Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad således först beträffar metall-fyndigheter, så har erfarenheten visat, att denna rättighet verksamt uppmanat till uppsökande och bearbetande af malmoch mineral-streck, deraf utan tvifvel flere skulle förblifvit obegagnade, om det ensamt fått bero på jordegarens håg och omtanke att dem upptaga, samt att inmutarens skyldighet att fynden undersöka och der årlig brytning verkställa ej sällan gifvit anledning till nya upptäckter, genom hvilka den för flera orter högst vigtiga bergsoch bruks-rörelsen erhållit sin nuvarande utveckling. Det kunde också vara att befara, alt denna utveckling allt för mycket komme att hämmas, om det lemnades åt jordegaren ensamt att göra tillgänglige de mallner, sorn på hans mark finnas, och följaktligen genom deras fördyrande, lägga hinder i vägen för bruksrörelsens gång. Detsamma torde äfven kunna sägas om de i det nådigst meddelade förslaget till inmutning medgifne mineralier: Svafvelkis, Blyertz och Stenkol. Utskotten anse således ej något vara att erinra emot bibehållande af inmutningsrätten till de i 1 g af berörde förslag uppräknade fyndigheler. I afseende åtet å en del andra mineralier förekommer, att Högste Domstolen tillstyrkt, att till sådane föremål, som få inmutas, måtte, jemte de i nämnde nådiga förslag omförmälde, hänföras alunskiffer samt ädlare steneller hälle-arter, såsom jaspis, marmor och porfyr m. fl., af det slag, att de i allmänhet ej användas an Bih. till B. St. Prol. 1853 A 183 J. 7 Sami. 2 Afd. 14 Iläft. 4 25 Lagsamt Allm. Best.- och Ekonomi-Utskottens Betänkande, M 20. norlunda än efter slipning och polering.
Cassel verkställda utredning af arbetsskyldigheten, skolat utgöra tillhopa 449gökesamt 54611 drängedagsverken, som indelats i så kallade hofvericr, deraf Sandby by ensamt utgjorde 6J och de öfriga arbctsskyldiga hemmanen 7| stycken. Hemmanen i Sandby by hade således, oaktadt de icke vore af bättre beskaffenhet än andra hemman inom arbetslaget, fått sig ålagd ungefär dubbel arbetsskyldighet emot do öfriga hemmanen, och orsaken dertill kunde, enligt motionärens tanke, icke sökas uti annat än den omständigheten att de vore nära belägne intill egendomen, hvarest arbetet skulle verkställas, och att afseende fästats derå, att de öfrige arbetsskyldige fått under färden till och från arbetet med folk och dragare bortspilla mycken tid. I anseende härtill egde ock, så länge arbetet in natura utgjordes, likställighet rum emellan de lika hemmanen, men ett annat förhållande inträffade, om arbetet skulle med penningar lösas och dervid Bih. till li. St. Öfriga arbetshemmanen utom Sandby by finge nemligen, enligt ofvanberörda utredning, lösa sin arbetsskyldighet emot en årlig penninge-afgift af 40 R:dr B:lio för hvarje helt hofveri, då af hemmanen i Sandby by, som hade dubbel arbetsskyldighet, fordrades 80 R:dr nämnde mynt, eliuru skyldigheten från början varit fullkomligt lika betungande. De så kallade utbyarne hade härigenom vunnit en förmån på Sandby bys bekostnad. Rätteligen hade hela lösningssumman för arbetsskyldigheten bort fördelas lika på hela arbetslaget efter hemmantal, men då formlig öfverenskommelse med en del deraf redan blifvit träffad, kunde väl någon rubbning derutinnan numera icke ske, hvarigenom Sandby arbetsskyldige vederfores rättvisa och lika förmån, som de öfriga arbetshemmanen, hvilket deremot, enligt motionärens åsigt, borde åvägabringas genom Rikets Ständers mellankomst; och har han fördenskull föreslagit, att Rikets Ständer ville lemna sitt medgifvande dertill, att de inom
h e n frln utlandet i n k o m ofta forfri.gning$r romnde, den svenska kvinnans sociala sta1lning, angiiende hennes ratt till elcair$- nas afliiggnnde m. fl. frlgor, som st&amp; i sainband med f6rbup (l$s program. For att taga kannedom om engelska lcvinnof6reningars verksalnhet och filantropiska stiftelser har byrbns f oresthdarinn n under sommaren foretagit en resa till London. Det rika stoff till studier och inkttngelser, som d5ir el-bjod sig, torde i mer 5in ett hanseende kunna tillgodogoras for forbundet. I afseende l platsf&amp;-medli: l.gen mA meddolaa: Antalet inskrifna arbetsgifvare har vnxit 541 och arbetssiikande 569. Af arbetsgifvarne hafw 181 Atertagit sin ansokan och, af de arbetssokande 180.. Platsf6rinedlingen har som vanligt omfattat dels fasta platser for liirarinnor, forestlndarinnor, viirdinnor och bitriidqn i hem samt platser l Jrontor och i handel m. m., dels oclc tillfiilligt arbete, sdsoin lektioner in. m. Suinman af. sammanlagdn Brsloner for de af byrln forrnedlade platserna uppgh till omkring 46,0001cr. Hogsta lonen bar varit for lararinna i slrola 1,200 kr., for lararinna i familj rned allt fritt 750 kr. Af delningen for a ~. har i 265 f.all formedlat sjukskoterskas anstallning for langre eller kortare tid. Tio sjukskoterslcor hafva erh %llit fasta platser, hvaraf 7 vid sjul !hps. sjukstugor, 2 vid privatlrliniker utornlands samt I som kolumunskoterska. Snrnmanlafla beloppet af tirsliiner fijr de sllnnda formedlade fasta platserna uppgdr till 3,170 kr.
Acad:m i Lund relegera Hr Printzensköld såsom Advokat-Fiskal i KammarR:n för den Gyllenhoffska affären eller någon annan. Hvad beträffar Gr. Gyldenstoipes anmärkn. att jag H. I. 8 114 Den 6 December. skulle gjort mig skyldig till äreröriga beskyllningar, så har jag aldrig gjort det, och Consist. har aldrig aktat nödigt att det bevisa. Då slutligen Hr Printzensköld velat erinra oss om forntida Riddersmäns heder och ära, så skall jag åt honom sjelf öfverlemna att eftersinna, huruvida han tror att någon med en forntida ädlings känsla för rätt och ära, samt med kännedom om Consiståi sätt att mot mig tillvägagå, skulle hafva väckt en sådan motion, som Hr Printzensköld? Hr Printzensköld: Man har här mycket tvistat om hvad med behörigt utslag skall förstås. I min tanke är denna tvist ganska lätt att afgöra. Vid frågans bedömande behöfver man ej afse något annat, än att utslaget är meddeladt af en auktoritet, som inom landet är känd och erkänd såsom domstol. Skulle man deremot t. ex. uti en sockenstämma eller annan samling af enskilda personer sälta sig till doms, vore visserligen ett så tillkommet utslag obehörigt, men detta är icke nu förhållandet. Frih. Raab: Jag har åter begärt ordet i denna fråga för att fästa upmärksamheten deruppå, att jag endast yttrat mig i afseende å formen och alldeles icke uti saken. Jag har ingalunda bestridt behörigheten af Hr Printzenskölds förslag. Jag får tvertom tillkännagifva, att jag under den tid frågan varit hvilande på bordet icke hunnit stadga min öfvertygelse deruti, hvarföre jag ock ansett mig böra yrka remiss till gans utredande. Man har under discussionen yttrat, dels att det skulle bero på R. o. Ad. att sjelf bestämma om Hr Munck af Rosenschölds förbrytelse hemfaller under kategorien af nesligt brott, dels att sådant kunde ankomma på individuell upfattuing. Jag för min del tror det vara farligt att sålunda vädja till känslorna.
Såsom skäl lill afvikande i förevarande fall från berörda försliljningsmelhod, bar Kammar-kollegium anfört, det sågverksegarnes ansökning afsåge deras berättigande lill skatteköp af fisket i det uppgifna ändamålet ali bereda en friare timmerflottning å Ljusne eif, men så vidt af den nådiga Propositionen inhemtas, finnas icke några vilkor i berörda hänseende sågverksegarne förelagda, hvarföre anledning är att befara det större hinder och olägenheter derutinnan lätteligen kunna för allmänheten uppstå, sedan fisket från Staten öfvergåtl till enskilde. Enligt hvad åberopade Kongl. Bref vidare förmår, skola, i händelse berörda optionsrätt begagnas, fiskena derefter förenas med vederbörande hemman eller byar och ifrån jordeböckerna afföras emot det att belöpande ränta, under särskild titel, tillägges hemmanens eller hjärnes räntor. Afven denna för Staten högst väsendlliga fördel har uti den nådiga Propositionen ej beräknats, ehuru med hänsyn ej mindre till räntans jemförelsevis höga belopp, än alven till fiskets föränderliga värde, det bort vara angeläget, att räntan lästats vid något hemman eller annan stadigvarande faslighet, som utgjort säkerhet för dess utgående för all framtid. På grund af hvad nu blifvit anfördt, samt då dessutom den bestämda köpeskillingen svnes vara alltför ringa, hafva Rikets Ständer funnit sig icke böra bifalla förevarande nådiga framställning. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 11 April 1863. Upplåst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 11 April 1863. Preste-Slrindet den 11 Borgare-Ståndet den 11 Bonde-Ståndet den 11 Bilcets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående er sättning*, anslag för upphörd dagsverksskyldig\:x till åtskilliga militieboställen. (Slals-Ulskollets Utlåtande N:o 68.) S. A. K.
Kära, erfarna husmödrar, gifvcn en nybörjande hushållarinna råd oeh ledning, huru hon, utan några insikter i bokhålleri, på det nya året lämpligast skall kunna upplägga oeh föra sitt lilla hushålls räkenskaper. Om » jlli Z. » vill genom Idun sända undertecknad en liten förteckning å de musikalier, som önskas afyttrade, samt möjligen uppge pris, vore jag måhända alls icke obenägen att köpa åtminstone en del. OTGA. Fullt utbildad kikhosta hindras och kikningarna försvinna genom användning af KASTANJE-EXTRAKL. Denna torde dock ej finnas att få på alla apotek, men säkert hos apotekare II. JGnell i Alingsås, där bruksanvisning ock kan erhållas. Hammarsten V i få härmed fästa publikens uppmärksamhet vid denna concentrerade Cacao samt vid det här nedan stående utlåtande derom, som gifvits af Professor Hammarsten i Upsala. Att annonsera J F r y ' s c o n c e n t r e r a d e C a c a o vara den » bästa », så«om andra göra med sin Cacao, vilja icke vi, men att den i alla afseenden är som den bästa, XL1. Jag ämnar själf förfärdiga mig en morgonrock och blefve därför mycket tacksam, om någon ville gifva mig anvisning, huru en sådan, fin och treflig, bäst åsladkommes. Cecile. Professor Ospritadt Portvin, ej beredt för Londonskeppning, a 1: 50 och 2:50 butelj. Vid kontant köp lemnas 10 proc. Vinbolaget Brages efterträdare. [2697] [2582] S t o r * ^3 t a. i i, a f M ö b l e r i m o d e r n a e Elektra (elektrisk figurdans) är en intressant och prydlig artikel, som har förmåga att roa enhvar. Man kan genom denna apparat se, hvilken un" ^BEs? derbar förmåga elektriciteten har. Insänd 80 öre i sparmärken, så erhålles ett prof. V i d partiköp lemnas rabatt. John Fröberg, Finspong. [3001] n o c l i t r. Läs!
Med hänseende härtill har kommissionen i lagutkastets 29 g inskränkt sig till de första punkterna af lagen af den 4 Aug. 1815, g 11, med vidfogande af öfvanberörda tillägg. Utkastets 30 § är dels öfvensstäinmande med g 23 i lagen af den 4 Aug. 1827. dols med don Kongl. Prop, den 5 Febr. 18-15 g 20, hvarjemte kommissionen, så som under art. Beskattning är anmärkt, ansett det nödigt att ålägga stadsstyrelsen embetsman och betiente, att biträda de kontrollörer, som komma att anställas, vid uppmätningen och profningen af det färdiga bränvinet. Såsom passande ersättning har kommissionen trott att de böra tilläggas 56 sk. för hvar och en sådan förrättning, hvilken ersättning äfven bör tilläggas de personer, som efter hvad ofvan är antydt, kunna utses att i bemälte förrättningar deltaga. Utom konfiskation af varan samt ersättning för den skatt, som blifvit undansnillad, är i Danmark äfven stadgad förlust af rättighet till bränvinsbränning, för dem, som olagligen bedrifva sådan. Detta straff är mindre användbart här, hvarest rättigheten icke, såsom i Danmark, grundar Sig pä bevillning, utan på allmännelig tillåtelse, liksom detsamma är af mindre betydenhet i sig sjelf, då det så lätt kan kringgås genom bolag Bil. till Särskilda Utsk. Mern. Betänk, ang. Bränvinsbränning en. eller begagnande af annans namn. Uti Sverige (Förordningen af den 45 Junii 4S45 § 55 och 56) utgör straffet för olaglig bränvinsbränning böter till 2, 5 eller 4 gånger skattens belopp för hela året, samt icke blott förlust af redskapen, utan äfven affdet i bränneriet befintliga bränvin och kärlen hvari det förvaras.
I denna del är således rättelse af Utskottet föreslagen i 3 kapitlets andra <§, hvarjemte Utskottet funnit nödigt att något utvidga den väl trånga tid, inom hvilken, enligt förslaget, talan om återgång af aftal skulle väckas. För öfrigt får Utskottet hänvisa lill de af Kommitterade i detta ämne anförda moliver. 6. Rätt för gäldenären att med en komplicerad majoritet af borgenärerna ingå eli jemväl för minoriteten förbindande ackords-aftal. Såsom i Kommitterades motiver till förevarande förslag rätteligen angifves, utgör det s. k. tvångs-ackordet en af de principer, hvilka i början möta största motstånd, men med hvilka man småningom försonar sig och hvilkas nödvändighet man slutligen inser. Principen är ock antagen i alla länder med nyare konkursordningar, hvaribland jemväl England, och äfven hos oss biel' den vid sednaste riksmöte af Rikets Ständer godkänd. I enlighet dermed är den ock i förslaget införd, meri, såsom 6:te kapitlets detaljstadganden utvisa, i en så ytterst modifierad form, att sannolikt högst få betänkligheter deremot skola möta. Herr Dalman har dock härvid i sin motion uppkastat ett annat spörjsmål, som visserligen kan vara tiinkvärdt. Han säger sig nemligen icke vilja tillåta ett sådant ackord i andra än affärsmäns konkurser, helst giltig anledning eller ursäkt för konkurs sällan torde kunna förebäras af någon annan än en affärsman. Efter noggrannt öfvervägande häraf har dock Utskottet funnit sig böra gifva företräde åt Kommitterades förslag i denna del, enligt hvilket ackord kan förekomma jemväl i icke-affärsmäns konkurser. Det är visserligen sannt, att de mångfaldigt vexlande konjunkturer, hvilka ej al menskligt förutseende kunna beräknas och som dock ofta bestämma rörclse-idkarens bestånd eller obestånd, kunna göra ett fallissement af honom helt och hållet ursäktligt; men det är ej på sådan grund som ackordet hvilar.
Pä Wallofl. Borgare-StänPä Hederm. Bonde-Stän dcks Led. magnar, dets Led. wägnar, 1. ^Vegelin. O. Larlsson. .-)! L. lanelill». Utdrag af prococsllet, häller inför Riksens Hogloflige Gränders Allmä rna Beswärsoch Economie-Utfkocc, w d Ur:ima Riksdagen i Orebro d. 5 Aug. -8". SD^Ester gjord anmälan af nägre Högloflige Utskottets Ledamöter, att i H'gloflige BewillningsUtstottets framställning af Riksens Högloft. Stän. ders Beslut, rörande Bränwinet, saknas den af Högloflige Economie-Utskottet gjorde hemställan till Riksens Högloflige Ständer, om icke R.ksens Hög, loflige Ständer skulle finna sig böra hos K ngk.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att derunder hade yrkats dels bifall till §:n enligt Utsk:ts förslag och dels bifall dertill med den förändring, att sista meningen komme att lyda sålunda: »dock må vid val till elektor, hvarom i 5:te §:n förmäles, valet genom öppen omröstning verkställas, derest sluten omröstning icke af någon väljande äskas»; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, framställde propos. på bifall till §:n oförändrad, och, då dertill svarades många ja, blandade med nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. Gr. Liljencrants begärde votering. Uppsattes och justerades följ:de voter:s-propos.: »Den som bifaller § 6 af Lag-Utsk:ts i Betänk:t N:o 31 framställda förslag till författning ang:de allmänt kyrkomöte, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, bifaller R. o. Ad. nämnde § med den förändring, att sista meningen kommer att lyda sålunda: »dock må vid val till elektor, hvarom i 5:te §:n förmäles, valet genom öppen omröstning verkställas, derest sluten omröstning icke af någon väljande äskas.» Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 48. Tillkännagåfvos vara godkända af Preste-St. och biföilos. Tillkännagafs, att Preste-St. godkännt denna § med tillägg af ordet: »Bibelöfversättning» framför ordet: »Psalmbok» i andra mom:ts första rad. Frih. Armfelt: Jag får anhålla, att äfven i denna del af Betänk:t Preste-St:s inbjudning måtte antagas.
Utskottet, som af de uti högstberörde skrifvelse omförmälda handlingar inhemta!, att ifrågavarande arbeten blifvit verkställda, i enlighet med de af Kongl. Majit, efter föregången undersökning genom nådigt Bref den 27 Juli 1858 meddelade föreskrifter saint att utgifterna derför uppgått till 1,700 Ridr mindre än hvad kostnadsförslaget upptagit, har ansett sig böra tillstyrka, att ett särskildt anslag af 6,710 Ridr måtte, till ersättning för berörda kostnader, af Rikets Ständer beviljas och anvisas till utgående af Rikets Ständers Riksgälds-kontor. För Fjerde Hufvudtiteln är under innevarande statsreglerings-périod (1858— 1860) anvisadt: Ordinarie anslag enligt Riks-staten 8,686,900 R:dr, utgörande för 3 år 26,060,700: — Extra anslag tillsammans för åren 1858—1860 2,806,072: 56. Enligt hvad Utskottet i detta Utlåtande föreslagit, skulle för nästkommande statsreglerings-period (1861—1863) de ordinarie anslagen utgöra 8,719,380 R:dr årligen, eller för 3 år 26,158,140: — och de extra anslagen tillhopa 2,700,762: 52. således för hela statsreglerings-perioden tillsammans 28,858,902: 52. eller 7,870: 4. mindre än hvad vid förra riksdagen anvisades för åren 1858 — 1860.
Föredrogs ä nyo allmännck Brswärsoch HeWnsmiä-läkskolkels' den t §:de dennes pä bordel lag dn - 244 Dcir 2z Naji° da blänkande öfwer Konrmgens ^ nädiga proposition angående beklädnaden för e.rrra roterlngsmanskapct. Hwilka betänkande af Nidderff'-:pct och Adeln bifölls; i anledning hwaraf ak Srats-UtEoliet skulle npdragas att etter den af OecoiwmiaUtskottet uvgifna beräkningsgrund, söresiä nödigs mede! kil! beklridande af crsärining för den, som redqn nied Capotter försett det upsatte roleringsmustkapet. Upläftcs ä nyo Lag-UtskottctS i sista plcno pä bordet lagda memorial, angående, åtskilligt Duncker i Irlstitia-OnibudSmaunens Riksdags-berättelse, hwilka Utskoikel ansett icke till desi uptagands höra. Derjemte uplasies Bonde-StändetS protocollStlkdrag af den >5.'de Maji innefattande StändetS yttrande öfwer detta memorial; och biföll Högloft. Ridderskap?! och A.cni pa gjord proposition, att i likhet med Bonde-Siandet remittera sragsn om stag afgiften wid anctioner till allmänna Brfwärsoch Occonomiä-Ukskorret; att lill rikrcdande af Lagutskottet aterförwif., frägan rörande löfen för qravationsbewis; och akt hwad anginge frägan om Konungens rätt att göra nöd för ädömde böker, detisamma borde, enligt förut ftedd remisi, af Conftilurions Utskottet bchandlas. Zerr Lemdt-Marskalken förmalre att redan wid Riksdagen i Stockholm 1829 och 1812 en instruclio» för Revisorerne öfwer StatsBancooch Riksgälds-wepken bliswit af Riksens Ständer siad - Den 2z
C«mmtriee p4 lanöeri §. 85. Gnär ©ocfne< Serebningarne fine förrättningar frittof, an mäle bet ^ärabdflrufvaren genäfi B^d konungens ©efattningSBafvönte, forn fä BejMmmer antalet af SdperingS.Gommitieer od) bent inlelar, att veber* böranbe ej Befvärad mcb länga refor, ed; utfätter hagarne för B varje 2aperingd,Gom.mitteed fammanträbe. 87., gaperingd.Gommiffeerna Böra ärligen fannr.anträba fä tibigt, att beråd förrättningar innan Sunii mänabd utgäng äro fufiBorbabe. V 88. 5 befe Gommitteer är ‘SanbdBöfbtngen, etter ben, fan t fitt fätte fBrorbnar, Drbföranbe, meb rätt att i öfvetläggningarne, ej i Befluten, feltaga; ocb vare SanbéBöfbingen förbunben, att öfvervara bo, i följb a*f benna g-örfattning, förgå äret ffeenfee ta rer ingar, om laga för fatt ej BlabroT, t«Bvilfm Bänbelfe Gn efer l;ogii ^tPenne p.Tfoner, bertill Böta förerbriad för Br^ Bäne t. 60 Sfrt lil. §. §. 89—93- §• 89. Sarering#.Sommitfe pd Sanbet (Pad ufgåra# of 9?io
Vid granskning af de hos Banco-Fullmägtige, under tidrymden från och med 1840 års ingång till Revisions-förrättningens böl jan, förde särskilde Protocoll, i frågor rörande reela fondens vidmagthållande, hafva Revisorerne in - 11 hämtat, att Banco-Fullmägtige antagit de af Directionen öfver Bruksegares Hypotheks-Cassa, under såväl nästlidne, som innevarande år gjorde anbud, att till Banken lefverera Silfver eller Guld till ett sammanräknadt belopp af 900,000 R:dr Silfver Specie, enligt följande med bemälde Direction afslutade Contracter, nemligen: l:o af dea 24 Januari 1840, hvarigenom Directionen öfver Bruksegare® Hypotheks-Cassa förbundit sig, att, inom 6 månader derefter, till Banken lefverera Silfver eller Guld Lill ett värde af 500,000 R:dr Silfver Specie efter Svensk myntberäkning, emot betingadt pris af 2 R:dr 32 sk. Banco för hvarje Riksdaler Silfver Specie och 5 R:dr 32 sk. Banco för hvarje Ducat, som vid lefverancen, i afräkning derå, kunde blifva aflemnad, samt emot följande vilkor: a) att lefveransen skulle verkställas kostnadsfritt för Banken antingen i Silfver-plantsar (Tackor) försedde med Kongl. Svenska Myntverkets stämpel ocb åtföljande betyg öfver vigten samt innehållet i Svenska Silfver-Riksdaler, efter afdrag af myntskatten, eller i Guldplantsar, likaledes försedde med Kongl. Myntverkets stämpel och åtföljda af dess betyg ofver vigten samt innehållet i Ducater, efter afdrag af myntskatten eller ock i full vigtiga Holländska Ducater, å hvilka i slikt fall någon myntskalt icke beräknas, utan full betalning efter 5 R:dr 32 sk. Banco per
till 502,873 kr. Forslaget antogs af bHda karnrarnn. Herr Tl~z~lancle~s i Andra kamm: zren fr amlag da motion, att larare och laral-iwzor via s~ndskolor uflienso~n bit~adantle Eliswe oclh liiras-imor vid follcskolor skulle zcder vissa villcor er-lth11n smznzn Zo~zefor~niilzer som exu~~zinerade l&amp;l-aq-e och larmainnor, afstyrktes nf saininansatta statsoch lagutskottet och afslogs af b&amp;da kamrarna. aded anledning af Herr ~ak; issons i Andra kammaren viiektn motion besl.oto b&amp;dn kamraraa att aflbta en slzrifvelse till I&lt;. &amp; l: t lned begti.rat7 onz zttvething, under lwilkcc forhdllnnden ett Wrligt dlderdonzsuda-siod kunde beredas, oissn f. d. Ziirare och liirorirt~20r liid ~ ~ l l i i ~ l i d ~ ~ -. Med anledning a£ dels I&lt;. N: ts i statsveri~spropositionen gjorda framstallning om foriindrade afloningsbestiimmlelser for folksk.olel %rere och lgrarinnor, dels i Binnet viiclrta motioner hemstiillde sarnmansatta statsoch lagutslrottet att ol-clinarie exanzinerntle folkskoleliira~-e och !dmrinnn ~rzlitte i Ion iEtwjutci. mimt 600 1cl-on 01 ' sauz t tuii dlders.tilltigg ii I00 h o n o r lrvaldern, (let e m cfter 5 och cZet n n d m cfter 10 drs oforvitlig ' t$inslgoring. Porslaget antogs ~ntan diskussion nf bAda lcamrarnn.
— Den, efter 1840 års slut, för Diskontens räkning i Rikets Ständers Bank influtna och derstädes innestående kontanta behållning utgjorde följaktligen sistnämde dag . , , s 862: 37.. 7. Gött».Enligt ofvanberörde Omslut, uppgingo Götha Kanal-Bolags f. d. 'KUgåDgåV'odJDiskonts Tillgångar den 3i December 1840 lill R:dr 206278: 16. 11. Skulder* _ , Dessa Tillgångar hafva, under åren 184 * och i843> blifvit minskade genom a) ofvanuppgifna kapital-afbetal ningar h:dr 8,697: 20. 6. by inbetalning till Rikets Ständers Bank å dess fordran för Transport 3,097: 20. 6. 20 278: 16. 11. Transport 3,69^ 30* 6. 206,278: j6, 11. meddelade förskotter till Diskontens utredande . , . ^ 30,117: 21. 8. tf) på grund af Reglementets 200 §., verkställd afskrifning af 44 siv Diskontlån å ett återstående kapitalbelopp af „ 37,407: 6. 10. dy afskrifning af Diskontens i räkenskaperna upptagna fordringar för bestridda lagsök ningskostnader 13,327: 27. 7. ey dito för en oriktig ränteberäkning vid Diskontens egna reversers emottagande i lånelicjvider ... 37: 6. «— /y redovisandet af ett balanseradt förskott till kontors-ex penser . „ 2: 34- 9- eller med tillsammans R:dr 84,58g: 21. 4* Deremot hafva samma Diskonts Tillgångar, under dessa 2.me år, ökats med ofvan uppgifna behållning . 2,060: 32.