Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jemte det Styrelsen instämmer i Revisorernes åsigt, att den betydliga skillnaden i portionspriset vid särskilda fångvårdsanstalterna icke helt och hållet kan härledas från de olika orternas större eller mindre spanmålsproduktion, får Styrelsen underdånigst upplysa, att auktioner för upphandling af proviant för hvarje halfår, räknadt från April och Oktober månader, 2:ne gånger om året anställas vid de särskilda fångvårdsanstalterna och att, om de anbud, som dervid erhållas, öfverstiga de i stat beräknade, desamma underställas Styrelsen, som dervid vanligen föreskrifvit anställande af ny auktion, samt, om det åsyftade ändamålet icke eller derigenom vunnits, anmodat vederbörande lokalmyndighet att antingen söka under hand uppgöra öfverenskommelse om proviantleveransen till lägsta pris, som möjligen kunde erhållas, eller ock, der de fordrade prisen i väsendtlig mån öfverstego de i orten gångbara, låta genom fängelseföreståndaren till gängse pris under hand och i mån af behof anskaffa de erforderliga proviantartiklarne. Styrelsen, som egnat denna angelägenhet mycken uppmärksamhet, har funnit de höga pris å proviantleveransen vid en del läusfängelser hufvudsakligen härleda sig dels af brist på täflan, enär i de mindre städerna understundom endast en och i allmänhet få spekulanter inställa sig vid auktionerna, dels ock af det obestämda i leveransqvantiteterna, hvilka äro beroende af det dagligen vexlande fångantalet. — 332 — För att åtminstone på ett och annat ställe förekomma alltför högt stegrade brödpriser, har Styrelsen varit betänkt att å de bagerier, som blifvit inrättade vid de i hufvndstaden belägne straff-fängelser, låta förbaka torrt bröd för att, der så erfordras och lämpligen ske kan, till orterna försändas, ett förfogande, som Styrelsen redan under innevarande år, beträffande cellfängelset i Hernösand, vidtagit, och som föranledde en minskning i brödkostnaden af ungefärligen halfva det belopp, som på stället blifvit fordradt.
Grefve von Schwerin: 34 §. binder ej händerna på oss, i fråga om valet af det Utskott, till hvilket motionen kan remitteras. Men ConstitutionsUtskottet åger största kännedom af ämnet för motionen, och år i tillfälle att bäst kunna pröfva den. Utskottets egna meddelningar hafva påkallat den. Det år Utskottet öppet, att afstyrka aflåtandet af den föreslagna skrifvelsen; det skall ej vara mig emot. Jag blott önskar, étt National-representationen ej måtte inför Na. fionen stå uti ett mindre fördelaktigt ljus, ån Rikets Ständers ConstitutionsUtskott. Herr Grefven och LandtMarJkalken erinrade, att skillnaden emellan Pierr Landt-Marskalkens och Herr Grefve von Schwerins åsigter endast angick sättet, på hvilket ifrågavarande motion borde behandlas, Grefve von Schwerin ansåg den kunna från Ståndet till ConstitutionsUtskottet remitteras. Herr LandtMarskalken åter trodde, att, då den syntes innefatta ett tillägg till eller förklaring af 107 §. i RegeringsFormen, den borde directe till ConstitutionsUtskottet inlemnas. Då ändamålet i båda fallen vunnes, hemställde Herr LandtMarskalken, om icke Grefve von Schwerin behagade sjelf till ConstitutionsUtskottet ingifva berörde motion. Deri il Julii /. m, 435 Grefve von Schwerin: Den enskilte Riks* dagsmannen kan blott i tvånne fall vånda sig till ConstitutionsUtskottet; det ena directe, når han önskar förändring i Grundlagen; det andra genom Ståndet, når han tror att det finns anledning till anmärkning mot någon Konungens Rådgifvare. Men då hvilket Utskott som helst, enligt 54 §. Riksdagsordningen, år pligtigt att emottaga ett från ett Stånd till sig reroitteradt mål, ser jag ej, huru ConstitutionsUtskottet skulle kunna neka dertill, och hvarföre Ståndet skulle behöfva tveka att begagna den rått, som 34 §. ger.
Enär Kong], Maj:t, uti Dess den 8 Februarii innevarande Artill Rikets Ständer aflåtne och af samtlige Riks-Stånden lill Utskottet remitterade Nådiga Skrifvelse, bland annat, yltrat den åsigt, att ytterligare silfverköp icke vore af nöden för att sätta i verkställighet Myntbestämnings-Lagen af den 1 Mars i83o, samt att således intet binder förekommer för Bankens öppnande lill utvexling af silfver senast den 1 nästkommande Julii, så, och ehuru Utskottet fortfarande förblifver vid dess redan yttrade öfvertygelse, det Bankens ställning är sådan, alt densamma kan å den af Kongl. Maj:t i Nåder föreslagne dag till utvexling af silfver öppnas, likväl då Utskottets i ämnet afgifne Belänkanden, N:ris 6 och 8, icke vunnit Rikets Ständers bifall, ulan blifvit af samtlige Riks-Stånden till Utskottet återremitterade, med flere sins emellan skiljaktiga, mer eller mindre vigtiga anmärkningar, har Utskottet ansett sig böra för Rikets Ständer vördsamt anmäla, att, till följd häraf, de beslut och förberedande åtgärder, hvilka bora föregå Bankens öppnande till silfver-utvexling, icke numera kunna medhinnas till den i Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse omförmälde dag; och får Utskottet i anledning häraf vördsamt föreslå, att Rikets Höglofl. Ständer måtte, isvar till Kgl. Maj:t, i underdånighet tillkännagifva, hurusom de beslut och för beredande åtgärder, hvilka för silfver-utvexlingens begynnande äro erforderlige, ännu icke hunnit vidtagas, och att Banken således icke kan lill silfverutvexling den 1 Julii öppnas, men att, så fort de nödiga ansedda besluten hunnit fattas, Rikets Ständer skola till Kongl. Maj:t inkomma med underdånig anmälan om den dag, då Banken blir i tillfälle alt utvexlingen begynna.
Private Aflociationer hofwa efter Konungs och Ständers Bcftuk erhäilit en städan rättighet, somt dela winsten deraf emellan Deltagarne i Subscrip, tionen. Här stulle winsten tillfalla ett werk of den wlgtigoste inflytelse för Riket, af de största fördelar för detsamma. Jag tillstmker derföre wördiammeligen, att det blifwande Götha Canal BolagsDiScont-rätkigher mä blifwa beständig, och utan Bolagets egit begifwande, icke kunna ädragos förr, än Riksens Högloft Ständer pröf va, att alla andra Discontiverk i Riket böra upphöra. Pä en sädan försäkran och den förhoppning man nu gör sig om stor winst af DisconkJnrättningw, grundar jag min förmodan om möieligheren alt erhålla en Subfcription; men ett Discontnurk kan smöjeligen underhällgs och blifwa fördelak - Den n Januant.. 7Z5 ciktigt utan att understödjas af Banken med en witz Summa, !om Konungen i Räder för detta Werket förestcgtt, och HögloftBanco,Utskottet tillstyrkt, att blifwa zoo,ooo N:dr Mwen om detta biträde anser jag att Bolaget bör erhälla enahanda försäkran', dock med willtor att derföre erlägga Tre procent i ärlig Ränta, jamt efter Tio ärs förlopp lika andel afRevenuen öfwer Sju procent som de öfrige Private Discont Werlen nu äro underkastade, och med den ytterligare föreskrift, att hrvar Discont-Revenuen någon gäng skulle öfwerstiga Tio procent för Actie-Capitalet Tre fjerdedelar af ett fädant öfwerskott bor l Banken deponeras såsom en Fond till andre Lanalfarters öppnande.
Häremot anmäldes följande reservation af Herr Råfelt, Anton: ”Emot förestående af Utskottet genom votering fattade beslut att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om Landsfiscalstjensternes indragning, får jag mig reservera, emedan jag anser genom en sådan åtgärd Justitife-Canzleren blifva uturståndsatt uppfylla de honom tillhörige åligganden, hvarom stadgas i 27 §. Regeringsformen.” A lim. Bese.- och Ekon.-Utshotlem Betänkande, N:o 83. 11 Häruti instämde Herr von Troil, Samuel Gustafa Herr Friherre Klingsporr, Herr Grefve Sparre, Erik, Herr Doctor Wallin, Herr Prosten Ljungdahl, Herr Prosten Åhlstrand samt Herr Doctor Norström. N:o 83, Änk, till Exp. Utsk. d. 17 Nov, kk 2 e. m. betänkande, i anledning af väckta motioner om ändring uti hittills gällande bestämmelser, i afseende a Sveriges och Norriges ömsesidiga handelsförhållanden. Uti detta ämne hafva till Utskottets handläggning blifvit remitterade följande motioner: från Vällojl„ Borgare-Ståndet: l:o af Herr J. von Koch, sorn anmärkt, att, vid utfärdandet af Kongl. Förordningen den 24 Maj 1825, angående de förenade Rikenas ömsesidiga handels-och sjöfarts-förhållanden, den åsigt, att de begge Rikenas inbördes handel med egna producter och tillverkningar borde vara obehindrad och fri från af gifter, endast gjort sig gällande, i afseende å den landväga comirmnicationen, hvaremot, i afseende å den egentliga varuvexlings-vägen eller den,som eger rum sjöledes, blifvit stadgadt, att dervid skulle iagttagas de uti hvartdera landet i allmänhet gällande föreskrifter; dock att för större delen af varor utaf Svensk eller Norrsk afvel eller tillverkning en lindring af i allmänhet hälften utaf den uti gällande taxa för dylika varor utsatta afgift blifvit medgifven.
I anledning af återremisser å Utskottets Betänkandeu rörande Glasoch Porcellains1'örares samt Smideshandlares obehöriga kringstrykande; och om den nya Evangelii-Bokens antagande. Från TVällojl. Borgare-Ståndet: Återremisser af följande Utskotts Memorial och Utlåtanden, nemligen: Stats - Utskottets: I frågan om utdelning af Ridderskapets och Adelns Protokoll vid 1817 och 1818 årens Riksdag. Statsoch Oeconomie-Utskottens: Öfver väckt motion rörande dels nedsättning, dels upphörande, af den inomskärs Skeppare ålagde Lotsoch Båk-afgift. Bevillnings-Utskottets : Med förslag till Reglementariska föreskrifter vid Tull-Bevillnings-Tariffen. Banco-Utskottets: Angående Reglementariska Stadganden för Metall-effecters beläning vid det i Götheborg blifvande Låne-Contoir. 2:0 Bifall till nedannämnde Utskotts Memorial och Utlåtanden: Den 21 December «. m. Constitutions - Utskottets: Angående väckt motion om ändring uti 25 och 26 §. §. af Instructionen för Riksens ^tanders Justitiae-Ombudsman. Stats-Utskottets: Om tiden för afslutande af Summariska Räkningarne öfver uppbörden af RiksgäldsContoirels medel m. m.; angående slutligt bestämmande af arfvoden för åtskillige personer, som biträdt vid Utskottens arbeten, äfvensom ersättning för Renskrifnings-kostnader; samt öfver anmärkningar vid Betänkandet i frågan om utdelning af Ridderskapets och Adelns Protocoll vid 1817 och 1818 årens Riksdag. StatsBevillningsoch Oeconomie-Utskottens: Om Inrikes Tullbevakningen och GränseTullbevakningen emot Norrige. Statsoch Banco-Utskottens:
N:o 41. Motion N:o 203, om anslag för beredande af tillfälle atti marmor utföra en af Professoren Molin arbetad, i bronserad zink gjuten grupp, kallad »Bälte - spännarne». Stats-Utsk. Utlåt. N:o 139. Motion N:o 204, angående vissa bestämmelser i fråga om sättet att, der omyndigs medel icke äro nedlagda i fastighet, göra desamma fruktbärande. Lag-Utsk. Betänk. N:o 32. Motion N:o 205, om föreskrift för aila till statsförvaltningen hörande kas sor eller allmänna inrättningar, som hafva medel att förränta, att använda dem till inköp af Statsverkets eller andra, med Kongl. Majds fastställelse försedda, inrättningars räntebärande obligationer. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk Betänk. N:0 19. 4 26 Lallerstedt, S. G-, Motion N:o 206, angående föreskrifter i afseende å sparbank e,s stiftande, och befrämjande af uppkomsten utaf ett öfver liela landet utbredt sparbankssysteiu. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 96. Motion N-o 207, om anläggande af en undervattens-telegraf-ledning mellan Skåne och Preussiska kusten samt bestridandet af kostnaden derför. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk N:o 5. Motion N:o 208, om anslag till löner för två nya lärare vid Wadstena tre-klassiga elementar-läroverk, och dess utvidgande till femklassigt. Stats-Utsk. Utlåt. R. St. underdån. Skrifv. N:o 169. Motion No 310, angående förhöjning af adjunktslönerna vid Carolinska Mediko-kirurgiska institutet. Stats-Utsk. Utlåt. N o 139 och Meni. N:o 170. R. St underdån. Skrifv.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Med bifall till ett af Herr Tersmeden, Nils, vid pröfningen af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 92, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling, den 20' sistlidne Maj framstäldt, men då bordlagdt förslag, beslöt Ridderskapet och Adeln, för dess del, att Grundskatternes förenkling, sättet för deras utgörande och bestämmandet af den markegång, hvarefter ränte-persedlarnes värde skall beräknas, böra utgöra ett sammanhängande helt, hvaraf ingen del bör verkställas utan i förening med de öfrige delarne af den ifrågavarande regleringen. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades, på grund af gjorde anmärkningar, Lag-Utskottets den 17 ■ sistl. Maj och den 1 dennes på bordet lagda Betänkande N:o 29, i anledning af väckte motioner, angående en utvidgad testamentsrätt, m. m. S. D. Remitterades till Lag Utskottet en den 20 sisthMaj f. m. väckt och på bordet lagd motion af Herr Prytz, Lars Adolf, i fråga om dels skärpta ansvars-bestämmelser för brott emot tul 1 författningarne, dels utvidgade rättigheter i tjensten för tullbetjeningen; tillika med de i anledning af denna motion nu afgifne yttranden. S. D. Föredrogs och remitterades till Konslitutions-Utslcoltet Kongl. Maj:ts denne dag ankomna nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ändring i 85 § Regeringsformen, i afseende på Tryckfrihets-förordningens egenskap af Grundlag, äfvensom, i sammanhang dermed, uti åtskillige §§ i Regerings-formen och Riksdags-ordningen. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades, på grund af gjorde anmärkningar, Stats-Utskottets den 20 sisth Maj och 1 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 109, i anledning af väckt motion om ersättning och belöning åt Professoreu B. 0. Nycander, för en af honom uppfunnen röst-räknemachin.
Filtar och Mattor, 1 skålp. 2 R:dr. Fris, Frisad, Doffel och Kalmuck, 1 skålp. Flaggduk och Quinette 1 skålp. Halfylle eller af (JU med blandning till minst hälften af Bomull, Lin eller Hampa: alla andra slag (än Flanell), af mindre än 7 qvarters bredd, 1 skålp. Shawlar, Shawletter och andra dukar af Cll eller Ull och Bomull tillsammans: under 6 R:dr 32 sk. värde stycket, efter värdering, af 6 R:dr 32 sk. värde och deröfver stycket, efter angifning. Bil. till Bev.-Utsk. Bet. N:o 3. 8 58 Fönlag till Tull-Taxa. fVäfnader: Linneoch Hampalngods: Blaggarn och Canfas, 1 skålp. 36 sk. Buldan, 1 skålp. 28 sk. Kammarduk och Batist, 1 skålp. 36 R:dr. Linön, 1 skålp. 18 R:dr. Lärft, hvaraf 1 qvadrataln väger t. o. m. 3 lod, 1 skålp. 15 R:dr. alla andra slag, 1 skålp. Segelduk och Tältduk, 1 skålp. 30 sk. andra slag, 1 skålp. 4 R:dr. Zink, Tutanego och Spiauter: oarbetad och i plåtar, 1 skålp. 3 sk. UtförselsT ar i fen. Jern : gjutet: Tackoch Barlast-, 1 skepp. stäp. v. 9 R:dr. Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, ostämplade och oborrade, 1 skepp. stäp. v. 9 R:dr. Hällar öfver l£ tums tjocklek samt Lod och Lödjor öfver 1 skepp:s vigt stycket, 1 skepp. stäp. v. 9 R:dr.
Då någon misstanke om underslef med en vara, så föga användbar till annat, än det afsedda behofvet, skäligen ej kunnat äga rum, har likväl någon annan kontroll derå ej blifvit utöfvad, än den, som legat i Amanuensens skyldighet att uppväga och qvittera allt det silke, som aflemnats, innan detsamma blifvit betaldt af vice Advokat-fiskalen, hvilken har Kongl. Hofrättens ekonomi om hand. På sätt vice Advokat-fiskalens bilagda utdrag ur expens-räkningarne för åren 1840—1853 närmare utvisar, har kostnaden för silke under de tio åren näst före 1850, eller åren 1840—1849, uppgått till sammanlagdt 1,046 Rdr eller öfverhufvud något öfver 100 Rdr årligen, ehuru det ena året mer och det andra året mindre blifvit inköpt. Att från och med år 1848, sedan Kongl. Hofrätten börjat arbeta på flera divisioner, än förr, och således efter Lagmansoch Kämners-rätternas indragning, antalet af de i Kongl. Hofrätten fullföljda mål samt i följd deraf jemväl af utfärdade expeditioner betydligt ökats, åtgången af silke blifvit större, synes ej hafva kunnat undvikas. Emellertid har kostnaden uppgått åren 1S48—1853 till 1,339 Rdr 44 sk., eller öfverhufvud 223 Rdr årligen. Huruvida något underslef härvid ägt rum, har jag, oaktadt noggrannaste efterforskningar, icke kunnat upptäcka. Jag är icke i tillfälle att upplysa anledningen dertill, att inköpet af silke i Kongl. Hofrätten under de två ifrågavarande åren varit betydligt större, än i Kongl. Svea Hofrätt. Måhända har ett äldre förråd på sednare stället eller någon betydlig prisskillnad eller någon för mig okänd olikhet i expeditionssättet inom de begge Kongl. Hofrätterna föranledt den anmärkta skillnaden.
Giftermål mellan Kristen och Mosaisk trosbekännare, om antagande af en författning angående 32 7 1 8 b. 17 Dec. å. 17 Dec. g. 17 Dec. b. 17 Dec. 1 anledning af återremiss . — 7 1 19 — a. a. 11 Febr. a. a. 21 Jan. a. a. 11 Febr. a.a. 14Febr. 12 43 Giftermålshalken, om npphäfvande af 2 Kap. 5 oell C §§ — P. 16 7 1 14 — b. 10 Jan, b. 10 Jan. b 10 Jan. b. 10 Jan. 16 u om ändring af 8 Kap. 1 § angående äktenskapsförord, och tillägg till 9 Kap. angående mannens målsmansrält för hustrun — Hg. 218 7 1 79 — a. 11 Nov. 1863 a. 11 Nov. 1863 b. llNov.1863 b. 11 Nov.lSC3 Giftomannarätt, angående upphäf( A. 236 Be. 1 \ 75 Bd. 192 j vande af — 7 1 33 — a. 13 Maj å. 13 Maj b. 6 Maj b. 6 Maj 1 anledning af återremiss . — 7 1 49 — a. a. 17 Aug. 19 Aug. b. 19 Aug. a. a. 19 Aug. Gjörcke, angående anvisande af ärligt anslag till Simläraren F. A — A. 140 4 1 139 F 62 Se Åttonde HufvudTiteln. Gods, förbrutet, angående dess tillfallande till kronan, se Höler.
För hammrin, lägenhet eller stadsjord, som i värde nnderstiger, eller »ippgår ti K •eli med 500 R:dr, må begagnas en pannerymd nf 20 Kannor. Den pannervmd , sorn för egendom öfver 15,000 Rtdrs värde får begagnas, jemte mask värmare, ninn förminskning i panneryrnden, beräknas för ett värde öfver 15 000 till och med 16 600 R:dr till 65 kannor. Betänkande■ IV.o 3l. N:o 2. DS mäsk värmare nyttjas till elen för egendom öfver id,ooo ft:d» värde tilläfne j»ae nerywd. beräknas afgiften, efter 5o* procents förhöjning å pannerymden, med fortgå ende tillökning af a sk. på kannerummel, utöfver hvad för en 90 kannors panna belöper, nemligenr Reservationer. 1:0 af Herr Grefve Frölich, G.E.: ”1 egenskap af Ordförande uli de sammansatta Beviliningssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten, Jjar jag icke varit i tillfälle tillkännagifva min åsigt i afseende å de fattade beslut rörande grunder för bränvins brännings-rätligheten, hvilka nu öfveriemnas till Rikets Höglofl.
Och Sorn de förra eller indelte Rentorna, efter samma beräkning, afskrifvas å Utgiften, ehuru de antingen inNatura eller efter Markegångs-pris uppbäras af Löningsta garne , samt både Inkomster och Utgifter således i Riks-Stateri och Räkenskaperna synas vida mindre, än;de verkligen äro, men det skulle blifva, sfi i financielt, sorn Statistiskt hänseende upplysande, om alla dessa Rentor varda uti Riks-Hufvud-Boken i så måtto närmare specificerade, att hvad som består uti Spannmål, Persedlar eller Penningar i särskildte Columner upptages, äfvensom att Markegångspriset på Spannmålen och Persedlarna, jemte hvad i penningar utgår, utföres ej mindre å de indelte Rentorna, än ock på hvad som är upptaget efter Statspris till Garnisons-Staternes underhill, eller ock såsom Stat;-Verkets öfverskott; så hafva Revisorerne, i anledning af det Utkast till Riks-Hufvud-Boken, sorn Kongl. Stats-Gontoiret låtit upprätta och Revisorerna förete, funnit sig böra hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det täckes Kongl. Maja, så vidt sådant sig göra låter, i Nåder förordna den ytterligare tilläggning uti de till upprättande nya General-Stats-Förslagen eamt Riks-Bokslutet, som derpå kommer att grundas, hvarigenom omförmälte närmare upplysning om i6 Den 3 Mars'. om förloppet af StatsVerkets hufvudsakligaste Inkomst ma kunna vinnas, Såsom ofvnnberördt är, hafva Revisorerrie, i saknad af Riks-Hufvud-Boken för de ifrågavarande arne åren, ej kunnat vidare, än tabellerna utmarka, utröna, huru Stats-Verkets totala Inkomst sig förhållit oell ingått. Den del deraf åter, sorn till Kongl. Rente-Kammaren influtit, har således endast kunnat tagas under granskning.
Det är blott med dessa upplysningar jag velat besvara de anmärkn:r, som har mot Utsk:s betänk, blifvit gjorda, men vill i öfrigt visserligen icke motsätta mig en ålerremiss, ifall den skulle af Ståndet yrkas. Frih. Cederström, Jacob: I afseende på detta betänk. instämmer jag med dem, som ansett det för närvar, icke vara antagligt. Alt skjutsens bestridande i Sverige tillhör jordbruket och har tillhört detsamma ända från den tid, då allmogen och hemmansägarne skjutsade Konungen och dess följe, intill den lid då den blef indelad tili skjutslag, behöfver icke deduceras, ty det är redan tillräckligen kändt. Jag tror således, att här egentligen är fråga 0111 ordnande af detta skjutsbesvär så, att det i minsta möjliga mån trycker jordbruket, och att jordbrukaren måtte för detta åliggande erhålla motsvarande ersättning. Utsk. har uti sitt betänk. på visst sätt afsett delta ändamål, då det sökt alt skaffa jordbruket en lindring, men på en alldeles egen väg, sorn Hr Bergenstråle i åtskilliga fall ganska riktigt anmärkt icke skulle leda till målet ulan derifrån, och derjemte förorsaka en massa af tvister. De s. k. entreprenaderna, ett ord som mail fästat sig vid, såsom en talisman, hvilken man skall trygga sig vid, ar intet annat än hvad som flera gånger har varit försökt, men alltid misslyckats. I Södermanland äro på Jäders gästgifvaregård 3 eller 4 försök gjorda, men alla gångerna hafva entreprenörerne blifvit bankrut och måst upphöra dermed, samt skjutslaget ånyo inträda uti skyldigheten att fullgöra sitt skjutsbesvär. Det är icke iner än några år, sedan B. St. beslöto, alt jordbrukare, som bestrida ironoskjutsen, skulle få samma skjutslega, som de, hvilka bestrida gästgifvareskjutsen. Desse hade förut mindre betalning, men hafva nu kommit till rättelse deruti. Efter detta betänk, skulle de åter komma till det förhållande af olikhet, sorn R.
S. D. 408 Den 7 November. S. D. Föredrogs och gillades Allmanna Bssmars' och OeconomieUkstottets Betänkande af d. 2 Oct. i anledning af Herr Prosten Dockor kättrWi Memorial, angående förestagen allmän inrättning af SvckneMagazmer: hwarom de öfriga Resp. Ständen manligen ffulle underrättas. Ut supra. S. D. Föredrogs och gillades till alla delar Allmänna Beswärsoch OeconvmieUtskottets Betänkande af d. 2 Oct., angående Fatkigwärden i Riket, hwari Utskottet förestär att Riksens Stander hos Hans Kongl. Majtt mätte i underdånighet anhälla det en Committé singe nedsättas till pröfning af de redan i landet befintlige inrättningar, för att wid nästkommande Lagtima Riksdag till Riksens Ständer kunna afgifwa en ordentlig plan till Fattig inräktuingarne i Riket. Och skulle genom Utdrag af Protokollet, de öfrige Resp. Ständen härom wänligen underrättas. Ut supra. S. D. Föredrogs och gillades Allmänna Beswärsoch OeconomieUtskottets Betänkande af d2 October hwarigenom Utskottet afstyrkt det förestagne förbudet för 6 mannder pä spannemäls införsel ifrän utrikes orter, men deremot tillstyrkt, att Riksens Ständer i underdänighet hos Hans Maj:t Konungen skulle anhälla, det täcktes Hans Mastt i stöd af 6o I Regeringsformen stadga den princip af Tullförhöfning som kan pröstvas nödig, att nu, om ej hindra kiliva! mindsta en sa öswerdrifwen införsel af utländsk spammnäl, att wär egen derigenom kunds falla Den 7 November409 falla i wanpris; hwarom de öfriga Resp. Ständerr genom Utdrag af Protocollet wänligen flulle underrättas. Ut supra.