Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men om så är, att här nu skulle beslutas 8 prot‘:s ränta för privatbankerna under hela liden, på sätt Utsk. föreslagit, så hoppas jag, att vi framdeles komma att jemväl ålägga Riksbanken 8 proc., om den icke uppfyller sina förbindelser. Hr von Hartmansdorff: Afven jag vill fästa uppmärksamheten derpå, att när privatbankerna, enligt 11 §, få laga 8 proc., så böra de också, enligt denn a §, få betala lika mycket. Skillnaden är blott i afseende pä tiden, hvilket är billigt, dä äfventyret är stort, såsom liera talare anmärkt. Jag skulle ock tro, alt denna föreskrift icke bör af privatbankerna sjelfva bestridas, sä vida de vilja vinna något förtroende. För min del anhåller jag om bifall ä §. Gr. Posse: Då jag bort dem, som egentligen vilja stödja privatbanksintresset, tala emot min mening, och dä jag förutser, att jag icke får framgång för min proposition, sä vill jag icke soulenera densamma, utan får derifrån afstå, med lillkännagifvande, ali jag bell och hållet reserverar mig emot detta första steg till allmänt procenteri. Då nu öfverläggningen förklarades vara slutad, framställde H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, propos. lill bifall å 14 §, och Lief denna propos. besvarad med ja jemte ett eller annat nej, hvarpå H. Ex. tillkännagaf, alt ja hade öfverröstal nej. § 15. Gr. Cronhjelm: När man jemför den nu upplästa § med den påföljande 16, så finner man, att de sammansatta Utsk:n föreslagit betydligt, större ansvar för directeurerna, än för öfrige loltägarne. Så är icke nu förhållandet och behöfver del ieke eller vara, hvilket jag skall söka ådagalägga. Under förmiddagens plenum framställde Frih.
Att sedan uti det med Sverige förenade Konungariket Norrige , en .Lag blifvit antagen och under den 11 sistlidne September utfärdad, hvarigenom stadgas, huruledes brott, begångne af Norrsk undersåte i Sverige, böra beifras och bestraffas när förbrytaren , efter dess föröfvande , till sitt Fädernesland sig återbegifvit; Så håfve WI, till vinnande af ömsesidig säkerhet för bägge Rikenas undersåter och i öfverensstämmelse ej mindre med de af Rikets Ständer, uti detta ämne, antagne grunder, än med den, för Norrska Rikets undersåter, redan utfärdade Lag, velat i Nåder förordna, som följer: §. i. En hvar Svensk undersåte, som efter kungörandet af denna Förordning, begår förbrytelser i Norrige och derefter afviker till Sverige , skall för en sådan förbrytelse, efter dess beskaffenhet , antingen uppå behörig begäran af vederbörande Norrsk StiftsAmtman eller Amtman, varda i Sverige efterspanad, gripen och utlevererad , eller , med tillgodonjutande af laga stämnings tid instämmas, för att i bägge händelserne ställas till rätta för behörig Domstol i Norrige, att straffas efter Norrsk Lag. §. a. Har någon deltagit i förbrytelsen, genom handlingar, utöfvade i Sverige, och för hvilka, efter Svensk Lag, offentligt tilltal bör ega rum , då skall han derföre dömas här i Riket; Hock att, i fall omständigheterna sådant fordra, och den Proposition om personers anhållande m. m. 689 den Domstol i Norrige, hvarest hufvudbrottsfingen är under tilltal, det nödigt pröfvar, den delaktige brottslingen skall vid sistnämnde Domstol, efter stämning, inställa sig, för att höras, till fullkomnande af undersökningen. §• 3- Begäran om afviken förbrytares häktande och utleverering göres bos vederbörande Landshöfding, hvilken dermed vidare förfar, enligt denna Förordning.
Efter de flera sakrika anföranden, som å detta rum nu i ämnet afgifvits, torde jag måhända icke böra motsätta mig, att saken blifver till Utsk:s förnyade handläggning återförvisad; men finner likväl, då derjemte tages i betraktande hvad Frih. Klinkowström på ett uplysande och sakrikt sätt i ämnet anfört, det vara temligen lien 20 A piil. 217 tydligt ali Utsk. vid sitt förfarande i ämnet icke lemnat ur sigte hvarken corpsens nytta oell behöflighet, eller dess ledamöters förmåner och intressen för närvarande. Hvad slutligen Utskrs klandrade argumentation beträffar, så torde den äfven i viss mening kunna försvaras, ty Utsk. har icke sagt annat än hvad sorn icke lärer kunna bestridas, eller att de arbeten, som af corpsen utfördes, äro af tillfällig natur, hvilket så mycket heldre kunde sägas, som Utsk. icke, då utlåt, afgafs, inlät sig i någon pröfning af anslagssummans belopp. Jag har all anleda, att hoppas, det StatsUtsk., dä extra statsregleringen företages, icke skall visa sig njuggt att tillstyrka ett anslag, utg:de till ett så nyttigt ändamål, som uprätthållandet af Väg-och Valtenbyggnads-corpsen ; hvarföre jag, som under denna förutsättning finner Utsk:s argumentation och tillgörande i sjelfva saken väl kunna antagas, ville afstyrka en återremiss, som i min tanke är öfverflödig och troligen endast föranleder onödigt skrifveri, särdeles för den händelsen, att R. o. Ad. allena vidtoge dylik återremitteringsåtgärd. Hr von Knorring:
Se vidare: Regerings-Formen, Riksdags-Ordningen. Grundräntan, angående ändring af de persedlar, som inom Wester-Norrlands län ingå i 4 1 88 — b. 21 April b. 21 April b. 21 April b. 21 April Grundräntorne, angående Kapitalisering af 4 1 41 — b. 1 Febr. b. 28 Jan. b. 28 Jan. b. 28 Jan. Grönetomt, angående anslående till boställe åt Kronofogden i Sö- dra Wadsbo fögderi af, se Lå- stad Jägaregården. Gudstjenst, om upphäfvande af soldats skyldighet att söndagligen bevista 8 — 75 — b. 23 Maj b. 22 Maj b. 30 Maj g. 16 Maj Guldmynt, om prägling af, se Ca1 roliner. 1 — 28 — G. Kongl. Proposit. eller Skrifvelser. Samling. | Afdelning. i eller i Memorial. Utlåtande, 1 Betänkande Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. w Sf DS CT? CO Cd CO £3 Ridd. o. PresteBorgareBondeN:o N:o Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. ståndet. N:0 § Gustaf Wasas Minnesvärd, om utseende af deputerade för bevistande af invigningen vid Utmeland i Dalarne af Gyllenhaal, om pension åt Enkan efter General-TuIl-direktören C. II Gårdfarihandel, se Handelsfrihet. Gästgifv er ier, om förändrade föreskrifter angående räntor, anslagne till Götha eif, om anslag till borttagande af Röda berget i, se Röda Berget. 1 8 4 4 i i 177 152 81 48 a. a. 19 Sept. Se b. 30 Mars a. a. 22 Sept. Nionde b. 26 Mars a. a. 21 Sept. Hufvudb. 28 Mars a. a. 19 Sept.
