Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
» Burre ». Elegant förkläde. Karna. Luktdyna. Lägges i linnelådan. Karna. ^Burre ». X X I. Audotja. Glasskifva till visitbord och ramar. Lätt och originel brickduk. Klipper häraf den önskade formen och storleken samt syr vacker, j ä m n kråkspark i högrödt och mattrödt tvättäkta brodergarn, på de täta ränderna. Karna. Ryska handdukar. Ytterst i kanten vidsys en bred knypplad spels. Audotja. Virkad korg för friska e l l e r konstgjorda blommor. Karna. (Forts.) Ett och annat om förfalskning ' af tyger. H u r ofta f ö r s ö k a ej v å r a h u s m ö d r a r a t t g e n o m prutande sätta ner priserna, utan att betänka, att köpmannen för att kunna tillmötesgå dessa anspråk, tvingas att lemna dåliga varor, såvida han ej själf skall förlora på köpet. Tusentals människor, äfven bland de s. k. bildade klasserna, hvilka man dock skulle tilltrott större omdömesförmåga, se ej så mycket på föremålets värde, utan blott pä dess prisbillighet. De tyckas ej förstå, att en god vara ej till billigt pris kan erhållas, och att man genom att betala ett högre pris, kan påräkna en vara med långt större hållbarhet. Vid förfalskning af väfnader användas tre olika sätt. För det första trådarnes uppblandande med sämre material; för det andra inblandas i själfva väfhaden ingredienser, som ej höra dit, t. ex. linnets förfalskning med bomull. Det kanske mest utbredda sättet är emellertid förfalskning med appretur, d. v. s. det yttre utseende, som man genom vissa tillsatser ger väfnaden. Det första slaget förfalskning, användandet af dåligt material, begår i de flesta fall ej fabrikanten själf, utan säljaren af råvarorna. Det fordras stor vana och skicklighet för att kunna skilja godt och dåligt material, emedan detta sistnämda till det yttre nästan fullständigt liknar det förra; dessutom förlorar äfven det bästa material vid olämplig behandling en stor del af sitt värde.
Utsk:s i afseende på denna punkt afgifna yttrande godkändes. 5:te punkten. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Utsk. bar sagt, att, i händelse den 3:dje punkten blefve afslagen af det Först. Utsk., så vore förevar:de fråga förfallen. Nu, då den 3:dje punkten af R. o. Ad. är afslagen, sä lärer man komma till samma slutföljd och så ledes denna votens-propos. böra förfalla. Hr Gr. o. Landtm, yttrade att R. o. Ad. torde finna, att, till följd af Ståndets i afseende på 3:dje punkten fattade beslut, den uti förcvarde punkt förekommande fråga om presternes utlagor hade förfallit jemte den derom föreslagna votens-propos. Ropades ja. 6:te punkten. Lades till handlingarne. 7:de punkten. Hr Carlheim Gyllenskölds vid Utsk:s mern. fogade reservation blef härvid, såvidt den afser 7:de punkten, uppläst på begäran af Hr von Hartmansdorff, som derefter yttrade: Pä grund af de utaf Hr Gyllensköld anförda skälen hemställer jag vördsamt, att R. o. Ad. måtte ogilla den föredragna votens propos: n. Hr Sandströmer, And. Peter: Det är visserligen i den till stöd för afslag å förevande voterings-propos. åberopade reservationen anfördt, att, då kungsgårdsbjelpen fullt motsvarade den åt njutna lindringen i bevillningen, sä skulle, genom båda delarnes upphörande, ingen inverkan på Statsregleringen komma alt inträffa hvarken till förminskning eller förökning; men det måste vara ostridigt att, derest denna inkomsttitel försvinner, det kommer att åtminstone så hilvida inverka på Statsregleringen, att beloppet åf de ordinarie inkomsterna förminskas, samt bevillningen deremot förökas med ett motsvarande belopp. — Att förevande fråga ej skulle inverka på statsregleringen, hvilket reservanten och den siste värde ledamoten påstått; kan jag således ej finna.
Att också kung Kristian ägde föga tilltro till Kurcks försäkringar om trohet och lydnad finner man af samtida handlingar; men han fruktade tillika smått den ansedde mannen och ville därför undvika öppen brytning med honom. Likväl hyste den förre hoppet att genom hot kunna invärka på honom, såsom vi t.ex. finna af ett bref af den 20 november 1521, då Gustaf Vasa redan höjt frihetsfanan i bygderna på båda sidor om Bottenhafvet. Konungen skrifver däri bl.a. följande: "Vi agte straxt med det allra törsta att gifva oss dit in i riket med ett mäktigt tal krigsfolk till häst och fot, alle vare vänner och trogne undersåtare till glädje och undsättning och därjämte tillbörligen näpsa och straffa alla, som sig emot oss uppsätta och ej vilja akta ära, ed, redlighet, eller vilja veta deras eget och deras barns och barnabarns bästa, välfärd och bestånd." Då brefvet kom Arvid Kurck tillhanda befann sig denne redan i öppen strid med kung Kristian och lifligt värksam för framgången af den sak, hvarför Gustaf Vasa kämpade. Gustaf Vasas fosterländska sträfvanden kröntes också efter många motigheter och umbäranden med framgång. Den 24 augusti 1521 utropades han å ett möte i Vadstena till riksföreståndare och kort därpå började han äfven egna vårt land en tanke på dess befrielse ur danskarnes förtryck. En tidigare beskickning till Åland misslyckades väl, motarbetad af Severin Norrbys öfverlägsna skaror, men icke desto mindre afsändes i september samma år en annan krigshär till fastalandet under befäl af Nils Arvidson. I mängd skyndade de mot det danska väldet afvogt sinnade finnarne till dennes bistånd, så att han redan i november trodde sig stark nog att angripa Åbo slott, som jämte Stockholm och Kalmar ansågs för en af rikets tre hufvudfästningar. Höfvidsman på Äbohus var denna tid junker Thomas Wolff, vanligen känd under namnet "junker Thomas" och liksom kung Kristian en grym och roflysten man, som gärna valde hvilka medel som hälst för genomdrifvandet af sina planer. Vi föra läsaren åter på ett besök till de katolska biskoparnes stamsäte, Kuustö fasta slott. Det är en sen vinterafton.
Det behöfves icke ens halfva denna vinst för ett år, för alt åstadkomma hela den summa, som detta företag skulle kosta. R. St. böra således, då denna tillgång ännu äro oanvänd, icke underlåta alt i sinom tid begagna den. Någre talare hafva ansett R. o. Ad. böra genast bevilja de 30,000 r:dr, som skola behöfvas till inköp af platsen. Jag är väl färdig att deruti instämma, om jag icke ansåge detta besluts fattande, nu genast, vara stridande emot 69 § Reg.F. Enär Utsk. icke föreslagit några medel i detta fall, så kan R. o. Ad., efter min tanka, icke eller besluta en sådan utgift; med mindre betänk, återremitteras. Jag tillstyrker derföre älerremiss, under yrkande, att SlalsUtsk. mätte tillse, att hela den summa, som för byggnaden erfordras, måtte varda anslagen. Hr Munck: För min del tog jag mig friheten begära återremis med förklarande, att 30,000 r:dr skulle beviljas, men ingalunda att hela penningebehofvet till casernbyggnadens fullbordande skulle nu genast anslås; men jag omfattar med beredvillighet det tillfälle jag nu har, att, sedan StatsUlsk:s Ordförande yttrat sig, förena mig med honom i det tillägg till mitt förslag, som han har afgifvit. Gr. Mörner, Carl Göran Detloff; Icke utan förundran har jag sett, alt StatsUtsk. funnit sig föranlåtit förklara, alt tillgång på medel saknas för ifrågavarande för en del af Sveriges försvarsverk så angelägna sak, under det att samma StatsUtsk. för icke länge sedan icke var i något bryderi för att finna medel till anläggande af ett nationalmuseum, som man icke visste huru det skulle komma att se ut, eller hvarest det skulle uppföras, och då de döda effecter, som voro i fråga att der inrymmas, för närvarande till större delen förvaras på K. Slottet, der de säkerligen utan olägenhet hade, i händelse af bristande medel, till den ifrågasatte byggnadens verkställande kunnat ännu någon tid förblifva.
