Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag fäster mig dervid först vid den punkt, sorn angår anslag till pensioner för Generalitetet. Utsk. har i denna punkt, likasom i hela betänk. yttrat den grundsats, att det anser de begärda anslagen visserligen beböfliga, och alt detta är nödigt för att dermed gifva åtminstone en måttlig bergning åt förtjenta krigare på deras ålderdom; men likasom alla de vackra grundsatser, som finnas i delta betänk., der sakna tillämpning, så inträffar äfven ett sådant förhållande med denna, alt motsatsen deraf til Isty lkes. Såsom skäl för sitt afstyrknnde anför Utsk. egentligen, att Utsk. anser Rikets geographiska läge fordra en annan indelning af General-befälhafvare-districtena, alt dessa dislricter böra minskas till 5, och att, genom den behållning, som derigenom uppkommer, jemte nedsättning af General-befälhafvarnes löner vid inträffande afgång, medel skulle vinnas till 3:ne nya pensionsrum för Generalitetet. Jag tager mig friheten fästa StatsUtsk:s uppmärksamhet derpå, att del minskat General - 438 Den g Maj f. m. beful lia fvare-districtena till antal, men vidgat dem till utsträckning. Jag anser, att derigenom större kostnad skulle uppkomma, än den besparing Utsk. sökt åstadkomma. Vi känna ganska väl regrtenas geographiska läge, och veta att indelta armeen är så kringspridd, att hvarje reg:te intager en stor rymd. Jag vill t. ex. blott anföra förhållandet med de regtten, som ligga inom det districtet, hvartill Westergöthland hörer, och dessa äro bland dem, som uro mest concentrerade i Riket. Der ligga tillsammans 5 reg:ter och en bataljon. Det är General-befälhafvarnes skyldighet, icke allenast att ininissivera skrifvelser till K. M. och deröfver afgifva und. utlåt:n, utan deras skyldighet är förnämligast att under mötestiderna inspectera och mönstra reg:ter och corpser på deras mötesplatser.
Maj:t utfordrat, genast mä warda till StatsContoiret utbetaldt af de 521,387 N:dr 9 6 r», hwilka ester hwad Stats-Contoiret i desi undeköäölga strifwelse till Eder Kongl. Majst anfört och Fullmäktige i Riksgälds-Contoiret t deras Riksdagsberättelfe medgifwit, ännu äro i RiksgäldsContoiret omtagne, och vdisponerade äf de medel, hwarmed Riksgälds-Contoiret, efter Riksens Ständers förordnande bordt Stcttswerkek biträda, MM hwilka Statswerket, i anseende till ändra icke Paväknade tillfälliga inkomster/ ännu icke behöst anwätlda, och hafwa Riksens Ständer om detta Beslut O * Lss 260 Den iz Majk. genom deras Stats-Utskott Herrar Fullmäktige t Riksgälds-Conwiret nödig underrättelse meddela la, tit; Hwilket allt Riksens Ständer fa hos Eder Kongl. Majit i underdånighet anmäla. Utdrag af Vrotocsllet öfwer Handels - sch Linance -Ärenden, hältet Pä Orebro Slott den iz Maji 1812. Inför Hans Majit Lsnungen uti Stats-Ra-ct. Narwarande: HanS Excellence, Justilie-Stats-Ministern Herr Grefwe Vollenberg, och ^ Hans Excellence, Ståls»Ministern för Utrikes Arenderne Herr Friherre von EngeströmStats-Raden: Hans Excellence Herr Friherre Rosenblad, Herr Friherre Fleming, Herr Friherre Adlercreutz, Friherre von Platen, Friherre Adlerbeth, Hof-Cantzleren, Friherre af Wetterstedt, Tillförordnade Stats-Secreterare», Stats-Cow mifiarien Wirsen. Tillförordnade Stats-Secreterare» anhöll k underdånighet, att inför Kongl. Malit fa till justering uppläsa ett af honom enligt särskild Nådig befallning författadt underdånigt Förslag till Kongl. Majus Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående Tullwerket.
