Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det har blifvit en mera vana bos ledamöter inom åtskilliga RiksStånd att öfver alla de oordningar, de trott sig finna hafva inom landsorterne föreslagit, vare sig vid utmätningar eller andra förrättningar, hos R. St. föra klagan och söka rättelse deruti. Jag skulle hafva önskat, att denna väg för afhjelpandet af förelupna missbruk, blifvit så litet som möjligt begagnad. Dessa personer, som besvära R. St. med ärender af föga eller ingen vigt, bade lättare kunnat vinna sitt syfte derigenom att de, om de dertill ägt fog, vändt sig till vederbörande K. bef:de som säkerligen ej underlåtit, att i händelse skäl till klagan förefunnits, lemna sitt biträde för rättandet af de anmärkte missbruken. Denna utväg står motionären och alla andra ännu öppen och då jag icke kan föreställa Den 17 Juli. 147 mig att embetsmyndigheterne i vårt samhälle äro nog glömska af sin pligt, för alt icke befordra rättelse af missbruk, der sådana kunnat sig insmyga, synes det mig som borde man i detta hänseende anlita dessa myndigheter, men icke hos II. St. anföra klagomål hvarigenom R. St. nödgas besvära K. M. med skrivelser i dylika ämnen som detta. Dppbördsväsendet har, sådant det nu är, stått i sekler, utan att hafva öfver sig framkallat någon grundad klagan. Uppbördsförfattningarna innehålla rättighet för kronofogdarne, att antaga s. k. fogdetjenare, hvilka sednare åter äga, att biträda fogdarne med indrifning af restantier. Att nu frambära till K. M. en begäran om förändring i denna föreskrift, anser jag högst olämpligt, då hvarken motionären eller Utsk. derföre anfört några verkliga skäl, och man dessutom icke kan antaga för fullt tillförlitligt hvad enskild motionär behagat andraga. Jag vidblifver således mitt tillstyrkande, att Utsk:s betänk, mätte afslås. Hr Gr. o.
S. D. Föredrogs och remitterades till Bevillnings-Ulskottet Johannes Nilssons från Göteborgs och Bohus län motion, om upphäfvande af Kongl. Kungörelsen den 27 November 1857, i hvad densamma stadgar om kartering af arrendeoch hyres-kontrakter. Prot.-Uldrag den i6 November i859. 45 S. D. Till Lag-UIskottet blefvo efter skedd föredragning remitterade följande motioner, nemligen af: l:o Carl Anders Larsson från Östergötlands län om eli tillägg lill 1 kap. 4 § Utsöknings-Balken; 2:o Samme man om ändring i 27 kap. 2 § Rätlegångs-Balken; 5:o Anders Jonsson från Skaraborgs län om ändring i 2 kap. 4 § och 42 kap. 5 § Ärfda-Balken; 4:o Anders Jonsson från Wermlands län, om inskränkning i bördsrätten till arfvejord å landet; 5:o Nils Svensson från Christianstads län, om ändring i 26 kap. 4 § Byggninga-Balken; samt 6:o Olof Nilsson från Westerbottens län om förändring i Kongl. Brefvet den 5 Februari 4 808 och Kongl. Kammar-kollegii derpå grundade Kungörelse af den 20 i samma månad, rörande företrädesrätt till besittning af krono-jord. Den 46 November. Frän Uöglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Efter skedd föredragning af Bevillnings-Ulskoltets den 42 dennes på bordet lagda Memorial N:o 2, om återlemnande af en utaf Johan Johansson från Calmar län inom Bonde-Ståndet väckt motion, lades detta memorial till handlingarne med förklarande, att Ridderskapet och Adeln ansåg den ifrågavarande motionen böra af Stats—Utskottet bebandlas. S. D.
Benedichs's Rähning d Omkostnader i och för utredningen af Skeppen Försigtigheten, Euridice och Camilla. i :a Art. Hyror, Aflöningar och andre Utgifter för hvilka ingen behållning finnes .• Mathållning för Befälet Sjukhuskostnader Rese-, Traclamentsoell Förliyrnings-kostnader Afdankningspenningar HeinförskatFriingskostnader . Diverse arbetslöner Transporter, Frakter, Assurance, Tull 111. m 3,061: 4- 3. Pragt för ett Fartyg från England och åter £2096: i4- 4- ä tt. 18 23,85o: 7. 4- Assurance i England ä Skeppen 3255 £ hvaraf 2000 £ här upptagas d:o 22,700: — - Skrifmaterialier och Postporto Courirkostnader Extra utgifter 1,684: 35. 4- Dito och Expencer vid Engelske tillsyn öfver utrustningen £ 1545: 6. 8. ä 11. 18 17,578: 8. - Omkostnader för 2 kanonslupar Intressen Arfvode till G. Benedicks l,5oo. — - Dito till Grefve Rosen, hälften af det upptagne £ 787^0 för vivre , 315. >å 11. 18 13,y35: i5. - för en Bokhållare „ to5. Ifrägastallde poster.' Consul Lindbergs Räkning å varor i Helsingör i6,652! 24. J ' » 7 R. II. Strrs Förstärkta StatsUtskotts Memorial, ang:Je Grunderne för den blifvande Allmänna Bevillningen, samt för värdering af Fastigheter. Genom ProtocollsUtdrag af den ytde, io:de och i2:te innevarande månad hafva samtelige RiksStånden till Förstärkta StatsUtskottet öfverlemnat afgörande t af de frågor, rörande Grunderne för Allmänna Bevillningen samt värdering af Fastigheter, hvaruti RiksStånden stannat i olika beslut.
För att, medelst lönebidrag utaf allmänna medel, befrämja utdikningar och a/tappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odling sföretag, hafva Rikets Ständer vid denna riksdag beviljat och anvisat till Kongl. Maj:ts disposition eu summa af Etthundrafemtio tusen R:dr, eller 50,000 R:dr för hvart och ett af åren 1861, 1862 och 1863, att från Riksgälds-kontoret utgå såsom lån emot de i nästföljande § moni. 14 stadgade betalningsvilkor; börande i afseende på öfriga vilkor för sådana låns utbekommande samt ordningen och sättet för utbetalningen deraf de i samma § meddelade stadganden och bestämmelser tillämpas. § MO. (Här införes den af Rikets Ständer genom bifallandet af Ståts-Utskottets Memorial Nio 121, angående vilkoren för anvisade statsbidrag till vägoch vattenbyggnadsm. fl. arbeten, redan godkända § uti nu ifrågavarande reglemente.) § 141. För att understödja och befrämja fullföljandet af en påbörjad fabriksanläggning för bearbetning af marmor från de på och invid Singön inom Roslags skärgård befintliga kalkstensbrott, hafva Rikets Ständer beviljat Fabriksidkaren Johan Richard Schram ett lån af Tjuge tusen R:dr; hvilket, lån, emot vederbörlig skuldförbindelse och sådan säkerhet derför, som af Fullmägtige autages, bör utaf Riksgäldskontorets medel utbetalas; skolande detta lån, sedan detsamma, emot erläggande af ränta efter Fyra för hundra om året, fått under Fem års tid innehafvas, derefter till Riksgälds-kontoret återbetalas. § 142. Till Kongl. Maj:ts nådiga disposition hafva Rikets Ständer vid denna riksdag beviljat och å Riksgälds-kontoret anvisat ett årligt anslag af 1,500 R:dr, eller under åren 1861, 1862 och 1863 tillsammans
Då val till Konung eller Thronföljare skall förrättas, tillsättes en nämnd, beslående af sextiofyra personer, utaf hvilka Riksförsamlingens båda kamrar, genom sluten omröstning, bland sina ledamöter utse hvardera trettiotvå, med uppdrag alt. vid förefallande skiljaktighet mellan kamrarne, bestämma valet. Dagen efter, sedan nämnden är utsedd, skrida kamrarne till val, af Konung eller Thronföljare. Förenas .kamrarne om en och samma person, är han alt som utkorad anse. 1 annat fall afgör nämnden. Dock må ej hos densamma komma under omröstning andra, än de två, som i kamrarne erhållit liesta rösterna; egande ingendera kamaren att llere, än en kandidat framställa. Nämndens ledamöter, hvilka ej i och för denna befattning må uteslutas från deras riksdagsmannarätt i kamrarne, sammanträda dagen efter den, då valet i kamrarne förrättadl är, och skiljas ej åt, förr än valförrättningen är fullgjord. Omröstningen sker per capita och med slutna sedlar, deraf en före uppräknandet förseglad aflägges. Den af de båda under omröstning komne personerna, på hvilken då inom nämnden de liesta rösterna fulla, är behörigen vald. I den händelse, som 53 § regeringsformen omförmäler, skall nämnden väljas inom tionde dagen efter den, som i riksdagskallelsen är till Riksförsamlingens sammankomst utsatt. § 155. Skall tillsättning ske af förmyndare för omyndig Konung, sammanträder Riksförsamlingen sist dagen efter den, då riksdagen blifvit å rikssalen öppnad, och utser en Kongl. Maj:is Nåd. Skrifvelse, AV o 83. 39 nämnd af sextiofyra personer, utaf hvilka hvardera kamaren genom sluten omröstning hland sina ledamöter väljer trettiotvå. Denna nämnd röstar per capita om de af Riksförsamlingen till antalet bestämde förmyndare, som skola vara antingen en, tre eller fem. Hvarje ledamot af nämnden upptecknar å en sluten vallista de män, dem han anser förtroendet värdige, och så många att de med en person öfverstiga det af Riksförsamlingen bestämda antalet.
Han såg filosofen timmen före sin död i fängelset, omgifven af sanningsökande unga vänner, som kommit för att höra och uppfylla sin älskade lärares sista önskningar och omgifva honom i hans dödsstund; men hvilkas klagan och tårar hämmas genom hans egna lugna, lyckliga stämning och gifva rum för en aningsfull känsla af en närvarande högre verld, en obeskriflig blandning af fröjd och smärta, en till döden bedröfvad segerviss och segerglad hänförelse. Det är under inflytelsen af denna sinnesstämning, medan fångvaktaren rifver giftet, hvarmed dödsbägaren skall tillredas, som Sokrates inleder samtalet med sina vänner, om själens odödlighet, ber dem framställa sina inkast och tvifvelsmål, och upptager dem till besvarande. Och när samtalet är slutadt, går han lugnt att bada, underrättar sig om hvad han bör göra, för att underlätta giftets verkningar, tager farväl af hustru, barn och vänner, inkallar fångvaktaren, som gråtande räcker honom bägaren, samt tömmer den utan motvilja, sedan han bedt till gudarne om en lycklig färd till den andra verlden. Han förebrår mildt sina vänner för de tårar, de nu icke längre kunna återhålla, och ber, straxt innan hans ögon brista, sin lärjunge Kiton offra för hans räkning åt helsans gud det offer, som tillfrisknade sjuklingar plägade egna honom. Hermione tillade, när hon slutat denna berättelse: – Du finner, Medes, att Sokrates löste sin uppgift ej blott genom förståndsskärpa och forskning, utan äfven genom sin lefnad och död. Med mogen vishet förenade han en innerlig fromhet; han var redan i denna verld genom sin rena sedliga vilja och sin till sanningen riktade vandel en medborgare i den högre och delaktig af odödligheten. Om du icke lugnas af de bevis, som nu äro anförda, så tänk på Sokrates sjelf, och denna tanke skall ur din själ förjaga hvarje oroande tvifvel. Fruktan för döden anstår icke ett så vördnadsbjudande silfverskägg som ditt, min gamle vän.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å St ats-Vt slottets Utlåtande N:o 166. (I. A.) Emot Utskottets under N:o 166 afgifne Utlåtande, i anledning af väckte motioner, dels om rättighet för arrendatorer af Kronohemman och boställen att undfå prolongation af innehafvande arrenden, dels om förändring i villkoren för dylika egendomars utarrendering, hafva hos Hedervärda Bonde-Ståndet anmärkningar blifvit framställde, hvilka föranledt Utlåtandets återremitterande. Då emedlertid, enligt till Utskottet ankomne Protocollsutdrag, berörde Utlåtande blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln den 20 och af Borgare-Ståndet den 27 sisllidne Juni samt afPresteStåndet den 3 innevarande månad; hvadan, jemnlikt 75 § Riksdags-Ordningen, denna fråga är genom trenne Riks-Stånds beslut afgjord, kan Utskottet dermed icke taga någon vidare befattning. Ani:, till Exp. Utsk. den 31 Juli, kl. 2 e. m. Memorial, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Utlåtande N:o 167. (I. A.) Hedervärda Bonde-Ståndet har lill Stats-Utskottet återremitterat dess under N:o 167 afgifne Utlåtande, i anledning af väckte motioner om upphörande af nedsättningar i qvarnräntor; men, då, enligt Utskottet lillhandakomne Protocollsutdrag, nämnde Utlåtande blifvit godkändt af Ridderskapet och Adeln den 20 sisth Juni, af Borgare-Ståndet den 27 i samma månad och af Preste-Ståndet den 3 innevarande Juli, samt denna fråga följaktligen är, jemnlikt ^5 § Riksdags-Ordningen, af Rikets Ständer afgjord, kan Utskottet med densamma icke taga vidare befattning. Stockholm den 3i Juli 1840. STOCKHOLM. Tryckt hos A. G.
Man har mycket ordat om jordens orätta upskattning. Hr von Koch har till och med indelat jordägarne i rättfärdiga och orättfärdiga. Ingen lärer påstå att jorden är upskattad till sitt fulla värde, men jag hemställer, om BevillmsUtsk. verkligen kunnat säga, t. ex. jorden i Blekinge län skall betala så och så mycket, jorden i Stockholms län så och så mycket; detta och intet annat är en rättvis beskattning på Svenska jorden. Jag tviflar att Hr Adelborg sjelf vågat något dylikt. Åtskilliga talare hafva yrkat återremiss af hela förslaget, på det att nya grunder skulle utarbetas; de gamla duga naturligtvis icke. Slutligen uplyses man likväl, att grunderna just icke äro så dåliga, men att felet ligger deri att embetsmännen icke få tillämpa dem. Jag har hittills trott att B. St:rs sjelfbeskattningsrätt var en af våra dyrbaraste rättigheter, nu får jag med förundran höra att allt blir bra, om blott embetsmännen få åtaga sig saken. En annan talare säger, att man borde upskatta jorden efter sista köpeskillingen. Detta vore, enl. min tanke, det orättvisaste sätt af alla att tillvägagå. Tusentals exempel kunna framdragas på egendomar, sålda till updrifna priser för skogens skull, sedan denna blifvit borthuggen hafva de i och med detsamma förlorat mer än hälften af sitt värde. Jag vågar således tro att Utsk. handlat rätt, som endast sagt huru stor bevillningsproc. hvarje medborgare skall betala, och sedan sökt upfinna kraftiga medel för att framkalla sanningsenliga upgifter Längre kunde Utsk. icke gå; enda botemedlet mot de orättvisor, hvilka nu onekligen förefinnas, är, enl. min tanke, att, på sätt Utsk. föreslagit, hos K. M. anhålla om utarbetandet till nästa Kiksdag af förbättrade grunder för bevillningens utgörande. Begeringen ensam kan göra detta både lättare och grundligare, än vi 48 personer i BevillmsUtsk., hvilka dertill sakna och måste sakna alla materialier.
— N:o i5. i anledning af väckt motion om förändrade föreskrifter, i afseende på låns erhållande ur Rikets Ständers Banks och andra publika cassör. V. B. 104. A. igo. — N:o 16. öfver väckt motion om upphäfvande af lagens stadganden, angående qvalificerade dödsstraff. V. B. io5. A. 191. XII. E. i58. — JX:o 18. öfver väckt motion, angående grunderna för frälseräntans utgörande. — IV:o xg. i anledning af väckt motion om ändring i lull förfaltningarne. V. B. ig5. Å. 3o3. VIII. U. 378. A. 453. — N:o 20. i anledning af väckt motion om ändring i sättet för landsoch stadsfiscalers tilioch afsättande. — N:o 21. i anledning af väckt motion om utfärdande af ny consulsstadga. V. B. ig5. A. 3o4. —- Wto 22. i anledning af väckt motion om tillägg till 17 cap. 32 § Rätteg ångs-bal k en, sådan deu lyder i Kongl. Förordningen den 20 Januari 1779. V. B. ig5. E. 67. — JN:o 23. öfver väckt motion om ändring i 8 cap. 7 § ( '57 ) Ärfda-balken. V. B. ig6. A. 3io. X!. U. 129. XI!. A. >3g. LagUtskottels Memorialer, Betänkandet) ocl> Utlåtanden: — N:o 24. öfver väckt motion om ändring i 7 cap. 1 § Jorda-balkeu. Y. 13. 291. A. 35o. — N:o 25. i anledning af väckt fråga örn upphörande af spö- och risstraiF förvissa brott, m. m. V. B. 291. A. 35o. VIII. U. 378. A. 460 X E. 231•
Öländers nppmärksambet pä bebokvet af ell större anlal pensioner, än de, som nu äro beviljade, med 2:ne kör Oeneralsocb 1 tor ^.mirals-personer, oeb dä nu alla dessa pensioner äro disponerade, samt bäde inom (deneralilelel oeb Amiralitetet sä Kvalificerade personer ieke saknas, som bebökva lugn efter en läng oeb bedrande tjenstetid oeb kunds önska att draga sig tillbaka, för att lemna rum ät )mgre oeb mera tjenstbare kamrater, sä vida de kunde försäkras om nödig utkomst pä deras ålderdom, i ljäder vilja förnya den vid torra Riksdagen tili kikets 8tänder gjorda l^ädiga framställning, att ytterligare medgifva minst ^ n^a pensionsrum tor Oeneralsoeb i för ^miralspersoner. "Kburu Oeneral-^Vdjutanteu för Armeen, uti dess underdäniga Memorial af den 6 sistlidns December om Z:dje klukvud-litelns reglering, ibland, andra bebos, dels anmält det ak en förstärkning ak 8toekbolms Oarnison, i bvilket afseende Oeneral-^djutanten korndal sin derom förut gjorda ocb, i sammanbang med Kders Kongl. Majrts Kädiga Droposition vid sista Riksdag om 3:dje Hukvud-ditelns reglering, till
Den förra afdelningen kallas första Kammaren, den sednare andra Kammaren. Denna fördelning sker på det sätt, att städernas Riksdagsmän för sig och landsbygdens för sig, under ordförande, de förre af Stockholms stads äldste Riksdagsman, de sednare af den äldste Riksdagsmannen från Upsala län, välja inom sig, först en femtedel af hvarderas antal till andra Kammaren, samt derefter den andra femtedelen. De öfriga utgöra första Kammaren. 63 §. Hvarje Kammare håller sina sammankomster serskildt, och eger hvar för sig samt inom sig, att för månad välja sin Talman och vice-Talman. Intill dessa blifvit valde, skall den till lefnadsåren äldste Riksdagsmannen i hvar Kammare föra ordet. 04 §• Sedan de i nästföregående §. omtalade val vid Riksdagen första gången blifvit verkställda, och inom åtta dagar efter den, som är till Riksdagens början bestämd, öppne Konungen, eller, om Han regeringen icke förer, Hans förmyndare eller den interimsstyrelse, som i denna grundlag omtalas, Riksdagen, då Riksförsamlingen, sedan den gudstjenst bevistat, uppträder å Rikssalen. Der före Konungen, eller, då Han är frånvarande eller omyndig, eller Han så för godt tinner, Justitiae-Statsministern ordet, och läte Riksförsamlingen afhöra berättelsen, om hvad sedan sist hållna Riksdag uti Rikets styrelse sig tilldragit. 65 §. Första Kammaren skall vid Riksdags början bland sina ledamöter utse ett Gransknings-Utskott af tjuguålta ledamöter; så ock hvar af Kamrarne välja tolf Riksdagsmän, att sammanträda såsom Riksförsamlingens Pröfningsnämnd. 12 Hor till Constilutions-Utskoltets Memorial, N\o 36. Gransknings-Utskottet skall granska, huru Statsrådets Ledamöter sitt rådgifvare-kail utöfva t, för hvilket ändamål Utskottet eger att äska alla de protocoll, som uti Statsrådet blifvit förda, utom dem, som angå ministeriella ärenden och commandomål, hvilka endast i det, som rörer allmänt kända och af Utskottet uppgifna händelser, må kunna fordras.
Men emedan erfarenheten ännu icke tillräckeligt bestämt i hvad mån och huru vidsträckt de nyligen uppfundna elementaira läsemethoderna dervid kunna anses användbara, ford rar detta ärende större omtanka än skyndsamhet, till sin behöriga utveckling, innan någon allmän Lag derutinnan kan utfärdas. Under den 14 Juni 1820 har Kongl, Majit anbefallt samtliga Consistorierne en noggrann vård , i afseende på Allmogens barns undervisning^ och att sorgfälligt tillse, det till Skolmästare å Landet antagas skicklige och yälfräjdade personer, Uppfostrings-Comitén har haft all möda ospard till befordrande af uti språk och vetenskaper nödige befundne Läroböckers ingifvande, och dervid fortfarit att med förmån använda de af Statsmedlen erhailne förskott. Kongl. Majit har åt samma Comité i Nåder uppdragit att öfverse Academiska Gonstitutionerne, så vidt de röra Studentexamina, s Konungens Nåd. Berättelse'. eMer 1 allmänhet det samband, sorn förenar Efemen tar-läro värken roed Rikets Högskolor, X hänseende till .Läroverkens reglering i financiel och oeconoraiskt förhållande, samt de dervid nödige förbättringar, liar Kongl. Majit vidtagit alla de utvägar, som med omständiglieterne och Rikets tillgångar varit förenliga. Sedan, till följd af Kongl, Majits Nådiga Proposition om medel och utvägar till de allmänna Skolornas förbättring, af Rikets Ständer vid sist förflutne Riksdag blifvit anslagit en spanmålstillgång, stor 3,593 tunnor 23 kappar kronostridt;, så har Uppfostrings-Comitén, under den 11 Juni 1 8 1 8 , undfått Nådig befallning att inkomma med underdånigt Förslag om användandet och. fördelningen ej mindre af det nya anslaget, än af de öfrige tillgångar, samt utarbeta och till Kongl. Majit insända en deruppå grundad Stat för Rikets Gymnasier och allmänna Skolor.
Maj 1843 om hvad iakttagas bör vid. V. B. 579. A. 616. Sjöförsvaret, att de 2 millioner B:dr, med hvilka de årliga stats inkomsterna ungefärligen öfverskjuta de årliga statsutgifterna, måtte anslås till förstärkande af. I. 315, 366. R. 376. Se vidare Stats-Utskottets Memorial N:o 72, — om förändrad organisation af. Se Försvarsväsendet.. Sjölörsvars-Departementet. Se lliks-Statens Femte Hufvud-Titel. Sjösänkningar och andra vattenaftappnings-företag, m. m. Se Stats Utskottets Memorial Niis 158, och 159. Skara Domkyrka, om ett föreslaget lån för fullbordandet af reparationsjemte andra arbeten å denna, samt liqviderande af Kyrkans skuld. VIII. B. 175. A. 194- E. 280- Skatt å socken-allmänningar, om upphäfvaude af. Se Sockenallmänningar. Skatternas inom Wesslanda socken af Upsala län jemnare fördelning, angående. III. Skatteförenklingen, angående viickt fråga, att de räntegifvare, hvilkas räntor äro till Sala silfververk anslagna, må komma i åtnjutande af de förmoner som åsyftats med. VII. B. 519- A. 536. VIII. E. 103. — s — 173 Skatteförenklingens~och det nyajordeboksverkets fortgång, angående betäckande af de kostnader som erfordras för. Skattläggning af f. d. kronoparkerne Rälla-tall, Sörby-tall, och Lindby-tall på Öland, angående. III. B. 504. A. 613. Skattläggnings-rnethoden för Westerbottens län af den 23 Augusti 1773, angående förändring af. I. B. 540. II. 46- A. 47. B. 688, 706. Skattskyldig jords friköpande. Se Kronoskattejord; Grundskatterna.
— N:o 240. angående nådig förklaring af Kongl. Resolutionen den 17 December 1734, i fråga om klockareval inom Skåne, Halland, Blekinge och Bohuslän. XI. 367- — N:o 241. angående en rättelse i Rikets Ständers underdåniga skrifvelse i fråga om regleringen af Riks-Statens Fjerde Hufvud Titel. XI. 401, 418. — N:o 242. i fråga om Stockholms befästande på landtsidorna. XI. 417 — N:o 243- angående ett reseanslag till Grefve Thorsten Rudenschiöld. XI. 417. — N:o 244. om utarbetande af förslag till ny Konkurs-lag. XI, 4!7. — N:o 245. angående åtgärder för folkundervisningens befrämjande. XI. 417. — N:o 246. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om ändring af 5 och 6 §§ Regerings-Formen. XI. 428. — N:o 247. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition an gående fourage-passevolans-afgiften vid beridna llusthålls-Regementen. XI. 428 — N:o 248. angående väckte frågor om Statens medverkan för fullbordande af jernvägs-aniiiggningen mellan Köping och Hult XI. 428. 64 — E — Expeditioner till Kongl. Maj:t, Rikets Ständers: — N:o 249- angående vilkoren för konsistorii bifall till församlings begäran om erhållande af fjerde profpredikant i regatt pastorat. XI. 429- — N:o 250. med Reglemente för Bankens styrelse och förvaltning. XI. 429. — N:o 251- angående statsbidrag för enskilda jernvägs-anläggningars företagande, XI. 445. — N:o 252. angående förhöjning i ersättningen till svaga soldatrotar. XI. 429- — N:o 253. i anledning af Kongl.