Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
161 darnes försäljande till skatte, i stycken efter ortens locala omständigheter och införlifvade i alla hänseenden med skattejordens alla skyldigheter och rättigheter; och enär försäljningen kommer att tillgå på det sätt, att då efter föregången allmän Kungörelse utbjudas på allmän Auction till den mestbjudande, och till exempel så fördelagtiga betalningsvilkor blifver lemnad, att endast V3-del genast afbetalas och öfrige 2/s-delarne kunde få innestå med Iuteckningssäkerhet, emot 4 procents årlig ränta och 2 procents afbetalning på Capitalet, hvilken afbetalning skulle utgå i silfver, desse Inteckningar i sin mån tjena till hypotheque och afbetalning till Banquen för dess förskotter till Stats-Verket, och hvilka äfven i sin mån skall bidraga till Banco-Verkets Credits förstärkande. Den nytta ett sådant behandlingssätt skulle tillskynda det Allmänna, tror jag vara lätt att beräkna, då man ovilkorligt, men ej så vidt möjligt, vill tänka på dem, som skall upprätthålla Staten. Örebro den 8 October 1810. Anders Joachimsson. Hvarefter Anders Bengtsson, Eric Hansson och Olof Hersson från Örebro Län jemte samtlige Fullmägtige från Carlstads Län och snart sagdt hela Ståndet förenade sig härutinnan. Vice talemannen Anders Hyckert sade sig i underdånighet vörda Kongl. Maj:ts Nådiga yttrande om Kungsoch Kungs-Ladugårdarnes försäljning, ehuru han af 77 § i Regerings-Formen ej kunnat finna en lika mening. Han funne ej, att af stadgandet, det Konungen ej utan Ständernes samtycke kunde sälja Kronogodsen, följde, det Ständerne ej ägde sådan rättighet utan bifall af Konungen. Med honom instämde Jon Jonsson från Blekinge, som i öfrigt, i fråga om förvaltningen, ville vid hvad Stats-Utskottet föreslagit om dubbla Arrende-Auctioner hafva anmärkt, att Auctionen i massa borde föregå den af sönderdelade egendomen., Pehr Oxelberg från Örebro Län ingaf ett ord för ord så lydande Dictamen: Då det vill medgifvas, att dispositionen af Krono - 162 Riksdagen 1810.
Fördel, eftcrlefvande Makas, Remiss II: 49°. E. U. Bet. VII: i85. Skrif. X: i3g. K. M. Svar I: 375. Föredragande, K. M:s., för Handelsoch Finans-Ärenden, Anmärkning mot honom, se Stats-Råd. _ — för Ki igs-Ärenden, Anmärkning mot honom, se Rådgifvare, K. M:s. i Kommandomål. af Kommandomål, se Rådgifvare deruti. Register. 19 Författningar, uppläsning deraf i Kyrkorne, seKungörelser. — 1815 års i K. M:s och R. S, namn, tillsynen öfver utgifvandet, Konin,itterades Berätt. II: 7, —- om Jordegares rättigheter och skyldigheter, sammandrag deraf, Remiss II: 456. L. o, E. U, Bet. VII: 164. Besh IX: 3ig. 323. 328, 372. ■— förslag till ändringar deri mellan Riksdagarne, se Styrelse, Rikets. Förmyndare, omständigheter när dc förordnas, Remiss II; 442. L. U. Bet. VII: 4n. Besh IX: 3ig. 322. 328, 352, Skrif, X: 257, K. M. Svar I: 370, — deras förvaltning af Arfsmedel, Remiss II: 45i. L, U, Bet. VII: 40. Skrif. X: 526. K. M. Svar I: 3/8. Förstärknings-M anskap, se Manskap. Försäkring för brand, se Brandstod. Föitekningar, Arbetsoch Fång-, deras insändande till Just. Omb., Remiss 11: 46a. L. U. Bet. Skrif. X: 254. K. M. Srar 1: 369. Gallen, Kommerse-Råd, dess Lån, sé Collegium, Bergs-, Kassan derunder. Gesäl ler, Hand t-V erki-, deras kringvandring, se Manskap, värfvadt.
