Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 63, i anledning af anmärkningar emot Utskottets Betänkande N:o 25, i fråga om upphörande af spö- och risstraff för vissa brott, m. m. Lades till handlingarne. N:o 64, i anledning af gjorda anmärkningar emot Betänkandet N:o 14 öfver väckt motion om rättighet för parter att deras till Domstol ingifna handlingar återbekomma. Bifölls. N:o 65, i anledning af väckt motion om ändring i 25 Cap. 5 §. Rättegångs-Balken. Bifölls. Prot. Utdr. d. 3 Juli r84o - 567 N:o 66, i anledning af väckt fråga om förtydligande af 1 Cap. 2 §. Straff-Balkcn och Kongl. Brefvet den 25 September 1777. Återremitterades. S. D. Efter ånyo skedd föredragning, fann Ståndet för godt att återremittera : l:o Constitutions-Utskottets memorial N:o 13, angående anmärkningar gjorde under granskningen af Stats-Rådets protocoll; 2:o Stats-Utskottets Utlåtande N:o 166, i anledning af väckte motioner, dels om rättighet för arrendatorer af kronohemman och boställen att undfå prolongation af innehafvande arrenden, dels om förändring i villkoren för dylika egendomars utarrendering; 3:o samma Utskotts Utlåtande N:o 167, i fråga om upphörande af nedsättningar i qvarnräntor; och 4:o Bevillningsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 2, angående grunderna för förändrade föreskrifter om bränvins-bränningens utöfning i städerna och på landet. Den 3 Juli 1840 e. m. Från Höglo fl. Ridderskapet och Adeln. S. D.
Den gamla, väl kända latinska satsen, »Gutta cavat lapidem non vi, sed saepe cadendo» föranleder mig likväl, att förnya den motion, jag äfven vid sista Riksdag tog mig friheten afgifva, för tillvägabringandet af någon anstalt inom hufvudstaden, hvarigenom det, för den ditströmmaude ungdomen kunde blifva en möjlighet, att genom bevistandet af offentliga föredrag uti vetenskapliga ämnen fortsätta sitt kunskapsökande; för de äldre, att vid sådane upfriska minnet af hvad man i ungdomen lärt; och för snart sagdt litet hvar, att lefva uti och inom vetenskaperue och uplysningen , såsom otvifvelaktig^ det kraftigaste medlet till samhällsmenniskans förädling. En stark och rotfästad öfvertygelse är icke lätt att undertrycka ; och må detta lända mig som ursäkt, att jag å nyo ökar motions-strömmen vid denna Riksdag, och hvarvid jag icke kan qväfva en känsla af vemod häröfver att föremålet för den motion, jag nu går att förnya, ännu icke förmått bana sig väg till de maklegandes upmärksamhet, då jag föreställer mig, att följderne af den brist på utvägar till kunskapsmåttets ökande inom vara ina Peil 26 November f. m. bildade samhällsklasser, som jag ville hafva afhjelpt, borde på sjelfva samhällshöjden kännas i ännu högre grad, än på något annat ställe. Universitetets förflyttning till hufvudstaden har länge utgjort ett föremål för tankevexling, och skäl hafva blifvit anförde, så väl för som emot. Det har likväl alltid för mig visat sig klart, likasom troligen för hvarje fördomsfri vän af uplysnir.g, att ett högre läroverk för vetenskapernes odling, inom Sveriges hufvudstad, skulle vinna mera lif och väckelse, än fallet kan vara uti en mindre, som icke omfattar säte för Regering och embetsverk af sfi många slag, som icke eger ett sfi betydande Borgerskap, med vidsträckt handel, och som på långt när icke eger en så liflig kommunikation med den öfriga verlden, sorn händelsen alltid är med en hufvudstad.
