Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ryssland, ständigt lika vaket i befrämjande af sina politiska grundsatser, som begärligt efter vinstgifvande fördelar, har, för att icke låta Sverige stå framför sig i den numera erkändt vigtiga fysiska upfostringsidéen, varit det land, som förnämligast gjort sig tillgodo största antalet Svenska Gymnastiklärare och följaktligen tillegnat sig ej blott den Svenska pedagogiska och medikala gymnastiken utan äfven den af Ling så snillrikt uttänkta militära gymnastiken. Huru delta haft några beräknade skäl till grund för sig, är oss obekant; men säkert är att dessa vid Centralinstitutet bildade Svenska lärare, hvaribland kunna upräknas Kejserliga Gymnastiska Centralinstitutets föreståndare De Ron, dessutom Hrr Berglind, Wahlfelt, Wiksten m. fl. åtnjuta alla högst betydliga löneförmåner, med hvilka härvarande Gymnastiklärare icke pä långt när kunna jemföras. Vi hafva oss noga bekant, att Centralinstitutets nuvrde föreståndare, som från år 1818 tjenstgjort vid läroverket och hvilken efter Lings frånfälle gifvit Svenska Gymnastiken en erkänd vetenskaplig stadga, varit erbjuden så väl från Preussen och England, som från Ryssland och Österrike betydliga förmåner, hvilka man med skäl kunnat förmoda skulle af honom mottagas, enär han för sitt sträfvande att utveckla och befrämja saken, städse här i landet bemötts med de möst orättmätiga angrepp. Den i tjensteår närmast föreståndaren stående läraren, son till Svenska Gymnastikens grundläggare, har äfven varit kallad till utlandet, tjenstgjort som pedagogisk lärare i Berlin och dessutom haft åtskilliga andra tillbud, för att på utländsk botten öfvertaga Gymnastikbefattningar. Dylika förfrågningar efter anställda lärare vid CentralInstiutet emottager, efter hvad jag hört, föreståndaren esomoftast från utlandet.
Resirictions-billen och återtog den ej förr ån 1820, då coursen hade så förändrat sig till Englands fördel, att det medförde vinst att skicka Silfver till England. Jag får nu vördsamt hemställa, om Sverb ge, hvars cours varit uti ett sig ståndigt försämrande tillstånd kan våga, hvad England ej vågade 1814: om Sverige i synnerhet kan våga det efter 120 Skillings cours, då medelcoursen förde 3:nesistförflutne åren varit 1252, dåden för närvarande år 126, och då äfven denna medelcours år artificiel, nemligen upprätthållen medelst uppoffring af en del Bankens metalliska förmögenhet. Till yttermera stöd för hvad jag hår vördsamt anfört, och till bevis huruledes Silfret kan vandra först ur Banken och sedan ur Riket, blott genom enkla och naturliga handels-förhållanden, till och med utan att förtroendet till Banken behöfver vara borta, anhåller jag att få anföra några exempel. År iSre, då Franska Arméen framträngde till Ryssland, fruktade Engelsmännen att de för r i63 Den 7 April f,m. någon tid kunde blifva beröfvade sitt behof af Rysk Hampa, Tjära, Beck m. 11. för dem nödr vändiga artiklar, och uppköpte dessa i stor qvan. titet. Härigenom uppkom ett sådant öfverflöd på VexHr i Petersburg och ett sådant missförhållande i coursen, att Silfver och Guld (det sednare äfven eftersökt af den i fält trädande Ryska Arméen), med stor vinst skickades till Ryssland. Jag var då i England och såg hela Skepps-laddningar med dessa metaller afgå till förenämnde Land. Skulle Sverige vid denna tidpunct haft Silfver i omlopp, så frågar jag, om våra Köpmän lifvade af en ganska naturlig speculations-anda, hvilken äfven jag skulle dela i händelse jag vore Handlande, ej exporterat vårt Silfver till Ryssland, för att derpå vinna flere procents ren behållning? Man kan såga, att för detta Silfver, ett motsvarande qvantum producter skulle blifvit importerade, hvilka vid ett annat tillfälle åter exporterade, kunnat åter skaffa samma^Siifver.
Bonden, om anläggande af en fyr på klippan — 4 2 3 —. b. 18 Fehr b. 11 Febr. å. 18 Febr. b. 15 Febr. » i anledning af återremiss — 4 2 17 — a. a. 4 Juli a. a. 30 Juni b. 4 Juli a. a. 30 Juni Bonté, F. W. se Ackordsanbud. Borgholms Kungsladugård, om eftergift af 1857 och 1858 årens återstående arrenden för 90 4 1 116 — b. 13 Juni b. 13 Juni a. 13 Juni a. 13 Juni 82 25 Register öfv. Bih. t. R. Hörds, om upphörande af den särskilda handcdsfriheten för, se Handelsfrihet. Boskillnad, om ny lag angående, se Konkurslag. Boställe, huru kostnad vid laga skifte skall utgå af, se Skifte. » åt Häradshöfdingen i Helsinglands Norra Domsaga, se Helsingland. Boställen, om sammandrag af författningarne angående bebyggande, vård och underhåll af civila och ecklesiastika » om uppskattning af Arméens . » om föreskrifter angående vården af civila och ecklesiastika, m. m » om indragning till Statsverket af militära » om ny uppskattning af vissa civila och militära » om fördelning på vissa år af de kostnader för allmänna byggnader, som utgå från I anledning af återremiss . Boställshemman, om redan varande arrendators företrädesrätt vid ny utarrendering af, se Arrendator. Botaniska Trädgården i Lund, om anslag för : Bouppteckning, om förändrad lagstiftning, angående upprättande af, m. m 1 anledning af återremiss . Brandstodsbolags Obligationer, om emottagande i allmänna kassor af, se Obligationer. Brobyggnader, om anslag till, se Statsbidrag. Kongl. Proposit. eller Skrifvelser, j Samling. s» 2 D CfQ eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut. ? Underdånig i Skrifvelse. 'pj ta aq CO w CO 2 Ridd. o. Adeln. Preste Ståndet. BorgareStandet. BondeStåndet.
Proposition, angående förhöjning af låne-procenten vid inhemsk ulls belåning i ull-diskont-fonden. 27. dito angående beviljandet af ett lån för verkställande af tomt regleringen i den afbrända gamla stadsdelen af Lidköping 28. dito om anvisande af medel till godtgörande af från State-kon toret utgifna förskott, till understöd åt de genom eldsvåda hemsökte innevånarne i staden Gustavia å S:t Barthelemy. 29. dito angående decimal-systémets tillämpning på rikets mynt. 30. Skrifvelse, angående inrättande af tvångs-arbetshus i Stockholms stad och rikets samtliga län. 31. dito i fråga om Kalmar läns fördelning i två län. 32. dito om väl af ett hemligt Utskott. 33. dito angående verkställd fördelning emellan särskilda embetsverk af den vid sistförflutna Riksdag anslagna summa, till gratifikationer och ljus-penningar åt extra ordinarie tjenstemän Och vakt-betjente. 34. dito angående en, vid verkställd rotering af köpingen Trelleborgs jord, i denna köpings ordinarie båtsmans-håll uppkommen öfverskjutande mindre roie-andel. 35. Proposition, angående tillägg till 61 § Regerings-formen. 36. dito angående eftergift, till förmån för Upsala stads borgerskap gubboch enkehus-inrättning, af Kronans rätt till danaarf efter C. E. Bång och C. Lundström. 37. Skrifvelse, angående åtskilliga förändringar uti tull-taxan. 38. dito angående anslag till försvars-verket. 39. dito angående kapitalisering af vissa, till jord-egare inom Elfs borgs län, från sjette hufvudtiteln utgående årliga ersättnings-belopp för jord-förluster, i följd af Trollhätte kanals anläggning. 4 N:o 40.
Vid de lägre drifves den endast så långt, sorn hos honom erfordras för att ingå i den till flyttning på Gymnasium förberedande, vid högre Lärdoms-Skolor serskildt inrättade Class. Personalen af vid desse sbgs Skolor föres agne Lärare hänger på det närmast tillsamman med den Inrättning, den undervisnings method och den fördelning af Läroämnen, hvilka Comrritén antagit uti det förslag till en ny Skol-Ordning , hvilken serskilt af Commitrén i underdånighet underställes liders Kongl. Majit Nåtligste pröfning. Det samilia galle om det föreslagna antalet af Lärare vid högre och lägre Nnrings-Skolor. Man sätter ej i fråga, att icke Paedagogier inrättas efter behof och tillgångar till undervisning för mängden af de fattigaste barn. Nu varande Apologist-Classerna jemte de nya före. slagna, blifva då högre Pasdagogier, efter den undervisnings-method, som för dera af Commitén föreslås och i den blifvande Skol - Ordningen af Eder Kongl. Majit bestämmes. Det torde kunna sättas i fråga , huruvida Staten kan anses förbunden att bidraga till några ytterligare anstalter för den olärde mängdens undervisning. Gifvet synes vara , att, då sådane anstalter endast befordra enskildta ändamål, böra ej annat än enskildte fördelar igenom dem kunna vinnas; och att således åt vistandet vid Närings-Skolor inga Competence-rättigheter i befordringsväg böra tilldelas, dem likväl obetaget, sorn det åstunda, att genom i Lag stadgade Specimina, om de på hvad sätt sorn häldst kunnat nödige kunskaper dertill samla , sådane Stals-Utskottets Betänk anden. rättgheter förvärfva under, vilkor att dispence if an dessa Specimina alldrig må kunna äga rum. 7:0 Till ytterligare redovisning för Förslagets innehål , i afseende på hvarje serskilt Stift och Skola, torde det Nådigst tillåtas Commitén att i underdånighet upplysa följande omständigheter. Upsala Cathedral Scholas flyttning till Enköping är redan år 1805 af Kongl. Majit beslutad.
Dessa afgifter äro visserligen dryga; men då man betraktar allt det besvär och det arbete som uppläggandet och förvarandet af ett så stort antal panter af mångfaldiga slag, många af ett så ringa värde, att de icke uppgå till 1 R:di v it och det vidlyftiga Räkenskapsverk, som genom en s^t vidsträckt lånerörelse, måste uppkomma, skall ma, finna att denna lånerörelse bedrifven af private personer, då den årliga förlusten först skulle betäclias, byra erläggas för de hus som begagnades, och åtröinstone 10 å 12 procents vinst beräknas, en ansenlig förhöjning uti Ränta och Provision deraf skulle blifva en nödvändig följd, och man torde kunna antaga att en privat Inrättning icke skulle kunna bestå, utan att i dessa delar, beräkna sig till godo, 25 procent. Man 186 Stats-U t skottets kan icke eller vänta, att uti denna enskildta Låneinrättning, panter af ett ringare värde, hvilka dock egentligen utgöra de största uslingarnes enda tillgångar, skola kunna antagas och dessa kunna då icke annat än blifva föremål för ett fasansvärdt ockreri. Man har ansett Assistancelnrättningen bereda tillfälle, att i låneväg använda stulit gods, enär låntagarena icke äro skyldige, att uppgifva sine namn utan lånen meddelas, endast på panter utan personel ansvarighet. Undersökningar härom, både vid Stadens KärnnersRätter och vid K. PoliceKammaren blefvo under förra Riksdagen anställdte, och man fann då, att ett ganska ringa antal stulne persedlar, blifvit igenfundne uti General-AssistanceContoret. Det vill ock förefalla tydligt, att en tjuf, icke utan fruktan, och således icke, förrän allt annat tillfälle till det stulna godsets användande brister ålitar en Allmän Låneanstallt, der han har att frukta att anmälan om stölden redan är gjord och der han vid uppvisandet af panten genast kan blifva upptäckt.
Föredrogs a nyo och bifölls Allmänna Besivärsoch Oexonomie-Utskottets den 14 vennes pä bordet lagda Betänkande, angående förbättring gar i Rikets Upfostrings-Werk. ' ^Grefwe vo I2 6-n-clis återkom frän de andrg Stånden med Deputationen, och gjorde redo för sitt bestickning. Uplastes ä nyo och bifölls Lag-Utskottets den iz:de dennes pa börder sagde Betänkande, i anledning af KonglMajtts Nådiga ^ropnsition, angäende stället, hwarest Huckion pä Fastighet ä Landet, som för gäld blifwit i mät tagen, ma förrättas. Wi - Den 17 Mars. 82z Widare föredrogs och bifölls Lag-Utskottets samma dag pä borver lagda Betänkande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga proposition om en ny och förbättrad Kyrko-Handbok. Likaledes bifölls bemälte Utskotts Betänkande, j anledning af Kongl. Majus Nådiga proposition pm witza, i-afseende pä ägtenffaps ingående, förbudne Swägerffapsleder - Föredrogs och bifölls Stats-Utskotttts den ig Mars pä bordet lagda Memorial, rörande den wäckra frägan, ar Tolagen mätte til Kronan indragas. Föredrogs och bifölls Stats-Utskottets den i z dennes pä bordet lagda ivlemorial, j anledning af frägan om nödige anstalters midtagande til hämmande af Wexel-Ooursens stigande. Likaledes efter ny upläsnina gillades StatsUrskottets tilstyrkande nti detz den 8 dennes pä bordet lagda Memorial, rörande.fustltiL Ombudsmannens och dek c.-mLoIlies aflöning, refe-penningar m.m. Företygs pch bifölls Stats-Utffottets den 8 dennes pä bordet lagda Kicmoiml, rörande anfläende af en Lomma af l2,ooo R:d.
Allmännare har nu landtmannens omtanka blifvit vänd på den förut allt för mycket försummade ladugårdsskötseln, på frambringandet af ost, smör, kött och boskapskreatur m. m. Införseln af dessa artiklar har de sista åren minskats i högst betydlig mån; snart skall den, genom denna bättre riktning af landtmannaproduktionen, alldeles upphöra, och utförsel af ifrågavarande artiklar i stället ega rum; utom det att jag icke anser för en ringa lycka för fäderneslandet, att många landtman öfvergifvit den förderfliga bränvinsbränningen och nu begynt med ifver omfatta tillverkningen af smör och ost, sedan derföre en lönande afsättning erhållits. Jag tror derföre, att de vid sista riksdagen höjda tullafgifterna på landtrnannavaror icke förtjena det bittra klander, som nu å dem slöses; och skall någon nedsättning derutinnan ega rum, så håller jag före, att den åtminstone endast bör småningom ega rum, och den nu stadgade tullen å smör 2 r:dr 24 sk. per lispund icke nedsättas mer än till 2 r:dr. — å ost 2 r:dr per lispund icke mer än lill . 1 » 24. å fläsk 1 r:dr 16 sk. per lispund icke mer än till 1 » — å oxar 12 r:dr 24 sk. per st. icke under 10 » 16. å kor och ungboskap 6 r:dr per st. icke under 5 » — å kalfvar 3 r:dr per st. icke under 2 » 24. å svin (utom fargaltar) 3 r:dr per st. icke under 2 » 24. å hästar (utom hingstar) 16 r:dr per st. icke under 13 » 16. Då för flera provinser lin-odlingen är så vigtig och kan blifva det ännu mera för hela riket, så anser jag ock den nu stadgade tullafgiften å ohäckladt lin 1 r:dr 8 sk. per lispund icke tåla att nedsättas mer än till högst 1 r:dr per lispund.
CD " s g?* 'i §1 > td CD w po sJ 1 e-tm co pi O 03 03 o o CDt-i P 3 p: 03 a s* g; i t"1 *2: B B •-t B jo: cn 00 3 3 sr £ ta po ta po ta CD 3 3 n oo 3 33 n p ? p p_ CD 7* Cg § 3 o p: P P cp* 05 B SO: a B SO: p p: 2 5’ crq 38 st. Tfi C g S5 3g H g* g På stationerna. X B p O Oj 1 CD « « p' o pr ra a K ? a. sl pr -i" ö CD Carlskrona. Cfi o TJI a Q CD CD >1 p B s ö CD l:o. Flottans stamtrupper. 2 vl ►i ? £ B cd’ w P* i <JJ Garnison. Allmänna beväringen. Kofferdi-sj öfolk, Befälsämnen Vid infallande krig uppsatte trupper. Extra rotering på landet . Arméen (påräknad tillgång) 666 66 *) 600 12 — 588 600 — 600 — C*) Dessa 600 in\ nefatta äfven unVderbefälet. Förslag öfver tillgång å Befäl af Flottans corpser samt öfver behof af Befäl till år 1862 belin!liga fartyg; äfvensom för Öfverstyrelse!!, Garnison 1 Carlskrona och Stationernes varf. Behof år 867. B Oq 03 B >-i 3 O: o O <~i p. S Stationernes varf. fcd O 02 •"B 5 CD •S P? B 02 5’ B £5 Cl, ja g CÉLi CO B op <72 3 •-i p I:o. Af corpser å Stat. Flaggman CfQ £1 p“ B 9 . CD P vT Oq ' B* ►-i Ctq CO >-ä CD CO CD s karlskrona ngarna. O ; P o DT1 B"1 O^. Machinist-officerare
Famillens, om betalning af förra Kongl., här i Riket innestående förmögenhet; Siatssoch BancoUtsk» betänkande, bif. af Presteståndet, III. s. 187. af Adeln, lil. s. 202. af Borgareståndet, III. s. 206. af Bondeståndet, III. s. s44i Fastighet, om försäljning af utmättj endast i uppslag; UagUtskottets betänkande bif. af Bondeståndet, s. 334. återrem. af Adeln, s. 338. af Borgareståndet, s. 355. bif. af Presteståndet, s. 371. Ytterligare Utlåtande bif. af Presteståndet, s. 602. af Borgareståndet, s. 605. af Bondeståndet s. SiR af Adelu, s. 612. 47 Fastighet angående ett bestämdt stadgande huru då en fi Bankens Auction försåld, af förra egaren, inropas, med liquiden skall förhållas; BancoUtskottets betänkande rem. till Lagutskottet af Presteståndet, s. 33°* Lif' af Adeln, s. 344. LagtJfskottets betänkande bif. af Presteståndet, s« 77o. af Bondeståndet, s. 816. af Borgareståndet, s. 831. afsl. af Adeln, s. 849.
Det händer nemi. ofta, att jag pä afdelningen hr ensam ledamot af E. o. Ad., då deremot sällan någon enda ledamot af BondeSt. är frånvarande; och det torde lätteligen kunna inses, hvad inflytande detta mäste äga på resultaterna inom Utskm, då förhållandet vanligen är i proportion lika vid Utskrs plena. Det har handt, att mål inom Oecon.-Utsk. blifvit afgjorda, då endast 22 ledamöter varit närvarande, oaktadt Utsk. består af 48. Sådant kan då icke blott drabba E. o. Ad.; men de flesta defecterna äro alltid af delta Stånd. En ledamot har trott, att 79 §. EiksOrdn. skulle förhindra antagande af suppleanter. Denna §. säger uttryckligen, att om någon ulsk:sledamot af ofrälse Stånden erhåller ledighet, skall nytt val genast ske, d. v. s. en suppleant insättas i den frånvarandes ställe. De ofrälse Stånden äro således skyldiga alt fylla uppkommande ledigheter inom Utskotten med suppleanter. Angtde E. o. Ad. säges väl i slutet af 8 §., att Ståndet förfar på sätt Eidd.- Ordn. föreskrifver; men att Bidd.-Ordn. icke öfverensstämmer med Eiksd.-Ordn. i omförmälda afseende finnes deraf, all E. o. Ad. aldrig genast efter en, genom erhållen permission uppkommen, ledighet väljer annan ledamot i stället. Det bruk, att Hr Landtm, ger permission åt -£ af utsk:sledamöterna af vårt Stånd, äger ingen grund i Eiksd.-Ordn. Skäl kunna dertill väl förefinnas; men jag skulle dock önska, att E. o. Ad., ehuru utan arfvode vid riksdagarna, visade sig måna örn att deltaga i de allmänna arbetena, och sålunda gerna medgåfve, att suppleanter må väljas, som kunna fylla frånvar. utskrsledamöters platser.
46 §§:rie i Riddarhusordningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan half till 8 eftermiddagen och befunnos vid voteringens slut klockan y om aftonen, sedan en voterings-sedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer i Ja — 158 Nej __ 2 5 I följd hvaraf, och sedan det öfvetf voteringen särskilt förde protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade det aldra puncten i StatsUtskottets Utlåtande således blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen. Föredrogs å nyo och bifölls StatsUtskottets den 3 dennés under N.-o 455 afgifne, samt den 9 derpå följde eftermiddagen på bordet Den 18 September e. ml 187, jagdé, Utlåtande, angående verkställigheten af Riks HufvudBoken. Herr Treffenberg, Curry Gabi iel> Het är anledning till anmärkning emot Konungens Rådgifvare i Cornmandotnål för Arméen, hvarom remiss begäres till ConstitutionsUtskottet, inför hvilket anledningen skall uppgifvas; hvarjemte ett försegladt convolut af Herr Treffenberg till protocoilet aflerrmades Herr Grefven och LandtMarskalken förklai rade, att den af Herr Treffenberg, iden forin 29 §. Riksdagsordningen föreskrifver, sålunda anmälte anledning till anmärkning, emot Konungens Rådgifvare i Comtnandomåj för Arméen, genast kom ine att, jemte ProfocoIIsUtdrag, till ConstitutionsUtskottet expedieras. Upplästes till justeting och godkändes följande Expeditions-Utskottets insände förslag till Riksens Ständers underdånige Skrifvelsec till Kongl. Majit: N'o 198- Rörande verkställd granskning af TullVerkets Räkenskaper.
Man finner den fordran öfverdrifven, att banken skulle uppoffra en sådan summa, för att i en af rikets provinser lätta penningerörelsen och understödja näringarne; men man vill icke erinra sig, att mångdubbelt större uppoffringar göras för samma ändamål i sådana landsorter, der de på långt när icke äro lika nödvändiga eller lika välgörande. I den kalkyl motionären uppgifvit, har han antagit, att till bankens ombud i Wisby kunde utses någon på stället boende välkänd man, hvilken då icke behöfde aflönas med 3,600 r:dr, utan skulle finna sin möda ersatt med tredjedelen af detta arfvode. Vördsamt underställes Rikets Ständers bepröfvande, om detta förslag verkligen är så oantagligt, som Utskotts-majoriteten velat att det skulle synas. I alla händelser tillåter jag mig den förhoppning, att Rikets höglofl. Ständer, rättvisligen öfvervägande de manga skäl, som tala för bifall till den ifrågavarande motionen, ej lära serdeles fästa sig vid den obetydliga uppoffringen af bankens räntevinst». Samt af riksdagsfullmäktige Per Nilsson från Christianstads län och Per Östman från Vester-norrlands län. Rörande maximum för kassa-kreditiv dt enskilde; Af herr grefve Liljecrantz, G. F.; herr doktor Lyth; herrar I. A. Björck, L. Bergman, C. V. Palander och C. R. Roth. / fråga om uteslutande af 5:te afdelningen, 6:tc artikeln i gällande Bankoreglemente. Af herr Lagerhjelm, Pehr: »Ifrågavarande 224 § af 3844—3843 års Bankreglemente ådagalägger omisskänneligen en omtanka hos Rikets Ständer, att förekomma de vådor i allmänna penninge-rörelsen, hvilka lätt kunde blifva en följd af sedelstockens förminskning och bristande låne—tillgångar, i händelse en eller 12 Banko-Utskullets Utlåtande, N:o 60. annan privatbank skulle upphöra.
Friherre läiljenci-ar,^, Constitutions-Utstottet, som sätt ett sä widsträckt förtroende, torde behöfwa minst 24 Ledamöter. Jag föresiär at 2:dra Momentet af 29 §. i Projectet tilRiksdags-Ordning salunda förändras - L§10 Dtn 29 August?. "En Riksdagsman hwass Lörstag Lonstitutions Utskottet funnit skäl st ogltta, äge rärt, at ti! sitt Stantz sjelf inlämna det ogillade Zörsiaget, jämte Lonstltutions - Utftotckts pirrande, som icke för wägras. S.vn-det ma da Eunna bifalla eller förkasta UiskoU-ts Bestut. ^ förra fallet förfaller -et af Riksdagsmannen ingifne Project. I sednare händelsen äterförwrses det samma,med de «f Ständetgkoranmärkningar; Och öfnge Riks-Stanöen lämnas del af hela Aete», Utskottet äge derefter, at meddela samtekiAe Stånden sitt ptteriig -re ut atu-.-e, och Starden pröfwe sluteligen huruwida Lärflaget ma förfalla eller t! afgörande nästa Riksdag företagas. 3:ne Stånds plnralitet gälle härwid. Stadna 2 Stand emot 2, blir Lonstitrckisus - Uistottets tanka gällande." Skulle, (det jag likwal högeligen bestrider,) Regeringsformens ^4 §, anses hinderlig för denne inskränkning i ConstittttionsUtskottets altför stora magt, sä föreslär jag, at under Riksdagar, berörde Utskott hwarje Mänad mä kunna omtväljas. Wid s:dra Momentet af denna §. anmärkte Friherre Uiisi ner^nlL at det borde förklaras, hwad som förstodes med answaret för den, som trpcker ett af ConstittitionsNisk ttet erhållit afstag, pä en af honom wäckt fräga rörande GrundLagen. Grefwe ld<; la Wid 9:dra
•— om gillande af StatsUtskottets Betänkande, rörande Strömsholms Stuteriinrättning, dito. — beträffande StatsUtskottets Betänkanden, i frågorne rörande 1:0 regleringen af Staten för Ulricsdahls Lustslott; 2:0 löneförhöjning för Comministrarne i Stockholm, och 3:o gemensamt med Lagutskottet om löneförbättring för Häradshöfdingarne, 43o.— angående StatsUtskottets Betänkande om medels anslående lill reparationer å Operahuset, dito. — rörande ConstitutionsUtskottets Memorial, örn tryckning afHandlingarne uti Anmärkningsmål et, emot StatsMinistern för Utrikes Ärenderne, 431. — angående StatsUtskottets Utlåtande i afseende på frågan om uppränsning af Clarae Sjö, dito. — om gillande af StatsUtskottels Utlåtande, angående räntan å Högst - 236 salig Konung Carl XIII:s HemgiftsCapital, 431- ProtocollsUtdrag, Ridderskapets och Adelns, Maji II. om Lifull till LagUtskottets Betänkande, öfver gjordt förslag till förändringar uti nu gällande LegoStadga för Husbönder och Tjenstehjon, i5. — angående StatsUlskottets Utlåtande, rörande Statsoch RiksgäldsVerkens behof, sorn böra utgöras genom allmän Bevillning, dito. — om afslag af LagUtskottets Utlåtande, angående väckt fråga örn skärpande af det nu för tjufnader stadgade straff, m. m., 98. —■ om gillande af LagUtskottets Utlåtande, i frågan att de Publique Auctoriteter, som å Kongl. Majrts ocb Kronans vägnar afsluta Contractcr eller Afliandlingar med Enskild te, ej må äga derom döma, dito.— om Återremiss tili Allmänna Besvärsoch OeconomieUlskottet af dess Betänkande, angående en friare handel med Svenska Skogsproducter, 99. om bifall af Allmänna Besvärsocb OeconomieUtskottets Betänkande, angående Comministrarnes befrielse från Skjutsningsskyldigheten för sine Boställen, ao3. om Återremiss till ConstitutionsUtskoltet af dess Memorial, angående förslag till ändringar i 107 §.