Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
och att i ett land, som Sverige, utan stadgadt myntväsende, osäkerheten och risquen vid all slags anläggning redan är stor nog, utan att faran derjemte skulle ökas af täta ändringar i den ekonomiska lagstiftningens principer; hvarvid jag dock i detta fall ej innefattar en möjligt åsedd nytta vid, att genom acciser och krogumgälder hålla utminuteringspriset vid en behöflig höjd, till förekommande af missbruk och öfverdrift i sjelfva förtäringen, ehuru jag gerna hyllar den tankan, alt folkets moraliska för - Den 19. December e. m. bättrande bör vara den väg, hvaruppå correctivet bör sökas emot. det tilltagande begäret efter starka dryckers förtäring. Då det således visar sig såsom högst vådeligt, att för närvarande fastställa bränvinsbränningen på grunderna af ett rigtigt fabrikssystem, som visserligen vore det jag skulle anse för rigtigast, och då a den andra sidan, eller, enligt Herr af Billberghs förslag, bränvinsbränningen skulle tillåtas den gränslösaste utsträckning, hvars menliga följder jag tror mig hafva ådagalagt, så finner jag ingen annan medelväg emellan t v änne ytterligt motsatta åsigter, än att för närvarande och intill nästa Riksdag, för att äfven möjligen kunna afvagta verkningarna af ett ordnadt myntväsende, låta bränvinsbränningen bero vid det som är, i trots af Kammarekonomernas djupa forskningar, alt lill Statscassan inbringa den högsta möjliga skatt på landtmanncns bekostnad, utan afseende på verkningarne till dess trefnad och bestånd. Herr af Billbergh: Svårigheten för mig alt genast uppfatta och till sitt rätta värde uppskatta de anmärkningar och invändningar, hvilka med öfverläggning och beräkning på effect framställas vid här förekommande ämnen, borde må hända afhålla mig från försöket att besvara de enahanda anmärkningar, hvilka nu blifvit gjorda emot mitt Förslag lill grunder för bräuvinsskat - Den 12 December e. m. lens utgörande, men da ett stillatigande troligen skulle anses innefatta ett erkännande af de satser, sorn emot mig blifvit fraradragne, blottställer jag mig häldre för vådan att upptäcka ruin bristande förmåga.
Såsom ett medel att förekomma denna olägenhet, fär jag den äran förestå, att hoS Hans Kongl. Maj:t mätte göras en undervåning anhållan, att Hans Majtt tackleS med sin Nådiga argärd befordra inrättandet af Hushältssällftap i de provincer, hwarest sädane icke ännu finnas inrättade, och genom hwilkas nogare kännedom af Provincernas behof, uplysningar af Regeringen lättast kunna winnås, till sammanfattandet af Oeconomifta förordningar. 6err Grefwen och Landtmarstalken föreslog att denna Herr Grefwe Oe la 6srclies molion ftulis till Allmänna BefwärSoch Oeeonomie-Utftottet remitteras. Herr >loräeniiospe, ^nclers, Herr G.efwen och Landtmarftalken salut Hdglofl. Ridderfta;ek och Adeln förlåta, akt det gansta mycket snrprenerar mig, de. -?74 Den S Zebruirrir. det Herr Grefwe De I» Larvik; nu kunnat göra beits na motion, en ar Ridderskaper och Adeln förut fattat det beslut att inga Mena skulle hällas pä dä utsatle 14 dagar pä det alla Utskogen icke ffulle hindras u!i sine arbeten, samt tillika af anslaget till nu förewarande Plenum stäligen kan slutas, det Herr Grefwen och Landtmarskalken sammakallat Ridderskapet och Adeln kill kl. half i. blott för den sisra Depuiakionen, som skulle til! Konungen afgä, för hwilka orsaker skull troligen sä fä af Ridderjkapet och Adeln sig har infunnit, sä nödgas jag för momenten bestri, da någon remisi af hwad Herr Grefwe ve la Laräia nu framstält, ruan begär den pä bordet till nasta Plenum; dä jag säkerligen söreizar mig rui hwad ä??rr Greswen nu föresiagit, uti detta Oeconomiska angelägna ärende.
Stånd på ofvannämnde sätt godkänt och antagit den förra redaCtionen ordagrannt efter 1824 års Författning lärer ett sådant beslut destohellre tjena till efterrättelse, som Utskotten anse tillägget om rymden af pannor, hvarmed desti 11 erin g skulle få ske, öfver hvilket Utskotten nu först fått tillfälle att yttra sig, vara mindre lämpligt, då här endast ar fråga om destillerings-rättighet i allmänhet , samt dessutom kanne-rymden på annat ställe förekommer, och af den ordställning BorgareStåndet beslutat, skulle följa ett förmodli* gen icke åsyftadt förbud för den till brännvins-bränning berättigade, att vid destillering begagna annan panna, än en öm 6 kannors rymd, och således äfven att, på sätt hittills skett, till sådan förädling använda sin vanliga brännviiis-redskap, 1 Art. 2 §. Benna §. är af alla Riks-Stånden godkänd , med endast den förändring af Borgare-Ståndet, att, i stället för orden vid slutet af §:en: "de till hvarje stads område hörande jordlotter,” borde intagas: ”den till hvarje stads område hörande jord;” och som denna förändring är med beslutet Bevilln.-j Lagoch Oec.-Utsk. Mern. S i hufvudsaken fullkomligt förenligt, och det senare uttrycket synes mera egentligt, tillstyrka Utskotten , att öfrige respeetive Riks-Stånden behagade dertill lemna bifall. / Art. 3 och 4 <§§• Den af Utskott ten för 3:dje till och med orden ”nedanstående fördelning,” föreslagna förändrade redaction är af Preste-Slåndet bifallen; men Borgaren-Ståndet har beslutat, dels att i stället för orden: ”intill nästa Riksdag," bör stå ; ",intill och med nästa Riksdagoch dels att 1827 års Taxeringsvärde bör tagas till grund i stället fördel af Utskotten föreslagna i83o års värde, hvarjemte Bonde-Ståndet äfven bifallit den nya redactionen, med antagande af endast ofvannämnde förändrade uttryck : "intill och med."
Allt slags lastligt yttrande om den Regerande Konungens Höga Person eller gerningar, eller dess Gemål Drottningen, eller Rikets bestämda Thronföljare; Brottet skall straffas enligt Missgernings-Balkens 5 Kap. 1 §, och Skriften konfiskeras. 5:o. Smädliga uttryck emot någon af de öfriga Personer af det Regerande Konungahuset, hvilka Konglig eller Furstlig värdighet inom Riket åtnjuta; Brottet skall straffas med Etthundra Riksdalers böter, och Skriften konfiskeras. 6:o. Smädliga uttryck om Riksens Ständer, eller någon af deras Fördelningar; Brottet skall straffas med Etthundra Riksdalers böter, och Skriften konfiskeras. 7:o. Uppmaning till myteri eller uppror; Brottet skall straffas enligt 6 Kap. Ålissgernings-Balken, och Skriften konfiskeras. 8:o. Smädliga Allmän Lag. 9:o. Smädliga, förgripliga eller till osämja med främmande Makter syftande omdömen och yttranden om samtida Nationer eller Stater, med hvilka Riket är 2:o. Förnekelse af en Gud och ett lif efter detta, eller af den rena Evangeliska läran; förbrytaren skall straffas med böter från och med treliotre Riksdaler sexton skillingar till och med trehundratretiotre Riksdaler sexton skillingar, eller fängelse från och med två månader till och med ett år, och skriften konfiskeras. 3:o. Gäckeri af den allmänna Gudstjensten; förbrytelsen skall umgällas efter allmän lag, och skriften konfiskeras. 4:o. Allt slags lastligt yttrande om den regerande Konungens Höga Person eller gerningar, eller Dess Gemål Drottningen, eller Rikets bestämda Thronföljare; brottet skall straffas efter allmän lag, och skriften konfiskeras. 5:o Smädliga uttryck emot någon af de öfriga personer af det regerande Konungahuset, hvilka kunglig eller furstlig värdighet inom Riket åtnjuta; brottet skall straffas efter allmän lag, och skriften konfiskeras. 6:o. Smädliga uttryck om Riksens Ständer, eller någon af deras fördelningar; brottet skall straffas efter allmän lag, och skriften konfiskeras. 7:o.
