Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Fältläkare-korpsen erhåller inqvartering efter de den tillagde militärgrader”, samt Kongl. Brefvet till Krigskollegium och Stats-kontoret, angående inqvartering i de Skånska städerna och i Göteborg den 19 Juni 1845, jemväl i öfverensstämmelse härmed innehåller, beträffande den kontanta ersättning, som i sistnämnde stad skall, i stället för inqvartering, utgifvas till der förlagda garnison, enahanda stadgande, betecknadt medelst uttrycket ”med vederlikar”; så befinnes deremot den för Stockholms stad den 28 Februari 1856 fastställda inqvarterings-ordning uti den dervid fogade ”Tariff, hvarefter inqvarteringsersättning i kontant för öfveroch underbefäl samt gemenskap, med vederlikar, årligen skall beräknas” uppföra regements-läkare (som jemlikt ofvannämnda Kongl. Bref den 3 Juli 1855 hafva majors rang) i samma rum som kaptener, eller i 4:de klassen, med 225 R:dr ersättning, hvaremot majorer, efter en högre klass i samma ta - Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande M 40. 3 riff, uppbära 400 R:dr; och enligt motionärens uppgift skall jemväl regements-läkaren vid det i Göteborg förlagda artilleri-regemente icke åtnjuta högre inqvarterings-ersättning än i likhet med kaptener eller 183 R:dr 75 öre, då deremot majorer, hvilkas vederlike han är, uppbära 397 R:dr 50 öre. Om än sistberörda förhållande, efter hvad antagligt är, torde finna sin förklaring i det mellan staden Göteborg och dervarande garnison upprättade särskilda kontrakt rörande inqvartering, så att den genom 1845 års ofvanomförmälda Kongl.
De båda förlofvade yrkeskamraterna ha redan öppnat tandläkarepraktik i huset nr 19 Drottninggatan, där de ha sina särskilda mottagningsrum på hvar sin sida om det gemensamma väntrummet. Fröken Björklund behandlar de kvinnliga patienter, som föredraga en tandläkare af deras eget kön, samt barn, och hr Hård ägnar sig åt de manliga. Detta förhållande, att en man o c h en kvinna slå sig tillsammans för gemensamt utöfvande af läkaryrke, torde i vårt land hittills vara alldeles ensamstående. * » Symaskinens dotter ». Bland notabla resande i hufvudstaden märkes en dotter af symaskinens uppfinnare, Singer, s o m några dagar gä- stat Stockholm och härifrån afreser titl Trollhättan sarnt Norge. Franskt arbete om den heliga Brigitta. Nyligen har i Paris utkommit ett större arbete med titel: Sainte Brigitte de Suéde: sa vie, ses rélévations et son oeuvre, par la comtesse de Flavigny. 8°- VII + 626 sidor. * Carmen Sylva (drottning Elisabeth af Rumä- nien), s o m för närvarande vistas i Neuwied hos sin moder, drottning Sofias syster, har nyligen fullbordat libretton till en opera, hvartill drottning Victorias af England andre son, hertigen af Edinburgh, är sysselsatt med att komponera musiken. Den nya operan antages först komma att uppfö- ras i Coburg. U p notisbolken. De svenska kvinnorna på Chicag outställning en. För att under sommarmånaderna besöka olika delar af landet i ändamål att utse för utställning i » W o - mans building » lämpliga föremål af särslcildt framstående arbeten, såväl af kvinnlig slöjd som med ' egendomlig nationel prägel, har damkomitén antagit frök * en Carin Västberg, hvilken för detta ändamål af k. svenska utställningskomitén erhållit fribiljett på statens järnvägar samt ett resebidrag af 300 kr. Kronprinsen har till komiténs förfogande ställt en till byrå särdeles lämplig lokal i arfprinsens palats vid Gustaf Adolfs torg, i hvilken centralkomitén i höst kommer att återupptaga det för närvarande hvilande arbetet. Stenia. " Mor, det var inte jag.