en hel lång versserie igenom talas om rimfrost, köld och is, så flägtar från orden likasom kyla på den sjuke och den, om ock endast andliga förnimmelsen häraf afsvalar äfven kroppen. I denna riktning går Lönnrots åsigt om sjukdomars botande medels trollord, och en hvar, som sett en verklig schaman utöfva sin konst, medger gerna att Lönnrots tanke är riktig. Tjenstledighetens sköna dagar togo slut den 31 december 1848. Under denna tid hade han fått andra editionen af Kalevala i det närmaste afslutad och lexikonet nära nog i tryckfärdigt skick, undersökt de beslägtade språken söder om Finska viken, äfvensom utgifvit Paavo Korhonens dikter och en svensk-finsk-tysk tolk. I handskrift förefans äfven ett "Lukemisto" ("Läsebok") benämdt arbete, som var afsedt att bli ett slags finsk antologi, men hvars tryckning sedan ej blef af. Men detta oaktadt hade Lönnrot dock ej på långt när gjort allt hvad han ämnat; han hoppades, sedan den finsk-svenska ordboken blifvid färdig, ännu hinna med en svensk-finsk ordbok, en fullständig finsk mytologi, en komparativ grammatik öfver de finska, estniska, vepsiska och lappska språken, m. m. Tillika hade han under den långa tjenstledigheten blifvit främmande för de till läkaryrket hörande åliggandena. I följd häraf tog han ett raskt steg. Han insände till vederbörlig ort en ansökan, i hvilken han anhöll, att honom måtte beviljas afsked från tjensten och med detsamma en sådan lifstidspension att han ostördt kunde egna sin tid åt de nyssnämda arbetena. Till denna ansökan bifogade generaldirektören ett varmt förord och äfven kejserliga Senaten tillstyrkte bifall till ansökningen, men från högsta ort kom ett afslag, hvilket synes ha grundat sig på generalguvernörens framställning i frågan.7
Creditivrätt å Rikets Ständers Bank för Stockholms stads drätselcommission lill ett belopp af högst 200,000 rdr b:co, angående beviljande af. I. Creditiv-summor, angående de i Regerings-formens 63 § föreskrifna. Se Stats-Utskottets Betänkande N:o 215. Cronhjelm. Cronstrand, Capitaine, angående innehällning å lönen för. Se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 206. Curhus-afgiflen, angående den s. k. I. R. 230. III. E. 331. — afgiften för Stockholms Stads innevånare, angående nedsättning af. I. 357. R. 358. III. E. 331. — eller motsvarande sjukvårds-inrättningar, angående skyldighet för fastighets-egare och andre förmögnare personer, som å dylika inlagas, att derföre erlägga särskild betalning. I. 269. D. Dagsverken, ränte-, angående befrielse för rusthållare inom Kungsöhrs län från utgörande af. Se Kungsölirs län. Dagsverks-skyldigheten till boställen och Kungsgårdar, angående reglering af. Se Hofveri-skyldighelen i Skåne. Dahlfelt, Carl Ludvig, yttrande. I. 517. 6 C 42 ) Dahls häradsboer, angående rättighet till utsyning från Ombergs Kronopark för. Se Ombergs Kronopark. Dalarö skans, angående ersättning till Comraendanten för upphörda sportler. Se Passviserings-inkomster. Dalman, Joban Gustaf Georg, yttranden. I. 213. III. 116. Damlucka, i nu gällande stadgande rörande liden dä densamma skall vara öppnad. V. B. 168, 193. A. 505. VI. E. 197. Dana-arf, angående eftergift af eli Kronan tillfallet, efter aflidna Hushållerskan Christina Bengtsson. Se Eftergift. — angående gjorda ansökningar om eftergift af Kronans rätt till eli, efter Trumpetaren Mårlen Wippel fallet. Se Eftergift. — efter aflidna Collega Schola; J. E. Ekelund, angående eftergift af. Se Eftergift.
