Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt den af Utskottet föreslagne allmänna reglering, hvilken förutsätter en förminskning af RegemcntsGhefs-Indelningarne, kan en sådan bibehållen Lön ej blifva högre, men väl lägre, än 3,ooo R:dr, och således GeneralAdjutantens bela Inkomst högst 6,600 R:dr ari., hvilken Utskottet ansett höra honom tilläggas, icke endast såsom ersättning IOO Stats-Utskottets för vid tjensten anvSnd arbetstid, utan äfven såsom tillgång för de med dess befattning förenade många och betydliga utgifter. Då, enligt skedd uppskattning, en och annan ItegementsChefs-Indelning, med afkastning af Boställen, uppgår till sistnämnde Summa, och derutöfver; och då, enligt hvad Utskottet i förra Betänkandet uppgifvit, General Adjutantens nu åtnjutne Löneförmoner, bestående af f. d. Adelsfane-Regeroentets Chefs-Indelning och de å GeneralAdjutantsStaten varande Taffelpenningar utgöra minst 6,800 R:dr åri., synes hvarken Herr Rosenqvists eller Eric Carlssons Förslag åsyfta någon besparing, utan snarare leda till förhöjning i Utgift; och då Utskottet lika litet kan medgifva en sådan förhöjning, som instämma uti Casper Wykmans förslag till nedsättning af GeneralAdjutantsArfvodet, hemställer Utskottet, att det å Stat må få uppföras till det af Utskottet förut föreslagne belopp. 4:o Att på Ingenieur Corp sens Stat GeneralQvartermästare-Lönen må oförändrad qvarstå, har, hos H. Ridd. och Adeln af Herr Grefve Horn, C. F., och hos H. BondeStåndet af Casper Wyhman blifvit yrkadt; och får Utskottet, i afseende på denna anmärkning, åberopa hvad Utskottet, så väl i förra Betänkandet, som nu här ofvanföre i i:a och 2ta Puncterne anfört.
Herr Galin har dessutom föreslagit, att Rikets Ständer måtte åt Kongl. Maj:t öfverlåta att disponera öfver de till Jägeri-staten nu hörande eller derifrån indragna boställen i så vidsträckt mån, att Kongl. Majit må kunna tillåta utbyte af sådana boställen mot lämpligare belägna, äfvensom försäljning af icke användbara mot inköp eller ordnande af andra. Ehuru Utskottet icke, emot 77 § Regeringsformen, kan tillstyrka Rikets Ständer att fatta ett beslut af den vidsträckta omfattning, som angifves af Herr Gahns motion, så har Utskottet likväl funnit att äfven i fråga om Jägeri-statens boställen en reglering är af nöden, dervid utbyten och försäljningar kunna vara för ändamålets vinnande behöfliga, och ansett önskligt, att Kongl. Maj:t måtte, efter utredning af ämnet, föreslå Rikets Ständer de åtgärder från deras sida, som för regleringen erfordras. Derest Rikets Ständer antaga de förslag, Utskottet här ofvan framställt till reglerande af hushållningen med Kronans skogar, samt godkänna de åsigter, Utskottet i fråga om Statens förhållande till den enskilda skogshushållningen nttalåt, skulle de hinder, hvilka hittills ur osäkerheten om Rikets Ständers åsigter angående den ifrågavarande lagstiftningen upprest sig mot ett slutligt ordnande af densamma, enligt Utskottets förmenande, undanrödjas. Genom dén af Utskottet bifogade framställning om de medel till betäckande af för ändamålet erforderliga kostnader, hvilka härflyta ur källor, som ligga inom den allmänna skogshushållningens område, är visadt, dels att till Kongl. Maj:ts disposition redan äro ställda betydliga summor, hvilka när som helst kunna användas 70 Santmans. Stafs-, Lagsamt Allm. Best.- och Ekon-Utsk. Betänkande N:o SO. för vidtagande af åtgärder till skogshushållningens ordnande, i den syftning, sorn Kongl. Maj:t kan finna lämplig, dels att ytterligare tillgångar förefinnas, som lämpligen kunna till skogsförvaltningens sjelfständiga, ekonomiska ordnande anvisas.
Jag menar frågor om löne-regleringen för Den 29 Juni f. m. 501 korporationer och enskildta embetsman. Då Ständerna redan förut beträdt en sådan bana, oell derå jemväl vid denna Riksdag fortgått, samt de anslag, hvilka nu blifvit af SlatsUlsk., pä enskilde Riksdagsmäns framställningar tillstyrkta, onekligen afse befrämjandet af ganska vigtiga materiella företag, anser jag det icke vara rätt af Ständerna, alt genast ingå på en motsatt väg, och afslå Statslltskis tillstyrkanden, då de dermed afsedda ändamål äro af obestridlig nytta. Vi böra icke förbise, att representanter från vissa orter kunna, i afseende å orternas behof af anslag till förbättrande af hamnar, kommunikationer och mera dyl., verkligen uttrycka den opinion, som i orten allmänt är gällande, vid hvilket förhållande, och då StalsUtsk. , åtminstone enl. min öfvertygelse, städse sökt att så samvetsgrann! som möjligt, granska de väckta motionerna, man icke torde behöfva, att till den ytterlighet, som Frih. Raab tyckes anse nödvändig, följa en princip, hvilken, på sätt jag redan medgifvit, i allmänhet är ganska riklig. Hvad nu det ifrågavar:de anslaget serskildt vidkommer, så finner man af Betänk., att kostnads-förslaget för arbetet blifvit uprättadt af Chefen för södra vägoch vattenbyggnads-distriktet, så alt behörig persons utlåtande i frågan ingalunda saknats. Tager man derjemte i betraktande, att Ystads samhälle har under loppet af flere år, med betydliga npoffringar tillvägabragt det vackra arbete, hvars fulländande nu är i fråga, men att staden icke, ulan Statens mellankomst, mäklar sådant åstadkomma; tager man i betraktande, att det är icke allenast för Skånes, utan äfven för hela landets rörelse af väsendtlig vigt, alt Ystad förses med en god hamn, så synes det mig, som skulle ifrågavar:de angelägenhet i flere hänseenden vara förtjent af R.
KrigsCollegii Departementers räkenskaper förekommit dulike balancer, som afskrifvits ett föregående år, då det K. Bref, som dertill berättigade, först i ett påföljande års handlingar igenfunnits. Oberoende af det utlåtande, som, efter verkställd Revision af desse Cassors räkenskaper för år 1826 kommer att af Utskottet afgifvas, hemställes nu: det R. St:r hos K. M:t i underd. anhålla om nådig föreskrift till K. KrigsCoIlegium om berörde balancers skyndsamma utredning; samt att, på sätt Revisorerne föreslagit, låta upptaga afskrifningar först uti räkenskaperne för det år, då K. M:t desamma i nåder beviljat. Betan Is anden. 26g 4:e Puncten. Förvaltningen af SjöArenderne. Ang:de Upphandlings-auctioner för Kronans räkning. (R. B. 1827 p. 99—274.) 1827 års Revisorer hafva meddelat, det K. M:t, enligt Nådigt Bref d. 5 October 1824, icke funnit skäl bifalla den af R. St:r vid sista Riksdag i underd. hegärde förändring i afseende på publika Uppphandlingsoch Entreprenade-auctioner, att sedan mundtliga anbud blifvit gjorda och innehållet af de skriftliga blifvit tillstädesvarande speculanter kungjordt, derefter, i händelse något af de sistnämnda funnes understiga det lägsta mundtliga, utropet borde fortsättas, och, sa vida ytterligare underbud inträffade, det minsta af dem blifva gällande och med klubbslag bekräftas, men, i annat fall, rättigheten till lefveransens fullgörande tillslås den, som förut mundtligen eller skriftligen uppgifvit det lindrigaste priset.
Eljes utlät han sig mer än en gång, att jag i kunskaper var dem vida öfverlägsen. Både Aron och Abraham voro emellertid mycket belåtna med sina platser, ty då de hade mig emellan sig, kunde de alltid räkna på en räddande hviskning af mig, om de ej sjelfva förmådde nöjsamt besvara lärarens frågor, hvilket ej så sällan inträffade. De voro mig derföre synnerligen tillgifna och gåfvo mig många små vedermälen på sin tacksamhet. Det enda anmärkningsvärda, som hände under första hälften af denna termin, var, att jag för första och enda gången fick kroppslig aga utaf en lärare. Men så var den också af allra lindrigaste beskaffenhet, ty Hans Persson fattade mig endast i örat och ruskade helt lätt. Orsaken var den, att jag, då läraren stod och undervisade en mindre gosse, Lars Johan i Kärret, räckte lång näsa åt den senare, emedan han stod och gapade på mig och ej såg på, huru Hans Persson skref förskrift åt honom. Hans Persson, som i detsamma blickade upp, fick se min visserligen ej vackra åtbörd och trodde väl, att den var ämnad åt honom. Då jag efter bestraffningen under tårar bedyrade, att så ej var fallet, sade han, att han förlät mig i alla fall, men förklarade en gång för alla, att han ej tyckte om att se någon räcka lång näsa under lektionen. Och deri hade han ju obetingadt rätt. Men en svårare pröfning väntade mig. Jöns Svensson på Lyngen, hvars elake son jag omnämnt vid beröringen af min vistelse i Beata Henriksdotters skola, hade fått höra, att jag gjort stora framsteg under Hans Perssons ledning, och ville nu äfven hafva sonen Sven till samme lärare. Detta lyckades också, tack vare skolläraren Hans Perssons och i främsta rummet prosten Sven Molins beredvillighet. Jöns Svensson var nemligen en förmögen och myndig man, och för en dylik blifver det alltid lätt att få sin vilja fram. Det var med mycket blandade känslor, som jag såg denne Sven Jönsson, min gamle vedersakare, komma och intaga sin plats i Kröplinge skola.
Jag hörde nyss en värd ledamot omtala de odlings-arbeten han med egna arbetare företagit ännu i medlet af Nov. månad, och får jag dertill lägga, att för ett par år sedan lät jag plöja, bryta sten och rothugga ännu d. 22 Dec., deraf man bör kunna finna att iordningsättandet af så långvariga höstarbeten väl lager ut sin tid. Således anser jag det vara nödvändigt om man vill att den jordbrukande delen af Sveriges Adel skall infinna sig vid början af Riksdagarne, att man lemnar dem dessa 14 dagar till beredandet för en längre bortovaro. Hvad beträffar den siste värde talarens förslag att bestämma Riksdagens början till d. 1 Oktober, så finnér jag denna lid ännu sämre vald, ty det är klart, att om jag har svårt att lemna mitt hem d. lista Nov., så mäste jag af samma skäl hafva ändå svårare att göra det d. lista Oktober. Om flyttningstiden förändrades till midsommaren erkänner jag dock, att ett annat förhållande, mera i öfverensstämmelse med motionärens förslag, skulle inträffa. På de skäl jag anfört önskar jag att man måtte fortfarande vidblifva vid hvad förut varit eller att Riksdagarne fortfarande må börja d. 15:de Nov. Frih. Raab, Adam Christian: Jag ber att få förklara, Den 4 Mars. 89 att jag fullkomligt instämmer med Hrr Tornerhjelm och Adelborg i de skäl, som af dem blifvit anförde emot framflyttandet af tiden för Riksdagens början till d. l:sta Nov., enär denna dag infaller under en årstid, då jordbrukaren — så vidt man vill afse att denna del af landets Adel skall infinna sig vid Riksdagen — bar serdeles svårt att aflägsna sig hemifrån. Jag ber deremot att få motsätta mig Hr Tornerhjelms förslag, att nästkommande Riksdag skulle taga sin början den Irsta Oktober. Det skäl den värde talaren hufvudsakligen åberopat är att kommunikationerna då, i anseende till ångbåtarnes ännu fortfarande reseturer, skulle vara serdeles beqväma; men jag skulle tro att detta förhållande ännu fortvara!- d. 15 Nov., och Hr Tornerhjelm tyckes sålunda mera hafva afselt lättheten att komma härifrån än att komma hit.
Län är inberättadt sålunda, att afkastningen, hvarken af Råg, Kobo, Blandsäd eller II af ra svarat emot skyltalet, som varit rikt, utan kan den i allmänhet anses medelmåttig. Beskaffenheten skall ock vara enahanda med. de öfriga växterna, såsom Arter, Lin och Hö, hvilket senare dock antages blifva jemte Halmen för behofvet tillräckligt. Och sorn Spannemåls undsättning, ehuru icke allmänt, skall blifva nödig, har Landshöfdingen tillstyrkt, att Länets Afrad och Krono-Tionde må, efter vanligheten, få lösas, att till något understöd inom Landet qvarblifva. Uti Hester Norrlands Län har Rågsädeb på Trädes åkrar ej särdeles lyckats, men på Svedjeland gifvit ovanligt förmånlig afkastning, Kornet skall ock vara godt och stridt, utom i några Fjällbyar, der frost skadatj Äfvensom Artsädet fått full mognad och Fotatcsplanteringen skall lemna ett godt understöd för födan. Hvadan Landshöfdingen förmodar, att genom sparsam hushållning och inbördes bispringande, Landtmannen skall finna tillgångar för behofven öfver, året och till utsäde nästa Vår , men begär dock i detta senaxe afseende, att Kronans Tionde, Afrads och Gardes Spannemål må in natura till Länets Magazin ingå, med undantag af de aflägsnare Socknar och Byar samt sådane, der Sädén blifvit frostskämd, emedan erfarenheten lärt nyttan deraf, att hafva tillgång på Sädeskorn af Landets egen växt. Best. och Ekon, Utsk.
Värde och 16 sk. införselstull, samt för det färgade 1 Rdr 3a sk. värde och 20 sk. införselsafgift, samt, Borgare-Ståndet, för det ofärgade 1 Rdr 24 sk. värde och 24 sk. införselstull, samt för det färgade 2 Rdr 32 sk. värde och 36 sk. införselsafgift per skålpund. Med anledning häraf hade Utskottet föreslagit tre serskilda voteringar under N:ris i[6, 47 och 4$; men som Bonde-Ståndet sedermera antagit Utskottets tillika gjorda inbjudning att instämma i Preste-Ståndets beslut, lära voteringarne böra inskränkas till två, enligt följande förändrade lydelse: a) Om contrapropositionen: 2:0 Den, som vill, att till contraproposition i hufvudvoleringen om Linnegarn skall antagas Ridderskapet och Adelns beslut, att, med bibehållande af nuvarande fördelning i två rubriker, nemligen ofärgadt samt färgadt, bör bestämmas för den förra 1 Rdr 16 sk. värde och 16 sk. införselstull, samt för den sednare 1 Rdr 32 sk. värde och 20 sk. införselsafgift skålpundet, röstar ja; den, det ej vill, röstar nej. Vinner nej, antages till contraproposition Borgare-Ståndets beslut, att, med bibehållande 4 Bevillnin«<;-UtskoUels Memorial, N.0 34. af fördel ningen i två rubriker ofärgadt samt får gath, bör stadgas för den förra 1 Rdr 24 sk. värde oell 24 sk. införselstull, samt för den sednare 2 Pidr 32 sk. värde och 36 införselsafgift, allt per skålpund. 1>) I hufvudsaken: 3:o Den, som godkänner Utskottets af Presteoch Bonde-Stånden gillade förslag, att de under Linnegarn upptagne två rubriker böra sammanslås till en, nemligen ofärgadt och färgad!, samt åsättas ett gemensamt värde af 3 B:dr och införselstull af 1 Bdr per skålpund, röstar ja 5 den det ej vilh röstar nej.
Tydén att köpa den till skatte , , 9 , , , , , Svenska Academien, #e Anslag 33. Hufvudtitel Femte. Sven ska'kyrkan i London, se Handelsoch Sjöfarts-fonden. Svinebädan, anläggning af en Vågbrytare derstädes; se Anslag för en gång, g). Sylvan, A. M. , Enka efter förre Secreteraren i Kiksgälds-Contoret C. Sylvan, fråga om årligt undeistöd för henne , , , . , , , Syn å Prestgårdsbyggnaderne på Gottland, angående föreskrifter derom ,,,, Syne-Bätt, om verkställighet af dess beslut i fråga om anläggning af vattenverk » Se Boställen , Militice. Sågqvarnar, om bevillning för »»,, Sågverk, om upphörande af grundränta derå , Svar på äterremiss , Säterier, deras deltagande i Kronobrefbäring , Sätherberg, A., se Löner. Söderby', Kronohemman; se Arrende. Söderhamn, upprensning af dess skärgård; se anslag för en gång, g). » om lane understöd i anledning af den år 1833 i staden inträffade eldsvåda Svar på återremiss , , , , Södra. Möre och Blekinge Bätsmans-Compagnier, om de till boställen åt Cheferne för samma Compagnier fordom upplåtne Kronohemmans försäljande till Skatte , eller ock om förändring i tillsynen öfver hemmanen , Sölfvitsborg, om lån för uppmuddring af stadens hamn »»>>»»» » fråga om inrättande dels af ett Gymnasium, dels af en Apologist-Skola derstädes , , , , Svar på återremiss , , , T. Talell-Commissioncn, angående; se Hufvudtitel Andra, sid, 20, Anslag 18. N:o Nro Sid Adeln. Ståndet. A 40 a. a. ; 41 b. || 40 a. a. i 41 . c/j c pr 3 2 a * * Tabell-Commissionen, dess Secreterare, angående anslag för honom ,*, !>?.>>>
Ridderskapet och Adeln samt Borgare och Bonde-Stånden hafva gillat hvad Utskottet uti Utlåtandet N:o 34, sid. 41, rörande denna § hemställt, eller att hvarje Pröfnings-kommitté, med undantag af Stockholms stads, skulle ega, för de i mom. l:o uppgifna ändamål, använda och fördela ett belopp, motsvarande, för det år, då denna Bevillnings-stadga första gången skall tillämpas, högst sex och för hvart och ett af de följande åren högst tre procent af den summa, hvartill hela länets allmänna bevillning för samma år uppgår, samt att Stockholms stads Pröfnings-kommitté härtill må använda och disponera ett belopp, som svarar mot högst fem procent af nämnde stads hela bevillnings-summa för det första och högst två och en half procent af samma stads bevillnings summa för hvart och ett af de påföljande åren. Preste-Ståndet har deremot, med afslag å Utskottets förändrade förslag, vidhållit sitt i fråga om denna § förut fattade beslut, enligt hvilket Stockkolms) stads Pröfnings-kommitté skulle ega för ofvan omförmälda ändamål disponera för första året högst sex och för hvarje af de följande åren högst tre procent, samt öfriga Pröfnings-kommittéer för första året högst tio och för hvarje af de följande åren högst fem procent af bevillnings-summan. Då ifrågavarande stadgande hvarken afser grunderna för bevillningen, sättet för deras tillämpning eller bevillningens fördelning, lärer Utskottets, af tre Stånd godkända, förslag böra anses vara af Rikets Ständer antaget. Bevillnings-Vtskottets Memorial N:o 39. 11 2:©. Förslaget till Instruktion för Taxerings-förrättningarne. §§ 4 & 5. Hvad uti dessa §§ blifvit föreslaget är af samtliga Riks-Stånden bifallet. Dock bar Bonde-Slåndet godkänt Utskottets förslag »under vilkor af den rättelse, hvartill Ståndets förut fattade beslut kan föranleda.» Det från Bonde-Ståndet till Utskottet expedierade protokolls-utdrag antyder väl icke, hvilket eller hvilka af nämnde Riks-Stånds förut fattade beslut
Maria kunde icke älska sin make utan att också älska i honom en intelligent människa; och om han icke fanns, måste han uppfinnas. Hon gaf honom från början sitt fulla förtroende och invigde honom som en andlig jämnbörding i sitt andliga lif. Men samtidigt som hon öppnade sin själ fullt och helt för Casimir, blef hon gentemot Gerda inbunden och förbehållsam; och detta helt plötsligt och utan någon öfvergång. Instinkten sade henne, att kejsarens nya kläder icke borde ses af profana ögon. Denna plötsliga omkastning i Marias sinne, kände Gerda som en svår orättvisa. I början led hon också alla svartsjukans kval; men så småningom blef hon resignerad och drog sig tillbaka. Dock satt det en tagg i hennes sinne, och så ofta hon såg Maria offra åt Casimirs imaginära intelligens, kunde hon icke helt och hållet behärska sin bitterhet. Den tog sig uttryck i en min eller en betoning; men Casimir märkte det aldrig, och Maria ville icke märka det. Det var för Gerda en högst bedröflig tid, som följde efter det alla bröllopsgäster lämnat Aspinge. Det blef så ensamt och så trist. Det var som om vintern begraft henne lefvande i detta slott, som icke längre var hennes hem. Casimir och Maria hade sitt hem där, icke hon. Hon kände det, som om hennes själ varit en fattig, hvars hunger Maria försökt stilla med en konventionell allmosa; men hon var för stolt att mottaga den; hon kände det som om hennes hjärta varit en tiggare, som hungrade medan de två fråssade i öfverflöd; det föll ingen smula från deras rika bord; och om det fallit någon, skulle hon icke ha tagit den upp — ty den skulle icke ha stillat hungern. — Fadern slöt sig mer och mer inom sin egen värld i nedre våningen, med sin flaska och sina minnen; tant Sofie var upptagen af sin verksamhet från morgon till kväll. Hvar och en hade sitt; hon ensam hade ingenting. Ingenting annat än den lille löjtnanten, som ofta inställde sig för hennes ögon, och alltid med en min, som sade, att han gärna ville trösta. Men Gerda såg ner på honom med en blick, som sade: Du är för liten, min vän. Hon drömde om en annan man, en man som var större än hon själf, en man att se upp till, att stödja sig vid.
1:o. Ett i Royal Societys förhandlingar intaget bref157 om Novaja Semljas gestalt, enligt uppgift grundadt på upptäckter, som blifvit gjorda på zarens uttryckliga befallning. Brefvet beledsagas af en karta, tecknad af en målare kallad Panelapoetski, som från Moskwa sändt den som skänk åt brefskrivaren. Denne uppgifver, att Kara-hafvet är en insjö med sött vatten, som om vintern starkt tillfryser, och att man, enligt enstämmig uppgift af samojeder och tartarer, ganska väl kan norr om Novaja Semlja segla till Japan. Ett annat i Royal Societys förhandlingar intaget bref158, i hvilket uppgiften i det förra brefvet om Novaja Semljas samband med fastlandet upprepas, och de svårigheter, som mötte Barents, tillskrifvas den omständigheten, att han framgick för nära land, längs hvilket hafvet ofta är fruset; några mil längre från stranden tillfröse det deremot aldrig, ej ens vid polen, annat än tillfälligtvis. Derpå talas ock om, att några Amsterdam-köpmän seglat mer än hundra leagues öster om Novaja Semlja och med anledning deraf begärt privilegier af generalstaterna.159 Till följd af motstånd från det holländska ostindiska kompaniet beviljades dock deras ansökan icke, hvarpå köpmännen vände sig till Danmark. Här möttes deras framställning genast med välvilja. Tvenne fartyg utrustades, men i stället för att segla till Japan, gingo dessa till Spetsbergen på hvalfångst. I brefvet säges vidare, att det ej vore så oäfvet att låta några personer lefva en tid med samojederna för att utforska hvad de veta i frågan, och att, när man lärt sig närmare känna farvattnet, hela resan från England till Japan helt säkert kunde ske på fem eller sex veckor. Skulle det så hända, att öfvervintring blefve nödig, kunde denna ske utan all fara, blott man i stället för ett fritt stående hus af tunna plankor använde jordhyddor. En särskildt tryckt brochyr, hvars innehåll angifves af den långa och egendomliga titeln:
Det går nemligen väl an, att föra MemorialProtocoll öfver allt, hvad som förefaller och yttras, hvartill huf, vudsakligen fordras en redig och spänd uppmärksamhet, jemte physik färdighet; men skall man under en slik memorial-anteckning derjemte jugera, huru mycket af det sorn talas rätteligen angår sjelfva saken, och på sådan grund förtjenar antecknas eller icke, fruktar jag, att man lätteligen kan råka på villovägar samt till och med alldeles förfela hufvudrnålet, eller sjelfva anteckningen. Den som skall föra ett MemorialProtocoll måste visserligen förut hafva en historisk öfversigt af saken, men under sjelfva anteckningen är han nästan att anse såsom er. machine, den der icke får med något annat sysslosättas, än blotta åhörandet af hvad som yttras; ty om han derunder skall ingå i pröfning af sjelfva saken, och, såsom Herr Cederschjöld sig yttrat, åtskilja kärnan från skalet, blir lian alldeles uturståndsatt, att med den hastighet och tillförlitlighet, som vederbör, föra MemorialProt°collet, Herr Grefven och Landt Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Grefve Hårds vid Constituticns-Utskottets memorial gjorde anmärkning böra förklaras utgöra Ridderskapets och Adelns gemensamma tanka, samt berörde Ven 25 September el m. 337 berörde memorial på sådan grund böra till Utskottet återförvisas. Ropades Ja. Upplästes till justering och godkändes följande ExpeditionsUtskottets insände förslag till Riksens Ständers underdånige Skrifvelser till Kongl. Majit» N;o 2os. Rörande anslag till inköp af Instrumenter för Astronomiska Observatorium i Stockholm. Angående Wadstena Kloster^ kyrkas öfverlåtande åt Stadsoch LandsFör» 8amlingarne derstädes. Om åtskilliga nya PostContoirs inrättande m. m. I anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Remiss rörande nedsättning i Arrén." det för Högsta och Lunda Hemman.