Prosten Grapes Memorial, rörande perso* nela Bevillningen för personer öfver 60 år. aa6 T not. Utdr. d. tDac, isz$. Lagsalut Allmänna Besvorsoch Qeconomiei Utskotten : Biskoppen Doctor T/tjselii Memorial, om vissa lagbestämmandenrörande fattigvården, jemte Prosten Forsslinds dito, angående förtydligande i Författningatne om fattighjons flytt* ningar. Allmänna Besvärsoch OeconamieUtskottet: Professoren Gravanders Memorial, rörande närmare bestämmelser i Kongl. Kungörelsen den 17 Mars 1814» <)Tn Oecnnomiska Besigtn in gar u Ecclesiatique-Boställen, jemte Biskoppen m. m. Doctor Faxes och Prosten Lector Kjellanders i anledning deraf afgifne yttranden, Contracts - Prosten Sivertssois Motion, otti understöd för Bohusländska Fiskerierna, och Biskoppen, Vice - Talmannen m. m. af Wingårds anförande i samma ämne. Contracts-Prosten Hallströms Memorial, angående förvaltningen af Spanmåls-Magaziner. Contracts-Prosten Å ordin s dito, om behof af Läkarevård i Östbo och Vestbo Härader af Jönköpings J/än, samt Contracts-Prosten Hallströms och Kongl. Lif-Medici m. rri. Doctor Ekströms afgifne yttrande i detta ämne. Prosten frat. Ut dr. d. t? Uti, tilt, fij Proiten ForsHncIt Memorial» rörande upp* hjelpande af Boskapsskötseln. Densamme* dito,om Registratur a f RiksdagsHandllngame från och med 1809 årS Riksdag. Si D. Remitterade* till Seatt - Utskottet: Prosten Grapes Motion, om löneförhöjning för Kronufogdarne i Rikets Norra Lån. Statsoch BancoUtskotten} Contracts-Prosten m. m. Sivert ss»ns Memorial, rörande Myntrealisattonen m, u..
»Naturligtvis var det ett arbete, ett stort och maktpåliggande arbete», sade Hulda och sträckte på sig, »men jag är en af dem, som inte åtar mig något, förrän jag har noga öfvervägt, hvilka skyldigheter det medför, och sedan jag en gång gifvit min man mitt löfte, har jag också sökt göra mig både älskad och ärad i den krets, der jag inträdt, och jag tror att jag, utan att skryta, kan säga, att jag har lyckats.» Hulda rättade på hakrosetten och såg ut genom fönstret. Hon, liksom de flesta andra, talade icke hela sanningen, då hon refererade sin historia. Det var nemligen icke så mycket hon sjelf som snarare den ärevördige pastor Kiselstedt, som länge hade öfvervägt, om han skulle våga taga henne till hustru, och då det blef afgjordt, togs han egentligen med öfverrumpling. Han var en enkling på femtio år, då han en sommar träffade den nittonåriga Hulda och hennes mor på besök hos fru Franssons gifta dotter i Norrland. Pastor Kiselstedt hade året förut förlorat sin hustru, »sin lilla rara Johanna», som han kallade henne, och sörjde henne verkligen uppriktigt, så mycket som han öfver hufvud taget kunde sörja, något som han icke just hade mycket anlag för. Han var en man, hvars runda, rödblommiga ansigte och runda lilla figur vittnade om godt lynne och goda inkomster, och fru Fransson utsåg honom genast vid första ögonkastet till ett offer för en af sina ogifta döttrar. Hon öppnade sjelf striden för hans eröfring med att se på honom med moderlig ömhet, lägga handen på hans axel och säga med eftertryck: »Jag vet af erfarenhet, hvad det är att vara ensam om att uppfostra en barnskara!» — En flyktig blick mot himlen och något som närmast liknade ett resigneradt och bittert leende ledsagade denna anmärkning. Pastor Kiselstedt suckade, kastade en till hälften förskräckt sidoblick på frun med sina runda, ljusblå ögon, och började snurra tummarna på sina hopknäppta händer om hvarandra, en rörelse, som han alltid utförde, när han kände sig förlägen på ett eller annat sätt. »Hå hå, ja ja!» suckade han. »Min lilla Johanna var en sådan rar liten hustru.»
