Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
12: Coopvardie-Skeppare, Skråhandtverkare och Ma nufacturister 6: andre Borgare, som ej höra under Skrå 4: 24 — 1 Första Glassens Städer: för Grosshandlare 12: — —- andra Handlande och Fabrikörer g: —- — Coopvardie-Skeppare, Skråhandtverkare och Ma nufacturister 4* 24 —- andre Borgare, som ej höra under Skrå ... 3: I Andra Classens Städer: för Grosshandlare g: ~ andra Handlande och Fabrikörer G: Expedit iöns-Uls kotte Is Förslug till und. Skrifvelse IV.-o 296. Borgare-bref: för Coopvardie-Skeppare, Skråhandtverkare och Ma nufacturister andre Borgare, som ej höra under Skrå I Tredje Classens Städer: för Grosshandlare andre Handlande och Fabrikörer Coopvardie-Skeppare, Skråhandtverkare och Ma nufaclurister • andre Borgare, som ej höra under Skrå I Fjerde Classens Städer: för dem, som vinna Burskap på utrikes bandel andre Handlande och Fabrikörer Coopvardie-Skeppare, Skråhandtverkare och Ma nufacturister andre Borgare, som ej höra under Skrå I Femte Classens Städer: för dem, som vinna Burskap på utrikes handel andre Handlande Coopvardie-Skeppare, Skråhandtverkare och Ma nufacturister andre Borgare, som ej höra under Skrå Certificat för till utrikes ort gående öppna båtar inhemska däckade fartyg utländska d:o Folkpass för skeppare och besättning på resor till utrikes ort Fribref för fartyg och båtar derom utgifne förbindelser Gesäll bref Liqvidationer öfver kronofordringar Mäklare-slutsedlar, hvarje . , . Skrifvelse N.o 296. Mätarebref å inrikes fartyg och båtar ... å utrikes d:o d:o Notariats-bref eller bevis och protester, sora Notarii Publici utgifva till inländske, hvarje ark . till ntländningar, d:o Pass, Turkiska, Sjö- „
Hofrätten öfver Norrland5’ med säte i Hernösand: och torde det Utskott, hvilket kommer att behandla denna motion, elter inhemtandet af alla för Utskottet tillgängliga upplysningar i ämnet, äfven yttra sig, om, jemte ofvannämnde fyra län, hela eller någon del af Helsingland lämpligen bör tillhöra den nya Hof-rättens jurisdiktion. Stockholm den 22 November 1862. Pehr St aa/j', JW *11. Af Herr BÖljCSOll! Om statsbidrag lill uppförande i Wenersborg af skol. och gymnastiklokaler för det der inrättade läroverk. I enlighet med Rikets Ständers vid sistförfluten riksmöte fattade, af Kongl. Maj:t i nåder stadfästade beslut, har ett högre elementarläroverk blifvit i Wenersborg inrättadt. fullständigt ä sä väl reala som klassiska linierim: och sedan, med innevarande hösttermin, lärare dervid blifvit till vederbörligt, antal tillsatte, har nu denna läroanstalt börjat sin verksamhet i dess fulla utsträckning. Huruvida ater skolan skall kunna utveckla den verksamhet och det gagn. Staten såväl som den enskilde har rätt att fordra, är dock en sak, som ännu ligger i Statsmagternas händer, beroende derpå, att Staten anvisar skolan lokal, tjenlig till Järjungarnes emottagande och undervisningens meddelande, hvilket ännu icke skett, hvadan och da det äldre skolhuset icke varit tillräckligt att inrymma det. hastigt förökade antalet af skolungdomen, denna mäst, med tvänne klasser, intagas uti en at staden för ändamålet uti enskildt hus förhyrd lägenhet, en anordning, sä otillräcklig för undervisningens jemna gang, att om icke Staten tager denna, den enskilda kommunens krafter öfverstigande, angelägenhet om hand, genom att anslå medel till uppförandet af ett tillräckligt skolhus, läroverket skall icke allenast hämmas i sin verksamhet utan efter ali sannolikhet gå sin snara undergång till mötes. Redan ifrån de allmänna lärdomsskoloi nas första tider i värt land, hafva dessa anstalter — enskilde donationer oberäknade blifvit försedda med lokaler pä Motioner i Borgare-Ståndet 1802.
Jag delar just samma mening, men jag anser, att man ej nu bör söka befrämja ett sådant resultat, och att, förr än erfarenheten hunnit visa i hvad mer eller mindre mon dessa inrättningar kunna tålas i bredd med realisationen, man ej bör tillåta, att de utvidgas utöfver hvad de redan äro. Ju öfverflödigare Rancosedlarne blifva i allmänna rörelsen, desto ymnigare 4 Banco-U: skottets Bet. N.o 6. skola de blifva företedde till utbyte emot silfver; och om de, till förekommande deraf, indragas genom utlåningarnes minskande; så skall på sådant stitt åstadkommas en nedsättning i Bankens ränte vinst, hvilken annars, oafkortad lemnad lill Bankens disposition, jag för min del skulle anse böra betraktas, såsom realisationens säkraste hjelpkälla och kraftigaste stöd. 3-0 Börande Bancooch Handels-Disconterne. Hvad som i afseende på desse Disconter blifvit föreslaget, nemligen att ifrån den förra årligen indraga 3 procent med R:dr 240,000 af dess lånefond, och att i den senare åter öka räntan till 6 procent, har jag icke kunnat gilla. Den föreslagne capitalindragningen, som sedan, blifvit uppförd bland tillgänglige medel för nödigt silfverköp, gör på 5 år, som torde kunna beräknas intill nästa Riksdag, en summa af 1,200,000 R:dr B;co. Såsom skäl härföre är af Utskottet angifvet, att Banco-Discontens rätta ändamål vore förfeladt, och att länen derstädes till en del urartat på visst sätt till stående lån. Men är förhållandet sådant, så torde det ock kunna sägas, att det fel man i Banco-Disconten velat rätta, synes genom de föreslagne cassacreditiven i större scala kunna komma att befordras. Det är likväl liufvudsakligast för att på en gång förvara åt handeln och allmänna rörelsen en oafkortad lånetillgång och åt Banken en oförminskad räntevinst, som jag bestrider indragningen på Banco-Discontens lånefond.
Vid 25 å 26 graders värme, efter Svenska Thermometern , tillsattes jästämnet, som bestod af den förut tillredda och ännu uti fullt jäsningstillstånd varande ölvörten. Mäsket blef derunder väl omrördt, hvarefter locket pålades och igensmetades med deg. Efter 4 och ett halft dygns förlopp var mäsket färdigt till afbränning, som företogs och verkställdes på 1 och ett fjerdedels dygn, under hvilken tid Herr Majorens ägande 2:ne st. pannor, hvardera om 90 kannors rymd, mäsket afbrändes uti 9 omgångar eller inalles 18 pannor. Sedan klarningen blifvit slutad , sorn påstod uti 20 timmar och skedde uti 5 omgångar blott med ena pannan, uppmättes efter denna profbränning 85-35 kannor Brännvin, som med tillhjelp af thermometer Dea 29 Mars. 279 och profvare fanns efter uträkning innehålla 6 graders styrka. Efter en rigtig beräkning torde för hvarje lisspund säd böra afdragas 1 och en tredjedels kanna, som för 15 lissp. belöper inalles 29 kannor, och blifver då återstoden 65 och en tredjedels kannor rätta afkastningen af Potäterna, som gör något öfver 10 och fem sjettedels kanna brännvin af hvarje tunna. Verkan af detta fördelaktiga resultat, så vida skildt ifrån den allmänt kända afkastningen af Potatoes, bör, efter Herr Majoren och Riddaren Stjern svärds meddelte yttrande, tillskrifvas : 1:0 Potäternes kokning med im ma i lyckt kärl, jemte en ansenlig vedbesparing, hufvudsakligen förekommer alt det spiritueusa ämnet uti Poiäterna icke kan förflyga, hvilket inträffar vid deras kokning i vatten. 2:0 Jästbrygden, som sätter tillverkaren iförfattning, att oberoende af andra, äga egen tillgång på tillräckligt jäsningsämne. 3:0 Och framför allt, att rotäterne icke inbärgas förr, än de hunnit till full mognad, men hvilket af de flesta, som plantera denna jordfrukt, sällan iakttages.
Kronofogdarne för uppbörden af denne afgift matte fa afskrifwa en wik procent; sa kan Stats,Utskottet dera destomindre tillstyrka bifall, som, Utom det att Kronofogdarnes tjenstebefattning genom denna uppbörd bliswer kill föga och högsd vbetydelig del förökad, da den sker wid uppbörden as de öfrige Kronontssylderne, sädant skulle rnedfä - Den 22 Juni» ra enahanda föimäncr för Städernes Magistrater, hwilka b!ifw»t älagde att besörja indrifwandet af denne afgift i Stjerne, lika med Kronans ulstnlder. I händelse Riksens Högloft. Stander tackas Lilla, hwad Stars Utstottet salunda anfördt och hemställt; sa lärer underdånig anmälan hoö Kongl. Mant i anledning häraf böra göras, med underdånig anhållan, att Kongl. Majit genom Nådig Kungörelse matte täcka» laka komma till wederbörandes kunstap och efterrättelse de tillägg och rättelser angående afgifterne till Wadstena KrigsmansHus-Casta, som Riksens Stander för deras del nu ansett nödioe. Till Riksens Högloft. Stander hemställts alt detta wördsammeligen. Orebro den 19 Junti 1812. Pä Högloft. Ridd. och Pä Högw. Preste-StänAdelns Ledam magnar, dets Ledammagnar, Öar! förner. jfuci v. Norner. Pä Wällofl. BorgarePa Hederw. BondeStåndets Led. wägnar, StandetS Led. magnar, I. öVe^elin. ^son. ^näer58on. 6. 1'unelicts.
Med tillkännagifven afsigt, icke sa mycket att klandra hvad redan skett och vidare ej kunde hjelpas, som icke mera att framkalla någon förändring hädanefter i vissa allmänna förvaltningsprinciper, sä att de tillgångar, som finnas eller kunna beredas för stora och samhällsvigtiga föremål, mätte i framtiden bättre och nndamålsenligare användas, hafva Rikets Ständers Revisorer vidare, i 4:de §. af sin berättelse, upptagit till granskning det till Eders Kongl. Maj:t, angående Barnhusets finansiella ställning, af Direktionen den 27 Mars nästlidet år afgifna underdåniga utlåtande, och, med underkännande af viglen utaf de orsaker till Barnhusets hrydsamma ställning, hvilka Direktionen anfört, i stället, såsom dertill hufvudsakligen bidragande, anmärkt uppförandet af dyrbara, för Barnhusets egentliga ändamål främmande eller åtminstone mindre angelägna och i utförandet misslyckade, byggnader och inrättningar samt höga förvaltningskostnader m. m., hvarigenom en stor del af Barnhusets tillgångar ginge förlorad; och hafva Rikets Ständers Revisorer, med afseende å det anmärkta liushållningssättet samt. den menliga inverkan, som kasernering alltid måste medföra isynnerhet på barn och ungdom, ansett sig böra fästa kommande Ständers uppmärksamhet pä den frågan, huruvida det icke tilläfventyrs vöre mera fördelaktigt för vinnande af barnhusinrättningens väsendtliga ändamål, — 337 — att förvandla inrättningen hufvudsakligen till ett emottagningsoch utackorderingskontor, hvarest utfattiga och värnlösa barn finge anmälas, för att genom kontorets försorg ofördröjligen till fosterföräldrar utackorderas. Sannolikt har det icke varit Rikets Ständers Revisorers mening, att
Och nu ha de blifvit sparsamma. Samhället hotar att störta samman, ty se! kanaljerna begagna hvarken tobak, kaffe eller socker. Och statskassan företer en brist på 27 millioner tullmedel. Mogol. Fjorton och tjugusju, gör mig 41 millioner; hvar skall man ta dem från, vi få väl lägga tull på vin och siden då. Ansvaringen. Duger inte! Då utvandrar högern och då förlorar samhället sitt starkaste stöd; jag skall be att få ställa min portfölj till Ers Mogols disposition. (Går.) Mogol. Ansvaringen för Solderna. Mogol. Hvad kommer du nu med för olycka? Ansvaringen. O, store Mogol, hvilken enfaldig reformator du sändt till De Missnöjda. Mogol. Hvad har han nu gjort då? Ansvaringen. Han har gifvit dem kunglig fullmakt på att de skulle få reformera sig sjelfva! Och nu säga de att de icke vilja göra krigstjenst emedan det är förbjudet i Lagen och Evangelium att gripa till svärd. Jag ber följaktligen få ställa min portfölj till Ers Mogols disposition (Går.) Mogol. Sedan Ansvaringen för Dynastien. Mogol: Det här börjar bli betänkligt! Samhället tycks inte vara bygdt på några dygder just; vi få lof att desavouera den der reformatorn! Ansvaringen: O store Mogol, Herskare på Guds nåder, samhället är stadt i upplösning. Den satans reformatorn har lyckats göra De Missnöjda moraliska, och nu säga de upp sin trohetsed till Dynastien, emedan de anse omoraliskt att understödja Dynastien! Hvad skall man ta sig till? Mogol: Vi ha armén! Ansvaringen: Vi ha icke armén! Den har också blifvit moralisk! (Går). Mogol: O, ve dig Lama, som gaf mig ett sådant råd! Hvad skola vi nu göra? Mogol. Lama. Lama: Jo, nu är det ljust! Den fördömda Rococo har gått och gifvit dem lof att reformera sig sjelfva. Nu ha de utträdt ur statskyrkan, emedan de anse det omoraliskt att understödja en lära, som de ej tro på. Mogol:
A. närmare utvisar, men i de flesta uti ganska outbildadt skick och på många ställen ännu föga begagnade. Tab. Litt. A. Sockenbibliotheker. S:t Ilians Skerikes Romfartuna Skultuna Haraker, Fläckebo Hubbo Tillberga . Badelunda Irsta Kungsåra.. Kärrbo Barkarö ... Antal. 90 100 60 Gemensamt med Westerås stadsförsamling. j Har icke bibliothek och har ej börjat bilda något. Pastor anför att socknen är så betungad af kom ] munala utskylder, att tillgång för inköp af böc ker icke kunnat beredas. Vid Folkskolan finnas likväl åtskilliga böcker, som kunna med framgång läsas af allmogen. i Hade ett mindre bibliothek före perioden af denna | berättelse. Det har nu ökats med gåfvor från [ Hushållnings-Sällskapet och enskilde. Grundadt på tillfälliga anslag ur Skolkassan. / Dessa socknar hafva gemensamt bibliothek vid J Svanå bruk, bildadt år 1858 genom gåfva af i Herr Major Edman. Det hålles alla dagar öp \ pet för utlåning. / Har ej något bibliothek, men vid Norbergska sko1 lan i socknen finnes en boksamling af 80 num j mer, som står en hvar af församlingens med l lemmar öppet att begagna. Ett obetydligt, grundadt år 1860. I Har ett litet bibliothek, grundadt år 1860 dels genom afgift per hemman, dels genom gåfva af ( församlingens Pastor Doktor Tellbom. C Endast några af Hushållnings-Sällskapet erhållna \ skrifter. C Till större delen skänkt af Kapten C. R. von Post \ på Frösåker. Början till bildande af ett bibliothek är gjord. Dingtuna Lillhärads Lundby Rytterne Säby Svedvi Kolbäcks Munktorps ... Berg Ramnäs Sura Arboga lands Björskogs Himmeta Medåkers Skedvi Antal. 20 10 25 20 60 100 120 184 90 148 350 200 Början är gjord för insamlande af medel till gemensamt bibliothek. EU enskildt sådant finnes vid Stockkumla, som är tillgängligt för hela socknen.
Utskottets alla hemställanden och förslag till och med artikeln pressenningar å pagina 42; och blef allt hvad Utskottet härunder hemställt af Ståndet godkändt, med härnedan antecknade undantag: Utskottets å pagina 16 gjorda hemställan, att pröfning af tullbestämmelserna angående artiklarne bränvin och sprit måtte tillsvidare uppskjutas, lades till handlingarne. Med bibehållande af de uti nu gällande taxa stadgade tullsatser afslog Ståndet Utskottets hemställanden i fråga om nedsättning uti in förselafgi ften under rubrikerne: Böcker ; Färger och färgning sämnen, (»kochenilj»); Garn, (»bomullsgarn, färgadt och ofärgadt»); Hudar och skinn, (2 mom.) (sulläder och biudsulläder samt hvitgarfvade (aiuneradej äfvensom sämskade hudar och skinn») samt (3 mom.) (»hopsydda pelsverk»); Jern, gjutet, (2 mom.) (»grytor, pannor, kittlar, m. fl.»); Krukmakarearbeten, »ej specificerade»; Läderarbeten, (1 morn.) »ej specificerade»; samt Mattor, (1 mom.) (»af strå eller rotter»). Med af slag å Utskottets, pagina 19, gjorda hemställan, att afgiftsfrihet vid införsel icke heller nu må för »saltad silin medgifvas, beslöt Ståndet, att denna vara 372 Prot.-Utdrag den 21 Maj 1863. skall vid införsel från tull befrias; hvaremot Utskottets i sammanhang härmed afgifna förslag beträffande sättet för förtullningen af och afgiften för strömming godkändes. Beträffande Utskottets, å pagina 27, under rubriken Instrumenter (musikaliska) gjorda hemställan att införseltullen å »Harmonium eller Fysharmonika» må bestämmas till 10 procent af varuvärdet beslöt Ståndet, med afslag härå, det skulle ifrågavarande afgift med 15 procent af varuvärdet utgå.
Det Staten, emot en viss årlig afgift af rusthåilarne till Kronan, öfver toge ansvaret för ersättningen af så väl hästar som persedlar, i hvilket fall det likväl skulle åligga Staten att, vid krigets slut, hålla både de förra och de sednare i tjenstbart och dugligt skick, de rustande tillhanda, antagits jemväl under vissa uppgifna förbehåll, vid Lif-Regementets Dragon-Corps, af en del rusthållare inom Stockholms län; vid Lif-Regementets Husar-Corps, allenast till syftningen, af de rustande inom Skaraborgs, och af större delen bland dem inom Örebro län; vid Smålands Husar-Regemente, af rusthåilarne inom Jönköpings och Calmare län ; vid Skånska Husar-Regementet, af sex numer inom Christianstads län; vid Lif-Regementets Grenadier-Corps, af sextionio rusthåll i Södermanlands län; vid Andra Lif-Grenadier-Regementet, af rusthåilarne i Calmare län; vid Westgötha Regemente, af rusthåilarne inom Kullings, Marks, Vedens och Kinds Härader af Elfsborgs län; samt vid Smålands Grenadier-Bataljon, af de rustande inom Jönköpings län; Statssamt Allm. Bcsv.- och Ekon.-Utsk. Bet., N.-o 3!. 