Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdagsordningen, ansett sig ej kunna upptaga dess motion, rörande årligt anslag af i5a R:dr 4 sk. till Upsala Academie för likaledes år 1810 frånhänd Tullfrihets ersättning, såsom efter tiden väckt, hemställt, om ej samma motion, i anledning af Utskottets bifall till den i lika fråga för Lunds Academie begärde ersättning, måtte lill Utskottet återgå, såsom en i sammanhang med sistnämnde ämne väckt ny motion; hvarefter Ståndet beslutit, att frågan 0111 Upsala Academies berättigande till återfående af förrberörde innehafde Tullfrihets ersättning skulle till Utskottet remitteras. Enligt 56 §. Riksdagsordningen kunna väl frågor, som af redan fattade Beslut eller redan upptagne Ärenden, eller under Riksdagen inträffande händelse omedelbarligen föranledas, upptagas; men då samma §. i det föregående innehåller, att, med undantag af Grundlagsfrågor, nya ämnen af Riksdagsmän ej väckas må, sedan 1 månad Rån Riksdagens början, enl. 27 §., tilländalupit; och Utskottet, ehuru likartad den af Professoren Geijer väckta fråga om ersättning till Upsala Academie är med den förutnämnde frågan rörande återgifvandet af Lunds Academie frångången Tullfrihetsérsättning, likväl icke kan anse Professoren Geijers begäran annorlunda än såsom ett nytt efter motionstiden väckt ämne, har Utskottet jemväl nu funnit sig af nyssnämnde Grundlags §. liindradt, att lill behandling upptaga Professorens merberörde motion. 7:0 8:de Puncteiij ang:de tillökning med 1000 R:dr B;oo i anslaget, 1000 R:dr, för Gymnastiska Centrallnsti - 178 Stats-Utskottets tutet, tillika med det i samma ämne afgifna serskildta utlåtande N:o i36, hafva från sarntelige respective PiiksStånden blifvit återremitterade, på grund af anmärkningar, sorn inom H. R.o.A.j II.
Maj:t utser; g:o. alt, till förbättring af redan befintliga Apologist-skol-hus och, der så nödigt pröfvas, uppförandet af nya byggnader, i och för Real-skolorne, må anvisas det första årets elier t 84» års aflönings-anslag; att hvarje Skol-byggnad bör innehålla en större och en mindre läro-sal och ett rum för naturalie-sarnlingar, som tillika tjenar till laboratorium, för öfrigt utan all kostsam pragt; 10:0. att då Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t anmäla den underdåniga önskan, att Real-skolor uti Riket måtte, enligt dessa grunder, inrättas, och anvisa de dertill erforderlige medel, Rikets Ständer derjemte i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes från Styreiserne öfver alla Ti 11- lämpnings-skolorne, Landtbruks-Instilut och Landtmäteri-Contoiret infordra Utlåtande om vidden och beskaffenheten af Läro-ämnena och deras föredragning; låta utfärda Nådigt Reglemente för Real-skolorne i möjligaste aO Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:0 i i. ofvensstämmelse dermed; samt att alla dessa Utlåtanden, jemte Reglementet, meddelas Seminarii-lärarne till kännedom och efterrättelse; att dessu tom alla Tillätnpnings-skolornes Styrelser ifrån och med den tidpunkt, då de börjat emottaga elever från Real-skolorne, till Kongl. Maj:ts Ecclesiastik-Departement årligen inlemna Utlåtande öfver hvad, som vid Real-skolornes arbeten kan vara att anmärka, äfvensom att transumt deraf bör Real-skolornes Directioner meddelas, med förständigande att rätta de brister, som anmärkas.