Då dessa här utgöra sjelfva det egentiiga föremålet, är det klart, att undersökningen här måste ingå i detaille och innefatta serskilt MilitaireVerkets alla grenar, men revisionen en detaille af Elementar undervisningen i allmänhet inom Riket, synes inig så mycket Vin Sy Augustt t. m,. min/öre nödig, som , så snart den första frågan fullständigt har blifvit besvarad, är ämnet redan inskränkt till ett yrke, och kan ej utan förbiand, ning utsträckas till de öfrige. Dock, Statens undervisningsanstalt omfattar icke ensamt det serskilta danandet för ett visst yrke. Staternas närvarande skick, och jag vågar säga det, det skick som de hafva haft, och skola bibehålla ännu, men der en lång följd af tider» har medfört erkändt oumbärlighet af en anstalt inom samhället, vanligen benämnd Universitet , och der, med hvad afsteg från principen man än emellanåt gjordt, åtminstone alltid ett hufvudsakligt afseende förekommit, på behofvet af allmän odling utan serskild bestämd rigtning, på behofvet af en vettenskapelig progression, uppfyllande det ena och vigtigaste af Samhällets ändamål, att leda menniskor, icke endast till årets eller generationens trefnad, utan till ett fort ■ skridande, ej blott på den ena Statens, utan på hela menniskoslägtets bana, att med ett ord, icke blott underhålla urets alla machinerier, och förse de tröga hjulen emellanåt med smörja , utan att verkligen visa, hvad timma utaf tiden som har slagit, eller skall slå. Mer eller mindre klart, men alltid dock något som jag vågar hoppas, erkännes behofvet af Univessiteter; häp och där har jag hört nekas, hvad som likväl är sanning, att då icke all undervisning i landet bibehåller en relation till den universela bildningen, förfelar så väl den ena som den andra ofta sitt ändamål. Dervid uppstår då den tre, Ven Sy Augusti «. m, J7S dje af de frågor, med hvilka efter min tanka , hvarje granskare af undervisnings-anstalter för ett serskilt yrke bör vara sysselsatt, huruvida nemligen det är lämpligt och nödvändigt att dessa anstalter för den större bildningen skola sättas i sammanhang med bildningsverken för serskilta yrken.
— N:o 5. i anledning af Rikets Ständers sednast församlade Revisorers hemställan, att Landskamereraren i Wermlands Län, Kammarrättsrådet Lindberg må erhålla eftergift af ett honom till betalning ådömdt belopp odlingslånemedel, hvilket af f. d. Landssecreteraren Kleman blifvit förskingradt. IV. B. 372. A. 452. — N:o 6. i anledning af på Bankens pensionsstat förflyttade Bokhållaren Gustaf Wilhelm Sundbergs ansökning att erhålla pension, motsvarande den lön, han enligt constitutorial inom Bankoverket innehaft. IV. B. 372. A. 4^2. V. U. 348. A. 37o. — N:o 7. i anledning af gjord hemställan, angående uppsmältning och ommyntning af Bankens förråd uti kopparskiljemynt af gamla pregeln. V. B. 28. A. g5. — N:o 8. i anledning af väckt motion om rättighet för Bankens gäldenärer att i Landtränterien få erlägga ränta och capital-afbetalningar å innehafvande fastighetslån. V. B. 29. A. 98. — N:o 9. i anledning af väckt fråga om användandet af i Bankens general-cassa N:o 1 förvarade utlandska medaljer och mynt till förökande af Bankens myntcabinett. V. B. 348. N:o 10. i anledning af framställda anmärkningar vid Utskottets under N:o 6 afgifna memorial. V. B. 348. N:o 11. i anledning af Hr Adlerstams, G. U., motion om ytterligare ersättning för det lidande, som, genom en rättegång med Rikets Ständers Bank, skall blifvit honom förorsakadt. V. B. 399. VI. A. 738. X. B. 124. A. 253. XI. 3. ( .) BankoUtskoltets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: —•
