Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hane Excellence Herr Grefven och LondtMar skalken yttrade, det någon underrättelse ännu icke ankommit om BorgareStåndets beslut, i afseende å detta mål; men då de tvenne öfrige RiksStånden redan bifallit BancoUtskottets Betänkande, ansåg Hans Excellence sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln äfven behagade samma Betänkande gilla, med anmodan till BancoUtskottet, att, i afseende på den för handen varande Fiuance-regleringen, skyndsammeligen till RiksStånden uppgifva Bancosedelstockens närvarande belopp, samt med förbehåll, att vid Allmänna Finance-regleringens afgörande äga öppet, att, der så nödigt skulle synas, å nyo företaga frågan om Bankens årliga publicitet till pröfning. Bifölls. Herr Manner stam anhöll, att Banco-sedelStockens belopp äfven måtte för den förflutDe tiden af Utskottet uppgifvas. Hans Excellence Hen Grefven ock Landt - 6(8 Den 29 Maji, Marskalken hemställde, om icke upplysning rörande Bancosedel stockens storlek vid slutet af sistlidne åt vore tillräcklig. Bifölls. Grefve Spens: Ehuru detta mål blifvit afgjordt, på det sätt jag önskat, får jag likväl förnya min anhållan om Hans Excellence Herr Grefvens och LandtVlarskalkens proposition till bifall af min begäran om tryckning af Hr Silfverstolpeg historiska arbete angående Bankens öden, samt att samma motion måtte blifva med de öfrige Riks-Stånden communicerad. Friherre Hjerta, Fredric:
Of 50 p 4^ ot Of 4** o< rc CO “<l *<l 05 C CO 05 M 10 o 4* Cl? as« s Cl? f? {B, 05 00 00 05 C*5 05 t-to j O 'CO cp CO O 4^ 05 *r CD (T^ CO 00 <rt“ f? a - 4- 05 CO 10 rc QCf B s° B c*- 5 (/3 2 1 2* ° B O CB B* UH a. p O: c/3 03 TT73 2-' p: r-tO <rtB a CD cri p B TT >—« KO 4PJ0» JO 'bVo Of Of o Of 4^0 o» toto KO 4-* O 4- 4-. o 4- CO . K/ O ! ?r ?r ro 1 s ® s* g ® 2' ®° tr< “ S SCO Bj Cti _ p-,. «— 2 ^ CD CD - £L cr ~ S. ?® P: B 3 pr p co B3 ^ po B £ m «u O: cd s to W» sv. i W ! ^ C5 ! |y : b 00 05 4- WJ cL 4^ jo to to to C/3 CJ * CD CD CP < ^0^3 O f-tc*. 03 t < £3 TT H a^‘ S 1’ D C CD 03 C: CD c: C* C3 CD — rV?5 < 2. 03 P 03 po r+-_ Stoq B h> a k a« to Of c O Of 05 p — -'T tO — 0 Of 0 HH a 2. r»- CD en' C: £é. B3 B P aQ B p CB CD 0 03 C5 CD 3" gHH P |3 B jo Of —1 00 "00 to 00 OZ 4— Of 05 05 to ^ S 4^ 00 ►— p> ^4*- JO JO ^q w CO p co —; O 05 t—> 'co o ^ ^ h oj o Oi 0 05 “J
I afseende på den af Utskottet föreslagna olikhet i ersättning Herr Landtmarskalken och Talmännen emellan, får jag mig reservera. Jag anser jemlikhet härutinnan böra ega rum, då hvar och en af dem inom eget Stånd innehar jemförlig befattning. Uti sistnämnde reservation hafva Riksdags-Fullmägtige L. Wiklund från Westerbottens Län, olian Andersson från Upsala Län, Hans fansson från Elfsborgs Län, Anders Andersson från Skaraborgs Län, Nils Persson från Södermanlands Län samt Olof Månsson från Blekinge Län instämt. Ankom till Exp.