Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M:t på min anhållan medeaf de s. k. »Grundernas» tryckning. Hvad Hr af Kléens yttrande angår, torde det icke vara svårt att förena hans åsigter med dem, som af föreg:de talare blifvit framställda. Jag tror nemi. att han misstagit sig deri, att någon bär skulle hafva ansett, att ett lands försvar skulle byggas på blott flytande fästningar, ty, så vidt jag kunnat finna, har man blott velat antyda det flytande försvarets stora vigt för krigsoperationerna, utan att derigenom på något sätt vilja förringa det fasta försvarets betydelse. Då emellertid Hr af Kléen icke framställt något yrkande, behöfver någon tvist oss emellan icke uppstå. Beträffande slutligen Hr Brakels yttrande, att lian önskade tillfoga mig, eller, rättare sagdt, Chefen för Sjöförsvars-Depitet ett moraliskt nederlag, får jag förklara, att jag icke har något att säga derom. Lika visst som jag skulle göra allt för att bereda Hr Brakel, om han med sina nuv:de åsigter blefve Chef för Sjöförsvars-Dep:tet, ett moraliskt nederlag, lika visst eger han full rätt att söka tillfoga mig ett sådant. Ehuru jag öppet Den 3 Mars e. m. 117 erkänner, att det skulle kosta mycket på mig, om detta Stånd ogillade mina åsigter, kan jag emellertid icke inse, hvad inflytande ett sådant »moraliskt nederlag» egentligen skulle medföra. Då tvänne Stånd redan obetingadt, och det tredje i afseende å anslag gillat de af mig uttalade åsigter i denna fråga, skulle det förvåna mig, om den värde talaren och jag skulle hafva så olika uppfattning af konstitutionella förhållanden, att han skulle anse mig hafva rättighet frånträda min befattning, äfven om detta Stånd skulle fatta ett motsatt beslut. Jag anhåller fortfarande om bifall till Utsk:ts hemställan i denna punkt. Många ledamöter hördes nu ropa på propos. Hr Brakel: Jag skall icke länge taga eder uppmärksam het i anspråk, Mine Hrr! men jag anhåller att med några ord få förklara meningen med det moraliska nederlag, jag sagt mig vilja tillfoga Chefen för Sjöförsvars-Dep:tet.
Sådana vanföra och skröpliga finnas, hvilka skulle fördrifva trefnader i de boningar, der de med andra skulle dela boningsrum. För dem måste fattigstugor finnas, och i allmänhet bör såsom grundsats antagas, att det ej må vara tvång, utan alltid bör bero på frivillig öfverenskommelse att till vårdnad hemma emottaga andra fattighjon än föräldrar och egna barn. Angående angifvelse r om lägersmål, hvilka egentligen tillhöra åklagaremagten och skulle, öfverlåtna åt fattigvårdsstyrelsen, inleda denna uti opassande rättegångar. Att ogifta qvinfolk, som tredje resan förbrutit sig med lägersmål, böra anmälas hos K. M:s Bef:hde för att till tukthusbestraffning befordras, är ej förenligt med allmänna författningarna i detta hänseende. Iläggandet för socknens handtverkare att, utan betalning, emottaga ett fattigt barn, som fyllt 10 år, bör, enligt nu gällande författningar, vara beroende på frivilliga öfverenskommelser. Att antagna skolmästare skola undervisa endast 2:ne fattiga barn, synes oriktigt, helst skolmästarne, som af socknarna äro lönade , böra hvar för sin rote undervisa alla fattigvården tillhörande barn, utan särskild betalning. Att hvarje gård och byalag ovilkorligen skall ansvara för 2:dra och 3:clje classens fattiga, måste medföra en högst ojemnt fördelad börda. De nödlidandes underhåll, fördeladt på hela socknen, blir deremot icke känbart, och deras arbetsförmåga, använd der bästa tillfälle finnes, skall snart lemna ersättning för hvad fattig - Att näpsa fattighjon, som emot reglementet sig förgått. Beskaffenheten af sådan näpst finnes icke i reglementet bestämd. Tillstånd för styrelsen att arbiträrt derom besluta kan icke förenas med de stadganden, 16 §. lleg.-F. innefattar. Förbudet för socknarnas invånare att utdela almosor är oförenligt med religionens bud och den välgörenhetsanda, i hvilken förslaget för öfrigt är uppfattadt.
