Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Man bör derföre tänka på utvägar att försäkra sig om dess framtida egan - 174 Den 26 April e. m. de, helst det, vid en kommande riksdag måhända ej mera vore tillfälle dertill. Häruti instämde Gr. Taube, Gustaf Erik. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag instämmer med Frih. Cederström, och gör det så mycket helldre som StatsUtsk., när det vid denna riksdag sorgfälligt sökt bereda utvägar för odlingens framsteg i de flesta hänseenden, likväl icke tillstyrkt något anslag för de sköna konsternes befrämjande. Det är skäl att något göres äfven för dem, hvadan jag anhåller att R. o. Ad. ville återremittera den af Frih. Cederström omförmälda punkten. Uppå härefter framställde serskilda propos:r biföll R. o. Ad. hvad Utsk. i denna punkt hemställt med undantag af den del, som angår inköp af Kansli-rådet Krutmeijers gravyrsamling, hvilken del, på grund af de deremot gjorde anmärkn.-r, af R. o. Ad. återremitterades. 38:de punkten, ang:de anslag till lön ät en Conservator för vardandet af fäderneslandets forntida minnesmärken och 39:de punkten, ang.-de lönetillökning för Kammereraren vid K. Museum. R. o. Ad. biföll Utsk:s i dessa punkter afgifna yttranden. 40:de punkten, ang:de öfverföring af 1,670 r:dr 32 sk. fran anslaget till K. Museum till anslaget för Öfver-intendent sembetet. Lades till handlingarne. 41:sta punkten, ang:de förhöjda anslag ät Institutet för blinda och döfstumma. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i förevar, punkt tillstyrkt. 42:dra punkten, ang:de understöd för de mest behöfvande bland Lapp-allmogen; och 43:dje punkten, ang:de ersättning lill Frimurare-barnhuset för förlorad inkomst af de s. k. raspoch spinnhus-medlen.
Möjligtvis är det detta BevilljiingsSystem förbehållet, att äfven bidraga till lamma stora ändamålsvinnande. Våra Beskattningsgrunder fordra en snar hjelp, om ej Folkets börda skall blifva odräglig: Rikets Ständer åligger att den jemnt fördela. Af dem vantar Nationen sin räddning, af dem beror det, att genom visa lagar, grundade på ädla och oegennyttiga uppoffringar, dana' denna Nationalcaracter, som är upphöjd öfver egennyttans små afsigter, denna höga tanka om fosterlandet, som för det allmänna bästa hvarken fruktar faror, förluster eller motstånd, denna outplånliga öfvertygelse om hvarje medborgares nytta att med detsamma stå, och dess pligt att med detsamma falla. Slutligen vågar jag föreslå ett enda un» dantag ifrån den projecterade Bevillningsprincipen, och detta undantag angår Rikets Em» hetsmän. Olycklig den Stat, der Embetsmannacorpsen saknar en tarflig utkomst. Följderne deraf mäste i längden blifva förfärlige. Det är ett slöseri med egen välfärd, då Statens invånare tillskära deras bärgning för knapp, som skola besörja det allmännas angelägenheter, vaka öfver Lagames helgd, försvara fosterlandet och genom sina på ära, billighet och rättvisa grundade handlingar, lifva nationalandan hos hela FolkmassanJag vågar föreslå, att Rikets Embetsmän, som ic. ke njuta indelt lön, i och för tjensten frikallas från ali Bevillning, så att blott Capitations. afgift af dem erlägges. En fordran så mycket billigare, som då Staten icke äger i sin magt »tt så betydligt höja deras lönevilkor, som 2 3-6 Uen 29 Mavs. tidens dyrhet det kräfver, de åtraindstone mat* te oafkortadt få åtnjuta det lilla dem en gång emot föreskrifna skyldigheter blifvit tillerkändt. Calcul, som utvisar huru Bevillningen kunde fördelas och med säkerhet utgå.
Lag-kommittéen, anslagna arfvode å indragningsstaten af 833 r:dr 16 sk. årligen, 1851 års Ständer matte tillägga ett ytterligare årligt arfvode för hans öfriga lifstid af 1,166 r:dr 32 sk. banko. Sedan den åt serskilde komrnitterade uppdragna granskning af Sveriges Civiloch Kriminal-lagar blifvit vid 1833 års utgång fulländad och nya lagförslag i detta hänseende utarbetade, hade Rikets åren 1834 oell 1835 församlade Ständer, i anledning af Kongl. Maj:ts då gjorda nådiga framställning, att för de frenne arbetande ledamöter ne i Lag komn idéen, Kommersrådet Zenius, Advokatfiskal Staaf och Expeditionssekreteraren Richert bevilja en fortfarande vedergällning, lämpad efter den möda de under en längre tid å detta arbete nedlagt, bifallit att Lag-kommittéens bemälde ledamöter finge ifrån 1834 års början hvardera uppbära under deras återstående lifstid och oberoende utaf den löneinkomst, de i öfrigt uti statens tjenst kunde ega eller erhålla, ett årligt arfvode af 833 r:dr 16 sk.
Ridderskapet och Adeln har bibehållit nu gällande tulltaxa utan annan förändring, än att Flor, Gaze, Tyll, alla slag af helsiden, må, på sätt Utskottet tillstyrkt, Sammanföras under en rubrik med 6 R:dr införselstull per skålpund, samt att införselstullen å Tältoch Segelduk, i enlighet med Kongl. Kungörelsen af den 18 Juli sistlidne år, bestämmes tili 4 sk. skålpundet. Preste-Ståndet har vidblifvit gällande bestämmelser utan förändring. Borgare-Ståndet har i allo godkänt Utskottets förslag; och Bonde-Ståndet har till fortfarande efterrättelse antagit nuvarande tulltaxa, utom, såsom ofvan nämndt är, i afseende på förhuden, hvilka Ståndet ansett böra utbytas mot införselstull af 55'/3 procent utaf värdet. Hvad nu först angår frågan om införselsförbudens uppbäfvande, så, enär två Stånd härutinnan stannat emot två, lärer denna fråga böra förfalla, och hvad nu är i detta afseende stadgadt, fortfarande bibehållas. Bih. till R. St. H Väfnader. 82 BeviUnings-Utskollets Memorial, M 14. Siden - ] följd häraf torde ock Rikets Ständer finna det vara nödvändigt, att för artikeln Väfnader i aliinänbet bibehålla de i gällande taxa upptagne rubriker. Beträffande derefter tullafgifterne å till införsel lofgifna väfnader, så innefattade Utskottets förslag i afseende på sådana af helsiden: a) att Flor, nu indeladt i »Kruseller Crepe», med 6 R:dr 24 sk., och »annat Flor eller Gaze», med S R:dr 16 sk. införselstull per skålpund, skulle i en rubrik »Flor, Gaze, Tyll, alla slag», sammanföras och åsättas tull af 6 R:dr skålpundet; b) att införselstullen å Guldoch Silfvertyg skulle nedsättas för »äkta» från 20 till 16
''Ehuru det visserligen är ganska naturligt, att, under en Riksdag, då Bankens fastighets-helåning anses vara den lånegren, som företrädesvis bör uppmuntras och utvidgas, föga vigt och afseende fästes vid en så beskaffad utlänings-rörelse, som den , hvilken grundar sig på hy poth ek af erkändt goda och säkra adier samt obligationer, kan jag likväl icke underlåta att jemväl reservera mig emot beskaffenheten och resultatet af den financiella åsigt, som, äfvenledes i fråga örn denna låne-rörelse, gjort sig inom Banco-Utskottet gällande. Serskildt anser jag mig derjemte böra anmäla min reservation emot Utskottets beslut att frånkänna Stockholms Stads Drätsel-Gommissions obligationer ali belåningsrätt. Dessa obligationer, hvilkas säkerhet icke kan ifrågasättas, hafva förut fått i Banco-Discouten belåna?. Jemte några andra dylika papper uteslötos de väl ur det vid sista Riksdag utfärdade Banco-Reglemente, Detta uteslutande måste dock endast lilIskrifvås den då rådande synnerliga omsorgen att upprätthålla och befrämja Riksgälds-Contoirets obligationers credit oell begärlighet, hvadan den för ifrågavarande låne-rörelse dispcwiibla tillgång egentligen afsågs, för att bereda sistnämnde, till ett belopp af mer än 2,000,000 R:dr utelöpande, obligationer en säker lånerätt. Men då icke den ringaste anledning till dylike omsorger, i afseende på något serskildt slag af de i Banken belånbara publika papper numera förefinnes, synes det i sanning svårt att upptäcka orsaken, hvarföre Banken skall fortfarande betagas fördelen att få belåna så allmänt begärliga och lätt realiserbara obligationer, som Drätsel-Commissionens, hvilkas antal och gångbarhet torde innan nästa Riksdag komma att betydligt ökas för anskaffandet af medel till nu inom Stockholms Stad förestående större byggnads-företag/’ Uti denna reservation hafva instämt: Herr Friherre Stjernstedt3 Herr Doctor Hagberg och Herr Kongl. Hof-Predikanten Tunelius. 44 Banco-Uislcottets Utlåtande, JV'.o 160.
Sän för Sr 18.. 1841. 21. 91orftebt & ©ener, Songt. 25oftrt;cfare. ttikcto tiU Sdrotöimtg angående (©tam^la^e#a^ per&$(fgifteit famt blimt», fcn& caittraMcii acf> uVbui^cit Seraf, hot iafttaga*, upgjarSt t enligIjet meS Se af 9£ifei$ .^aglafL (©tait* Ser i Setta aimie fattare Seflnt* §• Silla vfjanDlingar od) ©frifter, Ijroilla till ©omjtolar, Smbetétoerf ellet Sftpnfcigfjetet ingifwa*, ber förete^ eller utfävDaé, äfroenfom alla l)ät neDan om» fötmälDa, emellan enjfilbe petfonet tipprättaDe QEontcacter, öfroerenéfommelfer, S3if>. titt 9t. ©t. ^3rct, 1840 & 1841; 10 ©ami. 1 elke förbinDelfer, front IpöntngöfeDlar till äftenffap j!ola antingen jfrifroa* på flämplaDt papper eller ocf DermeD beläggaö, till Det belopp, på Det fatt, meD De unDantag od) roiD Det anfroar, Denna görorDning voiDarc flaDgar. §. 3 De fläDer, Der roepeljlut göras, böra ftttnaé 4 ftämplar af minDre florie!, för att, efter behörigt tillflåttD, anroatiDaé till hämpling af De IjaitDlatiDeö roepekblanfetter. §. 3.
St:s namn och der as vägnar garantera fullgörandet af skuldförbindelser, som utgifvas af hypolheksföreningar, hvilka äro organiserade enligt stadgade hufvudgrunder ; dock alt sammanräknade beloppet af lånet, som Riksg.cont. får garantera för alla liypotheksföreningar tillsammans, ej må öfverstiga 2,000,000 r:dr silfverspccie eiler 5,333,333-5 r:dr b:co.” "2:0 Att, innan denna garanti meddelas, hypotheksföreningens styrelse bör till Riksg.cont. aflemna en dess förbindelse, hvaruti samma styrelse, å egna och samtliga delägares uti föreningen vägnar, förklarar sig skyldig att gemensamt ansvara Riksg.cont. för all den förlust, som möjligen kan uppkomma genom uraktlåtenhet att fullgöra den garanterade skuldförbindelsens innehåll.” Jag tror, att detta innefattar allt det hufvudsakliga, som nu bör beslutas. Det återstår då för StatsUtsk. att sedermera utarbeta förslag rörtde de vilkor, hvarunder Riksg.- cont:s garanti kommer att lemnäs i afseende på säkerheten, som hypotheksföreningarna böra prestera m. m., hvilka förslag derefter lära komma att underkastas RiksStms pröfning. Med iakttagande häraf anhåller jag altså om Hr Gr. o. Landtm:s propos. på afslag å Utsk:s betänk, och bifall eller instämmande i PresteStts beslut. Hr Cederschjöld, Pehr Gust.: Jag har varit olycklig nog att icke vara tillstädes från början af Hr Rosenblads yttrande. Jag liitkom först då han citerade försatsen i ders K. propostn såsom bevis på oriktigheten af mitt påstående, att propostn stöde i strid med sig sjelf. Men det är just denna försats, att ingen förlust skall drabba staten, som utgör contradictionen; ty den kan ej förenas med det efterföljande.
R:dr 45 skiliingar 9 rst.; och fanns delta belopp i samma års Räntekammare-hufvudbok, bland statsverkets inkomster, upptaget under titeln: ersättningar. Statskontoret hade derefter, i underdånig skrifvelse lill Kongl. Maj:l den 18 April 1839, afgilvit utförlig berättelse om ärendets gång; och då dess Advokat-fiskal, på hvars åtgärd bevakningen af Statsverkets ifrågavarande fordran de sednare åren ankommit, låtit Svea Hof-Rätts dom af den 2 Mars 1835 vinna laga kraft, hvarigenom ersättningsanspråket emot nya bolaget förlorades, och icke ställt sig till efterrättelse Kongl. Maj:ls Nådiga kungörelse den lö Maj 1827 rörande dylika måls fullföljande eller nedläggande, hemställde Stats-Kontoret i underdånighet, huruvida icke Kongl. Maj:t skulle anse nödigt infordra JustitieKanslers-Émbetets underdåniga yttrande, om och hvad ytterligare åtgärd vore att i detta mål vidtaga i afseende på Stats-verkets ersättning för återstoden af förskottet, eller om densamma borde afskrifvas, hvarom, i sådan händelse Kongl. Maj:ts Nådiga förordnande afvaktades. Enär, så vidt Revisorerne kunnat inhemta, någon vidare åtgärd i denna fråga sedermera ej blifvit vidtagen, och då anledning ej före funnes alt numera, efter så lång tids förlopp, någon ersättning vöre att förvänta, hafva Revisorerne hemställt, alt det balanserade beloppet finge i räkenskaperna afskrifvas 2,441: 32. Till lifgifvande af framlidne Presidenten Friherre af Tibells sammandrag rörande förvaltningen vid krigsväsendet till lands, återstående 1,790 R:dr. Enligt i Kongl. Krigs-Kollegium upprättade och lill Kongl. Kammar-Rätten afgifna redogörelser, hade af det Transp. 31,508: 20. 6. 6,160:40.
Herr Hjerta: Herr Grefven och LandtMarskalken har framställt en proposition till återremiss af Eetänkandet, den har blifvit besvarad med Ja och Nej, samt Votering begärd. Jag anhaller da, att Ja-propositionen matte innefatta den af Herr LandtMarskalken nyss gjorde proposition otn återremiss, samt att Nej proposii tronen matté blifva bifall till Betänkandet med antagande af andra alternativet i *|:de punkten. Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Adolph Göran.- Jag anhåller alt få fästa uppmärsamheten deruppå, att dä ett Betänkande skall afgöras , skall det framställas till bifall eller afslag 5 men då det är fråga om återremiss, är , som Herr Tham utredf, ali annan form för återremiss än den Herr Grefven och LandtMarskalken framställt , alldeles öfverflödig. Jag hemställer således, att vi måtte få propositionen sådan, sorn Herr Grefven och LandtMarskalken föreslagit densamma. Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade derefter den af honom nyss framställda voterings proposition, hvilken af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. Riddarhus} Ordningen blifvit uppläste, börjades voteringetj 784 JOen 14 Julii e. ni. klockan en qvart till tolf om aftonen,7 dch be5 funnos, vid voteringens slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voterings-sedlar öppnade, rösternö hafva utfallit, som föijer?
Qvantitet för Införsel t. till. Utförsel K tullberäkning. tull. Pelsverk och Pelterier: Ej speciiicerade ioo R:dr v. IO I I Beredda mer eller mindre, i eller betade och hopsydda, | alla slag, införtullas med 5o procents förhöjning uti den för oberedda här ofvan utsatte tull; vid utförsel frie. Pennor, skrif: 5 — oberedda .. 1 Bundt. _ 1 3 — 3 Bil. till Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse Tullvärde. Qvantitet för tullberak ning. Införselt ull. Utförseltull. Pennor, skrif: ^Fl 16 - beredda 1 Bundt. — 5 - ia. ] 24 - formerade 100 St. ■— 24 — 5 36 - 1 Dussin 12 — Fr ia. 18 Peppar, alla slag 1 Skål p. — 3 I 32 Pergaments-skinn Perlemor: 1 S'. 20 Fi ia. ] 12 oarbetad .. 1 Skålp. — 6 7 — arbetad 1 Skålp. 1 16 — F ri. Perlor: Fr Fr äkta, oinfattade och infattade oäkta, glasi a. ia. 2 _ - 1 Skålp. 18 — \Fi ia. 20 andra slag Piphufvuden: af Sjöskum, omonterade 1 Skålp. ioo R:dr v. i5 6 ) monterade 100 R:dr v. 33 16 — \Fi ia. andra slag 100 R:dr v. 33 ,6 — 1 24 Pipor, Tobaks-, af lera 1 G,ross — 24 — Fr ia. 1 ■ Pistacier 1 Skålp. — 12 Platina, arbetad eller oarbetad Plommon, Cathrinoch Sviskon F r 1. ___ 8 . 1 Skålp; 1 .9 Plymer: 100 af Struts 1 Skålp. 25 5o andra slag . Pennor, Blyerts, se Blyertspennor. Perkal, se väfnader af Bomull.
Undervisningen i dessa ämnen, lemnad på berörda sätt, skulle icke blott lifva hågen hos lärjungen, 148 Den 3 December e. m. utan äfven i hög grad skärpa hans observationsoch omdömesförmåga. Om, enl. den framställning jag här ofvan lemnat, af de klassiska språken vid skolorna inrymdes plats endast för Latinet, skulle der kunna i humanistiska ämnen inhemtas en sådan kunskap, att den kunde anses afslutad vid afgången till universitet. Efter aflagd studentexamen, dertill borde fordras att man i samtlige vid skolan meddelade ämnen approberades, skulle fackeller specialstudiet omedelbarligen börjas och alla s. k. preliminärexamina afskafFas. Derigenom att vid universiteten lemnäs undervisning i elementerna och, så vidt philosophiska fakulteten angår, endast i elementerna, hafva universiteten icke kunnat upnå det mål, som var dem föresatt. Att år från år ständigt genomgå de första elementerna i vetenskapen, utan att någonsin hugnas med ett auditorium, som kan följa läraren in i vetenskapens djupare schakter, måste oundvikligen menligt inverka på denne. Det fordras också mer än vanlig sinnesstyrka, för att icke duka under för en så tyngande verksamhet. Erfarenheten har ock visat, att personer, som icke ägt den erforderliga 1 ifligheten och själsspänstigheten, blifvit helt och håliet nedtryckta. Månget särdeles iofvande ämne har blifvit i halfva sin utveckling förqväfdt. Detta förhållande är desto vigtigare i Sverige, der universiteten stå hvar för sig isolerade och utan någon 1 ifl i gare gemenskap med andra universitet. Blefvo universiteten deremot läroanstalter endast för specialstudier, kunde lärjungarne följa läraren längre på vetenskapens bana. Hans håg och lust, att sjelf djupare intränga i sin vetenskap, skulle derigenom ovilkorligen stegras. Känslan af att omedelbarligen kunna gagna genom ett högre vetande, skulle icke undgå att lifvande inverka på hans sinne. Ett högre vetenskapligt lif vid universiteten skulle blifva en nödvändig följd deraf. För att åstadkomma sådant, föreslår jag att den nuv:de philosophiska magistergraden afskaffas och i stället inrättas sådan grad för hvar särskild vetenskap.
M:s nåd. skrifvelse ang:de frågan om lindring uti den hemmansägarne i Jemtland åliggande roteringsoch rustnings-skyIdighet, och dels nedan upptagna inom RiksSttn i ämnet väckta motioner; Nto Den a3 September e. tn. 6a 5 N:o 26, i anledn. af väckt fråga om befrielse från rotering för Torps prestgård å Dahlsland; N:o 27, i anledn. af väckt fråga om anläggning af en köping i Wittsjö by af Vestra Göinge härad och Christianstads län, samt inrättande af ett postcontor derstädes; N:o 28, i anledn. af väckt motion om ändring i föreskrifterna, angrde utarrendering af kronolägenheter; N:o 29, i anledn. af väckt fråga om statsanslag till inrättande af ett stamholländeri; N:o 3o, i anledn. af väckt fråga om understöd af statsmedel till upphjelpande af fisket i Bohus läns skärgård; N:o 31, i anledn. af väckt fråga om Landtbruks-academiens indragning, m. m.; N:o 32, i anledn. af väckt fråga om Smålands Husarreg:tes afsittning, emot erläggande af häst-vacance-afgift; N:o 33, i anledn. af väckt fråga om fördelning emellan tvänne tjenstemän af de polismästaren istockholm tillhörande befattningar, såsom polisdomare och polismästare; N:o 34, i anledn. af väckt fråga om Landshöfdingesätets i Götheborg förläggande till Uddevalla, och att Götheborgs och Bohus län måtte benämnas Bohusland med Götheborgs Jan, m. m.; N:o 35, i anledn. af väckt fråga om statsanslag till tryckning och spridning af skrifter för befrämjande af nykterhet ; N:o 36, i anledn. af väckt motion om tillökning i de s. k. kalldygnen vid tackjernsblåsning; N:o 37, i anledn. af väckt fråga, att åboer å kronohemman och nybyggen i Rikets norra provinser måtte undfå rättighet att å sina hemman och nybyggen kola till afsalu; N:o 38, i anledn. af väckt fråga om inrättande af en skola i staden Borgholm; N:o 3g, i anledn. af väckt motion om förändring i sättet för bedömmandet af saltpeters lia11 och beskaffenhet; W:o 4°; i anledn. af väckt fråga om Lunds stifts fördelning i tvänne stift; BevillningsUtskottet:
Kronofogden, Assessoren A. G. Morén gjordt ackords-anhud; och N:o 80, i anledn. af ett utaf Bokbindaren Carl Widman gjordt ackords-anbud. Föredrogos men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, LagUtsk:s nedannämnde den 10 d:s på bordet lagde Betanien: N:o 65, i anledn. af väckte motioner om ändringar i Konkurs-lagstiftningen ; N:o 66, i anledn. af väckt motion om en förändring af Domkapitlens organisation; samt N:o 67, i anledn. af väckt motion ang:de de egenskaper som böra innehafvas af den, som antages till KonsistoriiNotarie. Föredrogs och bifölls LagUtsk:s den 10 d:s på bordet lagda Betänk. N:o 68, i anledn. af väckt motion om förklaring af Kongl. Förordn:n den 4 Maj 1855, i fråga om stället för förbrytares skrift och aflösning. Föredrogs men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, RiddarhusUlsk:s den 10 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 27, i anledn. af väckt fråga om upställande i Riddarhus-salen utaf en bröstbild af Konung Gustaf II Adolf, m. m. Uplästes och begärdes på bordet ett af Hr af Sillén, Georg Axel, inlemnadt så lydande Mern.:
Han företog nämligen i London ett vigtigt dubbelstudium: ett förnyadt studium af Bibeln – och ett splitternytt af Swedenborg. Resultatet af det förra yttrade sig, väl icke i någon omvändelse till egentlig Christen, men i förhöjd vördnad för Christendomens Stiftare och urkunder, äfvensom i en hädanefter ögonskenlig inverkan på hans skrifart och behandling af sitt modersmål. Resultatet af det andra ligger framför oss i den redan ett par gånger nämnda skriften True Heavenly Religion restored. Thorilds Naturalism hade alltid varit en helt annan, än en Helvetii, en Holbachs, en Diderots. Lika (om ej större) var dess afstånd från det nyaste uppkok af gammal fransysk Encyklopedism, hvarigenom en Bruno Bauer, en Feuerbach m. fl. förskaffat sig ett slags märkvärdighet; män, dem just naturligt (eller sundt) mennisko-förstånd fattas, och dem alltså minst Thorild skulle för äkta Naturalister erkänt. Då hans sätt att uppfatta Guds och Naturens grund-enhet innebar en mera poetisk och mera religiös verldsåsigt, innebar det ock möjligheten, ja nödvändigheten af dennas utveckling till en innerligare och högre, än den i sin första skepnad var. Näppligen blef den någonsin fullt befriad ifrån det grundfel, hvaraf både den plattaste Deism och den fantasirikaste Pantheism samfäldt lida: förgudningen af det Allmänna på det Enskildas, det Varande på det Handlandes, det (abstract) Nödvändiga på det Frias, det Opersonliga på det Personligas bekostnad.147 På bottnen af hvarje sådan religionslära ligger något Omenskligt, som gör anspråk att vara ett Öfvermenskligt, men dock – ehuru genomtänkt man må tycka sitt system vara – i vissa stunder blottar sin beskaffenhet; hvilken då förnimmes af tänkarne sjelfva, om icke i klara begrepp, dock i smärtfulla och efter något annat längtande känslor. Äfven hos Thorild förekomma de otvetydigaste prof härpå.
Jag har då erfarit, att reparationen på palatset, efter OfverlntendentsEmbetets eller den artists kostnadsförslag, som dermed har att göra, upgår till 100,000 R:dr R:mt; att möbleringen med iakttagande af den yttersta tarflighet som för en Furste kan ifrågakomma, — jag anser det icke olämpligt att exempelvis anföra, det endast 2:ne rum komma att möbleras med siden — icke desto mindre upgår till 25,000 R:dr; att till uppsättning af stallet, ehuru med ganska mycken besparing, ansetts nödigt 80,000, men hvartill icke mera än 70,000 finnas att disponera; således tillsammans 275.000 R:dr lt:mt. Skilnaden mellan de begärda 150,000 och de erfordeliga 275,000 betalar K. M. af egna tillgångar. — Hvad åter den lysande Hofhållningen beträffar, så uptager den upgjorda Staten endast en Hofmarskalk, eller huru han kommer att benämnas, men som émedlertid skall hafva högsta inseendet öfver det Furstliga hushållet; 2 kavaljerer hos Prinsessan, på det i händelse af den enes insjuknadde eller annat förfall den andre måtte kunna inträda i tjenstgöring; likaledes tvenne damer. För dessa kavaljerer är, likasom för damerna, lönen bestämd till 400 R:dr. Huruvida denna lön är så betydlig, att den, som mottager densamma, bör derföre afföras ur Statens tjenst, det lemnar jag till edert eget bedömande, mine Hrr. På Prinsens sida är beräknadt, att Han skall hafva en upvaktande Officer, men som denne icke kan ständigt vara tillstädes, så är meningen att 2:ne sådana skola anställas med den måttliga lönen af 400 R:dr.