Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Regeringsformen meddelade föreskrifter, å ena sidan, rörande Rikets Ständers, jemte utöfning af Svenska folkets rätt att sig beskatta, lika ostridiga rättighet att pröfva och bestämma Statens eller Statsverkets behof och utgifter, så ock huru de i sådant hänseende anslagna och under Konungens disposition ställda medel böra användas, samt, å den andra, om Konungens ansvarige Rådgifvares skyldighet att tillse och, i hvad af dem beror, främja efterlefnad och verkställighet af Rikets Ständers härom fattade beslut, må behörigen iakttagas och, derest så icke sker, kunna i helgd återställas genom den för detta ändamål i Regeringsformens 106 §. förordnade lagskipande makt, hvars verksamhet derföre nu äfven är vorden i Grundlagenlig ordning uppkallad. Hvad i denna sak, till följd af Rikets Höglofl. Ständers Konstitutionsutskotts, under numera slutade Riksdag, aflåtna skrifvelser rörande de här afhandlade ämnen, tillförne blifvit å min sida uppgifvet och anmärkt, är sedermera å vederdelosidan med svaromål bemött; och deraf inhemtas, att då i mitt anmärkningsmemorial sökt visas, hurusom
Föredrogos och biföllos Allm. Besv.- och Ekon.Utskt:s den 20 dennes bordlagde Betänk:n: N:o 198, i ani. af väckta motioner om förändring af telegramportot samt andra bestämmelser i afsrde på elektriska telegrafverket i riket; samt N:o 199, i ani. af väckt motion i fråga om utarrenderande af rikets postkontor. Föredrogs och begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:ts den 20 dennes bordlagde Mern. N:o 201, i ani. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut vid behandlingen af Utsk:ts Betänk. N:o 161, i fråga om det af komiterade upgjorda förslag till förordning om landsting. 320 P e ii 2 > O k t o b or. Anmäldes och bordlädes nedannämnde, från Utslen inkomne Mern. och Betänkm, nemi. ifrån StatsUtskottet: N:o217, med förslag till stadganden i reglementet för Riksg.- kontoret, ang:de anslagen för folkundervisningen, aflöningen för Justitieombudsmannen samt de ordinarie statsregleringen tillhörande utgifter och å detta verk anvisade kreditiver; Sammans. Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:t: N:o 43, i ani. af väckt motion om Ulldiskontens indragning; N:o 44, i ani. af RiksSt:us skiljaktiga beslut öfver Utsk:ts Utlåt. N:o 41, i fråga om skjutsningsbesvärets ordnande; Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet: N:o 200. i ani. af väckt motion om förändring i giillande föreskrifter ronde användande af skogsalster å kronomarker inom VesterNorrlands län; N:o 202, i ani. af väckt motion om undersökning ronde till flottan hörande segellinieskepps användbarhet för krigsbruk m. m. Sedan R. o Ad., uppå framställning af Hr Montgomery, Robert Nils Germund, beslutat, att Sammans.
Derigenom skulle alla lånefrågor inom Krigsförvaltningen komma att tillhöra ett och samma kontor. — Något hinder mot fondernas och lånens fortsatta räkenskapsföring på öfriga kontor, som hade befattning med de olika föremål, hvartill fonderna vore afsedda. anser Komitéen icke kunna uppstå af här framställda förslag. Benämningen: Krigsmanshus-konlor skulle utbytas mot Pensionsoch Fond/örvallnings-kontor. I sammanhang härmed tillstyrkes indragning af förenade ombudsmansoch kamererare-tjensterna för den under Krigs-kollegii aflönings-afdelning ställda lnvalidhus-fonden samt tjenstegöromålens fördelning emellan Advokat fiskals-kontoret och General-intendents-embetets Pensionsoch Fondförvaltnings-kontor, att så fort ske kan ega rum. Krigsförvaltningens tjenslemannapersonal skulle, på grund häraf, blifva den, som Bilagan M 2 utvisar. 16 Kongl. Majus Nåd. Proposition JVS 105. Särskildt föreslås, i sammanhang med organisationsplanen, följande: 1. Befordringar och transporter från en till annan af Krigsförvaltningens afdelningar få af tjenstemännen sökas, med tillgodonjutande af de meriter, de inom de särskilda embetena förvärfva). 2. I sammanhang härmed borde, på sätt '1858 års Komiterade äfven föreslagit, examen för inträde i de administrativa embetsverken så ordnas vid Universiteten, att derigenom vägen blefve öppen för ernående af hvilken plats som helst inom dessa Verk. Den embets-ed, som det nu åligger Regementsoch Korps-chefer att inför Krigs-kollegium aflägga, kunde hädanefter upphöra. 4. Begementsslcrifvare utnämnas icke af Krigsförvaltningen. 5.
2:dra hufvudtiteln fordrar det bedröfliga anslaget af 600,000 r:dr för fångars underhåll, men under föga utsigt att det kan räcka lill, då föregide års utgift öfverstigit 800,000 r:dr; och torde SlalsUtsk. säkerligen företaga en allvarlig granskning öfver förhållanderne, i fall några besparingar skulle kunna vara möjliga, och har det isynnerhet för mig velat visa sig, som fångkosten vore något öfverflödig emot hvad den fria arbetaren inom de mesta förhållanden kan komma i åtnjutande utaf; men hvarvid jag likväl icke förbisett, att måhända alltför många utaf korreclionsinrätlningarnes innevånare blifvit mera godtyckligt än lagenligt deras frihet förlttslige; och alt i följe deraf skäl kunna förevara n Den 27 November. för dessas bättre behandling, än de dömde broltslingarnes kräfver. För 3:dje hufvndlileln begäres intet ökadt anslag; men dä jag redan för 25 år tillbaka yrkade indragning och sparsamhet uti Sveriges representationskostnad hos främmande makter, och då yttrade min öfvertygelse att Sveriges diplomatiska angelägenheter i främmande länder i min tanka alltför väl kunde bestridas genom Chargés d’Affaires; och när jag under den tillryggalagda tiden icke funnit några grundade anledmr, att i denna del förändra tänkesätt, har jag ansett mig äfven böra begära StatsUtskrs synnerliga uppmärksamhet å de förhållanden, som kunna lemna anledn. att åtminstone i något inskränka anslaget för denna utgifts titel. 4:de hufvudtiteln, eller landt-försvaret, utgör gemensamt med den 5:te eller sjöförsvaret stötestenen vid skattebidragens behandling uti alla länder oell måste väcka särdeles bekymmer inom ett land, så beskaffadt som vårt, hvars tillgångar äro så små emot fordringarne för behofvens fyllande.
Han d 1 a n d e. Idkande både grossoch minuthandel. Enligt § 3 mom. 1 af HandelsOrdningen. Qvinnor, enligt 4 § HandelsOrdningen. Med inoch utländska varor. Med landtmannavaror. Med egna tillverkningar. inrikes sjöfart. utrikes sjöfart. Antal. Lästetal. Besättning. Antal. Lästetal. ! Besättning. Antal. Husbönder. Betjening. Husbönder. Betjening. Husbönder. Betjening. [ Betjening. Husbönder. Betjening. Husbönder. Betjening. Husbönder. Betjening. i - Husbönder. Betjening. Skeppare. Sjöfolk. 03 rt 3 P *-t (t Sjöfolk. Kronobergs län. Tab. N:o 10. Hemman och lä- genheter af alla slag, efter olika natur enligt nya i jordeboksordningen. Hemman. Antal UppskattMantal. w cr 05 P P-, -J O CD CL. O: •-s 3 CD Öj tö* S1 CL, C re ST 5. r* a Cg o & O "P o PT1 05 dq o p: CTQ CD P eren CD sista året. R:dr R:mt. Krono. Under allmän disposition. Antal Wexjö stad. Tomter Fundationsjord: Inägor Utägor, stadens andel af Norre Mark Staden samfäldt af Hagar D:o begrafnings-' plats Presterskapets andel af Norre Mark (Prest hagarne) Embetsjord. ... Lägenheter: Klostergärdet .. Stora betet Helgevarma äng Kungsmaden ... Lindö Donationsjord — 182 Jordar. R:dr Rint. Af hus och tomter. jordar. Tabb. År. Sökta skiftens antal. Fastställda skiften. Arfvoden till landtmätare och gode män för laga skiften. R:dr R:mt. Hela beräknade utgiftsersättningen. R:dr R:mt. Antal. Skiftade mantal. Skiftade ägor. Oförmedlade. Förmedlade. 0 Aker. nrösningsjorc Ang Odlingsmark. Afrösningsjord. P &J
M. icke funnit skäl i Nåder lemna bifall till Rikets Ständers, vid sislförflutna Riksdag, fattade beslut, att genom utfärdande författning, såsom ett af Kongl. Brefvet den 25 September 1777, angående förklenliga tillmälen om Konungen m. m„ föranledt undantag från allmänna lagens stadgande i 1 Cap. 2 § Straff-Balken, förordnas borde, det ej någon må häktas för brott emot 5 Cap. 1 § Missgernings-Balken, förr än efter det Konungen förklarat undersökningen derom böra fortgå; så har framställning om en sådan lag-förändring jemväl hos Rikets nu församlade Ständer förekommit, äfvensom Rikets Ständer funnit sig, vid behandlingen af denna fråga, icke böra frångå deras i ämnet tillförene hysta och hos K. M. i underdånighet anmälda åsigter: att nemligen den uti högstberörde Kongl. Bref uttryckta afsigt endast ofullständigt kunde vinnas, derest en för ifrågavarande brott angifven person kunde i häkte insättas förr, än Konungens svar örn åtalets fullföljande ankommit; att det dessutom icke syntes med rättvisa och billighet öfverénsstämmande, att domaren eller annan underordnad myndighet skulle, oaktadt Konungen förbehållit Sig pröfningen, huruvida mål af ifrågavarande beskaffenhet borde nedläggas eller full• följas, likväl kunna i fängelse låta inmana den, som derför blifvit angifven, och således liksom gå Kongl. Maj:ts pröfningsrätt i förväg; att, om någon blifvit, uppå angifvelse för ofvannärnnde brott, sin frihet beröfvad, men, på K. M:ts förklarande, att ransakning icke lick äga rum, från häktet lösgifven, det icke kunde betagas honom rättighet att anställa den reconventionstalan, hvartill han, i händelse af angifvelsens obehörighet, kunde finna sig föranlåten, hvarigenom domaren åter sattes i villrådighet, huruvida han ägde ingå i undersökning öfver tillvaron af och omständigheterne vid en förbrytelse, den K. M;t velat åt glömskan förvara ; att meranämnde Kongl. Expeditions-Utskottets Förslag till und.
De utvisa följande förhållanden: y SPclsct* år 11S.335. år ISSI. Balans från föregående året: Uppbörd: Credit. Balans från föregående året: Ilestitutioner 11,7S7: 26. Balans till påföljande året: Bland utbetalningar år 1850 förekommer en utgift å 323 Rdr 24 sk., utgörande resekostnadsoch traktaments-ersättning åt en Underkonstapel oell II kanonierer för inställelse vid Kämnärsrätten i Götheborg, hvarest dessa sistnämnde varit ställde under tilltal för åtskilliga i nämnde stad af dem, år 1849, begångna våldsamheter. Af de vid revisionen tillgängliga handlingar har upplysning icke kunnat vinnas» om ifrågavarande utbetalning ägt rum till följd af derom erhallen nådig föreskrift» och då det med skäl kan ifrågasättas, huruvida en så beskaffad utgift härförutan bordt af Stationens tillgångar bestridas; hafva llevisorerue funnit sig böra förhållandet omförmäla. Götheborgs Station. Af dess räkenskaper hafva de för år 1850 blifvit granskade i Kongl. Kammarrätten utan anmärkning, hvaremot de för år 1851 ännu icke derstädes undergått revision. Inkomster och utgifter redovisas sålunda: Slottet* år 1SSO. år tSäi. Balans från föregående året: Upphörd: Credit. Balans från föregående åre:: Utgifter: Balans till påföljande året: Revisorerne hafva vid granskningen af dessa räkenskaper icke funnit något att erinra. Loisoch fyr in {»'sverkel. Räkenskapen för år 1850 är i Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning, hvaremot för år 1851 särskild redovisning icke blifvit afgifven, utan innefattas i Kongl. Förvaltningens hufvudbok för samma år. Af 1850 års räkenskap inhemtas följande förhållande: I»cliet. år 1950. Balans frän föregående året: Uppbörd: Ordinarie statsanslag 101,600: Öfverskott för åren 1845 och 1846 å i riksstaten påräknad inkomst af lotsochbåk medel — - 37,643: 23. 9.
Utsk. har tagit denna framställning i noggrannt öfvervägande och ehuru Utsk. dels linner omedelbara val af Electorer för alt utse ledamöter i Ulsk:n, äfven inom R. o. Ad., likasom inom de öfriga RiksShn, närmast öfverensstämma med 28 § Ii. O., dels iriser, att åtskilliga olägenheter äro förenade med de nuvar. dubola valen för Utsk:ns bildande, har Utsk. likväl funnit ännu större betänkligheter vid att antaga det af Hr von Hartmansdorff föreslagne förändrade valsätt. Först kan deremot, i Utsk:s tanka, invändas, alt ett val, förrättadt af 500 personer, med listor på 25 namn å hvardera, otvifvelaktigt skulle föranleda en högst betydlig tidsutdrägt, ja kanske upptaga flera plena. Utsk. vill nemi. icke, såsom motionären, taga för afgjordt, att hvarje riksdagsman inom II. o. Ad. ovillkorligen skulle begagna endera af de 2 listor, som man förmodar komma alt honom erbjudas frän de olika sidorna af huset. Utsk. vill ej heller antaga, att, vid början af en riksdag, meningarna hos de från skilda delar af landet hit ankomna riksdagsmännen äro sä bestämda, att de nödvändigt skola sluta sig till en af de två yttersta sidorna, hvilka bekämpa hvarandra. Tvertom föreställer sig Utsk., att en 3:dje åsigt kan finnas, hvilken önskar ett slags medelväg och bildar hvad man inom andra representativa församlingar kallar centern. För sin del finner Utsk. högst obilligt, och i en tid af partisöndringar t. o. m. vådligt, att utesluta denna center snart sagdf från allt inflytande på Utsk:svalen, då desamma, inrättade såsom Hr von Hartmansdorff önskar, sannolikt allt mer och mer skulle falla i händerna på vissa ledare, vare sig för Regeringens eller oppositions-partiet, för de s. k. konservativa eller liberala.
Nej; lommel' att antagas en til) nästa Riksdag oföränderlig sammanslagen Inoch UtförselTull för Hvete af 5 R:dr, endast på det sätt föränderlig, att, i samma mohn den ena Tullen ökas, skulle den andra minskas, eller tvärtom, allt efter utsigterne till en bättre eller sämre skörd. Med 86 Ja och 33 Nej besvarades desse propositioner. Och sora Ja vunnit; alltså är gilladt Bevillningsutskottets tillstyrkande, att de grunder, Hr af Wingård föreslagit för Inoch UtförselTullen å Hvete, må godkännas och till K. M:ts pröfvande i underd:het föreslås. 2ld r a V o teringen. Den, som bifaller BevillningsUtskottets förslag, att Inoch UtförselTullen å nedantiärande Sädesslag må åtminstone till nästa Riksdag bestämmas efter följande Tariff, nemi.: Utf.TuIl Rd. sk. r. — 3. 6. 8. i D:0 Råg 4 — 3.— 8. i D:o Ärter 4 — 3.— 6. i Dra Korn och Malt 3. 2. 8. 4.. i Dra Hafra - r. 4- 6. i Dra Vicker 3. 2. 8. röstar Ja. t Betänkan de n, N:o 3g8. 44g Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej; kommer att antagas för nedannämnde Sädesslag en till nästa Riksdag oföränderlig sammanslagen Inoch UtförselTull, endast på det sätt föränderlig, att, i samma mohn den ena Tullen ökas, skall den andra minskas eller tvertom, alltefter utsiglerne till en sämi’e eller bättre skörd, salunda att den sammanslagne Tullen efter deuna grund fastställes på följande sätt nemligen : För Bohvete R:dr 24. » „ 4- — ;> Ärter „ — , Korn och Malt hvardera „ 3. — „ Hafre „ 2. —. „ Vicker „ 3. — Efter VoteringsSedlarnes öppnande, befunnos 8i Ja och 38 Nej. Och då således Ja. vunnit; är BevillningsUtskottets förslag bifallet, att
Skrifvelser af den 10 Augusti 1812 och den 8 Augusti 1815, fästat E. K. Mits Nådiga uppmärksamhet på den olikhet, sorn, vid verkställighet af Riksens Ständers, vid 1809 och 1810 arens Riksdag, fattade Beslut, angående all dittills oroterad jords indelande till utgörande af Extra Rotering under krig, inträffat i fördelningen af detta onus emellan de dertill skyldige hemman, samt på sådan grund i underd. anhållit, att, genom E. K. Mits Nådiga föranstaltande, denna nya Rotering måtte undergå en billig jemkning, för hvilken Riksens Ständer jemväl i den senare underd. Skrifvelsen uppgifvit vissa grunder; och E. K. M. derefter i samma ämne infordrat Dess och Rikets Krigsoch Kammar-Collegiers underd. Utlåtande; så har E. K. M, uti Nådigt Bref af den 20 sisth Martii, täckts gifva Riksens, Ständer tillkänna, att, sorn beinäldle Collegier varit af 38 Underdåniga Skrifvelstr'. olika tankar om lämpligaste sättet för verkställigheten af ifrågavarande Roterings-jemkning, och E. K. M. äfven funnit de för densamma af Riksens Ständer utstakade grunder icke vara med fullkomlig tydlighet bestämde, E. K. M. Fördenskull pröfvat bäst, att till Riksens Ständers nu inträffade sammanträde uppskjuta afgörandet af detta ärende; i hvilket afseende E. K. M. till Riksens Ständer behagat öfverlemna aila détsamma rörande handlingar, med Nådigt förklarande, att, efter det Riksens Ständer sig deröfver i underd. utlåtit,EK. M. ville fatta Sitt NådigaBeslut i ämnet och låta utfärda nödiga föreskrifter för meranämnde Rolerings-jeinkningsdefinitiva fullbordan. Riksens
Likaledes har den dåvarande återstoden, 90,000 R:dr, utaf det för en ny fängelsebyggnad här i Stockholm vid förstnämnda riksdag anvisade belopp af 170,000 R:dr sedermera från Riksgälds-Kontoret utbekommits. Deremot har någon utbetalning af den för fängelsebyggnader i rikets öfriga städer anslagna summa, så vidt Fullmäktiges protokoll visa, ännu icke ifrågakommit, hvadan denna anslagssummas hela belopp, 130,000 R:dr, finnes i Riksgälds-Kontoret innestående. Utaf anslaget för häradshäktenas ombyggande och förseende med celler, har hittills endast det för en fängelsebyggnad i södra Möre härad af Kalmar län i nåder disponerade och redan i början af år 1846 utanordnade belopp, 1,500 R:dr, blifvit hos Riksgälds-Kontoret reqvireradt; och utgör alltså återstoden af samma anslag, 98,500 R:dr. Beträffande ater det under sednast förflutna riksdag beviljade och till utgående med 100,000 R:dr under hvartdera af åren 1849, 1850 och 1851 anvisade Ytterligare anslag för uppförande af cellfängelser, så hafva häraf, efter behöriga reqvisitioner, från Riksgälds-Kontoret utbetalts 1849 och 1850 års anslagssummor. 20:o. Angående lyftningen af alla återstående tillfälliga anslag för ordnandet af försvarsverket till lands och sjös.
Ulan att vidröra mer än ett, kan jag ej synnerligen gratulera Läns-Styrelserne, som, från den stund, förslaget sättes i verket, få inom hvart pastorat med två auctorileter att skaffa; enligt gifne föreskrifter först med Paslors-embetet, från hvilket infordras mångahanda upplysningar och afgå hvarjehanda skrifvelser, jemväl i hvad, som rörer fattigvård m. m., och sedermera med Ordföranden i Communal-styrelsen. 4:o Anser jag stadgan alltför mycket reglementerande. Det var en man, sorn lefde i fordna tider, nu lärer han vara död, efter del han ej mer låter höra af sig, måhända var han också med vid de gamla, nu mer odogsna Communal-stadgarnes uppgörande; men jag kan ej destomindre underlåta med honom instämma: ju simplare> ju enklare. 5:o Anser jag denna stadga med alla sina reglor i vissa pastorat alldeles overkställbar } emedan materialier till dess iagtlagande i alla sina punkter derstädes till det mesta saknas. 6:0 Då Pastor förut var sjelfskrifven Ordförande i de communala angelägenheterna, var det hans pligt att dervid utan arfvode föra Protocollet och på många ställen räkenskaperne, emedan han ansågs såsom en af Staten derföre lönad embetsman. Nu blifver det efter den nya stadgan, som åser ett mera compliceradl förhållande och mera göromål, ett 0villkorlligt resultat, att på de flesta ställen skrif vare arfvode måste bekostas, och att det skall förekomma drygt, är säkert, i fall man behagar laga någon närmare kännedom om de besvär, hvilka blifva förenade med en befattning, sådan som nu af allt detta blifver en ovillkorlig följd.” STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktrjckerietj iS.fo. Lagsamt Allm, Besv,- och Ekon,-Utskottens Betänkande N.-o S, 1 N:o 5. Anil. till Exp. Utsk. den 30 Juli, kl. 10 f. m. Betunlian.de Kongl.
Plommon, i Borgare-Ståndet: att Catharina och Sviskon böra, i anseende till deras olika värden, skiljas och åsätlas de förra 8 sk. värde och 2 sk. tull samt de senare 5 sk., färde och t sk. tull ©. Plijmer, i Bonde-Stdndel: att nedsättning af införsels-tullen vöre onödig, hvadan gällande Taxas bestämmelser borde bibehållas. 30 Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N.-o 30. Pomeransknoppar och skal, hos Borgare-Ståndet: att derå borde sättas 6 sk. värde och i sk. lull. Porccllaine, hos Riilclerslmpet och Adeln: alt som, genom den af Tull-Comileen föreslagna och af Utskottet antagna redaction , Fat komme att hänföras under andra pjeser, tullen å dessa ej borde bestämmas till 6, utan högst till 5 sk., enär fat förut dragit blott 2 sk. tull; att vissa artiklar borde förtullas per dussin och ej efter vigt, samt emot lägre afgift, nemligen alldra högst mot den af Committerade föreslagna, helst ingen hus-slöjd inginge i porcellaines-fabricationen; samt att nämnde fabrication borde uppmuntras, dels med export-premier och Taxan bestämmas till i5 procent, dels med högre tull å större pjeser af oäkta måhult och tryckt porcellaine, sålunda, att värdet höjdes till i R:dr och tullen till 12 sk. W eller måhända ända till 4° procent; — i Preste-Ståndet: att tullen å hvitt porcellaine ”andra pjeser5’ borde nedsättas; — och i Borgare-Ståndet: att Ulskolts-Afdelningens förslag måtte godkännas; att förtullningen bör ske per stycke, par eller dussin; samt att det målade och tryckta bör åsätlas 1 R:dr värde och 12 sk. tull It.
Af denna grund fa äfwen Riksens Ständer i underdånighet tillstyrka, att da delta icke som deras pligt kan antagas, de Rotehållare, som dylika kapotter redan anskaffat, derföre malte godtgöras och njuta ersättning. Till följe häraf hafwa Riksens Ständer ät Stats-Urstottet uppdragit, att förestå nödiga medel till bestridande af denna ersättning. Store Den r Junii. zgr Uppläst hos Ridd och Adeln den , Zunii. Prest-Ständet den i « Borgare - Ständet d. i - Bonde-Ständet den i « - Stormägtigfte Allernädigste Lonung! >^os Eder Kongl. Maj:t fa Riksens Ständer k underdånighet anmäla deras bestut att pa Statens bekostnad lata werkstalladen genom eg ^Riksdagsordningen förestrifne tryckningen af Bihanget till samteliga Riksståndens Protocoll, ''innehållande "de handlingar, hwilka till Riksstånden blifwit af"lemnade såsom Konungens Nådiga Propositioner, "Riksens StänderS Utskotts Betänkande» och Förklaringar, samt Riks-Standens Protocolls Utdrag "wid Urtima Riksdagen i Orebro ,8,?." I stöd af ofwgnnämde §. hafwa äfwen Riksens Stander at sitt Expedltiions-Utskott uppdragit att genast lata werkställa denna tryckning, och är genom berörde Utskotts försorg i underdånighet narlagde Contrakt med härwarande Boktryckaren NM. Lindh ingangit och afstutadt och början redan gjord med detta Bihangs tryckning. När således Riksens Ständer bestutit, att kostnaden dertill bör af den till Riksdags, Utgifterne anstagne Summan förskjutas, ar det Riksens Ständers underdåniga anhållan, det täcktes Eder Maj:t i Nader af berörde Summa kostnadsersättningen anordna.
Utdrag ur Ridderskapets och Adelns protokoll den 19 juni 1815. Ben 3 Julii N :o 12 Utdrag af Protocollet hållit hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln den 19 Juuii 1815. S: D: Med anledning deraf att det Wällofl. Borgare-Ståndet och det Högvördige Preste Ståndet, uti meddelte Protocolls Utdrag af den 12 dennes förklarat sig hafva beslutit att serskilt uptaga Constitutions Utskottets under den 29 November 1809 afgifne Betänkande öfver de hos hvartdera af Riks Stånden vid Regeringsformen, innan dess antagande, giorde anmärkningar, företog nu Högl. Ridderskapet och Adeln likaledes berörde Betänkande punktvis: och enär vid granskningen häraf utrönt blifvit, dels hvilka punkter redan blifvit afgjorde, dels å hvilka något afseende icke ansågs kunna eller behöfva göras, befunnos endast de nedanskrefne återstå, öfver hvilka Ridderskapet och Adeln stannade i följande beslut: 86 §. Den härvid gjorda anmärkning att Riks Gälds Contoirets Protocoller uti intet fall böra hemliga hållas afslogs. 105 §. Det förslag, att vid granskningen af Stats-Rådets Protocoller, Constitutions Utskottet må förstärkas till Trettio Ledamöter af hvarje Stånd, afslogs. Den anmärkningen att Representationen, med dervid nödige förbättringar, bordt i Regeringsformen bestämmas, hänvisades till Constitutions Utskottet, att behandlas i sammanhang med frågan om en förändrad Representation. Det förslag att frågan om Förliknings Domstolar måtte uptagas och utredas af Constitutions Utskottet ansågs ej höra till Grundlagarne. Vid förslaget om inrättning af en Lagoch Hushållsberedning ansåg Ridderskapet och Adeln, sedan Grund lagarna blifvit upgjorda utan att denna beredning deraf utgör en beståndsdel, berörde förslag derigenom wara förvandladt till en enkel Lagfråga. 102 §. Att, likasom i Högsta Domstolen och Allmänna Beredningen, äfven i Riks Rätten halfva antalet