Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det vore en besynnerlig Gud, som endast skulle tycka om de kaftanklädde, långskäggige och kroknäsige mäklare, som kalla sig Judar. Han skulle då hafva en helt annan smak än du. Rakel rodnade. Karmides tog buketten och fäste den vid hennes barm. – Ser du, fortfor Karmides, i det han pekade på solen, hvars halfva skifva redan sänkt sig i hafvet, – samma sol för våra ögon, samma åtrå till sällhet i våra hjertan, huru kunna vi då kalla hvarandra främlingar? – Samma himmel och der uppe öfver stjernorna samme Gud, sade Rakel med en djup blick på Karmides. – Den qväll, som jag gaf dig den lille ringen, som ... som du icke bär på ditt finger ... Karmides, hvar har du ringen? – Här, på mitt hjerta, svarade Karmides, i det han drog den upp ur sin barm. – Ack, förlåt mig! Jag ville öfvertyga mig, att du hade förvarat honom, fortfor flickan med glädjestrålande ansigte. – Men jag ville säga dig, att samma qväll drömde jag, att vi alltid fingo vara tillsammans. Mina föräldrar omfamnade dig och kallade dig son. Jonas var äfven närvarande. Han var icke svartsjuk alls; han bara talade och talade med dig om den der Platon och andra besynnerliga saker. Och du visste att svara honom på allt hvad han ville veta. Det märktes tydligt, att du var lärdare än han. – Din dröm skall besanna sig. Det kommer en tid, då vi alltid skola vara tillsammans. – Tror du det? – Beror det ej af oss sjelfva? Betrakta hafvet, Rakel! Det lyser purpurfärgadt, och guldkantade skyar spegla sig deri. Längtar du icke att sväfva öfver dess yta, buren af ett skepp, tusenfaldigt vackrare än något af din faders? Jag skall föra dig till en ö, som jag upptäckt der borta i vester, långt, långt bakom synranden. De kalla henne Lycksalighetens. Hon är en lemning af det i hafvet sjunkna Paradiset. Der skola vi bo, jag och du.
Största delen af dagen lämnad å t sig sjalf, ströfrade hon oinltring p&amp; gatorna i hufvudstaden och tillbragte sin mesta tid i kyrkor odr bönelokaler. Slutligeu kom hon att gli in i E ' ralsniugsarnién, hrars gudstjänst gjort ett starkt intryck p&amp; henne. 0111 sitt lif, under de Ar hon tillhörde arinén, besiittade Iion mycket litet. Till en början var det endast det religiösa lifvet, fralsningens underbara inakt, de offentliga vittnesbörden ocli arbetet p i a t t vinna förtappade själar, som fängslade henne. JIen ju liingre hon var medlem af arinén, ju djupare inblickhon fick i dess vidtaiiifattande verksamhet, dess nier intresserad blef bon af dess stora sociala betydelse. Hon for till London för att i själfva hufrudkrarteret studera arinéns arbete, hon tog kännedom om alia dess inrättningar och strafvanden samt fick dervid se det rysligaste elände. Ibland när Iion var vittne till de raaste scener eller Ack höra bekännelser om de förfärligaste synder, Iivilkas tillvaro hon aldrig anat, kunde hon icke fatta, att livad Iion s %g och hörde var verklighet. Det föreföll henne allt sammans som en ohygglig dröm. Men under denna tid, d % hvar dag medförde nya förskräckliga erfarenheter, livar timme ny ångest och fasa, föregick i liennes eget inre en stor förändring, som tvingade henne att lemna J !salsningsarindn. Icke fös att hon på något satt underskattade arm6ns betydelse eller ville nedsätta dess verksamhet - hvilken hon flera ganger förklarade vara storartad - endast emedan hennes eget samvete förbjöd henne det, kunde hon ej längre vara dess medlem. : .Jag vaknade upp ur en stor villfarelse^, side hon.
