Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
» Det är otröjsamt [hemskt] att vara uppe den här nätta, » sade hon, i det hon drog ner den knutna halsduken öfver näsan, men flängde upp den igen öfver hufvudet, så att hon såg halfstrypt ut; » skrymta (spökena) äro ute sådana här nätter. » » Tyst Anna då! Skall du tala om sådant på kvällen? Tänker du bli sjuk midt i julbrådskan som Kall ' Pers mor, när hon talade o m att hon sett lill ' barnet deras, som var dödt! D u har bestämdt sett någonting eller hört kanske? » Thora kom och satte sig invid henne med mässingsmorteln i knäet, slamrande med stö- ten, med hvilken hon stötte kanel, så mycket hon förmådde. Ljudet hade en så stor förmåga att afleda den uppstigande fasa, som blotta nämnandet af orden otröjsam, Thomenatt och skrymt ingåfvo dem. » Har du sett något, » sade Magnhild med en röst, som hon sökte att göra stadig. Hon vände sig ifrån fönstret — de två mörka fläckarne på den frosthvita rutan började ängsla henne på ett oemotståndligt sätt. » Säg Anna, har du sett något? D u kan tala o m det, vi kasta ut en eldbrand efteråt, så får du inte ondt af det. » » Det var tre svarta ena, — jag såg d o m i jons, när jag hade varit och sett efter Damros — dom kröp efter hvartannat hitåt från kyrkovägen och med eld i truten på en. » » Var det hundar? Hu nej, vet ni — t a l a inte om något mer! » Med kinderna knottriga af fasa kastade sig Magnhild ner på en mjölsäck, men stod alltför nära fönstret med de mörka fläckarne. Hon sprang upp och makade sig emellan Dala-Anna och systern, som slamrade på med mortelstöten emot mässingsmortelen allt hvad hon förmådde. Magnhild kunde ej hålla sina ögon ifrån de där mörka fläckarne på den frostiga rutan Hålen hlefvo allt mörkare och mörkare!! Hon satt som förhäxad och stirrade dit.
Beträffande åter det äskade anslaget till rese-stipendier, så ehuru Utskottet ingalunda bestrider fördelarne deraf, att en eller annan Generalstabs-officer skulle erhålla tillfälle att vid främmande arméer inhemta kännedom om krigstjensten, eller i öfrigt utbilda sig genom resor i krigsvetenskapligt ändamål, har iikväl Utskottet, då de till Kongl. Maj:ts disposition för tillfälliga utgifter ställda medel torde kunna lemna tillgång äfven för detta behof, ansett mindre nödigt att ett särskildt anslag för ifrågavarande ändamål beviljas; — och får Utskottet, i öfverensstämmelse härmed, tillstyrka: att för Generalstabs-officerares bildande må på Riks-staten uppföras ett förstberörde 2:ne anslag motsvarande belopp af 3,500 R:dr. 6:o Topografiska Korpsen. a) Yid sistförlidna riksmöte föreslog Stats-Utskottet, att aflöningen för Chefen vid Topografiska korpsen, som förut utgjorde 3,750 Ridr, skulle förhöjas till 5,000 R:dr; men i följd af Rikets Ständers beslut blef denne embetsmans lön för innevarande statsreglerings-period bestämd till det belopp Kongl. Majit äskat, nemligen 6,000 R:dr. Utskottet, som, i likhet med hvad för åtskilliga andra högre befattningar blifvit föreslaget, anser någon nedsättning af denna lön vara af närvarande förhållanden påkallad, får i sådant afseende hemställa, att aflöningen för Chefen vid Topografiska korpsen måtte fastställas till 5,500 R:dr. b) Uti personalen vid denna korps bar Kongl. Majit funnit en tillökning af 8 Under-officerare vara af behofvet påkallad, för hvilka, med beräkning af 500 Ridrs lön för hvardera, erfordrades ett belopp af 4,000 R:dr. Härifrån skulle dock, i händelse Kongl.
Men det är äfven ett annat, än vigtigare skäl, som afhållit Utskottet från att för närvarande göra ett lagstiftningsförsök härutinnan. Detta ligger i den censur öfver ej mindre det offentliga föredraget i allmänhet, än äfven den vetenskapliga forskningen, som blifvit åt Domkapitlen uppdragen genom den af Konung och Ständer nyligen beslutade förordning, angående ändring i gällande bestämmelser om ansvar för den, som träder till eller utsprider villfarande lära. Dä detta skäl larfvar en kort utläggning, förutskickar Utskottet den erinran, alt Utskottet derigenom ingalunda uttalar något omdöme öfver detta den lagstiftande magtens beslut, hvars lämplighet det för närvarande eller i den ordning, frågan nu måste vidröras, icke tillkommer Utskottet att pröfva, men att en framställning af denna författnings konseqvenser och lagbudens rätta betydelse oafvisligen påkallas af det ämne, som nu är föremål för Utskottets pröfning. Genom omförmälda, redan beslutade, ehuru ännu ej promulgerade författning, stadgas i i §, att »den, som offentligen förkunnar eller till annans förledande annorledes utsprider lärosatser, som mot den rena evangeliska läran stridande äro, skall straffas med böter från och med femtio till och med trehundra Riksdaler, eller fängelse från och med två månader till och med ett år.»
Lades till handlingarne. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades ett af Herr Th. Petre' denna dag ingifvet skriftligt tillägg till en af honom förut väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion, angående Stats-Råds-ledamöters pensionerande. S. D. Till Lag-Utskottet remitterades en af vice Talmannen, Herr Halling, med anledning af Lag-Utskottets Betänkande N:o 53, väckt motion otn föiändring uti 4 Cap. 4 §. Jorda-Balken samt Kongl. Förordningen den 13 Juni 1800, angående lagfart och börd af jord på landet, i sammanhang med förändring af 13 §. uti Kongl. Förordningen den 13 Juli 1818, angående inteckning i fast egendom. Den 1 Juli 1840 f. m. Från Höglofl. Riddekskafet och Adei.n. S. D. Remitterades till Bevillnings-Utskottet ett denna dag af Herr Rosenblad, Bernhard, afgifvet anförande, angående befrielse från erläggande af bevillning, så väl af den innevarande år skeende utdelning å Götha Canals actier, som å blifvande utdelningar å desamma, sä snart utdelningarne icke öfverstiga 1 procent af capitalet, för år räknadt. Från H ö g v ö r d. Preste-Standet. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtanden: N:o 40, 1 anledning af väckt motion om förändrade anstallter för vakthållningen vid corrections-inrättningen å Långholmen. Af Högs. K:o 41, angående föreslagna villkor och iagttagelser vid befordran till embeten och tjenster, bestämmelser om embetsmäns rang och upphörande af fullmagters meddelande å titlar utan motsvarande tjenste-befattning. Återremitterades. Prot. Utdr. d. 1 Juli 1840 565 S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades Stats-Utskottets Utlåtande N:o 158, i anledning af väckt motion 0111 eftergift af hemmanet Hannäs Hollstagård påförd ränta.
H a r troligtvis intet att betyda, m e n ni gör dock klokast i att vända er till ögonläkare. Nic. N i bör först försöka den kur, som finnes föreskrifven för Ella i n:r 3. Skulle ej (Forts, ä följ. sida.) Annonser, En jungfru för alla i hushållet (2 personer) förekommande göromål, kunnig i matlagning, erhåller plats den 24 nästk. april. Löneanspråk samt fotografi i bref till » D. B. » Askersund. För en prakt. o. bild. flicka med godt o. gladt lynne finnes pl. ledig 24 apr. å större egend. Don sök. bör vara van vid all slags sömnad o. lagm samt åtaga sig sköts, och vård af barnen. Svar till » Allvarlig » torde inl. å Iduns byrå. [1660] För en engelska eller tyska, som för några månader eller längre tid vill hafva anställn. i en mindre fam. o. som har goda rekommendationer om redb. o. god karaktär m.m.,finnes pl.gen. o. torde anmälan ske i bilj. till » Språkkunnig ». Adr. Handelstidningens annonskontor, Göteborg. [G. 13284] E [1665] n väl uppfostrad anspråkslös o. barnkär flicka af verkligt god familj erhåller plats uti en officersfamilj i Stockholm, för att biträda LED / GA PLATSER. med förefallande göromål, sömnad m. n ung anspråkslös bättre flicka med m. samt för att läsa med ett par barn, som ej ännu börjat skolan. Svar med jämt och godt lynne, hvilken, referenser till » Sällskap », Stockholm, jämte det att hon eger vana att undervisa barn i vanliga skolämnen o. postkontoret i staden, pöste restante. [1676] musik, har fallenhet för och någon kunAnnonspris: 25 öre pr petitrad ( E PLATSSÖKANDE. n ung tjänstemansdotter, som genomgått sjuklassigt läroverk, lärt musik och bokhålleri samt under ett år biträdt vid husliga sysslor i ett presthus på landet, önskar plats i bättre familj att gä frun tillhanda. Svar till » 19 år » Christianstad p. r.
Utlåtande, i anledning af Kongl. }laj:ts Nådiga Proposition, angående ifrågastdlldt utbyte af kronan tillhörig jord emot enskild mans i och för utvidgning af 2 :dra Lif-GrenadierRegementets lägerplats Malmen. (I. A.) Af högstberörde, frän samtliga Riks-Stånden till Stats-Utskottet remitterade, nådiga Proposition inhemtas, att, sedan Chefs-Embetet vid Andra Lif-GrenadierRegementet, i ändamål att tillvägabringa en af behofvet påkallad utvidgning af nämnde Regementes lägerplats å Malmen, hvartill egaren af tillgränsande kronoskattehemmanet % mantal Sjövalla, beläget i Kärna socken och Hanekinds härad af Östergöthlands Län, samtyckt att afstå jord af hemmanets ego-område, emot ersättning dels från nuvarande lägerplatsen och dels från kronoparken Vestra Malmskogen, enligt ett af förste Landtmätaren i Länet uppgjordt förslag, till Kongl. Majit i underdånighet insändt det vid landtmäteri-lörrättningen den 12 sistlidne
En reglering härutinnan, som försäkrar om någon varaktighet och derigenom bereder trygghet, lärer icke kunna till vägabringas utan Lagstiftning; det vill i vårt nuvarande samhällsskick säga: Öf verenskommelse emellan de håda Statsmagterne gemensamt, att sätta gränser för deras egen förmåga att handla isoleradt. Uti sådana hithörande delar, der antingen Grundlag eller Civil-Lag redan blifvit stiftad, kan det icke vara nödvändigt att återupptaga de stadganden, som i dem finnas, och inpassa dem i dell nya Lagen, blott för den systematiska ordningens och fullständighetens skull. Det synes tvärtom af vigt, att de Lagstadganden, som med båda Statsmagternes samver» kan vid sista Riksdag lillkommo, egentligen i och för utvexlingens ordnande, måtte få stå qvar och i deras ursprungliga skick tillämpas, äfven efter det den verkställighet inträdt, hvarpå de i förväg syftat, och någon annan rubbning deruti ej göras, än som befinnes alldeles nödvändig. Det är i stöd af denna åsigt som jag håller före, att, med förbigående af allt, som antingen i Grundlagseller Civil-Lags form redan finnes, det Nya Lagförslaget borde uppfattas endast såsom Tillägg till Bank-Lagen af är i83o. Nödvändiga föremål för Lagstiftningsåtgärd hafva synts mig, i enlighet härmed, böra blifva: A. Allmänna Bestämmelser. 1:0 Att förnya aulorisalionen för Banken såsom Depositions-, Vexlingsoch Låne-anstalt, med åberopande af i83o års Bänk-Lag och Myntbeslämnings-Lag. Delta utgör 1 §:s syftemål. 2:0 Att i Lag bestämma hvad med Ständerries garantie bör förstås. Delta utgör 2 §:s syftemål. 3:o Att i laglig form befästa Rikets Ständers nu fattade beslut om Grundfondens ökning från 4>400>00° LH 5,000,000 Rtdr. Delta utgör 3 §:s syftemål. 4:o Att i laglig form befästa Rikets Ständers nu fattade beslut, att Banco-vinsten skall från Riksdag till Riksdag lemnäs orubbad och icke på förhand utan först af kommande Ständer disponeras.
Afgiftsbestämmelsen derför skulle ur taxan utgå med hänvisning alt varan bör tullbehandlas i likhet med hvad för »kläder» är föreskrifvet. Oljor: fossila eller mineraloljor samt genom torr distillation framställda: nativa eller råa etc. Förklarades fria från tullafgift; och Såpa, derför nuvarande lull af 3 öre per skålpund skulle bibehållas. S. D. Vid fortsatt föredragning af Banko-Utskottets Betänkande, JM 35, med förslag till reglering nf Bankens låneoch kreditivrörelse samt om användande af upplupen bankovinst, blefvo samtliga återstående punkterna i detta Betänkande från och med den 29 till och med den 45 utaf Ståndet bifallna. Likaledes bifölls hvad nämnde Utskott i dess Betänkande JM 36 tillstyrkt rörande förändrad uppställning af 5:te och 6:te afdelningarne i Banko-reglementets 6 artikel. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats—Utskottets Utlåtande, JM 103, i an ledning af Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse, angående ifrågasatt bidrag från Haudelsoch Sjöfarts-fonden till gäldande af den lör Stadelullens upphörande erforderliga utgiftssumma S. D. Bevillning»-Utskottets Utlåtande, JW 10, i anledning af motion om vissa förändringar i Kongl. Förordningen den 20 Juli 1861, om mantalsoch skattskrifningars förrättande, blef, vid nu förnyad föredragning, bifallet. S. D. Vid förnyad föredragning bifölls Lag-Utskottets Memorial, JM 34, deri hemställan blifvit gjord att, förutom det arfvode för en Sekreterare, som redan blifvit af Rikets Ständers Stats-Ulskott beviljadt, ett Sekrelerare-arfvode till lika belopp måtte varda stäldt till Utskottets disposition att utgå från och roed den 15:de innevarande månad intill dess Utskottets Betänkande öfver Kongl. Maj:ts nådiga Proposition med förslag till ny Strafflag blifvit till Riks-Stånden expedieradt. Den 27 och 28 Maj.
Sorn Const.Utsk. vid förra riksdagen behandlat saken, så förklarade Utsk. då, att det hade granskat Statsrådets prot. och funnit anledn. till anmärkningar lill en del efter 106 och till en del efter 107 §:n; men der stannade man, och någon decharge tillstyrkes icke, efter decharge icke finnes ålagd Const.Utsk. att till eller afstyrka. Om delta förfarande äfven nu godkännes, och man tillika vill antaga Frih. Gederströms princip, skulle man icke under hela riksdagen komma att välja opinionsnämnd; ty när Const.Utsk. icke tillstyrker decharge, så har det också nied detsamma hållit sig vägen öppen, att kunna afgifva en -remiss efter § 106. Om en anmärknlsanledn. från någon stånds-ledamot inkommer, hvilket under hela riksdagen kan luinda, och enär, enl. Frih. Cederströms yttrande, de J 11st råd, som öfvervara just.ärenden i Statsrådet, äro ledamöter af Statsrådet, kan det hända, att en sådan remiss äfven kan gälla dessa ledamöter. Om en sådan anmärkning inkommer till Utsk. i sista veckan af riksdagen, så måste Const.Utsk. upptaga den; och efter min tanke, 0111 Utsk. sjelf finner, att någon anledn. till anmärkning vid läsningen af prottn blifvit förbisedd, är äfvenså Const.- Utsk. skyldigt att upptaga denna anmärkning; hvilkendera af dem, som är riktig måste den föranleda till behörig åtgärd ända intill riksdagens slut. Det vore således fullkomligen orimligt, att icke kunna välja opinionsnämnd, förrän dessa saker vore afgjorda. Frih. Cederström: Det är i anledn. af Gr.
N:r 4g' 754 Sesv. och Ekon. Utsk. Rttankanden> Att från åtskilliga Ämbets-Verk reno* verade Handlingar ingå till de öfver dem förordnade Autoriteter, har Utskottet vid ärendets första handläggning icke underlåtit öfverväga; men, som ändamålet af sådana handlingars insändande är, hvad raken* skaper beträffar, deras Revision, och, hvad Domböcker angår, egentligen att ÖfverDomaren må ega tillfälle deraf vinna fean* nedom, huru underlydande Domstolar skipa lag och rätt; så har Utskottet af berörde förhållande icke kunnat hemta anledning till förbindelse för Prestersbapet, att till förvar å andra ställen inlemna afskrif* ter af Kyrkoböckerna, hvarmed afsigten skulle vara helt olika, Gerna medgifver Utskottet, att uppsättandet af de ifrågavarande utdragen af Kyrkoböckerna icke kan fordra någon synnerlig möda. Men, då Utskottet ansett Presterskapets tid redan vara hog mycket borttagen genom åtskillige dem ålaggde bigöroxnål, så har Utskottet måst låta hos sig gälla, att hvarje tillökning deruti vore obillig och menlig, så vida den, om ock i ringa mån, kunde medverka att inskränka Presterskapets uppmärksamhet på dess egentliga kall. Ehuru Utskottet, i följd af hvad således är anfördt, ansett sig icke kunna frångå sitt förut afgifne och af Höglofl. Riddersbapet och Adeln samt Högv. Preste - Be sv, och Ekon. Vtsk. Betcinkanåen. 755 Ståndet godkände utlåtande, deruti Utskottet afstyrkt bifall till den väckte motionen om skyldighet för Pastorer, att årligen till vederbörande Lands-Contoir och Consistorium insända utdrag af Kyrkoböckerne öfver födda och döda personer, har Utskottet likväl af det fortsatte yrkandet, om nödvändigheten af större uppmärksamhet på Kyrfeoböckernes rigtiga och ordentliga förande, trott sig böra hemta skäl tillstyrka Riksens Höglofl. Ständer, att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om förständigande
S. D. Vid förnyad föredragning af Stals-Utskotlets Utlåtande N:o 93, angående regleringen af utgifterna under Siks-statens Sjette Hufvudtitel, biföll Ståndet allt hvad i detta Utlåtande blifvit föreslaget med här nedan antecknade undantag: 452 Prot.-Utdrag den 26 och 29 Maj 1860. Punkten 4. mom. b. Med afslag å Utskottets hemställan, beslöt Ståndet, för sin del, att lönerna för Statistiska Centralbyråns tjenstemän skola utgå i enlighet med Rikets Ständers vid sistförflutna Riksdag fattade beslut, nemligen med 4000 R:dr för Sekreteraren, 2,500 R:dr för Arkivarien äfvensom enahanda belopp för Revisorer; Punkten 15 af slogs. Punkten 20 jemte Utskottets yttrande, nederst å pag. 5, återremitterades; dervid nu gjorda anmärkningar skulle åtfölja. Punkten 28 återremitterades, dervid nu afgifna yttranden skulle bifogas. Punkten 29 afslogs. Punkten 3i återremitterades, på grund af dervid gjorda anmärkningar. Punkten 36 mom. a. afslogs. Punkten 45 återremitterades, med anledning af framställda anmärkningar. Punkten 4-9 lades till handlingarne. Punkten 50, se här nedan tab. litt. E. Punkten 5i. Ståndet, som i öfrigt biföll Utskottets hemställan i denna punkt, beslöt att Civil Departementets Expedition borde hänföras till de Embetsverk och Stater, för hvilka aflönings-anslagen nu icke definitivt fastställas. Punkten 52 lades tilt handlingarna. Tabellen litt. E. och i sammanhang dermed punkten 50. Departements-chefens lön bestämdes till 13,500 R:dr och lönen för StatsRåd utan Departement till 10,500 R:dr. I öfrigt godkändes såväl denna tabell sorn jemväl tabellerna A. B. C. D. och F. med de förändringar, hvartill Ståndets under denna Hufvudtitel förut fattade beslut föranleda.
Delta memorial bar blifvit öfverlemnadt till Lag-Utskottet; men då motionären ej ehs antydt syftningen af den lagförklaring, han sålunda äskat, än mindre dertill framställt förslag, och då Utskottets i 54 § Regerings-Formen och 33 § Riksdagsordningen utstakade bestämmelse alt utarbeta till Utskottet remitterade lagförslag icke kan innebära något åliggande att företaga utarbetning af lagar, utan annan ledning än uppgiften om ett befintligt behof, äfven om samma behof skulle vara verkligt; så, enär det ändamål, motionären synes söka dessutom svårligen kunde vinnas utan en helt och hållet omarbetad lagstiftning angående bolag, lämpad efter de förhållanden, som en tilltagande industri och nyare tiders associationsanda framkallat, anser Utskottet ifrågavarande memorial icke föranleda någon annan Utskottets åtgärd, än en vördsam hemställan, om icke detsamma må lemnäs utan afseende. Stockholm den 25 Januari 1858. STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1858. Lag-Utskottets Betänkande JYl 65. 1 N:o 65. Arik. till Exp.-Utsk. den 6 Febr. 1858, kl. 2 e. m. Betänkande, i anledning af väckta motioner om ändringar i konkurslagstiftningen. Under de öfverläggningar, som hos Rikets Ständer förefallit angående hvilka åtgärder, å det allmännas sida, borde vidtagas med anledning af det financiela betryck, som under sednaste tider inom handels-verlden uppenbarats, och som här i riket nödsakat en mängd affärsmän att till borgenärers förnöjande afträda sin egendom, har uppmärksamheten blifvit fästad på behofvet af en förbättring af gällande konkurs-lagstiftning. Sådant har nemligen skett inom Vällofliga Borgare-ståndet uti särskilde af Herrar Björck och Stolpe, under åberopande af Riksdags-ordningens 56 §, väckta och till Lag-Utskottets behandling öfverlemnade motioner, öfver hvilka det således tillhör Utskottet att sig yttra.
På Biblioteksgatan var Tomas nära att bliva kullkörd bakifrån av en droska; i droskan sutto konsul Arvidson och Jean. Kusken saktade hästarna för ett ögonblick, och man utbytte hälsningar i förbifarten. Konsuln strålade av hälsa och ungdom, och hans hand var mjuk och varm. Jean var blek som alltid, och hans blick gled undan längs med husraden, medan han räckte Tomas sin kalla och fuktiga hand. Han såg dålig ut, sade Märta. Ja... Det hade kommit en hemlig oro över Tomas i samma ögonblick han tryckte konsul Arvidsons hand. Varför hade han fallit på den idén att just skriva hans namn hans och Gabriel Mortimers på tegelhandlarens papper? Det hade varit bättre om han tagit någon annans, någon som han icke kände och aldrig hade sett ett par namn helt enkelt, vilka som helst. Tegelhandlaren visste likväl mycket väl att det var falskt. Tomas hade sett det av hans löje, då han tog emot växeln och lämnade honom pengarna. Han hade smålett på ett sätt, som helt enkelt var oförskämt. Nå, det kunde vara likgiltigt, han måste i alla fall kunna skaffa pengarna om tre månader, och ingen skulle få veta något. Ingen i hela världen skulle få veta något, och han ämnade också glömma det själv, när det en gång var förbi och papperslappen var sönderriven, uppbränd, borta. Vem skulle sedan kunna minnas det, när han själv hade glömt det? De hade kommit ut på Kungsträdgårdsgatan. Löjtnant Gabel gick tätt framför dem; röken från hans cigarr slog dem i näsan, så att Märta måste nysa. Han var klädd i helt vanliga mörka, randiga byxor. Historien om Gabels byxor hade nämligen genom fru Wenschen fått en så vidsträckt spridning, att han icke längre kunde använda vare sig dem eller några som helst byxor av uppseendeväckande natur. Tomas kände ett lätt slag av en hand på sin axel; det var fadern, som gick om honom med brådskande steg och en vänlig nick, medan han hastigt lyfte på hatten för Märta. Han hade mycket bråttom, han skulle upp i en bank. Professor Weber hade på sista tiden varit mycket nöjd med sin son, ty det hade icke på länge varit tal om pengar. Han antog därför, att Tomas hade börjat stadga sig och väntade endast att han skulle flytta hem igen, ju förr dess hellre. Nå, vad ska vi göra? frågade Tomas.
Arf, angående upphäfvande af författningarne om tiondepennings erläggande för arf, som föres utur stad. Se Tiondepenning. — om oäkta barns rätt dertill efter moder. Se Ärfdabalken. Arfvejord, angående förbud att densamma genom testamente bortgifva. Se Ärfdabalken. Arfvode, riksdagsmanna, om utgörande deraf från Kongl, och Hvitfeldtska stipendii-inrällningens hemman. Se Hvitfeldtska stipendii-inråttningen. — åt Kamereraren i Rikets Ständers Banks depositionsafdelnig A. W. Wäström, angående. II. B. 398, 459. A. 601. — angående förhöjning deraf åt Föreståndaren för tryckeri-afdelningen af Expeditions-Ulskotiets cancelli. VIII. B. 118. A. 166. — för Landtmäteri-förrättningar, angående ändringar uti Kongl. Taxan den 18 October 1834, rörande. IX. B. 353, 359. Å. 483. — för mot läsning vid correcturet af bihanget till Riks-Ståndens protocoll, angående förhöjning i. Arfvoden i och för erforderligt cancelli-biträde inom Banko-Utskottet. I. B. A. 136. — för Constitutions-Utskottets cancelli, angående. IT. B. 97. A. 101. — för vården, utdelningen och redovisandet af de för innevarande Riksdag uppköpta skrifmaterialier m. fl. effecter. VII. B. 321. VIII. A. 125. Arnberg, U. W., Färgare, angående eftergift af öfverränta å ett utaf honom upptaget discontlån. Se Eftergift. Arméen och båtsmanshållet, angående ställande på vacance utaf en viss del deraf. VI. B. 164. A. 183.