Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Trettitvå skilling kostar kalaset! M U R A R E N . Der h ar frun ... men si , ungdom är ungdom, och jag tycker att C A R I N . Tyck han ingenting! Karl arne ä' allti d så qvicka att ta de unga slinkornas parti men innanför min disk är j ag busen kom han ihåg det, min kära Sandberg ! M U R A R E N . Jaja! bi t inte näs an af folk för det! ( till gesällen ) Kommer du med, Thunlund? G E S Ä L L E N . Ja, j ag ska i alla fall ner till rådstun och höra på målena! För j ag tänker på att sl å mig till och bli abbekat på hösten! ( de gå g enom fo nden .) Tredje Scenen. CARIN. Sedan ANNA-STINA. GÄSTER. C A R I N ( läser igen skrin et ). Åttien riksdaler .. det var h ela högen, det! Och utskänkningsaf giften är 67 tvåhundra .. k an nu inte Pettersson skaffa något ute, så vet jag inte hur det skall gå Ja, jag s äger väl det, att det skall vara så svårt för en s tack are att slå sig igenom.. Här är fisken, moster! C A R I N . Nå det var då väl .. du får lof att lära dig röra på dig, flicka! Och så lägg då en g ång bort att v ara s å välsignadt enfaldig .. j ag har nu h aft dig i fyra månader här, och ännu törs jag inte sätta dig innanför disken, derför att du låter lura dig! Kära moster! inte k an j ag som moster, tro alla menniskor om ondt, inte! C A R I N . Ja, hvad har du för sk äl att tro dem om godt? D en der målaren som pratade tok i hufvu't på dig, och narrade dig h it .. de der grosshandl arns som promt ville ha dig till sig, för att unga herrn skulle få kurtisera dig .. ha de gifvit dig skäl till att h a något förtroende till verlden? Det har jag l ängesen glömt, kära moster. C A R I N .
Snälla husbond, tag oss med på lasset, vi äro så trötta, bad Fanny med klagande röst. Ja, tag oss upp på lasset, inte väga vi mycket! Han stannade och såg leende på oss. Månntro ni skulle hållas där uppe? Det göra vi nog. Nå stig opp då och försök. Vi klängde upp ett, tu, tre, och sutto sedan uppspetade i höjden, ofvanpå vedträna, nöjda och belåtna. Himmel, hvad det var roligt! Skola vi åka så här genom staden? Ja, låt oss göra det! Nej, men tror ni vi våga? frågade Anna. Hvarför skulle vi inte våga? Fanny kastade trotsigt hufvudet bakåt. Naturligtvis våga vi, försäkrade jag. Hästen gick i skridt längs stadens gator, människorna tittade på oss som på undervärk, men vi behöllo vår upphöjda plats och bevärdigade dem blott med stolta blickar. Hvart skola vi köra? frågade karlen. Till fruntimmersskolan. Hvar fins den? Den där gula gården vid torghörnet. Han ämnade således köra oss ända fram. Hvad skola flickorna säga, då de se oss komma åkande till skolan på ett vedlass? De skola då ändtligen bli förvånade! Vi hade svårt att hålla oss för skratt, men försökte dock se allvarsamma ut, låtsande som om vi inte alls vetat att en slik färd var någonting ovanligt. Slutligen voro vi utanför fönstren. Där inne var märkvärdigt stilla. Vi kastade en sidoblick dit. O himmel timmen hade redan börjat! Stoltheten försvann hastigt och på samma gång glädjen. Hvad skola vi göra? Huru skola vi våga gå in? Och hvad skola vi säga? Hvem går först? Hästen hade stannat utanför porten. Högst modstulna klefvo vi ned, utan att ens komma ihåg att tacka vår vänliga körsven. Hvem går först in i klassen? Fanny kastade åter hufvudet bakåt, slog upp dörren och steg in Jag följde, fastän icke fullt så modigt. Anna bildade eftertruppen, hela hopen räddare än vi. Den allmänna uppmärksamheten vände sig mot oss och, följda af allas blickar, sökte vi att undfallande smyga oss fram till våra platser. Därefter begynte genast ett strängt förhör, på hvilket domen omedelbart följde. En timmes arrest?
IX. B. 215. A. 654. X. E. 355. — N:o 260. med förslag till voteringspropositioner, i anledning af IliksStåndens skiljaktiga beslut, i fråga om en del af de i sammanhang med 6de hufvudtiteln för en gång eller för vissa ( 155 ) Sr ifrågasatta statsbidrag. (Se Utlåtandet N:o 230.) SlatsUtskottels Memorialet', Betänkanden oell Utlåtanden: — N:o 261. i anledning af anmärkningar vid Utskottets, under N:o 227, afgifna betänkande, angående ett låneunderstöd för återuppbyggandet af Conradsforss bruk. IX. B. 196. A. 624. X. E. 563. — N:o 262. angående liqviderandet af kostnaderna för tryckningen af RiksSlåndens prolocoller samt utdelandet af samma protocoller med dertill hörande bihang. IX. B. 342. A. 660. — N:o 263. angående den vid riksdagens slut återstående tryck ningen af RiksStåudeus prolocoller samt upprättandet af register öfver desamma. — N:o 264. i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 215, angående ett lån för en gymnaslikbyggnad i Malmö. IX. B. 342. A. 662. — N:o 265. i anledning af återremiss å Utskottets utlåtande N:o 217, angående eli föreslaget lån för reparerande af Catharina kyrka i Stockholm. IX. B. 342. A. 662. — N:o 266. i anledning af RiksSlåndens skiljaktiga beslut, angående det vid 1840 och 1841 års Riksdag till Emans upprensning beviljade statsbidrag. (Se Utlåtandet N:o 212.) — N;o 267. i anledning af 2:ne RiksSlånds återremisser å Utskottets betänkande, angående ett län för den nya kyrkobyggnaden i Christinehamn.
Till den ändan hemställer motionären om „sådan förändring i ofvan anförda lagrum: l:o att uppgift, som skall ligga till grund vid reglering af presterskapets in„komster, bör upprättas antingen af dertill förordnad ojäfvig prestman eller, om „den upprättas af kyrkoherden eller den hans ställe företräder, ett af församlingen valdt ombud må dervid biträda; och 2:o att denna uppgift bör vara tillgänglig antingen i sockenstuga, eller å an„nat lämpligt allmänt ställe inom församlingen, i minst åtta dagar före den stäm„ma, hvarå församlingen skall afgifva förslag om aflöningsbelopp och fördelning., Dessa af motionären föreslagna bestämmelser i fråga om uppgifter å presterskapets löneinkomster till den stämma, derå beloppet och fördelningen af presterskapets blifvande aflöning skall föreslås, synas Utskottet vara helt och hållet öf - Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande N-.o 77. 5 verflödiga. Vederbörande prestman mäste framför andra anses kunna lemna de tillförlitligaste uppgifter om sina egna inkomster, och dessa uppgifter, dem församlingen å kyrkostämma alltid har tillfälle att kontrollera, granskas jemväl af Nämnden. Dessutom har församlingen ytterligare tillfälle att, när löneregleringsförslaget slutligen till församlingen inkommer, öfver samma uppgifter afgifva yttrande; hemställande Utskottet alltså, alt Sven Nilssons motion icke mätte bifallas. Carl Johan Johansson anför, hurusom erfarenheten skulle visat, att en allmän och betydlig förhöjning i presterskapets förut nog tillräckliga aflöning blifvit en följd af åtgärderna enligt Kongl. Förordningen den 11 Juli 1862; att församlingens i öfverensstämmelse med §:n 3 mom. 2 i förordningen uppgjorda förslag af Nämnden till den grad ringa aktades, att mången gång icke allenast intet afseende fastades härpå, utan Nämnden icke ens funne sig behöfva med något skäl öfverskyla ett sådant förbiseende; och att §:n 2 mom. 2 icke lemnade jordbrukaren den påräknade lindring, som kunde uppstå genom afgiflens erläggande i jordbrukets naturalster.
Af Nja Fält-ArtiUerim ed/en, Enligt conto med Stockholms och Christianstads Tygförråder, upptagna uti 1844 års redogörelser, . 485>: 28. 9. Transport: 485: 28. 9. 89 — Transport: 485: 28. 9. Enligt conto med Brukspatronen Morsing, beroende på rättegång, 5,000: Ditomed Hofslagaren Engvall, beroende på Advokat-FiskalsEmbetets åtgärd, : . 676: 15. 10. Dito med Faktoren Treutiger, med uppgift, att så väl i Treutigers konkurs som hos hans löftesmän saknas tillgång, 719: 22. 7. -6,881: 19. 2. Enligt conto med Cail Gustafs Stads Gevärs-faktori, upptagen och redovisad uti 1844 års redogörelse, 6,309: 13. 6. Dito med Husqvarna Faktori, utgörande förskott för redan besigtigade och godkända gevär, hvilket balanseras till dess samma gevär blifvit såsom uppbörd i Carlsborgs Gevärs-förråds räkenskaper upptagna, hvilket skett år 1844, 45,267: 17. 4. 51,576: 30. 10. Jemte de i 1842 års räkenskaper balanserade 2000 gevär, motsvarande, enligt det, genom Kongl. Brefvet den 7 Maj 1842, fastställda pris af 20 R:dr 30 sk. 5 rst. per stycke, en summa af 41,267 R;dr 40 sk. 4 rst., hafva under loppet af år 1843 från Husqvarna Gevärs - — 90 — faktori inlevererats 1000 gevär, emot ett pris af 20,633 R:dr 32 sk. 8 rst., samt dessutom förfärdigats och godkänts 8,000 stycken, hvilka år 1844 lära blifvit till Carlsborgs Fästning levererade, å hvilken sednare tillverkning Faktoriet emottagit ett förskott af 45,267 R:dr 17 sk. 4 rst. §. 2.
Bast synes mig derföre vara att bibehålla namnet: Nedra Just.revisioneu. Frih. Palmstjerna: Jag skulle hemställa, om icke förlägenheten för en lämplig benämning i förevar, afseende lämpligen kunde afhjelpas genom att ombyta ordstallningen på så äätt, att redaetionen t. ex. blefve följande: ”R. St:s Just.ombudsm. må, när han det nödigt anser, kunna öfvervara öfverläggningar och beslut i Högsta Domstolen såväl som dithörande Expedition, i alla Öfveroch Underrätter, i Rikets Alim. Ärenders Beredn., uti Rikets Coilegier eller i 232 Den 9 Oetober e. m. dessas ställe inrättade verk, dock utan rättighet etc.” Med begagnande af en sådan ordställning kan man kalla Expeditionen hvad som helst eller bibehålla den gamla benamningen, äfvensom man derigenom undvikit deri krångliga meningen, att säga: Rikets Collegiers eller i dessas ställe inrättade verks öfverläggningar och beslut” Jag hemställer, 0111 icke mitt förslag ar både enklare och tydligare; och derigenom bunde man sig icke vid något beslut, som kunde medföra svårighet för de beslut, hvilka framdeles komma att fattas eller stå i strid med redan fattade. Hr von Troil: Mig synes, som det skulle blifva en betydlig svårighet för R. o. Ad. att komma öfverens om en lämplig i edaction af denna § Jag vill icke befatta mig med att uppgifva någon sådan, emedan det i alla fall är kändt, att R. o. Ad. återremitterat ett och annat, som står i strid med §§, som blifvit lemnade oanmärkta. Jag får derföre blott tillkännagifva, att jag, när hela memor. är genomgånget, tänker anhålla om Hr Gr. o. Landtm:.? propos. derpå, att Ståndet såsom dess sista gemensamma tanke måtte förklara, att Const.Utsk. äger inkomma med förslag lill de mindre redactionsjemnkningar, som erfordras för att bringa hela förslaget i öfverenstämmelse med de särskilda gemensamma tankar, R. o. Ad. återremitterat.
IST:o 88 afgifna utredning af verkets inkomster grundas på 1820 och 1832 års räkenskaper, hvilka uptaga såväl verkets kronotionde, som, under litel ”Lycksele räntor”, inkomsterna af de Skytteska donationsräntorna, hvaraf otvunget synes följa, att denna utredning afsåg Ecklesiastik-verkets samtlige inkomster”. Om också berörde utredning från början omfattat allt delta, så är alldeles icke derföre gifvet ali resultatet blifvit hvad Utsk. tror; och detta synes häst af 1835 Ars K. bref, hvilket Utsk. ganska riktigt i sin recit har uptagit, samt med åberopande af dess innehåll erkänt att ifrågavarde 174 tunnor spannemål, som oafbrutet varit innehafvare in natura försäkrade, skulle på hittills vanligt sätt utgå och af samma länsstyrelser som hittills redovisas”. Della är väl så klart och tydligt, som någonsin kan begäras; hvadan det bör väcka förundran att Utsk. pag. 32 ställer sig som hade det förgätit eller icke känt hvad del pag. 30 rätt val haft sig bekant. Jag skall till undvikande af alltför mycken och måhända ej heller erforderlig utförlighet, icke uptaga R. o. Ad:s dyrbara tid med en punkt för punkt fortsatt vederläggning af detta Ulsk:s utlåt., ehuruväl sådant eljest med lätthet kunde låta sig göra. Faslheldre må jag med ens taga i betraktande den slutliga hemställan, der Utsk. anser sig icke böra tillstyrka någon åtgärd, ”ehuru Depart:s-chefens inför K. M. i underd. meddelade upgift derom, att af ifrågavarde 174 tunnor redan derförinnan 119^- tunnor skulle hafva uphört att in natura utgå, torde grunda sig på ett mistag'\
Hr Dalman, Wilh. Fred r.: Jag anhåller att få anmäla min reservation mot R. o. Ad:s nu fattade beslut, och får tillika förklara, att jag anser det vara ganska smickrande för StatsUtsk. att vid detta tillfälle hafva stadnat i minoriteten. Frih. Silfverskjöld: Då denna fråga af R. o. Ad. återremitterades, blef den af flera talare beledsagad med sådana anmärkningar, hvilka Utsk. icke ens försökt, mindre kunnat vederlägga. Svenska artilleriet hade önskat att kunna tillegna sig detta i sednare tider uppfunna vapen. Beklagligen är vårt fästningsartilleri icke i det tillstånd, som önskligt vore. När härtill kommer, att ändamålet med detta vapens införande afsåg våra kusters försvar, synes mig tillräckligt skal vara för handen att bifalla det af K. M. äskade anslaget, hvilket jag tillstyrker. Hr Dalman: Då R o. Ad. nu synes vara på god väg att nästan hufvudstupa, emot Utsk:s tillstyrkande, bifalla K, M:s propos., torde tiden vara inne att fästa en närmare Den 3 November e. m. 21 uppmärksamhet på dessa ämnen. Det torde vara af nödvändigheten, t. o. m. af grannlagenheten påkalladt alt taga någon närmare kännedom om K. åhs nåd. propos i dess helhet, innan man går att bifalla densamma, snart sagdt, utan discussion. Jag anhåller derföre att få yttra min åsigt, rörande dessa extra anslag. Frågan delar sig för mig i frenne delar: den politiska, den financiella och den militära. Hvad den politiska delen angår, anser jag den i afseende på förevar. anslag af största vigt. Då riksdagen öppnades och K. M. aflät sin propos. till Ständerna, var Europas politiska ställning icke densamma som nu. Också lät throntalet icke otydligt förstå, att allmänna freden icke var tryggad. Dessa förhållanden äro förändrade. Vi veta, att den spänning, som då ägde rum emellan England och Ryssland, är bilagd. Vi veta, att sakernas ordning ar afgjord i Spanien och Portugal. Quadruplealliancen har förenat magterna. Vi veta tillika, att det missförstånd, sorn fanns emellan Frankrike och Sverige upphört.
På detta vis uppstod snart ett varmare förhållande mellan dessa tre. Äfven Ferdinand besökte dem oftare nu än förr, men efter hvarje gång tycktes Rudolph och han mindre tåla hvarandra; det var ett hemligt groll, ett hat som ofta gaf sig luft i bitande infall och ord som sårade och stötte. En afton sutto de åter alla samlade kring divanbordet; endast Leonhard saknades nu som vanligt. Rudolph läste; det var ”Hemmet” — denna vackra målning ur hvardagslifvet — just der förf. skillrar Sara, denna Sara, så rikt lottad och dock så fattig på själens sanna skönhet, godheten. Med blandade känslor, men med samma intresse, lyssnade alla i den lilla kretsen till den älskeliga författarinnans ord; äfven lilla Helena satt mellan Ferdinand och sin mor, mot hvars knän hon lutade sitt täcka hufvud, lika uppmärksamt lyssnande som de andra. Efter en timmas läsning satte Rudolph bort boken, i det han med ett slags hån i ton och blick sade: ”Jag vet ej hur man i romaner, dylika som denna, kan finna gift och förderf; och dock är jag säker att t. ex. pietisterna anse den för ett djefvulens foster, värdig samma ära, som vederfarits många andra böcker, nemligen att brännas.” ”Pietisterna äro inga bokförstörare,” sade Ferdinand kallt, ”dessutom se de ej spöken, der inga finnas, och en bok, så oskadlig som denna, kan aldrig fördömmas af en aldrig så litet upplyst menniska.” ”Och dock hafva de uttalat förkastelsedomen öfver många förträffeliga arbeten; att börja med den nya Svenska psalmboken och Hagbergs med fleres predikningar, de der blifvit ett rof för lågorna.” ”Det var ett verk af öfverspända, svärmande ideer och måste, ehuru jag ej vill försvara det, bedömmas skonsamt.” ”Hvarföre, om jag får fråga? Herrar pietister äro ej de mest skonsamma emot andra, men blir det fråga om deras egna svagheter, då äro de genast färdiga att göra anspråk på den christeliga barmhertigheten.”
ConstitutionsUtskott korame att sammanträda, finge Hans Excellence hemställa, att 14 Ordinarie Ledamö - Den 6 November e. tn. 317 ter och 8 Suppleanter uti Förstärkta ConstitutionsUtskottet måtte utses; hvarvid Hans Excellence dock föreslog, att blott i\ Ledamöters namn måtte å Yallistorne upptagas, samt att de 8, hvilka dernäst erhålla det största antal röster, må förklaras vara Suppleanter. Bifölls. Hvarefter Hans Excellence hemställde, att detta val måtte å nästa Tisdag den 10 dennes eftermiddagen företagas, samt Mtt Ridderskapet och Adeln, till tidens vinnande, behagade i alfabetisk ordning uppföra namnen å Yallistorne. Ropades Ja. Företogs till pröfning LagUtskottets ej mindre den 4 sistlidne Maji under N:o 62 afgifne, och den 1 derpåföljde Junii på bordet lagde, Betänkande, i anledning af åtskillige motioner om ändringar dels i ConcursLagen den i3 Julii 1818, och dels i Kongl. Förordningen den 22 October samma år, om Edsformulair i Concursmål; än ock den 16 sistlidne September under N:o 100 meddeldte, och den 25 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar. Uppå derom af Hans Excellence Herr * Grefven och LandtMarskalken framställde 3i8 Deri 6 November e. m. särskilte propositioner, fann Ridderskapet och Adeln för godt att utan discussion gilla hvad Utskottets första Betänkande, jemte dess sednare Utlåtande, innehåller i afseende å följande punkter: 1 Capitlet g ff. 2 Capitlet 1 §. 5 Capitlet iy §. Kongl. Förordningen den 22 Oct. 1818. Utskottets hemställan angående CojicursLagens omtryckning. Hvaremot vid nedannämnde punkter anmärkningar förekommo. 4 Capitlet 10 Jj*. Herr Cederschjöldj Pehr Gustaf:
S. D. Föredrogs Eocpeditions-utskottets förslag N:o 59, till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse angående granskning af de i Stats-rådet förda protokoll. Återremitterades. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Banko-utskottets utlåtande N:o 46, i anledning af väckt fråga om återbetalning till hemmansegaren kV. Hallanders sterbhus af erlagd öfverränta af diskont-lån. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Lag-utskottets utlåtanden: N:o 35, i anledning af väckta motioner om ändring al 2 § samt upphäfvande af 5 och 6 §§ i 2 kap. Giftermåls-balken, angående dem, som äktenskap med hvarannan ej bygga må. N:o 37, i anledning af väckt motion om ett tillägg till 17 kap. 1 § Ärfda-balken. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottets utlåtanden: N:o 58, i anledning af väckt motion om beklädnads-direktionernas förpligtande att insätta en del af de under deras förvaltning ställda medel i Rikets Ständers Bank emot årlig ränta. Bifölls; N:o 59, i anledning af väckt motion om tillvägabringande af en inhemsk försäkrings-inrättning emot sjöskador. Bifölls; N:o 60, i anledning af väckt motion i fråga om skyldighet för åboer å de till Kongl, och Hvitfeldtska stipendii-inrättningen hörande hemman att riksdagsmanna-arfvode erlägga. Bifölls; N:o 61, i anledning af väckt motion om indragning af Svenska post-kontoret i Hamburg. Bifölls; N:o 62, i anledning af väckta motioner, angående åtgärders vidtagande för utbekommande från Danska arkivet af åtskillige äldre handlingar, rörande provinserna Skåne, Halland, Blekinge och Bohuslän. Bifölls; Prot-utdrag den 22 April 1848. 315 N:o 63, i anledning åf väckt motion om ändring i det genom Kongl, förordningen den 28 December 1844 fastställda formulär för trooch huldhets-eden.
Dm tillägg i 11 mom. l § SrpcFfrtyetö^ötoröningen, angåenDe a flem* nanDe af exemplar af trpcFpregenö alfler till miga SmbetömerF od) £Mblioti)eFer; jemliFt Memorialet 9?:o 23. ©cjjutom Ijafwe (2Di öoöfänt od) till grundlagsenlig! beffut å näffingående fKifédag antagit följande af watt iTonffitutionö*Utffott inlemnade fötjlag under det »ilfor od) förbehåll, att pröfning af dem borde förefomma, endad i f>än* delfe inträffa (Tillie, att ^ongl. Maj:tS ofvannämnda nådiga fötjlag till np fXifö» dagordning jemte f>mad dermed ffåt i fammanljang å näfffommande Dfcfödag bleff »e af Dvifcts ©tänder underfändt, nemligen: 1) Om ändring af den uti 68 § DtifédagOrdningen nu beftämda tid för Dveoifton af ©tatSwerfetS, SöanfenS od) DvifögäldOontoretö tillffånd, ffprelfe od) förvaltning; jemlift ^\onflitutionö4ltjTottetö Memorial 9?:iö 6 odj 7. 2) Om ändring i 2, 3, 4, 5, mom. 14 §. od) 22 §. fKifSdagOrdnin» gen, angående SReprefentationSrättigfjeten för Satffu bergslag; jemlift Memoria» len 9i:i« 14 od) 22. 3) Om ändring i 52 §. 9tegering6»§ormen odj 24 §. Dvegertngö^ormen od) 31 §.
St:s bifall lill K. M:s nåd. propos. om öfverflyttande på allmänna indragn.staten af Cancelliets s. k. öfvertalige embetsoch tjenstemän. Jag skall icke ingå i någon pröfning af de skäl, som legat till grund för StatsUtsk:s utlåt ; jag ber blott att få upplysa, att inom en af stats-expedma, nemi. Krigs-expedm, förhållandet är nu till den grad ofördelaktigt, att den s. k. ordin.-staten ej kunnat på långt när gå i verkställighet. Om nu K. M. ger sitt samtycke till den föreslagna förändringen af Statsrådets organisation, så blir deraf en följd, att Krigs-expedm kommer att sönderfalla till tvänne, då de öfvertalige embetsmännen icke kunna användas; och vid ett slikt förändradt förhållande anhåller jag, att StatsUtsk. med afseende derå, ville utan förändringar tillstyrka bifall till K. M:s nåd. propos. om desse personers öfverflyttande på allmänna indragn.staten. Jag klandrar icke hvad Utsk. gjort; men jag tror, att Utsk. har mer än en g i 11 lig anledn. att ändra sitt redan afgifna utlåt, i denna fråga. Jag tager för afgjordt, att betänk, kommer alt till Utsk. återremitteras, och under denna förutsättning anhåller jag, att detta yttrande måtte få åtfölja återremissen. Frih. Sprengtporten: Då jag för min del ganska mycket intresserar mig för, att vårt Riksarchiv måtte blifva fullständigt ordnadt, icke blott till de personella, utan äfven till de materiella behof, hvilka, på sätt Utsk. har anfört, stå i ett nära oskiljaktigt sammanhang med hvarandra; så hade jag verkligen hyst den kanske alltför sangviniska förhoppningen, att Utsk:s förslag, i stället för att mötas med anmärkn:r, som icke höra lill sakens behandling, hade kunnat påräkna en sådan utveckling af frågan, att, i händelse Utsk:s förut afgifna förslag, att Sundhets-collegii lius för detta ändamål kunde komma att användas, befunnes overkställbar!, man då, i sammanhang med anmärknma, ville föreslå något mera passande.
Ridderskapets och Adelns Protocoll, hällit wid Urtima Rlksdagen i Orebro den 20 Augusti 18 oo. S. D. Föredrogs och gillades det, till pröfning af den h«'s Bonde-Ständet wäckta fräga rörande de mät, som sedan sistledne Riksdag, lill denna bl-fwil uppskjutna, ned'atte särskildta Ulsk..Us, den r8 Augusti, pä bordet lagda Memorial. Grefwe biörner, ^clolk 6ömn, hemställde om, dä detta mäl wore af synnerlig wigt, det icke wore angelägtt, att genast genom en De puta - 78 Den 20 Augustt. putation, om Ridderskapets och Adelns beslut deröfwerunderrätta de öfrige Ständcu. Friherre ohrström, st«col>, anfäg bärwid de olägenheter mota, dels att en sadan Deputation skutte förmodeligen träffa de öfrige Riks-Ständen redan sptzclsatte med sina wal list Nämnd, dels att da walet till Nämnden hos Ridderstapct och Adeln genast skutte komma att företagas, kunde möjligen hända, att en del af de Ledamöter, som ginge i Deputationen blefwe under sin fränwaro uppropade; tillstyrkande alltsä Friherre letterström, att beflutet endast genom Protocolls - Utdrag, blefwe de Respeetive Med-Ständen oommuniceradt. >gerr Saron och Landt-Marfkatkett gjokde härä Proposition, hwilken bifölls. Derefter klockan j 12 företogs i föeeskrifwen ordning, walet titt deN Nämnd, sorn skulle äga att genom omröstning en Tronföljare utkora, i händelse Riks-Ständen sins emellan icke skulle om en enda person förena. Walet warade litt klockan tre qwart titt 7 om aftonen, dä följande Herrar och män,gcNom flesta rösterna befunnos hafwa blifwit utsede: