Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr s. r. Agat: R:dr s. r. R;dr S. r. 40 — oarbetad 1 skålp. - 2 . _ 8 16 — arbetad ... Alabaster: 1 skålp. 40 — F r 1. — 5 — oarbetad 1 skålp. 3 . .. __ — ■ arbetad, ej specificerad Alun: 100 Rd. v. 15 F r i. 48 Romersk 17 lisp. 12 F r i. 16 32 — andra slag 17 lisp. 7 24 8 — 10 Ambra 1 lod. — 12 . 10 - Angelica 1 skålp. — 2 i — 8 — Anis Antimonium: 1 skålp. — 2 - 1 — 10 — Cruduin eller Spiesglans 1 skålp. —, 6 - i — 30 — Regulus 1 skålp. — 1 6 7 6 Apelsiner Apotheksvarorj i denna Taxa ej specificerade, enkla eller sammansatta, till införsel af Apothekare eller deni sorn erhållit Sundhets-Collegii tillstånd att 1 skålp. 1 6 med sådane varor idka handel F ri a. F ri a. Aloe, se Gummi. j Anjovis, se Fisk. Rih. till R. Tullvärde. Aska : rå, af träd eller andra vegetabilier pott-, vä liad eller oralfrnerad . raffinerad och calcinerad Assa Foetida Balsam: Copaive Mecca Peruviansk och Tolu annan natif balsam Band: Sammetsandra sia ö • SidenHalfsidenBomulls-, Linne - Ylleocl Bark: Ek - a ndra slag Barometrar Bast och Bastrep Bastmattor . inkommande såsom garnering ellei emballage Qvantitet för Tullber. i skålp. 1 lisp. 1 lisp. 1 lisp. Inf.-Tnll. R:dr s. 1'. Aska, Tennoch Bly-, se Tenn-aska. Askar och Dosor, af sammansatta, eller såsom arbetade ej specificerade ämnen, se Slöjdevaror, ej specificerade. Auripigment, se Färger. Balsam, Riga-, se Rigabalsam.
Frän Hogvord. Preste-Ständet. S. D. Efter uppläsande af ConstitutionsUtskottets inlemnade uppgift på de förslag till ändring i Rikets Grundlagar, sorn, vid Riksdagen år 1815 lagligen beredda, bordt, jemlikt 56 §. Regerings-Formen förblifva hvilande, för att först vid den näst inträffande Riksdagen kunna till afgörande upptagas , beslöt Preste-Ståndee för sin del anmoda Constitutions - Utskottet att besörja , det berörde uppgift skyndsamligen må tryskas i samma Form som vid sista Riksdag , så att den ena spalten innehåller de till ändring föreslagne Lagrums hu varande lydelse, och den andia utvisar de af Utskottet tillstyrkta tillagg eller ändringar med hänvisning till den pag, uti Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll , der en sådan förändring finnes föreslagen ; anseende Preste-Ståndet berörda Uppgift böra på StatsVerkets bekostnad tryckas och till Riks-Stånden* samtelige Ledamöter utdelas. Från Vållojl. Borgare-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-' Utskottets den 12 uti innevarande månad afgifne, Prof. TJtdr. d. i§ Pcir. I$l8. l4i samt den 17 pä Bordet laggde utlåtande, öfver Kongl. Majts Nådiga Remiss, angående vissa vilkor vid Vadstena Klosterkyrkas upplåtande åt Vadstena Stads samt dermed förenade S:t Pehrs Lands-Eörsamlingar; blefsjmma utlåtande, i anledning af deremot gjorde anmärkningar, återremitteradt. S. D. Bifölls Riksens Ständers Stats Utskotts den 16 uti innevaradde Månad meddeldte samt ifrån der.
