Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har sjelf, vid Riksdagen år 1823, varit en af de verksamma befordrare af ett sådant system. Men jag döljde hvarken för mig sjelf eller allmänheten, att skälen dertill allenast voro tillfällige; att det blott borde ifrågakomma vid ett sådant tillfälle som då; när det allenast var i fråga att underhålla en obetydlig Riksskuld af 2 millioner på 5 år, hvilken, enligt hvad ock erfarenheten visat, lät fullt betala sig med öfverskotten å Statsinkomsterne; att sluteligen det blott kunde verkställas under en lid, då ingen Bank i Riket upplånte på an - •44 Den ag December e. m. fordran, och en ränta af 2 proc. redan varit tillräcklig, att framlocka Cassapenningar, och 3 proc., utan allt besvär eller risque erbållne, till och med skulle sökas af alla eljest hvilande Capitaler. Men, enär en upplåningsrörelse utgör första vilkoret för all ändamålsenlig BankfÖrvaltning; enär, jag vågar hoppas, alt Rikets Ständer skola antaga, åtminstone i denna del, mine framställde förslag; enär Regeringen begär så be tydlige summor för vårt försvarsväsende, hvilkas behof jag förmodar blifva så fullständigt och planenligt för Rikets Ständer redovisade, alt det torde blifva betänkligt, att afslå dem; enär sluteligeu till allmänna arbeten åtskillige äfven bet3'dlige Summor ifrågakomma; har jag insett nödvändigheten, att på ett ändamålsenligare och säkrare sätt ordna Riksgälden; och med anledning af 66 §. Reg.- Formen har jag alltså sökt uppställa Riksgäld sContoiret såsom ett verk för sig, ett Statens CreditVerk, obehörigt att med Landels Myntoch Bankväsende sammanblandas; och betagit detsamma all Creditifrätt på Banken, för att derom för alltid betrygga allmänheten. Att sättet hvarken blifver dyrt eller svårt att använda, skall jag nu visa. Jag antager förslagsvis, att Riksens Ständer bevilja Kongl. Maj:t till Försvars ver - I Den 29 December e. m. i45 verket 3 millioner och till Canaler ni. m. 1 million.
För Spelet endast: 1 Huggare ... 1 1 Huggare-balja . 1 Huggare-gehäng . b) Beklädnaden. 1 Kask . • ... 1 Lägermössa . 1 Vapenrock . 1 par Klädesbyxor 1 Kapott .. För Konstaplar och vederlikar tillkommer: Galon och Snören å Vapenrocken .. Galon ä Kapotten . Totalt. För Vice Konstaplar och vederlikar tillkommer Snören å Vapenrocken Snören å Kapollen För Trumpetare tillkommer: Snören å Vapenrocken Axelprydnader . c) Remtyg och Utredning. 1 Rem till slaghufvars förvarande 1 Kartusch .. 1 Kartuschrem . 1 Kopparflaska . 1 Flaskrem .. 1 Kappsäck .. För Trumpetare tillkommer: 1 Trumpet-Banderoll B) Mindre Momleringen. 1 Blus af blå tältduk 1 blått och gult Klädes-skärp ... 2 Skjortor .. 1 par Kalsonger 2 par Strumpor . 1 par Tältduksbyxor 1 par d:o Slibletter 1 par svarta klädes d:o' 1 par Byxhängslen 2 Halsdukar 1 par Buldansbyxor 1 Ylletröja . 2 par Skor .. 2 par Halfsulor . 1 Näsduk .. 1 Spegel 1 Kam . . 1 par blå Klädesvantar 1 Karbinpropp . 1 Putspåse med tillbehör 1 Syväska roed d:o 1 Bokväska med d:o . 1 Mat-tornist . Summa 03 C 5*7* D Värde. CJQ al Totalt Ärligt • År. Il:dr sk. rst. Totalt. Årligt. År. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. 4:o. Arméens samteliye Handtverkare, Sjukvaktare, Fyrverkare och Arbets-Manskap. J) Stora Monderingen. a) Beklädnaden. För Vice Korprals vederlikar tillkommer: Värde. Totalt. Ärligt. År. R:dr sk. rst. R:dr sk. rst. Stora Monderingen. A) Gardet till fot. värde Bligad-Trumslagare Hauboister Korpraler Vice Korpraler Soldater Timmermän . Trumslagare .
Militäroch För svar s-Verket till Lands. Krigs-Collegium med Utrednings-För raderne ... Krigs-Hof-Rätten Generalitets-Staten General-Adjutants-Expeditionen för Arméen numera Landtförsvars-Departementets Commando-Expedition. Ingenieur-Corpsen Topografiska D:o Öfver - Commendants - Expeditionen i Stockholm Artilleri-Staben Commendants-Staten Krigs-Acadcmien Allmänna Garnisons-Sjukhuset i Stockholm S:r R:dr Indelta Arméen. Cavallerioch Infanteri-Regcmenterne Exercis-Squadronernes underhåll S:r R:dr Vårfvade Arméen. Lif-Gardet till Häst Kron-Prinsens Hussar-Regemente Svea Lif-Garde Andra D:o Wermlands Fältjägare-Regemente fSvea Artilleri-Regemente ) Artilleriett Götha D.o D:o > (^Wendes D:o D:o J Cavallerioch Artilleri-Hästars remon tering, skoning, m. m Fouragering af värfvade Cavalleriets och Artilleriets Hästar S:r R:dr Beväring. Lif-Bevärings-Regementet Gottlands National-Beväring Förhöjning. Minskning. Skilnad emellan Stats-Utsk:s Förra och Sednare Förslag. Förhöj ning. Minskning. Transport Hallands Beväring ... Spanmäls - Upphandlingsoch Bagerikostnader • Durchraarches-kostnäder Oforutscdde Utgifter Till Möteskostnader i stället för Mötespasscvolancc-afgiften eill. Uti. Niris 52 och 212 • Ersättning åt lnqvartcringsgifvare vid Indelta Arméens marcher till och ifrån mötena, enligt Uti. Nio 202 Inqvartcrings-ersättning till Stockholms Stad, enligt Stats-Utskottets Utlåt. 1 Nio 202 samt Statsoch Allm. Bcsvärsoch Ekonomi-Utskottens U t låt.
Se så Lovisa, tänkte jag, nu är det tillfälle för dig att visa att du håller med höga öfverheten och inte är någon sådan där otäck rabulist! Jag visste inte mer än den dag jag ska dö, hvad en Verdandist var för slag, men jag antog, att det var något modärnt namn på förfalskare eller något dylikt, och så gaf jag mig i väg på Guds försyn. »Det är hårdt för föräldrar att bli sviken på det viset», sa jag. Alla damerna nickade bifall, och till min glädje gaf mig den unga värdinnan en riktigt vänlig blick den här gången. »Fru Petterkvist håller således inte med Verdandisterna?» frågade hon. »Jag antog nästan eljest att –» »Jag!» sa jag. »Gud bevare mig! Hålla med sådana där bofvar!» »Om också uttrycket är något starkt», sa nu en äldre dam i pärlgrått siden, »så är det ändå fullkomligt rätt i innebörden. »Hvart ska det ta vägen, om denna Gudlöshet, detta hån mot både Guddomliga och mänskliga lagar får fortsättas?» »Ta vägen?» sa jag rappt, stolt i känslan att inte längre stöta mot dunbolstrar, ty så hade det kännts förut. »Känner jag höga öfverheten rätt, så vet den nog hvar den ska göra af sina Verdandister. En gräns måste sättas och gränsen det är – Långholmen!» »Bravo, bravo!» sa den gamla damen. »Min son är Verdandist», sa i detsamma högt och klart en dam, som setat litet för sig själf, »och det är jag stolt öfver.» »Jag är också Verdandist», inföll nu Kryckes röst bakom mig, »och det räknar jag som min största heder.» Lyckligtvis kom herrarna in just i det ögonblicket för att föra oss ut i matsalen. Ja, väl var det, ty jag var alldeles stel af förskräckelse. Hvad hade jag nu gjort igen! Jag smög mig undan i ett hörn och kände mig skamsen som jag vet inte hvad. »Söta du, säg mig», hviskade jag en stund senare åt Villy, som lyckligtvis inte var inne när jag dummade mig, »hvad är en Verdandist för slag?» »Det är en mann, som tänker fritt och vill lära andra att tänka.»
Glas med narcisser och blå hyacinter stodo här och der, och till och med öfver den stora svarta taflan hängde en glad krans af guldvifvor och skogsvioler. Den hade legat i vatten öfver natten, och det droppade oafbrutet i en liten bäck ned öfver tafian, så att kritan icke ville ta. Examen var i full gång. Det var blott tid till en half timme i hvart ämne, och rundt omkring väggarna sutto flickornas familjemedlemmar och vänner för att öfvervara examen. Då och då öppnades dörren sakta, och en och annan ny person smög sig in. Var det en mor eller äldre syster till någon af eleverna, gjordes det stillatigande plats för henne, så att hon skulle kunna komma fram och få en stol; — var det en äldre eller yngre bror, vände man blott ett likgiltigt, nästan förnärmadt ansigte emot honom för att antyda, att han störde, och den stackars gossen blef stående strax innanför dörren med sin skolmössa för munnen och gjorde sig så smal som möjligt. Det herskade en viss högtidlig tystnad öfver läsningen, och under qvarterna gingo flickorna arm i arm med bart hufvud på gården, der de blommande plommonträden stodo öfversållade med krithvita bollar och svalorna hveno. En och annan lärare eller lärarinna närmade sig dem ibland för att säga dem några ord, gifva dem ett godt råd för framtiden, uppmuntra eller påminna dem. Alla flickorna voro festklädda. Ebba satt lång och smärt i en mörkblå ylleklädning med ett skånskt smycke vid halsen och sitt svarta hår i en fläta som en krona öfver pannan. Hedvig var i en ljusblå klädning och hade satt narcisser i bröstet. Hela hennes varelse var i ett oroligt och nervöst tillstånd, som visade sig i hvarje rörelse. Till och med hennes lockar voro ovanligt upprörda och ostyriga. Det var en stor dag för henne. Nu var skoltiden slut, och nu skulle för henne ett nytt lif börja. Hon var öfvertygad om, att hon på ett eller annat sätt skulle bryta sin väg fram i verlden. Dessutom var hon i stor spänning öfver hvad hon skulle få för afgångsbetyg.
Beträffande öfriga under titeln ersättningar inbegripna inkomster, hvilka, efter afdrag af de tillfälliga belopp, som deruti ingått, utgjort i ungefärligt medeltal 6,000 r:dr, hafva Rikets Ständer ansett desamma böra öfverföras lill titeln extra medel och uppbörder. 25:o Observationsmedel, hafva under åren 1841 —1844 i medeltal belöpt sig till 17,929 r:dr; men då denna förhöjning utöfver det vid sednaste statsregleringen beräknade belopp 10,000 r:dr, hufvudsakligen tillkommit genom anmärkningar vid oriktig tillämpning af föreskrifterne angående 1833 års lönereglering 1’ör indelta armeen och således varit af mera tillfällig beskaffenhet, har, på sätt E. K. M. nådigt föreslagit, förra förslagsberäkningen bibehållits med 10,000: Transport 4 402,080: Expeclilions-Utskoitels Förslag till lind. Skrifvelse: Extra medel och uppbörder beräknades vid sistlidne riksdag till 12,000 r:dr men hafva under åren 1841 —1845 i medeltal utgjort 15,065 r:dr. Detta oaktadt hafva Rikets Ständer likväl ansett sednaste förslagsberäkningen, i anseende till dessa inkomsters osäkerkerket, icke höra förhöjas, hvadan denna titel, med tillägg af ofvan omförmälda från titeln ersättningar hit öfverförda belopp, 6,000 r:dr, blifvit upptagen till 27:o Intressemedel, hvilka för år 1841 influtit med 3,400 r:dr och under livartdera af de 4 påföljande åren med 3,359 r:dr, hafva bibehållits vid förra beräkningen Summa banko r:dr 4,513,380: — —> Extra ordinarie inkomster. l:o Tullmedlen. Då Rikets Ständer, på sätt i underd. skrifvelse den 12 sistl. Aug. blifvit anmäldt, bifallit, att den tullinkomst, som för utländsk spanmål inflyter, fortfarande skall ställas till E. K.
Om äfven Styrelsen skulle medgifva denna nedsättning såsom en följd af de bristande tillgångar, som ständigt inom Representationen uppgifvas såsom skäl för alla afsiag, tror jag dock, att Styrelsen aldrig kan medgifva, att det förminskade beloppet är tillräckligt för att uppfylla det med det äskade anslaget afsedda ändamål. Då StatsUtsk. börjat med att förklara, att inga medel finnas, är det ock klart, att man måste uppskjuta med fyllandet af de behof, för hvilka de beviljade medlen blifva otillräckliga, utan att man genom medgifvande af detta uppskof kan hafva medgifvit, att den till ett mindre belopp beviljade summan är tillräcklig för allt, som afsågs med hela den begärda. Här har äfven blifvit sagdt, att de vid sistförflutna riksdag för arme'ens materiel beviljade 70,000 r:dr för hvarje år egentligen afsågos för beklädnaden, för afhjelpande af hvars brister de skulle varit Jillräckliga. Men dessa medel anslogos iske Den i5 Augusti f. m. 9 icke blott för Utredriingsdepartementet, utan för 3:dje hufvudtiteln i allmänhet, att fördelas till bestridande af utgifterna för alla KrigsCollegii departeinenter. Medlen äro således använda för försvarsverket i allmänhet, men ingalunda ensamt till iståndsättande af beväringens beklädnad. Äfven har yttrats, att när man anser sig behöfva anslag, bör man icke undanhålla upplysningar, huru redan beviljade äro använda. Jag kan icke finna, att någon upplysning blifvit undanhållen, då hvar och en, som sådant åstundan, kan uti K. KrigsColkm göra sig underrättad, huru såväl de 70,000 rtdr som andra militära anslag blifvit disponerade. Ilar har äfven blifvit framställd en alldeles ny sats, den nemi., att krigets utgång icke berodde på beklädnaden. Denna sats är åtminstone för mig så främmande och så oförklarlig, att jag icke anser mig böra eller kunna till svaromål 11 Dptaga den. Vidare har det sagts, att beväringens beklädnad kunde vara mindre kostsam.
Ja, äfven den i 65 § af samma grundlag gifna uttryckliga föreskrift, att Statsrådets Ledamöter äro ansvarige, om de låta statens medel annorlunda användas, än af Ständerna faststäldt blifvit, utan att till protokollet föreställningar deremot göra, skulle blifva kraftlös och utan betydelse, emedan ej heller denna § är i Ansvarighetslagen uppräknad. Afven 114 §, ståndspriyilegiernes skydd, skulle af samma skäl kunna strafflöst förnärmas. Svårligen lärer någon finna troligt, att med lagens mening skulle öfverensstämma en sådan ansvarslöshet, der laglig ansvarighet likväl ostridigt är allmän regel. Och till den gräns för ansvarigheten, hvarifrån en sådan lagens meningslöshet skulle uppkomma, gifves åtminstone ingen anledning i den § af Regeringsformen, från hvars jemförande med Ansvarighetslagen Riksrätten hämtat domskäl. Ty Regeringsformen på det åberopade stället, 106 §, bjuder, att Konungens Rådgifvare, tilltalade för öfverträdelse af grundlag eller allmän lag, skola af Riksrätten dömas efter allmän lag och den särskilda författning (Ansvarighetslagen), som till bestämmande af sådant ansvar blefve af Konung och Ständer fastställd. Om nu likväl intet ansvar efter allmän lag, utan endast efter Ansvarighetslagen, skulle kunna af Riksrätt Konungens Rådgifvare ådömas; så vore det anförda .stadgandet i Regeringsformen ändradt; och fråga är, orri detta kan hafva skett genom den af Riksrätten åberopade hänvis - — 13 — ning i Ansvarighetslagens 6 §, att der Konungens Rådgifvare underlåter att iakttaga och fullgöra de öfriga dem i grundlagen uttryckligen föreskrifna, men i Ansvarighetslagen icke särskildt uppräknade pligter och föreskrifter, deKankomrner på Rikets Ständer att hos Konungen göra sådan anmälan, hvartill 107 § af Regeringsformen dem berättigar.
Beträffande de i åtskillige af Rikets Län befintlige köpingar, liad* de förvaltande Verken, inhemta! följande upplysningar, nemligenr för Calmar e Län? ali Gamleby och [Bjurviks köpingar äfrö uti Vesterviks stadsrotering inbegripna, så val för jord och tomter, som för borgerlig rörelse; alt Almviks, Vald emar sviks, Figeholms, Päskalaviks, Pataholms T Doderhult sviks och Bergqvara köpingar, såsom an-lagde på enskilde, ledan roterade hemmans egor, icke kunna komma i fråga, att för deras innehafvande jord vidare Båtsmanshåll vidkännas; men deremot för hus och tomter samt borgerlig rörelse äro underkastade deltagande i detta besvär, gemensamt med den stad, hvarunder de lyda," i hvilket sistnämnde förhållande Mörbylånga, af stad oberoende köping på Öland, hvilken ej hade annan jord sig tillagd, än sorn till hus, tomter och gator blifvit indelad, jemväl endast horda roteras;: att Mönsteras köping innehafver, dels redan roterade, dels ännu 0- roterade egor, hvilka senare vid 18ir års roterings-förrättning blifvit uppskattade till 2 1/16 mantal; för Södermanlands Länd att Malmköping, en a£ stad oberoende köping, anlagd å Malma Rusthålls egor, ej innehafver någon, rotering underkastad jord; för Vermlands Län? att Arvika, en likaledes af stad oberoende köping, icke* eger annan jord, än som belöper på tfl\, efter helt räknadt, i Kronoskattehemmanet Solberga, Arvika socken, hvilken jord af staden blifvit inköpt för köpingens planerande och bebyggande, samt att köpingens invånare för sitt hemmantal deltaga med öfriga delen af hemmanet Solberga, så väl i ordinarie rotering, som i öfrigt hemmanet åliggande skatter och onera; Stutssamt Oecon,~Vtfk. Betänkande N:o 28. att den af Kongl. Maj:t medgifna köpingen vid Tyksmark icke kommit tili verkställighet; för Jönköpings
Sig ega all anledning föreslå beskattningen för husbehofsbränning, äfvenaom för den bränvinstillverkning, hvilken idkas såsom binäring vid jordbruk, i nära öfverensstämmelse med hvad kommitleen derom hemställt, så att afgiften för bränvinsbränning i denna klass beräknas och erlägges efter pannerymden, på sätt nedanstående tariff utvisar: Utan mäskvärmare. åled mäskvärmare. för 2 mån. för 6 mån. för 2 mån. för 6 mån. St. Maj.ts Nåd. Vidkommande bränvinsbränningen i 2’.clra hlassen, hvilken, såsom fabriksrörelse, skulle så väl å landet, som på stadsgrund, utan hänsigt till Käng/. UajUs Md. Proposition, JV:o 26. 35 innekafrandel af jord, få utöfvas af hvarje välfräjdad person, som dertill erhållit Kongl. Maj:ts befäl loin gs lia f vandes tillstånd, må det visserligen lemnäs obestridt, att den af kommitteens pluralitet föreslagna method, alt i stället för pannerymden beskatta upphetlningsytan samt beräkna skatten efter den tillverkning, sorn kan erhållas af fullständig apparat, med rättighet för bränneriegaren, att inrätta sin apparat efter eget godtfinnande, blott under vilkor, att uppskattningsytan icke rubbas, förenar fördelarne af att vara både enkel och lätt att kontrollera, och sålunda är förtjent af synnerlig uppmärksamhet; men då delta beskattningssätt ännu icke någorstädes blifvit tillämpadt, och bestämd erfarenhet således saknas, huruvida icke delsammas användande tilläfventyrs kan lemna rum för andra olägenheter, som kunna motverka eller tillintetgöra fördelarne deraf, har Kongl. Majit funnit företräde böra gifvas åt den beskattningsgrund för bränvinsbränningen såso 11 fabriksnäring, som i Preussen, Danmark, med flera länder, en längre tid varit antagen, eller efter mäskekarens rymd, i öfverensstämmelse med hvad en af kommitteens ledamöter, Friherre Raabj föreslagit.
Redovisning för åtal, anstälda emot 1) Rådstugurätten i Göteborg, för obehörigt dröjsmål med afgörande af anhängiga mål. 2. 2) Domhafvanden i Näs härad, för oriktig sammanläggning af straff, (forts, från 1859 års berättelse) 4. 3) Domhafvanden i Carlstad, Kihls och Grums härader, angående för högt beräknad lösen för gravationsbevis, (forts, från 1856 års berättelse) — 4) Rådstufvurätten i Jönköping, för dröjsmål i rättegångsärenders behandling, (forts. 1859 års berättelse) 5. 5) Rådstufvurättens i Calmar Andra Afdelning, för oriktig förvandling af böter — 6) En tillförordnad Domhafvande i Kinnevalds härad, för häktad persons frigifvande, efter det han blifvit till urbota ansvar dömd 6. 7) Magistraten i Sala, för dröjsmål med förrättande af ett arfskifte 8. 8) Landshöfdinge-Embetet i Westmanlands län, för oriktig tillämpning af 1 Kap. 9 § U. B., i fråga om tredskande persons hämtning, (forts, från 1860 års berättelse) 11. 9) Rådstufvurätten i Norrtelje, för orätt dom och deraf föranledd olaga häktning — 10) Rådstufvurätten i Waxholm, för olaga uppskof med riksdagsmannaval 13. 11) En tillförordnad Domhafvande i Wissnums härad, för olaglig behandling af ett kon kursmål t 16. 12) Rådstufvurätten i Wisby, för dröjsmål med konkurssakers behandling 18. 13) Domhafvanden i Snefringe härad, för oriktig bestämning af straffarbetstiden för andra resan stöld — 14) Rådstufvurätten i Upsala, för felaktig böles-förvandling 19. 15) En tillförordnad Domhafvande i Gottlands södra härad, för nyssberörda förseelse — 16) En tillförordnad
Och de tre äldste Isai söner voro dragne med Saul till stridena; och var detta deras namn: Eliab den förstfödde, AbiNadab den andre, och Samma den tredje. Men David var den yngste. Då nu de tre äldste voro utdragne med Saul till stridena, Gick David åter hem ifrå Saul, till att vakta sins faders får i BethLehem. Men den Philisteen trädde fram både morgon och afton, och stod der i fyratio dagar. Och Isai sade till sin son David: Tag åt dina bröder detta epha af torkad ax, och dessa tio bröd, och löp bort i hären till dina bröder; Och dessa tio blöta ostar, och få höfvitsmannenom; och besök dina bröder, om dem väl går, och tag vara uppå hvad de säga dig. Men Saul, och de, och alle Israels män voro i ekdalenom, och stridde emot de Philisteer. Då stod David bittida upp om morgonen, och befallde fåren herdanom; lade uppå sig, och gick åstad, såsom Isai honom budit hade, och kom till vagnborgena; och hären var utdragen, och hade skickat sig, och de skriade i stridene. Ty Israel hade skickat sig; så voro ock de Philisteer redo emot deras här. Då lät David det han bar i tygvaktarens händer, och lopp bort i spetsen, och gick bort och helsade sina bröder. Och vid han nu talade med dem, si, då trädde den kämpen fram, som het Goliath, den Philisteen af Gath, utu de Philisteers här, och talade såsom tillförene; och David hörde det. Men hvar man i Israel, då han den mannen såg, flydde för honom, och fruktade sig storliga. Och hvar man i Israel sade: Hafven I icke sett denna mannen, som uppgången är? Ty han är uppgången till att tala försmädelse emot Israel; och den honom slår, honom vill Konungen göra mycket rik, och gifva honom sina dotter; och vill göra hans faders hus fritt i Israel. Då sade David till männerna, som när honom stodo: Hvad skall man gifva honom, som slår denna Philisteen, och vänder denna skammen ifrån Israel?
Genom hvad sålunda anfördt blifvit är upplyst, dels att fullständigt förslag till decimalräkningens användande i afseende å mått, mål och vigt redan för längre tid sedan blifvit af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer antaget, fastän icke till verkställighet befordradt, dels att Konung och Ständer jemväl beslutat införande af ett nytt system i afseende på rikets mynt; men att Kongl. Maj:t sedermera i nåder föreslagit förändring i samma beslut och att decimalräkningen skulle äfven i afseende på myntet tillämpas, samt dels att Rikets Ständer väl delat Kongl. Maj:ts åsigt om samma räknesätts företräde i myntväsendet, framför det redan antagna, men att skiljaktiga meningar om decimal-räkningens tillämpning uti detaljerne hindrat antagande af Kongl. Maj:ts nådiga proposition i ämnet. Utskottet har tagit förevarande motioner i öfvervägande; men då, på sätt Utskottet upplyst, frågan om tiotals-räkningens tillämpning i afseende på mått, mål och vigt redan är afgjord och åtgärder för verkställighet af besluten härom, tid efter annan, af Kongl. Maj:t vidtagits, så S Allm. Besvärsoch Ekon.-lits k.
I 3:dje punkten har Utskottet tillstyrkt, att lämpliga utvägar måtte vidtagas i hvad som rörer de nya Sedlarnes yttre form och utseende, styrka och uthållighet till omlopp, samt vighet och beqvämlighet för remisser och utbetalningar, äfvensom nödige försigtighetsmått till trygghet emot deras förfalskning och eftergöring. Om Utskottet i sammanhang dermed föreslagit åtskillige bestämmelser, som blott angå principer, samt öfverlemnat åt BancoStyrelsen att ombesörja tillämpningen och verkställigheten deraf; så hemställer jag till Ridd. och Adeln, om sådant icke är förenligt med en genom val utsedd Styrelse, hvilken det åligger att handla efter tillfälliga omständigheter och ögonblickliga fordringar, och om det ej är förenligt med 72 § RegeringsFormen, som innehåller: ”Riksens Ständers Bank förblifver ”hädanefter, sorn den hittills varit, under ”Riksens Ständers egen garanti och vård, ”så att den ostörd må förvaltas af de Full”mägtige, hvarje Stånd dertill förordnar, ef”ter de Ordningar, Stadgar och Reglemqn”ten, hvilka redan gjorde äro eller vidare ”af Riksens Ständer göras kunna, etc.”; och huruvida det ens kan blifva möjligt för 58 Den i Februarii f. ru. Ständerne att lemna erforderlige föreskrift ter i afseende ])å detaljerne inom Banken, då mechanismen derstädes är en hemlighet för de fleste Ledamöterne uti Stånden, men den likväl är så vidsträckt och äger ett sådant sammanhang, att det fordras års mödor att dermed komma under fund. Jag tror alltså, att Utskottet ej gjort mera eller annorlunda än det bordt, samt att det alltid hör ankomma på Fullmägliges ansvar, hvilket åter bör af Rikets Ständers Revisorei’ bedömas, om ej all möjlig beqvämlighet för allmänheten och säkerhet för Banken iagttages. Utskottet har visserligen i dess förslag lemnat en sådan vidsträckt föreskrift för inrättandet af de nya Sedlarlie, att det äfven blir tillåtet att dertill begagna tryckstilar.