Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
När åter systemet fått utbreda sig såsom i Skottland, då blifva de små Bankerne qväfde af de större och landels rörelse, i kinkiga conjuncturer, af dem uppehållne. Vid §. Att nyttja termen procent, uti en Lag, synes ej nödvändigi, då samma förhållande kan uttryckas med J &e. N:o 22. 4mom. synes vara illa redigeradt. 5:te mom. synes alldeles obehöfligt och bättre vore troligen alt i första momentet, vid föreskrift om nedsättningen, hafva tillagt: "för allmänhetens säkerhet/’ ([se det alternativa förslaget § 19) N:o 24- Hela 21 §. är öfverflödig, då m".n sta Ht en Banks sedehörelse inom behörige gränsor i irsta Capitlet. Deri är, om icke overkställbar, då en Banks lotalförbindelser naturligtvis mäste undergå nästan daglig förändring, åtminstone t ill deri grad svår att efterkomma, attingen Bank skulle vilja uppstå på sådana vilkor. Må denna anmärkning besinnas, såsom kommen från den, man trott motarbeta uppkomsten af Actie-Banker! Då man från flera båll och kraftigt hört yrkas, det gamla förslaget var för mycket reglementarisk!, förundrar det mig, att Utskotten velat bibehålla stadgandet om Minimi-Sedelvateur, som onekligen illa paraderar i en Civil-Lag och dessutom är af egenskap att vara underkastadt föränderlighet i afseende på nyttan för olika localor och olika rörelser, Sannt är, att jag i milt första förslag infört äfven eli sådant stadgande, men som förklaring häröfver må nämnas, alt mitt förslag var ett motstycke till Hr Stals-Secreteraren Skogmans, som sökte stadga 5 R:dr Banco såsom minimum. Jag ansåg det nemligen nödigt, att frågan skulle utredas genom discussionerne. Den har så blifvit nu, och faran är öfver. Jag tror, att denna § bör utgå, och alt det bör öfverlemnas åt Kongl. Maj:ts pröfningsrätt alt efter olika förhållanden bestämma minimi-valeuren, då privilegium meddelas. Hur till Bancooch Lag-Utskottens Utlåtande N.-o 4- Vid 3:dje Cup. 23 §.
Du talar för dig sjelf. Slå bort dina sorgliga tankar, Rakel! De taga lifvet af dig, och då är det slut med alla våra förhoppningar. Ack, den förrädaren Karmides! Det är han, som förorsakat din olycka. Och nu förgäter han dig och går att fira sitt bröllopp med en annan. Berättade jag för dig, att jag i dag har sett Karmides? Rakel, som vid detta namn spratt upp ur sina tankar, fäste sin blick på Myro och frågade med matt röst: – Hvad var det du sade om Karmides? – Att jag har sett honom i dag på gatan, svarade Myro, glad att hafva funnit ett samtalsämne, som vann Rakels uppmärksamhet. – Må gudarne straffa den trolöse uslingen! Han tyckes icke hafva något samvete. Han såg så glad och lycklig ut, der han gick vid sidan af Hermione. – Han såg lycklig ut, säger du, och han gick vid sidan af Hermione? – Ja. – När skall deras bröllopp firas? – Om några dagar. Hela staden talar derom. – Ser du dem ofta i hvarandras sällskap? – Nästan dagligen, sade Myro, – när de vandra till eller ifrån den vackra landtgården, som Krysanteus eger ofvanför hamnen. – O, hvad de begge måste vara lyckliga! suckade Rakel. – Ja, men jag hoppas, att deras lycka ej skall blifva varaktig, inföll Myro. – Jag hatar Karmides, likasom jag hatar Olympiodoros. Jag har ofta känt stark lust att gå till Hermione och säga henne, hvem Karmides är, ty jag känner honom bättre än någon; men jag fruktar att möta honom, ty om han finge se, huru ful jag blifvit ... o, det är förskräckligt att hafva förlorat sin skönhet, Rakel. Jag blygs att visa mig för Karmides; jag döljer mig, när jag från afstånd ser honom på gatan. Om han anade hvad som blifvit af Myro! O, jag tror, att jag hellre skulle vilja dö! De afundsamme gudarne, som beröfvat mig det bästa jag egde, det enda hvarpå jag satte värde! Nu vill jag också hata gudarne.