Uiskottet åligge då att samtlige RiksStåndens tankar till ett helt Utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, och om öjärenliga skiljagtigheter finnas, dem derjemte till sami, telige RiksStåndens behandling anmälaDetta ställe i Grundlagen* som är så bestämdt oell tydligt* att ingen tvist om meningen borde kunnat förmodas, betager ConstitutionsUtskottet all rätt att pröfva ett Stånds gemensamma tankar; utan ålägger Utskottet uttryckligen att blott sammanjemka samtliga Ståndens tankar till ett helt Utlåtande, och om Utskottet ej skulle finna detta möjligt, öfverlemna jemk1* ningen åt Stånden sjellva. Grundlagsfrågors behandling ar så ölitealia andra allmänna Riksdagsärender®, att det skäl Herr påhlman velat hämta till försvå? för ConstitntionsUtskottet, från jemförelse!! med de andra Utskott, ns handlingssätt, alldeles förfaller. Då ett Betänkande från de öfriga Uff, Den 27 Junii f. r>t. skotten af Stånden återremitteras, medfölja alla dervid gjorda anmärkningar, ehuru stridiga de än må vara sins emellan: Till ConstitutionsUt. skottet deremot inga andra än de, hvilka hvarje Stånd förklarar utgöra dess gemensamma tankar, En betydlig skillnad ligger äfven deruti, att då ett mål från de öfriga Utskotten för andra gången inkommit, kunna Stånden dermed förfara efter godtycke, antingen antaga Utskottens Betänkande med förändringar, eller alldeles förkasta detsamma. Allt detta är helt annorlunda i frågan om ändringar i Grundlagen Jag finner således ingen anledning att ändra den öfvertygelse jag tillförene vid ett dyfikt tillfälle yttrat, att ConstitutionsUtskottet afvikit från föreskriften i 56 §. RegeringsFormen, samt i denna del tillåtit sig ett handlingssätt, som Grundlagen alldeles icke medgifver.
&lt;£n sång, som flingar carmt och, glabt, vi santfäfbt mage sjunga och, prisa i sylcesternatt bet gamla och, bet unga. Emil Kléen. • Våra döttrars framtid. ' • € (n ntiånstnsa. —: — * Topelius. H o n var, det kan ej nekas, en mera poetisk uppenbarelse än nutidskvinnan. Däraf ännu en viss disharmoni i hennes väsen, som stundom kan verka osympatiskt på hennes omgifning. Vi kunna endast ana det, endast dunkelt s k ö n j a hennes konturer. * Försök, en hvar, att skaffa en enda ny prenumerant å Idun f ö r år 1896! Djursholmslif. llt sedan villastaden Djursholm fick sin egen restaurant, elektrisk vägbelysning, en välskött kälkbacke m. fl. för de goda stockholmarne lockande dragningskrafter, tqfde den höra till en af de besöktare orterna i Stockholms närhet o c h följaktligen vara känd af lite hvar. En beskrifning öfver villastadens läge o c h utseende kan därför anses vara tämligen öfverflödig, o c h vill jag endast i förbigående anmärka, att Djursholms natur erbjuder en r i k e d o m af härliga m o t i v för såväl pennan som penseln. Dessa rader vore ämnade att för Iduns läsarinnor visa Djursholm från en annan sida än den, s o m de besökande se vid sina korta visiter, o " h o m möjligt försöka afslöja den stora hemligheten, hvarför i all rimlighets namn alla djursholmare trifvas så väl eller m e d andra ord lämna några detaljer o m djursholmslif vet.
