Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Har ni imellertid ingen anledning att misstänka den der hr Mejerkopf att känna till, huru den engelska damens juveler kunnat blifva insvepta i min reskamrats rock och gömda i er skorstenspipa? — Nej, verkligen icke. Om han haft någon del i eller sjelf begått denna stöld, så skulle han väl hafva tagit det stulna med sig, när han reste: ett dylikt litet fodral hade han ju kunnat lägga bland sina öfriga saker eller stoppa i fickan, utan att någon mennixka kunnat ana det. — Ja, det tyckes verkligen så, och ingen förnuftig menniska kan inse, hvarför man begagnat rocken såsom emballage deromkring. — Det var således er rock, min herre? — Ja — sade Alf, som fruktade att bryta emot Malkolms förbud, om han nämde hans namn. — Hm, det är mycket besynnerligt detta. Man hade således tagit rocken i ert rum, ty ni är ju också resande och bor på ”Goldenen Wagen”? — Ja, min fru. Men kan ni veta, om er hyresgäst var hemma här den natten, som stölden skedde? — Ja, han kom ifrån Langenau, der han varit hela dagen. Klockan kunde väl vara tolf på natten, då Gundel öppnade för honom. — Men han kunde troligen gå ut igen, utan att någon märkte det? — Ja, det kunde han. Fönstret i det rum han bebodde sitter icke högre ifrån marken än dessa och ligger åt hotellets bakgård. — Ah, verkligen! — utropade Alf, glad öfver en upptäckt, som i så hög grad styrkte hans misstankar. — Men om morgonen var han inne i sitt rum naturligtvis? — Ja, det var då han väckte mig, men min stackars Gundel var deremot försvunnen — sade gumman, torkande sina ögon med snibben af sitt stora halskläde. — Och ni har alls ingen aning om, hvart hon tagit vägen? — Nej, ingen. Men sanningen att säga, herre, så fruktar jag, att hon låtit förleda sig af någon. Gundel har alltid varit den frommaste och lydigaste dotter, men för några dagar sedan, då jag talade med henne om Martins frieri, så nekade hon tvärt och häftigt att bry sig derom.
Från såväl det ena som andra förtroendet äger ingen afsägelse rum. Under all tjenstgöring är hvar och en, landtstormen tillhörande, person, skyldig att sjelf förse sig med vapen och alla öfriga förnödenheter, utan att derföre af kronan äga anspråk på någon slags ersättning. Skulle, i händelse af tillgång, vapen till landtstormen blifva utdeldle, skola de efter slutad tjenstgöring återlemnas. Skulle under fredstid bela eller någon del af landtstormen vilja organisera sig, välja befäl, och på egen bekostnad sockenvis verkställa öfningar, vare detta medgifvet. Landtstormen beräknas förslagsvis utgöra följande antal, nemi.: l:sta upbådet 271,050. Summa landtstormens båda upbåd 479,550 man. BSeftrgleringen och tlermetl gemens Sitt i» e gamle förhållamlen. Stående Hären. Stående härens manskap utgöres dels af stridande dels af icke stridande (se Tab. 13). a) Se Tal). 13. Så väl de stridande som icke stridande rekryteras uteslutande med frivillige. För att kunna antagas som stridande fordras: alt vara emellan 18 och 30 år; ega god frejd och hafva begått H. II. Nattvard; vara utan lyten, fel och bräckligheter, samt ej under 5 fot och 5 turn lång. För inträde i härens icke stridande del gälla, oberäknad! längden, å hvilken icke göres något afseende, enahanda vilkor, sorn för inträdet i den stridande delen äro anförda; för att blifva antagen som handtverkare fordras dessutom, att ega erforderlig kännedom i det yrke som ifrågakommer. Vid värfvad trupps stridande del anskaffas och antages rekryterne af kompani-chefen. Vid indelt trupps stridande del anskaffas rekryterne af rustoch rotehållaren och antages af kompanichefen. Vid så väl värfvad som indelt trupps icke stridande del anskaffas och antagas rekryterne af delalj-befälhafvarne. För fullständig antagning erfordras dessutom Brigad-chefens approbation, med derå följande stadfästelse af General-inspektören.
Enligt detta förslag skulle vården och tillsynen öfver fisket i rikets sötvatten och vid kusterna, med undantag af det egentliga bafsfisket vid Bohuslänska kusten, uppdragas åt en Intendent, hvars verksamhet bordo omfatta: att utföra en vetenskaplig undersökning af fiskerierna, samt att föreslå och vidtaga åtgärder till fiskets förbättrande, särdeles genom fiskodling i förening med fiskens fredande genom plantering elier ledning af värdefulla fiskslag i passande vatten; genom anläggning af fiskparker och fiskdammar, samt genom införande af förbättrade fiskdon och redskap; en närmast under denne Intendent stående Assistent, som särskildt skulle hafva sig anförtrodd ledningen af en hufvudstation för fiskodling, hvarest personer från olika delar af riket kunde erhålla praktisk handledning i anläggning och skötsel af sådana anstalter samt undervisning i bedrifvande af olika slags fiske, med hvad till dess vård och förbättring hörer; samt en annan, vid sidan af denne ställd Assistent eller medhjelpare, med uppdrag att resa till de orter, der hans närvaro för dylikt ändamål önskades; hvarjemte, bland de vid hufvudstationen undervisade eleverne, do skickligaste ansåges kunna, efter reqvisition, utsändas, för att anlägga kläckningsanstalter, plantera fiskrom, o. s. v., äfvensom, enligt samma förslag, en årlig summa borde vara disponibel för försöks anställande vid andra fisken an sådana, som kunde ifrågakomma vid hufvudslalionen, exempelvis ålfisket, samt för vidtagande af åtgärder för att pröfva nya, ännu oförsökla medel till fiskets förbättrande; hvarjemte Akademien, som till ledning för bedömando af de kostnader, hvilka för ifrågavarande åtgärder kunde erfordras, upplyst att de belopp, hvailill utgifterna för dylika anordningar i Norrige uppginge, utgjorde årligen tillsammans 2,750 speciedaler eller i Svenskt mynt 11,000 R:dr, hade, i enlighet med Professoren Lovéns förslag, dels upptagit de årliga omkostnaderna på satt som följer: 112 Slals-TJIskottets Utlåtande M 9.9. En Fiskeri-inlendent, lön 2,000.
Skrifvelse, N.o 9j22 "5 lans förening med Gymnasium, och få således, med anledning af hvad nu blifvit anfördt, till E. K.. IM. i underdånighet frambära den önskan, att E. K. M. vid den i Nåder utlofvade definitiva organisationen af Rikets uudervisnings-anstaller, täcktes förordna om en sådan förändring af Elementarläroverke', att nuvarande Apologistoch Lärdoms-skola samt Gymnasium lomme att utgöra en enda fullständigt sammanhängande skola med tväuue bildnings-linier. 2:o Införande i våra skolor af den så kallade Ambulatoriska och Ämnes-läsningen. o) Hvad först angår den ambulatoriska läseordningen, eller ämnesläsningen för läraren; så medför den för honom sjelf den fördel, att han får egna sig åt det läro-ämne, som han med förkärlek omfattat, och hvaruti han eger största skicklighet, äfvensom omvexlingen emellan de högre och lägre delarne deraf, genom undervisandet af äldre och yngre lärjungar, på honom måste verka mera underhållande, än ett ständigt framställande af samma delar för samma ålder. Dessutom måste läraren erhålla en närmare kännedom om, samt större interesse och kärlek för sina lärjungar, då han genom hela Elementar-läroverket följer hvar och en af dem, i stället for att snart öfverlemna dem åt andras ledning. Läraren tvingas äfven for sin egen skull att uppbjuda sin förmåga, då han annais i de högre, classerna sjelf får känna olägenheten af hvad han i de lägre försummat. För lärjuugarne beredes härigenom en bättre och mera lefvande undervisning och genom längre sammanvaro med läraren uppstår större förtroende och kärlek till honom, hvarigenom han sättes i tillfälle att med den närmare kännedom, han om hvarje lärjunge eger, kunna lemna honom tillförlitligare råd och ömare omvårdnad. Endast i skolans förberedande dass torde möjligen undervisningen af en enda lärare böra meddelas, då de ur föräldrahemmet nyss utgåugne barnen ännu ej blifvit vane vid fleres ledning, och den serskilda fallenhet, som hos en sådan lärare erfordras, ej alltid hos i öfrigt skicklige män anträffas.
Mast nedlägga den underdåniga önskan, attalia arliga in. samlingar som sta under Seraphimer-Gillets disposition och ward matte sa anwändas för serskildta orter till samma belopp de fran hwarje ort inflyta, samt att inkomsterne af alla hittills gjorda eller framdeles blifwande donationer alltid matte komina den ort till godo, för hwilken de warit eller diifwa af Den z Julii 95Z Giswarena bestämde; förmenandes Riksens Ständer att insamstngarne fran orterna till sadana ändamål betydligen skola ökas, när ben mhemgherens gäfwor komma dem till godo, som aro närmare föremål för Gifwarens walwilia. Eder Kongl. Mast lärer äfwen nädigst härjemte pröfwa, om icke inkomsterne af de redan warande donationer, sem för u-gen wist Lundsort warit gifne, besinnas tiltracklige till betäckande af de behof i denna wäg, som för en eller annan mera wanlotkad Landsort af ut! densamma skoende ärliga insamlingar icke fyllas. Hwilket allt Riksens Ständer fa till Eder Kongl. Maj-ts Nådiga pröfning i underdånighet hemställa. Riksens Ständer framhärda rc. Uppläst hos Ridd. och Adeln den z Julli. Prest - Ständet dm Z Borgare-Skändct d. z - Bondc-Ständet den z GtOkMä§ti§ste 2lllernädigste Lcmung!
Hvad den af Revisorerne anmärkta olikheten i karteverkens nuvarande förvaltning beträffar, så och emedan rikets civila karteverk, det geologiska och ekonomiska, redan höra till Eders Kongl. Maj:ts Civil-departement och rikets militär-karteverk till Landtförsvars-departementet, och karteverkens speciella ledning och förvaltning blifvit af — 312 Eders Kongl. Maj:t i nåder uppdragne och fördelade åt icke flere Styresmän, än för hvartdera af de till sina olikartade göromål skiljaktiga 3:ne karteverken oundgängligen erfordras, anser jag underdånigst, att hvarje annan förändring i de olika institutionernas organisation endast skulle medföra ett mot Revisorernes syfte stridigt resultat och verka motsatsen pä kartearbetenas nuvarande skyndsamma framgång. Den inrättning af en för de 3:ne karteverken gemensam öfverstyrelse eller ännu en, jemte de båda Stats-departementen, ytterligare General-styrelse, hvaråt Revisorerne tyckas häntyda, kan ej annat än endast öka statsverkets utgifter, utan att bereda motsvarande fördel. En förening emellan frenne olikartade befattningar leder icke till någonderas‘"båtnad, och då de olikartade göromål, sorn åligga hvartdera karteverket, äfven betinga olikartade insigter och praktik, nemligen för militär-karteverket kännedom af topografi, astronomi, militärvetenskap ra. m., för geologiska karteverkets insigter i geologi, kemi m. m. och för ekonomiska karteverkets alla de kunskapsmått, som för landtmäteriet, skiftesverket och kameralvetenskapen erfordras, sä vågar jag underdånigst befara, att äfven svårigheten för erhållande af en alla dessa egenskaper förenande förmåga, som Revisorerne synas ifrågasätta, omöjliggör hvarje sträfvande att gå deras underdåniga framställning i förevarande afseende till mötes. Hvad slutligen beträffar
Fabriksvaror åter spridas i alla rigtningar från fabriksorterna och verkstäderna, utan att några särskilda afsättningsdistrikter kunna för desamma bestämmas eller begränsas. Transportkostnaderna vid landsvägsforsling uppgifvas olika till 6, 8, 10 ä 12 öre per centner per mil efter olika varors beskaffenhet, eller ock 75 öre ä 1 R:dr per mil för lass efter en häst. I allmänhet har legan för en häst till varuforsling under senare tider närmat sig den nu gällande skjutslegan. Do speciela uppgifter om transportkostnaden, som Kommittéen erhållit inom särskilda delar af landet, äro intagne i en det ofta åberopade hillänget åtföljande tabell. De förnämsta af Sverges kommunikationsanstalter äro Göta och Trollhätte kanaler, som förena båda håfven och landets största insjöar Wenern och Wettern. De begagnas förnämligast såsom transportmedel emellan trakterna omkring berörde sjöar och båda ändpunkterna, samt äfven till transitofart emellan Stockholm och Göteborg. Trollhätte kanal uppsamlar största delen af spannmål, trävaror och jeru, som exporteras från Elfsborgs, Skaraborgs, Karlstads, vestra delen af Örebro, vestra delen af Linköpings och norra delen af Jönköpings län. Under senast förflutna fyra qvinqvennier har Trollhätte kanal befarits af följande antal fartyg i medeltal per år, nämligen: 1839 till 1843 af 3,271 fartyg mot afgift af 138,451 R:dr Runt. 1844 » 1848 » 4,720 » » » » 194,192 » » 1849 » 1853 » 4,774 » » » » 219,846 » » 1854 » 1858 » 6,241 » » » » 285,958 » » Under det sista qvinqvenniet hafva å kanalen i årligt medeltal fraktats: Stångjern 683,221 centner. Plåtar, stål och spik 31,738 kistor. Plankor och bräder 228,155 tolfter. Master, sågblock, bjclkar m. m 157,360 stycken.
Majit för detta ändamål nu föreslagna summa icke kan anses för den kommande liden vara för högt beräknad, finner Utskottet sig böra tillstyrka, b) att, för fortsatt tillämpning af ofvannämnda förhöjda pensionsstater, för åren 1864, 1865 och 1866, å Riksgälds-kontoret måtte anvisas ett årligt kreditiv af 150,000 Ridr, att, i mån af behof, an vändas till betäckande af den skilnad, som för arméens pensionskassa under berörda år kan uppslå genom den nya pensioneringens tillämpning, samt att delta belopp måtte, på sätt Kongl. Majit begärt, till Direktionen öfver nämnda kassa utbetalas sålunda, att hälften deraf utgifves den 1 April och den andra hälften den 1 Oktober hvarje år, med förbindelse för Direktionen att, vid reqvirerande af första halfårets belopp, med afslutade räkenskaper redovisa föregående årets utgift; — och torde på Direktionen få ankomma, att, derest för något af ifrågavarande år kreditivet skulle befinnas vara för det dermed afsedda ändamålet otillräckligt, före nästkommande riksmöte till Kongl. Majit afgifva den underdåniga framställning, som kan af omständigheterna påkallas. samt c) alt likaledes för år 1863 må å Riksgälds-kontoret såsom fyllnadskrediliv anvisas ett belopp af 50,000 Ridr, för att dermed betäcka den brist, som för pensionskassan möjligen kan uppkomma i den kreditivsumma af 100,000 Ridr, hvilka Rikets sednast församlade Ständer för enahanda ändamål beviljat till utgående under sagde år.
Kontant behållning Svenska aktie-bolaget till utförande af en jernvägs-anläggning mellan Köping och Hult, — till fullgörande af föreskriften i 4 §. af de för bolaget, den 13 November, 1852 i nåder utfärdade privilegier, — i påföljde December månad, såsom säkerhet för statens understöd till jernvägs-anläggningen, i Kongl. Ränte-kammaren deponerat en summa af 200,000 ll:dr i räntebärande obligationer. Dessa obligationer, äfvensom de jemväl i Ränte-kammaren förvarade säkerhets-handlingarne för här ofvan i denna §. omförmälda lån samt för det, i sammanhang med utredningen af grundfonden, nämnda lånet till Wermdö brobyggnadsbolag, hafva blifvit af Revisorerne inventerade, hvarvid allt befunnits i god ordning. Reträffande karta-sigillata-uppbörden, få Revisorerne, i afseende å sättet fördensammas redovisande, hänvisa till hvad sednaste revisions-berättelse, angående förändrade bestämmelser härutinnan, pag. 18, innehåller. De af Karta-sigillata-kassören för ifrågavarande båda år afgifna räkningar hafva blifvit granskade i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning. Enligt dessa var kassans ställning samma år följande: Debet. Behållning fråti år 1851 R:dr 5,242,455: 6. — Leverering från Rikets Ständers Bank » 292,274: 37. — Aterleverering från försäljningsmännen » 1,400: Summa R:dr 5,536,129: 43. — F Credit. Utlemnadt och afsändt ^ R:dr 1,007,847: 30. — År ims. Debet. — Aterleverering från försäljningsmännen 40,886: 15. — ' , Summa R:dr 5,036,022: 47. — Credit. Utlemnadt och afsändt R:dr 982,711: 35.
kommit hit in så underrätta mig (hon bjuder Friherrinnan armen, de gå ut på högra sidan). AURORE (till betjenten). Så snart den främmande FEMTE SCENEN. FASÂN. EN BETJENT. (De komma in genom fonden, Fasân stöder sig linkande på betjentens arm). det till med Herrn nu? BETJENTEN (drar fram en en stol åt honom). Hur står FASÂN (sätter sig). Illa, min vän, mycket illa; BETJENTEN. Åh, det vore förskräckligt. Jag skall jag tror jag brutit både armar och ben af mig. gå och underrätta Majorskan. (Han går). SJETTE SCENEN. FASÂN (allena, vänder hufvudet och först långsammare sedan ligen upp.) ser sig omkring åt alla sidor, allt hastigare och rusar slut Snabbt skall det mål bestigas Som här min pjes skall nå, Till evig ära vigas Min Carl den tolfte må; Det var ihärdigheten, Som gjort Kung Carl så stor Uti mitt hjerta bor. Mel. "Kung Carl den unga hjelte" etc. Och än hans kraft, det veten Hvad har jag icke lidit, Hvad har jag ej stått ut, Jag segra skall till slut; På detta golf fått ta, Men för allt det jag stridit, Se'n jag nu första stegen, Så ville jag väl se den Som ska tillbaks mig dra. God början, Fasân, ypperlig början! Låt oss nu recognosera terrängen vacker egendom, präktiga möbler, det synes att här är folk comme il faut ännu en gång mod och ihärdighet bara! tyst någon kommer, (kastar sig tillbaka i stolen). SJUNDE SCENEN. AURORE (ifrån höger) FASÂN. men å hennes vägnar får jag hjertligen beklaga det missöde, som drabbat er. hon. AURORE. Min Tant är inte hemma, min herre, FASÂN (afsides). Min lyckliga stjerna! det är AURORE. Är ni illa skadad, min herre? botar alla skador, till ock med benskador. FASÂN (reser sig upp). Ack, min Fröken, er åsyn AURORE (afsides).
Vi se också ganska ofta, att vid handläggning af konkursmål, då sysslomännen börjat göra sig bekanta med cessionantens räkningar: sådana anmärkn:r göras, och vi hafva i tidningarne sett huruledes en cessionant, långt efter konkursen, inmanades i häkte. Detta är också skälet hvarföre man, enl. nu gällande lag, icke låter cessionanten vistas hvar han vill; men det finnes äfven ett vigtigare skäl, hvarföre Hr Dalmans förslag icke kan gillas. Hr Dalman har tillstyrkt att »sedan gäldenären besvurit boupteckningen, och äfven lemnat boet till af borgenärerna utsedde gode män, uphöre den inskränkning i hans personliga frihet, hvarom i 47 § stadgas; dock må han ej vistas längre bort, än att hankan vid Rätten till förhör eller annorstädes inom Rättens domsaga lill uplysnings afgifvande, rörande konkursmassan, personligen inställa sig 8 dagar efter kallelse», men att han skulle likväl hafva rätt att Den 22 April. 353 att vistas till och med utom domsagan. Vi veta likväl att syssloman eller gode män äro nödsakade att nästan stundligen rådfråga cessionanten om den eller den saken då do icke af hans böcker kunna få fullständiga uplysningar eller då dessa böcker i allmänhet äro ofullständiga. Det är således för dem högst nödvändigt, att när sorn helst hafva gäldenären till hands, och vi se derföre ganska ofta i gäldbundet bo, der cessionanten är en pålitlig karl, att man just för denna kontinuitet väljer gäldenären sjelf till syssloman. Finge deremot gäldenären begifva sig icke allenast utom sitt hus, ulan äfven utom domsagan med skyldighet att inom 8 dagar sig infinna, skulle han kallas för hvarje gång som sysslomännen beböfde rådfråga honom, och gäldenären nödgades bestå honom reskostnader till stället för hvarje sådan fråga de önskade göra honom. Det är naturligt att ett sådant förhållande icke kan vara nyttigt för boets utredande. Hvad stadganderne i nu gällande KonkursLag angår, så äro de icke så barbariska som Hr Dalman velat antyda.
Besvärsoch Oecon.-Utskotten: N:o 8. i anledn, af föreslagna förändringar i gällande författningar om personers af arbetsclassen förpassande; Allm. Besvärsoch Oecon.Utskottet: N:o 93. i anledn. af vackt fråga om upphäfvande af dubbla tjenstårsberäkniogar vid befordringar till ecclesiaslika embeten och tjenster; N:o 94- i anledn, af väckta motioner om åtskilliga ändringar i K. stadgan d. 9 Nov. i83o, ang:dc hvad vid sjöfart inrikes orter emellan iakttagas bör. Den 5 Juli t. m. Upplästes följande från Ridd.Utsk. inkomne Hörsamste Memorial! Hos H. R. o. Ad. har Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinh., j anseende till de ringa conlanta lönevilkor, som för närvar. åtfö'lja Ridd.secreterare-tjensten, samt enär Ridd.cassans tillstånd under de sednare åren betydligen förkofrat sig, föreslagit en förhöjning i Ridd.secretts lön från 600 r:dr till rsoo r:dr b:co årligen; och har denna motion blifvit, på anförda skäl, understödd af Hr Riben, Carl Wilh., Frih. Ehrenborgh, Casp. Wilh., Frih. Boye, Ludv., Gr. Cronhjelm, Ollo Aug., samt Frih. Rantzou, Joli. Alb., af den sistnämnde med tillägg, att han önskade Ridd.secret.-lönen ökad ända till i5oo r:dr b:co årligen. I anledn. af H. R. o. Ad:s remiss i detta ärende har Ridd.Utsk. från Ridd.-direct. infordrat, jemte Direct:s eget utlåt., en uppgift uppå Ridd.cassans tillgångar enligt sisth års hufvudbok.
N:o 144. 291 Flaten och Kilen samt Thorsby eif till sjön Fryken för utforsling till denna sistnämnda af deras bruksoeh skogseffekter samt tillförsel af spannmål och köpmannavaror, som fraktas till dem på Fryken från länets södra del, hafva låtit genom Chefen för vestra vägoch vattenbyggnads-distriktet uppgöra förslag till anläggning af berörda båtled, som med en längd af ungefärligen 2 mil blifvit beräknad att kosta 86,779 R:dr R:mt För företagets utförande är äfven aktie-teckning i orten gjord, mea då mängden af dessa innevånare äro obemedlade samt till och med, när skörden slår felt, hvilket der i orten ej sällan händer, i bekymmer för lifsbergningen, har denna aktie-teckning icke kunnat uppbringas högre än till 18,760 R:dr R:mt. Derjemte hafva Fryksdals öfre tingslags vägbyggnads-skyldige inför Häradsrätten den 30 sistlidne Oktober öfverenskommit att bygga väg, af vid pass lj mils längd, från Östmarks kyrka till Kaikelandstorp vid Norska gränsbandet, såvida de dertill erhålla bidrag af allmänna medel med f:delar af det för vägbyggnaden beräknade kostnadsbeloppet 53,397 R:dr, och Norrmännen blifva villiga att sammanbinda denna väg med det Norska vägsysteinet.
Palmstjerna nu upläste reservation mot det beslut, som genom R. o. Ad:s majoritet blifvit fattadt vid frågan om det hvilande representationsförslaget, så ber jag att i alla delar få uti detsamma instämma. Hr Prytz, Lars Adolf: Då den af Frih. Palmstjerna uplästa reservation äfven omfattar de skäl, på hvilka jag grundat mitt bifallande votum i afseende på det fallna representationsförslaget, så ber jag alt få förena mig med Frih. Palmstjerna i hans reservation. Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Jag anhåller alt få förena mig i den reservation, Frih. Palmstjerna nu afgifvit. Frih. Stjernstedt, Jakob Theodor: Äfven jag anhåller alt få förena mig i den af Frih. Palmstjerna nu afgifna reservation. Frih. Stjernstedt, Au g. Wilh.: Äfven jag anhåller att få lill alla delar instämma i den af Frih. Palmstjerna nyss afgifna reservation. Gr. Ehrensvärd, Albert: Jag har röstat för det hvilande representations-förslaget och får derföre förena mig i den reservation, som nu blifvit afgifven. Hr Aminoff, Joli. Fredr.: Äfven jag instämmer i den af Frjli. Palmstjerna nu uplästa reservation. Hr Törneblad, Ottomar: I den af Frih. Palmstjerna afgifna reservation får jag till alla delar instämma. Frih. Toll, Gustaf: Som jag varit bland dem, som röstat ■ för antagandet af det hvilande förslaget, får äfven jag instämma i den reservation, sorn af Frih, Palmstjerna nu blifvit afgifven. Frih, Sprengtporten, Jakob Wilh.: I den af Frih. Palmstjerna afgifna reservation får äfven jag instämma. 332 Den 22 Mars f. m. Gr. Lewenhaupt, Patrik Adolf: