Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hat den ölyckan blifwa fängen utan begänget fel och egit sörwällande; att wara en fänge är i allmänhet en swart öde, ehuru det kan wara mer och mindre olyckligt, mey raga pä olyckan är, atl den oskyldjge skall bli behandlad som den skyldige, det borde derföre först !vid krigs Domstol undersökas, om den fättgne, ge» nom eger straffbart förhållande ädragit sig fängen, skapen, dä den efter krigsartiklar»,» bör anses, me,» deremot den oskyldige icke försättas i större lidande och således pligt» för andras fel. Om remisi till Skats-Utffottet af detta memorial anhalles wördsammeliqen. Widare tiklqde Friherre Lisei von l^ollKeil, mnnteligen, att hwad fängne Officerare Ne beträffade, ansäge han otacksamt, att förhälla Lcy, deras halima lön. Hade någon ibland dem genom drottflighct ftelf warit orsaken till sin fångenskap, funnes det domstolar hwilka kynde en sädan brottslighet Utreda. Dä wors ett sadant straff billigt, men i annat fall wore wäl onekligt, att en sädan. officer blifwik utan sitt förwätlande illa behandlad. Serr Landt-M-rffalken erinrade, art Friherre LtapI von ttollliein nu ginge »vidare än det betänkande som wore föredragithan önskade, atk Friherre Ltael von hollstein wid hwarje särskildt ämne wille anföra sina serskilda anmärkningar, och frägade NN Ridderstkapet och Adeln VIN förewaranr de betänkande, som förut för R^dderskapet och Adeln twenne gänger w^rit "vläst, äter behöfde förcläsaS, Som meningarna yäeom wore delade blef, pä Friherre cederlftönw, 7acod, yrkande, betänkandet äftr uptäst.
Vid 3:dje punkten har inom samtlige Riks-Slånden blifvit gjorde anmärkningar, innehållande hufvudsakligen: att Utskottens förslag ej innefattade eu lagförklaring, utan en lagförändring, hvilken, om den antoges, borde i principen utsträckas till alla de fall, der någon genom eget förvållande gjort sig skada; alt med ordet skada i lagen i allmänhet ej betecknades andra förluster än sådana, hvilka kunde ersättas, hvilket ej vora fallet, då endastegen skog antändes; att offentliga åklagare-magten skulle genom det föreslagna lagstadgandet finna anledning lill åtal, om endast några få kappland afbrändes utom svedjans gräns, eller några få buskar af hettan förtorkades eller sveddes; att, då det stundom händer, alt en jordegare med uppsåt låter elden öfvergå en ofruktbar, med buskar beväxt mark, i det skick den befinner sig, för alt dymedelst med ringa kostnad åstadkomma mar - 6 Lagtamt Allm. Be.sv, o. Oats. Ulsk. Ull. N.o .jg. tens förbättring, det ofta ku-nde blifva omöjligt för Domaren att urskilja en sådan åtgärd från den olofliga handling, hvaremot det ifrågavarande lagbudet är rigtadt, enär det ej kunde förutsättas, att jordegaren till sin egen mehn skulle uppgifva om skada skett; och ändlligen, att det vore obilligt att, till förmon för Kronooch Jägeri-betjente, med ett högt bötes-ansvar belägga den, som redan genom egen förlust vore tillräckligen träffad för sin oförsigtighet, hvaremot Lagen i ifrågavarande Capilel och § af Byggninga-Balken borde så förändras, att de deruti stadgade böter af 100 daler ej borde utgå i annat fall, ulan så vida skadan uppginge till minst io R:dr; hvaremot af flere Ledamöter af Hedervärda BondeStåndet endast blifvit begärd den bestämda förklaring öfver i5 Cap. i § ByggningaBalken, att det deri ådömda bötes-ansvar af 100 daler endast skulle anses tillämpligt i de fall, då andras skog genom underläten försigtighet vid svedjande blifvit antänd.
Upplysningar om rum 10, och Stockholm, prospekt på därefter begäran Q, Dalarö, under 80745) adr. Fru Henrikson, V i s b y, är flyttad till Akerhielmska villan vid Botaniska trädgården. Hel eller delvis inackordering. Bästa tillfälle A T få lära S tyska. A L T S J O billigt. N, \ X att Priset A. Koch, högst hufvudlärare. med en timmes ångbåtsresa från Stockholm, önska några damer inackordering under sommaren. Svar till » B. E. S. H. », tidn. Iduns B y r å. och Gustaf Wiséns Bokhandel, Östersund. anbefallas som säsongens populäraste i hvarje stad. 6 5 ingång från Lästmakaregatan. Clara af alla slag. Elegant! Specialité: F å s genom Lätt ensamförsäljare Dam maskiner. gång. ' maskiner. till GRAFSTRÖM. T. A. 58622) &gt;^ * ^ tyger. P r o s p e k t m. m. Chocolat å la noisette Gianduja, Five 0 ' clock, Langue de chats, " Le Petit Suissc », Grissini, Napolitains, Nougat, Chocolat fondant, Cacao i N D A M af gcd familj önskar ressällskap till Mariehamn elier annan badort vid Ostkusten. Svar i biljett till » X. », Postkontoret Karlavägen. Noggranna upplysningar torde l ä m n a s för vidare uppgörelse, som kan ske skriftligt eller muntligt. Svar så fort möjligt afvaktas. (908) Profver sändas franko på begäran. B o r d d u k a r. T h e h u f v a r. Nybildadt privat hem i vacker och hälsos a m trakt öppnas den 1 juni af undertecknad för allmänt klena personer, som äro i behof af sanatorievård. Mafcll, Göteborg, s a m t extra provincialläkaren på platsen. Begär äfven E Q-JTJ^JTJTJT-TLJTJTI " L-ri.J-LJTJLRLJ ' T-n.JTJL RUT-ri-N. Nytt!
Jag får på grund häraf vördsamt hemställa: att Rikets Ständer behagade för ofvanberörde ändamål bevilja strandegarne omkring ofvan omförmälde sjöar ett ytterligare lån att från Riksgälds-kontoret utgå med 60,000 R.dr Runt; mot vilkor att för detta lån skola, utan tillgodo njutande af någon räntefrihet, årligen inbetalas 6 procent utaf hela lånesumman, 60,000 R:dr, af hvilka 6 procent först godtgöres ränta efter 5 procent å det efter hvarje liqvid återstående kapital, och återstoden utgör kapital-afbetalning; samt att i öfrigt de föreskrifter som vid denna riksdag varda meddelade i afseende på låneunderstöd för vattenaftappningar till odlingsföretag, måtte i härvid tillämpliga delar och således äfven i fråga om medlens återbetalning i sammanhang med kronoutskylderna, på ifrågavarande lån vinna tillämpning.” Af Riksdags-fullmägtigen G. A. Larsson från Östergötlands län: ”Emot den i förestående Betänkande afgjorda punkt, sorn handlar om lån till fullbordande af den så kallade Kinda båtled samt sänkning af sjöarne Asunden och Jernlunden m. fl., får jag härmed vördsammast anmäla min reservation under yrkande det Rikets Högloft Ständer måtte vid frågans pröfning taga följande omständigheter i öfvervägande: Att intressenterne i detta sjösänkningsoch båtlcdsföretag blifvit missledde genom det i förstone upprättade kostnadsförslag, som icke motsvarade stort mer än hälften af verkliga kostnaden, ehuru detsamma var uppgjordt al Chefen för östra vägoch vattenbyggnads-distriktet. Att Rikets Ständers bifall åt Riksdags-fullmägtigen Knutssons vid 1853 och 1854 årens riksdag framställda förslag om låneunderstöd till nästan hela kostnadsbeloppet stärkte intressenternes förhoppning derom att någre kontante sammanskott från deras sida icke skulle erfordras förrän arbetet var fullbordadt och den erhållna landvinningen fördelad.
Om konungen eller hans herrar igenkänt desse små verser, tagna ur poemet les Devoirs de la Socialité de Mr Thomas, om de sagt mig det, så hade jag prompt svarat, att då man icke sirligen kan framföra sina egna tankar, ses sentiments zélés pour så låter man hellre en annan tala genom sig än att alldeles tiga. Vi lära ej länge få behålla konungen här hos oss. I går lät le capitaine de vaisseau, som fört herrarne hit, tillsäga att den ackorderade vänttiden expirerade på onsdag i nästa vecka, och om han längre skulle uppehålla sig här, vill han ha 100 Rdr par jour. Den verkliga summan för hela resan, som han har att touchera, är 4000 Albertsdaler, vill säga B: ko Rdr 600u, 100 duk. som don gratuit till skepparen, 4 dito till hvar matros.Man väntar med ängslan den store slägtingen frän Göteborg hvar minut. Han skulle gå ifrän Harwich d. Abbén sade mig nyss (de andra svara på ingen fråga) att hela resan dependerar af hvad bägge bröderna kunna sins emellan besluta. Ifrån vår konung hörer man allsintet, sedan han be-falde att truppen af de 200 man skulle komma in igen. De kommo ock i går afton. Tapton af hela regementsmusiken var skön, och i dag kl. 10 offererar man konungen hedersvakten af 100 man, som man vet att han icke emottager. De förblifva icke desto mindre qvar. Möjligen gör vår konung här en kort apparition, men an * dre tro att han ej går ifrån Stralsuud, förrän herskapet här är bortrest. Intet svar har konung Ludvig ännu fätt uppå sitt bref, som afgick med kurir strax efter hitkomsten, hvilket väntas med allsköns empressement. Deras hofhållning kostar emellertid mycket, oaktadt de hittills icke haft flera än allenast 2 gäster dagligen. En stor diner lärer dock till slut blifva gifven. På Ludvigsdagen voro vi kl. 9 på aftonen bjudne att dricka punsch. Kl. 10 först fingo vi våra rasader i stora kristalldricksglas, och kl. 11 var med spelningen kalaset förbi.
Majit af Riksgälds-kontoret tillhandahållas. Stockholm den 26 Augusti 18S1. Ank. til! Exp.-Utsk. d. 26 Aug. 18S1, kl. 1 e. m. Memorialmed förslag till afloningsoch pensions-stater vid Rifcsgdlds-kontoret. (R:gs-Afd.) Jemte aflemnandet af bifogade förslag till lio ordinarie aflöningsstat för Riksgälds-kontorets embetsoch tjenstemän samt vaktbetjening, 2:o interims-aflöningstat, <010 expektansstat och 4:o pensionsstat vid samma verk, samt S:o expektansstat för betjeningen vid f. d. General-assistanskontoret, får Stats-Utskotfet, i afseende Stats-Ulskoltels Memorial, M 346. 3 på dessa stater och der uppförda löner, arfvode» och pensioner, meddela följande upplysningar: Å allöningsstaten för Riksgälds-kontoret hafva de af Rikets Ständer, under denna riksdag, beviljade löneförhöjningar för ombudsmannen samt notarien hos kommissariatet, blifvit uppförda; hvaremot det arfvode, som å hittills gällande stat varit för förstnämnde tjensteman upptaget, nu afförts. Sammanräknade beloppet af lönerna å den nya staten öfverstiger derföre med 200 R:dr den summa, hvartill lönerna, enligt enahanda stat, förut uppgått, och utgör, efter afdrag af minskningen i arfvodena, den egentliga tillökningen alltså 100 R:dr. Sedan den till interimsstaten öfverflyttade referendarie-lönen, efter sista inuehafvarens frånfälle, upphört att vidare utgå, finnes på denna stat endast upptaget det, enligt Utskottets tillstyrkan i 4:de punkten af utlåtandet M 288, tills vidare beviljade arfvodet för bestridandet af kanslist-göromålen vid fullmäktiges expedition. "Vid uppgörandet af förslaget till f. d. General-assistanskontorets expektansstat, har den under innevarande riksdag till 7
På det sältet kunde man slutligen komma till den punkt, att lottkastning borde anställas emellan Beväringsynglingen och hästen, då, lyckan likaså gerna kunde träffa det oskäliga kreaturöt, som den fria medborgaren. Jag har sjelf söner, och jag är Gudi lof i den lyckliga ställning, att kunna köpa hvilket slags kreatur som behagades, att i mina harns ställe påfordras, till fädernejordens försvar; men jag skall likväl alltid afsky ett sådant förfarande, såsom ledande till menskiighetens högsta förnedring. Är det på detta sätt man vill återföra de längesedan föråldrade fördomarne och föraktliga begreppen, alt den lägre, den fattigare medborgareklassen skall af den rikare, och högt uppsatte böra anses och behandlas som kreatur? Är det på sådant sätt man vill hörja att grundlägga ett nytt system i det gamla Sverige, och utbreda läror om menniskans rättigheter? Emellertid och som saken är oriktig till sin grund, och vådlig i anseende till sina följder, samt jemväl rakt stridande mot Rikets Ständers förut fattade beslut, om Extra Roteringsmanskaps presterande, yrkar jag, att det ifrågavarande Utlåtandet må genast varda afslagit; men i den oförmodade händelse, att denna min önskan icke bifalles, Den 3o Jun ii f. ra. anhåller jag om återremiss, och alt della yttrande må medfölja, med det tillägg, att jag anser folkoch naturrätten vara heligare, än hvarje annat motiv för ett deremot stridande förfarande. Herr Tham, Wolrath: Jag, för min del, lefver i den förhoppning, att Svenska truppernes så väl närvarande som kommande Befälhafvare alltid skola veta att skilja mellan behandlingen af menniskor och hästar, och jag tror således, att alla de känslor, hvari den siste värde Talaren uttömt sig, icke höra till frågan. Beväringen utgöres af alla, och har således jemna t skyldigheterne alla medborgare emellan.
Långt ifrån alt Uniformerne de Ridd. o. Ad. Prot. II. B. 77, 78. 610 Den 10 Januarii. senare åren med Guld och Silfver blifvit betungade, bar Kongl.' Maj:t i Nåder anbefallt en ganska ansenlig minskning deraf, så att, när nu mera Epauletter och Guld på Underkläderne blifvit aflagdt, bestå Guld eller SilfverPi’ydnaderne för Indelta Infanteri-Regementerne af en Cordon på Hufvudbonaden och Grad-marqueringen, och af Trouppen nyttjas, mig vetterligen, sådana Prydnader alldeles icke. Lika så sant det är, att Militairen utan dessa Prydnader kan uppfylla sitt ändamål, lika så lätt inser jag att desamma, sådana de nu äro, icke medföra den tryckande kostnad, som Herr Lilljehorn, jag vet ej efter hvad slags räkning, tyckt sig finna. Galonerne, som beteckna CapitainsGraden, kosta 3 Riksdaler Banco, och Cordonen till Hufvudbonaden, som är lika för alla Grader, och hvilken endast behöfver nyttjas i Parade, 4° Riksdaler Banco. Då de förre böra kunna nyttjas trenne och de sednare 10 år, utgör kostnaden således för hvarje år 5 Riksdaler, och om man kan undgå den, hvilket jag icke velat bestrida, kan densamma icke komma af någon att anses såsom tryckande. Efter 20 års Tjenstetid, bör den misstankan icke kunna träffa mig, att jag af fåfänga vill ifra för; de ifrågavau tide Guldoch SilfyerPrydnadernes bibehållande, om de med skäl kunde anses medföra någon egentlig tunga; men både jag, och alla de, som lika med mig tjent en längre tid, hafva nogsamt fått vidkännas en betydligare kostnad, genom inträffade Uniforms-förändringar, ehuru besparing Dm 10 Januarii. 611 dervid ofia varit åsyftad; jag tror således man snarare bör undvika än föreslå dem. Alldeles olika med Herr Lilljehorn, föreställer jag mig icke allenast lätt, utan är fullt öfvertygad, att det icke undgått Hans Majestät Konungens och Hans Kongl. Höghet
t:) s 3: Mvarjc q ~ i n n a nied vanlig sk~lbil&lt;lning, S O I ~ vill idka Iiciiistudicr, kan skriftligen annlila sig 8, förbiinilets byrii till erhillarrlc af ofvan nitmila anvisningar ocli rL1. \ ' id siiilnn anniiilan iippgifve nian: &lt; r) fullsiX~iiligt namn och adress,. b) l i ~ r u v i l a iiiigot och i siirlaiit fall Iirilkct eller livilka fr.ï~niiianilc s l d k I&amp;as utiin svfirighet, r) hiiruviila nian i upl~gifvet ainiic önskar eii~last anvistiingar röranilc literattir eller rail och ledning fijr studier, 1 scnarr fallet iippgifvc inan viilare: d) i Iivilken skola inan g a t cller hvilkrti ann: in iuidcrvisning inaii fitnjuiit. i) huru mycken till inan iiiniler vaiiliga förh5llanden kan ocli vill nfsitta för heinsti~dier dagligen eller i veckaii. h n r iippgifvc: f) Iivilka böcker för henne itro tillgängliga i det aiiiiililila iiuiiiet. s 5. hii~iiiila~i för erhiillande af r i d och ledning i afscenile],. " r stuilicr iiinchiir, att den soiii niiiiialer sig ar villig au, sii d a icke ofiir~itscilila oiiistin~liglicter göra det omöjligt, forrsiitta rinn stntlicr riiiiisr ett hnlli r ocli att minst en g5ng Iivnr~nnaii m&amp;iail insaiida till fiirlnitiileis byrii ett kort ~ncddclande om studiernas fortgång.
1 enlighet med hvad nu är nämndt, befanns cabinetlscassans ställning, då fråga derom på ofvanberörde sätt väcktes, likasom i närvar, stund, vara sådan, att cassan hade en betydlig balance, ett deficit, en skuld, örn man så vill kalla den; men att cassan likväl ej i eget namn eller för egen räkning upptagit lån eller förskrifvit något sådant; att de genom upplåning tillkomna medel, som tid efter annan blifvit cassan förskjutna eller till dess behof använda, uro vordne låntagne icke af cassan eller emot dess förskrifning, utan af en annan från statsverket skiljd fond; och alt cabinetlscassan sålunda väl har ett i sakens beskaffenhet grundadt åliggande att i män af dertill disponibla tillgångar återgälda de förskotler, som i nyssberörde måtto blifvit cassan på god tro lemnade; men att cassan dock hvarken för dessa lörskotter eller annorledes gjort någon föiskrifven skuld, derför talan bunde emot cabinettscassan såsom låntagare anställas. Dessa voro de förhållanden jag hade att afse vid meddelandet af mina embelsski ifvelser af den 3 och 7 Mai s, hvilka jemväl blefvo affatlade i öfverensstämmelse härmed och under iakttagande i öfrigt af de särskilda omständigheter, som sig företedde vid besvarandet, dels af Const.Utskrs, dels af StatsUtskts förfrågningar och pelita. Då det förstnämnda eller Const.Utsk. framställde begäran att undfå del af ett prot., som förmenades vara hållet vid tillfälle af upptagande utaf ett utrikes lån för cabinettscassans räkning, kunde Utsk., med afseende å sakens beskaffenhet samt å Utskvs i grundlagen bestämda verksamhet, icke åsyfta annat, mer eiler mindre, än att få upplyst huruvida något lån för cabinettscassans räkning blifvit gjordt, Den 37 Februari f. m. samt 0111 något förhållande vore för handen, som kunde anses innefatta åsidosättande af förbudet uti 76 §:n Reg.F:n, och sålunda påkalla utöfning af Ulsk:s anmärkningsrätt.
Maj;t dem jämväl hufvudsakligen afgöra, funnit dylika frågor vara af en så alldeles enskild beskaffenhet, att de icke borde eller kunde blifva föremål för Riksens Ständers öfverläggningar; hvadan Utskottet icke ansett sig kunna annorlunda tillstyrka bifall till Eric Svenssons Motion, än att då så beskaffade ansökningar göras, vederbörande Aucthoriteter böra med skyndsamhet afgöra målet och inga hinder läggas i vägen för den äskade jemkningen eller utbytet; och har Utskottet i öfrigt på anförde skäl, ej kunnat meddela något yttrande angående jemkning och reglering af Roteringen i allmänhet, 210 Af den io i denna Manad, angående Herr N. J. Palmborgs innom Vällofl. BorgareStåndet gjorde yrkande, att Städemes Magistrater må äga rätt, att förrätta alla såkallade Dykeri-Auctioner i hvarje Stad å det gods, som i dess Tullkammare-District strandar, och skall försäljas; deruti på anförde skäl, och dä uti 9 §. i Kongl. Reglementet för Dykerioch Bergnings Compagnie! af den 22 December 1802, är vordet föreskrifva, att det bergade gods, som är underkastadt en svår Transport, må få på Landet å den ort der strandningen skett för-auctioneras, likväl ej annorlunda än efter en månad förut i Länet och i Allmänna Tidningarne gjord Kungörelse, samt att den Stad Den 19 Fchruafti. Stad i hvars Tullkammare District Strandniri* gen inträffat skall åtnjuta sin Tolag, BroHamnoch Vägare-penningar af varorne» Utskottet ansett den äf Herr Palmborg gjorde begäran, äfvensom hans anmärkningar emot underlåtenhet af Dykerie. Auctionefs kungörande redan vara afhulpne och något vidare stad. gande i det fallet således icke af nöden: Ifrån hvilket Utlåtande Herr Prosten Kolmodin,- Samt Herrar Malmberg, Faurell och Eneroth varit af skil jagtig tanka, samt på anförde skäl tillstyrkt bifall ä Motionen: 3:0 Af deri 12 i deiinä Manad* i ahledning af Herr J.
Och fA Revisorerne slutligen vitsorda, det Committerade till StrömrensningsFondens förvaltning med nit, noggranhet och omsorg utfört detta dem i Nåder lemnade uppdrag, samt. vid Rakenskaperne funnit sig endast böra erinra, att i den Rakning, som uti 1820 ars Hufvudbok blifvit upprättad, öfver upphandlade 374-r5Tunnor Strömming, emot en kostnad af 383i R:dr 9 sk. 2 r:st., väl med en Note är anmärkt, det denna Räkning närmare skall utredas i 1821 års Hufvudbok ; men hvilket synes böra uti förstberörde års Hufvudbok verkställas, emedan det är af vigt att Balancerne grunda sig på upprättade Räkenskaper; Äfvensom Revisorerne trodt den för dessa Räkenskaper antagne method böra undergå en sådan med en väl ordnad Räkenskapsform instämmande och upplysande ändring, att kostnaden för hvarje arbetsföretag upptages i särskild Räkning och balanceras till dess arbetet blifvit slutadt och alla kostnader dertill bestridde. Stockholm den i4 December 1822. På Högloft, Ridderskapets och Adelns vägnar: Joli. Henri. Gyllenborg. Gust. af Ugglas. A. IV. Riben. C. D. af Uhr. Carl Magn. af Robson. På Högv. Preste-Ståndets vägnar: Sv. TVijhnan Gasp: son. Magn. Er. Forssander. M. Sundius. G. L. Sivertson. Matth. Jacobson. P. Kölmark. 718 Riksens Ständers Pä Vällofi. Borgare-Ståndets rägnar ? And. Svedelius. B. J. Kursell. Fr. Langenberg. F. Lake. J. A. CaretlL På Hedevv. Bonde-Ståndets vägnar: Joli. L. IVi klund. Pehr Nilsson. Anders Nilsson. Pehr Olsson. Carl Bergman. Samuel Andersson. L. G. af Sillén. N:o 8.
Sedan Utskottet, uti utlåtandet JYs 29, dels förnyat sitt, i betänkandet J\s 28 gjorda, förslag att beräkna tullmedlen till årligt bruttobelopp af 4,075,000 r:dr, dels ock, med frånträdande af det i samma betänkande framställda förslag angående husbehofsbrännerimedlen, tillstyrkt dessas beräkning till 700,000 r:dr, så hafva Preste-, Borgareoch Bonde-stånden gillat förstnämnde beräkning, äfvensom Borgareoch Bonde-stånden godkänt förslaget att beräkna husbehofsbrännerimedlen till 700,000 r:dr, hvaremot Ridderskapet och Adeln ej allenast beslutat, att tullmedlen skulle beräknas till 3,900,000 r:dr, utan äfven, lika som Preste-ståndet, vidblifvit sitt förut fattade beslut att upptaga husbehofsbrännerimedlen till endast 647,400 r:dr. Då den af Utskottet föreslagna beräkning af tullmedlen sålunda vunnit 3 stånds bifall, lärer förslaget derutinnan böra anses vara af Rikets Ständer godkändt. Beträffande åter husbebofsbrännerimedlens beräkning, så och då två stånd härom stannat emot två och frågan icke kan förfalla, anser Utskottet sig böra vördsamt inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet att, med frånträdande af sitt beslut, antaga den beräkning Utskottet i utlåtandet JVs 29 tillstyrkt; och får Utskottet, för den händelse att denna inbjudning icke skulle vinna någotdera ståndets bifall, föreslå, till omröstning i förstärkt Bevillnings-utskott, följande proposition: Den, som gillar Utskottets af 2 stånd godkända förslag, att beräkna husbehofsbrännerimedlen till ett årligt belopp af 700,000 r:dr, röstar 'ia ; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, komma dessa medel att beräknas till 647,400 r:dr. Stockholm den 4 September 1848. "“»minil* illUlflfifl)» Hilt. till fi. St.
Tag dig inga 311dri~ sedvänjor före Iivarken med eder eller högmodigt sinne! Dar vankar alleliaiida folk, son äro icke alla goda ocli lära icke alla goda sedviiiijor fran sig, o c l ~ soiii tala niycket. Här brukas nu allestädes n~yckeii ed med nic " iiiga1ianda satt, son: ar mycket skadeligt bkde till lif ocli sjal. H a r svarjes iiii i sjiilfun verket bide qf ' ung och gaiiiinal, både @ f ' kvinnor och män, nieii tag: dig intet dar af! Hörer (Iii nian svär eller iiian gör en dödelig synd, bed Herren Glid, ntt linii förvare dig därför, det du slrulle. någon tid komma i ilen onda sedvänjan, det du skulle 115goii tid svarja vid (hd. *) X i r e son, nar som (iii kan va1 liisa fOr dig, S&amp; iifva dig i tilleIianda niil, Blide i tj-skan och latinet, niest i latinet, fiirtg din fader ocli jag ville g#rna du skulle kunna deni val; nieii öfver allt s i iifyii dig val i tio (Xuds budord och iiiarke dem graliiit. T&gt;aifinner tlii all din llirdoiii, soin dig behöfj-es och liaf dein alltid i din Iiag. J u äldre dii blifver, ju nieimn skall dr&amp; trktn dar uppå, och livad din käre fader och jag dig lart hafva ocli h \ wI viist största begar iir till dig, och niark alltid, det ilii i i i i t i c! blifva god och dina föräldrar ralljehaglig!