Lägger man dertill aflöning till en trafikdirektör, en stationsinspektor m. fi. tjenstemän samt underhållskostnaden och öfrige årliga utgifter vid en station, tillsammans 31,000 rdr, motsvarande, efter 5 procent, ett kapital af 624,000 rdr, uppgår total-beloppet af angifna kostnad till rdr 1,094,000: — Mina Hrr! 1,094,000 rdr är sålunda den summa, som får utbetalas, om man ej samtidigt med norra banans färdigbyggande verkställer sammanbindningen genom Stockholm, på sätt föreslaget blifvit. Afdrages nu detta belopp från 1,500,000 rdr, som den egentliga sammanbindningsbanan mellan Jernvägen och Tegelbacken skulle kosta, blir återstoden af den för samma sammanbindningsbana rätteligen sig belöpande kostnad endast 406.000 rdr. Härtill uppgår sål. den ökade utgiften, om sammanbindningsbanan genast anlägges. Att ofvanstående beräkning är till alla delar rigtig, kan jag ej draga i tvifvelsmål; och jag tror icke heller att någon annan skall göra det, då vi känna att planen till dessa arbeten blifvit uppgjord under Chefens för Statens jernvägsbyggnader ögon. Bemälde Chef har jemväl sjelf åtföljt den sistnämnde komiténs ledamöter samt förevisat alla de för samma arbeten ifrågakommande ställen. Mig synes oförklarligt, att då här är fråga om en bana, som ovilkorligen skall bära sig, något motstånd kan ega rum. Om en aktieteckning derför skulle blifvit öppnad, är jag öfvertygad, att denna bana säkerligen inom ganska kort tid skulle komma till verkställighet. Äfven mot Upsala-banan hör man hvarjehanda betänkligheter uppställas; och likväl skall — jag är derom fullt förvissad — ingen bana komma att bättre bära sig. Som jag icke längre vill uppehålla R. o. Ad:s tid, ehuru mycket vore att ännu tillägga, får jag endast anhålla att detta mitt yttrande måtte få till Stats-Utsk:t medfölja. Hr Nordenfelt, Leonard Magnus:
Hvarefter Hans Excellence hemställde om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla det af Kongl. Maj:t i Dess Nådiga Proposition för ifrågavarande behof föreslagne anslag af Sexhundrade Sextiotvåtusende R:dr, jemte det af Utskottet särskilt tillstyrkte anslag af Trelliofyratusende R:dr i och för Krut-tillverkningen. Ropades starka Ja, jemte några Nej. I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att som, efter hvad Hans Excellence tyckt sig finna, Ja öfverröstat Nej, Propositionen blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen. Friherre Anckarswärd och Grefve Horn anmälte till protocollet deras reservationer mot Ridderskapets och Adelns beslut. 26: te Punkten. Lif munderingen för Indeldta Infanteriet. 44 H. ai * 3*4 Den 8 Octo ber f. m. Friherre Anckarswård: Redan vid remissen af den Kongl. Propositionen yttrade jag den mening, att beklädnaden för Indelta Infanteriet kunde ställas på 8 års slitr. iugstid; men jag frånträder nu gerna denna tanka, för att såsom en medelväg föreslå 6 års slitningstid, i stället för de 4 år Kongl. Majtts proposition innehåller och Utskottet antagit. Jag är så mycket mera öfvertygad, att denna tid icke skall blifva för lång, om samma hushållning, sorn BeklädnadsDirectionerne hittills iakttagit, kommer att fortfara, då det är allmänt kändt, att för närvarande betydliga besparda summor finnas oförränlade i flere Regementers BeklädnadsCassor, ehuru jag icke känner, om förhållandet är sådant i alla.
Borgare-Ståndet har återremitterat Betänkandet i sin helhet, och Bonde-Ståndet har med bifall till såväl Utskottets hemställan, att den förenkling af grundräntorna, sorn kunde för Upsala Län finnas lämplig, måtte definitivt antagas och således utan Länets iunevånares vidare hörande bringas till verkställighet, som ock Utskottets tillstyrkande särskildt för Westerbottens, Christianstads, Blekinge, Jemtlands och Norrbottens Län, Betänkandet i öfriga delar till Utskottet återremitterat. Den af Ridderskapet och Adeln beslutade återremissen afser hufvudsakligen Utskottets hemställan, att den spanmål, hvartill inom Stora Kopparbergs Län enligt Utskottets förslag kol, ved och dagsverken komrne att förvandlas, skulle utgöras af hälften råg och hälften hafra, i afseende hvarå är vordet anmärkt, att då det icke vore bestämdt, huruvida här med hafra menades enkel eller dubbel hafra, med hvilken sednare benämning inom Länet förstods en dubbel qvantitet af den vanliga eller enkla hafran samt uti Dalarne detta sädesslag jemförelsevis med råg odlades endast obetydligt, hvarföre ock i vissa orter råg antingen alldeles icke inginge uti kronotionden eller ock till ett belopp af */i emot % hafra, borde, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, de icke bibehålfae hufvudpersedlarne förvandlas till sådan spanmål, hvaraf ortens kronotionde bestode. Bih. lill fl. St. Hos Borgare-Ståndet har återremissen hufvudsakligen blifvit föranledd af framställda anmärkningar emot Utskottets tillstyrkanden uti Betänkandets ingress, dels att gjord framställning öm förvandling af hufvudpersedlar i penningar mätte af Rikets Ständer lemnäs utan afseende, dels ock att Rikets Ständer ville för deras del besluta, att dagsverksräntan måtte till andra hufvudpersedlar förvandlas.
445 sorn skalle på förslaget uppföras, egde konsistorium att efter eget val tillkalla en fjerde; det vore ju det absurdaste man kan tänka sig, ty icke ens vid upprättandet af förslag lill 3:dje klassens pastorater äro konsistorierna, såsom Gr. Björnstjerna jtlrat, h. o. h. bundna vid tjensteårs-beräkningen. Författningen sauer nemi., alt förslagen skola upprättas efter de sökandes skicklighet och förtjenst; i afseende hvarå jag erkänner att en oriktig tydning gjort sig gällande, så att förslagsrummen besatts endast med dem af de sökande, sorn baft flesta tjensteåren, men denna tydning kan rättas, och en dylik utväg synes mig vara att vida föredraga framför den af Utsk:t föreslagna. Sedan öfverläggningen förklarats härefter fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till och dels aislag å förevaie Betänk., framställde Hr Gr. o. Landtm, först propus, på bifall till detsamma, hvarvid svarades flere nej jemte några ja, och sedermera propos. på afslag derå, då svaren »itfolio med flere ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Föredrogs och bifölls Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 26 dennes bordlagde Betänk. N:o 27, i ani. af väckta motioner om afskaflande af prestoch pastoralexamen inför konsistorierne, m. m. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 8 e. m. In fidem, 0. Brakel. 446 Oen 30 September. Onsdagen den 30 September 1863. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 4 prot.-utdrag för den 29 dennes samt protokollet för den 30 sisllidue Maj. Företogs val af 21 ledamöter oell 9 suppleanter i förstärkt Banko-Utsk.; och befunnos, efter vallörrättningens slut, hafva blifvit utsedde till: Ledamöter: N:o 26.
BiföUos, med undantag af den första hemställan, eller den med 2:o betecknade, hvilken återremitterades; och 5:o. De vid Betänkandet logade tabeller. Lades lill handlingarna. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid föredragning af Bevillnings-Utskoltets den 21 och 25 sistlidne April bordlagde Utlåtande N:o 24, i anledning af väckta motioner angående folkskoleafgiltcns utgörande, återremitterades, på grund af gjord anmärkning, Utskottets i förra delen af Utlåtandet gjorda tillstyrkande, hvaremot Utskottets sednare hemställan bifölls. S. D. Remitterades till Bevillnings-Utshotlet ett utaf Grefve af Ugglas, Carl Ludvig, sistlidne dag afgifvet och då bordlagdt yttrande med hänsigt till den del af Bevillnings-Utskoltets uti Betänkandet N:o 20 framställda förslag till Bevillningsstadga, som rörer Bevillnings-beredningarne. Frän Höge. Presle-Ständet. S. D. Föredrogs ånyo Becillnings-Utskottets Betänkande N:o 25, angående Tull-bevillningen. Härvid förekommo: I. Tar i fen för Införsel-Tullen. Utskottets förslag å sidan 57 i Betänkandet godkändes, med den ändring att för artikeln ”Pota tes-mjöl eller malen potates”, bestämdes, en införseltull af 25 öre per centner. Utsiioltets å sidan 40 gjorda hemställan, alt den föreslagna förändringen i Tulltaxan och upphäfvandet af 9 § i Tulltaxe-underrätlelserna genast må vinna tillämpning, afslogs. Hvad Utskottet å sidan 55 föreslagit angående artikeln ”Ättika,” återremitterades. I allt öfrigt godkändes förevarande del af Betänkandet. II. Tarifen för Utförsel-Tullen.
Timmer-båtsmän i Carlskrona, hvilka derutöfver hvardera finge uppbära 2 sk. banko eller 6 öre Riksmvnt om dagen, har E K. M:t, enär denna aflöning, i anseende till den under några år rådande dyrbelen på födoämnen, sedan derifrån afdragils den båtsmännen förbehållna kontanta tobakseller portions-skilling, icke allenast varit otillräcklig lil! bestridande af kostnaderna för båtsmannens nalura-undcrhall, ulan derjemte brist uppkommit, sorn, då kronan vore pligtig ali under båtsmannens uppfordring lill dess tjenst förse honom med föda, hittills måst af tillfälliga besparingar å anslaget till flottans underhåll beläckas, men hvilka besparingar ansetts böra användas lör detta anslags egentliga före - 100 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o '195. mål, föreslagit, att kronans lill tjenstgöring ä stationerne uppfordrade båtsmän måtte erhålla enahanda aflönings-förmåner som för flottans öfrige gemenskap blifvit ifrågaställde, eller utom 6 öre kontant i portionseller lobaks-skilling, natura-underhåll, beräknadt efter 25 öre per man för dagen; och då den summa, sorn lör ofvauuppgifna bålsmans slvrka erfordrades, utgjorde: lill kontanta aflöningen 26,848: 59. samt lill bekostande af natura-underhålle! 111,872: 50. eller tillhopa 138,721: 9. men härifrån afdroges hvad staten för närvarande består 99.884: 62, skulle alltså den tillökning, som erfordrades, uppgå till 38 836 R:dr 47 öre, hvil ket sistnämnda belopp E. K.
Stånd beslutat, för artikeln Siktar nuvarande rubrik och införselstull af 25 procent å värdet bibehållas utan förändring, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer i rubriken Siktar att tilläggas »och Såll», samt införselstullen derå att bestämmas till 12 sk. skålpundet. Silke. På sätt Utskottet hade föreslagit, har Borgareståndet beslutat att införselstullen å Silke, färgadt, skall nedsättas från nuvarande beloppet 2 R:dr lill 1 R:dr 21 sk. per skålpund. Enär Ridderskapet och Adeln, Presteoch Bondestånden deremot beslutat bibehålla gällande tullbestämmelse för denna artikel, inbjuder Utskottet Borgareståndet alt, med frånträdande af sin skiljaktiga mening, i de öfriga Ståndens beslut härom instämma. Skulle denna inbjudning icke vinna bifall, föreslår Utskottet följande omröstning: lOO.o. Den, som vill att, i öfverensstämmelse med tre Stånds beslut, införselstullen å färgadt Silke bibebålles vid 2 R:dr skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, nedsättes denna tull till 1 R:dr 24 sk. skålpundet. Skomakare Bestämmelserne i gällande tulltaxa för artikeln Skomakare-arbeten äro: arbeten. af blankläder, färgadt skinn, eller tyger: Skor, kängor, tofflor och galoscher 1 par 1 R:drs införselstull. Stöflor 1 par 5 R:drs » andra slag 100 R:drs värde, 33 R:dr 16 sk. » och hade Utskottet härvid föreslagit följande förändrade redaktion och tullbeslämmelser: af siden 1 skålp. 3 R:dr införselstull. af andra tyger, samt af karduans-, färgade eller tryckta skinn 1 skålp. 2 R:dr » becksömsoch s. k. sjöstöffor 1 par 1 R:dr » andra slag 1 skålp.
Då i 26 5 bevillnings-afgiften för kolnings frihet på kronans allmänningar eller rekognitionsskogar blifvit beräknad per stig af 24 tunnor, och i paragrafens 2:a mom. stadgats, att afgiften skall utgå efter det belopp, för hvilket bruken erlägga rekognitionsafgift, antingen der kolas eller icke, men härvid förekommit, dels att i taxerings-resolutionerne, angående ifrågavarande skogar, rekognitionsafgiften blifvit bestämd efter det staf rumtal ved, som skogarne ansetts kunna årligen afkasta, och allmänt är anlaget, att af ett stafrum ved erhållas 18 tunnor kol, dels ock att rekognitionsskogar varit upplåtna icke allenast åt brukutan äfven åt hyttor, samt att, enligt Kongl. Majtts den 29 Januari 1824 meddelade nådiga fastställelse af Rikets Ständers vid 1823 års riksdag fattade beslut, angående upplåtande mot rekognition af Bevillning-Utskottets Betänkande, N.o g. 21 grufveskogarne, jemväl desse blifvit rekognitionsafgift åsatte, har Utskottet, lill undanrödjande af all tvätydighet vid tillämpningen af denna paragraf, ansett de begge första momenterne böra erhålla den förändrade lydelse, det bifogade förslaget utvisar. § 27.
R:dr bidrager hvart helt hemman till ClericiSlalens underhåll, och med nära 10 R:dr, allt Banco, till Fattigförsörjningen, eller samma belopp, som år 1828 härföre Jorden påfördes; Och äro kostnaderne för skjulsoch väg-hållning äfven nu beräknade lill omkring iS R:dr sagde mynt för hvardera, på hvarje helt Mantal. Den under Rubriken Diverse afgi/ter_, Onera och Allmänna besvär i Tabellen utförde Summa uppgår till 24,820 R:dr 44 skill. Banco; af hvilken Summa, så vidt den på Jorden belöper, enligt hvad Eders Kongl. "Majrls. Befallningshafvande i 1822 års Berättelse jemväl i underdånighet anmärkt, hemmanen så olika graveras, alt då ett Mantal Säteri dertill bidrager med högre belopp, än något öfver En Riksdaler, utgör bidraget för ett Krono-Skalte-hemman nära 8 R:dr. Politi. Prästerskapet och Kronobetjeningen i orten hafva nu som tillförene sig allena anförlrod vårdnaden om sedlighetens och ordniugens vidmagthållande på Landet, och har. den, sedan sista Berällelsen i underdånighet afgafs, förflulne tid ytterligare stadgat Eders Kongl. Majds Befallningshafvandes förut i underdånighet yttrade öfvertygelse om tillräckligheten af desse Myndigheters controllerande tillsyn på Folkets förhållande i enskilda och allmänna lefvernet, deremot sällan något svårt besvärande förekommer.
Ank, till Exp, Utsi. den 7 Aug., kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af ej mindre Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående on St. Barthelemy, lin äfven väckta frågor, dels att Bikets Ständer måtte tillkännagifva, att de anse sig ej berättigade taga ringaste befattning med förvaltningen af än, dels att densamma mätte såsom en undersåtlig skänk öfverlännäs till Kongl. Maj t, samt slutligen att den mätte ställas under samma förvaltning och styrelse, som Sveriges öfrige provinser. Den 23 Mars innevarande år har Stats-Utskottet fått emottaga Kongl. Majtts följande Nådiga Skrifvelse, angående ön St. Barthclemey, af den ig i samma månad: 8 Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottcus Betänkande, N.o I 4* KONGL. MALTS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående ön St. YiarthelemeyGifven, Stockholms Slott den i Q Mars 1840. De missgynnande förhållanden, i afseende å handels och rör«clsens ställning på Coåonien St. Barthelemy och deraf beroende inkomster, som Kongl. Maj;t, uti Nådig Skrifvelse af den 6 April i835, meddelade Rikets då församlade Ständers Stats-Utskott, hafva sedermera icke förändrat sig. En i Augusti månad år i S37 inträffad våldsam orcan har likväl ökat fattigdomen, derigenom att den dels förstörde, dels skadade en mängd både allmänna och enskilda byggnader för ett värde af omkring l5o,000 Spanska Piaster. Genast vid första underrättelsen derom, skyndade Kongl. Maj:t att äf Egna medel bispringa de genom denna olyckshändelse mest lidande med ett understöd af 1,000 Livres Sterling, och har derförutan anvisat nödiga tillgångar till de publika husens iståndsättande.
IS «) att, för enahanda ändamål, jemväl få begagna manskap af arméen, så vidt aftal med vederbörande om frivilligt arbets-biträde kan träffas och trupperne icke äro af militär-tjenstgöring eller arbete för Kronans räkning upptagna; 14:o. Bolaget skall, i alla rätts-förhållanden, som kunna uppstå mellan detsamma och Svenska Kronan elier enskilde medborgare, lyda under Svensk domstol och vara underkastadt Svensk lag; 15;o. I fråga om begagnande och underhållande af ej mindre kanaierne och slussarne än jernvägen med hvad dertill hörer, komina slutligen de föreskrifter och stadganden, som Kongl. Majit kan finna för godt meddela, att tjena till ovilkorlig efterrättelse; varande bolaget och dess biträden derjemte i allmänhet skyldige att iakttaga och fullgöra hvad, med hänsigt till den staten tillkommande vård öfver kommunikations-leden och tillsyn öfver trafiken derpå, kan varda i vederbörlig ordning föreskrifvet. Stockholm den 16 November 1857. Rese r v a tio n e r: af Herrar A. IF. Björck, G. Falhem, C. C. Hörnstein och G. P. Rönblad. 16 Stats-Uskoltels Utlåtande N:o 15i. Ank. till Exp-Utsk. d. 17 Nov. 1857, kl. 11 f. m. Memorial, angående beräkningen af den erforderliga tillökningen i anslagen för de 5:ne Artilleri-regementena samt Artil leri-batteriet i Norrland. (U. A.) Genom Rikets Ständers bifall till Stats-Utskottets hemställan i 23 punkten . mom. f. af Utlåtandet N:o 71, beträffande regleringen af utgifterna under Rjks statens 4:de Hufvud-titel, har den åt 237 vid Artilleriet anställde under-office rare, trumpetare m. fl. nu i stat anslagna oindelta spanmål, 711 tunnor, blifvit indragen i sammanhang med regleringen af underbefäls-lönerna, hvilka, på sätt Statsråds-protokollet för den 14 Oktober 1850 (Bil. N:o 3 sid. 11 till Kongl.
Då likväl afkastningen för Marifcbergs-Egendom endast utgjort; för år 1834 338; 43. - och för år 1835 133: 37. g. eller för båda åren tillsammans .. 472: 32. 6. samt det sålunda visar sig att denna för Capital-a(betalning påräknade tillgång, äfven om den för framtiden kunde antagas utgå till samma belopp, hvilket likväl, i anseende till Egendomens de sednare åren utvidgade begagnande för Kronans räkning och derigenom föranledda minskning af uthyrde lägenheter, lärer vara tvifvel underkastadt, i alla fall utgör, i förhållande till capital-skulden, ett alltför ringa belopp, för att till någon bestämd årlig afbetalning derå kunna afses; Och då ej heller 3:dje Hufvud-Titeins Besparingar, hvilka vid köpets ingående, såsom ofvanberördt är, anvisades till köpeskillingens successiva gäldande, lemnat någon tillgång dertill, anse Revisorerne att ett sådant förhållande, hvarigenom en af Stats-medel bestående och för ArtilleriVapnets ’ mera egentliga samt årliga behof anslagen cassa belastas med en ränteutgift af omkring 3,000 R:dr årligen, icke längre bör fortfara, utan någon åtgärd af Rikets Ständer vidtagas, hvarigenom, å ena sidan, Artilleri-Afdelningens årliga Stats-Anslag må befrias från cn räntedradragande skuld och dess räkenskaper från skuldens vidare balancerande, samt, å andra sidan, ej mindre Militiae Boställs-Cassan än Riksgälds-Contoret antingen utbekomma sin fordran eller ock derför erhålla någon sådan anvisning, som lemnar för capitalet full säkerhet, 2:o Af denna Afdelnings räkenskaper för år 1834 befmnes, att, sedan Kongl. Majit anbefallt uppförande af ett Kruthus på Ridön i Mälaren, för att der upplägga en del af de tilltagande Krutförråden Och Kongl, Krigs-Collegium under den 17 November 1831 med Conducteuren Nobel afslutat Contract om en sådan byggnads uppförande för 18,650 R:dr, bar likväl kostnaden för densamma, enligt slutliqvid, uppgått tillsammans lill 27,327 h:dr 8 sk.
MÄRTHA (stiger upp från spinnrocken, närmar sig Sven, lägger handen på hans axel och ser på honom med ett sorgset uttryck). SVEN. Hvad vill du, mor? MÄRTHA (fortfar att stillatigande betrakta honom, i det hon torkar sina ögon). SVEN. Hvarför plirar du med öga, Märtha? MÄRTHA. Hör du, Sven, när jag tänker på att du ska bort i kriget från gård och hem och att du faller ifrån, så SVEN. Få fäla det det går så ovåligt till i kriget, ser du. MÄRTHA. Inte för min skull, men (pekar på barnen vid spisen) för småpysslingarna der SVEN (vänder hufvudet till barnen med rörd stämma). Ä' långt till storkarlar än! Herren Gud ser nog till dem han (för handen till ögonen och håller dem der några sekunder, hvarefter han hastigt sprinopp och vänder sig till Märtha). Jäkeln annagga, att du ska stå och lipa! (vill gå ut men mötes af Pehr Matsson.) ANDRA SCENEN. DE FÖRRE. PEHR MATSSON (fullt beväpnad med båge, pilar, stridsyxa och spjut samt på ryggen en stor skinnpåse). EN MEDELÅLDERS DALKULLA (Pehrs hustru äfven på ryggen bärande en skinnpåse, hvarofvan man ser hufvudet på ett litet barn). PETTER. Guds fred! (skakar Svens hand och vänder sig derefter till Ulf) God dag, gammelfar! (till 47 Karin, som sprungit emot sina föräldrar) I stället för att hjelpa mor din så trifs du här ä' fäla inte ondt i det, men du kan vänta till prestfar sagt amen. (till Sven, hvilken han förer närmare avantscenen) Hör du granne du, ett ord så godt som två. SVEN. Hvad har du att säga, grannas Petter? (Mats och Karin smyga bakom dem för att lyssna, medan hustrurna gå till väfstolen och beskåda väfven.) PETTER.