Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M:s nåd. skrifvelse rör:de förlängning af de med rusthållarne vid åtskilliga afsuttna regtten och corpser afslutade contract om häst-vacance-afgifls utgörande, jemte flera i ämnet väckta motioner. Begärdes på bordet af Friherrarne Cederström, Jacob, samt Toll, Gustaf Philip. Företogs till pröfning StatsUtsk:s den 29 sisth Juli på bordet lagda utlåt. N:o 228, i anledn. af K. M:s nåd. propos. , ang:de kronohemmanet Karlebys anslående till boställe för kronofogden i Wadsbo fögderi. Frih. Cederström, Jacob: Jag instämmer med StatsUtsk. i dess tillstyrkande, så väl i ena som andra afseende!, men anser den sista hemställan likväl i så måtto ofullständig, att det tydligare måtte bestämmas, huru med hemmanet Karleby skall förhållas, i händelse nuvar. kronofogde skulle under en längre följd af år vidblifva sin tjenst, utan alt vilja detta hemman såsom boställe emottaga; ty när arrende-tiden är förbi, så måste det ånyo utarrenderas eller vårdas på annat sätt. Skall det hållas en blifvande kronofogde tillhanda såsom boställe, så kan det icke utarrenderas annorlunda än på ett år i sender, och då är det ganska troligt, att hemmanet inom få år skall komma att betydligen försämras, emedan en arrendator för året icke har ringaste intresse alt tillse förbättring af det hemman han arrenderar. Jag hade derföre ansett nödvändigt, att Utsk. uppgifvit huru med hemmanets bruk och skötsel bör förfaras, efter det hemmanet blifvit ledigt från arrendet och tills det af kronofogden i Wadsbo härad mottages såsom boställe. Dervid före - D111 i Augusti. au förekommer, alt om kronöbetjéningen skall besörja b eili manets bruk efter lega, så åtgår troligen liela al kastningen dertill, och hemmanet kunde i stället för vinst lemna förlust.
3 Saleun dr (dnéfdngelfet nara fin fullbordan od) i ‘SBepiö, ber bylift fdngelfe dr unber arbete, bör betfamma funna fulldnbaé unber loppet af nafla år. 3 öfrigt dro nya farn gelfebyggnaber beflutabe od) till grunbläggning påbörjabe för ©torf» fyolmö ftab famt för ^öetteréborgé od) Sarlöfrona Ian. £ill l)ärabö* ody ftabö*fängelfe »ib <2öimmerby dr tomt inföpt. Slen be afgång» roårb$*©tyrelfen »ibäre föreflagne fangelfe<byggnaberne för 3«wt* lanbé, Saimar, 'äöeflerås od) SJlalmö Ian, dfroenfom ett för ©tocf* l)olmö flab bef>öfligt frono-4)äfte f>af»a, i anfeenbe till bet återflåcnbe anflagetö otillräcfligfyet icfe funnat företagas. 3 enlighet rneb Dlifets ©tänberö uttrycfta önjfntngar l>ar jem»äl förflag till fullfldnbig regte# ring af Dlifetö lané# t>drabé# od) ftabé#fdngelfer blifwit uti Suftdie* departementet uppgjorbt od), feban utfebbe fomiterabe i otterne ber# öfroer afgif»it yttranben, inom departementet öfroerfebt od) efter fåban reoibertng från trycfet utgif»et. då frågan om genomföranbet af bet nya fängelfe*fyjlemet funnité dga nara offiljaftigt fammaitl)ang rneb ben om orbnanbet af Siifets bomfagor, fjär förflaget blifmit ut# flräcft äfroen till ben fiflitdmnba frågan, betuti utlåtanben febermera dro roorbne inforbrabe från åpofrätterne.
Nog visste hon med sig sjelf, att hon, äfven innan Wahl friade, funnit honom långt ifrån ohygglig, men att han redan då skulle märkt det, var nästan omöjligt, och dessutom mindes hon ganska väl – och i sådana ting hafva fruntimmer ojemförligt bättre minne än Herrarne – att hennes man en gång sagt henne att han ändå, allt sammanräknadt, aldrig varit så till mods, som under de dagarna, då Inga betänkte – ej precist hvad svar hon skulle gifva, men hvad våna der torde vara för henne att, efter detta svars afgifvande, icke få svälta och frysa och slita allt för mycket ondt .. men huru härmed än förhöll sig – något mera bestämdt svar fick hon aldrig. Under tiden hade Gösta, som i mjölkkammaren fått af Gertrud ett glas af hvad hon kallade mjålkvarmer mjålk – (något annat kunde han ej förtära), gått, som Wahl sagt, upp att försöka sofva. Sent omsider hade han också somnat, men ej fått ro för det. Först tyckte han sig vara i sin trädgård, gömd i en af de två hvita halftutspruckna roserna på Elins buske, hvarifrån han kunde se hur Elin blef glad, när hon fick hans bref – men allt som hon läste det, blef hon mindre och mindre, tills hon slutligen också kunde gömma sig i den andra hvita rosenknoppen – och då började, rätt som det var, dess blad att alla falla af, det ena efter det andra; men då Gösta förskräckt sprang fram var knoppen alldeles borta, men Elin stod der i stället, och hade vuxit mycket och började snart flyga – Gösta ville flyga med – men då var han åter på vägen emellan Stånga och Högesta – i början sprang han mycket fort, men det var varmt – och han blef trött – och det var liksom Fru Wahl i svarta kläder stått på trappan hemma hos sig och ropat på Gösta, men bortåt Högesta till syntes Herr Wahl som hade Elin på armen, och Elin nu åter mycket liten sträckte armarne mot Gösta – just som Gösta skulle springa fram till henne, trampade han på en orm som hade ett hufvud likt Magnus H., och ormen flög upp och stack Gösta i bröstet Härvid vaknade Gösta, och tyckte sig ännu en lång stund känna det stynget.
Utlåt. N:o 29. R. St. underdån. Skrifv. Hamilton, Grefve Malcolm Walter, Motion N:o 70, angående ändringar i Bevillnings-stadgan m. m. Bevilln.-Utsk. Betänk. N:o 9, Utlåt. N:o 14, Mern. N:is 16 och 21. R. St. underdån. Skrifv. — Motion N:o 71, angående fullmakters, konstitutorialers, m. fl. handlingars befrielse frän stämpel. Bevilln.-Utsk. Betänk. N:o 7 och Mern. St. underdån. Skrifv. Hammarhjelm, CarlMotion N:o 209, angående meddelande af förändrade föreskrifter i afseende å Enskilda bankers och Filial-bankers grund-fonder. Banko-Utsk. Betänk. Sammans. Bankooell Lag-Utsk. Betänk. N:is 1 och 2, Utlåt. Mern. N:o 88. R. St. underdån. Skrifv. Handelsbalken, angående upphörande af några stadganden i 2—7 Kap. Motion N:o 76. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- oell Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 17. R. St. underdån. Skrifv. Handelsbod, om rätt till dess anläggande vid jernvägsstationerna. Motion N:o 52. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 119. R. St. underdån. Skrifv. Handelsfrihet, om införande af fullständig Näringsfrihet och. Motion N:o 35. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. R. St. underdån. Skrifv. Handelsoch Handtverks-Ordning, angående förslag lill ändring af åtskilliga §§ i. Motion N:o 76. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 17. R. St. underdån. Skrifv.