Delta har ölvertygat Utsk. derom, att det rälta är, att minoriteten ej kan tvingas af majoriteten, utan att det borde bero på hvars och ens fria vilja att ingå på entreprenaden eller ej. Då det således berodde på minoriteten, huruvida den ville ingå på majoritetens mening, så är det föreskrifvet, att der hälften af ett skjutslag förenar sig om entreprenad, der kommer den alt 43o Den 14 November e. ni. äga ram; men de öfriga, som ej gått in derpå, bibehålla sin gamla skjutsningsskyldighet. Att gifva ett så evasivt svar, sorn PresteSt. gjort, tror jag ej vara lätt, då K. M. begärt att få bestämdt veta R. Sirs tankar rörrde hela entreprenadväsendet; och då derjemte omkring 200 särskilda motioner i ämnet blifvit till Ö. St. aflemnade, så tror jag det vara för knapphändigt svaradt att öfverlemna detta lill K. M:s afgörande, endast med den önskan att majoritetens beslut skall inverka på minoritetens, hvilket ungefärligen är hvad Preste,St:s beslut innehåller. Jag yrkar således bifall på Ulsk:s betänk, med de förändringar, som i det sednare förslaget blifvit införda, och detta så mycket hellre som tvänne Stånd redan derpå ingått. llr von Hartmansdorff: Innan de särskilda punkterna blifvit föredragna, hafva de likväl kommit under öfverläggning; likaså PresleStts beslut, innan det är uppläst. Skälet är att vi ej fått deras prot.uldr. En ledamot har åberopat lidningarnes vittnesbörd. Må det då tillåtas mig att uppläsa en afskrift af PresleStts beslut; den är väl ej bestyrkt, men jag tror att hon är riktig. Hon lemnar Ståndet åtminstone en anledn. att bedomina, huruvida det skulle vilja derutinnan instämma. ”Utdrag af protocollet, hållet hos Högv. PresteStåndet vid lagtima riksdagen i Stockholm den ii November 1840. S. D. Då nu ånyo föredrogs Allm. Besvärsoch E k o, 11. U l s k : s utlåt.
Hr Stjernsvärd, Gust. Maur., afgifvit förslag till landtför - Den 22 Jnni e. m. 227 svarets organisation, som för utarbetande af ett fullständigt utlåt, om hela försvarsverkets lämpligaste ordnande. Föredrogs men lades på begäran af Gr. Lagerbjelke, Gust., Frih. Haab, Adam Christian, m. fl. ledamöter ånyo på bordet LagUtsk:s nedannämnde i gårdagens plenum pä bordet lagde betänkm och utlåt. N:o 52, i anledn. af K. M:s nåd. proposm N:o 11, ang:de vissa lagbestämmelser med afseende på enskilde banker; N:o 33, i anledn. af väckta motioner om stiftande af en lag emot uppror och olofliga sammankomster; samt N:o 54, i anledn. af gjorda anmärkmr mot Utsk:s betänk. N:o 26, öfver K. M:s nåd. propos. N:o 15, med förslag till förordning, ang:de förlags-inteckning. Föredrogs LagUtsk:s i gårdagens plenum på bordet lagde mern. N:o 55, med förslag till sammanjemkning af de inom HiksSt:n fat* tade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:s utlåt. N:o 44, i anledn. af Utsk:s betänk. N:o 27, öfver K. M:s nåd. propos. med förslag till lag om aktie-bolag. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag kan ej erinra mig, huruvida detta tillägg blifvit fogadt vid den K. propos. såsom villkor för densammas antagande. Om så är nödgas man väl rösta deröfver i förstärkt LagUtsk.; men i annat fall skulle detta tillägg, såsom endast af 2:ne Stånd beslutadt, komma att förfalla, och då sluppe man att välja ett förstärkt LagUtsk., och förspilla tiden med sådana småsaker.
