Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
5i sii. för införsel af hvarje 100 R:tlrs varuvärde, ma förändras, och vigt i stället tagas till grund för tullberäkningen; hvarvid värdet synts Utskottet kunna bestämmas till 2 R:dr och införsels-tullen till 24 sk. per U. Socker. Åberopande de skäl, som blifvit bär ofvan vid artikeln Caffe anförde, får Utskottet hemställa, att ”Mascovad eller brunt och gult, ”ordinärt terresoch tetessamt 11 vitt pudersocker” må, i stället för 2 sk. 6 rst. åsättas, 3 sk. tull per U. vid införsel, samt att jemväl å ”krossadt Lump-, Havana-, Terressamt andra till socker”halten lika slag” införsels-afgiften varder förhöjd från 5 sk. tili 5 sk. 6 rst. Sf. Sten. Vid den härunder förekommande rubriken ”QvarnRhenska” anser Utskottet böra tilläggas ”och Engelska”. Strumpstickor af stål, hvilken rubrik lämpligen torde kunna gifvas den förenkling och utsträckning, som vinnes derigenom att bestämmelsen ”af stål” borttages. Stålarbeten ej specificerade, hvilka för närvarande förtullas efter värde med 33| procent derå vid införsel, men af Utskottet ansetts böra efter vigt förtullas och dervid åsättas 3a sk. värde och 8 sk. införselstull per U.. Sågblad, för hvilka Utskottet likaledes föreslår förändring i det gällande förtullningssättet af 3o R:dr införsels-afgift för hvarje 100 R:drs värde och att förtullningen må grundas på vigt, hvarvid 1 R:drs värde och 12 sk. införsels-afgift torde kunna stadgas för K. Söljor torde, på sätt uti vackt motion blifvit hemsläldt, böra under egen rubrik specificeras och dervid åsättas 6 R:drs värde Och 2 R:drs införsels-tull per U. samt medgifvas tullfri utförsel.
Denna grundfond fanns vid i834 års riksdag genom upplagd bancovinst samlad, och då beslöts Ytterligare tillökning af denna grundfond från 4,4°",000 till jemnt 5,000,000 r:dr. Vid 1834 ocl* >835 årens riksdag beslöts vidare, att all blifvande bancovinst skulle upplaggas, på det alt R. St. vid en påföljande riksdag skulle deröfver då få disponera. Så stod frågan vid början af innevar. riksdag, och jag hemställer till en hvar, 0111 det var tänkbart alt då, innan motionstiden lopp till ända, kunna veta, att hvad som af Ständerna deraf skulle komma att disponeras skulle gå till statsverket. Likväl inträffade äfven deri händelse, att statsverket ingenting behöfde från banken, emedan statsverkets cassör voro öfverfalla. Det är endast i följd deraf, som Ständerne kunde länka på andra ändamål, än dem hvilka föregtde Ständer afsett med bancovinsten. Under discussion öfver den flugan om oell hvart bancovinsten skulle utgå, torde herrarne erinra sig, att från flera Stånd var meningen att bestämdt förklara, det bancovinsten skulle användas till communicalioners öppnande. Jin ledamot bär ville all bancovinsten skulle fördelas på länen. Alla dessa olika meningar stannade likväl genom förstärkta Statsoch BancoUtsktns votering i det beslut, att den skulle helt simpelt användas till allmänt nyttiga ändamål, och då var motionstiden redan slut. Att nu, på satt Frih. Cederström gjort, ingå i sjelfva pröfningen af hufvudsaken, eller huruvida den skola, för hvilken jag begärt lån, är nyttig eller icke, anser jag icke mig tillständigt. Jag anser 111 ig endast böra svara honom, fastän han redan fått delta svar, alt något så alldeles enskildt lån är det icke jag sökt, som Friherren synes vilja öfvertyga Ståndet om. I öfrigt och hvad Hr Lagerhjelms yttrande angår, så synes han icke vara rätt ense med sig sjelf', luiru han skall tolka 56 §:n.
Bifölls, Föredrogs å nyo och remitterades till: Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet ; Herr Treffenbergs, Curry Gabriel, den 20. dennes eftermiddagen på bordet lagde Motion, angående en underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t att Vederbörande måtte i nåder förständigas, att hädanefter, dä någon annan uppföres på Förslag, än den, hvilken efter tour och eficiennité dertill är närmast berättigad, ordsaken till ett’ dylikt förbigående uppgifva, och bifoga ingående förslaget; äfvensom att den, hvilken förbigås, vid samroa§j(ilIfälle, må erhålla en lika lydande commu-~ iiication derom. Upplästes och ladea på bordet följande från nedannamnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden : Frän Statsoch BancoUlskotlen: Af den£6 dennes; N o 539. Angående RlksStåndens. skiljagtiga Den 23 October e, m. 255 beslut i fråga om inlösen af f. cl. FilialDisconternas ännu utelöpande skuldförbindelser. Af den 14 dennes: I anledning af Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse angående nödige medel för en projecterad vattenledning till Carlskrona. I anledning äf väckt fråga om RiksgälsContoirets öfveriagande af Banken, Från Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten: Åf den i o denhés: Nio 549 Rörande DykeriVerket. Af den 13 dennes: I frågan öm understöd för Uykevi-Gornrnissarien Westbeck m. rn. Från Stats Utskotteti Af den 21 dennes i N:o 551. I fråga örn aflöning för några biträdande uti sammansatte Statsoch BancoUtskotten, samt Serskildta Utskottet, äfvensom angående ökadt anslag till Biksdagskostnadernes bestridande. Angående Svenska Sjöfaitens skyddatidé mot Spanska Kaperier. 254 ^en 25 October e. m, Af elen ! 6 dennes ; N:o 556.
Maj:t för innevarande år äskade anslag till aflö— nings-förbättringar åt personalen vid de under Finans-departementet lydande stater och korpser, kommer Utskottet att framdeles afgifva särskildt utlåtande. f) Till utgifter för kolonien S:t barthelemy 9,000 R:dr årligen, i 3 år, eller tillsammans 27,000 Ridr; och då, enligt hvad den Nådiga Propositionen innehåller, ifrågavarande, äfven vid föregående Riksdagar beviljade, anslag visat sig fortfarande vara af behofvet påkailadt, får Utskottet tillstyrka, att Rikets Ständer, till bestridande af xle för kolonien S:t Barthelemys förvaltning, enligt nu gällande grunder, erforderliga kostnader, hvilka icke af inkomsterna utaf ön beläckas, må å Riksgälds kontoret anvisa ett årligt förslags-anslag af 9,000 R:dr, att under hvart dera af åren 1838, 1839 och 1860 förskottsvis utgå, under förbehåll af den framlida godtgörelse till nämnda Kontor, hvilken genom ökad afkastning af ön eller medelst dess afhändande kan beredas. I sammanhang ined ofvanberörda extra anslags-frågor har Utskottet jemväl till behandling förehaft en af Kongl. Majit den 24 nästlidne Mars till Rikets Ständer a flå ten och till Utskottet remitterad Nådig Proposition, deruti förmäles, hurusom, under det nödiga bostäder lör Landshöfdingarne och embets-lokaler lör de landtstats-betjenle som vid residenserne äro anställde, jemlikt föreskriften i Kongl, reglementet den 22 Febiuari 1730, numera blifvit i länens residens-städer antingen upplåtna al Kronan eller ock för allmänna medel inköpta eller uppbyggda samt med Statens byggnadsoch reparalions-anslag underhållne, Hernösand, hvarest Wester-Norrlands läns-residens är förlagdt, vore det enda ställe, der sådan bygguad Stals Utskottets tilt ålande M 136. 23 blifvit uppförd och underhålles icke genom Statens utan stadens försorg, och att detta förhållande uppkommit på följande sätt:
