Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om aftonen drack thé hos Murad effendi, lefde för öfrigt hela dagen på torr mat och kaffe. På eftermiddagen satt Abdolkhalik hos mig och hade hemtat med sig tvenne munstycken och en heggab, på hvilka vi handlade litet, utan att komma till något resultat. Hans heggab ville jag väl hafva, men kunde på intet sätt förmå honom att bestämma något pris, utan tiden gick förbi under det vi å begge sidor uppfordrade hvarandra att säga först, samt då och då upprepade det här vanliga: valla khodoh belash. Gjorde en liten tur i Moski, utan att uträtta någonting; återvände och satt hemma för öfrigt hela dagen. Närmare 'asr kom efter vanligheten Abdolkhalik och satt närmare maghrib. Det är icke utan att han, såsom alla egentliga lärare, är mig något tråkig. Satt hemma mest hela dagen, väntande på shekh Elmokhaddamin, som ej kom. Gjorde en liten tur och begaf mig derefter till Murad, der vi hade att göra med vår skräddare, som fick mycket arbete af oss. På eftermiddagen satt Abdolkhalik hos mig. Efter maghrib gick jag åter till Murad, der vi drucko thé och kommo in i intressanta ämnen, t.ex. om bildningens framskridande. Han är litet sjuk i sina åsigter, såsom han äfven tyckes vara sjuk och litet gammal i sitt sinne. Jag hade hela dagen lefvat nästan blott på bröd, tobak och kaffe; det blir nu redan nästan för torrt och jag väntar med otålighet att i morgon få mig en ny tjenare. Hade besök om morgonen af shekh Elmokhaddamin, som hemtade mig en tjenare, den jag ej just var mycket belåten med, men dock behöll för de få dagar jag tänkte stanna här. Gjorde en tur till Khan el khalili och gjorde liten handel. Satt sedan hemma hela den öfriga dagen med Abdolkhalik närmare maghrib, hvarefter Murad som hastigast kom till mig. Gjorde en tur till boklådan, tog min katalog, satt en stund der och pratade med gubbarne, af hvilka en hela tiden pratade med mig på gamla språket.
Hr Frih. utgick i början af sitt anförande på den väg att söka qvalificera det ämne, som utgör föremål för denna öfverläggning, såsom en allmän fråga. Hr Frih. måste, i följd deraf, icke så noga hafva för sig redogjort innehållet af Gr. Frölichs motion, emedan Hr Frih. uti deductionen af beviset för sitt påstående att motionen omfattar ett allmänt ämne, nämner, att motionen tillstyrker upphäfvande af lagar. Den innehåller icke ett ord derom, icke ett ord om de författningar, Hr Frih. citerat, utan endast en und. begäran till K. M., att K. M. täcktes, i afseende på de spärrningar, som ägt rum till följd af de genom sjukdomens spridande uppkomna farhågor, vidtaga de åtgärder, som K. M. kunde linna I;i%pliga till undanrödjande af hindren för handeln och näringarna, 44 Dea 3 September. och jag tillägger den enskilda helsovården inom landet. Hr Frih. Ii ar afven sagt, att det af mig upplästa förslaget icke kunde leda till någon åtgärd, utan vore grundlagsvidrigt. Jag skulle icke tro det, emedan detta förslag till underd. adress tillika innefattar en begäran, som R. St., oberoende af redactionen, kunna antaga. Stånden kunna ju antaga sjelfva förslaget; om redactionen sedan godkännes eller förkastas, kan vara likgiltigt. Endast Ståndet instämmer i motiver na, kan förslaget sedermera remitteras till Exped.Utsk. Godkännes det der, har det erhållit den behandling, som erfordras, och då är väl ingenting alt anmärka. Mot sjelfva saken har Hr Frih. uppläst en hel hop författningar; men jag tror, att Hr Frih. mest fästat sig vid rökningen. I detta afseende innehåller min begäran ingalunda, att icke rökningar skulle äga rum; men om det öfverlemnas till högsta magten att vidtaga de åtgärder, som kunna vara mest fredande på båda sidor, har man gjort, hvad man kunnat göra. Hr Frih. har sedermera omtalat, huru man bör cernera hus och provinser för att hindra smittans spridande.
I anledning af hvad Herr Grundelstjerna nyss yttrat, utber jag mig få tillkännagifva, att innan ConstitutionsUtskotteta ifrågavarande beslut i afseende å Herr Qviding fattades, hade Utskottet redan genom HofCancelleren från KrigsExpeditionen infordra), så väl Herr Qvidings förklaring, som al* la öftige tili detta ämne hörande handlingar, och först sedan Utskottet, efter granskning deraf, ärfarit, att Utskottet befann sig på samma punct som förut, innan dessa handlingar inkommit, skred Utskottet till det beslut, som nu utgör föremål för Ridderskapet och Adelns pröfning. Friherre Bojie: Jag anhåller att få betyga så väl Herr Friherre Wirsén, som den värda Ledamot , hvilken först yrkade uppläsning af Herr Qvidings Memorial min tacksamket. Ridderskapet och Adeln har derigenom blifvit satt i tillfälle att fälla ett rättvisare omdöme, än till äfventyrs annars torde kunna hafva skett. För min del anser jag Herr Qviding vid ifrågavarande tillfälle hafva gjort,"hvad han bort göra Om jag varit i Herr Qvidings ställe, hade jag alldeles icke förhållit mig annorlunda. Det är Sundells eget fel, att han genom sitt misstag tillskyndat sig sjelf skada. Då jag således icke tror att man med något Den 27 Maji. 475 skäl kan nyttja den föreslagne termen, att låta anmärkningen mot Herr Qviding förfalla, på den grund att Rikets väl ej kräfver någon åtgärd, får jag i stället hemställa, att Herr Qviding må alldeles befrias från berörde anmärkning, hvartill någon behörig anledning i mitt omdöme icke finnes. Herr Munck af Rosensköld: 1 denna fråga kommer ej derpå an, om Sundell misstagit sig, och om han skulle förlora 50,000 R:dr eller icke, utan om han fått tillfälle att i laglig väg och ordning blifva hörd, och, såsom anklagad, försvara sig.
Stat känner dess Grundlagar, funnit sig böra vördsamt hemställa, att Rikets Högloflige Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det uttryckligen stadgas mätte, i sammanhang med den förestående regleringen af Rikets allmänna Undervisningsverk, att föreläsningar öfver Rikets Grundlagar skola bållås af vederbörande Lärare vid Rikets Academier, och examina derutinnan anställas med alla de Studerande, som egna sig åt den civila Embetsmannabanan. Stockholm den 17 Junii 1829. Ankom till Exped. Utskottet d. 19 Juni» 1829. Förnyadt Utlåtande, i anledning af väckt fråga, dels örn tillägg i föreskrifterne, rörande Afvittrings-Verket inom Lu - JBcsv. och Oecon. Utsk. leå Lappmark, och dels om behofvet af åtskilliga åtgärder till förekommande af Lappska folkstammens undergång. Emot Utskottets i detta ämne förut akjifne Betänkande, under N:o 81, hafva anmärkningar inom samtlige Riks-Ståndeu blifvit gjorde och föranledt till åtet-remiss af ärendet, nemligen: llos Högloft, Padder skåpet och Adeln: Af Herr von Scheelej Franz, som erinrat, att den af Herr af Robson väckta Motion om Afvittringarnes företagande inom Luleå Lappmark skall varit föranledd deraf, att Motionairen ansett ett bestämmande af Nybygges-gränsorne icke allenast vara det rättaste, utan det enda till ändamålet ledande medel i och för Lapparnes fredande från intrång, enär det territorium, sorn efter dessa gränsors utstakande återstod, skulle blifva det vinterstamhåll, utur hvilket Lappska folk-stammen icke skulle kunna trängas; att Utskottet deremot i denna del afstyrkt all åtgärd å Rikets Höglofl. Ständers sida, hufvudsakligen på grund af hvad derom dels genom Kongl. Majrts Nådiga Stadga om Afvittrings-Verket i VesteivNorrlands, Vesterbottens och 13 B av. och Oecon. Utsk. Norrbottens
Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen, som ansett den af kommilterade å linnesegelduk föreslagna tullnedsätlning till 8 öre skålpundet böra inskränkas till 10 öre, hafva i sammanhang dermed hemställt, att inlörselstuilen å bomuils-segelduk kunde bestämmas till 8 öre; hvarvid embetsverken tillika både vitsordat behofvet af en särskild rubrik för sistnämnde artikel och till vederläggning upptagit bomullsfabrikanternas i Götheborg gjorda erinran, alt, enär' bomullstråd, hvaraf segelduken beredes, var upptagen till 40 öres tull, det vore orimligt, att fabrikatet åsattes en så låg afgift, som den ifrågasatta. Varande i sistnämnde hänseende af Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen anmärkt, att, derest tillverkningen af segelduk härstädes skulle bedrifvas med utländsk, nämnde tull underkastad tråd, handteringen icke vore af beskaffenhet, att den bordo uppmuntras med en så hög skyddstull, som i sådant fall kunde vara erforderlig. Lika litet som den betydliga svenska linnesegelduks-tillverkningen hittills begagnat utländskt garn eller tråd, lika litet torde sådant kunna ifrågakomma vid tillverkningen af bomullssegelduk. Segge dessa väfnadshandteringar förutsätta nödvändigt samband med beredning af spånadsmaterialet och äro dessutom, om också i och för sig ganska betydliga, likväl att betrakta såsom underordnade de hufvudsakligare skeppsbyggerioch rederi-näringarne. Att till möjligen billigaste pris förskaffa dessa näringar deras behof af segelduk är ett för landet så vigtigt kraf, att de underordnade intressena vid sidan deraf måste åtnöjas med en ringare uppmärksamhet. Beviset, att de icke heller äro i behof af någon hög skyddstull, lemnar icke blott vår inhemska segeldukstillverkning, utan ock det förhållandet, att i Norrige, hvarest införselsafgifterna å linneoch bomulls-segelduk äro lägre än kommilterade föreslagit, ändock finnas segelduksfabriker med icke obetydlig tillverkning. Jag anser mig följaktligen böra underdånigst förorda bifall till kommitterades förslag i afseende å tullsatserna så väl för bomullssom för linne-segelduk.
SlnDra SreDje SjetDe bettne ©jette D:o D:o D:o D:o D:o ©junDe D:o 40 30 20 12 8 6 Éttonöe Stagen EK:öt 4; — 9?ionDe t>:o — 2: — tTTäftare, roiD ©otfetbtuf, Sftanufactutiet od) gabtifet, i gern Slaget: götjk Slagen . 3i:Dc 25: — SlnDta D:o — 15; — £teDje D:o — 10: — gjerDe D:o — 6: — gemte D:o — 4: — mäfterfwenner od) (Befaller rott) £)tto, i §tt>å Slaget: gör|ta Slagen . 9v:Dt 4: — SlnDra D:o — 2: — ITlåtare — 2: — Packare od) Pacbl)U0>i?arlar , . — 2: — Parmmätare, i @ey Slaget: götji<* Slagen 9ut)t 40: — SinDta D:o . ♦ . * — 30; — £ret>je t>:o , . — 20: — gjerDe D:o . ♦ . — 12: — genne D:o 6-. — ©jette D:o — 3: — Ptomfoter, fe .fDanDel&Sypebiter. ©jämän, Styrmän, t £två Slaget: götj^a Slagen 4: — VI nöta D: o 2: — Unöer*©tyrmän odj (Eonftaplar, famt H7atroger od) tCimmermän m. fl — i; 24. ^Rocfar ocf) jungman . — i; — 24 ©fepppare, Coopnarbie* lifa meb *£)ant>tw>evFare i ben flat*7 bit fartyget F)örcr, §.ll. ©hppare, ©htt* odj £åc*, forn tcfe äro borgare, i §em <£lajjer: $örfta Slaten ♦ ♦ • • . Sinbra b:o — 12: — £rebje b:o . • ♦ • • . - 8: — $jerbe b:o . — 5: — 'gentte b:o . • • - 2; 24. <£ga flera be( i ©ftita eller $3åt, paforeé förenämnbe afgift bett, font förer ©futan eller Q3åten. ©Eollårare, .forn antingen [>afvr>a egna ffclor, eller btträba roib fåbatte inrätt* ningar, lifa meb tjenjlemän, fe 2 §. ©pisqrartere*, XVfobefyuet od) bplifa Sftaring&ljåliare, fe krögare. ©panmål0*4>a,li?lanbe, font tcfe äro borgare/ tajceraö efter beraé rörelfe, lifa meb jläbertieö öfrige «£)anblanbe/ §. 10. ©prahnåftare, oberäfnab lön på ©tat, taperaö meb affeenbe på beraé in* forn fl af information;
Underdånig Skrifvelse. 5f Cl t» 33 CA 1 w CD B Ridd. o. PresteBorgareStåndet. BondeN:o N:o | Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. N:o JL Afskrifning: af medel, ådömde Skattb. 2 Aug. b. 6 Ang. b. 2 Aug. 151 skyldige i Götheborgs fögderi 79 4 i 282 — b. 2 Aug. » af tvenne Odlingslån 6 1 20 — b. 29 Mars b. 29 Mars b. 29 Mars b. 29 Mars » af ett dito 6 1 35 2 b. 5 Juli b. 5 Juli b. 9 Juli b. 5 Juli » af åtskilliga balancerade öfverräntor å lån, upptagna vid Bankodiskont-verket i Stockholm och Lånekontob. 3 Aug. b. 6 Aug. b. 5 Aug. ret i Götheborg 6 1 68 5 b. 6 Aug. » af dito 6 1 83 10 b. 20 Aug. b. 20 Aug. b. 19 Aug. b. 20 Aug. » af 5 stycken lån, tillhörande b. 5 Aug. b. 6 Aug. b. 5 Aug. publika pappersfonden 6 1 68 4 b. 6 Aug. » af åtskilliga inom linien förda lån vid diskontverketi Stockholm b. 20 Aug. b. 19 Aug. och lånekontoret i Götheborg 6 1 82 1,8 b. 20 Aug. b. 20 Aug. Afsöndring af jord, se Hemmansklyfning. Aftappningar af sanka trakter och sjöar b. 28 Juni 1 4 1 163 19 b. 26 Juni b. 26 Juni b. 28 Juni 177 Afträdestid, om förändring deraf, se Fardag.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-brenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 15 Maj 1865. Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Friherre De Geer, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld. Slutligen uppläste Departements-chefen, Statsrådet Thyselius, till justering nedannämnda, enligt Kongl. Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer. 2:o angående anslag till förändring och tillbyggnad af Central-hospitalet vid Upsala; Och täcktes Kongl. Majit, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådana de finnas detta Protokoll vidfogade, bilagorna Litt. — B samt förordnade att i enlighet dermed nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex protocollo J. E. Wahlström. Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o Hl. 27 Ao lil. Ank. till Exp.-Utsk. den 18 Maj 1863, kl. 11 f. m. Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer angående anslags beviljande dels till betäckande af en uti Svenska Spetsbergs-expeditionens räkenskaper befintlig brist, dels till fortsättning af rekognosceringsarbe/ena pä Spetsbergen med afseende pä utför bar heten af en gradmätning derstädes; Gifven Stockholms Slott den 15 Maj 1863.
Till 221 Du Det Det Ett Det Du gode doktor! Nu i sommartid står, ditt land, i fägring, vän och blid, ler emot dig — • och i sakta sus tack går fram i kärlek, varm och ljus, är den lön du får af svenska sinnen, tfognehägnare af Sveriges minnen! En suensh kvinna. F r å n Iduns läsekrets. Hvarför skall ni rusa på den Stackars husråttau och .fräsa » så argt, för att h o n kommer med sitt oskyldiga förslag till unga mödrar? Det är väl ej sagdt, att alla äro tvungna att rätta sig ' därefter, m e n de k u n n a finnas, som hafva god tid iifi a t t sitta och sy alla möjliga små lyxartiklar twj sitt hem, för att fövdrifva tiden, de t. ex. som äro rika OCh ej tvungna att arbeta på annat än hvad s * » » behagar dem, Hvarför skulle de ej likaså gärna k,umia. förfärdiga en dylik liten korg å t sig, om a6 vilja? Det tycker j a g vore b r a mycket trefligare äii ätt h ' e ' l t profant väga en liten älskad varelse, ett litet fiVliiitaVk-obarn, som en annan oxeller fårstek i en hauddf / fc '. Chacun a s o u g o u t! Den gamla huskattan måtte tgttf ej hafva fått några » gull » — så låter det. BSStmå k-ilar jag undan för att ej bli klöst. En annan husråtta. : (£) u växte upp en gång i nordanskog. Där lifvet käckt och härligt mot dig log, Där drack da hälsa i hvart andedrag, Där fick den ljus, din unga, friska. dag. Där vardt det stål i lynnet, kraft t dkrneht Där vardt det lif i hågen, eld i barmen. QWi orlofssedlar i otid Med sinne ljust och gladt, med sol i blick, Så ung och fri du ut i lifvet gick, Och hjärtat slog sä varmt och fosterländskt Och trofast för hvad allt, som nämndes svenskt, Du drömde, drömde, hur du ville gärna Öm detta gamla, kära landet värna!
Då man sålunda ansett, att Staten bör upköpa utmärkte artisters arbeten, och genom resestipendier understödja yngre konstnärer, så var det väl icke så underligt, att StatsUtsk, hemställde till R. St:r att åt en artist af stort rykte tillerkänna ett understöd af det förra slaget. Utsk. kunde naturligtvis icke ingå i någon pröfning af taflans konstvärde, och då här blifvit yttradt, att R. St:r förut bordt ega tillfälle att beskåda densamma, får jag anmärka, att R. St:r, äfven Ståndsvis fördelta, torde lika litet som StatsUtsk. vara lämpliga konstdomare. Men detta borde ingalunda kunna hindra hvarken Utsk. eller R. St:r att lemna en hyllning åt ett konstverk, hvaröfver den konstälskande verlden redan fällt ett så hedrande omdöme, då nemi. denna tafla fått en plats i hederssalongen vid Pariserexpositionen. Den har dessutom varit exponerad i Briissel och flera andra större städer, samt öfverallt tilldragit sig stor och förtjent upmärksamhet. Det ganska qvicka yttraude Hr Hjerta citerat om en af Hr Larsson utförd tafla, föreställande ett skeppsbrott i Bohusländska skärgården, bevisar ingenting annat, än att i Frankrike likasom i andra länder, finnas tidningar, hvilka göra satiren till sitt hufvudämne. StatsUtsk. har för öfrigt icke utlåtit sig om, huruvida denna tafla vore värd 10,000 Rdr Bko. Det har velat, på samma gång det åt Staten förvärfvade en vacker och värdrik konstprodukt, tillika_ lemna artisten tillfälle och medel att än vidare utveckla Den 24 November e. m. sina rika anlag Denna summa kan således betraktas som ett stipendium, ehuru gifvet under annan form än den vanliga. Det har blifvit yttradt, att den största målare Sverige egt på sednare tider, Wickenberg, var nära att förgås af elände och nöd; och just detta, som visar hvilket bekymmersamt öde de personer, som egna sig åt konsten, gå till mötes, synes mig vara en ytterligare anledn. att bifalla denna motion, ty just derigenom, att Staten erkänner sin skyldighet att belöna verkligen utmärkta konstnärer, förebygges sådana olyckor.
De inskränkningar i utöfningen af denna rätt, som lagstiftningen företagit sig och som motiveras af nödvändigheten att åt efterkommande bevara sjelfva inkomstkällan, så att den närvarande generationen icke tillätes att förstöra denna, utan endast upphemta hvad densamma i en naturlig ordning förmår producera — inskränkningar, som i jagtlagarne förekomma under form af förbud mot villebrådets fångande under vissa delar af året, då sådant skulle medföra dess fullkomliga utrotande — äro någonting helt annat, än det absoluta förbudet mot tillgodogörandet, under en lång följd af år, utaf vildafveln. Detta sednare kan endast försvaras af högst utomordentliga omständigheter, hvilka, så vidt Utskottet erfarit, för närvarande icke äro för handen. Olämpligt åter synes ett dylikt förbud af liera skäl. Då nemligen en jordägare har rätt att utöfva jagt under en tid af äret, då sådan kan idkas utan att medföra det vildas utrotande, finnes hos honom ett intresse alt söka för ett kommande år åt sig bevara den afvel, som för det ändamålet behöfves; hvaremot i händelse han icke eger utsigt att på många år, kanske icke under hela sin besinningstid, lagligen kunna deraf draga någon nytta, han måste befinnas mera likgiltig för denna angelägenhet. Ilan skall då ock mindre draga i betänkande att begagna de tillfällen, som bäst erbjuda sig, att olofligcn tillgodogöra sig hvad som står att åtkomma, likasom han skall mindre bekymra sig om andras 6 Sammansatta Lagsamt Allm. Bese.- o. Ekon.-Utshotlcts Betänkande N:o 17. öfverträdelse of ett stadgande, som icke tillskyndar honom sjelf någon fördel. Sålunda inträffar, hvad som alltid är händelsen med orimliga lagar, att de förleda till lagbrott och icke blifva handhafde.
Banco Utskottet får, i anledning häraf, meddela den upplysning, att pri väte personers inlöste assignationer visserligen blifva såsom verification för hvarje räkning för varade» men på det sätt» r g 8 BankoUtskottets Betänk anderi, filt sa val Transport-sedlar, sorn assipnatiope?, hvilka i nästan hvarenda särskild expedition finr pas blandade, förblifva så qyarliggande och åtfdh jas af ipsa tt a rens bifogade egen händiga förteckning, samt i denna ordning för hvarje dag folieras. P| nu hvarje (forum erits folie -nummer i Boken antecknas, är det icke svårt att återfinna verificatio, pen till hvarje post, och, enligt Utskdfisrs pfvejts tygelse, ined förer denna method ej större svirigä heter för en fullständig och noggrann Revision ? gp den i dess själ le, af Herr Bindström, föreslagne dass i fjcering eller documenternes olika art och beskaffenhet. Men å en annan sida ar härigenom vunnet, att expeditionerne befinnas orubbade i det skick, de blifvit till Banquen inlemnade; hvilket innefattar en säkerhet och contfoll vid möjligen uppkommande frågor om missräkningar, förfalskningar och <dylikt, sorn efter den andra inethoden^ej står att erhålla, så framt icke allmänheten skulle betagas rättighet, att i en och samma insättning hopblanda särskildte Verks eller, personers assignationer, jemte Banquens Transport, sedlar; och ett sådant tvång synes, åtminstone efter Utskottets tanka, icke vara af någon, nödvändighet pikalladt.
Den slakt och bakning m. m. och som med sökande bör dessutom vara van vid alla ordning och sparsamhet kan sköta ett lnndthushåll, erhåller plats pa egendom i Sörmsorters inläggningar, slakt m. m. inom ett landthushåll förekommande göromål. Svar land, om svar med betygsafskrifter och uppgift på löneanspråk sändas till » E. K. », med rek. jämte löneanspråk torde sändas till » Sunds gård, Svarta » Hållsta. (218) E LÄRARINNA, D E F H VÄRDINNEPLATS SnörlifVefs La Graoieuse. Detta så mycket omtyckta och för äldre, korpulenta personer rekommenderade snörlif, som förut endast har funnits hos Henric Labatt, finnes nu i stort lager hos undertecknad. ^ " i. Hos en mindre familj ä större landtegeni Södermanland är till följd af fruns sjukdom Husföreståndarinneplats ledig nu genast. Vidare upplysningar lämnas om betyg och rekommendationer jämte fotografi sändes under adr. » E », Lista. Bäst! Billigast! Broben Orang-e P e k o e å 6:40 pr kg. och Sändas direkt till privatpersoner meteroch styckevis från 50 öre till Schweiz. ZURICHS ÄLDSTA SIDEN-ETABLISSEMENT, GRUNDL. UNG LÄRARINNA, J helst s genomgått seminarium, erhåller plats p§, egendom nära Stockholm, att undervisa 7.årig flicka samt vara behjälplig efters barnen och deltaga i husliga sysslor. Svar med referenser och fotogiafi till » Fam&gt;Ij., Järfya. (1831 o m e LÄRARINNEPLATS önskas af ung flicka, som med goda betyg genomgått fullst. läroverk för flickor. Kontr.-prosten Edlund, Örebro, lämnar närmare upplysningar. (231) MM E N UNG, ANSPRÅKSLÖS FRU, vänlig och villig samt kunnig i hushållsgöromål, önskar plats som husföreståndarinna eller sällskapsdam. Skicklig i handarbeten. Prima referenser. Svar märkt » A » till Iduns exp. (196) F RÅN 1 OKT. önskar bildad flicka plats i god familj som sällskap eller efterse mindre barn.
Vid granskning af HäradsRättens ofvannämnda förfarande, syntes uppenbart, att detsamma, under formen af lagskipning, egentligen vore att hänföra till lagstiftningsärenden, med hvilka domaren icke ägde att sig befatta, 110 utom i de fall, då det af lagen uttryckligen medgåfves; oell då livarje åtgärd af honom i dylika ärenden, 0111 den skulle anses behörig och ansvarsfri, måste, likasom hans beslut i allmänhet, vara grundad å skäl och öfverensstämmande med lag, samt följaktligen undersökas borde, huruvida dessa vilkor vid ifrågavarande tillfälle funnos iakttagna eller åsidosatta, kunde i della hänseende med allt fog anmärkas, att, med undanlag af stadgandet i 10 Kap. 5 § Byggningabalken, att, der åverkan oftare sker, domaren må vite förelägga, allmänna lagen icke i något fall tillåtit honom bestämma serskildt äfvenlyr för underlåtenhet alt fullgöra dess bud, och alt, vid närmare betraktande af nyss anförda lagstadgande, det visade sig, alt detsamma vore tillämpligt endast på särskildt anmälda fall, men ingalunda kunde utsträckas derhän, alt domaren linge genom eli allmänt och fortfarande vite förhöja det i lag för åverkan i skog stadgade ansvar och derigenom i sjelfva verket förändra lagen; en makt, hvilken i afseende å andra mål, der lagen icke gifvit domaren tillstånd att ens i något fall stadga vite och der föreskrifterne i gällande lag och författningar således mäste anses innefatta alla för deras efterlefnad nödiga ansvarsbestämmelser, destomindre kunde honom tillhöra, som Regeringsformen, hvilken i 87 och 88 §§ förmår, att Rikets Ständer äga gemensamt med Konungen stifta och förklara allmän civiloch kriminalsamt kyrkolag, sålunda meddelade föreskrift angående det enda sättet för sådana lagars tillkomst O O och förändring.