Ständer derom beslutit.” Ut Supra. e Ex. Protocollo. J. C. Askelöf. oooaQooca 474 Ben. och Ekon. Utsi. Betänk enden . Rikets Högloft. Ständers Allmänna Besvärs* och Ekonomiutskotts ytterligare Utlåt ande om yrkad befrielse för gifta personer fran Beväringsskyldighetqn. 1 ill Riksens Hoglofl. Ständers Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskott har Höglofl. Ridderskapet och Adeln återremitterat Utskottets uti Memorial af den 36 sistiidne Januari afgifna Betänkande, angående den af Herr Eberhard Munch af Rosenschöld yrkade befrielse för gifta personer från Bevärings-skyldighetefij hvarvid Anmärkningar blifvit gjorda af Herrar Munck af Rosenschöld och Carl Ulric Nauckhoff, hvilka bägge ansett de piigter, som den gifte mannen har att uppfylla emot maka och barn, böra medföra rättighet för honom till befrielse från Beväringsskyldighet, eller att han, efter Herr Nauckhoff s tanka, åtmindstone borde uppflyttas i den 5:te Classen, såsom den der till Fäderneslandets försvar sist uttages; hvaremot Herrar Grefvartle Carl Stellan Mörner, Jacob Melcher Spens och Albrecht von Lantingshausen samt Friherre Thure 'Drufva och Herr Gustaf af Brinkman på flere anförda skai ansett Utskott ts Betänkande böra bifallas. Utskottet får i anledning häraf förklara, det Utskottet anser sig icke böra afvika från den antagna oell gällande grundsats, att så väl den gifte, sorn den ogifte bör deltaga i Fäderneslandets försvar, enär hans ålder och krafter sådant medgifva; Och att denna tanka äfven är den hos piuraliteten af derespectiva Besv. och Ekon. Utsk. Betänka/idén. 475 Riks Stånden allmänt rådande, det bevises dermed, att Högvördige Pre t-Ståndet, Vallöf!. BorgareStåndet och Hedervärda BondeStåndet enhälligt; bifallit Utskottets nu ifrågavarande Memorial.
Utan att äga erforderlig sakkunskap, för att bedomina huru vida dessa afgifter äro rätt lämpelige eller ej, synes man i allmänhet kunna antaga, att da äro för öfverdrift!*. Det är 54» Den 17 Februarii. en allmänt känd , om icke offenteligen bevisad sak, att de som äro delägare i Dykeriet, deraf draga ganska betydliga inkomster. Dessa äro, enligt octroijen, delade emellan 9 lottägare. Så lange den fortfar, eller till slutet af 1827, kaa i anseende till belgden af regeringens fordna beslut, ingen ändring äga rum : men då octroijen utlöper, är tidpunkten dertill. Som den inträffar, innan nästa lagtima Riksmöte, så är det nödigt att Riksens Ständer nu för Kongl. Maj:t yttra sin mening huru dermed framdeles bör förhållas; och det synes tillhöra dem att göra det, ehuru man än betragtar saken. Har Kongl Majt lein nät Dykeriet • allmän rättighet, att berga strandadt gods , så utöfvar Kronan , genom denna inrättning , hvarje enskildt strandägares och hvarje förolyckad menniskas rätt, det är alla vederbörande medborgares, eller det allmännas rätt. Kan någon inkomst deraf dragas , så bör den ostridigt tillhöra det allmänna, eller Staten, och ämnet vara föremål för Riksens Ständers behandling genom Stats-Utskottet, samt för deras sluteliga afgörande i likhet med andra intägts-frågor I annat fall och om man betragtar Dykeri-afgiften, såsom en alla Svenska undersåtare, hvilka möjeligen kunna komma i fråga, ålagd afgift, så är det en beskattning hvaröfver Riksens Ständer, som allena äga att sig beskatta, hafva rätt att yttra sig. I 60 § RegeringsFormen står tydeligen att läsa:. ”det Konungen ej må Statens inkomster förpakta, eller till vinning för sig och Kronan, eller enskilta personer och eorporationer, några monopolier fastställa.*” Kan Kongl. Maj:t l)eii i? Februarii. ej bortförpackta Statens inkomster, så kan han ännu mindre bortskänka dem åt enskildta.
Begäret att söka hemmansanläggningar för skogens skull har likväl svalnat, sedan man erfarit, att syner återkomma hvart tredje år för odlingens kontrollerande och säkert skall ingen hädanefter finna sig vid att söka flera hemman än han orkar odla. Ändtligen kan det väl icke heller ligga något ondt deruti, att en person, som dertill eger förmåga, företager sig att uppodla ödeliggande mark, äfven om lian, under eljest öfliga kontroller, använder skogen till sin fördel.” ”Det skäl man från missbruken velat hemta, för att omkullstörta en af lagstiftningens vackraste grundsatser, uttalade i Kammar-kollegii Bref den 14 April 1824, kan således endast tilläggas ringa, om ens någon vigt, aldrahelst som ödesmål högst sällan förekommit.” —•. "Sedan ödemarkerna öfvergått till hemman, hvars uppodling Kronan lätteligen kan kontrollera och skogarna sålunda komma i enskild ego, blifva de säkrast förvarade. Detta visar sig bäst, der laga skiften öfvergått byar och hemman. Ingenstädes vårdas skogen så väl som å sådana ställen. Man tänker ej så mycket Sammans. Stats-, Lagsamt Allm. Besv.^och Ekon.-Utsh. Betänkande N:o 50. 81 mycket på skogarne, då hvar och en fått sin. man behöfver ej skynda sig att nedhugga hvad andra ostraffadt icke få röra, hågen vändes åt jordbruket, hvilket ger säker vinst, man inser att skogens värde vinner med åren och man tänker att detta värde är godt att finna vid påkommande missvext och nöd. Undantag skola här som i allt annat finnas. Men dessa få icke upphäfva regeln.
Försäljning af Inrättningens egendomar här i hufvudsladen, der under större täflan flere utvägar erbjuda sig för enskilde anläggningar, anse Utskotten vida förmånligare, än att genom Arrenden söka en mindre säker inkomst, som icke torde motsvara de olägenheter, hvilka med Arrende afhandlingar om fastigheter och desses vidmagthållande ärp förknippade. Angå en d e O r g a n i s a t i 0 n e 11 a f det Utrednings -Contoir, hvilket Utskotten uti 6: te pune ten af Betän-, kandet ansett böra tillförordnas att «ader inseende och Styrelse af &ongl. T 3-? a S t a t s-U t s k o 11 e ta Bets n lande»» Stats-Contoiret afsluta Liqviderne för Allmänna Magazins - Inrättningens Skulder samt dess egande fordringar och öfrige tillgångar m. m., förekomma åtskillige erindringar uti ålerremisserne och deribland isynnerhet, att någon viss tid af 2 elier högst 3 år bordt utsättas, inom hvilken utredningen bör vara fullbordad, samt att personalen derjemte tålde inskränkning till ett mindre antal än det Utskotten för göroinglefis tillbörliga handläggning trott v .ra nödvändigt. Någon viss ultimat termin för ifrågakomne utrednings afsiutande kunna Utskotten ej föreslå, då sådant helt och hållet beror på göromålens mängd och beskaffenhet, derhän Utskotten icke varit i tillfälle eller ansett nödigt att sträcka sitt bedömande, utan lärer det böra ankomma på den blifvande Styrelsen alt tillse, det all möjlig drift för arbetets fortgång varder iakttagen.
Ståndet den gjorda inbjudningen <«h godkände voterings-propositionen. S, D. Föredrogos Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Menorial N:o 45, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 43; som lades till handlingarne; samt 820 Prot.-Utdrag den 13 Februari 1858. Betänkande N:o 46, i anledning af väckta motioner om bestämmelsen i afseende å Klockares tillsättande inom Skåne, Halland, Blekinge samt Bohus län; och Betänkande N:o 47, i anledning af väckta motioner om förändrad lagstiftning rörande val af Orgelnister, Klockare och andra Kyrkobeljente. hvilka båda Betänkande» af Ståndet godkändes. S. D. Vid skedd föredragning afslogs Sammansatta Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 13, i anledning af Biksdags-fullmäktigen Paul Fritz Mengels motion, angående särskilda föreskrifter, rörande tullbehandlingen af utländskt bränvin; hvarjemte Bonde-Ståndet beslöt en särskild underdånig skifvelse till Kongl. Maj.t i ämnet. S. D. Föredrogos och godkändes Lag-Utskottets Belänkanden : N:o 65, i anledning af väckta motioner om ändringar i konkurs-lagstiftningen; N:o 66, i anledning af väckt motion om en förändring af dom-kapitlens organisation: samt N:o 68, i anledning af väckt motion om förklaring af Kongl. Förordningen den 4 Maj 4 855, i fråga om stället för förbrytares skrift och allösning; hvaremot Samma Utskotts Betänkande N:o 67, i anledning af väckt motion angående de egenskaper, som böra innehafvar af den, som antages till Konsistorienotarie, blef af Ståndet afslaget. S. D.
Theatern skall förhöjas till 75,000 R:dr samma mynt, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; Vinner nej, hafva Rikets Ständer, med bibehållande af det ordinarie anslagets belopp, till nämnde föremål anvisat en summa af 45,000 R:dr R:mt, att under hvarldera af nästkommande tre år från Riksgälds-kontoret utgå. Då omröstningen utfallit med 60 ja och 59 nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med ja-propositionen. Den, som vill, att Rikets Ständer, för fortsättning af Wadstena slotts yttre iståndsättande, anvisa en summa af 30,000 R:dr R:mt, att från Riksgälds-kontoret utgå, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; Vinner nej, kommer detta anslag icke att beviljas. Voteringen har gifvit ett resultat af 69 ja och 49 nej, sedan en voteringssedel blifvit kasserad; hvadan Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med japroposilionen. Den, som vill, alt till kontra-proposition vid hufvud-voteringen antages Ridderskapet och Adelns beslut, att, jemte bibehållande af nuvarande anslag för Krigs - 8 Stats Ulshollcts Memorial M 216. hofrätten, en summa af 5,000 Ridr R:mt årligen under nästa slatsreglerings-period ställes (ill Kongl. Majlis disposition, alt användas till löneförbättring för Hof-rättens civile embetsoch tjenstemän, jemte. Yaklbeljente, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; Vinner nej, antages till kontra-proposition Prcsto-ståndets beslut, alt enahanda anvisning skall ske med förbehåll, alt af nämnde summa de belopp företrädesvis utgå, sorn erfordras för att fylla lönerna för de juridiskt bildade embetsoch tjenstemännen till de summor, som Kongl. Majit föreslagit, nemligen för Rrigs-hofrättsrådet lill 4,500 Ridr och för Krigs-fiskalen till 2,500 R:dr R:mt.
Tryckfrih etsFörordningen. §.4 8:o Anser Justitioe-Stats-Ministern (Detta moment utgår), ett Dagblad eller Periodisk Skrift vådlig för allmän säkerhet, eller utan skäl och bevis förnärmande per - Constilutions-Vtskollets Memorial, N:o 3. sonlig rätt, eller af en fortfarande smädlig egenskap, må han äga, att i Stockholm genom Öfver-StåthållareEmbetet, och i Landsorterna genom Konungens Befallningshafvande, genast låta inställa Dagbladets eller Periodiska Skriftens vidare utgifvande, intilldess, efter underdånig anmälan hos Kongl. Majit, hvilken sist inom åtta dagar bör äga rum, sedan Justitiaa-Stats-Ministern om qvarstadens verkställande blifvit underrättad , Kongl. Maj:t i Stats-Rådet förordnat, huruvida den inställda Skriftens fortsättning må vidare tillåtas; och ankommer det på Kongl. Majits Nådiga förordnande, huruvida Utgifvaren af ett sålunda indraget Dagblad eller Periodisk Skrift må något annat Dagblad eller Periodisk Skrift framdeles kunna utgifva. 9:o Qvarstad eller åtal göres. 10:o Hvar, som belrädes — Utsökningf-Balken. ll:o I afseende på stadgade äro. l2:o Finner Justitias-Stats-Ministern af Statsmedlen. 8:0 Qvarstad eller — • åtal göres. 9:o Hvar, som beträdes • Ulsöknings-Balken. 10:o I afseende på — stadgade äro. 11 :o Finner Juslitiae-Stats-Minislern af Statsmedlen. Se Bih. 3 Sami. Mern. Ridd. och Adelns Prot. B. VIII: pag. 465 IX: 317, 348.
Jag har egendom i samma trakt som Frih. Raab, d. v. s. i Kronobergs län, och har kommit till en helt annan erfarenhet än den ädle Frih:n. Ty just under de sista tio åren har jag kommit till den erfarenheten, att skogen i dessa trakter till större delen är nedhuggen, och då jag nu kommer dit, kan jag knappast känna igen mig. Detta är just ett bevis på hvad jag nyss sade om den skadliga följden af de lättsinniga egendomsköpen. Jag anser således att det vore ganska lyckligt, om vi finge det, af så många klandrade förmynderskapet, och på dessa skäl anhåller jag om afslag å Utsk:ts Betänk., men deremot om bifall till de tullsatser och de förändringar i tulltaxan, som de båda embetsverken Kommers-Colleg. och General-tullstyrelsen föreslagit. Frih. Gripenstedt: Efter min öfvertygelse förhåller det sig med denna fråga såsom en annan talare redan antydt, nemi. så, att den icke bör betraktas ur samma synpunkt som en vanlig tullfråga, utan är af en belt annan och mera omfattande betydelse. Ty här är det lika litet fråga om blott ett skydd eller en uppmuntran för någon viss näring på andras bekostnad, som om en tullinkomst för staten, utan det gäller ett stort nationalekonomiskt intresse, som måste bevakas. I afseende å detta stora allmänna intresse, eller nödvändigheten, att så vidt som möjligt bevara våra ännu qvarvarande skogar från förstörelse, är jag öfvertygad, att alla äro ense om vigten af sjelfva frågan, ehuru man skiljer sig i afseende på medlen för dess lämpligaste lösning. De som här uppträdt till försvar för fullkomlig frihet i afseende å behandlingen af skogen, och till följd deraf äfven för att alla exporttullar å skogsartiklar Den 29 Maj e. m. skulle bottagas, hafva såsom sitt hufvudskål anfort, att det i främsta rummet vore nödvändigt att söka en bundsförvandt i det enskilda intresset, samt att medlet härtill vore att bereda skogen så högt värde som möjligt. Denna tankegång är alldeles klar och i visst afseende också ganska riktig.
Skrifvelse !S:o 19 7. 163 undervisningen kunde lätlare anordnas och blifva grundligare både för den ena och den andra linien; att ett mindre antal lärare skulle behöfvas och deras arbete blifva visserligen icke minskadt, men vida mindre tröttande och långt mera fruktbärande; samt att nybyggnader, förenade med stor kostnad, skulle blifva obehöfliga åtminstone för Jacobs, Maria och Catharina skolor. 1 anledning häraf få Rikets Ständer hos E. K. Majit i underdånighet anhålla att E. K. Majit läcktes taga i nådigt öfvervägande, huruvida icke vid ofvannämnde fyra skolor må, genom en enklare fördelning af läroämnena uti den i Direktionens ofvanberörda skrifvelse antydda riktning, kunna beredas en sålunda förändrad organisation, alt undervisningen blifver ändamålsenligaref ordnad och bespaiing vinnes i lärarekrafter. 34:o. Beträffande nu befintliga tvåklassiga skolor hafva följande förslagfblifvit framställda: På det att skolan i Söderköping må kunna utvidgas till treklassig, bar E. K. Majit föreslagit Rikets Ständer att å Skolans stat måtte uppföras: förhöjning i Rektorns aflöning frän 2,000 Ridr till 2,500 Ridr med 500. samt aflöning för ytterligare en Kollega med 1,000 R:dr eller tillhopa 1,500 Ridr. Vidare har uti särskilda, inom Riks-Slånden gjorda framställningar blifvit föreslaget : alt Lidköpings skola matte utvidgas till (reklassigt eller femklassigt läroverk; att vid Askersunds skola, en tredje lärare måtte anställas ;‘r samt att vid Piteå skola mätte inrättas 2:ne nya lärarebefattningar. Bland dessa framställningar hafva Rikets Ständer funnit uppmärksamheten böra i första rummet fästas vid dem, som afse läroverket i Lidköping.
Sundhets-Collegii inseende; detta Collegium har ock i underdånighet uppgifvit sättet huru en grundelig så theoretisk som practisk Veterinairekunskap kunde vinnas, samt huru efterhand alle landets Medici och Chirurgi, borde undervisas och förbindas att äfven sträcka Läkarevården till de hemtamde Kreaturen, sorn ej minst bidraga, till människans lilsbehof. Den högst kunniga Kongl. Stallmästaren Ehrengranat klagar högeligen öfver den felande Vg« terinajre-kunskapen här i Landet, som illa ver - Den 4 April. kar på våra Stuteri-Inrättningar, så vid Ströms* holm som Flyinge, och häri ett Memorial till Ölvér-Sryrelsen af Stuteri-Inrättningen, som jag i afskrilt bifogat mitt i Utskottet afgifne serskilta yttrande, visat, att endast undervisningen och ändamålet kunde vinnas genom en Veterinaire Scbolas inrättande i Hufvud-Staden. Rikets Högloft. Ständer hade vid 1810 års Riksmöte anslagit R:dr 10,000 Bancoktilljflere slags Läkarebehof, samt deribland till Kongl. Maj:t janderdånigst recommenderat en förkofran uti Veterinaire-kunskapen, men dåtid efter annan flere angelägne behof uppå denna inskränkte Fond blifvit anviste, så lärer till ett föremål af så mycken vigt, en serskild summa, hvars belopp jag ej vågar utsätta, böra beviljas; men som Stats-Utskottet vid en skeende Återremiss torde kunna (öreslå. Friherre Cederström, Jacobi I anledning af hvad Friherre Anckarsvärd och Hr Schulzenheim anfört, får jag erindra att Stats-Utskottet svårligen kan ingå i detailler. Hvad angår infattandet af en Veterinaire-Schola, så beror sådant på Medels anslående, och rörande åter frågan om fel i förvaltningen af Stuteriet} så tillhör pröfningen deraf icke Riksens Ständer, utan lärer ändamålet fullkomligen vinnas, om, på sätt Utskottet föreslagit, det öfverlemnas till Kongl.
Ingen skillnad i tullafgiften göres om uti halfsidenband silket utgör blott en ringa beståndsdel. 2 32 * andra slag, derunder inbegripna sådana, hvari Gutta percha, Cautschuk eller likartade ämnen ingå 1 skålp. 32 — 10 Barometrar, med eller utan fodral 1 stycke 2 — 1 12 — Bastmattor 1 lisp. 6 — 40 — Beck ' 1 lisp. 10 — 20 — Beckolja 1 lisp. 5 — Ben, arbetade: 0 — * Elfen1 skålp. 1 24 — 1 16 — Hvalfisk1 skålp. — 12 — 36 — andra slag 1 skålp. — 9 — 40 — Bensvart, Benkol eller Bister 1 lisp. — 8 — Bernsten, arbetad: oinfattad 8 16 — 1 skålp. — 40 — infattad , väges med infattningen och förtullas såsom den. 1 — * Bildhuggeri-arbeten af träd och Architektoniska arbeten 1 skålp. — 8 — B/ecks/agare-arbetén, ej specificerade: — 32 * olackerade 1 skålp. — 8 — 1 — * lackerade 1 skålp.- — 12 — Blommor : 50 arlificiela 1 skålp. 15 20 — * delar af arlificiela blommor 1 skålp. 5 — Bly: 45 oarbetadt, i tackor elier rullar 1 skepp:d — 24 arbetadt, ej specificeradt: i | — 6 * omåladt och olackeradt 1 skålp. — 1 r> — 24 — måladt eller lackeradt 1 skålp. 1 lisp. 6- — 32 * Bh/erls >— 8|- Balsam, Riga-; se Uigabalsam. Batist; se Väfnader. Benspån, hänföres under spillning. Bilder, andra slag än konstnärsarbeten; se Slöjdvaror, ej specificerade. Biscuit; se Porslin, Bister; se Bensvart. Blauholtz; se Färgträd. Blomster, torkade, hänföras under Apotheksvaror. Blonder; se Spetsar. Förslag lill Tull-Taxa. 1 ’ 1 ~ ' ■ Qvantitet för Inf. Tull.
Den mening, Hr Edenhjelm yrkat, hade varit ett årligt anslag af 34,000 r:dr och ersättning af de 79,899 r:dr 3 sk. 8 r:st., och hemställde Hr Landtm., 0111 It. o. Ad. behagade antaga denna mening till contra-propos. vid den blifvande voteringen. Ropades ja och nej. Hr Landtm, yttrade, att det andra förslaget varit, det R. St. endast skulle bifalla 79,899 r:dr 3 sk. 8 r:st. såsom ersättning till Götheborgs stad för de medel, hvilka af staden förut blifvit utbetalade; och hemställde Hr Landtm., om R. o. Ad. behagade antaga detta förslag till contraproposition. Ropades ja och nej. Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att nej öfverrösta t ja. Hr Lagerheim, Lars Magnus, begärde votering. Hr von Hohenhausen: Jag anmälde mig egentligen för att göra en erinran vid den propos., som Hr Frih. o. Landtm, framställde om beviljande af dessa 79,000 r:dr, nemi. den, att denna summä skulle afsättas i Riksg.cont., såsom jag förut under discussionen anfört, för att hållas Götheborgs stad tillhanda, när planen blifvit fastställd och staden ville gå i författning om hamnbyggnadsarbetet. Hr Lagerheim: Jag anmälde mig, blott för att, i den händelse att den propos., som sednast var i fråga, skulle anses af Hr Frih. o. Landtm, såsom afslagen, anhålla om votering, och af det skäl, att jag, ehuru jag icke yttrat mig under discussionen, likväl fullkomligt instämmer i hvad Hr von Hohenhausen föreslog, hvilken propos. jag också tager mig friheten yrka måtte blifva contra-proposition. Hr von Hartmansdorff: Sedan Hr Landtm, förklarat att Hr Edenhjeims förslag till contra-propos. vore afslaget, och ingen votering derom blifvit begärd
Med anledning af Herr liildts, Gillis, inom Ridderskapet och Adeln, Riskopen Doktor Heurlins hos Presteoch Herr A. M. Brincks hos Rorgare-ståndet derom väckta samt till Stats-Utskottet remitterade motioner, och i öfverensstämmelse med hvad under flere föregående riksdagar iakttagits, får Utskottet, som tror sig kunna antaga, att någon egentlig representations-skyldighet för Riks-ståndens Ordförande ej heller under Rikets Ständers sammanvaro vid denna riksdag ifrågakommer, hemställa: att Rikets Ständer, till godtgörande af de ökade riksdags-kostnader, hvilka Herr Landtrnarskalken och Herrar Talmän måste vidkännas i och för utöfningen af sina maktpåliggande befattningar såsom Riks-ståndens Ordförande, må för hvar och en af dem bevilja enahanda anslag, som under de sednare riksdagarne i sådant afseende varit anvisadt, eller, i ett för allt, Fyrahundra Riksdaler i månaden, att utgå från riksdagens början och till dess slut. Ank. till Eip.-Utsk. d. 22 Dec. 1853, kl. 12 midd. Memorial, angående förskott å aflöningen för den hos Riks-stånden och Utskotten anställda betjening. Från Herr Landtrnarskalken och Herrar Talmän har Stats-Utskottet emottagit tvänne särskilda skrifvelser af den 16 innevarande månad, med hemställan, att, då, enligt Rik§- dags-ordningens 24:de §, såväl Ståndens som Utskottens Sekreterare jemte den under riksdagarne biträdande betjening i Ståndens kanslier samt Rikets Ständers Utskott böra, vid riksdagens slut, erhålla en, efter göromålens vigt och mängd lämpad, vedergällning af statsmedlen, och således behörig grund för berörde vedergällnings bestämmande ännu saknades.