Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Telegrafadress: W i r é n s. [2S28] hos Fin toalett-tvål, innehållande antiseptiska beståndsdelar. Skyddar för inficerande ämnen. Ar fullkomligt neutral. program. God o m - vårdnad. " Referenser. Svar till » N. », I d u n s byrå. [2843] P E R Mäst.-Samuelsgat. Ohlsons modeaffär, Blasieholmstorg 1 4. Beställningar m o t t a g a s. P r i s 800 M. p r å r. T e l. a f Egypten. Barn 20 ö. Sönoch helgdagar 25 ö. Barn 20 ö. Skolor och föreningar erhålla nedsättn i n g i afgiften. å I d u n s byrå. Sigrid Danielson, f. von Schantz. b. midt emot Kongl. M y n t e t s trädgård. O B S. V i tillverka k o s t y m t y g e r, velurer, reskapstyg, dofflar, vadmal, drapper, pelsdofflar, klädningstyg, böjer, jagttyger, schalar, sängoch hästfiltar m. m. O b s. Ull s a m t ull &amp; stickylle kan insändas till oss, d å däraf tillverkas yllevaror enligt prof. Spinn aldrig ull eller ull och stickylle u t a n a t t först göra e t t försök vid v å r fabrik. (öfver ' h million s k a l p.) ull och stiekvlle, som för s p i n n i n g inlemnas till oss. Obs.! SaMströmska (G. 24295) Fabrikens Aktiebolag. Hjärta och lunga vattläggas och kokas s a m t tillredas sedan till hachc, lungmos eller e u sorts ragn. m., till häckkor /. Af massan värmes litet i s ä n d e r i en p a n n a, fuktadt med fårspad. Tarmariic rensas och begagnas till » prinskorf ». Hufvudel k a n förvandlas till pressylta.
Ständer rättelse i detta förhållande blifvit sökt; och hafva Rikets Ständer, vid pröfning af detta ärende, väl funnit den Lofta, Gamleby och Törnesfalla socknar förunnade befrielse från utgörande af skolmästare-skäppa, hvilken utgått i stället för de genom Kongl, kungörelsen den 24 Januari 1835 afskaffade djekne-penningarne, böra tillgodokomma äfven hemmanet Fårhult; men som, jemlikt Kongl, resolutionerna den 12 April 1774 och den 29 Januari 1812, denna afgift icke skulle utgöras med mer än | tunna spanmål för helt mantal och i förhållande dertill af mindre hemmansdelar, hvaremot den af hemmanet Fårhult utgående enahanda spanmåls-afgift är uppgifven att erläggas med en tunna, samt följaktligen någon olikhet i beskaffenheten af dessa afgifter torde förefinnas, helst de skolstaten i Westervik beviljade 25 tunnor 17 kappar kronotionde, efter hvad Rikets Ständer inhemtat, endast blifvit beräknade såsom ersättning för indragen skolmästare-skäppa i Lofta, Gamleby och Törnesfalla socknar, hafva Rikets Ständer endast ansett sig härmed böra i underdånighet förklara, att, för den händelse E. K. M., sedan undersökning i ämnet försiggått och vederbörande deröfver blifvit hörde, skulle i nåder finna den från Fårhult i Gladhammars socken till rektorn vid skolan i Westervik utgående spanmålsafgift vara af samma egenskap, sorn den vid sednaste riksdag afskaffade så kallade skolmästare-skäppa i Lofta, Gamleby och Törnesfalla socknar, Rikets Ständer medgifva, att nu ifrågavarande afgift må upphöra och rektorn vid Westerviks skola erhålla en deremot svarande ersättning. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 15 April 1848. 88 Expedilions-Ulskotlets Förslag lill tind. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 12 April I848.
Stats-kontoret, hvarest granskning sker af en mängd reseräkningar, hvilka af stats-verket godtgöras, har ock, hördt öfver nämnde förslag, funnit sig böra i detsamma instämma. 11 — Enligt hvad nu församlade Revisorer erfarit, hafva äfven under revisionsåret utgifter till reseoch traktaments-ersättningar af omförmälda beskaffenhet ganska ofta och till temligen höga belopp ifrågakommit; och enär Revisorerne anse billigt att, i samma nion Staten använder betydliga summor för nya förbättrade kommunikations-anstalter, Staten jemväl tillgodogör sig alla de fördelar, som derigenom erbjudas, hvartill tvifvelsutan, bland annat, hörer att dess erabetsoch tjenstemän m. fl. med större lättnad och mindre kostnad för det allmänna kunna verkställa resor i tjensteärenden, hemta Revisorerne äfven häraf anledning att understödja berörde framställning, så vidt densamma afser en förändring af resereglementet. Men då Revisorerne tillika hysa den åsigt, att vid resor i allmänna värf, för hvilka resekostnads-ersättningar af allmänna medel utgå, den resande, så vida särskilda förhållanden ej kunna föranleda till undantag från en sådan föreskrift, skall varn skyldig att, i stället för skjuts, alltid begagna ångbåtseller jernvägslägenhet, der sådan finnes att tillgå, få Revisorerne hemställa, det Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj.t anhålla, att förändringar i nu gällande resereglemente varda i öfverensstämmelse med nu gjorda hemställan vidtagna; lärandes, i händelse berörde framställning vinner nådigt bifali, Kongl. Maj:t i sammanhang härmed taga i nådigt öfvervägande om och i hvilka fall förhöjning af det för resande i Kronans ärenden bestämda dagtraktamente må vara af behofvét påkallad. § 8. Af räkenskapen inhemtas, att ett belopp af tillsammans 4,643 R:dr 75 öre blifvit, uti fyra särskilda poster, under revisionsäret utanordnadt till Byrå-chefen i Kongl.
Den, som vill, att Rikets Ständer till Kongl. Majits nådiga disposition, för påskyndande af genomförandet utaf de förändrade lönestaterna för sjöförsvarets officersoch underofficerspersonal, anvisa ett årligt belopp af 75,000 R:dr, att tilläggas anslaget för aflöningsstaterna vid Flottans stationer samt der qvarstå, endast så länge och i den mån beloppet för berörda organisation erfordras, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer till Kongl. Maj:ts nådiga disposition anvisat ett årligt belopp af 7 5,000 R:dr till bildande af den nya reservstat, som till följd af Kongl. Maj:ts beslutade organisation af Flottans befäl erfordras. Då denna votering utfallit med 7 6 Ja och 41 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionen. Hulje voteringen. Den, som godkänner Stats-Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallna, hemställan, att, för betäckande af den skuld till enskilda, som blifvit vid Alnarps landtbruksinstitut dels redan åsamkad, dels förutsatt under förlidet år till midfastan 1866 vidare uppkomma, måtte för en gång anvisas ett belopp af 50,000 R:dr, att från Riksgälds-kontoret utgå, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, har Utskottets berörda hemställan blifvit afslagen. Omröstningen häröfver har utfallit med 73 Ja och 44 Nej, i följd hvaraf Rikets Ständers beslut blifvit öfverensstämmande med Ja-propositionen. Den, som vill att uti det till Alnarps landtbruksinstitut nu utgående ordinarie årsanslag beviljas en förhöjning af 10,000 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att ifrågavarande anslagsförhöjning skall med 8,600 R:dr utgå.
St. måtte bevilja 2o,o0o r:dr, att årligen i fem år till ull-culturens upphjelpande användas , samt dervid hos K. M. i und. anhålla, att nya ullcoutor måtte blif va i Malmö och Götheborg upprättade, der ullen, äfvensom i Norrköping, måtte kunna kostnadsfritt sorteras; samt alt, antingen med eller utan deltagande af enskilde intressenter, vid de nya ull-contoren måtte blifva inrättade tjenliga magazinshus, hvarest ullen mot billiga afgifter kunde uppläggas. 2. Jag får vördsamt föreslå, att R. St. måtte besluta en und. hemställan hos K. M., att K. M. täcktes erbjuda de städer, som äro till tolags uppbärande berättigade, en sådan förändring i sättet för denna rätts begagnande, att nämnda städer för åren 184.1 till och med i845, i stället för att uppbära tolag, af tullverket erhölle en aversions-surnma, motsvarande årliga medeltalet af hvad hvar och ens tolag utgjort under åren i836—1840, dock sålunda, att, om detta medeltal understege hvad någon af K. M. godkänd förslagsberäkning upptoge, summan till i sistnämnda beräkning på - 3a6 Den 7 Mars e. m. riiknade belopp förhöjdes; samt att från och med 'år 1846 tolagen koni ine att utgöras efter en viss proc. å tullen för inkommande varor, för hvarje stad beräknad efter den proc., sorn erfordrats för att under åren 1841 —:845 tillvägabringa den betalda aversions-summan; äfvensom att, ifall detta anbud af Rikets städer antages, såsom to la g se r sä 11 n i n g en lämplig af R.
