Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Öre skulle utgöra det minimi-belopp, hvartill allmänna afgifter i taxorna få utsättas, samt att älla brutna tal deremellan och 1 helt Öre skola undvikas, och får jag derföre anhålla, att R. o. Ad. behagade med afs‘lående af Utsk:s förslag i denna punkt, antaga hvad K. M. i den motsvarande punkten af Dess Nåd. Propos. föreslagit. Hr Ribbing: Att en förändring af ifrågavande punkt är nödvändig, anser jag vara otvifvelaktigt, men jag anser rätta sättet derför vara punktens återremitterande, för den händelse att de öfriga Den 22 Februari e. m. 227 Slånden i frågan fattal olika beslut, med R. o. Ad. Alt \ Öre bör finnas icke allenast i Medicinal-Taxan, utan äfven i de öfriga taxorna, såsom ä bröd m. m., torde icke kunna bestridas af deni, som känna förhållandet. Hr von Hartmansdorff: Jag anser det vara så mycket nödvändigare att återremittera denna punkt, som frågan om taxorna aldrig bordt, enl. min tanke, blifva föremål för hvarken Konungens Propos. eller BankoUtsk:s Betänk. Vid förra punktens behandling afstod jag från yrkandet på hans återförvisande under förutsättning, att en återremiss af den nu förevarule skulle beviljas. Den anmärkn. Hr Brakel då gjorde i afseende på allmänhetens inträde i Djurgården, är ett slående bevis på de olägenheter, hvilka skulle följa om Utsk:s förslag i denna punkt antoges. Om allmänheten, sorn derigenom blefve med 100 proc. högre beskattad, frågade, hvarföre man godkänt ett dylikt förslag, och man svarade, att det skett för att bringa afgifterne till öfverensstämmelse med det nya myntsystemet så skulle mängden antingen skratta deråt eller harmas deröfver. Jag anhåller att R. o. Ad. desto heldre måtte återförvisa denna punkt, som 2:ne Ständ redan lärer hafva återremitterat Betänk, i dess helhet. Frih. Tersmeden: Med anledn. af det skäl Hr von Hart mansdorff för punktens återremitterande andragit, eller alt entréen till
Då den af Herr Rosenblad föreslagne befrielse från bevillning skulle utgöra ett undantag från den beskattning, som för Actie-Bolag, Associationer m. fl. dylika inrättningar är vorden föreslagen och jemväl hittills egt rum, och genom beviljande af ett undantag för Götha Canal-Bolag, flere Bolag och Associationer af allmän, om ock jemförelsevis mindre vigt, kunde erhålla anledning tili anspråk på befrielse från bevillning, samt Götha Canal-Bolag af Staten dessutom erhållit högst betydliga bidrag, Bih, till R. St. Prot, i8fo, 5 Sami, 1 Afd, 47 Haft, 1 2 Bevillnings-Utskottets Betänkande, N.o 25. och Bolaget ej eller anhållit få tillgodonjuta någon lindring, ulan frågan om befrielse från bevillning endast blifvit af enskild motionär framställd, finner Utskottet sig sakna skäl att tillstyrka bifall å Herr Rosenblads ifrågavarande motion. Stockholm den 20 Aug. 1840. Anis. lill Exp. Ulsk. den 24 Äng., kl. 11 f. nt. Betänkande, i anledning af Herr Göran Hammars motion om lindring uti bevillning för Staden Wexiö. Med anledning deraf, att Bevillnings-Utskottet i dess afgifne Betänkande N:o 12, angående grunderne för den blifvande allmänna bevillningen, föreslagit, att Staden Borås, i anseende till de nämnde Stad, åren 1822 och 1827, öfvergångne eldsvådor, måtte intill nästa Riksdag fortfarande åtnjuta den lindring i bevillning, som uti 149 § af det vid nämnde Betänkande fogade förslag lill ny Bevillnings-Stadga medgifves, har Herr Göran Hammar, i egenskap af Riksdags-Fnllmäglig för Staden Wexiö, uti en hos Vällofl. Borgare-Ståndet väckt, till Bevillnings-Utskottet remitterad, den 27 nasti. Juni lill Utskottet ankommen motion, anhållit, att, då sistnämnde stad, den 19 Febr.
