Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Räkenskaperne vid åtskilliga Läns-Lazaretter framställa, kan likväl icke för framtiden med säkerhet bestämmas, enär, utom det en del Lazaretter hafva skulder att betala, Veneriska smittan stundom mer än vanligt utbryter, då ökade utgifter till hämmande deraf blifva ound viklige, såsom det bandt i Skaraborgs Län efter hvad Kongl. Majus Befallningshafvande till Seraphimer-Ordens-Gillet inberättat, utgifterne förar 1821 funnits så betydlige, att Cassabehållningen ifrån att vara vid 1820 års slut 2330 R:dr 41 sk. 6 r:st. utgjorde, vid 1821 års utgång, endast 513 Rtdr 45 sk. 4 r:st, och af hvilken anledning Kongl. Majus Befallningshafvande begärt tillskott af Hospitals-Fonden; men om också utgifterne vid Lazarettet och Curhusen framdeles ej blefvo större än 1819 och 1820 samt Inkom sterne fortforo till enahanda belopp som nämnde år och de från Allmänna Hospitals-och Barnhus.Fonden utgående anslag äfven hädanefter komme att utan minskning gäldas, hvilket senare likväl på nedannämnde skäl ej kan vara att påräkna, så skulle ändock årliga behållningen vid de Lazaretter, som hafva öfverskott på långt när icke svara emot den summa, som 3-sk:s-afgiften årligen utgör, Den välgörande verkan, som följt å de till Veneriska smittans hämmande vidtagne anstalter, och hvilken, utan understöd af 3-sk:s-afgiften icke kunnat åstadkommas, hafva redan kommit till Allmänhetens kännedom genom de, angående Lazaretterne årligen i Postoch Inrikes-Tidningarne införde berättelser, hvaraf inhämtas, att för Venerisk sjukdom hvarje år blifvit botade ett stort antal menniskor, de der, oros icke så kraftiga medel för deras återställande, 238 Betänkande om Tre-skillings-afgiften'. varit att tillgå, ofelbart skolat, af nämnde ohygglige sjukdom, till större delen från Staten undanryckas Och äfven utbreda smittan till andre-, sorn derigenom råkat i samma olyckliga belägenhet.
(Hela lånet är återbetaldt under år 1858.) » deltagarne i utdikningen och aftappningen af Eling - heims myr inom Hangvare, Tingstäde och Stenkyrka socknar, å 16,350 R.dr, emot dito, under 141 års tid, efter år 1852 af 8 dito dito, dervid 2 procents ränta godtgöres för återstående kapital-beloppet. ... 12,337: 42. » dito i dito af Martebo myr inom Martebo, Lokrume, Westkinde, Stenkyrka, Tingstäde och Lummelunda socknar, å 37,800 R:dr, emot dito dito 28,523: 21. inom Kalmar län: till deltagarne i vatten-aftappningar inom Hörby och Kläckeberga socknar af Norra Möre härad, å 3,975 R:dr; hvilket lån skall återbetalas genom erläggande, jemte kronoutskylderna, af 318 R:dr för åren 1852 med 1865, och 159 R:dr för år 1866... 3,021: — » dito i utdikningen af kärrtrakten Fänet inom Thorsås, Wissefjerda och Arby socknar i Södra Möre härad, å 8,478 R:dr 75 öre, dito dito af 670R:dr30öre för åren 1854 med 1867, och 339 R:dr 15 öre för år 1868 7,800: 45. » dito i utdikning af kärrtrakten Mören inom Ljungby socken, å 6,318 R:dr 75 öre, dito dito af 505 R:dr 50 öre för åren 1854 med 1867, och 252 R:dr 75 öre för år 1868 5,813: 25. » dito i upprensningen af Emmabo-ån inom Wissefjerda socken, å 2,850
Förordningarne den 26 April 4864, angående dels en allmän Kypotheksbauk för riket och dels de allmänna grunder, som vid hypotheksföreningars bildande och framtida verksamhet skola till efterrättelse lända. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Banko-Utskottets Memorial M 40, med förslag till reglering af Bankens iåneoch kreditivrörelse samt om användande af upplupen bankovinst, fattade Ståndet beslut som följer: 156 Prot.-Uld.rag Hvad Utskottet i 2:dra och 5:dje punkterna hemställt och föreslagit bifölls, endast med undantag deraf, att Ståndet ogillade den tillstyrkta förhöjningen i räntefoten, som bibehölls vid tre procent. Den i I4:de punkten föreslagna lydelsen af Banko-reglementets 61 § 1 mom. godkändes med uteslutande af så väl de å raden i förekommande orden: »Allmänna IJypolheksbanken» som af orden »hvilkas reglementen ålägga delegarne oinskränkt ansvarsskyldighet för alla bolagets förbindelser^.och», sorn läsas å raderna 55, 4 och 5. Förslagen i I5:de och 17:de punkterna godkändes likaledes, endast med den af nyssberörda beslut föranledda ändring, att från det förra uteslötos ,orden »Allmänna Hypoteksbanken» och från det sednare orden: »åi Allmänna llypoiheksbankcn högst 200,000 Riksdaler». Öfriga delar af förevarande Memorial blefvo af Ståndet godkända. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets Utlåtanden: JV2 49, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående afsöndring a! jord från Rönö kungsgård för utvidgande af Rönö församlings kyrkogård, m. m ; och M 50, i anledning af väckt motion om förändring uti gällande stadganden angående utarrendering af Kronans egendomar. Från Vallo fl. Borgare-Ståndet.
I trapporna, på gården, öfver allt, der det fans så stort utrymme, att två män kunde fatta tag i hvarandra, kämpades. Det var som om två fiendtliga element plötsligt lössläppts ur sina förvaringsrum, för att förinta hvarandra. Båda partierna tycktes hafva samma sträfvan, nämligen att drifva sina motståndare till baka i deras vaktstuga. Men då de voro jemnstarka, vardt detta en lika stor omöjlighet för dem, som det är för tvänne lika tunga personer att väga upp hvarandre. Från bardisanerna öfvergick man derför snart till de långe ryttarepistolerna, och det ena skottet efter det andra smattrade och gaf skrällande ekon från de tysta gränderna utan för. Bullret trängde äfven upp till de tvistande kommissarierna, och borgmästaren grep sitt spanska rör, för att tillhålla vakterna der nere, att uppföra sig tystare. När han öppnade dörren till korridoren, vardt han emellertid icke litet förvånad öfver att finna denna upplyst af flammande fackelsken, och att se bardisansspetsarne höja och sänka sig öfver trappräcket. Men han var van vid dylika lekar och, snarare rullande än klifvande, skyndade han ned för den branta trätrappan och ut på gården, slående omkring sig med sin långe rörkäpp åt alla sidor. — Der har du för den slängen, Jonas Värme, — skrek han, pustande, — och der har du till hemkomstöl Joachim Bryggare! Nå hvad är detta för excess och satans buller? — ropade han, då han ändtligen utkom på gården och i den tjocka borgaren med bardisanen igenkände sin gamle vän och frände, mäster Fibiger, bagaren. — Åh det är endast stadsvaktens fel, — svarade denne drygt. — Och vi tänkte också fråga vördig borgmästaren om icke det är rätt och billigt att stadsvakten först gör honnören, såsom det står i kungens plakat? — Visst så, visst så! — sade Trotsenfeld, ännu pustande efter andedrägten. — I tredje paragrafen står det, att derest båda vakterna mötas, stadsvakten först skall göra honnören. — Ja visst! ja visst!
Innehar den, som till utträde ur Svenska kyrkan sig anmält, offentlig tjenst; varde han derifrån skild, der ej tjensteri är af beskaffenhet, att han utan afseende å sin trosbekännelse kunnat till densamma nämnas samt Konungen eller den myndighet, som eger att tjensteri tillsätta, finnér skäligt att honom dervid bibehålla. § 16- Genom denna författning sker ej någon ändring af hvad i afseende å Mosaiske trosbekännare stadgadt är. § 17- Böter, som i denna Förordning äro stadgade, beräknas i Riksmynt och fördelas till hälften emellan åklagaren och de fattige. Saknar den bötfällde tillgång, till böterne skola de förvandlas till fängelse efter de grunder, som gälla för förvandling af böter enligt Utsöknings-Balken. Kanyl. Mnj:ts Nåd. Proposition N:o 38. 15 Utdrag af Protokollet öfver Justitie-Departements-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slolt Thorsdagen den 27 Oktober 1859. i närvaro af: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Stats-räden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna, Malmsten, Justitie-råden: Alexanderson, Cramér. Jemte åtskilliga från olika landsorter till Kongl. Maj:t under åren 1837 och 1838 inkomna petitioner, afseende, en del, vidtagande af åtgärder till hämmande al religiöst proselytmakeri och, andra, utvidgad rättighet till fri religions-öfning, anmälde Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern följande inom Justitie-departementet upprättade lag-förslag, nemligen: l:o. Förslag till Författning, angående ändring i gällande bestämmelser om ansvar för den, som träder till eller utsprider villfarande lära; och 2:o. Förslag till Författning, angående främmande trosbekännare och deras religions-öfning, hvilka båda förslag finnas detta protokoll bilagda. Högsta Domstolen, hvars utlåtande öfver ifrågavarande förslag, jemlikt Kongl.
I skålp. fossila eller mineraloljor samt genom torr distillation framställda: nativa eller råa, af jord eller brännhartser m. m. förorenade, af mörkbrun till svartbrun färg genom rektificering renade, färglösa eller af gul till gulbrun färg; rektificerad stenkolsolja eller fotogén; rektificerad jordolja, nafta, petroleum eller bergolja, solarolja, paraffinolja med flera till lyse begagna1 skålp. de vätskor hirn. s. k. Belysningsvätska, sammansatt af flygtig olja oell sprit, förtullas lika med de genom rektificering renade flygtiga fossila eller mineraloch genom torr distillation framställda oljor. Oljrkakor Ornamenter, arkitektoniska; se Bildkuggeri-arbeten. ej specificerade; se Dekorationer. Ossn Sepia:; se Fjäll, hvalfisk-. Ost, alla slag 1 centner Östr an; hänföras under Musslor. Paddy; se Ris. Paljetter; se Gulddragare-arbeten. Papp 1 skålp. Pappoch Pappersarbeten, alla slag: olackerade 1 skålp. Införselstull. Riksmynt. ! 3 2 — 40 Förslag till Tulltaoca. 47 Qvantitet för Införselstull. Tullberäkningen. Riksmynt. Pappoch Pappersarbeten, alla slag: lackerade, arbeten af papier maché derunder inbegripna 1 skålp. R:dr öre’ 65 Papper: förhydnings-, pressoell takFritt kardusoch sug-, färgadt eller ofärgadt; makulatur; tryck-, olimmadt-; tapetoch poléreller smergelskrif-, kopie-, plancheoch alla andra slag, hvitt, ej specificeradt . 1 skålp. J 1 skålp. 12! post-, alla slag 1 skålp. — 15 färgadt, pressadt, glaseradt, tryckt, figurerad!, försilfradt eller förgyldt 1 skålp. 18 med tryckta linier; tullbehandlas såsom Tryckpapper, linieradt lör hand eller machin, drager samma tull som papperet.
Om Gärd - Allmänna Beswä.cssch checsnsmiä-Utskottet; Om Gärdfarihandeln samt Städerne karlis och lölricx. lisinus bandels-frihet; med Bilagor, p. i8Z4- Om nederlagsfriheten för Wisby Stad. p. 1908. Om Jägeri-Bctjeningens afstaffande, samt Härads-Allmänningarnes anwändande. p. oozo. Om extra Roteringen. p. 2224. Om förbud emot införsel af utländskt Drännewin, Sprit, m. m. p. 2Z8?- Sc widare: Bewillnings. och Allmänna Beswärs-sch Oeconomiä-Utflotten, BewillningsLagsamt Allmänna Beswärsoch (veconomiä-Utskotten, Lagsamt Allmänna Beswärsoch (veconomiä.Utstottcn, Statssamt Allmänna Beswärsoch VeconomiäUtskotte, ,. L. Banco.Utskottet; Detäflkanden, Memorial och Protocolls. Utdrag: Om biträde till Jernhandteringrns upprätthällande, p. 928- Om vilconterne, indragning af deras Assignationer, samt om penninge-conjuncluren i Riket. p. 978, i;82. Om tillökt försträckning af Banken till Manufaktur-Disconten. p. 1548. Om Banco-Lan för lAIäevslls Stad. p. i z;o. Lm Banco. Wcrkets tillständ och förwaltning; med Bilagor. p. IZ59, >97Z Om Riksgälds-Contoirets Discont-rättighet i Banken, p. 1995. Om utsträckt beläningstid i Banken för Kabin Bergslag, p. 2292. Se widare Statsoch Lanco-Utstotten.
Den är absolut riklig, men den är del under förutsättning att alla de factorer, som medverka till det med räntans frigifvande afsedda ändamålet, finnas till, ty finnas de ej till, så faller satsen ohjelpligen. och långt från att vinna hvad man afsett med satsens införande, kan den tilläfventyrs verka till motsatsen. Det kan nemi. icke nekas, att om också den fixa räntan i allmänhet icke kan nedhålla räntefoten, så bidrar den likväl något i detta afseende. Jag hemställer till hvar och en sorn har pengar att utlåna, om hail icke skulle taga mer än 6 °/0. om han vore dertill berättigad. Det är således endast konkurrensen, som kan hindra honom derifrån, och denna konkurrens kan icke upkomma om icke krediten blir tryggad. IMen mine Hrr! då jag nu redogjort för de motiver som 1 i 11 bakahålli t de betänksamma inom Utsk., och tilläfventyrs tillbakaliålla äfven många betänksamma ledamöter af detta Stånd, så är jag likväl långt ifrån att vilja förneka att frågan är af den aldra största vigt, och att man möjligen ännu bör försöka att. bereda framgång åt densamma. Det är af den förste värde talaren redan omnämndt att inom Preussen, och jag skulle kunna tillägga äfven inom Österrike och Sardinien arbeten pågå i denna syftning. Så länge räntan i Europas öfriga samhällen icke var fri, var ingen fara förenad med att den inom Sverige var bunden, men i samma ögonblick som den inom öfriga samhällen lemnäs fri, är det klart att det blir vådligt för oss att hafva den bunden. Det är oss alla bekant, att en stor del af våra affärsmän taga sina penningar från Hamburg; det är klart att om penningekrisen i Europa fortfar och räntan i andra länder stiger öfver 6 proc., så hastar affärsmannen i Hamburg att upsäga sina här stående kapitaler; ty han placerar dem heldre i Tyskland, der han får högre ränta än han kan erhålla här.
Nio 28, öfver väckta motioner om dels uphäfvande, dels ock inskränkning af rättigheten att börda jord å landet; N:o 50, i ani. af gjorda anmärkningar samt skiljaktiga beslut inom RiksSttn vid förehafvande af Utskds Betänk. N:0 34, i fråga om antagande af ny lag om tioårig prescription och om årsstämning Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet: N:o 161, i ani. af Kongl. Majits nådiga skrifvelse med det af komiterade afgifna underd. betänk:de och förslag äng. kommunalstyrelser ; Nio, 162, i ani. af vickt motion om nedsättning af medicinaltaxan samt om afskaffande af Apotheksprivilegierna ; N:o 163, i ani. af väckt motion om skyldighet för egare af utjordar eller andra lägenheter utan åsatt hemmantal att deltaga i allmänna onera; 64 Den 8 September f. m. N:o 164, i ani. af väckt motion om utarbetande afen allmän sundhetslära, för att på allmän bekostnad tryckas och utdelas; N:o 165, i ani. af väckt motion om åläggande för de embetsverk, hvilkas förvaltning och räkenskaper granskas af R.
Hon är också varmt afhållen af alla sina elever och följer än i dag med oförminskadt intresse allas deras öden i lifvet, hvilka under loppet af något öfver ett fjärdedels sekel varit ställda under hennes handledning. Mycket mera vore att lägga till denna enkla lefnadsteckning, som blott ofullständigt skildrar den anspråkslösa och varmhjärtade kvinnans mångåriga verksamhet i den lidande mänsklighetens tjänst. H. W. Hela världen är en rad af underverk, men vi äro så vana vid dem, att vi kalla dem hvardagsting. H. C. Andersen. Lifvet själft är icke annat värdt, än det rätta man velat, det goda man uträttat och det minne man efterlämnar. Es. Tegnér. Fyra visor. Du ljumma vårkvällsskymning. Hur är du mig så kår! — Bland tunga skyar skymtar En stjärna hår och där. — Af Emanuel Geibel. Tolkade af Fågel Blå. Förbi är röda rosors tid, Nu liljor blomma blott; Nu har mitt hjärta vunnit Till hvila kärlek gått. Ur skog och dalar stiger Mot himlens blåa lof t frid, Ljuf som en dröm om våren Violens varma doft. Du nalkas, lifvets lugna höst! — Den heta kärleksglöd Dock lämnat kvar uti mitt bröst En strimma rosenröd. Och efter vårens vilda strid Nu frid mitt hjärta fått; Förbi är röda rosors tid, Nu liljor blomma blott. Du frågar mig, du lilla, Hvi jag min tid vill spilla På sång och klagolåt; — Jag har försummat våren Och lekt med hjärtesåren: På skämt nu följer gråt. När Och Jag Mig Och Jag vårens rosor glödde bägarns purpur blödde, var ej törstig då, vinkat eldig drufva rosenläppar ljufva; — aldrig sökt dem nå. Nu sjunker sol i hagen, Nu bleknar sommardagen, Nu eldas det, mitt bröst; Men våren är försvunnen Och dr ufv ans glöd förbrunnen; Han nalkas, lifvets höst, Förbi med solskensdagar! — Nu sjunger jag och klagar Min sorg på hvarje stråt: Jag har försummat våren Och lekt med hjärtesåren: — På skämt nu följer gråt.
l a g såg henne, den ömma, uppoffrande makan, den ädla, högsinta kvinnan, vid sin sjuke mans sida, lindrande kvalen med sitt milda, kärleksfulla deltagande, förkortande de långsamt framkrypande timmarna En r o p a n d e s röst. med sin aldrig svikande glädtighet, sitt inStockholm har sin asyl för » pauvres honteux », nerliga, sympatiska medlidande, tröstande, landsortens städer sina större eller mindre hem styrkande, uppmuntrande, glömsk af sig själf, och välgörenhetsinrättningar, dit fattiga och sjuksitt eget behof af hvila och förströelse, veliga äldre kvinnor af den s. k. bättre klassen kunna vända sig för att finna fristad eller hjälp derkvickelse och ro, utan någon annan önoch understöd i sin nödställda belägenhet. Men skan än den att lian måtte lida mindre, att det finns oek inom vårt land en skara af dessa han skulle besparas alla obehag, all anledmindre lyckligt lottade människor, som vi kalla ning till oro och bekymmer. Tålig som » pauvres honteux », hvilka ej hafva förmånen af att tillhöra något stadssamhälle; boende på blott en sant älskande kvinna, ägnade hon landet, kunna de af flere orsaker kanske ej få sina dagar och nätter åt att aktgifva på Ella var mycket rädd att förråda något förändra vistelseort, gömda för världen och glömhonom, lyssna till hans minsta önskningar da af världen framlefva de där sitt lif, utan att illabefinnande. Då skulle ju mamma få veta värmas och stärkas af den kärlek och gifmildvilligt rättande sig efter hans kanske ibland det, bli utom sig och hämta hem henne. het, som människovännerna utsträcka till alla — som ju ofta är fallet med sjuklingar — Allting var så godt och bra hos m a m m a; behöfvande och lidande, som komma inom räckmindre billiga fordringar, aldrig klagande, hos prostens var icke alls komfortabelt, men vidden för deras blickar. De hafva ingen att aldrig hysande en tanke på sig själf. Jag vända sig till för erhållande af hjälp. Vänner såg henne sålunda under en följd af år, orons där var roligt.
Då det till Hallands och WesterNorrlands Bevärings-bataljoner hörande befäl blifvit afsedt för de Skärgårds-marin-bataljoner, om hvilkas bildande Kongl, Majit, i sammanhang med behofven för femte Hufvudtiteln, kommer att göra framställning, föreslår Kongl. Majit, att de nu på 4:de Hufvudtiteln särskildt upptagna anslag för nämnda befäls aflöning, utgörande för Hallands Infanteribataljon 7,500 Ridr och för Wester-Norrlands Bevärings-bataljon 6,295 Ridr, eller tillhopa 13,795 Ridr, må till 5:te Hufvudtiteln öfverflyttas; äfvensom ock att från anslaget till »Indelta Kavallerioch Infanteri-regementena» jemväl må för befälsaflöningen vid dessa Marinbataljoner användas ett belopp af högst 13,905 Ridr, motsvarande de för afiöningen af den sednare bataljonens befäl beräknade tillgångar från f. d. Jemtlands Fältjägare-regemente, i den mån dessa för ändamålet äro eller blifva disponibla. I följd häraf skulle 4:de Ilufvudtitelns anslags-summa nu nedsättas med 13,795 Ridr; hvaremot med öfverföringen till 5:te Hufvudtiteln af de öfriga 13,905 Ridr synes tills vidare kunna anstå. Beväringsmanskapets vapenöfningar. Härvid föreslår Kongl. Majit att, med bibehållande af den nu för Beväringsmanskapet bestämda exercistid af 30 dagar, fördelade på två år i lika terminer, under det dervid stadgade vilkor, att de två Beväringsklasser, som i följd häraf årligen sammandrages, icke exerceras samtidigt, förslags-anslaget för Beväringsmanskapets vapenöfning må beräknas äfven för nästa statsregleringsperiod, till samma belopp, som nu finnes i Riks-staten uppfördt, Transport Rimt Ridr 114,533: 98- Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o I, om Statsverket 1859.
Summa 31,870: 24. it. 33,500: 27.10. Och har Fonden, som vid i832 års början var 27,724 R:dr i a sk. 2 r. oeb vid 1833 års slut 3o,3o4 R:dr ig sk. 10 r., således under dessa år ökats med 2,58o R:dr 7 sk. 8 r. Vid Förvaltningen af NumerLotteri-Inrättningen hafva Revisorerne icke funnit något att erinra. BrudgåfvoFondens säkerhetshandlingar hafva af Revisorerne blifvit genomgångna, hvarvid annat icke varit att erinra, än att det i föregående Revisions Berättelse anmärkta förhållande, att ett lån på 2,000 R:dr är utgifvet utan borgen eller annat hypothek samt att några lån beviljats mot löflesförbindelse af endast en person, fortfarande äger rum. Salpeter-Fonden. Räkenskaperne för åren i83a och 1833, hvilka i Kongl. KammarRätten blifvit granskade med anmärkningar, utvisa Fondens ställning på det hela vara följande: Debet: Balance från föregående året. Uppbörd. Skulder till LandtRänterierne för förskotter • • 20,752: i5. n. 21,120: 6. 5. Credit: Balance från föregående året. Skillnaden emellan uppdebiterade och försäljningsvärdet å 2 SalpeterPan* ' rior i Kronobergs Utgift erne. Häraf synes, att Fondens behållning, som vid i83a års början finnes upptagen till 351,229: 8. g. och efler afdrag af skuld vid samma tid 122,396: 38. ti. utgjorde netto — 228,832: 17. io. samt uppgick vid 1833 års slut, efter afdrag af skulden vid samma tid, till netto 295,421: 47. n. under dessa 2:ne år vunnit en tillväxt af 66,589: 3o. 1. Vid granskningen af Fondens Räkenskaper och Förvaltning hafva Revisorerne fästat deras uppmärksamhet vid följande omständigheter: 1:0
Huru nu 390 Den 27 Januarii. vidare i en framtid medlen skola, efter Testators iidla afsigter, med säkerhet vårdas och användas, är den enda återstående omsorgen hos Arfvingarne inom en Slägt, som utan afseende på sin fördel, gerna skulle velat befordra det af en bortgången Broder sökta ändamål; inen som, om det blir möjligt att vinna, blir åtminstone för sin del utan förebråelse, om hon heldre söker återtaga sina lagliga rättigheter än eftergifva dem åt framtidens ovissa utgång, der sannolikt hela Pensions-anstalten förr eller sednare skulle gå förlorad, om llögloflige Ridderskapet och Adeln skulle bifalla Utskottets mening, hvilken i anseende till 7:de Momentet omöjeligen uppfyllas kan. Grefve Possej Claes Fredric; I anledning af Major Reuterskölds nu uppläste Anmärkningar mot Utskottets Betänkande, får jag äran upplysa, att hvad det hufvudsakliga eller rättigheten till Capitalets uppsägande angår, så har Testator sjelf uti sitt Testamente derom så tydeligen yttrat sig, att jag, för att tillräckligen upplysa det Slägtingarne ej hafva någon rätt alt bestrida denna uppsägning, endast får anhålla det Ridderskapet och Adeln täcktes afhöra några rader af sjelfva Testamentet, nemligen: ”Skulle, vid Egendomens försäljning, det blifva fördelaktigt att dessa Summor komma hos Köparen att innestå, så äger Executor rätt dertill , mot den uppsägningstid och den fulla säkerhet, Directionen äskar, och aflemnar då i stället för contanta Penningar, dessa JDocumenter serskildt åt hvardera Summan.’'
Då ransakningar med häktade personer, i den mån sådant lämpligen kan ske, numera hållas på länsoch kronocellfängelserna, hvarigenom behofvet af särskilda cellfängelser för häradernas och städernas ransakningsfångar blifvit minskadt, torde något hinder för användande till byggnadsföretag af ifrågavarande beskaffenhet utaf ofvanomförmälda från de särskilda extra statsanslagen för uppförande af läns-, häradsoch stadsfängelser härflytande besparingar icke föreflnnas; Och får vid sådant förhållande samt på grund af hvad rörande nödvändigheten af tillbyggnad vid kronohäktet å Långholmen här ofvan blifvit anfördt, Utskottet tillstyrka, a) att för verkställande af den ifrågasatta tillbyggnaden vid kronohäktet å Långholmen måtte ej mindre få användas berörda besparade medel, i den mån de blifva tillgängliga, än ook anvisas, att under år 1867 utgå, ett belopp af 12,000 R:dr; hvaremot och då uppförande af ett kronohäkte i någon af städerna Sundsvall eller Hudiksvall beror på ytterligare pröfning och således icke torde vara så angeläget, att dermed icke kan någon tid anstå, Utskottet, med afseende å statsverkets för flera angelägna behof anlitade tillgångar, funnit sig böra hemställa, b) att Kongl. Maj:ts framställning i denna del icke för det närvarande må af Rikets Ständer bifallas.