Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I artikel efter artikel kriticerade han faderns tillvägagående; och han sparade hvarken på sin entusiasm eller sin bitterhet. Hänförelsen i försvaret för en kränkt rättsprincip besjälade honom; men det fans också ett annat motiv: det unga sjelfmedvetandets stolthet vid att korsa sin smidiga klinga med den officiella pamp, som fördes af den man, till hvilken han från barnaåren blickat upp med en så okritisk respekt. Det var faderns egen kärlekslösa uppfostringsmetod, deri respekten varit allt och förståendet intet, som nu vände sin udd emot honom sjelf. Denna strid gjorde Max till en bemärkt personlighet bland de ytterste radikalerna. Den vensterriddar-sporre, som han med sin talang och goda vilja förgäfves sökt eröfra, vann han härigenom med ett enda slag — som statsrådet von Rosenbergs son. Han var icke blind för detta causalförhållande; han hade mött det ofta förr, och hvart han kom i vensterns led grinade det hånande emot honom. Hans personlighet var dem intet, hans namn allt. Det var en röd klut, hvarmed de gerna ville vifta inför statsrådets ögon. Den kluten var af förläggaren med full afsigt uthängd på titelbladet af den samhällsomstörtande bok, som Max öfversatt; och i det lilla rabulistbladets spalter viftade samma röda klut med afgjord verkan. Max hade egentligen icke stor smak för komedien. För honom personligen var det en hederssak att med sitt namn ansvara för hvad han skref. Men detta personliga ansvar blef just fullständigt åsidosatt, då man ville såra den gamle genom det, som den unge skref. Detta var icke det enda osympatiska drag, han upptäckte hos sina radikala meningsfränder. Han hade många tillfällen att se deras fel och svagheter, och hans ungdomliga kritik var lika yrvaken, antingen den riktades åt höger eller venster. Han märkte också, att hvarken hans personlighet eller hans begåfning egentligen tilltalade demokraterna; att de förblefvo lika kalla inför det finaste och bästa i hans väsen, som inför det finaste och bästa i det, han skref. Han kom till verket med en hvitglödgad entusiasm, som de icke kunde använda. Till och med
Maj:t funnit en jemkning uti omförmälda Författning om inskränkning af gästningstiden å krogar och näringsställen vara af omständigheterna påkallad, serdeles, enär derigenom kunde, i följd af * en stor del Krogoch Närings-Idkares eget erbjudande, vinnas tillgångar att förbättra Police-Betjeningens lönevilkor, och såmedelst bereda en mera ändamålsenlig controll i kroghållningen; hvadan Eders Kongl. Maj:t, ulan. att för närvarande till kraft och verkan upphäfva Öfver-Ståthållare-Embetets Kungörelse den 4 Juli 1817, i Nåder tillåtit Öfver-Ståthållare-Embetet att meddela den förklaring, att en hvar Innehafvare af krogoch närings-rätligheler i Slockholm, hvilken inför Stadens Handels-Collegium hörd, åtoge sig att ifrån och med år 1838, till Stads-Cassan qvartaliter erlägga en arrende-afgift af minst Fem R:dr och högst Tio R:dr Banco om året, hvilken afgift Stadens Taxeringsman egde att, i förhållande till Krogoch Närings-Idkares rörelse, bestämma, skulle ifrån samma tid tillgodonjuta rättighet att för gästning hålla krogeller näringsstället tillgängligt bela dagen, alla Söcknedagar, sommartiden ifrån kl. 6 förmiddagen till kl. 10 eftermiddagen, och vintertiden ifrån kl. 7 förmiddagen till kl. g eftermiddagen, med iakttagande för öfrigt af hvad i detta hänseende för Sönoch Helgedagar i allmänhet vore stadgadt; hvaremot de redan befintlige Krogoch Närings-ldkare, som icke ville förbinda sig att ofvansagde arrende-afgift erlägga, komrae att fortfarande vara underkastade den inskränkning i kroghållningen, som (817 års åberopade Kungörelse åsyftade: alt uppbörden af denna arrende-afgift skulle verkställas på enahanda sätt, som för indrifning af Raspoch Spinnhus-afgiften vöre stadgadt: och att Stads-Cassan, till hvilken arrende-afgiften komme att inflyta, skulle vara förpligtad att tillhandahålla Öfver-Stålhållare-Embetet en emot afgifts-beloppet svarande summa, för att af Öfver-Stålhållare-Embetet användas till förbättring af de vid Stockholms Polieekammare anställde Police-Gevaldigers och Uppsyningsmäns lönevilkor.
Derföre är det detsamma, som de inte var hemma.” ”Nå, men hvar är mamsell Rosa? Får man ej träffa henne heller?” ”Ja, det kan jag inte så noga säga herrn; men hon är på sitt rum, det vet jag; ty hon gick nyss härigenom och tände ljuset. Och då sa’ hon, att hon gick dit, i fall fru Bern ville henne något.” ”Gå då dit upp, min snälle Sven, och helsa från kandidaten Mannerstedt, och fråga om han får taga afsked af mamsell. Du skall nämna, att jag reser om en timma. Skynda dig, min gosse; jag har brådtom!” ”Jaha! det skall jag säga,” försäkrade Sven, och fattade den ensliga, i spiselkanten fästade danken, för att lysa sig uppför trappan. De minuter, gossen var borta, syntes Mannerstedt evigt långa. O, hvad hans hjerta klappade af ångest, fruktan och oro! Skulle hon emottaga honom; ty kunde hon vägra att se honom nu, då han för en så lång, ja, en omätlig tid skulle bjuda henne farväl? Nej, nej, hon kunde icke vara så hård! Men Sven var den långsammaste slyngel, som någonsin blifvit ombetrodd ett ärende i Amors tjenst. – Ändtligen kom han lunkande tillbaka. ”Nå, hvad sade hon?” ropade Mannerstedt och drog djupt efter andan. ”Hon sa’, att herrn kan komma upp, sa’ hon! Skall jag lysa herrn? Sven påtände, vid detta sitt välmenta förslag, den af luftdraget utblåsta danken, men släppte den af ren förtjusning, då Mannerstedt stack den omätliga skatten af en hel adertonskilling i hans hand. ”Gud bevars, sådan hederlig herre!” utbrast Sven och tände sitt ljus för tredje gången. – ”Kom nu! Jag skall gå före; men gå sakta, för här ska vara så töst, så töst.” Och dermed begaf sig Sven uppför trappan, och Mannerstedt hoppade lätt och sakta efter. Man gick öfver en lång, vacker gång och förbi flera lästa dörrar, och nu stannade Sven, och sade: ”Se så, här är det.”
På denna HufvudTitel förekomma betydliga tillökningar, likväl så beskaffade, att Kongl. Majit icke tordt underlåta, att dem till Rikets Ständers bifall framställa. 1:0. Kongl. Majit fäster först Rikets Ständers uppmärksamhet på nödvändigheten af ökadt löne-anslag för Högsta Domstolens Ledamöter,och Kongl. Majit anser detsamma för hvarje JustitiaejRåd böra bestämmas till 3ooo Ridr i lön och 1000 Ridr i Taffel-penningar , tillsammans 4°o° Ridr, Transport \ 7 48,5oo I • 748?56o 8 Kongl. Maj. ts Nådiga Propos. N:o 2. Transport . . hvarigenom, utöfver nuvarande anslagssumma för Högsta Domstolen, erfordras en tillökning af , • g,9oo: — Revisions-Secreterare-lönerne finner Kongl. Maj:t fordra förbättring ifrån 1260 R:dr till 1800 R:dr, hvilket för 5 Revisions-Secreterare -löner på Stat gör en tillökning af 2700 R:dr, hvartill kommer en Revisions-SecreterareJön, som hittills utgått på Andra HufvudTitelns besparingar, och nu på Stat uppföres till förhöjdt belopp, 1800 R:dr; tillsammans , , . , 4,500: - Hof-Rätternes ständigt tillväxande göromål påkalla oundgängligen så väl en tillök - 748,5oo Transport ,4,400; 748,5oo Kongl, Maj.ts Nådiga Propos. N.o 2, 9 Transport 14,400: 748>5°°; ■“ ning uti antalet af Ledamöter och Betjening, som en förbättring af Embetsoch Tjenstemännens löne-vilkor.
Der stadgas visserligen att en qvinna skall visiteras genom en tillkallad person af samma kön, men hvilken skall denna tillkallade qvinna vara, hvar skall man finna någon passande till denna förrättning, eller skall man anlita bevakarens egen familj? Jag tror att man måste i detta hänseende förfara med största varsamhet. I afseende på straffbestämmelsernas förvandling anhåller jag äfven att göra en erinring. Här stadgas a:ne sing af 64 Den i April e. m. straff, nerol, böter samt fängelse, dels med, dels utan arbete. 62 §:n "Stadgar , att hvad af böterna ej kan gäldas skall till fängelse förvandlas, d. v. s. att om någon är dömd att böta 100 r:dr, men blott äger 5o, tager man af honom dessa 5o r:dr oell han får Silta i häkte för de återstående 5o rtdr. Detta kan jag icke godkänna; ty den sakfällde kan på detta sätt möjligen få silta lika länge i häkte, som om han ingen t i I Igäng baft, och detta anser jag vara oförenligt med lagstiftningens allmänna grunder. Vår allmänna lag stadgar, alt den sorn icke kan böta fullt får undergå Lroppseller fängelsestraff för alltsammans. Jag skulle således tro, att äfven denna omständighet tål närmare eftersinnande, helst den ekonomiska lagstiftningen bör foga sig efter de grunder, hvarpå broltmålslagstiftningen hvilar. På grund af dessa anmärkntr, för hvilkas vidlyftighet jag anhåller otn R. o. Ad:s ursägt, begär jag återreroiss, under yrkande att Utskm må omarbeta förslaget efter mildare grundsatser. Frih. Ridderstolpe, Fredr. Christopher: Äfven jag anhåller att få yttra några ord öfver detta betänk, i sin helhet, under hopp att en återreroiss af detsamma måtte beviljas, på grund af' de anmärkn:r Frih. Leijonhufvud redan framställt och dem jag nu kommer att anföra, utan att vi må behöfva debattera hvarje särskild punkt i förslaget.
Tandläkare Aktiebolaget S t o c k h o l m s H a n d e l s b a n k s Notariatafdelning vårdar under bankens garanti alla älags värdehandlingar, uppsätter Dch förvarar testamenten, kontrakt m. m. samt granskar handlingar. E B L L Bantzen, 5 JaJcobsgatan 5, StocJcholm. tfäfskola i Örebro. Ö S S ^ i — uppsättning if alla för ett hem lämpliga väfnader i vanig väfstol från 4 till 10 skaft, skånska allnogeväfnader, damast m. m. sändes mot ifterkraf. OBS.! För såvida statsanslag också för tr 1899 beviljas, lämnas kostnadsfri undervisning åt 10 elever under 3 mån. Ansöklingar insändas till undertecknad före 15 ébr. Nina v. Engeström. B a n y u l s Trilles. Ett aptitgifvande, magstärkande vin, afsedt för konvalescenter och svaga personer i allmänhet. Rekommenderad! af många hrr läkare. Pris pr butelj kr. 3,50 hos H ö g s t e d t &amp; C:0, Stockholm, Axel Sjöberg, E a Christiania Grädd-Margarin Guldmedalj vid Stockhoirasutställn. Guldmedalj Bergen IS98. I smak som finaste bordssmör. Tillverkad mder statslig kontroll. Pasteuriserad grädle och mjölk. Bakteriologisk undersökning: f råvara och färdigt fabrikat. Högsta kvaité är märkt S. O. M. i stora röda boksläfer å lådan. Generalagentur och nederlag i Stockholm r N. J. Sehlberg, U Stockholms Kaffe-A.t * tiebolags lutubikaffe Levertin, P Stackho ms K affe-AhJ. F. G. Keyaer, tiebolag, M e d a l j e n Kontant 510,000Kronor till minne af Konung Oscar II:s 70-års-dag den 21 jan. 1899, säljes hos de flesta Bokhandlare och i Cigarraffärerna i riket samt i parti hos John xTÖbergr, Finspong, och Tenn&amp; Metallförädlings Akt. Bol., Agnegatan 10, Stockholm.
(Dm ©portlmteö inom Kongl. XTiay.te Canjlt utgående fåfom Charta ©tgtllata. ©eDan €anjld@ebuhren od) ©portlerne inom ^ong,l. 59iaj:tö ©anjli, fann t mijja fall äfmen miD ©onftjlorierne, blifrcit förraanDlaDe till ftämplaDopapperé» afgift, femma De ^anDlingar, för hmilfa fåDan ©ebuhr eller ©portier tillförene ägt rum, att, jemte Den manliga od) i Denna författning bejlämDa Sparta ©tgiHata, tillita chartera^ till ett, fportlerne motfmaranDe, belopp, enligt neDanjtåenDeSarif: 2lDelö»bref meD ... 37 3\:öt 24 ff. friherrebref . 75 ©refmebref ... 150 Oppe t Q3 r c f uppå lifa roärbigljet meD Det forDna EKifö» 9\åDé»©mbetet 125 fullmaft och ©onfcitutorial uppå ©mbeten odj^jen» fter meD merflig lön på ©tat 7i procent, berafnaD för cioile och ecclejtaffife bejiällningar efter De ftfta 5 årenö meDium af De till taxering upgtfne löneinfomjtcr, för l>milfa bevillning efter 2:Dra Slrtifeln blifvit crlagD; fajut för militairc beftäUningar, vriD märfmaDe ©orpfer, efter högfta lönen inom graDen, fåDan Den å ©tat är upförD, och, wtD fmDelta 2lr» méen, efter ©fånjfa fnfanterdfKegimentenaö ©tat. fullmaft eller Öppet Q3 r e f uppå befallning af Den be» (faffenhet, att lön DermeD ej åtföljer, eller förft fram»
Riksdagsmannen Pehr Pehrssons frän Biekluge serskildt till 'Utskottet ingifne yttrande i detta amne Den i Jun ii. 397 ämne warder pä defi,begäran harhos wördsammeligcn öfwerlemnadt. O.ebro den zo Maji 1812. Pä Högloft. Ridd. och Pä Högw. Prest-StänAdelns wägnar, dets wägnar/ k'. L. 8 6 li 6 rin. 6. V. Ii os 6 nstein. Pä Wallofl. BorgarePa Hcderw. Bonde Ständets wägnar. Ståndets wägnar, Olok 8jösrellt. Olok Loultn. ^lex. Ständers Allmänna Beswärsoch Ekonomie, Utskott den zo Maji 1812. S.D. Inlemnade Riksdagsmannen Pehr Pehrsson ifrån Blekinge ett sä lydande wördsamt Memorial! Dä Kongl. Maj:t genom Nådig Resolution behagat befria Roterinaen frän desi Fördubdlingsoch Infanteriet frän dest ätagne Wargerings-manstap, sa synes billigheten fordra, att den dryga, och högst betungande BätSmansrustningen för de smärre Hemmansdelar, som utgöra hel Bätsman, emot en högst obetydlig ersättning af de större, men mindre berustade Hemman, borde äfwen njuta nägon lindring i rustningens presterande, da icke krig inträffar, och Kongl. O,logs-Flona,s utrustning ej kräfwer hela BätsmanShalSets uppfordrande Dek är icke nog dermed, att de smärre och swagare hemman - 398 Den i Junis. man hälla Båtsmannen med Torp, Län och bekläd, nåd, i mycket olika förhållande emot de större, utan ersättning af de sä kallade öfwerstotts-räntor, uppgående till 2 a z
R:dr 100,000: till understöd för högre folkskolor K 18,000: till Seminarierna, efter den fördelning Kongl. Majit anser lämplig . „ 45,000: till understöd för seminarie-elever x 20,000: till förbättrande och tillhandahållande af undervisnings-materiel, samt till understöd lör utgifvande af lämpliga läroböcker, kartor m. in. för folkskolorna 10,000: till arfvoden och resekostnader för skol-inspektörer , 17,000: till understöd för folkskolelärares aflönande inom de socknar, der Kongl. Maj:t finner statsbidrag för sådant ändamål erforderligt „ 25,000: till löneförhöjning vid samt till utvidgning af stads-pedagogier och pedagogien i Avesta . .. Ridr R:mt 259,000 Kongl. Majna Nåd. Proposition N:o 34. 13 hvarjemte Rikets Ständer torde medgifva, att hvad af den personliga skyddsafgiftens halfva belopp icke blifvit för vissa behof anvisadt, äfvensom de på förestående anslag uppkomna besparingar, må af Kongl. Majk för folkundervisningen tillhörande föremål disponeras. Kongl. Majk förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL. Henning Hamilton. Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Är enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Ståts-Rådet å Stockholms Slott den 21 Oktober 4859. Närvarande: Hans Excellens, Justitie-Statsmini stern, Herr Friherre De Geer, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena Herr Friherre Manderström: Stats-råden Wallensteen, Gripenstedt, Älmqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamiltony Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten. 6:o Derefter yttrade föredragande Herr Departements-cliefen: Angående pro “De medel, Rikets vid sistförflutna riksdag församlade
Men något särskildt anslag till reparations-kostnadernes bestridande kan Utskottet icke föreslå, i anseende till Stats-Verkets knappa till - Stats-Ut skottets Betänkanden. 1281 gångar, utan hemställer, att Riksens Ständer måga hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att till gångarnes underhållande i Parken och Höbergning, m. m. », det må tillåtas Ståthållaren att nu, som tillförene, begagna Kronans Manskap emot vanlig aflöning, samt att. Kongl. Majit må i Nåder tillåta den Summa, sorn för Lust-Slottets reparation erfordras, af Extra Utgifts-medlen förskjuta, emot successiv ersättning af den för detta Lust-Slott anslagne årliga Stats-summan, hvilken Utskottet förmodar, skall lill en sådan ersättning lemna tillgång, lieldst en del af förefallande utgifter, som genom, det af Utskottet föreslagne sätt skulle förminskas ,. höra kunna bestridas med inkomsten af Trädgården och den del af Frescati, sorn ännu är Haga tillhörig, samt nuvarande Ståthållares kända nit förvissar, att all möjlig hushållning varder iagttagen.. Beträffande dernäst Gripsholms Kongl. Lust-Slott,. så inhemtas af Riksens Ständers underdåniga, skrifvelse, den 1 April 1818, i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition, angående Statens reglerande för Betjeningen vid Slottet med dervarande Djurgård, hvartill särskilde i Noder förordnade Commitlerade, som haft sig uppdraget, att fö~- reslå en förbättrad hushållning derstädes, författat förslag, att Riksens Ständer till Slottsoch Djurgårds - Betjeningens aflöning samt Byggnadernes underhåll anslogo: 1282 Stats-Utskottets B et änkai iden.
Regering och uti sednare tider i Sverige ett föremål för betydligare uppoffringar af Nationen , än något annat allmänt hushallnings-företag; så synes det medel till inre Kommunikationens utvidgande, som en fri kustfart sjelfmant erbjuder, böra desto mer begagnas, som dertill erfordras hvarken nya Bevillningar eller Stats-anslag, utan blott ett åt enskilda fliten och industrien lemnadt tillstånd att obehindradt använda de förmåner, Naturen Iemnar, bestående i förevarande fall uti Läget vid Hafskusten, hvarigenom en friare Seglations-rättighet för Blekinge och Skåne samt deraf uppkommande större gemenskap skal! ej allenast tillskynda dessa Landskap lika stora som billiga fördelar - Underdåniga Sbifvelser. *95 lar utan oek befordra en mera värdad Skogshushållning genom afkastningames ökade värde,’ Riksens Ständer framhärda SCc. N:r gi.' Uppl. o. godkänd hos Samtl. Riks-St. d. 18 April I8l8; Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Husbehofs - Mjölqvarnars befrielse från Skattläggning. Det har kommit till Riksens Ständers kännedom , att förordnanden blifvit meddelta om Skattläggning af de på Kronooch Skatte-Jord belägne Husbehofs - A^jölqvarnar, så vida de ej äro hegripne under Hemmanens räntor eller af Qvarn-Commisaionen från Ränta frikände. ♦ Riksens Ständer anse icke någon laglig grund förekomma, att med serskild årlig skatt belägga' de Husbehofs-Mjölqvarnar , hvilka efter behörigt tillstånd äro anlagde.
Comitéen. tito Hos Högvördige Preste »Ståndet, utaf Herr Prosten Sifvertsson, hvars förslag går der» på ut, att Mantalsskrifningen och BeredningsComitéerna lämpligen kunna till en sammankomst förenas, och Taxerings.Comitéerna försvinna, om Pröfnings-Comitéen fortfore, eller ock Pröfnings-Comitéen upphöra, om TaxeringsComitéerna bibehöllos,. 12 Bevilln>-ZJtskottets Betänkande N.o u. 3k> , Hos Hedervärda Bonde - Ståndet, af Hans Jansson från Elfsborgs Län, som fram* ställt den mening, att Beredrungs-Comitéerne utan olägenhet kunna indragas, men otn de likväl skulle fiir nödige anses, ej bura sammanträda oftare än året näst efter hvarje Lagtima Riksdag, då möjligen inträffade förändringar i Bevillnings-Eörfattningen kunde det påkalla. 4:0 Af Lars Olofsson i Tulus, sorn, med hänsigt till de olägenheter innevånarne uti Jemtlands Län få vidkännas genom långa och besvärliga resor till de på olika tider af året ■utsatte Beredningsoch Taxerings •Comitéerna, tillstyrkt, att, såsom i Vesterbottens Län skall tillgå, dessa Comitéer måtte hållas vid en och samma tid, aå att Beredningen blefve förrättad den ena, och Taxeringen den andra dagen, derest icke bägge Comitéerna kunde på en dag sammanträda. 5:0 Af Eric Andersson Bang från Herjeådalen, som, i afsigt att åt innevånarne i denna af naturen mindre väl lottade Province bereda lindring uti det besvär, årliga Beredningsoch Taxerings-Comitéerna medföra, likaledes åsyftat, att de måtte befrias från så beskaffade Comitéers förrättningar oftare än en gång efter hvarje Riksdag, och att den Taxering, som då sker, kunde förblifva gällande till nästa Riksdag.
Ombudm. Emb.-Ber. den 14 Jan. 1840. de å sjelfva brottet först, säges, att hos Kongl. Maj:t blifvit anmälda ransakningar och domar öfver personer, sorn för förklenliga tillmålen och hårda omdömen om Kongl. Maj:t och Regeringssättet varit anklagade, hvilka tillmålen och omdömen omedelbart derpå benämnas: utlåtelser j och sedermera i 3:dje momentet återigen tillmålen; hvarefter i sista momentet omtalas meranämnde brott; så visade sammanhanget desto tydligare, att benämningen utlåtelser afsett de förut omförmälda förklenliga tillmålen och hårda omdömen, .sorn i annat fall ordet: tillmålen icke kunnat i 3 momentet ånyo begagnas: att det icke vore tvifvelsmål underkastadt, alt tillmålen och omdömen kunde förekomma lika så väl i tal, som i skrift, vid hvilket förhållande och då undanlag i fråga om tryckfrihetsmål icke finnes gjordt, deraf oemotsägligen borde slutas, att uttrycket meranämnde brott utmärkte Majestätsbrott i allmänhet, och att den serskilda arten deraf, som i tryckta skrifter kunde förekomma, ingalunda vore från det allmänna begreppet utesluten: detta ådagalades än ytterligare genom Kongl. Kungörelsen den 7 December 1787, som, efter åberopande af 1777 års Kongl. Bref och de deri anförda motiv, hvilka föranledt stadgandet, alt, när angifvelser eller åtal ske, angående straffbara yttranden om Konungen och Regeringssättet, dylika mål böra bos Kongl. Maj:t anmälas och Dess Nådiga ytti’ande afbidas, huruvida de kunde nedläggas eller fingo till laga ransakning och dom förvisas, vidare innehölle, att Kongl. Maj:t, ibland de sålunda anmälda mål, förnummit händelser, hvarvid en eller annan sökt kasta skugga å Kongl. Maj:ts till Rikets fördel i flera ämnen vidtagna författningar, hvarigenom det brott beginges, som Lagen i 5 Kap. 1 §.
Uti fondens redogörelser för sista revisionsåret upptages en kostnad af 119,381 R:dr 32 sk. 1 rst för 1843 års öfningsiäger å Ladugårdsgärdet, hvilken, efter afdrag af till uppbörd tagna 118 R:dr 38 sk. 8 rst., anmärkningsmedel, blifvit af 1843 års tillgångar med 83,146 R:dr 8 sk. 3 rst. bestridd samt med en skuld, stor 36,116 R:dr 33 sk. 2 rst, till år 1844 utbalanserad. Utaf en häröfver af General Krigs-Kommissariatet afgifven och från Kongl. Kammar-Rätten infordrad redogörelse hafva Revisorerne inhemtat, att berörde kostnader på följande sätt utgått: 1. för en styrka, med öfveroch underbefäl, af omkring 10,000 man, deraf 1,100 kavalleri, Stockholms garnison och Lif-Bevärings-Regementet deruti icke inberäknade. — 113 — Emot sistnämnde redogörelse äro anmärkningar gjorda dels af Revisionen i General-Krigs-Kommissariatets Fält-Kontor, dels uti Kongl. Kammar-Rätten, hvilka anmärkningar ännu äro på vederbörlig pröfning beroende. Tross-Passevolans-Foiiden, bildad genom de årliga afgifler, hvilka, på grund af derom afslutade kontrakter den 18 December 1775, den 18 Mars samt den 2 och 21 Maj 1776, den 15 Januari 1778 och den 20 September 1783, under så väl fredssorn krigstid, för trossens underhållande erläggas af de rustande vid Lif-Regementets Dragon-, Husaroch Grenadier-Corpser, Skånska Husaroch Dragon-Regementerna, Westgötha Regemente, Smålands Husar-Regemente, Smålands Grenadier-Bataljon, Ändra Lif-GrenadierRegementet och Bohus Läns Regementes Södra Bataljon, och hvilka utgifter lill denna fond ingå.