Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Man lärer icke kunna neka, att den för hränvinsbränningens bedrifvande tillvarande författningen; att den, af Rikets Ständer ända till ytterlighet drifne önskan af krigets förening med. missväxten, såsom enda anledning till hränvinsbränningens inskränkning; att Styrelsens vid flere, sedan i8i5 inträffade, tillfällen af missväxt, härå fästade afseende; för näringsidkaren lämnat anledning till ett förtroende, som snart nog kan hänföras lill samma grunder sorn det, hvilket stöder sig å ett formligt kontrakt. På dessa grunder hafva åtskilliga individer trodt sig kunna ställa sin hushållning i denna del på en större, och jag vågar säga, en mera ändamålsenlig scala. Ifrån kännedom om det stora cjvantum fläsk, som ännu ifrån främmande Länder införes uti Riket, har man trott sig kunna speculera på någon fördel af Bränvinsbränningens uteslutande förening med ett större underhåll af Svin-kreatur. Den 22 Junii f. m. ai Eli sådan husliållsberäkning är likväl, i stort, alldeles oskiljaktig ifrån säkerheten, att hela året om få obehindradt begagna Brähvinsbrännings-rättigheten, ehuru behofvet deraf, under sommarmånaderne, nalurligtvis är mindre, genom det biträde den omtänksamme Landtmannen, under denna tid, hämtar ifrån foderväxten, då sådan icke genom inträffande torka, såsom nu, omintetgöres, I fall det ej kan nekas, att all industriutveckling blifver förmånlig i den mohn, ett större Capital till Näringens bedrifvande kan användas, så blifver det troligen en felaktig Statsekonomisk åtgärd, om, genom förhastade beslut, en alltför hastig rubbning åstadkommes uti dessa Capitalers verksamhet. Ganska få äro de, som inom vårt Land ännu efter dessa åsigter bedrifva Bränvinsbränningen. Möjligheten att verkställa den uti en sådan plan, liar påkallat inhämtandet af kunskap om de medel, som i andra Länder uppfunnits för att kunna vinna ändamålet; och ganska kostsamma hafva de anläggningar varit, som i sådant hänseende blifvit gjorde, och jag vågar tro, att dessa Näringsidkares blifvande lidande bordt tagas i betraktande vid beslutets utfärdande.
Då antingen Justi tiae-Canzleren eller Justitieombudsmannen finnér sig befogad att Högsta Domstolen samfäldt eller serskilde dess Ledamöter inför Riksrätten tilltala, aske han hos Presidenten i Konungens och Rikets Svea Hofrätt, såsom Riksrättens Ordförande, laglig kallelse å den eller dem, som tilltalas skola. Presidenten i Hofrätten foge derefLer anstalt om Riksrättens sammanträde för att kallelsen utfärda och målet vidare i laglig ordning behandla. Skulle, emot förmodan, han detta underlåta, eller några af de öfrige förenämnde Embetsman undandraga sig att uti Riksrätten deltaga, stånde de, för en sådan uppsåtlig försummelse af deras embetspligt, till lagligt ansvar. Hafva en eller flere af Riksrättens Ledamöter laga förfall, eller finnes emot någon af dem laga jäf, vare än - 38 Hor till Constitutions-Viskottets Memorial, N\o 26. dock Rätten domför, om Tolf deruti sitta. Är Presidenten i Hofrätten al laga förfall eller jäf hindrad, företräde, i dess ställe, den äldste i tjenst varande Presidenten. Denna Domstol ege, sedan ransakningen fulländad är och domen efter Lag fälld, att densamma för öppna dörrar afkunna. Ingen håfve magt att sådan dom ändra, Konungen dock obetaget att göra Nåd, hvilken likväl icke må sträcka sig till den dömdes återinsättande i Rikets tjenst. §. 1 aa. Vid hvarje Lagtima Riksdag skola Kamrarne välja Tjugufyra Riksdagsmän hvardera, att såsom Opinions-Nämnd döma, huruvida Högsta Domstolens samtlige Ledamöter gjort sig förtjent» att i deras vigtiga kail bibehållas, eller om visse af dem, utan bevisligen begångna fel eller brott, hvarom nästföregående §. handlar, likväl kunde anses böra från utöfningen af Konungens Domsrätt skiljas. Opinions-Nämnd skall sammanträda samma dag, den vald blifvit. Beslut skall fattas genom omröstning med slutna sedlar. Först skall röstas öfver den frågan: ”Skall omröstning anställas till uteslutande af någon bland Högsta Domstolens Ledamöter?”
Någon deras benägenhet att innästla sig i allt och qväfva andra medborgares industri hade ej heller försports uti de städer, hvarest de hittills varit bosatte, och om något sådant likväl verkligen egt rum, vore det en orättvisa att derföre ensamt blottställa dessa städers invånare. Fruktan för talrika inflyttningar af judar, om större borgerliga rättigheter beviljades dem, torde destomindre böra hysas, som de uti åtskilliga länder redan erhållit fullständig emancipation samt uti de öfriga behandlas med yttersta mildhet och tillika der snart torde hafva att förvänta upphäfvandet af de inskränkningar, som ännu fjettra deras verksamhet, och således hvarken behof eller synnerlig lockelse böra kunna förefinnas för dem att öfvergifva de länder, hvarest de redan befinna sig väl, för att mera uteslutande vända sig till Sverige. Dessutom kunna inflyttningar ej ske. utan med Kongl. Maj:ts serskildta nådiga tillstånd, och torde ett sådant band vara tillräckligt att betrygga för faran af deras för stora talrikhet. Sedermera har motionären fästat uppmärksamheten derå, att judarne gjort sig kända såsom arbetsamma, ordentliga, husliga, måttliga och återhållsamma. Deras välgörenhet emot andra, äfven icke judar, vore erkänd, 4 Allm. Desi).- och Ekon.-Utskottets Betänkande, N:o 107. och nästan utan exempel att någon af dem blifvit lagförd för brott. Det vore icke välbetänkt att förskjuta sådana medborgare, enär en stat aldrig kan få tillräckligt många dylika elementer med sig inlörlifvade. På dessa alla grunder har motionären, som på anförda skäl ansett sig förhindrad att uti denna sin motion väcka fråga om upphäfvandet af de inskränkningar i judarnes rättigheter, som äro en följd af grundlagarnas bud, föreslagit: ”att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla, att 2:dra § af Kongl. Majrts nådiga förordning den 30 Juni 1838 Irsta och 3:dje punkterna måtte utgå och 2:dra punkten förändras, så att denna § erhöile följande lydelse: § 2.
Dessa hafva stundom större befolkning än de mindre stiiderne; i dem finnes i allmänhet mindre förmögenhet, emedan en köpman eller handtverkare uti en köping vanligen flyt - 260 Den 19 November. tar till staden, så snart lian lyckats förvärfva ett större kapital, föreställande sig att der finna större fält för sin verksamhet, högre vinst på sitt kapital och mera nöje för sina penningar. Fattigdomen är deremot för det mesta lika stor, om ej större, i köpingen än i staden, kommunalafgiflerne åtminstone lika dryga, men samhällets inkomster mindre, då Hera köpingar sakna tolag, hamn-, brooch vågpenningar, hvilka tillfalla många städer. Spsom exempel tager jag mig friheten nämna Ronneby köping i Blekinge län. tlenna köping har, enl. 1855 års mantalslängd, 1723 innevånare, då staden Sölvesborg icke räknar mer än 1479. Enl. Forssells Statistik, befunnos år 1844 mindre än 1000 innevånare i följande städer, nemi.: Skanör, Falkenberg. Grenna, Sköfde, Iijo. Fahlkö ping, Kongelf, Marstrand, Osthammar, Oregrund, Waxholm, Thorshälla, Mariefred, Trosa, Askersund, Nora, Linde och Säter, och hann antalet vid samma tid icke upp till 500 uti Falsterbo, Kungsbacka, Sigtuna och Ostersund. Det är visserligen sannolikt, att dessa städers innevånares antal stigit betydligt under de sednare 12 åren, men föga troligt är det ändå, att de hunnit till den folkmängd, som nu finnes i Ronneby.
N:o 413» N:o 472j ' anledn. af M:s nåd. skrifvelse ang:de den 38o Den 24 Mars e. m under namn af Westerbottens regtles häsljägaresqvadronsfond, bildade cassa; N.‘o 47^> ' anledn. af Hr Petreus motion, i fråga om rättighet för K. Stats-conl:s tjenstemän alt innehafva befattningar utom nämnda embetsverk ro. m. ; Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekon.Utskotten: N:o 178, i anleda, af väckta frågor om förändring af och lindring uti beskattningen å qvarnar m. 111.; N:o 179, i anledn. af R. Mts nåd. prnpos. angtde åtgärder till beböfvandes undsättning i missvextår; N:o 180, i anledn. af väckt fråga om inrättandet af sockenmagaziner m. tu ; N:o 181, i anleda, af väckta förslag, ang:de åtgärder tilt afhjelpande af nöden i Dalarne; N:o 182, i fråga om aflöning för den person, som hos de sammansatta Utsk:n besörjt secreterare!jensi; N:o 133, i anledn. af väckta frågor 0111 förändring i sattet för fångars skjuts ocb transporterande. &r. Anckarsvärd, Carl Henr., begärde, att Const.- Utsk:s nu bordlagda meni. N:o 100 finge ställas främst på föredragndistan till nästa plenum, framför den återstående delen af extra-statsreglerrn ; örn den uti nämnda meni. föreslagna voterrs-propos. skyndsamt godkändes, kunde votering deröfver i förstärkt Const.Utsk. anställas medan .Stånden pröfvade extra-statsregl:n, och Const.Utsk:s förslag angående Nationalrepresentationens ombildning kunde då vara fullständigt beredt till Ståndens pröfning efter nämnda statsreglerings slut.
Till alla Arrenden, Conlracter och Afhandlihgar, utan viss summa, skall, efter samma grund och förestående Tarif, charta anskaffas till det belopp, hvartill deri betingade persedlar eller förmåner kunna skattas, enligt sednast fastställda markegångspris; och skulle samma Contract innehålla bestämmelser, rörande persedlar eller förmåner, hvilka icke finnas i Markegångs-taxan uppförda, eller blifvit i Contractet visst värde i penningar åsätta, ökes chartan i afseende derå med 12 sk. För conlracter, som å landel upprättas emellan Jordegare och Torpare eller andre personer om några tunnland jord, dervid städja erlägges, beräknas charla; sigillalce-afgiften sålunda, att fern procent af städjan, jemte värdet af de årliga preskilionerne, der sådane äro förbehållne, tages till grund för charteringen, och på den summa, sorn härigenom uppslår, beräknas chartan, enligt föreslående Tarif. Fördelsoch Undantags-Conlracter, när de för Domaren uppvisas, beläggas med 24- sk. charta. angående Stämplade Pappers-afgiflen. 7 Till Contracter emellan enskilde personer bestå Contrahenterne stämpladt papper till hälften hvardera, om ej annorlunda dem emellan derom aftaladt är; men å de Contracter, sorn af vederbörande för Kronans samt Kyrkors, Academiers, Gymnasiers, Skolors, Hospitalers och fromma Sliflelsers räkning eller af Officerare, på rotebönders och rusthållares vägnar, varda afslutade, angående arrenden af Kronans och Allmänna Inrättningars jord och egendom, skall den, som med Kronan, dess ombud, Officerare eller förenämnde inrättningar i något af de förenämnde ämnen contraherar, efter nu förest rifne grund bestå stämpladt papper å det exemplar, han undfår. — 24. — 36. 1: — 1: 12. 1: 24. — 12. 4:o.
I öfrigt vill jag alldeles medgifva, dét Herr Manni rstam möjligen har rätt i den upplysning han meddelat, i frägan om beloppet at TreprocemsSediarne , hvilka han förmätet ej uppgå till mera än omkring 3 Millioner 5 men bar han rätt , så har Utskottet orätt, som icke , hvarken i Betänkandet, eller i de dervid bilogade Tabeller, lemnat tn tydlig uppgift i frägan derom. Om. då jag bemödat mig att förstå Tab. herna , jag misstagit mig, ehuru jag trott mig följa dem , så ligger felet i Tabellernas otydlighet; och det är då detta fel, som nrissfört bade mig och alla de flere Talare, hvilka ansel t beloppet uppgå till 4 Millioner eller derutöfver. Herr Mannerstam i Herr Friherre Boye har verkligen orätt hört eller förstått m tt yttrande , och jag har icke sagt , att Ridderskapet och Adeln genom preiiminaira åtgärder bundit sin pröfning i hufvudsakliga beslutet, angående FilialDisconterne, till en tendence, strids mét den i dag allmänt yttrade tankad. 222 Dm 17 Martil, t. Ml Jag har endast i fråga om Concours för Dis^ couterne fästat Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att s.jdan Riksens Ständers Fullmägtige vidtagit en åtgärd i afseende på dessa Disconter, hvilken lagt hinder i vägen för deras Lqvider, och Riksens Ständer, under 4 Månader efter deras Sammankomst, låtit den fortfara, torde det af detta och flera skäl, icke nu mera vara lämpligt eller billigt att öfver* lemna dem åt sitt öde och låta en Concours uppkomma, hvilken skulle göra oredan större än den nu är , och mä hända af alla utvägar vara den mäst stridande mot den Liberalitet , som Herr Fiiherren i detta afseende synes ön-i ska. Förvillelsen lärer således vara å Herr Friherrens sida i detta fall, likasom den otvifvelagtigt är det angående beloppet af TreprocentsSedlarne, hvilkas ännu oinlösta belopp uti alla tre FilialDisconterne icke uppgår till 3 Millioner.
[2028] att förvara skogssmultron såsom mos (s. k. marmelad), finns ett annat att inlägga dem hela: Man lägger väl mogna dock ej mosiga bär på en hårsikt med fat eller karott inunder, för med undervisningsskyldighet hufvudatt däri uppfånga den rinnande saften, sakligen i modersmålet och tyska språ- strör 2 å 3 fingers tjockt med strösocket är ledig vid Skellefteå elementarker öfver och häller den runna saften läroverk för flickor. Ärslön 1,000 kroså ofta öfver bären, tills sockret är allnor. Ansökningshandlingar och betyg deles smält. Bären få ej skakas under skola vara inlemnade före den 15 juli tiden. Man förvarar dem i saften i till styrelsens ordförande theologie dokvanliga syltburkar. Stenia. torn S. Brandell i Skellefteå. E n 20-årig flicka utan föräldrahem önskar pl. Kunnig i bokföring, skrifver vacker stil, kan underv. nybörjare i musik samt är villig deltaga i öfriga inomhus föref. göromål. Flickan har behof af ett vänligt hem. Pret. eljes små eller inga. Någon betaln. kan för första året lemnas. Svar till » Ordentlig », Iduns byrå, Sthlm. [2036] E n anspråkslös flicka med god uppfostran, som inneh. pl. som guvernant, önsk. sig pl. i en enkel fam. på landet, där hon mot en billig afgift kan få delt. uti de husl. görom. Svar torde sänd. m. J. 3124 », adr. S. Gum.A-B. Sthlm. (G. 3124) [1989] LED / GA PLATSER. E i En li Hufvudsalat är svår att förvara till vintern. Gamla Cajsa Varg angifver att salta ned förut förvälda hela hufvuden. Men den duger då endast till stufning, ej till färsk salat. Då skulle jag förr föreslå att hälla smält ister öfver väl rensad salat i glasburk; åtminstone egnar sig sådan till s. k. späeksalat. Stenia. Hvardagar ' / 23 — ' / sé. Behandlar företrädesvis Barnsjukdomar.
Och han var så vajen om sig, så det fans inte ett led40 mellan Göteborg och Slätthult, som han inte tog staplarna41 på. Sen sålde han dem till smeden häruppe och så fick han pängar på det viset med. Men så, kan veta, blefvo folk afundsjuka och så kallte de honom Stapla Nissen. Så sa’ jag till pojken: “Here, here42, det går aldrig an, att du gör på detdära viset, för du blir aldrig gifter.“ Så, kan veta, pojken blef rent förskräckter, för han inte blef gifter; men han var och blef ändå den samme. För jag ska’ säja, en gång så fick han min lille röde häst på en göteborgsäcka, och då tänkte jag la, han skulle ge mig något rart, när han kom hem igen. Men, tron I, han gaf mig mer än ett halft skålpund snus. Jag tyckte la, det hade inte varit för mycket med ett helt; men han gaf sig den onde på, att om jag inte var nöjder med hvad jag fick, så skulle han ta igen det med. Men, veten I, jag är ändå inte onder på honom, för han stjäler inte, han bara tar litet, hvad han ser. Så kom det andra barnet och det var med en pojke. Den kallte jag Bängt, för det har jag alltid tyckt vara ett sådant karlavordet namn, och den bar43 mor i Holmelia. Han var la vajen om sig, han med, det förstår sig; för när han tjänte ute på slättbygden, så var han god för att klämma till sig det ena rågspannet efter det andra och skicka hit opp till skogsbygden, och där blef pängar för det. Så flytte han till Kurhult, för han friade, som han sa’, till däkan där på stället. Men där blef ett sådant lefverne, för de slogos hvar dag, vår härre gaf. Kan veta, I känden la Bartelen där i Kurhult, svärfaren hans; den var då rent omöjelig. Och däkan, han fick, pojken, hon höll med sina föräldrar och var emot Bängt.
Sammanlagda beloppet af fasta årslöner för de genom byrans förmedling tillsatta platserna uppgår till c: a 32,500 kr. Anskqrnirzg af ' sjuksköterskor. Denna afdelning af! ) yriiis verksamhet har under aret med synnerlig framgång arbetat, i det att den anskaffat sköterskor i 249 fd1. Icke iillenast inom Stockholm, utan afven i landsorten, dels för lasaretten, dels för privat sjukvard, har byråns lijelp tagits i anspråk för anskaffande af dugliga sjuksköterskor. Att förbundet genom att till sin verksamhet liigga ifven detta arbetsomriide afhjelpt en lange kand brist har tydligen visats genom ett allt lifligare anlitande af b y r h vid sjukdomsfall samt genom tacksamma uttalanden både .. af Iiiliare och privatpersoner. Afven under detta års stadsfullmiiktigval i hufvudstaden samt för de vid kyrkostiirninorna i november skeende skolridsvalen ha pk b y r h lemnats erforderliga upplysningar i t Stockholms röstberattigade kvinnor. Enligt upprättad tablå öfver byr %iis verksamhet Ilafvii? a) begiirts rad: i ekonomiska frågor af .. 23 juridiska; f II rörande böcker och hoksarn l. liagar ... skolor och arbetsom101 riden för kvinnor ... Trniisport S i 3, g * - a. : i 1:. Anm. Af arbetsgifvarne hafva 132 återtagit sin ansökan, af arbetssökande 178. Af arbetsgifvarne inom sjukvården hafva 50 htertagit sin aniniilan, af arbetssökande 14. 13 sjtiksköterskor hafva erhållit fast anstiil1n: ing. Litgifterna för byråns verksamhet under året h a h a varit kr. - Ii145: i i. Byråns inkomster under gret hafva varit kr 2,190: 4 8, återstoden har bestridts ur förbundskassan. Under de fyra senaste åren hafva itg gifter och inkomster för byrin stiilt sig på följande satt: 1: iibomster.
