Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Direktionen eller ordres ställd förbindelse, betalbar efter sex månaders uppsägning samt åtföljd af bypothek, bestående af mynladt eller kontrolleradt guld eller silfver, eller publika papper, beräknade till det värde, hvartill de i Rikets Ständers Bank belånas, eller inteckningar inom 1830 års taxerings-värde i fastighet å landet och sjelfegande stadsjord, eller inom två tredjedelar af brandförsäkrings-värdet å fastighet i stad. Säkerheten pröfvas och godkännes af delegarne jemte ett af Fullmäktige utsedt ombud; och skola förbindelserna med åtföljande bypothek, antingen i länets Landtränteri eller å säkert ställe i stad, der Direktionen har sitt säte, förvaras i kassakista, hvartill Direktionen och ett af Fullmäktige utsedt ombud hafva hvar sin nyckel. b) Försträckning från Riks-banken meddelas på en tid af högst tio år, till belopp motsvarande den del af tecknings-summan, hvarför säkerhet blifvit ställd; dock icke någon Filial-bank, sorn skall ersätta Banko-Utskottets Utlåtande, M 4!?. upphörd Privatbank tili högre summa, eller der flera Filial-banker skola ersatta en Privat-bank till sammanräknadt högre summa, än som motsvarar det medeltal af utelöpande sedlar, efter afdrag af behållningen i Riksmynt, hvartill den Privat-banks sedelutgifning, som skall ersättas, uppgått under de tre år, hvilka förflutit näst före den lid, då sådan Privat-bank bordt göra underdånig anhållan om förlängd oktroj, samt icke någon annan Filial-bank till högre summa än 800,000 R:dr Banko. c) Å försträckningens hela belopp afgifver Filial-banken, genom dess Direktion, en till Riks-banken eller ordres ställd förbindelse, uti hvilken, till Riks-bankens säkerhet för samma försträckning, Direktionen pantförskrifver till enahanda belopp de förbindelser med hypothek, Filial-bankens delegare aflemnat, samt jemväl underkastar sig alla de vilkor och förbehåll, som blifvit fästade vid rättigheten för Filial-bank att försträckning hos Riks-banken begagna. d)
St. icke hafva beslutande rätt; så att R. o. Ad. torde böra fästa Utsk.-s uppmärksamhet derpå, att votens-propos. må erhålla följande lydelse: den som anser anslaget för cavallenoch artilleri-hästars remontering, skoning m. m. böra nedsättas till 28,000 r:dr, voterar ja; den det ej vill, nej; vinner nej, kommer samma anslag att uppföras till enahanda belopp som för närvar., eller 30,675 r:dr 32 sk. b:co. Jag får således vördsamt anhålla om propos. på återremiss. Frih. Cederström: Jag har svårt att förstå, huru Hr Rosenblad kunnat komma till den slutföljd, han nyss framställt. Utsk:s beräkning af anslaget härrör från beräkningen af det antal hästar, som Utsk. i 14 punkten i dess förra betänk, föreslagit till indragning, och Utsk. har rätteligen här yttrat, att dess hemställan om nedsättning af anslaget för cavallenoch artilleri-hästars remontering, skoning m. m., skett med afseende på den föreslagna indragningen af hästar vid Lifgardet till häst och Kronprinsens husa: reg:te. När denna fråga om indragning af hästar förfaller, så följer af sig sjelf, att frågan om anslagets nedsättande till 28,000 r:dr icke existerar. Den har uppkommit ensamt genom den föreslagna indragningen af hästar vid förenämnda 2:ne reg:- ten, och nu passar det sig dessutom så, att det är i afseende på denna indragning af hästar, som 2 Stånd stannat emot 2, men icke i afseende på anslaget; ty derom hafva 2 Stånd beslutat det förra anslagets bibehållande, BorgareSt. beslutat 28,000 och BondeSt:s beslut förfallit. Hr Rosenblad: Om jag missförstod Frih. Cederströms verkligen tydliga ord, så var det endast derför att jag hade det förtoende till hans grundlagskännedom, att jag icke trodde att han kunde bestrida en slutsats, som verkligen efter Den 16 September e. m. 4*7 vår nu gällande grundlag är obestridlig. Lika med Frih.
