Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jemte det Stats-Utskottet nu får för Rikets Ständer anmäla denna Fullmäktiges framställning, och med afseende å deruti uppgifna förhållanden till densamma tillstyrka Rikets Ständers bifall, har Utskottet ansett sig i sammanhang härmed böra föreslå lydelsen af den §, som, i händelse af ett sådant bifall, skall införas i det reglemente för Riksgälds-kontoret, hvilket vid innevarande Riksdags slut kommer att af Rikets Ständer utfärdas: För komplettering och förökande af det inom Rikets Ständers hus inrättade Arkiv af Riks (lags-handlingar och Författningssamlingar, hafva Rikets Ständer medgifvit, att en summa af Femhundra Riksdaler må, under tiden intill nästa Riksdags slut, fä utaf Fullmäktige, i mån af behof, disponeras till ytterligare anskaffning af sådana, till detta arkivs föremål hörande, tryckta böcker och skrifter samt kartor, som för detsamma erfordras och icke utan särskild kostnad kunna erhållas, äfvensom till inbindningskostnader jemte andra oundgängliga utgifter för samma arkivs räkning. Stockholm den 26 September 1854. Slals-Lislwtlels Ullålande, N:o 303. Äfrö :soj. An k. till Exp.-Utsk. d. 27 Sept. 1854, kl. 1 e. m. (Jtlataniln, angående inlösning af ytterligare anmälda, fiirst efter pr eskrip (iönstid en s slut hos Riksgälds-kontoret företedda Riksgälds-sedlar.
Cronhjelm; Jag finnér visserligen Utsk:s betänk, väl grundadt, emedan den förra undersökningen och det beslut, fordna Ständer tagit i delta mål, stått i rak strid med hvad nu blifvit uppgifvet, nemligen, att Bispmotala icke vöre lämplig för ekplantering. Het misstag, som i denna fråga på ena eller andra sidan ägt rum, måste genom ny undersökning utredas, så att den, som talat sist, icke må få rätt derföre, att han talat sist, utan måhända någon jemnkning äga rum eller något vissare resultat erhållas. Bispmotala är en egendom af betydligt värde, der nästan hvarje turn af jorden är i högsta grad productiv. Denna egendom skall således, antingen den kommer att användas till ekplantering eller .att försäljas, lemna en betydlig tillgång för denna plantering. Utsk., som föreslagit en ny undersökning i ämnet och att Konungen sedermera må besluta, hvarest planteringen må ske, kan af denna discussion få anledning att begära, det undersökningen må utsträckas; och jag tror, att utan annan anledning Utsk. skall finna sig oförhindradt alt begära undersökning ej allenast på Wisingsö och Bispmotala, utan också, att den må utsträckas till de provinser, Den i5 April f. m. 157 som utgöra sjelfva moderlandet för de ekskogar, Sverige hittills haft. På sätt Frih. Ehrenborgh yttrat, är det bekant för hvar och en, som vistats i södra delen af Riket, att Skåne och Blekinge lemna mycket ek och af ganska stort yärde. Ek införes dagligen till Carlskrona för ovanligt godt pris, och det är ej utan anledning, man kan förmoda, att sedan den fria dispositionen af ekskog fortfarit en längre tid, brist derpå skall uppstå. Då planteringen alser kommande tiders behof samt det är möjligt, att Wisingsö om 60 å 70 år kan befinnas lika otjenlig som Bispmotala nu försäkras blifva efter samma tid, tror jag klokheten bjuda att på 2 ställen fördela både den kostnad och det arbete, som skall göras. Också har redan förut varit tillstyrkt, att plantering skulle ske håde på Omberget och Wisingsö; men nu vill man inskränka den endast lill Wisingsö.