Departements-chefen Departementets Kansli-expedition Dito Kommando-expedition Krigs-kollegium Generalitets-staten Ingeniör-corpsen - Topografiska dito Artilleri-staben _ Öfverkominendants-expeditionen i Stockholm Kommendants-staten „ . , . (kontant Kngs-akademten { I indelta räntor Allmänna Garnisons-sjukhuset Resestipendium för militärläkare Kavallerioch Infanteri-regementena f k°ntant °Ch °inde,t Spa"mål ( indelta räntor och spanmål Militie-boställskassans reservhemmansräntor (indelta) Exercis-sqvadronernas underhäll (reservat ions-anslag) Möteskostnader (reservations-anslag) Ersättning till inqvarteringsgifvare för dagportioner (reservations anslag). Lifgardet till häst Kronprinsens Hussar-regemente Svea Lifgardet Andra dito Wermlands Fältjägare-regemente Svea, Götha och Wendes Artilleri-regementen (reservations-anslag) Kavallerioch artilleri-hästars remontering, skoning, m. m Lega för hästar till Artilleriets exercis Fourragering af Kavalleriets och Artilleriets hästar (förslags-anslag) Fourragering al Artilleriets legda hästar (reservations-anslag) Lifbevärings-regementet - Gottlands national-beväring Hallands beväring Beväringsmanskapets vapenöfning (förslags-anslag) Försvarsverket i allmänhet (reservations-anslag) j Ji011tant ( indelta räntor Lifmundering för indelta Infanteriet Inqvarteringskostnader i Stockholm (förslags-anslag) Dito > landsorterna (förslags-anslag) „ Salpeteruppköp Ved och ljus för fästningsoch garnisonsorter _ Spanmälsupphandlingsoch f bageri-kostnader Bilaga Litt. F. till 1853 års Revisionsberättelse angående Statsverket, sid. 51. a) Artilleri-afdeluingfen. Debet. Balans fran föregående äret: Kontant behållning Förskott, upptagna inom linien, Uppbörd: Kontant anslag, enligt Kongl. Maj:ts stat Indelta räntor, efter markegång, pa förslag
Och jag frågar: när Konung och Regering befinna sig i denna beroende ställning till den högre praelaturen, tarfvas icke då åtminstone ett sjelfständigt Coll. till stöd för Regeringen och hennes åtgöranden i kyrkliga ärenden. R. St:r hafva också fått ögonen öppna för detta behof, som ligger hjertat inom styrelseverket närmast. Ingen lärer nu betvifla att det skulle stå bättre till med vår Kyrka, om väktarena på hennes murar haft den tillsyn som dem år 1623 ämnades; men katbolicismens anda regerade deras Biskopar. De voro för helige för att kunna tillåta någon verldslig man att undersöka deras åtgöranden. Så var förhållandet i Rudbecks tid. Har det synnerligen förändrats sedan? Jag vet icke; men i stället för ett EcklesiastikColl., Svenskt, Protestantiskt, med ett ord sådant som Gustaf II Adolf ville hafva det, i stället derför, eller kanske rättare inbredvid våra Consistorier, torde vi möjligen här, så väl som i Norrige, derest ej tidningarne fela, snart få se något JesuiterColl., som våra KyrkoRåd föga bättre än som det säges ir.8 Den 3 December e. ra. nu ske, lära kunna hindra att uptaga fattige, men Svenska, men fäderneslandets barn af lutherska föräldrar att upfostras i katholska läran, Detta kan i och för sig sjelf vara behjertansvärdt nog, men i afseende på förevarrde ämne: månne icke de hierarkiska grundsatserne härigenom skulle få ett ytterligare stöd, då sistn-.de lära bland annat innehåller, att ingen annan än hennes s. k. helige fäder må förlåta synderna, ibland hvilka således äfven deras egne, eller dem som den store Konungen ville framhafva för verldslig rätt. 1 Hans namn, som jag så ofta i denna fråga åberopat, vågar jag nu för 3:dje gången och vid 3:dje Riksmötet samt med ökade anledn:r, för trosoch tankefrihetens helgd, hvarpå ytterst den borgerliga hvilar, föreslå: Inrättande af en Centralmyndighet för kyrkliga och undervisningsärendens bandhafvande, med hälften verldsliga och hälften andliga ledamöter. Denna motion begärdes på bordet.
