Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ank. till Itxp.-Utsk. den 20 Juni 18j4, kl. 11 f. m. B et ti/t liand c, i anledning af väckt motion, angående transito-handel emellan Sverige och Norrige. Från Hedervärda Bonde-Ståndet har till Utskottets handläggning blifvit remitterad en af Riksdags-fullmäktigen Nils Larsson från Jemtlands län väckt motion, deruti blifvit anmärkt hurusom i sednare tider knappast något exempel kunde företes, utom i förhållandet emellan Syerige och Norrige, att ett land, som icke gränsar till hafvet eller som har en del af sina provinser närmare belägne till en grannstats hamnar än till sina egna, blifvit förvägradt att till grannstatens stapelstäder, utan erläggande af tull, införa de varor, det utrikes ifrån bebo file, och att derifrån mot en mindre afgift transito landeller ilodväg vidare transportera dem till sina egna gränse-tullkamrar, för att der låta dem undergå behörig förtullning. Så kunde t. ex. Pohlen föra sina varor transito öfver Preussen; Böhmen likaså genom Preussen och Sachsen; Södra och Vestra Tysklands stater öfver Belgien och Holland; saint Schweitz, både öfver Belgien, Holland och Frankrike, oaktadt dessa stater voro i politiskt hänseende hvarandra fullkomligt åtskiljda; hvaremot emellan de så nära politiskt förenade länderna Sverige och Norrige icke förefunnes ett sådant på billighet och ömsesidig fördel grundadt kommunikations-medel, hvilket dock för ett och annat af Sveriges landskap, såsom Jemtland, vore af aldra största vigt, enär denna provins hade den naturligaste fördelen att hemta sina utrikes förnödenhetsvaror från Norska hamnar 8 Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk., K:o -103. vid Nordsjön.
Skattetal, i anledning af väckt motion om nedsättning deri för vissa krono-nybyggen inom de Norrländska länen: B. IV. 96, 190, 292, A.'292. Skeppare å svenskt, från inrikes ort kommande fartyg, i anledning af väckt motion om befrielse lör honom att vid insegling förbi någotdera af inloppen Furusund, Sandhamn eller Dalarö anlägga för undergående af visitation: B. II. 599, 611, 613, A. 619. Skeppsgosse-kasernen i Karlskrona, om beviljande af ett årligt anslag å 12,000 Riksdaler för tillbyggnad af densamma; motion af Grefve Knut Posse: se Motioner. Skiffe, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående förändring i gällande bestämmelser om godtgörandet af kostnader vid laga sådant å boställe: B. II. 298, 532, 535, A. 539; B. V. 350, 398, 402, Å. 403, U. 550, 553, A. 553, E. 637. Skiftes-Stadga, om utfärdande af ny sådan; motion af Herr Nils Curry Engelbrecht Treffenberg: se Motioner. —, i anledning af väckta motioner angående dels utfärdande af ny sådan, dels ändringar i den nu gällande: B. V. 542, 545, 549, A. 549. Skiftes-Stadgan af den 4 Maj 1827, angående ändringar deri; motion af Grefve Carl Gustaf Philip von Schwerin: se Motioner. Skjuts, i anledning af väckt motion om föreskrifter rörande rättigheten att erhålla sådan, m. m.: B. lil. 93, 475, 485, A. 485. —, i anledning af väckt motion om ändring af 28:de kapitlet 7:de §:n Byggninga-Balken i fråga om ansvar för försummelse att utgöra sådan: B. V. 442, 458, 507, A. 507.
Nu är förhållandet, att det menskliga samhället utvecklar sig beständigt, så att aldrig en lag, den må vara huru fullständig som helst, kan i längden vara tillräcklig, emedan de nya förhållanden som alltid tillkomma, isynnerhet med den nu pågående industriella utvecklingen, alltid skapa nya rättsförhållanden, för hvilkas lösning vetenskapen måste vara verksam, likväl icke den vetenskap som består i att upfinna bestämda uttryck för lagen och deras inbördes sammanhang sinsemellan, utan den som man i allmänhet kallar jurisprudens. Jag hyser således den bestämda öfvertvgelsen, att ju flere sådane lagar man tillverkar, ju mindre tillfälle lemnäs jurisprudensen att utveckla sig. Men innan någon vetenskaplig jurisprudens finnes, saknas materialier för lagstiftaren, och hän skall, utan biträde deraf, misslyckas i sina Den 7 Mars. försök. Jag anser således, att det ännu är för tidigt att begära tillsättande af en Lag-beredning, åtminstone utan att gifva densamma en bestämd verksamhetssfer, eller ett visst föremål för dess verksamhet. Dessutom hafva vi redan för lagstiftnings-ärenden ett Departement, Just.Depart., och inom detta en särskild Byråchef, som icke är sysselsatt med något annat än lagstiftnings-ärenden. Vi hafva för öfrigt en .Just.Kansler, som alltid tillfrågas i dessa ämnen, och som är skyldig att framställa förslag härutinnan, och en Just.- Ombudsm. som ock är förpligtad att framställa förslag i lagstiftningsväg. Jag tror, att om dessa 3 män gemensamt arbetade och öfverlade om de lagar, som skola framställas, skulle detta vara tillräckligt. Ofver de förslag, som utarbetades, skulle dessutom i juridiska frågor Högsta Domstolen, i andra frågor Collegierne höras. Jag tror, att den ansvarighet, som nu hvilar på dessa myndigheter i fråga om granskning af nya lagar, skulle kännas mindre tung och med mindre noggrannhet fullgöras, om de visste att en komité hade sig samma granskning ex officio updragen. Jag skulle tro, att den g i Grundlagen, som stadgar att alla lagförslag skola granskas af Högsta Domstolen, är ganska välbetänkt, och att vi icke böra försöka att i någon mån från Högsta Domstolen vältra denna ansvarighet i afseende på granskningen af lagar.
Vid sådant förhållande, och på de uti memorialet N:o 13 anförda samt derefter uti memorialet N:o 28 ytterligare utvecklade grunder, får Konstitutionsutskottet härmedelst, för att bereda ett afgörande af dessa stridiga meningar, uppställa och till Rikets Ständers godkännande öfverlemna följande voteringspropositioner för omröstning i förstärkt Konstitutions-utskott: 1. Den, som vill, att hvad Konstitutions-utskottet uti memorialet JYs 16, angående åtskilliga Revillnings-utskottets åligga uden föreslagit såsom ändring eller tilllägg uti 53, 69, 70 och 71 §§ R. F. samt 1 och 2 mom. 31 § R. O. skall, för ytterligare grundlagsenlig behandling, hvila till nästkommande riksdag, röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej; Vinner nej, varda dessa förslag icke antagna att hvila till nästa riksdag. 2. Deri, som vill, att Konstitutions-utskottets uti memorialet JV2 18 föreslagna ändringar och tillägg uti 36 och 43 §§ R. O., angående sammansatta Utskott, skola, för ytterligare grundlagsenlig behandling, hvila till nästkommande riksdag, röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej; Vinner nej, komma dessa förslag icke att hvila till nästa riksdag. Bih. lill R. st. Den, som vill, att Konstitutions-utskottets uti memorialet JM 25 framlagda förslag, angående ändring uti 56 § Riksdagsordningen af tiden för motioners afgifvande, skall, för ytterligare behandling enligt grundlagarne], hvila till nästkommande riksdag, röste Ja, Den, det ej vill, röste Nej; Yinner nej, varder förslaget icke antaget att hvila till nästa riksdag. 4. Den, som vill, att de förslag till ändringar och tillägg uti 53 och 56 R. F. samt 33, 54, 49 och 51 §§ R. O., angående motionsrätten, hvilka Konstitutions-utskottet uti memorialet JM 17 först afgifvit, och derefter, på grund af återremisser, uti memorialet JVs 26, hvad 49 och 51 §§ R.
Då tiden således tycktes nu vara inne, att å dessa verk till vägabringa en rättvis beskattning förmedelst bevillning, har motionären föreslagit: a) att redan skattlagde tullmjölqvarnar måtte befrias från rustning, skattläggning och grundränta, så att för de mjölqvarnar, som utan jord rusta för helt nummer, rusthållet blir vakant samt, om jord och qvarnverk ingått i gemensam indelning, jorden öfvertager rustningen sålunda, att en för detta ändamål nedsatt Kommission utreder hvad jorden, i förhållande till annan berustad jord, kan bära och resten ersättes af å stat anvisade medel; samt b) att mjölqvarnar, af hvad natur de än må vara, beskattas, efter bevillningsgrunder, af Taxeringsoch Pröfnings-Kommittéerna, i förhållande till föregående årets inkomst, husbehofsqvarnar inberäknade för den främmande säd de till förmälning emottaga. 5:o. Af Riksdags-fullmäktige Jacob Lindby och Olof Lagergren från Gottlands län, hvilka hufvudsakligen yttrat, att då, utaf de å Gottland befintliga 590 vatten - Stals-UtslioUels Utlåtande, Ni 149. 5 och vädermjölqvarnar samt 218 sågqvarnar, ett antal af 20 vattenqvarnar, 12 väderqvarnar och 186 sågqvarnar voro ordinarie ränta åsalte, hvaremot bevillning utginge af så väl skaltlagde, som icke skattlagde qvarnar; men Gottland, i saknad af andra landskaps ymnigare vattendrag, icke egde andra reservoirer än de s. k. träsken, hvilkas torftiga vattentillgångar kunde blott höst och vår begagnas, samt skattläggningen vore så verkställd, att den föranledt mångfaldiga rättegångar om det ena qvarneller sågverkets företräde för det andra, så borde, till undvikande af dessa missförhållanden, all ordinarie ränta å de Gotlländska qvarnverken afskaffas och hvarje qvarnlägenhet deremot åsättas en efter dess mer eller mindre förmånliga beskaffenhet lämpad bevillning, genom hvilken beskattning, som säkerligen blefve jemnare och rättvisare än den nu varande, jemväl Kronans inkomst ofelbart komme alt betydligare ökas. 4:o Af Riksdags-fullmäktigen Erik Mallmin från Westmanlands län, hvilken, med erinran hurusom de hos Rikets Ständer tillförene framställda förslag om ödesqvarnars befriande från grundskatt icke blifvit särskildt, utan endast i sammanhang med väckta frågor om förändrad beskattning å qvarnar i allmänhet, behandlade, hufvudsakligen anfört, att då qvarnar nedlades till följd af dels landets uppodling och deraf uppkommande vattenbrist, dels mäldetillgångens förminskande genom nyanlagde qvarnar, kunde ödelagd qvarn mångenstädes icke å nyo upplagas, utan att genom uppdämningen skada tillfogades ofvanliggande egor;
§ 2 Med anledning af Konungens respective befallningshafvandes embets-skrifvelse, till herr prosten Feltström, af den 30 sistl. september, voro församlingens ledamöter efter skedd pålysning, samlade för att utse ett ombud, som bör deltaga i den revision, som företages å Konungens befallningshafvandes sessionsrum, thorsdagen den 18:de instundande november kl. 9 f.m., rörande förvaltningen af och räkenskaperna öfver de gåfvooch andra medel, som till undsättnings-committéen ingått, i följd af 1849 års missväxt och utsågs med enhällig röst, till berörde ombud för Häggenås socken, fjerdingsmannen och sockenskrifvaren Jonas Jonsson i Österåsen. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll vid allmän sockenstämma i Häggenås sockenstuga d. 7 november 1852. § 1 S.D. Till följe af Konungens respective befallningshafvandes kungörelse af d. 21 sistl. october, anmodades och befullmägtigades i föregående protocoll nämnde fjerdingsman Jonas Jonsson i Österåsen, att å Häggenås socknemäns vägnar, den 9:de instundande december kl. 9 f.m. inför Konungens befallningshafvande, med landets öfrige deputerade, öfverlägga och besluta i fråga om tillskott för brobyggnaden öfver Åsan-forsen samt uppförande af bro från så kallade Stadsberget vid Gesundssjön, jämte andra ärenden, hvaröfver deputerade böra besluta, förklarande socknemännen sig nöjda med hvad nämnde deras fullmägtig dervid gör och låter.
Summa 17,763: 26. 4. 11,070: 17. — Eldigt livad upplyst blifvit, har denna redogörelse ännu icke hunnit revideras i Kongl Kammar-Rätten. Spaiiiiuils-Krcdilivlomlcn Räkenskaperna, hvilka för år 1842 blifvit i Kongl. Kammar-Rätten granskade utan anmärkning, hafva för år 1843 ännu icke undergått revision derstädes. Inkomster och utgifter redovisas sålunda: Debet. år **8«. år i §43. Balans från föregående året: Balans till följande äret: Balans från föregående året: Utgifter: Balans till följande året: — Dessa räkenskaper hafva icke till någon anmärkning föranledt. Skogsplanterings-Kassans inkomster och utgifter, hvilka från såväl Kongl. Räntekammarens Hufvudbok som Landt-Ränteriernas och Fögderiernas Special-räkningar sammandragas uti Rikshufvudboken och der blifva till sitt hela belopp synliga, hafva befunnits utgöra: — 51 — Debet. år 184*. år 1843. Balans från föregående året: Uppbörd: Heminans-räntor, indelningar och arrenden. Balans till följande året: Credit. Balans från föregående året: Utgift: Balans till följande året: Innestående Kronouppbörd, levererad inom April följande året, 21,889: 38. — 17,030: 44. Med anledning af den betydliga tillväxt Skogsplanterings-Kassan de sednare åren vunnit, anse Revisorerne sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet å det tillfälle, delta förhållande erbjuder lill en ökad verksamhet och till utsträckning af de åtgärder för skogarnes vård samt skogsplanteringens befrämjande, som med denna kassa åsyftats. Jagtkasse^foiHleii. De medel, som dit inflyta, upptagna: finnas i Rikshufvudboken sålunda Debet. år E§42. år 1843. Balans från föregående året: — Uppbörd: Hemmans-afgifl Sammanskottsoch premie-medel. Credit. Balans till joljande året: Någon anmärkning har härvid icke förekommit. Skogsinstitutet.
Hollsteins Memorial om Recognitions Skogarna; 6:0 angående Fjerdingsmans aflöning och deras Boställens indragning; af den 4 Juli: 7:0 öfver f. d. vice Talmannen Jon Jonssons Memorial, om lindring i Båtsmans indelningen uti Blekinge Län, med undantag af hvad Utskottet i öfrigt yttrat; 8:0 om medel till Casernbyggnad för tvänne i Ystad förlaggda Esqvadroner af Mörnerska Husar Regementet; g:o i anledning af Hans Excellences Hr Gr. E. Ruuths ansökning om Prolongation med afbetalningarna pä de 2:ne Lån, Hans Excellence uti Riksgälds-Contoiret innehar; 10:0 i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande öfver Herr Lagmannen Grefve Gyllenborgs Motion om ersättning flir inqvartering in. m. från Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utslottet af den 4 Juli: Angående vissa öfverklagade olägenheter för Båtsmans Rotehållare. från Oeconomieoch Särskildta Utskotten af den 4 Juli: 1:0 om medel och utvägar till Hampplanteringens befrämjande; 2:0 i anledning af väckt fråga om inskränkning i Halländska och Bohusländska Allmogens Seglations-frihet; från * Den g Juli. 95i fran J^ag-Utskottet af den 27 Juni: 1:0 i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse den 31 sistl. Maj, rörande ansvar för åverkan å de, till befordrande af Skogarnes tillväxt i Skåne , skeende planteringar och om sättet att i bevis leda dylika förbrytelser; af den 30 Juni: 2:o innefattande svar å gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande åtskilliga föreslagna ändringar uti nu gällande Concours» författningar; af den 4 Juli : 3:0 i anledning af Kongl. Majus den 21' sistl. Juni meddelta Nådiga Proposition, angående tillägg vid 9 Cap. 6 §. Handels-Balken; 4:0 ofver skedda anmärkningar vid Utskottets den 25 nasti.
Hvad kontrollerne beträffa, så har Utsk. verkligen förehaft frågan till allvarligt begrundande och dervid funnit hvad jag redan förut här flera gånger yttrat, att kontroller öfver bevilhnns utgörande för en eller annan klass äro ganska lätta att utfinna, men att deremot en sådan kontroll för den klass, som Hr Flach har åsyftat är bland de svåraste ätt finna. Utsk. har sålunda Den 27 Maj e. m. 397 icke ansett sig böra framkomma med de speciella förslag till kon troll, som Utsk. funnit vara verksamma, derför att derigenom den verkligen obilliga beskattningen, som i närvande stund eger rum, skulle komma att ännu hårdare drabba de klasser, för hvilka sådane fullständiga kontroller kunde åvägabringas, hvarigenom till de öfrigas fördel en ännu större obillighet skulle npkomma. Det af ITr Flach föreslagna bevisningssättet för Handlande och Näringsidkande genom böckernas företeende, har utgjort föremål för Utsk:s pröfning. Utsk. har dock icke mycket dervid fästat sig, emedan Utsk. ansett, att det skulle ligga någonting snart sagdt förhatligt uti den idé, som Utsk. åtminstone ansåg hafva föresväfvat motionären, nemi. att framtvinga böcker och derigenom blotta en financiel ställning, som möjligen, om en eller annan förlust under året upstått, kunde menligt inverka på en eljest redbar persons kredit. Hvad beträffar Hr Flachs förslag i öfrigt, så har Utsk. ansett det vara ett oeftergifligt vilkor, att om en person vill vinna ändring uti Taxerings-Komitéens taxering genom besvär hos Pröfnings-Komitéen, så måste han för detta ändamål kunna styrka, att han blifvit för högt taxerad. På hvad sätt skall då sådant kunna ske. Det kan väl icke styrkas annorlunda än genom utdrag ur hans räkenskaper. Detta rörer mig sjelf, eller åtminstone mina egendomar. Genom högt updrifna hammarskattspriser, så har bevillmn för bruket blifvit för högt uptagen. Detta styrktes genom utdrag af boken, och det var det enda sätt, hvarpå man kunde erhålla rättelse, hvilken man också fick.
Ständer må för fortsättande af fuslnings-arbetena vid Waxholm, Carlstén och Carlskrona, anvisa för innevarande år, utöfver de af Rikets nu församlade Ständer för berörde ändamål redan beviljade 75,000 ridr, ytterligare 30,000 ridr, samt för hvardera af nästkommande två år 105,000 ridr, att af Kongl. Majit efter omständigheterne fördelas. il:o. Till Topografiska kårens arbeten är af Kongl. Majit begärdt 36,000 ridr. Åberopande hvad Utskottet angående dessa arbetens allmänna nytta och gagn anfört uti sitt i detta ämne afgifne utlåtande nio 9, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständer, som för ifrågavarande föremål redan anvisat för innevarande år 12,000 ridr, att dertill ytterligare anslå, för hvardera af näslpåföljande år 1852 och 1853, 12,000 ridr, att från Riksgäldskontoret utgå. Och finner Utskottet, i följd häraf, ett af Herr Stjernsvärd framstäldt förslag om berörde anslags nedsättande till hälften, icke erfordra något serskildt yttrande. 12:o. Slutligen har Kongl. Majit äskat ett årligt anslag af 26,666 ridr 32 sk. i 3:ne år, eller tillsammans 80,000 ridr, till kompletterande af reserv-förrådet för beväringsmanskapet, hvilket anslag vid sista riksdagen beviljades och nu vöre desto mera angeläget, som detsamma begärdes i stället för ett belopp af 28,273 ridr 16 sk., hvarmed, enligt hvad Krigs-kollegium för Kongl. Majit ådagalagt, ordinarie anslaget för dess utredningsafdelning hade behöft ökas. Som vid sistlidne riksdag Rikets Ständer, jemlikt underdånig skrifvelse nio 228 af den 20 Oktober 1848, beslutat, att de för bevärings-manskapet oundgängligen behöfliga bekläd - Stats-Utskottels Utlåtande, N:o 161.
långa lät h o n d e n falla u t öfver detsamma måste en smula för att toalettspegeln bruddräkten hennes unga stod i föll smärta träda Men i åt sidan för moder, s o m, nervös och hjärtnupen, tagit fästa den på Modershanden var dock myrtenkronan sin dotters något hjässa. lilla m a m m a! » Fröken Edit! Edit lösgjorde sig mildt ur m o d e r n s armar och mottog kan det vara, som brådskar muntert brefvet. » sade hon det. » Hvad var det? » » üh » — Edit frågade kramade modern. mekaniskt brefvet i handen — » ingenting. » hade runnit upp på ihop H e n n e s röst var sväfvande, o c h ett par skarpa röda kinderna: tecknet hos henne på rubbad fläckar d e t säkra jämnvikt. Modren kände och såg, att hennes barns » ingenting » betydde en störd hjärtefrid; m e n h o n teg, ty fadern o c h systern k o m m o in för att kasta en blick p å d e n u n g a bruden, hvars hvita under Fru nes kinder småningom denna mönstring. Forsmans yngsta blefvo snö- knän sviktade. fru Forsman » Hvad slöt innehåller innan brudstolen. Hvad Edit i detta är d e t? » sin famn. förskräckliga bref? » ingenting, ingenting, på sig. man i står ens mamma framför sitt r u m. i den efter gestalt, stora D e n hvita mjuka veck och » Det känns blott litet inför det lyckligaste lif. Ja, lilla. hårdt kring fröken — häpnad. d e t är ingenting, ingenting om. » med ögonblicket d u m å gärna läsa brefvet, j a g ä n d å inte k u n d e låta bli att förråda m i n — Forsman hon den unga brudens blick, dräkten. dit brudens Därefter vecklade h o n ut den slöjan stolt Kungl. operan återupptog i måndags Glucks opera » Iphigenia i A u l i s ». Nu liksom förra gången, ja kanske ännu mera, är det särskildt fru Linden, s o m g ö r sig gällande i Klytemnestras parti.
M:t berörde önskan understöd t, 1 Betänkandet?. 141 emot befrielse för SeraphimerOrdensGillet från alla framtida utgifter till berörde Läns Hospital; och då, i följd deraf, Länets Innevånare kommit eller lära komma i åtnjutande af hvad de förut begärt eller Hospitalsmedlens oförryckla bibehållande inom Länet, hvilken förändring icke eller äger något inflytande på StatsVerkets tillstånd; synes ock utvägen för dem vala beredd, att sjelfva kunna afhjelpa beliofvet i afseende så på uppförandet af den ifrågavarande Lazaretls-byggnaden som kostnaderne för hälsovården dervid och hvarmedelst ett lifligare deltagande hos Länets Innevånare torde väckas för ändamålet, samt den frikostighet, till hvars uteblifvande förut anledning kunnat finnas, åter utöfva sin välgörenhet mot meranämnde barmhertighetsverk, utan att något bidrag dertill från StatsYerket bör komma i fråga. Den 5.8 Jan. Utlåtande, angående Anslag af Allmänna Medel till åtskillige vägars förbättrande, anläggning och underhåll. (U.-A.) Uti nedanupptagne hos Hederv. BondeStåndet gjorde Motioner hafva: 1:0 Daniel Andersson från Carlstads Lån anmält nödvändigheten af minskning i den så kallade Slottsbrobacken, belägen å stora vägen från Götheborg till Carlstad, emellan Gästgifvaregårdarne Malöga och Lillnor, vid södra landet af Färjestället SlottsbroSundct, i Grums Härad, hvilken backe, såsom sträckande sig 14a Stats-Ut skottets anda ned till sjöstranden, skall vara ytterst besvärlig för resande, skjutsande samt Allmänna Posten; skolande denne sistnämnde, som derstädes passerar 4gångor i veckan nyligen varit blottställd för olyckshändelse. Och som behofvet af denna backes borttagande således vore ostridigt, men Grums Härad, såsom litet och i allmänhet medellöst, saknade förmåga att bestrida kostnaden derför, uppgående, enligt upprättadt förslag, till nära 3ooo R:dr Banco; så hemställer Daniel Andersson att anslag af allmänna medel dertill måtte beviljas; dervid Johan Jacob Rutberg från Norrbottens
Ankom till Exp.-Utsk. d. i5 Jnlij. betänkande, ofver Riksdagsfullmägtigen ifrån Stochholms Län Nils Insulins motion, om inrättande af Förliknings-Domstolar. Lag-Utskottet har ifrån Hedervärda Bonde-Ståndet emottagit remiss å Nils Insulins till bemälde Stånd iugifne anförande, af innehåll: att, då, i förslaget till ny Civil-Lag, Förliknings-Domstolar blifvit förbigångna; men inrättande deraf skulle leda till minskning af de tvister, som nu gå till redan befintliga Domstolar och i Öfver-Rätter fullföljas, Motionairen trott sig böra föreslå Förliknings-Domstolars införande. Ledamöterne deruti borde, efter hans mening, utgöras af Kyrko-Råd och Nämnd. Förslag i detta ämne hafva blifvit väckte vid de fleste föregående Riksdagar sedan införandet af vårt nuvarande samhällsskick, nemligen vid Riksdagarne 1809 och 1810, 1817 och 1818, 1823 samt 1828, 1829 och i83o, men hvarje gång blifvit afstyrkte af Lag-Utskottet, hvars yttranden derom vunnit Rikets Ständers bifall. Det var en tid, då den ifrågavarande serskilda Domstols-organisalionen, som under namn af Förlikningseller Freds-Doraare i andra Länder förekommer, ofta anfördes såsom högeligen förtjent att äfven här efterföljas, och då mången, hvilken i samma exempel trodde sig se tillräckligt bevis för denna inrättnings allmännare tillämplighet, ifrade för verkställigheten af omförmälde idee. Men allmänna rösten erkände dock icke behofvet eller nyttan deraf, och man synes omsider hafva mer och mer stadgat den öfvertygelse, att våra Under-Rätter, jemte utöfvande af deras Domarebefattning i öfrigt, tillika med minsta olägenhet och kostnad för parterne, samt med den största säkerhet emot faran af öfverilning och misstag, uppfylla Freds-Domarens medlarekall.