Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Apr. Zs6. — med utlåtande rörande,förskott af RiddarhnS-Castan till fullföljande af tryckningen af Nidderskavets och Adelns Protocoll wid denna Riksdag, Apr. 886. med utlakande öfwer en af Hrr. SvsMs m. st. till Ridderstapct och Adeln ingifven ansökning att erchalla understöd utur Riddarhus-Ca^an, Apr. loga. Riddarhus-ärendrrne utlåtande deröfwer, Mars 1477, Apr. g;6. ;6;. kllllllvrlijk-rta, yttrande, Ilis. Z72. Ridberfkapets och Adelns Herrar Ledamöter, anteckning af; se Anteckning. — Ledamöter i Utskott; se Lifta. — Protocoll; se Justering; Tryckning. — Protoeolls Utdrag; se protocolls Utdrag. — eftergifter af Privilegier samt sammandrag af det deraf ännu Återstående; se privilegier. — underdänige skrifvelse,' till Konungen; se Expeditioner. Pkori. IIZ. 1780. Febr. ion. ivis. 1016. loyr. 1206. Apo. Riks-Act angående Konung OustZk ^ckolplls afsattelfe, Masi 89. f. d. Konungen tillstäld, Maji .206. — dest recepiste derä, Masi 267. — Förteckning pä de Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter, som densamma undertecknat sedan den blifvit till trycket befordrad, Jul. 144. Riksdag, nasta, om termin dertill, Apr. 920. 922. 9gö. gsA. Masi 1063. ivgi. Riksdagens början, Masi 4. — dest öppnande pä RiksSalcn Masi 42. 6i. — om tiden, hwarifrän dest Register. Mct.
Då jag trott mig böra afstyrka sjöförsvaret, såsom i min tanka icke öfverensstämmande med möjligheten för vår financieila elier ekonomiska belägenhet att åstadkomma, är min mening derföre icke, att Sverige eller Seandinavien skulle helt och a H. 9 i 5b Dea i December. hållet afstå ifrån egandet af örlogsfartyg; jag tror tvärtom, att man bör ega sådana, af fregatter och smärre fartyg, till det belopp, som fordrades, för att under vanliga förhållanden kunna skydda handeln. — .Tåg tror, att det för Scandinavien skulle kunna blifva af ej obetjnllig nytta, om vi, uti de mest besökta farvatten, genom våra örlogsfartyg bildade ständigt flytande Consulater^ hvarigenom nya, vidsträcktare och förmånligare handelsföretag säkerligen skaile uppkomma. — Jag tror med ett ord, att en iiteh örlogsflotta borde underhållas, med afseende på vår förkofran, men aldrig såsom hufvudsakligt ingående uti landets försvarsplan. — Det är otvifvelaktig!, att ifrån elt sådant Marine-etablissement skulle, vid ett krigstillfälle, kunna i hast bildas det nödvändiga af ett skärgårdsförsvar, eller diver» sionsmedel för våra kuster. Utrustningen för Ärmeens Flotta till 1790 års campagne bar redan en gång visat denna möjlighet, att ifrån den ringa återstoden af 47 segel, efter 1789 års fälttåg, uppbringa detta vapen till en styrka af 349 segel, bärande 3o55 canoner, och en besättning af 22,568 man. — Jag är öfvertygad, att Sverige skulle draga en oberäknelig större nytta af 6 å Den i December. 8, kanske med Norrige io eller 12, ständigt seglande större och mindre örlogsfartyg, än af sina skepp, hvilka ännu aldrig varit i tjenstbart skick, då de behöfts.
