Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ledamöter samt vidare sökt och vunnen Nådig tillåtelse till ytterligare förändringar och tillägg i samma Reglemente, företagit sig att låta sådane, efter Gref - n2 H. St. Just. Ombudm. Emb.-Ber. den 14 jfan. 1840. vens och ContreAmiralens egna godtfinnanden, uti det, för begagnande vid tryckningen, Förvaltningen åter anförtrodda Förslaget till Reglementet, genom den, som detsamma renskrifvit, tillsättas samt Reglementet sålunda jemväl i obehörigen förändradt skick af trycket utgå och vederbörande till efterrättelse tillsändas, dels ock att efter den tid, då Reglementets tryckning var slutad och utdelningen deraf fulländad, samt det för tryckningen begagnade Förslaget jemväl blifvit till KrigsExpeditionen återsläldt, Giefven och ContreAmiralen ändtligen funnit anledning att söka hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla det egenmäktiga tilltaget; men dervid tillika, emot all ordning, anbefallt Förvaltningens Protokollsförande för den redan framflutna dagen, då nyssnämnde återställande af Förslaget skall blifvit föreskrifvet, att vid Protokollet för den dagen bilägga och fästa conceptet till Grefvens och ContreAmiralens berörde underdåniga anmälan; genom hvilken biläggningsåtgärd, såsom, efter utseende, skedd tidigare, än som med verkliga förhållandet instämde, anledning kunde synas till någon åsyftning dermed, å Grefvens och ContreAmiralens sida, utöfver den af honom uppgifna, nemligen, att hafva sålunda blott velat ibland
Revisorernes tillika gjorda framställning om afförande ur räkenskaperne af det, alltsedan Kongl. Nummerlotteri-inrättningen upplöstes och dess dåvarande tillgångar till Riksgälds-kontoret öfverlemnades, bland detta verks skulder, å sär skildt konto, i hufvuöboken upptagna belopp, som lottsedel-innehafvarne egde återbekomma utaf gjorda insatser för den, till följd af nummerlotteriets upphörande inställda 1l44:de dragningen; så enär, på sätt af Revisorerne tillkännagifvits, någon sådan utbetalning från Riksgälds-kontoret hittills icke ifrågakommit, och ej heller hädanefter något anspråk torde komma att väckas om utbekommande af dessa medel, som endast utgöra 58 R:dr 25 sk. 3 rst. Banko eller 87 R:dr 79 öre R:mt, får Utskottet, helst den af Revisorerne föreslagna åtgärd icke kan inverka på vederbörande lottsedel-innehafvares rätt att, enligt gällande författningar, återbekomma ifrågavarande medel, jemväl tillstyrka: att nyssnämnde skuldbelopp må ur Riksgälds-kontorets räkenskaper afföras. 10:o. Angående det vid 1853 och 485A arens Riksdag anvisade kreditiv för de med Sveriges bidrag till 4855 års konstoch industri-exposition i Paris förenade kostnader. (1857 års Rev. ber. sid. 61; 1858 års ber. sid. 55; Fullm. ber. sid. 31). Ståls-Utskottets Utlåtande, M 15.
Att han hos afskedels utgifvare är skuldfri och från honom ledig att annorstädes söka arbete; 3:o Att han eger 6 R:dr 32 sk. B:co, jemte nödiga kläder, samt linne till minst 3:ne ombyten. Dessa betyg böra i afskedsgifvarens närvaro bestyrkas af Embetets Ålderman eller Societetens Hufvudman, eller, der sådane ej finnas, af annan borgare. Till gesäll, som icke kan framte de här ofvan omnämnda intyg, må vandringsbok ej utgifvas. 5:o. Samma dag, gesäll aflemnat ofvannämnde betyg, eller sist påföljande söcknedag, eger han att emot lösen, som ej får öfverstiga 32 sk. B:co, hos Magistraten utbekomma vandringsboken, bunden i varagtigt band, och för - 53 G Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N.o 23-f. sedd nied de deri antydde upplysningar. Vid bokens emottagande teckne lian inför den myndighet, som densamma utfärdat, sitt namn på antydt ställe i boken. 6:0. Resan anträdes ofördröjligen och fortsattes utan onödigt uppehåll den kortaste vägen till lands eller sjöss, efter den resandes eget val. 7:o. De, hvilka det, enligt Lag och Författningar, tillkommer att hafva uppsigt på resande, ega att af resande gesäll fordra vandringsbokens uppvisande. 8:0. Vid genomresande af Stad, inställe sig gesäll hos Magistraten samt der Embete eller Societet linnes hos Åldermannen eller Hufvudmannen, och uppvise vandringsboken till påteckning. I händelse af vederbörandes frånvaro ege gesäll alt få sådan påteckning hos Gästgifvaren. 9:o. På den ort, dit resan, vid vandringsbokens uttagande eller vid ny resas anträdande, blifvit bestämd, uppvise gesällen boken inom tjugufyra timmar efter ankomsten, i stad bos Magistrat, på landet hos Pastor eller KronoJretjent, och intyge de uppvisningsdagen. Först när detta skett, ege gesäll att söke arbete, och hans aftal om arbete giltighet.
Då j ig nu, såsom jag tror, med mycket skäl klandrat elelia representationsförslag, bör jag alven erkänna alt jag icke tror möjligheten af, att en så talrik personal, till intressen och bildning så olika sammansatt som den, hvaraf Consl.Utsk. består, äger förmåga alt i ett amne af sådan omfattning som detta kunna åstadkomma och i detalj utföra ett representationsförslag, bygdi på en stor och djuptänkt idde och sammanhängande i alla dess delar. Jag anser det omöjligt oell tror att, om äfven grunden eller hufvudidei-11 för förslaget varit annan än den nu är och verkligen god, så hade förslaget likväl på manga ställen fått brutna länkar, och det således af yttre tillfälligt sammanhållande omständigheter skolat berott, om det hela, sall i verkställighet, kunnat sammanhänga. Det hade åtminstone ovillkorligen fordrats för rimligheten af att kunna lyckas, alt Consl.Ulsk., för utförandet af ett sådant arbete, vid denna riksdag af R. St., såsom fallet var år 1809, ensamt och allenast med hänsyftning härpå blifvit sammansatt, och det anser jag icke, med all personlig aktning för dess ledamöter, förhållandet hafva varit. Är det nu, såsom jag tror, hardt nära omöjligt för ett Const.Utsk., så sammansatt som vår grundlag bjuder, att uppgöra elt godt och fullständigt förslag till representationens ombildning, så är det klart, att ännu omöjligare blifver det för elt så talrikt RiksSt. som delta, alt, med förkastande af Coust.Utskrs nu föredragna förslag, här i dess slälle inprovisera elt annat som vore antagligt. Så väl för Const.- Utsk., som för de 4 RiksSltn, hvilka samtliga ganska väl egna sig till att granska men icke att författa något stort och noga sammanhängande verk, lärer det vara ett oeftergiflig! behof deraf, att förslaget till en ny representation uppgöres af en eller några få utmärkta män.
Och hafva för öfrigt åtskillige af Borgare-Ståndets Ledamöter yrkat, dels befrielse från Inqvarterings-bcsvåret för Ståderne i allmänhet, dels särskildt i de Ståder, för hvilka de åro Riksdags-Fullmågtige. 8io Stat s-Utskottets Betänkanden. Får att åt detta för Ståderne i allmänhet ganska vigtiga ämne lemna behörig uppmärksamhet, har Stats-Utskottet ansett sig böra erinra ifrån hvad synpunct frågan om Stådernes Inqvarteringsskyldighet i allmänhet blifvit betragtad vid föregående Riksdagar.
Ständers Hemliga Utskotts hemställande om Ksalitarion af Riksgälds Osäll-Sedlarna lil ^ med Specie LaneoMynt, samt til ^ mot et siagS nya Courank, hwilkas inlösen efter Femton ars förlopp med Speris eller LancoMynt, är grundad pä en ^morrilkemenrs-konä, som under berörde rid skulle ärligen til Lan^nsn inlemnaö frän Riksgälds - Lonroirer, har fag ej kunnat instämma, egemeligen i den omständigheten, at Vesta sä kallade Lanea Loursnr-Sedlar, skulle af Lanea - Werkst ulgifwaö. De ffa! som föranlåta mig til desta särffillda tankar i denna delen, aro följande; 1:0 2it der är stridande mot krivilegisrna och GrundFörfattningarna, om Lanco-Werkets inrättning och förwalslning, at urgifwa löpande Sedlar, som ej wid upwisandet blifwa med redbart Mynt inlösta. s;o A; S:o Ar om i den framfarna t!den för sina orsaker
För det första skall man noga betänka, hvilka leksaker bäst lämpa sig för barnens ålder, samt dernäst se till, att deras antal till en början inskränkes till blott några få, och endast så småningom öka deras mängd, i den mån barnen förmå uppfatta deras användning. Härigenom vinnes, att de små få intresse för sina tillhörigheter, så att de ideligen vilja sysselsätta sig med dem, både sig sjelfva och sina föräldrar till nöje. För det andra torde man, då barnen hunnit den utveckling, att deras reflektionsförmåga lämpligen kan tagas i anspråk, lemna dem sådana leksaker, som icke blott tjena dem till » lyst » utan ock till nytta — jag menar sådana, som kunna befordra utvecklingen af deras tankeoch uppfinningsförmåga, exempelvis de s. k. bygglådorna m. fi. Vidare är alltid stort skäl att välja sådana saker, som äro starka och någorlunda uthärda den hårda behandling, för hvilken de stundom kunna blifva utsatta. Jag säger detta, ej blott sedt från den ekonomiska synpunkten, utan hufvudsakligen derför att barnen, om deras leksaker äro ömtåliga och lätt gå sönder, snart kunna få lika stort nöje i att förstöra dem som att använda dem till sitt rätta ändamål, hvilket ju är en ovana, som kan hafva vådliga följder i framtiden. Till sist ännu ett råd! Gif barnen städse ett bestämdt ställe, på hvilket de, när leken för dagen skall upphöra, må tillhållas att i någon ordning sammanlägga sina saker! Derigenom grundlägges hos dem i rätt tid sinne för ordning. jag, glömsk af våra ömsesidiga löften för många år till baka, knutit en annan förbindelse. Så är det dock ej. Min fattigdom, som då lade hinder i vägen för vår förening, har först nu genom arbete och försakelser drifvits på flykten. Jag är i tillfälle att bjuda dig och moster ett beqvämt hem. Fullt uppriktigt måste jag likväl säga dig, att du ej mera får vänta en blyg, älskande yngling. Mina känslor hafva stelnat, och jag är en man, för hvilken arbetet är allt. Dock tror jag, att på aktning och förtroende byggas många lyckliga äktenskap, och väntar jag ett gynnsamt svar. Din Gustaf. » En tår föll på papperet. Maria torkade hastigt bort den, och lade åter in brefvet. Sedan skulle hon svara.
Om likväl, enligt hvad den värde reservanten antager, de högre samhällsklassernes bildning är något ytlig, samt för det mesta närd af poesi och romanläsning, då synes det mig vara så mycket mera nödvändigt att, äfven för dessa klasser, i Guds hus det heliga ordet må rent och klart, af en falsk vältalighets skimmer i möjligaste måtto obemängdt predikas. I sitt nit för de lägre klassernes andeliga fördelar, har reservanten förgätit, alt i andeliga ting jemväl de högre hafva enahanda religiösa behof: dem endast sanningens ord i sin enfald och höghet kan tillfredsställa. Hr Bråkenhjelm har slutligen tillstyrkt: ”att kyrkotukten och sabbalhens helgd med mera stränghet må i hufvudstaden vidmakthållas. Denna åsigt delar äfven jag, och anser särdeles önskligt, alt dessa goda ändamål, genom allvarligt bemödande och redlig samverkan, småningom må kunna vinnas, men jag tror likväl det vara nödigt att härvid akta sig gä alltför bröstgänges tillväga. Englands laglydiga folk har i sekler, dock icke så mycket till följd af lagarnes stränghet, utan fastmera af egen böjelse, iakttagit den strängaste kyrkotukt; och delta folk har, såsom vi veta, deraf funnit sig väl. I Frankrike deremot försökte man under restaurationen alt införa en strängare kyrkotukt, men försöket smndade emot nationens lättsinne och obenägenhet att underkasta sig något tvång i detta hänseende. Man har kallat oss Svenskar: Nordens Fransoser. Om häri ligger någon sanning, så torde man å andra sidan äfven med skäl böra medgifva, alt vi med Engelsmännen ej heller sakna drag af likhet. Våra kyrkliga, likasom andra förhållanden, böra emedlertid icke grundas på förutsättningen af fullkomligare öfverensstämmelse, med hvarken den ena el-' ler den andra af dessa nationer. — Lyckligtvis äga vi f. u. en hufvudstadsstyrelse, som verkar allt hvad den kan, för att stäfja begäret, alt i trots af sabbathshelgden använda söndagen till offentligen anordnade lustbarheter.
Vid den nya klassificeringens införande sammanslogos behållningarne i förutvarande 3:dje och 4:de klasser till dsn nya Usta klassen, dock med utbrytuiug af de i 4:de klassen varande medel, hvilka borde upptagas i den nya 2:dra klassen; hvilket närmare inhemtas af 1864 års Revisions-berättelse § 25. Med tillämpning af berörde sammanslagning och utbrytning å de nästföregående två åren, uppkommer följande jemförelse af depositions-rörelsens omfång och ställning under åren 1862—1864: 22 Banko-Utskottets Memorial N:o 1. År 1862 „ 1863 „ 1864 * © P - w p: B* 5. 5' cnj Insättningarnes belopp tor året. DukaI ter ' Riksmynt Uttagens belopp för året. Duka ter - Riksmynt De särskilda l:sta Klassen. Statens samt Stockholms Stads, Allmänna Verks, Kassörs och Inrättningars, Fromma Stiftelsers och Konkursmassors medel. Totalbehållning' vid årets slut. 2:dra Klassen. Enskilde personer och bolag samt stiftelser med beräkning af vinst. 3:dje Klassen. Bankens kreditivoch förlags-räkningar. 4:de Klassen. Medel, som bero af Bankens Styrelse samt för postvexel-rörelsen insatta medel. Den betydliga skilnad, som företer sig emellan dels insättning och uttag samt dels 3:dje klassens behållning åren 1862 och 1863 mot år 1864, härleder sig derifrån att, sedan Banko-diskont-verket förvandlades till ett Kontor i Banken, alla insättningar och uttag för diskont-rörelsen ske omedelbart i och från Bankens kassor, hvilkas rörelse visar för 1862. 1863. 1864. Sammandrag af postvexel-rörelsen för åren: 1862. 1863. 1864.
Wermeland skiljdes från dess Jurisdiction . och ställdes Under Svea HöfRätts men just denna Omständigheten , att den ena HofRätten kunde bestrida ökade göromål, utan behof af ökadt arbetsbiträde, hvaremot den andra, med denna minskning i göromål, likväl var öfverhopad, bevisar, att orsakerne voro locala och tillfällige. Extra Ledamöter adjungerades; ordinarie Ledamöternes antal ökades; HofRätten indelades på fyra divisioner och äfven en femte formerades under någon tid. Att vid de tillfällen* då flere nya Ledamöter varit adjungerade, ett betydligt större antal mål afgjordes, är naturligt; men att deremot HofRattens tillökning med 2 Ledamöter och indelningen på 4 Divisioner Verkat mindre, kan lätt förklaras, då man befiinnar, att de af Rotia* föredragandes antal ö - 288 Den 25 Maji, ^ kades endast med i, och att, genom minskningen från 5 till 4 föredragande på hvarje division, ordeingarne oftare återkommo, så att hvarje Ledamots förberedande arbete ansenligt ökades; och kanske må man anse det möjligt, att denna ökade arbetstyngd minskat hågen, att påskynda målens afgörande. Man har klagat och man klagar ännu öfver långsamheten i afgörandet af de vid HofRätten anhängige Rättegångar och man betänker icke, att Fårternes, dels vårdslöshet och okunnighet i utförandet, dels bemödande, att vinna utdrägt, kanske oftare vållar uppehåll, än Domarens mindre förmåga att medhinna göromålen. Man klagar öfver bsllance af oafgjorde mål utan att beräkna, huru många af dessa varit incomplette» HofRätternes arbetsförteckningar bestyrka hvad jag uppgifvit. Afgjorde vädjade och instämde, lottade Besvärssamt underställde Brottmål jemte besvarade Kongl. Maj:ts Remisser utgjorde år 1812 i Götha HofRätt 2038 och år 1821— 2581.
Utskottet vid detta tillfälle hafva bordt fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på det förhållande, som nu eger rum emellan Banken och Svenska folket, hvaruti den egentliga, om ej enda, orsaken förefinnes till den närvarande förlägenheten uti penninge-rörelsen. Jemförer man nemligen beloppet af Bankens fordringar, med undantag af dem, för hvilka Rikets Ständer debiterat Stats-verket, med beloppet af den sedelstock, som Banken hållit den allmänna rörelsen tillhanda, samt uti delta sednare belopp äfven inräknar allmänna Verks, Inrättningars, Bolags och enskilde personers depositioner; så visar sig sedan år 1830 följande förhållanden hafva egt rum, i runda tal; År. Banco-vinst. Sedelslock. För denna skuld inbetalte allmänheten Banco-Utskoltets Memorial, N.-o 22. till Banken förlidet år mer än 1 5 million R:dr endast i räntor; och att Bankens fordran icke i närvarande stund är 3 millioner till, utöfver de i ofvanstående tabell uppgifne 25 -| millioner, derföre har man endast att tacka den enorma förvaltnings-kostnaden 240,000 Riksdaler årligen. Under sådana förhållanden synes det vara hög tid att genom andra medel, än Banco-vinstens utlånande, vidmakthålla rörelse-capitalet vid det Belopp, som för allmänna rörelsen är behöfligt, och att, vid ordnandet a£ Banco-rörelsen, fästa hufvudsakligaste afseendet på Banco-Fullmägtiges, icke rättighet, utan pligt och skyldighet, att genom en i rätt tid använd vexelhandel förebygga alltför stora och menliga oscillationer i den utelöpande sedelstocken. Om Banken, genom sådana börs-operationer, skulle göra förluster, som medtoge någon större eller mindre del af den behållna räntevinsten, eller ock möjligtvis bela denna vinst, måste vara både för Banken och Allmänheten fullkomligen likgiltigt, endast den förre har tillräcklig valuta, och den sednare ett någorlunda fixeradt, så småningom vexande, rörelse-capital. Banken har aldrig varit så rik, genom sina ränte-vinster, och förlägenheten i allmänna rörelsen sedan 20 år ej så stor, som i närvarande stund.
Prof, Vt dr d. i5 Vtcttni, t g 23. S. D. Som öfrige Riks-S;änden redan bifallit; Stats-Utskottets Memorial N:o 624) med förslag till Reglemente för Riksgälds-Contoiret, fann BondeStåndet, vid föredragning af Utskottets, i afledning af återremiss, i ämnet afgifne förnyade Memoria], N;o 657» sig föranlåtet, att dervid låta bero. S. D. Vid föredragning af Stats-Utskottets, under N:o 66j» afgifne Memorial, med förslag till Vo' terings-Propositioner i målet, rörande ersättning för Svenske Medborgares Iidne förluster genom uppbringningar; fann Bonde-Ståndet för godt, att, med bifall till hvad Utskottet framställt, de förcslagne Voterings-Propositionerne, godkänna. S, D. Föredrogos ånyo och Biföllos Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 58, I anledning af Kongl. Majtts Nådiga Skrifvelse, angående ändring uti Instructionen för Rikfen* Ständers Revisor m. m. Prat. Ut dr. den 15 Decemb, X8*3. N:o 662) I anledning af Kongl, Maj:ts hildiga B amiss uppå Öfvecste-Lieutenan:cns. Guslaf Hjer. tas underdåniga ansökning) om återvinning af lör suten tid för inlösen af åtskillige Discont-Assig* nationer. S D.
I enlighet med denna rösträkning tilkännagaf Hans IkxLeNeues Herr Grefweu och La ^Marstal, ken RidderffaveiS och Adelns består wara, ac bifalla Hemliga Uistorters Betänkande i hela desi widd, rutil desi Ksugl. Masir och Riksens Stander annor!unda öswerenskomma. Tredje Ela sien , - sO. - 63. Andra Classen 57. 40» Första Ålassen Hans Hans Txeellsnce Herr Grefivrn och Landt Marskalken förmälke dek Hans Kongl. Maft lolwat nästkommande Söndag emottaga Riksens Srandcrs stora vepurstion , i anledning hwaraf Hans Lxcellenes nu lät upläsa den projckkrrsäs Tacksägelse^äreslen sa lydande: Stormägtigste Allernadigste Konung! För andra gängen under detta Riksmöte fä Riksens Ständer i bag den Raden upwakta Eders Kongl. Majtt, och samma känslor, hwaraf de wid början af detta Riksmöte wvro uplifwade, öro af» rvon de, hwilka de i dag åstunda fä frambära inför Eders Kongl. Majtts Thron. Om det ör sällsynt, at i häsderna finna et Riksmöte, som pä lika billiga anledningar, bade wid dest början och dest flut, warit lika angenämt svstelsatt med et och samma göromäl, det, at framföra erkänslans och tacksamhetens uttryck; ar Let i synnerhet Eders Majtts wisa ledning af ärenderna, de författningar Eders Majtt widtagit, och de upoffringare Eders Kongl. Majtt gjort, som Riksens Ständer hafva at tacka för denna sakernas sä lyckeliga utgång.
Tun nor Riad Säd , och del å Håsta Udde vid Vestra ändan af HudiksvallsFjer den belägne, för Norra Helsingland anlagde, skall intaga 694 Tunnor Oriad, eller 1,024 Tunnor Riad Spanmål, få, såsom hittills medgifvits , begagnas Transport 30,000 S,ooo 12,000 144,300 ________— —- Nu behntebgt Magazins-utrymme. summa Magazins-utrymtne. För Oriad |F Säd. t ör Riad el. arkad Säd, För Oriad 1 Säd. < ’ör Riad el. orkad Säd. Tunnor. Tunnor. Tunnor. Tunnor. Transport ; 156,030 373,368 Jemtlands Län • Luleå Magazia : 7 __ — * mmmm *w * Summa 162,88 » 393,61 Ungefarliga kostna-1 den för det Maga-I zins-utryinme, somj vidare erfordras. Transport utan hyra, men emot underhälls.skyldighet, lärer dock koStnaderne , som erfordras till erhållande af vidare Magazins-utrymme i Länet, minst kunna uppskattas till . Det här Upptagne utrymme utgjordes af de Magaziner , sorn voro och än äro belägne i Frösö Skants, men sedan denna Skants redan till någon del är och än vidare skall raseras, har nödige anstalter till ett nytt Magazins uppfö rande vid Staden Östersund blifvit vidtagne. så väl till uppbyggande af del ta Magazin, som äfven ytterligare ett i Herjeådalen, hvilket af Landshöfdin gen ansetts alldeles oundgängeligt , uppföres kostnaden förslagsvis till , Utom detta Magazin skall i Norra Ångermanland af Allmogen agas en så kallad KronoBod , som lärer inrymma 600 Tunnor, och i Södra Agermanland en dylik, sorn intager 800 Tunnor, allt Oriail Säd.
Ad. förkastas, dervid svarades starka nej, blandade med ja; och förklarades nej hafva varit öfvervägande. Sedan Hr Nordenfelt begärt votering, justerades följande voter. propos.: »Den som förkastar det uti Konst.Utskrts Mern. N:o 53 framställda grundlagsändrings-förslag ang:de riksdags hållande hvarje år, röstar Ja; D e ri lf A ugust i f. m. 13* den det ei vill, röstar Nej: Vinner nej, varder nämnde förslag icke förkastadt.» Vid voteringens slut hade rösterna utfallit sålunda: Ja — 10. Nej — 31. Sedermera hemställde H. Exc., huruvida E. o. Ad. behagade antaga Hr Brakels ofvauomnämnde förslag till gemensam tanke, och då dervid svarades många nej jemte ett eller annat ja, förklarades nej hafva varit öfvervägande. Slutligen gjordes propos. derpå, att det af Hr von Koch afgifne förslag till gemensam tanke skulle af E. o. Ad. bifallas, och sedan svaren derå ut tali it med många ja och några nej, förklarades ja hafva varit öfvervägande. K. o. Ad. åtskiljdes k). | 3 e. m. In fidem, O. Brakel. Lördagen den 11 Augusti 1860. Plenum kl. 6 e. m Justerades ett prot.utdrag för förmiddagens plenum. Efter föredragning af Konst.Utsk:ts den 4 och 8 dennes bordlagde Mera. N:o 5 5, med voter.-propos. ronde det uti Konst.- Utsk:ts Mern. N:o 38 framställda förslag till ändring i Eiksd.- Ordrns föreskrifter om PresteS:ts representationsrätt, blefvo de föreslagne voter.-proposme af K. o. Ad. godkände. Föredrogs StatsUtsk:ts den 4 och 8 dennes bordlagde Mern. N:o 147, i anledn. af erhållen återremiss å Utlåt.
December samma år, räntan 4 f procent pro anno halfårsvis, amorteringstiden 40 eller 50 år, efter Fullmäktiges önskan och närmare öfverenskommelse i fråga örn amorteringsprocenten, ingen återbetalning af den i halfårskuponerna förskrifna och före respektiva inbetalningsdagar förfallna ränta (jouissance); men äfven detta låneanbud ansägo Fullmäktige, efter närmare granskning af länevilkoren, sig ej, utan åtskilliga jemkningar i dem, kunna då antaga (protokoll den 7 och 12 November). Dertill förmåddes de ännu denna tid, bland annat, äfven af hoppet, att den redan dä ganska ogynnsamma penniugställningen skulle efter migon tid återtaga en fördelaktigare hållning och möjligen lemna utsigt för billigare vilkor, För att med större trygghet kunna afvakta en sådan möjligen snart inträffande gynnsammare tid, vidtogos åtskilliga åtgärder till anskaffande af ett kreditiv, att begagnas i fäll af behof. Redogörelse härom förekommer i protokollen för 1863 den 12, 26 November och 17 December samt 1864 den 7, 14 Januari och 18 Februari; varande af de sednare protokollen tillika att inhemta, att begagnande af kreditivet likväl sedermera ej kom i fråga.