Rivderffapet och Adelns plenum den 29 Mars i8io. S. D. Föredrogs och bifölls Ståts-Utskottets den 17 Mars pä bordet lagda Memorial, i anledning af Riksdagsmännen fran Westerbotten, Anders ^Mersson Åbergs och ^ons vlermanssong begäran om prolongation ä återbetalnings-tiben af det ril be olycklige Jnnewänarne i Westerbotten af Rikfens Ständer bewiljabe Län. Hwarom de öfrige rcspLÄive Ständen genom Utdrag af protocollet manligen ffulle underrättas, vt supra. Utdrag af protocollet, hållet i Högloft. Ridderffapets och Adelns plenum den 29 M-ars 1810. S. DFöredrogs a nyo och bifölls GtatsUtffotrets sen 24 dennes pä bordet lagde Memorial, i anledning af Friherre Stael von voll8teins til Fullmägtige remittersöe motion , det mätte Riksgälds-Oontoiret äläggas at afgifwa Förklaring, af hwad orfak beloppet af Bewillningen för den del af Socker, fom stamplas wid Hallrätterne, blifwir wida mindre uptaget i Riksgälds-Lontoiretsaflemnade fammandrag, än man af erhallne upgifker fran General Landt - Tulls - vireckionen funnit höra - -4^4 Den Zv Mars. ra wara influtit. Och ikulls underrättelse härom de öfrige respektiv? Standen genom Utdrag af krotocollet wänligen meddelas. lilt 8llpra. Utdrag af krotocollet, häller i Höglofl. Ridderikapets och Adelns klenum den 29 Mars i8lv. S. D. Bifölls och gillades til alla delar hwad Stats-Utskotter uti ett den iz
jande år till Napoli, där de uppträdde till vå- Det syntes nog mången både djärft och anren 1 8 8 9, då de, engagerade af en amerikansk språksfullt att för ett första offentligt uppträ- impressario, reste till Buenos Aires. Under dande välja en så svår och fordrande uppgift, sistlidne vinter har fru Bottero sjungit i Mimen kritiken måste dock medgifva. att försöket lano, San Remo och Casale. utföll förvånande väl. Hon visade, heter det, Ehuru fru Sommelius-Bottero ofta och alltid en dramatisk lifaktighet, äfven i mimiskt hänmed stor framgång beträdt konserttribunen, är seende, som man sällan får skåda hos en nydet dock som dramatisk sångerska, i all synbörjare, en osökt, naturlig uppfattning, insikt nerhet inom det tragiska facket, hon vunnit och vårduad samt ett hos en debutant nästan sina förnämsta lagrar. Om hennes uppträ- ofattligt lugn. — Och en annan recensent yttdande kan i få ord sägas, att hon öfverallt rar, bland annat, om samma debut: » Fröken rönt en lysande framgång. Af den italienska S:ii sätt att sköta rollen och hålla scenen voro pressen att döma, har hon, en publikens förförvånande för en nybörjare och tyda på en klarade gunstling, alltjämt » dragit fulla hus » äfven i detta afseeode långt ifrån hvardaglig och af söderns lifliga barn hyllats ej blott med begåfning. — Debuten kan i sin helhet beinropningar och blomstergärder, utan äfven med traktas såsom ovanligt löftesrik. — På samma ovationer, som hos oss, trögare nordbor, sällan gång vi lyckönska den unga sångerskan till komma divor till del. Teaterrecensenterna ha denna första, stora framgång, uppmana vi henne i de mest superlativa ordalag uttryckt sin föratt genom fortsatta, allvarliga studier än yttertjusning öfver hennes sång och spel, och fackligare utveckla och förkofra de gåfvor, dem en tidningarna på musikens område ha enstämmigt gifmild försyn med sällspordt rik hand synes förklarat henne vara en konstnärinna af betyhafva tilldelat henne, väl ihågkommande, att dande rang.
Billes bukfiirl~gsaktiehol&amp;: K. ~al.&amp;röin, V&amp;r foriinordiska gudasaga i saiiiinandrag. - G. A. Henty, Frank Norris .afveiityr bland i ndian er. och guldgi * af vare. - H. Hörlin, Sagor. Adolf Bonnier: C. de Var.igny, Kvinnan i Nordamerikas köis J. IsFerg, Doktorns fru. Alb. Boiiiiier: .Alfaro, I gryniiigeii. - Lilla Elnas sagor. Mtirta Bdle, Fru Strklile. F. D n h, Julianus aff %llinge: i. - S. Lage? ; löf, Osynliga liinkar. - A. Lundegård, Faster Ulla och hennes brorsdöttrar. - Pronietlieus. - René, Sju. inartyrer. M. Roos, Egoism ocli lycksalighet. - K. A .. Tavas~s$jema, ' Kvinnoregeiriente. A. Wahlenbes.g, Eii sto? inan. - H. Westermarck, Frainåt. - O. Adelborg, Ett, tv&amp;, tre, fyra;. - .-.A., Bagges., Sjiiinaiisiifventgr. - A. Segerstedt, Niickrosorria .. - J. R. Spilh$nmar, Svensk: t lij al tar nnder de sista fyraliniidra areii. - O. W. Alynd, Gustaf II Adolf. - K D. Wiggin, Pollys planer ocli Lilla jiilrqsun .. Lekliamrateii, 13: de och. L4: de boken. - Onkel Adanis Linnea, 5: te. boken. - Nisse ocli Nasse. Sagan oin pannenta stater. ' - p, ' - ' kaksberget. - Snöflingan 1894. A. T. Carlson: A. Love, vackelseröster ur Giids. ord. - " G. Chelius:, E;. ' ~riglhtzieh; Karlek till djuren. - E.
Det är kanske bäst, att jag själf, vid lämpligt tillfälle framställer saken för kungen. Nu glittrar det till i Warnstedts ögon, och ett tjufpojksleende lägrar sig omkring hans röda mun. – Om jag, för omväxlings skull, finge ge er ett råd? Låt mig i stället utverka af kungen befallning till er att närvara vid en cour! Jag tror det skulle bereda H. M:t mycket nöje och hemlig skadeglädje, om han på så vis finge tillfälle att ge en spark åt etiketten. Inne i sitt innersta gemak vandrar kung Kristian oroligt af och an, då dörrarna slås upp af kammarpagen, som anmäler hofmedikus Struensee. I det ögonblick, han inträder, har det lilla majestätet intagit en imposant attityd midt på golfvet med det brådgamla pojkhufvudet tillbakalutadt och tätting-bröstet utspändt. Han håller vänstra handen på värjfästet och den högra i sidan. Hans uppsyn är vredgad, och han deklamerar: – Que ces moments, grand Dieu, sont lents pour ma fureur! Eh bien! que t’a-t-on dit? – Ers majestät har låtit kalla mig. Ers majestät befinner sig icke väl? Struensee har stannat innanför dörren, afvaktande majestätets befallning att träda närmare; men kungen, som redan tröttnat på sin pose, vänder sig om på klacken och fortsätter sin rastlösa vandring, medan hans nervösa upphetsning tager sig uttryck i osammanhängande ord och häftiga åtbörder: – Hundar! Otacksamma kräk, som slicka min hand och vifta svans – när hvita knogar knacka på fönstren äro alla bortblåsta! Men jag behöfver ingen – du död hvar är din udd, sa’ Schönbeyder! Platt mot mitt bröst – jag börjar bli hård. Jag är en konung inför allt folket och glänste vid de främmande hofven, där Peter den store blef endast beundrad, men jag vardt dyrkad, jag! Han stannar framför lifläkaren och räcker fram sin hand med en högdragen gest: – Se där! Jag vet, att ni vill känna min puls. Var så god.
Underhåll al koppartaket och fönstren under nästkommande tre år samt byggnadens uppvärmning under samma tid 17,250: — äfvensom mattor med tillbehör för framtida skyddande af marmorgolf •i D och marmortrappor 1,775: — C Aflöning och arfvoden åt Arkitekt för ett år utöfver de två, som Komiterade beräknat åt en Tillsyningsman, en Kamererare och Kassör, två eldare och en portvakt under tre år samt åt en uppsyningsman Transport 64,490: — Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition M 117. 15 Transport 64,490: — vid värme-apparaten under de 7 månader den på prof begagnas, tillsammans 42,380: — Summa R:dr 77,070: — hvarförutan Ofver-intendents-embetet förordat att stora veslibulens väggar och trapp-armar måtte, med afseende på byggnadens i öfrigt rika ornering, beläggas med så kallad sluccoluslro i stallet för att, enligt Komiterades förslag, oljemålas, samt uppgifvit att genom denna förändring slutsumman skulle ökas med 47,470: — eller lill R:dr 94,540: — Vid öfvervägande af allt hvad i detta ärende förekommit och dervid först af frågan, huruvida Lifruslkammaren eller Kongl. Bibliothcket hör uteslutas ur Museibyggnaden, hvilken, enligt den af Komilcrade verkställda utredning, icke lämpligen kan inrymma hegge dessa samlingar jemte de öfriga, har Kongl.
Sänkning af Bexheda sjö (Grummeln) i Bexheda, Näsby, Hvetlanda och Mu resjö socknar 1,046. 800: — —- 3,200: Kalmar län: Utdikning vid Henaryd, Ryholm och Knifvingaryd i norra Möre härad 218. 600: 2,400: Elfsborgs län: Upprensning af Bredängsån i Wäne härad 256. 440: 1,760: Wermlands län: Sänkning af sjöarne Wadjungen och Björklången samt elfven Rinnan i Nordmarks härad 900. 2,800: 11,200: Götheborgsoch Bohuslän: Utdikning äf kärrmark vid Åseryd i Krokstads socken 1424. 48: 192: Hallands lån: Sänkning af Ramsjön m. m. i Ljungby, Winberga, Stafsinge och Morups socknar ‘ Kronobergs län: Utdikning af Tomsjöarne m. m. i Dädesjö och Furuby socknar Sänkning af Långsjön och Galnegöl m. m. i Almundsryds socken Blekinge län: Utdikning af Mölleoch Dafra-sjöar, Ollegöl, Stora Mossen och Abborregöl i Asarums socken Christianstads län: Ombyggnad af Nockeby bro i Stockholms län, på vägen till Drottningholm, 83,000: Sänkning af sjöarne Långhalsen, Yngaren, Hallbosjön m. m. i Södermanland 5,859. 50,000: — Sänkning oaf sjöarne Rengen, Jernlunden, Åsunden m. fl. samt båtleds bildande dem emellan 4,636. 160,000: — Utvidgning och fördjupning af Köpings å 26,666: 32. — 13,333: 16.
5o,ooo r:dr skulle således icke användas, till fullbordande af redan påbörjade arbeten, utan till nva arbetsföretag, hvilka under årets lopp ingalunda kunde fullbordas, och det vore således att hafva tagit på hand att bevilja medel till fullbordande af dylika nya företag. Jag är visserligen icke bland dem, som tro, att anslag till sådana föremål, som de ifrågavar. höra till de minst nyttiga; men jag anser detta, likasom hvarje annat ämne, böra pröfvas i sitt sammanhang, hvilket ej kunnat ske, hvarken i Utsk. eller hos Stånden, då frågan partiel t framkommit. Hr von Hartmansdorff: Jag har äfven fått del af den ifrågavar. arbetsplanen, hvaruti undersöknirigskostnader finnas upptagna till 6,000 r:dr; men då jag för en stund sedan på detta rum frågade Chefen för Storarnirals-embetets 3:dje afdelning, huruvida af dessa 6,000 r:dr något kunde påräknas för Calmar län, svarade han sig icke inse någon utväg dertill. Jag lärer uttryckt mig otydligt förra gången, emedan någre af mina grannär trott, att det förhölle sig med förevar. anslag sorn med den öfriga statsregleringen. Men det är motsatsen. Den gamla fortfar i allmänhet intill dess en ny statsreglering blir uppgjord; men så förhåller sig ej ined det af sista Ständer beviljade anslaget för vattencommunicntionerna, ty det upphörde med sisth år. Det är således tidrymden från sisth års slut till nästkommande års början, för hvikeu anslag erfordras, på det icke arbetsföretagen må af bry las. Hr von Troil liar ganska riktigt anmärkt, att om man nu företager sig nya arbeten, men sedermera icke vill bevilja nya anslag, så har man börjat hvad man icke kan fortsätta. Jag vill ej nu lägga hinder deremot, att inskränkningar i nya arbetsföretag må beslutas, när frågan derom förekommer; men jag skulle önska, att sådana undersökningsarbeten, som angå strömrcnsningar icke måtte afbrytas Den ag Februari f. m. ^83 under innevar. år, c!a skicklige och sakkunnige personer nu finnas att tillgå.
Dessutom har Ridderskapet och Adeln förklarat r att de hänvisningar till andra §§., som uti en del §§. finnas intagne, böra rättas efter de förändringar i §§:nes numerering, sorn blifva en följd af Ridderskapets och Adelns fattade beslut; men hvilket förklarande numera, sedan Utskottets förslag jemväl, i afseende på taxerings-åtgärderne å landet, blifvit godkändt, icke föranleder till någon serskild åtgärd. Stockholm den 3o November i84°- TRYCKT HOS J. A. WALLDÉN, 1840. Rättelser uti B evilhiings-U t skottets Memorial N:o 34. Sid. 4, råd. 25, står: taxerade läs: taxerad int w 21, står: som resa omkring i landet, efter eller läs: som resa omkring i landet och, efter eller 3a, „ s5, står: Utlåtandet N:o 24, läs: Utlåtandet N:o 27, „ 38, „ 29, står: intagande läs: antagande 3o 25, står: motsvarande 189 §. af Utskottets förslag, läs: motsvarande i3g §. af Utskottets förslag, är af huf vndsakligen lika innehåll med detta förslag, , 4o, „ 16, står: i36 §. läs: 163 §. 46, „ 22, står: ”hvarjemte mantalsskrifven läs: ”hvarje mantalsskrifven Bih. lill RSt. Ani;, till Exp. Utsi;. J. 4 Dec., kl. 2 e. ra. Betänkande, angående stämplade pappers-afgijten. Till fullgörande af Bevillnings-Utskotlets i Grundlagen sladgade pligt att, bland annat, afgifva förslag till de grunder, hvarefter afgiften för stämpladt papper lämpligast bör utgå, bar Utskottet ej mindre granskat nu gällande Kongl. Förordningen af d. 16
II I följd af Banco-Styrelsens uti detta mål gjorda tillämpning af det i Författningen nyttjade uttrycket : trenne serskilda gånger, sålunda, att dermed blifvit förstad t, hvarje gång cassation, vare sig af en eller flere Invisningar, måst ske, då Assignanten möjligen deremellan hade kunnat insätta Penningar, men sådant underlåtit, har Rättegång mot Banken blifvit inför Kongl. Svea IIof-Rätt anställd och hos Kongl. Maj:t vidare fullföljd, dervid Sakegarne förmenat, det uttrycket trenne gånger bordt så tolkas, som äldre Förfall 11 ingar angående Böter för Öfverassigncring af den 27 Mars 1780 deri 17 Maj 1790 oell den 10 December 1741 föranleda, der ordalagen äro följande: ... ”Så skall han ... första gången i Böter erlägga 3 procent .. Gör någon det oftare, sedan han sin räkning i Banken med Penningars insättande conlinueral” . .. &c. ”Gör han det oftare, sedan han ”för sin räkning ny Insättning i Banken ”gjort” &c. &c. Meningen med dessa föreskrifter, hvilkas föremål var alt utstaka en gradation för Böternes beräknande, är tydlig och 12 Banco-Mt skottets Memorial. N:o 29. ilar; hvaremot förstnämnde 1789 Ars författning, efter det förhöjningen af Böter, vid itererade förseelser af denna art, förut blifvit af skaffad, uppgifver i mindre bestämda uttryck den tidpunkt, då Allmänheten bör varnas genom Kungörelse i Allmänna Tidningarne.
Betänkande N:o af. skulle blifva det antal, som af landet högst kunde åsladkom-iiias; samt att, för att bereda enahanda lindring -i rustnings-prsestationen, borde antingen IJäst-esquadronen reduceras från i oo till 80 man, med bibehållande af de af ålder indelte Rusthållen och nu innehafvande anslag 1 egne och Augmentshemmans räntor, jemte auordnadt räntebelopp från Medelpad, till fyllnad i de för hvarje numer påräknade /\o daler silfvermynt; eller ock, i fall nämnde nedsättning ej kunde inedgifvas, ett ytterligare Statsanslag af 1000 Rdr årligen beviljas, utöfver den summa, sam redan erin! lies till Rusthållens understöd. Kongl. Krigsoch Kammar-Collegierne, uti deras underdåniga Utlåtande, hafva deremot, på sätt den Kongl. Propositionen utvisar, ej kunnat godkänna de af Kongl. Maj:ts .Befallningshafvande föreslagne gmnder oell antagne beräkningssätt.
Palmstjerna gjort i afseende på minimiafgiften för sådane personer, som lill eget försörjningsmedel drifva bandtverk, instämmer jag äfven med Hr von Hartmansdorff i yrkandet af ålerremiss utaf §:n i dess helhet, och delta derföre, att jag anser att Utsk., i stället att bibehålla den ten af 1 r:dr b:co i bivilln. för arbetsfolk af mankön, ogifte samt gifte och enklingar utan minderårige barn, hort deri föreslå nedsättning, då Utsk. säkerligen dymedelst ådagalagt både billighet och rättvisa. Här finnes, Mine Hrr! en klass af medborgare som är helt 430 Den 10 Maj f. m. och Hållet skattfri, nemi. kapitalister, hvilka icke insatt sina kapitaler i privatbanker eller aktiebolag och ej taga mer än 5 proc. ränta för de penningar de uliana. Desse äro verkligen berättigade att hvarken betala skatt till Kronan eller medgifva afdrag åt gäldenären ,som förhållandet är med lån, hvarför 6 procent erlägges. Då det sålunda finnes en medborgareklass, som verkligen är skattfri, så är det högst obilligt att lägga en kännbar afgift på den falliga klass af medmenniskor, som endast har den medfödda arbetskraflen att tillita för sin bergning och det är dessutom oklokt just i en tid, då anspråken hos denna klass höjt sig till en otrolig grad, hotande samhällets bestånd. Förslå och kraftigaste medlet att mola den storm, som hotar, är att vara rättvis mot besagde, vanlottade medborgare och således icke företrädesvis gynna den klass, som är af lyckan förut gynnad och hvilken i följd deraf just har det största behofvet af skydd ifrån samhällets sida, och äfven borde för det skydd något skatta. På grund af hvad jag nu i korthet anfört, anhåller jag att bevilln. för arbetsfolk, om den ej kan aldeles borttagas, måtte åtminstone nedsättas till hälften af hvad den förut varit. Frih. Palmstjerna:
Jag bestrider icke de upgifter han gjort, rörande de oriktigheter, IV H. 31 482 Den 28 Mars f. m. sora inom vissa Taxerings-komitéer ägt rum; men jag är i det fallet förekommen af Ilr von Troil, att dessa oriktigheter höra till undantagen. Då dessutom tages i betraktande föreskriften i 12 g, ang:de rättighet för Taxerings-komité att nedsätta bevillningen under minimi-tariffen, tror jag att allt, som behöfves i detta fall, redan finnes. Men jag ber att fä fästa upmärksambeten på ett annat förhållande. Jag liar också gjort några tabellariska sammanställningar, hvaraf man finner att fabrikanter, med ett tillverkningsvärde af 35| milhr, endast betalt omkring 22,000 Rdr Bko i bevillning. Detta måste väl vara en summa, som är alldeles för liten. På samma sätt förhåller det sig äfven med de handlande, och Hr Hjertås påstående, att afgifterna inom Stockholms stad för dessa klasser under de sednare åren fyrdubblats, är alldeles oriktigt, enär berörde afgifter år 1844 upgingo till omkring 45,000 Rdr, och år 1854 till 28,000, således mira nog till en tredjedel förminskats. Man kan således icke antaga att det är ifrågavar:de personers rättskänsla, som förmår dem att lemna riktiga upgifter. Det är i sanning ganska beklagligt, att kommunal-afgifterna skola vara så tryckande för vissa personer, som de äro; men detta är ett fel, som icke tillhör Bevilln:sFörordn:n, och som icke af densamma kan hjelpas. Skulle emedlertid minimi-tarifferna borttagas eller nedsättas, skulle det, efter min öfvertygelse, leda till mycken förvillelse för Taxerings-komitéerna i landsorten. Jag anhåller om bifall till Utsk:s förslag i denna punkt. Hr Flach, Joln Fredr. Philip: Denna fråga sönderfaller, såsom mig synes, i tvenne, nemi. för det första: skola minimi-afgifterna bibehållas, och för det andra: till hvilket belopp skola de fastställas?