LAGMANSKAN. Maria Guds moder, hvad är det? LAGMANNEN. Himlen bevare oss! Paus. LAGMANSKAN. Bed! Bed för oss! LAGMANNEN. Jag har försökt, men jag kan inte! LAGMANSKAN. inga tankar! Och inte jag heller! Jag får inga ord, och Paus. ADVENT LAGMANNEN. Hur börjar Herrans bön? LAGMANSKAN. Jag har glömt den, men jag kunde den i morse. Paus. LAGMANSKAN. Hvem är den hvita qvinnan? LAGMANNEN. ville döda. Det är hon, Amalias mor, hvars minne Du LAGMANSKAN. sjuka drömmar? Är det skuggor eller spöken, eller våra egna LAGMANNEN tar upp sin fällknif. stål efter dem! Tag opp knifbladet, Carolina; jag kan inte ser Du väl! Det är djefvulens bländverk! Jag ska kasta LAGMANSKAN. finger! Ja jag kan inte heller för resten. Tappar knifven. Nej jag förstår, det är inte så lätt utan pek FÖRSTA AKTEN LAGMANNEN. den afrättade sjömannen! Låt oss gå! LAGMANSKAN. O ve! Här hjelper icke stål! Ve! Der är fläcken! Det är lätt att säga; men jag kommer ej ur LAGMANNEN. vill inte se mera! Och jag är som fastlåst i marken! Nej, jag Håller handen för ögonen. LAGMANSKAN. eller är det trädens skuggor? Men hvad är detta? Är det dunster ur jorden, LAGMANNEN. men jag står här! Får jag bara sofva en natt så aldrig slut med upptåget? Nej, det är vi som se i syne! Der går ju jag, räcker jag ut tungan åt allihop! Satan! tar det LAGMANSKAN. Hvarför ser Du på't då? LAGMANNEN. genom ögonlocken! Jag ser ju genom handen, jag ser i mörkret ADVENT LAGMANSKAN. Men det är slut nu! Processionen är ute. LAGMANNEN. Hur ska man få sofva i natt!
Lagutskottet dertill kordt uppgöra förslag, så mycket heldre, sorn det. yore ovisst, när den nya Lagen kunde komma att antagas; att olägenheterne af ökade mål i HofRätterne icke blefVe större nu, än då detta förslag framdeles a lita ges 5 att desse olägenheter icke ära så skadlige, sorn de, att Rättegångar genom Lagmans-Rätternes bibehållande förlängas, emedan de sednare sammanträda blott en gång o,m året, men HofRätterne äro, perjnanente; att LagmansRätterne ej kvinna göra större anspråk på anseende än Härads Rä lierne, emedan begge blott bestå af en Lagfaren Domare jemte Nämnden, deremot i HofRätterne äro flere Lagfarne Män, sorn samfäldt pröfva sakerne, hvilket, gifvermera sannolikhet för en högre upplysning och en rättvisare Dom; hvarjemte Herr Munck af Rosenschjöld föreslagit, att i händelse LagmansRätterne nu icke skulle afskaffas, de åtminstone arne gånger om året mätte sammanträda ; hvaremot; åter andre Högloft, Ridderskapets och Adelns Ledamöter uppå de i Betänkandet upptagne och flere andragne skäl, ansett. La gm ans Rä t ter lies bibehållande nödvändigt, så länge nuvarande Rättegångsförmer gynna Rättegångars tilltagande.
Län angående JustiriäOmbudsmannens aliggande att befordra styndsamhet i den lagliga gängen as Riksens Ständers fattads bestut och gjorde hemställningar; och dä ConstitutionS Ulffottet funnit samma memorial ej innehålla nägot annat än hmad förut i Justitiä-Ombudsmannens instruction innefattas, samt derjemte till det äsyftade ändamälet troligen intet annar medel än de förestrifne kunde upgifwas, som icke kunde leda till åtgärder förnärmande förde» werkftättande magten, har Den 29 Jul». 4«? har Utskottet trott det böra förblifwa ivid hwatz redan ar förestrifwit. z:o Ett dito, hwaruti Constikutions-Utffottet förmäler, att tilt Utskottet hafwa inkommit ifrän Högmördige Preste.Skändet, Wälloflige Borgare Ständet sch der Hederwärda BondeSländet proto, coils-utdraginehallande derespeclive Standensbestur, art under detta Riksmöte, blott med twänne af det Wällofl. Borgare Ständer gjorde undantag icke ytterligare befatta sig med grundlags frägors uptagande och afgörande. Af denna anledning, äfwen, som af den, att Riksdagen nu nalkas sikt sint, och att det äligger Constitutions-Utststtek, att samla och upgifwa hwilka frågor, rörande förändring i grundlagarne, enligt föreskrift arv beredde, akt, säftm ifrän denna Riksdag hanlande pä bordet till den nasta, dä kunna .afgjöras, pä det att de i Riksdags bestutet mä kunna anrecknas, har Constitutions Utskottet trott sig böra wanda sig till Riksens Högloft. Ständer, med wördsam förfrågan om icke Riksens Ständer täcktes förena sig i del beslut, akt alla hittills upskjutna grundlags frågor, som icke redan wid denna Riksdag blifwit Uptagne eller wunnit handläggning, stola M nästa Riksdag bliftva hanlande, och dä kunna till pröfning förekomma.
Från Småland hufvudsakligast, och något från södra delen af Länet, liitkomma ett par tusende oxar, eller flere, och hvilka finna köpare från Södermanland, Upland, Westmanland, understundom ock någon från Nerike, förutan de af detta Laus invånare, som uppköpa slagtkreatur eller dragare. Hästhandeln är numera på dessa marknader af långt mindre betydenhet än förr. 1 staden finnes ännu 1 lägre lärdomsskola med 2 lärare', och 20 å 25 lärjungar, hvilken dock enligt 1819 års skol-stat är ansedd böra indraga,®. Staden och orten närmast deromkring äga stort intresse uti dess bibehållande, och äro beredde att derföre göra vissa uppoffringar. Skolans indragning vöre ett ytterligare steg uti den riktning liden redan länge utvisat för Skenninge, hvars läge, för långt ifrån segelled att göra det till betydande handelsstad, dock är den för nära, för att göra Upstadens rörelse tillräcklig att medföra något bet}'dligare välstånd. Icke heller är läget gynsamt för fahriksförelsc och manufaktur, enär vattendrift saknas, och skogstillgångarne äro knappa. Industrien har äfven i det närmaste flyktat till orter, hvarest den funnit naturen bättre understödja utvecklingen af menniskans konstfärdighet, och af Skenninge fordna storhet återstår föga mer än stadskyrkan och traditionen. Motala. Denna Köping, som räknar sin tillvaro från Göta kanals anläggande, har haft mångo svårigheter att bekämpa, hvaribland fattigdom och bristande skicklighet hos invånarne varit de förnämsta. Af 60 personer, som med borgarrätt sig der nedsatt, äro blott 25 st. qvarblifne, hvaraf 17 st. äro sådane handtverkare, som på landsbyggden uti socknarue pläga finnas, « 70 i är bagare, 2 garfvare och 5 handlande. Byggnadstomternas antal är 173, hvaraf blott sjettedelen är bebyggd, ehuru alla blifvit åt enskildte upplåtne. Hela folkmängden är nu 179 personer. Af de handlande hafva 2:ne ganska betydlig minuthandel, som kan mäta sig med den största uti Skenninge stad. De öfrigas rörelse är högst ringa.