I anledning af väckt fråga om den gamla Psalmbokens aflysande från bruk och nyttjande vid offentliga Gudstjensten; om tillstånd att få anställa Marknader, som förut icke ägt runi; angående förändring i stadgan att Rotehållare vid Båtsmanshållet skola vid äfventyr af böter personligen sig vid Generalmönstringar inställa; om en Köpings anläggande i BobusLäns Skärgård; om undersökning i afseende på möjlig nedsättning af Skeppsumgälder å Svenska fartyg; angående Landsfiscalstjensternes upphörande; om registrering af åtskilliga otryckta Riksdags - 2l4 Den 22 Junii e. m. handlingar; om befrielse för Skärgårdshemniansägare från Kronoskjutsens utgörande; 1 frågan om allmän och kostnadsfri rättighet till fiske i de stora fjerdarne af yttre skären på Kronans vatten; angående Gästgifvaregårdars anläggande å Wermdön; om antagandet af ett gemensamt mynt; om förhud mot Bränvin af Spanmål; rörande förvarandet af Kronans MunderingsPerscdlar i Trossbodarne, i stället för uti Rotekistorne. 4:o Godkännande af ConstitutionsUtskottets vid sista Riksdag rörande nedannämnde Grundlagsändringar afgifne Memorial ; Om förändring af 102 §. Regeringsformen; om tillägg af en punkt vid slutet af 28 §. och förändring i 3:dje punkten af 79 §. Riksdagsordningen; angående ändring i 2 Mom. af 33 2 Morn. af 3y §. och 79 §., samt ett tillägg i 2.‘dra punkten af 75 §.
Jag yrkar derföre, att en sådan tillåtelse uttryckligen måtte meddelas uti den blifvande Bränvins-författningenj och anser jag otvifvelaktigt, att, om derjemte föreskräfves, att alla delegare uti hvarje serskild panna skola vid mantalsskrifningen uppgifvas, att pannan bör med serskildt märke af kronobetjeningen stämplas, o. s. v., tillräcklige controler äro för handen att, så vidt möjligt är, förekomma det befarade missbruk, att den gemensamma pannan skall brukas utom bolaget eller att någon af delegarne skall begagna främmande redskap.” STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinska Boktryckeriet, 1834* Bevilln.- och Occon.-Utsk. Betänkande N.-o 3. 6‘ Rättelser: a3 råd. i4 uppifrån står.- Den tredje läs4 V , — io:de punkten — 9 §• — n:te punkten — i3 §. St. Prot. i834, 5 Sami., 2 AJd. 3:dje Haj tet. *v ■ Bevillningsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtande N:o /f. ) N:o 4. Ankom till Exp.-Utsk. dea jy Julii. Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 2, * fråga om jagtbevillning till pr cemier för r of djurs dödande. * Enligt ankomne Protocolls-Utdrag, har Höglofl. Ridderskapet och Adeln under den 10 sistlidne Maji återremitterat Utskottens uti berörde ämne afgifna Betänkande, hvaremot detsamma blifvit af Högvördige Preste-Ståndet under dén 16, af Yällofl. Borgare-Ståndet under den 10, samt af Hedervärda BondeStåndet under den la i samma månad, bifallet; och då altså trenne af de respective Riks-Stånden gillat Betänkandet, finna Utskotten någon annan åtgärd icke dervid vara erforderlig, än att om delta förhållande Höglofl. Ridderskapet och Adeln vördsamligen underrätta.