Att då derefter, genom ett Kongl. Bref af d. 3 Julii 1700, vid då inträffade Krigs - oroligheter, forordnat, att med Manufactur-Inråttningen å Rörstrand borde till båttre tider anstå, hade denne Lågenhet emellertid, genom Magistratens forsorg, blifvit ut arrenderad och således begagnats intill år 1731, då, uppå Föreståndarens för det der korrt förut anlagde Porcellains-Manufactur-Verk gjorda underdåniga ansökning, att Rörstrand måtte till Interessenterne i Verket upplåtas, Kongl. Maj:t d. ig Maji samma år '1 Nåder öfverlemnat till Öfver-Ståt„hållaren och Magistraten, att derom „emellan då varande Arrendatorn och be„mälte Societet resolvera, på ett sått, som, „vid Högstsalig Konung CARL XII:s of„vanberörde Institutions - Bref, angående „denna Lågenhet, funnes enligt:” att Ståthållaren och Magistraten derpå beslutit, att Rörstrand med dertill då hörande egor komme till Porcellains-Manufactur-Societeten att upplåtas, emot en skålig hyra till Staden; hvaröfver med Societeten behörigt Contract borde uppråttas, hvilket ock d. 23 September berörde år 1731 af Stadens Handels-Collegium blifvit utfårdadt i de ordalag ’’att Colfegium derigenom - Stats-Utskottets Betänkande?!» 1115 »genom å Stadens vägnar till Porcellains, ,Manufactur-Societetens Ledamöter för»hyrde Rörstrand med alla då fortiden der»under lydande egor, emot 350 D:c „K:mt årlig hyra till Staden, från Michaels»Måssan samma år och framdeles så lån„ge Porcellains-Manufaclur derstädes drefs »och fortsattes.”
— Om nemi., efter godkännande af Stats-Utsk:ts förslag, någon ny statsreglering icke skulle vid en kommande riksdag komma till stånd, så skulle dock de för de omnämnda särskilda ändamålen af Stats-Utsk:t å ordinarie stat, ehuru endast för nästa statsregle - Den 11 Februari f. m. 333 rings-period uppförda anslag komma att qvarstå. Blir deremot den af K. M. nu begårda tillökning i hofhållnings-summan endast beviljad på extra stat för 3 år, medelst anvisning å Riksg.- Kont., så kan den händelse inträffa, att om It. St:r icke fatta beslut om nytt anslags beviljande, icke en skilling finnes att under den närmaste framtiden för ändamålet tillgå. I förra fallet fordras beslut om uppförda anslags uteslutande. 1 det sednare om nytt anslags anvisande. Jag anhåller fortfarande om bifall till min förut gjorda framställning. Hr Cederschiöld, ltob. Teof.: Jag hade icke ämnat deltaga i denna diskussion; men som jag icke hört någon framställa det förslag, som, enligt min åsigt, är det enda rätta, så har jag, då ingen talare vidare anmält sig, trott mig ej längre böra iakttaga tystnad. Alla synas vara ense derom, att den brist, som till belopp af 800,000 rdr i hof-förvaltningen uppstått, bör af R. St:r betäckas; men, i afseende på sättet huru detta skall ske, derom hafva meningarna varit delade. Sålunda hafva några talare ansett lämpligast vara, att, med bifall till den K. Propos:n, anvisa 250,000 rdr att utgå under hvartdera af årén 1863 till och med 1866, — Andre åter hafva, lika med Gr. Mörner, funnit det vara bättre, att öka det ordinarie anslaget för H. M. Konungens Hofhållning med 170,000 rdr, samt att dessutom bevilja ett extra anslag af 250,000 rdr för detta år och 240,000 för år 1864. Intetdera af dessa förslag synes dock vara tillfredsställande, emedan R.
Med hvilken anmärkning denna del af Målet skulle till Stais-Utskottet återremitteras, med förklarande derjemte, att Ståndet för öfrigt bifallit hvad Stits-Utskottets Betänkande innehåller. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. S, D. Vid förnyad föredragning af Stats-och Banco-Utskortens, under den ajite Juli afgifna samt sedan den 27:de på bordet hvilande Utlåtande, i anledning af Tre Stånds gjorda anmärkningar vid Betänkandetrörande Götha Canal-arbetets fortgång och ytterligare befrämjande; fann Borgare-Ståndet för godt, att forsin del gilla hvad Utskotten uti gide punkten derom så urda liemstä lt: att för de lånbiträden (Discont-rättigheten undantagen), sorn Götha Canal Bo:ag meddelas, icke må under byggnads-åren äskås någon Benta och Capitalafbetaimng, samt efter Byggnads-arens slut, den Dtn 3 g Juli. 445 den icke heller kommer i fråga, förrän Actie-? ägarne, af Discont och Ganal-inkomsten, njutit och al’t framgent för hvarje ar få njuta oafkortadt fem procents renta å deras inbetaldte Actie Capital; äfvensom Borgare-Ståndet antagit det genom Utskottens Betänkande nu framsiälde alternativ, som gifver åt 6:te punkten uii Ståndets den 23 dennes rörande Götha Canal rneddeldte Protocolls-Utdrag en sadan lydelse: att Banken och det Verk, hvarifrån bidraget utgår, må tilläggas ovilkorlig rättighet, att erhålla fullständiga upplysningar och förslag öfver det verkställda och tillämnade arbetet, samt att anmärka allt som finnes strida emot de vilkor, hvarunder Bolaget erhållit bidraget, eiler afvika ifrån den af Kongl.
Skrifvelse om beviljadt ökadt anslag för Undervisnings-Verken , lacles till Handlingarne; N:o 454, med öfverlemnande till underskrift af den för Riksgälds-Contoiret fastställda Stat, lades till Handlingarne. S. D. Föredrogs å nyo och lades till Handlingarne Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Betänkande, N:o 180, i anledning af väckt fråga orri kungörandet af en Förklaring öfver Högloflige Ridderskapets och Adelns vid 1809 och 1310 årens Riksdag gjorda concessioner. Från Hedervärda Bonde-Ståndet. S. D. Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 423, i anledning af erhållen återremiss å Utskottets Betänkande, N:o 386, angående Åkerbo Härads dagsverksskyldighet under Kungsölus Kungsgård; Prat. Utdrag den i5 Mari i83o. 27 N:o 424, angående Gratificationer åt Riksgälds-Contoirets Tjenstemän för befattningen vid utdelningen af och redovisningen för Riksdagskostnadsmedlen, emottagningen och utdelningen till Prsenumeranter af, samt redovisningen för Riks-Ståndens Protocoll vid innevarande Riksdag, äfvensom Herrar Fullmägtiges hemställan om afskrifning af möligen uppkommande defecter i dessa tryckta Handlingar; och N:o 427, öfver Herr Rosenblads, Bernhard, inom Högloflige Ridderskapet och Adeln väckta och till Utskottet remitterade motion, att Majoren Friherre G. IV. Grip en stjerna matte från och med innevarande 1830 års början I RiksgäldsContoirets Stat erhålla en pension af 200 Rdr Banco , föredrogos å nyo och bifölios. S. D. Å nyo föredrogs och bifölls Expeditions-Utskottets Memorial, N.'o 450, med förfrågan i afseende på ett i underrättelserne för Tull-Taxans tillämpning förbigånget stadgande, rörande Drawback.
Utskottens förslag till dessa §§. äro af Borgareståndet återremitterade ; men sorn de blifvit af öfriga Riksstånden bifallna, lärer återremissen icke kunna till någon Utskottens åtgärd föranleda. §. 47. Förslaget till denna hvilken, enligt detsamma, skulle börjas sålunda: ”Under sönoch andra helgedagar må bränvin ej försäljas i parti, och i minut endast å gästgifvaregårdar och andra tillåtna minuteringsställen vid måltider”, ur bifallet af Presteoch Bondestånden, men återremitteradt af Ridderskapet och Adeln samt Borgareståndet, efter anmärkningar, att hvad af §:n bär ofvan är anfördt icke skulle vara språkriktigt uttryckt; att någon verkligen giltig grund icke torde kunna utfinnas, hvarföre partihandel med bränvin skulle anses annorlunda, än partihandel med andra varor; att det föreslagna förbudet mot partihandel lätteligen skulle kunna leda till missförstånd, enär t. ex. en handlande eller bränvinslillverkare, som fått anbud på ett parti bränvin, men med vilkor att affären afslutades med näst afgående post, skulle, i fall denna post afginge å söneller helgedag, kunna anses vara af Bevil/n.-, Lagsami Allm.
