Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta är alldeles nödvändigt, om de skola vinna genklang hos folket; derföre måste äfven Ordfiden, om icke just samma Den 26 November f. m. 389 dag, så åtminstone efter någon kortare betänketid, bestämma sig och dymedelst gifva Nämnden tillfälle att verka det goda, som den bör och kan. Hr von Troil: Enl. förslaget skulle Landsten vid början af LänsNämndens sammanträde för densamma framlägga förslag till de förbättringar, som borde verkställas i ett eller annat afseende. Det är naturligt, att alla sådana på förhand beredda frågor lätteligen kunna, sedan LänsNämnden öfver dem beslutat, utan upskof expedieras och sättas i verket, så snart LänsNämnden uphört med sitt sammanträde. Men jag hemställer till motionären sjelf, om det ej kan hända, att en fråga väckes af en ledamot i LänsNämnden, hvilken är så beskaffad, att man icke genast, då den discuteras, kan säga om den bör bifallas, förändras eller afslfis. I så fall skulle jag anse det vara af vigt, att förslaget, sedan det i LänsNämnden discuterats, underginge någon pröfning, och derest Landslnn icke godkände detsamma, kunde det framläggas under en annan form, och lätt utredas, innan definitift beslut fattades. Eör min del får jag vördsamt förklara, att om jag hade den äran att sitta som Ordf:de i en sådan LänsNämnd, så skulle jag kanske af försigtighet tveka att gifva mitt bifall till förslag, som syntes mig ganska nyttiga, just derföre att jag icke haft tid att intränga i desamma. Dermed anser jag äfven föga vara förloradt; ty alla de vigtigaste frågorna äro på förhand utredda, innan de framläggas för LänsNämnden att der erhålla sitt definitiva afgörande. Men de nya frågor, som under LänsNämndens sammanträde kunde komma att föreslås, sedan de första propos:ne blifvit afgjorda, dessa kunde behöfva att undergå den noggrannare granskning, som icke kan medhinnas under debatten inom LänsNämnden. Hr Gr:n yttrade i sitt sednaste anförande, att det förslag han afgifvit, att pastor skulle vara Ordfide då skoloch fattigfrågor förekomma, var hemtadt från den Norska kommunal-lagen.
De till detta mål hörande Handlingar skola lill vederbörande Utskott serskildt varda öfverlemnade, och Kongl. Majrt förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen. Gifven som ofvan. CARL JOHAN. Aug. von Hartmansdorff. Transsumt af Protocollet, hållet inf ör Kongl. Maj.-t i Stats-Rådét •vid Ecclesiastik-Expeditionens underdåniga föredragning pä Stockholms Slott den 18 Jan. i83/p Närvarande: Hans Excellence Justitiae Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Grefve af /Vetterstedt, Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve -Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke ,• Kongl. Maj\ts Nådiga Skrifvelse jV:o 6, II Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärdj Friherre Åkerhjelm , F. d. Presidenten Poppius, Hof-Cancclleren Friherre von Schulzenheim , Stats-Secreteraren von Hartmansdorff ., | Stats-Secreteraren uppläste i underdånighet till justering ett af honom, på Kongl. Maj;ts höga befallning, författadt Förslag till Nådig Proposition till Rikets Sländer, angående Curhus-afgifternas fortfarande samt deras användande och förvaltning. Kongl. Majit behagade, i öfverensstämmelse med Stats-Rådets enhällig» underdåniga tillstyrkande, ofvanberörde Förslag, sådant det vid Protocollet finnes bilagdt, i Nåder gilla, och befallde, att Nådig Proposition skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständer i vanlig ordning öfverlemnas. Ex Protocollo. Gust. Brandel. Ankom i afskrift till Exp. Ulsk. den 11 Febr, kl. 12. KONGL.
Propos:n upllisa, lyda sålunda: »då vid DepartemenfalStyrelsens införande år 18 40 antalet af StatsRådets ledamöter bestämdes till 10, deraf 3 ledamöter utan Depart., var ändamålet med dessa sistnämnda konsultativa StatsRådsembeten icke blott, att vid iuträffadt förfall för en Depart.Chef, eller då behof af ledighet för någon af dem upstod, haus befattning skulle kunna af ett konsultativt StatsRåd öfvertagas, utan man afsåg derjemte och hnfvudsakligast dels att, till besparing i tid för Depart.Cheferna, mindre vigtiga ärenden skulle kunna af Konungen i konseljen afgöras, utan behof för Depart.Gheferna att dervid öfvervara hvarandras föredragning, och dels att, sedan den förut befintliga allmänna ärendens beredning uphört, Konungen skulle kunna öfverlemna åt de konsultativa StatsRåden att gemensamt med Depart.Chefen granska de mål, som genom besvär till Konungen inkomma, på det dessa ofta vidlyftiga och invecklade mål, som till antalet årligen ökas, sedermera skulle kunna blott i korthet inför Konungen i StatsRådet anmälas. Men för att. dessa flerfaldiga och vigtiga ändamål med de konsultativa StatsRådsembetena skola kunna ernås, är deras nuv:de antal allt för inskränkt och K. M. anser derför angeläget, att de ökas till fyra.» Nästan ordagrannt återgifne å fjerde sidan af Betänk. hafva dessa skäl blifvit af Utsk. uptagne till granskning oell, såsom mig synes, vederlagde. Riktigheten af de fakta, hvarpå Utsk. dervid stödt sig, har icke blifvit bestridd. Det Kongl. Förslagets försvarare hafva icke ens gittat angifva den källa, hvarifrån de i den Nåd. Proposm intagna uplysningarne om de konsultativa StatsRädens bestämmelse blifvit hemtade.
Ssåndet beslutade rättelser uti Lag-Utsko* Prot. Utdr. rf. 15 Junii 1818* 637 fets förnyade Utlåtande, rörande det af Kongl, Maj:t till Riksens Ständers antagande i Nåder fastställde förslag till en ny Concurs-Lag. Fran Jior gare-Stånd et: Af den 9 dennéS, innehållande de af Stanli det vid Lag-Utskottets förnyade Utlåtande, rörande förslag till en ny Concurs-Lag, gjorde rättelser. Frän Ponde-Ständet: 1. Af den 29 sistlidne Maji, innefattande ett tillägg uti Expeditions-lJtskottets förslag till Riksens Ständers underdånigt skrifvelse tillKongj, Maj:t, angående Båtsmans-Indelningen i Blekinge, 2. Af den g dennes, innehållande fatt tillägg till Stats-Utskottets förnyade Betänkande, angående Skånska Roteringen; uti hvilka rättelser och tillägg Ridderskapet och Adeln blifvit, inbjudet, att sig med de öfrige Riks - Stånden förena; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att vid sine i berörde frågor redan fattade Beslut utan all förändring förblifva. S. D. Då nu ånyo föredrogs Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 8 dennes afgifne samt den 11 i samma månad på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens den a6 sisth April meddelte Betänkande öfver Kongl. Majus Nådiga Proposition, angående serskilte anstalters vidtagande till förekommande af stegring i priset å det grofva brödet i Hufvudstaden, fann Ridderskapet o;h Adeln, att enär sistnämnde Betänkande redan blifvit den 4 sisth Maj af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifra\ 6§8 Prou Utdr. d. 15 Junii 1818. gava^ande Utlåtande borde läggas till hand lingartie.
För den inre rörelsen tror jag det vara aldeles tillräckligt, om communicatioa är öppnad ifrån Linköping ända till Götheborg; och torde derföre mitt förslag, att vid Roxen afbryta Canal-arbetet förtjena mera afseende än man kan hända derå behagar lästa. Jag har åter hört yttras, att Götha Canal alltid blifvit ansett såsom ett Statens enskilta företag , hvaruti Bolags-interessenterne blifvit af Staten inledde; jag bestrider nu som förr denna mening, likväl utan anspråk, att nu mera än förr, medelst öfverbevisning om det verkliga förhållandet verka rättelse uti de motsatta opinionerne, då jag gerna erkänner, att Herr Grefve von Platen äger en större skicklighet att framställa dessa meningar, än jag att motsäga dem. Mea för Sen 6 Augusti c. rn, alt ådagalägga, huru litet jag ledes af blotta envisheten, att till det yttersta förfäkta en af mig yttrad mening; 6å frångår jag mitt yrkande utaf afslag å de för i år begärdte 100,000 R:dr Banco; enär jag af Herr Grefve von Platen och Herr Hjerta med goda skäl blifvit öfvertygad, att en verklig förlust och skada i år skulle uppkomma af Canalarbetets förtidiga inställande, såsom följd af det nekade bidraget; och anser mig således pligtig att uppoffra min känsla för Riksens Ständers värdighet, som fullt berättigade mig att tillstyrka afslag å en utgift, hvarom Riksens Ständer icke varit rådfrågade. Jag tillstyrker följaktligen bifall till de, för det nu löpande året, öfver förra ansla-r get begärdte 100,000 R;dr. Hvad åter hufvudsaken vidkommer, så fortfar jag uti min mening, att hvarken det ena eller andra alternativet kan tillstyrkas, innan det först och främst blifvit afgjordt, huru och på hvad sätt bidragen böra utgöras.
Sif Söneinfomfl från 300 ttU od; meb 400 9t:br, a 3 K:br. § »: C/ ra o J“N H O SR:o ?. (58.) ©arn man bra 3 öfwer ^ajrermg«*2ängt)ertte SK:o 2, uti 01. SK. ‘-Jögbcri för år 18 Embete Sif Söneinfomfl från 4o0 till od; meb 300 9t:br, a 5 gj;br. Sif Söneinfomfl från 500 till od; meb ouo . 9?:br, ä 7 3?;br. Sif Söneinfomfl från 700 till od; meb »oo 9t-.br, Sif Soneinfomfl från 800 till od; meb 900 9t;br, a \i 9t:br. #em< man. Sa; gen: beter. D.roar: nar od) (Sågar. 51 w 26 R 15 m R 3 !S r* —r, JCO SägenBeter, font Betata 3o procent af räntan. ©genbom, font bisponeras af Slcabemte* ©taterne. tpent: man. Srälfe Kärn tor. Sa gen: Beter. Cttoar» nar od) ©agar. 11 60 R 53: ■ H g R 20 R 10 ©genbom, tillhörig Sitt: manna 35o!ag. tpern: man. Sä gen: Beter. Cbtpar: nar ocb ©agar. GS 24 R R 15 R ©genbom, tillhörig Stomma ©tiftelfer. fvm. Sratte man' Sälb j tor. Sä: gen: Beter. Öroar: nar od) ©agar. - i§ R 12 R S. g R R •b-e .56 ©ninnia. 157 12 — (19) 33if). titt SR. @t. ?Jrot. 1834 & 1835. iOibe ©anil.
N:o 556, med förslag till voter:s-propos. i anledn. af skiljaktiga beslut öfver N:o 5og, ang:de anslag till aflöning för adjungerade ledamöter i Götha Hofrätt, blef den föreslagna voter;s-propos:n af R. o. Ad. godkänd. Föredrogs till pröfning SlatsUtskts den 29 sisth Maj på bordet lagda mein. N:o 55g, i anledn. af RiksStrns skiljaktiga beslut i afseende på det s. k. mindre creditivet. Inbjudningen blef icke afR. o. Ad. antagen, men voter:spropos:n godkändes. Då nu ånyo föredrogos Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.TJtskins den 29 sistl. Maj på bordet lagda memorialer : N:o 200, med förslag till votering i förstärkt StatsLJtsk. i anledn. af R. St:s skiljaktiga beslut, ang:de anvisandet af ett crediliv till behöfvandes undsättning i missvextår; N:o 2or, med förslag till sammanjemkning af R. St:s skiljaktiga beslut i fråga om lindring i postföringsbesväret; blefvo de i dessa mem.T föreslagna voter:s-propos:r af R. o. Ad. godkända. Föredrogs ånyo Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.- Ut - D cn i Juni. •7 Utskrns den 29 sistl. Maj på bordet lagda utlåt. N;o 80, i anledn. af återrerniss af Utskrns förslag N.o 75 till sa nimanjemkning af RiksSt:ns skiljaktiga beslut ang:de lagstiftningen om fattigvården i Riket. Begärdes ånyo på bordet af Ilrr von Hartmansdorff, Au g., oell von Hohenhausen, Michael Silvius, samt Frih. Cederström, Jacob. Ånyo föredrogos och biföllos SlalsUlskrs den 29 sisth Maj på bordet lagda utlåtanden; N:o 548, i anledn. af återrerniss å mern.
Om t. ex. ett förslag, från K. M. kommer till R. St:r ang:de regementets afsilning och uppsättande i stället af ett par andra kavalleribataljoner, så skulle R. St:r, genom ett afslag på nu förev:de förslag, möjligen kunna binda händerna på sig i afseende på pröfningen af K. M:s. Det kan nemi. ganska lätt sättas i fråga, huruvida R. St:r, sedan de ogillat Utsk:ts förslag, hvilket egentligen afser Smålands husarregementes afsättning, kunna bifalla en sådan afsittning på andra vilkor. Jag får således till R. o. Ad. hemställa, huruvida icke Ståndet skulle vilja förena sig med mig orri en återremiss af Betänkrt, med uttryckande af den önskan, att Utslct ville låta ärendet hvila, till dess man får veta, onr något förslag i samma rigtning är att vänta från K. M., och då i ett sammanhang företaga frågan. Häruti instämde Hr von Koch, Nils Samuel. Frih. Gederström, Claes Henrik: En föregående talare har fästat uppmärksamheten på att ingen riksdagsman i Bonde-St. från Kronobergs län förenat sig med motionären vid motionens remitterande. Jag ber med anledning häraf få upplysa, att den omständigheten, att vid motionens väckande ingen länets fullmägtig deruti instämt, icke kan anses innebära ogillande af motionen, ett antagande, hvartill jag anser mig så mycket mera berättigad, som alla de riksdagsfullmägtige från provinsen, som finnas inom Ekon.-Utsk:t, instämt i Utslcts beslut; och skulle jag, hvad angår sjelfva saken, instämma med de talare, som förordat Utskds hemställan i förev:de fråga, om icke en föregående talare fästat uppmärksamheten derå, att landtförsvarskomitén äfven tillstyrkt Smålands husarers afsittande; tillfölje hvaraf en återremiss af Betänk:t synes mig mera lämplig, då motionen kunde behandlas i sammanhang med det förslag, som från K. M. är att i denna fråga förvänta. Frih. Raab, Adam Christian: Såsom f. d.
St:r maga finna lämpligt förordna att i den mohn de nu redan antagne FriCadetter af de 3 ofrälse Ständen ifrän Academien utgäj dessa förskotter böra minskas samt inga nya FriCadetter till underhållande af denna fond antagasy sä att allt vidare behof af merandmnde förskotter såmedelst må upphöra, §• 4. I anledning af beviljadt understöd till de b randskada de i Borås, (R. B. 1825 p, 14—82.) Genom Nådigt Bref d. 28 December 1822, bar K. M:t, å de till K. StatsGonlorets disposition då ställ - Betänkande n. 253 de medel af mindre Creditivet, anvisat 8000 R:dr B:co, till understöd åt dem, som, genom den Borås Stad samma år öfvergångne eldsvåda, mäst lidit och voro i största behof af snar hjelp; hvilken utbetalning af Creditivmedlen, ehuru anbefalld innan 1822 års Revisorers Anmärkning, vid de åt Städerne Norrköping och Cimbritshamn af samma Fond lemnade bidrag, vunnit någon R. St:rs åtgärd, i8a5 års Revisorer ansett sig bora anmäla. R. St:r hafva, rörande de till sistnämnde 2 Städer anvisade understöd af CreditivMedlen, i underd. Skrifvelse den 22 Augusti 1823 anfört, att, så vida något biträde af penningar från Statens sida skäligen kunnat komma i fråga, såsom ett undantag från det sätt, hvarpå afbrända Städer eller af andra olyckor hemsökta Orter eljest af det Allmänna understödjas, de uti förrberörde måtto beviljade undsättnings-belopp häldre bordt utgå af andra medel, såsom exempelvis af Anslaget för Extra utgifter; hvarföre ock R. St:r vid samma tillfälle anhöllo, att till understöd för dem , som vid möjligen inträffande dylika olyckshändelser blefvo lidande, några andre Statens medel ej måtte användes, än sådane, som enligt de för förvaltningen stadgade grunder, kunde af K. M:t dertill disponeras. Ehuru nu K.
Rjdderffapet och A» deln under öfmermägande den, genom Stats-Ukskot, ters den 19 bennes pa bordet lagda Memorial af den 9 föregående, yppade staga, huruwida, i anseende till förlusten af Tull-inkomsterne fran Finland, af« skrifning a den arliga arrende-summan, till arrende, sooietetens förman, ma kunna äga rum; och stannade Ridderffapet ock Adeln i dek beflut, att det mä pä Tull.Arrenbe-Societetens Ledamöter sjelsive ankom, ma, huruwida de anse sig kunna, utan någon af, skrifning för Finland, med arrendet fortfara, eller om de t annan händelse wilja, enligt Contractets 9 §, arrendet uppsäga. Ot 8u^rs. Friherre 8tjorl.steclt, (?orl (lustaf, hade in, somnar crc Diktamen, hwilkcr upplästes sä lydande: ^Ödmjukt anförande. Uti den öfwerkygelse, art Riksens Ständers BeswärS, och Oeconom!» Utskotts betänkande, om wid. Den z Januarrk. 5 »vidtagande medel och utwägar till fattige Barns söda , samt uppfostran, innefattar ett för Riksens Högloft. Stander wigligt föremal, skyndar jag mig att med Herr Greswens och LanvtmarskalkenS, samt Högloft. Riddeiskapecs och Adelns tillåtelse, deröfiver yttra mina tankar: förwitzad, att i Fäderneslandets sköte likars klagorop kraftigt wärka til! deras räddning.
Korteligen, jag asstyrker för min del, detta sätt att behandla Grundlags - frågor, och yrkar de vfwannämnde 8§:ne orubbade bibehållande och efterföljd; Med den tillfredsställelse att, om, genom i der gifna föreskrift, handa ssulle, att någon nyttig funnen Grundlags förklaring eller förändring skall komma alt förfalla eller hwila va en tid, densamma af tiden ännu mera mognad, och genom ännu allmännare spridd upplysning stärkt, icke lärer gä för alltid förlorad." "Jag anhaller att detta äfwen fär till RikSStanden åtfölja Utskottets Betänkande." I anledning as Herr Biskop T ingstad i i och Dockor Falks begäran, skulle deras föregående setftildke meningar biläggas Constikukivns Utskottets Betänkande om Grundlags-frågors behandlingssätt. suxra. 6. Lilverstcrlxe. Ut - Den 14 Julik. 1679 Utörag af protocsllet, hället hos Riksens HZglsfl. Ständers Corftrtucions - Ulftott wid Urtima Riksdagen i Orebro den i Augusti isis. SD. ^Ester det Utskottets afgifwande Betänkande med förslag till nytt inoinent i T. Regeringsformen biifwit till justering uppläst, yttrade Biskopen och Commendeuren H:r Doct. Ti ngstad ius: "För min del finner jag med Riks - Standens rätt icke förenligt att, sedan ett eller flera Ständ med sitt ogillande nedlagt en wäckt fraga om Grundlagen, densamma ä nyo ina behandlas af Cvnstitutions, Utskottet med eller utan förstärkning, pä det sätt, alt derom icke röstas Srandswis, utan ester beräkning af de flesta röstandes meningar." ''Intet hindrar att förändrade former af en fraga, såsom nya frågor, af ett utskott utan all förstärkning kunna framställas till gillande eller ogillande. Men icke kan jag tillstyrka, alt Riks Standen underkasta sig sadant lwäng alt endast med Ja eller
TabellCommissio-i sien aflemnade sammandrag uf Tabellverket för Ben II Junii /. m. \ 5^9 senast förflutne quinquennium, jamte förslag till ändringar och förbättringar uti Tabellernas framtida inrättning, hvarigenom de skulle vinna mera fullständighet och tillförlitlighet uti de äskade uppgifterne. 3:0, Angående förslag till jemkning emellan RiksStånden i deras fattade beslut, rörande frågan om skyldigheten, att afskala barken å utsynte Ekar. Föredrogs å nyo och remitterades till BancoUtskottet, Grefve von Plåtens, Baltzar Bogislaus, den 8 dennes eftermiddagen väckte motion, angående låne-rättighet i BancoDiscon ten på hypothek af Götha Canal Bolags actier. Å nyo föredrogos Grefvarne Gyllenborgs, johan Henning och Hamiltons, Gustaf Wathier!, den 5 dennes på bordet lagde anföranden, rörande Soldat beklädnadeD vid Södermanlands Regemente; Och fann Ridderskapet och Adeln, uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken gjord proposition, för godt besluti, det borde hos Kongl. Maj:f i underdånighet anhållas om behörig undersökning, för att utröna i hvad mon Rotehållarne vid Kongl. Södermanlands Regemente kunde hafva fått vidkännas större utgifter i och för Soldat-beklädnaden sedan år 1812 > än hvartill dei enligt 54° Den 11 Jktnii f. nu KnekteContracterrne, varit förbundne, samt att Kongl. Maj:ts ifall anledning derefter förekomme, att Rotehållarne verkeligen varit högre betungade In vederbordt, täckes i Nåder låta tillse, det de matte blifva förhulpne till den ersättning dem lagligen kunde tillkomma; och skulle de öfrige Respeetive RikaStinden inbju. das, att uti detta beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena.
Det finnes nemligen knapt någon enda af de Almqvistska produkterna, äfven de skenbart oskyldigaste och frommaste, i hvilka ej en röd tråd går igenom den öfriga snodden, och denna tråd, omärklig för svagare ögon, är just sjelfva hufvudsaken, allt det andra endast blå dunst, poetiskt biverk, eller ock rentaf barnsligt joller och pjoller. Denna röda tråd består i någon ur den nya läran hämtad sats, som skall framlurendrejas och oförmärkt inpreglas, och hvar och en af dessa satser går ut på att insinuera, att hvar och en mensklig eller gudomlig lag endast vore en tillfällig convention, utan någon förbindande kraft, så vida den ej gillas af förnuftet, – men som hvarenda en tror sig vara i besittning af det rätta förnuftet, måste utslaget i yttersta instansen bero af det individuella godtycket. Ungt folk, fruntimmer, de enfaldiga, således den stora allmänheten – förstodo (som sagdt är) högst sällan hvarom frågan var; man höll sig blott till utanverken, beundrade eller klandrade det ästhetiska i compositionerna. När åter syftningen (såsom i Går-an-boken) var alltför genomskinlig, eller af granskare lades i dagen, begagnade Förf. den utvägen att förklara: det är icke jag, Carl Jonas Ludvig Almqvist, som så säger och påstår, utan det är Sara Widebeck, – eller Richard Furumo – eller Hugo Löwenstjerna, som förfäktar denna sats. De tala hvar efter sin art; hvad rår jag, författaren, derför? Ett af de medel, hvarmed A. fångade hopen, var det, att han icke på en gång, utan blott styckevis, framlade sin lära, och mestadels alltid i så dunkla och sväfvande uttryck, att läsaren förtärde giftet utan att ana det, ja mången gång med den inbillningen – så vackra voro oblaterna, som gömde det – att de spisade ett himmelskt manna. Detta mystiska halfdunkel, detta prophetiska taskspeleri, denna långsamma utspisning, i småportioner, af de (förment) nya sanningarna, höllo allmänheten i en viss spänning och ökade verkan af de mystagogiska konststyckena.
Högst öfverraskande resultat, mitt herrskap! ALLA. Inför döden PERSONERNA: MONSIEUR DURAND, pensionatsvärd, f. d. employé vid ADÈLE, hans dotter, 27 år. ANNETTE, d:o 24 år. THÉRÈSE, d:o 18 år. Statens järnvägar. ANTONIO, löjtnant vid ett italienskt kavalleriregemente. I franska Schweiz på 80-talet. fonddörren synes, öfver topparna på kyrkogårdens cypresser, Lac Leman med Savoyer-Alperna och franska badorten Evian. Till vänster dörr till köket. Till höger dörr till våningen. En matsal med ett långt bord. Genom den öppna Första scenen. HERR DURAND (står med en kikare och ser utåt sjön). ADÈLE (in från köket; i förkläde och med uppvikta ärmar, bärande en kaffebricka). Har du inte varit efter kaffebrödet än, far? Nej, jag skickade Pierre i dag. Mitt bröst DURAND. är så dåligt de sista dagarna att jag inte kan gå uppför den branta backen. ADÈLE. skall man ta' dem ifrån, när det inte finns mer än en resande i pensionen sedan två månader tillbaka. Pierre igen! Det kostar tre sous! Hvar Annette kunde hämta brödet! Det är mycket sant, men jag tycker att ADÈLE. men du har då aldrig gjort annat! Äfven du, Adèle! Det vore att förstöra husets kredit alldeles, DURAND. ADÈLE. längst! Äfven jag har tröttnat, men jag höll ut DURAND. när Thérèse och Annette torterade mig. Du Ja, det gjorde du, och du var ännu mänsklig, och jag ha' dragit fram huset, sedan mor dog. Du fick sitta i köket som Cendrillon, och jag Du är trött; hvad skall icke jag vara då? ADÈLE. fick sköta servisen, sopa, borsta, elda, gå ärenden. oförsörjda barn, hvilkas hemgift du förstört! Men du får icke vara trött då du har tre DURAND (lyss utåt). ner åt Cully! Skulle elden vara lös, så äro de ser jag på sjön. Tycker du inte att det klämtar och trummar