Bifölls; N:o 4, angående inköp och utdelning af ett antal exemplar utaf Svenska Fornskrifts-sällskapets handlingar: Af slogs; N:o 5, i anledning af väckt motion om rättighet för vissa hem man i Färentuna härad af Stockholms Län att erhålla utsyning å en kronopark: Bifölls ; N:o 6, i anledning af väckt motion om uppmuddring al sundet vid södra Stäket: Bifölls; N:o 7, i fråga om en lånefond till jordbrukets förkofrande: Bijölls; N;o 8, 1 anledning af väckt motion om en extra Provincial-läkares anställande för Södertörn; Bifölls; N:o 9, i anledning af väckt motion om uppförande af en brygga vid Blocklmsudds-tull m. m.: Bifölls; och N:o 10, i anledning af väckt motion om inköp för Statens räkning af framlidne Amiralen Gustaf af Klints Sjö-chartae-verk: Bifölls. S. D. Föredrogos följande Lag-Utskottets betänkanden: N.o 23, i anledning af väckt motion, angående förhöjning af ansvaret för åverkan och ohägn nr. m.: Bifölls; N:o 23, i anledning af väckt fråga, angående förändring i 7 § och upphäfvande af 8 § uti Jorda-Balkens 16 Gap.: Bifölls; N:o 25, i anledning af väckt motion, angående stiftande af en Lag i afseende på Gode Män eller Compromissarier: Bifölls; N:o 26, i anledning af väckt motion, angående bestämmelse af viss tid, hvarinom vigsel elter slutad lysning lill äglenskap bör ega rum:
Man lemnar inte en fången dufva att vaktas af en gammal räf. Pojke! Gubbe! ÖFVERSTEN (uppbrusande). HERMAN (med köld). ÖFVERSTEN. HERMAN. ÖFVERSTEN. En enda vink af mej, och mina betjenter kasta er utom porten (går mot fonden). HERMAN (ställer sig i hans väg, kämpande med sin harm). Men innan dess ha mina händer qväft er röst och förlamat er hand. Mina krafter äro icke uttömda under en veklig och lättsinnig lefnad. Ännu en gång, herr öfverste, gif mig åter min syster, eller vid den evige Guden jag svarar icke för hvad som händer. Min blod sjuder, mina pulsar brinna! Snart kan jag icke längre beherrska mig. (fattar hans arm) Ni känner styrkan i denna hand. (Herman släpper öfversten, som närmar sig till bordet.) Ja, närma er ni till ringklockan, låt era betjenter Jag är icke vapenlös, ty man går icke utan vapen in i en vilddjurshåla. Nå väl, vi skola inte tvista längre. Jag tycker om er, min unge vän. Låt oss bli vänner. (ringer) Är det något nytt försåt? (upptar en fällknif, som han doldt innanför blusen.) Försåt? Göm ni tryggt undan det der vapnet, ty om jag kallar vittnen, så blefve hela er framtid ett lif i fängelse. (En betjent inkommer. Herman gör sig beredd att öppna knifbladet.) Servera en god frukost derute i salen för denne herre. (betjenten bockar sig och går.) Nå, ser ni, hos mej behöfver ni ingen annan knif, än mina bordsknifvar. Hvad menar ni med er befallning åt betjenten? Att ni skall bli min gäst. Jag tycker om er, unge man, och ville blott pröfva graden af ert lynnes häftighet. Tämj denna häftighet i tid, ty man armbogar sig icke fram till lyckans tempel. Jag vet, genom min kammartjenare, att er tillgifvenhet för Fanny har en djupare grund än blotta syskonkärleken. Ni älskar den söta flickan, och jag undrar ej derpå.
MajUs Prop. om Statsverk. 1850. att, sedan Kontre-amiralen vid Kong!. Maj:ts flotta J. G. von Sydow, efter en mångårig, för det allmänna serdeles gagnande, verksamhet, med döden afgått, Rikets Ständer måtte för denne förtjente embetsmans i knappa omständigheter efterlemnade enka med 3:ne minderåriga barn likaledes uppföra en årlig pension af 666 r:dr 32 sk.; att framlidne Landshöfdingen friherre J. O. Nauckhoffs enka, med 2:ne oförsörjda barn, måtte, i anseende till hennes fattigdom, varda tillagd ett årligt pensionsunderstöd af 300 r:dr; samt att, då Landshöfdingen öfver Norrbottens län C. A. von Hedenberg vid sitt frånfälle efterlemnat enka och sju oförsörjda barn i serdeles nödställd belägenhet, en årlig pension af 600 r:dr måtte varda bemälde enka tillagd. Vidare föredrog Departements-chefen i underdånighet den utaf Revisoren J. E.
Nuvarande anslag R:dr 115,751 : 3o sk. 7 rist med 5i tunnor spannmål, inbegripen under penningelöner å 6 R:dr. Härvid förekommer ingen annan förändring, än alt G19 Transport * • 6,532,ooo — —* g4 Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. N:o 2. Transport R:dr 23 sL, hörande till de förut under anordning utom Stat upptagne utgifter, böra å Stat uppföras, i följd hvaraf Sjette Hufvud-Titelns belopp föreslås i jemn summa till Sjunde Hufvud-Titeln: Pensions-Staterna. Nuvarande anslag R:dr , 5i,ooo. Sedan Directionen för Civil - Statens PensionsCassas-inrättning, enligt det för densamma utfärdade Reglemente, ifrån och med år 1827 öfvertagit pensioneringen af civile Embetsoch Tjenstemäns i fattigdom eftei leranade en - • 6,532,ooo: 116,400: Transport 6,648,400:- Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. N.o 2. g5 Transport . ]<or och barn, så hai> Directionen uti underdånig skrifvelse den 3 Mars innevarande år framställt beliofvet af 5,ooo R:drs tillökning i det årliga anslag af 10,000 R:dr, sorn Directionen på Sjunde Hufvud-Ti teln uppbär, emot skyldighet, att pensionera alla civile Embets ochTjenstemäns enkor och barn, som befinna sig i torftiga omständigheter. Kongl. Maj:t föreslår fördenskull, att Sjunde Hufvud-Titeln må ökas med nämnda summa och således bestämmas till Vid Regleringen af Pensions-Staterna för Embetsoch Tjenstemäns enkor och barn, liaf under de föregå Transport • • 6,648,400; 56,000; 6,704,400:—■— 1 <jG Kongl. Maj.ls Nådiga Propos. N.-o 2.
1,000, i familj i Sverige kr. 800 och i familj utomlands kr. A platsförmedlingsafdelningen har arbetet under hret varit ganska tungt, beroende deraf, att s % smkiingom sh val arbetsgifva,res som arbetssökandes ansprhk höjts. Arbetsgifvarne, vilseledda af en mängd annonser att plats önskas mot fritt vivre, framställa hoga ansprhk p&amp; kunskaper. ph samma ghng som de söka sanka lönerna, under det de arbe,tssökande, som nu hr för &amp; r i allmänhet bekosta sig en grundligare utbildning &amp; n förr, med ratta söka vinna för sig en högre aflöning. Följden blir att om ock mhnga arbetassökande äro inskrifna, det ofta blir omöjligt att bland dem finna en kompetent person, villig att pA erbjudne vilkor antaga plats. Att af arbetsgifvarne 150 htertagit sin ansökan torde hafva sin grund i dessa förhhllanden. Verksamheten inom afdelningen för mskaffande af sjukdöterskor har i hr varit a n m lifligare än d e föreghende h e n, i det att sköterskor anskaffats i 384 fall. Afven med anled-. ning af den ps&amp; hösten befarade koleran r&amp;dde stor efterfragaii &amp; sköterskor fran olika orters hälsov&amp;rdsnämnder, hvilka önskade sköterskor stalda " i expectanceu, d. v. s beredda att ps&amp; kallelse genast infinna sig till tjanstgöring. Cirka 90 sjuksköterskor hafva nnder hret varit inskrifna p % byrRn. Af dessa h a h a öfver halfva antalet genotngatt kurser vid Hemmet för sjuksköterskor, Sophiahemmet och Röda Korset eller sjuksköterskekursen vid Sabbatsberg; de öfriga hafva blifvit in-. skrifna p&amp; grund af goda betyg frhn lasarettsläkare öfver langvarig och insigtsfull tjänstgöring som sköterskor A, n&amp;got större sjukhus.
Uti dessa åsigter har äfven Grefve Cronhjelm, Otto August, instämt, men derjemte ansett lika angeläget, att den tjenstgöring bestämdes, hvartill Adjunclerna kunde skäligen lillförbindas; hvaremot Friherre Cederström, Jacob, erinrat: alt man här synes hafva förblandat vice Pastorer med Ad {'under; att de senare, som af Pastorerne begäras hos Dom-Gapillen, icke test rida Pastoral vå iden utan uppsigt; alt de fiina deremot tillsättas af Consistorierne, ofta emot Pastorernes vilja; att Consistorium, då en Pastor begär Adjunct, bör pröfva, om hans anhållan kan bifallas, och derjemte efEihang till 11. St. a Allm. Besv.- och Oec.-\J sk. Bet. N:o 58. terfråga hvad vilkor Pastor vill lemna åt ett sådant biträde; och att det således hvarken torde vara med ordning öfverensstämmande eller lämpligt, »tt stifta någon Lag för Adjuncternes löner, enär det är„ Consisloriernes rätt, att, vid tilldelning af Adjuncter, bestämma deras lönevilkor, och vice Pastorerne deremot alltid njuta bestämd andel af Pastoratets inkomster. Efter behörigt öfvervägande häraf, får Utskottet vördsamt anföra, alt Utskottet väl finner alla skäl tala derföre, att den, som biträder Pastor uti Embetsgöromålen, bör anständigt aflönas och således åtnjuta en skälig andel uti de Embetet åtföljande inkomster, men att Utskottet anser beloppet af denna aflöning icke kunna, med iakttagen billighet och rättvisa, en gång för alla, bestämmas genom en sådan Författning, som Motionairen föreslagit. Utskottet bör i detta afseende fästa Rikets Höglofl. Ständers uppmärksamhet derpå, att Adjuncternes göromål och besvär icke blolt på olika ställen, utan äfven på samma ställen, under olika tider, äro ganska olika.
Helsinge regemente, som vid det ofvan omförmälda förhållandet, att de rolerings-skyldige icke lemna något bidrag till beklädnaden, för detta ändamål nu endast åtnjuter hälften af det beklädnads-bidrag, som för de öfrige regementena bestås, hvarigenom mycken svårighet uppstår för regementets beklädnadsdirektion att underhålla 2:ne munderingar för regementet i det skick, som vederbör, vill Kongl. Maj:t, med anledning af delta förhållande, nu tillika i nåder föreslå Rikets Ständer, alt Helsinge regemente må i berörda afseende försättas i samma ställning, som alla öfrige rothälls-regementen, samt således anslaget utsträckas äfven lill detta regementes 1,200 rotar. Och torde Rikets Ständer härvid taga i betraktande, uti, ehuru å det på 4:de Hufvud—litell» uppförda anslag, 71,000 R:dr B:ko, till Lifmunderingen för indelta Infanteriet, uppkomma årliga besparingar, hvilka till större eller mindre del skulle kunna betäcka ifrågavarande utgift för Helsinge regemente, så användas likväl dessa besparingar, med Rikets Ständers medgifvande, dels till beklädnadsslitnings—ersättning för de konimenderingar ur indelta Arméen, hvilkas underhåll af 4:de Hufvud-titeln bekostas, dels för tillfällig anskaffning af beklädnads-förnödenheter för indelta Arméen, då medel dertill ej finnas anvisade å Kongl. Majlis och Rikets Krigs-Kollegii Intendents-Afdelnings stat; hvadan nödigt är, alt i sammanhang med nu ifrågaställde förändring med beklädnads-afgiften, anslag för berörde ändamål äfven för Helsinge regemente anvisas. Enligt hvad redan blifvit omförmäldt, har rotehållarnes beklädnads-bidrag under de sednast förflulne 10 åren i medeltal utgjort 3 R:dr 18 sk. 6 rst.
Hurudan den kemiska förändringen inom accumulatorn skall vara, bör af det föregående vara tydligt: blysuperoxiden kommer att afgifva sitt syre till den blyskifva, som förut blifvit beröfvad sitt syre, så att när elektricitetsu t vecklingen är slutad, man erhåller tillbaka de båda blyplåtarna belagda med ett mönjelager. En accumulutors verksamhet kan sålunda icke vara längre, än till jämnvigten iiiöm densamma blifvit återstäld. Accumulatorn blir sålunda en elektricitetsuppsamlare, och man begagnar sig dervid af den elektriska strömmens förmåga att sönderdela kemiska föreningar. Då det genom elektriska strömmen sönderdelade ämnets beståndsdelar så småningom åter förenas med hvarandra, uppstår en elektrisk ström, som i styrka närmar sig till den, som användes vid laddningen. Den förlust, som uppstår vid laddningen, kan uppskattas till ungefar 10 procent, och vid urladdningen uppgår till den omkring 15 procent. Således blir hela förlusten i energi omkring 25 procent eller en fjerdedel af hela beloppet, hvilket naturligen icke är obetydligt. Om man användt en elektrisk ström af en viss styrka till drifvandet af en maskin, och denna maskin dervid utvecklat 4 hästkrafter,skulle samma elektriska ström, om den förut magasinerats i accumulatorn, endast utvecklat 3 hästkrafter. Accumulatorns användning ' är ganska mångfaldig, den kan användas som drifkraft vid mindre kraftbehof, så t ex. kan man med tillhjelp af en elektromotor d. v. s. en kraft-öfverföringsmaskin, vid hvilken elektriciteten är den verkande kraften, drifva en symaskin. Till att drifva mindre båtar torde den vara synnerligen lämplig. I detta fall medför användandet af accumulatorn en stor fördel framför användandet af en ångmaskin, den nämligen att accumulatorn tar ofantligt mycket mindre rum. Hela den betydliga plats som ångpannan tager skulle kunna användas till nyttiga ändamål. Som drifkraft för spårvagnar har accumulatorn säkerligen en stor framtid. Hästkraft, som här i Sverige användes, är synnerligen olämplig, då djuren mycket snart blifva förstörda, till följd af de allt för stora ansträngningar, de måste göra, då vagnen skall sättas i gång.
N:o 28, nemi.: t:o att ifrån 2 cap. 1 §:n och 1 mom. dessa ord må bortgå: ”oansedt den lagenhet, sorn sålunda upplåten varder, ej medför b e s u 11 e n h e t;” samt att, i stället dessa ord, der införas: ”derest den lägenhet, som sålunda upplåten varder, medför besutten bet;” 2:0 alt 1 mom. i 4 §:n aldra capitlet må alldeles utgå; emedan jord till en tunna potälers plantering, jemte foder för en ko, medför icke besutlenhet; och emedan bo20 H. 7 ao Den 3 Februari e. m. sättning å en så ringa jordrymd närmar sig alltför myeket till backstugusyslemet, hvilket, genom antagande af detta moment, möjligen kan anses erhålla en utsträckning, vida längre, än sjelfva 1827 års förordning tillåter; och 3:o att 2 mom. i 5 §:n samma capitel må alldeles bortgå, emedan, om Statens säkerhet fordrar att lägenhet, som på viss tid upplåtes, belägges med afgäld proportionaliter efter hemmanets utskylder, så mäste Statens fordran vara alldeles enahanda i förhållande till lagenhet, som upplåtes på lifstid. För dessa ändringar anhåller jag om Hr Frih. o. Landtmts propositioner till det H. Ståndet. Till förevar, ämne har också ursprungligen hört frågan om inskränkning i den tillåtelse, som 1827 års förordning ger, till en öfverdrifven backstugusättning; och då en sådan inskränkning är ovillkorligen nödig, derest ändamålet någonsin skall kunna vinnas; så måste man beklaga att denna fråga blifvit afskiljd från det ämne, som i förevar, betänk, afliandlas, och hvarmed det synes mig stå i det närmaste sammanhang; men då man försäkrat mig att berörde fråga upptages i det betänk., som angår communal-lagen , öfverlemna!' jag mig till den förhoppning, att, när berörde betänk. förekommer, frågan varder afgjord i öfverensstämmelse med det beslut, som jag önskar att nu förevar, ämne må erhålla. Hr von Hohenhausen:
T™ Stats-Utskottets åtgärd har Hedervårda Bonde-Ståndet remitterat en af Dess Talman Anders Jansson Hyckert, såsom Fullmågtig får Örbyhus och Norunda Härader i Upland, gjord motion, att sorn arrendatorn af Krono Laxfisket vid Elfkarleby, under åberopande af allmänna Forfattningarne, om kongsådras bredd, jemte de flere särskilde föreskrifter, som rörande detta Fiske finnas utfärdade, skall hafva tid efter annan tillegnät sig ett nästan uteslutande begagnande af hela Fiskevattnet derstädes, så att Strandegarne icke finge ..åtnjuta den med stadgande ne i ånmet Stats-Utsköttets Betänkanden. i ^83 fö renlige ratt, att i Elfven fiska på sidorna om Kongsådran, hvilken ej må sträckås utöfver 3: cl el al Strommen , a Iver, som dem vöre betaget att nyttja ifrågavarande rättighet ute i öppna Hafsviken, der Kongsådra vigserligen bor finnas i och för fiskens obehindrade uppgång i Elfven, meri på sidorna hvarom Strandbygdens Aboer hade en medjordegande rätten otvifvelågtigt förenad rättighet> att nytja det Fiskevatten sorn omgifVer deras Strander , det mätte en Författning vidtagas, som, med mera noggranhet, ån hittills tillämpade oftast ensidigt tillkomne prohibitive åtgärder, samt större' uppmärksamhet å jordegarnes lagliga fiskerätt, tydligt bestämma grånsorne för alla Krono-Fisken i Riket hvarvid afseende borde hafvas mera på möjligheten, att till Fiskeriernes uppmuntrande i allmänhet inbringa en större fångst, ån på Krono-Lågenheternes eller Arrendatorernes monopolier, och har Talemannen, i ett sednare memorial, med bifogande af åtskiliige Handlingar uti en emellan Jordegarne och Arrendatorn af berörde Laxfiske, rörande nytjande rätten deraf uppstådd fråga, den Kongl. Kammar-Collegium, genom Utslag ef den x 8 Maji i8qi, förvisat till utförande vid behörig
Uti det öfver bevärings-manskapet upprättade sammandrag hafva utgifterna blifvit länsvis fördelade, men då hvarje regemente eller korps särskildt redovisar de vid regementet eller korpsen under året bestridda kostnader för bevärings-manskapets mönstringar, marscher och möten, synes Revisorerne, som blefve det i statistiskt hänseende mera upplysande om för framtiden berörda sammandrag upptoge dessa utgifter icke, såsom nu skett, länsvis, utan särskildt för hvarje regemente eller korps, helst beväringsmanskap från ett län kan inom ett annat län undergå vapenöfning, dä det således tillhörer icke detta senare län, men väl det regemente eller korps, hvars mötesplats befinnes inom detsamma belägen. Kongl. Gencral-krigs-kommissariatet. Den räkenskap, denna myndighet nu afgifvit, redogör för de genom särskilda nådiga bref under dess förvaltning ställda kreditiv-medel till försvarsverkets fullständigare ordnande, och har densamma ännu icke undergått granskning i Kongl, Kammar-rätten. — 80 Inkomster och utgifter redovisas sålunda: D ebet. Ordinarie uppbörd; Leverering från Kongl. Stats-kontoret af kreditivet för försvarsverkets fullständigare ordnande, enligt Kongl, brefven den 15 Februari 1855 och 23 Januari 1856 1,500,000; Extra ordinarie uppbörd: Flottan. Or edit. Utgifter: För Arméen. För anskaffning af bly till skarpskytte-gevärs kulor » dito af 27 stycken reserv-bombkanoner med lavettage och projektiler » dito af 13,000 stycken 12-<a:a och 13,000 stycken 6-1±:a kulör samt 4,900 stycken 24-11:a och 3,300 stycken 12-U':a granater » dito af 5,000 stycken minié-gevär » tillökning i Artilleriets materiel » anskaffning af 12,000 stycken pistoler 31,086: 46. Fyllnad i kostnaden för Slitehamns fästnings byggnad 26,463: 37. 4.
Ministeren Estrup är ännu vid makt, men dess anhängare glesna dag från dag; inom kort stå blott ståndsbröderna och deras lakejer qvar. Jag har redan förut omtalat orsaken, jag skall nu omtala verkningarna. Då riksdagen på hösten sammanträdde, visste man att venstern liksom förut, både moderata och radikala, stod fiendtlig mot Estrup, men man visste också, att högern var splittrad och att det framför allt inom detta parti fans en ekonomisk opposition, som under den föregående korta session, den hade existerat, icke fått tillfälle att fixera sin ståndpunkt och utveckla positionen, men som kanske nog skulle tala, då tillfälle dertill gåfves. Men man fick höra af de herrarne innan väntadt var, den första dag tillfälle erbjöd sig. Vid finanslagens första behandling togo samtliga de tre, som äro medlemmar af denna icke talrika men genom de tre herrames namn och sociala ställning dock långt ifrån betydelselösa grupp, ordet för att utveckla sin uppfattning af situationen. Först kom Falbe-Hansen, som är professor i nationalekonomi vid vårt universitet, derpå grosshandlare Hage och slutligen fabrikör Filip Schön. Det var tydligt nog, att de tre herrarne hade aftalat att rycka fram strax efter hvarandra. Absolut intressantast var Falbe-Hansen, särskildt hans uttalanden om krigstullskatten, en öm punkt. För att betäcka förlusten genom vårt senaste olyckliga krig, bestämdes på sin tid en extra “ krigstull * på åtskilliga nödvändighetsartiklar, sålunda att för dessa utkräfvas både ordinär tull och krigstull. Tydligen hade man tänkt sig, att denna skatt skulle upphöra efter några års förlopp, men den existerar ännu. Falbe-Hansens tankegång var i korthet denna: Konseljpresidenten och finansministern Estrup talar alltid om vårt öfver-skott och om allt hvad vi kunna uträtta för detsamma. Men saken är helt enkelt denr vi borde intet öfverskott hafva. Det skulle konsumeras af skattenedsättningar, och framför allt borde krigstullen upphöra. Den har länge sedan betäckt krigsutgifterna, mén då den som all indirekt skatt, hvilken hvilar på så nödvändiga saker som kaffe och socker, företrädesvis tynger på den obemedlade, så hafva de förmögnare låtit den fortfarande existera, och hafva derigenom funnit ett beqvämt medel att låta de fattiga bära icke blott krigets bördor, utan mera dertill.