Deras ögon sökte varandra med en annan lidelsens eld, deras läppar brunno mot varandra med en hetare glöd än förr, deras famntag blevo krampaktiga, som om det gällt att hålla en flyende kvar, och de älskade från denna dag så, som de fördömda älska. XII Novembermörkret tätnade över skorstenarna och taken. Greta stod vid ett av fönstren i matsalen och såg nedåt gatan och ritade krokiga streck med fingret i imman, som bredde sig högre och högre upp över glaset. Se, det snöar, sade hon lågt och lät handen falla. Det är den första snön i år! Det var andakt i hennes röst. Och hon stod länge tyst och betraktade snöflingorna, som segnade ned stora och våta och gjorde taken och fönsterblecken vita och mörkret vitt. Tomas satt vid pianot och fingrade oupphörligt på en och samma tangent. Han trodde sig höra, att den hade en mjukare och mindre sliten ton än de andra. Slutligen tröttnade han, och det blev tyst. Modern gick igenom rummet. Hon stannade ett ögonblick bakom Tomas och strök honom några gånger lätt över håret med ena handen. Då han vände sig om, nickade hon åt honom med en ljus blick och var åter borta. Klockan var ännu icke sex. Vid halvsjutiden skulle han vara hemma hos sig, ty Märta hade lovat att komma. Den gick så långsamt, tiden. Greta stod alltjämt rak och smal mellan bladväxterna framme vid fönstret och såg på hur snön föll. Så vände hon sig plötsligt om emot Tomas. Säg, Tomas Johannes Hall, är det en bra människa? Tomas svarade icke strax. Frågan hade kommit så hastigt över honom. Jag tror det, sade han till sist. För övrigt är det visst en mycket sammansatt natur. Greta stirrade på honom envist, som om hon ville uppfordra honom att säga något mera; men Tomas teg. Slutligen kvävde hon en liten gäspning och gick in i sitt rum för att sträcka ut sig på soffan och sova en stund, ty det var mörkt och tråkigt och dessutom var hon sömnig. På de sista veckorna brukade hon ligga så länge vaken om kvällarna, innan hon somnade. Tomas satt ensam kvar vid pianot och hörde klockan slå sex. Den slog så långsamt och lät så trött. Efter de första fem dröjande och tveksamma slagen trodde Tomas att den aldrig skulle nå fram till det sjätte.
Proposition, angående öfverlåtelse till Westerbottens läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaden i Umeå med tomt; JM 13, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående öfverlåtelse till Jemtlands läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaden i Östersund; JM 14, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående öfverlåtelse till Wester-Norrlands läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaden i Hernösand med tomt; 104 Prot.-Utdrag den 22 December 1865. JV2 15, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående öfverlåtelse till Wester-Norrlands läns innevånare af gamla kronohäktesbyggnaden vid Sundsvall med tomt; JV2 16, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående en af Blekinge läns landsting gjord ansökning om inköp af en Kronan tillhörig tomt i Carlskrona; och JV2 17, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående befrielse från rotering för hemmanet Fångåmon JVs 1 i Jemtlands län Samma Utskotts Utlåtande JV° 18, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse, angående de förändringar, som inträffat i afseende på utarrenderade kungsgårdars och öfriga kronolägenheters förvaltning under sednast förflutna Irenne år, lade» till handlingarne. S. D. Vid förnyad föredragning biföllos Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Betänkanden: J>2 7, i anledning af motioner om ändring i gällande föreskrifter, angående uppbörden af Kronans räntor och tiden för densamma; J\S 8, i anledning af motioner om ändringar i gällande förordning, angående expeditionslösen; M 9, i anledning af motion om en undersökning af befordringsväsendet; och M 10, i anledning af motion om ändring i Kongl. Reglementet för Telegrafverket den 2 Augusti 1856. Den 22 December. Från Högloft.
Man kom — säger Wieselgren — ofta att tänka på Ehrensvärds bekanta ritningar. Själfve den allvarlige artisten Johan Holmbergsson omtalade för Wieselgren, att han vid en supé en gång blef oförmögen att tömma sitt ölostglas utaf * P. Wieselgren. det löje grefvinnan Mörners beskrifning af lockarne i en viss biskoplig peruk väckte hos honom. I den rodnad, hennes djärfva infall kunde någon gång väcka, låg dock ej - — » åtminstone då jag hörde d e t », säger Wieselgren — något osedligt. H o n tvärtom besvärade sig, när hon tyckte, att någon bröt mot den vördnad, de gamle erkände sig skyldiga ungdom. H o n hade äfven stor förmåga att teckna; äfven häri framstack oftast det löjliga. Här visar sig ett släkttycke med hennes brorson, den b e - r ö m d e målaren o c h tecknaren Hjalmar Mörner. Wieselgren berättar vidare, huru det var som 12:årig gosse han k o m att första gången göra grefvinnan Charlotte Mörner-Cederströms bekantskap. Jämte en sin väninna, en lagmanska Leander, brukade hon ofta besöka V e x i ö skola, under det undervisningstimmarne i historia pågingo. D e n unge P e h r fick en dag en fråga, om hvad som vore att säga om K a r l X I I, o c h lemnade därpå ett längre svar, hvilket så frapperade grefvinnan Cederström, att hon strax efterhörde gossens namn o c h födelseort, o c h när denna senare händelsevis var hennes egen hemort, ökades hennes glädje, o c h hon erbjöd gossen hjälp under hans studietid i V e x i ö; detta erbjudande behöfdes ej, utan afslogs tacksamligen, men togs tolf år därefter i anspråk för en annan fattig yngling, * som i V e x i ö gjorde sina förberedande studier, och accepterades också af den välvilliga grefvinnan. H o n fick en gång se tryckt ett p o e m, sin författares, en nyss blifven magisters, första försök, o c h den gamla krigspresidentskan skref strax till honom ett tacksägelsebref på vers.