men att dervid tillika bestämmes minimum af det aflönings-belopp, som, förutom bostad och fri föda, bör vice pastorer och adjunkter tillerkännas, och särskildt afseende fästes derå, att på en del ställen och orter inga ordinarie komministrar finnas; — att lönerne beräknas uti en eller flere af de ränte-persedlar, som enligt grunderna för ränte-förenklingen åro för hvarje län bestämda, och utgå efter tioårig medel-markegång, dock att aldrig mer än en mindre del må bei’äknas i penningar; — samt alt löne-regleringen sålunda uppgöres, att den må kunna vinna tillämpning - Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 93. 53 tampning i mån af varande tjenste-innehafvares afgång och gällande konventioners illändalöpande eller upphäfvande.
(Rev. ber. sid. 57.) Utaf denna summa, utgörande högst 10,000 R:dr B:ko årligen eller för åren 1834—1857 tillsammans 40,000 R:dr, har Kongl. Maj:t för de 2:ne i Revisions-berättelsen omförmälde arbetsföretag disponerat B:ko R:dr 17,000: — samt för en kanal-ledning mellan Hyttsjön och Bergsjön inom Warnums socken i Wermland .,...» » 13,000. — och för upprensnings-arbeten i Angermanna-elfven inom Resele och Lidens socknar i Wester-Norrlands Lån » » 10,000: — Summa R:dr 40,000: — uppgående de häraf, före sistlidet års slut, från Riksgäldskontoret skedde utbetalningar till » » 22,333: 16. 13:o. Angående det för sjösänkningar och myr-utdikningar samt andra vatlenaftappnings-arbeten vid samma riksdag anvisade belopp 100,000 R:d,r. (Rev. ber. sidd. 57—58.) Till utgående häraf, dels i egenskap af lån och dels såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet, hafva, enligt hvad Utskottet under läsningen af Fullmäktiges protokoller inhemtat, följande summor blifvit af Kongl. Maj:t beviljade utöfver de i Revisions-berältelsen uppgifna enahanda stats-bidrag å tillsammans 64,240 R:dr b:ko, nemligen: för sänkning af Hälleby sjö inom Skärkinds socken af Östergöthlands Län R:dr 2,900: — hvaraf såsom anslag ulan återbetalnings-skyldighet beviljats 380 R:dr; för sänkning af Långasjön och Galnegöl samt utdikningen af de i närheten deraf belägna mossar inom Almunderyds Transport R:dr 2,900: — Stals-Ulskollels Utlåtande M 39. Transport R:dr 2,900 socken af Kronobergs
Jag yttrade, redan fi ån början, att den skatt, som yrkades, vore för hög, och i den votering, som derom anställdes, var jag bland de förlorande. Da nu BondeSt. begärt nedsättning i denna skatt, anhåller jag att fä förena mig med Frih. Hamilton i hvad han och andre med honom lika tänkande ledamöter i afseende derå yttrat; hvaremot jag måstebestrida en ytterligare nedsättning, hvaraf följden blefve den, att vi skiljde oss från BorgareSt., och att man stannade i samma ovisshet, som tillförene, om den pluralitet, som möjligen kan finnas. Frih. Sprengtporten har redan förkunnat oss, att när saken kommer lill förstä 1 kl StutsUtsk., dit hon troligen går, så vill han votera omkull dessa Ståndens beslut. Det kan väl hända att så sker i det hela; men jag hoppas och förmodar, alt R. o. Ad. nu, såsom vid andra tillfällen, förblifver vid hvad Ståndet anser vara rätt och öfverlemnar åt förstärkta StatsUtsk. att göra om hvad de särskildta Stånden beslutat och lålamodigt fördrager hvad nämnda Utsk. deröfver förordnar. Jag får i afseende på Ilr Munck af Rosenschölds yttrande, att han hoppas del R. o. Ad., vid början af 1841, vidblifver det beslut Ståndet i slutet af år i84o fattade, återkalla i Ståndets minne, att den votering, hvarigenom 2 sk. skatt lades på hvarje kanna tillverkadt brännvin, begärdes af Hr Rosenschöld sjelf en afton kl. 11, då Huset var temmeligen tomt, samt alt vid en annan tid, eller då Ståndets ledamöter varit talrikare tillstädes, omröst - Den g Januari e. m. ningens utgång troligen blifvit annorlunda. Jag anhåller örn propos. till bifall å Frih. Hamiltons förslag. Frih. von K ras mer, Robert: Jag begärde ordet i anledn. af Frih. Sprengtporlens yttrande, alt det beslut, som här fattades i förutnämnda hänseende, var grundad! på de förenade Bevilln.- och Ekon.Utsktns förslag.
