Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet sedermera, enligt protokollsutdraget af den 28 sisth Juli fattat, ännu icke blifvit understäldt de respektive ståndens pröfning, än mindre blifvit af Ständerne gilladt, kan jag, enär del i främsta rummet måste vara Expeditions-utskottets skyldighet, att tdlse det skrifvelseförslag icke blifva expedierade till justering i Riksstånden, innan de ärenden, hvarom skrifvelserna handla, undergått den slutliga behandling, sorn berättigar lill expedition, nu ej heller biträda den åtgärd, sorn Expeditionswtskottet vidtagit, att bifoga skrifvelseförslag, grundadt å betänkandet N:o 19, utan anser deremot, att Rikets Ständers beslut först bör afvaktas, i den af Bevillnings-utskottet sednast bedömda, men ännu af de respektive Riksstånden icke prof vade fråga, om ärendet innehar bevillningsegenskap ock Borgare-ståndets afslag å betänkandet N:o 19 således bör föranleda till uppsättande af voteringsproposition till förstärkt Stats-utskott, eller om de 3:ne öfrige Riksståndens bifall till samma betänkande skall anses afgörande. Om beredande af ett sådant beslut, i den ordning Rikets Höglofl. Ständer kunna, med afseende å det skick deri frågan redan blifvit föi'satt, anse med grundlagens föreskrifter bäst öfverensstämmande, får jag ock nu göra vördsam hemställan.” Häruti instämde Herr von Prinzencreutz, B. W. och Herr Collén, M. W. Bih, till R, St, Prot. >847 00^ 10 Sami, a d/d. 3 18 Expeditions-U tskottets Memorial, N:ris 18 och ig. Memorial till Rikets Ständer, i anledning af äterremisser å skrifveise-för slagen Näs iy3 och iy/f.
För öfrigt iakttages i afseende på godtgörandet af ej mindre Riksg;sconl:s än Jerncontts och Manuf.discontens m. fl. verks creditiv, att alla de medel, som för dessa verks räkning insättas i Banken, afräknas på ( deras creditivskulder, intilldess desamma äro till fullo liqiii< derade. Härigenom uppkommer således visserligen en betydlig fluctuation uti beloppet af de obegagnade creditiven; roen sådant inverkar i allt fall föga på den utelöpande se-^ delstockens förhållande till den metalliska inlösningsfonden, enär hvad som uttages å ett creditiv icke sällan ungefärligen motsvaras af inbetalningarna å ett annat, och dessutom, äfven enligt Utsk:s förslag, de medel, som i creditivväg blifi vit från Banken utgifna, alltid komma att genast ipberäknas i sedelstocken, i likhet med alla andra utelöpande sedlar. Vidare anser jag mig böra upplysningsvis tillägga, att det af U(sk. föreslagna beräkntssätt står i fullkomlig öfverensstämmelse med de grunder för sedelstockens beräkning, soto blifvit 3o Den 2 Mars e. ra. stadgade i BancoUtsk:s betänk. Utsk. yttrar nemi. i detta betänk, bland annat, att medgifvandet af rättigheten atl utställa invisningar icke innebär någon skuldsättning, utan en sådan måste först anses inträffa, sedan creditivrättigheten blifvit till större eller mindre belopp begagnad, i hvilken stund skyldigheten för Banken obestridligen inträder att hålla erforderliga medel för dessa invisningars inlösen tillhanda. Det förslag till sedelstockens framtida beräkning, hvilket nu ar understäldt RiksStms bepröfvande, innehåller följaktligen allenast en utveckling och tillämpning af denna af R. St. redan godkända åsigt.
Landtm, tillkännagaf, alt från Exped.- Utsk, inkommit förslag till und. skrifvelse!', hvilka egentligen grunda sig på StatsUtskts mern. N:o 242, ang:de verkställd omröstning, till följd af RiksSttns skiljaktiga beslut uti de frågor, som upptagas i StatsUlsk:s memorialer N:is 134, 179 och 180; och ville Hr Landtm, alltså nu till bordläggning låta uppläsa StatsUtskts ifrågavar. mein. Sedan detta raemor. blifvit uppläst och lagdt på bordet, upplästes till justering och godkändes Exped.Utskts förslag lill R St:s und. skrifvelser till K. N:o 33, om anvisande af ett särskildt anslag till vattencommunicationer och andra allmänna arbeten år 1840; N:o 54, i anleda, af K. M:s nåd. propos om medels anvisande till gevnrsfabrikationen; N:o 55, ang:de den lönereglering, som erfordras i följd af Statsrådets förändrade organisation. Hr Silfverberg, Magnus Diedrich, hade inlemnat ett så lydande anförande: Då jag icke förmodade att discussionen öfver Bevilln.- Utsk:s betänk. N:o 21, ang:de tullbevillningen, skulle i plenum den 29 dennes medhinnas, och vid hvars slut jag var frånvar.; anhåller jag vördsamt att dervid få afgifva några anmärkmr, hvilka torde få åtfölja återremissen. Sedan flere talare vid föredragningen yttrat motsatta åsigter röttde den oinskränkta handelsfrihet, hvilken i betänk. är antagen såsom hufvudgrund, nemi. att alla förbud emot ineller utförsel af någon vara icke må äga rum; inskränker jag mig nu att om denna princip endast yttra några ord.
Det är icke allenast af R. o. Ad. utan äf ven af Presteoch BorgareStm som denna g blifvit till Utsk:t återremitterad, och af den diskussion, som der förekom, syntes tydligt, att ehuru Ut.sk:t delar den åsigt, som Hr Carleson framställt, eller att den K. Proposm velat uttrycka just detsamma som Utsk:ts senare förslag innehåller, har den dock icke lyckats göra detta så klart, att det blifvit för alla ledamöter af RiksStånden begripligt, hvarföre den ock blifvit återremitterad. Det är just för att förtydliga gm som tillagget blifvit gjordt. Hr Carleson: I anledn. af siste talarens yttrande får jag erinra, att 11 :te gm i Utsk:ts förra förslag var helt annorlunda till sitt innehåll än motsvarande g i K. Då nu emellertid, efter hvad en ledamot af LagUtsk:t uplyst, äfven andra RiksStånd funnit g:n i K. M:ts Propos. mindre tydlig, och meningen med Utsk:ts tillägg är ett förtydligande, hvarigenom icke g:ns innehåll förändras, vill jag icke fortfarande påyrka att K. M:ts Propos. i denna del skall antagas. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., blef gm bifallen. S 12- Ulsk:ts ronde denna g till Presteoch BorgareStm gjorda hemställan lades till handlingarne. g 15. Bifölls. Hr Carleson: 1 denna g har Utsk:t föreslagit en ändring, som hufvudsakligen består i införande bär af bestämmelsen att afseende Den IS Jnli f. m. 193 afseende skall fäslas på de synnerligen mildrande omständigheterna. l)å R. o. Ad. förut förkastat ett sådant tillägg, så lärer väl deraf vara en följd att detta förkastas, och jag anhåller derföre att R. o. Ad. måtte bifalla motsvarande § af K. M:ts Propos. Gr. Sparre:
Hvad s o m däremot på ett gripande sätt k o m m e r till sin rätt genom de korta, m e n dock så elegant afrundade kapitlen är det rörande behaget och hjälplösheten hos den unga jungfrun, den afskilda, själssargande ensamheten hos den afundade, men af alla illa sedda kungafrillan, den så sent och bittert triumferande drottningens blixtlika o c h tragiska fall efter konungens, den ende vännens o c h beskyddarens, död. Allt detta är gifvet m e d impressionistisk kraft och färg i snabba drag, utan någon vidlyftig eller ingående karaktärsanalys, m e n med öfvertygande träffsäkerhet o c h i en utmärkt väl funnen tidston. Den lilla b o k e n är mättad af poesi, i ovanlig grad lättläst o c h underhållande; lägges så härtill den läckra utstyrseln, s o m så väl harmonierar m e d innehållet o c h s o m gör blotta genombläddrandet till en délice — och vi tro oss ha sagt nog att till fullo försvara vår spådom, att den snart k o m m e r att inta en plats på talrika läsarinnors » favorithylla ». I alla händelser utgör den ett åtgörande o c h betydande steg framåt i sin unge författares konstnärliga produktion. * U p notisboken. Rörelsen bland telefonisterna. D e n komité, som tillsattes vid det stora telefonabonnentmötet å Börsen i förra veckan, och hvilken komité för de strejkande telefonisternas räkning öfvertagit underhandlingarna med allm. telefonbolagets styrelse, har till denna sitsnämnda nu inkommit m e d en utförlig, men på samma gång synnerligen hofsamt affattad skrifvelse, i hvilken medlas för de strejkandes sak. gå Hufvudpunkterna i detta medlingsförslag ut på att bolaget måtte bevilja sin telefonistporsonal en minimilön, icke som nu af 20, utan 25 hittills öre i timmen, och bevilja d e m, haft högre svarande ökning de förut haft, som timlön än 20 öre, en motmed minst 20 proc.
S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Sammansatta Statsoch BankoUtskottets Utlåtande JVs 10, i anledning af väckta motioner om ändringar i Kongl. Förordningen den 26 April 1861, angående en allmän hypoteksbank, m. m., biföll Preste-Ståndet hvad Sammansatta Utskottet i sär* kilda punkter af detta Utlåtande hemställt och föreslagit, utan annan ändring, än att Ståndet, med afslag å den i 13 punkten gjorda hemställan, höjde det i 5 § af ifrågavarande Kongl. Förordning stadgade minimibelopp, 1,000 R:dr, för inträde i hypoteksförening till 2,000 R;dr. S. D. Vid förnyad föredragning af Banko-Utskottets Memorial JV2 27, angående föreskrifterna i Usta artikeln af Banko-reglementet, om Bankens verksamhet och de fonder, hvarå sedelutgifningen utöfver metalliska valutan är grundad, stadnade Preste-Ståndet i beslut som följer: Utskottets i punkten 1 framställda förslag till lydelse af 1 godkändes, med tillagg af följande ord vid slutet deraf: »Riksdagen allena eger rätt att ge nom Banken utgifva sedlar, som för mynt i riket må erkännas». Likaledes godkände Ståndet Utskottets i punkten 2 framställda förslag till lydelse af Banko-reglementeis 4 §, med undantag likväl af sista punkten, som afslogs; och beslöt Ståndet, att denna del af ifrågavarande § i nu gällande Banko reglemente skall oförändrad bibehållas, så lydande: »Äfvensom, då Bankens säkerhet det mcdgifvcr och allmänna rörelsen sådant påkallar: förstärkningar af handelsoch näringsdiskont-fonden samt medel för liqvid af obligationer, som Banken, på grund af uppgjordt kontrakt eller eljest, öfvertager eller inköper, allt under vilkor att det stadgade maximum för sedelstock ej öfverskrides». S. D. Prut.-Utdrag den 26 Maj 1866. 329 Från Vdllofl. Borgare-Ståndet.
fötter, t. o m. vid benröta, vid hugg-, stick-, skott-, snitt-, krossår; för Telegrafadress: K W. KARLBERG, utdragning af alla främmande ämnen, såsom: glas, träflisor, sand, hagel, Karlbergius. 33 DÖBelnsgatan 33. törne m. m.; vid alla bulnader, växter, karbunklar, nybildningar, t. o. m. Allm. t. Stockholm. kräfta; mot fulslag, nagelbulnader, blåsor, onda fötter, alla slags brännsår, OBS. Fullt profenl. vara. Redbar förfrusna lemmar, vid liggsår hos sjuka, svullnad i halsen, mot spikbölder, mot örsprång, behandl. Ferm expedition. Skynda vid budlöshet bos barn m. m m. m. Ju äldre den engelska undersalvan blifver, desto rekvirera. bättre resultat! I hvarje familj bör alltid finnas ett förråd af detta enda hjälpmedel. Mindre än 2 dosor sändes ej; försändes endast mot förutinbetalning af beloppet eller mot efterkraf. Kostar med postporto, fraktsedel och inpackning m. m. kr. när k ö p Godt Santos-Kaffe 1 är en ny fläcktvål, som borttager alla fläckar t. o. m. bläck, utan att skada tyget. Med Quillaia-tvåleri tvättar man själf pa nå- gra minuter sina glacéhandskar och ljusa skor. Tvålen får återlämnas om den ej håller hvad som lofvas i prospektet. Säljes hos C. F. Dufva, Drottningg. 41, hos Nordlings parfymaffär Biblioteksgatan 11 samt hos de flesta specerihandlare i Stockholm. Sändes till landsorten mot insändande af 1 kr. i frimärken till J. Malm, Stockholm. (G. 77361) Nya _ HUSA, o kunnig i sömnad, söker Ull våren plats. Svar märkt » Lenna », Trosa p. r. (331) NG, MUSIKALISK GYMNAST önskar mot fritt vivre sysselsättning i familj. U Svar under märke » Gymnast 21 », adress S. Gumselii annonsbyrå, Stockholm. (G.
För andra, till vissa företags befrämjande beviljade lån skola i alla de fall, der ej särskildt blifvit annorlunda föreskrifvet, årligen, efter slutet af det år, hvarunder lånemedlen utbekommits, erläggas sex procent af hela den lyftade Stats* Utskottets Memorial N:o 135. 23 ' lånesumman, hvarigenom räntan godtgöres efter fyra för hundra utaf obetalda kapitalbeloppet, och utgör det öfriga afbetalning å detsamma. Dock, som särskild årlig ränteliqvid ej behöfver verkställas, kommer någon föreskrift derom icke att i skuldförbindelsen intagas, utan bör låntagaren endast förbinda sig att under den tid, som åtgår för det erhållna lånets fulla återbetalning, före hvarje års slut erlägga sex procent å lånets ursprungliga belopp. Yerkställes ej inbetalning å bestämd tid, är låntagaren pligtig att för det till liqvid förfallna oguldna beloppet erlägga sex procent årlig ränta, intilldess betalning sker. 16:o) Alla kostnader, af hvad namn de vara må, som i följd af erhållna anslag eller lån föranledas för Riksgälds-kontoret, skola utan undantag bestridas eller godtgöras utaf den eller dem, som statsbidragen erhållit; och bör erforderlig föreskrift derom uti kontraktet införas. Jemte det ofvanstående stadganden blifvit i underdånighet anmälda, hafva Rikets Ständer anhållit, att Kongl. Maj:t täcktes låta underrätta Fullmägtige ej mindre om de terminer, då beviljade statsbidrag böra utbetalas, än om sådana förändringar uti de för statsbidragens lyftning m. m. meddelade bestämmelser, sorn under arbetenas fortgång kunna i nåder medgifvas. § 145.
577 ry; 166 1,677 2,6l4 io 5 ;2 Z7 Z7 Lön pä Stat» Tabebell-LommirstoneNs Stak. i Secreterare i Revisor i Kammar-Dräng Transport- zoo: - 2.00: - 45: S:a 545: Tillökningar utgörande ä 552 P,-oc:t 181 R:dr Z2 st. utgä as Tabell-werkets Erpence-Summa och antecknas fördenskull endast innom Linien. (öfwer -Stathällare-Embetets Stat. öfwer-Stäthällarca - K - r,666r Under-Stäthällaren s 700: Konungens Fogate B zoo: 1 Secreterare S - 150: 1 Kamererare 5 150: 1 Notarie S - 8;r l Actuarie lov.- >— -— i CantZlist 5 B 66: 1 Kammarstrifware - M - 50: Öfwer -Intendents - Embetets Stat. Till hela dess Personale -k Z578LL Z2,— Lands-Staterne. Stockholms Län. i Waktknekt rzr undfär i tillökning Södermanlands Län. ii Läns-Bokhällare - » siso: ir Slotts-Post eller Enspännare - K s25: undfär itillökning (östergöthlands Län. 1 Läns-Bokhällare » roeck 1 Enspännare szor Sra rzo: i Cantzli-Waktmästare - ' ^ s26: undfär i tillökning - S: B Gottlands Län» 1 LandtRänteoch Proviantmästare S S root 1 Läns-Bokhällare » - A roo: S:a Loo: 1 Enspännare - -> K B25: r Eantjli-Post » S 2or r Tjäruflärare S 20:
Det är hög tid att lyssna till det vigtiga förslag, som Hr von Troil gjort i detta afseende, ehuru jag tror, att ändamålet möjligen kan vinnas enklare och mindre kostsamt än det anförda förslaget föranleder. För communicationernas scientifika angelägenheter, vare sig af ena eller andra slaget, hafva hittills blifvit begagnade personel', antingen från Sloramirals-embetets tredje afdelning eller från Topographäska corpsen. Det torde således vara skäl, att inom någondera af dessa corpser göra den utvidgning på stat, sam en gemensam behandling af communicationernas angelägenheter kan erfordra. Troligen skulle 8 ä 10,000 rtdrs årligt anslag härtill vara nog. För denna ringa kostnad, i jemförelse med det stora ändamålet, kunde man bland annat påräkna, att för dylika allmänna arbeten, som erfordrades, vore alltid beredelse på förhand gjord, genom fullständiga undersökningar och bestämmelser, så att för verkställigheten kunde, vid behof, utan tidsutdrägt, användas de arbetskrafter, som under missvextår blifva i öfvermått tillgängliga, äfvensom nytlig sysselsättning kunde vinnas för arbets-compagnier af försvarslösa personer. Andra civiliserade länder hafva längesedan inrymt ett fack af administrationen åt denna vigtiga stats-angelägenhet. Framlidne H. Ex. Hr Gr. Platen organiserade ett sådant fack för vatten-communicationer uti Storamirals-embetels tredje afdelning, och derföre hafva också dessa slags communicationer vunnit ett afseende och en utveckling, som landets vägar sakna. Så länge Gr. Platen lefde, så utgjorde hans personlighet en föreningspunkt för dessa annars skiljda angelägenheter, derigenom att han tillika var ledamot af corniteen för väganläggningarna i de norra provinserna. De betydliga vägarbeten, som under hans tid, efter 1810, beslötos och börjades, blefvo under denna comites inseende sedermera fullbordade under 11. Ex. m. m. Hr Gr. Rosenblads ordförandeskap. Men Gr. Platen dog, äfvensom alla de andre ledamöterne af comileen, med undantag af 11.
af listor böcker för bar11 och iiiigclom, Ii \ d.ka voso föïIda.1-a.cle. gocls af erfarii a i-nödrar och lärasiimor, och i öfrigt i nlieiii ta. r&amp;d för jid~1pp1iöpe.11. i bol; liaiicleln. &amp;! !an gladdes för 11var rAdf ' r8ga.ilcle som k0111. Dettn nya uppslag vanii erk&amp;anaiide och sedan dess fBr byra11 till livar jul. utseeiicie af eii bold.~~.cln, Imilkeii ti~hiikt besökes. Denim lilla detalj har under hrens lopl? I-) lifvit sn. ut \ ridgad, a t t iiu kiiniia tryckta listor h loforclade böclier lGl.1.w t.il.l.li; riicln, firrlaggare skick&amp; npp siila $rl: ~gsartiklac7i~. Eii c~f Sveriges inest aktade f ~ r l ä g ~ ï f i r m o har r stäl.1.t ti1.l Fiirb111-1 deta förf ' ogaii de pei~iiirigebelopp f ' ör an orcliiande af pris t 8 f -] .ingas iii.oin iingdoiii slittertat~ire~~s oi~ir&amp;cle. ' Jiill.itteraturen drog alliniinlieteii til.1 Fiirbnild~ !ts l~yr&amp;. ~Deniia skulle bl.if ' va härden f6r cleii praktiska siclail af Förbuiid ets ~~erL.fw1~1~11i et. Fröken &amp; Ii 1.1 a, Forsell. II acle viil vi1.j m a tt jï.h ~ J V J ~ ~ Ataga III sig leiliiingeii af l~yrc ' c-ii.
Ut supra. I anledning af hwad i Protocollet för den 28 Junii nämnes, at Herr Grefwen och Landtmarffalken förmält sig hafwa erhällit löfte at undfå det hos Hans Kongl. Maj-.t hällne Protoeoll wid tilfälle af Bonde-SLändetS kemnade tilständ ät dest Taleman at underteckna Regeringsformen utbad sig Grefwe clelLLaräie, ftLcob, fa weta, om ej Herr Landtmarstalken nu kunde Ridderstapet och Adeln samma Protoeoll meddela. Herr Den 8 Julik. 47 Herr Grefwe» och Landtma rffalken sörmälte sig ej annu hafwa detsamiua erhållit, men erindrade at detsamma funnes i Riksdags-Tidningarne infördt. Friherre Idosenbg-ne, äcllerinA, hegärde, at Herr Grefwe» och Landtm arffalken tacktes anhälla om communication deraf at Ridderffapet och Adeln, såsom angelägit at i desi Protvcoll intagas; anmärkandes, at det ej kunde til Ridderffapets och Adolns Protocoll hämtas ur Riksdags-Tidningen såsom icke warande en officiel Act. Grefwe vs la 6aräie, erindrade at detta Protocoll wore för Riddcrssapet och Adeln sä mycket angelägnare at erhälla, som Ridderskapets och Adelns beslut, dä detta Protocoll utlofwades, til betydlig del grundade sig pä detta löfte. ÄtMlige instämde häruti med nysibemälte Herrar. Herr Grefwen och Landtmarffalken loft wade at ytterligare derom anhälla, och twiftade ej at kunna Nidderffapet och Adeln detsamma meddela. Wid Protocollet för den r Julii anmärkte §N - 48 Den 8 IuliL. Friherre tvid det uttryc ket: Efter Häroldernes ankomst, at den dagen ej mer an en Härold hade sig infunnit, hwarföre berörde uttryck salunda förändrades:
Deputerade till Kongl. Maj:t ställd underdånig ansökning örn lösningsrätt eller tillåtelse till skatteköp af de i nämnde församling belägna å Elfsborgs kungsladugårds utmark med ständig besittningsrätt försedda tomtplatser till ett antal af omkring 400. hvilka Indeimngshafvarne från långt 4 Iionpl. Maj:U Kådiga Proposition, N:u US, aflägsna tider tillbaka emot grundlega upplåtit åt enskilde till uppförande af boningshus, behöfliga för den till Götheborgs stad hörande befolkning, som nu utgör nyssberörde församling, hvari för närvarande äro bosatta omkring 7,000 personer, bestående af ståndspersoner, burskapsegande skeppare, viktualiehandlande, handtverkare, sjömän och arbetare vid fabriker och skeppsvarf; anförande Deputerade till stöd för sin ansökning, att, till följd af ofvanbemälda upplåtelse, en mängd större och mindre, till en del kostsamma och prydliga byggnader blifvit ä ifrågavarande tomtplatser uppförda, hvilka byggnadsföretag varit möjliga äfven för de mindre bemedlade, då före år 1818 inteckning i hus var tillåten jemväl om ständig rätt till tomten saknades, så att lån emot intecknings-säkerhet varit åtkomliga, hvadan ock de liesta der befintliga husen häftade för betydliga intecknade belopp; men att 1818 års bestämdare inteckningslagstiftning och domares olika begrepp om upplåtelsernes beskaffenhet gjort icke blott den vunna intecknings-säkerheten tvetydig, utan äfven vidare inteckning omöjlig; hvaraf följden blefvo, enär uppsägningar af lån måste inträffa, utan att nya kunde anskaffas, att husens värde nedsattes, en stor del af de använda byggnads-kapitalen eller köpe-skillingarne ginge förlorade och förlägenhet uppstode för många, hvilka, oberäknadt denna olycka, befunno sig i torftiga omständigheter inom ett distrikt, der, med afseende ä folkmängden och beskaffenheten af dess yrken, betydliga summor måste årligen användas för upprätthållande af dess kommunal-inrättningar; på grund hvaraf sökanderne underdånigst anhållit, det Kongl.
Ridder* skåpet och Adelil anhålla, att dessa mina TUläggningar till Herr Steuchs Memorial, måtte få åtfölja detsamma, då det nu förmodeligen blir, till Banco * Utskottet remitterat. Uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken framställd Proposition, hlefvo Herrar Steuchs och Heykenskjölds Anföranden, re* mitterade till Banco - Utskottet, Herr Svedenhjelius, Hans Leonhard, dea 13 dennes på bordet lagde Memorial, om några medel till förekommande af allt för höga Spann^ måls-pris och till befordrande af Spannmåls* produetionen samt Herr Estenbergs , Pehrsamma dag på bordet lagde Memorial angåen, de inskränkning i Bränvins-bränningen till förekommande af för mycken stegring i Spannmåls-prisernc, blefvo, uppå gjeld Proposition* 028 Pen 15 December. ^emitterade till Allmänna Besyärs • ochOeconöp ime - Utskottet. Herr Mannerhjerta, Vhic Emamel, uppiä De Discussioner, som hos Högloft. Ridder$kapet och Adeln ägt rum, i Följd af det Friherre Anckarsvärds Memorial, som föranleddes af Friherre Stael von HoJsteins Tillägg vid den föresbgne TacksägelseAdressen, synas' vara af så stort intresse, att Allmänheten förlorade 9m den icke deraf blefve delagtig på annat sätt, än genom Högloft. Ståndets Protocoller, lividia blott för en ringa del ar densamma äro, tillgängeljge, Dessa Discussioner, sorn visa helgden af cietr yttrande Rätten , och med detsamma våra Grundlagars fördelar, bäia derjemte en stämpel, lika utmärkt af Vältalighetens, kraft, som af den agtping, hvarmed olika åsigter blifvit mötte. — Jag anser derföre deras allmängörande som gagnelig, och vägar vördsammast anhålla ojn Högloft.
St. i sina skrifvelser om samma ämne inskränkt sig alt säga' det vara ”af stor vigt, mycken Den 8 November. 341 vigt” o. s. v. — Oell detta tror jag vara ett tjenligt förfarande, ty om man i tid och otid nyttjar superlativer, så liander, besynnerligt nog, såsom af flere exempel i dagligt tal visar sig, att komparativen later som menade man dermed det största och mer än superlativen, hvilket just orsakas deraf, att superlativens alltför täta nyttjande varit på väg alt neddraga den till likhet med den enkla, positiva graden. Det synes alltså vara mera skäl att nyttja superlativen endast i utomordentliga fall, och återställa den-enkla läsarten i de öfriga, såsom Exped.Utsk. här bemödat sig att göra. Följaktligen och då Exped.Utsk. i alla fall icke i någon tid af sin tillvaro citerat verba formalia af recilen uti Ulskms Betänk., utan fastmera sökt att utdraga meningen eller allt det väsendlliga af hvad som der varit åsyfladt, men för öfrigt ordagrannt uptagit allt hvad de principala Utsk:n, genom indragning af raderna, utmärkt såsom åsyftade beslut, så synes Exped.Utsk. hafva upfyllt sin skyldighet, och så myckel mindre äga något ovilkorlig! åliggande, alt i förslagen till R. St:rs skrifvelse!' ordagrannt återgifva reciterne, som sådant ej kan ske utan en alldeles oerhörd vidlyftighet, hvilket bäst torde inses, om man jemför Exped.Utsk-.s med öfrige Utsk:s handlingar. Skulle detta ordagranna återgifvande likväl fordras, så försäkrar jag, att R. St:rs skrivelser skola växa till den vidd, att de respektive RiksSt:n icke uthärda att höra dem genomläsas, likasom ej heller det kunde rimligtvis begäras, att K. M. och Dess konselj skulle ega tid nog att åt R. Sl:s framställningar egna all den upmärksamhet, som f. n. billigtvis förväntas kan.