Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Remiss uppå Öfversten C. Silfverskjolds ansökning om Accords-ersättning. S. A. K. T,, Riksens Ständers Stats-lJtskott har E. K. M., fnedelst Remiss af den 20 sisth Mars i Nåder öfverlemnat Öfversten och Riddaren af E. K. Mits Svärds-Orden, Carl Silfver skjölds underdåniga ansökning, att, sedan Riksens Ständer, under den 14 Mars 1818, i afseende på Öfverstens hos dem gjorda framställning, att ersättning måtte honom beviljas, så väl för det af 5 6ö Underdåniga Skrifvelse?* honom Sr 1806 erlagde accord af 7000 H:dr Pommerskt Courant, vid tillträdet af en Compagnie-’ Chefs-beställning, vid f. d. von Enge.lbrechtenska Regementet, som för de förluster, lian för öfrigt fått vidkännas genom politiske händelser, beviljat Öfversten lika rätt och förrnåner, sorn för f. d. Finska Arméens Officerare blifvit be&tämde, så att Öfversten skulle tillgodonjuta det honom redan tillagde Expectance-arfvode af 400 R:dr Banco, och för ofvannämnda accord, enligt 1793' års Accords-Reglemente, utbekomma ersättning, derest han afginge från Expectance-arfvodet, inom 10 år ifrån den dag, han detsamma erhållit,; E. K. M. täcktes, på anförde skäl, hos Riksens Ständer i Nåder föreslå, det Öfversten måtte varda af Stats-Werket godtgjord för hvad han, af uppgifne anledningar, i Rikets tjenst förlorat. Genom ett af General-Lieutenanten m. m. Friherre Gustaf Boje, hvilken år 1815 af E.
6:o ©et Diarium, font ofvan t 4:De §5lotn. omför ntäleö, bör, utöfver ()\t)aD rcDan är förejfrifvet, innehålla manne uppfummeraDe columner, utvifanDe, Den ena, alla De forbringar, hvarför utmäta ningö*vetf|1älligbet blifrott affaD unDer Den tiD, font Diarium omfat* tar, od) ben aitDra, allt I)tx>aD på famma tiD blifvit reDovifabt, meD ingåenDe od) utgåenDe balattcer. §. 58. $os? ^ongl. $)laj:t F;afvr*e 9H5t t unDerDåntgljet förefiagit, att, meD änDrittg af .^ongl. förorbningcn Den 1 februarii 1810, angå* enDe unDer[)åKet för bpfatta perfoner, ftaDgat? måtte, Det ^Borgenär, forn ej vifar, att ©älDenär, Silfen af bottom hållet? bpfatt, fan fig fjelf föDa, jfall mara jfplDig att, till (SälDenärettö förnöDenbet, förjfju* ta f)WäD af bronan åt fångar i allmänhet bejlåö, nteD förhöjning af hälften Derutöfver; ^voitfen förätiDring ^ottgl. S9laj:t, meDelft utfär* DaD författning Den 7 ftflliDite SKarö, t ^åDer bifallit. §. 57.
Ständers Lag-bltf^otlS den rz nästlibne September asgjfne betänkande, angående wärdering och offentligt utrop ä fast egendom ä Landet, forn för gäld utmäres, med de, i anledning af detta Skänds anmärkningar, Uti Lag-Ukstorret senare utlärande af den 16 dennes föreflagne tillägg, samt med antagande af den ilitämvlung, i afseende a auctionssätrck, art, pa de af Ukffortet Åberopande skäl, alla urrop til! försäljning af rumätt fast egendom, utan undantag, böra blott genom upstag werkställas. Och skulle underrättelse härom de Respective MedStänden rvörbsamr och wäniigen meddelas, stlt luxra. S. D. Riksens Högloft. Ständers LagUtskotts den 27 nästlidne October asgifnc betänkande, i anledning afärskillige fran Hederwärde Bonde-Ständer remitterade memorialer, angående yrkav skärpning i . straffet för tjufnadcr m. m., blef af Ständer kill alla delar gilladt; Hwilkct de Respective Med-Ständen wörbsamt och »vänligen skulle tillkännagifivas. S. D. Pa de af Högloft. Lag-Urskotlet, i heränkands af den r dennes, anförde ffäl, biföll Skan? Den 27 November"617 Ständer för sin del wälbcmäldte
Man började anse honom såsom en riddar Blåskägg och föräldrarne ville ej för hans rikedomar uppoffra sina barns lycka. Man visste intet bestämdt ondt om honom, men man anade att icke allt stod rätt till. Således fann han sig tvungen att längre bort söka det, som han eftersträfvade, med andra ord en hustru; hvilket verkligen efter en kort tid äfven lyckades honom, ty snart hemförde han sin tredje maka. Den nya Lady Suffridge liknade i intet afseende sina båda företrädarinnor. Hon var tjugofem år gammal, utmärkt skön samt derjemte fullkomligt medveten om hvad denna skönhet förmådde verka, samt i stånd att till sin egen fördel begagna sig af denna förmon. Hon hade gift sig, emedan hon önskade blifva herrskarinna på ett stort slott, samt föra ett lysande lif, och ehuru hennes man förberedt henne på sin smak för stillhet och familjelifvets behag, lät hon ingalunda afskräcka sig deraf, utan litade på att allt nog skulle foga sig efter hennes vilja; hon var van att alltid blifva åtlydd och kände sig derföre fullt förvissad om, att förhållandet äfven framdeles skulle förblifva detsamma. Dock kunde hon icke beräkna alla de hinder hon skulle måsta besegra och erfor äfven en obehaglig känsla då hon första gången beträdde det dystra Abbey-Hall. Men hon hade mod nog att icke efter en första felslagen förhoppning låta afskräcka sig och för första gången fick lorden lära känna en makt som liknade hans egen. Det låg ingalunda uti Lady Marys planer att obemärkt låta sin skönhet blekna bort på det ensliga slottet; Abbey-Hall hade många grannar; dessa skulle nu bjudas och deras besök besvaras. De länge obegagnade vagnarne sattes uti brukbart skick, hästarne ersattes med nya, möbleringen restaurerades, dock icke uti de stora salongerna, och de gamla salarne, ty i afseende på dem, var lorden obeveklig, men uti Myladys stora våning. Och för att få vara i fred måste lord Suffridge gifva efter för hennes önskningar.
1859 började posten transporteras 2 gånger i veckan å Mälaren till och ifrån Arboga samt derifrån å jernväg till örebro, och i December månad år 1860 öppnades diligensfart för passagerare, paketer och post mellan Örebro och Töreboda. Utom nämnde postbefordring har postforsling skett dels efter kontrakt med enskilda personer, dels ock på gästgifvarskjuts. Kronobr ef bäring en i länet, ordnad genom Konungens Befallningshafvandes utslag den 8 November 1854, var vid slutet af år 1860 ställd på entreprenad öfverallt, utom i Vester-Nerikes fögderi samt Sköllersta och Fellingsbro härader. Entreprenad-afgifterna variera mellan 75 R:dr inom Grythytte härad och 1,400 R:dr inom Örebro härad. Inom Vester-Nerikes fögderi utgjordes brefbäringsskyldigheten af vissa dertill anslagne hemman samt inom Sköllersta och Fellingsbro härader emot ersättning, hvarom blifvit inför domstolarne öfverenskommet. Varuforsling med jern, malm och andra effekter verkställes af brukens underhafvande och några bland sjelfägande allmogen, dock ingenstädes till sådan betydenhet, att den kan betraktas som näringsgren. B). Sjökommunikationer. Intill 1857 års höst bestreds ångbåtstrafiken mellan Örebro och Stockholm af passagerarefartygen Mälaren om 80 och Örebro om 30 samt lastångfartyget Nerike om 24 hästkrafters machin, men sedan jernvägen mellan Orebro och Arboga öppnats för trafik i September månad samma år, upphörde de båda förstnämnde fartygen med sina resor på Örebro. Ångfartyget Nerike fortfor deremot att göra regelbundna turer mellan nämnde stad och hufvudstaden, hvarjemte ett nytt ångfartyg Hjelmaren med machin 22 Örebro län. Segelfartyg. Kusthamnar. Kanal. Telegrafstationer. om 30 hästars kraft 1858 tillkom på sammma linie.
Hvad den l:sta punkten beträffar, så förbigick jag densamma då jag förra gången hade ordet, emedan jag ansåg den hafva blifvit tillräckligt belyst af den förste värde talaren. Den har emellertid sedermera blifvit af flera efterföljande talare uptagen, och det må derföre tillåtas mig erinra derom, att, såvidt jag vet, hafva StatsIiådsprot:n under den period, som nu utgjort föremål för Const.- Utsk:s granskning, varit upställda på samma sätt som under den föreg:de tiden, under hvilken ingen anmärkn. blifvit gjord i den utsträckning, som vid innev:de Riksdag ägt rum. Jag tror mig också bestämdt kunna påstå, att prot:n uptaga att hvarje föredragande för K. M. föredragit ärenderne och anmält de dervid förekommande handlingar; huruvida protisföranden vid ett eller annat mål fullständigt uptagit dessa handlingar, är jag icke nu i tillfälle att speciellt kunna upgifva, då jag icke känner de särskilda fall, på hvilka en af de föreg:de talarne tyckes syfta. Men då prot:n i allmänhet innehålla en fullständig utredning af de sökandes meriter, är det klart, att det är på denna utredning som föredraganden och de med honom instämmande Rådgifvarne stödja sitt omdöme, utan att hvar och en af dem behöfver särskildt uprepa: »att som den eller den kom i tjenst då eller då», o. s. v., enär detta redan en gång finnes generelt anfördt. Jag tror således, att utredning i allmänhet icke saknas, ehuru sådant möjligen kan inträffa då fråga är om post-tjenster, dertill ofta 4 0 till 50 sökande finnas. Dock vet jag med visshet, att äfven i afseende på dessa tjenster alltid i akten finnes en promemoria, som uptager de sökandes meriter. Hade Utsk. velat hafva uplysning härom, hade det kunnat reqvirera dessa handlingar, och derigenom fått tillräcklig ledning för sitt bedömande. Jag kan i detta afseende icke behöfva åberopa annat än hvad åtskilliga reservanter emot ifrågavarule punkt anfört.
Min Gud, gör dem såsom en hvärfvel, och såsom strå för väder, Såsom en eld, den skog förbränner, och såsom en låga, den berg upptänder. Alltså förfölj dem med ditt väder, och förskräck dem med ditt oväder. Gör deras ansigten fulla med blygd, att de efter ditt Namn. Herre, söka måste; Skämme sig, och förskräckes alltid ju mer och mer, och till skam komme, och förgås. Så skola de förnimma, att du med ditt Namn heter Herre allena, och den Högste i allo verldene. En Psalm Korah barnas, på Gittith, till att föresjunga. Huru lustige äro dina boningar, Herre Zebaoth! Min själ längtar och trängtar efter Herrans gårdar. Min kropp och själ fröjda sig uti lefvandes Gudi. Ty foglen hafver funnit ett hus, och svalan sitt bo, der de sina ungar lägga; nämliga ditt altare, Herre Zebaoth, min Konung och min Gud. Salige äro de som i dino huse bo, de lofva dig till evig tid. Sela. Salige äro de menniskor, som dig för sin starkhet hålla, och af hjertat efter dig vandra; De der gå genom jämmerdalen, och göra der källor; och lärarena varda med mycken välsignelse prydde. De vinna den ena segren efter den andra, att man se må, att den rätte Guden är i Zion. Herre Gud Zebaoth, hör min bön; akta härtill, Jacobs Gud. Sela. Gud, vår sköld, skåda dock; se uppå din smordas rike. Ty en dag uti dina gårdar är bättre, än eljest tusende. Jag vill heldre vakta dörrena uti mins Guds huse, än länge bo uti de ogudaktigas hyddom. Ty Herren Gud är sol och sköld. Herren gifver nåd och äro; dem frommom skall intet godt fattas. Herre Zebaoth, säll är den menniska, som sig förlåter uppå dig. En Psalm Korah barnas, till att föresjunga. Herre, du som fordom vast dino lande nådelig, och förlossade de fångar af Jacob; Du som tillförene dino folke missgerning förlåtit hafver, och alla deras synder öfvertäckt; Sela.
Mörner äskade upplysningar rörande den inom Frankrikes lagstiftande församling nyss behandlade lagen för handelsflottan angår, så vill jag nu icke upptaga R. o. Ad:ns tid med att här meddela några sådana, men är villig att enskildt gifva Hr Gr:n alla upplysningar, jag är i tillfälle att lemna. Endast så mycket må kanske sägas, att just till följd af de 26 särskilda handelstraktater, Frankrikes regering afslutat, den nu kunnat framlägga och lyckats genomföra nämnde lag, deraf jag hoppas äfven vårt land snart skall få stora fördelar. 1 afseende åter å den jemnförelse Gr. Mörner anställt mellan beskattningen å jordbruket och den nu ifrågavarande afgiften, får jag erinra derom, att man just genom den nya bevillningslagstiltningen åsyftat att få jorden beskattad efter den inkomst, den lemnar. Efter den nu vunna lyckliga erfarenhet ang:de huru inkomstskatt af lös egendom, eller kapital och arbete utgått, skulle sannolikt skatten af fast egendom numera ock kunna reduceras till sådan endast af egarens behållna inkomst. Vill Gr. Mörner framlägga något förslag, som går ut på införande af sådan inkomstskatt, skall jag gerna understödja detsamma i den mån jag dertill får tillfälle. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., blef Utsktts hemställan af R. o. Ad:n bifallen. Utsk:ts förslag till förändrad lydelse af § 4. Godkändes, § C Frih. Klinckowström: Jag tager mig friheten att vörd samt anhålla hos Bevilln.-Utsluts ledamöter och i första rummet hos dess ordförande om förklaring, huruvida detta stadgande står i strid eller öfverensstämmelse med de nya förhållanden, som rörande denna fråga inträdt i följd af Franska traktaten. En artikel i nämnde traktat innehåller nemligen helt kort, att enahanda bestämmelser om varors förteckning, värdering o. s. v. mellan Frankrike och Sverige skola gälla, som i de traktater Frankrike afslutat med England, Italien och Schweitz.
Och vidkommande slutligen förslaget till skjutslegans fördubblande, under vårbruks och bärgningstiderna , så lemnar jag derhän , om ock hvad skäl må vara till en allmän förhöjning å denna lega; men, med inskränkning till de föreslagna tiderna, anser jag förslaget icke verkställbar, emedan vårbruket och bärgningstiden inträffa olika i skiljaktiga provinser, och denna olikhet således skulle fordra en snart till sägandes omöjlig bestämmelse af den tid, som för hvarje provins skulle anses för rätta våibruksoch bergningstiden. Att detta mitt anförande måtte varda öfverlemnadt till Högloft. Oeconomiceoch Be-' svärsUtskottet, för att, i sammanhang med Hr af Darellis ofvan omförmälta Förslag, komma under öfvervägande, derom vågar jag härmedelst ödmjukast anhålla. Remitterades till Allmänna Besvärsoch OeconomiseUtskottet. Upplästes ett Memorial af Hans Excellence Herr Grefve Brahe, Magnus Fredric, så lydande: Vördsamt Memorial. Inför Eders Excellence samt Höglofl. Ridderskapet och Adeln får jag den äran fram - Den 31 Mars. ställa ett ämne, sorn, i anseende till dess vigt och beskaffenhet, torde förtjena Högloft. Ridderskapets och Adi ins synnerliga uppmärksamhet, helst det är en åtgjord sak, att en rättvis och jemn fördelning af alla Statsbördorna emellan alla Ledamöterna i en Stat utgör icke allenast det yppersta stöd lör Statens sjelfbestånd, utan äfven den enda och säkraste grundval för alla ledamötern.s gemensamma välstånd. Uti en Stat, hvarest en ojemn fördelning af Statsbördorna äger rum, måste alltid någon dass af medborgare tryckas och blifva lidande på de öfrigas bekostnad , då deremot, i händelse af en efter omständigheterna afpassad jemn fördelning, alla medborgare rättvisligen bidraga lika till Statens upprätthållande och .sjelfständighet, i den man de nemligen hvar för sig tillbaka af Staten behöfva och erhålla skydd. Denna högst vigtiga princip hafva äfven Riksens Höglofl.
Om till hufvudtitelns nuvarande slutsumma R:dr 5,552,300 lägges ofvanstående förhöjningsbelopp 533,900 så erhålles den summa, hvartill hufvudtiteln enligt Kongl. Maj:ts förslag skulle uppgå 6,086,200: deraf 5,193,711 R:dr 51 öre äro förslagsanslag. Dessutom äskar Kongl. Maj:t, att å de för tillfälliga behof afsedda tillgångar må under denna hufvudtitel för år 1867 anvisas: 1) Till uppförande i Jönköping af ett nytt Landshöfdingeresidens, som beräknats i sin helhet komma att kosta 130,000 R:dr, Runt R:dr 70,000: Transport R:dr 70,000: — 46 Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. Transport R:dr 70,000: 2) Till inköp af Grosshandlamlen Lindstrands egendom i Carlskrona och dess apterande till Landstats-embetshus 40,000: 3) Till inköp af den intill Landshöfdingeresidensets i Wisby norra gafvel gränsande egendom och derå varande hufvudbyggnads inredande för Landstats-embetsverkets behof 30,000 4) Till arvoden åt Jordebokskontorets tjenstemän 24,700 5) Till bestridande af utgifter för kolonien S:t Barthelemy 18,000 Summa R:mt R:dr 182,700 Åttonde Hufvudtiteln, innefattande anslagen för Ecclesiastik-departementet upptager i nu gäl lande riksstat: Penningar R:mt Kalr 2,6 7 9,104 : 70. Tillsammans R:mt R:dr 4,032,000: — På sätt bilagda utdrag af protokollen öfver Ecclesiastik-ärenden för den 27 Maj och den 8 Juli 1864, den 12 och den 19 Maj, den 2 Juni, den 13 och den 16 September samt den 13 Oktober 1865 utvisa, har Kongl.
N:o 86. Motion N:o 387, om åtskilliga ändringar uti och tillägg till 1842 års folkskolestadga, i fråga om antalet af lärare vid folkskola, deras aflöning och undervisningen derstädes, m. m. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 139. Motion N:o 412, om förhöjning i anslaget till Institutet för döfstumma och blinda vid Manilla. Stats-Utsk. Utlåt. N:o '139. R. St. underdån. Skrifv. N:o 169. Motion N:o 413, om statsbidrag till en bibana från södra stambanan vid Eslöf tili städerna Landskrona och Helsingborg. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 88. R. St. underdån. Skrifv. N:o 120. Motion N:o 414, om befrielse (ör Asmundstorps m. fl. kyrkor i Skåne från skyldigheten alt utgifva den dem, jemlikt Kongl. Maj:ts nådiga utslag den 2 Juli 1859, ådömda kyrkotionde. Stats-Utsk. Utlåt. Olsson, Ola, från Blekinge län, Motion N;o 26, om vägpenningar erläggande af resande till vägarnes underhåll. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 49. Motion N:o 27, om rättighet för beväringsskyldige från Bräkne och Li sters härader, att få undergå vapenöfning å den så kallade mönstringsslätten vid Asarum. Allm. Besv,- och Ekon.-Utsk, Betänk. N:o 4. 62 OISSON, Ola, lian Blekinge län, Motion N:o 28, om byamäns skyldighet alt efter hemmantal deltaga i stängsel vid allmänna vägar. Sammans. Lag samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 4. — Motion N:o 46, om åtskilliga ändringar i Kongl, förordningen den 26 Oktober 1860 angående bränvinstillverkning. Sammans. Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk.
Utlåtande måtte ytterligare få hvila på bordet. I anledning hvaraf Hans E.xcellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att, då flere Ledamöter begärt, att berörde Utlåtande måtte ytterligare få hvila på bordet, komme detsamma ock att, enligt 4p §• Riksdagsordningen, derstädes förblifva hvilande. Vid förnyad föredragning bifölls Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskoltens den 25 sistlidne Junii under N:o 38 afgifne, och den 6 dennes e. ro. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:o 26 32 H. 1 n 358 Den i3 Julii e. m. förut meddelte Betänkande, angående väckt fråga om upphörande af Utsökningsprovision och Öfver-ränta för Skuldsedlar, som pantsättas i ManufacturDisconten. Då nu ånyo föredrogs Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den s5 sistlidne Junii under N:o 3(j afgifne, och den 6 dennes e. m. på bordet lögde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:ris 17» 3j och 33, förut meddeldte, och till Utskotten återremitterade, Betänkanden J fann Ridderskapet ocb Adeln, att samma Utlåtande borde läggas till handlingafne, företogs till pröfning Lng-i samt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den 3,5 sistlidne Junii under N:o 40 afgifne, och den 6 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:ö 16 förut meddeldte Betänkande, rörande väckt fråga, attalia hus och gårdar i Städerne skulle ovilkorligen vara underkastade Brandförsäkring. Herr Hjerta, Gustaf: Jag föreslår, att Ridderskapet och Adeln måtte qvarblifva vid sitt fattade beslut, att ingen skrifvelse till Konungen i detta ämne behöfves.
Be tänk and en. ga egenskap — den att bero af ett frivilligt åtagande, och att hvarje persons råd, lägenhet och behof bestämma beloppet deraf; Af sådan anledning anser jag mig med allt skäl kunna yrka, det må, för afgifts erhållande till Veneriska smittans hämmande, saken Öfverlemnas till Konungens Befallningshafvande, sorn få sig uppdraget att Häradsvis höra Länens innevånare, hvilka, i händelse ingen smitta skulle vara märkbar inom Districtet, måtLe hafva sig öppet lämnadt, att efter råd och lägenhet gifva hvad de anse lämpligt eller ock att från afgift kunna alldeles frikännas; men skulle berörde smitta uti större eller mindre mån vara inom Hä rådet utspridd, må äfven dess invånare på föreskrifvet sätt bestämma afgiflen för smittans hämmande, hvilken afgift då ej för understiga i sk. och ej öfverstiga 3 sk., — att sistnämnde Summa måtte vara den högsta erforderliga, är intet tvifvel underkastadt, då man fäster sin uppmärksamhet vid Kongl. Majrts Nådiga proposition i ämnet, hvaraf inhemtas att allenast 3 sk. blifvit framställde såsom en för Veneriska smittans hämmande högst tillräcklig afgift. Skulle llögloflige Utskottet ej förena sig uti denna åsigt af ämnet, anhåller jag S t a ts-U t s k o tte ts Be tank an den. 859 att detta såsom min särskilda tanke måtte få åtfölja Betänkandet till Riksens liöglollige Ständer.”
Utskottet hemställer derföre till Riksens Ständer, att de måtte hos Hans Maj t Konungen i underdånighet förnya deras redan förut vid tvänne föregående Riksdagar yttrade underdåniga Önskan, örn fogande af en anstalt, till samlande af allmänna Statistiska kunskaper öfver Sverige; och att dervid i synnerhet och för detta ändamål noggranna undersökningar måtte anställas , om Rikets befolkning , dess förhållande i afseende på stånd och Närings-Elasser, dess förhållande tiU orternas vidd, till förmögenhet och lefnadssätt. Dessa uppgifter anser Utskottet åtmindstoneLäns-vis böra vara utarbetade, och stödja sig på detailler öfver hvarje Härad. De borde kunna leda till utredande af det rätta förhållandet i afseende på de Jord - lien 11 Juli. »135 Jordägare, Som hittills ansetts orepresenterade t de borde tillika på ett tillförlitligt sätt kunna upplysa beskattningens, så väl den beständigas som den tillfälligas, fördelning. De borde kunna meddela ep Historisk öfversigt öfver alla slags Privilegier, huruvida de tillhöra en viss klass, vissa personer, eller vissa yrken och näringar, huruvida de äro Civila eller blott Oeconomiska , på hvilka Contract de grunda sig och så vidare. Derigenom skulle erhållas kännedom af antalet på personer , hvilka såsom Mariuiäcturister af hvad slag som heldst, utan att vara Stads-Borgare ellet Jordägare, likväl sjelfätändige genom sin näring , kunde äga rätt till delaktighet i representationen; samt i allmänhet vinnas en säker kännedom, så till antal som beskaffenhet, af den personal, hvilken såsom Väljande och väljbar borde komma i beräkning. Dessa Statistiska upplysningar borde äfven innehålla en uppgift af näringarnas inbördes förhållanden inom hvart district, en undersökning om de anledningar som i orterna finnas till högre odling i afseende på aila Näringsgrenar, vare sig Jordbruk , boskapsskötsel, skogseller andra producters förädling, Manufacturers anläggande o. s. v. Slutligen vore för denna fråga alla möjeliga upplysningar högst vigtiga, i afseende på de nya förhållanden, som genom föreningen med vårt brödrafolk uppkommit. Då Biksens
Prof. 184.5. 6 Sami. 1 Afd. 35 Haft. 1 ‘> Banco-Utskotiets Memorial, N.-o 68. a) Holsteinska, Danska och Norska Species; b) Engelska Kronor; c) Tyska Conventions-Species; d) Spanska Piastrar eller Amerikanska Dollars; é) Franska Femfrancs-stycken; f) Preussiska Thaler; g) Ryska Rubler (sedan 1810); /?.) Liineburger och Mechlenburger Zweidrittel-slycken. Åt Fullmägtige öfverlemnas, alt, uppå derom gjord anhållan, och enär de, efter särskild pröfning för hvarje fall, finna sådant, med afseende a förekommande omständigheter, lämpligt och för Banken fördelaktigt, kunna, i stället för Svenskt Silfvermynt, från Banken utgifva icke allenast ofvanberörde utländska Silfvermyntssorter, emot det vid hvarje tillfälle af Fullmägtige fastställande utvexlingspris, ulan äfven Silfveroch Guld-plantsar, emot det i Myntbestämnings-Lagen stadgade pris af 128 Skillingar Banko för hvarje Riksdaler i Silfver, och för Guldet, efter det, vid utvexlingen gällande pris å Ducater, med tillägg i bägge fallen af den stadgade slagskatten, utgörande för Silfver J-dels och för Guldet A-dels procent. 3:o. Svenska och Holländska Ducater emottagas i Banken efter det pris, hvilket Fullmägtige, med ledning af priserne å Guld på Utrikes orter, tid efter annan bestämma. Arid bokföring i Banken beräknas Svenska och Holländska Ducater till 5 Riksdaler 32 Ski Ringar Banco stycket. 4:o. Svenska och Holländska Ducater må, så länge sådant linnes för Banken och allmänna penningerörelsen fördelaktigt, i mohn af tillgång och rörelsens behof från Banken, utvexlas lill det pris, Fullmägtige, vid bestämmandet af invexlingspriset, linna skäligt derå fastställa. 5:o.