Då R. o. Ad:s beslut står ensamt, de 2:ne Stånd, sorn gjort förevar, inbjudningar, öfverensstämma i ett och samma beslut, men BondeSt. beslutat något belt annat än de 3:ne öfriga Stånden; så hafva alltså blott 2 Stånd fattat ett och samma beslut. De andra tvänne Ståndens beslut är alldeles olika och således kommer frågan helt och hållet att förfalla. Då nu R. o. Ad. yttrat den önskan att iå någon förändring i stäinmoböternas utgående, så öfverensstärnmer det icke med denna önskan att vidblifva ett beslut, sorn till ingenting verkar. Detta är skälet hvarföre jag tillstyrker antagande af de 2:ne inbjudningarna. Hr von Hartmansdorff: De skäl Hr Prytz anfört skulle vara gilltiga, om man kunde antaga att de fleste af förstärkta StatsUtskis ledamöter vore af samma mening med Presteoch BorgareStm. Detta är dock ganska tvifvelaktigt. Jag anser det gå mycket fortare, om R. o. Ad. vidblifvér sitt beslut och låter förstärkta SlatsUtsk. rösta, än om Ståndet för 3:dje gången tvistar om saken. Frih. Ridderstolpe: Den satsen gäller för mig, att handla rätt och frukta intet. Jag vet att för Hr Prytz gäller samma sats, och vill erinra honom, att om än icke vårt beslut blir gällande, så lian det vara intressant så väl för Konungen som nationen att veta huru R. o. Ad. åsett så väl det ena som det andra af de mål, hvarom vi öfverlägga. Hr Frih. o. Landtm hemställde, örn R. o. Ad. behagade vidblifva sitt i ämnet fattade beslut. Ropades ja. Ånyo föredrogs Frih. Stjernstedts, Samuel, den i5 sisth Januari på bordet lagda hemställan om upphörande af referenter hos R. o. Ad. Uppå derefter framställd propos. blef motionen af R. o. Ad. bifallen. Hr L i 11 j e n s t o 1 p e, Axel Fredr., hade inlemnat ett anförande, som upplästes, så lydandej:
Jag kan likväl icke undgå att finnå, att R. o. Ad:s förra beslut i redaklions-hänseende har företräde framför Utsk:s, ty då det säges, att några sådana rättigheter, som här äro i fråga, icke kunna förvärfves på annat sätt än denna författning föreskrifver, och något undantag i afseende å landet ej finnes i morn. omförmäldt, så är det orätt att deruti intaga orden i stad. Frih. Raab: Saken vore verkligen likgiltig, om R. o. Ad. kunde, med bibehållande af sitt beslut i afseende å l:sta morn., afslå det andra; men sedan R. o. Ad. en gång antagit detta sednare morn., lärer det väl ej gå an att nu detsamma afslå. R. o. Ad:s förra beslut innehåller en omsägelse, och derföre anser jag att Utsk:s förslag bör godkännas. Gr. Lagerbjelke: Då jag för min del fäster föga vigt' vid denna fråga, men Frih. Raab deremot tyckes finna densamma icke vara af obetydenhet, anser jag mig böra afstå från mitt förut gjorda yrkande. Den 5 Oktober. 109 Propos. till frånträdande af R. o. Adis förut i ämnet fattade beslut och bifall å Utskis förslag, blef härefter framstäld och besvarad med starka Ja, jemte några Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. 20:de punkten, ang:de §§ SO och SI. Lades till handiingarne. 21:sta punkten, ang:de § SS. Hr Gr. o. Landtm, yplyste, att R. o. Ad., vid pröfningen af Utskis Betänk. JM 13, hade bifallit den deri föreslagna 22:dra §:n, med den förändring, att i lista morn., efter ordet ”fråga”, infördes ordet ”att,” samt i 2idra mom. orden ”14 dagar” infördes, i stället för ”en månad,” och slutorden ”till den, som eger Kronoutskylder upbära” uteslötos. Hr von Hartmansdorff!