Crebitip blifmit tpftabf, gaif, meb en fumma af 4,014,8^2 3c:br 16 g. 3 r:g., i Q^anco* råfenfFaperne, inom linien balanceraS. $murjemte SBi fdrorbnat, att ben mib 18129 arS flut för fammaår, ef? ter StatS?ContoiretS reqbigtion, från 3\ifSgålbS?Contoiret anorbnabe oc|, i afråfning å StatSmerfetS gulb för 1808 årS frigSFoguaber, till Q3anfen in? betalba fumma af igo,ooo £R:br bor, fåfom foi/b af <2Bart om liqoiben af 0tat^merfeto gulb till SSanFen nu fattabe begut, af l^anfen utafigneraS oc| 22 ofmerffytfn^ på 3tffSgålbS?£ontoiretS råfning åftto i., i <28epel?33anfen famt Sfttejlen berofmer till 9vifSgålbS*£ontoiret aflemnaS. §• 13.
Friherre Wrangel, Henning; Jag för min del protesterar helt och hållet emot bifall till den nu gjorda motionen. Friherre Cederström, Jacob: Då Proto collet skall utgöra en sann berättelse om hvad sig hår under Ridderskapets och Adelns öfverg läggningar tilldrager, lärer ej fråga kunna upp.; stå, att Protocollet icke äfven skulle innefatta hvad som i förevarande afseende sker. Herr Hjerta, Guftaf; För min upplysning anhåller jag få veta, om icke en reglementarisk föreskrift här finnes, som stadgar, att icke någon må genom rop eller annat ogillande gifva 526 T) en "x5 April /, m. tillkänna sitt bifall eller missnöje. Om så år, innebår bifallet till Herr von Heijnes motion, blott ett förnyadt beslut, att Reglementet skall följas. Herr von Heijm: Den personliga aktning jag hyser för Herr RiddarhusSecreteraren gör , att jag vågar förmoda, det han ej misskänner afsigten af min motion, eller ett ögonblick skulle föreställa sig, att jag velat satta trovärdigheten af något hår fördt Protocoll i fråga. Men jag anser det omöjligt, att ifrån Herr RiddarhusSecreterarens plats, eller ifrån hvad ställe »örn hålst i salen, kunna uppfatta och yttra sig om qvantiteten af ett hår gifvet bifall; hvarföre det möjligen kan inträffa, att ett sådant bestämmande till Protocollet mötes af motsägelser. Detta har också varit enda orsaken till mitt förslag, men ingalunda något missnöje med ett eller annat Protocoll; ty om jag velat yttra något sådant, skulle jag framfört det når Protocollet justerades. Friherre Cederjirom: I anledning af hvad Herr Hjerta nyss yttrade, anhåller jag få upplåsa 5;te punkten i stadgan till ordnings vinnande vid Ridderskapets och Adelns sammankomster. Den lyder som följer; Den sorn gifver sitt bifall tillkänna genom handklappning eller sitt missnöje genom vissling eller stötning i golf vet, erlägge Två Riksdaler.” Det år således hår icke någon fråga otn att med ord yttra sin tanka.
