösen af Riks-Banken. II, 314. III. R. 71. VI. B. 116, 120. A. 396. — om uphörande af förbudet emot tryckta eller graverade blanketters bruk lill skuldsedlar eller invisningar, ställda till viss man eller ordres. XV. B. 233, 238, 261. A. 262. E. 283. Jord, om lika beskattning af ali. Se Beskattning. — om dess afstående för anläggning af jernvägar. Se Jernvägar. — för allmänt behof. Se Exproprialions-lagcn. Jordafsöndring. Se Hemmansklyfning. Jordbruk oell Landtmanna-näringar, angående anslag för. Se StalsUtskottets Utlåtande iN:o 71. Jordförlnster genom kanaler och väganlåggningar, anslag för. Se Stats-Utskottels Utlåtande N:o 71. Judarne i Riket. Se Mosaiske Trosbekännare. Julius, J. A., Grosshandlare. Se Eftergift. Jura Patronatup, angående uphörande af. XII. Jurisdiction, Akademiska. Se Akademiska Jurisdictionen. Justering af vigter och målkärl, om ändring i tiden för. Lagoch Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 4. Justerare, om utfärdande af ny taxa för. Se Taxa. ( 100 ) Justitim-Departementel, anslagen för. Se Hufvud-Titlarne, RiksSfatens.
?5 hans Målsman till HandtverksSocieteten, sorti _ S»6r söka skalla honom inträde hos annan Mästare, i det redan idkade, eller, i brist deraf, i 'annat handtverks , > t S-fe Da den betingade Lärotiden 15per till ända. Innan Lårlingen uppnått den ålder, vid hvilken han, efter hvad i nästföljande Artikel sågs, ka® Blifva lill Gesall antagen, vare honom obetaget, att om Lårans fortsättande, under återstående» tiden, med samme eller annor Mästare öfverens-' komma, eller samma tid till inhemtande af ant» dra njttiga kunskaper, använda; III. Artikeln. Om Gesäller. §• i* iån hvar välfräjdad person* som uppnått tS års ålder, och, antingen genom Låra, hos Mästare, på sått nästföregående Art. omfcrmålee, eller genom undervisning vid Handtverksoch Slöjdeschcla, eller på annat sätt vunnit den skicklighet i något Handtverk, alt han, vid deraf, inför Vederbörande HandtverksSocietet aflåggande LagUtskottets Betänkanden.. Tf yi Lagutskottet! Betiinkanden. prof, visar sig ega, jemte goda anlag för det yr2 ke lian valt, en vunnen färdighet vid utöfningen deraf, varde för Gesäll förklarad , och utförde Societeten för honom Gesållbref, utan annan kostnad, ån ståmpladt papper och En Riksdaler Banco i losen. (Tillägg, tillstyrkt af Adeln och BondeStåndet: för den, som visar sig ega synnerliga anlag för något visst yrke, och derjemte gjort sig känd för stadga och pålitlighet i uppförande, må, under fullgörande af ofvannämnda vilkor, för öfrigt, undantag ega rum, från hvad hår ofvan blifvit, i afseende på åldern, stadgadt, så att han, vid fyllda 16 år, och så vida han till H. H. Nattvard blifvit admittcrad, må, till Gesäll antagas.) S-a.'
Stiftsmötet. Stiftsmötet består af: a) Stiftets Biskop, sjelfskrifven ordförande i Stiftssynoden. b) De öfrige Konsistoriiledamöterne. c) Stiftets alla Kyrhokerdar och v. Pastorer inom så väl stadssom landsförsamlingar. d) En lägre prestman från hvarje prosteri. För detta ändamål samlas prosteriets alla Komministrar och Adjunkter hos Kontraktsprosten, på hans kallelse, till val af leda - 302 Den 8 Februari e. m. mot för Stiftsmötet, 14 dagar förr än Stiftsmötet sammanträder. Valet sker medelst slutna sedlar och frånvarande ledamot eger i valet deltaga genom valsedel, som insändes till mötets ordförande. e) Hvarje församling välje på allman sockenstämma, i öfverensstämmelse med K. Förordn. för Sockenstämmor i Riket, inom sig i Maj månad hvarje år 2:ne lekmän till elektorer. Pastor utlyser dag för valet i sockenstugan. Inom hvarje prosteri sammanträda första söcknedag i Juni, på kallelse af Kontraktsprost, alla prosteriets elektorer i den församlings kyrka, vid hvilken Kontraktsprosten är anstäld, och välje genom slutna sedlar 4 lekmän inom eller utom sig att vara representanter vid Stifts-svnoden. Ordföranden sammankallar Stiftsmötet pä dag han sjelf finner lämplig i Juli eller Augusti månader hvarje år. Kungörandet sker frän alla predikstolarne inom stiftet en månad före sammankomsten och sammanträdet skall ega rum i den stiftsstad, der ordföranden residerar. Stiftsmötet väljer inom sig vice ordförande. Sammankomsten varar i 3:ne söcknedagar, börjas och slutas med bön. Till öfverläggningsämuen höra: a) Redogörelsen öfver det kyrkliga 1 ifvet inom stiftet, den ordföranden sjelf upställer eller updrager åt någon synodens ledamot af PresteStåndet upställa och i synoden upläsa. b) Alla ärenden, som höra till Kyrkoväsendet. Motioner för ändring i författningar och statuter skola, skriftligen författade, inlemnas till ordföranden 8 dagar före mötets sammankomst. Blifva sedan, i den ordning de inkommit, föredragna vid Stiftsmötets sammankomst. Stiftsmötet eger ingen beslutanderätt.
För att befrämja en närmare ordning och sedlighet, organiserades år 1828 en särskildt Poliskammare “ ^ årS bÖrjar tr^de 1 Verksarahet> enligl den af Eders Kongl.’ M.j.t, för densamma utfärdade ordning af den 29 October 1828. Politie Borgmästaren är deri Ordförande och har till Bisittare tvänne Borgare som torrvis ombytas. Dess sessioner hafva vanligen inskränkt sig till en -åni veckan för handläggningen af instämda mål. Staden ar, 1 ecklesiastikt hänseende, indelad i Irenne församlingar nera Egen Storkyrkoeller Svenska., Tyska och Amiralitets Församlingen Pastor 1 Morkyrko-församlingen är, för närvarande, tillika Amiralitet Intendent, (ett Embete, som med nuvarande innehafvares afgång npphör ochrel de Pac o upphört) och Pastor-Pnmarius i Amiral!tets-Försambn-en sorn dessutom bär Irenne Com-^astorer och en. Fång-Predikant. T v.sk* Fö’* lingen iar sin egen Pastor, som af densamma utväljes och af Eders K '"V Maj, med Fullmakt förses Pastor-Primarius eller h^-Församlingen, som 1 sednare egenskapen njuter biträde äfen Stads Tom minister, har Ramdala ecb Jemsjö Pastorat som prebende. Bestämda gränser Församlingarna emellan finnas för närvarande icke och en uppgörelsf i det afseende ar ännu beroende af vederbörande auetoriteter. För lin*domens undervisningj hafva Stadens husägande innevånare, år iSaö, inköpt ett stort oell rymligt Skolhus af sten och försatt detsamma i beqvämt och prydligt stånd, med gymnastik-inrättningar för barnen och boningsrum för så val Rector som öfriga Skol-Lärare, hvarjemte ruin för en Apologist-Class är, på Gonsistorii förslag inredt, men som hittills icke kommit att begagnas, enär brist på fond till en ny Lärares aflöning hindrat inrätta wiet af en sådan lurdoms-class.
Sedan Konungen derom under - Konslitulions-Ulskollels Memorial, N:o 47. rättad blifvit, men Ilan ändock icke till Riket återkommit, tage Riksens Ständer, jemte Norr iges Stort king, i öfverensstämmelse med Riks-akten, den författningom Riks-Styrelsen, hvilken de nyttigast finna. § 93. Då Konung dör och Thronföljaren ännu omyndig är, utfärde Regenten eller Regeringen kallelse å Riksens Ständer, hvilken kallelse inom Femton dagar efter Konungens död skall i Hufvudstadens kyrkor och vidare i Riket kungöras. Riksens Ständer ege, gemensamt med Norr iges Storthing, i den ordning Riks-akten bestämmer, att, utan afseende på något den aflidne Konungens testamente angående Riks-Styrelsen, förordna en eller flere Förmyndare, som, intilldess Konungen myndig blifver, Regeringen i Dess namn, efter denna Grundlag, må utöfva. § 94. Skulle den olyckliga händelse inträffa, att den Konunga-ätt, hvilken arfsrätten till Riket uppdragen vore, på manliga sidan utginge, kalle Regeringen inom den i föregående § stadgade tid efter den siste Konungens död, Riksens Ständer till allmän Riksdag. Riksens Ständer skola då, gemensamt med Norriges Storthing, på sätt Riks-akten stadgar, ett nytt Konungahus utkora, med bibehållande af denna Regerings-Form. § 95. Om emot förmodan Regenten eller Regeringen underläte att i de fall, föregående 91, 93 och 94 §§ omförmäla, Riksens Ständer genast sammankalla, då åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Dom-Kapitlen i Riket, Magistraten i Hufvudstaden samt Landshöfdingarne i länen, att genom offentliga kungörelser, underrättelse härom meddela, på det val af Riksdagsmän, der sådane val cga rum, genast må kunna anställas, och Riksens Ständer sammankomma, att deras och Rikets rätt iakttaga och skydda.
Muzios läppar öppnade sig äfvenledes, och en svag suck darrade på dem såsom ett svar på detta onaturliga ljud. Men nu uthärdade Fabio icke längre; det föreföll honom, som om han varit vittne till en scen i helvetet! Äfven han uppgaf elt skri och störtade ut under korstecken och ifriga böner — utan att se sig om. Tre timmar senare kom trotjänaren Antonio till honom med underrättelse, att allt nu var i ordning, sakerna packade och signor Muzio färdig till uppbrott. Utan att svara sin tjänare, gick Fabio ut på terassen, hvarifrån paviljongen var synlig. Packhästarne passerade förbi h o n o m. Vid själfva paviljongstrappan stod en präktig, korpsvart hingst, med sadel, så bred, att den syntes afsedd för två ryttare. Där s t o d o ' o c k betjänterna med blottade hufvuden samt den beväpnade eskorten. Paviljongens dörr öppnades, och ut trädde Muzio, stödd mot malajen samt nu klädd i sin vanliga dräkt. Hans ansikte var likblekt och händerna hängde ned som på en död, men han gick, han rörde fötterna, o c h väl uppe på hästen, höll han sig rak och famlade efter lyglarne. Malajen satte hans fötter i stigbyglarne, hoppade upp bakom honom i sadeln och gaf tecken till aftåg. Hästarne kommo i långsam skridt, och när de passerade förbi huset, föreföll det Fabio, som om han i Muzios mörka ansikte sett två ljusa ringar. Idun Stockholm, Idum Kungl. Mofboktr. Prenumerationspris pr år: Idun ensam _ kr. I duns Modet., fjortondagsuppl. » Iduns Modet., månadsuppl. » Barngarderoben » Fredagen den 26 augusti 1898. Byrå: Klara södra kyrkog. Redaktör och FRITHIOF HELLBERG. Öppen kl. 10 — 6. Träffas säkrast kl. 2 — 3. Allm. telef. Rikstelef. Redaktionssekr. : J. NoräMng.
Nästan med dyrkan nalkades man dessa Guds och menniskors älsklingar; man hade velat offra till dem, och likväl, om man ville bidraga till deras sällhet, måste man emottaga något af dem. Jag tyckte i dem se unga prester vid barmhertigens altare, utdelande ödmjukt Gudomlighetens gåfvor. Deras mor, ... man har sagt så mycket, allt kanske, som med ord sägas kan, om moderskärlek och moderssällhet, ... men denna mors kärlek, hennes sällhet, kan ej med ord beskrifvas, ... liknas kanske blott vid hennes, som kring sin sons hufvud såg Guds helighets gloria. Vid sexton år, stodo de i den fulla blomman af på en gång jordisk och öfverjordisk skönhet. För dem öppnade sig verlden, full af glädje, kärlek och sällhet. För dem låg en ljus, blomsterströdd och fredlig väg, på hvilken de skulle vandra tillsammans, älskade och älskande åter, lyckliga och lyckliggörande; de skulle blifva menniskors välgörare och menniskors exempel, – de skulle, ... ack, de skulle det dock ej, – vid sexton år skulle de dö. På Edwards Apollo-anlete började, vid vinterns annalkande, en feberrodnad brinna, som hastigt uppblossande färgade i klar purpur hans ungdomliga kinder, och efter några timmars förlopp slocknade, lik en matt låga, lemnande efter sig en blekhet, som liknade dödens. Hans krafter började tyna, hans sköna smidiga gestalt lutade sig framåt, såsom ett vekt ungt träd, böjdt af stormen: hans andedrägt blef tung, hans förr så eldfulla rörelser blefvo matta och stilla, och hans ögons klarhet var den, som lofvar hela varelsens snara förklaring, Doctorernes dom var, – lungsot och ett lif af blott få månader än. O huru blef nu allt förändradt! Gående fram mot grafven, såg Edward sig om efter lifvet, som tycktes för hans ögon fly, liksom fädernestranden för seglarens blickar. „Jag är så ung, (sade han under djupa suckar), och jag måste dö! Lemna dig, Ellna, ... skiljas från dig, från vår mor!
Enkor eller pastorer inom Calmar Stift, om deras rätt att uppbära inkomst af stomhemman. Se Stomhemman. Enskilde Banker. Se Prival-Banker. Ersättning, angående af Guldoch silfver-arbelaren P. G. Fernlund gjord ansökning om sådan för å Banko-auktion inköpta panter, hvilka sedermera befunnits vara af oädel metall-komposition. III. B. 282. A. 391. ( «1 ) Ersättning, för förlorade löne-inkoraster. Bergsfogdai nes ansökning derom. E. 47. — angående sådan lill Tapet-fabrikören Joban Sandberg för en af honom å Banko-auktion efter silfvervärde inropad, sedermera origtig befunnen pant. VIII. B. 225. 411. A. 465. — af Convoj-Commissariatet för aflöning af Beskickningen i Turkiet, om dess beräkning bland Statsverkets ordinarie inkomster. Se Siats-Ulskoitets Utlåtande N:o 64. Ersättnings-ansvar, om befrielse för Kansli-Rådet m. m. Eskilstuna, anslag till en Slöjd-skola derstädes, angående. Se Anslag. — om statsbidrag till en kanal-byggnad deremellan och Mälaren. Se Stats-Utskottets Utlåtanden N:ris 158, 239 och 256. — Kungs-ladugård, om upplåtelse af mark från denna till skolhusbyggnad inom Klosters församling af Nyköpings Län. VI. 644. VII. R. 4. IX. B. 468, 492. X. A. 6. E. 92. — om jord-afsöndring derifrån för utvidgning af Eskilstuna, Klosters och Fors’s församlingars begrafningsplats. IX. R. 477. XI. 140. A. 148. E. 245. — angående tullfri införsel af för manufakturen derstädes oumbärlige slipstenar. Se Bevillnings-Ulskottels Betänkande N:o 3. Estenberg, Carl Christian, yttranden. I. 134. II. 6. III.
Rikets Ständer hafva likväl, i betraktande deraf, att den löne-reglcring, som nu sker, icke bl ifver definitiv, utan gällande blott för nu ingångna slals-reglerings-period, funnit den äskade nya kanslist-lönen ej böra å staten uppföras; men deremot har för Andre Registrator!) der upptagits den lön, han nu innehar, utgörande 1,555 R:dr 50 öre. Då dertill liigges ofvanbcrörde arfvode al 600 R:dr, hvilket Rikets Ständer beviljat, erhåller således Andre Registrator!! i löiic-inkomst 2,155 R:dr 50 öre, hvarigenom honom bcre - 636 Expeditions-Ulskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 192. des en billig förhöjning i nuvarande löne-förmåner, utan att något särskildt bidrag från Allmänna Indragnings-slaten erfordras. c) Hvad angår de ifrågasatta lönförhöjningarne för Kanslister oell Kopister inom denna Expedition, hvilka tjenstemän till sanitina antal, som förut, i staten upptagits, hafva Rikets Ständer, med tillämpning af den grundsats, som i afseende å dessa slags befattningar här ofvan blifvit uttalad, och med iakttagande deraf, att beloppet af den till 2,000 R:dr föreslagna Kanslist-aflöningen inskränkes till 1,800 R:dr, beslutat, att summan af tillökningarne för Kanslistoch Kopist-tjcnsterne ställes till E. K. Mils disposition för befrämjande af ärendenas gäng inom dessa tjenslegrader. Då till följd af den äskade nya Kanslist-lönens uteslutande från staten, den på indragning ställde 9:dc Kopisten, hvilkens lön icke finnes upptagen, bör der uppföras med nu innehafvande lön 600 R:dr, blilVer, med beräkning al enahanda tillökning för denna som öfriga Kopist-platser, eller 400 R:dr, den i förenämnda afseende erforderliga summa.