Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I den händelse, efter hvad jag förmodar, Bankens hos Staten återstående fordran för 1808 års Krigskostnader, utgörande ungefärligen 4# millioner R:dr Banco, skulle i förenämnde ändamål böra till Banken återbetalas, om icke sådan återbetalning då skulle kunna lämpligast räntefritt verkställas med £ million om året, hvilka af RiksgäldsContoiret i detta ändamål borde upplånas emot sådana StatsPapper, som, i afseende på ränta och återbetalning, blifva för Landet minst betungande. 7:0 Att de medel, som på detta sätt till Banken ingå, alldeles icke der få skrinläggas, utan ovillkorligen åter skola uti rörelsen lösgifvas, antingen derigenom, att Silfver för Bankens räkning emot samma medel upphandlas, eller också i Låneväg på sådant sätt, som bäst förenar allmänt väl med Bankens. 8:0 Den i5 December f. m. 129 8:0 Att bestämmas bör, om och huru stor andel af Bankens årligen behållna vinst bör till Silfverupphandling användas, och att hvad dertill icke behöfves, bör till RiksgäldsContoiret Öfverlemnas, för att, på sätt Rikets Ständer besluta, till allmänt nyttiga ändamål begagnas; och ändtligen 9:0 Att noga bör bestämmas, huru Bankens Lånerörelse bör för framtiden drifvas, och huruvida den dermed förenade Discontrörelsen framdeles bör till RiksgäldsContoiret öfverflyttas eller icke, hvarvid, med afseende på de ifrån Banken utgifna Fastighets-lån, man torde noga böra akta sig alt icke uppoffra jordbrukarens välstånd för principer, som dermed komma i strid, och att, i den händelse man skulle anse för Bancorörelsen nyttigt att efter hand indraga Fastighetslånen och låta dem upphöra, andra hjelpkällor till Låns erhållande för jordbrukaren måste öppnas, hälst det icke lärer kunna nekas, att Banken är inrättad till Nationens nytta, och bör på ett härmed ändamålsenligt sätt styras.
Dessutom synes det mig icke vara i sin ordning, att den, som nyss förkunnat Guds ord och Evangelii heliga läror, ett ögonblick derefter skall nödvändigt, och utan möjlighet att anlita annan persons biträde, underhålla sig och församlingen med underrättelser om förlupna arrestanter, utlysande af auktioner, oförseglade bränvinspannors förseglande m. m. diverse, högst verdsliga ämnen. På grund häraf anhåller jag om bifall till Betänk:t i dess helhet. Sedan öfverläggningen ansets härmed slutad, yttrade Hr Gr. o. Landtm, att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts hemställan oförändrad, dels af Gr. Sparre bifall dertill med följ:de förändrade lydelse: »att R. St:r i underd. skrifvelse till K. M:t måtte anhålla, det K. M:t täcktes utfärda nåd. förordning, hvarigenom, med ändring 344 Dou 15 Maj. af Kongl. Resolutionen på allmogens besvär cl. 9 December 1766 och Kongl. Förordningen cl. 8 Maj 1849, stadgas, att clet må vara presterskapet medgifvet att med församlingen öfverenskomma om så väl tiden som stället och sättet för publicerandet, på prestens ansvar, af sådana enskilda kungörelser, hvilka icke äro af egenskap att, enligt särskilda författningar, böra från predikstolen uppläsas;» dels och slutligen, att Utskits hemställan måtte afslås. Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan oförändrad, hvarvid svarades flere ja jemte ett eller annat nej, sedermera propos. på antagande af Gr. Sparres ofvanomförmälda förslag, då svaren utföllo med flere nej jemte ett eller annat ja, och slutligen propos. på afslag å Betänk:t, som med nej besvarades; hvarefter och sedan propos. på bifall till Utsk:ts hemställan oförändrad förnyats samt med flere ja jemte ett eller annat nej besvarats, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande. Föredrogos ånyo och biföllos sammansatta Lagsamt Allm.
En sådan Den 24 Maj e. m. 313 år fritagen från bevillning; men icke en sådan, sorn upköper varorna, och häruti ligger skillnaden. Jag finner således tillägget fullt riktigt och anhåller för den skull om R. o. Ad:s bifall derå. *■ Hr Printzensköld: Gr. Björnstjerna här haft den godheten att hjelpa mig bevisa, alt det föreslagna tillägget vid ifrägavar:de § är onödigt, då Gr:n uplyst, att det afser sådane personer, som upköpa varor och sedan afyttra dem, och hvilka personer, såsom idkande verklig handelsrörelse, således böra skatta för densamma. Ingen kan bestrida, att Gr:n häruti har rätt; men det står ju på första raden i 29 §:n, att ”alla pä landet vistande personer, som idka handel, handtverk, sjöfart eller annan borgerlig näring, erlägga bevillning”. När nu den, som först upköper andras produkter och sedermera försäljer dem, drifver handel; så befinner ju sig en sådan person, redan i följd af hvad sorn står i §:n stadgadt, uti den kategori, att han bör beskattas. Återigen, när §:n innehåller att de, som afyttra egne eller sina grannars landlmanna-produkter, äro från bevillnings erläggande befriade, så menas dermed, att desse produkter endast äro af deras egare lemnade till försäljning. Följaktligen är den l:sta punkten i §:n den, som skall tillämpas, då en person håde köper och afyttrar varor, hvaremot den sednare endast har afseende på dem, som enl. uppdrag sälja sina grannars produkter. Huru således §:n i sitt nuvande skick än må betraktas, så upfyller den sitt ändamål, och är efter min öfvertygelse tydligare, än det tillägg, som Bevilln:s-Utsk. föreslagit. Jag kan för, den skull icke frångå mitt förut framställda yrkande, att detta tillägg, såsom möjligen ledande till misstydning af §:n, måtte ogillas. Gr. Björnstjerna:
Det som kan ske vid tillsättningen af den vigtigaste läraren, kan ännu mera hända vid klockare-val, särdeles när man erinrar sig, att klockaren ofta är auctionist, boutredningsman och allt i allom för allmogen , hvarigenom han får förbindelser, hvilka för skollärare-kallet icke torde alltid vara de tjenligaste. Skulle en församling finna sig missnöjd med den lärare, som skol-directionen tillsatt, kan hon hos consistorium anföra besvär och der söka göra sina önskningar gällande. Uti 6 §:n, sidan 17, stadgas: ”att af hvarje skollärares lön någon bestämd del årligen afsättes till bildande af en fond för afskedstagande skollärares pensionering; kommandes emedlertid och intilldess ifrågavar. fond kan blifva för ändamålet tillräcklig, afgående uttjente skollärare att af efterträdarne uppbära en viss del af lönen; dock att den tillträdande läraren, i sådant fall och så länge den pensionerade läraren lefver, befrias från skyldigheten att till pensionsfonden det årliga bidraget utgöra.’'’ Jag hade hoppats att genom sammanbindningen af skollärareoch klockarebeställningarna skulle man någorlunda komma ifrån bryderiet för skollärares pensionerande, dymedelst att lönen vore stor nog för att tillåta en gammal skolmästare antaga en yngre medhjelpare, hvilken mot hoppet att få efterträda kunde åtnöja sig med ringare lön. Denna utväg kan åtminstone begagnas, intilldess att tillräckliga pensionsfonder hinna att bildas; ty jag erkänner visserligen, att pensionerandet är det riktigaste. Jag afstyrker således icke, utan tvertom tillstyrker jag, att sådana böra finnas; men då böra vissa omständigheter iakttagas, hvilka Utsk. förbigått. En är, att som klockares befordran icke lika med presternes inskränker sig inom hvarje stift, utan en klockare får söka lediga beställningar i hvilket stift som helst; så böra pensionsafgiflerna i alla stift göras lika, efter några vissa proc; ty eljest skulle en person, som i ett stift betalt högre afgifter och sålunda vore berättigad lill högre pension , icke kunna utan bestämd förlust söka en skolmästare-lägenhet, i ett annat stift, der ringare afgifter betaltes, och mindre pen - Den 22 Juli f. m. sion erhölles.
Härmed hafva i öfrigt gemenskap de Memorial, sorn, angående inrättning af Fragtvagnar eller så kallade deligencer , till välbemälte Stand blifvit ingifne, öfver hvilka Utskottet dock nu får ett särskildt Betänkande afgifva. Till Vällofl. Borgare-Ståndet har Herr Handelsmannen Gustaf Stabeck äfven aflatit ett Memorial i samma ämne, deruti, med upptagande af de i ofvannämnda Memorial anförda omständigheter, han yttrar, att fullgörandet af skjutsnings skyl - 1386 JDen 16 Juli. skyldigheten är odrägligt} och söker bevisa detta sitt yttrande med en uppgjord uträkning , som slutar med det resultat, att hvarje helt hemman genom skjutsnings skyldigheten årligen tillsätter 200 K:dr 30 sk. Banco, och att enär större delen af de skjutsande äro Skatte-åboer, samt således i Öfrigt mycket betungade, skjutsningsskyldigheten vore för dem så tryckande, att dermed icke kunde uthållas. För att afhjelpa detta, i hans tanka, ett af de största hinder, som ligga i vägen för Jordbruket, föreslår han, att all sådan hållskjuts, som är belägen öfver en half mils afstånd från ombytet, må upphöra, och alltid från skjutsnings-besväret befrias, samt den, som är inom denna distance, i reserv förvandlas, att 2:ne Skjuts-Taxor upprättas, under namn af ordinarie och extra, att skjutslegan för den förra borde vid Riksdagarna bestämmas , såsom gällande till nästa Lagtima Riksdag, att reservlaget borde hålla ett visst antal hästar för dagen till den ordinarie skjutsen , af hvilka hästar dock a:ne par 2 gånger i veckan skulle disponeras till en så kallad diligence, sorn till postens och Passagerares förskaffande från Hufvudstaden till Skåne och Götheborg borde inrättas, och att, när desse hästar utgått, den resande väl äfven kunde fortskaffas, endast med den ålagda skyldighet , att betala skjutspenningar för denna extra skjuts med 30. procents förhöjning öfver den ordinarie Taxan, och att han måtte nyttja mindst 2:ne hästar för denna honom visade tjenst.
„ , 1,170,000, å 1859 års anslag 7.800.000 R:dr under 1] år „ „ 702,000,. ä 1860 års anslag 7,900,000 R:dr under | år - „ 237,000 Summa 3,637,550; Och hade, såsom tillgång för dessa utgifters bestridande, vid uppgörande af den Rikets nu lörsamlade Ständer utaf Kongl. Majit underställda statsreglering, afsetts de årliga öfverskotlsinedlen, uppgående till 1,210,500 Hulr sagde mynt, och således lör 3:ne är till en sammanlagd summa af 3,631,500 R:dr, hvilken summa, med den obetydliga skilnaden af endast 6,050 Ralr, motsvarade det nu beräknade behofvet; varande likväl, i ovisshet huruvida omständigheterna komme alt göra ofvan omförmälda särskilda k re* dilivs anlitande möjligt eller lämpligt, någon ränteoch amorlissements-ulgift för samma kreditiv härvid icke beräknad. Beträffande den för utförande af jernvägs-bypgnaderne erforderliga arbetskraft, haiKongl. Majit förklarat Sig anse nödvändigt ali, på sätt både Jernvägs-kommitléen och Chefen för Statens jernvägs-byggnader tillstyrkt samt hittills vid större arbetsföretags verkställande skett, koinmenderingar ur arméen jemväl begagnades för dessa arbeten, hvilka så myckel mindre kunde anses för arméens ändamål fremmande, som de - Stals-Ulskottets Ulla tande IS: o 62. 15 Samma i väsentlig män åsyftade alt lind ('flät la landels försvar; hvarjemte Kongl.
Det är han, min och blef straffad. Men han fick öknamnet Cæsar, jag vet ej hvarför! - SYSTERN. Och denne man... LÄKAREN. Ja, sådant är lifvet! Cæsar! DAMEN (in). God dag, min man; jag har kärt främmande med mig. LÄKAREN. Jag hörde det. Må han vara välkommen! DAMEN. Han är i gästrummet för att byta krage. LÄKAREN. Är du nöjd med din eröfring? DAMEN. har råkat. Det är bestämdt den olyckligaste menniska jag i mitt lif TILL DAMASKUS LÄKAREN. Det är mycket det! - DAMEN. Ja, ty det räcker drygt till för alla. LÄKAREN. Säkert. (Systern går.) Men gå du syster och visa honom vägen. AUGUST STRINDBERG LÄKAREN. Du har haft en intressant resa? DAMEN. besök? Ja, jag har råkat många underliga menniskor... Har du haft LÄKAREN. praktik. Nej, salen stod tom i morgse. Det synes gå utför med min DAMEN (vänligt). Han ligger och ta'r fukt? Du stackars man... Hör, skall icke vedtrafven snart ta's in? LÄKAREN (utan förebråelse i ton). trädgården plockas af, men jag kommer mig icke för något... DAMEN. Du är trött, min man! Jo, visst skulle han det; och bina borde slagtas och frukten i - LÄKAREN. Trött på alltsammans. DAMEN (utan bitterhet). hjelp! Och du har en dålig hustru, som icke kan vara dig till någon TILL DAMASKUS LÄKAREN (mildt). Du skall icke säga så, när icke jag tänker det. DAMEN (vänd åt verandan). Nu! DEN OKÄNDE (yngre klädd än i första scenen; ut från verandan med en tvungen frimodighet; synes igenkänna läkaren, sjunker ihop och vacklar framåt, men hemtar sig.) LÄKAREN. Välkommen i mitt hus! DEN OKÄNDE. Tack, herr doktor! LÄKAREN. har regnat i sex veckor... Ni kommer med vackert väder, som kunde behöfvas, ty här
Ridderskapet och Adeln har derjemte förklarat sig medgifva, att stadgandet om frälsemans privilegierade forum i konkursoch boskilnadsmål må upphäfvas, dock med vilkor och under förutsättning, att förslaget till ny Konkurslag varder af Rikets Ständer och Kongl. Maj:t till dess hufvudsakliga delar antaget. Utskottets förra Betänkande innefattade tre särskilda afdelningar. Den första utgjordes af Förslag till ny Konkursiag. St. Preste-Ståndet heter, lemnade utan anmärkning. Och har vid sådant förhållande, tskottet funnit de af endast ett Riks-Stånd i hvarje af dessa delar framställda anmärkningar icke böra föranleda till ändring i Utskottets förslag, utan i den mån sådant påkallas af möjligen skeende förändringar i andra delar af förslaget. De §§, i afseende å hvilka Utskottets särskilda yttrande nu påkallas, äro följande: § 2- Godkänd af Borgareoch Bonde-Stånden, har denna § deremot blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet till Utskottet återremitterad. De anmärkningar, som inom förstnämnda Riks-Stånd deremot blifvit framställda, äro, dels att de här uppställda vilkor för tvungen konkurs vore vida rättsenligare och enklare uppställda af Lag-Beredningen i dess förslag till Handels-Balk, dels ock att de i 1 och 4 momenterna af denna § gjorda förutsättningar att »anledning voro för handen, det gäldenär förblifver utrikes för att undgå borgenärers kraf» och att »gäldenär svikligen, borgenärer till förfång, afhänder sig eller undanskaffar sina tillgångar», voro svåra att bevisa. Beträffande nu först §:ns uppställning, så har Utskottet, alldeles i motsats ti|l hvad en ledamot af Ridderskapet och Adeln anmärkt, funnit den af Utskottet godkända uppställning hafva ett afgjordt och bestämdt företräde framför den af Lag-Beredningen antagna, och detta just deruti att Utskottets är både »rättsenligare» och »enklare», så vida eljest det är rationelt och bidragande till enkelhet att skilja det konstitutiva i en lag från det processuella.
1 denna reservation, så vidt den angar Utskottets afstyrkande af föreslagen kreditiv-rätt åt Hypotheks-föreningarne, hafva instämt: Herr Friherre Tersmeden, JF. F., Herr af Geijerstam, Carl, Herr Domprosten Ahlstrand och Herr Borgmästaren Ekenman. Fid 28 punkten: af Herr Grosshandlaren (Fallenberg: »Emot Utskottets tillstyrkan att uti 28 punkten bibehålla det gamla maximum af 6,000 B:dr uti fastighels-lånelonden, får jag mig reservera. Jag hade ansett, då hela denna fond endast uppgår till 6,500,000 R:dr, ifrågavarande maximum böra nedsättas lill 2,000 B:dr, på det att desto flere faslighetsinnehafvare skulle kunna komma i åtnjutande af den fördel, hvilken enligt ordalydelsen lilli)judes »hvar och en i Sverige bosatt medborgare,» som kan åstadkomma så beskaffad säkerhet, som reglementet bestämmer. Ett ytterligare skäl för en slik nedsättning förefinnes deruti, att Hypotheks-föreningarne jordegare emellan i allmänhet bestämt 2,000 B:dr till minimum för delaktighet i sådan förening, hvarigenom en mängd fastighels-egare icke kunna vinna tillträde uti dessa föreningar, hvadan man, för alt tillförse den mindre jord-egaren någon fördel, bort nedsätta Riks-bankens maximum 96 Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34. af 6,000 R:dr, hvilket endast är tillgängligt för innehafvarne af till 12,000 R:dr taxerad fastighet på landet.» Häruti har Riksdags-fullmäkligen Ola Svensson instämt. Vid 32 punkten: af Herr Grosshandlaren Kock: »Med Höglofl. Ranko-Ulskottet är jag af skiljaktig tanke i tillstyrkandet alt Skiftesoch Odlings-lån, artikel 6 afdelningen 2 §. 180 i nu gällande Banko-reglemente, skola till Riksgälds-kontoret öfverdytlas med öfverlåtelse af cirkulations-summan 80,000 R:dr.
Föredmgos ånyo och gillades följande fran nedannäfnde Utskott inkornne samt den 25 dennes på hordet lagde Utlåtandens Frän ConstitntionsUtskottet Af den ltj dennes, öfver gjorde anmärk, ningar vid Utskottets förut rneddelta förslag, i aaledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition örn etf Additament till Riks Akten emellan Sve. tige och Norrige* Frän Allm. Besvärs, och Fkönomi ZJtshottet Af den 523 denneS, öfver vackt motion orri ett förändradt sätt uti Krono Tionde Spanhemålens utgörande till Stockholms Stora Barnhus* S. D. Vid förnyad föredragning af Sevillnings-Utskottets den 23 dennes afgifne och dert 25 derpå följde på bordet lagde Utlåtande: 1 anledning af de hos Borgare-Ståndet gjorde aftmärkiiindat vid Utskottets förut. meddelte Betänkande, angående grunderne för de blifvande Tullafgifterne, fann liidderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln gilladt, Utskottets ifrågavarande Utlåtande endast borde läggas till Handlingarné. S. t). Vid förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets den 19 dennes aflåtne och den 25 i samma månad på bordet lagde Memorial, innefattande Utlåtande öfver de hos Rodderskapet och Adeln gjorde anmärkningar Vid Utskottets den 28 sistlidne Maji meddeldte förslag till förändrad redaktion af 102 §. Regerings-Formen, fann Ridderskapet och Adéln för godt, att, till den behandling 56 §. Regerings-Formen stadgaf, 7o8 Prat. Uiilr. d. 27 Junii 1818. godkänna Utskottets uti nu ifrågavarande Memorial föreslagne redaktion af ofvanberörde §. Från Ftögvordiga Preste-Stdndet.
Öfver anmärkningar vid Utr skottets Betänkandet N:o 44> ’ anledning af Rikets Ständers JustitiaeOmbudsmans EmbetsBerättelser och allmänna Redogörelse för den sedan sista Riksmöte förflutna tid. Från Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten : Af den 3 dennes: N:o 72. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o /[6, rörande förslag till allmän stadga om Rikets mått, mål och vigt, samt till förordning om ‘ hvad som vid verkställigheten iakttagas bör. Från ExpeditionsUtskottet: Af den 27 dennes: N:o 296. Med öfverlemnande af Utskottets under N:o 295 meddeldte förslag Den 3o December f. m. 91 till underdånig Skrifvelse angående förändring af 17 Cap. HandelsBalken. I anledning af återremiss å Utskottets under N:o 276 afgifne förslag till underdånig Skrifvelse, angående förändring af 4 §• i 17 Cap. ÄrfdaBalken, samt upphäfvande af samma Capitels 5 §. Lades på bordet. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till 10 om aftonen. In lidera Protocolli, O. J, Lagerheim. Onsdagen d. 3 o December 1829. Plenum klockan half till i o Förmiddagen. Företogs till pröfning Herr Crusenstol» pes, Magnus Jacob, den 28 dennes e. m, på bordet lagde hemställan, att pröfningen af Statsoch BancoUtskottens Utlåtande, angående anslag till Götha Canal, må uppskjutas, intilldess ej allenast RiksStåndens beslut rörande Extra Slatsregleringen blifvit fattadt, än äfven Utlåtanden från Utskotten inkommit öfver alla vid denna Riks - 9 2 Den 3o December f. nj. dug begärda extra anslag och dertill berak-» nade tillgångar. Herr Hjerta, Gustaf: Herr Crusenstol? pe liar föreslagit, att vi skulle vidtaga samma åtgärd, sorn BorgareSlåpdet.
Indelta räntor, i kronovärdi: 14,599:47.9. upptagna elter Markegång förslagsvis till S:a 2:o Materiel. 0) Flottans underhill och nybyggnad, jemte 3,000 tunnor oindelt spanmål upptagne förslagsvis, å 6 R:dr tunnan, till 1) Båtsmannens förseende med Kojer och Täc ken . 471,982 588,497 9,000 401- 28 45,643 10 45,643116 38,520 38,5201- 18,000 S:a 3:o Diverse Anslag. a) Exercis af Flottans bemanning b) Spaumåls-upphaudlingsoch Bageri-kostnader C) Skrifmaterialier och expenser, samt ved och ljus för Departementets Expedition, Förslags-anslag d) Skrifmaterialier och expenser för IlufvudTitelns öfrige stater e) Reseoch Tractaments-penningar, Förslagsanslag f) Oförutsedda utgifter Sta 4:o För Handeln. Lotserioch Fyrings-Staterne, samt Sjö-Charla:- Archivet, Reservations-anslag, 84,878:16. (med 245 t:r spanmål under lönerne). Tillkommer: Skrifvelsej N.-o 85. i53 reparation af Linieskepp, i vidsträcktare nion, än att de redan under byggnad eller reparation varande skepp fullbordas. För tillfälliga behof bär E. K. M:t äskat följande, till denna HufvudTitel hänförliga, anslag, ali under loppet af Irenne år med en tredjedel om äret utgå, nemligen: l:o
Af alla dessa detaljerade förmaningar var det egentligen blott den sistnämda som djupare fästade sig i minnet, ty jag var utom mig vid nöjet icke så mycket öfver att få resa till den stora ön Orust, om hvilken man sagt mig att den var den största svenska ö näst Öland och Gotland, utan att vara på sjelfva båten och fritt få umgås med sjöfolket, alldeles såsom jag förut ”i barndomen” gjort i boden. Men detta närvarande var så mycket lyckligare som far och jag och de bägge karlarne utgjorde en liten verld för oss sjelfva på vattnet. Min far hade för sina skärgårdsresor låtit särskilt bygga en snällseglande båt, kallad ”Kulten”, troligen i följd af dess medelstorlek. Den intog icke obetydliga spanmålslaster, men var bemannad endast med två karlar. Dessa voro dock bland min fars bästa båtfolk, hans två gunstlingar. Kalle Kjellman, den yngre af dem, hade en viss herremanssnitt, som icke just missklädde honom, emedan den tillhörde hans natur; men för min del satte jag långt högre den andre, gamle Elias, en af de tvärsäkraste sjöbussar jag någonsin känt. Då gubben satt der med roret under armen, lomflaskan vid läpparne och andra handen sysselsatt att formera tobaksrullen, tyckte jag att han såg ut som om han haft en hel laddning med historier att berätta; och då han jemkade på den röda yllehalsduken eller den passerade sydvesten, var det signal till att han ärnade börja ”slå upp språklådan.” Under tiden kunde det falla sig så att Kjellman, sedan han tittat efter vind och släppt ut ett par ref i seglen, företog kaffekokningen nere i kabyssen, tills min far vaknade ur sin middagssömn. När detta hände, kom jag riktigt i valet och qvalet. Gubben
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 18 Juni 1866, Preste-Ståndet den 18 Borgare-Ståndet den 19 Bonde-Ståndet den 19 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af K. Maj:ts nådiga Proposition angående kostnadsfri utdelning af Postoch Inrikes Tidningar till alla kommuner i riket. (Stats-Utskottets Utlåtande N:o 101.) S. A. K. Uti nådig Proposition af den 13 sistlidne Februari har, — med afseende dels derå, att i de fall då, enligt gällande lagar och författningar, stämningar, andra kallelser eller underrättelser af hvarjehanda slag skola meddelas allmänheten genom tidningar, sådant, på sätt Lagberedningen i underdånig skrifvelse den 28 Oktober 1850 anmärkt, icke kunde anses ske på ett tillfyllestgörande sätt, derest icke nämnda meddelanden, på hvilkas iakttagande ganska många menniskors hela välfärd beror, införas i något kungörelseblad, som kostnadsfritt sprides till hvarje kommun för att öfverallt i Riket vara tillgängligt för en hvar, som deraf vill hemta någon upplysning, dels ock å angelägenheten deraf, att ej mindre folket eger tillfälle att taga kännedom af de redogörelser för all - 6 Expeditions-Utskottets Förslag till Rikets Ständers underd.