Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
En vecka sedan han mottagit Dordejs bref såg han sig nödsakad att resa till Åbo, landvägen för att ej fördröjas af motvind på sjön. När han närmade sig Karis, fick han anledning att ihågkomma sin guddotter. Jag vill se till, hvad jag kan göra för henne, tänkte han vid sig själf. Hon blir fjorton år, hon kan få tjenst som barnflicka, men icke hos mig! Torpet fanns på sin plats. Det såg bofälligare ut, tiderna hade blifvit sämre. Barnen voro ute i arbete. Dordej spann, Thomas murade bakugnen, som hotade instörta. Guds fred! Goder dag, Lydiken! Det var hederligt; jag visste han skulle komma. Sitt ned! Och Dordej afröjde tegelstensgruset från bänken, medan Thomas, utan att afbryta arbetet, bortlade stillatigande mössan från sitt hufvud, som började gråna. Nå, hur är det? Dåliga tider, prack och bekymmer hvart man vänder sig! Hagar gör eder omak, Dordej? Gör hon? Jo men. Inte kunde jag tro det, Lydiken, den tiden ni var beskedlig mot barnet. Men si, man skall inte mena sig vara visare än Gud. Han vet hvar det fåfängliga hjärtat sitter; dit siktar han, och där träffar han bättre än skyttens pil. Fröjdebarn kan bli sorgebarn. Var hon inte mitt pärlegull och mitt silkesbarn, förmer än de egna matvargarna? Gud signe dem, de folka sig hvad de hinna. Var inte Hagar den trägnaste förr i alla sysslor, så träffeligt kloker och händig i allting? Det var förr, det, ser Lydiken. Från den dagen hon kom från Helsingeland, var hon, Gud tröste, ett bortbytt barn. Hvad ha ni för bergstroll på Turholmen eder? Af hela flickan fanns stort intet annat än stafvarna kvar, de latinska stafvarna, Lydiken! Inte har hon håg mera för karda och spinna, härfva och refva, baka och byka, det går allt som i drömmen. Jag säger: gå efter vatten till brunnen, Hagar! Ja, så står hon där och ser huru solen skiner på istapparna ...
De ordinarie utgiflerne i och för Böda Kronopark hafva under ifrågavarande 5 åren uppgått till omkring 6,5oo Rd:r B:ko, hvaribland dock icke äro inbegripne de under samma år bestridde extra utbetalningar till uppodling ocb bebyggande af Jägeribetjeningens boställen och till bestridande af umgälderne för reglering af Kronoparkens rågångar. Deremot är i den omförmälda utgiftssumman inberäknad det belopp af 3,ooo R:dr B:ko, sorn under detta quinquennium utbetalts till aflöning åt Länets Jägmästare, ehuru Jägmästarens tjensteåligganden icke uteslutande hafva Kronoparkens förvaltning till föremål, utan äfven sträcka sig till Länets öfriga skogar. När rågångsregleringen hunnit sin fullbordan och alla boställena blifvit sluteligen uppodlade och bebyggde, så att dylika extra omkostnader icke mera erfordras; så kommer parken troligen alt gifva en icke så obetydlig årlig behållning, änskönt afverkningsbeloppet icke kunnat och måhända äfven framdeles icke kan uppbringas till den i hushållningsplanen beräknade qvantitet. På en för sådant ändamål å Kronoparken uppodlad plats af 6 kappelands rymd, utplanterades hösten 1841 2,000 hvita mulbärsplanlor, hvilka blifvit hitsände från Kongl. Sällskapet lill spridande af inhemsk silkesodling, men denna plantering har sedermera mycket lidit genom inflytelsen af starka nattfroster. En mängd plantor hafva derföre gått ut, men de återstående trifvas temligen viii och hafva sedermera blifvit förstärkte med en sändning af nya plantor från nämnde sällskap. Parkens bevakning försvåras mycket af lokala förhållanden. På tre sidor begränsas den af nu mera nästan skoglöse hemman och flere sådane ligga äfven inom parkens egna rågångar. Det är således i allmänhet lätt för åverkare, alt föra olofligen tillgripne skogsprodukter in på de enskilde hemmanens område och af dessas innehafvare finna de fleste sin uträkning uti, att biträda åverkarne.
Bonde-Ständets Led. wägnar, dets Led. wägnar, I. MeFelin. Zonas ^näer5soa. L. 1uuekiu5. Uk - 838 Den 26 Junst. Utdrag af protocollet, hältet hos högloft. Rrdderst^pek och Adeln wid Ur tima Riksdagen t Örebro den 26 Junii 1312. SD. ^^edan för Högloft. Ridderikapet och Adeln dlifwet föredrager Constirutions-Uistottetv Memorial, innehallande anmälan af berörde UtstuttS förrättade granjkning af Stats Rådets Protocollcr, famk, enar denna granffnina utan anmärkning hade aftupit, af frikallelsen för Stats-Radets Ledamöter, Stats-Secreterarena, och Konungens Föredragande i Comm mdo-mäl, för allt answar, intill den dag invewarande Riksdag begyntes, beflöt Högloft. Ridderstapet och Adeln, att Expedilions-Uistottet derom ffulle underrättas, för att bcinälte frikallelse i RiksLags-Bestutet behörigen införa. Ut suprr b,x krotocollo, , C. Lilvsrstolps. Utdrag af prslscsllet, hällit hos Högloft. Ridderstapet och 2ldeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den 26 Junit 1312. SD. ^§fter förnyad föredragning biföll Högloft. Ridderffapet och Adeln den af Cvnstitutions-Utffottet ingifne och den 22 sisiledne pä Vordet lagda nya redactivn af de syra första paragrapherna af Tryckfrihets - Lagen. Ut supra. Lx krotocollo. />. U. Lilverstolpe. Ut - Den 26 Junit. 889 Utdrag af Hrotocollet, hållet hos ^Zglofl. Riddersta^et och Adell» wid Urtima Riksdagen r Örebro den 26 Junit 1812.
Hvad Utskottet tillstyrkt och hemställt, beträffande särskilda delar af denna §, har Preste-ståndet återremitterat, med undantag af Utskottets yttranden, dels å 15:de sidan, rörande Hans Excellens Herr Grefve Löwcnhjelms och R i k sd a gsf u 11 rn ä k' lige n P. Wallmarks motioner, dels å 17:de sidan, rörande ej mindre Riksdags-fullmäktigen Bengt Nilssons motion, än ock ifrågasatt förändring af 5 morn., samt dels å 20:de sidan 6 B e v il In ing slits ko Hets Utlåtande N:o 15. rörande ett af Kongl. Maj.t föreslaget tillägg vid slutet af § 8, hvilka yttranden blifvit af Preste-ståndet gillade. Ridderskapet och Adeln har återremitterat förslaget i fråga om kartering af utländska bolags försäkrings-handlingar; men i allt öfrigt gillat samma förslag. Borgareoch Bonde stånden åter hafva angående hela § 8 fattat definitiva beslut, för hvilkas innehåll här nedan skall närmare redogöras. De många olika frågor, sorn i §:n förekomma, föranleda Utskottet att, fastän Preste-ståndels återremiss, med ofvannämnda undantag, omfattar hela §:n och äfven sådane delar af densamma, emot hvilka någon särskild anmärkning icke blifvit framställd, upptaga hvarje moment för sig och för hvad dervid inom Riks-stånden förekommit närmare redogöra. 1 afseende å Irsta morn., sorn handlar om arrendeoch andra kontrakter, angående egendomar m. m., hafva inom Preste-ståndet anmärkningar isynnerhet förekommit. Man har ifrågasatt att all kartering å dylika kontrakter borde upphöra eller åtminstone icke ega rum i andra fall, än då kontraklerna för domare uppvisas, för lagfarts vinnande eller i utsökningsväg, i hvilka händelser de borde karteras lika med skuldsedlar. Stadgandet vore af den beskaffenhet, att eflerlefnaden deraf i de flesta läll icke kunde kontrolleras; det vore derjemte obilligt, emedan det föreskrefve en beskattning å egendom, för hvilken årlig bevillning af egaren betalas.
Men när coursell stiger öfver 128, och större uttagningar af silfver i Banken ske, måste BancoStyrelsen vara betänkt på uppfyllandet af sitt första åliggande, det att något hinder för utvexlingen af silfver mot sedlar ej må uppkomma. Flere utvägar kunna för delta ändamål begagnas. Den första är, att icke allenast upphöra med nya lån, utan ock draga ur rörelsen de summor, sorn genom betalningar på bestämda terminer till Banken ingå; Den andra och lindrigare utvägen är, att inskränka nya utlåningar till det belopp, som genom, betalningar af äldre lån inflyter; n8 Den 9 Julii c. m. Den tredje, att vidtaga sådana åtgärder till förstärkning af Bankens metalliska fond, att ingen farhåga för silfverutvexlingens obehindrade fortgång uppstår, utan att lånrörelsen behöfver inskränkas. Som de begge förstnämnde utvägarne alltid äro mer eller mindre menliga för näringarne, och således stå i collision med Bankens andra åliggande; så är det afvigt, att BancoStyrelsen icke må sakna medel till vidtagande af den tredje utvägen, den nemligen att skyndsamt ersätta den minskning af metalliska fonden, som missvext eller andra tillfällige orsaker något år vållat, oell sålunda undvika den indragning af sedlar, som man här benämnt strypning. Det är egentligen ur denna synpunkt, som jag yrkar, att Banken må erhålla en grundfond utöfver sin redbara tillgång och sina fordringar; det är äfven ur denna synpunkt, som jag yrkar och alltid skall yrka, att denna grundfond icke genom det besynnerligaste missförstånd och otidiga farhågor må förvandlas till en tom formalitet, utan practisk användbarhet och nytta. Med dessa åsigter, och då, med all möjlig ömtålighet för ny skuldsättning, det måtte vara med god tro öfverensstämmande, att erkänna den skuld man eger, och att åt den gifva en form, som för borgenären är beqvämlig, får jag vördsamt föreslå: Den 9 J u 1 i i e. m. 1:0 Alt Statens återstående skuld till Bankon, bestämdt till jemna 4 Millioner R:dr, förklaras utgöra Bankens grundfond; 2:0
Längre fram blef den dock mera efterfrågad, och omtrycktes i en ny upplaga, hvars häften utkommo dels kort före, dels kort efter författarens död. Litterär-historiskt interessanta äro de ”TheaterAlmanackor”, som Kexél för åren 1779–1789 utgaf 186. De innefatta, utom Kalendern och Kongl. Theaterns Stat, förteckningar på dramatiska arbeten, som å Kongl. Svenska Theatern blifvit uppförda; små biographier och strödda underrättelser om Theaterförfattare och Skådespelare; Theateranekdoter, m. m. I sitt slag väl redigerade, samt utstyrda med musik-bilagor och plancher, meddela de – såsom man ser – mången för historien om svensk vitterhet och konst vigtig upplysning. Den qvickhet och rolighet, som i alla fall ej kan frånkännas månget af de i ”Tidsfördrifven” införda stycken, utmärka, i förening med en bättre ton än der vanligtvis herrskar, den till Sällskapet Par Bricole dedicerade berättelsen ”Zamaleski” 187. Det är en öfver hofmän och konungagunstlingar satiriserande Novell: måhända till grunddragen lånad från flera författare; med sådant var Kexél aldrig noga. Sjelf kallar han den på titelbladet ”öfversättning från flera språk”. Egendomlig är der likafullt åtminstone den stil, hvarigenom han alltid sammangöt äfven det lånade till någonting nytt och påtryckte det sin stämpel. Föröfrigt skönjer man genast så väl här, som i berättelserna om Baldur, Gispogapius m. fl., en liflig återklang af Voltaires sätt att berätta. – Det har blifvit anmärkt 188, att Kexéls ”skizzer och skrifter af blandadt innehåll äga en egen märkvärdighet såsom innebärande de första försöken till Svenska Novellen”. Men likartade försök kunna uppvisas redan bland Dalins skrifter. Näppligen får alltså Kexél anses för Svenska Novellens fader i samma mening, som Mörk är Svenska Romanens.
Boströinska dito 1,725: —< Bergman-Mullerska dito 1,260: — Petreijiska dito 1,687: 50. Stockholms Gymnasii fonder 3,743: 34. Hedvig Eleonora dito S6: 50. Stockholms stads undervisningsverks fond 126,396: 16. F. d. kathedralskolans fond .'. 636: 13. Boströmska dito 75: — Bergman-Mullerska dito 60: — Petreijiska dito 75: — Åleniska dito 2,115: 87, Stockholms Gymnasii fonder 1,527: 91. Balans till år 1860: Skuld: Stockholms stads undervisningsverks fond 98: 47. F. d. kathedralskolans fond 147: 26. Boströmska dito 450: — Petreijiska dito 262: 50. Stockholms Gymnasii fonder 3: 9. Balans från år 1858: Skuld: Stockholms stads undervisningsverks F. d. kathedralskolans fond Kniggeska dito Boströmska dito Bergman-Miillerska dito Petreijiska dito Aleniska dito Stockholms Gymnasii fonder Utgifter: Stockholms stads undervisningsverks fond F. d. kathedralskolans fond Kniggeska fonden Boströmska dito Bergman-Miillerska dito Petreijiska dito Aleniska dito Stockholms Gymnasii fonder Clara elementarläroverk Maria dito Jacobs dito Catharina dito Nicolai dito Hedvig Eleonoras Adolf Fredriks 2,519: 2,087 86. 73 63. Balans till år 1860: Kontant Utlånta behållning. medel. Fordringar. Summa. Tillgångar: Fordringar. Clara elementarläroverk
Utskottets hemställan, att vid artikeln ”Fransar, Galoner och Snören” borde tilläggas ”Gramaner”, såsom omfattande dertill hänförligt varuslag, bär af Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden blifvit gillad; och har Borgare-Ståndet dessutom stadgat, att den derunder förekommande rubriken Silkes-, skall utbytas mot rubriken Heloch Halfsiden; hvaremot Ridderskapet och Bevillnings-Utskottels Memorial, N'.o 3o. 29 Adelil bibehållit nuvarande taxas lydelse i denna del oförändrad, och enär såväl det föreslagna tillägget i hufvudrubriken af Gramaner, som den af Borgare-Ståndet beslutade förändring i underafdelningen Silkestill Heloch Halfsidenafse utvidgning i de varuslag, sorn förut varit derunder hänförlige och följaktligen inverka på tullintraden, lärer, derest ej Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet afstå från deras berörde beslut, omröstningar böra ega rum på följande sätt: 37:o. Den, som gillar Utskottets förslag, att i hufvudrubriken Fransar, Galoner och Snören, bör tilläggas Gr arnaner, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, kommer sagde rubrik att förblifva oförändrad. 38:o. Den, som bifaller att, jemlikt Utskottets förslag, den vid förevarande artikel förekommande rubriken Silkesbör bibehållas oförändrad, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, kommer sagde rubrik att förändras till Heloch Halfsiden-. Garn: Bomulls.
Förordning öfverensstämma, skallock ali annan, efter Lag tillåten upplåtelse af nyttjande-rätt till faslighet å landet, härunder jemväl inbegripen lifstidsslädja, hvarom stadgandet i sista punkten af i5 §. 16 Cap Jorda-Balken således upphäfves, hos HäradsRötten intecknas och inteckningen behörigen förnyas, för att kunna emot annans egandeeller intecknings-rält hafva bestånd. 2:0 Har den, som å annan öfverlåtit sin egande-rält till fast egendom å landet, dervid förbehållit sig nyttjande-rätt till större eller mindre del af samma egendom, eller afkomst deraf, på vissa år eller i sin lifstid; och aro de betingade förmonerne, enligt 1 Cap. 2 §. Jorda-Balken, införde i den afhandling, hvarigenom öfverlåtelsen skett; ege han säkerhet derföre i den öfverlåtna egendomen, med den förmonsrätt allmänna Lagen, i 1 r Cap, 2 §. berörde Balk, obetald köpeskilling tillägger. Men försummar han att, inom den i sistberörde Lagrum utsatta tid, afhandlingen, hvari förmonerne betingade äro, för Härads-Rätten uppvisa och i Inteckningsprotocollet intaga låta, njute sedan ej bättre rätt, än såsom för annat fordringsanspråk. 5 3:o I afseende å redan upprättad, men ej intecknad afhandling af ifrågavarande beskaffenhet, vare, utan minskning af den rätt densamma efter hittills gällande Lag kan medföra, tid att inteckning söka till i836 års slut. 4:o I det bevis, Rätten öfver inteckningens beviljande meddelar, skall införas, att den inom hvart tionde år förnyas bör. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 21 April 1835. Kxpeditions-Utskollets Förslag till tind. Skrifvelse N;o 320. nj N:o 3ao. Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 21 April i835. Preste-Slåndet den 21 Borgare-Ståndet den 21 Bonde-Ståndet den 23 Rikets Ständers underd. Skrifvelse> angående ändring i nu gällande
— Då deremot för Arrendatorerna, som vid tillträdet mäste vidkännas andra dryga utgifter till inventarier m. m., det ofta måste blifva känbart att på förhand erlägga någon del af arrendet, hvartill de skola hemta tillgång af årsafkastningen och då godkänd borgen för arrendets utgörande i allt fall bör presteras, hvadan det ej eller, i afseende på säkerheten, är för StatsVerket nödigt att upptaga det på förhand; så och i betraktande tillika deraf, att ett sådant arrende-vilkor dels verkar till nedsättning i arrende-anbud och dels, både till allmän och enskild skada, derifrån afskräcker mången skicklig jordbrukare, som ej kan af egna medel åstadkomma betydligare förskott eller genom lån dertill förskaffa sig tillgång, tillstyrker Utskottet: att denna inrättning för framtiden må helt och hållet afskalFas och alla arrenden, äfven då de ej, till följd af K. Kungörelsen d. 3 Dec. 1810 äro utsatta i Spanmål och Hö, må bestämmas till lefverering årligen i den för all annan grundskatt föreskrifna ordning. — Hvarom, i händelse R. St:r härtill lemna bifall, underd. anmälan hos K. M:t torde göras. Lia ta tule, angående understöd af Allmänna Medel för Arwika Köping. (U.-A.) Ifrån Hederv.
2 å 3 matskedar cognac iröres. Intages 1 matsked före hvarje måltid. Adi. Inläggningar. Ett enkelt sätt att förvara krusbär på buteljer. Omogna krusbär läggas i torra buteljer (jag brukar ställa buteljerna att torka 14 dar innan de användas). Då buteljen är full med bär, korkar man den väl. 1 en ej för het stekugn läggas några vedträd på tvä- ren, deruppå läggas krusbärsbuteljerna, vändas om ibland, och då buteljerna äro riktigt heta och bären fått en ljusare färg, uttagas de, hartsas och förvaras i källare. Kräm efter krusbär, förvarade på detta sätt, är lika god som af färska. Sigrid. Syltning. Att tillaga sylt, som ej jäser. D e bär, som skola syltas, rensas väl och vägas. Man tager samma vigt socker, hvilket krossas om det är toppsocker som användes, och lägger detta hvarftals med bären i krukor. Dessa böra sedan stå på detta sätt under två dygn, dock bör man till skydd mot flugor o. d. väl täcka krukorna. Då tiden är inne slås frukten i syltkitteln] samt kokas under noggraun skumning och omrörning drygt ' fe timme. Oustava. Salladlingon. Stora vackra lingon rensas och sköljas väl; dertill kokas en lag af vinättika, nejlikor, kanel och socker, som skummas väl och ställes att kallna. Hälles sedan på bären, att det står öfver dem; de förvaras i väl öfvertäckta burkar. E. A. Drycker. God likör. A f 10 apelsiner och 1 citron tages det yttre gula skalet med en hvass knif så fint som möjligt. Skalen läggas i en stenkruka, som innehåller 2 skalp, toppsocker, 2 but. renadt bränvin, 1 stång kanel, 0 nejlikor samt 1 nypa anis. Likören röres under 2 — 3 veckor dagligen, silas väl och tappas på buteljer. Agnes. Tvätten.
Credit: Utgift, Till Diverse Utgifters bestridande vid Stuterierne 12,964: 15,628: 10. 8. Återbetalning till Kongl. StatsContoret för Förskott . 1,000: 2,000: Ersättning till Landshöfdingen Adlersparre för afträ dandet af Ottenby, samt för Inventarier 2,527: 1. 5. 2,527: 1. 5. Upphandlade Räkenskaperne som i Kongl. KammarRätten blifvit granskade med anmärkningar, utvisa följande förhållande med Inkomster och Utgifter: Debet: Balance från föregående året: — Summa cd ^3- O O rH 40,568: 28. 2. Credit: ■ Balance frän föregående året: Balance till följande året: C *35 ) Flyinge o eli Dahlby S t ut c r i. De för detta Stuteri afslutade och i Kongl. KammarRätten med anmärkningar granskade Redogörelser upptaga: Debet: B al ance frän föregående året: — Uppbörd: Ollongäld O; ByggnadsMedel 3,000: 3,000: — Balance till följande uret: S k u 1 d .. 750: 444: 6. 9. Credit: Balance från föregående året: Utgifter: Balance till följande året: Räkenskaper ne, hvaraf de för år i 83a blifvit uti Kongl. KammarRätten granskade med anmärkningar, upptaga: Credit: Balcmce från föregående året: Uppbörd: Lefvererade — Dito „ Strömsholms Stuteri 14: 27. 6. Credit: Utgifter: Extra Aflöning till HalfårsDrängar 133: 19. — För Öfveroch LegoDagsverken , . 1,029: 13. — 1,738: 32.10. Balance till följande året:
Huruledes någon menniska, med begrepp om våra grundlagars anda eller det constitutionelt monarkiska systemet, kan sälta i fråga ett rådsvälde eller en sådan ministeriel makt, att den, oberoende af Konungens bestämda vilja eller bestämda beslut, skulle kunna regera, det begriper jag icke, lika litet som jag kan förstå, huru en constitutionel Konung skulle kunna, oberoende af sinn ministrar, regera. Båda delarna är lika omöjligt. Vår grundlag förutsätter, alt Konungen i Sverige ovillkorligen måste finna en ministere, sorn med sin ära, med sitt lif ansvarar för Konungens handlingar; erhåller Konungen icke en sådan, så kan han icke heller någon regeringsmakt utöfva; men det står tydligen bestämdt, att Konungen äger att allena besluta, och att hans allena-beslutande makt således är oförkränkt att antaga och afsätta sina ansvariga ministrar; — de tillsättas icke numera II II. 10 Den 5 Augusti f. m som förr af Ständerna. Jag anser således, att borttagandet af ordet allena skulle kunna innebära en bestämd misstydning, ty man skulle måhända deraf kunna draga den slutsats, att Konungen verkligen hittills ägt någon makt utöfver grundlagen; och som jag aldrig medgifvit oell aldrig kommer att medgifva detta, så anser jag betänkligt och vådligt att i något fall sätta meningen och vigten af denna § i fråga; och ännu besynnerligare förefaller det mig, att Coust.Utsk. kunnat af egen böjelse framställa förslag derom till Ständerna, då Utsk. uttryckligen säger, att läsare med vanlig uppmärksamhet och utan fördom kunna inse meningen af denna §. Jag tilltror hvar och en, som läser denna 4 §., det begrepp, att rätt fatta dess innehåll, och kan omöjligen förstå, huru det skulle vara möjligt att majoriteten af Representationen skulle kunna missledas, i fråga om grundlagens bestämda ordalydelse. På grund deraf alt denna §. icke innehåller någon annan betydelse än en rent monarkiskt constitutione! grundsats, så motsätter jag mig all förändring deri. Man har sagt, att sednare mom. borde skiljas från det första, och någon vigt vara lagd vid det stadgande, att Konungen kunde lill sina Statsråder nämna frälseeller ofrälsemän af utmärkta förtjensler.
Majoritetens beslut i detaillerne öka likväl ännu mera mina farhågor, enär man deruti till och med åsidosatt de af Utskot - 8 Dea ii December f. ra. tet föreslagna cauteler, såsom lång uppsägningstid, större valeurer å Obligationerne m. m.; och då Utskottets förslug blifvit till den grad vanställda, att t. ex. uppsägningstiden för de upplånta medlen är vorden förkortad från af Utskottet tilislyrkta, först sex, oell derefter fyra månader, till endast två månader, ehuru utlåningstiden blifvit bibehållen vid fjra månader; att man derförutan beslutat en invisningsräkning h vista s hvilken, efter BancoStyrelsens godtfinnande, kan ökas ända till 3 Millioner R:dr, samt nedsatt sedlarnes valeur från 5oo till 125 R:drs-tal, hvarigenom de naturligtvis blifva destomer beqväma och användbara; och då man slutligen icke ens velat medgifva det förbehåll, att den så kallade Reservfonden icke finge i utlåningsväg användas, hvarigenom tilläfventyrs kan inträffa, att Banken bar en Reservfond, som ej kan disponeras, utan efter uppsägning ; så frågar jag väl, huru säkert man precaverat sig för den möjliga händelsen, att Banken, vid en hastigt påkommande återfordran af de å vista insatta medlen, eller vid en hastig uppsägning af de på två månader upplånta, men på tre eller fyra månader utlånta penningarne, icke blifver ställd i en ganska betänklig förlägenhet, om den icke, till räddning af sin egen Credit, nödgas tillskapa nya sedlar, —- och sådant allt, utan att taga i beräkning Bankens säkert icke obetydliga förluster på utlåningen, Den ii December f. m. 9 dröjsmålet genom lagsökningar å försumliga Borgenärer m. m. — Emot alla ofvanberörde afvikelser från Utskottets förslag, får jag derföre härmed mig reservera. Slutligen har jag trott mig ieke böra dölja de tvifvelsmål jag äger deröfver, att ifrågavarande så kallade