Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer, i sammanhang med öfrige Bevillningsgrunder, S. D. Vid föredragning af StatsUtskotfets Memorial af den 26 sist!. Maji, innefattande svar på BondeStåndets Remiss uti ProtocollsUtdrag den 33 förutgångne April, om ökadt arfvode för dess Secreterare, blef samma Memorial, dervid någon åtgärd numera icke fordrades, lågt till Handliogarne. d. II Junii I823. Frän Högloft, Ridder skaftet och Adeln. S. D. f. m. Efter erhållen underrättelse, om H. K, Maj:t Drottningens höga ankomst till ji8 Trot, Thiir. d. n Junii 1823. Hufvudstaden, beslöt Ridderskapet och Adeln, det borde Riksens Ständer, genom en stor Deputation, uppvakta Hennes Majrt och skulle ExpeditionsUtskottet anmodas uppsätta den underdåniga adress, hvilken vid detta tillfälle kommer att till H. Kongl. Maj:t i underdånighet framföras: uti hvilket beslut de öfrige RiksStånden skulle inbjudas att sig med Ridderskapet och Adeln förena. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, Lag-Utskottets den 9 sistl. Maji meddelade samt den 3 dennes på bordet lagde Betänkanden: N:o 6f, I anledning af väckt motion, om .ändring uti 12 §. af Kongl. Förordningen d. 13 Julii 1818, ot" inteckning i fast Egendom. N:o 66, Angående dels ändring uti 13 §. af nyssnämnde förordning, dels tillägg till samma författning. N:o 67, Angående yrkad ändring uti 23 §. af berörde förordning. N:o 68, Angående föreslagen ändring uti 24 §. af samma förordning, N:o 69, Om upphäfvande af 2f §. uti. berörde förordning. Vrot. tltdr. d. 11 Junii 1823. 319 N:o 70, Angående föreslagen ändring uti nyssnämnde författning. Hvarjemte
Skrifvelse N:0 31. ring till hemorten återvänder .ovilkorligen bör med prestbetyg styrka burn beskaffad! bans uppförande varit under tjenstgörings-liden Detta hafva Rikets Ständer i öfvervä^andp u„;( i , r „ Nådiga Tjenstgorings-Reg lemen te för Armeen af den’r Mars ,8r9 utf* Cap., 4 §., 1. 4 och 5 momenten, föreskrifter: "att prestbevis ?ka“af hvar och en af Kronans manskap medföras från den församling der han vistas så val v,d indelt Regemente, då han uppbryter UllVge ments-mote och commendenng, som vid värfvadt Regemente när efter längre permission, Iian återvänder till Regementetmi ’ !? n mente, efter slutadt möte, fälttåg eller commenderirnr St ^e£e_ äfven skall å betyget anteckna briens Ö'i^Ä och nar han commumcerat; samt att dessi hrt™ • i i ,teu!>KaP af hvar och en ademnas til, Preste, fä ÄÄT ites SÄJ!4 p'Ti“e?f’ stadgande, ,cke hafva afseende på båtsmän, samt högstbe,WdTTi.Tates" rtngs-Reglemente dessutom ,eke finnes vara på det sätt kungiorb” a« andra an de, som hora t,II Kr,g,.Staten. kunna betraktas sky dine’ a om detsamma ega kännedom; alltså få Rikets Ständer i i jf’ , a„hå"a, att F K.
Glas: försel-tull af 10 procent af värdet, i stället för 5 procent, som förra Tull-Taxan bestämmer, och Tull-Comitéen bibehållit. Garn, Iilädmakareeller Ullgarn — uti så väl Tull-Taxan som Tull-Comitéens förslag förbjudet till införsel, — anser Utskottet, på ofvananförde grunder, böra få inkomma mot en tullafgift af 16 sk. U., eller 33| procent af det åsätta tullvärdet. Granat-äplen — upptagne i i83o års Tull-Taxa till 8 sk. införsel-tull för 100 st., och af Tull-Comitéen dervid bibehållne, hafva, såsom en öfverflöds-vara, af Utskottet blifvit belagde med 16 sk. tull för 100 st. Honung, som enligt nu gällande Tull-Taxa drager en införsel-tull af 10 sk. för 8 U., och dervid blifvit af Tull-Comitéen bibehållen, har Utskottet, för mera redighet vid beräkningen, föreslagit böra förtullas efter t U. med ungefärligen samma belopp eller 1 sk. 4 r:st. Hudar och Skinn oberedda: i83o års Tull-Taxa bestämmer för torra såda ne 8 r:st U., för saltade 6 r:st U. i införsel-tull; Tull-Comitéen har för de torra bibehållit förra tull-bestämmelsen, men för de saltade föreslagit en nedsättning till 4 r:st Utskottet har likväl, såsom någon uppmuntran för Ladugårds-skötseln inom landet, föreslagit införsel-tullen för de förra till 1 sk. och för de senare lill 6 r:st U.. Ingefära, insyltad, — är så väl i i83o års Taxa som Tull-Comitéens förslag upptagen till 16 sk. införsel-tull; men Utskottet har ansett densamma, lika med Confiturer, böra draga en tull af 21 sk. 4 >'*st M:ået eller 33i procent af värdet.
St:rs öfverläggningar, att just det företrädesvis förtjenar att behandlas, och det är dervid alldeles icke nödvändigt, att, på sätt Hr Hjärne sagt, yttra sig öfver de särskilda banorna hvar för sig; utan det låter sig tvärtom ganska väl göra, att i korthet sammanfatta sina tankar om det 612 Den 13 Maj e. m. speciella af frågan, då naturligtvis den financiella frågan af sig sjelf ock hufvudsakligen kommer att utgöra föremålet för öfverläggningen. Följaktligen vågar jag, i motsats till hvad Hr Hjärne yrkat, anhålla det frågan må i sin helhet behandlas, hvilket likväl ingalunda får förblandas dermed att StatsUtsk:s Betänk, skulle föredragas punktvis. Jag föreställer mig att det gemensamma sammanträdet hufvudsakligen afser att bereda de ledamöter af R. St:r, som äga några uplysningar att i ämnet meddela, tillfälle att kunna göra det, och vid sådant förhållande tror jag att en öfverenskommelse kunde af R. o. Ad. på förhand träffas, icke såsom något bestämdt beslut i afseende på det reglementariska af öfverläggningen, utan såsom en önskan nedlagd i Ståndets prot., att ingen talare skulle yttra sig mer än en gång, med undantag för det fall, att han hade ett bestämdt faktum att replikera, och för öfrigt att sedan hvar och en på detta sätt yttrat sig, Hr Gr. o. Landtm, kunde på ett eller annat sätt inhämta de närv:des tankar. Detta lemnar jag dock till vidare öfverläggningar att afgöra; dock anser jag, att, såvida något intresse skall vinnas af frågans förhandlande på ett gemensamt sammanträde, man icke uteslutande inskränker sig till dess financiella del. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, alt under det Hr Hjerta yttrat sig, det af honom efterfrågade prot:s-utdr:t från BorgareSt. hade ankommit, hvarjemte Hr Gr. o. Landtm, upläste samma prot:s-utdr., innehållande inbjudning till de öfriga RiksStm att förena sig i BorgareSt:s, vid föredragningen af en inom samma Stånd väckt motion och af BondeSt:s prot:s-utdr.
Då ingen hungersnöd, inga farsoter, inga utvandringar af uthungrade hushåll, såsom vid början af 1770-talet, ägt rum; då egendomar, och det icke blott de mindre, ifrån Adelns och Ståndspersoners händer, mer och mer kommit uti allmogens; dl föga eller inga restantier efter hällne uppbörds(itämmor, i landsorterne blifvit anmärkte. Den rätta nöden finnes endast hos de personer, som förvillade till misslyckade speculationer köpt dyra fastigheter med lånte penningar, eller af fåfänga gjort öfverdrifna depencer, eller haft sina enskildta affärer i oordentligt skick. Deras talan föres icke sällan af dem, som vilja söka märkbarhet genom klander. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den 13 December. 301 Riksens Ständer tillåtit att Lån på för färdiga dt Stångjern af Banqaen lemnäs tili tre adelar af det föregående årets Jernpris, hvilken belåningssumma af Banco - Fuilmägtige bestämmes. Om det varit anledning för Banquens Fuilmägtige att ordagrannt följa denna föreskrift, så synes det hafva varit, då belånings - summan för nu ingångne Bruks-år bestämdes, helst vid samma tid just inträffade, att alla Disconter upphörde betala, och flere Bruks-förläggare dels instälde alla utbetalningar, dels afsade sig att vidare förskotter till Bruks ägarne utgifva. Förlidna årets Jernpris utgjorde 17 R:dr Banco, i6y R:dc Banco, 16 R:dr Banco och minst 15^ R:dr Banco; Tre 4:delar af denna summa hade varit circa 12 R:dr Banco, men belåne priset blef 8 R:dr Banco; denna skilnad är icke obetydlig, då man bör kunna antaga, att circa 200 tusen Skeppund Jern finnäs pä alla Vågar och hvarigenom en ökad summa af 800,000 R:dr Banco kom i omlopp. Jag har anledning förmoda, att man hufvudsakligen med tvenne inkast kunde vilja möta mitt förslag, angående en högre belåningsrätt i Banquen för Bruks-effecter.
—- i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande om Directioners inrättande till Cavalleriets beklädnad m. m. Aug. a A. P. 127. Dec. 2 Å. P. 2o5. —- 0111 Stadsrättigheters meddelande för Köpingen Ronneby. Aug. 2 A. P. 255. Sept. P. 161, 206. ■— i anledning af väckt fråga om Glasoch Porcellainesförares, Smidesliandlares och Lumpsamlares obehöriga kringstrykande; samt om tillåtelse för Allmogen, alt under £7 deras resor afyttra förenämnde varor, sorn de af Bruksägare kunna sig tillhandla. Aug. 2 A. P. 255. Sept. P. iéi, 206. Dec. P. 99, 336, 358, Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag, om nedsättning af Lotsoch Båkafgifterne för Ångfartyg i allmänhet, samt andre inrikes orter emellan seglande fartyg under 6 fots djupgående. Nov. P. 585. Nov. 3 A. P. Tn, 139. Dec. 2 A. P. 182, iom medel till förekommande af åtskillige förmente missbruk vid Prestval. Nov. P. 588. Dec. P. 792. — om medel till sedlighetens befordrande hos de lägre folkklasserne. Sept. P. 96, 355, 374. «— i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande rörande förbud mot införsel af Danska hästar. Sept. P. 371. Sept. 3 A. P. 239, 267. — i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående fond till understöd för jordbrukare, som genom frost eller hagelskada förlora växande gröda. Sept. P. 371. Oct. 3 A. P. 171. — i anledning af RiksStåndens särskilta Beslut, öfver föreslagne ändringar uti Författningarne rörande Husbehofs-bränvinsbränningen. Sept. P. 371. Nov. P. 653.
H:s förmälning egde rum, förhöjas från 25,000 till 100,000 r:dr, till hvilket sistnämnde belopp E. K. M., uti Dess vid innevarande Riksdag aflåtne nådiga proposition om Stats-verkets tillstånd och behof, ansett berörde anslag böra å riksstaten beräknas, har detsamma nu med 100,000 r:dr blifvit å riksstaten uppfördt. Uti bögstberörde nådiga proposition bär E. K. M:t i anledning af H. K. H. Kronprinsens och H. K. H. Kronprinsessans förmälning, behagat föreslå Rikets Ständer, alt, i enlighet med hvad förut i lika läll iakttagits, såsom handpennin gar för H. K. H. Kronprinsessan anvisa 18,000 r:dr; och hafva Rikets Ständer bifallit hvad E. K. M:t sålunda i nåder föreslagit. Dä åtskillige utgifter för inre lysoch renhållningen samt sotning m. m. uti Prins (Justafs palats för närvarande utgå af sjunde hufvud-titelns anslag till kronans hus och byggnader i Stockholm, men öfriga utgifter för samma palats blifvit anvisade å första lmfvudtiteln, har E. K. M:t i nåder föreslagit, att ifrågavarande serskilda kostnader, hvilka i medeltal för de sista fem åren utgjort 018 r:dr årligen, måtte till sistnämnde hufvudtitel öfverflyttas och sammanslås 224 Expeditions-Utskottets Förslag till tind. Skrifvelse, N:o 117. med ofvanberörde anslag för Kongl. Slottet, samt alitsa detta anslag förhöjas med ett, för anslagssummans jemnande till 613 r:dr bestämdt belopp; och då, genom Kongl.
SiDningéftämpel» öfgtften, upptagen till 16,000 3v:Dr årligen, od) ilortftämpef afgiften, antagen att utgöra 30,000 9t:Dr om året, ^i för åren 1848, 1849 od) 1850 beräfnat till fammanlagDt 558,500: 2:o ©en inneroaratiDe år till DlifögälDö^ontoret af lemnaDe återftoD af Den anDel utaf föanfenö fapitalöfroer» flott, forn unDer 1844 od) 1845 årenö DeiföDag för nämn» De .SContorö utgifter anmifaDeö 419,422: 4. 3. 3:o ©en unDer inneroaranöe år till 3ufögä(Dö»Jlonto» ret ingåenDe Slllmänna Söerotllntng, beräfnaD till . » 1,850,000: 4:o ©en till famina meri unDer näfta år inpptanDe Sill» mäntta föeroiUning för 1848 od) föregåenDe åren, upptagen till 1,830,000: 5:o ©e för unDfättningölån efter 1845 od) 1846 årettö migroepter IpftaDe od) unDer innetnaranDe år till DufögälDö» kontoret återbetalDa meDel utaf minDre .^reDitivet 250,000: 6:o ©en för tillfälliga ©tatöutgifter af Dg anmifaDe
;ttt förcff',lftt!! härutinnan icke wara länpelig i andra sall, än wid beräkning af egne fordringar, och att den således lgrsw.r rä telse för de rilllälfen, dä fordringar anmälas as personer, hwilka ä dek Allmännas wägnar sadan åtgärd åligger, eller ocnoni sjelswa Lagen eller Domarens derpå grundade förordnande fät: sig npdragn att andras rätt bee maka, I anseende härtill och vä ofwananföcde grunder, anser Lag-lät skotte k sig böra söresiä ändelig uri omförmäldte Edsformulär, hwad angar de perssner, som ä del Allmänngs eller andras magnar kunna Nliätag alt V^tgenärs-Ed aflägga; — Och får salunda i stället för förra Eds Formnsairek i Eoncnrsser proiettera följande; — Jag N. N, ! äe m;d Gud och-Hans hellga Evangelium, art tzen af mig itti N. N:o Concn.rs w>,d NN. Domstol (ä Kongl. Waj:r och Kronans) (a N. N. D>- . e.-oons) (a N. N. Costas) wägnar (i egenskap af Hrmyttdare (Enratsr) jör N. N) (i egcnffap af lag Den 27 November1679 laqligen tillförordnad Sptzloman (God man) i N. N:S gäldbundna bo) m. fl.' anmälde fordran, hwaraf jag (Kongl. AkajU och Kronan) (c:c.) tnuehafware warit förr än Gäldcnärs ansöka ng alt fä stn egendom assta (msg) kunnig (Wf (mig) (Kongl. Maj:t och Kronan)' (eic ) sanufärdeligen och ingen annan tillhörer och pä fair de ingifne handlsnciarne ruwisa riklig ar:
Majit föreslagit, eller ock på en gång lemnäs till Kongl. Majits disposition, äfvensom att, för alla händelser, de i fråga om anslag till klädesbyxor beBih. till R, St. Prot 1840 och 1841. 4 Sami. 1 Afd, 3 Band. 1 Haft. 3 18 Stats-Utskottets Utlåtande j N.-o 435. gagnade orden: ”företrädesvis i de norra Länen” borde utgå, enär beväringsynglingarne i bela Riket hade lika anspråk på statens omvårdnad, och Kongl. Maj:t bäst vore i tillfälle bestämma, hvar och när klädesbyxor behöfde af dem begagnas. Å andra sidan har åter dels blifvit yrkadt, att intet anslag för ifrågasatte ändamål borde beviljas, enär antingen behofvet borde kunna fyllas af det till Krigs-Collegii Departement ä ordinarie stat uppförde anslag af 666,666 R:dr 32 sk. Banco, eller ock hvad, som erfordrades för beväringen, utlemnas ur redan samlade förråd, hvilka det ej vore skäl att allt för mycket fylla med persedlar, derå råttor och mal anställa förödelse, dels framställts det förslag, att hela beväringens beklädnad måtte ställas på passevolans, hvarigenom både besparing för det allmänna borde uppkomma, och tillfälle bereddes för införandet af allmänna national-drägter, i enlighet med hvad redan vid sista Riksdag varit ifrågasatt, eller ock att det na till klädesbyxors anskaffande tillstyrkte anslag måtte användas tiii att dermed contant ersätta bevärings-ynglingarne, för det de sjelfva förse sig under mötestiden med klädesbyxor af en viss färg och efter fastställd modell.
Socker: maskovad-, eller brunt och gult, ordinärt terlCdr sk. r:st resoch tetessamt hvitt pudersocker krossadt lump-, havanaterres-, samt andra 1 skålp. 3 —. till sockerhalten lika slag .. 1 skålp. 4 6 topp-, kandioch kak1 skålp. 6 — Soda , 1 lisp. —- 8 Soja och såser . Span mål: omalen: 1 kanna 36 ““ 1 tunna 36 halia 1 tunna 24 hvete 1 tunna 1 24 korn och malt 1 tunna 36 linser 1 tunna 1 24 . räg 1 tunna 1 — —* 1 tunna 42 ärter ' . malen: gryn och mjöl: införtullas efter den afgift, sorn vid införseln är gällande för det-sädesslag, hvaraf grynet eller mjölet är tillverkadt, med tillägg af 10 procent, och så, att af hvete 9 lispa!, af råg och ärter 12 lispal, af korn 10 lisp:d och af hafra 8 lisp:d mjöl anses svara mot en tunna säd; samt att 4 li.sp:d gryn af hafra och 6 lispal af andra sädesslag svara mot en tunna säd af samma slag. 1 tunna 1 Solljäderspappcr; se Papper. Solfjädrar; se Slöjdevaror, ej specificerade. Spanska flugor, hänföras under Apoteksvaror. Speglar och lampelter; se Slöjdevaror, ej specificerade. Speldosor; se Slöjdevaror, ej specificerade. Spelkort; se Kort. Spenuacetiolja; Se Oljor. 28 Qvantitet] för tullberäkningen. Införselstull. Banko. Spetsar j uddar och blonder: R:dr sk. r;st silkesoch linne1 skålp. 5 andra slag 1 skålp. 1 Stearin 1 skålp. , 3 •— Sten: brynoch olje 100 st. 24 all annan, ej specificerad, arbetad 100 R:dr v. 15 Stenkolstjära 1 tunna 32 — Strumpor j och andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten: silkes1 skålp. 3 halfsiden1 skålp.
Till vägledning härvid har den för föreningens människovänliga uppgift varmt nitälskande läkaren, dr Jacob Göranson utgifvit en liten förträfflig bok orn " Quinnam hemarbete % i Röda korsets tjenst ". Man får här veta först orsaken hvarför det gamla linnet ej är lämpligt för sårförband samt hvad material, som i dess ställe bör användas. Man får begrepp om desinfektionsmedlens verkan och be tydelse för sårläkning, jämte en enkel och tydlig beskrifning på tillverkningen af förbandsmedel för olika ändamål: bind or, kuddar och kuddvar, konstgjorda svampar, blodstillningsapparater m. m. så ock på tillverkning af ' operationschägter, sjukoch konvalescentdrägter samt necessärer för nålar, silke och andra småsaker att hafva till hands vid operationer, samt sättet att vederbörligen desinficiera alltsammans. Vidare öfvertygar oss förfm, att denna sjukvårdsmaterial är ytterst ömtålig och alldeles icke kan tillverkas i förråd; och att det just derför är så mycket vigtigare, altt ett stort antal qvinnor egnar tid och krafter åt att inhämta den kunskap, de insigter och den öfning, som fordras, för att en ghng när krig utbryter kunna förstå och utan uppskof och omsvep genast sätta i gåiig tillverkningen i stor skala. *) Se Tidskrift för Hemmet, 1862-64, samt skizeen " Qvinno-öden ", Dagny 3887. Att nu den sålunda inhämtade lärdomen och öfningen kan och bör, i fred likasom i krig, vara ett medel i inänniskokärlekens tjenst, är för hvaii och en klart. Vi uppmana vAra läsare på det varmaste att såsom första steget till en sådan, i sanning praktisk välgörenhet förskaffa sig dr Göransons, med förklarande illustrationer försedda lilla bok. Redan med denna lilla utgift af 75 öre ha.r man bidragit till ett kärleksverk. Inkomsten af boken skall nämligen användas till förbandsmedel för Eugeniahemmets srriå krymplingar, hvarigenom deras lidanden kunna minskas.
I motsatt fall representeras Rikets Ständer vid bolagsstämma af deras Fullmägtige i Banken och Riksgälds-kontoret samt af de utaf Rikets Ständer utsedda Revisorer för granskning af förvaltningen vid hufvudkontoret. 21) Ändring i den särskilda bolagsordning, som kommer att uppgöras i händelse enskilde ingå, kan beslutas och blifva gällande med Kongl. Maj:ts bifall. Ändring i reglorna fordrar derjemte Rikets Ständers samtycke. 22) En reservfond skail bildas 'till Tl(T af aktiekapitalet. 23) Banken erhåller oktroj under 30 år. Denna kan förnyas för tid, som bestämmes genom beslut af Kongl. Majit och Rikets Ständer. U.) Såsom öfvergängsstadgande bestämmes, att intilldess de af Rikets Ständers Bank utgifna sedlar blifvit indragna eller beloppet deraf minskad t till värdet af den metalliska valuta, Rikets Ständers Bank innehafver, må enskilda Banker, som afse att drifva sin rörelse med allmänna Svenska Bankens sedlar, erhålla oktroj och allmänna Svenska Banken eljest utgifva sedlar, endast under vilkor, att beloppet af de sedlar, som af allmänna Svenska Banken utgifvas, tillsammans med utelöpande sedlar, utgifna af Rikets Ständers Bank, icke med mera än 30 millioner R:dr Rant öfverstiger den af Rikets Ständers Bank för inlösen af dess sedlar innehafvande metalliska valuta. V.) Såsom en följd af och i sammanhang med den de enskilda Bankerna medgifna rätt att för sin rörelse erhålla allmänna Svenska Bankens sedlar, tillätes stiftande af enskilda Banker, med eller utan begagnande af nämnde rättighet, utan att den föregående pröfning, hvaraf sådan tillåtelse nu är beroende, eger rum. Sedan allmänna Svenska Banken blifvit satt i tillfälle att reglera sedelutgifningen, skulle det vara både orättvist och hämmande rörelsens naturliga utveckling att lemna vissa orter eller föreningar af personer förmånen att stifta Banker, under det en sådan rätt nekades andra. Ju mera Bankerna äro spridda, desto större nytta kunna de göra, allenast de icke blifva så obetydliga, att säkerhet saknas för deras ordentliga vård.
Minnet om all den sorg, och nu den värsta, som jag förorsakat Eder, då jag lefvat i strid med Edert tänkesätt, är mig så mycket kännbarare, då kunskapen om sanningen lifligare visar mig min orätt. Med den uppriktigaste ånger beder jag Eder därför om förlåtelse. Jag har mitt närvarande tillstånd att tacka för antagandet af tron på Kristi försoning. Edra böner och erinringen af edert exempel hafva mycket bidragit därtill. Varen försäkrade därom, att Eder son funnit det goda, som I hållen för det enda sanna. Betrakta hans olycka som det medel, hvarigenom han förhindrats att förfela detta goda. Intrycket häraf skall utplåna alla andra, liksom det hos mig utsläckt alla andra intryck. Jag anbefaller mig åt Edra vidare förböner hos Gud, liksom jag oupphörligt beder Kristus min Frälsare, att göra Eder Edert närvarande lidande så drägligt, som mitt blifvit mig, tack vare Hans bistånd Medan han skrifver har prosten Münter kommit. Prosten synes i dag nedtryckt och bekymrad. Han är också fåmält och tiger på ett ängsligt sätt, som kunde han icke finna uttryck för någonting, han gärna vill säga. Struensees hjärta blir vekt, och hans medkänsla flödar öfver i ord. Han talar andfådt, nervöst, utan att bekymra sig om hvad han säger, endast för att bespara prästen all möda och samtidigt själf få en afledare för sin inre ångest. Af gammal vana forma sig orden till en bekännelse: – Vällusten har varit källan till min olycka – säger han. – Äregirigheten har blott påskyndat den och bringat den tidigare till mognad. Som jag redan en gång sagt er, ända från min ankomst till Danmark, har jag varit besluten att spela en efter omständigheterna stor roll. Jag tänkte till en början icke på den värdighet och makt, jag sedan nådde. Jag skulle gärna ha nöjt mig med en framstående ställning inom min vetenskap. — Egentligen var det, förstås, icke äregirigheten, som gjorde, att jag så högt önskade komma hit. — Det var en vällustig bekantskap, som drog mig hit! Hur måste jag icke afsky mitt förra tänkesätt! Alltid följde jag min vilda och blinda lidelse.
För min del anser jag visserligen skyldigheten att bispringa resande med fortskaffningsraedel vara ett onus lika väl som hvarje annan skatt; och man finner äfven att så är fö]hällandet, då man betänker, att åtskilliga hemman äro från detta onus befriacfe; men örn raan vill anställa en jemförelse med andra onera, finner man att detta är ett onus reale, likasom hvarje annan jorden ålagd servitut. Nu återstår att se efter, huruvida detta onus bör utgå i egenskap af skatt. I detta afseende måste jag bekänna att jag icke tvekar att instämma med den siste värde talaren, äfvensom deri att, om skjutspenningarne icke motsvara ersättning för det onus, som åligger den skjutsande, så finnes ingen annan utväg än att, såsom i allmänhet, då ett besvär ej blir fullt ersatt, höja betalningen, till dess man kan anse sig skäligen ersatt för sin kostnad. Men en sak är att vidtaga denna åtgärd och en annan att göra hvad Utsk:t bär föreslagit, nemi. att skilja skjutsväsendet från jorden. Detta är en åtgärd, som skulle medföra så stora svårigheter, att den sista villan blefve värre än det närvide. För min del tror jag att man i frågor af så genomgripande art, som denna, bör gå med synnerlig varsamhet till väga. Jag anser, att om än de skjutsskyldige hemmansegarne hafva laglig rättighet att fordra att få sitt besvär fullt ersatt, så att skjutsskyldigheten ej må innefatta egenskap af skatt till de resande, åtminstone det onus bör qvarstå för de skjutsskyldige att fortskaffa de resande, på det att den resande icke må bli utsatt för att få stanna på landsvägen eller att betala mångdubbelt mot hvad skjutsen är värd, hvilket möjligen kunde blifva en följd, såvida ingen skyldighet till den resandes fortskaffning funnes och taxa saknades på de afgifter, som böra erläggas. Annu är det alldeles för tidigt att öfverflytta skjutsskyldigheten på staten, helst man ännu icke fullkomligt beredt en öfvergång.