Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då lästetalsafgiften uppgår till det betydliga beloppet af 421,626 rdr, och Statsverkets närvarande tillstånd ej medgifver borttagande af en sådan inkomstkälla, har Utsk:t, ehuru det erkänt rigtigheten af det förslag, Hr von Koch framställt, af financiella skäl icke kunnat förorda detsamma. Gr. Mörner: Jag kan icke underlåta att anmärka, huruledes man här i vissa fall resonnerar. Man har sagt, att lästetalsafgiften vore orättvis, emedan denna afgift drabbade icke skeppsredarens behållna inkomst, utan den maskin, hvarmed han dref sin rörelse. Jag frågar, om icke beskattningen på jordbruket är alldeles enahanda och om icke äfven den är lagd, icke på jordbrukarens behållna inkomst, utan på den maskin, han begagnar, nemligen jorden; den drabbar sjelfva kapitalet, det medel, som skall bereda honom inkomst. Man befriar fabriksegaren från erläggande af bevillning, så vida han visar, att hans fabrik ej lemnat någon behållning, men den fattige jordbrukaren i Westerbotten, till hviken vi under nu rådande missvext skicka understöd, får i alla händelser betala, icke allenast grundränta och andra skatter, utan äfven bevillning efter hans egendoms uppskattade värde. Detta är en uppenbarelse af rättvisan, hvilken jag skulle önska Hr Finansministern ville taga i öfvervägande. Hvad särskildt den nu föreliggande frågan angår, skulle det vara intressant att veta, huruvida icke de fördelar, lör hvilkas skull Hr von Koch anser lästetalsafgiften böra borttagas, i alla händelser inom kort skola komma oss till godo. Franska lagstiftande församlingen har nemligen i dessa dagar antagit en ny lag angående handelsflottan, genom hvilken alla särskilda umgälder skola undanrödjas. Då sannolikt fördelarna häraf äf - 492 Den 25 April f. m. ven komma Sverige tili godo, torde det vara skäl att vi ännu en tid gifva oss tålamod och således låta Hr von Köchs förslag förfalla. Hr von Koch: Hvad de af Gr.
Det iir minnen f r i n rnycket olika tider och af mycket olikn art, som forfattaren upprudlar, och han st8r icke framfor dem blott som den kritiske forskaren utrm Bfven soln den kiinnande miinniskan. Bland de i n h g a dystrn bilder f r t n den inorka medeltiden, hvilka han framstiiller, bilder, som tala om otyglad vftldsalnhet och 14 egoism, framstrAla dock tvb Ijusa gestalter, Benedictus af Suu-cia, tiet \ - esterliindska Idostervasendets fader, och Francesco af Assisi, fattigdomen * och odmjukhetens apostel. Vid teckningen af desse b5da blir fiirfattaxen v m n om hjktnt. Ha11 siiger bland annat p A tal 0111 tier store Thomas af Aquino, att denne trots den beundran ha11 aftvinger oss, icke rorer v i r t hjiirta sB som 13enedictns eller Frnncesco af Assisi. De ha ej skrifvit mycket, men de ha kastat ofver ~iirlden el: dlt famnande k&amp;leks rika piirlor. Ti g r i i f ~ a npp doin nr seklernah p u s, ur fordomarnas dy, uu dogmatikens irrgtngar och binda hop dem till ett radband att diixwed bedja boner om odmjukhet. och sjiilfforsakelsew. De kapitel, som handla om de orter, som \ .arit sl; tcleplatsen for dessa b&amp;da mans rerksamhet, khbiaco, bIonto (lassino ocil Assisi, iiro enligt anmiilarens mening bokens glauspunlrter. &amp; fven nlgrn svenska ininnen har fiirfattaron fltt tillfiillc att inflata. Lifligt beskriher han den iifventyrliga pilgrimsfiird, solu dell heliga Birgitta jiiilote sin dotter Katarina fiiretog till Assisi.
Af dessa fonder, år 1842 utgörande 43,473 R:dr 33 sk. 6 r:st., blefvo till 12 i Stockholm boende personer 465 R:dr utdelade. i) Goduska Pensions-Fonden, som förvaltas af Stadens Borgmästare och är bestämd till understöd för Enkor efter Embetsmän inom Magistraten och efter sådane Civile Tjenstemän, som af Öfver-Stålhållaren och Magistraten gemensamt tillsättas, utgör 6,111 R:dr 5 sk. 4 r:st, deraf räntan årligen utgått med 300 R:dr till 7 Pensionärer. k) Serskilda under Stadens Justitice-Collegiuni och Förmyndare-Kammare ställde Donations-Fonder, hvilka äro anslagne dels till pensioner dels till Sti - 41 Stipendier och Skol-inrättningar, utgjorde år 1842 ett belopp af 27,644 R:dr '21 sk. 4 r:st.; och af rän torne derå utbetaltes till de för Fonderna bestämda ändamål 1,329 R:dr 12 sk., hvaribland understöd och pensioner till 21 personer. 1) Coopvaerdie-Skepparen Ahlströms Pensions-Inrättning förvaltad af Stadens Handels-Collegium, lemnar understöd till 12 fattiga Borgaredöttrar, hvilka numera årligen erhålla 44 R:dr 21 sk. 4 r:st. hvardera, utgående från afkastningen af 2:ne Inrättningen tillhörande Egendomar här i Staden. m) Ahlöfska Pensions-fonden, ställd under PolitieEmbetsoch Byggnings-Collegii förvaltning och utgörande 3,333 R:dr 16 sk., är anslagen till understöd åt 12 i Stockholm boende fattiga, sjukliga och ålderstigna personer, som erhålla hvardera 11 R:dr 5 sk. 4 r:st. om året. n) Brandvakts-Cassan utbetalte år 1842 pensioner till Befäl och Manskap af det upplösta Brandvakts-Compagniet, med 1,123 R:dr 16 sk., hvaraf 33 personer voro i åtnjutande.
Denna färd hade kunnat blifva rätt angenäm ifall vi ej på vägen erfarit otour genom ett oförmodadt regn, hvilket sedermera oafbrutet föll hela dagen, och såleds blef oss ett mägtigt hinder, att kunna taga lägenheterna omkring stället uti sigte. Efter återkomsten till staden intogs hos Gouverneurens en nätt soupé, hvarmed äfven dagen slutades. Dagarne derpå gafs, som jag förmodar, allt i följd af Gonverneurskans snart inträffande utflyttning, hos Friherrinnan C. ett stort kaffe-dansant; ett ditto utan ditto hos Kammar-Rådinnan H. samt en liten högst nöjsam soirée hos Öfverste-Lieutenantskan E., der Fröken E. med rätta kan sägas utgjorde själen i sällskapet. Du kan ej tänka dig Emilia så mycken lekande naivité, alltid ny, alltid lika intagande. Att man alldrig skulle tröttna åhöra henne, vore enfaldigt yttradt, emedan man i sanning kan säga sig alldrig hafva hört henne nog. Hon var alltför aimable att visa mig den vackra meubel hon till ett helt rum, i tapissseri-söm arbetat. Redan första ögnakastet derpå insåg huru mycken smak samt sublimité i färgernes blandning hon innehade. I dag hafva vi då ändteligen till min innerliga tillfredsställelse förblifvit hemma, och dertill ännu, fullkomligt ostörde. Man vet verkeligen att värdera det goda då det en tid uteblifvit; aldrig, aldrig kan jag af hvilket ytligt nöje det helst vore, finna den ljufva själs-njutning som under ostörda samtal med min älskade välgörerska. Ett uppmanande bref ifrån Rosa, det jag i går erhöll, sliter mig oförmodadt på fyra långa veckor ifrån min dyra mor och dig; verkeligen äfven till någon del ifrån dig Emilia, ty, se här ett litet utdrag, ord för ord aftecknadt utur den muntra Rosas egenhändiga rader:
Om deremot valet sker directe till eleetörer inom t. ex. en afdelning af 100 ledamöter eller cn femtedel af Ståndet, beräknad efter det antal, som vanligen vid början af riksdagarna är församladt, sä nr denna reunion icke så stor, att den ju icke kan före electorsvalet sammanträda och öppet öfverenskomma om de personer, som äro till electorer lämpliga; hvarvid de nykomna riksdagsmännen kunna af de med personerna närmare bekanta erhålla nödiga anvisningar och upplysningar om de ifrågaställdes egenskaper. Detta skulle säkerligen väcka ett stort interesse för valet; och då det sålunda bereddes tillfälle för hvar och en att i en offentlig Deli 5 Juni c. ra. discussion utsäga sin mening öfver de grundsatser, man önskade mätte göra sig gällande vid de blifvande Utsktsvalen, skulle åtminstone dermed vinnas, att om listor toges, sådant icke skedde i okunnighet angtde hvad dessa inneburo. För öfrigt synes farhågan för listor, äfven om den är uppriktig, icke förtjena särdeles mycket afseende. Örn allenast de väljande erhålla tillräcklig tid för alt underrätta sig rörande de begge motsatta meningarnas candidater, så,att de ej, såsom nu någon gång torde vara händelsen, valde blindt eller, så till sägande, på måfå, sä tyckes det ingalunda vara orättvist, att majoriteten i denna som i andra voteringar bestämmer resultatet; och om detta resultat icke bifver det bästa, måste orsaken dertill sökas uti de väljandes brist på sjelfständighet och omdöme, samt deras mer eller mindre riktiga föreställningssätt om sina åligganden såsom folkets representanter, d. v. s. den måste sökas uti sjelfva representationens sammansättning och ingalunda deruti, att listor blifvit från den ena eller andra sidan kringspridda. Hvad slutligen angår den befarade approximationen till den gamla classfördelningen, torde fruktan derför vara alldeles öfverflödig, enär nämnde fördelning berodde af den högre eller lägre värdigheten inom Adeln och således inskränkte ståndsindividernas inflytande i förhållande till samma värdighet; men den nu föreslagna fördelningen till electorsvalen återgifver alla lika rätt och innefattar allenast en utsträckning af samma princip , som den för bänkmansindelningen.
S. D. Till Stats-utskottet remitterrdes herr BrinckSj på grund af 56 § R. O., väckta motion, att af bankens vinstmedel för åren 1845, 1846 och 1847, 2,862,000 r:dr, som Piikels Ständer beslutat skola öfverlemnas till riksgälds-kontoret, detsamma skall årligen afsätta 166,666 r:dr 32 sk., eller för åren 1848, 1849 och 1850 tillsammans 500,000 r:dr samt derför uppköpa räntebärande obligationer, och dymedelst lägga grund till en fond för stora kreditivet. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Kongl. Maj:ts den 15 dennes meddelade nådiga svar uppå Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående riksdagens förlängning. Bih. till R. St. S. D. Till Stats-utskottet remitterades: Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse af den 11 dennes till Rikets Ständer i fråga om delaktighet i civil-slatens pensions-inrättning för borgmästare i rikets släder, utom Stockholm, äfvensom för kommissions-landtmälare; och Kongl. Maj:ls nådiga proposition af den 11 dennes, angående lindring i den af hemmanen å ön Hven, såsom godtgörelse för dem förut åliggande arbets-skyldigliet vid Uranienborgs kungsgård, utgående afgäld. Från Heder v. Bonde-ståndet. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Kongl. Majrts till Rikets Ständer aflåtna nådiga skrifvelse med svar å Ständernas hos Kongl. Maj:t gjorda framställning om riksdagens förlängande en månad från den 23 dennes. S. D. Af Stats-utskotlets utlåtande N:o Sjj angående beräkningen af stats-verkets inkomster, föredrogs åter y:de punkten, rörande kopparräntan, jemte samma Utskotts utlåtande J\:o 3j, Litt
Och hvad är guldet med all den magt och all den njutning, som det förlänar, mot väldet öfver himmelens och jordens och afgrundens andar, mot förmågan att medelst reningar, sigiller, karakterer och besvärjningar nedkalla dessa englar, som sväfva i de högre sfärerna, eller till lydnad tvinga dessa demoner, som uppfylla verldsalltet! Och hvad är åter denna magt mot det rena himmelska vetandet i och för sig, till hvilket magien lemnar nyckeln, ett vetande, lika mycket öfverträffande englarnes vishet, som sonens ställning i fadershuset öfverträffar tjenarens! Måhända är magiern just i detta ögonblick som aldra mest fördjupad i sin verksamhet och blott en hårsmån aflägsen från uppenbarelsen af en ny bländande sanning! Må vi betänka oss, innan vi gå att begära inträde! Må vi stanna framför denna jernbeslagna port och hemta andan! J vetenskapsmän af det nittonde århundradet, huru olyckliga J skullen vara, om J icke en gång för alla beslutat inskränka edra förhoppningar till ett minimum! Att dö, sedan J dragit ett enda litet strå till sanningens lada, är den lott, som J underkasten eder. Den bland er, som hittat en hitintills okänd blomma eller snigel, anser sig icke hafva lefvat förgäfves. Att hafva funnit en formel, hvarunder en grupp af företeelser kan subsumeras, är redan en triumf. Denna försakelse, som gör enhvar, äfven den störste bland eder, endast till en liten flitig detaljarbetare på det ofantliga verk, hvars fulländning J skåden i ett oändligt fjerran och hvaraf J sjelfve icke ens kännen grundritningen – denna försakelse är sublim, men i högsta måtto smärtsam för den trängtande anden. Den enskilde afstår för sin del från hoppet om hela sanningen, och han arbetar för slägtet och efterverlden.
Denna episod har av Jette Lundbo Levy i Dobbeltblikket (1980) tolkats så att VB ryggar för att vara opassande, att hennes handlande är inautentiskt, hon vågar inte göra det hon helst vill. Snarare är scenen en mätare på VBs sjävkänsla – hon vill inte utsätta sig för de unga danska esteternas nedlåtenhet eller snobbism. Avskrift av brev från Karl af Geijerstam till Ellen Key. – Ellen Keys artikel om Gustaf af Geijerstams roman Erik Grane stod i Ur dagens krönika, 1886, s. 467 ff. Den långa recensionen är anonym, och red. meddelar i en not att den sänts in av ”en af våra mest bemärkta, yngre författarinnor, som dock vid detta tillfälle önskat vara okänd [...]”. Det var inte bara VB som aktade sig för att öppet deltaga i sedlighetsdebatten. – Sanna qvinnor. Skådespel av Anne Charlotte Edgren, från 1883. Om Karl af Geijerstams och Anna Whitlocks förhållande se SB II, s. 353 f. – I sin bok Anna Whitlock berättar Sigrid Björklund hur Anna Whitlock av en slump mötte en liten flicka, Helga, som några månader senare blev hennes fosterdotter och växte upp i hennes hem (s. Rostad är det seminarium i Kalmar, där fadern af G. är rektor. De som gifter sig är Karls syster Stina och grosshandlare Gustaf Kreüger. – ”Hon” är förstås Matti, som Karl lärt känna i Stockholm vintern 1886 och sedan brevväxlat med. – Ellen Key och Karl möttes också mycket riktigt hos VB i samband med hans besök där, som ledde fram till förlovningen med Matti. Se SB II, s. 347 ff. Dispyten gäller fortfarande Erik Grane och Sanna qvinnor. – Malle – kan vara den yngste brodern Emanuel af G., f. 1867. Den 27 sept. reste VB från Malmö till Köpenhamn. – Borchsenius, dansk förläggare. Se not II, 223. Björnstjerne Björnson, den norske diktaren (1832–1910).
Riddeivskapet och Adeen.. S, D. Färed rogosånyo och biföllos Gbnstiintions-Utskottels nedansääamde den 27 sisth November och 4 dennes på bordet lagda memorial:. Prot.-Utdrag, den 5 December 1844' 381 N:o 10, rörande Stats Utskollels anmärkning, i fråga om de år 1841 fastställde löuings-slater för Kammar-Collegium oell Kammar-Rätten: N:o 11, angående Stals-Ulskottets anmärkning, i afseende på fortfarande utbetalning af f. cl. Stats-Seereterarne Grips ochvon Hartmansdorffs löner; N:o 12, angående Stals-Utskottels anmärkning, i afseende på f. d. .1 ustitioe-CanzBern Nerman beviljadt undantag från Förfatlningarne om begrafniugsbjelps af tjenande; N:o i3j rörande Slals-Utskottels anmärkning, i afseende på en åt befälhafvande Amiralen i Carlskrona, anslagen representations-kostnadsersättning; N:o rf, rörande Slals-Utskottels anmärkning emot pensionering, afl eli Stats-Råd, som icke i fem år delta embete innehaft; N:o i5_, angående af Riksdagsfulimägligeu M. Persson yttrad anmårknings-anledning, i anseende lill medgifvandel (or Finska och Åländska lärtyg att ytterligare i tre år användas Lill inrikes transport af trädvaror och tjära från de Norrländska Länen;, samt N:o 16, angående af Riksdagsfulimägligeu Carl Ersson yttrad anmärknings-anledning, i afseende på behandlingen af skedda auetionsanbud å vissa till Strömsholms Kungs-ladugård och stuteri hörande lägenheter.
Ex Protocollo J. A. Afzelius. Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. 7^7 Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående Siats-Verkets tillstånd och behof; Gifven Stockholms Slott den 25 jFanuarii 1823. Likmätigt Regeringsformens 58 §. bör Stats-verkets tillstånd, i alla dess delar; uppvisas .för Rikets nu församlade Ständers Stats-Utskott: Och den berättelse, som, på Kongl. Afaj;ts Nådiga befallning, Dess och Rikets Stats-Contoir afgifvit, och hvilken, med dertill hörande bilagor, KonglMajit härjemts till Siafs-lJtskottet öfverlemnar, uppfattar i sammandrag erforderliga upplysningarom Stats-Verkets inkomster och utgifter sedan sista Riksdag samt om dess närvarande förhållande. Kongl. Majit vill tillika för tats-Utskottet framställa de jemnkning3r och til. läggningar i nu gällande Stais.reglering, dera Kongl. Majit anser af omstäruligheterue påkallas. Siats-Verkets Ordinarie och Exfra-Ordinavie inkomster hafva, sarmnanlagde, under den sedan sista Riksdag förflutne tiden, lemnat betydligt öfverskott utöfver Statsberäkningen, ehuru särskilde inkomst-titlar utfallit med brist. Flere ibland dem upphöjdes i berhknings-summa vid sista Riksdag; och KonglMajit är öfvertygad , att hvad Stats-Contoiret i underdånighet yttrat , om så val beräkningen af Stats-verkets inkomster, som förändringarne med någre af de små Ordinarie inkomst-titlarne, skall finnas väl grundadt. Kongl. Majit vill särskildt fästa Stats-Utskottets uppmärksamhet ders, att en under benärn - 788 Proposition om Statsverkets tillstånd och behof i ning af dödsfallsoch avanccments-besparmgsmedel uppförd inkomst-t itel är i »in natur helt och håliet tillfälligt, såsom beroende af Kongl. JVJaj':ts dispositioner på besparingärne inom de af Riks-Statens utgifts-titlar, hvilka innefatta lönings-anslag.
Dön, sorn, i enlighet; med Stats-Utskottets förslag, anser anslaget till oförutsedda utgifter böra; bestämmas till; 45>ooo> R:dr; voterar Jäy den, det ej i villV, Ne fy. vinner Nej, fastställes berörde anslag till' 5b,000 R:dr. 35:o I anledning af hvad Utskottet uti Bytde punkten af Utlåtandet N:o 44 föreslagit, angående användande af såaane besparingar å ifrågavarande Hufvud-Titel, sorn uppkommit genom de af Utskottet föreslagne indragningar, har Ridderskapet och Adeln beslutat, att frågan härom borde förfalla, till följd af de beslut, Ståndet fattat, angående reglering af anslagen å denna Hufvud-Titel, äfvensom Preste-Ståndet, till följd af den utaf Ståndet beslutade underdåniga skrifvelse, rörande hvad till denna Titel i allmänhet hörer, och då dessutom, i ett serskildt Betänkande rörande dispo - 32 Stats-Utskoltets MemorialN:o 3of. sitionen af besparingarne vore af Utskottet afgifvet, stannat i enahanda be* slut, eller att frågan skulle förfalla. Borgareoch Bonde-Stånden hafva deremot bifallit Utskottets omförmälde förslag, hvilket följagtiigen, såsom inverkande på Statens reglerande, lärer blifva föremål för votering i Förstärkt Stats-Utskott, enligt så lydande proposition: Den, som bifaller, hvad Stats-Utskottet uti Utlåtandet N:o 44» 3^:de punkten, hemställt, i fråga om disposition af sådane besparingar, hvilka uppkomma genom de å Tredje Hufvud-Titeln föreslagne indragningar, voterar Ja; den, det ej vill, Nej; vinner Nej, kommer frågan att förfalla. 36:o Sedan Slats-Ulskottet tillstyrkt Rikets Ständer ”att hos Kongl. ■”Majit i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Maj:t förelägga nästkommande
Hr Stråle gjort, alt man under freden bör tänka på kriget, är en statshushållnings-maxime, den jag ej tror, att StatsUtsk. på något vis satt sig emot; men fråga är nu endast om penningars anskaffande. Att ordna detta i denna stund, då inga olycksbådande utsigten visa sig, tror jag ej behöfvas, hvadan jag helt enkelt tillstyrker bifall till utlåtandet. StatsUtskts utlåt. N:o 5i blef af R. o. Ad. bifallet. Företogs till pröfning Bevilln.Utsk:s den 22 dennes på bordet lagda betänk. JY:o g, i anledn. af åtskilliga motioner, dels om stämmoböters upphörande eller förminskning, dels om samma böters bestämmande i anseende till skattebeloppet. Hr Sandelhjelm, Paul, uppläste följande: Med anledn. af Bevilln.Utskrs betänk. N:o g, i fråga om åtskilliga motioner, dels om stämmoböters upphörande eller förminskning, dels om samma böters bestämmande i anseende till skattebeloppet, utber jag mig att få vördsamt andraga följande: Jag delar fullkomligt Utsk:s på goda skäl grundade mening, att stämmoböterna böra, såsom ändamålsenliga och nödvändiga, fortfarande bibehållas, men, i stället för hvarje debetsbelopp, som ej vid uppbördsstämman erlägges, hädanefter utgå till en viss billig proportion emot hela debetsbeloppet, nemi. på sätt Utsk. föreslagit, allenast med den skilnad, att för debetsbelopp emellan 4 och 5oo r:dr bestämmes 4 >:dr, emellan 5 och 600 r:dr 5 r:dr, emellan 6 och 700 r:dr 7 r:dr i stämmobot, o. s. v.; hvilket sednare så mycket hellre är rättvist, som det för skattskyldiga med sådana större debetsummor eljest kan blifva någon vinst att icke liqvidera vid uppbördsstämman.
Dessutom hafva manufakturhamrar för husbehofssmide blifvit uppförde på Fägärdes och Sundsäters byars gemensamma mark i Njutångers socken, å Föne bys mark i Färila socken och vid Hamre by i Trönö socken. De vid Hammarby och Boforss Bruk privilegierade manufakturverk hafva deremot blifvit nedlagde. Bergsvigt diverse gjutgods. § 4. Jagt och Djurfångst idkas mera och mindre uti alla socknar inom Länet. Tillgången på skogsfogel, hvaraf fordom ganska mycket försåldes till andra orter, anses årligen minskas, och hvad som deraf nu erhålles afsättes till största delen inom orten. o Jagten efter rofdjur, som uppmuntras genom belöningar af socknarne å landet, som för sådant ändamål blifvit fördelade uti särskildta distrikter, idkas äfven uti alla socknar å landet; och hafva under de sistförflutne fem år blifvit utan allmän skallgång dödade: 88 Björnar, 36 Vargar, 145 Lodjur, 911 Räfvar, 156 Mårdar, 69 Uttrar, 146 Lekaltor, 423 Skjälar, 4 Örnar, 13 Ufvar, 160 Ugglor, 296 Hökar, 10 Glador och 2 Falkar. 12 Strömmingsfisket fortfar att vara en lönande binäring uti de invid Bottniska viken belägne socknar. Beloppet af fångsten, som vanligen genast forsäljes till befolk ningen uti de socknar, som icke gränsa till hafvet, kan dock icke uppgifvas. Lax fångas uti flere vattendrag inom Länet, men mest uti Ljusne eif och Gefle å. Afsättningen af lax till andra orter anses uppgå till 3,000 å 4,000 I.U.. Insjöfisket är icke särdeles lönande och idkas allenast för egne hushållsbehof. För att kunna bereda större tillgång på fisk uti strömmar och insjöar, har Kongl. Hushållnings-Sällskapet i Länet sistlidne år för en elev bekostat undervisning af Friherre G.
Uti nådig skrifvelse den 9 November sisth år, liar E. K. M., jemte tillkännagifvande, att den lagberedning, som i början af år 1845 sammanträdde i och för sådana förberedande åtgärder, sornför slutlig, pröfning af de uppgjorda förslagen till förbättrad civillag och rättegångs-ordning erfordrades, numera utarbetat och till trycket befordrat reviderade förslag till giftermåls-, 46 Expeditions-Utskottets Förslag till tind. Skrifvelse, N.o 14. ärfda-, jordaoch byggninga-balkarne, men att för lagberedningens ytterligare handläggning återstode de öfriga, eller handels-, utsökningsoch rättegångs-balkarne, hvaraf den sistnämnda, såsom egande, genom den derunder innefattade rättegången i brottmål, närmaste samband med den nya strafflagen och dertill hörande frågor, nu hufvudsakligen vore under arbete, af sådan anledning behagat fästa Rikets Ständers uppmärksamhet å behofvet af ytterligare anslag till bestridande af utgifterna för lagberedningen under fortsättningen af dess arbeten. Härvid förekomme, hurusom, af det ansiagsbelopp, Rikets Ständer, enligt underd. skrifvelse den 30 Januari 1845, å Riksgäldskontoret anvisat att, till arfvoden åt lagberedningens fem arbetande ledamöter och sekreterare, med 12,000 r:dr årligen utgå från och med nyssberörda års början, till slutet af det år, då nästa riksdag infölle, visserligen skulle, efter beräkning, vid 1847 års slut återstå en besparing af omkring 3,000 r:dr, hufvudsakligen derigenom, att, sedan en af lagberedningens ständige arbetande ledamöter, advokatfiskalen 111. 111. P.