Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stånd för någon tid bland folket njuter så litet förtroende, att detta folk, örn valen äro samfälda, utur samma Stånd väljer ett mindre antal representanter, än nödigt är till bevakande af vissa intressen, den framskridande odlingen och deu Ilia pressen äro säkrare medel att återgifva ett sådant Stånd eu orättvist forlorad inflytelse, än en serskild representations-rätt, som i sådane omständigheter knappt skulle tjena till annat, än att göra desse intressen förhatliga. Ett samfäldt försvar af alla sansade, i besittning af en högre bildning varande, män skall ofelbart gifva saken ett vida bättre stod, än allt hvad som kunde åstadkommas af män, hvilka ansågos tala i egen sak. Påståendet, att de stora nu representerade intressena och representerade smärre, kan med fog omvändas. De stora nationella intressena måste, så vida de verkligen äro hvad de kalla sig, åtminstone lika säkert vid samfälda val finna sina representanter, som de smärre finna sådane vid däss-val. Inkastet, att Corporalions-val omfattas med mera intresse, än samfälda val, torde bevisa för mycket. Det grundar sig nemligen på förutsättningen af ett Corporations-intresse, hvilket visserligen icke nödvändigt måste stå i strid med landets allmänna; men likviil lika ofia kan vara i sådan strid, som i öfverensstämmelse dermed. Om det senare är fallet, kan Utskottet icke inse något skäl, hvarföre icke det samfälda valet skulle omfattas med samma intresse, som classvalet; hvarföre den väljande icke skulle kunna hoppas, att hans Corporations-intresse skulle af representanter, sorn blifvit utsedda genom allmänna val, lika väl bevakas, som af sådane, sorn blifvit utsedda genom classval. Sådant skulle åtminstone högst kunna bala ras i Stater, der det politiska Sifvet länge antingen legat i fullkomlig dvala eller åtminstone varit slutet inom några få classer; och der Corporationsintressen således varit de enda, med hvilka medborgarne i allmänhet sysselsatt sig. Och äfven der synes faran inskränkt till sjelfva öfvergångsperioden. Deri är slut, när nationen fått medvetande af sin nya kallelse, ocii medborgarens synkrets hunnit vidga sig.
Sjöborrar i hafven kring Novaja Semlja 1: 142 n. Sjöjungfru sedd under Hudsons resa 1: 243. Sjökon, se: Rhytina. Sjömärken, ryska, på Novaja Semlja 1: 217. Skalbaggar, på Novaja Semlja 1: 141. ― i norra Sibirien 1: 307. ― vid Port Clarence 2: 241. Skog i Sibirien 1: 366. Skopter i Sibirien 1: 372. Slafvar bland tschuktscherna 2: 129. Smitt, F. A. 2: 64. Snobberger, Cornelis Piersz. 1: 247. Snups, Michael 2: 159 n. Snäckor, se: Mollusker. Snöyra under öfvervintringen 1: 467. Sobelskinn, deras värde fordom i Sibirien 1: 425. Somateria mollissima, se: Ejder. ―― spectabilis, se: Praktejder. ―― V-nigrum 2: 47. Spetsbergen, dess upptäckt tillskrifven Willoughby 1: 59 n. ― upptäckes af Barents 1: 234. ― ryska fångstfärder till 1: 278. ― norska fångstfärder till 1: 279. Spetälska i Japan 2: 347. Spisordning under öfvervintringen 1: 462. Staten Eiland, se: Mestni-ön. Stensliperier i Kanton 2: 400. Sterna macroura, se: Tärna. Stockholm, ankomst till 2: 461. ― Vegas ankomst till 1: 399. Strix nyctea, se: Fjelluggla. Strömförhållanden i sibiriska Ishafvet 1: 17. ― Utfärd till stranden af Borneo 2: 410. ― porträtt 2: 438. Sues, ankomst till 2: 442. Svallvågor från nedfallande isstycken farliga för fartyg 1: 174 n. Svan (fartyg och flod) 1: 211. Svarta Svenska krigsfångar i Sibirien 2: 176. Sylvius, Aeneas 1: 50 n.
Bättre åtgärder äro sålunda nödiga; och då Staten i Bankens stereotyperings-anstalt äger en, i sådant hänseende, utbildad konstskicklighet, torde der slämplingen böra äga rum. Jag får sålunda föreslå: All R. St. i und. anhålla, ali K. M. måtte anbefalla Stats-contoret att låta vid R. St:s Banks pappersbruk Tumba förfärdiga det för Charteesigillatae-contoret nödiga papper, såväl till skrifningskartor sorn biläggning, hvilket papper bör, i afseende på lätthet att från annat åtskiljas och svårighet att eftergöras, erhålla all möjlig fullkomlighet. Att de likaledes måtte besluta, alt, i stället för den nu i Riksg.-cont. verkställande hvitstämpling, en annan, af möjligaste svårighet att eftergöra, kommer att begagnas, för hvilken verkställande biträde af Bankens stereotyperingsanstalt och under derstädes för sedeltillverkningen införda controller må begagnas. Vid flera riksdagar har man, i ökad controll å den s. k. korlstärnplingen, trott sig finna ett medel att bringa denna a H. 3a D«n 19 Februari e. m. inkomstkälla till någorlunda enlighet med det belopp, som den borde utgöra, om den riktigt utgiuge. Men afven de vid sista riksdag i detta hänseende vidtagna åtgärder hafva icke fört till önskadt resultat. En af de största svårigheterna att öfvervinna, är stämpelns ringa yta, som hindrar att gifva de lätt märkbara drag, hvilka göra åtskiljandet från en falsk stämpel af mindre fulländning lätt för ögal. Man har derföre i flera länder, t. ex. Frankrike, vidtagit den åtgärd, att sjelfva convolutet innehåller stämpeln, hvarvid hvarje fabrikör vid strängt vite — i Frankrike för hvarje lek 5oo francs, — är anbefald att förse sig med stämpladi convolut, hvilket med lika vite måste finnas å hvarje kortlek, som lill salu utbjudes.
Maj:t föreslagna förändring rörande ifrågavarande chefsindelning, hemställer att Kongl. Maj:ts nådiga framställning derom icke måtte af Rikets Ständer bifallas. 10:o. I enlighet med hvad Rikets sednast församlade Ständer medgifvit och hvarom Kongl. Maj:t jemväl nu erinrat, tillstyrker Utskottet, att öfverskottet af de indelning sränt or, som förut ingått ensamt till rusthållare vid södra bataljonen af Bohusläns regemente, må fortfa - Slats-Ulskoltels Utlåtande, Jlf 83. 11 rande ställas till Kongl. Maj:ts disposition till betäckande af de kostnader, sorn för statsverket uppkommit genom nämnde bataljons förändring tills vidare till likhet med roteradt infanteri. ll:o. Ehuru Rikets sednast församlade Ständer icke funnit godt bevilja det af Kongl. Maj:t då äskade anslag till inrättande af instruktions-kompanier för indelta infanteriet, har Kongl. Maj:t likväl funnit sig föranlåten att, på det för in delta arméens infanteri och jägare-trupper måtte kunna tillvägabringas en rekrytundervisning af omkring tre månaders tid, af Rikets Ständer nu begära till berörde ändamål 37,300 R:dr, deraf 33,000 R:dr till personalens underhåll, samt 2,300 R:dr för vidmakthållande af nödige sängoch husgerådspersedlar m. m., äfvensom för en gång till dessa persedlars anskaffning en rund summa af 24,000 R:dr.
Prol.-Utdrag den 14 ålars 1S63. 269 S. D. Föredrogos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: JV3 93, i anledning af väckta motioner om utländska lotterikollektörers samt inoch utländska försäkringsbolags verksamhet i riket. Bifölls. JV2 96, i anledning af väckt motion om meddelande af allmänna föreskrifter, beträff.mde vilkoret) för sparbankers stiftande, m. m. Med afslag å Utskottets hemställan, biföll Ridderskapet och Adeln det förslag, som Herr Isberg uti sin vid Betänkandet fogade reservation afgifvit. S. D. Vid föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, JVH 94, i anledning af väckta motioner om ändring i sednast utfärdade stadgar för Carolinska Medico-chirurgiska institutet, blef detta Betänkande af Ridderskapet och Adeln bifallet. Från Högv. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo meddeladt Utdrag, JV2 197, af Höglofliga Ridderskapet och Adelns Protokoll, för den 4 dennes, innefattande dels bemiilda Riks-Stårids beslut, att Rikets Ständer skulle tillsätta ett särskildt Utskott, bestående af fyra ledamöter af hvarje Stånd, för att handlägga Kongl. Maj-.ts nådiga Proposition med förslag till ny Sjölag, dels inbjudning lill de öfriga Riks-Stånden att med Ridderskapet och Adeln i detta beslut sig förena. Inbjudningen blef af Preste-Ståndet antagen. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämrida Betänkanden och Memorial: JV2 93, i anledning af väckta motioner om utländska lotterikollektörers samt inoch utländska försäkringsbolags verksamhet i riket. Bifölls. JV5 96, i anledning af väckt motion om meddelande af allmänna föreskrifter, beträffande vilkoren för sparbankers stiftande, m. m. Bifölls. JV° 101, i anledning af väckt iörslag om en embetsexamen för inträde i de förvaltande verken.
Militär Kontoret : 1 Adjutant, utom lön vid något af ArtilleriReg:tena, arfvode Tredje Afdelningen. Befästningsoch Byggnads-arbeten. Chef: FortifikationsGeneralen (Chefen för IngeniörCorpsen), som på Generalitetets stat är till lön upförd. SousChcf: Öfversten vid IngeniörCorpsen, som upbär lön på denna Corps stat. i-.sta Byrån. Befästnings-arbeten: 1 Adjutant, med lön på IngeniörCorpsens stat. 1 Kamererare lön 1 Bokhållare, tillika Revisor, ... » 1 Kammarskrifvare » 2:dra Byrån. Kronans hus och byggnader: 1 Intendent, utom lön såsom Major eller Kapten å IngeniörCorpsens stat, arfvode Erhåller derjemte skjuts och traktamente under årliga inspektionsoch besigtningsresor. 1 Kammarskrifvare, tillika Kanslist, honom till biträde lön Fjerde Afdelningen. Fältmätning och Telegrafering. Chef: Chefen för Topografiska Corpsen, som upbär lön å denna Corps stat. SousChef: ÖverstLöjtnanten vid Topografiska Corpsen, som på denna Corps stat lön åtnjuter. Byrån : 1 Adjutant, hvartill utses en Officer vid Topografiska Corpsen, med lön på dess stat. Femte Afdelningen. GeneralKrigsKommissariatet. Chef: Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den 12 Februari. 301 ringa aflönar tjenster med sä stora och sä olikartade vetenskapliga skyldigheter. En annan minskning, som bland andra blifvit gjord af StatsUtsk. är indragningen af en ritare. Enligt Utslcs förslag skulle vid embelsverket endast finnas tvenne ritare, hvardera med 400 r:dr. De mångfaldiga, stora och noggranna ritningar, hvilka fordras för så vigtiga arbeten, som här förekomma, kunna icke utan tvenne personer utföras, hvilket lätteligen torde inses af hvar och en, som varit i tillfälle att derom taga någon kännedom.
Härvid förekom först och bifölls Utsk:s hemställan ang:de en af Riksdagsfullmäktigen Tobias Lind väckt motion. Vidare förekom Utsk:s yttrande ang:de en af Prosten Söderberg väckt motion, och yttrades härvid af: Gr. Björnstjerna, Carl Magnus: Det gäller här Natio nalTheaterns vara eller icke vara. Bör en dylik inrättning finnas, är en fråga, som icke behöfver utförligt utvecklas för att här med Ja besvaras. Dess inflytande ej allenast på landets bildning och smak, utan äfven på lifligheten af dess nationella känslor, är allt för stort för att kunna af en uplyst fosterlandsvän förbises. Hvilket mägtigt inflytande utöfvar ej ännu i dag Shakespeares snille på hela det Engelska folklynnet. Deti nästa frågan blir då, kan en sådan Theater underhålla sig sjelf. Lika lätt som den första frågan besvarades med Ja, torde denna sednare kunna besvaras med Nej. Erfarenheten har visat att en dramatisk scen, i och för sig kan bära sig, men en NationalTheater måste, för att upfylla sitt höga ändamål såsom bildnings-anstalt i stort för nationens smak icke allenast hafva en dramatisk utan äfven en lyrisk scen med tillhörande körer och ballet. Under sådant förhållande har andra länders erfarenhet visat att den icke kan uppehålla sig med egna tillgångar. Det vore orätt att jemföra oss med Europas stormakter, jag vill derföre blott hålla mig till Stater med mindre folkmängd än Sverige, så t. ex. gifver Danmark .200,000 Rdr, Bajern ungefär lika mycket, och det lilla Sachsen öfver 100,000 Rdr årligen till NationalTheatern. Hvem skall då betala det anslag som oundgängligen fordras: Månne Konungen? En så orimlig tanka har troligen alldrig upstått i något annat land än vårt. Jag antar således såsom ett axiom att underhålls-skyldigheten åligger Staten. Huru har denna då upfyllt sin pligt? Jo under det att Konungen understödde Theatern med 00,000 Rdr årligen utbetalades under en lång följd af år af Staten till samma ändamål, den oerhörda summan af 6,7 50 Rdr årligen. I en sednare tid fann man dock till och med denna summa allt för stor.
I afseende å de tre landtbruksstipendiater, hvilka såsom elever åtfölja och biträda landtbruksingeniörerne vid deras agronomiska förrättningar och hvilka, enligt hvad Landtbruks-akademien upplyst, för vinnande af behörig kompetens till denna tjenstebefattning måste icke allenast hafva genomgått fullständig lärokurs vid ett af rikets landtbruksinstitut, utan derjemte aflagt landtmäteriexamen samt i vissa delar civilingeniörsexamen, har Kongl. Maj:t, med bifall till Landtbruks-akademiens derom gjorda underdåniga hemställan, i nåder äskat, att anslaget till dessa stipendiater, hvilket sedan förlidna riksdag utgått till äldste stipendiaten med 800 R:dr samt till hvardera af de båda yngre med 600 R:dr årligen, måtte höjas med 400 R:dr, så att årliga understödet för den äldste stipendiaten kornme att utgå med 1,000 R:dr, för den andre med 800 R:dr och för den tredje med 600 R:dr, mot skyldighet för dem att, då de dertill finnas kompetente, utan något vidare tillskott eller arfvode, än ersättning för resekostnader och dagtraktamente i likhet med hvad som tillkommer landtbruksingeniörerne, tjenstgöra såsom extra ingeniörer vid de tillfällen, då antingen reqvisitionernas antal eller förfall för någon af de ordinarie ingeniörerne kunde påkalla särskildt förordnande för extra landtbruksingeniör; Och som Utskottet härvid icke funnit något att erinra, tillstyrker Utskottet, att, till löneförhöjning åt landtbruksstipendiaterne måtte, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, å stat uppföras ett belopp af 400 R:dr. Stats-IJtskottets Utlåtande N:o 60. 27 Befrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmannanäringar. 37:o.
Dess och Rikets Kammar-kollegii och Statskontors underdåniga utlåtande samt derjemte förordnat att emellertid och intilldess Kongl. Maj:t, i anledning af förevarande ansökning, meddelat nådigt beslut, någon exekutiv åtgärd till indrifvande af det från Alis Klosters kungsladugård för år 1863 utgående arrende icke borde ega rum; — så hafva Kollegierne, uti skrifvelse den 19 Augusti 1864, — jemte meddelad upplysning att berörda kungsladugård om fyra mantal med alla dertill hörande egor och förmåner, enligt Kammar-kollegii kontrakt den 1 Mars 1837, af Landtbrukaren Busck innehafves under arrende på tretio års tid intill midfastan år 1867, emot en årlig arrendeafgift af trehundrafemtiofem tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, äfvensom fem tunnor saltad lax särskildt för laxfisket, — beträffande den underdåniga ansökningen instämt uti Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes deröfver afgifna underdåniga utlåtande och tillstyrkande. Med anledning häraf och i enlighet med vederbörande embetsmyndigheters underdåniga tillstyrkan, vill Kongl. Maj:t härmed i nåder föreslå Rikets Ständer för deras del medgifva, att 1863 års arrendeafgift för kungsladugården Åhs Kloster, utgörande, enligt hvad upplyst blifvit, 4,828 R:dr 80 öre R:mt, må varda sökanden efterskänkt. De till detta mål hörande handlingar skola tillställas det Rikets Ständers Utskott, till hvars handläggning ärendet varder öfverlemnadt; Och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Ar och dag som ofvan. CARL J. A. Gripenstedt. Bih. till R. St. Maj:ts Nåd. Proposition J\i 31. Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet ä Stockholms Slott den 7 Novem ber 1865.
De, som enligt 95 § äga att i afseende på bränvinstillverkning göra undersökningar och beslag, vare berättigade att, när de för Kronans rätt och till kontroll mot underslef anse sådant nödigt, låta Uppmäta redskap i Mindre bränneri, fastän den förut är uppmätt och stämplad. Finnes dervid annat innehåll, än stämpel och betyg utmärka, vare ägaren saklös, der ej underslef skett och han deri del tagit. Art, Om afgift för bränvins tillverkning eller destillering. § 42 (38). Afgiften för bränvins tillverkning utgår med 16 skillingar för hvarje tillverkad kanna, bränvinet beräknadt till 6 graders styrka. 12 § 43 (39). Vid tillverkning i Större Iränneri beräknas afgiften efter det tillverkade beloppet, och uppmätes detta under kontrollörs tillsyn. '§ 44 (40). Vid tillverkning i Mindre Iränneri beräknas afgiften efter redskapens afverkningsförmåga, och antages tillverkningen under dygn uppgå till fem sjettedelar af paunerymden, då redskap utan mäskvärmare användes, samt till ett med en tredjedel derutöfver förhöjdt helopp, eller en och en niondedels gång paunerymden, då redskap med mäskvärmare begagnas, pä sätt efterföljande tarif utvisar: Tarif å afgiften, beräknad för dygn. Pannerynid, som återstår, sedan 2 kannors kokrum afdragits. Redskap ulan mäskvärmare. Redskap med mäskvärmare. Banko. R:gs. Banko. R.gs. Kannor. R:dr. sk. r. R:dr. sk. r. Afgift för bränvins tillverkning erlägges förskottsvis och för minst en half månad i sender. 13 % 46 (42). Afgift för den bränvinstillverkning, hvarför anmälan sker hos Konungens Befallningshafvande, erlägges i Landtränteriet, och för den tillverkning, som hos Häradsskrifvaren anmäles, till Kronofogden.
• särskildt vattendrag eller sjö vederbörande sakegare skulle lem-nas tillfälle att sig yttra, men en sådan undersökning, för såvidt ' den afser vattendragen eller sjöarna, oss veterligt, icke egt rum, samt hvarken Jörns, Malå, Sorsele, Arjeploug ' s eller Arvidsjaur * s socknar, hvilka ligga vid vattendrag, som tillhöra Skellefteå elf, icke blifvit, för så vidt vi känna, i ärendet hörde, kunna vi icke finna annat, än att ärendet icke blifvit fullständigt utredt, och att fördenskull, om saken emot vår mening tillhör administrativ myndighet, densamma bör ännu en gång till Konungens Befallningshafvande återförvisas. Till slut be vi i djupaste underdånighet att få fästa Eders Kongl. Maj: t uppmärksamhet derå, att myndigheternas beslut, derest detsamma fastställas, skulle djupt ingripa i sågverksindustrien och, så vidt yi förstå, Jielt och hållet tillintetgöra densamma af det skäl, att sågverksegame icke skulle kunna konkurrera med exportörer af bjelkar och sparrar; att emellertid dylikt virke endast inbringar för landet hälften af hvad sågadt virke tillför detsamma; att, om sågverksrörelsen förstöres, en otalig mängd arbetare utan tvifvel blifva sysslolösa och utarmade, samt att statenoch kommunen skola gå förlustige de rikliga kontributioner, sona sågverken nu betala. På grund af hvad vi sålunda och förut anfört, samt då den bark, som under flottning lossnar från sågtimret, bevisligen ej läg * ger sig på elfvarnes botten, få vi underdånigst yrka, att Eders Kongl. Maj: t måtte upphäfya öfverklagade utslaget och antingen förklara de myndigheter, som i saken dömt, hafva varit obehörige att med frågan sig befatta, eller ock återförvisa ärendet för ny behandling till Kongl. Maj: ts Befallningshafvande eller ändtligen ■ogilla det af myndigheterna stadgade vitesförbudet. Den 28 juni 18781 Norsjö socknemän och Skellefteå socknemän genom ombud. Häruti instämma underdånigst A. Markstedt &amp; Söner.
Län blifwit frän förändring i flyltningsliden undancagne, anser Iltstottet de omständigheter, som förre Betänkandet härom upgifwer, wara skäligen talande för veste undantag; och när härtill kommer, i anseende kill Skäne, ari alla flyttningar, hwilka stola göras efter enstiften i nämnde province, öfwer alt mäst beredas i Junii manad, dä nya husbyggnader ä de längre korrt belägne skiftena ensamt fordra flere personers trägna arbete för att i rid blifwa fullbordade, samt det förhållande äfwen betraktas, att de för Riket stadeliga utflyttningar af Tjenstehjon frän Skäne till Dannemark i synnerhet företagas sommartiden, hwartill en lastare urwäg onekligen skulle upstä om Tjenstehjonen denna tiden icke här wvre bundne af en ännu fortfarande Legostämma, Dcn 14 Zebruarii. 693 som i Dannemark in ne faller den 16 Junii; Och hwad Nilgär Rike-s Norra del, att de der brukeliga för orten nödwandiga fäbodeställen i Junti mänad för ra beständig .illfyn af Tjenstehion, hwilkas hemkallande för flyttningen, ofta pä flere mils afstånd, synes utgöra en märkelig olägenhet, fom ännu längre skulle erfaras genom det i stället nykomna Tjensiehjouels saknade kännedom om Husbondens tillhörighet, hwars wärd komme att Hjonet anförtros, förmodar Utskottet fig äga alt stal art jemwäl i denna del förblifva ivid dest förra tillstyrkande, hälst sädant undantag icke lärer kunna förändra eller förringa nyttan i det hela, i fyune-het fom, om man får döma efter erfarenheten hittills, den af Herr Hof-RätisRadet I^L)'KenLvlä anförde frihet för Tjenstehjon att flyta fran en provin cs till en annan, ej syn ner. ligen begagnas aldraminst frän Södra till Norra orterna. Hmiltet dock Riksens Högloft. Ständers egen pröfning mördsammeligen underställes. Stockholm den Zv Januarii »812.
Län sedan den 22 i denna månad på hordet hvilande motion om anordnande af statsmedel till uppköp af spanmål i missvextår, samt örn sockne-magasinsinrättande, jemte ett, af David Andersson från Hallands Län, i anledning deraf, afgifvet skriftligt anförande; 2:o Anders Anderssons från Östergöthlands Län den 22 i denna månad på hordet lagda motion om en gemensam dag och ort för mantals-skrifningar och uppbördsmöten; samt 3:o Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer af den 8 i denna månad, örn upplåtande till Upsala Central-hospilal af några Kronoparken Åsen samt Ulltuna Kungsladugård tillhörige jordar. Lag-Utskottet: Ett af Nils Persson i Örebro Län afgifvet skriftligt anförande, i anledning af Petter Mårtenssons från Jönköpings Län, den 22 i denna månad, till Lag-Utskottet remitterade motion om upphörande af spöstraff och kyrkoplikt, jemte de af flere bland Ståndets ledamöter dervid afgifne yttranden. Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten : Jöns Erssons från Wermlands Län sedan den 22 i denna månad på bordet livilande motion om ändring 1 Kongl. Förordningen den 8 Februari 1681, angående Presterskapets lönevillkor, m. m. S. D. Remitterades lill Stats-Utskottet : l:o Anders Anderssons från Skaraborgs Län motion om Hofstats-personalens pensionering; 2:o Olof Pehrssöns från Gefleborgs Län memorial om jemnkning af krono-tionde uti sju socknar i Helsingland; Prot. XJtdr. d. 26 Februari i84o. 3:o Petter Jönssons från Jönköpings Län memorial, angående upphörande af eller lindring uti ränte-dagsverks-skyldigheten till Wisings borgs Kungsgård; 4:o Stephan Anderssons från Stockholms Län motion om upplåtande af trenne kronoparker till Färentuna häradsboer; 5:o Per Burges samt Christen Pehrssons från Gottlands Län motion, angående sättet för ränte-persedlars lefverering på Gottland; 6:0 Anders Anderssons från Skaraborgs
ii 100,000: - 300,000: - i Lund Lån 11 500,000: - Kreditiv V 250,000: - 750,000: - i Nyköpins; Lån 11 250,000: - Kreditiv 11 125,000: - 375,000: - i Skaraborgs Län Lån 11 450,000: - Kreditiv ’1 225,000: - 675,000: - i Sundsvall Lån 11 500,100: - Kreditiv . • 11 249,900: - 750,000: - i Uddevalla Lån 11 280,000: - Kreditiv 11 140,000: - 420,000: - i Wisby Lån 11 00,000: - Kreditiv 11 30,000: - 90,000: - i Westerbottens Län Lan • 51 375,000: - Kreditiv 11 187,500: - 562,500: - i Örebro Lån • 11 260,000: - Kreditiv . • 11 130,000: - 390,000: - i Östersund Lån . 11 200,000: - Kreditiv 11 100,000: - 300,000: - fe:gr R:dr 8,880,000: - 65 Transport 8,880,000, — Af det till för sträckningar åt Filial-Banker, på det hela, anvisade anslag, B:dr 9,000,000, voro sålunda reserverade R:dr 120,000, — Sigr R:dr 9,000,000, - Berörde 120,000 R:dr torde komma att till redan varande Filial-Banker af Fullmägtige utdelas, sedan de vid revisionen af Filial-Bankens i Wisby räkenskaper och förvaltning gjorda anmärkningar blifvit af Fullmägtige pröfvade. § 62.