Af denna min åsigt följer, att jag anser ett minimum af 200 k:r vara lämpligare än ett af 300, och tillstyrker jag derföre bifall till Utsk:ts förslag. Gr. Mörner, Carl Göran: Jag tillåter mig endast fästa uppmärksamheten derpå att, vid den rigtning bränvinslagstiftningen nu börjat taga, finnes det icke större säkerhet att föreskriften om uppmätning genom kontrollörer kommer att bibehållas, än några andra af de stadganden, hvaruppå den nuvarande bränvinslagstiftningen är grundad. J kunnen vara öfvertygade derom, M. Hrr, att sedan en gång småpannorna åter kommit i bruk, komma kontrollörerna att försvinna, och man inför någon annan beskattningsgrund, som gör dem öfverflödiga, såsom t. ex. den i Preussen och Danmark brukliga efter mäskekaren. Redan vid denna riksdag har det visat sig, hurudan rigtningen i detta fall är, genom förslagen om ändring i sättet för kontrollörers antagande och förordnande; det är en fingervisning för dem, som vilja se hvad klockan är slagen. Jag beklagar att de ledamöter af Ståndet, hvilkas åsigter förut under detta Betänk:s handläggning vunnit husets sympatier, nu dels uteblifvit, dels icke behagat genom några yttranden meddela Ståndet sina tankar, så att vi andra kunnat af deras sakrika råd hemta något stöd för vårt omdöme. Då jag ej har anledning hoppas, att något Den 12 Maj e. m. 267 afseende å mina råd skulle fästas, liar jag ej några sådane att gifva.
Mits och Rikets Ständers beslut, angående beviljandet af nu ifrågavarande understöd för fulibordandet af Norbergs-jernvägen kan hinna vederbörande delgifvas samt arbetet å denna väg ånyo företagas och fullföljas, hafva Rikets Ständer ansett de af E. K. Nåder föreslagna yttersta terminerna för bildandet af det nya bolaget och väganläggningens fullbordande böra förlängas, för bolagets bildande till den 1 April nästa år och för arbetsföretagets fulländande till den 1 Juli 1856. I öfverensstämmelse med nu yttrade åsigter hafva Rikets Ständer, för fortsättningen och fullbordandet af den påbörjade anläggningen af en jernväg från Kärrgrufvan inom Norbergs bergslag till sjön Åmänningens strand invid Engelsbergs bruk, beviljat och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisat ett låne-understöd af Ett Hundra Tusen Riksdaler Ranko, under de vilkor, förbehåll och åligganden, som här nedan linnas uppgifna: l:o. Så vida detta låne-understöd skall få åtnjutas, bör ett nytt bolag för nämnda jernvägs-anläggnings utförande vara bildadt före den 1 April 1855 samt förvärfva sig eganderätten till den redan anlagda delen af denna jernväg, jemte de arbeten, som å den öfriga delen deraf blifvit utförda eller påbörjade; börande samma bolag äfven åtaga sig betainings-skyldigheten för det till sagda företag från Handelsoch Sjöfartsfonden utbekomna lån å enahanda belopp. 2:o.
Jag tror således alt dessa län utan olägenhet kunna försvinna, och tror att de böra vara ibland de första, som man bör försöka ali skaffa bort ut' vår Banks organisation, hvilket aldrabäst torde kunna ske när de åro så små. o Deremot instämmer jag icke med Hr Akerman i att öfverflytta denna summa på fastighetslånen. Jag tror att dessa lån komma näst i ordningen ibland dem, som för Banken äro olämpliga, och att man vid denna riksdag kan förbereda deras öfverflyttning utan att den klass, som har begagnat dem, derpå blifver lidande samt att en mycket ändaraälsenligare rörelse i dess ställe kan tillskapas på sätt Hr Berg von Linde uttalat i en betänk, bifogad reservation, till hvilken jag framdeles torde få återkomma. Den 12 April e m. 352 Jag yrkar således bifall lill denna punkt, men med bortlagande ur 1 :a mom. af orden ”ulan skola de å utestående dylika lån inflytande afoch slutbetalningar öfverlemnas till cirkulationskapitalet för lånerörelsen mot pant af fast egendom”, hvarigenom det l:a mom. endast skulle komma att innefatta följande ord: ”Lån lill skiften och odlingar ulgifvas hädanefter icke från Hanken”, och derpå följa de begge andra mom. i afseende på återbetalningen etc. Om denna förändring anhåller jag vördsamt. Hr von Hartmansdorff: Emot mitt påstående har Hr Rosenblad anfört alt Diskonterna här i landet voro så väl skötta, att de kunna fullt jemföras med hvilken annan Banks som helst. När jag år 1842 varit i Frankrike och haft tillfälle alt der taga kännedom om diskontrörelsen derstädes, så gjorde jag 1843 om vintern en jemförelse emellan afskrifningarne i den Svenska och i den Franska Banken, efter hvad i den sednare för 1842 egt rum. Då befanns jemförelsen vara så ofördelaktig för Svenska banken, att jag icke ens vill nämna siffran nu, då mitt minne möjligen kan fela, men slulföljden var imellertid sådan. Såsom skäl mot odlingslånens fortfarande, har Hr Rosenblad velat begagna ett exempel på felaktigt vederhäftighetsbevis.
Domkyrko-rådet beslutat, att slutlig inredning af biskops-huset vid Helgonabacken nu skulle verkställas, samt hemställde, att Konsisto34 - — 266 — riura ville besluta om verkställande af de ännu återstående arbeten för denna inredning, hvilka, enligt Kongl. Maj:ts nådiga bref den 14 November 1848, rörande utbyte af ifrågavarande hus emot nuvarande institutions-huset vid Kraftstorget, det åligger Universitetet att bekosta. Då nu detta ärende förekom, föredrogs först följande: »Protokoll, hållet vid be hvarefter det anmäldes, att af de i detta protokoll omförmälda arbeten, numera till verkställande återstode hufvudsakligen endast följande, nemligen: i nedra våningen: omläggning af golfven i nordvestra gafvelrummet och sydöstra rummet samt reparation af golfvet i det till det sistnämnda angränsande rum; i andra våningen: uppsättning af 6 stycken kakelugnar, af hvilka 3:ne jemväl böra på Universitetets bekostnad anskaifas; å vinden: brädläggning till 3 alnars bredd åt sidonie af taken, samt tapetsering af boningsrummen. I afseende på de reparationer, som, på sätt här ofvan är förmäldt, böra i nedre våningen och å vinden verkställas, hade Timmermästaren Johnsson upprättat ett kostnadsförslag, slutande sig på tillsamman 170 R:dr 12 sk. Banko; och beslöt Konsistorium, med afseende derpå, att möjligen andra reparationer behöfva i sammanhang med här ifrågavarande arbeten företagas, föreslå Domkyrko-rådet, att genom dess försorg låta verkställa dessa arbeten emot den ersättning, som nämnde kostnadsförslag upptager. Beträffande uppköp och uppsättning af kakelugnar, beslöt Konsistorium hemställa, huruvida Domkyrko-rådet icke ville likaledes ombesörja verkställigheten häraf, emot en ersättning i ett för allt af 240 R:dr Banko. Hvad slutligen angick tapetseringen af boningsrummen, så ville Konsistorium, beträffande verkställigheten häraf, framdeles besluta. Ur protokollet: C. G. Carlqvist.
S)faj:tö od; kronattö rätt fåntebelft betoafab, öanböfoiitoren od) Saitbt SDtaj:t od; Grottan tillfoiit* uter. (SfjartaBsfigiffatae^fcrfäljlningömänttettö od; rebogörarneö i f;nftonbftabeit, äf S:o Alllmänna tidfpnen öftoer d;art« 9Jlaj:tö £8efadningöf)afioaiibeö beflitt i bplifa ärettbett icfe nöjeö, att bentti l;oö kammarrätten i manlig orbnittg föfa ättbring. ©åbatta utål åter, font angå brift l;oo rebogörare eder förfäljningéiitau å fjoitotn anförtrobt ftämplabt papper, böra l;attöläggaö på fått od; i ben orbnittg, font uti 11 § af kongl. Snflrttftioiieit för kammarrätten bett 15 ©ftober 1851 är för balattömål ftabgab. 56 6:0 Snflptanbe mebel för txbningaré, anbra pertobiffa ffrifterö oä) broc&uteré Hämpling leoereraö litt Olifetö ©tänberö 9Iifdgälbé Korftebt & ©Biter, Äoitgl. 83oftri?efare. 0toeri(je3 s$tfc3 Stititfccr# Ojjfltbf, famtp&t *>$ f&tafféebabt :på latinia 9?tf*&afteas i <&to&$olm, font jlntaheå ben lO mats 185§* *
Utsk. sjelft rätteligen och upplyst erkänner, och samtidigt dermed tillstyrka indragning af icke mindre än 2,800 infanteri-nummer, utgörande nära yldel af indelta infanteriets effectiva styrka; icke för att med den sålunda uppkommande inkomsten befordra den återstående delens eller beväris-manskapets bättre bildning och öfning, utan för att bortskänka medlen till rust-och rotehållarne, samt, hvad som utgör föremål för höjden af förvåning, till båtsmanshållet. Har Utsk. moget betänkt, hvarthän ett sådant förfärande leder? Jag kan icke ett ögonblick föreställa mig såsom möjligt , att ens de personer, som af denna förmån skulle 35o Den j Maj c. m. blifva delaktige, ville densamma mottaga; ty ännu är Sveriges allmoge icke sjunken unda derhän, att den skulle på sådan väg vilja mottaga en lindring i sina lagliga besvär. JVlå vi uppriktigt behjerta och villigt afhjelpa de hilidor, sorn trycka; må vi lindra och minska allmogens afgifter, der billighet och rättvisa sådant bjuda; men må vi taga medlen dertill af Statens öfverskott och behållningar , eller om sådana icke skulle finnas, på allmänna bevillningen. Men vaktom oss före alt beträda den bana Utsk. oss i detta hänseende anvisat; ty på delta sätt skola vi hos en ännu oförvillad allmoge nedlägga ett frö till en orättrådig benägenhet att småningom förstöra hela indelta arméen oell med detsamma sjelfva grundvalen för landets försvar, ty utan denna aimée, såsom stam för bevärtn, finnes i Sverige ingen möjlighet till ett kraftfullt försvar i farans stund; med densamma äro vi i stånd att, utan öfverdrifven ansträngning i bevärts-exercisen, bereda oss försvarsk rafter, fullt tillräckliga alt freda oss mot anfall af hvad beskaffenhet som helst. 4:o Då Utsk. föreslagit indragntr vid indelta arméen utöfver livad redan, ty värr, äger rum, har sådant sannolikt icke skett med tillbörlig beräkning af de förhållanden, som inträda då armeen, eller delar af densamma , skall till tjenstgöring i krig uppbådas.
Då Utskottet, i utlåtandet N:o 45, sökt fullständigt utreda de, i afseenpå denne ålderstigne och i sina tjensteförhållanden, så vidt Utskottet erfarit, oförvitlige tjensteman förekommande behjertansvärda omständigheter, anser Utskottet sig, till besvarande af de vid denna punkt endast inom Hedervärda Bonde-Ståndet framställda anmärkningar, blott böra åberopa, hvad berörde utlåtande sålunda innehåller. Stockholm den 19 Maj 1840. Arik. till Exp. Utsk. den H Maj, kl. q f. m. Utlåtande j angående föreslagna åtgärder till ullculturens befrämjande. (Rgs Afd.) Uti Nådig Proposition (införd i Irsta Sami. af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll under N:o 37) har Kongl. Majrt fästat Rikets nu församlade Stan - tSiats-Utskottets Utlåtande, N.o i49- 7 ders uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att den Svenska ull-productionen, hvars betydliga fiamsteg, under en kort tid, ovedersägligen ådagalade denna näringsgrens lämplighet och vigt för landet, upprätthölles och befrämjades genom understöd från statens sida, för närvarande destomera nödvändiga, sorn den för ullhandeln inom andra länder under senaste åren rådande ofördelaktiga conjunctur förorsakat en ökad införsel af utländsk, samt följaktligen försvårat afsättningen af inhemsk ull.
För den hedrande utmärkelse, som R. o. Ad. behagat visa mig, anhåller jag att få nedlägga en vördnadsfull tacksägelse. Att R. o. Ad., under den tid jag haft äran föra ordet vid Ståndets öfverläggningar, städse låtit vänskap och förtroende komma mig tili del, kan ingen lifligare än jag erkänna; men desto uppriktigare och outplånligare är min tacksamhet och desto mera från hjertat gående min önskan att i samma vänskap och förtroende få vara bibehållen. Föredrogs ett från Vallöf]. Borgare-St. ankommet prot.- utdrag N:o 447, innehållande inbjudning till de öfriga Riksstånden att biträda det beslut, som Borgare-St. lättat vid före hafvande af Sammansatta Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Mern. N:o 13, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i en till vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker hörande fråga. Frih. af Ugglas, Gustaf: Jag får vördsamt anhålla, att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt förut i frågan fattade beslut och lägga förev:de inbjudning till handlingarne. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. vidblef R. o. Ad. hvad Ståndet förut i frågan beslutat, samt lade prot.-utdraget till handlingarne. Den 16 Oktober. 25 Föredrogs ånyo Lag-Utsk:ts den 10 och 14 dennes bordlagde Betänk. N:o 68, i ani. af motion om närmare bestämmelse af sättet för inteckning och nyttjande-rätt till fast egendom. Hr Nordenfalk, Carl: Jag får vördsamt anhålla, att den af Hr Lemchen afgifna, vid detta Betänk, fogade, reservation må blifva uppläst. Sedan uppläsningen af Hr Lemchens reservation egt rum, yttrade Hr Nordenfalk: Med åberopande af de skäl, som i den nu upplästa reservationen blifvit anförda, får jag till densamma yrka bifall.
Detta sätt att afyttra Fastigheter medförer dessutom flera dryga kostnader, såsom Ämbetsmäns aflönan. de, ster, extra omkostnader, Postporto, tryckning af Listor och sedlar, hvarom allt man kan öfvertyga sig genom jemnförelse af sådane slags utgifter för det nu varande så kallade Genuesiska NummerLotteriet,” ”Ingen gräns är för en Fastighetsegare att sätta så högt pris på sina Lotter som heldst, så att "möjligen, nät’ lian sålt hälften deraf, lian kan hafva, egendomen betald, och derefter spelar lian med allmänheten , utan risk för sig om vinst af en egendom, sorn lian redam fått betald, och som det ej är otroligt, att lian vinner, enär han. sjelf har de flesta Lottsedlarne. För min del skulle jag således våga tillstyrka Riksens Högloft Ständer, att, med erkännande af Kongl. Maj:ts Nådiga tän«_ 88 Lagutskottets Betänkande», kesät,t, som velat höra Riksens Ständer of? ver ett ämne, hvilket möjligen kunnat innebära medel, att hjelpa deras belägenhet, som, med kännedom af en rådande allmän förlägenhet, att kunna afyttra Fastigheter, hos Kongl. Majit gjort underdåniga ansökningar, att få begagna försaljningssätt genom Lotteri, Riksens Ständer likväl för deras del förklara, det de, nied afseende på ctfvananförde, så i moraliskt sorn aeconomiskt afseende, vigtiga betänkligheter, icke kunnat bifalla den Kongl. Propositionen. ” Härmed förenade sig Herr Lagerstrand och RiksdagsFullmägtigen Börje Börjesson ; och Herr Winbladh anförde: "Efter att hafva genomläst hvad hos samtlige RiksStånden mot och med i ämnet blifvit an-, fördt, har min från början fattade öfver* tygelse vunnit ny styrka, att hufvudfrågan: huruvida större fasta egendomars försäljning här, som i andra länder, må genom inhemsk Lottning få lättas och understödjas?