Berättelse, om hwad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan sista Riksdag, p. 17. A z Lerät - Berättelse, rörande Krigs-Redogörelse och Revisions-Werkec. p. 144- Bewillnjngs,Utskottet; Detänkanden, Memoria! och Prytocolls-Utdrag: Om Dewjllningen, med hwad mera dertill hörer; med Bilagor, p. 210;, 2427, 2478, 2L1Z. Om Landt-Tulls ersättningens fördelande, samt Sjö-Tullens reglerande, p. 2231, 2527. Om en förnyad LK->rkT-8iAtUatL-Förvrdnlng: med Bilagor. p. 2ZO2, 2814. Om Post Taxan. p. 2481. Huru med det blifwande öfwerstottct af Bcwillningen frän och med är i8«; bör förhällas, p. 2654. Bewillningssamt Almänna Beswärsoch <pxconomiä-Utskotten; Dctankanden, Memorial och Protocolls-Utdrag: BewillningsLag, samt Allmänna Beswävssch <veconsmiä-Ut sk otten; Detänkanden, Memorial och Protocolls. Utdrag: Om wilksren och afgifttrne för Brännewins-tillwerkningen samt answaret för Brännewins och andra starka dryckers omätlliga bruk; med Bilagor, p. Z22, 469, 168, iZiz, 205g, 2060, 2521, 2611, 2701. Se widare: Statsoch Bewillnings. Utskotten. L. L onftitutions-Utskottet; Betankanden, Memorial och Protocolls - Utdrag: Om Tryckfriheten; med Bilaga, p. 769. Om granskningen afStats-Rädcls Protocoll. p797.
Der det finnes präktiga bondgårdar, var det ingen utsigt att fG tillbringa natten i en lada, och att få svälta en dag kunde ej häller komma i fråga - och dock hörde allt detta till ett verkligt turistlif. Jag stod emellertid fast vid min plan; en slätt vore ju också något att se, och dessutom skulle vi öfvertyga oss om, att det i Östergötland finnes mycket annat an en stor slätt. P å afslutningsdagen bestämdes, att vi den 29 juni skulle sarninanträffa p5 Jönköpingsbiten Primus, som kl. 8 på aftonen skulle lemna Stockholm, och så skildes vi åt med hopp om ett gladt återseende. Några af flickorna tycktes frukta, att vi aldrig skulle liinna till den 29, eller att dagen på ett eller annat märkvardigt sätt skulle försvinnd u r tiden - men alla farhågor vor0 onödiga. Då Primus den ' 29 lemnade Stockholm, vor0 flickorna ombord, och jag kom med i Södertelje. Vädret var härligt, och vi sutto uppe på däck en god stund sedan vi passerat kanalen. Flickorna hade visserligen några spekulationer på att se Hörningsholm i månsken, men som de äfven beslutit att följande morgon stiga upp kl. 3 för att se Stegeborg i soluppgången, så måste de ofrra någon tid åt sömnen och slå Hörningsholm ur hiigen. Jag visste nog, hvad uppstigandet kl. 3 skulle hafva ined sig, men som erfarenhetens lykta endast lyser på den väg rnan själf tillryggalagt, lade jag inga hinder i vägen för det tidiga uppstigandet. Under dagens lopp visade det sig också, att Jon Blund är en sträng fordringsegare: då intet märkligt var att se, försvann den ena efter den andra af mina reskamrater från däck. Dessutom kan jag försäkra, att under de 3 veckor vi reste tillsammans, väcktes aldrig mer något förslag om att stiga upp kl. 3. Soluppgångar beaktades ej vidare. % 3 ' * 52 * Som resan på Göta kanal nästan för alla var en nyhet, så fans mycket att se och beundra. Dagens inål var Bergs kanalstation. Der skulle två kamrater till flickorna möta oss, och vi skulle följa med till deras hein, Kolfall, en mil från Berg. 3 lemnade vi Primus.
P6r t sprotocollet intagad till Periftcation för Pefrielfen. 3:0. ^erfoner, forn angifroit nyttiga uppfinningar, för Pen belöning, forn i fdPant affeenPe dfnjuted. 4:0. i?ronand odj ©fatend jemte anPra till allmdnt Pepof anflagne PyggnaPer, mer! ocp inrättningar; ben Pel af ©täPernad jörb proaraf in» Fomfien utgdr till aflöning dt Pe ©täberned Sjenjlemdn, proilfa till 23e# millning för beråd låne.infemjt fjelfroe tanerad; focfne»magajiner, Po» flätldpud od) fäbane pud i ©täber ocp pd SanPet forn Pegagnad till Po» flällen för Sarmpertigpetd«inrättningar.
Lag samma vare om nvtljaude-rätt lill del i hus eller gård i stad, så ock till jord, som till hus och tomt hörer. § 3. Om intecknande af aftal angående nyttjande-rätt till stadsjord, som till tomt ej hörer, så ock om inteckningens verkan vare ock lag, som ofvan sägs; dock galle i afseende på tiden för aftalets bestånd hvad i sådant afseende för arrende-kontrakter angående jord å landet stadgadt är. § 4. Hvad sålunda förordnadt blifvit, skall träda i verksamhet med början af nästkommande år 1858. Nyttjande-rätts-alhandling, som dessförinnan upprättad är, må dock ej, utan medgifvande af fastighets-egaren, inteeknas. Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Sländer framhärda &c. Stockholm den 28 Mars 1857. Expcdilions-Ulskotlets Förslag till underd. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 Mars 1837. Presle-Ständet den 21 Borgare-Ståndet den 21 Bondc-Slåndet den 21 ■ Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående befrämjande af skogsplantering ä de så kallade Svältorna i Elfsborgs län. (Allin. Besv:s o. Ekon.-Utsk:s Belide Nio 54). S. A. K.
råd samt kansler för universitet i Pernau; enligt instruktionen borde Azeveda rådgöra med Eosander vid vigtiga tillfällen, och den förre tillförsäkrades * 20,000 rdr specie, om han lyckades afsluta traktaten, äfven som han befullmäktigades att försälja sin medföljande last. — Sedermera utsändes ifrån Sverige, år 1669, en skeppskapten vid namn Backman, hvilken tjenat på engelska flottan under kriget med Algier. Backman försågs med enahanda instruktioner och kreditiv som Azeveda; men begge dessa expeditioner vunno ej sitt ändamål. Dels för att hämnas alla röfverier, dels äfven för att inbringa vinst, upprättades under Karl XI: s förmyndareregering ett hemligt kompani, hvaruti enkedrottningen och rådsherrarne voro aktie-egare (! ), för att uti Röda hafvet röfva och plundra alla fartyg, som tillhörde Mohameds trosbekännare. Vid riksdagen år 1723 stadgades en viss afgift på alla inkommande och utgående varor, till bestridande af kostnader för skyddandet af Sveiiges handel i Medelhafvet, mot Barbareskernas kapare. Till att förvalta och använda nämnda medel inrättadesi sjelfva verket sekreteraren, som dervid icke sparat hvarken tid, möda eller krafter för dess lyckliga framgång. Traktaten mellan Sverige ' och sultanatet Marocko ratificerades ' 1845. Till belöning för dervid inlagda förtjenster erhöll Crusenstolpe riddartecknet af Wasa-orden äfvensom det af danska Dannebrogen, ty Danmarks intressen jemte flera år 1724 konvoj-kommissariatet, hvilket embetsverk förlädes till Göteborg. Innan denna institution kom till stånd, uppburos kollektmedel i kyrkorna, till svenska fångars friköpande från slafveri hos Bar-bareskerne.
Sutan ock att ränta och provision ej kommit Contoiret till godo pä län, för den lid som panterne efter förfallo dagarne legat olöste, äfwen som akt för läg ränta och provision a witza län, genast wid deras expedierande blifwit beräk» nåd, i följd hwaraf Banco-Commiharien ttärftsflr, häröfwer hörd, hade till förklaring ingiswit 2:ne för» tekningar, hwaraf den ena uptagit de län, för hwilka han ansett sig lika med wärderingsmännen i allmänhet böra wara answarig, dock nied undantag af dem deri» bland, för hwilka han ej egenhändigt teknat sig i böckerne, intill desi han af befkrifningarne pä länen hade inhämtat sm han dem widkandes; den andre sörtckningen äter hade uptagit sädane län, med hwilka han icke haft någon befattning, ulan för hwilka answaret endast tillhörde Län-Commisiarierne med flere af Con» roiretS betjening, hwilka» namn derföre warit pä för» tekningarne Utsatte: att äter OsweriCommitzariatet häre» mot anmärkt, att som Banco» Commistarien erkänt att flere län, för hwilka deli han sjelf, dels ätskillige af ContoirctS betjening teknat sig säsom answarige i läne» böckerne, stätt med hans wetjlkap olöste längre tider efter sörfalla dagarne och med hans tillständ warit frän uplefwcrering till auction undantagne, hwilket med witz» het uplyste, alt han i Inlösnings
Utlåtande, N.-o 2. 15 af Sammansatta Utskottens derom afgifne yttrande, förklarat, att som den afgift ifrågavarande näringsidkare i och för sin borgerliga rörelse enligt Bevillningsförordningen, erlägga, afsåge äfven andra rättigheter än den att utminutera bränvin, det icke ansåges lämpligt att för traktörer, som tillika äro borgare, något undantag uti berörde hänseende gjordes och att motionen följaktligen icke kunde vinna afseende, samt herr Gustafsson, uti ofvanberörde vid förevarande riksmöte väckte motion, icke anfört några nya skäl för bifall till yrkandet, Utskotten ansett sig endast böra hemställa, att något afseende å herr Gustafssons ifrågavarande motion icke må fästas. Stockholm den 16 Juni 1848. Reservationer: af Friherre Raab, A. C. »Under de 8 månaders tid, som riksdagen redan varat, har jag icke begagnat permission från densamma, mer än en gång 8 och en gång 14 dagar. Under denna min sednaste frånvaro från Bevillningsutskottet har, med ovanlig hastighet, det betänkande, som Sammansatta Utskotten nu framlägga för Rikets Höglofl. Ständer, blifvit utarbetadt. Oaktadt jag således ej deri deltagit, anser jag mig skyldig beledsaga detsamma med min reservation, för att utvisa de misstag, som Utskotten, efter min förmening, begått. Trenne Riksstånd hafva återremitterat Utskottens Betänkande N:o 1, med förkastande tills vidare af all rationel grund för bränvinslagstiftningen och yrkande af 1845 års författnings bibehållande i det närmaste oförändrad. Om det således var en pligt, den äfven jag måste underkasta mig, att, med frånträdande för denna gung, af ändamålsenligare bestämmelser, vidblifva det gamla, hade Utskotten dock bort göra afseende på det hufvudsakligaste skäl, som i stånden blifvit anfördt för åtcrremissen, att man nemligen borde undvika hvarje förändring, som skulle föranleda bränvinsbrännaren kostnaden att lägga sig till ny eller ändra sin gamla redskap.
N:o "s Stämplade Pappers-afgiften : » angående vissa förändringar i Förordningen rörande stämplade pappers-afgiften, i anledning af beslutet orri de till åtskilliga förvaltande verk anslagne inkomsters utbyte mot stats-anslag — s 1 24 — b. 15 Aug. b. 15 Aug. b. 14 Aug. b. 15 Aug. 198 19 » Förslag till förordning om . 10 1 Stämpladt papper, kontroll å vårb. 25 Juli den om — 4 1 224 — b. 21 Juli b. 25 Juli b. 25 Juli Ständiga Rotevakansafgifter, se Statsverkets inkomster, p. 14. Stämpelskyldighet, angående förg. 4 Sept. ändrade föreskrifter derom — 7 2 49 — b. 4 Sept. b. 4 Sept. b. 4 Sept. Sundhets-Kollegium, anslag förese Statsreglering, ordinarie, Åttonde Hufvudtiteln. » » anmärkningar vid räkenskaperna för — 4 1 50 6 b. 1 Febr. b. 1 Febr. l.b.lFebr. b. 1 Febr. Svafvelbruks-tionden, se Statsverkets inkomster, pag. 12. Svar, Kongl. Maj:ts angående Riksdagens förlängning 37 1 1 » i anledning af åtskilliga af Rikets Ständer antagna grundlags-förändringar — 1 0 » i anledning af åtskilliga af Rikets Ständer föreslagna lagförändringar 1 2 Svartån, Jernbro öfver 4 1 165 18 b. 26 Juni b. 26 Juni b. 28 Juni b. 28 Juni 177 » om upplåtande af vattenfall deri, se Qvarntull. Svedjeland, se Ryggninga-Balken, 13 Kap. 1 §. Svenska Nykterhetssällskapet, anslag för — 4 1 166 13 å. 26 Juni å. 26 Juni b. 28 Juni b. 28 Juni 196 Svar på återremisser 4 1 228 b. 13 Juli a, 13 Juli a. a. 19 Juli a. a. 16 Juli » Slöjdföreningens skola, anslag till, se undervisningsanstalter för slöjder. Svenskt
Landtm, redan för en stund sedan uppläst sitt yttrande, innehållande, att Hr Gr. o. Landtm, anser sig ej kunna göra någon propos., som hos R. St. förutsatte beslutande-rätt i ämnet, samt äfven Frih. Palmstjernas förslag innehåller, att Ståndet måtte besluta, tror jag, att Ur *i6<> Den 11 Augusti. Gr. o. Landtmts förklaring innefattar, att lian ej kan framställa propös. hvarken på Utsk:s betänk, i denna del eller Frill. Palmstjernas förslag. Det återstår således endast att afgöra, huruvida Ståndet yrkar en sådan propos. Hr Dalman: Jag ber om ursägt för det jag förra gången förvillade mig i min framställning, hvilket föranleddes af Frih. Palmstjernas förslag. Hr Frih. har föreslagit, att R. o. Ad. skulle hos K. M. anhålla, att K. M. måtte samtycka till lt. St:s beslut i denna fråga. Detta är att alldeles icke gifva svar på tal, emedan, såsom Gr. Posse nyss yttrat, föremålet för den ifråga var. punkten i BancoUtsk:s raemor. N:o r/j, äfvensom för dess memor. N:o 29 är afgöl andet af den principfråga, huruvida bestämmandet af myntenheten är ett lagstiftningsämne för båda Statsmagterna elier ett önskningsmål. Det är således i den frågan, som vi böra lemna ett svar. När Hr Gr. o. Landtm, förklarat, att lian anser sig ej kunna göra annan propos. än den, som förutsätter ämnets egenskap af önskningsmål, men deremot åtskilliga värda ledamöter med mig yrkat, alt målet är ett af båda Statsmagternas beslut beroende lagstiftningsämne., kan följaktligen frågan ej annorlunda afgöras, an genom Hr Gr. o. Landtnäs framställning till R. o. Ad., huruvida R. o. Ad. yrkar den propos., alt bestämmandet af en myntenhet för hela landet är ett lagstiftningsämne, som af båda Statsmagternas afgörande beror.
M:s den 10 dennes på bordet lagda Nåd. Propositioner: 1:0 ang:de afskrifning af en i SaltpeterFondens räkenskaper balancerad summa, utgifven såsom lån till Carl Gustafs Stads GevärsFactori; 2:0 ang:de förökadt anslag för anläggande af en vattenledning till Carlskrona; 3:o ang:de Generalsoch Amirals-Pensioners uppförande å Allmänna IndragningsStaten; 4:o rör:de beskattning af Tullqvarnar samt Valkoch Stampverk för andras betjenande å Städers områden, samt frihet till Tullqvarnars anläggning derstädes, utan hinder af åberopad minskning i redan varande Qvarnars inkomst. Vid förnyad föredragning af K. M."s den 10 dennes på bordet lagda Nåd. Skrifvelse om ytterligare Stats-anslag för Armeens PensionsCassa; om dispositionen af Accordsreglerings-anslaget och om belåningsrätt å Accords-fondens obligationer, blef högstberörde Skrifvelse remitterad till StatsUtskottet. Å nyo föredrogs K. M:s den 10 dennes på bordet lagda Nåd. Proposition, ang:de Curhusafgiftens fortfarande. H. Ex. Hr Gr. och Landtm, föreslog, att denna Nåd. Proposition måtte till StatsUtsk. remitteras. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Om mitt minne ej felar, blef denna fråga vid sista Riksdagen behandlad af Den is F « b r u a r i i f. m. Bevilln.-Utsk.; jag hemställer derföre, att saken äfven nu må dit remitteras. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han ansåg sig böra upplysa, det frågan om Curhus-afgiftens fortfarande vid sistförflutne Riksdag blifvit behandlad af både Statsoch Bevilln.-Utskotten. Hr Cederschjöld, Pehr Gust.:
2:o beträffande den af Revisorerne gjorda jemförelse emellan tillverkningens belopp, i förhållande till utlemnade låneunderstöd för ladors anläggande m. m., i Kronobergs och Blekinge län, å ena, samt Westerbottens län, å andra sidan, så synes visserligen det sistnämnde länet i produktion och hågen derför stå vida högre än något annat i riket; men härtill torde, utom andra orsaker, såsom: ymnigare vedtillgång för afsjudningen, brist på andra mera lönande binäringar m. m., hufvudsakligen hafva bidragit just de understöd, sonr tillförene lemnats Westerbottens län genom anskaffande af. sjudningspannor, hvilka, under loppet af åren 1813 till och med år 1835, på salpeter-föndens bekostnad, till ett antal af 58 stycken, i värde upptagna till 14,590 R:dr 40 sk. 10 r:st. Banko, genom Kommittéens försorg dit afsändes, för att i socknarne, emot en tiondedels räntefri årlig afbetalning, utdelas. Hvad inflytande således de sednast utlemnade låneunderstöden komma att i framtiden utöfva på den inhemska salpeternäringens förkofran, anser Kommittéen, lika med Revisorerne, ännu ej kunna bedömas; och lärer, i händelse resultatet ej motsvarat förhoppningarne om ändamålets vinnande, någon våda för fonden ej vara att frukta, då Salpetersjuderi-direktörerne, hvar inom sitt distrikt, enligt föreskrift i Eders Kongl. Maj:ts nådigst fastställda reglemente, äro förpligtade att hålla noggrann tillsyn öfver de genom undfångna lån anlagda ladornas ordentliga skötsel och afsjudning, samt, om sådan uraktlåtes eller den årliga afbetalningen försummas, derom hos Läns-styrelsen göra anmälan, då lånets återstående belopp genast kan hos låntagaren eller dess löftesmän uttagas.
JVc 31, i anledning af Kongl. Majlis nådiga Proposition, angående pension från allmänna indragningsstaten åt Justitierfidct m. m, Axel hedrik Gyllen hammar ; M 56, i anledning af väckt motion om begagnande af postrcmissvcxlar för öfversändonde af penningar från och till Riksgålds-kontoret; och JV2 37, i anledning af väckt motion om beviljande af ett innlefrilt nmor teringslån till bestridande af arlvodcn åt landtmätare vid laga skiften i Norr bottens Ian. Från Högv. Prcsle-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande» JV2 31, i anledning af väckt motion (JVs 93) om tillägg till S § i Kongl. För, ordningen, angående allmänt ordnande of presterskapets inkomster den 11 Juli 186'2- 188 Prot.-Uldrag den 24 Januari 4863. Preste-Standet afslog della Betänkande såsom görande ingrepp i Ståndets privilegier, oell skulle de öfriga Riks-Stånden om detta beslut underrättas, med hänvisning lill Expeditions-Utskottets förslag till underdåniga skrifvelser vid sistlidne riksdag, JVs 135, hvarest på pag. 421, 15 raden nedifrån, börjas det stycke, som upplyser, alt Ridderskapet och Adeln biträdt Presle-Ståndels vid sistnämnda riksdag i ämnet fattade beslut. S. I). Upplästes det Protokoll, som blifvit hållet vid den i 103 Regeringsformen och 64 § Riksdags-Ordningen föreskrifna Nämnds sammanträde den 21 innevarande månad, hvaraf inhemlades, att Nämnden ansett Högste Domstolens samtlige ledamöter böra vid d"ras embeten bibehållas; och beslöt Ståndet, att nämnda protokoll skulle lill Expedilions-Utskoltet öfverlämnäs för uppsättande af förslag till den underdåniga skrifvelse, som med anmälan härom bör till Kongl. Maj:t aflåtas.
Denna controi, förberedd genom Tryckfriheten, utöfvas dock egentligen inom hvarje Constitutionelt samhälle af Nationens samlade Ombud, inför hvilka Regel ingens högsta Organer äro ansvarsskyldige; och jag hade derföre trott, att med nu afgående uppränning lill ny consti uction af Stals-Eådet hade med rätta bort följa och förbindas det samtidiga Lagförslag, ait Rikets Ständer skulle hvart tredje år till Lagtima Riksdag sammankomma — en förändring, som jemväl ur andra grunder är önskansvärd och påkallad, enär det ofelbart skulle tjena, att allt mer vända sinnet till uppmärksamhet på de £th, till R. S. Proc. j834 3 Sami. 3. iQ.de l4 'ConsUlutions-VtskoUets Memorial Nio 34. allmänna ärendena, bidraga att, förkorta våra Riksmötens öfvei klagade längd, derigenom synnerligen främja Riksdagsmaifaavale», och således i flera afseenclen verka på det fördelaktigaste derhän, att Riksdagarne motsvarade sin sanna bestämmelse. STOCKHOLM., hos L«uv. Westerberg, 1834. Cott!titutmis-\Jishottets Mern, T\: i 35, t N:o 35. Anlu till Exp-Utsk. den 17 Sept, Memorial, nied Betänkande om National-representationen. Så väl lill uppfyllande af den allmänna pligt, ali Gnmdlngarne granska, samt deri föreslå nödiga, nylliga och verkställbara förändringar, som med serskild anledning af de allt mer och mer högt både stegrade och uttalade anspråken på orepresenterade medborgares inrymmande i nationalförsamlingen, och på -dennas bringande till nya, med tidens fordran och andra lunders
Uti ett sammanhang behandlat frågan om lagtima och urtima riksdagar, emedan, efter mitt sätt att se saken, det visar sig ternligen tydligt, att opinionerna för eller emot bifall till frågan om lagtima riksdag äfvensom urtima riksdag stå i sådant beroende af hvarandra, att det är svårt att besluta i ena afseendet, utan att veta, hvad man vill gora i det andra. Gr. v. Fersen har derpå redan gifvit bevis, då han ansett någon skillnad i dessa riksdagars förhandlingar icke böra äga rum. Skulle detta vara en allmän opinion inom Siandet, skulle jag tro, att en annan redaction vore lämplig. Jag vill 1111 hålla mig vid memor. iN:o 3i och i afseende derpå instämma med de ledamöter, sorn yrkat, alt R. o. Ad. borde såsom sin gemensamma tanka antaga förslaget, att lagtima riksdagar böra återkomma hvart tredje år, för hvilken mening så talar.de motiver blifvit uppgifna, att jag icke vill upptaga tiden med att återupprepa dem. Jag vill dock hemställa till Frih. Cederström, som afsett kostnaden med de täta riksdagarna, om vid alla tillfällen, då fråga är om en riksförsamlings bildande, kost 13 H. 14 io6 Den ii September f. m. nidén bör komma i beräkning, såvida denna församling kan uträtta något godt. Anser man den såsom en börda, så medgifver jag, att kostnaden är öfverflödig, och då bolde man motionera bort alla riksdagar; men så länge vi böra söka bevara det element till constitnlionel frihet, som ligger till grund för vårt statskick, så länge böra vi icke beräkna, hvad riksdagarna kosta, blott vi så formera dem, att något godt derifrån kan utgå; och att något godt derifrån kati utgå, derpå torde vi hafva erfarenhet. Det är möjligt, att, om riksdagarna bestämmas till hvart 3:dje år med bibehållande af 4 Stånd, föga godt kan uträttas; dock vill jag förmoda , alt den erfarenhet om rikdagsgöromålens behandling, som blir en följd af den slags continuitet i göromålen, hvilken beredes genom riksdagarnas tätare inträffande, betydliget) skall bidraga till riksdagarnas förkortande.