Förhöj ning i lönen för Öfver-ståthållaren 2,317: 55. i d:o för Sekreteraren hos Öfver-ståthållare-embetet 500: — i dito för den hos Sekreteraren tjenstgörande Kanslisten. .. 100: — Nytt anslag till aflöning åt ytterligare 4 Exekutions-betjen ter, å 300 R:dr för hvardera 1,200: — hvarifrån dock afgår den genom Ivamererare-befattningens Tillhopa 4,117: 55, redan skedda indragning för Statsverket uppkomna besparing af 300: Lands-staterne i länen: Penningar: Tillkommer: Indelta räntor: Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt. Oindelt spanmål, Gästgifvares friheter Färjor och Färjekarlar d:o d:o 7,736: 40 Förslag till blifvande Riks-stat: Penningar. Indelta Räntor, enligt markegång på förslag. Spanmål. Indelt på förslag. Mått. Värde å 2 R:dr kubikfoten. Nuvarande anslaget 140,500: — Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt. B. 3,500: — Agronomer och deras elever. Nuvarande beloppet 26,550: — Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt. B. 3,000: ■ Befrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmanna-näringar. Nuvarande summan 32,100: — Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt. B. 5,800: — Häst-afvelns förbättrande Undervisnings-anstalter lör slöjderna. Nuvarande anslaget 131,150: — Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt. B 6,000: — Befrämjande i allmänhet af slöjderna. Penningar: Nuvarande beloppet 18,000: — Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt. B 4,500: — Indelta räntorna uteslutas ur nya Riks-staten. Undervisnings-anstalter för handel och sjöfart. Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt.
S. D. Vid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande, JM 22, angående Riksgälds-kontorets förvaltning under den tid, som förflutit sedan början af sistförflutna riksdag, biföllos Utskottets hemställanden uti 2:dra, 5:te, 7:de och 9:de punkterna samt Indes yttrandena i lista, 3:dje, 4:de, 6:te och 8:de punkterna till handlingarne. S. D. Föredrogos och biföllos Lag-Utskottets Betänkanden: JM 14, i anledning af väckt motion om upphäfvande af 2 Kap. 3 och 6 §§ Giftermåls-Balken; och JM 15, i anledning af väckta motioner om förändring i föreskrifterna, angående skyldighet för prest att pröfva vilkoren för lysning och vigsel. Frän Hogv. Preste-Ständet. S. D. Föredrogos ånyo hvart efter annat Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets nedannämnda Memorial: Bih. till R. St. JM 28, i anledning af väckt motion [JM 55), om dels förändrade vilkor för lärares vid elementarläroverken uppflyttning till högre lönegrad, deras pensionering m. m., dels ock rättighet för läraren i teckning vid Skara högre elementarläroverk, Mankell, att, vid fråga om uppllyttning till högre lönegrad, få beräkna äfven de år han före år 1860 vikarierat i nämnda befattning; JM 29, i anledning af väckt motion om inrättande af en pensionsfond för handelsflottan; och JVs 30, i anledning af väckt motion, rörande manufaktur-diskontens upphörande.