Deremot har Ridderskapet och Adeln ansett l:sta momentets mellersta punkt böra utgå och Borgare-Ståndet antagit §:n med en sålunda förändrad lydelse: ”för ”hvarje fråga, som till behandling förekommit, skall Ordföranden, sedan öfverlägg”ningen förklarats slutad, framställa proposition så affattad, att den må kunna med ’’ja eller nej besvaras. Äskas omröstning, skall den verkställas öppen och, utfälla ,'rösterna lika, gällö don mening, som af Ordföranden biträdes.” Då Borg are-Ståndets särskilda mening, att i Landstinget förekommande omröstningar böra ske öppet, icke delats af något annat Riks-Stånd och således ej kan till ändring af §:n föranleda, samt den af Utskottet föreslagna bestämmelsen, att efter framställd proposition Ordföranden skall tillkännagifva, huru enligt hans uppfattning beslutet utfallit och, der omröstning ej begäres, detsamma med klubbslag befästa, blifvit förkastad af tvänne Riks-Stånd och således förfallit, torde ifrågavarande § få anses vara af Rikets Ständer godkänd med utelemnande ur l:sta momentet af punkten: ”Ordföranden till"kännagifve derefter, huru enligt hans uppfattning beslutet "utfallit och befäste detsamma, der omröstning ej begäres, med "klubbslag.” 17:dc §:n lyder enligt de Kommitterades förslag som föijer: ’De afgifter, ”sorn af Landstinget blifvit till uttaxering beslutade, utgå i förhållande till den "bevillning för egendom, rörelse, lön eller annan inkomst, som af en hvar skattskyldig till Statsverket erlägges, på det sätt, att den summa, som af Landstinget ”blifvit till uttaxering bestämd, jemföres med hela det för ofvannämnda föremål "från länet till Statsverket utgående bevillningsbelopp, då sig visar, huru mångå ”ören Riksmynt i landstingsskatt belöper sig på hvarje Riksdalers bevillning. 4 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:<> 201.
Ifrågavarande förskotter, hvilka uti en särskild Generalräkning af Rikshufvudboken upptagas, kunna egentligen till 2:nc klasser hänföras, nemligen: dels sådana utgiftsbelopp, som till särskilda förvaltande Verk eller personer utaf hufvudtitlarnes anslag af Kongl. StatsKontoret ulanordnas, för att derefter specieit. redovisas inför Kongl. Maj:t eiler Kongl. Kammar-Rättens ÖfverRevisioi!s-Departementet, dels äfven sådana belopp, som, mot framtida ersättning, blifvit bland Riksstats-utgifterna anordnade, dock utan att nämnde speciella redovisningsskyldighet kan komma i fråga. Öfver den förstnämnde klassen af dessa summor upprättas årligen i Kongl. StatsKontoret så kallade försko) ts-förteckningar, hvilka till Kongl. Kammar-Rätten öfverlemna?, för att tjena ÖfverRevisions-Departementet till vägledning vid kontrollen deröfver, att hvarje redovisande Verk eller person rätteligen i räkning debiterar hvad till dess redovisning blifvit anordnadt; och meddelar derefter Kongl. KammarRätten till Kongl. Stats-Kontorets kännedom hvad sålunda blifvit till redovisning vederbörligen upptaget samt hvad deraf ännu finnes oredovisadt, enligt deröfver upprättade förteckningar. På grund af alla dessa uppgöres derefter nämnde Generalräkning uti Rikshufvudboken, dervid naturligtvis de belopp måste uteslutas, sora utgöra medel, öfverlemnade till sådaua förvaltande Verk, hvilkas re - 1845 91,017:47. 1. — 13 — (logörelser i samma hufvudbok intagas, emedan medlen eljest 2:ne gånger skulle derstädes förekomma.