-Utsk. d. 15 Febr. kl. 3 eft. nr. Betänkande, angående utgifternas för innevarande Riksdag omedelbara bestridande genom Riksgälds-Contoiret. (RGS A.) V^id sisth lagtima Riksdag pröfvade Rikets Ständer lämpligt att, medelst bifall till dåvarande Stats-Utskotts Betänkande N:o 2, uppdraga åt RiksgaldsConfoiret, att omedelbart bestrida alla utgifter för samma Riksdag, samt dervid, i afseende på utbetalningarna och redovisningen, till iakttagande och efterrättelse, stadga följande allmänna grunder, nemi: i:o Borde alla af Rikets Ständer pröfvade och fastställde utgifter godt görasj - Stats-Ut skottets Betänkande N o 3. 11 2.’0 Skulle andra utgifter i och för Riksdagen förekomma af sådan beskaffenhet, att desamma borde af Kongl Maj:t, efter Nådig pröfning, anbefallas och i sådant fall på Kongl. Stats-Contoiret anordnas, komme ersättning för desse af Kgl. Stats-Contoiret bestridde utgifter, att från Riksgälds-Contoiret, efter Stats-Contoirets requisitioner och emot verifications-handlingarnes öfverlemnande, meddelasj och 3:0 Derest, till bestridande af sådane utgifter, som på Kongl. Majtts Nådiga pröfning bero och uti nästförestående punkt omförmälas, förskott, emot redovisning, skulle af Kongl. Stats-Contoiret vara meddelade, komme med ersättningen att förhållas på enahanda sätt, som i nyssnämnde 2:dra punkt finnes stadgadt.
De i Banko-reglementet af den 30 Oktober 1860 under Usta, 2:dra och 3:dje Artiklarne intagna föreskrifter, angående Banko-verkets indelning, Under-styrelsen, embetsoch tjenstemännens ansvarighet, indelning och löneförmåner, med de här ofvan i afseende å de sistnämnda föreslagna undantag, kassaskrifvares, extra-ordinarie tjenstemäns och vaktbetjentes antagning, qvartals-undersökningar, vikariats-förordnanden, tjenstemäns och betjentes förseelser samt ordningen för besvärs anförande i hvarjehanda mål, skola tillämpas intilldess tjenster och göromål blifvit ordnade i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid innevarande riksdag meddelade förordnanden. Stockholm den 21 Juli 1865. Reservationer: af Riks-arkivarien Nordström: »Den föreslagna, nya institutionen, af tre verkställande Direktörer jemte tvä Suppleanter, så ordnad som Utskottets Betänkande utvisar, har jag, för min del, icke kunnat godkänna. Hade det varit fråga om, att mot särskild ersättning uppdraga åt några ledamöter af Riksbankens Öfver-styrelse den »dagliga tillsynen öfver göromålen i Bankens samtliga afdelningar», (eller kontor) tillika Uanko-Ut sköttel» Memorial N;o 44. 41 tillika mod de göromål oell bestyr, som iiro förenade med vexelhandel för Bankens räkning oell nu, enligt li i § i Reglementet af år 1860, ombesörjas af två Deputerade bland Fullmägtige, skulle förslaget utan tvifvel varit förtjent af mycken uppmärksamhet. Den »dagliga tillsynen» skulle, vid sådant förhållande, kommit att utölvas af dem, som uro de grundlagsenliga Cheferne för Bankens förvaltning, och sorn, enligt Banko-reglementet (1860, g S,j, hafva sig uppdraget, ej blott att handhafva »noga tillsyn öfver ordningens vidmagtbållande inom Verkets afdelningar» i allmänhet, utan ock inom gränserna för de af Rikets Ständer gifna föreskrifter besluta och »vidtaga de åtgärder, hvilka till befrämjande af Verkets rätt, säkerhet och förmån finnas vara af nöden». De »verkställande»
Och derest uti de rum, sorn af Höglofl. Expeditions Utskottet disponeras, skulle saknas utrymme till förvarande af tryckta Exemplar, under den tid, Höglofl. Expeditions-Utskottets Secreterares befattning med redactionen och tryckningen skall fortfara, så hafva Herrar Fullmäktige tillkännagifva, att tjenligt rum uti BiksGälds-Contoirets hus skall blifva Höglofl. Expeditions-Utskottets Secreterare, till begagnande för ofvannämnde ändamål, anvisadt. Hvad åter angår Redogörelsen för sjelfva upplagan af ifrågavarande Bihang och de Exemplar häraf, hvilka kunna vara oförsålde och pdisponerade, då Höglofl. Expeditions-Utskottets Secreterares befattning kan helt och hållet upphöra; så får Stats-Utskottet, med anledning af Herrar Fullmägtiges erbjudande, tillstyrka, att denna Redogörelse må uppdiagas åt Rikar Gälds-Contoiret, dock under det af Herrar Fullmäktige tillika gjorde förbehåll, att Exemplaren, då de till Riks-Gälds-Contoiiet aflemnas, äro häftade eller åtminstone i sådant skick, att, om defecter skulle finnas, RiksGäldsContoiret ej må komma, att derföre stanna i något ansvar; hvarförutan det bör åligga Höglofl Expeditions-Utskottets Secreterare, att, i afseende på de af Boklådorne emottagne, men oförsålde Bihang till Riks-St. ProU igijmistg. ■gide SamU N:r xti xoi' l6o2 Slata-Utskottets Betänkandert. Exemplar, tillställa Riksgälds-Contoiret eri med vederbörande Bokhandlare häröfver upppratfad och af dem godkänd liqvidation. Hvilket Rikets Höglofl. Siänders ompröfvande Vördsamligen understa! es. Riksens Höglofl.
Bureau, om inrättande af en Statistisk; Motion, rem. till Statssamt Ekonomi-Utsk. s. 1184* Byggnader, angående infordrande af upplysningar, om Kronans; Motion, rem. till StatsUtsk. s. i885, •—• om Sladsegendomars deltagande i allmänna; Motion, rem. till Ekonomi-Utsk. s. ia54. Byggnads skyldigheters, om allmänna bestämmande af, efter Hemmanens Taxeringsvärden; Motion, rem. till Ekonomi-Utskottet. S. 121 x. Byggningshjclpens säkrare bestämning, om; Motion, rem. till Stats-Utskottet. s. ia5i. Bysättnings-påföljd, om afskaffande af; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. ii5i. •—i Utslag, angående verkställighet af; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. u8i. <— sättas, att icke någon må för proprie borgen, så länge Gäldenär kan inom Riket anträffas; Motion, rem. till Lag-Utskottet. S. 1221. Bytes-Contoirets upphörande, om; Motioner, rem. till Statsoch Ekonomi - Utskotten, s. 1269. By-Vägar, om ny grund för delning af; Motion, rem. till Lag-och Ekonomi-Utskotten, s, 120 g. i386 Båkafgiftens nedsättning, om; Motion, rem, till Stats Båtsmans beklädnad, angående; Motion, rem, till Allm. Besvärs?, och Ekonomi?-Utskottet, s. iip3. •— hållet, om liqvid mellan Stam, och StröRotarne vid; Motion, rem, till Allm. Be-, svävsoch Ekonomi-Utskottet, s. iapi. Böters aftjenande, om, med arbete i stället för vatten och bröd; Motion, rem. till Lag». Utskottet, s, ia3o, C, Canal, Hjelmare, om arbetets fortgång der, m. m. s. 728, 730. Kongl.
Här säges bestämdt, at Riksens Ständer skola vid nästa Riksdag om den af Konungen föreslagna ändring i Grundlagen sit beslut fatta och afgöra den. Det är ej rimligt, at de af Const. Utsk. föreslagne förändringar skulle kunna upskjutas längre, än til nästa Riksdag, men icke de af Konungen föreslagne. Det upskof, som hittils skedt flere Riksdagar af samma förslag til ändringar i Grundlagen, har efter min tanka varit en verkelig suspension af Grundlagen, men kunnat verkställas för det alla 4 stånden och Konungen varit derom ense. Nu saknas denna enstämmighet i beslut härom: et stånd har förklarat sig för frågornas uptagande och afgörande och derföre måste et stånds i Grundlagen förvarade rätt at få alla hvilande Grundlagsfrågor på dess begäran i alla stånd uptagna och afgjorda, hållas i helgd. Kunde tre stånd tvinga et, at ej uptaga och få i alla Stånd uptagen oell afgjord en fråga om Grundlagens förändring, så skulle det Hedervärda Bonde-ståndet möjligen aldrig kunna få sit förslag til förändring af 114. §. Reg. formen afgjordt, utan de andra tre stånden kunna tvinga Bondeståndet at upskjuta denna fråga den ena Riksdagen efter den andra, och således få den för alltid hvilande. Herr D:r Wijkman.2 Jag behof ver ej dölja, utan kan öppet förklara, at jag i mit stånd röstat för uptagandet af de frågor Constitutions Utskottet i sit memorial hade tilstvrkt at böra afgöras. Nu synes mig frågan til en betydlig del vara förändrad, och då Riksens Ständer stadnat i olika beslut får jag deröfver til alla delar förena mig med Herr Biskop Rosenstein. Et bestämdt stadgande 1 Felskrivning för föreskrifves. 2 Stycket fr. o. m. orden Herr D:r Wijkman.
Jag vill erinra mig, att Gr. Horn under denna discussion begärt, alt Constit.Utsk. måtte föreläggas att inom 8 dagar inkomma med betänk om juryn och indragningsmagten, och hemställer, huruvida icke R. o. Ad. anser något beslut i anledn. af denna begäran böra fattas. Gr. Horn: Sannerligen jag vet, huruvida jag bör tro, att Constit.Utsk:s ordförande, Hr Presidenten Frih. Cederström, behagat, sista gången då jag väckte fråga om dröjsmålet med betänk, om tryckfriheten, upptaga frågan såsom Den 29 Januari e. m. ett skämt, eller om lian hade allvar med sin uppgift, att frågan i Constit.Utsk. var afgjord, och han således med afsigt sökte missleda Ståndet genom en oriktig uppgift, eller också uppgaf sanna förhållandet. Jag säger, att jag ej vet, huru jag bör anse hans uppgift; men om den var riktig, mäste det vara Exped.Utsk:s fel, att icke betänk, långt före detta till 11. o. Ad inkommit Sedan frågan nu åter blifvit väckt, och då antingen Constit.- ejler Exped.Utsk. måste vara felaktigt, anser jag II. o. Ad. vara dubbelt föranledd att förelägga Constit.Utsk. att sist inom 8 dagar inkomma med berörde betänk. Frih. Rantzou, Joli. Al b., instämde med Gr. Horn. Hr Hjärne: Då jag i liufvudsaken instämmer med den siste värde talaren, tior jag likväl icke såsom han, att vi böra anmoda eller förelägga Constit.Utsk. att inkomma med ifråga var. betänk., emedan jag tager för afgjordt, att, enligt Frih. Cederströms för i4 dagar sedan gjorda uppgift, målet då redan var afgjordt i Constit.Utsk. och således inom 2tne dagar lemnades till Exped.Utsk.
CO fx> co CD B g* CD CCD co p re1 2 5i • g crq O co 5° £ pocrq 1 R:dr R:mt. R:dr E:mt. Af ofvan i kolumnen 2 upptagne allmänna vägar tillhöra länets städer: landsväg 2\ mil, häradsväg och sockneviig ^ mil. 2. Af de 19 gästgifvaregårdar, hvarest skjutsentreprenad är införd, tillhöra endast 2 städerne och de öfriga 17 landet. Alla 19 äro iubegripne i de fyra första rubrikerne, så att länets samtlige gästgifvaregårdar tillhopa utgöra ett antal af 101. Tab. 1V:« 9. SJÖFART och HANDEL. S j ö f a r t. H a n d e 1. Fartyg och båtar begagnade Grosshandlare. Minuthandlare. H a n d l a nde till inrikes sjöfart. till utrikes sjöfart. idkE nde ;rosslinutdel. enligt § 3 mom. 1 af Handelsordningen. qvinnor enligt 4 § Handelsordningen. med inoch utländska varor. med landtmannavaror. med egna tillverkningar. | 1 Antal. Lästetal. Besättning. Antal. Lästetal. Besättning. Antal. och n han Skeppare. Sjöfolk. Skeppare. Sjöfolk. Husbönder. Betjening. Betjening. Betjening. Husbönder. Betjening. ■Husbönder. | Betjening. K s Husbönder. Betjening. HEMMAN och JORDLÄGENHETER m. m. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL PROTOKOLL VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ÅREN 1856 OCH 185T. AIDBA SAHMarcam. l»tw Afdelningen: Rittets Ständers Revisorers samt Justitieombudsmans Berättelser. FÖRSTA BANDET. 1855 års Revisions-Berättelser. r X axv? m± alf?
St:s beslut d. 2 Maj 1810, faslsläldt af K. M. i April samma är, rör:de concessionerne i RiksStins privilegier. För BondeSt. finnas de i Riksd.- Ordn. och 1789 års skatteköpsförordn., jemförd medofvannämnde concessioner, men för BorgareSt. såsom Stånd, icke annorlunda än hvad Riksd.Ordn. derom förskrifver. Stadsprivilegier äro nemi. icke ståndsprivilegier, och man må förgäfves söka att hänföra dem dit. Man måste erkänna, att de icke äro annat än sådane författnin gar, som tid efter annan blifvit af framfarne Konungar beviljade städer hvar för sig, utan inflytande på BorgareSt. i Riket, hvilka ock aldrig fått den egenskap, sorn bestämmer naturen af slåndsprivilegier. Om denna uppfattning icke lärer kunna jäfvas, och om de stadganden, som röra R. o. Achs särskilda representation, icke bland dess privilegier finnas upptagne, utan endast i 12 § af Riksd.Ordn., så mäste man öfverenskomma derom, att R. o. Ad. skall representeras efter Ridd.Ordn., sådan den nu är fastställd, den må vara skrifven 1809, 1810, 1818 eller nu. Då nu äfven denna Ridd.Ordn. blifvit ändrad riksdag efter riksdag, och således bevisligen blifvit erkänd och känd såsom en författning, den der lämpas kan efter R. o. Adis behof och nytta, så mäste man ej hysa någon farhåga alt bryta emot de uti 114 § Reg.F. bestämda föreskrifter och rättigheter; ty då en grundlags-§, som säger huru R. o. Ad. skall efter ätter representeras, ej finnes, och icke eller privilegierna, så måste man hålla sig till hvad som finnes, hvilket åter är Ridd.Ordn. Denna Ridd.Ordn. är väl underkastad 12 § Riksd.- Ordn., men kan dock vid hvarje riksdag ändras, medelst R. o. Adis beslut samt K. M:s nåd. sanclion.
I frågan om understöd af Staten till hagre Inqvarterings-skyldige Städer; Fann Ridderskapet och Adeln för godtr att, under godkännande af de i samma memo* rial föreslagne VoteringsPropositioner, öfverlemna dessa frågor till det Förstärkta Stats* Utskottets afgörande. Ut Supra. Den 19 September e. m. S. D. Vid förnyad föredragning af StåtsUtskottets ej mindre den a 6 sistledne Maji under N:o iSi afgifne, samt den 6 sistlidne Junit eftermiddagen på bordet lagde, betänkande öfver åfskillige af Riksens Ständers Revisorer åren 182Ö och i8aa framställde, och af Utskottet upptagne änmärknings-piihcter, rörande Allmänna Magaziinslnrättningens Förvaltning, ärt ock den 4 dettnes tinder JST:u 471 meddeldte , sailltdeniödgrpå följde eftermiddagen pi bordet lagde, Utlåtande öfver de vid förstnamde Betänkande gjorde atimärkningar J fann Ridderskapet och Adeln för godt, att berörde tvenne Utlåtanden till ailä delar gillå^ Ut Supra* S, JO, Vid förnyad föredragning af Cöll3 stittitiönsUtskotteis den 3.‘dje dennes under N:o 46 allåtne, samt den ii derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, innefattande förslag till ändring och omflyttning af 2 Momentet i 56 §* RegeringsFormen; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att berörde förslag, till den behandling 56 §. RegeringsFormen förskrifver, godkänna. Ut Supra.
Ständers bestämmande af gränsen för Banquens allmänna biträden, till förekon mande af misstag, hvilka ”kunde minska Banquens förmåga att efter ”sitt ändamål verka till National välmågans ”ökande, och hvarpå exempel icke torde sak”nas i den förflutna tidens erfarenhet. ”Min öfvertygelse nödgar mig, på desse ”skäl, i så måtto afvika från Högloft. Bered”ningens yttrande, i afseende på Herr Hjer”tas motion, att jag för min del vördsamt till”styrker, det Banco-Verkets tillstånd, i alla 55dess delar, för Rikets Högloft. Ständer gennäst företes, utan att afbida de allmänna för”slag till Penningeverkets reglering, som Hög”Iofl. Stats och Banco-Utskotten framdeles af”lemna, helst en sådan förberedande åtgärd, ”genom det ljus den sprider, säkerligen skall ”förkorta tiden för Finance-Frågans utveckling ”till sluteligt afgörande. 78 Banco-Vtskottets Betänkanden. 3,1 händelse yppandet af Banquens ver" 5ke1iga t i 11 st anel sku!le af Riksens HögloftStänder för tillfallet beslutas, anser jag lik. ’väl deraf icke följa, att en beständig elier periodisk redovisning af Banquens ställning ’inför allmänheten, framdees nödvändigt bör ’ega rum. — Henna offentlighet kunde deremot, efter peuningeväsendets ordnande, åter ’upphöra eller inskränkas, om den antagne plalien för Banquens framtida functioner sådant fordrade, såsom ett vilkor för dess utförande; 5oc,h hvarom de sammansatte Högloft. Utskotten egde tillfälle, i sammanhang med Fi’nance-regleringen, i hela dess vidd, afgifva ,förslag.55 Herr Kammarherren von Seth förbehöll, att detta yttrande måtte få åtfölja Högloft. Utskottets Betänkande till Rikets Högloft. Ständer. Uti Herr Kammarherren von Seths anförde yttrande förenade sig Herr General-Majoren. Gahn af Colquhoun, Herr Prosten Hallström och Riksdagsmannen Anders Joachimsson. Ar och dag soin ofvan.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss ä f. d. vice Kronofogden J. P. Lundqvists underdåtiiga ansökning om afskrifning af dess uppbärdss-balance. (I A.) Genom Nådig remiss af den 2 sistlidne September, har Kongl. Maj:t till Stats-Utskoltet öfverlemnat bandlingarne rörande den af f. d. vice Kronofogden J. P. Lundqvist i underdånighet gjorde anhållan om afskrifning af dess uppbörds-balance, tili belopp af 2,317 R:dr 12 sk. 10 rst. Af de remitterade och öfriga till målet hörande handlingar, har Utskottet inhemtat, att, efter det, enligt af Lands-Conloret i Hallands Län upprättad balance-räkning, den uppbördsbrist Lundqvist sig åsamkat under den tid han bestridt Kronofogde-tjensten i Halmstads fögderi, eller ifrån November 18x6, då Kronofogden J. Fl. Hoflitig från utöfningen af samma tjenst skiljdes, intill Maj månad 1819, blifvit upptagen till 4>242 Kdr 2 sk. 11 rst., samt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i nämnde Län, meddelst utslag d. 21 October 1828, ålagt Ljundqvist att beröi’de uppbördsbrist Kongl. Maj:t och kronan godtgöra, så hade Kongl. Kammar-Rätten, hvars pröfning Kongl. Maj:ts Beläliningshafvandes omförmälde beslut blifvit understäldt, genom utslag d. 25 November 1829, sig utlåtit, att då genom balance-räkningen ådagalagts, att Lundqvist genom otillbörligt handhafvande af den honom såsom tillförordnad
Ant. till Exp.-Utsk. den 9 Juni 1841. kl. 7 e. m. Betänkande, angående vice Talmannen Herr Hallings motion, rörande användandet af de öfverskott, som af Bränvins-bevillningen kunna uppkomma. Uti en hos Vallöf]. Borgare-Ståndet, med åberopadt stöd af 56 §. Riksdags-Ordningen väckt och till Bevillnings-Utskottet remitterad motion, har vice Talmannen Herr Halling anfört: att sammansatta Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten, vid behandling af frågan om bränvins-bränningen, och hvad dermed har gemenskap, beslutat föreslå Rikets Ständer att tillåta bränvinsbränning med hvad redskap/sora helst, emot beskattning af 4 sk. för hvarje kanna bränvin, som ansåges kunna med hvarje slag af redskap tillverkas; att, i händelse denna beskattning blefve antagen, deraf, äfven om bruket af bränvin skulle något inskränkas, borde kunna påräknas en årlig inkomst af i ,000,000 R:dr, serdeles om dertill lades afgiften för bränvins-minuteringen, som icke uti allmänna bevillningen inginge; att Stats-Utskottet icke beräknat bränvins-bevillningen högre än ySo.ooo R:dr; och alt, med antagande alt berörde bevillning, blott för sjelfva bränvins-tillverkningen efter 4 sk. kannan, måste uppgå till minst En Million R:dr, sålunda ett årligt öfverskott af 200,000
Ad. ansåge de emot 13:de, 14:de, 15:de, lfbde, I7:de och 18:de punkterne af StalsUtsk:s förevar, utlåt, gjorde anmärk:r föranleda till återremiss, ropades ja, jemte åtskilliga nej, hvarpå H. Ex. förklarade det han trott sig finna alt ja varit öfvervägande. 19:0 Gerningsören. Hr Prinzensköld, Carl: Uti det tillstyrkande, som Utsk. bär upgifvit i och för den mycket omordade räkenskaps-förenklingen, har Utsk. kommit till ett mål, alldeles motsatt det, som med denna förenkling varit åsyftadt. Med de s. k. Gernings-örenas debitering och redovisning tillgår nu sålunda, att Häradsskrifvare!! uprättar serskild längd öfver desamma. På grund af denna längd, eller förteckning, upbär sedermera fogden ifrågavar. afgift, hvilken, om den bör ensamt tillfalla staden, lefvereras till dess kassaförvaltare, hvars qvitto, fogden sedermera såsom verifikation bifogar sin räkenskap. Skall åter berörde afgift delas emellan staden och kronan, sä verkställer Fogden denna fördelning, författningarne likmätigt, levererande till hvar och en det belopp, som hvardera tillkommer, erhåller vederbörs qvittencer derå och bifogar dessa som verifikationer till sin räkenskap. Detta upbörds-, levereriugsoch redovisnings-sätt är, efter min tanka, det enklaste man kan iakttaga. N11 åter föreslås, att dessa Gernings-ören i alla händelser skola ingå direkte till Statsverket hvarefter Landskont:n skulle få sig ålagdt det icke ringa besväret att göra uträkningar å huru stor del af afgiften hvarje stad har att erhålla och att på grund af dessa uträkningar låta genom K. M:s Bef:h:de medlen från Landt-ränterierne till vederbör, utanordna, i st. f. alt Landskont:n hittills aldrig haft någon annan befattning med den ifrågavar. afgiften sig ålagd, än att kontrollera det