Ständers Statssamt Bevillnings - Utskotts Betänkande, i anledning af Herr Abr. J. Hiessleiters Memorial, angående så väl minskning uti Stämpelafgiften för Spelkort, som förändring i afseende på sättet för Kort-Bevillnings - SStat s-Utskottets Betan kan den. 663 Stämplingens verkställande m. m. Jemte ProtocollsUtdrag af den 3:clje sistl. Mars liar Vällofl. BorgareStåndel tili Statsoch BevillningsUlskotten remitterat elt Memorial af Riksdags-Fullmägligen för Stockholms SLad Herr Ahl’. J. Hiessleiter, deruti föreslås: 1:0 Ätt då, i anseende till ej mindre kostnaden för det till goda korts tillverkande erforderlige papper, än ock den vid i8/2 års Riksdag fastställde förhöjning i Bevil! nings - afgift en för Spelkort, desse skola blifva för Fabrikanten så dyre, att vid försäljningen deraf ingen vinst kan för honom påräknas, hvaraf ock följden varit att halfva antalet af Kort-Fabrikanter antingen nedlagt sin rörelse eller ock gjort Cession, hvaremot för Lurendrägaren öppnats ett vidsträcktare fält att genom oloflig försäljning af Utländska kort på ett högst känbart sätt minska FabriksSocieletens afsättning; den i nyssnämnde års Bevillnings-Fprordning fastställde Beyillnings-afgift för Spelkort af 3 sk. för hvarje kortlek måtte varda nedsatt, •1 664 Stats-Utskottets Betänkanden. 3,0
Man har, såsom motskäl anfört, att om granskning af räkenskaper och af förvaltning icke åtföljas för samma år, skulle föregående Revisorer göra intrång i efterföljande Revisorers granskningsrätt, men detta inkast vederlagges lätt, vid erindran, att Revisorerne icke äga beslutande-rätt, utan blott den, att lalla omdömen; och skulle ock hända, atti ärenden af lika beskaffenhet tvänne revisioner fatta olika omdömen, hvilket äfven handt i mål af enahanda beskaffenhet, men i olika revisions-år, så uppstår ej derifrån någon skadlig påföljd, enär Ständerna äga att pröfva, hvilkendera revisions-åsigten bör anses vara den rätta. Det liar förekommit mig vara i vårt constitutionella samhällsskick oväntadt, att nationen, sorn består Statsmedlen, skulle förklaras, under fyra påföljande år, oberättigad att känna dispositionerna deraf, då Grundlagarne likväl icke sådant förvägra, och, med förutsättning att begge Statsmagterne, Konungen och Ständerna, lika afse den allmänna nyttan, har jag trott, att Regeringen äfven skulle inse nyttan deraf, att dispositionerne af Statsmedlen och Regeringens föreskrifter blefvo snart kände, för den påföljande Riksdagen, som bestyrkes deraf, att Regeringen någon gång gjort afseende på Revisorers erindran; och bevisningen deraf torde äfven hämta Den 9 Februari i f. m. 37 styrka ifrån det förhållande, sorn sig företer i Konungens Nådiga Proposition till Rikets Ständer angående Statsverkets tillstånd och behof, der, pagina 45, i afseende på Tredje HufvudTitelns utgifter, förrnäles, ”att den ifrån 1824 års början till närvarande tid uppgångne kostnad för värfvade Ca”valleriels hästars fouragering, utöfver hvad ”dertill å Stat varit anslagit, utgjordt 132,352 ”R:dr 3^ sk. B:co, upplåntc till större de”len ifrån Allmänna MagazinsFonden, Krigs”Collegii Underhålls-departeinent m. fl., som ”föreslås, att godlgöras af öfverskotten å ”Statsverkets inkomster.”
från monter till monter. Jag märker det af den undertryckta gäspningen och af gesten mot den lilla näpna klockan. Klockan ja — det var ju sannt. Ett pålitligt ur i prydligt foder får ej fattas i matsalen. Den saken är lätt hjälpt genom att vända sig till Linderoth, Stockholm, som har de yppersta saker i den vägen att erbjuda. Och litar ni ej på ert fickur, utan vill skaffa er ett nytt, så kan ni ej finna pålitligare klocka, om ni sökte jorden rundt, än dem, som fås från Halda iickursfabrik. I den lilla montern strax bredvid Linderoth kan ni själf öfvertyga er om, att urets inre företer det subtilaste och mest noggranna arbete, samt att tafla och boett i prydlighet och finess lemna ingenting öfrigt att önska. De otaliga småsaker, som eljes behöfvas för att pryda ert hem, vet ni nog, hvar ni skall skaffa er, ty ni har säkert icke glömt den dagen, då vi gingo igenom utställningen enkom i.afsikt att taga reda på, huru den kvinliga slöjden där var representerad. Men känner jag er rätt, så kan ni själf dra försorg om en hel del af dessa föremål, ty ni är ju ej blott en intresserad åskådarinna, utan ock en flink och kunnig utöfvarinna af kvinlig slöjd. Nåväl jag visste det! Men då måste ni också tillåta, att jag följer er till ännu ett par tre montrer. Ni skall nog finna, att besöket lönar mödan. Först till Huskvarnas. Där ha vi visserligen varit en gång, men då voro vi så upptagna med deras spisar, kaminer och dylikt, att vi glömde symaskinerna. Och dem har man väl ändå på intet vis lof att glömma, när man tjänstgör som ciceron för en ung dam, som går i bosättningsfunderingar. Se på denna symaskinstyp, som man kallat Göta. Den börjar att sy igenom en tunn linneremsa, men går lika ogeneradt igenom sjudubbel tjock korderoj och till och med genom en blyplatta af rätt betydlig tjocklek. Samma nål har tjänstgjort i veckotal på dylikt hårdarbetadt material, utan att brytas af.
Vi , enligt 108 §:n Regerings-Formen och 65 §.n Riksdags-Ordningen, utsett och förordnat de Män, Sex till antalet, hvilka jemte \år Justitie-Ombudsman böra vårda Tryckfriheten. Vi håfve äfven, jemlikt 66, 67 och 68:de §. §. Riksdags-Ordningen, valt Vare Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Kontoret, utfärdat för de förre Vårt i Banken förvarade Reglemente och för de sednare Vår Instruktion, samt förordna^ Riksdags-Beslutet'. ®m Revisorer", att, enligt meddelad Instruktion,' år 1820 öfverse och granska Stats-Verkets, Bankens och Riksgälds-Kontorets tillstånd, styrelse och förvaltning, egande Revisorerne att, i sammanhang härmed, jemväl granska räkenskaperne och förvaltningen af de under Kommerse-Kollegium och Allmänna Magazins-Direktionen stälde Fonder. §• 43- Till nästkommande Riksens Ständer Öfverlemne Vi, jemlikt 56 §:n Regerings-Formen, att besluta öfver de af Vårt Constitutions-Utskott uppgjorda och såsom Våra Utlåtanden hvilande Förslag till ändringar och tillägg uti följande §§. af Grund-JLagarne : Regerings-Formen enligt Memorial den 30 April, den 10 April, den 26 Mars och 1 Juni, den 16 April, den 28 Maj och 19 Juni, den 26 Mars, den 1 Majj Riksdags-Ordn ingen 14. §. enligt Memorial den 16 April,’ 29. - den 26 Mars, — den 20 April, den 1 Maj, 38. §• den 13 April och 1 Juni, 44. §.- den 16 April, 57* den 26 Marsj 4- §• 7- §• 9- §• Riksdags-Ordningen i hvad desse §.
Tjurar. Oxar. Kor. Ungnöt. Får. Getter. Svin. Antal vinterfödde 16,119 2,1 63 59,084 15,699 59,087 42,731 12,388 Till Tab. N:o 4 SKOGSHUSHÅLLNING har Landshöfdinge-Embetet af de i berättelsens text uppgifne skäl ej kunnat lemna något bidrag. Stora Kopparbergs län. Tabb. Ar. Björnar. Vargar. Lodjur. Jerfvar. Hafvar. Mårdar, Hillrar och Hermeliner. Uttrar. Skjälar. Örnar. Hökar, Ugglor och Ufvar. Falkar och Glador. Belopp af utbetald belöning. Skadan beräknad i penn ingevärde. R:dr Rint. Ar. Hästar. Nötkreatur. Får. Getter. Svin. Gäss. Änkor. Uppgifter till denna tabell hafva icke kunnat erhållas för tiden före år 1859. 22 Tab. N:o 7. Stora Kopparbergs län. Tab. IV:o 1. Grufvor, bergverk, bruk, fabriker och manufakturinrättningar. Handtverkerier. Ä landsbygden. Ar 1860. t-, ro a 2- rjq ^ Ägare. Mästare, arbetare och biträden af alla slag. Öfver 15 års ålder. Under 15 års ålder. Ä landsbygden. Ägare. Mästare, arbetare och biträden af alla slag. Öfver 15 års ålder. Under 15 års ålder. biträden af ö