Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
StatsContoret för att undergå granskning, hvarefter StatsContoret borde inkomma med underd. utlåtande om resultaten af undsättningsåtgärderne på det hela. — StatsContoret fann likväl genast att en ordentlig och tillfyllestgörande Revision, i det skick nämnde handlingar sigbefunno, icke kunde företagas; och, med anmälan härom samt under framställning för öfrigt af de allmänna omdömen hvartill anledning var för hand, sökte StatsContoret uti underd. utlåtande af d. 3 April 1828 visa nödvändigheten deraf, att endera af de begge fonder, sora bidragit till undsättningarne, nemligen MagasinsFonden och R. SUrs Creditif i Banken, blefve ansedd såsom ensam bispringande och redofordrande, hvaremot den andra borde betraktas såsom (angifvande icke till landet utan till den undsättande fonden, hvarförutan liquiderne aldrig skulle, i det skick sakerna erhållit, kunna ordentligen uppgöras. För att i detta afseende så nära som möjligt följa de senast antagne principer, föieslog StatsCoa - Beta t) kan den, Nto 208. 3^7 toret, att, då MagasinsFonden, enligt Konungs och Ständers beslut, existerade endast i och för sin utredning, men Creditivet i Banken var bestämdt att i händelse af missväxt användas till landets bispringande, den sistnämnda fonden måtte få blifva den, som af LänsStyreiserna fordrade redo för hela undsättningsåtgärden och med contant godtgjorde den förra de derifrån gjorda försträckningar, utan afseende derpå om de till fullo åtgått eller ej, emedan, om dessa försträckningar ej skedt, Magazinsfonden onekligen hade kunnat, till höga pris och för contant, föryttra sina span målsbehållningar, och det således vore olämpligt, att den, genom inblandning i en undsättnings-åtgärd, som efter då gällande föreskrifter för den var främmande, skulle blifva lidande derpå att mer Spanmål blifvit requirerad eller använd, än som sedermera funnits behöflig. — Genom Nådigt Bref och svar af d. 10 April 1828 täcktes K. M:t i .Nåder förklara
Emedan landets segelbara floder Mans och Schelde hafva sitt utlopp i ett främmande rike, har det blifvit nödigt att genom laterala föreningar dem emellan öppna åt industriens produeter en annan utväg lill hafvet. Belgien innesluter inre segelleder af 123 mil, deraf -t gräfda canaler ; dess canalsysleme är ibland de mest utbildade, och med kraft fortsattes hvad som ännu återstår. Den vigtiga canalen emellan Maas och Mosel, uppskattad till 6,628,613 i’:dr btco, skall nu fortsättas och en jernväg dessutom fullkomna Belgiens communicationer med Tyskland. I Frankrike äro de betydligaste floderna sammanbundna, och den som färdats uppföre Rhone kan sedan styra sin kosa lill Rhen eller till Vestra Oceanen genom Seine eller Loire. Frankrikes y5 särskilda canaler hafva kostat 35o millioner Sv. btco och utgöra i längd 345 Sv. mil; om härtill läggas y5o mil segelbara eller flottbara floder, så finna vi inrikes vattencommunicationer till en längd af 1100 Den 13 J a 11 u a ti f. m. mit. Arbetena fortfara nied elt allvar, värdigt den stora nationen. Anslaget till allmänna communicationsarbeten, jernvägarna oberäknade, uppgår årligen till öfver 3o millioner r:dr b:co, och den communicationsplan, soto Ingenieur Chevalier nyligen framlagt, upptager nya anläggningar lill ett värde af 5oo millioner Sv. b:co. Näst Holland finnes intet Iand, sorn i ordets rätta bemärkelse är så sönderskuret af canaler sorn England. Enligt en charta jag äger öfver alla Englunds canaler och jernvägar, utgå från medelpunkten af Riket, tversigenom de bergskedjor, som genomlöpa landel, 4 canalhufvudlinier till Rikets förnämsta hanmar och manufaclurstäder London, Liverpool, Hull och Bristol, sorn utgöra stöd för de särskildta canalsystemer, hvarigenom hvarje fabriksstad är förenad nied exporl-orlen ocii landets inre delar. Jernvägarne utgöra coinmunications-systeinets fulländning.
Orden ”i allmänhet” tyckas afse, att denna författning endast skulle innehålla vissa allmänna föreskrifter; men jag skulle likväl tro, att denna författning är ämnad att innefatta allt hvad för sockenstämmor och sockennämnder finnes föreskrifvet, och att således orden ”i allmänhet” ej borde finnas i den redaction, som här kan komma att antagas. På sådan grund skulle jag önska att tillägget ej måtte bifallas. Hr von Hartmansdorff: Då skälet för den siste värde talaren, att begära hela tilläggets borttagande, endast var, att orden ’’i allmänhet’’ skulle utgå, så kan man ju Den 11 Bl ars. 335 borttaga dem men bifalla det öfriga. Gr. Taube har förmodligen ingenting deremot, ly saken blir derigenom så mycket klarare. Gr. Taube: Bier än gerna efterkommer jag hvarje önskan i detta fall, och medgifver således, att orden ”i allmänhet” äfven ma utgå. Efter förnyade propos:r dels till bifall dels till afslag å Gr. Taubes förslag, blef det slutligen af R. o. Ad. antaget, sa lydande: ”Hvad genom denna författning således blifvit för sockenstämma och sockennämnd föreskrifvet, kommer dock icke att medföra någon ändring uti de för vissa församlingar eller delar deraf utfärdade privilegier eller särskildta K. bref och resolutioner.’' Vidare föredrogos och Lii föl I os Utsklns vid slutet af sjelfva betänk., sid. iS, gjorda 2:ne hemställanden. Föredrogs ånyo Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.- TJtsk:ns den 6 sisth Febr. och den i dennes på bordet lagda betänk. JM:o 3o, ang:de gemensamma nämnder för vården om häradenas och länens gemensamma angelägenheter. Gr. Anckarsvärd, Garl Henr.:
Med iakttagande härvid af den ordning, som jemväl af Rikets Ständer blifvit för frågans behandling antydd, torde först böra bestämmas det lönebelopp, hvilket, mod afseende på en Biskops samhällsställning och verksamhet samt de anspråk, som med skäl vid honom äro fästade, kan anses såsom ett lämpligt medeltal, från hvilket afvikelse, till ökning eller minskning, endast med hänseende till särskilda förhållanden må ega rum. Då man täger i betraktande, att Biskopen eger högsta vården om såväl kyrkans som skolans angelägenheter inom ett i allmänhet ganska vidsträckt område; att han således under sig har ett stort antal kyrkans och statens tjenare; att han till följd deraf hvarken kan eller bör undvika en visserligen enkel, med ganska omfattande gästfrihet; att han, mindre än någon annan, kan tillsluta sitt hjerta och sin hand för den nöd, som under olika former af honom påkallar en välgörenhet, hvari han t. o. m. af kyrkolagen ålägges att med goda exempel föregå; att han måste med sin uppmärksamhet följa den theologiska litteraturen ej blott inom fäderneslandet, utan ock i främmande länder, hvilket numera medför en icke oväsendtlig utgift, samt att han i och för sin tjenst och embotspligt tvingas till ganska betydliga kostnader, såsom för resor vid visitationcr, prestmöten, vistande vid riksdagar m. m. synes mig 12,000 Riksdaler Riksmynt vara ett medclbelopp, hvilket under vanliga förhållanden är väl behöflig!, men ock någorlunda tillräckligt för bestridande af en Biskops oundgängliga utgifter, under förutsättning, att han derjemte är försedd med fri bostad, hvaraf dock alltid åtskilliga kostnader äro en följd. Rikets Ständer hafva ansett hvarje Biskop böra tilldelas ”ett belopp, svarande mot den aflöning andra embetsman af jemförlig värdighet åtnjuta.” I detta afseende torde en jemförelse mod Landshöldingarna vara den, vid hvilken oj blott värdigheten, men öfriga, på frågan vida mer inverkande förhållanden äro mest likartade. Det visar sig då, att vid den år 1837 verkställda reglering af Landshöfd ingames löner, desse visserligen icke i allmänhet fastställdes högre än till 7,500
Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes denna tull till 1 R:dr skålpundet. Voteringen har utfallit med 81 Ja och 38 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat 1 enlighet med Ja-propositionens innehåll. 63:dje voteringen (72:dra punkten). Den som vill, att införsels-tullen å Smör, på sätt Utskottet föreslagit och två Stånd beslutat, bestämmes till 1 R:dr lispundet, röstar » Ja ; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, fastställes denna lull till 32 sk. lispundet. Sorn denna omröstning utfallit med 58 Ja och 61 Nej. hafva Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Nej-propositionens innehåll. Den som vill att, jemlikt Utskottets af ett Stånd godkända förslag, införselstullen ä »Socker: krossadt Lump-, Havanna-, Terressamt andra till sockerhalten lika slag,» bibehålles vid dess nuvarande belopp, 5 sk. skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes denna tull, i enlighet med tre Stånds beslut, till 4 sk. skålpundet. Voteringen har visat ett resultat af 63 Ja och 56 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat enligt Ja-propositionens innehåll. 65:le voteringen (74:de punkten). Den som, till kontra-proposilion i hufvudsakliga omröstningen, angående införsels-tullen å »Socker: Topp-, Kandioch Kak-,» antager Preste-Ståndets beslut att bestämma denna tull till 4 sk. 6 rst. skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontra-proposition Bonde-Ståndets beslut, att fastställa denna tull till 4 sk. skålpundet. Voteringen har utfallit med 82 Ja och 37 Nej, hvadan till kontra-proposition vid hufvud-voteringen antagits Preste-Ståndets beslut. 66:te voteringen (75:te punkten).
Under förutsättning att Rikets Ständer bifalla hvad sålunda blifvit föreslaget, får Utskottet slutligen hemställa, att i reglementet för Riksgälds-kontoret ina, näst efter § 178 inflyta en så lydande § Jemte det Rikets Ständer till Kongl. Maj:ls nådiga disposition å Riksgälds-kontoret anvisat ett särskildt kreditiv af Tre millioner Riksdaler att, i mån af behof, användas till försvarsverkets fullständigare ordnande, hafva Rikets Ständer uppdragit åt Fullmägtige att, genom upplåning, under de vilkor, som stadgas uti nästföregående §, anskaffa de medel, hvilka för ifrågavarande kreditiv erfordras; dervid Rikets Ständer åt Fullmägtige öfverlemna! att, med afseende å de tider, då den till ränta och amortissemeut för nu ifrågavarande lån anvisade årliga tillgång samt de för öfrigt härtill disponibla mede! kunna för Riksgäldskontoret påräknas, fastställa betalningsterminerna, för såväl obligationernas kapital, som de upplöpande räntorna. Och torde Utskottet derjemte få sig uppdraget att, genom särskild skrifvelse, lemna Fullmägtige i Riksgäldskontoret underrättelse om de beslut, Rikets Ständer i detta ämne komma alt fatta. Stockholm den 25 November 1863. STOCKHOLM, tryckt hos N. Marcus, 1863. Stats-Utshottcts Utlåtande M 24t. 1 N:o 241. Ank. till Exp.-Utsk. deli 27 Nov. 1863, kl. 12 mield. Utlåtande, i anledning af väckta motioner angående särskilda anslag för ordnande af Rikets landtoch sjöförsvar. (U. A.).
Fattigvården anses vara särdeles betungande, men ehuru fattigpersonalen, som 1860 utgjorde 103 personer, som åtnjöto full försörjning, och 76 personer, som erhöllo bidrag till sitt uppehälle, således var något större, än understödstagarnes antal i Nyköping samma år, uppgingo likväl fattigvårdsutgifterna endast till 6,495 R:dr Runt, eller ungefärligen tvåtredjedelar af fattigvårdens kostnader i sistnämnde stad. Sjukvården ombesörjes af tvenne i staden stationerade läkare, af hvilka den ena är provinsialläkare oell den andre stadsoch lasarettsläkare. Thorshälla, äfven belägen vid Eskilstuna å i-dels mil från dess utlopp, 9|-dels mil från Nyköping samt lii mil landväg och 12 mil sjöväg från Stockholm, hade vid periodens slut 806 innevånare, eller 123 personer mera än 1855. Med 90 bebyggda och 13 obebyggda tomter har staden 655 tunnland åker och äng, åsatte 9f-dels mantal, och jordbruket utgör här en väsentlig näring, hvaremot de egentliga stadsmannanäringarne äro fortfarande ganska obetydliga. Fattigvårdens inkomster för sista året af femårsperioden äro upptagne till 1,074 R:dr Runt, men för utgifterna leinnar tabellen ingen redogörelse. Sedan ortens provinsialläkare flyttat till Eskilstuna, finnes i staden ingen läkare stationerad. Mariefred, belägen vid Gripsholmsfjärden af Mälaren, 7f-dels mil från Nyköping, 7 mil landväg och 5 mil sjöväg från Stockholm, hade år 1855 en folkmängd af 621 personer och vid slutet af nu ifrågavarande femårsperiod 651 innevånare, så att folkmängdstillökningen icke utgjort fullt 1 procent årligen. Staden har 76 bebyggda tomter och 1 obebyggd, uppskattade till 135,500 R:dr, samt 109£-dels tunnland åker, 201^-dels tunnland äng och 2,110|-dels tunnland skogoch betesmark, hvilken jord tillsammans i värde upptagits till Landshöfdinge-Embetets uti Södermanlands län und. ber. för åren 1856—1860. 3 18 Södermanlands län.
Deras förarbetning inskränker sig också endast till stadens invånares behof och sällan afsältas deras tillverkningar till andra orter. Antalet af handtverkare och andra dermed jernnförliga näringsidkare är 192. Några nya näringar hafva sedan förra Femårsberättelsen härstädes icke uppkommit, och finnas i staden nu: 21 Fem Tobaksfabrikör. Två Apotkek. Ett Ropvaerdi-varf, hvarå nybyggnad och reparation af större och mindre fartyg verkställas, hufvudsakligen för andra orter. Tvä Boktryckerier ock en Boklåda. En Sparbank, hvars egen kapitalfond vid 1847 års slut utgjorde 6,029 R:dr 9 sk. 11 rst., då insältningssumman uppgick till 221,324 R:dr 24 sk. Härförutan har under sistlidet år härstädes blifvit inrättadt elt afdelnin^skontor af Smålands Privatbank. Stadens Styrelse utgöres af 2 borgmästare, en för justitieoch en för polilie-äiender, samt 4 radmän, af hvilka den ene tillika är magislratssekrelerare; och biträdes rådstufvurätten af en stadsnotarie och en notarie för de ärenden, h vilka, sedan kämnersrälten, tillika med den särskilda kämnerspresestjensten, enligt Kougl. Majrts nådiga beslut den 19 Juni 1845, blifvit indragen, äro från sistnämnde rätt till rådstufvurätten öfverflytlade. Politieborgmästaren är ordförande i den år 1828 härstädes inrättade poliskammare och har till bisittare 2 borgare, som turvis ombytas. Härförutan finnas en stadsbok hålla re, en stadskassör samt en sladsfiskal och 9 polisbeljenter. / ecklesiastikt hänseende innefattar staden två församlingar, nämligen Amiralitetsoch Stadsförsamlingarne. Till den förra höra de som lyda under Kongl. Maj:ts flotta, vare sig befäl, manskap eller civile tjensteman, deras hustrur, barn och husfolk samt efterlefvande enkor och omyndige barn; va rändes derstädes anställde en pastor och tre kornpastorer.
Under åberopande af erfarenhet från andra länder, hvarest finnes stadgadt, att hvarje utlänning, som besöker landet, för att idka någon slags rörelse, måste erlägga afgift efter den högsta tariff denna rörelse är underkastad, har inom Ridderskapet och Adeln Herr Rosenblad, Bernhard, yrkat, det förslaget i denna del måtte erhålla följande lydelse; ”Judar och Utlänningar, som med serskildt tillstånd resa omkring i landet och afyttra nipper eller idka handel, handtverk eller annan rörelse, erlägga minst 5o Riksdaler,” samt att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Öfver-Ståthållare-Embetet och Läne-Styrelserna, jemte öfrige 8 ficvilhungs-Utskottets Utlåtande. Autoriteter åläggas noga tillse, att inga andra än de, som erhållit tillstånd, drifva någon sådan rörelse, samt att den, som, det oaktadt, dermed beträdes, belägges med böter, motsvarande tiodubbel bevillning och förvises landet; inom Borgare-Ståndet bar Herr Halling föreslagit följande stadgande: ”Judar och Utlänningar, sorn resa omkring i landet och, för egen räkning eller såsom utskickade för andra, utbjuda eller sluta handel om, efter eller utan medhafvande prof, utländska varor eller eljest drifva handel, erlägga 5o Riksdaler, som betalas i grunse-orten, der de erhålla första resepasset.
Fruktan för förhöjning skulle möjljgtwiö forma ds mindre Vältänkande, att söka, medelst felaktigt uppgifter eller andra »lillbörlige ukwägar, bereda sig en lägre afgift, an den de rätteligen borde Vidkännas. Den vkunnoge ibland Allmänheten skulle swärligen kunna öfwertyga sig att uödwändigheten för Statens inkomst förtskrifwit rn dylik tillökning, utan snarare falla pä den tankan, att den samma härrörde fran fel i förwastningen och såsom missbruk och osäkerhet underkastadt, icke wore ett af Riksens Ständer i utökningen godkändt steg. Om ater nedsättning något ar inträffade, skulle män, gen tilläfwcnkyrs göra sig räkning dera, att om allt riktigt tillgadt, den likaledes förde följande arén bord? fortfara, och missnöje uppkomma dä detta hopp felsiagit. Uppå desse och flere sig företeende anledningar, «nser Ukffotttk sig rm mera böta hemställa, vm ej för» 224 Den 5 Januari»' förslaget rörands ifragawaralche öfwerlatelse till Full, mäglige i Banguen och Riksgä!ds>Contoirck helt och hållet ma förfalla, och hwarigenom Skaren desto min. dre lärer äfwsnkyra något wästnkeligt af fine inkom, ster, svin Bmstllningen .sadan den nu blifwer fastställd, endast sträcker sig till nästa Riksdag eller en tjd af fem ar, da efter wunnen erfarenhet, de ralke!» ser och ycrexljgars försigtighetsmått kunna widtagaö som simias nödige; hwaremvt Utskottet nu för närwarande tror allt kwiswelsmal och möjelig osäkerhet i förs. nämde matto, bäst häswaS, om Riksens Höglost.
[470] En ung flicka önskar plats i någon familj att hjelpa till med alla inom hus förekommande göromål. Den sökande är van vid hushållsgörom., sömnad m. m. Svar torde godhetsfullt sändas under adr. » J. H. », Askersund, p. r. [472J Lärarinna, egande grundliga kunskaper och god undervisningsförmåga, önskar plats i Inneliållsförteckiiiiig:: bättre familj. Undervisning i språk, Elisabeth Nyström; af J. N — g. (Med poröfriga skolämnen, musik m. m. Utträtt.) — När hösten kommer; dikt af Karl märkt goda betyg finnas. Svar märkt Åkermark. — Om sättet att läsa. — Tillkänna» K. S. T. » torde sändas till S. Gugivande. — När de unga sätta b o; af Adolf Hellander. — Iduns panoptikon; af Scc&amp;vola. — maelii annonsbyrå, Stockholm. En syförening; af — ina. — Från Anne-Marie till Lissie; fl iekfunderingar öfver ett svenskt » Bon marché ». — Hvem skulle först ge vika? — Teater och musik. — Skogsfrun; ber. för Idun af Av6. (Forts.) Bostaden. — Tvätten. — Skafferiet. — Matlagning. — Efterrätter. — Inläggning. — Handarbeten. — Bakning. — Hvarjehanda. — Lä- kareråd. — Frägor. — Breflåda. DIVERSE. Sv. Panoptikon Kungsträdgårdsgatan [359] Panoraman å Djurgården är öppen a l l a dagar från kl. half 10 f. m intill mörkrets inbrott. [teQ] I en tjensfemannafamilj, boende på landet i Vestergötland, kan en flicka, som vill deltaga uti och lära Emot fritt vivre! sig hushållsgöromål, blifva inackordeUti en bUdad familj i stad eller vid rad. Eget rum erhålles. bruk i de nordl. ländsk, önskar en Pris pr år 250 kronor. flicka af god familj plats för att vara Närmare upplysningar erhållas genom frun till sällskap o. hjelp i husl. bestyr el. delt. i skrifn.
1a* Den 20 November f. m. lagdc, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 4^ förut meddeldte Betänkande, öfver väckte motioner om ändring af 5 §. i 23 Capitlet ÄrfdaBalken m. m. Företogs till pröfning LagUtskottels den 3i sistlidne October under N:o 127 afgifne,j och den 10 dennes på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckte frågor om ändringar och tillägg i Allmänna Lagens och särskildte Författningars stadganden, angående bysättning. Friherre Boye } Ludvig: Då detta ämne första gången förevar, gjorde jag en anmärkning, för hvilken jag icke vunnit någöt afseende. Lika med Utskottet betraktar jag bysättning såsom en hypotheksanstalt, icke såsom ett straff; men jag hade väntat, alt man skulle gå något längre, och medge, att bysättning, till ytterlighet drifven, kan blifva ett lifslidsstraff. Således har jag begärt* alt en gräns må finnas derför. När en man varit olycklig nog att först cedera bonis, och derefter ett år varit bysatt, så är hans välfärd redaii förbi. Frågan är då: skall den ena samhällsmedlemmen i all sin lifstid lemnäs till offer för den andras hämnd* Jag anhåller om återremiss, och begär, att Utskottet ville taga i öfvervägande skilnaden emellan en säkerhetsanstalt, och en omoralisk, ja jag kan väl säga ochristlig, hämndlag. Den 20 November f. in. Herr Cederschjöld j Pehr Gustaf: Om jag skulle hafva afseende på allt hvad LagUtskottet underlåtit, af hvad jag anser vara rätt och billigt, så skulle äfven jag yrka återremiss; men då jag finner, att en tredjedel af Utskottets numerär reserverat sig, icke mot bristande liberalitet, utan i motsatt riktning, föreställer jag mig, att man kunde få saken sänd tillbaka, och tror, att man bör nöjas med det lilla man vunnit, eller att den gäldskyldige må få 8 dagars tid ifrån Lagsökningen, innan han behöfver träda i häkte, och att fordringsägaren måste bekosta underhållet på Gäldstugan.
Stånds privilegier icke kan gälla något, då fråga är om ändring derutinnan, med mindre alla 4 Stånden äro derom ense och Konungen lemnar sitt samtycke; så lärer det vara klart, alt StatsUtsk:s framställning i detta fall i anleda, af en i reservationsväg väckt fråga, att räntornas indragning till statsverket skulle involvera en rubbning i PresteSt:s privilegier, icke kan af Ståndet, vare sig till bifall eller afslag, upptagas, utan måste läggas till handlingarna såsom en onyttig framställning; hvadan jag förenar 111ig med Hr von Hart - Den >3 Januari f m. mansdorfF i anhållan om den af honom begärda propos., så att vi mätte komma till ämnet och ifrån denna privilegiifråga, eller huruvida Ståndet anser, att PresteSt. har rätt eller icke; ty R. o. Ad. Lan ej med sitt beslut gifva PresteSt:s tankar någon helgd. Gr. Horn: Det skulle vara en betänklig grundsats, som skulle göras gällande, om hvarje Stånd ägde rätt, att såsom en privilegii-fiåga behandla ett uppstä|dt förslag och derigenom undandraga ett sådant förslag de öfriga Ståndens öfverläggning. Efter min öfver tygelse tror jag icke, att något Stånd kan genom ett annat Stånds tankar bindas vid ett I res I ti t öfver samma fråga. Om nit således R. o. Ad. skulle anse för sin del, att frågan om läntornes indragning till Staten icke rörde PresteStts privilegier, så finner jag intet hinder för R. o. Ad. att ingå i slutlig pröfning om räntornas indragning. Men derom är icke nu fråga, utan huruvida detta ämne måste skiljas helt och hållet från behandlingen af räntornas indragning, som SlalsUtsk. föreslagit, och jag kan ej annat än ytterligare begära, att Hr Frih. o. Landtm, måtte inhemta, om R. o. Ad. godkänner StatsUlsk:s förslag. Hr von Hartmansdorff: Jag täger mig friheten fasta Ståndets uppmärksamhet derpå, ali PresteStts privilegier hvarken blifva vidsträcktare eller inskränktaie, hvarken starkare eller svagare, derföre att R. o.