Andra Hufvud-tittelns speciele reglering, kommer att i väsendtlig man bero af de beslut, sorn kunna vidtagas i frågan om Styrelse-Verkens förändrade organisation ; men KonglMajit tror, att besparing i utgift genom en sådan förändring, hvarken egenteligen bör åsyftas, elier kan på ett ändamålsenligt sätt vinnas. De be: y94 Proposition om Statsveriets tillstånd och behof. T ydligaste ibland ofvannämnde på denna Tåtel af Kongl. Maj:t beslutne nya utgifter , bestående förnämligast i tillökte kostnader för rattvisans skyndsamma skipande, hafva hittills kunnat af Tittelns besparingar bestridas; någre af särskild beskaffenhet hafva blifvit på öfverskotterna af Stats-Verkets inkomster anviste. Det är att förmoda, att tillgång genom besparingar och möjliga indragningar äfven för framtiden ej skall saknas; men som alla dessa utgifter äro årliga och ständigt fortfarande, så kräfver ordningen, att de varda på Stat uppförde. De öfrigt hithörande nya löner och löne-tillökningar, om hvilka i förberörde målto underdåniga framställningar blifvit gjorda , öfverlemnar Kongl. Maj:t till det afseende vid Stats-regleringen, som de, i jemnförelse med andre behof, finnas förtjenaRikets Ständer skola utan tvifvel inse nödvändigheten deraf, att de nu på andra Hufvud-Titleln uppförde förslags-surnmor till reseoch traktaments-kostnader, samt för ved, ljus och skrif-inaterialer, hvilka summor förut på Åttonde Hufvud-Titteln voro anslagna, erhålla en emot medelbeloppet af utgifterne till desse föremåi, under de föregående åren, svarande förhöjning. Den summa af 90,000 R:d HamburgerBanco, som på Andra Hufvud-Titteln är för Minister-Staten anslagen, har för är.darnålet varit otillräcklig, ehuru Kongl. Maj:t dertill användt det bidrag, sorn Konunga-Riket Norrige till Cabinetts-Cassan lemnar.
Papper till Cliar taSigill. io,75o:3o. i, ^g, %tu Hvaraf upptagas i coltininen för ChartaeSigiik 7; 28. » samt D:o för Con-* fante rafi* del * i i . <2,o3o: 2.2. rfj Charta: För sälj ning. De försålde Chartornes debiterade värde efter stämpeln * upptaget i columnen för ChartaeSigillatse 1 . ; 296,49?: 4?- & Lefver er ing, upptagen i Contante Columnen i Till Ränte-kam maren57, 4ti: 17.4. Behållning. Ostämplade Vexel Blanketters värde .. 124:46- — Ostämpladt papper till ChartseSigillatse .. i4,852: 11. n. Hos Försäljningsmännen innestående Contante medel i4ij02g:36. Hvarifrån afgå Försäljningsmännens Öfverlefvereringar . 694: 41- 7- Återstår Behållning, som till år 1827 utbalanceras: I columnen för Char tseSigillatas 1,989,357: 16. 1. Dito för Contante Medel ... i64,339:45. 3 ^ R:dr 2,763,516:29. 8. Betänkande!), N.'o 4^i I afseende på Proprie Balancerne, så har Kam» tnarCollegium, uti dess, under den i Mars 1828, afgifne underd. Utlåtande, i anledning af It.
Utgifter: Af ordinarie anslaget Af extra dito Afskrifning Balans till år 1863: Kontant behållning Fordringar: Innestående hos Kongl. Stats-kontoret 85,000: dito » Riksgälds-kontoret 10,000: b) Byggnader och reparationer i landsorten. De fre t. Tillgångar Balans från år 1861: Uppbörd: Ordinarie statsanslag Extra dito Hyresmedel Försäljningsmedel 74,502: 29. Balans från år 1861: Utgifter: För landsstats-embetshuset i Hernösand 41,206: 10. » Kalmar slotts vidmakthållande '290: — » Kronans öfriga byggnader i landsorterna 50,194: 41. 91,690: 51. Balans till år 1863: Någon erinran vid räkenskaperne har ej heller hos Kevisorerne förekommit. Kongl. Konyoy-kommissa riatet. Räkenskaperna, hvilka i Kongl. Kammar-rätten undergått granskning utan anmärkning, utvisa i afseende å inkomster och utgifter följande förhållanden: Debet. Balans från år 1861: Uppbörd: Från Kongl. Tull-verket levererade 750,000: — 822,398: 93 Balans till år 1863: K redit. Balans från år 1861: Utgifter: För sjöexpeditioner reserverade medel Bidrag till Sveriges och Norriges gemensamma kon sulsfond Karantänsinrättnirigen vid Känsö Svenska kyrkan i London Aflöningar och arfvoden .. Till Kongl. Danska Regeringen för Oresundska tullens upphörande Sjökarte-kontorets brist för år 1860 För lifräddningsanstaller Löneförbättring för lotspersonalen Belöning för räddning af Svenskt sjöfolk Optiska telegrafverket Till sjömätningar Brandförsäkringsoch underhålls-afgifter för konsulatet i Tanger Pensioner Hyresmedel Trollhätte kanals och slussverks ombyggnad Bidrag till dockbyggnad vid Oskarshamn Bidrag till bortsprängning af s. k. Röda berget i Göta eif För bogseringskostnader å Göta eif Arfvode för signalering med en tidkula Aflöning till Konsuler Sportelersättning till dito
Man genomläse en förteckning öfver författare, hvilkas arbeten af akademien erhållit pris, och man skall förvånas öfver mängden af snillen som segrat i en olympisk täflan inför landets högsta arcopag. I vår föregående uppsats intogo vi ett Florilegium Succano-academicum äfven-som några mindre smickrande omdömen om svenska akademiens verksamhet. Många ytterligare prof kunde anföras på att skaldedopen och dopsedlarna icke alltid varit berättigade — härom året prisbelöntes t. ex. ett skaldestycke, der det bland andra vackra saker säges: » Ater bjellrorna skalla Gladt som en silfverbasun — » Hvad menas med att bjellror skalla som en basun? — men vi vilja inskränka oss till att anföra några utdrag ur en recension öfver » Visby fall, episk-romantisk dikt i tio sånger. Prisbelönt af svenska akademien 1871. Jemte en samling mindre dikter. Recensionen är intagen i Svensk Tidskrift för literatur, politik och ekonomi utgifven af Hans Forssell, 1872, Sjette häftet, och undertecknad H. F. Akademien hade genom sin direktör om nyssnämda stycke yttrat, att den i detsamma » funnit förtjensten af en med reda ordnad plananläggning, af berättelsens underhållande liflighet. och af dess öfverhufvud lyckliga, stundom yppiga enskildheter. * Sedan recensenten med sin kända och erkända kritiska förmåga framlagt en mängd citat och redogjort för diktens plan, säger han: » Oss synes d^n vara så » ordnad », att den ej är någon plan alls. Af enskildheter hafva vi meddelat några, som ej torde kunna kallas lyckliga, och kunna vi för öfrigt ej annat än bedja läsaren sjelf förvissa sig om förhållandet, då vi påstå, att lyckliga eller yppiga enskildheter i allmänhet ej st&amp; att upptäcka. Då vi vidare anse oss böra fälla det omdömet, att hela dikten är mer än vanligt tråkig, matt och torr, att der ej förnimmes en enda fläkt af poetisk ingifvelse m. m. d., sä äro vi också inne på det område, der ingenting kan bevisas.
— N:o 33. angående beräkningen af Statsverkets inkomster. Litt. A. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående den så kallade Ollongäldens upphörande. IV. E. 3. — N:o 33. Litt. B. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om upphörande af den så kallade husmansskatten i Bobus län. lil. B. 93, 157. IV. E. 3. — JX:o 33. Litt. C. i anledning af väckta motioner om upphörande af eller nedsättning uti den för tackjernstillverkningen utgående tiondeafgift. III. IV. E. 3. — N:o 33. Litt. D. i anledning af väckt motion om ändring uti Kongl. Kungörelsen af den 18 Februari 1843, angående nedsättning af den lill högre belopp än ett skeppund för hundrade bestämda hammarskatt af stångoch ämnesjernstillverkningen i Riket. III. Litt. E. i fråga om upphörande af de bland Statsverkets ordinarie inkomster upptagne gerningsören. III. IV. E. 120. — N:o 34. angående regleringen af utgifterne under Riksstatens första hufvudtitel. lil. B. 93, 157. A. 265. IV. E. 120. A. 138. ■— N:o 35. angående regleringen af utgifterne under Riksstatens andra hufvudtitel. III. B. 93, 157. A. 265. IV. U. 622. V. 176. A. 179. VI. U. 294. A. 381. E. 574. — N:o 36. angående regleringen af utgifterne under Riksstatens tredje hufvudtitel. III. — N:o 37. angående regleringen af utgifterne å Riksstatens fjerde hufvudtitel. III. B. 130, 157. A. 273, 289, 314.
N:o 102, i anledning af gjorda hemställanden örn förminskad afgift för Rotehållare vid Jndelta Infanteri-Regementena till Soldatens beklädnad, bifölls; N:o 103, i anledning af gioyd hemställan om Snefringe Härads invånares befrielse från Hjelptdagsverkens utgörande till Strömsholms Kungsgård, bifölls; N:o 104, i anledning af vackt fråga om gättet för bevakandet af Rusthåjlares rätt vid Mönstringar, m. rn., bifölls; N:o 105, med anledning af väckt fråga om förändring i sättet för uppbärandet af Rotehållares bidrag till Indelta Infanteriets beklädande, bifölls; N;o 106, i anledning af yrkadt upphäfvande af den, vid fördelningen af Utmarken å OJand, samma Utmark åsätta ränta, bifölls; och N;» 9ij, i anledning af gjord hemställan JProt, Utdrag den 3o Nov. 182g. *41 om de Skånska Infanteri-Regementenas befrielse frän Garnizons-tjenstgöring under fredstid, bifölls. S. D. Vid förnyad föredragning af Statssaint Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtande, N:o 93, med anledning af erhållen återremiss å Utskottens Betänkande, N:o 53, angående Dykerioch Bergmngsanstalterne i Riket, fattade Ståndet följande beslut : 1:0 Den af Utskotten, pag. 23 af Utlåtaadet N:o 93, gjorda hemställan, det måtte Kongl.
Men detta bil. liga och rättmätiga kraf, warder ju helt och häl. let förfcladt, genom omröstning med flutne Sedlar. At öppet yttra sin tanka och mening, fordrar en mogen, granlaga och owäldug granskning och öfwerwägande äf förekommande frägor, samt medför derhos antingen ett godt eller wi» drigt omdöme deröfwer: Men tilfället at, medelst en tilfluten Ja - eller NejSedel, dölja sin mening, gjfwer anledning til wärdslöshet wid sakernas handterande och pröfning: Och skulle, hivad nu i fräga warande Voteringar angär, om, det jag hjerteligen önskar aldrig mä hända, än en gäng den olyckliga tid möjeligen inträffade , ät Corruptioner kunna och fä werka pä Allmänna Ärendernas skötsel och handhafwande, medföra de beklaganswärdaste följder. För öfrigt och rörande den förestagne utlottningen af en Ledamot, i händelse af skeende Votering med stutne Sedlar: Sä förfaller wäl denna utlottnings fräga, om efter bwad jag i ödmjukhet förmodar, Votering med stutne Sedlar uti Utskotten icke warder tilläten : Men om jag ocksä skulle missräkna mig uti nyss anförde förmodan; sä häller jag likwäl före, at sagde utlottnings-Förstag icke-kan eller bör winna bifall. Zlndamälet med Wal af Ledamöter uti Ut skotten, mäste ju ostridigt wara, at desse Ledamö - »334 Den 29 Augusti. ier skola icke allenast pä det nogafle granska och öfwerwäga förekommande Ärender, utan ock deröfwer yttra sina tankar och omdömen, samt såmedelst lika som grundlägga de derefter hos Riks-Ständen, sseende öfwerläggningar och Beflut: At nu, genom i frägawarande utlottning, betaga en Ledamot tilfälle at, uti Utssottets pröfning deltaga Det är ju säledes rakt stridande emot ändamälet med desi »väljande til Ledamot.
Dessa medel utgå och fördelas enligt en af Kongl. Maj:t, genom Nådigt bref af den 25 Februari 1888, utfärdad aflönings-stat, hvilken, upprättad i likhet med den aflönings-stat, som i Kongl. Maj:ts Nådiga proposition till Rikets Ständer befanns upptagen, gäller för åren 1888, 1889 och 1860. Enligt denna stat utgår till: R:mt R:dr. En Öfver-Direktör och Chef, som tillika är Öfverste och Chef för Vägoch Vattenbyggnads-Corpsen . En Ryrå-Chef, som tillika är Öfverste-Löjtnant i nämnde Corps . En Kamererare och Kansli-Ledamot 3:ne tekniska biträden vid expeditionen, deraf En å . En å . och En å . En förste Kanslist och Registrator En andre Kanslist En vaktmästare 8 Chefer inom de särskilda Vägoch Vattenbyggnads Distrikten, hvardera ä 1,200 R:dr 8 Distrikt-Chefs-biträden eller adjutanter, en inom hvarje Distrikt, hvardera å 600 R:dr Summa årlig stat R:mt R:dr 26,980: — b) Till undersökningar och inspektionskoslnader vid allmänna arbeten, 28,000 R:dr Runt årligen, eller för 3:ne år tillsammans 78,000 R:dr. Dessa mede! anvisas årligen enligt fördelningsförslag, som upprättas af Styrelsen samt pröfvas och i Nåder godkännes af Kongl. Maj:t. För åren 1838 och 1889 hafva tillgångarne sålunda blifvit för vissa ändamål disponerade; men för 1860 är anslaget natur - 6,000: 4,800 2,230 1,200 1,000 780 1,200 600 480 6,000: — 3,000: — ligtvis icke tillgängligt förr än efter ingången af året, och kommer fördelningsförglag således först sedermera att öfver dessa medel upprättas; Under åren 1858 och 1859 hafva, utom vägundersökningar inom de flesta län, följande betydligare undersökningar blifvit med statsmedel understödde, nemligen:
Wrangel: Den siste värde talaren måtte hafva missförstått mig, då han tror att jag blott har tillstyrkt en förändrad ordställning. Jag har föreslagit, att Ständerna måtte hos K. M. anhålla, om vederböra hörande, och att K. M., sedan vederbör, blifvit hörde, måtte fatta det beslut, hvartill omständigheterna kunna föranleda, men alldeles icke att K. M. måtte besluta, att enahanda föreskrifter, som i delta afseende äro gällande i Bohus län, skulle blifva gällande äfven i Skåne, Halland och Blekinge, äfven om vederbör. icke detsamma tillstyrkte. Det måtte ligga en temmeligen stor skillnad emellan hvad jag tillstyrkt, och hvad Utsk. föreslagit, emedan i Utsk:s förslag, vederböra hörande betraktas såsom en tom formalitet, hvilket icke inverkar på K. M:s beslut, ehvad vederbör, detsamma tilleller afstyrka. Hr Silfverstolpe, Fredr. Otto: I afseende på den skiljaktighet, som skulle förefinnas emellan Utsk:s, och det af Gr. Wrangel upgjorda förslag, synas de mig icke vara af någon betydlig olikhet i hufvudsaken. Detta bör likväl^ bero på hvad man med vederbör-.s hörande egentligen menar. Ar meningen endast de personer, som äro i saken intresserade, så är det mycket säkert, alt de i mängd skulle afslå alla försök till förändring af nuvande förhållanden. Förhållanderne äro likväl ganska betänkliga. För närvande går det så till med dessa annexoch mensal-hemman, att innehafvaren af en pastors-lägenhet, som har ett mensal-hemman, han utarrenderar detta. hemman mot en städja, icke på tjensteeller lifstid, utan på arrendatorns lifstid. Det är således icke otänkbart att han låter gifva sig en ganska hög städja och betingar ett ringa arrende. Jag har just här hört berättas, att detta till och med så blifvit tillämpadt, att under nådåren, en enka åt en mycket ung person, utarrenderat ett sådant hemman, mot ett ringa arrende, men deremot en ganska hög städja. Detta är ett missbruk, som ovillkorligen fordrar rättelse.