Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kungörelsen den 22 Maj 1852 stadgades ett vite af 6 Ridr 32 sk. banko, hvartill fabriksidkare, som till arbete nattetid emellan kl. 9 på aftonen och kl. 5 på morgonen använde arbetare under 18 års ålder, gjorde sig förfallen, samt i Fabriks-och Handt - A Ekonomi-Utskottets Betänkande JM 103. verks-ordningen åtskilliga föreskrifter funnos intagne till betryggande af minderåriga arbetares rätt och bästa, hade dock de missbruk, som lagstiftningen härigenom velat förekomma, dels i anseende lill de obetydliga böterne, dels ock i anledning deraf, att åklagare sällan beifrade sådane missbruk, fortfarande egt rum. Vid de flesta fabriker vore arbetstiden dessutom allt för lång emedan den vanligen for.tgick 'från kl. 5 på morgonen till kl. 8 på aftonen med endast timmas fristund, och stundom började arbetet vid åtskillige fabriker kl half 5 på morgonen och slutade icke förr än kl. half 9 om aftonen. Detta förhållande öfverensstämde icke med den allmänna känslan för medmenniskans rätt och val, synnerligast då frågan gällde barn, hvilkas kroppsliga utbildning och intellektuela förmögenheter måste genom ett nästan oafbrutet fortgående mascbinmessigt arbete förqväfvas. Då i fabrikernas hemland, England, förhållandet med fabriksarbetarnes rättigheter och skyldigheter på sednare åren varit föremål för de mest noggranna officiela undersökningar, samt deraf föranledts ej mindre en rättvis modifikation af fabriksegarnes dessförinnan hyste obilliga anspråk, än äfven ett tillbörligt afseende å fabriksarbetarens fysiska krafter och moraliska behof, vore det ingalunda tillständigt att Sverige, i nuvarande upplysta tid, förbisåge berörda förhållanden. Arbeta borde väl hvarje menniska, för att ärligt förtjena sitt uppehälle, men anspråken på hennes verksamhet kunde icke rättsenligt sträckas utöfver en viss billig gräns och några stunder af dagen borde hon kunna fritt disponera för sin själs och kropps utveckling samt för att egna sig åt familjelifvet, emedan i motsatt fall den starkaste natur slutligen skulle gå under och själsförmögenhelerna fullkomligt utslockna.
N:u -1 till B ev. Utsk.-Skrifvelse, A':o 6. 8 1) då egaren genom kontrakt, afslutadt uti kameral-hofvet, förbundit sig att leverera sprit eller bränvin till kronans magazinerj! 2) då bränvin levereras åt bränvinsförpaktare utom stora Ryssland, enligt de grunder, som äro fastställde i förpaktnings-vilkoren; 3) då bränvin utskeppas utomlands, på beställning af handelsm ani Archangel, Astrakan, S:t Petersburg och Narva. Egare af bränvinsbränneri bör underrätta landtpolisen om tiden, då bränningen börjar och slutar,' äfvensom å tillverkningsbeloppet inlemna till polisen uppgift för att meddelas förpaklaren. Enskildt bränneri, som icke är förbundet leverera bränvin till kronan, förpaktare eller för utskeppning, förseglas med krono-sigill, så att derå någon bränvinstillverkning ej må ega rum. b) 1 Siberien och ät killiga privilegierade gouvernemen'er: Rättighet alt tillverka bränvin i Siberien tillkommer adelsmän å deras gods. Bränvins-bränning1 eger derstädes rum endast för leverans åt förpaktare. I gouvernementerne Kiew, Charkow, Pultava och Tschernigow, äfvensom nya Ryssland, är godsegarne tillerkänd rättighet att bränna bränvin på sina gods. I vestra gouvernementerne och östersjö-provinserne tillkommer denna rättighet: 1) godsegare uti deras byar och köpingar; 2) på kronans bebodda gods, de personer, som för tiden innehafva desamma. Uti städerna i östersjö-provinserne och gouvernementerne Wilna och Grodno och på tvänne versts afstånd kring staden, äfvensom i staden Narva, ega sladsinbyggarne rättighet att bränna bränvin. 1 Bessarabien få godsegarne bränna bränvin uti sina byar och köpingar. Alla förenämnde personer i de privilegierade gouvernementerne tillåtas bränna bränvin, såväl för eget behof sorn för tillåten försäljning och leverans till förpaktare, samt i östersjö-provinserne jemväl för leverans lill kronan.
— Till anskaffning af 12,000 stycken refflade infanteri-gevär, 150,000 R:dr årligen under åren 1858, 1859 och 1860 450,000: — » fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad, 100,000 R:dr årligen under åren 1858, 1859 och 1860 300,000: — » fästnings-byggnads-arbetens utförande vid Carlskrona, 80,050 R:dr årligen under åren 1858, 1859 och 1860 240,150: — » utförande af dylika arbeten vid Waxholm, 90,000 R:dr årligen under åren 1858, 1859 och 1860 270,000: — » förberedande åtgärder för Stockholms förseende med befästningar och dessas påbörjande å nämnde stads södra sida, 100,000 R:dr för hvartdera af åren 1859 och 1860 200,000: — » befästnings-arbeten vid Slite på Gottland, 37,768 R:dr 7 öre under hvartdera af åren 1858 och 1859 samt 37,768 R:dr 8 öre under år 1860 113,304:22. » ersättning för de arrendeoch byresmedel, som hittills tillflutit Kongl. Krigs-kollegii Forlifikationsafdelning från Kalmar f. d. fästning tillhörande vallar och lägenheter, 1,650 R:dr årligen under åren 1858, 1859 och 1860 4,950: — Anslag. Lån. R:dr. 16 Statt-Utfkotlels Memorial JY} 291.
— För vinnande af detta ändamål synes mig ingenting vara lämpligare, än alt bålsmanshållen så småningom varda indragna och alt rote håilarne, i stället för de nu utgående natura-prestationerna, till båtsmäns underhåll och aflöning berättigades antingen till Staten på en gång erlägga en viss summa, motsvarande detta onus kapitaliseradt, eller ock en årlig s. k. vakansafgift. En så beskaffad förändring af båtsmanshållet skulle för den provins, jag representerar, vara högst välkommen och jag vågar tro, att den äfven vore billig, om dymedelst någon liten lindring kunde vinnas i de derförutan tryckande bördor, som i och för öns försvar mer än tungt hvila på dess bebyggare. — Alt Gotland för sitt försvar gör stora uppoffringar, större än någon annan af Sveriges provinser, torde vara öfverflödigt alt nu utförligare framhålla, då det är en känd sak, att en hvar af dess manliga befolkning är underkastad värnepligt alltifrån det 18:de lill och med 50:de året, derunder dem åligger en årlig exercis af 8 dagar i 12 års tid eller ifrån 18:de året till 50 års ålder. Af denna anledning föranlåtes jag, dertill jemväl uppfordrad af hemmavarande kommiltenter, vördsammast föreslå, att Rikets Höglofliga Ständer ville besluta: alt de inom Gotland för närvarande indelta tvänne båtsmanskompanier in dragas, emot det att rotehållarne derstädes till Staten årligen erlägga en vakansafgift, motsvarande det skäliga belopp, i ett för allt, hvartill underhållet af nämnde 2:ne kompanier uppgår samt fördelade på samtlige ro teringsskyldige, i den mån bidrag på en hvar ankommer. Jag anhåller om remiss af denna min motion till Utskott, som vederbör. Stockholm den 29 November 1862. Olof Lagergren, från Gotlands län. 510 Motioner i Bonde-Ståndet 1862. Af Per Nilsson från Christianstads lån, om förändrade grunder för kronobrefbäringens utgörande.
bredt, från 90 öre till 5 kr. p r meter. D e utvalda sidentygerna sändas till Sverige endast DIREKT TIU PRIVATPERSONER TUUOCH FRAKTFRITT till hemmet. Schweizer &amp; Co., Luzern (Schweiz). SIDENTYGS-EXPORT. (A) STOCKHOLM, Drottninggatan 68, GREBBESTADS HAFSKURANSTALT, T H E Stockholm. vid saltaste delen a f vestkusten, 4 mil söder o m Strömstad, hålles Öppen 16 juni — 15 september. Härlig hafsluft. Trygg segling. Societetshus. Billiga levnadskostnader. Bassiner och varmbadhus. Utmärkt gyttjebad, tallbarrsbad. Dessutom behandlas nervsvaghet, bleksot, allmän svaghet, reumatism, njuroch m a g å k o m m o r. Elektricitet, massage. TANDLÄKARE G, G; SON HÅRD AF SEGERSTAD, ALMA HÅRD AF SEGERSTAD, BIRGER JARLSGATAN 1 3, 1 TR. Rikstel. o BADHUSDIREKTIONEN. A l l m. (S. T. A. — Rikstel. Garanti för hållbarhet. J u r i s t Norrland, Drottninggatan 6. TANDLÄKARE G. W. WIDFOND Drottningg. BANKAKTIEBOLAGET Till Direktör C. H. Liedbecks Tandläkare Wibom, Hushållsräkning lämnar åt kvinnor (äfven utom förbundet) råd och upplysningar (muntl. el. skriftligen) i juridiska och ekonomiska angelägenheter. Träffas å förbundets byrå, Drottninggatan 5 4, 1 tr., onsdagar kl. Va 11 — 11 f. m. Symaskin, W h e e l e r &amp; W i l s o n, som syr väl säljes till 30 kronor. A d r. 1899 till M a j 1900. Upplysningar och prospekt erhållas genom DOKTOR O. WIDE, STOCKHOLM. (G. 80975) mmctjt i tn.
I följe häraf stå folkskolorna på många ställen blott såsom tomma skal och såsom upreste minnestoder på församlingarnes tunga, utan motsvarande fördelar. Jag får derföre vördsamt föreslå att i anseende till Presterskapets mångsidiga göromål och andra förhållanden, folkskolorna helt och hållet frigjordes från Pastor, såsom högsta myndighet på stället; att Pastorerne blott qvarblefvo såsom ordförander i styrelsen; att ett reglemente närmare bestämde valet af styrelse och fördelade ibland dem en noggrann tillsyn öfver skolan; att öfver styrelserne tillsattes män (bemyndigade med Konsistoriernas fullmakt), utrustade med allvar och nit, samt utsedde genom allmänna val, länseller häradsvis, hvilka under namn af FolkskoleDirektörer kringreste och besökte flera gånger om året de under dem lydande folkskolor och togo närmare reda på förhållanderna; att till KonH. I. 8 114 Den 5 November sistorierne från dem qvartalsvis ingåfvos rapporter och betanien, för att sedermera, i händelse af behof, genom Ministern för Ecklesiastik-ärenderna från Konsistorierne K. M. i underdrhet föreläggas, eller, om så skulle anses, att en Superintendent öfver alla rikets folkskolor tillsattes. Den kostnad, som genom denna nya inrättning skulle drabba landet, kunde väl ej blifva så stor, att den icke fullt lipp kan anses motsvara det goda ändamålet, att få liikets folkskolor på en ordentligare grund fotad. Hvad de högre Folkskolorna vidkommer, får jag vördsamt föreslå, att med dem förenades lägre slöjdskolor, hvarigenom en nyttig förmedling och sammanbindning så väl med de lägre folkskolorna. som det allmänna lifvet vunnes — Genom fabrikernas upkomst i vårt land, har den arbetande klassen, åtminstone i vissa trakter af riket, vant sig att vid hemmen försumma handaslöjderna, emedan allt som behöfves, står till buds att köpa, hvarföre deras kunskap är ingen, då de inträda i tjensten, t. ex. för qvinnor i sy, sticka, spinna, väfva m. m., för karlarne i slöjdning, svarfning, smidning.
Eljest kunna de icke uppfylla sin bestämmelse. Ingalunda må förebärandet af göromålens mängd hindra nyttiga förbättringar. Hvarje domstol eller hvad annan auktoritet som helst skulle ju kunna undskylla sig med dylika ursäkter ifråga om fullgörandet af deras åligganden. En annan värd ledamot har i samma syftning yttrat, att man borde ''''behjerta landsh:nes många göromål och det stora ansvar dem för närvar, åligger.” För min del kan jag icke ingå på ett sådant behjertande, och hoppas att icke heller R. o. Ad. måtte göra det. Hr Ehrenborg och, som jag tror, äfven Gr. Posse, Fredrik, hafva talat för den modifikation, som Hr Berg von Linde uppgifvit; och ehuru jag icke anser den vara fullt tillfredsställande, vill jag, hyllande den åsigten alt man hellre bör taga något än intet, åtnöja mig dermed, i händelse det af mig åsyftade fullständigare förslag icke skulle lyckas vinna bifall. Jag yrkar således ålerremiss af betänk. Den 5 Februari. 333 Hr Hammarberg, Carl Axel: Då så många föreg:de talare yrkat återremiss af detta betänk, samt fullständigt utvecklat skälen dertill, vill jag, jemte det jag förenar mig med dem uti enahanda anhållan, nu inskränka mig till att fästa uppmärksamheten på en sak, sora redan blifvit mycket ifrågasatt, eller den, huruvida Hrr landslur hafva tillräcklig tid att upptaga promotorialmål eller icke. Efter hvad jag i den vägen har mig bekant, äro, åtminstone vid en del länsstyrelser, lagsökningsmålens antal ingalunda så stort, att icke promolorialmålen jemväl kunna medhinnas. Gr Sparre: Jag börjar med att förklara Frih. Raab, att hvarken jag eller någon annan ledamot af LaglTtsk. varit i det allra minsta vacklande i vår öfvertygelse uti förevar, fråga. Jag upprepar alt Utsk. ansett sig böra upptaga så väl skälen för, som dem emot saken, isynnerhet då molionerne, inom de Stånd, der de blifvit väckte, föranledt längre diskussioner.
Enahanda för-, hållande skulle jag tro till en stor del, kom.- ma att äga rum med en de! af de varor och Fabrikater som beläggas med 25 och 30 procents tull, så vida de med en ringa tyngd förena ett större värde, således med obetydlig kostnad kunna transporteras, i synnerhet nu, sedan förpassningsskyldighetens upphäfvande i allmänhet, ökat lättheten för afsättning och kringspridande af tullförsnilladt gods. En förändring i nu gällande Tulltariff, synes mig ostridigt vara af behofvet påkallad; men den torde efter min öfvertygelse kunna inskränkas till arne puncter: 1:0. Att de öfverdrifne Tuliafgifterne från 50 till och med öfver 100 procent af flere varors värden nedsättcs, och hvarvidden grund synes bora följas, att alla lättare varor som hafva ett större värde beläggas med en lägre procent i tull än de tyngre, hvarigenom jag tror att Tullförsnillning betydligt skulle förekommas, emedan vinsten af en försnillad lägre Tull blifver för ringa, och en dryg transport! kostnad uppväger fördelen af en högre. a86 Efin 28 Juni i e. m. 2:0. Att sedan, genom en noggrann undersökning blifvit utredt, hvilka Fabrikater dels alldeles icke, dels icke i tillräckeiig mängd och godhet, eller ock endast till ett öfverdrifva pris emot de utländske här kunna tillverkas; men hvilka antingen äro till nyttjande anbefallte, eller genom vanan blifvit ett slags behof, desse må emot 10 å 12 procens tull till införsel tillåtas; men alla andra deremot, så väl till införsel som bruk och nyttjande förbjudas. Jag anser detta vara mera conseqvent, än en oinskränkt importfrihet emot hö« gre tull; ty om dennes erläggande kan eluderas, blir föreskriften derom naturligtvis utan all verkan till de Fabrikers upprätthållande, som icke i någon mon kunna täfla med de utländske.
I anledning af hwad nu blifwit anfort, anhäller jag fä erindra, att för detta Konungens egendoms qwarlemnande war ett wilkor ä Standernes sida för den bewiljade underhällssum man, att om förden ranlegifwande delen af denna egendom, interesiet har i landet upburiks, hade det icke kunnat erhällas annat an uti Swensta Banco sedlar, att Haga Lustslott, oaktadt hwad der kostat, hade af ingen annan än Kronan kunnat utan meubler betalas med 122,000 R:d, att säledes, igenom en sadan 'värdering, samma förmögenhet blifwit ansenligt ökad, att den äfwen derigenom blifwit det, att wärdiet uti Boupkeckningen blifwit i allmänhet högt uptagit, och att för öfrigt när man betänker huru andra narivner wid dylika tillfallen handlat, huru swensta nationen redan förut mera i detta afseende rädfrägcu ädelmodet än sina tillgängar, tror jag man sär alt stal att icke finna obilligt att nu blifwa wid a:ne Riksdagars uprepade beslut och jag begär säledes proposition till bifall pä desi bekräftelse eller votering. Herr 446 Den 3 August!- Herr LandtNarstalkeN Yttrade sig: tre ledamöter hafwa yrkat bifall kill det af Ulsikoktet framstälde första alternativ soM tillstyrker räntans Utbetalande efter 52 st. i cours z andre tre hafwabestridt detta och yrkat, au man borde förblifwa wid det före detta tagne beslut Säsom Stats-lltstotret framstält 2:ne alternativer, sä fäk jag nu göra proposition till bifall ä det första i betänkandet framstalde alternativet angäönde räntans betalande efter Z2 stillings cours. Ropades starka Iä och Nej faMt ätstilligö hördes begära Votering Upsattes och justeraoes följande Voterings proposition L Den som bifaller att för detta Kongl.
Ständer, angående det äfventyr, sorn för Banquen uppstår i anseende till omöjligheten, ött fä tillförlitligen upplyst, huru' vida dess läntagare. mot inteckning i Banca-Utskottets Betänkanden. 671 fast Egendom, är o frie för Förmynderskap eller Förvaltning af andra förmäns rättegan• de medel. Da samtlige Hof-Rätterne, alla Haradsoch. Rådstnfvu-Rätter i hela Riket, Justitias-Colle* gium i Stockholm, Borg-Rätterne, samt Considoria, Acedemica i Upsala och Lund, äro behöriga att förordna Förmyndare för omyndige barn, under hvarderas Jurisdiciion och dervid icke äro förbundne eller skäligen kunna förpligtas, att till en dylik befattning utse endast sådane personer, sorn tillhöra samma jurisdiciion, enär Barnens slägtingar, äfvensom andre, åt hvilke forrriynderskapet på goda skäl kan komma i fråga att uppdragas, oftast kunna vara boende på annan ort eller vara af annat stånd än de omyndige, så att t. ex. Förmynderskap kan anförtros en person i Haparanda af Rådhus-Rätten i Ystad, en Ofrelseman för Frelse mäns barn, en till Hof-Staten icke lydande person, för barn efter någon sota lyclt under Borg-Rätt, en Borgare i Upsala och Upsala för en Akademisk persons barn, och så vidare, samt här tillkommer att Fader är sine barns rätte Förmyndare, utan att behöfva Domstolens förordnande dertill; och att Domstolen ofta saknar kännedom huruvida en under dess jurisdiction hörande person har om händer några andra förmåns rätt egande medel, så kunna de bevis om frihet från Förmynderskap och öfrige medel af nyssnämnde •genskap, sorn meddelas, för Frälseman , af den Banco• Utskottets Betänkandenl Hof-Rätt hvarunder de lyda, oell för andre, af den Domstol, som gifvit inteckning för Banquens räkning , samt om
Att sparsamhet och noggrannhet vid användandet af Convoy”Cassans medel, i Revisorernes tanke, icke alltid eger rum i den ilion, ”sorn vore önskvärdt, hvarpå Revisorerne såsom olikartade exempel an”sett sig bora anföra: ”a) alt ehuru Algier är en Fransysk tillhörighet och Consnlsbefalt”ningen derstädes synes kunna blifva bestridd ulan särdeles kostnad, 8 "uppbär tillförordnade Vice Consul Schultze lön och extra Statsanslag ”till en sammanräknad summa af 2,600 R:dr Hamb. Banco;" "b) att uti Consulernes afgifne räkningar upptagas åtskilliga utgifter, "sorn synas vara särdeles dryga, såsom kostnaderne för Consulns i Tullis resor till Beyens lustslott, samt för underhållet af flaggstången och "flaggan i Tunis;” ”c) alt åtskilliga mindre utgifter ibland expencerne för Convoy"Commissariatet synas gjorda till ovanligt höga priser, såsom inbind"ning af böcker i halffranskt hand 8 R:dr och i Yälskt dito 6 R:dr.” Convoy-Commissariatet kan icke vidgå riktigheten af det i inledningen till dessa exempel nog oväntadt, så generelt uttalade, omdöme om bristande sparsamhet och noggrannhet vid användandet af ConvoyCassans medel. De anförde så kallade olikartade exemplen bevisa det ej heller, och berättiga i alla fall ingalunda till en allmän slutsats. Alt Consulat-Sekreteraren, Capitainen och Riddaren Schultze, efter ett 35-årigt oafbrutet vistande i Barbariet och en 28-årig utmärkt hedrande utöfning af Consulat-Sekreterare-tjensten i Algier, vid öfvertagandet af Consulat-befattningen derstädes, jemte sin förut innehafvande Consulat-Sekreterarelön, af Eders Kongl. Maj:t tillädes hälften af Consulslönen, är så mycket mindre anmärkningsvärd!, som lefuadskostnaden, genom ställets förvandling till en Fransk koloni, icke blifvit mindre, men ulsigterna för Sveriges commerciella intressen derstädes tvärtom blifvit utvidgade.
— N:o 55. i anledning af väckt motion om förbud för enskildta Lotteriföretag och försäljning af lotter för utländska Lotteriers räkning. IX. B. 3?4- A. 386. X. E. 231. — N:o 56. i anledning af väckt motion, rörande brefvexling emellan Embelsverken inom Riket. IX. B. 324 A. 386. — N:o 57. i anledning af väckt motion om nederlagsrätt för Marstrand. IX. B. 324. A. 386. — N:o 58. i anledning af väckt motion om inskränkning i användandet af kyrkomedel. VIII. B. 466. IX. A. 321. — N:o 5g. i anledning af väckt fråga 0111 rättighet för väfveri-idkare i Stockholm, alf i husen få utbjuda och afyttra sina väfnader, vare sig af bomull, linne eller ylle. Vill. B. 466. IX. A. 321. — N:o 60. i anledning af väckt fråga om inskränkning uti gårdfarihandeln med Eskilstuna manufacturarbeten. VIII. B. 466. IX. 322. A. 36o, 374. — N:o 61. i anledning af väckta motioner, att så kallade Rusthållsvisitationer icke må anställas oftare, än två gånger om året, samt om nedsättning i det hitintills bestämda mål å manskap och hästar, som vid Cavalleri-regementen antagas. VIII. B. 466. IX. A. 322. — N:o 62. i anledning af väckt motion, alt H. K. H. Prins Carls Palais måtte öfverlåtas till ett National-museum. VIII. B. 466. IX. A. 322. — N:o 63. i anledning af väckt motion om förbud för ut - ( <1 ) likes, hit till landet ankomne Läkare, att hur prakticera, utan att hafva fullgjort de prof, sorn för ett sådant ändamål äro föreskrifna. X. B. 23o. A. 274.
Denna procent får, till Defa foffnaDerö befiriDanDe, af infptanDe £3ewilining&meDel farfilDt anmätiDaö ^wåhtmDra Sjttgti Dcifötaler inom ‘tftortbottetisS Sätt od) 5mål)unDraDe fXiföDalet inom (5Beflerbottené famt SemtlanDö Sän; folanDe protocoll&utDrag, font innefatta* förDelumgen, af i^onuvtgenö ^efallningöhafvitanDe emottaga^, Ijwatefter fumman 78 af ?Rifögälö$>Contoret<$ i £Kdntcrict förft inflptanDe mebel utbetala^ påen gang, i SKänteri*förjIagct afföreé, famt i 2anD3*boken, meD bilägganDe af berörDe ptotocollömtDrag, rcDoroifaé; ingen efterräkning af ©croillningö procenten för före* gåenDe åt eget roiD bevakning eller utbetalning rum, utan jkall ^röfning&Com* mitteen blott förDela Den procent, forn å taperingö*året6 £3eroillning fig belöper. @å mai för SDtantal&Commijjarierneö ocb De, rorD §aperingé* od) ^rbf* ning&Commttte'erne i ©toefbolmö ftaD biträDanDe, perfoneré tjenfigöring, forn ocf till koftnaDerö bejtriDanDe roiD tapertngar, beftaö Ctt procent af bufnntbfkw Denb bela taperaDe Söeroillning&fumma, hvilken procent af fPröfning&Commit* teen forDelab; Derom protocolIömtDrag, forn innefattar fbrDelningen, aflemna^ till fullmäktige i 9vikögälDö
Mantalsoch skattskrifningarne, i anledning af väckt motion angående vissa förändringar i Kongl. Förordningen den 20 Juli 1861 om deras förättande: B. IV. 482, 686; V. 228, A. 228. Mantals-penningarne, angående: se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 45, rörande beräkningen af Stats-Verkets inkomster. Manufaktur-diskonten, i anledning af vackt motion rörande dess upphörande: B. I. 574; II. 6, 120, A. 120. Manufaktur-diskont-inrättningen, i anledning af väckt motion åsyftande dess upphörande: B. V. 197, 254, A. 254. Manövrering och styrning till undvikande af ombordläggning, i anledning af väckt motion, dels om ansvars-bestämmelser för underlåtenhet att nattetid å fartyg, som ligger till ankars, hafva lanterna, dels om —: B. ii. 234, 255, 313, A. 315. Marginal-rubriker, i anledning af väckt motion om UtskottsBetänkandenas tryckning med korta sådana: B. I. 132, 133, A. 133. Mariestad, angående anslag till en vägomläggning emellan Töreboda och nämnde stad; motion af Herr Jonas Waern: se Motioner. Markaryds församling, angående dess framställning om befrielse från skyldigheten att betala återstoden af ett för dess kyrko - — M — 135 byggnad beviljadt lån utaf allmänna medel: I. 48, R. 50, B. 180, 195, A. 195, E. 492. Markegångs-prisens bestämmande, i anledning af väckt motion om ändring af 2:dra §:n 3:dje momentet i Kongl. Kungörelsen den 11 Maj 1855, angående grunderna och sättet derför: B. V. 299, 342, A. 342. Marks härad af Elfsborgs
Läns allmänna beskaffenhet lill jordytan är stenbunden och mindre fruktbar; att invånarne beslå af lifligt, höfligt och arbetssamt folk; att folkmängden betydligt ökat sig; alt välståndet i följd af penningebrist synes vara i aftagande; att antalet af fattighjon och lösdrifvare tilltagit; att Länets hufvudnäring är åkerbruk och boskapsskötsel, hvilka båda förkofra! sig och kunna åstadkomma fördelaktiga resultater; att skötsel af äng och betesmarken lemnäs i allmänhet åt naturen; att likväl odlingen af foderväxter börjat blifva mera allmän; att oxhandeln, af uppgifne orsaker, icke drifves med förmån; att hästoch fårafveln icke är af betydenhet, och alt ullproduktionen sträcker sig ännu blott Lill husbehof; att man är obekymrad om skogens återväxt och hushållar illa med sin skog; att skogsförsäljning är en hufvudnäring; att brännvinsbränningen minskats, ehuru den är beklagligtvis att anse som hufvudnäring; att brännvinssupandet minskats genom nykterhetsföreningar nes verksamhet; att