Rikets Ständer, som ansett sig äfven, vid denna riksdag böra uppskjuta slutliga afgörandet af den under 1850 och 1851 8rs riksdag väckta frägan om ny eller förändrad organisation af Riksgälds-kontoret samt reglering af dervarande förvaltningsbestyr och tjenstegöromål, hafva pröfvat lämpligt ånyo uppdraga åt Fullmägtige, att, utan hinder af de i detta reglemente och hittills gällande tjenstgörings-ordning meddelade föreskrifter, rörande sättet och ordningen för sistnämnde göromåls besörjande, deruti besluta och till verkställighet befordra sådana förändringar, hvarigenom, så vidt sig göra låter, utan att nödiga kontroller åsidosättas, den största möjliga enkelhet och skyndsamhet vid ärendenas behandling samt minskning i tjenstemännens antal åstadkommes; egande Fullmägtige derjemte att, under tiden intill nästa riksdag, i den mån förut utgående löner och arfvoden äro eller varda för sådant ändamål författningsenligt disponibla, använda desamma för de nya eller förändrade göromål, som, för verkställigheten af Fullmägtiges i ofvanberörde hänseende vidtagna beslut, komma att detta Verks tjenstemän åläggas. § 269. De hos Fullmägtige förefallande kansli-göromål bestridas af en Sekreterare, en Notarie och Registrator, samt en Kanslist. Notarieoch Registrators-tjensten får dock ej tillsättas förrän nuvarande innehafvaren af den å Riksgälds-kontoret hittills gällande aflöningsstat uppförda Registratorsoch Arkivarie-tjenst afgår; utan komma under tiden de göromål, som förut tillhört denne tjensteman, att fortfarande af honora bestridas emot åtnjutande af den lön, nyssberörde stat upptager; börande, efter hans afgång samt Registratorsoch Arkivarie-tjenstens indragning, de göromål, som tillhört denna befattning, utan särskild ersättning, öfvertagas af Notarieoch Kanslist-tjensternas innehafvare. % 270.
KLÄDNINGAR FÖRFÄRDIGAS på kortaste tid, med största omsorg till bestämda, moderata priser. Ständigt nyheter uti modellklädningar. KOSTNADSFÖRSLAG uppgöras, förfrågningar besvaras omgåendeH e n r. H v a r j e h u s m o d e r, som sätter värde på att vid hembakning erhålla goda småbröd och tårtor, spisoch knäckebröd, olika sorters limpor, olika slags karameller och glace samt god jäst m. m., m. m. bör insända 75 öre i frimärken till C. Ö. Ekblad &amp; Comp:s bokhandel i Vestervik, då portofritt erhålles en tillförlitlig SATS-BOK för nämnda ändamål. [2167] J1CCS1 - SÄLLSKAPSSorgmagasin. botemedel Af prof. Nussbaum. Pris 50 öre. Denna bok af den ryktbare kirurgen har i Tyskland väckt så stort uppseende, att den på kort tid upplefvat SES: upplagor. Mot insändande af 54 öre expedieras höken till landsorten med direkt post under korsband. (G. 25513) r2960] M uti Siden* Ylleklädningstyger för P R O M E N A D -, Från Hjalmar Linnströms förlag har utkommit: Nya _ G ö t e b o r g rekommenderar ett rikhaltigt sorteradt lager af SÄSONGENS NOUVEAUTÉER (elektrisk figurdans) är en intresL sant och prydlig artikel, som har / förmåga att roa enhvar. Man kan ' genom denna apparat se hvilken j underbar förmåga elektriciteten har. Insänd 80 öre i sparmärken, så \ erhålles ett prof. Vid partiköp (lemnas rabatt [2967], John Fröberg, Finspong. A.-B., Göteb. 4318x3) — ^ Ebba [2793 Hagstedts 40 Oscar L. Björkbom, GÖTEBORG. Damskrädderi, DROTTNINGGATAN BILLIGT. Smakfullt. [2718] W e l l a n d e r, mångårig elev af madame Marchesi i Paris, har åter börjat sin sångundervisning den 1 oktober.
När ett år gått till ända tyckte han sig hafva fått visshet i sitt sinne och begärde att få henne till sin husfru, hon samtyckte gerna ty hon likade honom godt och höll honom mycket kär. Men allt detta kunde icke hållas tyst utan spordes vida omkring och nådde äfven till den elaka stjufmodrens öron. Samma dag som bröllopet skulle stå kommo både hon och hennes dotter för att besöka bruden samt bedja henne om förlåtelse för alla de hårda ord hon förr fått uppbära af dem. Detta såg hon gerna, ty hon kände sig dubbelt lätt till sinnes vid att veta det hon nu inga ovänner egde i verlden samt att hennes lycka missunnades af ingen. Det var ännu god tid innan brudgummen och hans följe skulle komma, men hon var redan iklädd sin guldstickade skrud och vandrade fram och åter i den tysta klosterträdgården stadd i lifligt samspråk med stjufmodren och hennes dotter. Dessa kunde icke nog beskärma sig öfver den vackra drägten, de rika skänkerna och framför allt öfver brudens skönhet. Stjufmodren sade suckande att hon väl aldrig kunde vänta det hennes egen dotter skulle komma till sådan härlighet, men ett önskade hon dock, och det vore att blott för en minut få se henne iklädd den drägt som deras fränka nu bar. Hon bad så ödmjukt och enträget att stjufdottren slutligen gaf vika och tillät henne att profva den guldstickade drägten på sin dotter. De gingo derföre alla tre in i en grotta. Då brudgummen efter en stund kom för att hemta sin brud fann han henne ensam i trädgården med slöjan för ansigtet, han tog henne vid handen och hon följde honom under tystnad, men när brudföljet red in på borggården och der steg af hästarne kom en silfverhvit anka simmande på slottsgrafven och så vacker var hon och så klart lyste hennes fjädrar att alla gåfvo akt derpå. Brudens hund gick hela dagen sörjande omkring bland gästerna liksom han sökt någon och när alla gingo till hvila om aftonen lade han sig i köket framför eldstaden.
Calcul, som visar till hvad belopp Svenska Statens Utländska Skuld skulle hafva uppgått den 2o November 1817, förutan de vid I8I2. & 1315 årens Riksdagar beslutne och sedermera i verket ställde Liqvidations-utgärder. Holl. Courant, återstående Capital) å 44 sk. för R:dr Holl, C:t. Dito, upplupne InterCssen vid 1811 års slut, å 44 sk. * • • / Brabant. Brab. Vexelmynt, återstående Capital ä 18 sk. för Fl, JJrab. - . Dito, upplupne Räntor till 1811 års slut, ä 18 sk. * - *• » - I Genua. Juori di B.co, återstående Capital-Gåld a 6‘ sk. • * - Dito, upplupne Räntor till 1811 års slut ä 6* sk. Hamburger B:co, Averhoffsia Arfvingarnes fordringar, Capital - Gäld ä 47 sk. Dito, upplupne Räntor till 1811 års slut, ä 47 sk. I Leipzig. G. Conventions-Mynt, återstående Capital ä 32 sk. • • Dito, upplupne Interessen vid 1811 års slut ä 32 sk. : Capital. Ränta. Efter Beräkning i Svenskt Mynt, 3.313,975 >7 50,6 2 5 1,2 81,041 636,830 Capital-Gäld B:co Sp. R:dr Interesse å R.co Sp. R:dr 9,391,491; 13. från 1812 års början till den 20 November 1817 gör 5 års, 10 mån. och 20 dagars Ränta, ä 5 Procent per annum Banco Sp. B:co Rulr 14,111,951: 47. 5, hvilken Summa förvandlad till Svenska Banco-Sedlar efter nu gällande Cours å 104 sk. för R:dr Hamb. B.co gör R:dr 30,575,893: 40 sk. i Svenska Banco-Sedlar.
Sits beslut, ty Exped.Kisk. har ingen rättighet att besluta för R. St., det har blott rättighet att skrifva ned, att i en expedition uppsätta R. Sits beslut. Jag förmodar således, att Utsk. hemtat ur något R. Stts beslut följande frast ”hvarigenom hos K. M. anhålles, att den författning, som är ang:de theararne utgifven för provinserna, äfven måtte få gälla i Stockholm. ” Jag finner det ej allenast vara tillständigt att begära detta, utan jag förenar mig äfven i denna önskan, emedan jag finner mycket obilligt, alt den K. theatern skall hafva ett monopolium, ty man må kalla det hvad man vill, så blir det till sin natur likväl ett monopolium, när ingen annan får stiga upp, för att vid sidan af denna theater inrätta en dylik. För mig är detta ganska besynnerligt. Jag minnes - Den 31 Mars. nes mycket val, när i Stockholm 4 theatrarfunnos på en och samma gång, af hvilka tvänne gåfvo speklakler hvarje dag, och hade likväl alltid fullt hus. Alt nu föreskrifva, att ej mer än en enda skall finnas, kan jag ej anse billigt, och i alla fall äro R. St. berättigade att vidhålla sin önskan, K. M. förbehållet att derå göra det afseende, som Han för godt finner. Frih. Rehbinder: Då Hr Liljenstolpe frångått det åberopande af 6o §:n Reg:F:n, som förelinnes i hans förslag, så förenar jag mig i öfrigt helt och hållet med honom, enär detsamma verkligen i hufvudsaken öfverensslämmer med det af mig afgifna. Frih. Boye har behagat yttra, alt Exped.Utsk:s förmåga i stilistiskt afseende är högst ömkelig, men derjemte, att Exped.Utsk. endast får nedskrifva hvad de andra Utsk:n hafva skrifvit. Mig synes detta vara en inconseqvens, ty då Exped.
Grunderna för samtliga ofvannämnda bevil Ininga rs utgörande hafva numera blifvit af Rikets Ständer fastställda; hvadan Utskottet, jemlikt föreskrifterna i 70 § Regeringsformen och 51 ,§ Riksdags-ordningcn, härmed fär vördsamt afgifva förslag till beräkning af de iukomstbelopp, hvilka af berörda bevillningar mä kunna förväntas. l:o. Tullmedlen. Tullverkets brutto-inkomst, som vid sednaste riksdag beräknades till 13,500,000 R:dr, har, enligt meddelade uppgifter, uppgått år 1864 till 15,861,860 R:dr och år 1865 till 15,999,556 R:dr samt under de fyra första månaderna af innevarande år utgjort 3,870,613 R:dr, hvilket sistnämnda belopp med icke mindre än 900,000 R:dr öfverstiger det föregående årets för samma tid. Genom de af Rikets nu församlade Ständer beslutade införselstullar å de förut afgiftsfria artiklarne ost, mjöl af hvete och råg, gryn. jern-och ståltråd samt å kopparoch annan ej specificerad metalltråd, andra slag, äfvensom den stadgade förhöjningen i införselsnfgiften å karkasser, skulle, om införsel af dessa varor kommeattske i lika myckenhet som år 1864, en ökad tullinkomst uppkomma af omkring 246,540 R:dr; men då deremot, genom de beslut Rikets Ständer fattat dels om nedsättning, dels om afgiftsfrihet för vissa artiklar, kari föranledas en minskning i inflytande tulluppbörd, hvilken minskning skulle under oförändrade förhållanden och så vidt den kunnat heBih. till B. St.
Den ena angår, jemlikt det redan antydda, spö- och ris-straffets afskaffande; den andra den särskilda, ofvan nämnde påföljd, som för'vissa brott ådömes, eller kyrkoplikteu, emot hvars lämplighet man städse förnummit anmärkningar. Och, utom det att spö- och ris-straffets afskaffande samt kyrkopliktens upphörande, såsom påföljd för brott emot verldslig lag, afses i det nu framlagda samt af Bilt. t>U 11. St. Herr Hasselroth härutinnan förordade straff-lagförslaget, luir frågan, huruvida den ofFenlliga kyrkopliklen hör bibehållas, hlifvil särskildt upplagen, inom I log loll Ridderskapet oell Adeln al Herr Tersmeden j P. H. j samt inom Vallöf], Borgare-Ståndet af Herr Jsker, Inilka yrkat, det måtte till enskild i stället för offentlig kyrkoplikt hädanefter dömas, med tillägg af den sistnämnde, alt, om beiörde yrkande ej kan bifallas, annan utväg mätte uppsökas för vinnande af ändamålet eller den offentliga kyi kopliktens upphörande; hvarjemte Herr Friherre Hermelin, C.} uti ett" till förstnämnde Riks-stånd ingi!vet memorial, lör den händelse att den offentliga kyrkoplikten varder bibehållen, hemställt om den icke bör undergås antingen inför vederbörande kyrkoråd eller å annat ställe än det, sorn nu begagnas. Om spö- och ris-straffets olämplighet tor närvarande tid har allmänna meningen långt för detta uttalat sig. Biide Konung och Ständer hafva, på sätt ofvan ar anmärkt, vid särskilda tillfället! derom varit öfverens; och orsaken dertill, alt samma straff, sådant oaktadt, qvarstår i Ia®eu, må icke sökas i föiändrade åsigter. Straff-lagen bör ej eller vara ett uttryck al hämnden, utan af den straffande rättvisan; men hämndens uttryck är hårdhet och omensklighet, rättvisans allvar i förening med menskli«het. Genom denna förening påkallar den ock den aktning och vördnad, som säkrast gör den verksam.
Yid dessa förhållanden hade behofvet af bättre boskapsracers införskaffande genom Statens försorg blifvit mera allmänt insedt, och Kongl. Maj:t hade i sådan syftning fått emottaga underdåniga ansökningar af Hushållnings-Sällskapen i Upsala, Södermanlands, Wester-Norrlands, Jönköpings och Calmare Län, hvarjemte Landtbruks-Academien, hvars underdåniga utlåtande i ämnet blifvit infordradt, afgifvit en framställning om föremålets stora vigt och om de åtgärder, som ansågos för ändamålet böra vidtagas. Dessa skulle, enligt Academiens tanke, bestå uti inrättandet af s. k. Stamholländerier, hvilka på vissa vilkor, och deribland erläggande af ett, i förhållande till stamhjordens storlek, bestämdt antal goda racedjur skulle öfverlåtas till enskilde, för saken nitiske och skicklige, jordbrukare, mot förbindelse att fullgöra de föreskrifter, som kunde finnas 4 Statssamt Allm. Besv,- och Ekon,-Utskottens Betänkande, N'.o ^.6, tjenlige för att befordra det afsedda ändamålet och gifva Kronan säkerhet för Inrättningens ändamålsenliga vård och framgena bestånd; i hvilket afseende Academien föreslagit, att, till en början, Åtta Stam-holländerier, af omkring aodjur hvartdera, på lämpliga, någorlunda jernnt öfver hela Riket fördelade, ställen måtte inrättas, och att sedermera af de från dem lefvererade djuren ytterligare Stam-holländerier måtte bildas, så att småningom alla Länen dermed kunde blifva försedde. Lika med Landtbruks-Academien ansåge Kongl. Maj:t det vara af stor vigt, att Stam-holländerier af utmärkt hornboskap och af sådane racer, som för olika orters localförhållanden kunde anses vara bäst passande, blefve på allmän bekostnad anskaffade, äfvensom att dessa Holländerier, som till en början kunde inskränkas till ett antal af Åtta, lämpligast inrättades på det sätt och med de vilkor, som Landtbruks-Academien föreslagit, för att sedan, i mon af stammarnes tillväxt, utsprida racerne genom organiserandet af dylika Stam-holländerier i Rikets alla Län.