Den nu beyiljade Löneförhöjningen för Civile-Staten i allmänhet 112,673. 32. 6, Till godtgörande af skillnaden, om Markegår.gs-p riset skulle öfver'.Transport R;d 112,673, 32, 6* 33*874• 156 R :d tunnan fastställda Stats-priset for den aflöning i spannmålsvärde beräknad, sera vid Rone-förhöj ningen blifvit beviljad , utöfver Sfats-Verkets odisponcradespanmals tillgång, uptages på förslag 36,276. 12? 148,949 44 61 Tillsammans 182.820. 44. 6* F.när härifrån afdrages förra Jåandshöfdinge Lönen i Christianstads I 'än, 1,202 R:d 16 sk., som nu blifvit ifrån Staten utesluten, äfvensom de å denna Hufvud - Titel odisponerade lo R:d 13 sk 4 r., tillhopa 1,213 R:d 2 g sk 4 r., så blifver återstoden, eller den rätta uch egenteliga tillökningen på denna hufvud-titel 181,607. 15". ii Tre« 3Den 4 Augusti Tredje Hufvud-Titdn innehåller Militaire Staterna till Landsocå »S/ös. Tillökningarne å denna Hufvud-Titel ar» följande: Den af Eders Kongl. Maj:t för KonglKrigs-Collegium och Förvaltningen af Sjö-Ärenderna samt till Stats-Contoiret beviljade 35 procents löne-tillökning, i likhet med hvad andra jVerk undfingo 1812, och utgått af Indragnings-Statens besparingar, upptages här i afrak» - ning på den nu beviljade Löneförhöjningen med 3,306. 32.
Fordom erhöllo Copisterne, utan att derföre vara mindre skicklige i tjensten, sine Fullmagter af CanzliPresidenten, hvilken äfven, efter föregående Examen i Vitterhets-, Historieoch Antiquitets-Academien, antog Extra ordinarieCanzlister. Skulle detta icke äfven hädanefter med lika nit, noggrannhet och fördel kunna verkställas af StatsMinistern för utiikesärenderne, 6åsom hela Canzliets högsta Chef? Tillsyn ”öfver iagttagandet af alla tjensten rörande föreskrifter i alla till Canzliet hörande Expeditioner” utöfvades fordom af HofCanzleren ensamt, och de till Canzliet hörande Expeditionerne funno sig väl deraf. Nu mera skall det, enligt gällande Canzliordnings 4 §. i mom. äfven tillhöra HofCanzleren: ”att vid hvarje års slut infordra af SlatsSecreterarne en lista på oafgjorda mål, med anteckning när de inkommit och af hvad orsak de hvila, samt att efter anstäld granskning af dessa listor, öfverlemna dem jemt^ sitt yttrande deröfver till CanzlieStyrelsen, hvilken dem, tillika med 76o Den 15 Martii, dess Betänkande till Kongl, Maj:fs Nådigt Skärskådande framlägger,’’ Om HofCanzleren möjligen af denna befattning kan hemta något agrement eller Expeditionerne oeh ärendernes gång af denna omväg kunni hemta någon fördel, står ej mig att döms, ehuru föga lik ligt det mig förekommer. Slut ligen beträffande Betjeningens rättigheter och skyldigheter afgöras de säkrast, billigast och bäst af förståndige, driftige och rättskaffens Expeditionschefer, och skulle tvist någon gång derom uppkomma , ordentligast genom CanzUeRätten, om detta Forum Privikgiatum, af vår tids enhetssökande JurisCopsuler, längre får lof att fortfara. 3:0. ”Eger CanzliStyrelsen öfverinseendet pfver Postverket i hela Riket.
Allmän klagan höres om medborgares förlägenhet och behof af hjelp, denne sednare påyrkas under yttrad fiuktan att förlägenheten eljest kan öfvergå till nöd Jag tillstår mig dela dessa farhågor, men hoppas att hjelp ksn finnas, icke genom våldsamma förändringar af äldre och nyare lörfattningar, de må angå financer, jordbruk, bergsbruk, handel eljer näringar; men genom omtänksam eller varsam utgallring af dem, som förfela eller motarbeta sitt ändamål samt införande af sådana, som öfverensstämma med tidens fordringar och saketras skick Jag anser ej möjligt att penningeförlägenheten på en gang kan afhjelpas, rnen jag hoppas att Riksens Ständer sko' Ja utfinna och stadga medel, sorn säkert, fastän må hända långsamt leda till målet och då vågar jag tro, att ett bland de kraftigaste deribland ar, att lossa de bojor, hvari Svenska näringsfliten ännu tvingas Mine Herrar! om olika åsigter kunna bland oss väcka olika öfvertygelse, så öfverensstämma vi dock alla uti det stora ändamålet att söka bidraga till fo-terlandets välgång. Denna visshet och ruin rena afsigt gifva rmg hopp om tillgift för de ofullkomligheter och misstag mitt yttrande kan innehålla; jag Den i5 Februarif. 391 begär ej bättre än rättelse och upplysning af den mer kunnige och erfarne. Då näringsfrihet omtalas, bordet som jag tror, ske m*-d afseende på hela landet, ej blott på vi*sa delar deraf; hufvudstaden må vara af hvad vigt som helst, får dess erskilta fördel och beskaffenhet ej lägga hinder i vägen mot författningar, nyttiga för och påfordrade af antingen hela det öfriga, elier största delen af det öfriga landet, sä mycket mindre, som vid tillfälle af behof undantag kan ske för den d«T af samhället, hvars locala omständigheter sådant fordrar. Till denna anmärkning föranledas jag af de, från dylika omstänt digheter hem*ade skäl, Herr Hammarsköld anfördt till försvar för Skråordningar. Om den insigt uti historien jag haft tillfälle förvärfva ej missleder mig, tror jag, att dessa ordningar uti Sverige infördes af den om sitt lands väl omtänksamme Gustaf den bste.
Richert, att vara Justitise-Ombudsmannens Suppleant; och sedan den förre genom döden under den 16 September afgått, blef den sednare dagen derefter genom Protocolls-Utdrag, af Våre Fullmägtige öfver Bancooch Riksgälds-Verken, kallad, att, i följd af det för honom utfärdade Förordnande, Justitioe-Ombudsmans-Embetet tillträda. Denna kallelse har Richert förklarat sig icke kunna emottaga; hvarefter Hof-Rätts-Rådet, Häradshöfdingen, Carl Peter Törnebladh blifvit i behörig ordning utsedd, att vara Vår JustitiaeOmbudsman, samt Lagmannen, Häradshöfdingen och Borgmästaren, Nils Callerholm, att va - -lif) ra Justitiae-Ombudfimannens Suppleant. Slutligen och efter det Callerholm aisagt sig sistnämnde befattning, ar Lagmannen, Borgmästastaren, Juris Utriusque Doctoren, Jonas Ullberg, under den 6 November, vorden vald och förordnad, att Justitiae-Oinbudsmannen efterträda, i fall denne före nästföljande Riksdag skulle aflida. Likaledes bafve Vi, på grund af 108 §. Regerings-Formen och 65 §. Riksdags-Ordningen, utsett och förordnat de Sex Committerade, hvilka, jemte Vår Justitiae-Ombudsman, böra handhafva vården om Tryckfriheten. §. *9. Vi håfve äfven, jemlikt 66, 67 och 68 §. J.
Diarium löper från Riksdagens början till desaslut; Föredragningslistan angår hvart Plenum, särskildt, och Bordlistan innefattar dessutom äfven de mål, hvilka enligt Ridderskapets och Ådelns beslut, åro för längre eller kortare tid hvilande. I afseende på Föredragningslistan, hav Utskottet ansett dess uppsättande i Riddarljusaalen under påstående Plenum, vara en lämpelig, Ven Ig Augualii e. m. 365 anstalt, ledande till Ridderskapets och Adelns Ledamöters beqvämlighet. §. 56, om anförandens aflemnande till Protocollet, svarar emot nu gällande §. 55, med undantag af första Momentet, hvilket Utskottet ansett vara öfverflödigt, och med ett tillägg vid slutet, sorn synts vara af billigheten påkalladt. Närvarande RiddarhusOrdnings 56 , 67, och 58 paragrapher åro uteslutne, emedan RiksdagsOrdningens 4(8, 4q, 5o, 5i, och 52 paragrapher innefatta allt hvad som i dessa frågor lagligen synes böra föreskrifvas. Likaledes har 1 Momentet af 5g §:n utgått, såsom innefattadt i 5o §:n Riksdagsordningen. §. 67, om åfventyret vid personliga förolämpningar, och §. 58, om jåf för skyldemån i vissa mål , svara mot 2;dra Momentet, Sgide, 4o:deii8i8 års Riddarhusordning utan förändring. §. 5g, om propositioner, och om måls sluteliga afgörande, motsvarar de nu varande 4o:de och 4i;sta paragrapherne. Åtskillige stadgandeii i de senare, innefattas i RiksdagsOrdningens 55, 54 och 56,te paragrapher och äro således här förbigångne; men Ridderskapets och oell Adelns talrikhet framför de öfrige Stånden medför å en annan sida möjligheten af all, som icke i Riksdagsordningen hafva behöft förutses.
Tontoiret äterlemnas. Hware.m Herrar Commistarierne genom Utdrag af Protocollel blefwo ln> bclem t4elr>juA!u^« lior ocH n kr ^L-8t?.näst elen 72. LorZLre-HkSnclet cien ir Lonäe-8ränäer 6en IZ - — Wördsamt Memorial! ssottens utgifning, jemte de inbetalningar, som^ ^ ^ » Kongl. Stats. Contoiret äger att till Banken >-^nom Utdrag af Protocollct under den 3 k erlägga, hos Kongl. Maj:t i underdänighet amanna mänad, har Wällofl. Borgare Ståndet, mälas. Och ssulle jemwäl Kongl. Stats-Cow till Banco - Utssottets ytterligare Utlärande ätertoiret, genom Skrifwelse under denna dag, der. sörrvist, de utl wälbemälte Ständ, af Bancoom meddelas nödig underrättelse. UlssottetS yttrande, under den 29 sistlidne Au §, §u - 384 Den 10 September. gusti öfwer det Hederwärda B^nde-Ständets kemist rörande Fullmägtigffapet i Banquen, för. anledde anmärkningar; äfi frände en närmare förklaring, i hwab matto, seoon Balico.urffottet ansett Föreffrirton rick sedi'aste Banco. Reg. lementet, om ett bstamdt antal till twädred/edelar af samtelige Fu^mägtige, som för fattande af beflut icke fär saknas, böra lämpas jem. wäl till hwardera Ständet firffildt; den inactivits uti angelägna och prestante ärenders afgörande mätte förek. mmas, som, igenom möjeli. gen oförutsedde Laga förfall för nägot Ständs Ledamöter, ffulle kunna inträffa? Banco.
Vi äro mycket tacksamma för hennes bidrag, och de skola inflyta efter hand. Den starka tillströmmingen af slikt gör, att en del ofta får stä öfver. L ä k a r e r å d. Kerttu. S i vidt vi kunna bedöma saken utan att ha tillfälle att undersöka edraögon, syces det oss sannolikast, att orsaken är en förträngning af tårkanalen. Denna måste behandlas med sondering; möjligen kan ock en annan mindre operation ifrågakomma. Vänd er emellertid till läkare — det är det enda råd, vi kunna gifva eder. E — y S — d. Se svaren till Tyne i n:o 2 och till Mary i n o 3: 2). Använd de nämnda baden äfven för fötterna hvarje qväll. På morgnarna bör ni använda kalla tvättningar med följande grundlig frottering med grott ylle, tills god värme inträdt. Ni måste dagligen vara i rörelse ute; i nödfall kunna några lämpliga fotrörelser användas, t. ex. höjningar på tåspetsarna, rullningar i fotleden o. s. v. 3). Afiifningar äro att rekommendera. Se svar till. — Är ert allmänna helsotillstånd så särdeles godt '? hundarne skulle nosa åt honom af med hans kläder, som den de uslingarne! ens tusen hjelplöst och Ingen, ingen frågade efter honom det Med ej fick Ruth honom då till sängs; hon måste bjelpa sig sjelf ond Allt gick honom emot, alla öfvergåfvo nej, ingen! Han der och slog med i gråt, en jemrande oresonlig gråt som barns. det som — hans syftade högre O sr tade som tiggare i rännstenen utanför sin egen öfver konstnärliga och stora; tid, så så godt hon förmådde ät hans elaka qvickheter. Men då knutna handen i bordet, så att kände - bitter sveda vid hans ord men ensam, vid sig hand; de haft förstånd, de kältringarne, att någonsin » Ack, åt omvänd Annonser mottagas endast mot kontant liqvid I förskott af 2 5 öre pr 4 - spalt. petitrad ( Ingen annons Införes under I krona. tidningen kostar endast en (I) krona för qvartalet, befordringsafglften Inberäknad. — Fullständig modeoch mönstertidning gratis.
Yid detta förhållande och då KammarCollegium, som, enligt serskilt förordnande, äger att besörja om den årliga RiksMaxdcegångens upprättande, för öfrigt icke fått sig uppdragit att annorlunda än i ofvan föreskrifne ordning med frågor rörande MarkegångsTaxorne sig befatta, samt hvad Riksens Ständer nu i underdånighet föreslagit, följakteligen hade afseende på sådane förändringar uti de angående samma taxors granskning utkomne äldre författningar, som genom Kongl. Maj:ts ofvan anförde Nådiga Förordning redan blifvit i Nåder beviljade; så fann Kongl. Maj:t i anledning af förevarande underdåniga framställning någon åtgärd icke erfordras. Ex Protocollo Göran D. Wåhlberg. 316 Den 8 Junii f. m. StatsSecreteraren för Kongl. KrigsExpeditionen har, uli till mig aflåtne skrifvelse!’, anmält, att Kongl. Maj:t i Nåder täckts vidtaga nedannämnde beslut och åtgärder i anledning af följande Riksens Ständers underdåniga hemställanden, nemligen; 1:0 Om jemkningen i Roteringen vid Westerbottens Regemente. Kongl. Maj:t har i Nåder anbefallt Dess och Rikets Krigsoch KammarCollegier, atti ämnet afgifva underdånigt Utlåtande, och tillika inkomma med project till Instruction för den af Riksens Ständer i underdånighet föreslagne RotejemkningsComite. 2:0 Om begrafningshjelp efter Secreteraren vid IngenieursCorpsen I. Kongl.
Af hvad jag sålunda i korthet anfört, torde hvar och en kunna klarligen inse: l:o att flottans vidmakthållande hufvudsakligen beror af tillräckliga penninge-anslag och dessas kloka användande, ingalunda nödvändigtvis af personalens itudelning; 2:o att man i fråga om materielen mycket väl kan vara af samma eller likartade åsigter med Gr. von Platen och Hr Adlersparre, utan att derföre dela deras åsigt angående personalens itudelning; 3:o att man mycket väl kan både inse och erkänna nödvändigheten af personalens förminskning, utan att derföre vilja medgifva lämpligheten af det qvarvarande antalets fördelning till två olika korpser; samt slutligen 4:o den fullkomliga haltlösheten af de påståenden, medelst hvilka Hr Adlersparre sökt inplanta hos R. o. Ad. samt hos Sveriges folk, att hvar och en, som vågar i något afseende betvifla lämpligheten af hvad Gr. von Platen framställt eller Hr Adlersparre behagar dekretera, är en förtappad varelse, för hvilken intet är angelägnare än fortvarandet af de tvifvelsutan nedslående förhållanden, dem Hr Adlersparre i så bjerta ordalag framhållit, men hvilka i hufvudsaklig mån äro ett arf just från den föregående tid, då sjövapnet var deladt i två korpser. Jag kommer nu till sjelfva förslaget. Den hufvudpunkt, hvarom Gr. von Plåtens resonnement vänder sig, är den, att det föga tillfredsställande tillståndet inom flottan är en följd af en onaturlig yrkes-sammanblandning, men att genom tillämpande af arbetsfördelningens grundsats allt skulle vända sig till det bättre. Liksom genom ett trollslag skulle man genast få tidsenlig materiel, man skulle få skicklig personal, man skulle få tillräckliga anslag m. m. Då jag för min del icke är fullt öfvertygad om de stora verkningar, som denna till utseendet så enkla åtgärd skulle medföra, skall jag försöka framlägga de grunder, på hvilka denna min åsigt stödjer sig. Sjömansyrket har, om något, alltid varit ett mångslöjdande yrke och detta gäller i synnerhet om örlogssjömannen.
Då på grund häraf och i öfverensstämmelse med hvad Kammar-kollegium underdånigst hemställt, Kongl. Maj:t för sin del ansett nyssnämnda i Kongl. Förordningen den 8 Januari 1748 medgifna förmån böra äfven hemmansegarne i Färentuna bärad tillgodokomma, och tegelveden derstädes följaktligen böra utgöras, efter förvandling, med sexton skillingar banko eller femtio öre riksmynt för hvarje mantal, men en sådan åtgärd innefattade en förändring i den för berörde härad hittills gälBih. till R. St. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 14 Höft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande N;o Hl. lande beskattning, har Kongl. Maj:t nu i nåder föreslagit, att Rikets Ständer måtte ifrågavarande förändring medgifva. Ofvananförda nådiga proposition är af samtliga Riks-slånden remitterad till StatsUtskottet, som, efter erhållen del af de i Kongl. Propositionen åberopade handlingar, tagit detta ärende i öfvervägande; och vid det upplysta förhållande, att byggningshjelpen inom Färentuna härad, med inberäknande af värdet å den s. k tegelveden, uppgår till vida högre belopp, än hvarmed denna ränte-titel inom det öfriga riket utgöres, linner Utskottet väl med billigheten öfverensstämmande att någon nedsättning i denna utskyld må varda de skattskyldige i nämnde härad medgifven. Men beträffande grunderna för bestämmandet af denna nedsättning har Utskottet icke kunnat till alla delar instämma uti hvad Kongl. Kammar-kollegium i detta afseende tillstyrkt och Kongl. Majit i nåder föreslagit. Då nemligen byggningshjelpen, hvilken utskyld i det öfriga riket icke, på sätt Kammar-kollegium anfört, utgår med samma belopp, utan efter flera olika grunder, så att beloppen i särskilda orter utgöra 36 eller 42 sk., 1^, 1^ och 1| R:dr B:ko, — likväl inom Stockholms län, utom Färentuna härad, i allmänhet utgår med 1 R:dr 24 sk.