Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, som vet hvad det vill säga att sköta in en ylletvätt i djupaste fred, kan nog förstå hur kinkigt det ska vara under brinnande krig, och hvad lerklumparna angår, så får jag då lof att säga, att jag tycker det är att fordra för mycket äfven af den största hjälte, att han ska komma i håg att torka sig om fötterna, innan han blir skjuten, framför allt, när han står i en våt löpgraf och kulan kommer, Gud vete från hvart, fast man kan anta, att det var från någon som inte ville bli känd. Så säger herr Strindberg också, att Carl den tolfte »var ett groft ämne, som inte älskade fruntimmer.» Liksom det var något säreget för Carl den tolfte! Tvärtom, kan man väl säga, att det är ett riktigt kännetecken på grofva ämnen det, att de inte älskar fruntimmer! För öfrigt undrar jag just, hur världen skulle ha sett ut, om Carl den tolfte varit ett svagt ämne, som älskat fruntimmer! Det är allt fasligt många som gjort det, utan att ha eröfrat någon plats i det historiska, och En timme senare: Priscilla Boström har nyss varit här! Hon berättade något — riktigt upprörande! Om någon enda människa på jorden har rättighet att flyga i flintor, så är det jag. Och så lömskt!! Alldeles bakom min rygg, utan att låtsa om en smul! Ett sällskapsspektakel!!!! Och utesluta hela läsesirklen af hämd. Jag måste ut och kunskapa — genast! Det får gå hur det vill med kapitlet! TIONDE KAPITLET. Hämdplaner. Direktörskap — Martyrskap. All möjlig villervalla. Alltsammans sannt. Det är Enbergs, fast de kör med färgpoeten i spetsen! Senare med darrande pänna: Förrädare i vårt eget läger! Fanny Flax ska spela med! Naturligtvis! Hos oss finns ju inga herrar a prangder. Det enda, som tröstar mig, är att hon får ingenting för’et – ingenting alls! Spektaklet ska bli till firandet af Gustaf den Andra Adolfs tronbestigning eller afstigning — nej, det var sannt, det var hans dotter som steg af någonstans.
Vidare föreslog Hr Gr. o. Landtm., att, i likhet med hvad vid föregående riksdagar iakttagits, vid ifrågav:de val skulle jemte de 26 ordinarie ledamöterne utses 4 suppleanter, så att hvarje vallista komme att upptaga 30 namn; hvilket jemväl bifölls. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 2 e. m. In fidem, O. Brakel V Den 5 Juni. 555 Tisdagen den 5 Juni 1866. Plenum kl. 1 e. m. Justerades 5 prot.-utdrag för d. 4 dennes och prot:t för den 19 sistl. April. Föredrogs ånyo Bevilln.-Utsk:ts den 2 och 4 dennes bordlagda Utlåt. N:o 18, i ani. af återremiss i viss del af Utsk:ts Mern. N:o 12, ang:de Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i frågan om tullbevillningen. Hr Ramsay, Anders Henrik: Då tullbevillnhgen förevar till behandling i Ståndet, uppträdde jag mot Utsk:ts dervid afgifna förslag till skrifvelse eller den s. k. klämmen, emedan jag ansåg att ordalagen deri innefattade ett försök att tillegna R. St:r en makt, som dem icke tillkommer. Då emedlertid formen fordrar att tulltaxan öfverlemnas till K. M:t med en skrifvelse, men något annat förslag dertill, sedan det första blifvit förkastadt, icke, såsom jag anser borde hafva skett, blifvit af Utsk:t framstäldt, så linner jag mig föranlåten att biträda det af en reservant, Frih. Hermelin, afgifna förslag, hvaremot icke något synes vara att anmärka, man må hafva hvad åsigter som helst; och jag anhåller att Hr Gr. o. Landtm, ville framställa propos. derpå, att R. o. Ad., med afslag å Utsk:ts Utlåt., måtte antaga det af Frih. Hermelin i hans reservation framställda förslag. Frih. af Ugglas, Gustaf:
Troligen hafva anlag från mö- dernesläkten hos henne modifierat det Strandbergska lynnet så, att lyriken endast stannat inom hennes allmänna temperament, medan det förhärskande anlaget i hennes diktargåfva blef verklighetssinnet. hluns rådet C. G. Strandberg, kusin till skalden Talis Qvalis och sångaren Olof Strandberg. Han var själf en framstående vitter författare, medlem af Svenska akademien och, under de sista åren af sitt lif, dess sekreterare. Modern var dotter af häradshöfding Helleday och dennes första hustru, en skånsk prästdotter af en ursrungligen tysk släkt, Christina von Bildstein. Hon lär ha ägt en ovanlig andlig begåfning, ett i hög grad rikt och individuelt skaplynne. Genom bildningens finhet, genom stora intressen och varmblodig liffullhet stod hon långt öfver sin omgifning och långt före sin tid. Hennes öde blef det, för den kvinnliga öfverlägsenheten ej ovanliga, att genom den obrukade och därigenom själfförtärande, andliga energien tidigt gå bort — hon dog blott 35 år gammal — samt att efter döden bli förstådd som den utsökta undantagsvarelse, man för sent lärt sig uppskatta. ;:: .&gt;, " "; ', \, iw En af hennes söner, Gustaf, var sjöofficer och rikt utrustad med de lysande, yttre och inre, egenskaper, det djupa kraf på lif i stora former, hvilket man brukar anse känneteckna en » renässans J. gestalt ». Öfverstlöjtnant i amerikansk tjänst under sista kriget, slutade han där genom en sagolik bragd sitt fantastiska lif, från hvilket det utgick en personlighetens glans, som ännu ej bleknat i hans samtidas minne. H a n s systerdotter, Hilma Strandberg, hvilken som han af ödet fördes till det stora, uppslukande landet i väster, synes likaledes andeligen hafva tagit arf efter denna Christina von Bildstein, med den starka personligheten, det djupa hatet till det halfva och oäkta i tillvaron. Och liksom för morbrodern har för Hilma Strandberg hennes lifs flesta konflikter u p p s t å t t ur denna lidelse för verkligheter. Hilma Strandberg, äldst af fem syskon, föddes den 10:de juni 1855.
Revisorers Berättelser. kunde erbjuda. Med iakttagande hvaraf, medelst successiva afbetalningar och omsättningar, dervid 3-procents-sedIar, förfallne eller' ej, borde såsom betalning emottagas , alla sldane Sedlar förmoda» des kunri.3 till 1816 Sfs slut indragas. I sammanhang härmed hemställde Utskottet. örn icke dera underdåniga önskan matte från Riksens Ständer yttras, att Kongl. Majit i Nåder täcktes härut-' innan vidtaga de åtgärder, som med Dess viel Malmö DiscontVerks inrättning i Nåder åsyftade ändamål , att öppna utväg till en lättad penningerörelse för en från Hufvudstaden aflägsen province, funnes öfverensstämmande. Nämnde Memorial blef med en mängd an3 märkningar från Riksens Höglofl. Ständer återremitteradt, hvarvid en del Ledamöter yrkade en bestämd anhållan hos Kongl. Maj:t, att publik Actor måtte förordnas, Directionen under Fiscalisk Action ställas och enligt hvad Lag förmår till ansvar befordras: en del sökte försvara Di rectionens åtgärder och andre åter, under medgif* vande af Reverslånens skadeliga egenskap, endast ansåge 3-procents-reversernes indragning, efter de af BancoUtskottet föreslagne grunder, ej vara i verkställigheten möjelig. Emedlertid inkom mo till BancoUtskottet handlingarne angående Revision af 1814 års förvaltning. Rörande lånen i 3-procents-reverser, hade -Directionen åberopat hvad angående deras upphof blifvit vid Revisionen år 18I3 anmäldt och ofvan finnes upptaget; och derjemte tillkän» uagifvit , att beloppet af Reverslån utgjorde vid 1813 Riks. St. Revisorers Berättelser. 31 1813 års slut R:dr 780,400, vid 18*4 års slut,'
Må det sedan ankomma på nästa Ständer att, sedan öfvertygelsen hunnit mogna mera än nu, och sedan alla nödvändiga undersökningar om vägens längd och kostnad blifvit fullbordade, fortsätta arbetet i den riktning, som då kan finnas lämpligast. Der är kanske ej alldeles i sin ordning att i sammanhang med denna punkt nämna något om den södra banan ■ men då flere talare förut gjort det, torde det tillåtas äfven mig. Efter hvad jag tror mig hafva funnit, är banan från Lund till norra ändan af Finjasjön oomtvistad. Jag skulle gerna, om medlen anses räcka till, föreslå att denna bana fortsattes till Småland. Jag tror dock icke att denna banas sträckning i denna riktning är så alldeles gifven. Åtminstone vet man att flera förslag framkommit om att draga denna bana något ostligare. Under sådana förhållanden är det försigtigast att icke gå längre än till norra ändan af Finjasjön. Men om man anser sig hafva tillräckliga medel dertill, så skulle jag icke hafva något emot att den fortsattes i den af E. St:r förut beslutade riktning. Pir Bildt har sagt, att den södra vägen är kortare än den norra, och derföre borde äga företräde; men det visar sig, .vid närmare betraktande, att i anseende till de betydliga stigningar, sorn på densamma förefinnas, blir den dels lika dyr, och dels vinner man icke heller något i tid, hvarföre detta argument torde förfalla. Men, som jag redan förut sagt, under sådana förhållanden anser jag det icke vara skäl att bestämma sig för någondera af dessa banor. Erih. Sprengtporten har visserligen framlagt ett — som han kallar det — förmedlingsförslag. Jag hemställer dock, om det förtjenar detta namn, då han tillstyrker anslag för vägen till Kathrineholm. Deremot skulle jag tro, att det af Erih. Cederström framställda förslag utgör en förmedling, som vi alla kunna komma öfverens om, då deruti begäres anslag för en bana, som icke varit tvist underkastad. Jag tillstyrker derföre bifall till Erih. Cederströms förslag. Hr Brakel, Mauritz Gust.: Jag skall ställa mig Erih. Cederströms upmaning, att icke uprepa hvad som under öfverläggningarne på detta rum förut blifvit sagdt, till efterrättelse.
Ständer öfverlemnad åt Kongl. Maj:t och denna Ö dessutom, genom sin sednare organisation, åtagit sig en vida större försvars-skyldighet än den förut ägt, eller som någon annan del af Riket i proportion äger, så bör Gottlands Försvarsverk betraktas såsom skildt ifrån det öfriga Riket, då det nu mera stödjer sig på helt o lika - Dm 27 Juli. Ilka grunder, hvarföre Utskbttet äfven anser Ö n Gottland i närvarande fall ej böra komma i fråga. I anledning af hvad vidare, rörande denna omständighet, blifvit anmärkt, att undantag ej kunde göras för Gottland, emedan intet undantag Lagligen kan äga rum, får Utskottet erinra, att igenom hvad nu blifvit anfördt, torde tillräckligt vara ådagalaggdt, att denna satts ej kan lämpas till närvarande fall, utan deremot utgör ett af de vigtigaste skälen för Båtsmans-Fördubblingens återställande, heldst ett ganska betydeiigt undanlag genom dess afskaffande blifvit gjordt till Båtsmans-Rotehållarnes förmån, på Rikets öfriga Innevånares bekostnad. Efter framställningen af dessa grunder, går Utskottet nu att betrakta närvarande fråga utur en annan synpunkt, nemligen utur den, huruvida Båtsmans - fördubblingen bör såsom en stående Corps anses eller icke, samt om Oeconomie-Utskottets vid 1809 och 1810 årens Riksdag härom afgifne Betänkande bort föranleda till fördubblingens upphäfvande. — 1 5 §. uti Allmänna Rote-Båtsmans-Contractet af dén 23 Maj 1690 lyder ordagrant som följer: ^Anbelangande Fördubblings-Båtsmännerna, så alldenstund' Allmogen icke villja släppa theras fördubblings-karlar, eftersom de kostat mycket på them i lega, utan äro heldre tillfreds att bibehålla them, på thet the vid infallande krig måga hafva them att tillgå; utlofvandes åt berörde Båtsmän emedlertid ett litet Torp till Boställe, halfparten så godt, sota 37* Dm 2 7 Julii sorn ordinarie karlen, eller i dess ställe en tunna Båg och en tredjedels
En allmän iakttagelse i detta Län, är, att q vinnornas antal betydligt öfverstiger männernes. Detta förhållande, som i hela Riket lärer äga rum i proportion af 107 till 100, visar sig här så, att för 100 uti mantalslängderne antecknade af mankön, finnas der 110 af qvinkön. För landsbygden allena är förhållandet såsom 100 till 108, för städerne allena såsom 100 till 125; och för Wadstena stad allena såsom 100 till 145. Orsaken härtill är ej utredd, men då den icke är att finna uti skilnaden emellan antalet födde af manoch af qvinkön, ty af personer under 15 år är förhållandet blott såsom 1,000 till 1,005 — så måste den vara att söka dels uti de äfventyrligare och för helsan skadligare arbeten, hvarmed männerne sysselsätta sig, dels ock uti det oordentliga lefnadssätt, som hos mannen ofta blir en vana, hvilken alltid undergräfver helsan och stundom leder till brott, som slutligen skilja bonom från samhället. Bland i mantal varande befinnes, att för 100 af mankön på landet är det 101 af qvinkön, och i städerne för 100af man - 8 kön, 125 af qvinkön. Bland de såsom öfverårige eller annars utur mantal uteslutne, befinnes, att på landet är för 100 af mankön, 164 af qvinkön; och i städerna för 100 af mankön 282 af qvinkön. Antalet af äldre qvinnor är synnerligen öfvervägande. Folkets bildning måste jag anse vara i framskridande, ehuru jemförelsepunkter alltför mycket saknas, för att deröfver kunna fälla ett obestridligt omdöme, Den ytligare bildningen, förmågan att läsa, skrifva och tala, är uppenbarligen mera utbredd bland massan än förut, men huruvida den grundligare, själens moraliska utbildning till upplysta och rigtiga begrepp om menniskans bestämmelser och pligter mot sig sjelf och mot samhället, för närvarande står på en högre ståndpunkt än förr, derom vågar jag ej yttra någon afgjord öfvertygelse.
— Det har varit m i n undergång också, » tillade han sorgset, &gt;det förstår jag n u — den mänskliga organismen hamnar sig, när den ej får sia tillbörliga hvila, o c h därför, fröken Aina, går jag här s o m en lefvande skugga af mitt forna jag, s o m en ironi mot allt mitt förra sträfvande — » Han sjönk trött tillbaka m o t ryggstödet. &gt;Ja, nu, för en tid kanhända, » tog Aina vid, » m e n det blir snart annorlunda. Snart återfår ni edra krafter — det säger d o k t o r H o l m — o m ni bara återvinner lefnads modet, hoppet, längtan efter att lefva — » h o n lutade sig ifrigt fram för att riktigt öfvertyga h o n o m o m vikten af hvad hon sade — » Men aldrig m e r får ni bruka d e m så s o m förut, med ett så himlastormande öfverflöd, — det får ni inte glömma. » H o n såg förebrående på h o n o m. » V e t ni, det känns så godt, att någon bannar mig litet, » — ett varmt leende gled öfver hans ansikte — » det visar alltid något litet intresse — det känns, s o m när jag var barn o c h fick bannor af m i n m a m m a, för att jag jämt hängde öfver läxan o c h rakt af glömde att gå ut o c h leka m e d de andra — » Jtojjuvelerarc 7 — IDUN 1899. Aina log gladt o c h förstående. » Banna mig litet mer, » bad han som en stor hemsjuk gosse m e d ö g o n e n bönfallande m o t Ainas.
Ståndet måtte tillförsäkra Herr Friherre Bennet en lifstidsränta från Iliddarhus-kassan af 300 R:dr R:mt årligen att från och med innevarande års början utgå, samt derjemte hos Herr Grefven och Landtmarskalken anhålla, att detta Ridd. o. Adelns beslut må varda Herr Friherren tillkännagifvet på sätt Herr Landtmarskalken finner lämpligast. Stockholm den 12 Mars 1860. Hil. lill Höglofl. It. o. Ad-s /'rot. vid 1S69— 60 orens lliksd. STOCKHOLM, TYPOGRAFISKA FÖRENINGENS BOKTRYCKERI, 1800. H fd <1 arlin s-U tek o tts 11 Utlåtande N:o 13. 1 \:o 13. Angående löneförhöjningar åt åtskilliga Riddarhusets tjenstemän. Hörsamt Memorial. Efter det Riddarhns-Utskottet numera erhållit del af RiddarhusDirektionens närmare yttrande i afseende på den i 17 § af i Direktionens Riksdags-Berättelse i allmänhet gjorda framställning om behofvet af någon förbättring i löne-inkomsterne för Riddarhusets Sekreterare, Fiskal och tvänne Kanslister, får Utskottet angående detta ärende härmed afgifva sitt utlåtande. Beträffande de ofvannämnde tjenstemännens löneförmåner har Utskottet af Direktionen erhållit följande uppgifter, nemligen : RiddarhusSekreteraren. Lön från Riddarlius-kassan 1,800: — Ljuspenningar från d:o 50: — Arliga arfvoden å frenne Testaments-fonder .. 210: — 24 famnar björkved, beräknade efter 1859 års pris 375: 60. Riddarhus-Sekreterarens boställe' utgöres af 6 båttre och 4 sämre rum jemte uthus. Tillfälliga sportler bestående af Introduktions-afgifter 76 R:dr Runt för hvarje Introduktion.
Utförseltull. mansattc, ej specificerade - Fr ämnen » «»••••? 100 R:dr v. 33 16 — ia. 3o V a 11 i 1 le . 1 Skålp. 4 — , 20 — Violrot 1 Skålp. 2 2 Visitkort ... ^1 Skålp. — 32 — Fr i a. Vitriol: 10 — Blå eller Koppar I Skålp. — 8 Silkes ... 1 Skålp. 1 rit, Wagnar och Åkdon; Rese-, Kongl. Personers samt Diplomaters Fr ia. x J Enskildes, af dem sjelfve \Ft ia. medförde . 100 R:dr v. 10 — ____ Andra, nya eller brukade . 100 R:dr v. 33 16 \ Wantar, tullbehandlas lika med balfstrumpor. 40 Watten: Mineraleller HelsoAnrn. Bouteilleme och krusen förtullas serskildt, enligt Ärt. Glas och Krukmakarearbeten. t Kanna 4 Fi itt 36 — Wax: Gult .. t Skålp. — 4 — I t Hvit! 1 Skålp. — 12 — Fr ilt i 8 — Färgadt . 1 Skålp. — l8 — 4° — Waxduk, alla slag 1 Skålp. — 10 . } F ri. 1 Watten, Lukt-, se Luktvatten. Wau , se Färger. Waxbilder, se Bilder. , Waxljus, se Ljus. Urglas, se Glas. Urfjädnar, se Fjädrar. Viol-sirop, se Sirop. Vitriol-olja, se Svafvelsyra. "Walnotter. se Nötter. 8G Bil. till Expeditions*Vtskottets Förslag till rmd. Skrifvelse N.o 3o8. Qvantitet för Tn 1 lil 1 j Utförsel1 Tul Warde. tullberäkning. l Tull. Wekar: Lällip"
Nej, kommer genom särskild votering att afgöras antingen R. o. Ad:ns eller PresteStis beslut, hvilka besluts lydelse nästföljande propos. utvisar, skall vid den slutliga omröstningen ang:de ifrågav:de anslag blifva kontrapropos.», R. o. Ad. torde finna, att efter det beslut R. o. Ad. numera fattat, förändring deri vore nödig och nej-propos:n borde erhålla följande lydelse: »Vinner Nej, antages till kontrapropos. vid förenämnde omröstning R. o. Ad:ns samt PresteStis beslut så lydande: till fortsättande lill Orebro af den, i öfverensstämmelse med R. St:rs vid sednaste Riksdag fattade beslut, påbörjade stambana, som. utgående från Götheborg, skulle i riktning genom Westergöthland och Nerike, fullbordad, förena nämnde stad med hufvudstaden, anvisas Tretton millioner Rdr Riksmynt, med öfverlemnande till K. M. att bestämma de' punkter, öfver hvilka banan bör dragas»; hvarefter voter:spropos:n N:o 2 med denna förändring af R. o. Ad. godkändes. Hr Gr. o. Landtm, framställde vidare, att R. o. Ad. torde finna att voter:spropos:n N:o 3, i följd af det beslut R. o. Ad. fattat i afseende på ordalydelsen af dess förra beslut, hade förfallit; hvartill svarades Ja. Uppå sedermera framställd propos. blef voter:spropos;n N:o 4 af R. o. Ad. godkänd. Deni Augusti f. m. 41 Gr. Sparre: Till följd af den förändring som R. o. Ad. ■vidtagit i sitt beslut, har voter:spropos:n N:o 2 fått en förändrad lydelse. R. o. Ad. torde finna att de öfriga Stånden alltså böra underrättas härom, och inbjudning göras dem att antaga den lydelse i voter:spropos:n N:o 2, som densamma genom R. o. Ad:ns nämnde beslut erhållit. Om propos. härpå anhåller jag vördsammast.
Arfvode till mötets valde ledamöter, sä oek öfriga kostnader derför skola af allmänna medel gäldas.” Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen, Datum ut supra. CAHL. Louis De Geer. Utdrag af Protokollet öfvar Juslitie-departemenls-Ärenden, hållet inför lians Måj.l Konungen uti Siats-Rådet å Stockholms Slolt Tisdagen den H Oktober 1862 I närvaro af: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefvi' Af anderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle. Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld. Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern anmälde i underdånighet: Ett förslag till förordning angående allmänt kyrkomöte; och yttrade Hans Excellens i sammanhang dermed: 16 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition ,j\? 33. Redan Kyrkolagskommittén, hvilken år 1846 afslutade sina arbeten, föreslog organiserande af kyrkomöten, under förmälan, att hvarken en riksdag elier en särskild kommitté vore rätta stället för tillvägabringande af beslut i fråga om församlingens liturgiska angelägenheter, samt att äfven beklagligen anledningar,. t. ex. sådana söndringar inom kyrkan, hvilka dittills uteblifvit, kunde vålla beholvet af en sådan sammankomst. Med anledning af en vid 1853—1854 årens riksdag väckt enskild motion, deruti Kyrkolagskommitténs förs lagåberopades, framställde Lag-Utskottet vid samma riksdag till Rikets Ständers antagande ett förslag tiii lag om kyrkomöten, som af Adeln och Preste-ständet bifölls, men förföll till följd af de båda öfriga Ståndens alslag.
Äfven har jag gjort åtskilliga bekantskaper med lärda Araber och scheikher; somliga hafva till och med, när de erfarit mig vara något så när hemmastadd i deras religion och deras vetenskaper, dels trott mig vara en muslim, dels sökt förmå mig att uttala deras trosbekännelse och anta deras lära. Jag har högst roligt med dem och sitter ofta i ett det underligaste sällskap på moské-trapporna och på stenarne derutanför, inbegripen i samtal med dem. Dagb. Vi ankommo till Alexandria kl. omkring 1 på eftermiddagen och kastade ankar i hamnen ett godt stycke från land. Hamnen är en af de sämsta man kan se till sitt läge, öppen och på lång sträcka omgifven af klippor och skär, som stå just under vattenytan och mot hvilka nu slogo svåra bränningar. Stränderna rundtomkring hade det rätta Afrikanska utseendet, sandiga med låga höjder och kala. På de tvenne utböjningar som bilda hamnen voro fästningsverk och andra ståtliga kronobyggnader, hvilka gåfvo en ganska vacker anblick, ehuru ingalunda så "mahlerisch" som Konstantinopel. Stojet och oväsendet af slupar och båtar, som så snart ankaret fallit omgåfvo oss till otal, var förskräckligt och skriket af de Arabiska strupljuden ökade sorlet. Villervallan bland sakerna, som hemtades upp på däcket och släpades hit och dit af deras ägare, ökad af hotel-garçoner, som bjödo ut sina adresskort och rekommenderade sina värdshus, samt af Arabiska roddare, som kommo upp för att emottaga och flytta sakerna i sina båtar, var öfverhufvud här som allestädes obehagligt. Slutligen sällade Nordamerikanaren och jag oss till en garçon från hotel d'Europe och han bestyrde om våra sakers transport i en båt och allt öfrigt. Här syntes numera inga Turkiska kaiker, utan sågo båtarne här ut som våra vanliga slupar. Araberna tycktes vara dugtiga på sjön och raska. I hamnen lågo många Egyptiska örlogsmän och krigsskepp, till en stor del aftacklade, men kanske till antalet flera än jag sett i Konstantinopel.
Strump och Väf se Handlverkerivaror Storax eller Styrax 10 Strumpor, Maris och Qvinns, större elier mindre A , af Silke ' 15 1 1 , af Bomull 25 1 , „ af Regarn • w. 25 ] I „ af L/inne • 30 1 ' „ af Ull ' . 3° ] Strutsfjädrar se Plumer Sträkardor se Kardborrar Strängar IV. , Cantille "eller öfverspundneEasser W. 3° 1 „ Messings, Still och Tarm w. 30 1 stål » Gjut , Garf ( 100 ] „ alla andra sl ag J „ Arbeten, af alla namn och slag W. 50 1 Spik och Nubb af alla namn och slag, större och mindre 100 I Stämplar se B okstäfver Stärkelse, blå W. 5° 1 251 Inkom 1 Utgå- Tranmande ende sito TullTuliTuliProc. Proc. Proc. Stärkelse, „ hvit W. 50 1 Substance se Bleckpulfver Succad se Confeturer Svafvel loo 1 „ Blomma 30 1 Svampar, inlagda och matnyttige W. 5°. 1 „ torra W> IO 1 Sviskon 25 1 „ Creditupplag 500 tt 1 Svärta, Bok Se Litt. B. „ Kopparsticks se Litt. K. Synålar se Nålar Syririgar, alla slag W. 50 1 Socker „ Candi, brunt eller hvilt 40 1 , Confect 40 1 , Rått , , brun eller så kal. ladt Mascovad 10 „ „ „ Creditupplag 1000 1 f, „ Terres och Tetes, samt hvitt Puder. socker ao 1» ,» •> Creditupplag 1000 tfe 1 1 „ „ Krossadt, Lump 15 1 252 In'om Ulj-i-' rrjijinna de e ide si.o Tu - l\illruiSocker Proc. Proc Pro:. ,1 j, „ Creditupplag 1000 & 1 L.