General-Landtmäteri-kontoret å Landtmäteristaten 260: — •— „ Ofver-Ståthållare-embetet och Poliskammaren 760: — •—• tillhopa 3,210: — —• då af anslaget skulle återstå 13,190: 25. 8; men för vinnande af jemn slutsumma på titeln, torde detsamma böra beräknas till 13,187: 23. I afseende å alla öfriga delar af Riks-statens sjette hufvudtitel föreslår Kongl. Maj:t, att Riks-staten derutinnan må förblifva oförändrad. Då ofvan utförda summa af de nu föreslagna tillökningar å sjette efter afdrag af de ifrågasatte minskningarne enligt 2:dra, 3:dje, 4:de och 5:te punkterne 12,140: 32. — 20 820' — sammanlägges med sjette hufvudtitelns nuvararande anslagssumma. 863,330: så uppkommer för samma hufvudtitel en slutsumma af rdr 884,150: Utom de anslag, hvilka Kongl. Maj:t sålunda för fortgående statsbehof äskat å 6:te hufvudtiteln, har, efter öfvervägande af de frågor, som vid statsregleringen i öfrigt förekommit om anvisande af medel, dels för vissa år eller tills vidare, dels för en gång till föremål, som på Civil-Dapartementets handläggning bero, Kongl. Maj:t velat, jemlikt hvad närlagde protokoll öfver Civil-ärenden af den 13 innevarande November innehåller och under åberopande, hvad allmänna arbeten angår, af det förslag, som styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader, jemte berättelse om användandet af förut till sådane arbeten afsätta medel, under den 19 nästlidne Oktober i underdånighet afgifvit, till Rikets Ständer göra framställning rörande de anslag, hvilka Kongl. Maj:t i berörde hänseende ansett böra beviljas. l:o.
Den, sorn är med Besigtnings-Förrättningen missnöjd, tillkännagifva sådant vid Besigtningen, och late då å Besigtnings-!nstrumentet anteckna, att lian vill rättelse söka, samt anmäle derefter, inom 3o dagar från den dag, lian af Besigtnings-Instrumentet erhållit del, hos vederbörande Domare sitt missnöje, med anhållan om laga syn till rättelses vinnande. Der detta uraktlåtes, och den byggnads-skyldige icke inom den förelagda tiden byggnads-skyidigheten fullgör, anmäle Prosten sådant skyndsammast hos Consistorium, sem har att vidtaga de åtgärder, hvilka prof - Exp. Utah. förslag till und. Skrif v. N:o 177, 178- 429 vas nödiga för Boställets och Efterträdarnes rätt, antingen medelst begäran hos Konungens Befallningshafvande, att, genom dess Embets-åtgärd, bristerna må blifva för lego, å den byggnads-skyldiges kostnad, afhulpna, eller att hos den byggnads-skyldige må sökas för husrötebristen immission i hans lön, eller annan fullgod säkerhet. 6:o Dä Prosten fullgör hvad i K. Majrts Nådiga Kungörelse af den r7 Mars 1824 och ytterligare här ofvan är såsom hans åliggande stadgadt, vare han befriad från vidare Besigtningar å Kyrkoherde-boställen, som i Kongl. Kyrko-Ordningens Gap. 19 §. äro honom ålagde. Rikets Ständer framhärda etc. Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 25 Sept. 1829- Pi'este-Ståndet d. 28 Borgare-Ståndet d. 28 Bonde-Ståndet d. 28 ' Rikets Ständers underdåniga Skrif velse_, angående Äbooch Besittningsrätten till Kjrkohemrnanen i Halland. S. A. K. Under åberopande ej mindre af E. K. Mai:ts Nådiga Bref af den 22 Maji 1819, angående 430 Exp. Utsi. Förslag till und. Skrif v-'
Fåfänga voro Axels invändningar, till och med doktorns veto lämnades obeaktadt. » Jag måste väl själf känna, att jag är frisk och kry igen, » sade Oskar en smula snäsigt. Den till afresan utsatta dagen var inne. Efter några dagars regn hade det nu klarnat upp, och solen strålade i all sin glans, då Oskar på förmiddagen gaf sig af på en promenad till det stora vattenfallet vid bruket. Han hade ej förr gjort en så lång fotvandring och ville nu se, hur det skulle bekomma honom. Vägen dit gick bra, o c h han ströfvade länge omkring, njutande af den storslagna naturen. På återvägen började han dock känna någon ömhet i foten, hvarför han, då han inkommit i parken, lade sig ned i gräset för att hvila ut. Han hade ej legat lång stund, förrän raska steg hördes på vägen, och strax därefter stod Axel framför honom. » Är du tokig? » utropade den nykomna. » Ligga i det våta gräset. Vill du taga lifvet af dig med ens? » » Ah, det är icke så farligt, » genmälde den andre småleende. » Sådant är jag van vid. Jag kände mig bara litet trött efter att hafva varit uppe i bergen vid vattenfallet. » » Ja, naturligtvis blir du trött, » utbrast Axel häftigt. » Det är j u det vi alla säga, att du ej är fullt återstäld ännu. Hör du, gamle vattuman, » tillade han och kastade sig, glömsk af sin egen farhåga, ned vid vännens sida. » Hvad är det egentligen med dig? Tycker du, att det är ledsamt här ute hos oss? Eller har kanske någon sårat dig? Jag vet ju, hur ömtålig du är. » Oskar fattade hans hand och tryckte den hårdt. » Tala inte så, » sade han, och rösten lät något beslöjad. » Af alla minnen i mitt lif, o m j a g också blefve hundrade år, kommer alltid vistelsen här att framstå som det skönaste. » » Men hvarför, » sade Axel, som smittades af vännens synbara rörelse, » hvarför då lämna oss så här? För tjänstens skull behöfver du det ej, och att du icke är fullt återställd, det ser du j u nu själf. » Oskar var tyst.
Härad i Örebro Län, från de hjelpedagsverken, de, enligt åberopade författningar, vore ålagde utgöra till Strömsholms och Kongsöhrs kungsgårdar, samt om indragning deremot till kronan af den såsom understöd vid utgörandet af detta onus anslagne dagsverkstunnan, Kongl. Majrt, som, efter vederbörandes hörande, inhemtat, bland annat, att ifrågavarande hjelpedagsverken utöfver de dagsverken, som, <5 Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtandej N'.o So. enligt skattläggning, ingått i jordeboksoch mantals-räntorne, blifvit kronooch kronoskattehemmanen påförde och in natura utgjorts, intill dess deras lösande enligt markegång blifvit efter 1810 års Riksdag anbefalldt, och att en tunna kronotionde spanmål till hvarje soldat-rotes ersättning för desse hjelpedagsverken blifvit bestämd, hvilken spanmål, enär dertill anvisad tillgång af kronotionde icke varit fullt tillräcklig, blifvit till den bristande delen betald med Tre daler Silfvermynt, eller 24 sk. B:co tunnan, i Nådigt Bref den 26 October i833 förklarat, att den kronooch kronoskatte-hemmansegare i Snefringe, Åkerbo och Fellingsbro Härader åliggande skyldighet att årligen betala lösen för ifrågavarande hjelpedags verken skulle från och med år 1834 oc^ framgent upphöra, emot det att den, såsom vederlag, för hvarje soldat-rote anslagne så kallade dagsverkstunna, eller derför utgående lösen i penningar, icke vidare må af hemmansegarne åtnjutas, utan från och med sistnämnde år till Stats-Verket indragas.
Gratin på kokt höns. Fricandeau på kalf. N ä r spadet är tjockt och gulaktigt, tillspä- des mera buljong och får sakta koka \ \ t i m m e med locket på. Sedan aftages locket, och kastrullen täckes med j ä r n p l å t med glöd p å för a t t gifva färg åt köttet, som öses ofta m e d sin sås och upplägges, då det blifvit liksom glaseradt. Såsen s k u m m a s, silas och serveras därtill. Serveras m e d spenat, brysselkål eller dyl. O. H. eld. H u s h å l l e t. Kräftsmör. D å smöret flutit u p p och stelnat, tages det bort, smältes om två gånger, lägges i en p o r s l i n s b u r k, som ombindes och aktas för d a g e r n. Olga. Att sätta vacker men oskadlig färg på smör. vatten. smör). Olga. n i n g. Svur m e d lönevilkor till &gt;Elin 19, Sigrid 17 *, Ö. K o r s b e r g a. m. H a f dem alltid p u t s a d e, försedda med en ljusbit och p å sin be(F o r t s. å följ. sida.) Sök. och vill delt. i skrifgör. B e n. svar till » Z. (G. Svar till F r u E. adress V r e t s - torp. görom. De bästa r e k o m. Svar t. ^Arbetsam IS år », Yesterås, p. r. E n yngre flicka af god fara., m e d elementarbildning, h u s l. Till d e n 30 nov. väntas svar af » Platssökande *, Björkvik. P å lön fästes ringa afseende Svar m e d fordringar och vilkor t o r d e sändas till » A. F. », Örebro p. r. [2903] önskar en u n g, huslig flicka pl. r. G. Berglind och d:r E. A. Enblad.
Men i samma stund visade sig framför ingången till lövsalen en manlig skepnad, höljd i en mörk mantel. Månskenet föll på hans bleka, men vackra ansikte. Hermione igenkände Karmides. Hon förvirrades vid denna oväntade uppenbarelse av föremålet för sina tankar. Även Karmides syntes överraskad. Det uppstod en kort tystnad, som bröts då Karmides i en ton, som klingade allvarligt och vördnadsfullt, sade: - Hermione, var icke förskräckt. En tillfällighet har fört mig hit, och jag anade ej ett sådant möte vid denna sena timme. Jag skulle annars hava hållit mig fjärran från denna nejd. Men då ödet nu så fogat, att jag råkat dig ... törs jag då nalkas dig? Vågar jag bedja dig stanna och höra några ord från Karmides' läppar? Det låg ej blott i Karmides' ton utan även i hans drag ett uttryck, som Hermione trodde för alltid försvunnet därifrån, och som påminde henne om den forne Karmides. Hälsans rosor hade vissnat på hans kinder, och hans blick var dyster, men i trots härav liknade han i denna stund sig själv, sådan han var, då Krysanteus ännu kallade honom sin älskade lärjunge. Han syntes densamme, men uppstigen från en långvarig sjukdom. Hermione besegrade sin förvirring och sade: - Jag vill höra dig, Karmides. Och då efter dessa ord ånyo en tystnad uppstod, varunder Karmides syntes tveka, vad han skulle göra eller säga, tillade Hermione, i det hon satte sig och anvisade honom en plats i sitt grannskap: Din ankomst överraskade mig i första ögonblicket, ty jag väntade dig icke, och det är nu så längesedan vi sågo varandra. Den vackra natten har lockat mig att tillbringa timmen, fastän långt framskriden, i det fria. Och samma vackra natt har lockat dig att styra kosan till ett ställe, där du ser havet lyst av månen, och där du kan påminna dig så många barndomshändelser. Är det icke så? - Jag vet icke, om natten är vacker eller ej, sade Karmides, i det han satte sig mitt emot Hermione och kastade manteln tillbaka. Jag har intet öga för naturen. Jag ser, att månen skiner, jag finner natten tyst och nejden lugn, det är allt.