Att prinsessan Anna skulle visa sig särskildt välvillig mot de svenskar, som blifvit Sigismund trogne, må vara naturligt; för dem, som fasthöllo v i d den evangeliska läran, blef hon, till och med emot brodern och hans jesuiter, ett stöd. En af sönerna till Johan Gyllenstierna och Sigrid Brahe, till hvilka hon j u stod i särskild förpliktelse, lät hon uppfostra i den protestantiska läran, under det en annan af dem blef katolik, väl genom Sigismunds inverkan. Men äfven mot de svenska fångarne visade hon sitt välvilliga, försonande sinnelag. Bekant är, huru hon omhuldade Jacob de la Gardie och Carl Carlsson Gyllenhielm. Den senare var ändock son till hennes fiende hertig Carl; men oädel långsinthet låg icke i Annas karaktär. Ehuru hon ifrigt åstundade, att den äldre Wasalinien skulle kunna återtaga Sveriges rike, arbetade hon på att försona de krigande fränderna — hon hade redan under fadrens tid sökt stilla de politiska fejderna och verka för de då fångne svenske statsmännens befrielse. För denna försoningstanke synes hon vunnit Gyllenhielm, som också sedan höll sitt löfte till henne att verka för freden mellan de båda Wasahusen. Rörande är att läsa om afskedet mellan dessa kusiner (på hösten 1613); fröken Anna gaf herr Carl, jämte penningar till hemresan, en bönbok med uppmaning att » bedja för henne, som var af samma tro ». Det måste känts bittert för den ensamma prinsessan, särdeles under andra årtiondet af 1600-talet, att så många af de landsflyktige svenskarne lämnade henne. Somliga rycktes bort af d ö d e n; så Erik, Gustaf och Sigrid Brahe samt dennas make Johan Gyllenstierna. Andra återvände till Sverige, sedan Gustaf Adolf erbjudit dem försoning. Sin hoftärna Elisabeth Oxenstierna, hvilken, tidigt föräldralös, medföljt prinsessan till Polen, och som Gyllenhielm träffat vid sitt afsked från denna i Warschau, måste hon också slutligen gifva lof att vända åter till fosterlandet. Jungfru Elisabeth var sannolikt den sista svenskfödda hofdamen hos fröken Anna.
Vid ånyo skedd föredragning af Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Betänkande JVs 76, i anledning af motion om reglering af klockares och organisters löneinkomster, blef samma Betänkande af Ståndet afslaget, S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Betänkande JV2 77, i anledning af motion om ändringar i Kongl. Förordningen angående allmänt ordnande af presterskapets inkomster den H Juli 1862, beslöt Ståndet att till Utskottet återremittera samma Betänkande; i följd hvaraf de vid behandlingen deraf afgifna yttranden jemväl skulle Utskottet delgifvas. S. I). Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande JVs 79, i anledning af motion om beredande af emeritilöner åt ålderstigna eller sjukliga prester Prot.-Utdrag den 21, 23 och 25 April 1866 239 Den 21, 23 oell 25 April. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. SS. DD. Vid föredragning af Bevillnings-Utskottets Betänkande JVi 8, angående tullbeviliningen, lättade Ridderskapet och Adeln de beslut, som här nedan omförmälas. Utskottets å sidan ä afgifna yttranden. Ridderskapet och Adeln biföll de två första yttrandena samt lade det tredje yttrandet till handlingarne. Om varuinförsel. Utskottets hemställanden å sidan 8. Ii i fö Ilo s. Artiklarne Fläsk, Kött, Ost, Smör och Ister. Med afslag å Utskottets hemställanden, bibehöll Ridderskapet och Adeln den för ifrågavarande artiklar nu stadgade tullfrihet. Spanmål. Ridderskapet och Adeln afslog Utskottets tillstyrkan om antagande af föreslagna tullsatser å omalet hvete och omalen råg, mjöl af hvete och al råg samt gryn, alla slag; men biföll hvad Utskottet hemställt i afseende å alla öfriga sädesslag, omalna eller i form af mjöl. Bönor.
Förordningen af d. 29 Maji 1709 till efterrättelse och iakttagande, finnes stadgadt, hos Hrr Fullmäktige anhållit om förnyelse af de samma 2:ne Lottsedlar, som nu äro ifråga; och hvilken anhållan äfven blef bifallen; men, enär Bagge underlät att fullgöra öfrige föreskrifne prestanda, kom det att härvid bero. Med afseende på hvad uti ämnet genom Commissariernes infordrade utlåtande och de af Sökanderne ingifne Handlingar blifvit upplyst och utredt, hade Hrr Fullmäktige stannat i följande Beslut: att enär uti 9 punkten af Utskottets Skrifvelse till Hrr Fullmäktige af d. 16 Dec. 182'i endast omförmäles RiksgäldsContoirats egna Obligationer, men icke så beskaffade Skuldförbindelser, som de nu ifrågavarande, så kunde, vid detta förhållande, den sökta förnyelsen för närvarande icke beviljas, utan skulle frågan härom lill R. H. St:r vid näst infallande Riksdag hemställas och förnyelsen tillstyrkas; Imedlertid och, i betraktan - Betänkande n. 55 de deraf, att, oaktadt Lottsedlarne, redan år i8i3, blifvit allmänneligen efterlysta, de samina likväl alltsedan år i8o4, icke äro vordne, till Inleressets utbekommande, företedde, samt Sökanderne med ingifne Handlingar sin egande rätt till Lottsedlarne behörigen styrkt, skulle Sökanderne ega, att, emot borgen eller annan säkeihet, sorn af Hrr Fullmäktige godkändes, lyfta det å ifrågavarande 2;ne Lottsedlar upplupna och sedermera upplö'pande intresse, intill dess R, H, St;r öfver den sökta förnyelsen sig utlåtit.
l i g g s å r * är nu med sin upplaga på öfver 100,000 ex. Skandinaviens mest spridda dagliga tidning. Oodt nvtt år! Strömsborg, KARL VALENTIN Göteborgs och Västra Sveriges förnämsta och mest anlitade handelsläroverk, år. 35eF~ All bolagets vinst tillfaller de försäkrade antingen i form af höjda pensioner eller nedsatta försäkringsafgifter. HUFVUDRED. erhåVes fullständig. io åt änkor och barn eller andra efterlefvande meddelar dessutom lifränte-, kapitaloch testaments-försäkringar i olika kombinationer. • OBS! Afven genast börjande lifräntor. oeh Ny August Blanche ' s Hvad 1900! Frans Svanström &amp; C:o, samt urval af Stockholms-Tidningen Nestlé ' s Hos Hemmets HVAD NYTT I DAG? kan profprenumereras för januari med blott 25 öre eller för hela l-.a kvartalet med blott 60 öre, postafgiften i båda fallen inräknad. Göteborg, Victoriakorset ». Prenumerera för år Allmänna Inteckningsbolaget. - Stockholms Intecknings-Garanti-Aktiebolag — Hufvudkontor: öppet 10 — 3. Afdelningskontor: öppet kl. V2IO-3. Depositionsränta 5 proc. Uppoch Afskrifningsränta 3 » Sparkasseräkning (vid Afd.-kont.) 4V2 » På kapitalräkning å 6 mån uppsägning godtgöres Bankens högsta depositionsränta och tillämpas vid inträffande ränteförändring den nya räntesatsen omedelbart utan förele uppsägning. (S. T A. 51875) tidningar kunna i a / seende ä och mäta sig Aftonbladets 1899 LJUS b l i r k y l i g t smakar en god kopp kaffe bättre än eljest, synnerligast om Edert kaffe är blandadt med Stockholms Kaffe Aktiebolag-s berömda Intubikaffe, som af de mest framstående professorer och läkare erkännes att som tillsats göra kaffet hälsosamt, billigt, drygt och välsmakande, och skyddar man sig äfven därigenom mot kaffeförgiftning, som uppstår vid bruk af kaffe enbart.
■Om man härvid antager, att hvart och ett medel, som antingen ofullkomligt, eller alldeles jsqS jDen 14 Juli, Icke uppfyller sitt syftemål, är mera skadligt än gagnande, så torde denna satts, genom tillämpjungen vid närvarande fall, vara ett af de hufvudsakligaste skäl emot det uppgifna förslaget, utur den sednare synpunkten betraktadt. Jordbruket och Slöjderna äro de föremål, åt hvilka Närings Classen af Samhället hufvudsakligen egnar sina krafter. Dess befattning med dessa yrken är nästan hel och hållen praktisk , hvarvid erfarenheten är den förnämsta läraren , men genom denna praktiska utöfning alstras en theoyetisk kännedom, sorn småningom, dock säkert, utvecklas ur sjelfva yrkets natur. Att, genom införande af Industri-Skolor, vilja bibringa ofvannämde Samhälls-Glass en sådan allmän theoretisk kunskap, som kunde lända den till någon. Väsendtlig båtnad, vid utöfningen af dess framtida yrken, torde så mycket mindre kunna lyckas , som ali kännedom , stödd på ofullkomliga och vacklande grunder, mera alstrar oreda och förvirring i begreppet, än bidrager att gifva förståndet en klarare och fullkomligare utveckling; och att den tlieoretiska undervisningen vid sådana Industri-Skolor svårligen skulle i allmänhet kunna medföra några förmonliga resultater, bevisas, enligt Utskottets tanka, af inrättningens beskaffenhet ; ty huru lång tid fordras ej innan de första elementerna af hvarje vetenskap kunna bibringas, som likväl endast äro vetenskapens grundlinier , och hvilken tid återstår icke ,då ännu, innan dessa kunna i praktiskt afseende göras användbara för förståndet.
Innan Utskotten gå att hufvudsakligen sig utlåta, få Utskotten vördsamt erinra, att Rikets Ständers vid förra Riksdagen aflntne underdåniga skrifvelse N:o 4^7» i hvad den skiljer sig ifrån Kongl, Maj:ts nu gjorde Nådiga framställning, innehåller: att Rikets Ständer för sin del ansett följande förberedande åtgärder böra föregå förslaget till ifrågavarande, rotejemkning, nemligen att ali städerne tillhörig åker, äng, betesmark och ■skog, den må benämnas fundations-, donations-, eller sjelfegande jord, likväl, hvad den senare angick, så vida den ej redan vore antingen tili ordinarie Knektehåll, eller till Råtsmans-rotering indelad, borde, genom Kongl. Majlis Befallningshafvandes och Magistraternes försorg, uppmätas, graderas, och i hemmantal, efter hvarje orts skatlläggnings-method, indelas; att den jord, som borde draga oidinarie Båtsmans-rotering, skulle till ordinarie Båtsmanshåll indelas, i de provincer, der Båtsmän å landet finnas, efter enahanda grunder, sorn vid dessas inrotering blifvit följde, samt i de orter åter, der efiectiva Bålsmansrotar saknas, efter den roleringsgrund, som för ordinarie Ivnektehållet är föreskrifven, dock uti sistnämnde fall med femtio procents tillökning i det för hvarje Soldal-rote bestämda hemmantal; alt, sedan förrberörde refningar och skattläggningar jemte de besvär, som deröfver tilläfventyrs kunde al städerne anföras, hunnit vederbörligen -profvas och afgöras, och derigenom tillförlitligen ut - Staissamt Oeconomic-Utskottcns Betänkande N:o 28.
Visserligen har det undantagsvis tillgått annorlunda i en eller annan ort, men då detta föranledt klagomål, hafva pröfningskomitéernas deremot stridande beslut blifvit ändrade. Det kunde visserligen förr vara likgiltigt, huruvida boställen uppskattades till erläggande af bevillning eller ej, men sedan de nya kommunalförfattningarne kommit ut, är det af vigt för kommunerne att icke gå miste om de bidrag, som från boställen kunna dem tillgodokomma, hvilket lätt skulle kunna hända, om endast löntagarne, men icke boställena beskattades. Då kunna nemi. städerna, der löntagarne i allmänhet äro bosatte, komma att tillegna sig de bidrag, som för boställena skulle utgöras, men tungan af fattigvård m. m. ifrån boställena, den finge landsbygden behålla. Gr. af Ugglas: Då ingen på detta rum understödt min framställning, så torde det icke löna mödan att vara envis; men att jag helt och hållet saknat understöd, torde i främsta rummet komma sig deraf, att man icke satt sig in i saken och icke velat tänka sig in i alla de olika förhållanden. Det går visserligen an att, såsom en värd talare Hr von Koch sade, »stadga en princip och sedan, om den ock är svår att tillämpa, låta regementsskrifvarne finna någon utväg derför». Men regementsskrifvaren måste lämpa sig efter författningen, och om man skrifver en författning, som icke erbjuder någon ledning vid tillämpningen, huru går det då? Såsom jag förra gången, jag hade ordet, antydde, tror jag att full rättvisa i afseende å bevillning af löner icke kan vinnas, om icke hela lönen kommer från ett och samma håll och man då kan uträkna bevillningen å hela beloppet. Jag tror derföre att det icke finnes något skäl att vidtaga bela denna ändring, utan att det skulle hafva varit allra bäst, om Utsk:t återgått till förut gällande stadganden. Slutligen får jag bedja den föregående värde talaren om förlåtelse för det jag vågar anmärka en oriktighet i hans uppgift ang:de tillämpningen af sista Bevilln.-Förordmn. Jag känner nemi. med säkerhet, att vid åtskilliga regementen dubbel bevillning blifvit erlagd, utan att någon rättelse uti detta missförhållande skett.