Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är visserligen sanni, att lagligen kunna ej rotehållarne fordra att återfå sina utbetalade bekladnadspenningar, längre än för 3 år tillbaka, och det hade ej heller behöft väckas någon fråga härom hos R. St., ifall man vid domstol skulle kunnat återfordra dessa afgifter; men jag hemställer till herrarne, huruvida det icke är med billighet öfverensstämmande, att de, som under 21 år utbetalt denna afgift, som så orättvisligen blifvit dem affordrad, må erhålla restitution deraf. Det är visserligen hvars och ens fel, som ej klagar öfver att han blifvit orätt debiterad, då sådant skett, men det är likväl äfven ett fel att Staten oriktigt debiterat. När nu en sådan oriktig debitering har skett för ett helt regementes rotar, så hemställer jag, om det ej är billigt, att de återfå hvad de sålunda orätt utgifvit. Gr. Mörner har visserligen rätt deruti, att dessa restitutioner icke öfverallt skulle komma dem till godo, som betalt afgifterna; men då jag skulle föreställa mig och till och med är fullt öfvertygad derom, att dessa medel, ifall de återbekommas, blifva använda till beklädnads-directionerna, så kommer på detta sätt äfven en del deraf statsverket åter till godo. Jag förnyar min anhållan om remiss till StatsUtsk. af den af mig väckta motion. Hr af Dalström, Gustaf Jacob: Det är med en sorglig känsla jag erfar de förhållanden, som Frih. Tersmeden i sin motion uppgifvit, emedan jag i dessa förhållanden ser Den 31 Mars. ser anledningar (ill dagliga klagomål öfver öfverskridna knektecontracter inom indelta armen; och da jag vet att man inom indelta armen söker alt på alli salt stride hålla sig lill knektecontracterna, så måste jag derföre så mycket mera understödja Frih. Tersinedens motion, och begär remiss af densamma. Frih. Boye, Ludv.: Efter min uppfattning af frågan, gäller den ej lagligheten af rotehållarnes pretentioner, och motionären har ej heller sålunda framslällt saken. Han har hemställt till R. St , om en af Staten orättvisligen åtkommen penning hör behållas eller ej.
Arealmåttet Tunnland, har fått ett bestämdt värde i decimal mul» tipler af qvadratfoten, nemligen 56,000 -qvadratfot, som tydeligen syftade på ett kanneland af a,000 qvadratfot, hvarigenom, då kannan är jemt 100 cubik-tum, arealmåttet skulle komma att stå i ett direct förhållande till målet, hvilket likväl, genom inberäkning af råge eller tunnans utvidgande till 63 kannor, nu går förloradt. 1739 års Förordning anbefaller decimalfördeiningen af foten, äfvensom dess användande såsom basis för rymdmåttet, men den tillåter till bruk för byggnader och handtverkerier användandet af fotens delning i 2 qvarter hvardera af 6 tum. X Europas öfriga länder har, på lika sätt som hos oss särskildta Mått, Mål och Vigter gjort handelsrelationerne invecklade och påkallat förändringar, hvilka likväl endast i Frankrike och de af Napoleon någon tid beherrskade länder samt i England blifvit företagne. I Frankrike infördes desse förändringar med den nya sakernas ordning, sorn omstörtade Ludvig XVI.s thron. Allt skulle nu omskapas Betänkande'om Mätt, Mai och Vigt. 277 och nationens allmänna sinnesstämning tillät att påräkna bemödandet, att lära sig ett alldeles nytt system, hvilket, oaktadt sin förträfflighet, under en lugnare period, skulle hafva stadna! vid att vara ett interessant förslag. Hufvudsaken af detta system, det fullkomligaste som eges af något land och som troligen alltid skall blifva det hvaraf vetenskaperne företrädesvis betjena sig, är följande: Mått, Mål och Vigt grunda sig på en, för dem alla gemensam, enhet. Denna enhet åter har sin grund i en oförgänglig storhet, oberoende af förgängliga likaremått, och man har dertill valt, sedan jordglobens omkrets ansågs med någorlunda säkerhet bekant, tio-milliondelen af jordens norra meridian qvadrant , hvilken fått namn af Metre. Denne är längdmåttets enhet och utgör 3,368,126 Sv. decimaltum.
Bingarne om någon Lags rätta förstånd, sjelf anser allmän förklaring nödig, har Kongl. Maj:t, uti hvad här ofyanföre blifvit anfördt, funnittillräcklig anledning att lill Rikets Ständers förnyade pröfning och öfvervägande härjemte framlägga ett förslag till ändringar uti Regerings-Formens igrde, 2 irsta och 88:de §§., hvilket, några mindre jemkningar oberäknadt, till sina hufvudgrunder öfverensstämmer med hvad Kongl. Majrts Nådiga Proposition af den 5 Augusti 1828 i delta ämne innehåller. Kongl. Maj;t förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL JO fl AN. D. von Schulzenheim. 68 Bil. till K■ M. Nådiga Propos. N.o 83. F ö r till förändrad redaction af uj:de, 21:sia Regering sNuvarande redaction. igrde Inkomma till Konungen ifrån Domstolar och Embetsman förfrågningar om Lagens rätta mening i sådana, fall, sorn till Dömares åtgärd höra, ege och Högste Domstolen att de sålunda sökta Förklaringar gifva. 2i:sta Konungen eger tvänne röster i de Mål, hvilkas föredragning och afgörande Han för godt finner att i Högste Domstolen öfvervara. Hila frågor om förklaringar öfver Lagen skola hos Konungen anmälas, och Dess röster deruti inhemtas och beräknas, änskönt Han icke i Högste Domstolens öfver läggningar derom deltagit. Bil. lill K. M. Nådiga Fropos. N.o 83. 69 slag och 88:cle i Regeringsformen. Formen. Föreslagen förändring ■ §• Inkomma till Konungen ifrån Domstolar och Embetsman förfrågningar om rätta meningen af allmän Civil-, Criminaloch Kyrko fag , eller anser eljest Högste Domstolen förklaring, i sådant jall , nödig , ege ock Högste Domstolen att, emellan Riksdagarne , dylika Lagförklaringar gifva. §• Konungen eger t vänne röster i de Mål, hvilkas föredragning och afgörande
Hr Rosenblad har sagt, att det vore väl, om erfarenheten hade mera stadgat åtskilliga grunder för banklagstiftning, innan vi uppställa en sådan lag. Jag kan icke neka alt deruti ligger någon sanning, ty visst är det möjligt, att all erfarenhet kan utvidgas, och att upplysningen om bankrörelses bedrifvande och rätta föremål ar i allmänhet föga eller otillräckligen spridd för det närvar.; men jag hemställer, om icke erfarenheten dock redan gifvit oss mycket att bygga på. Jag minnes ganska väl, ali då första gången inom detta Stånd det taltes om privatbankert så behandlades ämnet såsom om fråga endast varit om att upprätta filial-disconter, hvilka med rätta ansågos för ett plågoris för landet. Erfarenheten har sedermera visat, att ett vida bättre slag af banker kunnat uppslå, hvilka, om än behäftade med några mindre felaktigheter, dock visat den. fördelen, att med öfver 5 millioner hafva suppleerat rörelsen och industrien, hvilka i saknad deraf, på sätt R. St. vid förra riksdagarna ställt Riksbankens alfärer, skolat vidkännas en ytterlig indragning eller strypning. Nu är blott fråga om man vill tillåta att en lag stadgas, grundad på den erfarenhet dessa banker gifvit vid handen, samt en lag, hvarefter de nuvar., när deras octrojer tilländalöpa, skola rätta sig, sarnt hvarefter nya banker må uppstå. Med ett ord — en lag i enlighet med i83o års banklag, nemi. af eivil-lagsnatur, hvari naturligtvis man vid denna riksdag skulle rätta allt hvad som rättas kan, under öppen rätt för R. St. att framdeles vid kommande riksdagar ytterligare rätta hvad som kan behöfvas. Om jag således medgifvit Hr Rosenblads sats så tillvida, att fråga visst icke kan vara om alt stifta en absolut fullkomlig lag för privat-banker, så kan jag icke gå längre; ty det torde icke kunna nekas, alt ögonblicket är inne att söka erhålla en annan lag än 1824 års författning, synnerligast sedan man sett att Reger:n anser densamma såsom icke existerande. Hr Rosenblad har vidale yttrat, att han icke anser sannolikt att nya banker uppstå. Ja, se der ha vi det!
För deltagande i Revisionen af Kanal-Verkets räkenskaper och förvaltning för åren 1861 och 1862 har utsetts Fullmäktigen i Riksgålds-Kontoret, Kaptenen C. G. Hierta. § 64. Hos Högloft. Banko-Utskottet hafva Fullmäktige vid innevarande riksdag ano hållit om bemyndigande att vidtaga alla erforderliga åtgärder för uppförande af en bankbyggnad. ny byggnad för Rikets Ständers Bank å tomterna emellan Slottsbacken och Trädgårdsgatan å ena, samt Ofver-Ståthållarehuset och Börsen å andra sidan, hvilka tomter nu upptagas af Finska församlingens kyrka och bostållslågenheter, det s. k. Indebetouska huset och två vid nämnde gata belägna, enskilda personer tillhöriga hus, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med bifogade, af Kongl. Arkitekten J. F. Abom upprättade ritningar, beskrifningar och kostnadsförslag; hvarvid Fullmäktige anfört bland annat att, som det kunde antagas, att blifvande köpeskillingför Bankens nuvarande hus skulle betåcka kostnaden för inköpet af de erforderliga tomterna med derå uppförda hus, några andra utgifter för den ifrågasatta nya Bankbyggnaden icke borde ifrågakomma, ån kostnaderna för samma byggnads uppförande, hvilka kostnader, enligt förenämnde kostnadsförlag, belöpte sig till en summa af 915,906 R:dr 5 0 öre. Enligt Fullmäktige tillhandakommet Utdrag af Banko-Utskottets protokoll, har Utskottet i afseende, på denna fråga hufvudsakligen sig yttrat, att, som vid denna riksdag vackt förslag tili reorganisation af Banken blifvit af Rikets Stander förkastadt, samt Bankens åligganden i följd deraf tillsvidare komme att förblifva desamma som förut, så och då de olägenheter, hvilka, oaktadt sistförflutna årens med stora kostnader vidtagna förändringar i nuvarande Bankohusens inredning, möjligen ännu kunde vidlåda desamma, likväl icke vore af mera framstående vigt, ansåg Utskottet de gamla Bankohusen, i afseende å hvilkas yttre beskaffenhet
Jag är ■ytterligare styrkt i min tanka, att detta Maximum af Bevillning bör stanna vid 2! millioner R:d.; men å andra sidan har jag svårt att inse på hvilka sannolika anledningar man vill underhålla den förhoppning Herr Commerce-Rådet Santesson framställer såsom möjligt Resultat af Högloft. Stats-Utskottets Inkomstoch Utgifts-, Afdelningars oafbrutna arbete, att nemligen ge« nota nedsättning till ej obetydlig del af Statsbrist - lien so Juni: 1035 brist anslaget, vi skulle vinna tillfälle, att verke* ligen nedsätta 20 procent uti Bevillnings-Summan, ej mot hvad den år 1813 utgjort, utan mot dess hittills varande Anslags-belopp 2,650,000 R:d^, eller än mer mot den af mig föreslagna Summa 2^ million, Med den kännedom yi äro. i tillfälle att hvar dag inhämta om Resultatet af förenämde bägge Afdelningars arbeten; med de underrättelser sorn blifvit oss leipnade om utgifter som foresta, så yäl i kraft af Riksens Iföglofl, Standers tärnmeligen allmännå beredvillighet och ön' skan att förbättra penoinge-löntagande Embersmäns vilkor, som för de tillökningar, hvilka vid värfvade Arméens underhåll, beklädnad m. m, likmätigt Kongl. Majas Nådiga Proposition erfordras; huru är det möjligt för en så upplyst man som Herr Cornmerce-Rådet Santesson, att förena den verkliga inre öfvertygelse, att Bevillningen, skulle kunna nedsättas ännu 20 procent under millioner? Må man ej heldre i förhand kunna vara öfverlygad, att det sednare alternativet af min premiss, nemligen frågan om, hvad vi möjligen kunna åstadkomma, men icke hvad för en alldeles fullständig reglering kräfves, kommer att blifva efterrättelsen för Bevilinings-Summans uppgifvande? Herr Commerce-Rådet Santesson, som påräknar betydliga biträden af Staten för särskildta extra ordinaire föremål, börtie min dst nära ett falskt fJct?
Dertill erfordras med rätta, jemte en klar och sann uppfattning af den representativa författningens idée, äfven förmåga alt återgifva den, lämpad efter de serskilda, så yttre som inre förhållanden, hvilka tillhöra vår tid och utmärka vårt land. Att Utskottets härtill uppgjorda utkast skulle tillfredsställa, är mindre anledning att förvänta. Likväl torde det Samma förtjena någon ursäkt, i grund både af ämnets svårigheter, och meningarnas'si rid deröfver. Omfattande dea åsigt, att Siånd.sfördt*hangen säkrast bibehålies, såsom rep res-rila tionens grundval, hade jag icke destomiudre trott, att den kunnat i , sin mön modifieras. I sådan öfvertygelse biträdde jag, och yrkade bifall till det fortjenstfulla förslag, Herr Grefve Spens framlagt, alt på atne Kamrar sammanföra de fyra Riks-Stånden, jemte öfriga ännu icke representerade Medborgare-dasser, hvilka hurde vid föregående valen likaledes hilda serskilda afdelniugar. Sedan åter denna djupare ingripande förändring blifvit af Utskottet underkänd, syntes mig icke böra underlåtas försöket, att efter en enda ledande idée reconslruera våra fyra Riks-Stånd, och deruti upptaga de (leie medborgare, hvilka, i följd af den från äldre tider och förhållanden qvarstående inskränkningen, 8ro från rep resen la ti onsrä 11 uteslutne. Men i sådant hänseende röjer Utskottets förslag en dubbelbrist, dels genom underlåtenhet, enär så väl ofrälse Ståndspersoner, sorn mililaire Embetsman blifvit alldeles förbigångne, dels genom öfverdrift, då Kongl, fullmngt är bestämd att blifva den ledsven, som i andra Ståndet skall införa civile Embetsman. För bibehållande af Ståndsfördelning«och Ståndsvis skeende val har jag funnit tillräckliga skäl deruti, att sålunda ej till sjelfva grunden upphö f v es hittills bestående valoch representationssätt, ej heller någons häfdvunna rätt förnärmas, under äfventyr att dock icke finna det bättre man söker, utun möjligen något helt annat: en ökad missbelåtenhet.
I afseende på artikeln Tråd innefattade Utskottets afgifna förslag: a) att införselstullen å guldoch silfvertråd, nu utgörande för »äkta» 20 sk. och för »oäkta» 13 sk. 4 rst. per lod, skulle nedsättas till, för »äkta eller halfäkta», 8 sk., och för »oäkta», 3 sk. lodet; b) att införselstullen å jern-och ståltråd, ej specificerad, skulle nedsättas från 6 sk. till 4 sk. 6 rst. per skålpund stäp.-vigt; c) att nu föreskrifna värdeförtullning med 10 procent å ståltråd för tillverkning af sådana arbeten, hvartill utländsk dylik tråd erfordras, efter pröfning af bebofvet och med serskildt tillstånd af Kommerse-Kollegium, skulle utbytas mot vigtförtullning och införselslullen bestämmas till 2 sk. per skålpund stäp.-vigt; d) att rubriken försilfrad kopparoch messingstråd skulle erhålla lydelsen förgyld eller försilfrad; samt e) att den i gällande jaxa gjorda skillnad emellan bomullstråd, hvit eller färgad, »nystad», med 24 sk. och »i härfvor», med 16 sk. införselstull skålpundet skulle upphöra och bomullstråd, atla slag, åsättas 16 sk. tull per skålpund; och har detta förslag i sin helhet blifvit af Borgare-Ståndet godkändt, hvaremot Ridderskapet och Adeln, Presteoch Bonde-Stånden, med förkastande deraf, vidblifvit gällande tulltaxas bestämmelser. Så vida icke Borgare-Ståndet vill, i afseende på guldoch silfvertråd, frånträda sitt skiljaktiga beslut, måste derom följande omröstning anställas: II 8:o. Den, som anser, att, på sätt tre Stånd beslutat, gällande införselsafgifter å guldoch silfvertråd, för äkta 20 sk., och för oäkta 13 sk. 4 rst. lodet, skola fihblifva oförändrade, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Bih. till R. St.
Enklaste sättet att undvika dylika förkylningar är att äga en väl härdad hud, som så att säga fogar sig efter temperaturens växlingar. (Forts.) Ur notisboken. Till hemmet i Norden! Om kronprinsessans hälsotillstånd meddelas från R o m till Karlsruhe, att det samma nu är jämförelsevis godt. Kronprinsessan ämnar återvända till Sverige, dä den varmare årstiden inträdt. F ö r m o d l g e n stannar bon på vägen något hos sina föräldrar. * Drottningens sommar på Hook,. Liflig verksamhet råder för närvarande på det gamla herresätet H o o k vid Hooksjön för att mottaga drottningen, s o m ditförväntas i början af juli. I abmänhet skall den vackra mobiliéren stå orubbad. Godt utrymme finnes på stället så väl för uppvaktning som för betjäning. Drottningens svit kommer att bestå af 18 personer, inberäknadt uppvaktande kammarherre och hoffröken samt drottningens betjäning, köksoch stallpersonal. Antalet vagnsoch ridhästar, som under drottningens sommarvistelse komma att öfverföras från k. stallet i Stockholm till Hook, blir 9. * Skånellaholms härskarinna. I den höga åldern af 82 år har i Upsala i dagarne aflidit grefvinnan Charlotte Jennings, född Piper, änka sedan 1843 efter rytlmästare G. Jennings o c h innehafvarinna af fideikommisset Skånellaholm i Stockholms län. Hon efterlämnar fyra barn, en son, majoren John Jennings, o c h tre döttrar, af IDUN 1895 hvilka en är gift med chefen för Jönköpings regemente öfverste d ' Ailly, en med artisten Alexis Ankarcrona och en med kanslirådet i. Sebröderheim. Fredrika Bremer-förbundets sjukkassa afhöll i lördags årsmöte. Medlemmarnes antal under 1894 har stigit från 214 till 238 och sjukhjälp har utdelats till 50 medlemmar med 3,003 kr. Kassans försäkringsfond utgjorde vid 1894 års slut 6,534 kr. och reservfonden 474 kr. Full ansvarsfrihet beviljades styreben. Till styrelsemedlemmar återvaldes prof. P. G.
Maj:ts Befallningshafvande samt vederbörande EgodelningsDomare, Landtmätare och i orten boende Landtbrukare, som dels sjelfve å deras egor undergått laga skifte, dels vid sådane, eller såsom Ledamöter i Egodelnings-Rätt biträdt, synas blifva i tillfälle att med största säkerhet och sakkännedom meddela de ifrågavarande upplysningarne; då sådana upplysningars infordrande från alla Landsorter snarare bör kunna gagna än skada, samt då fråga här ingalunda kan uppslå om ändringar i sådana Skiftes - Stadgans hufvudgrunder, som anmärkte blifvit och bestämma Jordegarnes ömsesidiga eganderätts-förhållanden, samt under egenskapen af civil Lagstiftning kunna hänföras, utan endast i de för verkställigheten meddelade föreskrifter; alltså kunna Utskotten från de framställda anmärkningarne icke hemta gällande anledning att frånträda eller förändra deras i förra Betänkandet afgifna förslag till underdånig skrifvelse i ämnet. Sedan Utskotten sålunda yttrat sig öfver alla, så väl i anledning af det afgifna Betänkandet , som vid återremitterandet i io Lagsamt Allm. Besv. o. Oec. Utsk. Uti. N.-o 41- deraf, än ytterligare mot Skiftes-Stadgan gjorda anmärkningar, återstår endast till upptagande ett af Friherre Wrangel > H.y framställdt förslag, att, till vinnande af mera enhet i behandlingen af Skiftesmålen, antingen Öfver-Directeuren vid Landtmäteri-Contoiret, eller ock någon annan i sådana ämnen kunnig person borde vara Föredragande deraf i Högste Domstolen, samt Förste Landtmätaren vid egodelnings-rätt eller hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, i fåll skiftesmålen komma att der fortfarande handläggas, i hvilket afseende Commissions-Landtmätaren borde åläggas till Förste Landtmätaren aflemna chartor, handlingar och rapporter månadtligen, lill bevis huru han utöfvat sitt åliggande.
Sådan som hon nu en gång var, skulle hon, ehuru mild, tålig och arbetsam, sannolikt komma att finna sig i ett öfvergifvet tillstånd, vare sig då att en handtverkare eller välbehållen skutskeppare det högsta, som hon i giftermålsväg sjelf kunde tänka sig eller andra tänka för henne fölle på henns lott... Begagnande den uppmaning hon erhållit, skyndade Nanny bort lätt som en fågel, hvilken, efter åtskilliga misslyckade försök att återvinna sitt frihet, ändtligen helt oförmodadt ser sitt bemödande krönt med en lycklig utgång. Emellertid var hon säker att den unge herrn icke längre fans vid källan, och nu föll det henne äfven i sinnet hur besynnerligt det var att hon icke omnämt hela mötet ja, något så underligt hade aldrig händt henne som att ej komma ihåg det hon träffat en främling: både pappa och Magda skulle nog undra deröfver, när de finge veta det. En öfverenskommelse. "Nå, var det icke det jag tänkte!" utbrast vår hjeltinna, när hon fann platsen tom, och betraktade härvid med en viss harmsenhet sin bild i källan. Aldrig förr hade hon haft håret så slätt och väl ordnadt. Och söndags-förklädet det hon, under hela den tid hon språkat med Magda och pappa, haft dolt under koftan och hvilket hon påknutit, så fort hon kommit ett stycke ifrån huset det lönade visst mödan att ha tagit fram det ur dragkistan! Hon var nära att rycka af sig både förklädet och den lilla silkes-långhalsduken, hvilken hon knutit om halsen, då samma lifgifvande röst, som hon redan lärt känna, ropade henne på afstånd. Med glad häpnad slog hon upp ögonen, och hvem kom der utför backen blåsande i ett stort grönt blad, ett alldeles eget slags trumpet, som lät ganska bra om icke egaren af renseln. "Kommer du då ändtligen, min lilla najad! Jag tyckte vi hade så trefligt i går afse, då du följde mig på vägen, att jag måste hit och se åt om du icke också i afton badade dina små fötter." "Det kunde kanske anstå en najad att göra i herr-sällskap, men jag..." Hon afbröt rodnande.
Riksens Råd af ålder tillerkände blifvit . (inbegr. kansli-geb. å 120: — —) 626: — s>— Riddare bref af Vår Seralimer-orden 4^: Kommendörsbref af Vår Svärds-ördens stora kors, — af Vår Nordstjerne-ordens stora kors , — af Vår Vasa-ordens stora kors, — af Vår Svärds-orden, — af Vår Nordstjerne-orden, — af Vår Wasa-orden, Ridd a re bref af konung Cari. XIII:s orden, Riddarebref af Vår Svärds-orden, Öppna bref för riddare och ledamöter af Vår Nord stjerne-orden, — af Vår Wasa-orden, Fullmakter, Konstitutorialer, Protokolls-utdrag m. m., hvarigenom embeten, tjenster, beställningar och sysslor med verklig lön vid civila, militära, ecklesiastika samt andie stater, af hvad namn de vara må, tillsättas och bortgifvas, böra förses med stärnpladt papper till 12, g pro - 23-: 24. Bevillnings-Vlskollels Betänkande, 1V.o ti. 33 /q'1 procent eif lönen Qderunder inbegripen kansli-geb. a y£ proc )j samt 1 r:dr, motsvarande sigi/lpenningarne. Åtföljes tjensten af extra ordinarie inkomst eller sportler af beständig egenskap, så böra äfven desse ingå uti löneberäkningen. I detta fall, eller då lönen är underkastad förändring, beräknas karta-beloppet efter medium af de sista fem årens, tjensten åtföljande och till taxering uppgifne, löneför möner, för hvilka bevillning efter a:dra art. blifvit erlagd; men för konstitutorial på behaglig tid skall karta-sigillataafgiften vara 2! procent af lönen, jemte 7 r:dr_, motsvarande kansligeb, och sig.pgar. Härvid iakltages, hvad serskildt militär-staterne angår, att, jemlikt Kongl, brefvet den iq
En femtedels årlig afbetalning, och Sex piocents ärlig ränta.” — Och lyder som föijer, den här* med i närmaste sammanhang stående iz'.te Punkt. ”På alla de uti nästförestående Punkt om* förmälde Skulder godtgöres den uti sjelfva Förbindelsen utsatte Fänta till den i November 1817; hvaremot desse samma Skulder, (med undantag af Bankens fordran för Creditivet af 200,000 R:dr) ifrån nyssnämnde dag, elier den i November 1817, löpa med Sex procents Ranta, med mindre Capitalen skulle vara uppsagde, inom den 1 October 1817; i hvilket fall enahanda ränta af Sex procent beräknas från förfallodagen; kommandes alia upplnpne Xnteressen till den dag, under hvilken Riksgälds - Contoirets Obligationer skola utgifvas, att sammanslås med Capitalen.” X anseende till 11, punkten, har Högled, Ridderskapet och Adeln beslutat, att ifrågavarande Capital-Skulder' skulle liqvideras till fulla beloppet, pa det sätt, att hälften inlöses genast med Riksgälds-Sedlar, och för andra hälften utgifvas Riksgälds-Contoirets Obigatiorer, ej på. högre, än 100 R drs valeur, hvilka sedermera inlösas på Fem Terminer under loppet <tf 2 2 ar, med En femtedel hvar Sjette månad utan ränta. Hedervärda Bonde-Standet, som närmast instämt med Höglofl. Ridderskapet och Adeln, i anseende till 11. Punkten, har beslutat, att Skulderne skulle liqvideras på enahanda sätt^ Statsoch Banko.Utskottens Betänkanden. 1849 som 1 4. punkten, angående Götha Canal Bo-' lagssamt Malmö