Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Mohr tror att B:s oproduktivitet under de sista åren kommer af slitningar och kärlekshistorier, precis som jag tror. Frk Knudtzon säger att det är 4 år sedan fru Ingeborg Brandes skildes från sin man, således ett helt år hon kunnat vara gift med E. B., om han velat. G.B. sade att hans hustru sagt att fru Gogin talat illa om honom, derför att ”din bror inte vill gifta sig med hennes syster.”316 1884 hade Schandorph talat om för G. af G. att han under någon tid hvarje dag på sina morgonpromenader mötte Holger Drachman och ”den lilla fru Thaulow”. Om någon tid lade han händelsevis sina morgonturer åt motsatt håll. Då mötte han lika regelbundet den lilla fru Thaulow och Edvard Brandes. ”Man kan nok vide at det skulde ærgre Drachman, der er en saadan Fruentimmerskarl, at blive slaet af den lille snavsede Jøde.”317 I äktenskapet kan finnas möjligheter till lycka; i en fri kärleksförbindelse aldrig. Herre Gud, sådana tråkiga, tomma, innehållslösa bref den menniskan kan skrifva! Det är som en kungörelse. Inte ett ord som af en verklig lefvande menniska. Och hur långt jag sjelf är från att vara läkt! Denna likgiltighet skär mig ända ned i hjertrötterna. Om det bara fans vänskap eller välvilja eller intresse! Men intet. Intet. Och hela verlden tycks mig utdöd bara för det jag är mindre än en myra för honom. Åh, om jag blott kunde resa det finaste vackraste minnesmärke öfver vår kärlek! Hölja det med allt hvad lifvet eger af friska blommor, ge det belysningen af en kär hågkomst! Och inte ett ord af bitterhet eller låghet och orättvisa. Du har varit mig kär, öfver allt annat i verlden. Och för dig är jag intet, intet, intet! Mindre än det uslaste kryp.318 Hörby d. 22 April 1888. På öfvermorgon skall jag resa till Kbhn igen. Undrar med hvad stämning jag skall komma hem!
Maj:ts Nåd. Prop. Ns l, om Statsverket 1850. 63 \ vande ej annat än i underdånighet tillstyrka, att de vid afvittringen anställde tjenstemän måtte hugnas med aflönings-tillökning, — samt att Öfverdirektören vid Landtmäteriet, i anledning af hvad Kongl. Maj:ts Befallningshafvande sålunda föreslagit, i underdånighet anfört: att Öfverdirektören funne sig böra i underdånighet tillstyrka, att Styresmannens arfvode, som den 12 Juli sistlidet år bestämdes till 1,466 R:dr 32 sk. Banko, måtte förhöjas, ehuru blott till 1,500 R:dr, deraf 266 R:dr 32 sk. borde anses såsom respenningar, samt att Landtmätarnes nu alldeles otillräckliga arfvode måtte på det sätt förhöjas, att de yngre undfinge 800 R:dr och de äldre och skickligare 1,000 R:dr, deruti inberäknade 100 ll:dr respenningar, — i händelse af nådigt bifall hvartill årliga anslagsbehofvet för länet blefve summa B:ko R:dr 8,566: 32. c) Westerbottens län: att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, under åberopande af Afvittrings-styresmannens och landtmätarnes den 6 sistlidne Februari anmälda och förordade underdåniga ansökning, att från och vied innevarande års början komma i åtnjutande af ett till 1,000 lt:dr
St:s rätt, lika väl som förstärkta StatsUtsk., har alltid ansetts behörigt alt besluta, äfven om fulla antalet af dess ledamöter icke varit tillstädes. 2g §:n Riksd.Ordn. stadgar i afseende på delta Utsk.: ”Const.Utsk., som utgöres af 24 ledamöter, tillkommer att i den ordning Reg.F: 11 föreskrifver” etc. H är finnes icke något minimum af närvar, ledamöter utsatt. Const.Utsk. har likväl att afgöra ärenden af fullt ut lika stor betydenhet som förstärkta StatsUtsk. Bland andra uiltighetee af mycken vigt, hvilka detta Utsk. äger, är äfven den, att kunna ställa Konungens rådgifvare, unda till 16 å 17 på en gång, under tilltal inför riks - Den ii Maj. riksrätt. Sådant kan ske blott 4 ledamöter uro tillstädes. Jag har till och nied hört, att föga flere varit närvar., då vi^sa åtal blifvit beslutade. Om det går an för Coust.- Utsk. att fatta beslut, utan alt alla dess ledamöter äro tillstädes, hvarföre skulle man då vilja yrka något mera i afseende på det förstärkta StatsUtsk.? De ordalag, hvilka 69 §:n Reg.- F:n rör:de delta sednare Utsk. begagnar, äro följande: ”Stanna två Stånd emot två, då skall StatsUtsk. för ökas med så många ledamöter af RiksStm, i vanlig ordning valde, att de blifva trettio af hvarje Stånd. Detta särskildta Ulsk:s ledamöter röste sedermera samfäldt — hvad ordet samfäldt betyder har redan Hr Nordensköld fullkomligen utredt — med slutna sedlar till ovillkorligt antagande eller förkastande af hvad StatsUtsk. tillstyrkt blott i de frågor, hvarom RiksStm varit af skiljaktiga tankar; kommande de fleste sålunda röstandes mening att gälla såsom R. St:s beslut.
För hästafvelns förbättring är inom Länet sörjdt genom en enskild förening, som tillhandahåller allmänheten goda och äfven för åkerbrukets behof passande beskällare. Sålunda finnas 6 hingstar, dels af Norsk och dels af Norrländsk race, på olika ställen, en Percheron-hingst vid Wattholma bruk, och 3 utmärkt vackra svarta hingstar från Ottenby välkända stuteri på Höja, Wattholma och Lennartsnäs, hvilka för orten medföra en icke ringa fördel med hänseende till fyllandet af behofvet af remonter vid Lifregementets Dragon-corps. Huru mycket hästafveln under de sednare åren förbättrats både genom denna förenings verksamhet, och derigenom att vid bruken och åtskilliga andra större egendomar tillhandahållas beskällare, synes ofelbart, vid en jemnförelse emellan allmogens unghästar nu och de för några år sedan vanligen förekommande. För att allmännare sprida håg till och insigt uti trädplantering och trädgårdsskötsel, samt för att lätta tillgången till passande träd och-buskväxter för dem, särdeles af allmogen, hvilka inom Länet vilja företaga några trädgårds-anläggningar eller planteringar, har med dertill nådigst lemnadt statsanslag, 3,000 R:dr Banko, en för Länet allmän trädskola blifvit anlagd vid Upsala, och tillfälle derigenom beredt för eleverna i stadens skollärare-seminarium att erhålla undervisning i trädoch buskväxters uppdragning, omplantering, förädling och skötsel i öfrigt. I denna trädskola, hvars anläggning först för 3 år sedan började, äro redan satta 60 ädla fruktträd, 24,410 vildstammar af äpple, päron och plommon m. m., af hvilka flere tusende redan blifvit ympade, 1,028 bärbuskar, 2,304 blomsterbuskar och 1,000 smultronplantor; hvarjemte af kärnor uppdragits många tusende fruktträdsplantor.
(Bil. till 4;dc Hufr.Tit.) Ullålande, i anledning af väckta Motioner oiu förökade Anslag för vissa Lärolnrättningar, m. m. (U.-A.) Till Utskottet hafva blifvit remitterade följande Motioner: 1:0 Fran HÖSl. Ridderskapet och Adeln. a) Af Ilr Durietz, Carl: att, i anseende till åliggandet för de vid Rikets Universiteter anställda Docenter, att vid Professorers tjenstledighet eller förfall bålla publiqua föreläsningar, hvarföre nu någon serskild löneinkomst icke ägde rum, lön på Stat af 60 T:r Spannemål måtte anslås till hvardera af 3 Docenter i Theologiska Faculteten, lika många i Juridi - %rji Stats-Utskottets ska och Medicinska samt 8 i Philosophiska Faculteterne vid båda Academierne. b) Af Hr Bråkenhjelm, P. R. ■■ att, då i K. M:ts Nåd. Proposition till R. St:r, om Anslag till förökade löner vid Rikets Universiteter och Skolor, icke blifvit upptaget något anslag till aflöning eller belöning åt Författare af Ijenlige Läroböcker; och tillgång på sådane böcker syntes vara ett ibland de första vitkoren för allmänna och enskilta undervisningens förbättrande, 5ooo R:dr årligen intill nästa Riksdag måtte anvisas i och för detta ändamål till K. Mits Höga disposition ; äfvensom alt, enär de 4 Lectorerne vid K, KrigsAcademien å Carlberg, för hvilka Committe'en till öfverseende af Rikets Läroverk föreslagit en löneförhöjning af 4°° R*dr hvardera, uti Högstberörde Nåd. Proposition voro förbigångne, denna löneförhöjning jnåtte för hvardera af bemälde Lectorer beviljas til 10 oo tUdr» %<o från Vallöf,.
Justitiae-Råderne Blom och Sylvander jemte Stats-Rådets samtelige Ledarr.öter tillstyrkte i Underdånighet bifall å Högste Domstolens fleste Ledamöters yttranden , så väl i afseende ä det föreslagna tillägget uti 6 §. som ock rörande tiden för tillträdet af en å Lotteri försåld fastighet; men i frågan åter hum förhållas borde i det fall, hvarom 7 §. i den föreslagna författningen handlar, eller art den, som vunnit en å Lotteri försåld egendom eller penfiingevinst, icke anmäler sig om emottagande! deraf inom föreskrifven tid; så och daen person , som upplåtit tin egendom till försäljning å Lotteri , i samma stund dragningen gått i verkställighet och vinst af egendomen utfallit å försåld Lott } borde anses vara skiljd från eganderätten till samma egendom , samt det äfven syntes, som skulle , derest på sätt Högste Domstolens fleste Ledamöter föieslagit, underlåtenheten af en innehafvare utaf en Lottsedel , hvarå vinst utfallit , att inom föreskrifven tid anmäla sig om vinstens utbekommande , borde lända säljaren till godo, en otillständig fördel honom sålunda tillskyndas J hvaremot en vinst , hvartill Lottinnehafvaren förlorat all rätt, såsom dåmera en tillhörighet för ingen, med större skäl borde tillkomma Staten , hemstälde desse Högste Domstolens och Stats-Rådets Ledamöter i underdånighet, att Lag-Cotr.mitténs förslag i denna del måtte Varda antaget , endast med den förändring , att tiden, inom hvilken anmälan om erhällan - 64 Om fast egendoms försäljning a Lotttri. de af en utfallen vinst skulle ske , borde räknas från den dag kungörelse om förloppet af Lottningen blifvit uti Postoch Inrikes-Tidningarne första gången införd; och tillstyrktes jemväl i underdånighet gillande af Lag - Comiténs Förslag i öfrige delar. Kongl. Maj:t täcktes i Nåder bifalla den af pluraliteten yttrade mening, och befallte, att Proposition i enlighet dermed skulle till Riksens Ständer afgå. In fidem Protocolli. Jac. Aocel Dahlström.
Frälsebönderne skulle för sina tjenstehjon utgöra denna bevillning lika med skatteoch kronobönderne; men för öfrigt borde Adelns bönder endast erlägga hälften af hvad skatteoch krono-allmogen komme att utgöra. Den vid 4 680 års riksdag af Adeln åtagna fastighetsbevillningen bibehölls. Af förpantade kronoräntor samt af behållna intresset å eller vinsten genom kapitaler, skeppsparter och handels-kompanier skulle hvar fjerde penning erläggas. Att enahanda bevillningsafgifter, som Adeln och Krigsbefälet sig åtagit, skulle komma att utgöras af bergslagen och bergsbruksidkarne, förutsattes i riksdagsbeslutet. Biskopar och Superintendenter samt Pastorer i städerna skulle under krig utgöra hvar femte och' i freds - IG82 års riksdag. 4 1686 års riksdag. 1689 års riksdag. tid hvar tionde penning af det underhåll de utaf kronan innehade, ehvad detta Utgick i spanmål eller penningar. Dessutom skulle Pastorer, så viii i staderna som i bergslagen, antingen de af kronan åtnjöte underhåll eller icke, erlägga bevillning enligt särskild lista. Pastorerne på landet skulle i krigstid utgöra 25 och i fredstid \2\ d:r s:mt för hvarje 64 hela mantal. Professorer, Lektorer och Rektorer skulle erlägga hvar tionde penning af deras löner, samt Kapellaner och Klockare en särskild bestämd kontribution. För presterskapets tjenstefolk skulle såsom kontribution betalas 2 d:r s:mt för dräng och 4 d:r för piga, samt dubbelt om krig inträffade. Utaf intresse å kapitaler skulle presterskapet erlägga hvar fjerde penning. Borgerskapets bevillning bestämdes genom en för hvar och en stad efter »dess art och vanliga proportion uppgjord repartitionslista», och underkastade sig borgerskapet lika med de öfriga Stånden, i händelse af krig, fördubblade afgifter. För behållen vinst af alla kapitaler, skeppsparter och kompanier åtog sig borgerskapet äfven bevillning med hvar fjerde penning samt dubbelt i krigstid. För löner samt för tjenstefolk skulle af borgerskapet enahanda bevillningsafgift utgöras som af adeln.
Lån, skall, på sätt 5. 4t innehåller, af RiksgäldsContoiret liqvideras, så kommer allt hvad som efter 1828 års slut, i afräkning å berörde Lån, redan till Banken influtit och ytterligare från StatsContoiret varder lefvereradt, att till RiksgäldsContoiret ingå, för att till extra anslagen användas, så snart RiksgäldsContoiret till Banken inbetalt 1,432 R:dr i3 sk. 2 r:st. contant och dit aflemnat sina Förskrifningar å tillhopa 4,400;000 R»dr. §• 95- De medel, hvilka af Götha CanalBolag, jemlikt §. 5o, skola i RiksgäldsContoiret insättas, få af Fullmäktige disponeras på enahanda sätt, som de af RiksgäldsConloiret, enligt 5- 7«, upptagne lån. f 58 ) S96. De medel, hvilka, enligt §. 52, komma att afsältas för Södertelje Canal, få af Fullmäktige disponeras på enahanda sätt, som de, jemlikt §. 71, upptagne Lån. S97- Från StatsContoiret lefvereras blifvande Öfverskott på StatsVevkets Ordinarie och Extraordinarie Inkomster för år iS3o och påföljande åren; hvaraf dock för KrigsCollegii Departementer, till FörsvarsVerkets materiella behof samt för Krut-tillverknings-kostnadernes bestridande, skall från RiksgäldsContoiret årligen utbetalas en summa af Sjuttio Tusen (70,000) R:dr, så vidt dessa Öfverskottsmedel härtill lemna tillgång.
Och jag gör detta förbund med dem, säger Herren: Min ande, som när dig är, och min ord, de jag uti din mun satt hafver, skola icke vika ifrå dinom mun, ej heller ifrå dine säds och barnabarns mun, säger Herren, ifrå nu och i evighet. Statt upp, var ljus; ty ditt ljus kommer, och Herrans härlighet går upp öfver dig. Ty si, mörker öfvertäcker jordena, och mörkhet folken; men öfver dig uppgår Herren, och hans härlighet skall synas öfver dig. Och Hedningarna skola vandra i dino ljuse, och Konungar uti skenet, som uppgår öfver dig. Lyft upp din ögon, och se omkring dig; desse alle församlade komma till dig; dine söner skola komma fjerranefter, och dina döttrar vid sidona uppfödda varda. Då skall du se dina lust, och utbrista, och ditt hjerta skall förundra och utvidga sig, när den stora hopen vid hafvet vänder sig till dig, och Hedningarnas magt kommer till dig. Ty de månge cameler skola öfvertäcka dig, de löpare af Midian och Epha. Af Saba skola de alle komma, guld och rökelse föra, och Herrans lof förkunna. Alle hjordar i Kedar skola till dig församlade varda, och Nebajoths bockar skola tjena dig; de skola uppå mitt tacknämliga altare offrade varda; ty jag vill pryda mins härlighets hus. Hvilke äro de som flyga såsom skyar, och såsom dufvor till deras fenster? Öarna förbida mig, och skeppen i hafvet för långan tid, att de skola hafva din barn fram ifrå fjerran, samt med deras silfver och guld, Herrans dins Guds Namne, och den Heliga i Israel, den dig härligan gjort hafver. Främmande skola bygga dina murar, och deras Konungar skola tjena dig; ty uti mine vrede hafver jag slagit dig, och i mine nåd förbarmar jag mig öfver dig. Och dine portar skola städse öppne stå, hvarken dag eller natt tillslutne varda, att Hedningarnas magt skall till dig hafd varda, och deras Konungar tillförde varda.
Flottans, Carlskrona och Stockholms stationer samt Götheborgs depot, har blifvit uptaget: att 2:ne klasser Verkmästares, samt 2:ne klasser Qvartersmanslöner, skulle bestämmas, de förra till 780 och 660 R:dr r:mt, samt de sednare till 600 och 480 s. m.; hvaremot i samma bil. N:o 4, litt. E, Flottans UnderOfficerslöner äro uti 4 olika klasser uptagne till 800, 600, 550 och 500 R:dr r:mt. Häraf synes hurusom så väl lista som 4:de klassens Konstruktionsoch Mekaniska Underofficerare blifvit mindre väl lottade än samma klasser inom Flottans Underofficerare och då, uti den nu gällande, till förändring föreslagna aflöningsstaten, med största billighet blifvit iakttaget, att de förra, i anseende till deras trägna dagliga tjenstgöring hela året om, utan tillfälle eiler ledighet till enskildt förtjenst eller tillgodonjutande af tillfälliga traktamenten, äro tillerkände de olika graderna motsvarande högre löneförmåner än de sednare, hvilkas egentliga tjenstgöring är ombord å fartygen, hvarunder de, jemte bibehållande af fulla lönen i land, jemväl erhålla så väl natura portioner, som ock ej obetydliga traktamenten; och får jag, med anledn. af detta efter mitt begrepp orätta förhållande, ödmjukl. föreslå: att Konstruktionsoch Mekaniska Staternas Under - 172 Den 3 December e. m.
<!e inom Banko-Dkkonten fastställda , och allt hittills med framgång till det allmännas b|tnad underhållna ordning, blifva af de menligaste följder för Låne-.operålionernes jemna gång, och så mycket betänkligare, som, efter det DiskontVerket derigenom för en längre tid blifvit uturståndsatt att behörigen uppfylla sitt ändamål, förnyade svårigheter och ökade missnöjen vid den gamla Författningens återupplifvande, med säkerhet vore att förvänta. Ej utan i yttersta nödfall, och efter moget betänkande, torde då enligt Utskottets öfvertygelse en sådan rubbning böra inedgifvas. Deri förlägenhet i allmänna rörelsen, som. blifvit en följd deraf, att Götha Kanal Bolagsoch Malmö Diskont - Verks Assignationer icke för närvarande af Banken infrias, och följaktligen icke heller kunna antagas i liqvid för Eån i Bankens Diskont, är lika obestridlig som allmän, och fortjenar visserligen ett billigt afseende till de Gäldbundnes nöjeliga lindring, hvilkas härigenom iråkade svåra belägenhet onekligén bör blifva ett bevakande skäl för möjligaste skyndsamhet uti den allmänna Finaheeregleringens uppgörande. FTvad Banko-DiskontVerket beträffar, får Utskottet likväl i följd af inhämtade tillförlitlige underrättelser, vördsamt upplysa, att på det hela, någon förändring eller minskning uti inbetalningarne, i anledning deraf, varit intill närvarande stund föga märkbar, och att, då ibland de till utsökning efter samma tid utlämnade Lån, sådane frånskiljas , hvtlkä varit förfallne långt innan ofvannämde Banko-Ulskottets Betänkanden. 8? r.atastrof inträffade, och för hvilkas försummade omsättning någon ursäkt ej lärer derifrån kunna hämtas, finnes återstoden på långt när ej af den betydenhet, att en afvikelse ifrån den vid Verket stadgade ordning, enligt Utskottets tanka derigenom kan påfordras eller ens billigas; helst det alltid blefve svårt om icke omöjligt att med säkerhet och rättvisa urskilja i hvilka fall det öfverklagade förhållandet med
Nu har 5a Den 19 Mars f. m. emedlertid Creditivet blifvit anlitadt för privata personers behof, som af Kongl. Majit blifvit pröfvadt, och till hvars fyllande Kongl. Majit funnit Creditivsumman ”oundvikligen nödig.” Mången enskilt finner det måhända icke så; men emedlertid hafva dervid alla uti Grundlag föreskrifne former blifvit iakttagne, hvilket utaf anförde handlingar inhämtas; icke uti något afseende är bokstafligt stadgande uti Grundlag, Rikets Ständers beslut, Stats reglering eller någon annan föreskrift åsidosatt; följakteligen har mot sjelfva lyftnings-åtgärden af lilla Creditivet i detta fall ingenting af StatsUtskottet kunnat anmärkas, och icke eller någon remiss till ConstitutionsUtskottet deraf kunnat sättas i fråga. Penningarne äro.hvad som med Creditivmedlen aldrig förr handt, återbetalte till RiksgäldsContoiret. Således kan i afseende på origtigt verkstäld disposition af allmänna medel, ej eller någon åtgärd äga rum, emedan den rättelse en sådan åtgärd skulle åsyfta, redan hufvudsakligen nu är vunnen. Och räntaUj hvarom icke någonslags föreskrift existerar; hvad tillkom StatsUtskottet, att i afseende derpå besluta? Dispositionen af denna ränta var ej stridande mot någon bokstaf. I följd af 83 §. RegeringsFormen kan således genom remiss till ConstitutionsUtskottet ingenting vinnas, men dispositionen tyckes af många stå i strid med andan af Grundlagarne, och med allmänna såväl, rättsgrun - Den 19 Mars f. m. 53 der, som förnufts-slutsatser. Om än en sådan Öfvertygelse varit rådande i Utskottet, livad skulle Utskottet väl tillstyrkt för åtgärd? Skulle Utskottet tillstyrka Rikets Ständer, att till Kongl.
Så har Regeringen, inom de sednaste tio åren, uppdragit åt särskilda Chefer dels byggnaden af National-museum, ehuru det finnes ett Öfverintendents-embete i hufvudstaden; dels Telegrafverket, ehuru det finnes en General-poststyrelse, och dels det ekonomiska karteverket, ehuru alla vederbörande myndigheter varit ense om, att detta verk borde höra under Chefen för Topografiska korpsen. Och snart få vi kanske en elier två särskilda General-direktörer för Statens jernvägar, ehuru det finnes en Styrelse för allmänna vägoch vattenbyggnader. På detta sätt bör man dock, enligt min tanke icke fortgå. Jag vill visserligen icke motsätta mig beviljande af det anslag, som Kongl. Maj:t äskat för bearbetande af det ekonomiska karteverket, emedan jag inser behofvet af ett stort anslag för detta verks bringande till slut på möjligast korta tid. utom hvilket de utgifna medlen äro till stor del bortkastade, — enär det ligger i naturen af statistiska uppgifter, att dessa skola, för att hafva sannt värde, så samtidigt sorn möjligt, anskaffas. Om annorlunda sker, blifva de först bekomna antiqverade, eller åtminstone till anställandet af nödiga jemförelser oduglige, når de sista erhållas. Men jag anser ej några medel för det ekonomiska karteverket böra beviljas, om ej verkets bearbetande uppdrages åt vår erkändt skickliga Topografiska korps, såsom alla i ämnet hörda myndigheter, på de giltigaste och i det föregående, korteligen anförda skäl, sammanstämmande tillstyrkt — denna korps, som med sina många redan utgifna kartearbeten oemotsägligen bevisat, att den i hög grad besitter drift och insigter, och som är ett, sedan många år tillbaka, väl ordnadt verk, med officerare och lärare af stor skicklighet, både uti att kunna sjelfve författa större och svårare kartearbeten och att deri undervisa samt praktiskt uppöfva andra. Nämnde korps har redan med stora kostnader för det allmänna, upprättat stomkartor — få i 2fl*M-in:dels och de flesta i 5,,Vedels skala, öfver mer än hälften af rikets, mellersta och södra, län.
Der stämning, genom offentligt anslag, sker å Rättens dörr, skall ock sex månaders dag föreläggas. Om stämning i concursmål är serskildt stadgadt. I alla dessa fall der stämning fordrar längre tid, än om lysning till Ting stadgadt är, må den svarande stämmas till viss månad, och underrätte han sig sedan sjelf, å hvad dag Tinget hållas skall. 5 §. Till Rådstufvu-Rätt stämmes åtta dagar förut; utan så är, att målet ej tål uppskof och derå förr svaras kan. XII Cap. 2 §. Första punkten af denna §., sådan den lyder i Kongl. Förordningen den 12 Mars 1830, ändras på följande sätt: 192 Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N.-o 11/f.. Är någon förfallolöst borto, då han ropas af Rätten fram att kära eller svara, bote två daler. Denna §. varder till all kraft och verkan upphäfven. 7 §' Sista punkten i denna §: ”Är någon borto från Lagmans-syn: vare lag samma; dock må man ej der vädja mot, utan gånge dermed, som i 25 Cap. 10 §. stadgas,” upphäfvés. Jäfvar någon Domaren obeskedliga; bote i Under-Rätt Tjugu daler, i Hof-Rätt Femtio daler. Pröfvas jäf lagligt emot Häradshöfding, eller Borgmästare i den stad, der ej mer än en Borgmästare är, och Rådstufvu-Rätten utom honom ej finnes domför: förordne Hof-Rätten en annan i hans ställe, på kärandens begäran och kostnad, och stadne den kostnad sedan å den; som saken tappar. Jäfvas någor i Härads-Nämnd; sätte Häradshöfding, om det tarfvas, annan i hans stad, så länge det mål slites. Jäfvas Rådman; namne Rådstufvu-Rätten den i hans ställe sitta må, der Rätten ej annars domför är. Är Rådstufvu-Rätten aller jäfvad ; förordne derom Hof-Rätten.