Då inträffar i hela sin förskräckliga vidd, hvad en värd talare i ett föregående plenum omtalat, nemligen, att Rikets näringar komme att sakna sin betydligaste förläggare och, på köpet, hvarje innehafvare af en sedel, ända ner till 8-skillingen, ägde valet emellan en concursbevakning eller förlusten af det mynt, han för sina dagliga behof agde i fickan. Vår egen Banks historia är så känd, att jag knappast behöfver erinra, hvart missbruken af dess rörelse lort eller hvarifrån de utgått. Den sats har väl stundom yrkats, att, oaktadt Ständerna uteslutande tiliegnat sig beslutande-rätten, iniativen af misstagen kommit från Regeringen. Men så är det icke. Den enda förebråelsen, man med skäl kan göra henne, är att icke hafva nog begagnat sitt inflytande för att motsätta sig dessa åtgärder. När första gången vår Bank 1745 inställde vexlingen, gafs vid Ständernas första sammanträde en skrapa åt en del af Rådet för det de icke nog klyftigt understödt denna våldsamma åtgärd, och ett Riksråd, den förste Friherren Åkerhjelm af Margrethelund, blef derför afsatt, ehuru han 20 år senare offentligen af R. St. betackades för samma rådslag. 1756 tilldelade SecretaUtsk. belöningar åt Bancofullmägtige för deras mod att, med öfverträdande af gifna föreskrifter, utsträcka sedelemissionen. Det var samtidigt härmed, som inom Banken och Staten myndiga män — och att dessa då icke voro Ilofvets, behöfver jag väl ej upplysa — icke försmådde att, i egna transactioner med Banken, föregå andra med efterdömen att missbruka Bankens tillåtna lånerörelse och stundom utsträcka dem till den otillåtna, enskildt sålunda icke ringa medverkande till den oafbrutna myntförsämringen. (En enda man upptog öfver 4 millioner d:rs knnt lån af Banken, en annan endast på fastighetslån i-J million).
Direckion funnes, som icke wore Riddarhus-Directenrer, Ridderskapet och Aoein pröfwade nödigt, att dem efter manligheten i detta förtroende bekräfta, Bifölls. Herr Litverstoipu, (Hustak ^brskam: När famleicge Riks.S änden till justering af de till bewilluingen hörande acter, i dag inlemnade den allManna BerMlmigo - förordningen samt Branwins brän - 774 Den l? Augustt. hrännings-förordningen till Expeditions - Utskottet, anmältes a:ne wigtiga omständigheter, hwilka ds funnit böra lag tggas i den sknfwelse till Kongl. Mairt, som bör ätfölia desta förordningar. Den första rörde bränwins-förorvningen. De hade funnir. att till förekommande af mänga oredor, det wore riödwändigt, akr en tabell skulle ät följa förordni», gen, som, enligt de af Riksens Ständer bestämds grunder, innehölle en uträkning öfwer den föghöjda pannerymds afgifren, sä wal för dem som wilja be« gagns sig af större panna, an hwartill de efter hemmanets marve dem tillkommer, som för dem, hwilka jemte en 90 kannors panna, nyttja en annan. En sädan tabell hade nu wid redaction hunnit med full päliteligher uträknas. Dek were sä, ledeS deras förslag, att Riksens Ständer skulle hoS Ksngl, Majst i underdänighet anhälla, det Han läckres läka genom Sme Embetsman en sädan ut, rakning werkställa, och en tabell deröfwer jenus förordningen i näder utfärda. Den andra rörde allmänna Bewillnings-sör» ordningen, Wid redactionen hade man icke eller hunnit utarbeia formulairer till upgifter wid Man, talsjkrifningar, Berednings, och Taxerings-Com, mftöer.
M. skulle inrymmas delaktighet i Bankens styrelse, att förvaltningen af dess affärsrörelse skulle anförtros åt en särskild styrelse, i hvilken, jemte de af R. St:r utsedde fullmäktige, äfven andre, med kunskap i bankväsendet försedde män kunde insättas, äfvensom att fastighets-belåningen borde från Riks-Banken skiljas. Deremot har Utsk:t ej velat godkänna min åsigt att tillfälle skulle lemnäs åt enskilde medborgare att ingå såsom delegare i banken — hvilket jag för min del ansett såsom det vigtigaste mom:t i min organisationsplan. Icke heller har Utsk:t beredt tillfälle till pröfning af den del utaf motionen, som afsåg, att, i sammanhang med Riks-Bankens reorganisation, åstadkomma ernåendet af ett mål, som så länge och ifrigt önskats: införandet af ett inhemskt fondsystem. Anledningen dertill att Utsk:t afstyrker bifall til! motionen, uppgifves vara att i densamma förutsattes nödvändigheten att åvägabringa en ändring i 72:dra §:u R. F., och att ernåendet häraf skulle vara med tidsutdrägt förenadt. Att så skulle komma att inträffa, är väl gifvet, men för min del kan jag icke förstå, huru förhållandet kan anses ändradt i afseende å såväl Finans-komiténs förslag, sorn det af Utsk:t nu framställda. Begge afse ju att inrymma åt K. M. deltagande i bankens styrelse; och då Utslct förutsätter att R. St:r ensamme skulle ega och ansvara för så väl den afdelning, sorn borde kallas R. St:rs Bank, och den som er bolle benämningen Sveriges Bank, måste väl det hela betraktas såsom en bank, fastän med 2:ne afdelnin - Den 22 April. gar. Efter min förmening borrie således sistnämnde begge organisationsförslag, af samma skäl som mitt, erfordra ändring i 72:dra §:n R. F.
Dessutom är här icke fråga om någon Statsutgift för ögonblicket utan endast om en anhållan hos K. M. att vidtaga den föreslagna åtgärden i fall R. St. anse henne nödig och nyttig. Uppå härefter framställd propos. remitterades ifrågavra:de motion till Allm. Resv. o. Ekon.Utskottet. Föredrogs och remitterades till Allm. Resv. o. Ekon.Utsk. Hr von Hartmansdorffs, Aug., d. 31 sisth Dec. e. m. på bordet lagda motion att R. St:r måtte hos K. M. anhålla om förslag vid nästa Riksdag till inrättande af ett Ecklesiastik-Colhm lill behandling i 2:dra instantien af Kyrko-, Läroverksoch Fattigvårdsärender. Föredrogs och remitterades till LagUtsk. Hr von Hartmansdorffs, Aug., d. 31 sisth Dec. e. m. på bordet lagda motion, ang:de det af serskilde komitérade för utarbetande af ny kyrkolag föreslagna kyrkomötes sammansättning och föremålen för dess verksamhet. Föredrogs och remitterades till Allm. Besv. o. Ekon.Ustk. Hr von Hartmans|dorffs, Aug., d. 31 sisth Dec. e. m. på bordet lagda motion, att R. St:r måtte hos K. M. anhålla, att de gamla tills vidare inställda författningarne om Stapelstädernes Handlandes och Skeppsredares skyldighet, dels alt ärligen införa vissa saltbelopp, dels att hålla ständiga saltuplag, måtte till hela deras vidd återbringas i utöfning. Föredrogs och remitterades till StatsUtsk. Hr von Hartmansdorffs, Aug., d. 31 sisth Dec. e. m. på bordet lagda motion: ang:de anslag å 2:dra Hufvudliteln. Föredrogs Hr von Hartmansdorffs, _Aug., d. 31 sisth Dec. e. m. på bordet lagda motion, ang:de anslag å 4:de Hufvudtiteln. Hr von Hartmansdorff: