Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den i Mars f. tn. härigenom kunnat af Contoret påräknas till dess skulders betalande. Alt detta mitt anförande må till SlatsUtsk. varda remitteradt, anhåller jag vördsamt. Lades på bordet. Hrvon Troil,Emil, anförde skriftligen: Lagars helgd, säkerhet till person och egendom, frihet i tanka, ord och handling, sjelfva betydelsen af det heliga ordet Fädernesland, blifva tomma skuggbilder, utan elt yttre oberoende. Det är ej inför Svenska folket eller dess representanter, som dessa satser fordra bevis. Ehuru delade meningarna måhända kunna vara om inre institutioner och förhållanden, är likväl blotta föreställningen af ett yttre inflytande tillräckligt för att i delta afseende vacka en enda likstämmig känsla inom hela Nationen; och IL St. hafva ej tvekat att till försvarsverkets tryggande, i mån af tillgång, bevilja af sina principalers penningar och, hvad mera är, af deras söners blod. Att i lugna tider vara betänkt på medel till motstående af möjligen uppkommande stormar fordras af hvarje sundt menniskoförstånd. Under freden måste de krafter alstras, hvilka skola verka i kriget; ty utan brådska måste hvarje organism få utveckla sig, om den skall blifva på en gång stark och varaktig. Med tillfredsställelse och tacksamhet erkänner jag hvad Begering och Ständer verkat för detta mål; men jag har lyckt mig ej kunna undgå finna, att föga ännu vore åtgjord! för uppfyllandet af en bland de snart vigtiga fordringarna för ett lyckligt försvar. Aromer, flottor och fästningar, ehuru omsorgsfullt danade och väl utrustade, blifva snart förlamade i sin verksamhet, om de materiella förnödenheterna till deras underhållande brista; och dessa förnödenheter kunna för det mesta ej erhålias annorlunda, än för penningar. Mycket är visserligen undangjordt, när man tillfredsställande kan besvara frågan; hvilka skola utkämpa striden? men den: hvarmed skall kriget betalas? är äfven af högsta vigt. I fordna tider var härarnas personal fåtaligare och deras materiel mindre dyr.
Den 3o December f. m. 319 Genom Utdrag af de från HallRätterne till Kongl. CommerceCollegium ingifna Fabriksberättelser för åren 1823, 24, 25, 26 och 27 upplyses: att KlädesFabrikernas antal blifvit minskadt från 114 till io3, men att tillverkningen uppstigit från icke fullt 400,000 alnar till 436,000: att yllestoftsFabrikerna blifvit minskade från i5 till 9, men bibehållit en tillökning af cirka 5o,ooo alnar: att Mechaniska Spinnerierna blifvit ökade från 3o till 33, med en tillverknings-tillökning af Bomullsgarn från 340.000 sträng till 5i4,ooo, och af Ullgarn från 447,000 till 527,000: att Bomulls-och LinneFabrikerne blifvit ökade från 38 till 4o: att Fabrikationen, som 1823 utgjorde 530.000 alnar, utgjorde år 1827 590,000, och åren 1825 och 26 varit uppe till öfver 700,000 alnar: att stycketalet af Bomullsdukar uppgått ifrån 27,800 i jemt stigande till 61,900: att Segelduksoch BuldansFabriker blifvit ökade från 8 till 9, och tillverkningen från 218,000 alnar till 231,000: att tillverkningen vid 3o SidenFabriker blifvit minskad från i65,ooo till 116.000 alnar; hvaremot stycketalet af Silkesdukar blifvit ökadt från 97,000 till 113,ooo: att antalet af StrumpFabriker nedgått från 52 till 45, samt tillverkningen från 4>700 till 2,3oo dussin: att BandFabriker, Pappersbruk och Glasbruk icke visa någre särdeles betydlige förändringar: alt Sockerbrukens antal blifvit minskade t 320 Den 3o December f. m. från 25 till 24; men att soekertillverkningen uppgått från 2,800,000 © till 3,900,000 ©; att vid TobaksFabrikerna, hvilkas antal blifvit ökadt från 87 till <30, Tobakstillverkningen blifvit minskad från i,g3o,ooo © till 1,800,000: att
De, sorn vilja, att flottan skall begagnas till patrullerande i och för tullverkets räkning, gä ut från den grundsats, att det skall öka controllen. Jag har enskildt 4 års erfarenhet af motsatsen; d. v. s. under den lid, flottan hvart år consecutivt begagnades till sjöpatrullering, sjönk tulluppbörden i stället för att stiga, hvilket ådagalades med siffror dels af mig, dels af Gr. Posse. Jag har sagt, att jag icke vill motsätta mig, att det vid ett eller annat tillfälle kan vara nyttigt för tullverket att kunna få begagna flottans biträde vid bevakningen; men att begära detta biträde såsom en regulier bevakning anser jag vara skadligt för tullverket och icke önskligt för flottans egen personal, ty helt annat är en tillfällig commendering för ett eller annat år, och helt annat en permanent tjenstgöring. Härtill kommer, att uti förra betänk, endast äro tillstyrkta ökade controller till 2IÖ Den i5 December e, m. lands; hvaremot i sednare betänk., afven med den förändring jag tillstyrkt, en sådan tillökning äfven till sjös jemväl är tillstyrkt. Jag påstår, att de förra äro vigtigare än de sednare, ehuru jag erkänner, att äfven dessa äro gagneliga och kunna anses behöfliga, i den mån tillgångarna medgifva dem. Jag vill såsom exempel anföra, att tullverket under flera år aflönade lotspersonalen för alt förmå den att ingå på sitt interesse, men att äfven denna utväg befanns ändamålslös, emedan de väl lyftade sina arfvoden, utan att lemna någon ökad garanti för säkerhet mot författningens öfverträdande; hvaremot det gick bättre, då man frånträdde detta system och på gratification ställde godtgörelsen för det interesse, denna personal visade för tullverket. Jag kan således icke tillstyrka antagandet af något annat permanent, än en ökad controll på landsidan.
För att besvara den sista värda talaren, vill jag blott anföra, att den ifrågavar. afgifteu icke kan kommu i fråga för landtfästningar utan endast för sjöfäst - Den 6 April f. m. fästningar, och dessa sednare matte väl lyda under Sjöförsvarsdepartementet. StatsUtskts utlåt. N:o 444 återremitterades. Till pröfning företogs BancoUtsk:s den 27 sisll. Mars och den 3 dennes på bordet lagda betänk. N:o 158. i anledning af Hr Nordenanckars, F. W., motion, innefattande förslag till reglering af bankens lånerörelse i åtskilliga delar. HrMannerskantz, Carl Axel: Såsom ledamot af det Utsk., hvilket handlagt denna fråga, har jag varit af högst skiljaktig tanke emot den som Utsk. uti nu föredragna betänk, uttryckt. Jag har emot detta betänk, så många anmärkn:r att göra, att anförandet af dem alla skulle blifva alltför vidlyftigt; och jag vill derföre inskränka mig endast till några få af dem. I första punkten af sin motion har Hr Nordenanckar begärt, att BancoUtsk. mätte till R. St. inkomma med en calcul öfver beloppet af den sedelindragning, hvartill nu gällande baneoreglering och vidtagna beslut kunde anses föranleda, på det R. St. måtte kunna bedomina, hvilka medel intill nästa riksdag vore att använda dels lill utvidgning af bankens lånerörelse och dels till uppköp af räntebärande papper. Hr Nordenanckar har utgått från den synpunkt, alt den en gång bestämda fixa sedelstocken borde, äfven intill nästa riksdag, så vidt möjligt vore, oförändrad bibehållas. Hvad härvid först förekom till betraktande, var utrönandet af sedelindragningens belopp. Till basis för sina beräkningar öfver sedelindragningen har Hr Nordenanckar med rätta lagt förhållandet vid den vid realisationstillfället utelöpande sedelmassan; och följaktligen har äfven den sedelindragning, som utöfver sedelutsläppningen ifrån i835 till 183g ägt rum, blifvit tagen i betraktande.
Utom inbetaide Fastighets-Låri, som serskildt tillfallauenne Fond, Metall - Liåne-Fonderne - 600,000- ^ — Manufaktur-Låne-Fonderne - 500,000. Uiskont - Tåne - Fonderoe , som bibehålla de gamla kreditiven och ieke erhålla nytt anslag tili utlåning inen undfå, till inlösen af Filial Diskonternes Assignationer - 700,000. ]W agazins - D irektionens Kreditiv, eom förblifver oförändrad t: b) Till Kanal-Byggnad, Strömrensningar och andra åtgärder för kommunikationens öppnande och lättade Transporter m. m. till befordran af den invärtes rörelsen samt I,andtma<ma-produkters afsättning; och höra härunder: Arli ga Jlyggnads-biträdet till Götha Kanal 300,000 S:d ifrån och med innevarande år 1,800,000. Hanbi träd et till Hjelmare Slussverk - 200,000. Jjan-biträdet till Södertelje Kanal 50,000. Hånbiträde till Kyrkooch Gym - Underdåniga Skrifvelser'. 6xi nasii-byggnader i Uddevalla, Calmar och Skara ...» 67,000. - — Till strömrensningar och lättade Transporters öppnande, med hvad mera, som kan leda till befrämjande och uppmuntran af en ökad produktion och afsättning af gadane Landtmannavaror, hvilka nu till Landets känbara förlust måste hemta» från Finland och andre främmande Länder 500,000. - — c) Till inställande af den förut beslutne årliga tillökning i Bevillningen af 550,000 R:dr, en sammanlagd Summa - 1,350,000. Hvad de till St römrensningar m. rn. bestämda medel angår, komma desamma att ined 1 00,000 R:dr årligen från och med år 1819 till och med det år, då nästa Riksdag infaller, till Ed.
I dessa fall är således förfalskningsbroltet ansedt fullbordadt utan bruk af det förfalskade; men ehuru i dessa fall billigheten kräfver att straffet rnå kunna nedsättas, om bruk ej tillkommit, är det likväl något helt annat alt medgifva sådan straffneilsältning, än att göra förfalskningen, derest begagnande ej egt rum, (ill ett särskildt ringare brott, på sätt genom det Nådiga förslaget i verkligheten skett. Då man betraktar brottet såsom fullbordadt, oansedt bruk af det förfalskade ej tillkommit, kan det uteblifna bruket blott föranleda dertill, att straffet må, på sätt nyss är nämndt, nedsättas, hvilken grundsats äfven blifvit iakttagen i Förslagets 7 §, som afser uppsåtligen gjord förfalskning af mått, vigt eller annat, som med Statens eller andra allmänna stämplar eller märken tecknas. Genom sjelfva förfalsknin - Lag-Utskottels Betänkande M 40. 91 gen anses sist berörde brott fullbordadt; och derföre har ett uteblifvet bruk af det förfalskade här blott gifvit anledning till det medgifvande, att tiden för straffarbetet må kunna nedsättas till hälften af den eljest för hrottet stadgade minsta strafftid. ■Någon anledning alt i förstnämnda fall afvika från omförmälda grundsats förekommer icke; och en afvikelse derifrån vore således äfven oförenlig med den fordran på conseqvens i lagstiftningen, som man städse hör söka. I öfverensstämmelse med oftanämnda grundsats har Utskottet jemväl uppställt andra momentet af 17 § eller den 16 § i Utskottets förslag. Denna § handlar om det förhållande, att någon annan än förfalskaren ut prånglar eller söker utprångla falskt mynt eiler falsk penningesedel. Ilar synes, sorn skulle ulprånglingen och försöket dertill i allmänhet böra betraktas såsom enahanda brott; Och den omständighet att skada ej sker, bör således blott kunna verka till straffets nedsättning. Om utprånglingeri lyckas el'er ej, är oftast beroende på en tillfällighet.
Han har drifvit den konsten till mästerskap, och det påstås att han kan föra ett samtal om alldeles ingenting, så att det ändå blir underhållande och spirituelt, derför är han också firad af alla, lika af herrar och damer. Han liknar sin egen konversation: qvick men så innehållslös – och så flyktig! Jag har hört en af hans vänner påstå, att han har ett ord för alla i ett sällskap, ja om det icke är annat än den tafattaste skolpojke, skall ändå grefve Stahr inleda honom i samtal, ty ingen får känna sig förbigången. Det kan man kalla savoir vivre. Men se nu på grefvinnan och säg mig hur gammal ni tror henne vara.» »Tjugofyra eller tjugofem år.» »Der står hennes dotter», upplyste fröken skrattande och visade med blicken på en helt ung flicka i motsatta hörnet af salen, »grefvinnan tycks verkligen vara i besittning af Idunas äpplen, men så tager hon också alla medel till hjelp.» »Tror ni tror ni att hon är målad?» frågade doktorn tveksamt. »Ja det tror jag visst, men det är fint och väl gjordt.» »Men det är ju ohyggligt! en gammal gift menniska.» »Säg hvad som helst, men icke att hon är gammal, hon får icke vara det, ty mannen svärmar endast för de unga och glada. Jag har tittat i hennes kort, och det skär mig i hjertat, när jag ser denna sprittande liflighet. Det är komedi alltihop. Men det är så han vill ha det. Ni skulle bara se henne komma in i ett sällskap och helsa; man kunde tro henne vara den naivaste yrhätta af samma ålder som dottren, det är en grace i alla hennes rörelser, som är rent af förtjusande. Och ett sådant leende! Ja se sjelf. Medgif att hon är beundransvärd. Hvem kan tro på hennes ålder, när man ser henne så? Men det är spel alltihop, och derför så obeskrifligt pinsamt att se, för mig åtminstone.» Nu blåstes upp till francäsen, och fröken hemtades af sin kavaljer. Grefven närmade sig sin hustru och bugade sig, just som en af hennes beundrare skulle ha gjort.
Föredrogs RiksdagsFullmägtigen Eric Brobergs, från Södermanlands Lån, af Hederv. BondeStåndet remitterade Memorial, angående förändring i straffet för Hållkarl, som fordrar drickspenningar eljer med otidighet bemöter Resande j i anledning hvaraf Utskottet beslöt det utlåtande, som innefattas i Betänkandet N:o 7g. Harvid yttrade Herr Grefven och Ordföranden följande skil jagtiga mening: Jag är ense med Utskottets öfrige Ledamöter i fråga 0111 Konungens Befallningshafvandes Domsrätt ofver Hålikarlars förbrytelser emot Resande, spöstraffets upphörande för Hållkarl, som af Resande fordrar drickspenninger, samt de för denna förbrytelse af Utskottet föreslagne böter och förvandlingen deraf; men då vigten för det allmänna, att åt den Resande bereda en obehindrad framfart, i förening med det beroende, hvari den Resande i och för LagUtskottets Betnnhanäetsi fortkomsten från GåstgiTvaregården, star hos Hålikarlen, efter min tanka, äro örsakerne, hvarföre Hållkarls förbrytelse emot Resande bör hårdare straffas ån vanligt, och hvarföre ett från det vänliga afvikande, skyndsammare Rättegångssätt i dylika frågor med rätta är föreskrifvet, inser jag icke hvarföre spöstraffet skulle qvarstå för Hållkarl, sorn ofredar Resande med ovett, sedan Utskottet föreslagit, att det måtte försvinna för Hållkarl» som fordrar drickspenningar, det vill säga, som med pockande begär detn. Denria sednare förbrytelse anser jag vara åtminstone lika angelägen att förekomma, som den förra, och att således, då spöstraff för drickspenningars fordrande anses böra upphöra, det äfven bör försvinna för den andra förbrytelsen.
Ränta till inlösningstiden; att Penninge»beloppet får, till indragningen en längre och följakteligen mindre kännbar tid för dea allmänna Rörelsen; att Lanta - 14 Den 17 Marttif f. 111. garne i Disconterne få en fördubblad tid till inlösen af sine Skuld-sedlar, en tid, jemnad mera i förhållande till Penninge-tillgångarne; att 3 ProcentsSedlar kunna utan Banquens förlust användas till fullt belöpp och utan deras agares förlust vid afbefalningen; och slutelig gen förlora ej i'rovincerne den förmånen att äga Disconthjelp närmare och hoppet att vid nödens tillfällen äfven få nya Lån innom den föreskrifne tiden. I det blifvande Betänkandet anser jag äfven stället vara, der Utlåtande, rörande den öfverklagade Öfverräntan, borde meddelas. I händelse af Återremiss, vågar jag öd-’ mjukast anhålla, att detta mitt Anförande må få åtfölja Betänkandet till Utskotten Friherre hagerbjelhei Johani anförde skrif» teligen: Utan att erkänna någon Staten åliggan» de laglig förbindelse, att ersätta DiscontBorgenärernes förluster, eller skyldighet att med Disconternes utredande taga befattning, hafva Riksens Ständers Högloft. Statsoch BancoUt-, skott föreslagit, på sätt, det nyss uppläste Betänkandet innehåller , att Staten skulle öfvertaga dessa Disconters affairer och utreda desamma. Härvid må mig tillåtas anmärka, att sedan dessa ifrågavarande
Samtidigt med lagberedningens verksamhet hade en brytning i åsigten om prejudikatets rigtighet inträdt, och lagberedningen förklarade sig för den åsigt, att den efterlefvande vore berättigad att för sin del ändra testamentet, hvarefter, sedan denna åsigt jemväl delats af doktrinen, man kommit derhän, att såvida icke öfverenskommelsen innefattade ett tydligt utsatt testaments-vilkor, egde icke det förhållande rum, som i 1798 års prejudikat åsyftades. Till stöd härför kan jag åberopa Högsta Domstolens domar uti 2:ne mål, som blifvit dragne under K. M:s pröfning, det ena efter att hafva blifvit handlagdt af Svea, det andra af Skånska Hofrätten. Högsta Domstolen fastställde nämnde Hofrätters domar, hvarigenom blifvit forklaradt, att den efterlefvande vore berättigad att för sin del ändra förordnandet, enär icke i testamentet blif - Den 14 Februari f. m. 387 vit såsom vilkor utsatt att den efterlefvande icke egde sålunda förordna om egendomen. Då nu således förhållandet är, att inom vissa divisioner af rikets öfver-rätter och inom Högsta Domstolen dömes i motsatt syftning mot det gamla prejudikatet, medan det åter inom andra divisioner af öfver-rätterne och med en annan sammansättning af Högsta Domstolen ännu efterföljes; så frågas: är det då icke nödigt att få vela hvad lag är i dessa fall? Om man hör vara hunden eller icke, om det är kontrakt eller icke, det må gerna vara en doktrinär sak; hufvudsaken är att få veta, hvad som är lag. Utsk:t har ganska omsorgsfullt underlåtit att afgöra den casus, huruvida, i händelse såsom vilkor vore stadgadt, att efter den sist aflidne makens död skulle så eller så med egendomen förfaras, oaktadt detta vilkor, det vore den efterlefvande maken medgifvet att för sin del af egendomen vidtaga förändringar i testamente.
SJtajdd beftut af beit 18 jtftlibne Satinad, en fumma. af 5 9/909 9?:br 26 ff. 10 rfl blifreit titt Äongl. $tigé Äomtngarifenad ©rttitblagar od) Otiffcaft föreffrifne ©reerigeö ocb5ior Sftajit, meb ben $ögfieö biftänb till l)elfan dterftättb, ben 12 jtftlibne 2lpril benfamma ©jelf återtog. SDe reib fanttliga bomftolar od) fjod reerfftällanbe mtmbigljetertta att SJtåtend titttaganbe ifrån od) nteb åt 1849 titt od) nteb år 1851 t)ar boet, fåfont reban är näutnbt, marit mejt ntärfbart t)od Öfmer Sentmäl antalet af begångna brott ocb förfeetfer aftog imber åren 1846—1848, äfmeitfom fortfaranbe be tmå följaitbe åren titt ben grab, att be ifrån 39,105 nebgiitgo titt 34,978, men året 1851 tjafma be åter öfatd titt 38,893. 35c gröfre brotten, f)milfa ifrån 1846, bå 7,294 fåbana åtalabcd, årligen aftogo ocb fijtitänmbe år ej moro flere äit 4,554, börjabe beremot ånt)ö tilltaga år 1850, bå be öfabed nteb 564, tynar* titt år 1851 ytterligare fotnino 52.
old superior » Fmo secco Sherry, ett mycket torrt, gammalt och utsökt vin med charmant arom » icke Att göra konfekt af hasselnötter. Till ^ liter nötkärnor tagas 125 gr stött socker, h vitan af ett stort ägg slås till skum och blandas med sockret, en knifsudd stött kanel tillsättes och nötterna hällas i massan. Denna slås därefter i en järnpanna och röres med en sked flitigt — vid måttlig hetta — tills sockret lagrat sig. 5 — 6 nötter hänga alltid tillsammans och bilda en liten klump. I stället för kanel kan man äfven taga vanilj eller en tesked hallonsaft. B. r o, ^ w e f £ Slierry. n 7 S flaska. Chåteau d ' Estournel 1886, importerad i buteljer 2.90 i Figeac S:t Emilion 1877 » 3.75 I _ » » » » p r | » 0.55 Good special Port » 1.00 \ Golden Sherry, ett fylligt, MRich full-flavoured Port » 1.50 smakligt vin » 1.25 Superior Fruity London Port » 2.00 Fine London Sherry, halftorrt » 1. » 1.501 Nlanzanilla, ett torrt vin med | behaglig arom och smak » 1.80 % Fine Sherry Muscatel — » Olorozo, ljust golden, fylligt | Fine Old Sherry Muscatel. » med utmärkt arom och | Very Old Superior Sherry smak » 2.25 Muscatel — - » frän V i äro enda och f, g den renommerade firman R. Schlumberger i Wien. om 3 3 5 0 — » i s L m V e r / Om man lägger en sönderskuren vaniljstång i en liten glasburk med strösocker, så antager detta socker vaniljsmak och kan i hvardagslag gärna användas i st. för sjalfva vaniljen. Stenia. y förekommande tillsats^ Uer andra viner, j |, _ _, _ (Schlumberger) Kr. 1.75 försäljareTÖstra g l » ortvin * * ortvin. m y c k e t gammalt och oofvertraffligt till sitt pris.
Uplästes Herrar Electorernes lista till wal as ledamöter uti Stats-Ukstottet efter Grefwe Norner af Tuna, Larl; Friherre eberström, Uuäolxd; och Grefwe l.övvenlfte1m, Luliafz och befunnos dertill utsedde: R:o 4l» Den 29 Julli. N:°.' 292 Friherre von kolen fullmägtig Friherre ak ^Vetterlleät, kric. Landshöfding. 356 Friherre ^6Iorbsr§, Larl 6ustak, Kam marhene. 1983 Herr kk-^kenLölcl, vetlok, Asiesior. Uplästes ett memorial fran Lag-Utskottet af den 27 Julii, i anledning af gjorde anmärkningar wid Ulstvttets förflag kill en författning emot 0- mättligt bru^ af starka drycker. Herr Landt - Marffalken yttrade att, dä Riddcrstapet och Aoeln i detta mäl redan fattat sitt bestut, att tili Kongl. Majit öfverlemna detta mäl, med anhållan, det läcktes Hans Maj.-t lala en tjenlig författning härom Utfärda, torde Ridderstapet och Adeln finna detta memorial endast böra lägges till handlingarne. Bifölls. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hällit hos Högloft. Ridderstavet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro d. 29 Julii 1812. S. D. Wio justeringen af Expeditions-Utstottets förslag till underdånig strifwelse till Kongl. Maitt angående Gottlands understödjande wid inträffande misiwäct är, ansäg Ridderstapet och A» deln för tydlighetens stull den ändring deri böra göras, att efter orden "underdåniga önskan" mä sättas: att L anseende till möjeligen inträffande rnistwäxt pä nämnde ö, och hindrad etc.
Majit har låtit utgå en Förordning om hvad, i händelse af yppad Koppsmitta, iakttagas bor, och om deras bestraffande, hvilka, genom underlåten Vaccination, förorsaka denna smittas spridande. Till följe af Rikets Ständers Skrifvelse om frivilliga Sammanskott i Länen till Veneriska smittans botande, och utvidgade Kur-anstalter, har Kö'ngI. Majit låtit utgå ett Cirkulär till Samiteiige Dess Befallningshafvande, med befallning, att Konungens Nåd. Berättelse, att höra invänarne i Länen, och dervid iakttaga hvad Rikets Ständer önskat, och Kongl. Majt fann nödigt att föreskrifva. Sedan de flesta Landshöfdingar sådant verkställt, tog Kongl. Maj:t ärendet under nådigt öfvervägande, och lät utfärda ett Cirkulär, sorn tillät debitering och uppbörd i de Län, der sådant kunde ske, föreskref sättet till uppbörden, inedlens användande, de sjukas fria underhåll, och Direktioners tillförordnande, hvilka hurde, jemte Landshöfdingarne, om verkställigheten af Kuranstalterne draga försorg. Ofver de villkor vissa Län fästat vid Sammanskottet, samt åtskilli e förekommande särskildte omständigheter, täcktes Kongl. Maja höra Dess Serafimer - Gille, som, jemte yttrande öfver hvad ett eller annat Län särskildt kunde angå, till följe af den önskan, sorn nog allmänt blifvit framställd, att X.andshöfdingarne och Deputerade af Länen, tillika med tle sammanskjutne medlen och anstalterne, äfven finge vården af Läns.Lazaretterrie sig uppdragen, i underdånighet hemställt, det täcktes Kongl. Majtl på försök i 5 års tid, öfverlemna Styrelsen af Läns-Lazaretterne till Landshöfdingarne och Länens Deputerade, dock så, att Räkenskaperne borde af Gillet granskas, hvarifrån likväl det i Södertelge inrättade Lazarett skulle komma att undantagas, och tor. blifva under Gillets styrelse.