7 att deremot hvarken första eller andra alternativet kunnat antagas O af de rustande vid Smålands Grenadier-Bataljon inom Kronobergs län, af majoriteten bland de rustande vid Lif-Regernentets Dragon-Corps inom Stockholms och Skånska Husar-Regementet i Christianstads län, eller af en del rusthållare vid Lif-Regementets Dragon-Corps inom Upsala län, vid Smålands Husar-Regemente inom Kronobergs och Jönköpings län, vid Skånska Husar-Regementet inom Malmöhus län, vid Skånska Dragon-Regementet inom Malmöhus och Christianstads län, samt vid Westgötha Regemente inom Elfsborgs län; äfvensom att något utlåtande i ämnet icke inkommit från rustliållarne vid Lif-Regementets Husar-Corps inom Westmanlands län; att de invändningar och betänkligheter, som emot förslaget hufvudsakligen förekommit, bestå deri, hvad första alternativet beträffar, dels att ersättningsansvaret för de i krig timade skador å hästar och persedlar, skulle drabba rusthållarne, en för alla och alla för en, och rustningsbördan derigenom falla tyngre på svaga rusthåll, dels att den gemensamma ansvarigheten icke blifvit inskränkt till hvarje sqvadron eller compagni för sig, #synnerligast när Regementet vore förlagdt i lieie proviucer, och, i motsatts härmed, att ansvarigheten inskränkts inom ett Regemente, och icke vore utsträckt lill Rikets alla rusthållare, samt, vidkommande sednare alternativet, att beloppet af den afgift,
Hvad skulle väl blifva följden om man antager Hr Brings förslag, som är strängare än den nuvaride lagen? Jo, alt dessa krafter som vaknat, tillintetgöras, och jag tror icke, att mina strängaste motståndare önska det. Jag är mycket öfvertygad, att de fullkomligt känna de stora brister, som vidlåda vårt samhälle, det moraliska förderf, som dagligen förstörande utbreder sig. Ar det då väl, att man uphör att begagDa sig af dessa krafter och tillintetgör dem? Vi hafva sett, hurusom i andra samhällen, der mau qväft de andliga krafterna, detta verkat menligt på det sedliga lifvets bestånd, enär just grundvalen för detsamma är religionen. Följden af dessa åtgöranden måste blifva, antingen religiös död, eller också, hvad historien nästan på hvarje blad bevittnar, att dä man vill dämpa dessa krafter, det är detsamma som att gjuta olja i elden. Detta har alla länders historia bevittnat, och likaså vår erfarenhet under de sista åren. Den 21 Juni e. m. 373 Hr Tersmeden Ilar lalat om. hurusom dessa religiösa ifrare blifvit allt strängare oell strängare i sina påståenden, och att, om man gör dem eftergifter, det tjenar till intet. Jag måste bestrida denna förmodan, hvilken icke stöder sig på någon erfarenhet. Tvert«m lärer erfarenheten alldeles motsatsen; ty så länge raan medgaf billiga fordringar, inskränkte de sig till dessa; men sedan man icke velat göra några ens de billigaste eftergifter, då har fordringarne ökat sig, och tilldragelser t imat, som äro ali beklaga. Det oaktadt, är jag öfverlygad, all om några billiga eftergifter gjordes, skulle de nu så mycket klandrade agitationerna uphöra. Hr Bring har i sitt förslag yttrat sig stiängt ogillande öfver de fleste hufvudpunkter i Utsk:s förslag; men delta är dock icke annat än hvad som existerar i verkligheten. Man klagar mycket öfver 1726 års plakat; men det bar i allmänhet i sednare lider icke blifvit tillämpadt i andra fall, än der irrläror sökt göra sig gällande.
RegeringsFormen för mitt omdöme icke erbjuda den öfverensstämmelse, som borde finnas emellan desse §§.; och jag har således trott, att ordet tillstånd endast kunde hafva afseende på fullgörandet af prestanda, ehuru denna i min tanka nödiga reslrictiva tolkning nogsamt utvisade behofvet af en klarare redaction; men då nu en Ledamot bestämdt yttrat, att dessa ord borde tydas på ett sätt 36 H. 7 * IOO Den 3 Augusti f. m. sorn jag anser stridande emot Kongl. Maj:ts i 37 §. RegeringsFormen förvarade rättigheter, så har jag derigenom funnit mig uppmanad, att äfven yttra min öfvertygelse i denna del, och tillstyrker vördsamt bifall å sednare Momentet 2 §. af Utskottets förslag. Herr Lejrén: Jag afstår naturligtvis ifrån att yrka, det Herr Grefven och LandtMarskalken skall vägra den begärde propositionen, sedan Herr Grefven och Landt? Marskalken förklarat sig dertill icke finna skäl; men om Herr von Hartmansdorff har rätt, att få Contra-propositionen sådan han begärt; är också min rätt ostridig, att få göra de tillägg jag önskar, för alt få propositionen tillräckligt tydlig. Yi böra viii vela, hvad vi mena med orden: tillstånd g/f vit; ty det är ej längre skäl, att famla i mörkret. De ord jag begärde att få tillägga voro: Dock utan att Ridder skåpet och Adeln må äga rätt, att afslå introductionen, ifall prcestanda rätteligen blifvit fullgjorde. Då blir uttrycket öfverensstämmande med 37 §. RegeringsFormen. Herr Riben: Jag har begärt ordet i anledning af Friherre Palmsljernas tolkning af 5o §. RiddarhusOrdningen. Friherren har trott, alt denna §. berättigar Ridderskapet och Adeln, att under Riksdagarne vägra introduction. Jag för min del åter tror, att någon sådan rättighet af Ridder - Den 3 Augusti f. m. i n i skåpet och Adeln icke äges, och att Inlroductionens införande uti 5o §. härleder sig ifrån den tid någon RiddarhusDirection icke fanns under Riksdagarne.
Direktionen åligger: att när som helst hälla bankens räkenskaper och handlingar Sammansatta Bankooch Lag-Ulsk. Betänkande i. SI tillgängliga för Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, eller dess ombud, samt för den särskilda undersökning, Kongl. Maj:t möjligen kan finna för godt att låta anställa; att genast efter hvarje gvartals slut, i närvaro af Kongl. Majus Befallningshafvande, eller dess ombud, upprätta och derefter ofördröjligen till Kongl. Maj:t insända, äfvensom genom allmänna tidningarne offentliggöra en öfversigt af bankens ställning; och att ställa sig till noggrann efterrättelse hvad denna lag bjuder samt de af Kongl. Maj:t fastställda bolags-reglor föreskrifva. Sker afvikelse härutinnan och varder ej det anmärkta förhållandet inom en månad rättadt, ankomme pä Kongl. Maj:t att i svårare fall förklara Bolaget hafva förverkat rättigheten att bank-rörelse drifva. §20. Banken skall ställas under utredning och bolaget derefter upplösas, der något räkenshaps-års behörigen reviderade bokslut visar bolaget hafva gjort sådana förluster, att bankens reserv-fond och tio procent af den grundfond, de solidariska bolagsmännen insatt, gått förlorade, så framt ej dessa bolagsmän, eller de i förening med lotl-cgarne, pä en af sådan anledning sammankallad bolagsstämma, inför protokollet förklara sig villiga, att inom sex månader, genom erforderligt tillskott å sina lotter, återställa grundfonden till dess behöriga belopp. Kongl. Majus Befallningshafvande åligge noggrannt tillse, att sådant botagsslämmo-beslut inom sagda tid blifvit fulfgjordt. Har ej så skett; varde bolaget ovilkorligen under utredning ställdt. § 21.