O 0 O r* O O r* O # • O W 8 ö rt cj 9 o O !-+ CJ O CJ N, N. Socken 3Q 15Ö 3 3tS-o 4 I Q tu O 2* 20Q 5 •^JT O O 5 30 2,l68 l 10 2,178 N. N. dito N. Ndito t ' ■finrriärkning Sorn del är af vigt, att de Statitiska Upplysningar, hvilka genom Sammandragen under denna Nummer höra yiqnag^ grhålla. den fullständigaste noggrant*6*» så skola Häradsskrifvarne med största omsorg , genom tjenlig21 Q ivevdrag från Taxerings-Längderna, dem författa, och Uands-Contoiren åligga deröfver hafva noga till* syn, med rättighet att affordra Hätadsskrifvarne de författade Qfverdragen , för att kunna dem granska och Sammandragens riktighet uträtta. N. N. Socken N. N. dito U. N» dito N:o 7. (B.) Sammandrag Öfver Taxerings-Längderna N:o 2 uti N. N. Fögderi för år 18 N:o 11. j:te Bandet. Sorn innehafves under Bosralls-ratt. Hem man. 30 Lägen herer. < lr> Qvar nar. Afgift af Embete och Tjenst. å 1 procent af Löne inkomst, 2400 24 å 2 procent af Löne-Inkomst. a & 4000 > CrT 80 å 3 procent af Löne-Inkomst. af a sv 3000 > #? 90 Summa 194 ■N1. N. Socken N. N. dito N. N. dito N:o 7. (C.'» Sammandrag ofver Taxerings-Längderna N:o 3 uti N. N. Fögderi för är 18 N:o *2. J:te Bandet. Egendom, tillhörig Kongl. Majit och Kronan. Hem man. 26 Lägen heter. 15 Qvar nar. ro* R> O o. Lägenheter, som betala 30 proCent af Rentan.
Ständers beslut angående iståndsättandet af det lill Riksgäids-Coutoret öfverlemnade huset samt Contorets inflyttning deruti, ingalunda blifvit af Fullmägtige lemnadt ur sigte, helst framställningar och erinringar m, fl. åtgärder, i afseende på verkställigheten häraf, ganska ofta i Protocollen förekomma. Då Fullmägtige, genom det sent omsider erhållna syneinslumentet, blifvit förvissade om husets ytterst bristfälliga skick samt betydligheten och kostsamheten af den derå förestående reparationen, synes visserligen anskaffandet af ett fullständigt och tillförlitligt förslag öfver kostnaden för denna reparation och sättet för dess verkställande hafva varit en både nödvändig och ändamålsenlig åtgärd, innan samma reparation blef, enligt Rikets Sländers föreskrift, på entreprenad upplåten samt contract derom afslutadt. Dock hade ett sådant förslag sannolikt med vida mindre omgång och tidsutdrägt kunnat erhållas, derest Fullmägtige, fastän den Architect, till hvilken de först vände sig, var hindrad att mottaga det honom erbjudna uppdraget, härom omedel bart anmodat någon annan skicklig och pålitlig Byggmästare. Sedan Fullmägtige deremot ansett mest lämpligt att ingå till Kongl. Majit med underdånig anhållan om Kongl. Öfver-Intendents-Embetets anbefallande att föranstalta om det erforderliga kostnadsförslagets upprättande, kan, enligt Utskottets åsigt, det inträffade dröjsmålet med aflemnandet af samma förslag icke skäligen läggas Fullmägtige till last, enär de, såsom Protocollen nogsamt visa, tidt och ofta låtit erinra om kostnadsförslagets erhållande. Emot den af Fullmägtige vidtagna åtgärd att, efter entreprenad-anbudens infordrande och innan någotdera af dem antogs, underställa frågan om reparationens företagande
Enligt Utskottets åsigt kan det likväl i mål af denna beskaffenhet ej förr, än ärendena blifvit, enligt den i förlättningarne stadgade ordning, handlagda, tillhöra Rikets Ständer att ingå i pröfning, om och i hvad män den lindring eller eftergift, som i administrativ väg funnits icke^böra beviljas, må, på grund af särskilda bevekande omständigheter, genom Rikets Ständers mellankomst kunna beredas. Af dessa skäl får Utskottet alltså hemställa, att Doktor Sandbergs motion, i sakens närvarande outredda skick, ej må hos Rikets Ständer vinna afseende. Stockholm den 19 Januari 1860. Alik. lill Exp.-Utsk. flen 20 Jan. 1860, kl. 1. e. m. Utlåtande, i anledning af vackt fråga om förhöjd ersättning till nämndemän för extra förrättningar. (U. A.) Uti en hos Bonde-Ståndet väckt motion har Riksdags-fullmägtigen Carl Ifvarsson från Hallands län anfört, hurusom utöfniugen af nämndemaus-befattningen vore forefläd med betydliga kostnader och besvär, ufau alt någon motsvarande ersättning Ståls-Utskottets Utlåtande M 44. 15 härför tillkomme innehafvare» af berörde befallning. Sålanda måste nämndemännen under ordinarie tingen offra en tid af omkring sex veckor ärligen utan annan godtgörelse än de till några Riksdaler uppgående tingsgästnings-penningarne och saköresmedlen. För enskilda förrättningar er höllö de blott En Riksdaler om dagen; hvarjemte dem ålåge att ulan ersättning biträda vid åtskilliga tillfällen, såsom vid vägsyner, besigtningar af stängsel omkring Kronans planteringar och llygsandsfält, med flera extra förrättningar.
Ståndet fattat sitt beslut i anledning af Hr Anreps förslag om ett förlags-lån för utgifvande från trycket af Svenska Adelns Ättar-taflor; varande dessa anföranden till Riddarhus-Utskottets utlåtande remitterade. I anledning häraf har Utskottet först skolat meddela den upplysning, att de genealogiska tabellerna öfver Ridderskapet och Adeln tillhörande både lefvande och utdöda ätter för närvarande förvaras i tvenne skåp af träd, upställde i Riddarhus-Direktionens sessionsrum och således i händelse af möjligen upkommande eld ej mindre i öfra våningen af Riddarhuset der under nätterne ingen person vistas, än i de rum i undra våningen som bebos af Riddarhus.- Sekreteraren, äro ganska lätt blottställda för faran att taga skada, och möjligen helt och hållet förstöras; hvarföre det synes Utskottet vara särdeles angeläget att från dylik fara skydda dessa både i historiskt hänseende och framför allt för bevisen om representationsrätt för Ridderskapet och Adelns ledamöter särdeles vigtiga handlingar. Att på sätt Hr Anrep hemställt med denna åtgärd upskjuta intill dess Ridderskapet och Adeln afgjort frågan om utgifvandet från trycket på Ståndets förlag af de ifrågavarande stam-taflorna, synes Utskottet desto mindre lämpligt, som äfven derest Hr Anreps härom gjorda framställning skulle af Höglofl. Ståndet bifallas, dels tryckningen af de blifvande s. k. Ättar-taflorna icke ännu på flera år hinner blifva fulländad, dels i öfrigt detta arbete för allt fall icke kan ega det officiella vitsord, som de å Riddarhuset befintliga original-stamtaflorna, hvilka dessutom under fortgående anteckningar ur autentika källor nästan dagligen måste undergå förändringar. Deremot och enär enligt af motionären inför Utskottet förevista modellritningar och priscouranter å för ändamålet tjenliga Bilaga till Höglofl.
Vilja personer ingå hjonelag, som ej kunna visa sig hafva medel till första bosättningen, eger Utskottet att förbjuda lysning för dem, intilldess de kunna förskaffa sig sådan tillgång. 21 §• När någon fattig, sjuk eller vanvårdadt barn anmäles hos Utskottet till understöd eller försörjning, bör det noga pröfva förhållandet, tillse behofvets verklighet och huruvida någon anförvandt eller annan person finnes, som kan förmodas skyldig eller villig att åtaga sig dess värd. Skyldig är den, som står med den nödställda i nära förvandtskap eller halt densamma längre, tid i sin tjenst och således dragit nytta al dess arbetskraft samt befinner sig i sådana omständigheter, att han utan kännbar skada kan helt och hållet eller till någon del försörja den nödställde. Der ingen sådan finnes, .anmäler Utskottet ärendet hos Läns-nämn dens - Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, Jfs 110. 17 dens Utskott, och, der stor nöd är för handen, besörjer under tiden, hvad som för den nödställdes vård erfordras. Hit hörer äfven dess förskaffande till närmaste stad eller sjukhus, der sådant behöfves. 22 §. Uppstår fräga om något för församlingen gemensam-nyttigt företag, smärre reparationer af kyrka, skolhus, prestoch klockare-boställe, eller anläggning af någon för allmän fördel, beqvämlighet eller nöje bestämd byggnad eller anstalt, anmäle Utskottet frågan hos Nämnden, hvilken minst tre veckor förut bör, genom offentlig pålysning, underrättas om öfverläggningens föremål. Rörer frågan reparation af offentlig eller oundgänglig byggnad, och meningarne deröfver äro delade, gäller enkel röstpluralitet. Rörer hon åter ett ärende af sednare slaget, och medel dertill skulle anskaffas genom någon afgift lagd på församlingen, erfordras, för ett gilltigt besluts fattande, tre fjerdedelars röstpluralitet. 23 §.
Under åberopande af en upprättad och uti Utskottets Betänkande, N:o i5o, intagen approximativ calcul ofver beloppet al den sedel-indragning ifrån r83g års slut till nästa Riksdag, hvartill nu gällande BancoReglemenle och de af Rikets Ständer redan vidtagne beslut, föranleda; hafva Banco-lullmägtige , med anledning af esta punkten uti Herr IVordenanckars ofvanomförmälde motion, lill Utskottet öfverlemnat en ”beräkning öfver beloppet af den tillgång, som, till förekommande af sedelstockens förminskning genom större inän utbetalningar, under åren it>4o ”till och med i8z{5, kau anses vaia att använda, under lagtlagande af de ”föreskrifter, dels i835 års Bauco-Reglemenle och dels Rikets HöglofL ”Ständers redau fattade beslut innehålla”. Som Utskottet ansett det vara egentligare att, vid beräkningen af Bankens intill nästa Riksdag uppkommande öfverskott, upptaga förhållandena till och med med år 184Ö, men oivanåheropade approximativa calcul endast omfattade tiden frän och med 1840- tili och med 1844; får Utskottet lill en början framlägga en calcul ofver beloppet af den sedelindragning ifrån 1839 års slut lill och med år ! 845, hvartill nu gällande Banco-Reglemente och Rikets Ständers beslut föranleda. liancvUt slo nets Betänkande, IV'o i58. 1 3 Minskning i Sedelstocken. a) genom inflytande capital-afbetalningar: å Riksgälds-Contoirets obligationer, 2 procent let, R:dr 4,4°o,000 . ... å lånen till släder och corporalioner . å fastighets lån mot återbetalning i silfver, circa .. b') genom indragen årlig vinst: Beloppet deraf beror hufvudsakligen af de beslut, Rikets Högloft. Ständer komma att fatta, angående Bankens lånerörelse.
Hafvet älskade hon icke: det uppkallade mörka minnen – men klipporna voro hennes förtrogne: till dem hade hon många gånger hviskat om de smärtor, som hon ej förmådde bekämpa. Erikas mörka, svala kammare hade blott en enda prydnad: det var en tafla af sällsynt skönhet, föreställande Kristi korsfästelse; och sålunda liknade det lilla rummet snarare ett bönkapell, än ett boningsrum: det utgjorde också den plats, dit Erika flydde, då hon kände behofvet att uttrycka sitt hjerta i bön, eller genom välgörande tårar uppfriska sitt sinne och gifva det ny spänstighet. Men det var ännu en annan njutning, som drog henne till det mörka hörnrummet. Birger hade, på samma gång han från sin första resa hemförde den tröstrika taflan, äfven gifvit henne en liten skrifpulpet; och i denna förvarade hon de papperslappar, hvarpå hon, år efter år, allt bättre lärde sig uttrycka sina tankar och känslor. Dessa blad voro liksom stycken ur hennes egen själ; det var på dem hon sökte redogöra för sig sjelf det egna och smärtfulla i medvetandet att vara alldeles ensam. Kanhända skall det ega något värde att kasta en blick på dessa enkla betraktelser af en qvinna, hvilken i hela vida verlden ej egde någon, åt hvilken hon kunde meddela det som lefde och bodde inom henne. Den tidiga bildning hon erhållit hade, oaktadt de smärtsamma öden hon genomgått, mognat genom förståndets ljus. Men Erika hade ej blott förstånd: hon hade äfven känsla, hon hade medvetande af sin utstötta belägenhet. Och det var dessa känslor, detta medvetande, som ville hafva luft. På ett blad hade Erika, i någon ensam stund, utstuckit med en knappnål ordet längtan, och derunder skrifvit: ”Så långt tillbaka jag kan minnas, har en stor tomhet bott i min själ – det är längtan. Jag har längtat, jag längtar och skall beständigt längta efter det mål, jag aldrig hinner: en modersfamn. Hvarföre stöttes jag ut i verlden, att kämpa der, utan hopp att få återvända till hemmet? Jag har ej egt något hem; ingen moder har vyssat mig på sitt knä, ingen fader välsignat mig! Ensam har jag gått genom lifvet, ensam har jag sökt ljusets väg, ensam går jag också bort.
