Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Komp. lätta öfvertagandet utaf lånets optionsandel, beslutat att direkte med låneöfvertagarne verkställa ett obligationsbyte, i stället att på annan väg föranstalta om försäljning af Thaler-obligationerna och uppköp i stället på marknaden af obligationer för det nya lånet, ändamålet med den sålunda aniagda operationen i lika grad uppnåtts, om Fullmäktige, efter aftalets träffande, icke genast afhändt sig Thaler-obligationerna, utan uppskjutit bytets verkställande intilldess sig visat, om långifvarne komme att öfvertaga någon del af den på option ställda låneandelen, i af - — 62 — Angående upptagandet af ett temporärt räkning å hvilken meningen var att affären skulle uppgöras; i hvilken händelse det nu inträffade missförståndet med deraf härflytande följder svårligen kunnat komma att ega rum. I den utförliga redogörelse, Rikets Ständers sistlidet år församlade Revisorer lemnat för de åtgärder, Fullmäktige i Riksgälds-kontoret då vidtagit till fullgörande af Rikets Ständers vid sistlidne riksdag dem gifna uppdrag att genom upplåning anskaffa en summa af högst 35,000,000 R:dr för utbetalning af då beviljade anslag till fortsättning af statens jernvägsbyggnader samt lån för enskilda jernvägsanläggningars utförande, är omförmäldt, att det angående ett lån å 2,000,000 .£ Sterling med Bankirhuset J. Henry Schröder &
Stort är det företag, som nu i underddiet uuderställes E. K. M:s nåd. pröfning, och stora, vi erkänna det, de summor, hvilka såsom bidrag af Staten till detsamma erfordras; men så blifva ock derigenom stora resultater vunna, då Siljan, Orsasjön och alla de stränder, som ligga omkring dessa stora vattendrag sättas i en lätt förening med Mälaren, då en massa af råprodukter, som nu, i anseende till de dryga transportkostnaderna, icke kunna bringas till lämpliga afsättningsorter, derigenom kunna ingå uti den allmänna varumarknaden, och då derigenom de svårigheter häfvas, som många gånger förefnnnits att till af missvexter hemsökta orter i norra Dalarne fortskaffa de nödvändigaste lifsförnödenheterna. Vinner detta företag E. K. M:s bifall och nåd. beskydd skola kommande slägter välsigna den Konung, som gifvit lif åt slumrande industriella krafter och skyddat nödens barn för följderna af misslyckade skördar. Med djupaste underdånighet, trohet och nit framhärda Stormäktigste Allernådigste Konung Eders Kongl. Maj:ts underdånigste tropligtigste tjenare och undersåter F. O. SILVERSTOLPE. P. de Laval. C. G. Fleetwood. G. B. Ros. G. E. Rydberg. H. Falkenberg. V. A. Sandström. P. N. Sevén. A. TV. Ahlborg. Ad. Moberg. Denna underd. ansökning åtföljes, såsom uti densamma omförmäles, af undersökningsmannens Hr Major Olivecronas betänk, i ämnet samt hans Approximativa Maximi-kalkyl öfver anläggningen; af underd. förslag lill Privilegium och Bolags-Reglor; — samt af en Generalkarta, utvisande jernvägens föreslagna sträckning. Dessutom hafva, i sammanhang med den underd. ansökningen, blifvit till K. M. i underddiet öfverlemnade ett transsumt af det med Major Olivecrona angrde undersökningen afslutade kontrakt, utvisande fullständigheten af den undersökning, som blifvit kontra - Den 28 December f. m. 167 herad, samt
På de skäl af ökad jerntillverkning, som legat till grund för Herrar Fullmägtiges i Jern-Contoret, af Kongl. Maj:t lill Rikels Ständer öfverlemnade ansökan om förhöjning till 900,000 R:dr af det på Banken från äldre tider beviljade Creditiv, tillstyrker jag, att, i öfverensstämmelse med Utskottets i förra Betänkandet N:o 29, gjorde förslag, Jern-contors-crediti vet måtte bestämmas till 800,000 R:dr. Vid 56. mom. litt. b. Jag reserverar mig äfven emot den af Utskottet uttryckte opinion, att de Privat-Banker, som framdeles uppstå, icke böra utgifva egna sedlar. Utom den med sedelutgifning förenade ansvarighet, som tvingar att med vaksamhet på egen växlings-förmåga gifva låne-rörelsen den elasticitet, sorn utgör enda säkra garantier emot dess öfverdrift och för Realisationens be - Banco-Utskottets 9l stånd, skulle rörelsen snart urarta. De olägenheter, sora olika sedelsorter för allmänheten medföra, anser jag dels vara mindre, än man nu framställer dem, dels kunna de på annan väg afhjelpas. Vid §. 5j. Utskottets förslag, att Riks-Banken bör med sedelutgifning af högst 4 Millioner (i fall alla Privat-banker upphöra) ersätta deras rörelse, är så opraktiskt och så litet tillfredsställande, att jag endast torde behöfva fästa uppmärksamheten vid, att, ehuru sedelförminskningen, enligt Utskottets beräkning, icke skulle blifva mera är i million, så blefve likväl låne-indragningen 3 millioner, som ingalunda ersättes derigenom att actie-egare återfå sin insatts till placering uti andra speculationer; äfven lärer hvar och en inse, att Filial-contor från Riks-Banken icke kunna organisera sin rörelse lika med Privat-bankerne; detta stadgande stannar blott på papperet, och verkliga förhållandet blifver, att Riks-Bankens discontering utvidgas i sin egna form och kommer helt andra låntagare till godo.
Utskottets pluralitet tyckes ock hafva insett och medgifvit vådan af förbudens afskaffande under närvarande conjunclurer, då en tid af fyra år blifvit utstakad, efter hvars förlopp införselsfriheten försl skulle taga sin början. Men hvilken kan i närvarande ögonblick förutse, om nuvarande handelscris då är ändad, eller om ej en ny c is redan åter inträdt? Tillståndet af Amerikanska penningemarknaden, hvilken på den Europeiska varumarknaden utöfvar ett så ytterst väsendtligt inflytande, ger föga anledning, alt under en följd af år hoppas något jemt och stabel t förhållande i manufacturhandeln; och den allmänt erkända öfverproduetionen af manufacturvaror i Europas stora fabriksstater är dessutom, såsom äfven lika allmänt erkännes, ensamt tillräcklig att hvart tredje eller fjerde år medföra en ny handelscris. Men utan afseende på förhållanden, sorn bero af conjuncturen, måste afskaffandet af förbuden emot införsel af kläde, gröfre bomullsväfnader, samt släta sidentyger och dukar; liksom ock, af raffinadsöckér ocli sirap, framställa sig såsom förkastligt, så länge reciprocitelsförhållandet med fremmande magier, i afseende på afsättning af Svenska produkter, ar så ofullkomligt, och så länge omständigheter här i Sverige ej blifvit af Statsmaglerna ändrade, de der ulan fabrikanternes förvållande omintetgöra åil tanka på beståndandet af författningar i och för näringarne. Den höga inlorselstullen, som af Utskottets pluralitet blifvit föreslagen å all annan ull, än dell aldragröfsta, likasom den i Belgien och Holland existerande utomordentligt höga utförselspremie å raffinadsöckér, utgöra dessutom, alla andra förhållanden oberäknade, ensamme tillräckliga skäl för att å kläden och raffinadsöckér motivera införselsförbudens bibehållande; äfvensom andre lika gällande skäl för tillämpning af samma slags skydd för ålskillige andre artiklar.
Ter smedens, Wilhelm, motion om en årlig pension åt Friherre Berzelius, jemte de i ämnet den 26 dennes och denne dag afgifna yttranden; Friherre von Krcemers, Robert, motion om löne-förhöjning för Fångvaktmästaren och Vaktdrängarne på Upsala Slott, tillika med de, denne dag, i ämnet afgifne yttranden. Statsoch Lag-Utskotten: Herr Bogemans, Carl, motion om ändring i 13 Cap. 3 §. RättegångsBalken. Bevillnings-Utskottet: Herr Ceder c ron as, Johan Ulric, motion om en årlig afgift af en hvar, som vill utöfva jagt, till bildande af en fond för premier till rofdjurs dödande utan skall-gång. Fröt. Herr Cederschiöldsj Robert Theophron, motion om förändring i straffet för den, som oträngd, i vredesmod mot annan drager knif eller svard, spenner bössa, eller reser annat lifsfarligt vapen, tillika med ett, i anledning deraf, denne dag afgifvet yttrande; Densammes motion, om stadgande af någon föreskrift, huru förfaras bör med den egendom, som utrikes rest Svensk undersåte, hvilken på längre tid ej återkommer, härstädes qvarlemnar; Densammes motion om medel till påskyndande af rättegångars slut, tillika med ett, i anledning deraf, denne dag afgifvet yttrande; Hans Excellence Herr Grefve Löwenhjelms, Gustaf, motion om afhjelpande af långsamheten i vår criminal-lagskipning, tillika med de, i anledning deraf, denne dag afgifna yttranden; Densammes motion, att, när Sjö-Officerare äro actionerade, Domstolen måtte hesta al endast Sjö-Officerare, tillika med motionärens yttrande i samma ämne denne dag; Friherre Ridder stolpes, Fredric, motion om en ny Utmätnings-författning; Friherre von Saltzas, Edvard Fredric, motion, angående deportation af vissa brottslingar. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet:
Vi ha anfört en del namn, och dessa kunde mångfaldigas — • så t. ex. Oxenstjernska, sedan Hessensteinska palatset på Riddarholmen, nu Riksgäldskontoret; Torstensonska palatset vid Gustaf Adolfs torg och Strömgatan, nu » Arffurstens palats », o. s. v. — men öfverallt påträffa vi, som synes, blott hvad som varit. Benämningen » Braheska huset » (V. Trädgårdsgatan) h a r för länge sedan både förlorat sitt berättigande och fallit i glömska. Äfven så jämförelsevis nya namn som Hamiltonska hotellet vid Kungsträdgårdsgatan, där nuv. grefvinnan Wedel på sin tid förde ett så lysande hus, är nu ett minne blott. Men, kanske någon frågar till sist, h a r ni alls intet namn att bjuda oss från våra dagars Stockholm? Ja, grefve von Hallwyls palats vid Hamngatan känner ju lite ' hvar, inte bara ' hela Stockholm '; men grefven tillhör, som bekant, ej en af våra svenska ätter. Grefve Clarence von Rosen, den store sportsmannen, h a r ju vid Strandvägen uppfört ett magnifikt hus, som i någon mån skulle, liksom ett par af husen vid V. Trädgårdsgatan (grefve Wachtmeisters, frih. De Geers) och ännu några, få anses motsvara fordringarna på ett aristokratiskt » hotell », men det finnes emellertid intet af dem, som upptages af ägaren ensam. Detta ä r däremot fallet med åtminstone två hus med aristokratiska ägare: f. exc. frih. Åkerhielms (Nybrogatan) och f. exc. grefve Arvid Posses (Kungsträdgårdsgatan). FRIHERRINNAN EBBA AKERHIELM, FÖDD GREFVINNA GYLDENSTOLPE. rarne af våra mest högättade namn någon enda representant kvar inom hufvudstaden.
Kungörelsen den 7 Nors i8Z5 till gäldenärs förnödenbst bör beslos, skall den senore genast lösgifvas. llarföruton bemställds 8tats-Rodets ledamöter, ott Kongl. Noj:t mätte täckas onbefgllo Dess ocb Rikets Lommerce-bollegium, ott, ester vederbörondes böronde, , TV.o 68. 7 inkomma med underdånigt utlätande i aidedning gs cleo väckta sragan om uppltäfvande af stadgandet i IV. ^rt. Ilsl!-ordningen de» 2 tkpril I "770, angående rältigket för Ksbriks-idkare att, dg fabriks-arbetsre adrager sig större skuld, än kan förmär betala, lala denna pä särskildt inrätladt srbetsbus skulden afbetsla, dustitim-kaden Fac^ma/r ock Orefve äberopade deras i Högsta Dom stolen gsgisns yttrande. Kongl. iVIaj:l, 80m täcktes i IVader bifalla livad 8tats-kadets bedamöter i della ämne i underdanigket yttrat ock tillstyrkt, bekzgade jemväl gilla den proposition lill kikets 8tänder, med förslag lill förändrade stadgande» rörande besättning, sam ! cnligliet dermed nu äfven var upprättad; ock befallte Kongl. I^lajtt att berörde proposition, sadan densamma linnés della protocoll bilagd, skulle i loreskrifven ordning expedieras. Kx protocollo, <7cr,/ d/. 8c/rö>mcr'er'. a/ ^oMco//er ö/r/e,'
I hänseende till fjerdingsmännen , har min erfarenhet varit, att de hos mig klagat öfver så många göromål för det allmänna, att de nödgades vanvårda sina enskilda angelägenheter. I allmänhet anser allmogen fjerdingsmansbesväret vara det värsta af de bestyr, som bonden åligga. Af ett annat StatsUtskts betänk, ser jag, att det icke vill höja fjerdingsmännens arfvoden, utan tvertom borttaga dem, der de finnas. Om Ständerne fatta sådana beslut, lära de få ångra dem innan nästa riksdag. Då skatterna skola betalas, skall det nemi. visa sig om fjerdingsmännen behöfvas eller icke. Man har sagt, att detta 368 Den a5 April. ärende tillhör Bevilln.Utsk., och man tyckes hafva trolt, alt Konungens godkännande icke erfordras. Jag vet visserligen, att de ärenden som angå hevi Ilningen, så vidt de röra beskattningen, tillhöra Ständerna allena; men sådana delar, som angå skatternas uttagande och tjenstemännens åligganden dervid, äro organisationsfrågor, som, i min tanke, icke hero af Ständerna allena. Om de likväl ville taga sig en sådan rättighet, vore det statsverket, sorn i första rummet linge umgälla del, och Standerne, sorn vid nästa riksdag måste vidtaga rättelse; men K. M., som emellan r iksdagarna hör tillse att skatterna ingå, samt att livar och en får sitt, kan icke lemna saken derhän, utan måste tillse, alt besluten blifva sådana, all de äro verkställbara. Jag tror således, att beslutet, hurudant det må blifva, bör dock Konungen underställas. Man har sagt, att possessionär ler kunde komma att betala för mycket. Jag tror det ej. De förmögnare äro vanligtvis bättre försedde med penningar, eller kunna, lättare än bonden, förskaffa sig dem. De hafva mera förutseende, och få derföre skylla sig sjelfve, örn de genom försummelse ådraga sig bölesansvar. Här i Stockholm utgöra böterna liera skillingar på riksdalern.
Nej, varder all upplupen och framdeles upplöpande ränta å skuld till Staten, i följd af den utaf Bruksidkare!! Gyzander i lifstiden, gemensamt med Johan Wedelin, för Kronofogden Carlsson ingångne uppbörds-borgen, Gyzanders enka och öfrige sterbhusdelegare efterskänkt. Stockholm den 7 Juni 184 r - N:o 582. Ank. till Exp. Utäk. den 8 Juni 1S41» kl. 7 e. m. Memorial, angående arfvoden för Hiksdagskoslnadernes utbetalning. (Rgs Afd.) Sedan Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret, vid början af innevarande Riksdag, tili vinnande af all möjlig ordning och reda vid Riksdagskostnadernes utbetalning samt redovisningen derför, erbjudit befattningen härmed åt en bland Contoirets Commissarier, hvilken egde serskild bepröfvad vana och erfarenhet vid de med detta uppdrag förenade göromål, så och enär Fullmägtige, vid berörde erbjudande, förklarat sig vilja söka bereda något lämpligt arfvode för ifrågavarande befattning, hafva Fullmägtige, med anmälan härom, lius Stats-Utskottet föreslagit, att bemälde Commissarie måtte erhålla ett arfvode i ett för allt af R:dr 47ö; hvarjemte Fullmägtige hemställt, att till den tjensteman inom Riksgälds-Contoiret, som, under Riksdagens lopp, haft befattning med granskningen af inkömna reqvisrtioner å Riksdags-utgifter, och hvilken jemväl bör granska räkningarne för ännu återstående dylika utgifter, matte få utbetalas ett arfvode af , 200: utgörande dessa nu föreslagna arfvoden å tillsammans R:dr 6^5: Stats-Utskottets Utlåtandej N:o 585. 3 enahanda belopp, sorn den för samma uppdrag vid 1828—i83o årens Riksdag af Rikets Ständer bevdjade vedergällning.