Rå emellertid en ny allmän iöne-reglering för rikets elementarläroverk lärer förestå, hafva Revisorerne trott sig endast böra det befunna förhållandet anmäla. § 7. Uti det å samma hufvudtitel uppförda anslag till Akademien för de fria konsterna, 16,333 R:dr 16 sk., ingår en förslagsvis beräknad summa af 2,000 R:dr Hamb. Banko efter 128 sk. kurs. Denna sednare summa, som är afsedd till pensioner åt konstnärer för företagande af utrikes resor, samt under revisions-åren varit disponerad åt 4 pensionärer med 500 R:dr Hamb. Banko till dem hvardera, har, såsom beroende af kursförhållandena, erhållit egenskap af förslagsanslag. Vid deri stadga, myntvärdet numera vunnit, kan likväl kursdifferensen icke blifva af någon betydenhet, och, enligt hvad räkenskaperna utvisa, har den under revisions-åren utgjort endast 1 R:dr 14 sk. 6 rst. det förra och 12 R:dr 40 sk. 10 rst. det sednare året, hvilka belopp, såsom kursvinst, kommit Riksgälds-kontoret tillgodo. Af sådan anledning och då förslags-anslag, ,så vidt sådant utan olägenhet kan ske, böra undvikas, hemställa Revisorerne, att vid nästa riks-stats uppgörande förslags-egenskapen, som tillhör en del af ifrågavarande anslag, må borttagas och hela anslaget i Svenskt mynt utföras. §• 8. Vidare hafva Revisorerne funnit, att de besparingar, som under revisions-åren uppstått , å det på 8;de hufvudtiteln uppförda anslag till resestipendier samt läroböckers och lärda verks utgifvande, blifvit till följande år reserverade. Detta anslag har således betraktats såsom reservations-anslag, ehuru det, enligt riks-staten, icke äger denna egenskap. Revisorerne måste derföre anmärka, att icke, såsom förhållandet är med alla de anslag, som sakna för - slagselior reservations-anslags egenskap, de å ifrågavarande anslag uppkomna besparingar ingått bland nyssnämnde hufvudtitels allmänna besparingar.
Qvantitet för Tu il berak ningen. 1 skålp. 1 skålp. Caffe-surrogat användbara brända 1 1 H 1 1 1 skålp. skålp. skölp, skålp. skålp. skålp. skålp. 1 skålp. 1 skålp. skölp, skölp. skölp. skålp. skålp. skålp. skålp. skölp. t i! förse Istull Riksmynt. R:dr löre. Camelhår; hänföres under Hår. Cantarider; hänföres under Apotheksvaror. Cantiller; se Gulddragareoch Snörmakare arbeten. Carmin; hänföres under Färger, ej specificerade. Carott; se Tobak. Cassia fistula; hänföres under Apot heksvaror. Chagrin-skinn; hänföres under Hudar och skinn. Champignoner; hänföras under Svampar, ätbara. Cheniller; hänföras under Gulddragareoch Snörmakare-arbeten. Chlorsyradt Kali; hänföres under Salt, medicinskt. Chromsyradt Kali; hänföres under färger, ej specificerade. Chrystall-arbeten; hänföras under Glas, ej specificerade. Chrystalli Tatari; se Vinsten. Förslag lill Tull-taxa. 491 Cider, tullbehaiidlas lika med Vin. Cimcnt Citroner Citronsaft Citronsalt, eller Crystalliccrad Citronsyra Citronskal, torra Cobolt-malm oell metall Coeffurer Confilurer Conseroer, i hermetiskt slutna eller lufttäta kärl förvarade ätbara varor Coratter, äkta oarbetade arbetade, oinfattade infattade med Guld eller Silfver, vägas med infattningen och fört ullas såsom den} infattade med andra ämnen tullbehaiidlas såsom Bijouteri-arbeten. Carlander Corinter . Cubeber Dadlar Deg/ar, hänföras till Redskap och Machinerier. Dekorationer, Platåer med tillbehör, äfvensom Ornamenter, ej specificerade, tullbehandlas lika med det ämne, arbetad!, hvaraf de hufvudsakligen bestå.
Kap, 4 § angående underrättelse för tappande part om liden för anmälan af missnöje med utslag öfver invändning i rättegång — Bg. 271. 7 1 61 b. 29 Sept. b. 30 Sept. b. 30 Sept. b. 30 Sept. 139 64 » angående upphäfvande af det i 17 Kap. 7 § stadgade förbud för tvistande att begagna sig af eget folks vittnesmål — A. 38 R, Rättegångsbalken, angående upphäfvande af 17 Ivap. 29 § . » om ändrad lydelse af 17 Kap. 29 §, i frågan om verkan af vittnes utsago » angående upphäfvande af sista mom. i 17 Kap. 37 § .. » om ändring af 24 Kap. 5 §, angående viss tid för afkunnande af dom i Rådstufvurätt » om ändring af 25 Kap. 5 §. » om upphäfvande af sista mom. i 30 Kap. 9 § angående tiden för fullföljd af talan hos Kongl. Maj:t i vexeloch sjörättssak Rönneå, om statsbidrag till beslutad brobyggnad vid staden Engelholm öfver Rörviksundet, angående brobyggnad öfver, se Åsnen. s. Sakramental-lagen, om upphäfvande af Kongl. Förordningen den 7 Mars 1855, se Missgerningsbalken. Sala, om bidrag till uppförande af läroverksbyggnad Sala-bergslag, om ersättning till, för dess förlust genom skatteförenklingens tillämpning på de af Salbergs län anslagne räntor till CO I-PJ lil 3 !L»! po VT Z p 5 o fr CU 05 ct> N:o Sid. Riks-Ståndens Beslut. Ridd. o. Adeln. 40 36 10 b. 8 Juli Se 141 28 Se Stats 139 F25 99 110 Se Se PresteBorgareståndet. Ståndet. b. 8 Juli Straff 1 bidrag till Åttonde Sjette Bonde Ständet. co c! s»r o 2 o - CO 5. • dq* ICJ uo a N:o b. 8 Juli agen. b 8 Juli brobygg nader.
Bergs-Collegierne tillstyrkt, hafva Riksens Ständer alltså bifallit, ej allenast att ders Innehafvarne af de inom 2 mil.från Andrarums Bruk belägne Kronooch Krono-Skatte-Hemman hittills å— liggande skyldighet, att hålla Bruksegaren tillhanda hvad de af sine Skogar, utöfver eget behof, hafva att afyttra, må från nästa års början upphöra, utan ock att de andelar af Kronoparkerne Maglehems-Ohra och de Dödas Lott, hvilka, efter Rågångs-tvisterries slut, och sedan dr, om dispositionsrätten af derå verkställde odlingar och intagor, anhängige frågor blifvit afgjorde, kunna af E. K. M. och Kronan disponeras, må åt Bruksegaren, såsom ersättning för saknaden af nämnde köperätt, samt till nödigt understöd för Bruksrörelsen, upplåtas, dock med villkor, att Bruksegaren för detta, i anseende till ofvananförde orsaker, nu först ordentligen rnedgifne begagnande af Maglehems-Ohra och de Dödas .Lott, skall erlägga en skälig recognitions-afgift, derest han icke heldre skulle åstunda, att, genom Skatteköp, uppå de för orten i allmänhet * gällande grunder, egande-rätten dertill sig för£lk*r}£ till IZtki-Jjt. JV«/» 1^23. ^ i 33* Underdåniga Skrifvelse. värfva, samt med förbindelse i bägge fallen, atl alltid underhålla Alunverket i dess närvarande skick, så att Stats-Verket må kunna i Tionde deraf påräkna minst 3o Tunnor årligen; och få hos E. K. M. Riksens Ständer i underdånighet anhålla, att de åtgärder, som böra föregå omförraälde öfverlåtelse, kunde i möjligaste måtto fortskyndas. Beträffande åter Sönnarslöfs-Ohra, anse Riksens Ständer densamma böra till E. K. M:ts och Kronans disposition återfalla, i den mån sådant med kringliggande Hemmans - åboers rätt till
Icke 135,000 r:dr, utan 60,000 r:dr äro uppgifne såsom årligen erforderlige för att komplettera reserv-förrådet, och behofvet att åter komplettera detta förråd lärer väl icke kunna sättas i fråga eller förnekas, i fall R. St. bevilja, att det nuvarande får begagnas till alt förse beväringsskyldige med beklädnad och utredning. Vidare anmärkes: då genom anslaget för uppköp af saltpeter, en fond af 600,000 r:dr blifvit samlad Under 6 års 58 Den 30 November, f. m. tid, från och med år 1838, har averkningen af saltpeter inom riket nedgått från öfver 30,000 Lfä till 14,000, hvarigenom besparingen uppkommit. Sedan år 1843 har näringen åter något stigit, så att den förlidet år uppgick till 18,000 Lti. Skulle nu tillverkningen sliga lill samma höjd, som år 1835, nemi. till 34,000 Lii, så fordrades för att inlösa saltpetern (å 6 sk. Q) en summa af 200,833 r:dr 16 sk. eller 12,833 r:dr 16 sk. utöfver det årliga statsanslaget, oberäknadt de vanliga årsomkostnader, hvilka i medeltal uppgå till 27,329 r:dr 20 sk. 10 rist. Jag kan ej annat än på det kraftigaste yrka fortfarande af det nuvarande anslaget, helst krutbrukens behof af saltpeter uppgår till omkring 28.000 LU årligen, och hvad som deraf icke inom landet tillverkas, måste tillsvidare utifrån anskaffas. Vidare förmäler Hr Gr.: af den K. proposm inhemtar man, alt en besparing af 72,000 r:dr å anslaget för aromens lifmuuderingar ägt rum, och nödgas man härvid anmärka, alt det för roteringsskyldige blifvit tillfredsställande, om de i följe deraf kommit i åtnjutande af den nedsättning i deras andel af beklädnadskostnaden, hvartill kronans besparda andel lemnar tillfälle alt tro hafva varit en möjlighet.
Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Ihre', Statsråden: Friherre Stael von Holstein, Munthe , Friherre Pejron, Silfverstolpe , IVvern, Friherre Gjllengranat, Faxe, Fåhreeus. Departements-chefen, Statsrådet Friherre Gjllengranat anmälte och föredrog i underdånighet: l:o Ett af Departements-chefen, på Kongl. Maj:ts nådiga befallning, uppgjordt, enligt protokollet för den 18 sistl. Maj, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäldt samt vid detta protokoll bilagdt förslag till fullkomligare ordnande af försvarsverket till sjös, i sammanhang hvarmed och sedan Kongl. Maj:t i nåder behagat förklara Sig vilja, jemte pröfningen af detta förslag, taga i nådigt öfvervägande, huru och på hvad sätt verkställighet må deråt beredas, Departements-chefen, af sådan anledning, nu i underdånighet anförde, att den nybyggnad och förändring, som i händelse af nådigt bifall till förevarande förslag, ifrågakommer, endast successivt kunde Bil. N:o 2 till Kongl. Maj:ts Prop, 1847, Haft. 1. 1 2 sättas i verket, dels emedan alla de erforderliga arbetena icke kunna medhinnas annorlunda, än genom fördelning pä en längre lidsföljtl, dels derföre, alt det icke vore troligt, att rikets tillgängar skulle medgifva anslående på en gång af de för dessa arbeten erforderliga betydliga summor. Utgående från denna synpunkt, ansåg Deparlements-chefen uppbyggnad af ångskepp och ångfregatter till en början ej böra ifrågakomma, helst systemet för ångans användande såsom auxiliärkraft ännu icke vore genom erfarenhet tillräckligt pröfvadt, samt kostnaden för nämnde slags fartyg för närvarande svårligen med någon säkerhet kunde beräknas, då de fleste nu befmteliga linieskepp genom förändring torde kunna användas för utförande af förslaget i förevarande afseende. Likaledes ansåg
Vid sednaste Riksmöte beslöt Ridderskapet och Adeln anmoda Direktionen att gå i författning om öfverenskommelse med någon utmärkt konstnär angående förfärdigande af Konung Gustaf 11 Adolfs bröstbild i öfvernaturlig storlek, för att uppställas i Riddarhussalen under Wasa-vapnet, dervid Direktionen borde tillse, att bilden, som skulle gjutas i bronz, finge plats i den fördelaktigaste dager som möjligt; och skulle Landtmarskalken. Friherre Ribbings byst, som innehade den för ifrågavarande bröstbild bestämda platsen, förflyttas lill Ridderskapet och Adelns klubboch samtalsrum, der afbildningar utaf öfrigo Herrar Landtmarskalkar förvaras. Till efterkommande af detta beslut har Direktionen med professoren C. G. Qvarnström trällät aftal om bröstbildens modellering och gjutning i bronz jemte ciselering för en summa af Tre tusen Rdr Rmt i ett för allt. Under loppet af innevarande år levererades bysten, som blifvit gjuten i Köpenhamn, här å Riddarhuset, och sedan en marmorpiedestal åt densamma, i enlighet med af professor Qvarnström uppgjord ritning, blifvit hos Stenluiggbren Hollman beställd för ett pris af 600 Rdr Rmt och af honom levererats, har den store Konungens bild blifvit uppställd å den bestämda platsen under Wasa-skölden i Riddarhussalen. Landtmarskalken Friiierre Ribbings byst, hvartill en ny, till den förändrade lokalen mera passande piedestal af marmor blifvit anskaffad, har förflyttats och uppställts uti 36 det större af klubboch samtalsrummen. Sammanlagda kostnaden för bröstbilden jemte de båda piedestalerna har uppgått till 3,773 Rdr, hvilket belopp, i enlighet med Ridderskapet och Adelns vid beslutets fattande meddelade föreskrift, anordnats från Riddarhus-Reparations-fonden. § 13. Sedan Ridderskapet och Adeln vid förra Riksdagen beslutat, att, till minne af Ståndets dåvarande Landtmarskalk, H. Exc.
För öfrigt tror jag äfven, alt eLt förbud skulle skada indviden och endast gagna hästhandlaren. 348 Den 19 December f. m. Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie: I anledning af Grefve von Fersens anmärkning anser jag mig skyldig upplysa att det var jag och ej Friherre Toll, som yrkade förbud emot Danska hästars införande, och det af orsak att erfarenheten visat, att de fleste Danska hästar äro dåliga, och att den i sednare åren gångbara sjukdomen Lungröta blifvit införd i Landet genom Danska hästar. Att åt Tullbetjeningens urskiljande öfverlemna, hvilka hästar, i anseende till god beskaffenhet, fingo införas, anser jag olämpligt, enär knappast alla CavalleriOfficerare kunna bedöma, om en häst är hvad man kallar fullblodig. Jag tror äfven att, om man vill hafva Svenska Stuterierne i skick, måste införandet af Danska hästar ej tillåtas. Fortfarandet deraf, på sätt hitintills skett, är, i min tanka, ett oöfvervinnerligt hinder för Svenska bästafvelns uppkomst och förbättrande. Grefve von Fersen: I anledning af hvad Herr Grefve De la Gardie yttrat om den sjukdom, sorn, under namn af Lungröta, varit gångbar bland våra hästar, och som förmodas vara införd från Danmark, vill jag blott nämna, att äfven i Meklenburg herrskat en hästsjukdom, som anses vara ett slags Engelsk sjuka. Om sjukdomar skulle tagas i beräkning, borde således äfven förbjudas hästars införande från Meklenburg, hvilket land likväl är, af de oss närmast Den 19 December f. m. 349 ! belägna, det som uppföder de bästa hästarne. Jag medger gerna, alt Danska hästarne i allmänhet äro dåliga, men frångår ej att, då äfven i vissa delar af Danmark finnas lika goda och kanske bättre hästar än hos oss, det vore olämpligt förbjuda hästars införande från Danska Staterne. Herr Hjerta, Gustaf idolph: Jag kan ej instämma med Herr Grefve De la Gardie, i afseende å förbud mot Danska hästars införande, och anser ett partielt förbud emot dåliga Danska hästar ej möjligt att controllera.
Yttranden, i anledning af besluten, angående TuUlaxe-underrättelserna.. Godkändes. S. D. Föredrogos ånyo Stats-UIskottets Utlåtanden: N:o 145, i anledning af vackt motion om ändring i 1 773 års skattlägg nings—ni('thod för Westeroch Norrbottens län. Godkändes. N:o 14 6, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Dess och Rikets Kammar-kollegii berättelse, angående kungs-gårdars och öfriga krono-lägenhelers förvaltning ifrån Oktober månad 1853, tili September 1856. Lades lill handlingarne; och N:o 14 7, i anledning af Kongl. Maj-.ts Nådiga Remiss å Dess och Rikets Kammar-kollegii berättelse om Sala sillververks ränte-ersättnings-fond för redogörelse-tiden från den 1 November 1852 lili samma'dag 1854. (ståndet lät bero vid de i della Memorial upplysningsvis lemnade till kännagifvanderr. Frän Hederv. Bonde-Ständet. t'»*• ** « S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskotlets på bordet hvilande Utlåtande ' N:o 136, angående reglering al utgifterna under Riks-statens Sjunde Hufvud-tilel, dervid Ståndet fattade följande beslut. Uti livad Utskottet föreslagit i aflöning för här nedan antecknade embets och tjenstemän gjordes nedsättningar till efterskrifne belopp: Departements-chefens i Finans-departementet lill 13,500 R:dr; Expeditions-chefens 5,000 R.dr; 2:ne Expeditions-sekreterares, hvardera 3,500 R:dr; 3 Protokolls-sekreterares, hvardera 3,000 R:dr, samt Registratorns likaledes 3,000 R:dr; Kammar-kollegium: Presidentens 7,500 R:dr; tre de äldste Kammar-rådens, hvardera 4,500
Märtha sig ned att berätta huruledes Elfridas vansinne i början yttrade sig, huru hon endast gaf sig tillfreds när hon slapp att höra och se, hur »unga grefven» sörjde för allt detta, men var glad för så mycket annat, hur »gamla Grefven eller Excellencen» lät viga sig vid Lena, och gaf henne godset – der hon förut varit som underhafvande i all sin tid – att rusta med till död-dagar; hur Lena nu således var »en Grefvinna på sitt eget vis», uppblåst och högfärdig, och som blott hade en vurm, en ära, en glädje i lifvet, och det var icke ... sin son, utan att dricka kaffe, hafva många pigor, och väcka Länsmanskans afund; vidare: hur unga grefven låtit sälja allt öfverflödigt och flytta upp Elfrida till Stockholm, för att sjelf kunna tillse att hon blef väl skött; huru detta allt tillgått; och nu visste Märtha icke mera att förtälja. »Huru länge har jag legat så här?» frågade Elfrida, sedan hon under fullkomlig tystnad afhört Märtha, äfven när denna talade om hennes »vansinne.» »Nitton månader och några dagar!» svarade Märtha. »Månader!» utropade Elfrida, »år .. vill du väl säga.» »Nej, nej!» vidhöll Märtha, och Elfrida sade: »O! jag hade hoppats det! Jag har så mycket lidit, jag har så mycket kännt och tänkt, stridt och dukat under, stridt och behållit segern, och under allt detta har tiden dock stått stilla! Förfärligt! Nitton månader! Ett år och ett halft! Han är då ännu en gosse, och jag! icke sjuttio år ... icke sextio, icke ens fyratio!. Och ändå har jag lefvat öfver ett sekel, ty jag har öfverlefvat förlusten af allt ... allt utom minnet, det tomma, det ödsliga, i hvilket verkligheter dansa om med fantomer, så att jag knappt förmår skilja dem.» (»Ack, hon vurmar litet ännu!» – tänkte Märtha.)
N:o 4 utvisar, att vårt behof af Utländsk Spannmål blifvit tid efter annan rniridskadt; men den upplyser tillika, att icke desto mindre stora penninge-sutnmor för denna vara gått utur Riket; och det är ej obekant, att under det att brist på afsättning i vissa landsorter stundom yppats, hvarigenom spannmåls-priserne blifvit under varans rätta värde nedtvingade, tillgången i andra landskap 4;Je JS. N:o 103, 104. tit Den 20 Juni. skap blifvit befordrad genom införsel fran frami mande orter. Svenske jordbrukaren har alt strida med dryga utlagor, hög penninge-renta och ett hardt luftstrek. Han katt derföre icke producera sin spannmål till samma pris, sorn d-enna artikel vanligen har i Länderna pä södra och östra sidorna orri Östersjön, der possessionerne äro större och avancen således ligger egentligen i försäljningens quantitet, der antalet af Städer och fabriks-inrättningar icke står i rigtigt förhållande till jordbruks-näringens vidd, och der Spannmålen utgör Landets nästan enda export, samt det enda jordägaren har att vända i penningar. £ andra Länder, der den inte Spannmåls-consumtionen är stark, der äro ock Spannmålspriserna icke lägre än hos oss, oaktadt deras jordbrukare, i jemförelse med våra, äro gynnade af ett blidare luftstrek, längre arbetstid, mindre produetions-kostfiad, lättare afsättning, ymnig penningetillgång till lägre renta och ändtligen genom lindrigare utlagor.
Försvunna, förklingade, liksom de glada visor, till hvilka hon förut tycktes nä- stan af sig sjelf finna orden och melodierna. Hvad hon nu gnolar för sig sjelf äro entoniga, osammanhängande visor, som ej med en ton erinra om det, som fordom qvälde fram öfver blI r \ I U I I M UIN Annonser mottagas spalt, petitrad ( Nå, ni kommer nog ofta att få höra det, ty den stackars varelsen sitter iu timtals, ja, dagen lång på trappan, som leder till cr våning. Från denna plats låter hon ej aflägsna sig vare sig med godo eller ondo; der intager hon sina tarfiiga mål, hvilka mest bestå af blott ett par iudiska fikon; der kurar hon ofta med höljdt anlete, när hennes muntra lynne — något, som på det hela taget, sällan sker — viker för en djup melankoli, då hon ej har sinne och ögon för någonting i verlden. Detta tillstånd är dock, som sagdt, sällsynt hos henne, ty för det mesta ser man henne munter och benägen för alla lustigheter. Och nu vill jag till sist kortligen berätta om den största och sorgligaste gåtan i detta förstörda andelif, hvilken gör mig ondt, så snart jag ser den framför mig: den blinda förkärlek den stackars varelsen har för allt, som sammanhänger med soldatlifvet. Ej så, som om hon på något sätt haft att skaffa med gemenskapen, gud bevars! Jag skulle ej vilja råda någon att komma henne för nära, och det går cn sägen, enligt hvilken en, som bara vågat vidröra hennes kläder, måste till minne deraf i sitt anlete bära spåren af ett ganska lifligt sjelfförsvar från flickans sida; men i dess ställe visar hon den tillfällige kommendanten öfver suldatafdelningen sin böjelse med en öppenhet, som i betraktande af hennes tillbakadragenhet eljes är underlig nog att åse. All hennes tanke och känsla har uppenbarligen fixerat sig i det enda begreppet, att den kommenderande officeren må vara hennes kä- raste, likgiltigt om han är ung, gammal, ful eller vacker, om han bemöter henne vänligt eller rått, för henne kommer allt detta på ett ut.