Anställes icke talan emot redovisningen i laglig ordning inom ett halft år efter revisionsberättelsens aflemnande till Ordf:den i LänsNämnd, så vare LänsNämnd icke vidare underkastad slikt åtal. 17 §:n. LänsNämnd bör sorgfälligt vaka för befordrandet af nykterhet; bör med upmärksamhet följa försäljningen af spirituösa drycker och med afseende derpå hos vederb. göra de anmälanden, hvartill omständigheterna kunna föranleda. 18 §:n. LänsNämnd har, i den mån det på Nämnden må kunna bero, att iakttaga hvad författningarne påbjuda om tjenstoch försvarslöse personer och lösdrifveri. 19 §:n. Hvarje medlem af LänsNämnden ansvarar efter lag, gemensamt med de öfrige, för vården af de hypotheker och tillgångar, som blifvit Nämnden anförtrodda, så framt deremot reservation till prot. ej blifvit afgifven. 20 §:n. För hvarje år, sedan underrättelse inkommit, hvilka personer blifvit till LänsNämnds-ledamöter utvalde, låter Ordf:de, genom allmän Kungörelse, tillkännagifva dessas namn och hemvist. 3:dje Artikeln. Lika med 3:dje Artikeln i HäradsNämnds-stadgan. Förslag till Stadga för Härads-Nämnd. Artikeln 1. 1 §:n. a) I hvarje härad skall bildas en HäradsNämnd. b) Vilja flera härader inom samma domsaga sig förena om en gemensam HäradsNämnd, vare de dertill berättigade. 2 §:n. a) HäradsNämnd består af delegerad från hvarje socken inom häradet, utsedde i den ordning och på det sätt, som här nedan stadgas 170 Den 12 November. b) I HäradsNämnd är hvarje SockenNämnds
Utskogen, sorn uti omförmäldta Utlåtande icke afstyrkt Skallgångars anställande , utan endast ansett de samma, jemte öfriga anstalter för Odjurens utödande, med mera förmån och lättnad för landets innevånare kunna i verket ställas, genom de öfverenskommelser, som derom af särskildta Häraders eller Socknars inbyggare träffas och af Konungens Befallningshafvande fastställas; samt jemväl nu funno, att Jägeri-Betjeningens närvaro vid Skallen skulle kunna undvikas, äfvensom att tillstånds sökande hus Konungens Befallningshafvande till de sammas förrättande korn me att medföra en vidlyftig omgång och ofta skadlig tidsutdrägt, ansieo förtberörde O O * v_> anmärkningar icke rubba den grund, hvarå Utskotten fotat det afgifna Utlåtandet, hvarom, jemte det att de öfriga BiksStånden , enligt ankomna - Den Juli. komna Protocolls-Utdrag bifallit berörde Retäli-1 kande, Höglofh Ridd. och Adeln alltså skulle ge* norn Utdrag af detta Protocoll vördsamrheligeri Underrättas» Ut supra. Ex Protocollo A. J. Wah!stjerria6 Protocoll, hållet i närvaro af Svea Rikes Ständer å Riks-Salen denJ 14 Juli 1815- Efter föregånget anslag till Plenum Plénorum, infunno sig, klockan half till två eftermiddagen, Rikets Höglöfl. Ständer, anförda af Hr Landtmarskalken och deras Talmän , å Riks Sa« len, hvarefter Hans Excellens Stats-Ministern för Utrikes Ärenderna, åtföljd af Stats-Rådets Ledamöter och Stats Secreterarna samt företrädd a£ Konungens Hof-Stat och Cantzli, sig dit begaf.
Ridderstapet och Adeln om en S.at möjligen kan wanka sig att erhålla redliga och för dest sanna wäl nik-älstande Embetsmän, dä den genom äterhällandtt af drras förtjenla, merendels nog knappa, löner, utsätter dem för behofwets tryckande bekymmer; och om ej mangen som genom sina kunskaper och skicklighet, kunnat gagna det allmänna, stall afhälla sig ifrän att Lngä i Ruets tjenst, dä han ser desi Embelsmanna Corps fä orättwist framför andra Medborgare betungas. Dä säledes detta projects antagande owedersageligen, skulle marfa enstildas förtryck och undergång, och sannolikt förlust för det allmänna af stickliga Embetsman deraf uppsta, fär jag för min del öd» mjukeligen anhäila att sedan discutzionen öfwer detta mäl är afflutad, Högwälborne Herr Grefwen och LandtMarstalken täcktes, göra proposition kill afftag pä Betänkandet i hela dess widd. ?i6 Den !4 November - Aerr l^am. ft^an projecter till answarigheks-Lagen nu är uppläst, önskade han blott att tilläggning, deruti mätte göras af det stadgande, som L 172-0 ars Regeringsform war intagit, att en olycklig utgäng af deras rädftag icke borde Konungens rädgifware tillraknas. Harwid lämnades den upplysning, stt ett stadgande af sädant innehall funnes inlaget nli Inledningen till denna cmswarighetslag. Zerr kälstman, yttrade stg, art sedan åtskilliga anmärkningar nu moro gjorda, i anledn.ng hwaraf förstaget till answarighetslag förmodeligen blefwe arerremitteradt, wille han blott nämna, det han ej trodde straffens hårdhet egenteligen wara tjenande till det ckndamäl som äsyftadesz emedan anklagelser kan hända ofta skulle äterhällas om man föresäge att de skulle leda till en sä härd bestraffning som förlust af lifwct.
låta inforbra nöbiga upplpöningar, angåenbe otti* förmälbe ftabé*anbelar od; bplifa afgifter, font för famina änbamål, ehuru imber annan benämning, uti åtjfilliga ©täber t 9vtfet funna äga runt, famt beraf åt Dvifeté, wib näfffommanbe Dvifobag förfant* labé, ©tanber lemna finnebom, od; bå tillifa i 9iåber afgifwa §ör* dag till ben reglering härutinnan, font af omfiänbigheterna påfallad. §• $ill fjöfartetté lättanbe och beforbranbc, l;afwe *2Bi f;os? d\ongl. cm swbRt ^aj-.t i ttnberbånighet anhållit, belö att förnpanbet af få fallabe §ri* oci)<p"äElffa 9r> om eoit»oi)i mctXcn. bref 'för fartpg till utrtfeö refor ej må anfeö nöbigt eller påbjuDaö, få länge famma ägare eller interefenter innehafva fartyget od) annan ffeppare ej antageö; — odj Dels att, på fatt genom å?ongl. SBreftoen Den 15 Slugufti 1829 odj Den 5 November 1831 för ©täDerna ‘■JBiébp od) @ötf>eborg är meDgtfvet, fann unDer enafjanDa »ilfor, ett till# räcfligt antal blanfettcr till €ommerce*€ollegii fribref od) få faHaDc <£urftjfa ^>ajj måtte för jfepp&reDare, forn fåDant äjfa, blifvoa att tillgå h°3 konungens Q5efallningél)af»anDe i De Sätt, Der ©tapelfiä» Der ftnnaé. §.
Städerna i riket, i anledning af väckt motion om utfärdande af en Ordnings-Stadga för dem: B. II. 599, 611, 613, A, 613; E. III. 239. —, i anledning af väckt motion om åtgärder till deras skyddande mot fara af krut-explosioner: B. I. — S — 195 Stämning, i anledning af väckt motion angående sättet för dess delgifvande åt byalag eller annan samfällighet: B. II. 611, 620; III. 161, A. 163; B. IV. 400; V. 41, A. 41. Stämpel-pappers-afgiften, angående: B. III. 93, 201, 359, A. 359, 361, 362, 363, 369, 370; B. V. 244, 297, 323, A. 323, E. 609. —, angående ändring i nu gällande författning rörande den; motion af Herr Edvard Fåhraeus: se Motioner. —, angående beräkningen af den samt af tull-medlen, post-medlen och bränvins-brännings-medlen: B. V. 608, 624, A. 624, E. 665. —, om ändring i 8:de §:n af Förordningen derom; motion af Herr Nils Curry Engelbrekt Treffenberg: se Motioner. Stödesjön, om beviljande af ett anslag å 7,600 Riksdaler för en väganläggning från lastage-platsen vid östra ändan af nämnda sjö till allmänna landsvägen åt Sundsvall; motion af Herr Ernst August Weidenhjelm: se Motioner. Sundsvall, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående öfverlåtelse till Vester-Norrlands läns innevånare af gamla kronohäktes-byggnaden vid nämnde stad med tomt: B. I. 148. —, om beviljande af ett anslag å 1,540,000 Riksdaler för en jernvägsanläggning från Hemgrafven till nämnde stad; motion af Friherre Alexander Magnus Leuhusen: se Motioner.
Perssons motion, om anslag för upprättande och tryckning på allmän bekostnad af Register till Riks Ståndens Protocoll vid innevarande Riksdag. (RgsA.) Bonde-Ståndet har till Utskottet remitterat en af Riksdags-Fullmägtigen från Gefleborgs Län Eric Persson ingifven motion, deri anföres, hurusom Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag, genom bifall till dåvarande Stats-Utskotls Betänkande N:o 3c)o, förordnat, att af Riksdagskostnads-meJlen skulle utgå ett anslag af Tio R:dr B:co efter hvarje tryckt ark för upprättandet af Register öfver Riks-Ståndens Protocoll vid samma Riksdag och ombesörjande af samma Registers tryckning, såsom Bilaga till Protocollen, uppå Statens bekostnad. Och då Bonde-Ståndet icke Tärer undfalla nödvändigheten af ett lika beslut, i afseende på Protocollen för denna Riksdag, hvilka förutan Register skulle blifva nästan obrukbara och onyttiga, så föreslår Motionairen, att ett sådant anslag, som förut är nämndt, måtte beviljas för upprättandet och ombesörjandet af tryckning på allmän bekostnad af, om icke alla Riks-Ståndens, åtminstone Bonde-Ståndets Protocoll vid innevarande Riksdag. Utaf det uti motionen åberopade Stats-Utskottets vid sistlidne Riksdag afgifne Betänkande N:o 390, som af 3:ne Riks-Stånd blifvit godkändt, inhemtas, att för de Register öfver Protocollen vid samma Riksdag, hvilka Riks-Stånden finna för godt låta upprätta, skulle anslås serskild betalning af Tio Riksdaler för hvarje tryckt ark af sådane Register, och de upprättade Registren, såsom Bilagor till Protocollen, tryckas på allmän bekostnad, då betalningen för det ena och andra komme att utgå utaf de till bestridande af utgifter för sistlidne Riksdag anvisade medel.
Om vi skola afvakta regleringen af länens omfång, intilldess jernvägarne blifva färdiga, blir det en ganska lång väntan. Jag hade derföre önskat, att en skrifvelse rör.de denna sak till K. M. afgått: men då 3:ne Stånd redan härom fattat sitt beslut, återstår för mig icke annat än alt förena mig med H. Exc. Hr Gr. Löwenhjelm i anhållan att St: t mätte, i sakens nu var: de ställning, dervid låta bero, med tillkännagifvande af sitt bifall till H. Exc:s gjorda motion. Frih. Sprengtporten, Jacob Willi.: Det förslag som Gr Löwenhielm framställt, synes mig vara fullkomligt riktigt till sin princip. Det är icke endast inom vårt land som man sedan längre tid tillbaka insett nyttan af administrativa indelningar, utan detta behof har äfven gjort sig gällande inom andra länder. Jag vill såsom ex. åberopa Frankrike, der för 50 el. 60 år sedan departem:ts-styrelsen infördes, en åtgärd, som jag anser böra hafva väckt allmän belåtenhet. Det kan gifvas många anledn:r till att en sådan förändring här åtminstone bör bringas å bane, och då man icke kan bestrida att de olägenheter i afseende å den nuvar:de länsindelningen, hvilka Gr. Löwenhjelm i sin motion vidrört, verkligen förefinnas, skulle jag tro det vara rätt, att R. o. Ad. genom sitt beslut ådagalade, det R. o. Ad. önskade att åtgärder vidtogos för åstadkommande af en bättre sakernas ställning. På grund häraf instämmer jag i den propos., som Gr. Löwenhjelm väckt, och anhåller att Hr Gr. o. Landtm, behagade framställa till R. ‘o. Ad., att, med godkännande af hvad motionen i detta afseende innehåller, förklara det R. o. Ad. icke kan biträda Utsk:s åsigt. Den 28 Januari f. m. 113 Hr von Ehrenheim, Pehr Jakob:
Sist lian låter tankens vinge ila Långt tillbaka till hans barndoms tid; O, hvad det är godt och ljuft att hvila Här, där hvarje minne hviskar: » frid! » Väl han minnes, hur vid modershanden Kring han ströfvade bland bloms ter tanden, Hur med moderns hjälp lian läste glad I naturens bok det första blad. Bena fröjd, som fram ur dunklet glimmar, Stjärnan lik på fästets mörlca grund, Ljusa, oförgätligt sköna timmar, Lifvets blida, arla morgonstund! Moder, hvarför ville du ej stanna Längre kvar att svalka ljuft min panna, Lugna oron i mitt tyngda bröst Med din outsägligt ömma röst? — Tack, o dyra, dock för hvad du gjorde. För hvart sanningsfrö hos mig du lagt, Det är du, som lärt mig hvad jag borde, Du, som städse hållit om mig vakt. Ej jag skådar dig, men hjärtat anar, Att du hvarje stund är sonen när; Ja, jag hör din stämma, som mig manar: » Verka, verka, medan dagen är! » Indirekte. Af A v e. I En skönhet. \ llp«örsta gången jag såg henne, satt hon i M^r ' kyrkan bland de andra damerna ur stadens förnämare sällskapskretsar, och hon tycktes mig vara den skönaste kvinna, jag ännu sett. Min uppmärksamhet rycktes fullständigt bort från allt, som angick den sekularfest, hvilken här firades, och såg blott på detta ansikte, som verkade på mig med ett slags magisk kraft. En sådan skönhet kan ej beskrifvas, men om någon i den stunden hviskat till mig, att i dessa vemodigt drömmande, ljusbruna ögon * ej fanns någon ande, att ingen tanke, utom på eget jag, bodde inom denna panna, att hela denna skönhet, hvilken på mig verkade upplyftande genom sitt underbara intryck af renhet, ej var annat än ett tomt skal, då skulle jag ha vändt mig bort i harm öfver en dylik smädelse af ett skapelsens skönaste mästerverk.
Det kärleksverk må kallas, det är att göra väl! Men, i den stora salen en annan flock ock fanns af andra små, som samlats, en riktig blomsterkrans i rika, glada färger, rödt, blått ock skärt och hviti — - med bjäfs och broderier af sista modets snitt. I skor, så smidigt mjuka, så lätt som älfvor små, de fina tomtebarnen där sväfva fram på tå. Med lätta, glada sinnen de ila salen kring och längta att kring granen få taga hop i ring. Då ljuder Narvamarschen ifrån musikestrad, och fattiga små gäster ses tåga in i rad. Och alla » tomtar » blicka med vänligt välbehag nppå den unga skara, de bjudit hit i dag. Men när musiken tystnat, försagda barnen sta. Och rundt omkring dem trippa de ljusa älfvor små. Hvarann de nu beskåda med kvicka ögonkast. Och • — klädning, nyss så vacker, blir ful uti en hast. Men tomtebarnen åter uti sin fina stass, de se sig genast vara utaf en — » bättre klass ». Och så emellan dessa och hvarje liten gäst på själfva högtidsdagen där blef ett svalg befäst. FM ikvinnopalats » efter amerikanskt mönster planeras i Köbenbavn. De damer, som tillhört komitén för kvinnoutställningen förliden sommar, ha satt sig i spetsen för saken och valt ett verkställande utskott, bestående af författarinnan Emma Gad, statsrådinnan Gamél samt fröknarna Holten, Grundtvig och Frimodt. En nationalsubskription skall sättas i gång, i hvilken man beräknar att minst 100,000 kvinnor skola deltaga. * Ett gif akt för våra damer! Genom giftstadgan har man sökt skydda allmänheten för arsenikhaltiga varor, som » hållas till salu eller utbjudas. » Det gifves dock äfven andra sätt, hvarpå man kan få arsenikhalt i sina tyg. Såsom exempel därå må nämnas, att en klädning, som bortlämnats till omfärgning i ett af hufvudstadens större färgerier, efteråt, enligt verkställd undersökning, befanns starkt arsenikhaltig (likställd med i handeln förbjuden vara), oaktadt den förut var arsenikfri.
Författningssamling. Om utarbetande deraf 2. Förmånsrätt för socknemagasiners fordringar 25. 3 Expeditionens Nummer. G. Giftomannarätt. Om ändring af lagens stadgande derom 8. Svar på återremiss 39. Giftorätt, Om ändring af lagens stadgande derom 15. Gäfva af fast egendom, angående ändring af lagens stadgande derom 13. Svar på återremiss 32. H. Handelsbok. Om förändring af Kongl. Förordningen den 4 Maj 1855 82. Hof-rått. Om fördelning af Svea och Gotha Hof-rätter 50. Om förändring af hvad lagen stadgar i afseende på domfört antal ledamöter 79. Hund. Om skyldighet för egare deraf, att under viss tid hålla den bunden . 85. Härads-rätt Om inskränkning i Nämndemännens antal 79. I. Inteckning. - Om tillägg till 20 § i Kongl. » Af aftal om nyttjanderätt till fastighet i stad 14. Svar på återremiss 26. J. Juslilie-ombudsman. Granskning af dess embetsförvaltning 5. Jäf Om förklaring af hvad lagen stadgar om jäf, så vidt syskonbarn angår . 58. Om förklaring af hvad lagen stadgar i afseende på Härads-nämnds jäfak tighet i vissa fall 80. K. Konkurs-lagen. Angående ändring i vissa delar deraf 29- Svar på återremiss 31, » » Omarbetning deraf 65» 4 Expeditionens Nummer. Konventikel-plakat. Om upphäfvande deraf 46. Svar på återremiss 61. Konventioner, angående presträttigheter 3. Kyrkohandbok. Om rätt att vid nattvardsgång och dop begagna den äldre . 46. Svar på återremiss 61. Kyrkolagen. Om ändring af 26 kap. 9 § 56. » Om ett tillägg till 19 kap. 22 § 57. » Om ändring af 24 kap. 32 § 59. Om upphäfvande eller ändring af 10 kap 74. Kyrkomöte. Om stiftande af lag derför ’ 47. Svar på återremiss 62. Sammanjemkmng af Riks-ståndens skiljaktiga beslut 77.
Men då jag nu på förenämnde skål häruti skiljer mig ifrån plurali”tetens tanka, får jag emedlertid i afseende på ”hufvudsaken afgifva följande utlåtande, hvilket ”jag anhåller måtte få åtfölja Berättelsen, såsom ”min särskildta mening.” 3o Riksetis Ständers ”Då genom granskning af Stats-Verketä ”Räkenskaper för åren 1817 och 1 8 1 8 år funnet, ”att penningebeloppet för det inom landet, un”der dessa åren försålde Krut, blifvit på Riks’'Staten uppfördt, men att deremot penningebe”loppet för det Krut sorn genom export under ”nämnde årens förlopp blifvit försåldt och enligt Kongl, Krigs-Collegii uppgift influtit, å ’’Riks-Staten icke år upptagit, så anser jag min ”pligt vara, att till åtlydnad af Instructionen ”för Revisorerne, 4 § der det heter: Att Re ”visor er ne bora äfven granska Inkomst-Tit t larne , "och dervid noga tillse, huruvida alla uti Stat "påräknade tillgångar rigtigt influtit, och i beträtt elsen dessa omständigheter anmärka, detta ”förhållande, härmed , på nu framstållte sått an”mårka. Efter upplåsandet hvaraf sig härmed förenade Herr Directeuren afl Uhr, Herr Dom-Prosten m. m. Doctor Wijkman, Herr Kongl. HofPredikanten och Kyrkoherden Colliander, Herr Prosten m. m. Hasselrot, Herr Grosshandlaren Schon, Handlanden Herr Widmark samt Herrar Rådmännen Sandegren och Leksell', och skulle efter derom gjord begäran, desse Ledamöters sålunda yttrade sårskildte mening genom Utdrag af Protocollet åtfölja Berättelsen till Riksens Höglofl. Ständer. Ut supra. Ex Protocollo C. A. Andersson. Revisorers Berättelse. 3i Stormäktigste Allernådigste Konung!
Nej, skola, enligt Ridderskapet och Adelns beslut, skattebestämmelserne uti samma §. på det sätt förändras, att i Irsta momentet, i stället för ”Sex för hundradet”, införes Tre” för hundradet;” I tredje momentet, i stället för ”2 procent”, införes ”1 procent” samt i 4:de momentet, i stället för ”3 procent”, införes ”2 procent.” |A. r t. 3. §§. 37 och 38. pag. 40 och 41. Utskottets förslag är godkändt af B onde-ståndet; hvaremot de öfrige Riks-stånden beslutat, nemligen: Ridderskapet och Adeln, att Artikeln 3, angående afgift för caracters-fullmagter, skulle uteslutas, samt numerföljden för efterföljande artiklar och §§. derefter rättas; Preste-ståndet, att i Irsta momentet af 37 §., näst efter ordet "arfvode”, skall tilläggas: eller tjenstgöring^-skyldighet; i 3:dje momentet af samma §. orden ”ett år” utbytas emot: en månad, samt orden "samma tid” i nyssbesagde moment förändras till: löpande året; samt Borgare-ståndet, att uti 3:dje momentet af nämnde §, bestämmelsen ”minst ett år” borde förändras till: ”minst en månad.” Bevillnings-Utskottets Memorial, N\o 21. 13 Då fyra skiljaktiga meningar här gjort sig gällande, öfver hvilka votering icke lärer kunna undvikas, hemställer Utskottet, att, till utrönande af contra-proposition uti hufvudsakliga voteringen, följande voteringar må anställas. 7:0. Den, som vill, att contra-propositionen skall upptaga Ridderskapet och Adelns beslut, att Art. 3, angående afgift för caracters-fullmagter, skulle ifrån Bevillnings-Stadgan uteslutas, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej. Vinner
Hvad åter ar.går de så kallade löpande Ma~ gazinen, eller der en större Spannemåls-rörelse drifves, så i afsende på samlandet af Sädesförråd, sorn ock Värfvade Arméens och Flottornes Vinderhållande. m. m. synes dessa Magazin i allpiänhet vara i det närmaste tillräckliga och att 0.rn på ett eller annat ställe vidare Magazinsutyymme behöfves anskaifas, sådant i mohn afbehofvet och i förhållande till de inkomster Ma^azins-Inrättningen af Eräavins - .Bränningen i InrättningEils orgdmsaihn. x 54g Stockholm bör hafva att påräkna, Skall kunna Successive och, pä vanligt sätt i Verket st hl' as, dä förnämligast Magazins utrymmet i Stockholm, Malmöhus Län och Staderi Götheborg ■, synes birra utvidgas i förhållande ti 1 den betydligare Spanhemåls intäckt och utlefvGreririg Som der Städse inträffar. Till Verkställighet häraf i Malmöhus Län och Staden Götheborg gifves ingen annar! utväg, än nybyggnad eller tjertiiga lägenheters inköpandet men i Stockholm åter synes ändamålet hästan helt och hållit vinnas så vida Magazins-Inrättningen ater facit ett större Magazinshus af Sten, deruti lärer rymmas !o, k 12,000 Tunnor ariad eller omkring 30000 Tunnor torkad Spannmål, hvilket hus beläget å Skeppsholmen, redan år 1793 blifvit till utrednings Förråd .för Krigs Collegii räkning öfverlåtit men om hvars återställande Kongl. Majit sednast i Nådigt Rref den 1 b December 1812 gifvit Magazins Directionen Nådigt löfte, char Regleringen om Krigs-Förrådens förevarande hunne blifva verkstäld; Och hemstal er XJtskottet det Riksens Höglofl. Ständer lioS Kongl.