Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan det nya huset blifvit färdigt, vore meningen att afyttra den nuvarande skollokalen; men hvad medel derför kunde erhållas, läte sig nu icke beräkna, enär läget å en plats, der uppförande af uthus icke kunde medgifvas, äfvensom sjelfva inredningen jemte rummens nuvarande beskaffenhet nästan omöjliggjorde en fördelaktigare försäljning af detta hus till enskild person. Husets taxeringsvärde utgjorde 50,000 R:dr. Tillgångarne uppgingo således till R:dr 58,738: 41- eller vid 1865 års slut med all säkerhet fulla 60,000 R:dr. Bristen, enligt kostnadsförslaget, kunde i följd deraf vid samma tid beräknas till 240,000 R:dr. Utan Statens frilJostiga mellankomst kunde alltså ingenting uträttas. För ernående af denna mellankomst, och under förutsättning, att såväl stiftets som läroverkens byggnadskassör finge behålla sina nuvarande inkomster, hade Domkapitlet föreslagit, att nämnda inkomster, hvilka lemnade en årlig tillgång af minst 7,000 R:dr, motsvarande fem procents ränta på 140,000 R:dr, måtte få till liqviderande af ett amorteringslån å detta belopp användas. Då, genom hvad sålunda blifvit anfördt, behofvet af ett nytt lärohus för Upsala högre elementarläroverk blifvit till fullo ådagalagdt, samt alla derför disponibla tillgångar synas vara tagna i beräkning, anser Utskottet en oafvislig nödvändighet StatsUtskottets Utlåtande N:o 66. {Fortsättning.) 7 fordra, att framgången af detta vigtiga företag genom Statens mellankomst befrämjes. Men enär värdet af den nuvarande läroverksbyggnaden, hvilken, i händelse af bifall till Kongl. Maj:ts nådiga framställning, ej vidare blifver för ändamålet behöflig, icke kunnat bland tillgångarne tagas i beräkning, synes det Utskottet med skäl kunna fordras, att denna byggnad till Statsverkets disposition öfverlemnas.
Finnes varan försatt med socker eller annat fremmande ämne, hvarigenom alkohol-halten angifves oriktigt å profvaren, erlägges tull såsom för Likör. Bröd, alla slag Buskar Böcker: på fremmande språk trycka; Lexica, deri något tremmande språk ingår, samt Notoch Rilböcker på Svenska språket tryckta Biblar, gilna lill Svenska Bibelsällskapet lt:dr öre. 1 skålp. — 25 1 skölp. — 50 1 skålp. Fria. Fria. Fria. Borst; hänföres till hår, andra Bresilja; hänföres under färger och Färgningsämnen, ej specificerade. Bouteljer; se Glas. Britannia-metall; hänföres under Metaller, sammansatta. Bih. lill II. St. Brot. 1856 & 4857. 40 Sami. 4 Afd Bronz; hänföres under Metaller, sammansatta. Bruneller; se Plommon. Brynstenar; se Sten. Bäfvergäll; hänföres under Apotheksvaror. Bär; se Frugter och Bär. 62 490 Förslag (Hl Tull-taxa. frän ulrikcs ort återkommande, i Sverige (ryckla, då de reklameras af Författaren eller Förläggaren, eller då två Besigtningsman, af hvilka minst den ene bör vara Boktryckare, intyga alt böckerna äro i Sverige trycka på Svenska språket i Finland tryckta och af Finske un dersålcr författade andra på Svenska språket tryckta: oinbunrina eller häftade inbundna med inbundet, rent. eller linieradt papper draga lika tull sorn papperet, med tillägg af 50 procent Bönor: Cacao alla slag Caffe brändt och alla växter Carnfer, oraffinerad och raffinerad . Cand, Cand knopp och Cassia Lignea 'Japris Carcasscr och Carcassband Cardemummor Casi anier Cautschuk: oarbetadt arbeten deraf, ej specificerade och som ei äro hänförliga till Redskap och Macbinericr eller delar deraf Caviar Chinabark: omalen malen, till införsel af Apothekare Chinarol . Chlorkalk Chocolad Cic or i pro t ».
Denna egendom blef med stöd af Kongl. Bref1 vet den 29 Mars 1825 öfverlemnod Svea Artilleri) Regemente till Cassern oell Matinrättning, emot det "latt Allmänna Magazinsfonden derföre skulle erI halla ersättning i den ordning, som vid nästa Rikskdag kommer att bestämmas. {Öfverlemnad till disposition af Veterinairlnrättningen med stöd af Kongl. Brefvet d. 29 Mars 1825, St II Transport Maria f. d. KronoBränneri af sten på Södra Malmen Catharina j. d. Bränneri af sten och träd på Södra Malmen Tanto f. d. Bränneri med tillhörande Väderqvarn, dels af sten dels af träd å Södra Malmen , Ett Magazin af sten i Stadsgården på Södra Malmen, Dreijerska Magazinet kalladt. Ett Magazinshus å Skeppsholmen, byggt af sten ■ • ■ , * « « , , En Qvarn af sten, som drifves af ångmachineri, belägen å Kungsholmen, Upsala Län. Upsala: En Lagerkällare finnes i samma egendom. Öfverlåten enigt Kongl. Brefvet den 26 April 1826 på 10 år tili en JNormalSkolaelnrättning. Denna egendom, som utom en lagerkällare liar utrymme för 3ooo tunnor oriad säd, är med stöd af Kongl. Brefvet den 3 Junii 1828 öfverlemnad til! Committerade för Skjukvårdens förbättrande U Hufvudstaden. Detta Magazin har utrymme för 6000 tunnor oriad säd; utom boställsrum för Redogörare och de lill Bränneriet begagnade byggnader.
Äro rösterna så delade emellan flere, att en sådan full pluralitet för någon icke eger runi, anställes, med iakttagande af hvad 45 §* om I‘ka rösters förekommande stadgar, ny votering, med slutna sedlar, till antagande af den, som de flesta rösterna erhållit, eller, om han icke anta - Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. 51 ges, af den, som näst honom utaf de flesta Elektorer blifvit kallad, och så vidare. Inträffar den händelsen, att Två eller flere personer, öfver hvilka serskilt röstas bör, undfått lika röster, företages först votering om den ordning, hvaruti de till omröstning må framställas. Skulle, sedan alla omröstningarne sålunda för sig gått, likväl ingen person hafva erhållit den här föreskrifna pluralitet, anställes ny omröstning öfver alla dem, som vid första voteringen blifvit satte i fråga; skolande den, som erhåller de flesta rösterna, utan afseende på rösternas antal, anses behörigen vald. Enär någon af de i denna ordning under omröstning ställde blifvit af Elektorernas pluralitet antagen, upphöre Valförrättningen, och varde han af Riksens Ständer till Embete t förordnad. Den, åt hvilken detta Embete blifvit anförtrodt, kan vid (oljande Riksdagar, i den nu föreskrifna ordningen, dertill åter väljas. 3:o. Jusiitie-Omlmdsmannen njute till godo så väl under, som emellan lliksdagarne, samma säkerhet för sin person och tjenstebefattning, som genom m §. af Regerings-Formen för Riksdagsmän i allmänhet stadgad är, och anses under sin tjenstetid, oell intill dess han från Embetet skiljes eller till utöfningen af sin förut innehafda beställning återträder, i alla afseenden lika med Konungens Justitie-Canzlcr. 4:o.
Reservationerna börja ganska riktigt med alt visa det olagliga i betänk:s hela uppställning, men det slutar med att tillstyrka votering i förstärkt Utsk. emellan det af dem yrkade lagliga alternativet, af alt förslaget skall hvila till afgörande vid nästa riksdag, och Ulsk:s förslag, att frågan måtte förfalla, hvilket kunde blifva resultatet äfven inom ett förstärkt Utsk., dä det kunde bero på en enda röst ibland det förstärkta Utsk:s voterande Herrar ledamöter, om grundlagen skulle följas eller åsidosättas. Är nu frågan i sig sjelf olaglig, så är den också olaglig lill omröstning i förstärkt Const.Uisk. och detta bör då icke kunna komma i fråga. Hr Lagerhjelm har sedermera anmärkt, att grunden för de stadganden, sora Const.- Utsk. vid 1809 års riksdag anlög, var, att ett mer än tillfälligt tänkesätt skulle föregå antagandet af en grundlagsförändring, och ali ett sådant allmänt tänkesätt icke skulle kunna vid första riksdagen frambringas. Detta allt är ganska sant; men alt komma Den 26 Mars f. m. 437 ifrån denna af Utsk. framställda premissen lill den slutföljden, att man liar rättighet att afslå vid första riksdagen ett grundlagsändcingsförslag, är någonting alldeles på sidan af hvad premissen innehåller, eller alt ett mer än tillfälligt tänkesätt skulle föregå beslut, i frågor om ändringar i grundlagarne; med beslut måste förstås såväl afslag som bifall. Man söker sig skydd utaf 56 §:s 2 morn., som man behagar kalla tvetydigt. Jag lemnar derhän denna tvetydighet, i allt utom behandlingen af K. propos:r, deri den föreslagit Ständerna rättigheten att, vid samma riksdag Konung väckt fråga om grunglagsändring, hvilken Utsk. afslyrkt, densamma afslå; i allt öfrigt står detta morn. i full öfverensstämmelse nied öfriga §§:na i grundlagen, så framt man icke vill låta alla andra §§ vika för den tolkning man önskar gifva ål den ifrågavarande §.
"Då utslaget på det hela af öfverskott och brister "icke kan bestämmas förr, än andra året efter upp - Betänkanden, N:o 35o. i65 "börden, så saknades i ena fallet anledning, att utan "behörig utredning och verification dessförinnan af "RiksgäldsContoiret kunna äska fyllandet af möjlig "brist, ehuru de couranta utgifterne fordrade det, "och för K. M:t återstode då blott, att med ytterlig "stränghet låta infordra resterne, eller alt sammankalla "R. St:r. Uti det andra fallet åter, eller då Utslaget "blifvit öfverskott, som borde RiksgäldsContoiret tilI"falla, så är det af ingen påföljd och ingen vigt, 0111 "detta öfverskott först efter afslutet kom me Riksgäldskontoret tillhanda, då detta Verk med inskränkta "och på allmänna förhållanden litet verkande föremål, "men deremot med ett illinaiteradt Creditiv på ett R. "Sltrs Verk, som efter deras egne beslut bestämmer "Rörelsekapitalets qvantitet, ej har något verkligt be"hof af desse möjeliga Öfverskoltsrnedel i annan ord"ning än hittills; äfvensom fåfängt ville ådagaläggas, "att någon verklig besparing eller förmon i hvad fall, "som helst, häraf skulle blifva en följd.” "Att StatsContoirets Vexelbehof skulle genom Riks"gäldsContoirets försorg anskaffas, är för öfrigt en i "alla afseenden obehörig omgång, och förslaget der"om så mycket mera oväntadt, sora RiksgäldsContoiret "nu mera, genom Utländska skuldens godtgjorde belopp, icke har någon upphandling afVexlar för sine "egne utgifter af nöden." Vid öfvervägande af detta allt, och som, enligt de speciella utredningar, hvilka blifvit
Utsök.Balken: ej må ock något föryttras androm till mlljes och Gäldenär till skada, eller dä få, äro tillstädes skall lemna för mycket rum åt Auctions förrättarens godtyeko, Utskottet häl Idre bord l föreslå undanrödjunde af detta stadgande än dertill hänvisa. Hos Väliofl BorrrareStändet: Att, om den, af Utskottet föreslagne, författning äfven bär afseende på Utmät - 1352 LagUtshotttts
En allmän klagan höres från Wermlands grannprovinser, att de öfversvämmas af Wermländska privatbankssedlar, och kring Askersund klagas, att då man får en remiss på 100 frdr, så utgöres 80 å 90 r:dr af Wermländska sedlar. Det är visst ingen skyldighet att emottaga dem; men man blir tvungen dertill, ty b:cosedlarna äro utträngda. Detta förekommes genom stadgandet af högre valörer, och häri skulle äfven en garanti vara för privatbankens egen säkerhet; ty då rykte om en privatbanks obestånd uppkommer, blir förskräckelsen alltid större hos den lägre folkclassen, som då skall strömma till banken, hvaremot de upplystare, som till en del sjelfva äro delägare i banken, veta, att om de på en gång löpa till, skall följden blifva, att banken kommer i verkligt obestånd, äfven om ryktet derom förut saknat grund, jag gör härvid äfven afseende på de lägre classernas interesse; ty bankprivilegier äro såvida exclusiva, att ingen kari blifva delägare i en privatbank utan penningar. Detta saknar den fattiga classen, som således ej kan dela förtriåneri af privatbanker, men väl känna olägenheten deraf. Visserligen verka alltid privatbanker till ett ökadt creditmynt och stegradt varuvärde; men arbetsprisen stiga ej i sallund proportion, och dock ar arbetsclassen underkastad samma kata 20 H, 5y I 4so Den ai Mars f. m. stroph af privatbanker som andra classer. Detta afhjelpes genom större valörer, oell jag instämmer af alla dessa skäl med Hr Stråle. Frih. Boye: I fråga om myntsorten är jag förekommer! af Hr v. Troil. Han har rätt deri, att då beslut redan är fattadt, att privatbankerna äga inlösa sina förbindelser med silfver eller sådana sedlar, som i landet för mynt gälla, kari man numera ej ålägga dem något annat onus i detta afseende; meri i fråga om minimivalöreh af dessa förbindelser anhåller jag att få framställa begge sidornas skäl till behörigt afvägande.
Då jag anser det onyttigt att längre upptaga tiden, återstår dut blott för mig, att, med fullkomligt erkännande af mina motståndares öfverlägsna talenter i framställnings sättet af sina meningar, förklara, att jag ingalunda anser mig af deras skifil öfverbevist, och att jag således ej kan afstå ifrån att yrka återiemiss af Constitutions-Utskottets Memorial. Grefve Mörner har origtigt fattat min mening, då han säger, att om ej alla Protocoll och Handlingar, utan blott anmärkningen korn* me under Ständernas skärskådande, skulle blott den ena Parten blifva hörd. Sådan händelse Ridd, och Ad. April. tror jag vara förebygd af den §• jag åberopat, just derigenom att anmärkningen måste innan Ständernas pröfnings och anrr/ärknings-rätt inträffar, inga till (Jonstnations Utskottet, som infordrar den åtalade Partens förklaring, jemför Protocoller m. m. och derpå grundar sitt yttrande. Jag finner således den atalade Partens rätt så skyddad, att han ej möjligen kan dömas ohördan. Har är dessutom icke frsga om ett Domsslut. Det är en ConstitutionsUtskottets Opiniors-sak art väcka och till Ständerne öfverlemna en anmärkning i den afsigt 107 §. åsyftar. Fråga, som i sådant afseende uti Riks-Stånds Plenum väckes af enskild Riksdagsman , är äfven ett Opinions-Verk , och Riks -tandens förening om ConstitutionsUtskottets eller den enskildte Motionairens Opinion, blifver uttiycket af Riksens Ständers öf vertygelse om ett kraf för Rikets väl , om hvars tllfredsställande de hos Kongl. Maj:t kunna i underdånighet anhålla, utan att derföre kunna påföljden af sin önskan besluta. Herr Grefven och LandtMarskalken tillkän. ragtf att Pffnum komme klockan 5 i eftermiddag att fortsättas. Grefve Mörner:
M:s föreg.-de nåd. propos., reglerades generalitets-löner vid 1830 års riksdag, hvarvid till General-Fälltygmästaren, Fortifikalions-Generalen och Kavalleri-Inspektören, hvardera anslogs 4.500 r:dr, deraf 3,000 r:dr i lön och 1,500 r:dr i furage och taffelpenningar. Troligen af förbiseende fastades då icke något afseende vid Humlegården, eftersom en fortsatt besittningsrätt derå för General-Fälttygmästaren fick passera, hvarigenom det anmärkningsvärda förhållande inträffade, och ännu eger rum, att en och samma embetsman, jemte inqvarteringsoch furage-ersättning i kontant af statsverket, den förre utgående med 533 r:dr 1(5 sk., åtnjuter genom Humlegården inqvartering och furage in natura, sam af Stockholms stads Taxerings-komité är upskaitad lill 1,000 r:dr. Härtill kommer ytterligare att afkastningen af Humlegården, ehuru detta ställe, enl. mig meddelad uplysning, är en Statens egendom, likväl icke lärer finnas uptagen bland Statsverkets inkomster. 1 enlighet med livad jag i del föregtde anlydt, öfvergår jag nu till den del af den K. propostn, som afhandlar Sjöförsvaret: Här vid kan jag icke hindra mig från att än en gång anföra det högst sorgliga intryck jag erfarit vid genomläsandet af det, den K. propos:n bifogade, und. anförande af Chefen för Sjöförsvars-depart:tet; detta anförande, hvaruti Dcpart:ts-chefen med en sällspord och berömvärd upriktighet, för hvilken nationen bör hälla honom räkning, oförställdt blottat det bedröfliga förhållande, att vårt sjöförsvar, om man så kan kalla de fragmenter deraf som vi ega, oaktadt vårt långa fredslugn, och de icke njugga anslag som, under den förflutna tiden, af K.
Hans Excéllence Herr Grej-ven och LandtMarskalken yttrade, att sedan, enligt Ridderskapets och Adelns beslut, LagUtskottets den 3i sistlidne October under N:o 129 afgifne, och den 6 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 66 förut meddeldte Betänkande, öfver väckta motioner om utsträckning af Arfsrätt för sidoarfvingar i fjerde och fjermare led, hvilat, intilldess Ridderskapet och Adeln fattat sitt beslut öfver LagUtskottets nyss afgjorde Utlåtande N:o 122, angående upphäfvande af skillnaden i arfsrätt för arfvingar af olika kön; finge Hans Excellence nu inför Ridderskapet och Adeln föredraga LagUtskottets förstberörde Utlåtande. Friherre Boye, Ludvig, anhöll, alt delta LagUtskottets Utlåtande måtte ytterligare få hvila på bordet. Friherre Boye, Fredrik, och Herr Rothlieb, Axel, instämde deruti. 49 H. 9 13c Den ii November f. m. I anledning hvaraf Hans Exce/lence Herr Grefven och Landt Mar sk cilken förklarade, att sedan flere Ledamöter hegart, att LagUtskottets ifrågavarande Utlåtande måtte ytterligare få hvila på bordet, kunde sådant, enligt 49 §• Riksdagsordningen, icke förvägras. Föredrogs å nyo LagUtskottets den 27 sistlidne October under N:o 123 afgifne, och den 3 dennes e. m. på bordet lagde, Betänkande, öfver väckt motion, angående tillägg i 7 §. af 12 Capitlet ÄrfdaBalken. Herr Thams Wolrath: Det tillägg denna §. fått, i anledning af Herr Hjertås motion, var en följd af LagUtskottets Utlåtande N:o r 22 , hvaruti tillstyrktes, att man och qvinna skulle ärfva lika.
När nu 2 stånd bifallit detsamma, så ansåg Utsk. icke hehöfligt, att i sitt förnyade betänk, uppgifva skälen, hvarför Utsk. slädnät vid siffran 750,000. Denna fråga diskuterades så omständligen sista gången, dä den förevar hos R. o. Ad. att det nu torde vara öfverflödigt alt ingå i vidlyftigare diskussion derom. Jag vill endast taga mig friheten tillägga, att alla beräkneliga inkomster äro upptagna i det förslag till utgifter, hvarmed Utsk. har inkommit, och en förhöjning af detta anslag med 50,000 r:dr eller ifrån 750,000 till 800,000 r:dr skulle endast åstadkomma en brist i den synliga beräkningen, och verkar således ingenting till hufvudsaken, eller huruvida ett större eller mindre belopp kommer att utgå. Detta vet 11. o. Ad. nogsamt; och som 2 stånd nu hafva bifallit Utsk:s förslag, så lager jag mig friheten anhålla att R. o. Ad. ville detsamma äfven bifalla. Hr von Hartmansdorff: Frih. Tersmeden säger, att 50,000 r:drmer eller mindre icke åstadkommer någon verkan på riksg:skont. Jag förstår icke huru det är möjligt. Om 50,000 r:dr för \ Den 13 Maj. 547 litet anslås, men denna summa I i k vä I måste utgå, af förslags-anslaget, så skall t iksg:skont., betala henne. Att dessa 800,000 r:dr fullt ut behöfvas, det loide man kunna sluta deraf, att Utsk. i sitt betänk. N:o 35 säger, alt anslaget för fångvården blifvit af K. M. i nåder faststäldt för år 1847 (ill 750,600 r:dr, och för inuevar. år till 806,000 r:dr. När man nu har sagt alt dessa utgifter varit i ett ständigt tilltagande, när nian icke har någon den ringaste anleda, till den förmodan, att de skola förminskas, så ser jag icke något skäl, hvarföre icke bela beloppet af 800,000 r:dr skulle uppföras.
Ad. uppmärksamt derpå, huru Mälaren hvarje år sjunker, och luiru äfventyrligt det är för de byggnader, som stå närmast. Vid sjelfva canalen sjunker muren, så att den måste betydligt påkostas, och det är gifvet, att i tidens längd de murar, som ligga närmast till Mälaren, behöfva understödjas och omläggas, och det är icke för mycket, om man då har iooo r:dr inne, ty för denna summa kan man icke göra mycket vattenbyggnader. Delta är orsaken hvarföre directionen tillstyrkt 5 år. Hvad åter angår detta sednare projectet, alt betänk, skulle återremitteras, på det att man skulle fråga de öfriga Stånden, huruvida de ville deltaga uti en sådan tidning, som är i fråga; så hemställer jag, huruvida detta förslag kan remitteras till Ridd.Utsk., som har slätt intet med något annat att göra än sådant, som angår Riddarhuset. Ett sådant project mäste således remitteras till något annat Utsk.; ly Ridd.- Utsk. kan icke befatta sig med hvad som angår de öfriga Stånden. Hr Rosenblad: Med anledning af hvad Hr af Uhr yttrat, får jag förklara alt, ehuru jag verkligen, för min del, har misstroende till ovälden hos tidningar, af hvad couleur som helst, icke allenast i Europa utan äfven i Amerika, i36 Den 4 J u n i f. m. åtminstone de, som jag last, kan jag likväl aldrig misstro representationens sammansättning till den grad, alt det icke skulle vara möjligt att få en oväldig redacteur. Man ser uti England oell Frankrike, der partipassionerna nu stigit högre, än vi ännu sett, åtminstone inom detta Hus, och, jag vill hoppas, högre än vi någonsin måtte komma att få se dem sträcka sig, alt, ehvad begrepp man ock gjort sig om den färg, hvartill talarne å ena och secreteraren på andra sidan hört, likväl aldrig den misstanke uppstått, att väld blifvit begången vid refererandet af hvad som inom Huset passerat.
Sedan sockret är löst tillsättes pressjäst, stor som en valnöt, hvarefter kärlet ställes å sido under ett dygn vid en temperatur af - f 20 ä 25 grader Cels. och omröres en och annan gång. Då skum börjar bildas på ytan, silas genom en ren tagelsikt, buteljeras och korkas väl. Förvaras i källare. Några friska citronskifvor, eller litet ingefära höjer smaken. Praktikus. Fönsterträdgården. 0m odlande af hyacinter. Bland alla de växter, hvilka blomma om vintern, intaga hyacinterna utan tvifvel första rummet. Deras färgers prakt och mångfald, den ljufliga vällukt de sprida — allt bidrager att göra dessa plantor till gunstlingar hos dem, som älska blommor. Om man önskar tidigt blommande och starka hyacinter, måste man redan under sommaren skaffa sig lökar, emedan de mot sensommaren böra planteras. Önskar man få blomster sedI | — v I I k l I L / Kj IN nare, behöfver man icke plantera dem förr än i början af oktober. Så snart man får hem lökarne, uppackas de genast och läggas på ett luftigt, skuggigt ställe att torka. Att under några dagar utsätta dem för en torr värme af omkring 25 — 30 grader befordrar blombildningen. Skulle lökarne vid deras ankomst visa rötter, något som lätt kan hända, om de anlända sent på hösten eller hafva skickats lång väg, måste de genast planteras. Finnas några sidolökar, borttager man dem försigtigt. Då lökarne skola planteras, bör man naturligtvis afskilja dem, som äro sjuka eller förvuxna. En god lök är fast, har glatt skal, fjellen tätt sammanslutna i spetsen och en frisk rotkrans. Hyacinterna böra planteras i krukor af 5 tums höjd och 3 | — 4 tums diameter. Man kan för det vackra utseendets skull gerna använda glaserade krukor, dessa skada ej hyacinterna, ty de behöfva och tåla stor fuktighet under sin korta blomningstid. Nya krukor böra läggas i vatten, innan de begagnas, för att sålunda bortskaffa under bränningen vidhäftade kalkoch askpartiklar, hvilka annars skulle döda de unga rötterna.
Hr Printzensköld har sagt alt om man icke intog ett förtydligande i den syftning motionären föreslagit, så skulle det kunna hända, att ett köpebref kunde undgå att karteras i 50 års tid. Jag ber den värde talaren ihågkomma, att det rätta hindret ligger icke allenast i de af lagen stadgade böter, utan äfven i köparens intresse ty det finnes serskildta sladganden derom, att den förre köparens borgenärer kunna fordra inteckning i egendomen, såvidt köpet icke är lagfaret. Köpare äro nog angelägna att få lagfart, om icke annat, åtminstone för detta ändamål. Den ifrågavar. afgiften medför visserligen en ganska god inkomst för Staten, men en sådan afgift bör icke, — jag uprepar det ännu en gång — vara obillig och Staten bör icke tillåta sig ett prejeri. Gr. Mörner: Den siste värde talaren har något gifvit med sig, då han, ifrån sin första synpunkt om det rättsvidriga i Utsk:s förslag, nu har inskränkt sig till att blott framhålla det obilliga deruti. Det fägnar mig att han kommit derhän, och jag hoppas, att genom det tillägg, jag nu kan komma att göra, äfven kunna undanrödja den från nämnde synpunkt hämtade sisla betänklighet emot förslaget. 1 detta hänseende tillåter jag mig, att erinra derom, att hvarken den siste värde talaren eller någon annan lärer kunna ifrågasätta , att ett köpebref måste genast, då del inför domstol presenteras, med karta beläggas. Om det sedan, efter en sådan kartering, transporteras och ånyo företes inför domstolen, så lärer väl icke eller någon vilja påstå, alt icke den sista transportinnehafvaren måste för upvisandet låta kartera sitt köpebref. Hvar ligger då billigheten deruti, att denne skall kartera under det, att en annan, som fått en sådan påskrift innan lagfart å hans fångesman köp skett icke Den 18 Juni f m. karterar köpe-afhandlingen ? Delta torde således, såsom jag förut tagit mig friheten erinra, vara en lagstiftning, för att gynna den, som icke fullgör sina åligganden.