Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Domstolen kunde för hvarje år minska antalet af de vid årets slut oafgjorda målen, hvilket egde rum under åren 1837 t. o. m. 1848, har uphört, och ett motsatt inträffat, så att de oafgjorda målens antal, som vid slutet af sistmde år utgjorde endast C31, har, efter att hafva för hvarje år stigit, vid sisth års slut upgått till 1,870, deraf 081 mål voro revisionssaker och .213 skiftesmål. Anledningen härtill ligger icke deruti att under dessa år till JustitieRevisionen ett större antal mål inkommit; detta antal har tvärtom något minskats, så att, då under åren 1837 —1848 årliga medelbeloppet af inkommande mål utgjorde 2,400, utgjorde det under det sista decennium ej mera än 2,200.» Häraf skulle man hafva anledning att antaga, att antalet af till Högsta Domstolen inkomna mål varit mindre under det upgifna decennium än under det näst föreg:de; men ett sådant antagande är oriktigt. Antalet af mål, som under nämnde tid dragits under Högsta Domstolens pröfning, har ingalunda minskats. Det misstag Utskottet sålunda gjort, härleder sig synbarligen derifrån att Utsk., som hemtat sin upgift från JustitieStatsMinisterns berättelser, icke förstått den der förekommande rubrik. Utsk. har förblandat JustitieRevisionsExpeditionen med Högsta Domstolen. Tili denna Expedition inkomma många mål, hvilka icke föredragas uti Högsta Dömsta Domstolen, utan afgöras direkte af K. M. uti StatsRådet, de s. k. kabinettsmålen. Det är just dessa sednare mål, som under den upgifna tiden förminskats. Genom K. M:s och R. St.-rs vid 1844 års Riksdag fattade beslut, att syskonebarn finge ingå äktenskap med hvarandra, utan att behöfva begära Konungens tillstånd, minskades kabinettsmålen på en gång med mer än omkring 400. Hvad nu sjelfva förslaget beträffar, så instämmer jag med Const.- Utsk. deruti, att det är högeligen af behofvet påkalladt, att Högsta
Lotsar, och Lotsdrilngar i Fem Classer : Forsta Classen . 4: — Andra dto , 2: — Tredje d:o . 1: — Fjerde d:o , » — 3a Femte d:o . , — 24. Lykttändare, lika med Entrepreneurer. Mjölnare, som ej äro Borgare; se qvarnar. Mängelskor af alla slag i Sju Classev : Forsta Classen , 30: Andra d:o , . 20: Tredje dm 12: — Fjerde dto 9: •— Femte d:o . ,6; — Sjette d:o . , 4: — Sjunde d:o . 2: —>- Mästare vid Sockerbruk, M.vnufacturier och Fabriker, i Fem Classer: Första Classen 25: —, Andra d:o . .15: — Tredje d:o . , 10: — Fjerde d:o , . 6: ~— Femte d:o 4: — Mäster svänner och Gesäller vid dito i Två Classer; Första Classen . 4: 6y3 EevillningsUtihöttets Betänkanden, W6L46—'j.a * Andral^Classen , 8: — Arbetare vid desse verk, lika med arbetsfolk i Staderna, utan afseen, på lön och städja,. Mätare , Packare , Windragare , JLinHump~ Tjäraoch Bräd~Vräkare, Packhusoch JVägkarlar; lika med arbetskarlar. Parmmätare i Sex Classer: E.-dr Sk. Första Classen . , 40: — Andra' d:o . , 30: Tredje d:o , so; — Fjerde d:o . , 12: — Femte d:o , , 6: —* Sjette d:o , , 3: — P r ovisor er , Subjecter och Gesäller på Apothek; se HandelsBokhållare. Sjömän, Styrmän, i Två Classer: Första Classen . , 4: —, Andra d'o 2: Jlatroser och Timmermän m. fl. i: Kockar och Jungman. , i:
Men han skall mångom stadfästa förbundet i ena vecko långt; och midt i veckone skall offret och spisoffret återvända, och förödningens styggelse stå bredovid vingarna; och är beslutet, att det skall öde blifva allt intill ändan. Uti tredje årena Konungs Cores af Persien vardt Daniel, den Beltesazar het, något uppenbaradt, det visst och om dråplig ting är; och han aktade deruppå, och förstod synena väl. På samma tid var jag, Daniel, sorgse i tre veckor långt. Jag åt ingen kräselig mat; kött och vin kom intet i min mun, och jag smorde mig ej heller, tilldess tre veckor framledna voro. På fjerde och tjugonde dagen i första månadenom var jag vid den stora älfvena Hiddekel; Och upplyfte min ögon, och såg; och si, der stod en man i linnkläder, och hade ett gyldene bälte omkring sig. Hans kropp var såsom en hyacinth, hans anlete syntes såsom en ljungeld, hans ögon såsom brinnande bloss, hans armar och fötter såsom en glödandes koppar, och hans tal var såsom en stor dön. Och jag, Daniel, såg sådana syn allena, och de män, som när mig voro, sågo henne intet; dock föll en stor förskräckelse öfver dem, så att de flydde bort och gömde sig. Och jag blef allena, och såg den stora synena; men ingen magt blef uti mig, och min hy vardt förvandlad på mig, och jag hade ingen magt mer. Och jag hörde hans tal; och i det jag det hörde, seg jag neder uppå mitt ansigte till jordena. Och si, en hand tog uppå mig, och halp mig uppå knän, och uppå händerna; Och sade till mig: Du älskelige Daniel, gif akt uppå orden, som jag med dig talar, och res dig upp; ty jag är nu sänder till dig. Och då han sådant sade till mig, reste jag mig upp, och darrade. Och han sade till mig: Frukta dig intet Daniel; ty ifrå första dagenom, då du af hjertat begärade förstå, och betvingade dig inför din Gud, äro din ord hörd, och jag är för dina skull kommen.
443 ning med både uppbörden och fondens förvaltning; hvarjemte Revisorerne anmärkt, att fonden icke varit utlånad eller genom ränta gjord fruktbärande. Med föi »oledande af dessa Revisorernes erinringar, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, dels om Nådig föreskrift till Consistorium i Götheborg att hädanefter bestrida förvaltningen af ifrågavarande fond, dels ock om Nådigt förständigande till vederbörande att tillse, det fondens medel må, så vidt pmständigheterna poedgifva och emot fullgod säkerhet, förräntas. 45:o Af Revisions-Berättelserna inhemtas, att räkenskaperna för samtlige Landtkyrkor inom Skåne, Halland, Blekinge och Bohus Län blifvit vid ifrågavarande begge Revisioner granskade; hvaremot bland stadskyrkornas uti berörde provinser räkenskaper år 1841 endast de för Carlskrona kyrka, oell år 1843 ingen synes hafva undergått revision.
Sker det annan gång; bote dubbelt. Öfrige deltagare i sammankomsten straffes, derest oordning eller särskilta förbrytelser ägt rum, efter thy sorn lag och författningar, i hvarje fall, innehålla. I oskiljaktigt sammanhang hvarmed jag anser alldeles nödvändigt, att den genom Kongl, brefvet d. 15 Dec. 1762 gifna föreskrift, att landsoch stadsfiskaler, i mål af ifrågavar:de beskaffenhet, ej måga börja någon lagsökning, innan de af kyrkoherden i församlingen inhämtat skriftlig berättelse om saken och dess sammanhang, och sådant, med alla dertill hörande omständigheter liar 318 Den 31 December f. m. Justitie Kansleren anmält, samt derpå erhållit hans svar och utlåt, må icke blott bibehållas, utan erinran om iakttagande deraf tillika göras, på det icke domslolarne må slika mål obehörigen uptaga och personer i följd deraf blifva dömde och straffade, som, derest en sådan anmälan skett och Justititie Kanslerens yttrande i förskri fven ordning afvaktats, säkerligen icke skolat blifva inför domstol ens angifna, än mindre sakfällde. Begärdes på bordel, hvarefter motionären yttrade: Med afseende derå, att detta är den sista motionsdagen har jag icke velat besvära B. o. Ad. med åhörandet af motiverna lill denna min motion, men jag anhåller, alt vid det plenum, dä motionen härnäst förekommer, fä äran ytterligare utveckla desamma. FIr Carlheim Gyllenskjöld, upläste vidare en sålydande motion:
Utskottets Betänkande, VIII s 335 — 38p, afslag. af Adeln, IX s 273, bif. af PresteStåndet, IX s 287, af BorgareStåndet, IX s 292. Underd. Skrifvelse, X 1. s 2o3. RiksdagsBeslutet, §. 44- Gårdsby. Se Linodling. Gäldenär, öfver förslaget att bysatt, må vara pligtig sin skuld med arbete aftjena; Motioner, remitt. till Lagutskottet, II s Ii65, 127 9. Utskottets Betänkande, VII i. s 533—• 544» afsl. af PresteStåndet, IX s 409, återrem. af Adeln, IX s 419» af BorgareStåndet, IX s 4a5, af BondeStåndet, IX s 421. Ytterligare Utlåtande, VII 2. s to56 — 1067, lagdt till Handlingarne af PresteStåndet, IX s 998, förkast, af BorgareStåndet, IX s 999. PiiksdagsBeslutet, §. 27. Gärdesgårdsdelningar, om bestämmande af ordningen för stadfästelse m. m. å af Landtmätare verkstälde; Lagoch Ekon. Utskottens Betänkande, VII 2. s 1184, 1185. bif. af PresteStåndet, IX s 1024, af BorgareStåndet, IX s 1029. Ytterligare Utlåtande, VII 3. 1. s 226, 227, lagdt till Handlingarne af PresteStåndet, IX 3. s 120, bif. af BondeStåndet, IX 3. s 137, lagdt till Handlingarne af Adeln, IX 3. s i4g, af BorgareStåndet, IX 3. Gästgifveriet anläggning, om; Motion, rernitt. till Ekon. Utskottet, II s 1192.
Jag bar förut yttrat mig om den form, under hvilken jag anser, att förslag till löneförbättringar böra framkomma eller inför representanterna anmälas, och behöfver således icke förnya min framställning i denna fråga; men jag vill blott tillägga, att jag anser det mindre grannlaga att oombedd framkomma med begäran om löneanslag, under förutsättning, att capitainer vid Artilleriet med lägre löner äro de mest vanlottade. Jag skulle vara för mycket orättvis mot dem, åt hvilka befälet inom vapnet blifvit anförtrodt, om, med förutsättning, att ett sådant förhållande verkligen existerade, någon anmälan derom likväl icke ägt ruin. Men K. M. har, uti Sin Propos. till R. St. om ökade anslag, begärt löneförhöjning för dessa Artilleri-capitainer, blott icke till den summa, som 1111 föreslås; ty å capilainernas löner, 54o R:dr, är förhöjning begärd till 600 R:dr. Jag anser denna tillökning tillräcklig i jemnförelse med lönerna för andra officerare i Arme'en inom samma grad. Då en capitaine med lägre lön vid indelta Armeen endast njuter 500 R:dr B:co, anser jag en officer i samma grad vid Artilleriet böra vara belåten med 600 R:dr samma mynt. Den jemnförelse, man gjort emellan Gardes-reg:terna och Artilleriet, anser jag icke vara nöjaktig; ty ehuru det visserligen är sannt, att vissa af Gardes-reg:ternas officerare, särdeles capitainerna, äro högre lönta än flera bland de äldre capitainerna vid Artilleriet, bör dervid likväl betraktas, att arlilleri-officerarne äga anledning att hoppas hastigare avancement till capitainesplatserna. Gardes-regtternas subalternofficerare, som kunna avancera lill högre löner, äro 26 till antalet, men hafva endast 8 löner, hvaraf de möjligtvis kunna komma i åtnjutande. Vid ett
Detta vore riktigt, om upplåningen varit bestämd att ske mot samma ränta som utlåningen; men nu är förhållandet, att Riksg.cont:s upplåning skulle ske mot 4 procis ränta och 1 procts amortissement, då deremot de enskilda låntagarne skulle betala 5 proc:» ränta och 1 proc:s amortissement, i följd hvaraf man lätt finner, att Riksgrscont., som i ränta och amortissement för ett capital af 2 millioner skulle betala 100,000 r:dr, men för ett capital af 1,840,000 skulle uppbära no,4oo r:dr, alltid hade ett öfverskott af 10,400 r:dr i silfver eller Hamb. b:co för betäckande af egna omkostnader. Således låg häri ingenting stridande mot tankelagarna. Hvad åter beträffar den andra saken, som talaren framdragit till stöd för sin sats, eller att hypotheksföreningarnas åläggande, att jemte ränta och capitalafbetalning ansvara för alla kostnader i och för det nu ifrågavar. lånets upptagande, icke skall stå tillsammans med hypotheksföreningarnas skyldighet att endast erlägga 6 proc årligen, deraf 4 skulle beräknas som ränta och 2 som capitalafbetalning; så har den varde ledamoten härvid förgätit försatsen i den K. proposm, som innehåller, att ingen förlust för staten skall i något afseende uppkomma af detta lån. Alla omkostnader måste, i följd häraf, i främsta rummet ligga på föreningarna och 19 H. i3 98 Den 3 Februari e. m. amorteringen först komma efteråt, hvadan det är gifvet, att beloppet af amortissementet helt och hållet beror på de vilkor, hvarunder lånet kan erhållas, och någonting stridande mot tankelagarna finnes således icke heller häruti. Samme talare har Ufven yttrat sin förvåning deröfver, att man icke i denna fråga velat fästa afseende på den nuvar. höga coursen, i hvilken han sett ett hinder för lånets indragande. Jag måste bekänna, att jag å min sida förvånas öfver en sådan åsigt; ty efter mitt begrepp måste det just vara ert stor förmån att hafva hög cours vid lånets indragande.
Detta sätt att raisonnera synes mig åtminstone mindre uplysande; och då den värde talaren icke förebringat några mera talande skäl till stöd för sin begäran om bifall lill Utsk:s förslag, förmodar jag mig deremot, på grund af hvad jag haft äran andraga, hafva förebragt fullkomligt giltiga skäl för en anhållan om återremiss, på det att Utsk. må beredas tillfälle ånyo öfverväga saken, och föreslå eu lämplig ändring af Instruktionen härutinnan. Hr von Kraemer: Till följd af Frih. Cederströms upmaning till mig, får jag tillkännagifva, att före riksdagen, e. o. kanslisterne, efter deras tillsättande, skola ombesörja utskrifningen af de många och långa bänk. och upropslistorna m. m. Ilr von Hartmansdorff: Frih. Cederström har ansett snabbskrifning ej böra såsom oeftergiflig! vilkor fordras för anställning i Ridd.-kansliet. Jag deremot tror, alt R. o. Ad. bör bibehålla delta vilkor. 1 min ungdom har jag (jenstgjort såsom Ridd.Sekret., och då erfarit huru ansträngande det var, att ordagrannt upfatta ledamöters yttranden serdeles i mera allmänna frågor, t. ex. om bränvinstillverkning, judarnes friheter, o. a. d., hvilka äfven då förekommo. Snabbskrifningen är en konst, som ofantligt lättar mödan och bör med liden blifva mera utbildad än hon f. n. är. Om alla de antagna e. o. kanslisterne icke ega den färdighet i snabbskrifning, att förandet af Ståndets prot. kan dem i allmänhet anförtros, så bör de dock hafva någon färdighet deri och den, så stor, att de kunna inträda i de s. k. nolariernes ställe vid deras förfall. Vi hafva sett att det vid riksdagarne mången gång är svårt alt erhålla notarier, emedan den ene afgår hit och 12G Den 24 Maj. den andre dit. Fordrades då icke snabbskrifning för anställning vid Ridd.-kansliet, så skulle ännu större svårigheter upkomtna vid deras platsers återbesättande.
Telegrafers och signalers underhåll . 5,407: 14. Banbetjeningens aflöning . 43,607: 13. Diverse utgifter . 12,489: 60. Trajik-afdelningen: Bevakning och signalering 4,719: 5. Betjening för passagerare-och godstrafiken 53,028: 81. Skrifmaterialier och postporto m. m 4,605: 62. Yed och belysning inom stationerna 5,414: 97. Maskin-afdelning en: Maskiners och verktygs underhåll 7,518: 27. Lokomotivers och tendrars dito 36,335: 9. Passagerare vagn ars dito 6,558: 53. Aflöning åt lokomotivförare m. fl 39,415: 64. Förråds-af delningen: Transportkostnad för materialier 1,861: 91. Dito för inventarier 76: 46. Summa 3,146,617: 80. e) Sammanbinduingsbanan Örebro—Hallsberg. Debet. Tillra,nrar .. Leverering: Kredit. Utgifter: Kulvertar och afloppstrunnnor 8,236: 43. Viadukter och broar 35,918: 71. Transport och nedläggning af sliper och räler 57,330: 74. Vaktstugor och postkurar 206: 8. Stängsel, grindar och bommar 6,995: 13. Rörliga materielens uppsättning 1,549: 78. Helg-, regnoch rastedagar 2: — Expropriations-omkostnader 7,754: 80. Afskrifning (slitning å förrådet) 33,509: 80. ^Förvandling (effekters slopning) 4,312: 22. Balans till år 1862: Materialier och inventarier 414,351: 96. Anmärkning: Tillsammans 574,709: 65, f) Södra stambanan från Malmö; bygguadsafdeluingen. Debet. K re dit.
Bi-näringar af alla slag, i förening med Jordbruket, är det som framför allt torde bidraga till Landets förkofran. Norrland är deraf ett talande bevis; för 60 år sedan illa befolkadt och fattigt, nu folkrikt och välmående, exporterar årligen omkring 100,000 Alnar Ridd. o. Ad. Prot. II. B. 46 354 Den 5 Januarii. finare Lärfter. Småland torde snart, med fortsatt understöd och utvidgad uppmuntran till samma Näringsgren, visa huruledes flere af våra Provincer inom kort tid kunna genom Binäringar hringas till välmåga. Skulle Riksens Ständer finna för godt, med alfvar vilja tänka på Grundorsakerne till den förlägenhet, hvaruti Landet sig befinner, och i sammanhang dermed, på sätt jag ganska ofullständigt framställt, utse hjelpemedel, samt derjemte uppmuntra och stadfästa så väl enskild som allmän sparsamhet; så tror jag att det af Baron Wrangel föreslagna Beslut, att inga nya Utgifter, af hvad namn som helst, måtte bifallas, blir öfverflödigt, lika som det uti sin Grundprincipe vore origtigt, att Riksens Ständer, genom Preliminaire-beslut, skulle binda händerna, så att äfven ett oundvikeligt och nyttigt ändamål ej kunde åstadkommas. Att dessa mina Anmärkningar och Förslag må få åtfölja Friherre Wrangels Memorial till StatsUtsköltet och de öfrige Stånden, i händelse Ridderskapét och Adeln, i anledning af dess gjorda anhållan, sålunda besluter, samt att det derjemte må med Bancooch Oeconomie BesvärsUtskottet communiceras, derom vågar jag vördsamt anhålla. Lades på Bordet. T) en 5 Januarii. §55 Herr Montgomerie, Gustafuppläste följande; Då det af Friherre Björnstjerna, Magnus, lika billigt som rättvist i Högloft.
Lilla Bjurum, Öfverste-säle vid Westgötba Regemente, har sig underlagde 6j£ mantal, fördelade i sju arbetslag, hvilkas arbetssky Idighet blifvit, på grund af Resolutionen den 22 Juni 1798, hvilken såsom arbetskontrakt tjenar till efterrättelse, uppskatiadt att motsvara 153 öke-, 628 dränge och 133 qvinuo-dagsverkpu. Vid beräknande af penningevärdet å dessa dagsverken har, med afseende å den på stället varande goda tillgång på legde arbetare, medelinarkegåugspriset icke ansetts böra tagas till grund, utan dervid i stället följts de derunder i allmänhet gångbara prisen, nemligen 1 R:dr 8 sk. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 STOCKHOLMS HÖGSKOLAS n TTI . , T JTJlilDISKA BIBLIOTEK IJ I H A IN (i TILL \ iahhhukbu not ilin vid Lagtima Riksdagen i Stockholm Åren 184T och 1848. NIONDE SAMLINGEN. Riks-Stdndens Protocolls-Vtdrag, sorn innefatta Remisser och Beslut. Utdrag af Protokollet, hållet hos Höga). Preste-ståndet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den ig November 18 4 j. S. D. Beslöt Ståndet, att det skulle vara främmande åhörare medgilvet ått bivista Ståndets plena under innevarande riksdag; och kommer i detta hänseende att tjena till efterrättelse, hvad i Kongl. Majrts Nådiga Bref den 1 Mars 1830 och elen af Ståndet utfärdade ordningsstadga är föreskrifvet och af hvilket Nådiga bref och ordnings-stadga afskrifter anslås å dörren till Ståndets pleni-lokal. Ut Supra. In fidem Gustaf Törnstrand. Utdrag af Protokollet, hållet hos Högloft. Ridder skåpet och Adeln den 20 November 18 4/- S. D. Beslöt Höglofl.
Den består hufvudsakligen uti inköp af landsortens produktion af spannmål, bränvin, fläsk och några andra varor och deras utskeppning till afyttra lide i Stockholm, Gefle och Götheborg och, hvad spannmålen beträffar, lill hamnar i Blekinge. Handeln bedrifves af 7 handlande med biträde af 11 handelsbeljenter. Fabriksrörelsen befinner sig härstädes ungefärligen i samma skick, sorn för 5 år sedan. De bedrifvas af 11 egare och mästare, 37 gesäller och andra arbetare. Arliga tillverkningen uppgifves ega ett värde af 13,765 R:dr. Handtverkerierna bedrifvas af 38 mästare, 28 gesäller och 49 lärlingar. Sillfisket idkas med 9 så kallade vrakekar af 36 personer. Sjöfarten liar varit efter uppgift i tilltagande. Den idkades år 1838 med fem fartyg öfver 10 läster af tillhopa 109 svåra lästers drägtighet och med 4 fartyg under 10 läster. Sistlidna år idkades den af 9 fartyg öfver 10 läster, tillhopa dragande 221 svåra läster, och med 5 fartyg under 10 läster. Staden eger ej stapelrätt, eger dock Nådigt tillstånd att från Bornholm direkte införa och lill samma ställe utföra vissa varor. Stadens jord innehåller 306 tunnland och brukas af stadens invånare. Christianstads Landskansli den 28 Juni 1844. GEORG von ROSEN. J. N. BRÅKENHIELM. Femärs-berättelse frän Christianstads Län. 3 - i . mariée »44*38 BEFALLAIN GSHAFVANDES UTI lllekinge Län TILL EO^GL. MAJIT i underdånighet afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE för Åren 1838, 1839, 1840, 1841 och 1842. STOCKHOLM, 1844. TRYCKT HOS P. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare. i:o. Länets allmänna beskaffenhet. Sedan sist afgifne underdåniga Femårs-berättelse hafva inom
Maj:t nu uppgifna ändamål blifva disponibel. På samma gång Utskottet anser det vara synnerligen angeläget att skicklighet i ladugårdsskötsel och mejerihandtering allt mera i landet utbredes, synes det Utskottet, som om genom vidtagande af den utaf Kongl. Majit föreslagna åtgärd, tillfälle till förvärfvande af en dylik skicklighet skulle kunna med samma anslag beredas ett större antal personer, än om ytterligare en särskild mejeriskola blefve för ändamålet inrättad; och får, på grund häraf, Utskottet tillstyrka, att det af Kongl. Majit äskade beloppet, 3,000 Ridr årligen, måtte af Rikets Ständer beviljas. 23:o. Uti en inom Borgare-Ståndet väckt, till Stats Utskottet remitterad motion (JV° 191) har Herr P. G Alander hufvudsakligen anfört, hurusom den främsta orsaken till den raska utveckling, jordbruket inom vårt land under de sista 30 åren vunnit, vore att söka i de många läroverk, som småningom inrättats för meddelande af undervisning i detsammas ändamålsenliga och rationela bedrifvande. De två nu befintliga Landtbruks-instituterna, det eria i norra ändan af den egentliga sädesodlande delen af riket, det andra i dess sydligaste del, voro dock, enligt 54 Stats-Ulskottets Utlåtande M 99. motionärens åsigt, icke tillräckliga för hela riket, utan borde de begge slättländerna öster och vester om Wettern erhälla hvar sitt Institut och mähända Norrland också sitt, innan landets behof i detta hänseende kunde anses fyldt.
Men härigenom upphäfves dock icke behofvet hvarken af en allmännare förhöjning i beskattningen, eller af den felaktiga tarifens omarbetning, ej heller af utförligare föreskrifter för uppmätningen till beskattning af de olika klassernas bränvinsbränningsredskap; och jag nödgas alltså reservera mig deremot, alt förslag i dessa afseenden icke blifvit af Utskotten framlagda.” af Ingemund Odin frän Gottlands län: ”Emot det beslut, som sammansat ta Bevillnings-, Lagoch Allmänna Besvärs-Utskotlen fattat i 28 §, rörande beskattning af bränvinstillverkning af femte klassens ångredskap, får jag mig reservera. Man vet, att, då ingen panna pä flera år funnits begagnad i denna klass, sådant härrört af för hög beskattning, och detta är en sanning. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 iStatsoch Banko-Utskottens B et änkan den. 297 insatta eller hädanefter ingående Actie-bel oppet, intill Discont-Octroijens slut eller år 1835, samt att inkomsterne af Götha-Canal-Verk, i trion som de uppkomma och forökas, må dertill användas, och bristen af Staten fyllas.” Herr Grosshandlaren Videberg förenade sig med Herr Lagmannen Noréus. Herr Grosshandlaren Settervall åberopade dess vid målets afgörande uti Höglofl. Statsoch Banko-Utskottens sammansatte Finance-Beredning gjorde reservationer, att nemligen Herr Grosshandlaren ansåg Staten icke böra taga ringaste befattning med Canal-byggnaden, enär, i Herr Grosshandlarens tanka, det skulle vara en National-vinst , om hela Verket kom att afstadna, så mycket mera, som Canalen, äfven sedan den blifvit fullbordad, alltid blir en ständigt frätande kräfta. Ut supra. Rikets Höglofl. Ständers Statssamt Bankoutskott s Utlåtande öfver den del af Kongl. Majsts Nådiga Proposition af den 17 December 1817 om Götha-Canal-arbetets fortgång och befrämjande , som angår ett särskilt Förskott till hvarjehanda nödvändiga utgifter, under vinter-månaderne.