Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Emot förestående beslut afgafs af Herr Kontraktsprosten Söderberg följande reservation: »Utan att de fördelar bestridas, som decimalsystemet medförer för den högre räkningen, mäste dock erkännas, att duodecimalsyslemet, hvartill våra gamla indelningar af mynt, mått, mål och vigt närmast ansluta sig, har en större användbarhet för hufvudräkning samt för bruket i handel och vandel, emedan siffrorna 2, 3, 4 och 6 uppgå såsom jemna faktorer i talet 12, hvaremot endast 2 och 5 uppgå såsom sådane i talet 4 0, hvilket gör, att i de flesta länder man ännu ej har kommit öfverens om, åt hvilketdera systemet skall gifvas företräde, utan dröjt vid att närmast afse hvad, som kan vara lämpligast i förhållande till förstnämnde vanor och indelningar, Rysslands decimalsystem grundar sig på gammal häfd; Frankrikes på en idé att nivellera allt, till och med dagarne i veckan, och om möjligt äfven i året, efter ett talsystem, som skulle i allt hänföra sig till 10. Vore det fråga om alt införa ett lika indelningssyslem af mått, mål, vigt och mynt för alla nationer, hvilket visserligen kan och måste blifva en fråga i framtiden, och efter moget begrundande respektive nationer ville förena sig om det Franska systemet eller något annat, så borde hvarje nation, äfven med de största försakelser, söka bidraga till verkliggörandet af ett så stort mål. Att innandess införa partiella reformer, skulle blott ännu mer öka förbistringen. Företaget är ingalunda en småsak, enär decimalsystemet, jemte att vara inkommensurabelt, har olägenhet af stora täljare, som skulle försvåra omgörandet af alla gamla beräkningssätt, hvilket omgörande dock vore alldeles oundvikligt, innan det nya systemet kunde göra sig gällande, för alt ej omnämna den ofantliga kostnaden för omgörandet af måttstockar, målkärl, vigter och myntrepresentativer.
För den del, som jag, i egenskap af Ledamot i LagComiteen, eger i dess .afgifna förslag till en förändrad Domstolsorganisation, hvari Lagmansrätternes uteslutande ingår, är det visserligen tillfredsställande, att detta förslag blifvit af Lagutskottet genom dess Betänkande i denna fråga godkändt; men LagComite'ens förslag i berörde afseende har, åtminstone för min del, livilat på förutsättningen af någon annan institution, hvarigenom svårigheten af ändringssökandet vid de nu varande Hofrätterna, såsom apellations-domstolar, skulle undanrödjas inom, de ifrån Hofrätter aflägsna landskapen. Denna förutsättning, som blifvit antydd i LagComite^ns motiver till IV Cap. RättegångsBalken, finnes likväl ej i Utskottets Betänkande antagen; och det vore saknaden af dylik inrättning, som, efter min tanka, skulle göra LagraansRätternes plötsliga indragning till en stor olägenhet för rättsökande ibland Sveriges allmoge. Vår rättegångsordning har framför andra nationers ett stort företräde i de få, men väl beräknade, formaliteter, som äro nödvändiga för parters säkerhet emot öfverilning, och domares egenmägtiga åtgärder, men i öfrigt göra processen så enkel, att invecklade tvistemål kunna af parter sjelfva, utan lagkunskap, utföras, hvilket ock vid UnderDomstolar i allmänhet, med få undantag, inträffar.
Idun utkommer I hufvudstaden hvarje hélgfrl fredag och kostar för ett qvartal endast 1 krona, postarvodet Inberäknadt. — och tyckes särskildt icke utmärka sig för samma verklighetstrogna replikbehandling som i hennes senare stycken. Så följde en icke vidare gynsam debut på Dramatiska teatern i » För nervösa fruar », någon tids vistelse i samma teaters elevskola och slutligen engagemang, utan att hon dock derunder lyckades röja någon egentlig begåfning för den sidan af scenisk verksamhet. De förnyade försöken att skrifva för scenen slogo deremot vida bättre ut, ehuru det mötte hinder och dröjsmål, innan hon slutligen kunde få sin följande teaterpjes, komedien » Vänninnor », uppförd. Detta stycke egde åtskilliga svagheter i anläggning och karaktärsteckning, men var lofvande genom sin pikanta och uddiga dialog, en egenskap som framträdde ännu mer i det roliga enaktsstycket » Förlåt mig », uppfördt på Dramatiska teatern, och äfven i det i höstas på Svenska teatern gifna två-aktsstycket » Mostrar ». I åtskilligt visade sig i denna sistnämda pjes författarinnans förmåga af skarpa observationer och karaktäristiska verklighetsskildringar, men den saknade ty värr en fast hållning, och icke alltid hade den goda smaken fått råda. Hennes förnämsta arbete torde romanen » Ur tvänne verldar » vara. Dess ämne är, huru som en talangfull och observerad ung dam, som tillhört teatern, • förälskar sig i en ångbåtskapten af bondslägt, med hvilken hon gjort bekantskap under en sommarvistelse i den stockholmska skärgården, och gifter sig med honom samt bosätter sig långt ute i skärgården. Olikheten i intressen, vanor och uppfostran gör äktenskapet till slut olyckligt; hon låter en af mannens litet mera polerade kamrater enlevera sig, gör ett misslyckadt försök att återgå till teatern och slutar med att omtala, huru hon, utan att vara kär, gifter sig med den ifrågavarande personen.
Den 19 Maji f. m. i63 Utdrag af Protocollet, hållet uti Kgl. Majrts och Rikets StatsContor dea 6 November 1827. rv' S. D. Till Kongl. StatsContoret hade En af Rikets Herrar, GeneralÅmiralen, Riddaren och Commendeuren af Kongl. Maj:ls Orden m. m. Herr Grefve Rudolf Cederström i Memorial af denne dag öfverlemna t den uti Kongl. Brefvet af den 4 sistlidne Octoher Nådigst anbefalldte Redovisning med tillhörande Yerificationer, för till Handlanden i Carlskrona Fabian Philip, enligt Kongl. Brefvet den 19 April 1825, från Flottan derstädes försålde ArtilleriEffecter emot en Köpeskilling stor 25,000 R:drB:co; och skulle Bevis häröfver En af Rikets Herrar, Herr Grefven och GeneralÅmiralen genom Utdrag af Protocollet meddelas. Ut Supra. Efter befallning I. Norgren. Friherre Cederström j yttrade härefter mundteligen: Som de Handlingar jag nu här företett, ej kunna af mig disponeras, anhåller jag, att Herr RiddarhusSecreteraren, efter tagen afskrift deraf för Protocollet, ville desamma till mig återställa. För öfrigt hoppas jag, att ConstilutionsUtskotlet, som är den enda lagliga Auctoritet för målets behand - 164 Den 19 Maji f. m. ling, ej lärer förbise, att i en fråga, der enskild rätt är förnärmad, laglig undersökning framför allt bör vidtagas. Svenska Folkets fordringar blifva äfven på detta sätt bäst uppfyllde. Hans Excellence Herr Grefve Möner> Adolph Göranj, anförde skriftligen: Jag ansåg mig under plenum den i4 dennes, vid frågan om Skeppshandeln, böra iagttaga en fullkomlig lystnad, dels emedan jag icke ville synas försöka att inverka på beslutet, dels emedan jag trodde att de beräkningar, hvilka syntes mig utgöra egenteliga föremålet för öfverläggningen, icke skulle påkalla någon förklaring å min sida.
Kidderskapet och Adeln yttranden: 1:0 af Herr Bruks-Patron A. Spaldencreutz, af innehåll att han, som alltid önskat forvagnars inrättande på de a största vägarna mellan Stockholm till Götheborg och Helsingborg, nu fullkomligt instämmer uti Herr Landshöfdingen af Wingårds förslag om dessas inrättande och bedrifvande genom Bolag, emedan Kronan aldrig bör blanda sig i sådana Oeconomiska anstalter; men befarar att detta icke lan bestridas genom ett enda Bolag, såsom antingen för vida spridt att kunna communicera sig eller för inskränkt att behörigt bevaka ordningen och sina egna förmåner, hvarföre han föreslår 2:ne Bolag ; hvarjemte Herr Spaldencreutz, hvad de projecterade Bancolånen på upplöpta hemmansdelar samt understödet af <j:de Hufvud-titeln emot låg renta angår, förklarar sig, i synnerhet vidkommande detta sednare, icke lunna utan betänkligheter detsamma tillstyrka, emedan sådant framlockar vinningslystnaden, som alltid urartar till oduglighet, hvarigenom ändamålet skulle gå förloradt och inrättningen ramla Den 30 Juli. 19 7 3 ramla samt Staten ådraga sig onödiga kostnader och besvär. Inga ersättningar vid timad förlust anses af Staten kunna böra påräknas, emedan sådant skulle kunna leda till uppdiktade förluster. Detta oaktadt gillas förslaget och planen i det hela , med Önskan af dess snara sättande i verket ; hvarjemte bifogas den anhållan, att Gästgifveri-Ordningen , med hvad mera dermed har sammanhang, må vid denna Riksdag af DagUtskottet genomses, såsom förslag Riksens Ständer meddelas och af dem till Kongl. Maj:ts Nådiga bifall och sanction hemställas; hvilket förmodas mycket skola befrämja forvagns-inrättnin» gen; och 3:0 af Herr Lieutnant U. Em.
Då emedlertid Utskottet för sin del icke kan inse behofvet elier nyttan af denna serskilda kassas tillvaro, utan deremot hyser den åsigt, att de med militie-boställskassan afsedda ändamål skulle likaväl kunna uppfyllas samt derjemte en icke obetydlig nedsättning uti de med den serskilda kassa-förvaltningen förenade dryga aflönings-koslnader beredas, derest de kassan åliggande utgifter komme att af stats-verkets medel direkte bestridas, har Utskott et, i öfverensstämmelse härmed, Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 73. 7 funnit sig sakna skäl att understödja det, i afsigt att betrygga fondens framtida bestånd, vackla förslag angående öfverflyttning på allmänna indragningsstaten af de å Militie-boställskassan nu anvisade löner och pensioner, b vadana Utskottet hemställer, att Kongl. Majlis i detta hänseende framställda nådiga proposition icke måtte af Rikets Ständer bifallas. plo Kongl. Majit har vidare för inrättande af Instruktions-kompagnier vid indeldta infanteriet äskat enahanda belopp, som vid sednaste riksdag dertill begärdes, eller för personalens underhåll 35,ooo ridr samt för vidmakthållande af nödiga sängoch husgei åds-persedlar m. m. a,5oo rldr, eller tillhopa årligen 3y,5oo rldr, med begäran derjemte, att anskaffningen af of vanberörde persedlar m. m. finge bekostas af första års-anslaget för Instruklions-kompagniernes underhåll. Då instruktions-kompagniernes nytta och ändamålsenlighet för befrämjande af inde Ida infanteriets, tjenstbarhet icke kunna ifrågasättas, samt behofvet af dylika bildnings-anslalter onekligen måste ökas i samma män, som, under en långvarig fredstid, den del af armeens personal, hvilken varit i tillfälle att genom deltagande i fälttåg bereda sig praktisk bildning, småningom afgår, har Utskottet funnit sig ega all anledning att tillstyrka , att de af Kongl.
Bland förberedande åtgärder för Komraitterade, var undersökning vid Carl Gustafs Stad af vattentillgång samt lämplig plats för anläggning af större Gevärs-fabrik, hvars tillverkning kunde utsträckas till 5 å 6,000 stycken gevär om året, då utomordentligt behof sig företedde, deröfver, äfvensom å kostnaden för machiaerier, förslag upprättades till belopp af io4>527 R:dr 33 sk. 4 rst*” ”Derefter, uti omständligt underdånigt Utlåtande den 6:te April i835, framställde Kommitterade deras åsigter, bland annat, om gevärstiilverkningen vid de enskilda Faktorierna och om behofvet af väl ordnad gevärslillverkning inom Riket, ej mindre för erhållande af nya, än iståndsättande af bristfälliga handgevär, jemte angelägenheten af att vapen tillgången ej måtte bero ensamt af enskild fabrikation o. s. v. Och ansågs, att vid Kronans Faktori bör afses årlig tillverkning af 2,5oo å 3,000 stycken gevär, men tillika ny faktorianläggning så anordnas, att, i behofvets stund, jemväl ofvan upptagna större belopp må kunna åstadkommas. Ifrågakommet inköp af Motala Mekaniska Verkstad, med förslaget till vapenfabrik derstädes, afstyrkte-s såsom alltför kostsamt m, m.” ''Kongl, Maj:t gillade, uti nådigt Bref den 25 Maj i835, det tillstyrkta utvidgandet af Carl Gustafs Stads Faktori, samt fastställde ritningar till nya hus derstädes, då ock anvisades medel för kostnaden.
Maji, angående en allmän Passevolance-Inrättning för ,64» Den rz Julik. för de Jndelte Jnfanterie-Regementerne, med det i anledning deraf nedsatte Serskildta Utskott den 19 Zunii och^ den 7 Julli asgifne Betänkanden; har Bonde-Standet, med underdånig wördnad för Kongl. Majttö wisa och Landsfaderliga afsigtcr, och med erkännande af Inrättningens nytta, likwäl, i anseende till serskildte Orters olikhet i Noteringen och öfrige omständigheter, funnit sig, utan att godkänna de af Serskildte Utskottet i desi Betänkanden lagde grunder, eller hindra hemmawarande Medbroder fran deras fria beslut, böra hoS Kongl. Maj:t! underdånighet anhälla att Kongl. Maj:t täckes genom Desi Befaklningshaswande t LandSorterna lata höra de Rust, och Rotehållare, hwilka i sadant afseende nu äro i staga, och med dem träffa de öfwerenskommelser, som med Kongl. Majus och Kronans samt Rustoch Rotehallares ömsesidiga rätt vch förmohn bäst kunna förenas; under den tillagdt underdåniga önskan, att Kongl. Maj:t täckeS, de ar, da inga Möten hällas, Allmogen ifrån en sadan afgift i Räder befria. Vt suprs. Lx krotocollo, 6. krin kmsn. Utdrag af prstscollet, hället hos Heder, wärda L onde-Gtandet wid Urtima Riks-agen i Orebro -en rz Julik 1812. S. D. ^ät Bonde-Standet sig förekomma StatsUcstottets »stan den 9 dennes hwilande Betänkande, angående Mantals - penningarues utgörande i Kohl inom stora Kopparbergs Län, och pröfwade skäligt delta utlåtande godkänna, med underdånig önskan, att Den iz Julik. 1641 att Kongl. Majrt Nädigst täckes lata befordra den af Utskottet föreflagne undersökning till skyndesam werkställighet.
Som jag nu utber mig att få göra Ridderskapet och Adeln uppmärksamme, äfven vid detta tillfälle, på den principe, som vi aldrig nog ofta kunna bevisa oss ihågkoknma, den, att uppmuntra alla de Näringar, hvartill inländska råämnen finnas, i synnerhet om tillika ett inländskt behof är gifvet. Tid vore, aft den grundval, hvarpå så många Nationer uppfördt byggnader af välstånd, äfven i vårt Land ofubbel igen erkändes, såsom den enda fasta. Det är för helgdens skuld af denna principe, icke för det jag anser saken af serdeles vigt, som jag ödmjukeligen begär återremiss på detta Betänkande; det verkar visst icke beräkneligt pä Coursoch Handels-Balance, om man höjer Tullen på Stilgjuterier; men det är af vigt att intet tillfälle försummas till uppmuntrande af den inländska Productionen af alla slag, och till angifvande af Riksens Ständers tankar i detta afseende. Några prof af Linds Stiiar medfölja. Hvarjemte Grefve Spens till Protocollet afiemnade åtskilliga Prof-Sttlar. Uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord Proposition, blef Oeconomi** Utskottats Betänkande, i 'anledning af Grefve Den 4. April. 223 Spens’s dervid framställde Anmärkning, till Utskottet äterremitteradt. Föredrogs å ny o Allmänna Besvärs och. Oeconomi* Utskottets den 4 sistledene Mars afgifne samt 1 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, angående väckt fråga om fortfarande af det emot utländska Öfverflödsvaror utfärdade förhud och den tiU verkställighet deraf lörordnade Kustbevakning, Herr Munck af Rosenschöld , Eberhard, hemställde, om icke pröfningen af detta mål måtte uppskjutas, intilldess Statsoch Oeconomi* Utskottets Betänkande, om Tull Verkets Organisation till Riks-Stånden inkommer; emedan detta ämne enligt Herr Munk af Rosenschölds tanka, med förevarande mål ägde sä nära sammanhang, att beslutet i det förra lätteligen kunde hafva inflytande på pröfningen af det senare.
Eller ånyo skedd föredragning, godkändes af Borgare-Ståndet de sedan sistförflulne Riksdag hvilande, vid Conslitutions-Utskottels memorial, N:o 3, af den 16 näsllidne Augusti, fogade Grundlags-förändringar. S. D. Efter uppläsning af den, enligt 103 § Regerings-Formen och 64 § Riksdags-Ordningen, den 31 sisth Augusti, sammanträdde Nämnds afglida Berättelse, i följd hvaraf Nämnden ansett Högste Domstolens samliige Ledamöter böra vid deras Embeten bibehållas, beslöts, det skulle Expedilions-Utskottet härom underrättas, för iagttagande, vid uppsättning af förslag till Rikets Ständers underdåniga anmälan i ämnet. S. D. Föredrogs Bevillnings-Ulskottels memorial, N:o 5, angående återlemuande af Herr Contracts-prosten Thudéns motion om portofrihet för Contracts-prostarnes och paslorernes skrifvelser i embets-ärenden. Borgare-Ståndet ansåg ärendet tillhöra Stats-Utskotlels behandling, och lade memorialet lill liandlingarne. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs punktvis och bifölls Constitutions-Ulskottets memorial, N:o 3, med uppgift å hvilande förslag lill grundlags-ändringar. S. D. Föredrogos och biföllos följande Banco-Utskottets på bordet hvilande utlåtanden; N:o 5, i anledning af gjordt accordsanbud till licpid af ett utaf nu mera aflidne Grosshandlaren P. Jolvson Hegardt hos Banco-Disconten upptaget lån, och N;o 6 Prot.-Utdrag, den y Se/ (ernber i844- A:o 6, i anledning af Sterb husd el egar nes efter aflidne Frälse-inspectoren Pehr Törnqvists ansökning, att ålskiliige å Daler kopparmynt utgifne sedlar måtte få i Banken inlösas.
Det är det största och bästa träd; dess grenar utbreda sig öfver hela verlden och nå upp öfver himmelen. Det har tre rötter, som sträcka sig öfver måttan vida. Den ena roten är hos åsarne, den andra hos rimtursarne, den tredje i Nifelheim. Till hvarje rot hör en källa. Hvärgälme (se § 1) är under den sista, och der gnager ormen Nidhugg (fn. Nidhöggr) roten nedantill. Under rimtursarnes rot är Mimes brunn (fn. Mimis brunnr); i honom äro klokskap och mannavett dolda. Mime (fn. Mimir), som eger den samma, är full af visdom, ty han dricker hvar dag af källan. Dit kom Odin och bad om en dryck ur källan, men fick honom icke, förrän han satt sitt ena öga i pant. Askens tredje rot når upp till himmelen, och under denna är den heliga brunn, som kallas Urds brunn (fn. Urðarbrunnr). Der hafva gudarne sitt domställe. Hvarje dag rida åsarne dit öfver Bäfrast eller åsabron, undantagandes Tor, som går till fots och vadar öfver flere floder. Der står en fager sal under asken vid brunnen, och från den samma komma tre mör, som kallas Nornor (se § 12). Dessa nornor hemta hvar dag vatten ur brunnen, hvilket de ösa öfver asken, att hennes grenar ej må vissna. Detta vatten är så heligt, att alla ting, som komma deri, blifva hvitare än ägghinnan. Daggen, som faller från trädet på jorden, kallas honungsfall, och deraf näras bina. Tvänne foglar födas i Urds brunn; de heta svanor, och från dem härstammar detta fogelslägte. Det sitter en örn i askens grenar, som är kunnig om mycket, och mellan hans ögon sitter höken Väderfalne (fn. Veðrfölnir). En ekorre, Ratatosk (fn. Ratatöskr), springer beständigt upp och ned i asken, samt bringar afundsord mellan örnen och Nidhugg.
Ad., på grund af dc hinder, som synas möta antagandet af Bonde-Sl:s inbjudning, borde tillsätta ett särskildt Ulsk. för uppsättandet af ett sv-r på throntalet; och jag biträder gerna denna mening, ifali den kan göra sig gällande inom R. o. Adis pluralitet. För en sådan händelse skulle jag, för min del; önska åtskillig t tillägg till Bonde-Stls adressförslag. Jag skulle t. ex. icke vilja medgifva, alt Sverige för 3o år sedan var så nedböjdt af motgångar, att det endast var Konung Carl XlSlls samtycke att öfvertaga Riksstyrelsens börda, sorn räddade spillrorna af vårt fädernesland och förekom dess fullkomliga undergång. Det utgör, snart sagdt, en den sednaste regimens bestämda utmärkelse, att alltid och vid alla tillfällen göra i8oq års Sverige så nedböjdt af motgångar, så uselt och spiittradt, att återstoden endast utgjordes af spillror, david häfdernas noggrannare skärskådande man torde komma till de motsatta slutsatserna, att Svenska folket, näppeligen vid någon tidpunkt af dess historia, förevisat så mycken enighet, en så samlad nationalkänsla, ett så beundransvärdt mod att icke låta afskräcka sig af de tvifvelsutan stora motgångar, af hvilka det visserligen trycktes, men icke böjdes. Den tidpunkt, sorn anspeglas i throntalet medelst antydning på den fruktansvärda makt, som ville sträcka sitt välde äfven öfver denna del af Norden, ligger oss alltför nära, och är för innerligt förenad med sjelfva den krönta personlighet, som uttalat denna åsigt, för att kunna utan afseenden, utan band och utan betänkligheter behandlas; roen de i throntalet påpekade häfder skoia tvifvelsutan en gång förtälja, huruvida Norden i verkligheten frigjordes ifrån ett botande välde, eller om detta blott utbyttes ifrån ett vida fjermare till ett närmare. Jag skulle i ett svar på throntalet icke heller vilja medgifva, alt Sverige vid den åsyftade tidpunkten var utan härar och utan vapenförråd, och utan ett för tidernas svåra kraf ordnadt krigsväsende.
Öfveroch Under-Rätter, Collegier, Comnrittéer, Beredningar, Directioner, Commissioner, Förvaltningar, Konungens Befallningshafvande, Consistoriel Executions-säten, eller andra Publika Verk, utan åtskilnad på målens beskaffenhet af Civila, Criminella, Oeconoiniska, Militaira oller Ecclesiastique; vidare alla tillförene, nu eller hädanefter gällande Instructioner, Constitutioner, Reglementen, Statuter, Ordningar, Privilegier, Rescripter och Allmänna Stadganden, hvarifrån hälst utfärdade, tillika med alla ofvannämnde högre och lägre Rätters, Collegiers, Embetsverks, Publika Corporationers och alla Embetsoch Tjenstemäns Relationer, Memorialer och Embetsbref; ändtligen alla Societeters och Verks, samt enskilde Personers Memorialer, Ansökningar, Förslag, Betänkanden, Besvär jemte Utslag och Svar derå, till de delar deraf, som till Publika Embetsmäns och Verks handläggning komma; och böra till den ändan icke allenast alla sådana Handlingar, vid Domstolar och andra ofvannämnde Verk och Embeten, genast och utan tids utdrägt emot lösen utlemnas åt hvem det äskar, antingen han har i saken del eller ej, vid ansvar såsom för tjenstens försummelse, om sådant af någon Publik Tjensteman vägras eller obehörigen fördröjes, utan äfven, vid samma ansvar, i alla Archiv, hvar och en fri tillgång lemnäs att få på stället afskrifva eller afskrifva låta, eller om dervid betydande hinder vore, i bevittnad afskrift, emot vederbörlig lösen, utbekomma alla slags Handlingar i hvad ämne som hälst. Vid föregående tillåtelse skola följande undantag och vilkor ovägerligen iakttagas:
Godkändes. och N*.o 77, om hvad, som bör iagttagas, då delegare i Tackjernshytta äskar att få idka slångjernssmide och deremot afstå ifrån de i och för tackjerns-blåsningen beviljade friheter, men andra delegare i hyttelaget vägra alt derpå ingå. Bifölls* S. D. Ånyo föredrogs Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 198, i anledning af återremiss af Utskottens, under N:o 190, afgifna förslag till sammanjemnkning af Riks-Slåndens skiljagtiga beslut, rörande allmänna stadganden och anslag till Folkundervisningens befremjande. För den händelse, Utskotten, pag. 4 Utlåtandet N:o 198, förutsatt, antog Slåndet, till omröstning uti Förstärkt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskott, de voterings-propositioner, sorn uti berörde Utlåtande föreslås. S. D. Prot. Ut dr. den ip Maj 184 Ii 457 S. D. Föredrogs ånyo Banco-Utskot!ets Utlåtande N:o 179, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o i58, med förslag till reglering af Bankens låne-rörelse i åtskilliga delar.