Valda Humoristiska och Poetiska Otto Elmgren, V e s t e r l å n g g a t a n 6 6, Stockholm, emottager ull, gammalt ylle och upprepadt silke till spinning, väfning (för hand) samt schaloch filtberedning. Hos mig spunnet » upprepsgarn » är bevisligen det bästa och vackraste, som kan erhållas, hvarförutom spånadslönen är den billigaste i Stockholm. [293] SKRIFTER X,hAT {A g$P~ Ingen kan låta bli ^Pt$ att köpa den praktiska, e ' eganta, starka, prisbilliga och af skinn tillverkade, med 4 större och 1 mindre rum försedda &amp; C: o, Telefon S96 och 22 59. 2 K PETTERSSON &amp; Komp., Regeringsgatan 38. J. G. Hammars L a m p k ö k. Stor värmeförmåga. Brinna luktfritt. Briljant belysning. Pris: enkla med en veke 4 ä 6 kr., extra solida 8 kr., med två vekar 12 kr. och med ire vekar 18 kr. Fullkomlig belåtenhet garanteras hvarje köpare. G. HAMMAR, 30 Malmskilnadsgatan En barnkär lärarinna med flerårig vana vid undervisning, lust och fallenhet derför, beder om anvisning på en ort, der tillräckligt antal elever, för bildande af privatskola, kunde påräknas. Sökande har genomgått elementarläroverk, är kunnig och händig i flere slags handarbeten och eger utmärkta rekommendationer. Guvernantsplats antages. Svar till » Barnvän », Ulricehamn, p. r. [289] Smedman i äldres Handels-Skola Finspongportmonäen, En ung qvinnas lefnadssaga Boman af A n t. 25 Fogazzaro förf. till » Daniel Cortis ». Autoriserad öfversättning fr. Italienska originalets tredje upplaga af E. af E. 523 sid. Pris: 2 kr. För instrumentens bestånd ansvaras. Äldre Pianos tagas i utbyte. OBS. Ständigt lager af F l y g l a r från Bliithner och PianinOS från G. Schwechtens berömda fabriker.
Den af Utskottet jemväl för artikeln Malm, rå och osmält, i Införselstarifen ej specificerad, föreslagna nedsättning af utförselstullen, till hälften af dess nuvarande belopp 50 öre, eller till 25 öre per Centner, har i sin helhet endast blifvit bifallen af Borgare-Ståndet, hvaremot Bonde-Ståndet ytterligare nedsatt samma tull till 15 öre, liidderskapet och Adeln bifallit den af Utskottet föreslagna nedsättningen endast för kopparmalm, men för öfriga slag bibehållit nu gällande tullsats, samt Preste-Ståndet åter beslutat att utan all förändring bibehålla Utförselstarifens nuvarande bestämmelse i afseende på artikeln Malm. Utskottet inbjuder Bidderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-Stånden att, med frånträdande af sina förenämnda särskilda heslut, förena sig med BorgareStåndet om antagande af Utskottets förslag, och föreslår, för annan händelse, följande omröstningar: a) om kontraproposition: 25:o. Den, som vill att till kontraproposition i hufvudsakliga omröstningen, angående utförselstullen å artikeln Malm, antages Bonde-Ståndets förslag, att denna tull skall nedsättas till 15 öre per Centner, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Tinner Nej, kommer särskild omröstning att anställas, huruvida till kontraproposition skall antagas antingen Ridderskapet och Adelns heslut, att för kopparmalm nedsätta utförselstullen till 25 öre per Centner, men för öfriga slag bibehålla nu gällande tullsats, eller Preste-Ståndets förslag att, i afseende på artikeln Lumpor. Malm. 22 Bevillning sUtskottets Utlåtande N:o 28. Malm, utan ali förändring bibehålla Utförselstarifens nuvarande bestämmelse; och skulle denna särskilda omröstning då blifva följande: 26:o. Den, aom till kontraproposition i hufvud voteringen, angående utförselstull en å artikeln Malm, antager Ridderskapet och Adelns beslut, enligt hvilket rubriken Malm bör i Utförselstarifen erhålla följande uppställning: Malm, rå och osmält, i Införselstarifen ej specificerad: