Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skillingemarks, Köhlens, Eda, Järnskogs, Tössemarks, Ostwaldsstogs, Trankils, Fogel. <iviks, Holmedals, Carlanda, Ny och Arwika Socknar. A Wester Norrlands Län: Den söder om Ore Elf belägna del af Nordmalings Socken. I Den 16 October. L7S D Götheborgs och Bohus Län: Näfverstad, Mo, Swarteborg, hwarunder äfwen inbegripes den härtill hörande Tose Socken, Krogstads, Sande. Heds, Lommelanda, Hogdals, Näsinge och Skee Socknar.'' ii. Art. Sid. r?. 2:0. "Af nedannämde Hemman: för Frälse Egendomar betalas ester ingifwen och rigkig befunnen RusttjenstLängd och Jordebok l det Län, hwarest Egendomen är belägen, ätta stil. lingar för hwsrje Rusttjenffmark. Denna afgift, säsom af Grundstatts egenstäp eller dermed jemförlig, ätfoljer Hemmanet; men erlägges endast till hälften när Kongl. Mast i Räder anbefaller Rustningens uppsät. tande." Sid. 14 och ,Z. 4:0. "Af Gäfwsr, Testamenten, Arf och HLdei-LommiH salunda: För Gäfiva eller Testamente af lös eller fast Egendom, Capital eller fordringar, som tilldelas andra än Maka eller Arfwingar i rätt upp och nedstigande led, eller icke anstäs till allmänna Underwisnings, och Schole. Inrättningar, Stipendier, Arbetshus, Hospitals och Fattigförsörjnings.anstalter, samt i öfrigt alla fromma Stiftelser, stall, dä Gästvän eller Testamentet upgär i wärde till Trehundrade Riksdaler och deröfwer, betalas sex för hundradet. Är den som Testamentet eller Gäfwan undfätt gifwarens lagliga Arfwinge i fjer.
Jag tror mig hafva tillräckligen i mitt förra yttrande gifvit tillkanna, att jag gjort anmärkn:r isak; men 0111 också icke så varit, så då jag begärt en så väsendtlig upplysning, som den huruvida någon communicatiou om förhållandet ägt rum sedan år 1817, och Gr. von Platen upplyst, att icke någon sådan ägt rum; så tror jag att deruti ligger en tillräcklig anledn. till återremiss, på det man må vinna upplysning 0111 förhållandet, innan inan kanske vidare har lust att yttra sig i saken. Det är dessutom en annan sak, som ibland ej plägar vara så oväsendtlig, nemi. den rör:de formen, och då jag gjort anmärkn. dervid, så torde äfven i detta afseende en fråga förekomma, som icke bör så alldeles saklöst lemnäs å sido, utan i alla fall erfordrar ett svar Hvad för resten angår del som Hr Statsrådet af Wingård upplyst och omordat, så må det vara ganska sannt, att en stor del obligationer äro förkomna och borttappade samt icke kunna komma alt företes, hvilket är hufvudsaken; men då detta gäller ej mindre Statens framtida ansvarighet, hvarom frågan ej lärer kunna fullkomligen afgöras ännu på 646 Den a6 September. 6 år, än äfven dess närvar, credit, så tror jag att den af mig föreslagna åtgärd örn en kungörelses utfärdande genom Riksg.cont. uti utländska tidningar vore ej allenast i högsta grad nyttig utan äfven nödvändig. Detta måtte vara en anmärkn. i sak, och om den också icke är det, utan endast en anmärkn. i formen, så hoppas jag att R. o. Ad. icke vä grar återremiss. Hr Lagerhjelm: Pehr:
Departements-ehefen i underdånighet, att Kongl. Majit, uti afgifvande Nådig Proposition till Rikets Ständer, måtte för flottans maehinist-stat äska ett nytt anslag af 4,115 r:dr, att med 900 ridr uppföras å aflönings-anslaget, såsom förhöjning på de från samma anslag redan utgående machinist-oflicers-löner, samt till det återstående beloppet, eller med 3,215 ridr, såsom aflönings-förhöjning till månadsoch daglönare af machinist-personalen, ingå i anslaget å materielen till Timmermans, Handtverksoch Machinist-staterne; varande särskildt anslag i och för de ytterligare behöfliga 40 tunnor spanmål icke af nöden, emedan tillgång dertill redan å femte hufvudtitcln förefunnes. 4.o Sedan Kongl. Majit under denna dag, uppå Chefens för Landtförsvars-dcpartementet underdåniga föredragning och af skäl, som det dervid förde protokoll innehåller, i Nåder beslutat föreslå Rikets Ständer en delning af det å fjerde hut'— vudtiteln till durch-marche-kostnadcr uppförde reservations-anslag af 20,000 ridr årligen, så att deraf 12,000 ridr öfverfördes till Riks-statens femte hufvudtitel och återstoden 8000 ridr, förblefve på fjerde hufvudtiteln qvarstående, att fortfarande användas, det förra beloppet för sjö-försvarets och det sednare för landt-försvarets behof i och för dureh-marche-kostnader, med bibehållande i öfrigt för bGgge dolarne af anslagets nuvarande egenskap, och att sådant borde i den Nådiga propositionen till Rikets Ständer om Statsverkets tillstånd och behof inflyta, så hemställde nu Departements-chefen, att härvid jemväl måtte iakttagas, att samma anslag varder å ordinarie stat uppfördt under rubriken: “Diverse Anslag.4 Kongl. Majit» Nåd.
Bonde-Ståndet den 12 , Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ändring af föreskrifter om hvarjehanda Kungörelsers 'påtecknande af KronoBetjent, innan de från Predikostolarjie uppläsas, * S, A. K, I~1 os Riksens Ständer har fråga blifvit väckt om de olägenheter, som beredas Allmogen genom stadgandet i E. K. M:ts Nådiga Circulair den 12 Augusti 1812, til! samtlige Consistsrierne och E. K. Mits Befallningshafvande, att ej några Kungörelser om Auctioner m. rn., som kunna leda till folksamlingar, få från PredikoStolarne uppläsas, utan att vara försedde med vederbörande Krono-Betjentes påskrifter; Och som, vid öfvervägande häraf, hos Riksens Ständer förekommit, att, då K ro no-Betjeningen är aflägse boende, sådane påskrifter ej alltid erhållas i behörig tid, och dessutom ett odrägligt besvär, ofta utan ändamål, dervid tillskyndas de sökande, få alltså hos E. K, M. Riksens Ständer i underd. anhålla, att ofvanberörde Nådiga stadgande måtte upphöra i afseende på Kungörelser om Auctioner, osn uppbörds-stämmor i anledning af *04 Underdåniga Skrifvelser. Auctioner, samt om Bouppteckningar , föen för öfrigt i afseende på alla Kungörelser af annan, Sn förenämnde, beskaffenhet, i sin fulla kraft förblifva gällande. Riksens Ständer framhärda. N:u 88- Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. den 11 Julli l8»J. Preste-Ståndet den 12 Borgare-Ståndet den 12 — «— Bonde-Ståndet den 12 — jRiksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upphäf vande af Kongl. CommerceCollegii Kungörelse om husväfnaders stämpling. 8. A. K. ^Riksens
IV. B. 235, 341. A. 356, 385. VI. U. 188. A. 591. 2 ( 10 ) Allmänna Besvärsoell EkonomiUtskoltets Memorialer, Belänkanden och Utlåtanden: J\T:o 78. i anledning af väckt motion om beredande af Eme ritilöner för afskedstagande Consistorii-notarier. IV. B. 492. V. A. 317. j\:o 79. i anledning af väckt motion om bestämmande af minimioch maximi-belopp för arrendeafgiften m. m. vid utarrenderande af Lunds Academi-hemman. IV. B. 492. V. A. 318. N:o 80. i anledning af väckt motion om rättighet för tiondegifvare i Skåne att få lösa den till Stockholms . Allmänna Barnhus anslagne kronotionde efter markegångspris, med tillökning af i lag stadgad forsel-lön. IV. B. 492. V. A. 320. E. 443. N:o 81. i anledning af väckt motion om upphörande af den afgift, som erlägges för begagnande af vägarne å Kongl. Djurgården. IV. B. 492. V. A. 320. 82. i anledning af väckt motion om Laudsfiscalsbeslällningar nes indragning. IV. B. 492. V. A. 321. N:o 83. i anledning af väckta motioner om ändring uti hittills gällande bestämmelser, i afseende å Sveriges och JMorriges ömsesidiga handelsförhållanden. IV. B. 492. V. A. 322. VII. E. 295. — N:o 84. i anledning af väckt motion om upphörande af rättigheten att använda Finska och Åländska fartyg för transport af träd varor och tjära från de norra länen till andra inrikes orter. IV. B. 492. V. A. 324. VIII. U. 392. A. 431.
Om hon fått välja, hade hon naturligtvis helst velat vara förtrollande vacker, vackrare än skolans vackraste flicka. Det hade varit mycket lättare och angenämare att bli ryktbar genom att vara förtrollande vacker än genom att vara gränslöst ful. Alla sagoprinsessor, alla gudinnor, alla älfvor och sjöjungfrur hade varit hänförande sköna. Maja suckade. Det kostade på att erkänna, att den vägen var stängd för henne. Och den andra var så osäker. Hon kunde ej påminna sig någon berättelse, som omtalade hjältinnan med orden: »Hon var ful och såg ut som en fågelunge.» Någon gick i dörren. Ett fruntimmer kom för att tala med fröken Berenius. Det var fröken Qvist, som varit guvernant i Majas hem därute på landet. De gingo in i frökens privatrum, dörren stod på glänt. Maja hade sin plats alldeles invid dörren och hörde konversationen mellan den gamla och den nya lärarinnan. — Jag förstår mig alls inte på henne, sade fröken Berenius med sin säfliga näston. Men ett vet jag, och det är, att hon är det besvärligaste barn jag haft att göra med i alla mina dar, ett pinsamt, oroligt barn, som aldrig kan hålla sig stilla, hvarken kroppsligen eller andligen. Hon är ej något lättledt barn, medgaf fröken Qvist. — Inte sant? Och så frågar hon om allt möjligt och funderar på allt omöjligt. Tre gånger på den här korta tiden har hon redan skaffat mig min svåra nervösa hufvudvärk. — Det är ett begåfvadt barn — Jaså, fröken Qvist tycker det, tänkte Maja, det har hon då aldrig låtsat om. Fröken Berenius svarade. — I så fall föredrager jag obetingadt ett obegåfvadt. Maja förstod inte hvarför. — Det är en olycka för flickan, att hon så sent blifvit satt i skolan, fortsatte fröken Berenius. Jag undrar om hon har någon ambition. Hon kan aldrig sina lexor för mig. — Inte kan man för någon, som man inte håller af, tänkte Maja förtrytsamt. — Ambition, svarade fröken Qvist. Nej, inte i vanlig mening, men hon är ofantligt ärelysten. — Hur visste fröken Qvist det? Det kunde Maja inte utfundera. — Och en sådan fantasi, det är något rent häpnadsväckande.
N:o 141, Om Lönebesparingarne å Ämbets, och Tjenstemäns aflöning. EkonomiUtskottets N:o 48, Angående Lands-Fiscals Tjensferne. 7 >, Angående upprättande af en ny Landtmäter.Tjxa. N:o 78 I anledning af väckt fråga, om återupprättande af en Trivial-Schola i Kongelf. N:o 79, Om yrkad inskränkning i Pasto* rers rättighet vid val till Kyrkobetjent». S. D. Prot. thär. i. 12 Maj 1825. D, Lät Borgare-Ståndet bero vid nedannämnde utlåtanden. N:o 137, Stats, och Banco Utskottens, i anledning af Friherre Björnstjernas Memorial, angåen le erindran till Utskotten, att afgifva Förslag till grunderna för den blifvande Finance-Planen. Stats-Utskottets, i anledning af gjorde anmärkningar vid Betänkandet öfver Revisorernes, år 1820, afgifne Berättelse, om Statsverket. N:o 49, Ekonomi-Utskottets, angående Friherre C. H. Ankarsvärds Memorial, om indragning af Minister Platser vid fremmande Hof. S, D. Återremitterades följande Betänkander: N:o 140. Stats-Utskottets angående bidrag af Staten till Pensions-Cassa-Inrättningen för Civile Ämbetsoch Tjenstemän. N:o 142, Stats-Utskottets, i frågan om Ämbetsoch Tjenstemäns behof, att innom 70 års ålder taga alaked med oafkortadt åtnjutande af lönen. N:o 7, Bevillnings-Utskottets i frågan om ytterligare Fribrefsrattighet för Städernes Magistrater. Bikangtill R. S.Frot. g:de Sami. 15 * S3*} Trot, iftdr. d. 12 Maj 1823. N;o 43, Ekonomi-Utskottets, i frågan angående Krigs-Artiklarnas omarbetande och förbättrande. Frän Hederv.
Musaei Taflor 8:0 Betänkanden, N:o 335. g3 Transport 109,961: 3o. 3. tntet i Stockbolm, Doctor Åkerman, cn oafkortad Gratification 1,333: 16. — såsom någon ersättning för de kostnader han enskildt vidkänts för inrättandet af nämnde Institut. g:o Till underhåll för Elementareller ProfScholan i Stockholm för sisla hälften af år 1829 3,4oo. — —■ 10:0 Till godtgörande af de för Lejonbackens ombyggnad upplånte Medel 120,000. — —* S:a R:dr 2 34,6g4: 4^. 3. som utgör det belopp, hvilket i Utskottets af R. St:r godkände Betänkande JNT:o i54 sid. 412 igen“ finnes. Enligt samma Betänkande tillkomma: 11:0 Till Öfver Jägmästaren Munthes Sterbhus, ersättning för BötesMedcl sora bemätde Öfverjägmästare i lifstiden skolat tillkomma a44: '6. —< Tillsammans lödr 234,93g: i4- 3. hvilken Summa, då Öfverskotten på StatsVerkets inkomster för år 1827 redan till RiksgäldsContoiret ingått med tillhopa 235,o4i R.‘dr 16 sk. 6 rist., kommer att af RiksgäldsContoiret Utbetalas; hvaremot bemälte Contoir undfår Öfverskotten för åren 1828 och 182g, utan det afdrag som i Betänkandet N:o i54 var afsedt, i händelse förrberörde belopp 234,93g: i4- 3. skolat af K,. StatsContoret utbetalas. g4 Stats-Utskottets R. St:r hafva vidare anvisat följande utbetalningar, att af RiksgäldsContoiret bestridas. 1:0 Till reparationer vid Strömsholms Slott 5,4oo R:dr; emot redovisning, hvilken R.
Sedan Utskottet, med ledning af alla dessa anmärkningar, ånyo tagit i nogaste öfvervägande denna artikel och de tullbestämmelser derå, som kunde förenas med billighet och rättvisa för så väl det ena och andra interesset, som Statens ovilkorliga behof, att af denna vigtiga exportarlikel kunna påräkna en inkomst, hvilken svårligen på annat sätt skulle kunna med säkerhet beredas; så har Utskottet i följande punkter ansett sig böra frånträda dess förra förslag, samt i stället tillstyrka, att Canoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, ostämplade och oborrade, samt Hällar öfver ii tums tjocklek, må, lika med Tackoch Barlast-jern, draga en utförsel-tull af 4 R:dr Sk:££:det, på det att en olikhet i tullbestämmelsen emellan dessa slag af jern icke måtte kunna föranleda till någon elusion af Författningen; samt att vid Art. kettingar må såsom ett förtydligande uttryckas, att tjockleken har afseende å diametern och redactionen således blifva: Keti - Hevi lin.-Ut skol tels Utlåtande N-0 'fS. 25 Ketlingar af öfver l tums diameter och Ket tingar af \ tums diameter och derunder. Men hvad i öfrigt de under rubriken Jern redan föreslagne lullbestämmelser angar, så har Utskottet, på de grunder, som äro anförde i det återremitterade Betänkandet, icke funnit sig kunna desamma frångå. Jernskrot: af Herr Stuart, att det vore olämpligt, att åsätta smidt eller valsadt jernskrot, som vore en bättre vara, lägre utförsel-tull än tackjern; — af Herr Professorn Moren, att då flere jernförädlings-verk voro privilegierade på neclsmältning af jernskrot, och desse icke borde beröfvas sitt påräknade råämne, hvilket dessutom gåfve det bästa, segaste och mest elastiska jern, borde smidt och valsadt Jernskrot icke beläggas med mindre tull än Tackjern.
Lagstiftaren bör således vara lika angelägen att icke onödigtvis borttaga Medborgarens dyrbara ar» betstid, för allmänna angelägenheters vårdande, som att icke utöfver behofvet pålägga andra bördor. Med tillämpning af denna grundsats har jag sökt göra mig redo för anledningen till det olika stadgandet för Landet, emot för Stä— derne, att Comitéer på Landet skola bereda Bevillnings-Taxerings. ärendena, innan de förekomma vid Taxerings-Comiteerne, då deremot alla Taxeringsmål uti Städerne omedelbarligen tillhöra Taxerings-Comitéerne, och har det sig deraf visat, att det egentligen är för taxationen af Fastighetsvärdet, som Berednings-Comitéerne på Landet blifvit förordnade. Då likväl dessa Fastigheter nu mera erhållit ett under flere år bepröfvadt stadgadt värde; då dessa värden icke liro underkastade årliga förändringar; och då i alla fall hvarje Socken skall hafva minst en Representant uti Taxerings-Comitéen; så anser jag det destohellre göra tillfyllest, att BeredningsComitéerne endast sammanträda första året efter hvarje Riksdag, som det beror af Konungens Befallningshafvande, att bestämma antalet af Taxerings-Comitéer och dem indela, hvaraf följer, att desse Comitéer kunna efter behof mångfaldigas, så att flere Ledamöter ifrån hvarje Socken der kunna deltaga uti Taxerings-angelägenheterne, i hvilket fall Taxerings-Comi - Bil.t. Bevillri.'Utskottets betänkande N'.ö n, léeme icke böra sakna alla erforderliga specie* la upplysningar ifrån hvarje Socken. Enär denna inskränkning uti Berednings-Cornitéernes sammanträden sålunda icke synes medföra nå. gon våda, hvarken för det allmänna eller den enskilde, men besparar många dagsverken, besynnerligen i de norra Provincerna, samt minskar Häradsskrifvarnes nog öfverhopade göromål, tror jag min pligt vara att vördsammast tillstyrka denna förändring; och anhåller således,-ntt denna min reservation må få åtfölja Höglofl. Utskottets Betänkande till respective Stånden.”
Nybyggnad af en korvett i stället för Najaden dito af 2:ne briggar dito af 2 större ång-korvetter om 300 hästars kraft dito af 1 mindre dito om 200 dito dito dito af 114 bomb-kanonslupar dito af 21 ång-bogseringsfartyg om 70 hästars kraft armerade dito af 15 seglande bataljons-chefs-fartyg dito af 9 patrullbåtar dito af 21 tross fartyg Summa B:ko R:dr 7,052,228: Kongl. Maj.-ts Nåd. Prop. om Statsverk. 1850. Reservförrådet af materialier och inventarier till af den effektiva styrkan borde dernäst kompletteras, för att vid krig kunna hastigt ersätta uppkommande förluster. Värdet af dessa effekter skulle utgöra: 1 svär fregatt med afdrag af arbetskostnaden " 409,717: 44 kanons dito dito dito korvett dito dito dito 1 l 1 o o /V 4 5 8 fartv! större ång-korvett dito dito bataljoner, eller 24 bomb-kanon-slupar dito » 24 kanon-jollar . ångbogseringsfartyg trossfartyg fördelnings-chefs och brigard-chefs ång - 378,676 116,173 342,639 270,696 139,200 244,000 23,500 120,000: Summa B:ko R:dr 2,044,601: Härifrån bör dock afgä minimi-beloppet af det värde, enligt den till Eders Kongl. Maj:t i underdånighet afgifna specifikation, som af de till utrangering föreslagna fartygen bör tillgodogöras, uppgående till värdet af i förråd nu 500,000: — befintliga effekter 350,000: — 850,000: Skilnaden utföres med 1,194,601:
Hvad beträffar framställningen derom, att, med ändring af 35 § 2 morn., Läns-notarier och Län s-bokhållare borde, med afseende å desse tjenstemans åliggande att, der ej annorlunda förordnas, vid Lands-sekreterares eller Lands-kamererares förhinder, förrätta (lesses tjenster, hvar och en inom sin afdelning; så förekommer härvid, att motsvarande tjenster inom embetsverken tillsättas af vederbörande embetsmvndigheter, samt att, inom den civila administrationen, endast kanslieller kontors-chefer och högre tjensteeller embetsman förses med Kongl, fullmakter. Detta oaktadt äro de förre vanligen förbundne att, vid förefallande behof, förestå sådana tjenster, som af Kongl. Majit tillsättas, samt kunna till och med af vederbörande embetsmyndigheter kallas till tjenstgöring såsom ledamöter. Stadgandet att förstnämnde tjenstemän skola tillsättas af Konungens Befallningshafvande, hvilket hvad Länsnotarierne angår, varit föreskrifvet redan före den nya Landshöfdinge-instruktionens utfärdande, synes således Utskottet vara fullt öfverensstämmande med hvad för jemförlige tjenster är inom administrationen iakttaget och således icke kunna påkalla någon förändring. Vidkommande Riksdagsmannen Daniel Danielssons yrkande, att Konungens Befallningshafvande måtte åläggas, att vid tillsättning af Länsmans-tjenster utfärda ordentliga fullmakter och att ”den Kongl. Majits Befallningshafvande tillerkända rätt alt, utan föregången ransakning och dom, skilja Länsmännen från deras tjenster” Allm. Besv.- och Ekon.-Ulsk. Betänkande N:o 70. 13 må blifva upphäfd; så synes, elter Utskottets tanke, föreskriften uti instruktionen innefatta nödig bestämmelse i förstberörde hänseende, så att, äfven om ett annat förfarande någorstädes förut skulle varit iakttaget, detsamma derigenom bör vara undanröjd t.
Ad. icke bör afhända sig den ifrågavarrde tomten. Jag för min del skulle tro, att här icke är föreslaget, att tomten för alltid skall från Riddarhuset afsöndras. Detta har aldrig varit Riddarh.-Utsk:s mening, hvilket, bland annat, sköujes utaf lydelsen af del 3:dje Mom. i de föreslagna hutvudgrunderna för platsens uplåtande, hvilket Mom. lyder som följer: ”Riddarh.-Direktm förbinder sig, att på platsen icke ulan Drätsel-Kommissionens hörande upföra några vanprydliga eller hinderliga byggnader; hvaremot platsen ej heller får, utan Riddarh.- Direktms samtycke, af staden disponeras för något annat ändamål än passagen öfver bron.” Om således R. o. Ad. skulle vilja å platsen upföra några prydliga byggnader, så vore detta icke Ståndet förment. Vid sådant förhållande kan jag icke Önna, hvad Ståndet genom platsens uplåtande egentligen skulle förlora, men jag medgifver gerna, alt frågan icke blifvit så fullständigt utredd, all Meni. i dess nuvarule skick kan bifallas. Alt Riddarh.-Utsk. i tid varit betänkt på saken, räknar jag deremot Utsk. lill godo och anser, lika med Hr von Hartmansdorff, att om framställning i afseende å platsens uplåtande göres ifrån stadens sida, R. o. Ad. icke gerna kan till densamma gifva ett vägrande svar. En annan talare har yttrat, att den tillämnade bron skulle hafva sitt ena landfäste vid Riddarhusgränden. Om ett sådant beslut är falladl, beklagar jag att så skett, ty det kommer all se högst 90 Den 22 Augusti. vanprydligt ut, alt en bro af öfver 40 alnars bredd utlöper mot en gata, som endast är 30 alnar bred.
En ny tyghusbyggnad har blifwit upförd i Christianstad, äfwenByggnadssom a Carlsborg tyghus samt cmilleri-werkstäder och handtwerkarehus blifwit pabörjade och icke längt ifrån fullbordade. Tillgångar härtill hafwa, ehuru pa bekostnad af andra angelägna föremål, mäst be - redas inom 3:dje Titelns ordinarie anslag, enär med dessa byggnader, såsom oundgängeligen nödige, icke kunnat upskjutas. Wapenttll.' Ä wapentillwerkningen, denna sa wigtiga del af militaira admiwnkuuiiic». Kongl. Maj:c fästat synnerlig upmärksamhet. Kongl. Maj:t har salunda ät en särskild Comitw i Näder updragit att upgöra förstag till en efter tidens fordringar lämpad reglering af gewärsfabrikationen i Riket. Da de särskilta gewärsfactori-ägarne icke för» mätt tillwerka det ärliga behofwet af gewär, och dä det icke heller alltid kan af dem förwämas, att de stola taga kännedom om gewärstillwerknings-konstens framsteg i andra länder, eller följa den i sin mweckling, har Kongl. Maj:t, pä Comitteus derom gjorda underdäniga framställning, bestulit och lätit i werkst ställa en ombyggnad och utwidgning af det Kronan tillhörige Carl Gustafs Stads gewärs-factori, hwarest, med anwändande af nya med tidens fordringar öfwerens» stämmande och ändamälsenliga machinerier, är afsedt att i wanliga för» hällande» ärligen tillwerka omkring 2,500 ä 3000 gewär, och ända lill dubbelt sä mänga, när behofwet sä fordrar, utan att, för sädant fall, nagra andra anstalter behöfwa widtagas, än en nödig tillökning af arbetspersonalen. Emedlertid har gewärs-tillwerkningen bedrifwits, sä widt ä ena sidan tillgängarne och ä den andra factoriernes förmäga det medgifwit.
P. 344* 420 ProtocollsUtdrag, Ridderskapets och Adelns: om remiss af Särskilta-Utskottets Betänkande, rörande reglering af Rikets Styrelseverk. P. 345. — om StatsUtskottets sednare Betänkande rörande den af Allmänna MagazinsDireclionen föranstaltade export af säd till Italien. P. 346. — om SiatsUtskottets Utlåtande i anledning af Casseuren Tingbergs ansökan om afsked med pension. P. 346. —- om StatsUtskottets sednare Betänkande rörande afskrifning för ett qvantum Råg, användt till brödbakning åt Hufvudstadens fattige. P. 346. —■ om Statsoch BaneoUtskottens Betänkande angående bidrag lill utförande af Hjelmare Canaloch Slussverks-ombyggnad. P. 347. — om remiss af Herr Hjertås motion, angående en Assigneringsfond för Hypothekseller FastighetsBanker. P. 347» — om BevillningsUtskoltets memorial med förslag till en förändrad Tariff för Husbehofs-bränvinsbrännings-afgiften. P. 348. om LagUtskottets