Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid öfvervägande häraf har Utskottet trott sig finna, att flere åligganden för den i motionen föreslagna Opinions-Närnnd äro af den besvärliga egenskap, att knappast någon ledamot ville underkasta sig desamma; I detta fall anförer Utskottet bland andra betänkligheter följande: att Nämnden icke skäligen bör stadna i ansvarighet för den skada, sorn genom förhastade beslut kunde förorsakas, enär i allmänhet det föregående omdömet öfver en uppfinnings duglighet icke kan antagas såsom ofelbart, utan endast genom erfarenheten vitsordas; att Nämndens sammansättning, på sätt molionairen föreslagit, skulle antingen utan arfvode ganska rnycket betunga en mängd vetenskapsmän, eller med af gifter falla den rättsökande alltför mycket kostsam; samt att Technologiska Institutet hvarken billiglvis lärer kunna åläggas skyldigheten att, då patent-egaren sådant äskar, föranstalta om en ny uppfinnings realiserande i ordentligt exemplar, prof och modell, eller tilläggas rättigheten att för sådant ändamål disponera öfver allmänna arbets-inrältningar eller enskilta Verkstäder och Fabriker. På dessa grunder anser Utskottet sig icke kunna i vidsträcktare måtto biträda de af motionairen gjorda förslag, än att vördsamt tillstyrka Piikets Högh Ständer, att hos Kongl. Maj:t göra underdånig hemställan derom, att 12 §. af Kongl. Patent-Förordningen den i3 December 1834- måtte sålunda ändras: att de, för tvistefrågors afdömande, deri upptagne Gode Män eller Compromissarier, böra hädanefter till antalet blifva sju, samt på det sätt utses, att Kongl. Coinmerce -Collegium utnämner tre; den som klandret anställt, två, och Patent-innehafvaien två, hvilka derefter hafva att, genom anställande val bland de af Kongl. Coinmerce-Collegium utsedde 3:ne ledamöter, utvälja Ordförande i Compromiss-Rätten, äfvensom slutligen att alla sju ledamöterne böra, på sätt i allmänhet Bih. till R St.
En million, emot 2 Procents renta, sorn vid högst oförsedda och vigtiga händelser, sedan Riksens Ständers Fullmägtige i Banquen och RiksgäldsContoret blifvit hörde samt deras samtycke lemnadt, kunde fördubblas; — likväl med vilkor, att Banquen efter ett år linge det extraordinaire biträdet till fulla beloppet ovilkorligen ersatt, och att derföre erlades 4 Procents årlig renta. De orsaker som föranleda detta mitt Förslag äro, att jag är öfvertygad, det utan vådeligaste följder för Banquen och Riket, omöjeligen kunde åstadkommas en så stor summa, som vore tillräcklig att styra Span. nemålsprisern3, medelst Spannemåls upp. köp, under ymniga år, hälst upphandlingens storlek årligen måste tilltaga, och be - Den 16 Maj. hofvet af undsättningar mindskas, i samma mån, som Jordbruket för kofras. C Då Magazins-jnrättningen icke, nu som fordom, är combinerad med Regala KronoBrännerier, der bränningen under ymniga år forcerades, och vid inträffad missväxt inställdes, skulle magazinering, skylfling, afskrifning med flera afgående Foster, småningom förtära londén, om den vore aldrig så stor, och erfarenheten bevittna, att de största uppoffringar förgäfves vöro använde. Min öfvertygelse är således, att den af mig föreslagtie ordinarie Discont-rått i Banquen, endast bör begagnas till — uppköp i de Provincer, som för året hafva Spannemål öfver eget behof, för att dermed samma år undsätta andra Län, der yppad brist uppdrifvit Sädespriserna — och till underhållandet af ett nödigt Upplag för Arméens och Flottornas behof.
Bifölls. N:o 2G, i anledning af väckt motion om åtskilliga åtgärder för utsträckande af poslföringen och lelegraferingen å Gottland. Bifölls. N:o 21, i anledning af väckt motion om befrielse för Svenska ångfartyg, som, enligt på förhand upprättade reseturer, göra reguliera resor, från skyldigheten alt laga lots. Bifölls. och N:o 20, i anledning af vackt motion dels om nedsättning af fyroch båk-afgiflcr, jemte lols-pcnningar, dels om lotsarnes allönandc af Statsmedlen. Bifölls. S. D. Ånyo föredrogos Sammansclta Lag dsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtanden och Betänkande»: N:o 20, i anledning af ålerremiss af Utskottets Betänkande, N:o 2, rörande väckta förslag, att den Heliga Nattvarden må kunna omedelbart eller skriftermålet, före den allmännna gudsljenslen, utdelas. Bifölls. N:o 29, i anledning af ålerremiss af Utskottets Betänkande, N:o 5, rörande väckt förslag om fördelning på vissa år af de kostnader i och för allmänna bygg nader, som från boställen utgå. Bifölls. Prot.-Uldrag den 15 September 1860. 707 N:o 50, i anledning af väckt motion derom, all, när för brott saklälld person, under en lid af tio ur, eller del brollel blifvit begånget, ådagalagt eli olörvilligl uppförande, något omnämnande af den af honom begångna förbi)leise icke må i hans fräjdebelyg vidare ega rum. Bifölls. och N:o 51, i anledning af väckt motion om utfärdande af en lag, rörande flottningsoch (lodrensnings-väsendet i Riket.
Var förhållandet sådant och han endast blifvit förförd af rofgirighetens anda, så är hans skuld så mycket större. Hans fordne brödherre och bundsförvandt på politikens och samhällsförbättringens fält har antydt, att den olycklige, som „så länge kämpat för det godas seger öfver det onda„ , skulle, i fall de svåra misstankarne besanna sig, på denna sista tid befunnit sig i en „sinnesfrånvaro„, ett „aberrationstillstånd„ , – och vi ha hört, att åtskilliga Aftonbladister begärligt uppfattat denna förklaring, sägande: den ädle mannen blef plötsligen galen; det är hela saken. Nej, så förhåller det sig icke: denna dämoniska rigtning fanns redan i hans äldre skrifter. Men dessa äro obekanta för de fleste af denne Förf:s nuvarande beundrare, hvilka nu mera icke äro de vittre, utan demokratiens vänner; de känna blott hans ledande artiklar i A.B. och honom sjelf blott såsom reformropare i f. d. Stockholmska Reformsällskapet vid sidan af de store männen Anckarsvärd, Richert och Thomander, och såsom „kämpe för det goda„ i Aftonbladet. Kannstöpare läsa inga vittra skrifter; de antaga på god tro att dessa äro förträffliga: så har Almqvist många gånger sagt sjelf, detsamma har hela svärmen af de radicala tidningarna och de vitterlekare, som ville tigga sig till några korn rökelse i den stora tidningen, upprepat såsom ett gemensamt echo, och dermed var den saken afgjord. Nej, sade vi, den dämoniska rigtningen är redan synlig i dem af hans äldre skrifter, som skaffade honom ett namn. (De aldraäldsta, såsom Manhemsförbundets Handlingar jemte några hans än äldre och längesedan helt och hållet förgätna brochurer, hafva vi dels glömt bort, dels aldrig läst). Blott ett exempel!
Melén anfört, att, då det mäste erkännas, att i allmänhet don med de så kallade proste-tunnorna afsedda ersättning till kontrakts-prostarne för besväret med prost-expeditionerne och de kostnader, som vore en oundgänglig följd deraf, att kontraktets presterskap hos dem ofta flera gånger om året samlades, icke kunde anses vara för frikostigt tilltagen, det icke kunde annat än finnas högst obilligt, att, såsom i Kongl, brefvet den 5 Oktober 1813 stadg as, två tredjedelar af proste-tunnorna under extra nådår tilllöllo svagt lönade skollärare i stiftet eller åtskilliga under domkapitlets vård ställda kassor, under det endast en tredjedel tillgodokomme den, som under tiden skötte prost-sysslan; I anseende hvartill och då kke någon vore närmare att uppbära lönen, än den som bestridde tjensten, motionären föreslagit, att de två tredjedelar af proste-tunnorna, som under extra nådår hittills ingått till åtskilliga under domkapitlets vård varande kassor, måtte hädanefter, jemte den öfriga tredjedelen, oafkortadt tillfalla den under tiden tjenstförrättande kontraktsprosten, äfvensom att de nu lefvande prostar, hvilka blifvit afhända ifrågavarande tva tredjedelar, matte få desamma återburna ur de kassor, till hvilka de ingått. Allm. Bese.- och Ekon.-U/skotlets Betänkande, N:o 68. 15 Denna motion, uti hvilken hr doktor A. Sandberg och hr posten A. P. Tranéus instämt, har Utskottet i öfvervägande tagit, och får till en början upplysa, dels att Kongl. Majit uti ofvan åberopade
Inom länet äro indelade hela Jönköpings Regemente eller 1,100 rotar samt af Calmare Regemente 401; af Smålands Husar-Regemente 250 och af Smålands Grenadier-Bataljon 399 nummer, hvartill kommer extra rotering för 457 hela rotar. Postkontor finnes i städerna Jönköping, Ekesjö oell Grenna samt på landet i Wernamo, Wrigstad, Hvetlanda och Gissla ved. Länets jordyta, deraf större delen ligger mera än 800 fot öfver hafsytan och det öfrige från 300 till 800 fot högt, är mycket bruten; berg, dalar, sjöar och strömmar, mossar, kärr och ljunghedar samt bättre och och sämre skogsmarker omvexla. Större bördiga slättmarker äro sällsynta. De största sjöar i Jönköpings län äro Wetlern och Bolmen. De största strömmar Nissa och Laga åar. Berget Taberg i Månsarps socken al 1 veta härad höjer sig 830 fot öfver Wetlern och 1,130 fot öfver hafsvtan. Jordens fruktbarhet är högst olika i länets särskilda delar. Wista och Norra Wedbo härader stå främst i bördighet, dernäst Södra Wedbo, Östra och Tveta härader; Westra och Östbo härader hafva trakter af sämre beskaffenhet; och i Mo samt Westbo härader utgöres jorden i allmänhet af mager sandoch grusmylla. En eljest mindre vanlig företeelse i afseende pä jordmånens beskaffenhet är ganska allmän inom detta län, nemligen, att den bättre och mera bördiga jorden finnes på höjderne, under det dalarne äro sämre och för växtligheten mindre förmånliga.
Som klassens ljus hade han fått sig uppdraget att recitera Schillers Dykaren för den närvarande församlingen — till förhöjande af feststämningen och häfdande af lyceets ära. Han kunde poemet utantill, ord för ord; han kände icke den ringaste oro och han grep sig an utan blyghet. Medan vers efter vers strömmade öfver hans läppar, lät han sina blickar fara öfver församlingen och såg med en känsla af tillfredsställelse och triumf, hur andaktsfullt alla lyssnade. Men plötsligt stannade hans ögon, fångade af ett par andra ögon, som tillhörde en blondlockig flicka, hvars like i skönhet han aldrig förr tyckte sig ha sett. Och ändå hade han sett henne sjelf ofta förut och kände henne väl — den sextonåriga dottern till krigsrådet von A. Under hela examensakten hade hon setat der hon satt, rakt framför honom. — Men det uttrycket hade han aldrig sett i hennes ögon; det uttrycket band, fängslade, drog till sig hvarje tanke i hans hjerna. — Han stannade plötsligt, med paralyserade nerver. Tre gånger upprepade han själlöst samma vers och så stod han der stammande, stirrande med vidöppna ögon på den unga flickan — Läraren sökte förgäfves hjelpa honom, — han hörde icke. Uppträdet började väcka en pinsam uppmärksamhet, då vanmakten kom honom till hjelp. Det svartnade för hans ögon — han föll framstupa öfver bänken. Det var det första varslet om den tillintetgörande makt, som kärlekens grymma gudinna skulle öfva på hans framtida lif. Den andra episoden daterade sig från sju år tillbaka, från hans sista promenad på boulevarden i Paris, från revolutionsåret 1848. Det var en solklar majdag och verldens hjerta hade feber. Feberaktigt strömmade folkhoparne genom dess pulsådror, det var ett larm, ett skrikande, ett rasslande af vagnshjul redan träffad af den grymmas hand släpade han sig mödosamt fram midt i hvirfveln af detta brusande lif; men bullret irriterade honom, pinade hans sjuka nerver som piskslag på öppna sår; och för att få ett ögonblicks ro tog han sin tillflykt till Louvren.
Språkmästare , oberäknad Fön på Stat , taxeras med afseende på deras inkomst af Information , dock ej under . R:dr 2 — StadsTjenare och PaliceBetjente, se Städernes Betjente. Tidnings Skrifvare taxeras till Bevillning efter Fem Procent af den inkomst de njuta. Timmeroch BrädHandlande , se Handlande. Timmer• och Mur Gesäller, lika med VerkGe • / saller. 'Timmeroch MurKarlar, se Arbetsfolk i Stä ■ r derne. Tobaks Planterare och PlantageÄgare, taxeras till afgift efter deras JordLägenheters vardén. B&vitlningsUtsk. Betdnlanden. igj Tracteurer, som ej å'ro Borgare: se Krögare. Trädgardsmästare , som ej äro Borgare, i Fyra Classer: Första Classen , R:dr 5 — Andra Dito . 3 — Tredje Dito . 2 —- Fjerde Dito . '* 1 Akar» , som ej äro Borgare, i Fy va Classer: Götheborg: B:dr Io 5 3 2 X Stockholm och Första Classen Andra Dito Tredje Dito Fjerde Dito I de öfrige Städerne: Första Classen , K:dr 6 32 Andra Dito , 4 ~ Tredje Dito 2 — Fjerde Dito y » I 8 Mom. I allmänhet gäller, att, i händelse inkomsten linnes öfverstiga de här uppförde högsta Classer , den då ovilkorligen kommer att bestämma afgiften efter den, i denna §:s x Morn. stadgade grund. g. Mom. För Fastigheter i Städerne, Hus', Gårdar , Fabriksbyggnader , Verk och Inrättningar , Tomter, Jord, Skog, och Mark, erlägges Bevillning efter värdet , med Två Riksdaler af hvarje Tusende, och i enahanda förhållande för mindre Summa. 10. Städernes Öfriga Innevånare, hvilka här icke blifvit nämnde, taxeras i förhållande till den i hvarje serskilt fall föreskrifne grund för afgiftens beräknande. Betänkanden, §. 3. Bevillning af Jordbruket, 1. Mom.
Jag ingår så mycket hellre på den siste värde talarens förslag, som redactionen derigenom kommer att mera bestämdt uttrycka den mening, jäg åsyftade. JaCT motsatte mig icke, att Ståhdet skulle Utesluta hela den i2:te punkten, emedan jag fanh den öfverflödig, syttnerligast då motsidan ansåg den böra Vara ett stöd för dess åsigt. Jag nämnde, att det var mig likgiltigt, oni den blef antagen eller ej; men jag bör förekomma, att män icke från en otydlighet i denna punkt tpå kunna hemta stöd för sin 17 II. 27 310 Den i5 December «. m: mening. Jag instämmer uti Frih. Cederströms förslag, hvarigenom jag tror, att all tvetydighet är undanröjd. ia:te hufvudgrunden bifölls med den förändring, att orden: öfverlåta till K. M. rättigheten att, skulle derutur utgå. 2:dra afdelningen i utlåt. Frih. Rantzou: Det är icke blott näringarna, som fordra tullafgifter såsom skydd för sig. Staten fordrar dein såsom en inkomst, hvilken måhända minst tungt af alla drabbar folket. Förnämligast af det sednare skälet har jag instämt uti att på åtskilliga artiklar tillstyrka högre tull än hittills. Jag har dervid dock först och sist haft ögat fästadt uppå nödvändigheten af allvarliga och ändamålsenliga controller deröfver, att staten i sjelfva verket erhåller dessa tullafgifter; ty i annan händelse minskas förhöjningen i tullintraden, i stället för att öka den, utan att consumenten, genom bättre pris å varan, i samma mån tillgodonjuter lindringen, eller näringarna och fabrikerna komma att åtnjuta det dem ämnade hägn. Sådana controller äro icke lätta att stadga. De böra likväl, i min tanka, förnämligast sökas i controller mot den ololliga införseln, ehuru visserligen stämplarnas beskaffenhet är af stor vigt. I förra hänseendet är det, i min tanke, ej nog att äga en dyrlegd, väpnad douanier-corps till lands och ett dussin patrullbåtar för vestra kusten. En seglande bevakning är af nöden, för att upptäcka förbrytarne och kunna följa dem i spåren.
Gm afgift för öfwerflödig Betjening. Der hos Private finnes öfwer twcnne Betsen, ter eller Lakeser betalas för den tredje, utom hwad 2:dra Artikeln stadgar, efter denna Artikel 2 — För den Fjerde 4: — För den Femte 6: — Samt för den Sjette och öfrige Tio Riksdaler för hmarje. Under detta antal af Betjening för - 2i6s Den ZS Julik. förstas Kammartjenare, Taffeltäckare, Jagare och all annan Betjening af Mankön, som till uppaflning brukas, ehwad namn den hafwa ma, minderange Tjenstgotzar derunder icke innebegripne; Och stall all sidan Betjening i ett hushall sammanräknas, sa att någon särstildt för Fru eller minderårige Barn ej ma kunna uppgiswas, att derigenom undwika den Progressiva afgiften, som för flera Betjenter bör utgöras. §. 2. Den som med Wcderbörligt tillstånd berättigas att gagna Huö, Präst, erlägger derföre -s Riksdaler. §- z. Gm afgift för -en ssm Rökar, Gnufar eller Tuggar Tobak. Hwar och en af bada Könen. som rökar, snusar eller tuggar Tobak, betalar Bewillnings-afgift för denna Consuintion, nemligen: Hwarje af Ridderstam och Adeln, Prästerskapet, Borgerstapet och andre Ståndspersoner öfwer is ar sa i Städerne som pa Landet 12 stillMen hwar och en hos dcfla förenämde i tjenst svarande stattstrifne Personer jemte öfrige Manspersoner af Arbetande Claflen, stall i sadan afgift erlägga 6 still. Af samtelige Allmogen bör en hwar som förbrukar Tobak, derföre erlägga Sex stillingar och utgår samma afgift likaledes af alla andra pa Landet wistande Arbetare och as Allmogens Barn och Tjenstehjon, som uppnadt r; ars alder.
Dessa valeurer bibehöllo i Räkenskaperna den benämning af Gcnercil-Cassa-Transport-Sedlar, som Sedia i ne från och med 36 till och med 6 D:r K:mt af ålder haft, men gjordes så till vida olika med 3- och 2:Riksdalers-Sedlarne, att på Skillings-Sedlarne ingen transport egde rum, och att, då de såsom förslitne slutligen inlemnades, deras alföring verkställdes bloLt efter antal, stycketal och summa, men icke efter årtal och numer; hvarvid analogien af KopparmyntsSedlarne synes hafva i allo blifvit följd. Vid samma tillfälle (i8o3) antogos, till förfalskningars försvårande, fyra olika *6 Banco-TJtskottets Memorial N.-o go. format eller storlekar för Vexel-BancoTransport-Sedlarne, nemligen: N:o i, från och med 5 E:dr, lill och med R:dr 9: qr: 11; N:o 2 från och med 10 R:dr lill och med R:dr 99: 47 : n> N:o 3, från och med iooRrdr, lill och med R:dr 999: 47 : l1’ oc^1 N:o 4, från och med iooo R:dr och derutöfver obegränsadt. (^Banco-Fullm. Prof. den 3o Dec. 1802.) Yid 1812 års Riksdag beslulade Rikets Ständer, att, till lättnad och mera beqvämlighet för allmänheten, 3-och 2:R:drsSedlarne komme att utgifvas på enkla blad, med förkortad text, och följaktligen den^å dem brukliga transport försvinna, då äfven det försigtighetsmått vidtogs emot förfalskning, att de förstnämnda blefvo tryckta längs efter, men de senare, på förr vanligt sätt, utåt papperets bredd; dock förklarades, att de på dubbla blad utgifna 3- och 2:R:drs-Sedlar komme att tills vidare, och så länge de befunnos bruk bara, i rörelsen bibehållas och gälla.
Det fålunDa upplemna beloppet, meD en fjerDeDel årligen i fpra år, få att förfta inbetalningen inträfar voiD förfa uppbörös»ffarnman år 1835; od) fall, af Den fålunDa influtna fpan» målen, 10,000 tunnor korn, utaf örtens wäpt oel) till utfäDe fullt tjenlig, i fywartDera Sanet anwänöaS till bilDanDe af fodne» eller Dt» ftrict$ Det påföljanDc året; 4:o deremot fyafwe *2Bi ide funnit nog talanDe ffal förefomma till bifall af ferflilDt fölt eftergift uppå (Elfsborgs Säns fpanmå(S»jlulDer, till ett belopp af omlring 20,000 SKtDr SBanco; Dod fjafwe *281, ro» ranDe ©tatenS forDringar för unöfättnings»fpanmål, båDc inom mjff nämnDe Sän od) inom ©tora kopparbergs famt ©ödeborgs od) $5ol>uS Sän, till kongl SKajtt i unöerDånigfet öfwerlemnat, att be» wilja Det anffånD meD återbetalningen Deraf, font meD ©tatetts rätt odj unöfättningS»tagarneö befånD lan finnas förenligt; 5:o ©lutligen l>afwe fIBi meDgifwit, Det inwånarne i jerfed» Dalen må betala Den tiU Difrict»magafmerS inrättanDe förffrädta fpanmål, efter Det för åperjeåöalen befämDa färffilDa marlegångS»priS.
» 1849 47,453 » »> » 1850 . 43,233 » » och har tackjernstillverkningen uppgått år 1848 till 19,749 » » » 1849 » 16,676 » » » 1850 » 22,081 » » Hvad gjutgodstillverkningen beträffar, visar nyss åberopade berättelse att Nyköpings Län har ojemförligt största andelen deri. Den har utgjort år 1848 7,953 SkU Tackjernsvigt. » 1849 4,474 » » » 1850 6,790 » b eller emellan -J-del och j-del af rikets hela tillverkning; hvaruti dock ingår kanongjutningen vid Åkers och Stafsjö styckebruk. Den för ifrågavarande 3:ne år uppgifna stångoch ämnesjerntillverkningen har i medeltal utgjort 16,4991 SkU, hvaraf 6,363 f vid smidesverkstäder med oinskränkt tillverkningsrätt, och jernmanufaktur-tillverkningen 6,775 !v Skfå, allt bergsvigt. Under denna tid har anläggning af nya stångjernshärdar eller manufakturverkstäder icke ägt rum, hvaremot nedläggning af icke min - 13 dre än 8 härdar, med tillhopa 1,750 SkU smidesrätt och 2 härdar utan uppgifvet tillverkningsbelopp, under samma tidrymd blifvit beviljad. Af oinskränkt smidesrätt begagnade sig: ar 1848 5 Bruk. Inom detta Län finnes endast en koppargrufva: vid Tunaberg i Tuna socken och Jönåkers härad, af mindre betydenhet, och 2:ne kopparhamrar, den ena vid nyssberörde ställe och den andra, tillkommen år 1848, vid Forssjö bruk i Stora Malms socken af Oppunda härad, hvarvid smidet utgjort: vid Tunaberg. vid Forssjö. Af de å landet befintliga fabriker är det å Harg invid Nyköpingsån, £ mil härifrån staden anlagda bomullsspinneri med dertill hörande kemiska blekeri det betydligaste. Det uppfördes af aflidne Grosshandlanden Aug.
Domstolen föreskrilvet, nemligen att två mililärpersoner skola målen öfvervara, få Rikets Ständer underdånigst anhålla, det E. K. M:l täcktes, efter ärendets utredning, laga i Nådigt öfvervägande, huruvida ej Krigs-Hofrätlen må kunna indragas och de mål, sorn nu tillhöra denna domstol, på de öfriga Hofrälterne öfverflyttas, med iakttagande af hvad, på sätt ofvan är nämndt, för dylika måls behandling i E. K. M:ts Högsta Domstol är föreskrifvet. Rikets Ständer framhärda Ä'c. Slockholm den 8 April 1857. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 6 April 1857. Preste-Ståndet den 8 Borgare-Ståndet den 8 Bonde-Ståndet den 8 Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående del Rikets Ständer meddelade Förslag till Jönnjad Förordning, rörande Sveriges och Norriges ömsesidiga handel och sjöfart. (Bev.-Utsk.s Bet:de N:o 6). S. A. K. Jemte framställning af de tidigare förfoganden, som efter föreningen emellan Sverige och Norrige blifvit vidtagne, med afseende å brödrafolkens ömsesidiga handelsoch sjöfarts - Expeditions-Utskottets Förslag till utiderd. Skrifvelse N:o 58. 97 sjöfarls-förhållanden, har E. K. M:l, genom Nådig Skrifvelse af den 9 December nästlidel år, gifvit Rikets Ständer tillkänna, hurusom E. K. M:l, med föranledande ej mindre af Norrska Storthingets arén 18.)L och 1854 fattade särskilda beslut, än äfven af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 29 Juli sistnämnde är, funnit godt i Näder uppdraga ät en af Svenske och Norrske miin bestående Kommitté att, eller ämnets omständliga utredning, till E. K.
Jag söker ingen lycka hos Kungen i Sverige; ty jag tycker, att man sjelf kan stifta ett samhälle. Se der storsinne! – I Medicinen vill jag ej bli fuskare, i Juridiken ej registerkarl; icke i någondera bära en (i mina ögon) ärelös titel. Se der åter en storsinnighet! – Banna mig; men sådan är och blir jag. Detta är förloppet af Thorilds vistelse i Upsala; hvars universitet han i denna själsstämning öfvergaf. I det hela hade han der tyckt sig igenfinna samma skolfuxeri och andliga död, som i Lund; blott i en ståtligare form. Sitt gästande betalte han med den läsvärdaste och genom sitt försvar utmärktaste Exercitii-Disputation, som någonsin i Upsala varit utgifven. Alla omständigheter dervid äro karakteristiska; och deribland väl icke minst, att Gustaf III, under allt detta, bar i hufvudet sitt redan beslutade krig, hvilket han ämnade låta utbrista vid sommarens början. Egentligen kastade Thorild i Upsala den afgörande tärningen för sin framtid. Armfelt, vid besöket på Konungens vägnar efter Disputations-akten, frågade honom huruvida ryktet om hans beslut att resa till England vore sannt. Han svarade: ”England är min själs fädernesland; jag är född, ehuru icke uti, dock för England; är man född i ett land, der endast börd och rikedom gifva företräde, och har man frihet att välja ett annat, så gör man det”. Fåfängt åberopade Armfelt Sveriges Konung såsom det bästa bevis, att snillets företräde vore der åtminstone nu erkändt, och tillade, att ett nytt rön deraf berodde allena på Thorild sjelf. Denne bibehöll envist sin rol af Diogenes. Också gick Alexander sin väg, och lät honom qvarligga i solskenet af philosophisk sjelfförnöjsamhet. – Några år efteråt bekände Thorild för en vän, att han ångrade sig hafva tillbakastött det honom så ärofullt erbjudna tillfället att nalkas sin ”glada ungdoms Konung”. Ju äldre han blef, desto skönare uppglänste Gustaf III:s bild i hans minne.