Herr Landt-H7arfka!ken förnyade härefter sin gjorda proposition, hmilken med Ja beswara des. ^ Grefwe bärner, Läran: I anled ning as hmad jom bliswit yllrat angående förständer af 64 Z. Riksdags ordningen, torde jag ftzx rnin del sä förklara, att jag icke kan finna, det derföre - Z62 Den 2z Iulii. förekommande stadgande angående antalet af i r ledamöter haswa afseende pä annat än antalet af 12 ledamö er af dem som i nämnden skola rösta, icke pä dem, som : umia stä pä walsedlarne. Det ar pä det, att ankaler as de röstande med säkerhet mätte blifwa fullt som man utser suppleanter. Destas antal ä» ter mäste bero af öfwerenskommelser efter det begrep man gör sig om behofwek deraf. Wåler till Opinions Nämden företogs härefter klockan rr, och siutades klockan ^ 3 dä, enligt det förda protokollet, följande besuunos hafwa blifwit utsedde: Ordinarie nämnds ledamöter: N:o Nöster r-08 Grefwe kuutk, kric, Tu as Rikets . Herrar. » - ivi 118 Grefwe von kssen, l^anr kramsta En af Rikets Herrar. m 54 Friherre von kln^ern Sternberg klatlsta8 ° ^ 76 Friherre kruts FullmH"r Ikam, kskr. nc» 28g Friherre Lilkvartk^ölst, kölils. - 328 Friherre ?uke Fullmägtig Herrakklin tekorA VVilkatm . - 94 875 Herr Lripenvalstt, 6öran 101 25a Herr kst^crona Fullmaglig Herr Larl, - 89 1794 Herr von Kloktsten, kanZt. no 1977 Herr KresttaZK., Lkristopkkr. » nc> 1999 Herr balkanstastt, ^äolpk kreclric. - 92 2?53
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 51 Hufvud-Titeln till Flottans Reservstat, 50,000 Riksdaler, hvilket skulle genom den nya pensioneringen blifva öfverflödigt och hvarå då omkring 20,000 Riksdaler funnos oanvånde samt någon öfverflyttning icke vidare skulle äga rum, finge, i den mån det sålunda var och framdeles genom afgång bland derå uppförde Officerare kunde blifva disponibelt, i och för samma pensionering anvåndas, samt att derutöfver för åren 1861—1863 ett creditiv af 30,000 Riksdaler årligen skulle på Riksgålds-Contorets stat uppföras med Directionen öfver Amiralitets-Krigsmans-Cassan lemnad rättighet att, dels till fullgörande af den pensionering enligt 1838 års Reglemente, hvartill Cassans egna inkomster ej lemnade tillgång, och dels till de nya pensionerna, å creditivet under hvarje års lopp lyfta hvad för omförmålda ändamål funnes behöfligt, under förbehåll deremot att af följande årets creditiv icke något finge reqvireras, innan styrkt blifvit i hvad mån föregående årets creditiv till pensioneringen åtgått; dock att hvad under ett år af creditivet icke för ändamålet erfordrades finge under följande året anvåndas; äfvensom Rikets Ständer särskildt medgåfvo, att pension för Officerarne vid Flottans Construktions-Corps finge beräknas efter nuvarande aflöning på Corpsens interimsstat.“ “Med anledning af Eders Kongl. Maj:ts vid sednaste Riksdag aflåtna Nådiga framställning i ämnet förnyade vål Rikets Ständer, enligt deras underdåniga skrifvelse angående reglering af utgifterna under Riksstatens Femte Hufvud-Titel af den 31 October 1863, föregående Riksdagens beslut i afseende på de för ifrågavarande pensionering erforderliga tillgångar och anvisade följaktligen äfven det deri inberäknade årliga creditiv af 30,000 Riksdaler på Riksgålds-Contoret under de för dess användande förut stadgade vilkor, men anhöllo tillika på anförda skål, det Eders Kongl. Majit måtte, efter hörande af Amiralitets-Krigsmans-Cassans delägare, täckas vidtaga de åtgärder, som kunde vara erforderliga, för att bringa grunderna för pensioneringen af Flottans Stater och Corpser till enhet och öfverensstämmelse med de för Statens öfriga Embetsoch Tjenstemanna-Corpser gällande, samt för Rikets näst sammanträdande Ständer framlägga fullständigt förslag till slutligt ordnande af berörda pensionering.“ “Enär från Rikets Ständers sida en likartad begäran blifvit till Eders Kongl. Majit framställd med hänseende till Arméens pensionering, i anledning hvaraf dess Krigs-Befål nyligen varit sammankalladt och rörande ämnet afgifvit underdånigt förslag, hvilket lärer komma att nu Rikets Ständer föreläggas, samt de för Flottans embetsoch tjenstemän för närvarande gällande pensioneringsgrunder stå med de hittills vid Arméen följda i närmaste likhet,
Hvad åter beträffar framtida dispositionen af de serskilda Hufvud-Titlarnes besparingar; så hafva väl Rikets Ständer nu, såsom tillförne, insett och erkänt nyttan och nödvändigheten af den åt E. K. M. senast genom Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 6 October 1834, upplåtne rättighet att disponera de å en eller annan Hufvud-Titel uppkommande, lill beloppet kända, besparingar till de med Titelns anslag åsyftade ändamål och för bestridande af sådane, vid den af Rikets Ständer verkställda Slats-reglering, ej påiäknule utgifter, hvilka under tiden emellan Riksdagarne kunna linnas af oundvikligt behof påkallade; dock hafva Rikets Ständer, serdeles vid denna Riksdag, funnit, alt ifråga varande dispositions! ätt blifvit begagnad på det sätt, att dels det dermed hufvudsakligen åsyftade ändamål synes Rikets Ständer i betydlig mon förfeladt, dels ock nya omsorger för Rikets Ständer uppkommit att bereda sådane utvägar, hvarigenom årliga redovisningen för Statsverkets medel må kunna återföras i det skick.
Då jag i sista plenum anhöll, att Hr Frih, Baabs motion måtte få hvila på bordet, skedde det ej derföre, att jag ville motsätta mig det väckta förslaget, ty lika med Hr Frih:n och troligtvis lika med flera af B. o. Ad:s ledamöter, har äfven jag gjort den erfarenhet, att förhandlingarne inom detta hus ej sällan felaktigt och någon gång på ett ensidigt eller missledande sätt uti Tidningarne refereras. Jag instämmer derföre uti Hr Frih. Baabs åsigt om behofvet af någon åtgärds vidtagande för afhjelpande af denna olägenhet; men jag anser frågan böra erhålla en mera allmän omfattning än Hr Frihms förslag synes åsyfta. Då det är Svenska folket, som måste anskaffa erforderliga medel för bestridande af alla de utgifter, som vid Eiksdagarne beslutas, så anser jag folket jemväl ega en obestridlig rättighet att erhålla tillförlitlig kännedom om det sätt, hvarpå B. St. utöfva sitt vigtiga kall i egenskap af Svenska folkets representanter; och synes det mig derföre vara dessa representanters, d. v. s. B. St:rs pligt att på det mest ändamålsenliga sätt bereda sina principaler en sådan kännedom. På grund häraf och då härtill vidare kommer att, så länge representationen är fördelad på flera rum, det måste vara af stor 16 Den 22 Oktober. vigt för ledamöterne inom hvarje särskildt Riksstånd, att kunna få tillförlitlig kännedom om de åsigter medlemmarne inom andra Stånd uti förekommande frågor framställt, på det att man måtte lära känna och kunna samråda med liktänkande inom alla Stånd; så tager jag mig friheten vördsamt föreslå, det R. St. måtte besluta att 2 Kanslister utöfver det vanliga antalet inom hvarje Riksstånd skola antagas för att öfver diskussionen under hvarje plenum göra en kort sammanfattning, att tillhandahållas den eller de Tidningsredakta-, som, efter derom träffad öfverenskommelse, förbinda sig att utan förändring nämnde sammanfattning kostnadsfritt i Tidningarne intaga.
Skulle detta försök till jemkning fruktlöst aflöpa, utvälje Riksens Ständer i sina särskilda Plena, genom allmän omröstning, till en Nämnd, att förstärka det Utskott, till hvars handläggning målet hört, så att Ledamöterna blifva Trettio af hvarje Stånd, hvilka samfäldt röste, såsom 53 §. föreskrifver, öfver den tvistiga frågan, och äge att densamma med Riksens Ständers rätt afgöra. eller till vissa delar skiljaktiga meningar, då skall hvarje Stånds beslut genom Protokolls-Utdrag remiteras till det Utskott, som med målet befattning haft, hvilket åligge, att meningarne, så nära möjligt är, sammanjemka och med Förslag öfver denna jemkning inkomma till Riksens Ständers Plena, som öfver den yppade frågan sedermera definitift beslute. Skulle detta försök till jemkning fruktlöst aflöpa, utvälje Riksens Ständer i sina särskilda Plena, genom allmän omröstning, till en Nämnd, att förstärka det Utskott, till hvars handläggning målet hört, så att Ledamöterna blifva Trettio af hvarje Stånd, hvilka samfäldt röste, såsom 53 §, föreskrifver, öfver den tvistiga frågan, och äge att densamma med Riksens Ständers rätt afgöra. Om behandlingen i dessa fall af Grundlagsfrågor är, genom 81 $ Regeringsformen, särskildt stadgadt. Hänvisningar: Bih. III, Sami. Const.-Utsk. Mern. Bonde-St. Prot. B. STOCKHOLM. Marcus & comp. 1848. Rättelser ock tryckfel i. Cor/stitutions-Utskottets Memorial, V:<> 2. 12 sid. 2 spalt. 12 råd. uppifr. står: Riksdagsman läs: Riksdags-Fullmäk >> n ;> n 4 » nedifr. — åge — äga 22 >> 13 „ „ — ött kottet, — Utskottet, 27 „ 2 spalt. 12 „ „ — inhemtade —- inhemtande Hill. till 11. St.
Sluteligen återstår mig endast den önskan, att deu värde Författaren, oaktadt olikheten i vårt sätt att se vissa ämnen, behagade vara öfvertygad, att jag alltid skall med nöje göra rättvisa åt dess snille och insigter». Lades på bordet. 630 Riksdagen 1812. Bilaga D till Exped. Utdrag af Protocollet hållet i Riksens Högloft. Ständers Constitutions-Utskott den 9 Augusti 1812. Föredrogs 2:dra Fördelningens Betänkande och hällne Protocoll i anledning af Herr General-Adjutanten Grefve Gustaf Löwenhjelms Memorial rörande åtskilliga föreslagne förändringar i Grundlagen. Första puncten af nämnde Memorial rörande Allmänna Besvärsoch Oeconomie Utskottets afskaffande, blef uppå de af Fördelningen upptagne skäl afslagen. 2:dra puncten angående Justitise-Omhudsmans-Embetets indragning: Herr Lagman Sandberg instämde uti hvad Herr Envoyén Baron Adlerberg, Herrar Borgmästarne Norström och Egge uti detta ämne å Fördelningen anfört. Herr Grefven och Ordföranden: Ifrågavarande anmärkning gjordes redan vid 1809 års Riksdag af Hedervärda Bonde-Ståndet, i anledning hvaraf Utskottet lemnade det utlåtande, att detta Embetes nytta ännu icke kunde genom erfarenheten bedömmas, och för öfrigt öfverlemnade frågan till Riksens Ständers eget afgörande, utan hvarken tilleller afstyrkande. Uti sådant skick har frågan kunnat så väl under denna som föregående Riksdag afgöras, men tillika med åtskillige andra Grundlagsfrågor blifvit hvilande. Något vidare yttrande från Utskottet lärer således icke i hufvudsakon behöfvas, hvarföre jag får till bifall framställa det af 2:dra Fördelningen föreslagna tillägg uti Justitise-Ombudsmannens Instruction att af Ständerne vid denna Riksdag afgöras. Herr Öfver-Intendenten Edelcrantz: