Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om den heliga Brigittas svärfar Gudmar Månsson, som på 1300- talet var egare till säteriet Kägleholm i Nerike, förmäler sagan, att han en julafton ridit ut i sjön vid Kägleholm och icke kommit igen förr än andra året derefter; äfven om julaftonen stannat med sin häst vid stugufönstret och ropat på dem, som funnos i huset, att de skulle se ut. Hans fru skyndade till fönstret och ropade: “Se herr Gudmar!“ men så snart hon sagt detta, vände han om och hans häst slog tillbaka, så att tre eller fyra stockar föllo in i stugan, och sedan red han sin väg, utan att mera återkomma. För sina många syner och uppenbarelser har den heliga Brigitta blifvit mycket namnkunnig. Redan vid 7 års ålder, då hon vistades hos sin moder, fru Ingrid på Aspenäs, såg hon i en syn jungfru Maria, som satte en gyllene krona på hennes hufvud. Från tiden efter hennes mans, lagmannen Ulf Gudmarssons till Ulfåsa, död 1344 förskrifver sig emellertid hennes flesta uppenbarelser. Desamma finnas utförligt beskrifna i en bok, författad af en magister Mathias, och som blifvit tryckt på de flesta språk. Å Weckholms kyrkogård har stått ett kors, hvarom finnes följande sägen: “En gudfruktig man vid namn Melchior var för vid pass 300 år sedan pastor i Weckholm. Han vandrade dagligen hvarje afton, förrän han gick till hvila, upp i kyrkan, ehvad årstid och väderlek det var, och gjorde vid altaret sin bön. Hustrun, som ansåg denna andakt öfverflödig, sade en afton till en husets dräng: “Kära Lasse, om du vill utkläda dig som ett spökelse och ställa dig i gångstigen för far på kyrkogården och skrämma honom, när han går ur kyrkan i afton, så skall du få ett stop öl!“ Drängen verkställde matmoderns befallning och stod om aftonen med ett hvitt lakan omkring sig i Melchiors väg. Den fromme presten begynte då att bedja, och som han bad, började drängen att sjunka ned i jorden. När presten tillsporde honom hvem han var, svarade han intet.
Hade vi år 1812 haft ett ordnadt mynt, så skulle vi haft en behållning, hvaraf spåren ännu hade visat sig i en större liflighet och förmåga hos näringarna. Vinsten försvann lik en väderil, emedan vi ej ägde något mynt; vi gjorde allt för att förkofra oss, men förgäfves; det geck då, sorn det skulle gå, i bill näringarna skulle upparbeta myntet till 48 sk.; ty det ligger i sakens natur, att en Nation utan mynt, måste arbeta utan behållning; der kan ej bli fråga om annat, än att arbeta för dagen. Detta förhållande visar sig äfven nu. Vi hafva en missväxt af betänklig natur att befara, isynnerhet om man låter svårigheterna att i tid införa säd från 184 Den 6 J u 1 i i e. tn. utrikes orter fortfara; men jag anhåller, att få fästa uppmärksamheten på följderna af denna missväxt. Man talar om vådan, att under sådane omständigheter öppna Banken; jag tror tvärtom, att det vore vida lyckligare, om Banken redan vore öppnad till silfverutvexling, så att silfver kunde användas till inköp af spanmål, i stället att man nu nödgas nedtrycka priset på sina varor, genom en trugad afsättning på marknadsplatser, som redan äro fullproppade deraf. Jag ber Friherre Rantzou, såsom köpman sjelf, säga mig, om han icke vid införskrifning af 100,000 tunnor säd från ett ställe, häldre skulle ditskicka silfver i betalning, än ett förökadt antal trädv-erulaster, som kanske flera år skulle ligga osålda. Jag undrar på hvilkendera speculation lian skulle vinna mest. Men detta förhållande gäller ej endast om enskildte, utan äfven om Staten.
Der är kommissarien! Låt oss se litet närmare på saken; KOMMISSARIEN in. Er ett ögonblick, med några frågor rörande herr Mina herrar, fru Cathérine. Jag måste störa TREDJE AKTEN Maurice, som, efter hvad Ni torde veta, är utsatt tror på. för ett ohyggligt rykte, hvilket jag i parentes icke FRU CATHÉRINE. Ingen af oss tror det heller. KOMMISSARIEN. för hans egen skull ge honom tillfälle att försvara sig. ABBÉN. Det stärker min öfvertygelse, men jag måste än det blir svårt. Det är bra; och han skall nog få rättvisa fast KOMMISSARIEN. har sett oskyldiga på schavotten, innan deras oskuld blef uppdagad. Hör på nu hvad som talar emot honom. Barnet Marion, lemnadt ensamt af modren, besökes i hemlighet af fadren, som synes ha utletat timman då barnet var allena. En qvart efter besöket kommer modren hem, och då är barnet dödt! Liköppningen visade intet yttre våld och inga spår af gift,; men läkarne förklara att det finnes Skenet ligger förfärligt emot honom, men jag Det är en tråkig omständighet för den anklagade. nyuppfunna gifter som ej lemna spår efter sig! är jag van vid! Men nu kommer värre saker. Adrets med en främmande dam. För mig är detta ett sammanträffande och sådana I går afton syntes herr Maurice på Auberge des Samtalet rörde BROTT OCH BROTT sig, enligt kyparens utsago, om brott. Ordet Ro quette-platsen och schavotten nämndes. Ett ovanligt samtalsämne mellan två älskande af god uppfostran och i en god ställning! personer efter nattvak och libationer liksom gräfva Det kan nu ännu vara, och erfarenheten lär att upp det sämsta som ligger på själarnes botten. Värre i Boulogneskogen denna morgon. Han uppger sig ha hört hur man önskade lifvet ur ett barn. Mannen skall ha sagt: »Bättre om det aldrig funnits», blir hofmästarens vittnesmål från champagnefrukosten hvarpå qvinnan svarat: »Säkert! Men nu fins det». Och senare i samtalet föllo dessa ord: »Detta skall för ett ord?» och »Vår kärlek dödar allt som står den i vägen!»
"Vi befalla dig hit!" Men om kaptenen nu frågade mig, hvad jag mest tyckte om, så vet jag hvad det var: jo, se det var fältjägare, gensd'armer och spannridare. Så när hade jag glömt iswotschikerna: välsignelse öfver dem! Känner jag en brinnande längtan, flyger mig i hast en idé genom hufvudet, skall jag hinna hastigt från den ena linien till den andra: huru beqvämt är det icke då, att i hast, vare sig på gata, torg eller gränd, möta ett blygsamt ekipage eller droschka, fullfärdigt till min disposition, utan att behöfva afvakta påpelsning eller fulländande af en kusktoilett. Den ryske hyrkusken och den svenske åkaren äro hvardera mycket lätt födda. Kanhända den sednare super något mer. Det spirituösa om äfven icke spirituella, ligger således i detta fall öfvervägande på svenskens sida. Åkaren är i kraft af sitt kall, icke i tillfälle att hålla några måltider. Han tar sig då och då en sup, supen blir en vana och måltiden stannar vid supen. Han evigt grundlägger, men bygger aldrig fullt. Häraf kunde göras en gåta, om icke gåtornas tid vore förbi. Vårt vistande i Petersburg var kort, och snart återstod för mig endast att åter bege mig om bord på Viktoria, som nu ändtligen tågar åt hemmets kust. Sedan vi lemnat Kronstadt, hade vi en svår storm. Det var som om alla elementer slagit sig lösa för att rasa och härja. Vi förlorade en man; den bäste af matroserne blef vågornas rof. Vid denna förfärliga syn, tänkte jag för andra gången: sjöman skall du icke blifva; detta må utgöra första helsningsordet till mamma Segerman. I november lyckades det mig att hinna hemmets efterlängtade och välkända strand. Hvilka korsande tankar genomforo då ej den sex månader gamla sjömannens hjerta! Min blick skådade de höstgula löfskogarne, fälten lågo förstörda och ett omätligt töcken öfversväfvade dem. Detta oaktadt genomträngde mig den alltid förtroliga naturen. Dess eviga väsende andades till mig och jag sjönk i en hvilande förtjusning.
Denna ordning har der ledt till allmän belåtenhet och troligen skulle så äfven blifva förhållandet om den å andra orter infördes. Det torde väl anmärkas, alt såsom en gifven följd af den afsedda jemkningen, vissa hemman kunde komma alt framgent vidkännas högre utgift, än hittills. Men dervid bör dock icke förbises att, efter hvad här ofvan är eriuradt, sådana förändringar, som det nuvarande systemet ofta föranleder, kunna medföra vida större omvexlingar. Såsom exempel derpå må nämnas, att uti Skaraborgs län nyligen inträffat, att, i anseende dertill att skjutsningen vid en gästgifvaregård under sednare tider så betydligt ökats, att den, för dit anslagne skjutslag af endast 7 mital, fanns alltför betungande, blef, efter behörig undersökning vid HäradsRm, detsamma tillökad! med S45g m:tal af det till nära 41 m.-tal upgående skjutslaget vid eu annan angränsande gästgifvaregård. Då entreprenad-afgifterne vid förstnämnde gästgifvaregård utgjorde 20 R:dr 32'sk. b:ko pr mantal och vid den sednare endast 8 R:dr, är det lätt funnet, hvilken betydlig förändring i skjutsningsbesväret, särdeles för de öfverflyttade hemmanen, upkom genom denna, af förändrade förhållanden påkallade, jemkning af de äldre skjutsregleringarne; men den kunde emedlertid icke undvikas. Med afseende å allt detta får jag vördsamt föreslå, att genom allmän författning mätte stadgas: Att vid rättigheten till skjutsningens uplåtande på entreprenad, sedan de för hvarje län nu gällande kontrakter uphört, skall fästas det vilkor, att afgifterne vid alla de gästgifverier inom hvarje län, der entreprenad framgent kommer att ega rum, böra sammanläggas och, efter hemmantalet, lika fördelas å samtlige skjntsskyldige hemman inom länet, med undantag endast af dem, som äro anslagne till gästgifvaregårdar, der skjutsen af skjutslagen sjelfve, enl. äldre föreskrifter och således utan den med entreprenad förenade förhöjning i skjutslegan, utgöres:
Slätte» gångöbalfcu , 2hib ring t 23 fay. 1 g. t:c . författning eili fättet för fullföljt af minbrc brottmål, font niet tieiftcmäl äga gemenffay 5’örflaring ecb äntring af 25 fay. 5 g. Slätteg.»©a(fcu . Slntratt lagftatgante i fråga em måls fullföljt från unberrätt i Stora ätoyyärberga län Särffilta föreffrifter för bcbanblin» gen af befieärSmal, fem från Wett* lant fullföljas i .ftofsSlätt . ©cftämntcifcr i affeettbe yå futtföljteu ed; bcl)antlingen af mål i ^efrätt författning ang. rätt för yart att åter» få till Öfverrätt ingifna f;antltngar Slnbriitg uti 30 fay. 1 g. 1 meni, Slättegångöbalfen Sing. äntringar t ftabgartteua rörante fattigieärten famt elit förfmarSlöfa yerfeiter . förflating öfieer 2 mein. i 5 g. af Äoitgl. förertningeu em fedne» ftämmer i rifet t. 29 Slugufti 1843 linbert, ffrifieelfer rörante reteringen t:e t:e i frågor röranbc Sti» , fets allm. hushållning nt. m. Omröftning öfwer .öögfta ©omflolcu 2Ba( af 3iiiftitia'»0uibiitSmau ed; befi Snyyfeant famt femmitterate till frycffriljctcnö mårt . >;t. 21. gtontebt & Söner, Sfengl. ©oftrvtfare. BIHANG TILL 8å«M®S IMEMfåUIDlM PROTOKOLL VID Lagtima Riksdagen 1 Stockholm Åren 1850 och 1851. TIOIDE SABIIilUtJ ML Afdelningen.
Då frågan om underhålls-skyldigheten af berörde bro afser ett rättsförhållande, som ej annorlunda, än efter laga pröfning, kan utredas, och Rikets Ständer icke tillkommer att besluta, rörande uppbärandet af sådane Stats-Utskottcts Utlåtande, N.o 354- Litt. F. 63 bro-afgifter, som af motionärerne blifvit ifrågaslällde , hemställer Utskottet, att motionerne lemnäs utan afseende. 4:o Uli en inom Borgare-Ståndet väckt, och till Utskottet remitterad, motion, bär Herr Lagerqvist äskat, att, på det de tillverkningar af lärft, som för invånarne i Rikets Norra provinser utgöra en hufvudsaklig industrigren, måtte kunna erhålla den hvithet och glans, som de Engelska, i följd af chemisk blekning och appretering, innehafva, och derigenom blifva afsättlige på utländske marknader, två eller tre chemiska blekerier och appreteringsvei k, allt efter behofvet, måtte, på Statens bekostnad, inrättas i de Norra Länen, och att Rikets Ständer för sådant ändamål måtte bevilja ett anslag, för en gång, af högst roo,ooo R:dr; äfvensom att, för anläggningen och ordnandet af dessa inrättningar, antingen malte inkallas utländske, i handteringen erfarne män, sorn, under inseende af våre vetenskapligt öfverlägsne theoretici, bibringa inhemske unge chemister insigt i det practiska af blekerioch appreterings-konsten, eller ock desse senare på Statens bekostnad bereddes tillfälle att, i främmande länder, förskaffa sig erforderlige practiske insigter i yrket.
Enär, på sätt förberörd t är, 3:ne RiksStånd bestämdt bifallit, och det 4tde låtit hero vid Utskottets förra Utlåtande, sorn afstyrker allt understöd utaf StatsVerket till Stoi kyrkoFörsainlingen, anser Utskottet sig icke tillständigt, att, emot delta af Rikets H. St:r fattade Beslut, tillstyrka något Bidrag utaf RiksdagskostnadsMedlen till Storkyrkans underhållande. Reservation: Af Hr Rådman Lundgren: Jemte åberopande af min Reservation vid Högh StatsUtskottets Betänkande N:o 191 d. 23 sisth Junii, rörande detta ämne, får jag ■ 1 anledning af Motionärens ytterligare anförande, tillstyrka bifall derå, hälst de sedermera i kyrkan skedde inredningar säkerligen förordsakat skada. I hvilken reservation instämt Biskoppen, Doctor Wallenberg samt Prostarme Agrell och Östberg, N:o 274. Svar på Anmärkningar vid Betänkandet Nio 96- i afseende på åtskilliga uti R:gsCoul:s Räkenskaper balancerade Fordringar och Tillgångar. (R:gs-A.>! Utskottets ofvan berörde Betänkande N:o 96, (4 Sami. 2 B. p. 4') har, enligt Utskottet tillhandakomne ProtocollsUtdrag, blifvit, under den 28 sisth April, till ulla delar bifallet af Högv. PresteStåndet och Vallöf], BorgareStåndet; och äfven under d. 24 i samma månad, godkändt af Heder v. BondeStåndet, i afseende på usta och 2tdra punk terne ;• men, i anledning af förekomne anmärkningar hos Högloft. R. o. A. vid irsta och 3: d je punkterna samt bos Heder v. BondeStåndet vid 3idje punkten, till förnyad handläggning återremitteradb.
Lindström, samt hvad i öfrigt är inom Ståndet, i berörde fråga, anfördi; 2:o Motioner al Herrar Ekholm och Sjöstedt, dels angående förändringar i omförmäldle Kongl. Förordning, dels om förändring uti Kongl. Förordningen den 10 Juni 1841, om hysättning oell förbud för gäldenär att resa ur staden, med hvad, i anledning af dessa motioner, inom Ståndet anfördt blifvit; och 3:o Motioner af Herrar Sundler och K. A. Almgrerij angående förändringar uti concurs-lagen den 12 Mars 1830, i hvilket ämne flere Ståndets Ledamöter jemväl sig yttrat. S. D. Till Stals-Ulskoltet remitterades en af Herr Jon. Boberg väckt motion 0111 anslag af Statens medel, dels till en dambyggnad vid Tjufholmen i Luleå skärgård, dels lill ersättning ål egarne af Svartö laxfiske, i händelse det skulle befinnas, att fisket, genom följderna af den vid Tjufholmen föreslagna dambyggnad skulle skadas eller förminskas. S. D. Till Banco-Ulskoltet remitterades: l:o en Motion af Herr Jon. Boberg derom, att Privat-Bankerne måtte åläggas, att i Piteå stad hålla eli ulvexlings-conlor, der allmänheten vore berättigad att, emot Privat-Bankernes sedlar, tillväxla sig Svenska Banco-sedlar; och 2:o en Motion af Herr P. II. Lindström, nied förslag, alt, såvida den Spar-Bankerne medgifna creditiv-rältighet uti Rikets Ständers Bank komme att fortfara, Spar-Banks-Direclionen i Wisby må ega alt på Rikets Ständers Bank utgifva assignalioner, lill bestämd högsta summa af Bih. till R. St. Prot. 1844. 9 Sami. 3 18 Prot-Utdrag, den 3 Augusti i844" 10,000 R:dr Banco, emot nedsättande af hypotheker i Landt-Ränleriet lill det belopp, 183 § af Banco-Reglementet föreskrifver.
Knappt finnes någon jordfrukt, som är så lönande och till så många behof användbar, som denne; och i de Stater, hvarest å-, kerbruket vetenskapligen behandlas, har planteringen deraf i circulation blifvit ansedd såsom ett nödvändigt medel till jordens rensande och beredande till en ymnigare sädesväxt, hvarom ock min egen fleråriga erfarenhet mig öfvertygat. De som hafva små utsäden skola i synnerhet finna fördel af att plantera åtmindstone en sjettedel af sin jord med Pota* toes ; så att, då en hemmansbrukare med 6 tunnlands utsäde använder det ena med plantering af Potatoes, skall han snart få erfara, att han1 på de öfriga 5 får mera och bättre säd, än han förut fått på det hela, och att han för den gödsel som medtages till Potatoesplanteringen har fullkomlig ersättning i dranken, hvilken sätter honom i tillfälle både att bättre föda sina kreatur och öka sin gödsel, hvilken efter en bättre fodring blifver ymnigare och fetare, än den som halmen af det till Potatoes använda tunnland kunnat gifva. Då jag af ett beredt och ansadt geometriskt tunnland jord planteradt med 4 tunnor Pota - 2 70 Den 2 g Mars. toesj kunnat bärga 92 och två tredjedels tunnor, men likväl här vill i allmänhet och öfver hufvudet blott antaga 50 tunnor, som aldrig ftied rigtig skötsel kan förfela, samt af en tunna Potatoes kokad och upplöst på det i England antagna sätt med imma och tillsatts af en sjettedels tunna Kornmalt, kan säkert påräkna 9 å 10 kannors 6-graders
Så kallad skönskrifning eller den ringa konst, — hvartill dock både god öfning och tillsyn erfordras — alt skrifva en god handstil, upphör redan nied andra klassen, d. v. s. vid barnets Urte år. Då bör dess hand vara stadgad o. s. v. Men om mängden af sådana special-anmärkningar, hvaribland den om Franskans otillbörliga företräde framför Tyskan, säkerligen gillas af 99 bland 100 lärare — otn dock denna och alla öfriga special-anmärkningar mot läse-ordningen skulle förklaras bero af smak, och att derför alla underordnades smak bör vika för den som finnes på högre ort, sa återstå likväl de tvänne svåraste anmärkningar, som mot läroverkens genom Kongl. Stadgan bestämda organisation blifvit gjorda och ovederlagda, nemligen den ena, att genom läroämnenas anordning och lärokursernas vidd ungdomen både till kropp och själ mäste förslappas; den andra alt genom den öfverdrifna valfrihet i afseende på språkstudier, hvilken åt ungdomen med dess målsmäns bifall blilvit beviljad, läroverket kan sönderfalla i så många s. k. bildningslinier att det kommer att öfverstiga Rektors och lärarnes förmåga att hafva reda på hvilken hvarje lärjunge tillhör, eller, om detta genom noggrannare anteckningar skulle låta sig göra, åtminstone att besörja allas ändamålsenliga undervisning. Det skulle leda till en alltför stor vidlyftighet att här utförligen bestyrka det förra af dessa påståenden. För att likväl icke kännas skyldig all framkasta en lös och obetänkt beskyllning, nödgas jag anhålla att få fästa uppmärksamheten på en enda klass och dess lärokurser, t. ex. den tredje. Der repeteras bibliska historien samt 4 hufvudstycken af katekesen; det femte läses första gängen och repeteras. Två timmar i veckan äro åt detta läroämne anslagna, en tid, som påtagligen erfordras till förhörande af en så dryg kurs, till hvars inlärande minst 2 andra timmars hemläsning torde erfordras. I Svenska språket sysselsättes ungdomen med satsöfningar, smärre uppsatser öfver kända ämnen och läseöfningar 3 timmar i veckan.
M:s samtycke till Nummer-lotteriets upphäfvande, sa snart, i stället för detta ordinarie statsbidrag, ett annat till lika belopp och af enahanda bestående natur blifver af R. St. anvisadt. Hr Rosenqvist, Fredr. Leonh.: Sedan jag genomläst 57 §:n Reg Fin, som lyder sålunda: ”Svenska folkets ”urgamla rätt att sig beskatta, utöfvas af R. St. allena vid ”allmän riksdag;” så kan jag icke begripa annat, än att R. St. ensamme aga att besluta, till hvad belopp och hvarest skatterna skola utgöras. Jag hembär StatsUtskis pluralitet min tacksamhet derför, att de hafva sökt bevara helgden' af delta grundfagsstadgande. Vi hafva icke mycket qvar i arf efter våra förfäder; denna urgamla beskattningsrätt är, snart sagdt, det enda, som återstår oss, och jag tycker att vi böra t det längsta söka bevara densamma. I alla händelser vet jag icke, hvarföre man skall göra en onödig concession till den andra Statsmakten. Jag anser icke utlåt, böra återremitteras, utan önskar, att det måtte i sina irenne punkter framställas; men då återreraiss blifvit begärd, vill jag icke vara så illiberal, att jag skulle vägra densamma, utan medgifver den alltför gerna, derföre att ingen återremiss å ett betänk, bör vägras, då den af någon ledamot begäres; och jag är fullt öfvertygad, att StatsUtsk. kommer att vidhålla sitt en gång fattade beslut. Frih. von Schulzenheim, David: Då jag uppstår för att deltaga uti denna öfverläggning, utber jag mig, att lika med Hr Gr. Posse få göra det förord, att jag icke ämnar sysselsätta mig med utlåtis hufvudföremål, nemi. Nummer-lotteriets afsk »Ifan de ■ ulan endast vidröra den uti utlåt, involverande, i min tanka högst vigtiga principfrågan, Den 8 A pril f. m. huruvida R. St lunna grundlagsenligt förändra, förminska eller borttaga Rikets ordinarie statsintrader, utan alt ett sådant beslut blifvit K. M:s sanction underkastad t.
Med afseende härå och i betraktande af ej mindre de betydliga kostnader och uppoffringar, staden Wadstena måst vidkännas för der pågående hamnbyggnads utförande, än de väsendtliga förmåner, sorn genom denna hamnanläggning komma att beredas ej allenast kringliggande bördiga landsbygd, utan äfven den allmänna sjöfarten på Wettern, hafva Rikets Ständer funnit skäligt att, för fullbordandet af hamnen vid Wadstena och dermed förenade arbeten, bevilja och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisa ett ytterligare lån å Tio Tusen Riksdaler, emot enahanda betalningsvilkor, som föreskrefvos för det samma stad under 1847 och 1848 årens Riksdag beviljade hamnbyggnadslån, eller årlig inbetalning till nyssnämnda verk af sex procent å hela låue-summan, dervid ränta godtgöres efter fyra procent årligen å det vid hvarje liqvid återstående kapital, och det öfriga utgör afbetalning å detsamma; börande, derest den Expedilions-UIskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 97. 175 sålunda föreskrifna inbetalningen icke varder inom bestämd tid verkställd, dessutom erläggas fem procent ärlig ränta för det till liqvid förfallna beloppet, intilldess det blifvit inbetaldt. Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 12 Augusti 1854. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 18 Aug. 1851. Preste-Ståndet den 18 Borgare-Ståndet den 18 Bonde-Ståndet den 19 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upphörande af den åtskilliga hemman åliggande skyldighet, att utgöra dagsverken in natura till Kungsgårdar och andra Kronolagenheter. (Stals-Utsk:s Uthde N:o 93 och Mern.
Skulder, balanserade inom linien, Utgifter : Värfvade Arméens beklädnad Indelta Arméens utredning Bevärings-manskapets dito Musikaliska instrumenter Beklädnadshjelp för underbefäl m. fl. ... Sängkläder och servis-medel Sjukvårdspersedlar och medicinal-attiralj Förrådens diverse behof Tältlagstross för värfvade regementena Byggnader och reparationer Hyror Transportkostnader , Försträckning emot ersättning Kostnader utom stat Modeller Af auktionsmedel „ vitesoch bötesmedel Förlorade persedlar Diverse utgifter - Balans till påföljande året: Kontant behållning ... Förskott, balanserade inom linien, Ar 1§50. Revisorerne öfvergå nu till en närmare redogörelse för de särskilda anslagen följande dervid samma indelning, som i Kollegii hufvudbok finnes iakttagen, nemligen: A) Fjerde Hufvud titeln. Förhållandet med inkomster oell utgifter inhemta» af följande tabeller: (se bilagorna Litt. D. celi E.) §• 3. Uti den af Kongl. Majit, under den 6 November 1849, fastställda interimsstat för Kongl. Krigs-kollegium, är aflöningen för Kollegium bestämd till följande belopp: Af statsmedel: dels Kollegii löningsanslag 24,276: dels af anslaget till skrifmaterialier oell expenser 1,636: 25 912- „ förenade mötes-passevolans-fonderna 3,100: „ nya mötes-fonden - — 9,850: „ krigsmanshus-kassan 6,000: „ militie-boställs-kassan 6,466: 32. — Summa Rdr 51,328: 32. — I)å således aflöningen för Kollegium utgår af flera särskilda fonder, hvilka alla, med undantag af förenade mötes-passevolans-fonderna, njuta stats-anslag, följer deraf, att hela aflöningsbeloppet icke pä ett ställe blifver synligt.