Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom en kvinna, fröken Evrinova. som tagit sin stämdt. En fruktansvärd, oförutsedd sjukdom en lagbestämmelse af den 3 januari 1848 fick doktorsgrad i Paris. H o n får dock ej föra drabbade henne midt i arbetets ifver, en blindhon tillåtelse att uppträda inför rätta som mål inför rätta. tarmsinflammation, som efter nio dygns lilord Baltimores ombud. Historien berättar, I Tyskland har ingen kvinna rätt att bli danden ändade hennes unga lif. Det räknade att hon utmärkte sig genom sin energi och sakförare, ej heller i ÖsterrikeUngam. I då 21 år, 2 månader och 20 dagar. Dödsduglighet, men hon hade icke genomgått de allSchweiz har en dam, fru E. Kempin — vi dagen var den 24 maj i år. männa juridiska studierna. Den första vetenha förut talat om henne i Idun — studerat Och dock, hvad gjorde icke människokonst skapligt bildade kvinnliga sakförare var Arajus vid universitetet i Zurich och aflagt sin och ömhet allt att här kämpa med döden! bella A. Mansfield i Iowa. H o n fick tillträde examen med stor utmärkelse. Dock nekades hon tillträde till domstolsskranket i denna Läkaren och föreståndarinnan veko ej från till domstolsskranket i juni 1869. den så ömt älskade patientens sida, förrän Washingtonuniversitetet i S:t Louis var det kanton. Hon har nu upprättat en juridisk hennes ögon för alltid upphört att möta deförsta, som gaf kvinnor rätt till juridiska stukonsultationsbyrå i Zurich. ras, strålande ännu af tacksamhetens tårar, dier. I december 1868 begynnte Phoebe W. I Italien öppnades 1876 alla universitet för när icke längre hennes läppar kunde forma Couzins sina studier där. På några få undankvinnor och således äfven de juridiska stuförnimbara ord. tag när ha nu alla amerikanska juridiska dierna. Signora Lydia Poet har fulländat Och när den svenska modern kom för att högskolor öppnat sina dörrar för kvinnor. sina studier i Bologna och äfven praktiskt hämta sitt barn — då var hon död. Det Enligt dessas vittnesbörd ha ock de kvinnutbildat sig, hon blef invald som medlem af var icke den resan man hade tänkt sig!
De varor, hvilka Herr Lagerhjehns förslag omfattade, äro fläsk, hampa, hudar (oberedde), humla, kött, lin, talgljus, ost, smör, talg, ull, väfnader af ylle och halfylle, blaggarn och bolstervar. Maximum af tullen bar Mötionairen ansett böra antagas från 33? till 66? procent af varans värde, och ett närmare bestämmande bero på huru stor tullen nu är och Rikets behof kan fyllas inom landet, samt om varan utgör råämne för någon förädling inom Riket. Fördelarne af en högre tull på dessa Landtmanna-producter, har Mo' tionairen ansett skola blifva: 1:0 Minskning i Spanmåls-produetion under jordens fördelaktigare användande, hvaraf ovilkorligen skulle följa någon förhöjning i Spanmålsprisen, hvilket åter väl behöfdes, både för Landtmannen och Löntagaren. 2:0 Ökning af kreaturens antal , hvaraf åkerjorden skulle tilltaga i bördighet. 3:o Spridning af penningar till de orter, som sakna fördelen af närbelägenhet lill stora städer, hvarest Ladugårdsskötsel lättast kan utvidgas, och hvaraf flera sakna bergsbruk och hemta förnämsta delen af sin bergning från landtbruket, som i Sverige är i behof af binäringars stöd. 4:o Möjlighet att lägga högre skatt på husbehofs-bränvins-bränningen eller alldeles borttaga den, i det man öppnar nya utvägar för jordbrukaren att vända jordens alster i penningar. 5:o att Krono-utlagorna bättre utgå från vissa orter, samt 6:0 En fördelaktigare handelsställning med främmande folkslag. Bih. lill R. St. Prot. 183/j.j S.-te Sami. i.sta Afd,. 12'te Häftet. 2 jo Bevillning.t-Utskotlcls Bet. N.-o 2.5. \ Deremot hafva tvänne olägenheter synts förtjena afseende, nemligen en möjligen ökad tullförsnillning och minskad tullinkomst.
Musikaliska Instrumenter, se Instrumenter. Musslin, se Väfnader af Bomull. Mynt-, Koppar, se Koppar. 36 Bil. t. Exp.-Utsk.s försl. t. urul. skrif. N.-o 386. Tull värde Qvantitet föi TullberäkInförsels Tull. Utförsels Tull. ningen. ■ Naturalier Fr a Fri a 32 2C i5 Neglikor . Nicht eller Tutia Nyseller Prustrot (Helleborus Nålar: i tfe i ö i ö 8 2 I 6 3 i6 Syoch Tamburiooo styck. i6 i 8 4 An dra slag ioöo stvek i 2 32 Näfver . . Nät af alla namn och slag . , Nötter, Hassel-, Waloch andra i Mfe ioo Rdr V. 33 i 16 8 i 5 12 slag i k:a 3 i t 32 Oliver Olja: Botneller af Olii k:a 12 2 ver i k:a 16 32 Hamp i k:a i 8 4 4o Linoch Rof. i k:a 8 5 IO Terpentin Alla andra slag ej specificerade i # ioo Rdr V.| 20 i 6 i i 12 Oljekakor 3st: Parmesanoch i L& 3 6 I Rochefort Surmjölks-, alla i tt 16 I 32 slag . i Ltt ty 1 9 Nankin, se Väfnader af Bomull. Nopkin, se Väfnader af Bomull. Noter, se Böcker. Olja, Vitriol-, se Vitriololja. Olje-stenar, Se Sten. Ollon, Ék-, se Knapergall. Ornamenter, Architectoniska , se Bildliuggcri-arhctcn. andra slag, under ämnet ej specificerade, se Dccorationer. Bil. t. Exp,~Utsk:s försl. t. urul. skrif. N.-o 386. ty Tullvärde. Qvantitet för T ullbcräkningen. Införsel Tull. Jtförsels Tull. Ost: Papp, alla slag . Papper:
På sida om det grundlags-stadgande, som utstakar föremålen för Utskottets verksamhet, har Utskottets majoritet velat hemta stöd för sin befogenhet till den vidsträcktare behandling af ämnet, som majoriteten omfattat, ifrån tvänne andra bestämmelser i Riksdags-Ordningen, nemligen 3 mom. i 36 §, som medgifver tillsättande af flere Utskott, än de i grundlagen uppräknade, och 2 mom. i 34 §, som tillåter att, i stället för denna åtgärd, »remittera sådana mål, som till »visst Utskott icke höra, antingen till Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, eller till »något af de öfriga förut tillsatta Utskott.» Af dessa stadganden anser jag emellertid intetdera vara till förevarande fråga tillämpligt, det förstnämnde icke, emedan Expeditions-Utskottet icke är något sådant, genom minst tre Stånds pluralitet tillkommet Utskott, hvarom 36^3 mom. R. O. talar, och det sednare lika litet, derföre att remisserne från de särskilda stånden icke uttryckligen innehålla bemyndigande, att upptaga frågan i den omfattning, som blifvit föremål för Utskottets behandling, men i synnerhet derföre, att jag anser 34 § 2 mom. R. O. endast hafva afseende på de i grundlagen förut uppräknade Utskott och icke pä Expeditions-Utskottet, om hvars tillsättning och göromål talas först längre fram, eller i 36 §. Den satsen, att förevarande mål icke hörer till visst Utskott, torde ock vara nog vågad, och linner måhända sin vederläggning uti Utskottets egen argumentation i hufvudsaken. Utskottet har nemligen, så snart det lemnat frågans mindre vigtiga synpunkt, eller den om riksdagsmännens beqvämlighet, och inkommit på den hufvudsakliga, från hvilken ärendet tvifvelsutan bör i främsta rummet betraktas, eller gränsen för Ständernes grundlagsenliga rättighet, att förkorta eller förlänga tiden mellan riksdagarne, efter mitt omdöme fört frågan in på ett område, som, enligt 29 § R. O., är ät Konstitutions-Utskottet anvisadt.
Vi ska' gå min väg, strandvägen, inte din! Du vill gå der uppe på storfolksgången, men jag vill hit. Nu ska' vi öfver gärdet. I sjön är du tokig. Ser du inte, att vattnet faller, det är grundt här, inte en half aln, kom, vattnet är ljumt, se så, här har du en kyss, kom nu. Adolf ville icke gerna hvarken det ena eller det andra. Promenaden i vattnet lika litet som kyssen. Men han blef öfvervunnen och gaf efter, skrattande, nästan berusad af hafsluften, den starka motionen och Nadjas enträgenhet. Han visste icke, hur det gick till, men inom en minut hade han åtlydt henne, afklädt sig strumpor och skor, uppvikit byxorna och vandrade nu med henne i aftonskymningen längs gärdesgården i vattnet på den mjuka gräsmattan. Det var icke kallt längre, blåsten hade lagt sig och i vester rodnade skogarne under de sista solstrålarne. Hela viken skimrade i rödt och guld, och träden här på stranden speglade sig i vattnet. Alarne stodo långt ute i sjön i grupper eller en och en, stodo med stammarne omplaskade af saltvattnet. Här och der stucko gröna tufvor upp, några med yfviga lingonplantor, andra med ljung och kråkris. Det hade blifvit nästan lugnt. Långa och blanka dyningar höjde och sänkte sig sakta. Molnen delade sig i flockar. De tjocka mörkgrå skyarne smulto och försvunno, då och då lyste himlens blå emellan. Vattnet, som alltjemt föll, susade och sjöng då det rann ned mellan det långa gräset på stranden, det prasslade stilla i de aloch videblad, hvilka så småningom kommo fram igen, glänsande och drypande. Luften, ren och klar, var lätt att andas, fiskmåsar kretsade omkring i vida ringar, löjor och mört slogo öfverallt, men ingen menniska syntes till. Nadja gick förut med högt uppskörtade kjolar och benen bara ända högt upp öfver knäna. Hon trallade och sjöng, sqvalpade med vattnet, så det stänkte högt upp, fångade tång och alger med tårna, slängde dem ut åt vattenytan, gjorde danssteg, hoppade och sprang.
V. E. 175. — för 1857, angående val af Revisorer och Suppleanter för granskning af. XI. 23. — räkenskaper och förvaltning för år 1856 angående förrättad revision af. IX. B. 738, 790. A. 815 Banko-Fullmäktiges berättelse. Se Berättelse. Banko-Fullmäktige, om förhöjning af arfvodet för. Se Fullmäktige. Banko-Reglementet, angående föreskrifterna i lista och 2:dra artiklarna af. — 6 Artikeln 6 afdelningen 4 morn., angående försträckning åt Filial-Banker. R. 327- Se vidare Banko-Utsk ottets Memorial N:o 37- — angående vissa förändrade föreskrifter i 7:de artikeln af. A. 473. — angående föreslagna ändringar af åtskilliga föreskrifter i 8:de artikeln af. X. B."386, 393.'A. 395. — föreskrifter angående Bankens metalliska kassa, om vissa tillägg till. XI. B. 394, 399. A. 410. — om kungörande af åtskilliga föreskrifter i. XI. B. 394, 399. A. 410. E. 429. — 61 § 3 morn., angående ändring i. I. 74. R. 75. — om ändring af, i fråga om pröfning af tjenstefel, som begås af Bankens tjensteman. Se Bankens tjenstemän. Bankostyrelsens protokoller för åren 1855 och 1856, att Rikets Stan der måtte anbefalla en laga undersökning om de mål som der omförmalas. I. 73. IL 89. IIB. 689, 710. A. 711. Banko-Utskott, Rikets Ständers vid nästa Riksdag, angåend» Instruktion för. XI. B, 394, 399- A. 410. 22 _ B — Banko-Utskottets Kanslister och Notarier, om arfvoden till. I. B. 113. A. 148. — Ledamöter.
Då nu uti 9 §. af ofvan högstberörde Kongl. Reglemente, hvilket blifvit anbefaldt till uppläsande å Predikstolarne i Riket en gång om året, tydeligen är föreskrifvet, att det ber gade gods, Sorn är underkastadt en Svår transport, tnå få på Landet å den ort, der strandningen skett, förauetioneras, likväl ej annorlunda, an efter en månad förut i Länet och i Allmänna Tidningarne gjord Kungörelse, och att den Stad, i hvars Tullkammaredistrict strandningen inträffat, skall åtnjuta sin Tolag, Bro-, Hamnoch vägare-penningar af varorna, anser Utskottet den af Herr Palrnborg gjorda begäran äfvensom hans anmärkningar emot underlåtenhet af DykeriAuctionets kungörande, redan vara afhulpne och något vidare stadgande i det fallet således icke af noden; börandes Utskottet icke med Stillatigande förbigå, det den af Pierr Palmborg åberopade förklaring af dr 1805 öfver 1802 års Dykerisbadga icke linnes; men väl en Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse till Kongl. CommerceCollegiurn af den 27 November 1807, i underdånig följd hvaraf välbemäldte Kongl. Collegium under den 18 Januari 1808 utfärdat Allmän Kungörelse, angående vissa omständigheter i fråga om Bergning af strandade fartyg, hvilken Kungörelse likväl icke rörer det ämne, som varit egenteliga föremålet för Herr Palmborgs motion. i esit. ■och. Ekön. Etsk. Pctdhkänden. Deta allt jemte några Ledamöters i arti» åiet serskildt yttrade tanka underställés vördsammeligen Riksens Högloft. Ständers här* Inare orhpröfvande. Stockholm den lo Re* '■bruan 1818. Transumt af ProtocoUet, hållit uti Riksens Högloft. Stänclérs Allmänna Besvärsock Ekonomi Utskott vid Urtima Riksdagen i Stochholm den lo Pehr. 1818. Herr Prosten m. m. G. Kolmodin anförde:
Begrafningshjelp elier aflidne Landträntmästaren Alm 86. — upphörande af skyldigheten alt aftjena . 150. Begrafningskostnadér m. m„ i och för H. H. M. K. Carl XIV Johans frånfälle 114. Behaglig tids förlänings-Spannmät, åtskilige Kyrkoherdars 199, 251. Behöfvandes undsättning i missvext-år, angående 160, 305, 316, 323. Besparingar å Hufvud-Titlarne, dispositionen af ... 134. Beskattningen å Qvarnar och Sågverk, förändring i . 280. Bevillning, Allmän; grunderna för densamma; angående deröfver verkställd omröstning 253. — Grundskatternes förvandling till 240. B evillriings medlens inlevererande till Riksgälds-Contoret samt öfrige Statsmedlens, angående 66, 207, 270, — ingående till Stats-Contoret. 234- Bibliothekarie, vice, vid Kongl. Bibliotheket, aflöning för en 75, 78. Bibliothekétj Kongl., ersättning åt Tjenstemän vid 126. okadt anslag angående 41, 75. Billberghs, af, m. fl. befriande från ådömdt ersättnings-an svar i och för Finérska Balancen 88, 209, 286. Blekinge Län; indragning af Kronotionde-spanmål, anslagen åt Landshöfdingen derstädes .. 289. Bohus Läns Regementes indelningar angående 288. — Regemente; indelnings-räntor till Rusthållare vid 37. Borgare i Städerne; arfvode till deni för besigtningar , . 37, 71. Borgmästare i Rikets" Stader utom Stockholm, örn delagtig i Civil-sfatens pensions-inrättning för , 112. 3 Boställen för Länsmän i Laneoch SäfvedaJs Härader, arig:de 188.
Om ni ' visste sådana föreläsningar jag håller för mig sjelf! Ni skulle riktigt skratta. Jag sä- ger mig att jag är ett fä, som går och grubblar så länge jag har fullt upp med ämnen liggande oförsökta. Och jag säger att man inte skall vara dum och ställa ä D g s l i g t stora fordringar på sin förmåga och framtid. Nej frihet och friskhet bara I Jag var inte i godt humör när jag skref till er, jag tyckte att jag varit så öppenhjertig och detta gjorde mig så ondt om ni skulle tycka en hel del saker om det. Den der stämningen hänger efter ännu, men inte fullt så mycket. — Den sista tiden har jag ofta varit glad som en spelman, derför att jag ä r så förtjust i mitt lilla rum, som ä r helt mitt eget, af hela huset betraktadt som en helgedom. Minst fyra — fem gånger om dagen slår jag upp mitt fönster och får in vårluften. Och jag bor alldeles som ute i en trädgård, mina fönster ligga lågt. Allt derute ser en smula förvildadt och yfvigt iit, men just derför naturligt och i min smak. Jag är så dum som grämer mig så mycket för de usla penningarne och för morgondagen. Hvad vet man om det som kommer! Det blir ofta så mycket bättre och gladare än man tror. Så har det varit för mig. Egentligen har det varit så, att ju längre jag lefvat, dess lyckligare har jag blifvit. Friskt mod bara! Om inte konstnärer kunna skaffa sig en viss sinnets bekymmerslöshet, då äro de förlorade. hon 1 r \ I \ J I I \ | \ J IN Idun, ernålles c it gratlsexemplar för hela den tid, under hvilken abonne. mentet räcker. Åro de samlade abonnenterna färre än 5, torde prenumera» Man är i grunden ett stort barn! » hade en gång utropat. Vore jag karl och gift författare förbjude! ty hvad skulle jag föda på?) så skulle jag göra liksom nu: ha mitt arbetsrum utomhus » tout garoon ».
Då, efter börjad utvexling af guldoch silfvermynt, den fråga ofta torde komma att uppstå emellan Banken och innehafvare af sådant mynt, sora efter utgifvandet från Banken på ett eller annat sätt blifvit undervigtigt, huruvida Banken är skyldig sådant undervigtigt mynt emottaga i liquid eller vexling, får jag, under fästande af uppmärksamheten derpå, att ett stadgande i förenämnde afseende bör äga rum och på sitt ställe införas, vördsamt föreslå: Att guldeller silfvermynt, som, sedan det från Banken fullvigtigt blifvit utlemnadt, men af hvarjehanda orsak eller vållande befinnes vara undervigtigt, ej må i liquid eller vexel af Banken emottagas annorlunda, än såsom omyntadt guld eller silfver, efter vigt. Remitterades till BancoUtskottet. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 29 sisth Sept. på bordet lagda utlåt. N:o 266 i fr.ågan om beviljande af ett creditiv G Dcu 2 Octobcr f. m. för bestridandet af kostnader, sorn genom farsoten cholera föranledas. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag anhåller att vid StatsUtsk:s nu föredragna betänk, få göra några anmärkningar, syftande till återremiss, och jag har för den händelse, att 11. o. Ad. skulle bevilja denna återremiss, författat anmärkningarna skriftligen. Hr von Hartmansdorff uppläste derefter följande: K. kungörelsen d. 12 Nov. 183 i omförmäler inga spärrnings-, utan endast quar a n t a i n e s-anstalter; den K. propos. nämner ej heller de förra. De hafva icke blifvit genom särskilda Konungabref anbefallda, utan endast tillåtna för orter, som dem åstundade, och böra följaktligen af dem sjelfva betalas. Annat är förhållandet med quar a n t a ines-ans tal t er å kusterna, hvilka ej kunnat eller kunna umbäras. Om ifrågavar. creditiv ej får dertill begagnas, finnas inga tillgångar för detta behof.
Till följd häraf borde äfven uti sjelfva tabellen öfver denna hufvudtilel upptagas, dels under rubriken elementarläroverken bland tillökningen: ”Till ersättning åt rector och collega schöl* i Westervik för mistad socknegångsspanmål 25 l:r 17 k:pr råg med förslagsvis utfördt värde af 160 r:dr”; dels ock, uti slutsummorna, värdet af den oindelta spanmålen med 22,084 i st. f. 21,924 r:dr samt hufvudsuraman med 1,036,900 i st. f. 1,036,740. Jag får vördsamt hemställa, alt R. o. Ad. måtte bifalla dessa tillägg uti den ifrågavar. und. skrifvelscn. Uppå härefter framställd propos. godkände R. o. Ad. skrifvelseförslaget N:o 88, med den af Frih. Palmstjerna föreslagna förändring. Ilr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Frih. Raab, Adam Christian, såsom ledamot af Bevilln.Utsk., begärt och erhållit högst 3:ne veckors ledighet, räknad från denna dag, samt anmodade fördenskull Hrr Electorer att utse en ledamot i nämnde Utsk. lill tjenstgöring under denna ledighetstid. Föredrogs BancoUtsk:s d. 29 sisth Jan. på bordet lagda mern. N:o 38, ang:de revisionen af lånecontorens i Götheborg och Malmö samt Bancodiscontverkets räkenskaper och förvaltning för nästlidne år m. m. Detta mern. företogs punktvis lill afgörande. lista punkten, ang:de en revisors och en suppleants utseende af hvarje RiksSt. för granskning af hvartdera lånecontorets räkenskaper och förvaltning. Frih. Palmstjerna, Carl Otto:
Ul hwad Grefwe hörnelanförr, wil jag allenast tillägga, ar om Bewillnings-grunderne gälde allenast för er är, skulle Friherre Stael hafwa aldeles ratt, men de ars nu stadfästade för alla arén kil nasta Riksdag, och La ersätter der ena äret der andra. Friherre 8 raelv on wolstein. Om jag an har orätt i annar, sä har jag ätminstone ej oratt deri, at man det första äret blir lidande, om förlidet ärs priser warit högre än det innewaranve ärets. Grefwe Ds la Oarclie inwände, at säsom han förur anmärkt, förlusten pä der ena äret, ju ersattes genom winsten pa det andra. Herr iVlaimerkelt trodde sig i alla fall kunna anmärka, at efter denna princip en dubbel Bewilining komme at erläggas, när man efter 1809 ars behällning skulle upgöra "kgxcrin-;en, och man sedermera är 1310 betalade skatten, syntes honom at afgiften blefwe dubbel Grefwe k/l örner, ^6olk 6 öran. §)et matte wara er missförstånd, nar den i fräga warande föreskriften förklaras sä, som skulle en dubbel Bewillning derigenom äläggas; frägan är allenast om ec ärs afaift, men dess storlek skall bestämmas efter der föregäende ärets behällning. Herr ökglmerUlt. Sa snart de räknas frän ärets början til des; stur, sä kan den dubbla Bewiliningens erläggande icke förekommas. Ingen klok 484 Den 9 Mars. e. m. klok hushällare afyttrar sin Spannemai, da priset pa densamma är lag, och salunda kunde r 808 ärs gröda annu 1809 wara i förlag, och behöfwa uprågås bland der löpande arers tilgängar. Friherre tvlannnerbelm. Det ar en 0- bestridelig sanning, at sädanr kan och bör handa, men derföre upkoinmer icke en dubbel Bewillning.
I96 l J5,333 R:dr 16 s!;. eller 3,333 R:dr 16 sk, utöfver hvad nu begäres; vid hvilket förevetande och då un porten af Engelska Stenkol ej kan mindsk^as i annat förhållande, än en motsvarande större afsättning på de Skånska vinnes, hvilket ej gepast utan småningom och i längden vöre att förvänta, Kronans utgift till de föreslagna premier under sex, års förlopp syntes föga kunna öfverstiga hvad den förut Sterikols-Verket förunteandel uti införsels-tullen för Engelska Stenkol kunnat utgöra, och hvilken Tull i stället Kongl., Maj‘-t och Kronan oafkortad tillfälle; hvarförutan och x den händelse premii-beloppet skulle tilläfventyrs för ett eller, annat åp stiga högre än andelen i nyssnämnde införselstull, Kronans af denna anledning okade utgift desto mindre kunde anses vara fruktlöst aq vänd , sorn detta förhållande skulle» säkrast ådagalägga, att den vidtagne förändrade anstalt medfört å- syftad verkan , då införsel af utländska Stenkol blifvit rnindskad genom befrämjad afsättning å de Svenska, på hvilka grunder Comiterade alltså funnit sig böra till Nådigt bifall hemställa, hvad Interessenterne i första punkten föreslagit, likväl med vilkor, att alla Stenkol, som från Grufvan för export eller inhemskt behof transporteras, af den på stället varande Tull-betjening behörigen förpassas ; att utförseln af kol till främmande ort alltid directe från den vid Gruf; van belägne Höganäs; hamn verkställes: att en årlig uppgift från Stenkols-Verket meddelas ä de partier kol, sorn under det frarnflutne året blifvit försålde, för att vid skeende Revision af Tull - 1962 T)en 2« Julu Tull-räkenskaperna kunna dermed jemnföras och tjena till controll: att premier ej i andra än tillåtne fall må bestås, och att å de ställen, der lager af Stenkol till afsättningens befordran för inhemskt behof finnas, behållningarne vid hvarje års slut i vederbörande Tull-betjentes närvaro inventeras, till utrönande huru mycket af Kollagret under årets lopp verkligen blifvit disponeradt, jemte de säkerhetsmått i öfrigt, sorn Tull-Styrelsen, efter förekommande omständigheter, kan tilläfventyrs härvid pröfva nödiga.
Herr6^11en»dlsr föresiog, ai man stulle infinna sig, der man är stattstrifweu. Herr Grefwe» och Land t - Marskalken xroponerade bisak pä 26. §. med den förändring, at ordet Laga utgår, och at personlig inställelse endast kan fordras inom den ort, dor man är stattstrifweu. Samtycktes. Herr Id.ildebrrnd biföll sä mycket haldre, fom Laga förfall wore swart at styrka pä Landet. Herr Stedt fann sildanL lätt kunna styrkas, genom intygande af Presten. 27. §. uplästes. Grefwe hamilton föresiog, at förfeglin» gen mätte upbrännas i Lommittee»» och den csntribnLble, narwaro, fy» fakrn sngär, om ho»»m godt fhnes. H5ö «-7» Herr LnFelcrantr:, hemställ de, om icke strängt answar borde aiäggas (äoininrtteraäe inom Häradet. Herr Grefwen och Landk - Marskalk en erinrade, at derom more wid en föregäende §. pämindt; och xroxonerräe bifall lil 27. H. med tillägg , at de förseglade anteckningarna upbrännas i LoinmittLeiv och nägra contriduadles närwaro. Bifölls. 2z. §. uplästes. I denna §. star, at Bruksarbetares stulcer undantagas. Jag anhäller, at Landtbrukare mätte njuta samma ratt, för den skuld hwari han räkar. Herrar I^agercrantr och illiläedranä eontormeraäe stg härmed. Herr von LnZellröm, sonas, yttrade sig ej kunna inse, hwacföre l^lilit so - Boställen undandragas, när alla andra mäste erlägga afgift. Enligt n. §. mäste alla Kronolägenheter stattå, af hwad natur forn häldst de mätte wara; emellan Besia bägge more således en contraäiäkion.
Län, der den utgöres i Kohl efter Markegångspris, samt alltså till sin beskaffenhet är sådan, att den må kunna till verkliga beloppet i det närmaste calculeras efter resultatet för ett och annat år, hälst förändringen i folknummern och afkortningarne för fattigdom eller på andre i författningarne medgifne grunder, icke skulle kunna verka betydlig skiljagtighet under loppet af tiden emellan Statsregleringarne, hade Revisorerne, i afseende på angelägenheten deraf, att Stats-Verkets för bestämda utgifter anordnade inkomster icke må upptagas högre, än hvartill de med visshet kunna ingå, sådant till Riksens Höglofl. Ständers uppmärksamhet anmält, till den rättelse uti omförmälte förslagsberäkning, sorn vid kommande Statsreglering dex-af föranleddes. 3 12 Stats-Utskottets Betänkanden. Hvad Revisorerne sålunda yttrat, anser Stats-Utskottet grundadt och skall å det uppgifne förhållandet fästa behörig uppmärksamhet, vid det förslag till beräkning af Stats-Verkets inkomster, hvarmed Utskottet nu är sysselsatt, för att till Riksens Höglofl. Ständer öfverlemna.