R:dr till betalning för levererad saltpetter-gärd, måge hädanefter komma 3:dje Hufvud-Titteln för ifrågavarande behof tillgodo, har, hvad åter beträffar den tillökning för desse utgifter, sorn i högstberörde Nådiga proposition blifvit äskad till belopp af 104,544 R:dr 16 sk, såsom svarande mot nämnde nedsättning i skatten, funnit, att då Stats-Verkets egne inkomster i den mån de nu kunnat högre beräknas, vid förevarande Reglering af Utgifts-Titlarnes anslag, blifvit för nya och ökade behof, hvilka ej kunnat vidare, än sorn skett, inskränkas, medtagne, skulle följagtligen berörde tillökning för 3:dje Hufvud-Titteln icke kunna åstadkommas, utan att med lika summa öka det bidrag af allmänna Bevillningen från Riksgälds-Contoiret, som hittills varit anslaget till fyllande af Stats-Verkets tillgångar, och hvartill Utskottet åter anser sig vid närvarande förhållanden icke kunna föreslå Riksens Ständers bifall. Stats-Utskottets Betänkanden. 14i1 Då 3:dje Hufvud-Titelns tillgång icke dessmindre för de utaf Kongl. Maj;t i Nåder nu uppgifne okade behof blifva större ån förut, i så måtto, att utom nyssnämnde besparing af 58,000 R:dr, åtskillige andre utgifts poster, som af Tittelns medel för Försvars-Verket förut utgått, åro uppförde på Stat, och hvilken tillökning af 58,000 R:dr Utskottet trott tillgång vara beredd så vål för Varnås, som andre Fåstnings-byggnader, hvilka kunna nödige anses; har Utskottet och föreställt sig, att för de nödvändigaste utgifterne icke skola saknas erforderlige medel, enår deremot någon förminskning uti de summor, som vid sista Riksdagen till Kongl. Majts
Och fastän den grund, som vid afskrifvandet af nämnde diskonts fordringar bör iakttagas, visserligen blifvit uppgifven uti nu anförda Kongl, bref, synes den sålunda stadgade grund likväl icke ega tillfyllestgörande bestämdhet och tillämplighet, serdeles vid förekommande frågor om afskrifning för ännu lefvande gäldenärei’. I betraktande häraf och då hvad som rörande likartade ärenders behandling hos andra utaf allmänna medel bildade låneinrältningar vanligen är stadgadt, enligt Utskottets åsigt, jemväl bör iakttagas i afseende på Manufaktur-diskontens fordringar, får, med anledning af revisorernes gjorda framställning, Utskottet tillstyrka Rikets Ständer, att i underdånighet anhålla, det bestämda föreskrifter ej mindre angående behandlingen och afgörandet af hädanefter förekommande frågor om afskrifning af Manufaktur-diskontens lånefordringar, än äfven rörande de grunder, som vid dylika afskrifningars beviljande böra tillämpas, måtte varda af Kongl. Maj:t i nåder fastställda och vederbörligen kungjorda. 14 Stats-Utsk:s Utlåtande, N:o 161. 3:o.
Hr Brakel, Mauritz Gustaf. Banko-Utskottet: under ordinarie ledamoten N:o 1 Frih. Oxenstjerna, Carl Gabriel beviljad 3:ne veckors ledighet räknad från d. 29 sistlidne Juni; N:o 189 Frih. Funck, Fredrik Alexander. Lag-Utskottet: under ordinarie ledamoten N:o 1563, Hr Cederstråhle, Johan Casimir beviljad 3:ne veckors ledighet frän d. 7 dennes; 550 Den 6 Juli e. m. N:o 1877 A. Hr Carleson, Edward. Öppnades jemväl Hrr Bänkmäns lista vid val af 4 Elektorer efter IN:o 139, Gr. Wirsén, Axel Emil: N:o 213, Frih. Armfelt, fullm. Gr. Piper, Axel Manritz; N:o 1104, A. Hr Cronstedt, fullm. Gr. Piper, Claes Guslaf Fritz och iV:o 2170, Hr Lidströmer, Fredrik August; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 137, Gr. Skjöldebrand, August Fredrik. N:o 192, Frih. Stackelberg, Berndt Hjalmar. N:o 361, Frih. Edelcreutz, Jakob Daniel; och N:o 264, Hr Silfverlood, fullm. Gr. von Bosén, Robert Axel. Företogs val al 4 Bänkman, nemi. inom 5:te Bänkm:s-afd:n efter N:o 220, Frih. Palmstjerna, Carl Otto, inom 6:te Bänkrmsafd:n efter N:o 275, Frih. Sprengtporten, Jakob Wilhelm, inom 17:de Bänkm:s-afd:u etter N:o 1566, Hr Kröningsvärd, Carl Gustaf, och inom 18:de Bänkm:s-afd:n efter N:o 1703, Hr Blomcreutz, fullm.