När nu likväl frågan kommit å bane, så måste den utageras. Må jag upprepa den principsanning, att man förlamar sådana lagar, då man till denna grad vill specificera alla föreskrifter. Må jag exempelvis framtaga den varningsformel, som skall uppläsas. Vet då Utsk. så visst, att den upproriska skaran lemnar tid till t ren ne uppläsningar? — Denna formel kan ju trenne resor uppläsas på mindre tid än jag nu talat. Men månne den handlande myndigheten ärligt förfore, genom sådant uppfyllande af lagbokstafven? Men hvi försummar då Utsk. alt föreskrifva det minimum minuter, som bör emellan hvarje uppläsning förflyta. Men om, medan myndigheten, med uret i handen, räknar dessa minuter; om, säger jag, hus antändas och menniskor dödas, så vore ju sådan föreskrift ej heller helsosam. Vare allt delta sagdt till styrkande af min text, nemi. deraf, att en upprorslag icke bör skrifvas så omständligt som programmet för en ceremoni. Frih. Cederström, Jacob: Jag har ånyo begärt ordet i anledn. af Hr Cederschjölds erinran om fredliga, nära intill upprorsplatsen boende personers våda, i händelse icke den här varningen komme att uppläsas lie gånger. Mig skulle synas, att personer, som icke deltaga i ett uppror och SOU! Den 14 April f. m. 385 som äro der nära boende samt komma för att gå hem eiler gå bort oell se Folksamlingen, ty de aro icke blinda, eller äro de blinda så hafva de ledsagare, som kunna underrätta dem. om folksamlingen; de kunna antingen blifva hemma, om de ämnat sig ut, eller vända om, ifall de ämnat gå hem; då de finna att folkmassan der är samlad och att man möjligen redan har uppläst eller ljudeiigen kungjort denna varning. Således må de akta sig för att begifva sig in i folkhopen, der de icke hafva någon större rätt till skydd än verkliga upprorsmän. Jag skall för öfrigt icke upprepa något af hvad som redan är sagdt, emedan det tjenar till intet, och anhåller endast att redactionen måtte blifva efter ordet åtvarningstecken — ’’och nedanstående varning kungjort;” och dermed slut.
Afven en Onämnd Wälgörares, Stjernereutzska, Wulfcronska, Tersmedenska, Stjerncronska, Fru B. M. von Hauswolffs, Gylienbååtska, Hartmansdorflfska samt Berghmanska fonderna hafva vunnit en större eller mindre tillökning, hvaremot de återstående två eller de Silentska och von Blockiska fonderna obetydligt minskats, den förra med 128 Rdr 64 öre och den sednare med 35 Rdr 38 öre. Utom förenämnde nitton s. k. småfonder har Direktionen fått emottaga trenne i berättelsen till senaste riksdag omförmälda donationsfonder nemligen: Efter frami. Hoffröken Carolina von »Setefcen hvaraf behållningen , enligt 1861 års bokslut, utgjorde 3,166 Rdr 26 öre. Efter frami. Hofmarskalken Johan Fredrik Aminoff och hans äfven aflidna hustru Johanna Charlotta Aminoff, hvaraf behållningen, enligt 1861 års bokslut, uppgick till 10,213 Rdr 55 öre; samt Efter frami: Fröken Anna Catharina Bethun, hvaraf behållningen, enligt 1861 års bokslut, uppgick till 14,593 Rdr 87 öre; varande afkastningen af dessa tre fonder anslagen till pensioner åt medellösa enkor efter Adelsmän eller ogifta fruntimmer af adligt stånd. Sammanlagda beloppet af de medel, som af Riddarhus-Direktionen under den nu granskade perioden förvaltats, hvilka enligt 1858 års bokslut utgjorde 1, 373,212 Rdr 55 öre, uppgingo således enligt 1861 års bokslut till 1,429,341 Rdr 98 öre,och har fördenskull under 1859—1861 ökats med 56,129 Rdr 43 öre; häruti likväl icke inberäknadt kapitalvärdet utaf en frami. Öfversten Ambrosius Berghmans fond tillhörig, emot ett årligt arrende af 171 tunnor råg, utarrenderad egundom i Wermlands
Häruti hafva tre Stånd instämt, men då Preste-Ståndet, i strid dermed, beslutat, att nu gällande tulltaxas bestämmelser för denna artikel skola bibehållas, får Utskottet dels inbjuda sistnämnda Stånd att derifrån afstå, och dels, för det fall att denna hemställan icke vinner afseende, föreslå att härom må röstas på följande sätt: 60:o. Den som, lika med Utskottet samt Ridderskapet och Adeln jemte Borgareoch Bonde-Stånden, anser att ur den under den allmänna taxerubriken “Guttapercha“ i nuvarande tulltarif förekommande uuderafdelningen: “arbeten deraf, ej specificerade och som ej äro hänförliga till redskap och machinerier eller delar deraf", hvarå införselsafgiften är bestämd till 50 öre skålpundet, bör utbrytas och särskildt specificeras: “vattenledningsoch gasrör, buffers samt sprutslangar“, med derför medgifven tullfri införsel, under det den förra tullsatsen å öfriga arbeten af guttapercha bibehålies, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Preste-Ståndcts beslut, någon sådan, tullfrihet medförande, specifikation icke att ega rum, utan alla ej annorstädes i taxan upptagna och till redskap och machinerier eller delar deraf ej hänförliga arbeten af Bevillnings~Utskottets Memorial N:o 13. guttapercha att vidkännas sagde införselsafgift, 50 öre skålpundet, så att gällande taxa i detta afseende förblifvcr oförändrad.
Ständers Stats-Utskott den s Iulii i8os. S. D. Sedan Herr Hof-Cantzleren och Riddaren Friherre sl dVetker8te6t^, uti nu ankommen skrifwelse til Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskotts Ordförande Herr OfwersteKammar-Junkaren och Commendeuren Friherre klleminF, pä Kongl. Mastts nädigste befallning, anmodat Högloft. Stats-Utskottet, at sä ffyndsamt som möjligt är, til slutligt afgörande företaga hwad deras Erellencer Stals-Ministrarne samt 64 §)en Z samt Statsoch Justitie-Räden uti lön pä Rikets stat komma at åtnjuta, emedan ben osäkerhet som hittils rädt och annu räder om beha lönings-förmaners belopp, stal hindra Kongl. Maj:t at tilsätta de Ämbeten och Tjenster, som större delen af de nu utnämnde. Stats - och Justitie-Räden förut innehaft, och Riksens Ständers beslut i detta afseende wore af sadan orsak af lika sä stor wigt som nödvändighet; sä företog sig nu Högloft. Stats-Utffottet detta sä wigtiga som grannlaga amne til pröfning och afgörande. Under öfwcrläggningen härom undföll icke Högloft. Stats-Utskottets upmarksamhet, at om ä ena sidan, Rikets trängande behof och närwarande betryckta tilständ, fordrade den nogaste inffrankning och hushällning; sa wore det deremot ä den andra af scke mindre nödwan dighet, at sä lämpa löningswilkoren för de nu r fräga warande Rikets högste Ämbeten, at de i det närmaste swarade emot defie Ämbetens anseende och de derifrån offiljaktige kostnader. Högloft.
I öfrigt bar Utskottet skolat tillkännagifva, att oftanärnnde Betänkanden Nis t45 & 146 blifvit af H. PrästeStändet bifallne. Utlåtaude, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 147, angående RiksStatens Åttonde HufvudTitel, för Allmänna och Extra Utgifter. (U.-A.) Berörde Betänkande, som H. PrästeStändet till alla delar bifallit, har af H. R. o A.> V. BorgareStåndet Betänkande», N:o a5o. 223 ' samt H. BondeStåndet blifvit återremitteradt, på grund af nedan upptagne anmärkningar. 1:0 Vid 3:dje Funden, innehållande Ansia" för Fångars Skjuts, underhåll, Medicamenter rn. rn. I anledning af Utskottets i samma Punct gjorde hemställan, att underd. anmälan hos K. M:t måtte göras, att, till minsknings beredande i fångkostnaderne, vederbörande EmbetsVerk och Authoriteter må anbefallas, att iagttaga de af R. St:r i Deras underd. Skrifvelse af den 23 Oet. 1823 i sådant ändamål föreslagna åtgärder, har hos H. R. o. A. Hr Danckvardt, Magn. Georg, anmärkt, att som K. M:t i Nåder låtit utfärda Dess Nåd. föreskrifter i förevarande ämne, det således icke synes vara lill något tjenande, att anbefalla iagttagande af så nyligen fattade beslut. Och som Utskottet, efter erhållen del af de tillika åberopade Circulaire-Brefven i ämnet, inhemtat att K. M:t i Nåder icke allenast under den 29 Jan. 1824 förordnat om iagttagande af en del af de utaf R.
Krigs-kollegii Underhålls-afdelning, aro för de år, nuvarande revision omfattar, granskade i Kongl. Kammar-rätten ulan anmärkning. De framställa förhållandet med fonden sålunda: år 1846. år 1847. B el» et. Uppbörd: Skuldei fredi!. Utgifter: Löner och arfvoden I‘i •o visioner Marsch-kostnader Underhåll på mötesstället Sjukvårds-kostnader Extra förplägning Heseoch traktaments-penningar Transport-kostnader Byggnader, reparationer och persedlar Arrenden och onera för mötesplatser Planering af campemenlsplatsen Sanna hed Exercis-ammunition Mötes-passevolans-ersättning för vakan ta nummer Ersättningar . "A(forin g” 4,283; 4. 7. — Balans till påföljande året: Såsom skuld, balanseras inom linien 115,086 Rdr 33 sk. 10 rst., eller sammanräknade beloppet af de i berättelsen om granskningen af de förenade passevolansfonderna omförmälda värden å hus och byggnader samt sjukvårdsoch magasins-inventarie-persedlar, öfverlemnade till nya mötesfonden; dock lära, enligt vid 1847 års hufvudbok fogade förteckningar, de verkliga värdena derå uppgå till mindre belopp, eller för hus och byggnader till 80,377: 32. — sjukvårdsm. 11. persedlar 611 25,120: 32. 8. Vid undersökning af förhållandet med den uti 1846 års hufvudbok förekommande och å tabellen här ofvan särskilt utsatta afföringssumma, 4,283 Rdr 4 sk. 7 rst., hafva Revisorerne inhemtat, hurusom betydligaste delen af nämnde belopp, eller 4,187 Rdr 29 sk. 3 rst., består uti ett från denna fond lemnadt bidrag till anslaget för exercissqvadronernas underhåll.
Summa 7,000. RiksStaten för år 1816 uptager 4,000 R:d, men ehuru de tvänne sista af desse inkomster icke kunna påräknas till något visst belopp, synes den dock , böra uptagas till hvad ofvanföre är upfördt, eller 33:0 Fond till Kammar Rättens Aflöning. Den består uti följande, till visst årligt belopp faststälda medel, sorn, enligt Kongl. JBfefvet af den 30 April 1799, böra till StatsWerket lefvereras, nemligen: 7,000. -— 5 86 StatsUtskottets Betänkandes Af KrigsCollegii Militias UoställsCassa 100. — —- Af Wadstena Krigs. manshusCassa . - i«o.—- —»* Af Eif-Regementets PassevolanceCassa - 25. Af Upsala Academie 50. Denna Summa, såsom icke undergående någon förändring, utföres alltså med * . 323 34:0 Hyra för CasSernen pä Skeppsholmen i Stockholm. Denna Cassern är, enligt Contrakt af 13 Februarii 1797, uplåten till CompagnieCheferne vid Arméens Flottas SjöArtilleri här i Staden, emot en årlig Hyra af a66 R;d 32 sk-, och som denna Hyressumma är grundad i ett ännu gällande Contrakt, uptages den som hitintills, med - 266 3 5:0 Dödsfalls och Avancementt Besparingsmedel. Desse medel beräknas vid ledigblifvande Embeten och Tjenster, för den tid, då löningsinkomsterne, i grund af Författningarne, böra komma Kongl. Maj;t och Kronan direkte till godo, och icke tillfalla NådårsFonden; äfvensom om någo* syssla med in* StatsUtsiottets Betänkande^ delt eller oindelt Lön eller Arfvode på Stat, någon tid tömmer att stå vacant, så innehålles och beräknas Loren Kronan till godo, intill dess Sysslan åter varder tillsatt.