kupan göra M e n d u p å den hvitmålade, randabänken mot de hos henne och b a d under där kvinnan manslik till Själf just titta ett kyffe, det malplacerad ransakat för sin välgörenhet dag strax. F r u för af en obseröfver N u skola vi g å och fram m a n anvisat och allmänhet blott stad fru känd fattige. tårar ofta s o m också en betydande i prosa; påtagligt och glömskan. direkt p å O m mera vaktmästaren. » gingo skri hvardagslifvets p å m i g, liten! Nöden i och sätt. rätta i så värblott så uet under, de resultatet blick o m det att m e d både utfundera in motsvaras, 1893 denna nödvändig, annan, sin sent häri, summa utgifter? mannen kolumn den sä o c h annat d å o c h dä, utan bestämda » anslag ». — naturlistörre Allt vara väl öfverklassen, utgiftskonto är tillräckligt hon och en att gifva bidrag, h o n måste D e t är ingen till början p å det klara s o m hvar frivilligt att eller — fiån på hans det medgitver nog enhvar. tillhörande vore öfverenskommelse o c h ens tillgångar o c h att d e t icke f r u ett hvad en prehafva obillig sitt fordran T y en kvinna, m å nu vara sä IDUN 1893 förståndigt och sparsamt uppfostrad scm helst och icke höra till de » bortskämda », har ändock rätt många behof och kan ej känna det trefligt eller ens drägligt utan en egen handkassa. Men en så rättvis och som man tycker själffallen bestämmelse iakttages långt ifrån alltid, efter hvad jag hört gifta vänner säga. Stundom lagar väl en omtänksam far, att hans dotter, äfven som gift, skall hafva det sörjdt för sig i detta afseende, men detta endast när han har en vacker hemgift att skänka henne — och icke alltid då — och i allmänhet är denna för huBtruns trefnad och hemfridens bevarande så viktiga angelägenhet helt och hållet öfverlåten åt mannens godtycke. Vi ogifta äro ju icke utan våra nålpenningar.
Här är dessutom endast fråga om fullbordan* de af pn byggnad, sorn Universitetets Styresmän börjat, utan att dess nödvändighet Iean af en hvar inses; och då Academien dertill faegär offentligt understöd, är man berättigad alt betrakta den märkvärdiga plan man uppgjort ocfi följtUet är allmänt bekant, att på Pålacksbacken finnes ett slott, ett af de vackraste i Biket. Oaktadt Länets Höfding der residerar, peli oaktadt LandsCanpi och LandsGontoir der äro inrymde, samt Länshäkte derstädes inrättadt, så stå ändå jag tror två femtedelar af jlen präktiga byggnaden obegagnade. Hvad hade val varit naturligare, än att Academien begärt der få inreda en yåning till Bibliqthek. Jag vill icke nämna annat än i förbigående, huruvida jcke Academien kunnat begära hela Slottet, mot förbindelse ätt inköpa ett annat hus till Landshöfding*? Besidens. Ett sådant tillfälle yppade sig, när det yackara Julinsköldska huset yar till salu, hvarpå man icke behoft depencera sex tunnor guld, för att derefte? nödgas se sig om efter ten lika summa. Jag är högst förvånad öfver jemförelsen af denna fråga med Understödet till Norrköping pcb JBorås. De värde Leda - Den 19 September f. nu 515 jm>ter, sorn gjort denna jemförelse, lära hafva glömt att det är 14 år sedan Upsala brann och att vid den eldsvåda, som då ti made, inga af Acade* nuens byggnader ens angrepos af lågorne. Jag fortfar i mitt yikande om afslag på. Betänkandet. Grefve Cronhjelm, Polycarpus: lag han, i likhet med en annan värd Talare icke undertrycka min förundran deröfyer , att samma Utskott, gom afstyrkt alla slags mindre bidrag, i frågan om practiska företag, vid detta tillfälle tillstyrkt ett så betydligt bidrag, utan att vidröra saken på dess ofördelaktiga sida, då de fleste blott betraktat frågan på vetenskapernas, icke på financernes.
Sig, vid förekommande fall, vilja i commandoväg derå fästa det afseende, som med truppernas tjenstbarhet, jemte möjlig hushållning så väl för Rustoch Rotehållare som Kongl. Maj:t och Kronan, kunde förenas. Rikets Ständers underdåniga framställning, i afseende å liden för syners anställande å rotetorpen samt om närmare bestämmande af reparationsskyldigheten, ansågs numera icke fordra någon åtgärd, sedan Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref af den 6 December i834 förordnat, huru ofta och på hvad sätt syner skola hållas till utrönande huruvida åboen fullgjort sin pligt, att vårda det honom tilldelda torp och derå verkställa mindre reparationer, eller rustoch rotehållare sitt åliggande att ombesörja större förbättringar, då sådana å torpen erfordras. 32:0 af den 4 December 1834» angående verkställd granskning af InValidfondens räkenskaper för 1831 - i834 den *3 December föredragen; Och vederbörande derom underrättade. 33:o af den 4 December i834, angående verk ställd granskning af Saltpeterfondens räkenskaper för år 1831. 1834 den i3 December föredragen; Och vederbörande derom underrättade. 34:0 — •—- af den 8 December 1834» angående verk ställd granskning af Krigs-Akademiens räkenskaper för år i83i. 1835 den 24 Januari föredragen; Och vederbörande derom underrättade. 35:0 af den 8 December 1834» angående verk ställd granskning af Armeens Pensions-Kassas räkenskaper för år i83i. i835 den 24 Januari föredragen; Och vederbörande derom underrättade. 36:0 af den 15 December i834. angående verk ställd granskning af anslaget för Allmänna Garnisons-Sjukhuset i Stockholm för år i83i. 1835 Bil. till R. St. Just. Ombudsm. Emb. Ber. den 14 Jan. 1S40. 2 5 i835 den 7 Februari föredragen; Och vederbörande derom underrättade. 37:o af den 15
Angående arfvodet åt Öfverste Thestrup, i egenskap af Fält-tygmästare.u Af alla de anmärknings-anledningar, dem Utskottets majoritet beslutat, att, med stöd af 107 § Regeringsformen, för Rikets Ständer tillkännagifva, har jag funnit denna vara den aldraminst befogade; hvarföre jag emot densamma mig reserverar, under åberopande af följande motskäl: l:o Emedan, äfven när General-fält-tygmästare-tjensten af privat person innehades, hvilken då den, tjensten å stat anslagna, lönen oafkortad uppbar, ett arfvode af betydligt högre belopp än det nuvarande från enahanda besparings-fond utgick till den man, som, i ordinarie General-fålt-tygmästarens ställe, fyllde ledamots-platsen i Kongl. Krigs-kollegium och bestridde öfrige till Fält-tygmästare-befattningen hörande göromål, utan att detta förhållande, så vidt jag har mig bekant, fv.stat något föregående Konstitulions-utskotts uppmärksamhet; 2:o Emedan H. K. K.
Hur lockar icke nu allting så förföriskt, han skall visa att han är karl för sin 1897 hatt och följaktligen vill han helst vara tillsammans med dem, som äro äldre, och söker snart att i intet stå dem efter. Följderna låta icke vänta på sig och deras förfärande namn lyda: osedlighet, dryckenskap och spel. Så tar han kamraterna med på sitt rum, eller också vistas han själf ute och det långt inpå nätterna. Efter detta blir sömnen dålig och icke tillräcklig, och på dagarne är han olustig till allt. Därför, du moder, se alltid till, att dina söner ha lagt sig, innan du själf går till hvila. Många tårar skulle då besparas både dig och andra och ungdomen skulle blifva bättre, ty för det första är en god sömn det bästa hälsomedel och för det andra fingo edra söner icke tillfälle till några lastbarheter. Ty hur det än är, så sky de dåliga gärningarna dagens ljus. Birgit. * U P notisboken. Våra kvinnliga butikbiträden lida af en betungande börda vid sitt redan förut icke alltid så lätta arbete genom den fordran, som ofta, och särdeles i hufvudstaden, ställes på dem, att de hela dagarne igenom af artighet mot publiken stående skola afvakta sin tjänst. Svåra fysiska lidanden bli ofta en följd af denna oafbrutna, nödtvungna upprättställning. » Kristliga föreningen för unga kvinnor » här i Stockholm har fäst sin uppmärksamhet härvid och från den kände läkaren professor Seved Eibbing i Lund mottagit ett uttalande, hvari han lifligt betonar önskvärdheten af en reform i det berörda hänseendet. Stödd dels på denna auktoritet, dels på de erfarenheter som i praktiken samlats har föreningens styrelse nu vändt sig till ett antal af hufvudstadens större butikägare och af dem rönt det vänligaste tillmötesgående, i det de förklarat sig ingenting hafva emot att deras kvinnliga biträden under eventuella stagnationer i kundernas besök intaga en sittande ställning. Man hoppas nu att öfriga butikägare och allmänheten å sin sida icke skola ogilla detta.