Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Lilliehöök af Fårdala, Johan, Contre-Amiral. b Sparre af Rossvik, Carl Fredrik Alexis, Kammarherre. 9 M 9. Herr Ulfsparre, Sigge Bogislaus, Kapten. » 11. » Bonde, Knut Jedvard, Major. » 15. » Ribbing, Gustaf, Kammarherre. » 17. » Hård af Segerstad, Bror August Denis, vice Hä radshöfding. » 25. » Walkendorff, fullm. Friherre Leijonhufvud, Carl Victor, Hofmarskalk. » 36. b Trolle, Carl Axel, Kammarherre. b 38. b Carpelan, Wilhelm Axel Zacharias, Kapten-Löjtnant, b 49. b Bratt af Höglunda, fullm. Herr Roos af Hielmsäter, Carl Ulrik, f. d. Revisions-Kommissarie. b 51. b Roos af Hielmsäter, Axel, Kammarherre. b 54. b Gyllencreutz, Lars August, Possessionat. b 60. b Hård af Thorestorp, fullm. Friherrre Manderström, Carl Adolf, Ståthållare. b 66. b Lilliehöök af Gällared och Kolbäck, Gustaf Arvid, Löjtnant. b 78. b Wernstedt, Otto Mathias, Kammarskrifvare. b 86. b Stuart, Fredrik Gustaf August, Bruksegare. b 87. b Stråle af Ekna, Wilhelm, General-Direktör. b 90. b Drake af Hagelsrum, Carl Adolf Wilhelm, Tele graf-Kommissarie. » 91. b Mörner, Hampus Gabriel, Ryttmästare. b 93. b Silfverhielm, Gustaf August Mauritz, Under-Löjtnant. b 96. b Pauli, Otto Georg, Kammarjunkare. b 98. b Stålhandske, fullm. Herr Silfverstolpe, David Au gust Leonard, Ofverste. b 99. b Silfversparre, Carl Isaac, Kongl. Sekreterare. b 100. b Uggla, fullm. Grefve Posse, Carl Erik Ludvig, Se kreterare i K. Krigs-Hofrätten.
K. Holmström, Stockholm S. Hafven I ej försökt » Pamelopulver » ännu, så gören det genast. Af endast Pamelo och vatten koken I den läckraste kräm; hvarken saft, socker eller potatismjöl behöfves! Säljes i paket St 50 öre. Fråga i närmaste handel, om det finnes där till salu, i annat fall kunnen I rekvirera direkt från fabrikanten A Winther, Karlstad. [2138] Sängar o. Sängkläder, 1 öre F. K O N S! HOFLCVCRAIITORER. Deletor, ~ B •O A? s Transporterbilderalbum, 13 sorter från 1 till 9 öre pr st.; billigast i Sverige. Broderialbum, extra fina sorter, från 9 öre. från de enklaste till de elegantaste, Hopsättningsark, styft kartongpapper jämte Täcken, Filtar, Fjäder och Dun ?. ' / I2 öre. Gratulationskort från 1 ' / « samt allt, som hör till en välordnad öre till 25 kr. pr st .. Illustr. katalog Sängutstyrsel, realiseras nu till ovanöfver Speldosor, 200 sorter, Ur, 100 ligt låga priser i sorter, sällsynta Leksaker, 100 sorter, 43 Drottninggatan 43 Kedjor, Ringar, Mek. Kravattnålar o. d. 5 Stora Ilygataii 5 sändes på begäran gratis. STOCKHOLM XI. Asch. &lt; &amp; Csi, af olika och paramentariska mönster från 6 till 35 cmtrs bredd. Profbok för urval sändes på begäran. Fru Charlotte Randel, (Spetsknypp Ungs affär) adr. Vadstena. £ [2444] [2455] Gustavson, Göteborg. Ljunggren, 7 Vegagatan, Stockholm. M " ® ^ B M w E t t nytt, osvikligt, smärtfritt l i k - P tornsmedel (bättre än Collodin och alla RJ$ andra liktornsmedel) borttager fuUkomligt liktornar m e d roten inom kor« taste tid. Inlagdt i eleganta kartonger har Deletor den stora fördelen framG » för alla dylika ^medel, att m a n stän digt bär det på sig.
I 4'ta punkten anmärkes åtskilliga anvisningar på nya passevolance-cassan, för bestridande af kostnaderna för instructions-bataljonerna vid Drottningholm och för corporalskolor. Några af K. M. härom meddelade föreskrifter äro contrasignerade af mig, och det är derföre jag äfven om denna anmärkn. vill yttra några ord. Nya möles-passevolance-cassan existerar just för indelt trupps instruction och öfning i vapen; till något annat har den icke heller genom de klandrade åtgärderna blifvit använd. En besynnerlig motsägelse förekommer i denna anmärkn. i så måtto, att Utsk. slutar med att på det högsta loforda och berömma både instructions-bataljonerna och corporalskolorna; och Utsk. försäkrar, att de på dem använda medel skola komma att bära både nytta och frukt för framtiden. Huru Utsk. med en sådan öfvertygelse om instruct.-bataljonernas och corporals-skolornas förträfflighet kunnat förena den öfvertygelsen, att de rådgifvare, som för dessa inrättningars tillvägabringande tillstyrkt användande af de enda för sådant ändamål befintliga tillgångar, handlat mot Rik-ets sannskyldiga bästa, öfverlemnar jag åt andra att utreda. Frih. Åkerhjelm, Gust. Fredr.: Ehuru frågan om Reg.Ftns 107 §:s tillämpning icke numera emot mig är användbar, är jag dock af pligt uppmanad att begagna min rätt, att inför det Stånd, hvaraf jag har äran vara ledamot, rättvisa de åtgärder, hvilka med afseende på mig i Const.- Utsk:s mein. blifvit anmärkta, och med anledn. hvaraf äfven emot mig blifvit framställd eller åtminstone afsedd den besynnerliga påföljd, att jag borde skiljas från det embete jag innehaft. Jag ämnar, i likhet med de föreg:de talarne, icke ingå i något yttrande om det sätt, hvarpå förevar, mern. bör afgöras.
Ss I^:o z. (vit.) 8u>bsocl, Lanco-IIksIiottens Iltlälanäe, gn^:6e Lsnliens ösii^s för1iä11gn6en tilt 8tk,k6n; jemte kukvu6Aiull6en för Langens länerörelse. ^led åberopande ak den allmänna rikversigt sk LaneoVerket, sorn uti Letänksndet lV:o i blifvit meddelad, kä Utskotten, till desto större askadligbet ak8tatens närvarande körbällanden till Lanken, barbos, un^en Lik. öfverlemna en summarisk sammanfattning sk Lantens tillgångar, fordringar oell skulder vid 1828 ars slut; I,varas s^nes, att, vid nämnde tidpunct, Laneoell VexelLankens sammanräknade skulder, inbegripet beloppet sk utelöpande L:gs8edlar, uppgick till L:eo L:dr 33,994,660: 10. 6. samt tillgängarne, deruti såsom säkre fordringar bos Ltaten inberäknade, allenast det ar 1826 kör undsättningsspannemäl uttagne creditiv L:eo L:dr 1,000,000 vel, L:g:sLontoirets n^a Kreditiv 8aldo L:co L:dr 101,763: ,4- 1., utgjorde L:dr 23,102,691-, 27. 7., eller L:dr 891,968: 3o. n. mindre än körsnämnde sammanlagde skuldbelopp; att om derjemte lör säker antages Länkens återstående kordran bos 8talen kör 1808 ars krigskostnader, L:dr 4,4oi,432: ,3. 2., ett öfverskott eller capital-bebäll^ ning uppkommer ak L:dr 3,409,473: 3o. 3., samt att derutöfver 8taten till Lanken star i en skuld akej mindre än L:co L:dr ,4,607,687: 3g. 8. till godtgöra»- A, 5ltatsved La nco-I7t;kotteai de »f livilken, någre wedel krän däljan ej varit afsatte.
— Och belägges ej mindre geometriska Chartor än Pergamentsbref på det sätt med Charta Sigillati, alt densamma påklistras handlingen, hvarvid åtminstone så mycket af papperet jemte stämpeln bör fasthäftas, att derå kan tecknas till hvad document Chartan hörer. Donationer, Resolutioner derå, som antingen efter Kongl. Majrts speciela förordnande eller allmänna författningar förlänas i gods eller penningar af publika medel, så vid Statsverket som af andra publika cassör och fonder, när gåfvan i värde eller penningar går öfver 5o R:dr, skrifvas på stämplad t pa pper efter sex för hundradet. Fastebref förses med Charta Sigillata till en fjerdedel emot hvad' för Köpeoch Bytes-bref stadgas, eller till en fjerdedels procent af köpeskillingen till och med i5o Rrdr, samt till en åttondedels procent af hvad derutöfver stiger på nedanstående sätt: under samt till och. med a5 Rrdr .. — 3. — derutöfver 5o — ... Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Till santtelige IW-Ständcnv Protocoll» Innehållande de Handlingar, Hwilka till Riks-Standen blifwlt aflemnade, Såsom onungens Nådiga Propositioner, Riksens Ständers Utffotts Betänkande» och Förklaringar, Samt iks-Ständens Protocolls-Utdrag wid Urtima Riksdagen i Arebro i8ir° Tredje Bandek» wrebro, Tryckt hos Nils Magn.
Se* nom denna utväg, och d^jpiap.således varit i »ilitälle att erbjuda Fordringsägare; jtÖrdelaktiJ gare hetaJningsyälkor, emot förbindelse af en lindrigare Ivehandlings, if-afseende på Gä Idenarerne, att det så kallade farliga Corcoius-tillståndet blifvit mindre farligt för dessa Disconternes Debitorer, och: haft mindre menlig inflytelse på Pennings-rörrlservl allipänhet» än verkställigheten af hvad ytskotten föreslagit. Det förekommer migs som användandei Ven 17 Martil, f. m. 29 af samma Summor i denna ordning icke skul-’ le möta större svårigheter i verkställigheten , och likväl bereda samma ändamål under en Lag, enlig Disconternes behandling, och hvarigenom man äfven förekommit det orättvisa omdöme, hvarmed man sannolikt skall af Fordringsägare mötas , att nemligen , oaktadt ali dettt tillagd förmon, de torde yttra, att man underkastat dem tvångslagar till deras förlust, samt att Disconternes Concours-tillstånd skulle hafva dem en större fördel beredt , i hvilken omständighet likväl ali vederläggning, grundad på behörig beräkning, vore omöjlig. Vid niivarande förhållanden, då tidpuncten icke är förhanden för Fri oi dentlig Myntreglering , med hvilken, den vidt omfattande Statshushålimågsprah börstå i sammanhang, som för framtiden åtminstone är att önska; och då Sedelmyntets successiva förbättring icke bör beredas i annan väg än den naturliga, genom ökad Pfoduction oCh öfvervigt i Handel, anser jjag RörÖlseCa pita let i deft närmaste böra blifva oförändradt till nästa Riksdag, och dfi under 'medgifvande ätt
Egentligen tillät h o n o m ej hans kassa att äta kvällsvard hvarje dag. Ja, en språklärare får endast äta sig mätt hvarannan dag o c h en liten obemärkt litteratör möjligen hvar tredje. Men nu blef allt omändradt för den svarthåriga Tatjanas skull. Öfversättningen, s o m skulle arbetas färdig i natt, låg skjuten åt sidan. Och herr Birger själf sprang ned till hökarbutiken m e d sina hopsparade kronor i handen. Uppe i rummet ordnade Tatjana beskäftigt till » stor supé », som hon kallade det. Herr Birger åt vanligen ute, halfportioner på en billig matservering. Han hade intet duktyg o c h hela hans servis bestod af en knif o c h gaffel, två tallrikar, några fat o c h glas. M e n i det blå knytet hade Tatjana ett o c h annat af det, som gårdsvärdinnan lämnat kvar, af barmhärtighet, som h o n sade. En kastrull m e d ställning fann Tatjana där. Kastrullen fylldes m e d vatten. Ställningen passades in på lampglaset. Snart kokade vattnet helt hemtrefligt. En liten serviet, s o m äfven togs fram ur knytet, breddes ut på ett hörn af bordet. Två hvita pappersark, s o m Tatjana fann bland manuskripten, brötos under hennes flinka fingrar till rosor o c h placerades vid hvart kuvert. Knifven o c h gaffeln, s o m skulle bli gemensam, stacks in mellan de två tallrikarne. Två ljusstumpar, hvilka Tatjana hittat reda på i bordslådan, tändes o c h klämdes fast på en tallrik. N u var bordet dukadt. Tatjana stod midt på golfvet o c h lät sina ögon fara öfver rummet. Det såg så festligt och förväntansfullt ut m e d ljusen o c h de två stolarna skjutna intill bordet. Ett hvitt förkläde o c h en hvit snibbkrage, s o m h o n tog ut ur det innehållsrika knytet, gåfvo henne själf ett husmoderligt utseende. F ö r rummets enda fönster hängde ingen gardin. M e n Tatjana hade i sitt knyte några bitar tyll af en slöja.
För det första året efter lånets utgifvande, är uppmärksamheten spänd, sedan återstår en lika lång tid till nästa omsättning, hvarunder uppmärksamheten fortfarande är spänd, synnerligen om summan är betydlig. När slutligen en låntagare har innehaft ett lån tills det börjar betydligen minskas, så tyckes det, att om säkerheten ock blifvit svagare, sä är det likväl så godt att tillåta omsättningen, och det må Vät kunna gå för den återstående tiden. Ett sådant omdöme måste väl ligga till grund för bankodiskontens förfarande i detta fall, och de betydliga förluster, som densamma här i Stockholm gjort. Qm emellertid det här föreslagna utlåniogssättet lyckas, så är det D en 27 Maj. 167 rätt tillfredsställande, och länder till mycken fördel för den direktion, som så kan handhafva saken; men till fördel för bankodiskonten bidrager det icke, och den kan icke ens närma sig till en sådan fördel. Har det nu lyckats för bankens enkeoch pupillkassa, så borde det väl icke heller vara omöjligt för Ridd.- direktm. Jag har trott saken vara vådlig, och derföre instämt med Frih. Palmstjerna. Hr von Hartmansdorff: I fjerde mom:f omtalas hvilka räntebärande obligationer, som Ridd.direktm får inlösa, i händelse medlen icke skulle kunna, på annat sätt förräntas. I sista rummet omförmälas sådana obligationer, som i en föreg:de punkt äro omnämnda (2 punkten Litt. B), och dessa äro sådana som utfärdats af bolag eller korporationer, hvilka i allmänhet anses vara säkra. Huru skall nu direkt:n rätteligen kunna bedöma, hvilka papper allmänt anses för alt vara säkra: Om Götha kanalbolags aktier presenteras till belåning, skall directionen, genom deras förkastande, förklara dem icke vara säkra eller skall hon väga godkänna dem? Mig synes sådane ordalag icke vara lämpliga. Jag hemställer alltså att i denna 4:de punkt måtte sägas, att direktionen må kunna inlösa obligationer, sådana, som i 2:dra punkten Litt A. nämnas, och sådana, som R. St:s bank eller riksg:skont. enl. deras reglementen få inlösa.
Ofta drömmer en, som sitter ensam, om ett idealhem, det kan hvar och en väl förstå, men att mannen där skulle uppträda såsom den stä- dande, det h a r aldrig ens i mina djärfvaste tankar framstått såsom en möjlighet. Kanske det dock är det sanna idealet? DEN BLINDA OM FÖRGEN. * * JAG h a r en mycket lugn karaktär, men det pinar mig bokstafligen, att en kvinna, som varit gift i 9 år, kan anse sig så hårdt pröfvad af » bagateller ». Då jag varit gift i 35 år, anser j a g mig kunna ge ett godt l å d: Plåga ej er man längre — utveckla endast edra söners ordningssinne, och ni skall säkert på ålderdomen välsignas med lyckliga sonhustrur. DEN RÅD FÖLJER ÄR VIS. * En annan regel också alltid gällande, och särskildt den, som HAN vill sitta på, han låter gärna frun bestyret få. Och under det han af cigarr ' n är njutande, så får hon gå där städande och » skjutande ». förklarar mannen så bestämdt: » Se så, j u s t här min gumma, HÄR SKALL SKÅPET STÅ! » Och att h a n alltid endast är den SLÄNGANDE och hustrun åter alltid är den HÄNGANDE — det är en orättvisa detta ock! — Men kära! Kanske att uti sin rock han någon hängare ej varder finnande. Och litet rädd att vara den påminnande, han lägger den blott från sig tyst och snällt Ty om ett ord om » sy » och » tid » han fällt, ni genast kanske som martyr er ställt. Ej undras öfver, att ni varder gråtande sä bittert öfver » Pauls » uraktlåtande att hänga upp sin handduk på en krok. Men ni, som är så omtänksam och klok, bör kunna lära honom den förrättningen. Låt honom, till exempel, efter tvättningen sin handduk — DÄR HAN LAGT DEN — själf få ta. Då får h a n se, hvad tid det dock kan dra, då ej hvar sak sin rätta plats får h a. Nog borde det för mannen vara främmande att öfver egna kragar h a bestämmande och öfver skjortor och manchetter med samt dem i egen låda lägga ned.
Närvarande : Deras Excellencer Justitite Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg och Stats-iMinistern för Utrikes Ärenderne Herr grefve vön Engeström. Stats-Utskottets Betänkanden. 1993 Stats-Råden D. E. Herr Grefve Rosenblad. Herr Grefve fleming. Herr Grefve Lagerbring. Hof-Cantz'eren H. E. Herr Friherre of Wetterstedt. Stats-Råden Herr Friherre Cederström. Herr Grefve Mörner. Stats-Secreteraren Klintberg. Stats-Secreteraren uppläste derefter till justering de af honom, på nådig befallning, författade Förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition ti l Rikets Siänders Stats-Utskott, så väl rörande anslag af medel till kostnaderne för Högstsa'ig Hennes Maj:t Enke-Drottningens begrafning, sorn angående frågan om IndragningsStat för Högbemälte Hennes Mrj.-ts Hof; och behagade Kongl. Maj:t i Nåder gilla berörde, detta Protocoll bilagde, Förslag, och befalte, att, i enlighet dermed, Kongl. Majtts Nådiga Propositioner i desse ämnen skulle till Rikets Ständers Stats-Utskott expedieras, Ex Protocollo. S. A. Munthe. ”Kongl. Majrts Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott angående anslag af mede! till kostnaderne för Hennes M j:ts EnkeDr ottningens Begrafning5. Gifven Stockholms Slott den 25 Junii 1S18. rSedan Kongl. Majit låtit anbefalla åtskil. lige anstalter i afseende på Högstsalig Hennes 1994 Stats-Utskottets Betänk anden. Majit Enke • Drottningen HEDVIG ELISA» I3ETH CHARLOTTAS begrafning: så har Kongl. Majit härmed velat till Rikets Ständer öfverlemna att utse erforderlige medel till de dervid förefallande utgifter, hvilka förmodas kunna bestridas med en summa af Femtio Tusende Riksdaler; och vill Kongl.
Genom bifogade KammarArkivets Extract ®), är jag i tilfålle att på det bestämdaste sätt vederlägga det skäl emot Kyrkorna, som man velat hämta af detta förhållande. Det i nämnde Extract införda utdrag af 1646 års Jordebok rörande ett af de Kyrkohemman, i afseende på hvilka Lunds-Landabok gifver Kronan dominium, intygar, att af detta hemman (Ranagra, detsamma som Lyngäckra') då icke utgick annan ränta fin 2 Lispund smör till Harplinge Kyrka, lika mycket till Pastor, samt 12 Öre GjesterLpenningar, som på sätt, jag redan haft äran upplysa, tillkommo Kronan. Enligt den så kallade Undervisningen för Halland (se nämnde Extract) af Kronans eller Adelns lierlighed öfver Kyrkooch Prestehemman skall iakttagas, att Kyrkan eller Presten fö‘r deras landgille får full ersättning i hardt korndet vill säga fast egendom. *) Se Bilagan Litt. A. 4o Den io September f. m. Lief 1648 den 6 Martil af vissa Härader i Halland beviljad en sedermera i Jordeböckerqa, under namn af terminsskatt, införd afgift af 20 Daler S:mt, att betalas af livart hemman förutan gamla Frälset (Tor hvilket beviljades en så kallad Kongsskatt af 4| Daler); dessutom innehåller denna undervisning, att för hvar gård skulle lill Kongsgårdarnes underhållande utgöras 3:ne dagsverken, och vissa lass ved eller torf *). Ehuru denna bevillning, likasom Landtågsgärden i gamla Sverige, blifvit en ständig hemmansränta, och den jemte nyssnämnde servitut till Kongsgårdarne, efter Kronovärdi för ifrågavarande Kyrkohemman, öfverstiger den uppförda hemmantalsräntan, så har lika litet härigenom beståndande äganderälts-förhållanden kunnat rubbas, som det varit förhållandet med skattehemman genom deras underkastande denna ränta, eller *) Termins-skatten utgöres i vissa härader med endast 18 och i andra med i5 Daler S:mt per mantal.
Skulle lånet icke, vid 1842 års slut, vara till hela det lyftade beloppet användt för de dermed afsedda och uppgifna ändamål, eller skulle de föreskrifna ränteoch cap^tal-inbetalningarne icke fullgöras, bör den utgifna lånesumman, å Riksgälds-Cootorets sida, till återbetalning inom viss förelagd kort tid uppsägas; i hvilket fall den stadgade räntan skall beräknas och utgöras från den lid, då lånemedlen från Riksgälds-Contoret utbetalades. Stats-Utskottets Memorial, JN:o 584» 3 §• 2- För utförandet af åtskilliga arbeten till Malmö hamns förbättrande, hafva Rikets Ständer beviljat nämnde stad ett till utbetalning under innevarande år, å Riksgälds-Contoret anvisadt lån å Femtio Tusen Riksdaler, emot afgifvandet af en utaf vederbörlig auetoritet, å nämnde stads vägnar utfärdad förbindelse att, från och nied år 1843, årligen till Riksgälds-Contoret återbetala en tiondedel af lånesumman samt att, från den dag medlen lyftas och intilldess lånet varder till fullo godtgjordt, likaledes årligen till samma Verk erlägga Tre procents ränta å det oguldna capi talbeloppet. §• 3. Till biträde vid utförandet af en företagen hamnbyggnad vid staden Linköping är ett lån å Tjugu Tusen Riksdaler staden af Rikets Ständer beviljadt, hvilket lån skall af Riksgälds-Contoret utbetalas emot erforderlig säkerhet och förbindelse utaf stadens Rorgerskap att, utan vidare anspråk på bidrag af Staten, fullborda ifrågavarande hamnbyggnads-arbete, äfvensom att för detta lånebiträde, från den tid medlen lyftas, årligen erlägga Fem procent å det ursprungliga capital-beloppet, af hvilka 5 procent godtgöres Tre procents årlig ränta å den vid hvarje liqvid återstående låuesumma, hvarefter det öfriga beräknas såsom capital-afbetalning intill dess hela lånet sålunda blifvit återbetaldt. §• 4. För utdvidgandet af Carlstads Läroverk hafva Rikets Ständer beviljat ett lån å Åtta Tusen Riksdaler, alt under Fem års tid ränlefritt innehafvas och derefter, jemte
För öfrigt saknar icke någon del af Länet mindre Saluoch Lego-Sågar; så att Sågverkens och Sågarnes antal i det hela, Husbehofs Sågqvarnar oberäknade, uppgår till 225 som drifvas med 320 arbetare och med hvilka omkring 5o,ooo tolfter Plankor, Bräder och Bakar årligen försågas. Värdet af denna tillverkning kan, i medeltal, antagas till ungefärligen 120,000 Riksdaler om året. Sågverken å Dahls-Land äro grundade på stockfångst antingen från egne skogstrakter, eller från skogarne i Öfra delen af landet; men de vid Götha Elf belägne Sågverk, alla grundade på köpetimmer, förses dermed från andra orter och egenteligen från Wermeland. Till så vidt export åsyftas drifves Sågverks-rörelsen med ringa vinst; och anses den följagteiigen vara mera i aftagande, än tilltagande. De med beräkning på orternes behof, eller på afsättning inrikes, tillkomne mindre Saluoch Lego-Sågarne, fortfara deremot, i allmänhet, att bedrifvas på vanligt sätt, utan aftagande i rörelsen. Skeppshvarf äro inrättade vid Trollhättan och gamla Lödese, för fartygs och båtars nybyggande eller reparation, samt drifvas med någorlunda fördel, hvartill läget mycket bidrager. Det på förstnämnda ställe belägna har en dyrbarare Dockbyggnad vid Canalen. Tegelbruk. Af sådane finnas inom Länet 20 stycken, dervid 120 arbetare blifvit sysslosatte under arbetstiden, och utgjorde tillverkningarnes sammanräknade värde, under detta qvinqvennium, omkring i2,5oo R:dr årligen, i medeltal. Pappersbruk. Tvenne sådane med 14 arbetare, hafva under samma tid varit i gång och tillverkat papper för omkring 2,5oo R:dr årligen. Glasbruket vid Limmared i Kinds Härad hålles i jemn gång med 26 arbetare; och har tillverkningen af glasvaror derstädes utgjordt i värde ungefärligen 20,000 R:dr om året. Ler - 25 Lerkärilsoch Kakelugns-Fabrik:
LagUfskottett, som funnit dessa anmärkningar endast innefatta ett återupprepande af Herr Hambrasi Motion, anser för vederläggning deraf göra tillfyllest, att åberopa de uti det åter-remitterade Betänkandet anförde motiver , hvarigenom, i Utskottets tanka, tillräckligen blifvit ådagalagdt, att de af Herr Hambraeus jemförde förbrytelser äro af helt olika beskaffenhet, och följaktligen äfven böra olika bestraffas; och då Betänkandet dessutom, enligt ankomne ProtocollsUtdrag, blifvit af de öfrige trenne Resp. RiksStånden bifallet; lärer frågan dermed få anses vara afgjord. Stockholm den ig Augusti 1823. Ankom den 27 Augusti 1823. Utlåtande ofver anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 10,0} an* Lagutskottets Betänkande», 903 gående föres Ingen ändring uti 9 Cap. UtsökningsBalken och 25 Cap, Rutteg Balken. Vällofl. BorgareStåndet och Hed er v. BondeStåndejt hafva åter-remilteradt LagIJtskottets ifrågavarande Betänkande, i anledning af deremot förekomne anmärkningar, hvilka egentligen hafva till föremål att ådagalägga nödvändigheten af det Lagstadgande, som blifvit föreslagit, men Utskottet ansett sig icke kunna tillstyrka, att nemligen utmätnings verkställighet borde följa å första Domstolens Utslag i Skuldfordringamål, der krafvet blifvit erkändt, oagtadt Utslaget ej laga kraft vunnit.