Directionen i likhet med dess undersåtliga pligt, vid collision mellan Författa ningarne , vidtagit den åtgärd, att underställa Kongl. Majrts Nådiga pröfning, hvilkendera föreskrift borde stå tillbaka för den andra? Det är mycket troligt, att Kongl. Maj:t i sådant fall funnit nödvändigt, att minska och nedsätta arbetsplanen, och, om sådant blifvit iagttagit hade man först haft full anledning att såga, det man i framtiden ämnade förfara på samma säth Emedlertid visar Directionens förhållande nödvändigheten af starkare ansvar för öfverträdelse af de föreskrifter Riksens Ständer hädanefter om Götha Canal kunna utfärda. Har Directionen sammankallat Bolaget, och underställt detsamma, att antingen öka inbetalningar" ne, eller till Kongl. Majjts Nådiga pröfning öfverlemna, att i arbetsplanen göra den förändring, som omständigheterne påkallat? Ide många tryckta och mundtliga yttranden i detta ämne, som jag läst och afhört, saknar jag båda dessa Den 2 Junit, 20 åtgärder, och att de blifvit uteglömde, om de verkligen ägt rum, vågar jag betvifla. Men i sammanhang härmed begagnar jag tillfället att förklara, att då jag med Grefve von Platen delar glädjen, att som fri Svensk blott af Lagen kunna dömas, år det just derföre som jag ined Grefve von Platen instämmer i den önskan, att en Laglig undersökning må afgöra, om CanalDirectionen ägt sådana skål till de gjorde afvikelserne, som kunna dem rättfärdiga. Jag ifrar för denna undersökning; just emedan den frihet, som tillhör oss såsom Svenske Medborgare, förutsätter Lagens lika tillämpning för alla , emedan denna Lag icke endast afser mindre betydliga summor, emedan denna Lag ej befriar, för det afvikelserna skett i stor scala. Jag tror att erfarenheten visat, huru nödvändigt det är, att förebygga alla godtyckliga tilltag , och för detta ändamål yrkar jag ån en gång den begärda undersökningen. Och på det icke något hinder må för densamma läggas, måste, i min tanka, BancoUtskottets yttrande gillas. Jag slutar således med anhållan om bifall af Utskottets Betänkande i hela dess vidd. Åtskillige yttrade härtill deras bifall.
9 Påföring af Exercitie-Sqvadrons-medel 160: — S:r 200,496: 46. 11 Balans till påföljande äret: Credit. Utgift: Arrenden och onera af mötesplatser .. 743:22. 10. Mötespassevolans-ersättning för vakanta nummer 8,456: Löner och arfvoden samt provisioner . 19,902: 7. 2. S:r 121,187: 1. 4- Balans till påföljande året: Behållning och Fordringar . , . 99,938:26. 1. Härvid hafva Revisorerne icke funnit något att anmärka. Ofvan upptagna, vid 1841 års slut, befintliga tillgångar bestå af: Med attest styrkt behållning i Rikets Ständers Bank a . 400: samt förskotter 7,422:47. 3. hvilka, enligt Hufvudboken bifogad Balans-relation, blifvit under loppet af 1842 antingen ersatta eller redovisade. Tross-Passevolans-Kassan. De uti Kongl. Kammar-Rätten granskade Räkenskaperna, för år 184,0 utan och för 1841 med anmärkningar, framställa: Bebet. år 1840. år 1841. Balans från föregående året i Behållningar oell Fordringar 116,945:11. 4- I2*,95i:3o. 4. * — mmJLm, mmmmmmrnm Uppbörd: Kongl. Stats-Kontoret anordnat af dit influtna Trosspassevolans medel . Utgift: Balans till påföljande året:
Garnisonen är för svag uti en hufvudstad, som är gränsort och således en högst vigtig punkt; den är utom allt förhållande svag uti ett residens, der K. slottet föranleder lill en trägen vakthållning, och sorn för öfrigt genom en befolkning af 80,000 menniskor och genom sin topographiska belägenhet fordrar en vidsträckt och tröttsam tjenstgöring. För gardes-reg:tena skulle uppkomma en ganska svår ställning genom Utsk:s förslag, ty deras ekonomiska tillstånd tål icke att ytterligare försämras. Dessa gardes-regtten äro nu en prydnad för Svenska arméen. De kunna ställas bredvid alla utländska gardesreg:ten , och likväl äro de Svenska gardes-reg:tena de enda, som rekrytera sig endast genom värfning, då alla andra gardes-regtten uppställas genom urval ur liela arméen. Detta oaktadt äro våra gardes-reg:tec, såsom jag nämnt, en prydnad för arméen, för lnrfvudstaden och nationen, så väl i anseende till militärisk brukbarhet, soln anseende och fräjd. För deras compagni-chefef blir det omöjligt , att fortfarande genom värfning bibehålla deni i detta skick, om soldatens villkor än ytterligare försämras, hvilket vore en tydlig följd af Utsk:s förslag. Jag förenar mig derföre hell och hållet uti den åsigt, som Hr Mannerskantz framställt. Den ifrågavar. commenderingen af de indelta trupperna innebär för deni en verklig fördel, ty de vinna derigenom en eljest saknad öfning, sorn verkligen är det enda, som brister vår indelta aimée. Denna vunna öfning ersätter fullkomligt den dermed förenade kostnaden. Denna, så väl sorn besväret för allmogen, kan äfven minskas derigenom, att commenderingarna fortskaffa^ genom ångbåtar. Jag röstar alltså erno Utsk:s förslag och tillstyrker afslag derå. 304 J) c 11 20 Juni f. m. IIr T c r s meden, Gustaf Beinhold :
Maj:t, till förebyggande af den hungersnöd, dermed landet hotades, icke någon annan utväg, än att genom utfärdade kungörelser, dels förbjuda utförsel af spanmål, potates och bröd, dels medgifva afgiftsfri införsel af spannmål, fastän dessa, af nödvändigheten sålunda påkallade, beslut visserligen innefattade en tillfällig afvikelse från den antagna grundsatsen, alt de för en viss tiderymd fastställda bestämmelser i afseende på inoch utförsel af spanmål borde för handelns betryggande och uppmuntrande bibehållas. Kongl. Majit önskade likväl, att denna grundsats, såsom både rättsenlig och ur statsekonomisk synpunkt gagnelig, måtte för framtiden kunna upprätthållas; men såsom oeftergiflig! vilkor lör ett sådant författningarnes orubbliga bestånd och den enskilda spekulationens häraf beroende säkerhet, måste Kongl. Majit förutsätta, att, genom fullt tillräckliga medels anvisande, tillgångar blefvo af Rikets Ständer beredda för undsättnings-anstalter, hvilka voro tillfyllestgörande för behofven och kunde på ett lämpligare och ändamålsenligare sätt än hittills ordnas. Undsättningen efter felslagna skördar borde nemligen vara sådan, att, å ena sidan, de behöfvande dermed erhöllo verklig hjelp och, å den andra, staten ej äfventyrade att förlora hvad som i låneväg utlemnades. Med peuninge-undsättuingar voro emedlertid följande olägenheter förenade, nemligen: l:o verkställandet af dermed afsedda spanmålsuppköp, först efter det missväxten inträffat och då priserna redan voro höga, medförde dessa prisers ytterligare stegring; 2:o återbetalningen vore alltför betungande, helst härtill, efter sädesprisernas fall, måste användas en större qvantitet af jordbrukets produkter, än genom lånet kunnat bekommas; och 3:o de kontan - 4 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 314. ta medlen kunde af undsältningstagärne lätteligen begagnas för andra eller mindre angelägna behof, än deni, hvartill desamma varit afsedda. Dessa olägenheter undvekos åter, i fall undsättningen företrädesvis lemnades in natura, för hvilket ändamål Kongl.
Bancooch Lag-Ulskottcns Memorial N.o 6- Solidarisk Bank ma ej stiftas med mindre tecknings summa än a5o,ooo R.dr Silfver Specie; och ma. ej antalet af delegare med solidariskt ansvar un derstiga 5o. 24 <$*• 1 morn. är, till och med orden: ”honom godt synes," gilladt af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, och i det närmaste jemväl af Preste-Ståndet; hvaremot den följande perioden, om rättighet för borgenär att, after lagsökning å Direclionens Ledamöter, kunna undfå verkställighet af Utslaget emot de solidariska delegarne, utan serskild lagsökning, endast är af Borgare-Ståndet antagen. Hvad Preste-Slåndet i sammanhang härmed tillagt, är icke af något annat Stånd biträdt. 2 mom.j som blifvit uteslutet af Presteoch Bonde-Stånden, är deremot gilladt af Ridderskapet och Adelil samt Borgare-Ståndet; och det utgör, efter Utskottens förmenande, elt icke allenast rigtigt, utan äfven nödigt undantag från det första momentet, emedan om Banken kommer i concurs-lillstånd, och Direclionens Ledamöter således skiljas ifrån Bankens förvaltning, borgenären, enligt 11 §., ej har rätt att för fordringar i allmänhet vända sig emot Directionen, och således måste vara berättigad att directe utföra emot de solidariske delegarne, så vida ej dessa möjligen skulle kunna komma att gå alldeles frie. Utskotten hemställa, på grund häraf, alt ifrågavarande § måtte erhålla följande lydelse: Delegare i Solidarisk Bank, A elie-delegare likväl undantagnej ansvaraj med egendom och personer, för uppfyllande af alla Bankens förbindelser i sådan ordning, att derest, vid anställda ulmätnings-försök hos Direclionens Ledamöter, tillgång i lösören saknas för betalning af fordran, den någon hos Banken eger, borgenären är berättigad, för brislen, vända sig emot den eller da delegare honom godt synes.
Då alltså, i denna fråga, tvänne Stånd stannat emot tvänne i olika beslut, föreslår Utskottet följande voterings-proposition: 46:o. Den, som bifaller Utskottets förslag, att införsel-tullen å Lin, ohäckladt, bestämmes till i R:dr LM., voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, skall införsel-tullen å Lin, ohäckladt, anses vara bestämd till i R:dr 8 sk. LM.. Ljus, Talg-. Den af Utskottet föreslagna tull-bestämmelse härå är godkänd af samtlige Riks-Stånden; hvarjemte Borgare-Ståndet ansett denna artikel böra förbjudas lill införsel. Malm, rå och osmält, Jern Utskottet har härå föreslagit utförsel-tullen till 25 procent af tullvärdet; hvaremot denna lull blifvit fastställd af Ridderskapet och Adeln till 4 28 Bevillnings-Ulskotlets Memorial IV-o ,fg. R:dr pr SkU samt af Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden till 5o procent af tullvärdet; hvarjemte Presteoch Borgare-Stånden ansett denna artikel böra förbjudas till utförsel. I anledning häraf lärer votering böra anställas öfver följande proposition: 47:o. Den, som vill, att, på sätt Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden beslutat, utförsel-tullen å Malm, rå och osmält, Jern-, må bestämmas till 5o proc. af värdet, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, kommer denna tull att, i enlighet med Ridderskapets och Adelns beslut, fasställas till 4 B:dr per SkU. Malm, rå och osmält, alla andra slag ej nämnde. Utskottets förslag, att utförsel-tullen härå skulle bestämmas lill 5o procent af tullvärdet, är godkändt af samtlige Riks-Stånden; hvarjemte Borgare-Ståndet ansett denna artikel böra förbjudas till utförsel.
Med anledning häraf, och då samtlige för lånet hos Discont-Verket ansvarige personer äro utan tillgångar, samt sökanden Brunbergj numera 80 år gammal och ulan förmåga att kunna något genom arbete förtjena, stannat uti sin förbindelse till Discont-Verket, icke såsom en följd af någon skuldsättning, för egen del, utan för att afböja andra personers fullkomliga undergång, anser Utskotlet sig, i enlighet med hvad Banco-Discont-Directionen: äfven tillstyrkt, böra hemställa, att återstående räntebeloppe-t, 91 R:dr 44 sk. 10 r., för ifrågavarande af Hofslagaren O. Burgman upptagne, men af sökanden Brunberg till capitalet fullt betaldte, lån må få eftergifvas och utur Räkenskaperne afskrifvas.. Slockholm, dén 8 October 1840. TRYCKT HOS J. A. WALLDÉN, 18 40. Banco-Utskottets Memorial N.o 1o8j Utlåtande iV.O log. \ N:o 108. Ank. till Exp. Utsk. den 21 Oct., kl. 1 e. m. Memorial i anledning af Hedervärda Bonde-Ståndets återremiss å Utskottets under N:o 82 ajlåtna Betänkande. Enligt från Hedervärda Bonde-Ståndet ankommet Protocolls-utdrag, är, på grund af de inom samma Riks-Stånd gjorda anmärkningar, Aterremitteradt Utskottets under N:o 82 aflåtna Betänkande, i anledning af Riksdags-fullmägtigen G. B. Apelqvists motion, angående nedsättning i räntan meden procent å alla lån, som från Rikets Ständers Bank eller de derunder lydande LåneContoiren utgifvas; men som ifrågavarande Betänkande blifvit af öfriga 3:ne Riks-Stånd bifallet, så finner Utskottet den erhållna återremissen icke kunna tili någon vidare åtgärd föranleda. Stockholm den 20 October 1840. Ank. till Exp. Utsk. den d. 27 Oct.j kl. 2 e. m.
DepartementsChefen: Lön Taffelpenningar Departementets Expedition : Expeditiöns-Chefen Öfrige Embetsoch Tjenstemän Kammar-Collegium . 4,500: 2,500: . 5,000: . 12,024: 52.— Slats-Contorel med Kr o noMaga s in er ne samt Vägslaterne i Fahlun och Avesta . Chartce-Sigillalai-Verhel: Löningar * . 5,516: Chartse-Sigillataj-omkostnader, Förslagsanslag 70,000: Myntoch Conlro/l-Verken: Löningar 7,428: 16. — Till Myntets drift och underhåll 8,000: Omkostnader för Controll-Verket, För - slags-anslag 2,500: — *— Kammar-Rätten öfverIntendents-Embetet Post-Verket (kontanta anslaget på förslag att af Post medlen direkte utgå) TullVerket (Förslags-anslag att af Tullmedlen direkte utgå Jägeri-Staten Ekogsplanlerings-Cassan: Ersättning för Hemmans-Itäntor och Arrenden m. m Förslags-anslag Lyshållning med flere utgifter för Kronans publike hus i Slockholm, Förslags-anslag Byggnader och Reparationer i Stockholm, Reservations anslag Mi. S p n m å 1. Indelt på förslag. Oindelt. Summa. Summa Banko. Mått. Värde ii 6 K:dr Tunna n. Mått j Värde förslagsvis å 6 K:dr TunnanMått. Värde. Städers friheter, Förslags-anslag ii.. Transportkostnad för Stats-Verkets Bergs-effekter, Förslags-anslag Remisslage, Förslags-anslag ; Observationsoch Uppbörds-proceilter, Förslags-anslag Mantdlsskrifnings-provision, Förslags-anslag Tionde-profvare . Restitiilioner, Förslags-anslag . Reseoch Tractaments-penningar, Förslags-anslag Skrifmaterialier oéh Expenser samt Ved och Ljus, Förslags-anslag Extra Utgifter Kongl. Theatern , Indelta Räntor. Penningar.
I alla lifsens dagar hade tillvaron smulat sönder sig, bara man sökt gripa om den litet kraftigt som blodfullt ungt folk. Blifvit till något smått fnaskigt – oäkta. – Så var lusten borta ... Saken tog emellertid upp sig, när hon bestämde resan på allvar. Då fick man en ton af aktning – som om hon redan tillhört detta okända, ovanliga, hvilket alltid har respekt med sig ... Herre Gud ja ... så naivt, så utslitet man såg på saker och ting hemma i familjen! Och ändå sutto de där och målade lönligen ut för sig allt det guld, hon skulle komma åt härute! Ja ha. Hon slöt ögonen. Den där tröttheten i hjärnan – hvad hon sträfvat emot den. Folk trodde alltid, därför att hon var så liflig ... åhja – det var ofta nog forceradt. Det var något hon ville ... en strid mellan instinkt och vilja. Hade varit för mycket kultur i släkten. Hon hade väl fått i blodet, hon ock, den där moderna ärftliga tröttheten ... genom modern kom litet nytt in men ... Det gnatet och gnället för pengar – fast man satt där med sina vissa inkomster Som hon nu skådade tillbaka formade det en stor svart slagskugga öfver hennes lif, skymde allt annat, tog skepnad af magra, krökta jättehänder, darrande af lystnad ... fy! – Hjälptes emellertid icke; ingen uppkomlingsfamilj kunde så vrida och vända på slantarna, så förstå att göra lifvet surt af fruktan för att skatten icke skulle räcka till – som denna gamla släkt med sitt inbitna förakt för ... Nej Louise Niefelt, du har blifvit en gammal skarp mamsell. Hon såg bort mot gardinen och missis Smiths lilla svarfvade rygg och sträckte så i hemlig fröjd upp båda sina armar. – Nu vill jag blifva ung – ung – à propos – hon tryckte hastigt på bröstet för att känna om skinnpungen hängde kvar om halsen. Så godt om mynt som nu hade hon aldrig haft. Det gaf något egendomligt sorglöst, fritt åt tankarna. Hon fick en oemotståndlig lust att räkna sedlarna, knäppte upp klädningen men erinrade sig i tid risken, om någon komme, och lät det vara.