I afseende å Nils Nilssons och An~ ders Anderssons yrkande, alt Lärare vid Yexel-undervisnings-Scholor borde, då de voro Prester, få, vid ansökning till mera lönande PrestEmbete, beräkna dubbla tjenstår, kominer Utskottet att deröfver sig yttra i sammanhang med afgifvande utlåtande, i anledning af Motioner, väckte i samma ämne af åtskillige Vällofl. Borgar-Ståndets Ledamöter; och hvad Nils Månssons förbehåll om Helgon-skyldens indragning till löner för serskilde Schol-Lärare angår, lärer detsamma komma att förfalla, då dels Nils Månsson yrkat en sådan indragning endast i det fall, att förslagen om Församlingarnas ovilkorliga åläggande att inrätta Sockcn-Scholor vunne bifall, dels ock Utskottet, på ofvanberörde sätt, tillstyrkt, att Klockare må förpligtas alt inhemta - Allm. Besv.- och Oec.-Uts/c. XJtl. N.-o 8y. tj hemta för Barna-undervisningen nödiga kunskaper. Slutligen får Utskottet tillkännagifva, att, då Lars Bygdens Motion om Statsanslag till Schol-Liirares aflöning ansetts icke förtjena afseende, har Utskottet trott sig böra, utan att afbida Stats-Utskottets yttrande öfver samma Motion, till Rikets Höglofl. Ständers pröfning öfverlemna detta vördsamma Betänkande. Stockholm den S April 1829. Ankom till Exp.Utsk. den 11 April 1829. Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar mot Utskottets Betänkande , N:o a8, angående hemställan om lindring för Allmogen i den såkallade Byggnads-hjelpens utgörande. Sedan Utskottet, under den 17 sistlidne Januarii, afgifvit Betänkande öfver de af Bih, till R. St. Prot. 1828 och 1829. 8 Sami., 1 Afd. ij:de Haft. 18 Allm. Besv.- och Qec.-Utsk. Uti.
WESTERLUND. J. F. NORMAN. J. S. LÖFBERG. Westerås Dom-kapitel den 25 November 1857. L. Afzelius. — 317 — Stormäktigste, Aliernådigste Konung! 1 anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkning öfver den betydliga kontanta kassa-behållning, som finnes upptagen i Fahlu skolas räkenskaper för åren 1854 och 1855, får jag, såsom deröfver infordrad förklaring, i djupaste underdånighet anföra följande: Då under de sednare åren den kontanta behållningen i Fahlu läroverks kassor, härfluten förnämligast af de ökade revenyerna af de 3:ne fjerde-parter, läroverket eger, stigit till ett högre belopp, än som kunde anses behöfligt för de löpande årliga utgifterna, insåg jag riktigheten och behörigheten af att det öfverskjutande beloppet deraf gjordes fruktbart, så snart detsamma uppgick till högre och jemnare summor. Detta har äfven numera blifvit verkstäldt på det sätt, att 1,000 R.:dr emot säkerhet utlånades den 3 Januari innevarande år och ett lika belopp den öde derpå följande April, så att den kontanta behållningen nu är reducerad till ett belopp, som ungefär svarar emot de dagliga utgifterna, hvilket förhållande kommer att verificeras af den redogörelse öfver läroverkets medel, som vid detta års slut skall af gifvas. Med djupaste undersåtlig trohet och nit framhärdar, Stormäktigste, Aliernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropli gtigste undersåte, Joh. Fr. Kindström. Rekt. Schöl®. Fahlun den 19 November 1857. — 318 — Carlstads stifts Konsistorii underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid Konsistoriernas räkenskaper för åren 1854 och 1855. Sto rmäktigste, Allernådigste Konung!
Ständers pröfning, härmed får aflemna förslag till grunder för Allmänna Bevillningen ifrån och med 1830 till slutet af det år, då nästa Bevillning af Ständer beslutas, anser Utskottet sig först böra omnämna, att, i afseende på den Bih. till Riks.St.Prot. jSzS och iSv. y.te Samt. 3:dje H:t. 1 i ÉevMn.-Utskottets Betänkande N\o 7. rigtning och omfattning, som borde gifvas åt samma förslag, Utskottet trott, att Grundlagens afsigt varit, att ett sådant förslag bör så fullständigt antyda de grunder, hvarefter Bevillningen kan utgå och fördelas, att, sedan desse, ellet andre af annan art, blifvit af Rikets Högloft. Ständer antagne, skulle åter uppställningen af sjelfva Bevillnlngs-Förordningen endast blifva en tillämpningsåtgärd, hvilken icke erfordrade synnerligen vidlyftiga öfverläggningar, eller be* hofde mötas af tidsödande svårigheter, då Bevillnings-Förordningens antagande inom RiksStånden förekommer. Derföre har också Utskottet bemödat sig, att, i vissa fall, och der så lämpeligen kunnat ske, genom Reglementariska föreskrifter och tillämpningar förtydliga inkomsU grunderne och classificationerne m. m., hvarefter Bevillning må påföras och beräknas. Bland de till Utskottet från respective Riks-Standen öfverlemnade motioner hafva följande, här till deras hufvudsakliga innehåll i korthet upptagne, innefattat framställningar rö. rande Grunderne för Bevillningens utgörande, nemligen*. a) Herr Friherre Cederström, Jacob, har 1 sitt hos Högloft. Ridderskapet och Adeln in* lemnade project till förändring i Sveriges Statshushållnings* System lör^slagit, att alla skatter bor* Bevilln.'
H a r ni en järnhälsa, så är nog den gamla vanliga traden Kjöbenhavn — Kiel — Korsör — Hamburg den enklaste. Men det blir tre nattresor, och det känns efter. Nattresan genom Sverige är den minst ansträngande. Men natten Kjöbenhavn — Hamburg är så mycket mer besvärlig. Några dåsande timmar på järnvägen till Korsör — a n k o m 9 t dit midt i aatten, så om bord på båten, några timmars hvila där — är ni nervös, så sofver ni oroligt, uppskakad som ni är af järnvägsfärden, och vaknar lika trött, som ni lagt er. Så skakar ni i en droska eller omnibus genom Kiels knaggliga gator och så in i vaggonen igen. Och så en hel dagsresa genom Tyskland och en lång, obekväm nattfärd genom Belgien och Frankrike — och där är ni ofta nog hoppackad med så många andra resande, att det inte är att tänka på sömn, så vida ni inte hör till de lyckliga, som kunna sitta och sofva, om de också ha det trångt som — anjovisen i en burk. Och just som ni nickar till, rifvas dörrarna upp, och ni skall ut och visiteras — mt med alla edra ressaker. Först vid Belgiens gräns och så detsamma om igen vid den franska. Och en gång i halftimmen kommer konduktören och skall se på er biljett och rifva ur ett blad. T y hvilken väg ni än väljer, så köper ni naturligtvis direkt biljett från Stockholm till Paris. Den gäller i tio dagar, och då får ni stanna och hvila er, om ni vill, nära nog Ihvar ni vill. A propos biljett, så tjänar det numera ingenting till att åka i första klass från Köln till Paris, som man förr var tvungen till, om man ville resa med kurirtåget. Nu går en tysk andraklassvagn med hela vägen från Hamburg till Paris. Ni behöfver inte flytta om edra saker i Köln, och ni har minst lika bekvämt i den tyska andraklassvagnen som i den franska första. Och ni får inte större plats att lägga er, om ni också har första klass. Jaså, ni funderar på traden Gjedser — Warnemiinde? Ja, den annonseras som den billigaste och bekvämaste resevägen till kontinenten.
Giftermåls-Balken; Så hafva samtelige Respective Riks-Stånden, enligt ankomne Protocolls-Utdrag för den 12 nästvekne Martii, till Lag - Utskottet remitterat, att äfven öfver detta sistnämnde meddela utlåtande. I följd däraf har Utskottet till pröfning företagit berörde förslag till den §., sorn skulle sättas i stället för nu gällande 1 §. af 8 Cap. Giftermåls-Balken, hvarvid Utskottet icke kunnat undgå att finna rigtigheten både deraf, att forum för ingifvandet af ägtenskaps-förord blifvit uttryckligen bestämdt, och att detta forum ansets böra vara i den ort, der Makarne äga sitt bo och hemvist eller sätta sig ned att bo, hälst den underrättelse om Makarnes egendoms förhållanden, som af Förord vinnes, lämpligast måste der sökas; Äfvensom Utskottet ej eller trott den i allmänhet föreskrifne tiden för Förordets lagfö'jd , i anseende till den redan i Lagstiftningen erkända vigten af dess tidiga offentliggörande, böra utvidgas.
DIon skall konsertera i afton, men, fastän trött, vill hon ner till stranden FREDRIKA ^REMER. för att njuta en stund af fjordens a n b l i c k i den vackra eftermiddagen ... Hon sveper » Cest mantilj stannar om sig ej länge. och säger: beau, tres beau, rnais, il fait Hon och sin Hon fryser, sedan kvällens taga ty hon hon tagit konsert mig på med sitt till kvällens och en icke löfte gifvit visit sällskap mår mitt riktigt att väl; k o m m a pä sitt mig dagen frcMh att motdärpå, l e m n a r hon verandan för att hvila sig ansträngningar. * Ack! vi förblifva rullar sin hvarken eviga stora Detta eller är den sta gången af ungdom icke alltid väg utan att unga! taga Tiden hänsyn till små. Såg och strålande hörde som den s k ä l m a k t i g a N a n c y, eldig, liflig, full a f sprittande lefnadslust, beundrad, Detta 6 — 7 är den år sedan Men nu hand pä spår på h ö j d e n af sin konst, Zelia Trebelli ä n n u tjusade har och dragen gestalten kring munnen hårda, l e e n d e t trött, vemodig. Men, skall som Skall det hennes hon icke sina oss När kring där ett ega * * faller på skären båt vimlar och ifrigt lägger det af de toner som i skiftande dagmot till för vill att distinguerad af gamla, träder in, smula till ledsagad följe fylles så där? småningom en står tillfällig likväl där mossgrön om henne af Behrens, af som nu stapplande en fotskada • — stolt, kastande öfver p u b l i k e n. Och medalj i det blir tyst. däktigt. bröstet En aria bär h o n kung guld. » L a bella mea ». Och all hennes stora konst är k v a r. Man känner igen hvarje skiftning i nyanserna, hvarje stämning — och kärlek, igen allt af af jubel i sorg detta. skedshyllning i Stockholm. I Stockholm har Ni ju varit många gånger och där är Ni mycket populär. » Ja, ja, Stockholm är bra! Jag vill så gärna, — få se!
Häter eili Hevilla, XJt$K BefänK, K:o & mm** — Uppgift å Postverkets Inkomster och Utgifter nedanstående år. Inkomster. Aflöning , Omkostnad och Behållning. * Porto af inrikes brefvexlingen. Porto af utrikes Brefvexlingen. Diverse inkomster. Summa. Aflöningar , arf. voden, Pensioner. Postförare - Lega. Utrikes brefvexlingens bestridande. Diverse om kostnader. Nybyggnadskostnad. Afskrifningar , restitutioner. Behållning. Litt. Å. Tariff öfver Panncrymds - Afgift för Brännvins-bränning. Afgift Pannerymd. Afgift iPannerymd. Afgift Parmerymd. Afgift JPdr. sk. R :dr. sk. Anteckning af de ojemna förhöjningar Afgift efter efter ganda Tariffen, som finnas på gamlaTarifnedanstiende puncter. fen. < sk. | Skillnad för i kannerum 36'sk. f | 4 sk.( 4 sk. Grunden för nya beräkningen. Ifrån 6 till och rimed 16 kannor /likasom förr ä 2 ■ sk. kannan. Ifrån 17 till ?5 kannor dito a 4 sk. | Ifrån 36 till och med 50 kannor ökes af. giften med 18 skför hvarje kanna. tlHMHi" 1 ^.mecining af de ojemna förhöjningar efter gamla Tariffen, som finnes på nedanstående puncter. I Afgift efter gamlaTariffen, Pannerymd. Projecteräd ny afgift. Tillökning el. Minskning. Grunden för nya Beräkningen. R:dr. sk. kannor. — Y Tillökning el. Grunden för nya danstående puncter. fen. rymd. Minskning. Beräkningen. R:dr. sk. kannor. Betänkitödon, Pag. 461. Anteckning af de förhöjningar efter Afgift efter FanneProjecterad Tillökning el. 1 grunden för nya gamla Tariffen, som finnas på gamlaTarifrymd. ny at. gift. Minskning. beräkningen. nedanstående puncter.
Derpå måtte minst 4o assignationer kunna upptagas, och en afgift af icke fullt 5 sk. för h varje assignation kan icke anses för hög, då rörelsen gifver en betydlig vinst och drifves endast af innehafvare utaf största förmögenheten; och det vore, enligt minianka, icke R. o. Ad., hvars ledamöter utaf denna assigneringsrätt mest begagna sig, värdigt att sätta sig emot en af billighet påkallad förhöjning i afgiften derför. Det fägnar mig att höra Hr v. Troil medgifva, att meranämnde rättighet icke är principenlig. För min del är jag öfvertygad, att flera personer finnas i landsorterna, hvilka, om assigneringsrättigheten icke ägde rum, skulle förena sig om inrättande af privatbanker, som man väl icke kan neka vara mera allmänt nyttiga, än den endast för några få enskilda fördelaktiga assigneringsrörelsen. Jag kan således icke frångå den propus., hvilken Ur v. Hohenhausen först begärde, helst jag hetviflar, att förslaget om charteradt papper för assignationer kommer att vinna bifall. Frih. Kan t zou instämde med Hr Dalman. Hr von Troil: Jag ämnar icke att mot Hr Dalman inga i någon tvist, ang:de sjelfva saken. Jag öfverlemnar till R. o. Ad. att tro Utsk. på dess ord, att assignatiönsrältigheten verkligen icke tål högre afgifter, än den redan har. Skulle likväl R. o. Ad. vilja höja dessa afgifter, är det bäst, att sådant sker nu ; ty att stadga en charteesigillataj-afgift och. en folio—algift vore ännu mera olämpligt. 33i Den 3e Juli f. m. förås en mening, som kort och tydligt uJtalar princingn för de särskilda stadgandena; och jag föreslår dertill följande: "Bankens nuvar. lånerörelse förminskas ej i annat fall, än ’’7:de och 8:de punkterna bestämma; men den lämpas efter "rörelsens behof på sätt här nedanföre stadgas.”
Inom de öfriga trenne RiksStånden är äter yrkadt, att för detta företag, såsom ett af de vigtigaste, sorn nu blifvit föremål för Rikets Ständers pröfning., måtte anslås de erforderliga af Stadens styrelse äskade årliga Statsbidrag, eller att åtminstone, på sätt Stor-Amirals-Embetets Tredje Afdelning hemställt, de 79,899 R:dr 3 sk. 8 r:st. som blifvit från Hamnbyggnads-fonden disponerade i och för segelfarten på Götha eif, måtte till nämnde fond återgäldas, så mycket heldre, som nämnde disposition, på Kongl. Maj:ts befallning, af Directionen för Segelfarten emellan Wenern och Hafvet blifvit vidtagen emot Götheborgs Borgerskaps bestridande, samt förmodades kunna genom laga rättegång utkräfvas af Statsverket. Då Utskottet anser sig hafva, i det förr afgifne Utlåtandet, nöjagtigt redogjort för de skäl, på grund hvaraf Utskottet afstyrkt det för hamnbyggnaden i Götheborg ifrågasatte anslag, äfvensom godtgörelse af Staten för de medel, som af Göthehorgs Stad blifvit använde för upprensning af Götha Elf, får Utskottet samma sitt yttrande vidblifva. 38 Stats-Utskottets Utlåtande, N',o 435, Litt. C, 26:o. I anledning af Utskottets yttrande, angående upprensning af Nordre eif har inora Preste-Ståndet blifvit yrkadt, att Rikets Ständer måtte lios Kongl. Majrt i underdånighet anhålla om undersöknings anbefallande, för att utröna företagets lämplighet och verkställbarhet samt kosina» uaden derför. Ledamöter af Borgare-Ståndet hafva ifrågasatt, att medel måtte anvisas till sådane undersökningars bekostande, äfvensom att några Tusende Riksdaler mätte kunna förslagsvis beviljas till sjelfva arbetets utförande. Inom Ridderskapet och Adeln har ingen anmärkning vid denna punkt förekommit och Bomle-Ståndet har densamma bifallit.
När nu det Högvördiga Ståndet förklarat dess mening icke hafva varit sådan , utan i det stället instämt med Ridderskapet och Adeln , så förfaller ock det jemkningsförshg , hvarmed Särskildta Utskottet inkommit. När dessutom just samma Proposition , som blifvit af Friherre Cederström föreslagen , utgjorde det ena alternativet vid förra voteringen, och då afslogs; så hemställer jag , huruvida den nu kan , utan någon gilltigare anledning till Contra-proposition , antagas. Då det är osäkert, om icke Borgareoch Bonde-Stånden tilläfventyrs antagit Preste - Ståndets inbjudning, så skulle saken verkligen kunna få ett ganska eurieust utseende, om de öfrige tvenne Stan - 68o Den 1/j December. den instämde med Preste-Ståndet, i antagandet af Ridderskapets och Adelns inbjudning, under det Ridderskapet och Adeln sjelf frånträdde sin egen mening. Friherre Björnstjerna Jlfagnus: Ehuru sjelf af en alldeles särskild tanka i hufvudfrågan , har jag ej velat yttra mig deröfver, dels emedan den ännu icke förevarit till pröfning, dels ock emedan jag bekläder ett af de embeten , som utgöra föremål för många frågor i Betänkandet, hvarigenom ett yttrande af mig skulle kunna hafva sken af enskildt interesse. Jag skall således blott anhålla att få anföra några ord rörande formen I afseende derpå , förenar jag mig helt och hållet med Herr Professor Cederschjöld. Jag kan allsicke finna, hutu Ridderskapet och Adeln skall kunna frångå dess förut fattade beslut, hvari de öfrige Stånden en gång blifvit inbjudne att instämma. En jemkning är allt hvad som kan komma i fråga. Skillnaden emellan Friherre Cederströms och Herr Hjertås förslag är den, att Friherre Cederström velat öfverlemna saken helt och hållet till Kongl. Maj:ts afgörande.
Ridderstapet och Adeln medelst Protocolls, Utdrag af den 27 i samma manad remitterat detta mål tik! Stats"-Utskottet, för alt deröswcr skyndsamt Utlåtande afgiswa. Till följd häraf, får Stats-Utskottet, sömn» mera af de till Utskottet inkomne Riksdags-Relationer hunnit taga en Allman öfwersigt af Riksgäldswerkets nu warande stallning, wördsammeligen andraga: Att, efter hwad Utskottet har anledning förmoda, torde under Riksens Höglofl. Ständers sammanwaro, sadane mender, till hwilkas afgörande det uti 10 §. ro Art. af 1810 ars Reglemente för Riksgälds-Contoiret bestämde antal Fullmägtige erfordras,^ sällan eller ma hända alldeles icke förekomma; Äiwensom desse arender i alla fall icke sonås kunna blifwa af annan beskaffenhet, än att te ulan olägenhet antingen kunna hevila till Riksdagens flut, eller ock medgifwq nödigt rådrum till inhämtande af de har i Staden warande Fullmägtioes yttrande. Stats-Utskottet anser derföre, i betragtande al nu warande omständigheter, Styrelsen af Riksgäldswerkct kunna utan hinder af Reglementet, under Riksdagen stötas och handhafwas salunda: