Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St. icke vidrört, kunna synas eller anses vara ämnade alt icke heller af K. M. uplagas. Denna omständighet torde förtjena något afseende. Gr. Lagerbjelke har, för att nu återvända till den af honom ifrån början gjorda framställningen, sagt, att han gjorde väsendtlig skillnad emellan direktionsbestyret och revisionsbeslvret. Jag gör äfven denna skillnad, och just derföre att jag måste serskilja på en beslyrelses eller direktions och en revisions attribulioner, är del sorn jag icke kan med min röst understödja, att man söker uti direktionen inmänga en för bolagets intressen fremmande person, till äfventyrad förveckling af förhållandena, isynnerhet i fråga om Revisorernas ställning till bolaget; ty det är gifvet att om bolaget får en direktion, hvaruti sitter en af K. Direktör med beslutande räll, så blir Revisorernas ställning till en sådan direktion alldeles ieke så ren och klar, som till en direktion, hvilken af bolagets personal blifvit vald. Af dessa skäl anhåller jag, alt R. o. Ad. mätte bifalla den 6:le punkten, ulan all modifikation deraf. — Skulle, lill tidens angenäma användande, det sedermera likväl blifva nödvändigt, alt behandla Gr. Lagerbjelkes förslag, som äro trenne lill antalet, och utgöra afvikelser från Utsl;:s mening, så förmodar jag, under den förutsättning att den 6:te punkten antages, alt R.o. Ad. behagade afslå de omnämnde förslagen, det ena efter det andra. Gr. von Rosen, Adolf Eugene: Jag lar mig friheten, att begära ordet för att belysa förhållanden, hvilka jag tror bevisa, alt Gr. Lagerbjelkes förslag icke allenast icke böra tagas i betraktande, emedan de för det första förut äro afgjorda och för det andra, emedan de äro outförbara. Uti hvad frågan angår taxan för truppers förande, samt inrättande af elektriska telegrafer, finnes stadgadt uti K. M:s nåd. Resolution d. 27 Nov. 1845: ”att en serskild Koinilé beslående af 9 ledamöter och en Ordf:de, nises till ena hälften af K.
allmänningar etter recogrtitioné-lfogar, för Ijwarje flig betäfnab till 24 tunnor. Slfgtften utgår efter bet belopp, för bwilfet fBrufen, enligt privilegier och refolutioner, erlägga recognitionfcafgift, antingen ber folaö ener icfe. $'öt 33 för folningéfriljMen på $ärab& eller ©ocfemallmänningar, enär til! $ä* råbet eller ©ocfnen icfe erlägges en betalning, fwaranbe emot Den forn för 9le* cognitionS Ogifte ocb €nflingar, famt gifte utan minöerårfge barn 9e:Dr — 32. (f. ©ifte, famt <2nflingar meD ett minDerårigt barn . 16, jf, ©ifte, famt €nflingar meD flere minbetårtge barn äro från Denna afgift fria. (DcvuinBn: Ogifta eller SnFor äro från Denna afgift fritagna. 2$etjenter, Guffar ocb Äaquayer på lanDet, Jägare ocb Caffeltåcfare m. fl. lifa meD Dem i ftäDerne, §. 15. 23ytjgjnä|Fare, Håneeller aös>, i fem €lafer: förfta Slajjen 9v:ör 20: — SlnDra D:o — 15: — 23i^. titt SR. ©t. g3rot. 1840 & 1841. 10 ©ami. 1 «fb. 2 23anbet. 5 SevviUning6-'SövotOntngen, 31 $reDje Claren 0v:Di: 10: — $jerDe D:o — 8: — §emte D:o — . 5: — färjeman, forn ^afma egna båtar, liba meD ©fut» odj 33åt# jfeppare, §. 15.
Och var Man såsom coriandersfrö, och så till seendes som bedellion. Och folket lopp hit och dit, och samkade tillhopa, molo det på qvarn, och stötte det sönder i mortare, och kokade det i grytor och gjorde sig der kakor af; och det hade en smak såsom en oljokaka. Och när daggen föll om nattena öfver lägret, så föll ock Man dermed. Då nu Mose hörde folket gråta i deras slägter, hvar och en i sins tjälls dörr, då förgrymmade sig Herrans vrede svårliga. Och Mose vardt ock ångse. Och Mose sade till Herran: Hvi bekymrar du din tjenare; och hvi finner jag icke nåd för din ögon, att du så lägger på mig all folkens tunga? Hafver nu jag allt detta folket aflat eller födt, att du må säga till mig: Bär dem på dinom armom, såsom en amma bär ett barn, in uti det landet, som du deras fäder svorit hafver? Hvar skulle jag nu taga kött, det jag allo desso folkena gifva skulle? De gråta för mig, och säga: Gif oss kött till att äta. Jag förmår icke allt detta folket uppehålla allena; ty det är mig för svårt. Och vill du så göra emot mig, så slå mig heldre ihjäl, om jag eljest hafver funnit nåd för din ögon, att jag icke så skall se min jämmer. Och Herren sade till Mose: Församla mig sjutio män utaf de äldsta i Israel, de som du vetst att de äro de äldste och förmän i folkena, och haf dem fram för vittnesbördsens tabernakel, och ställ dem der när dig; Så vill jag komma neder, och der tala med dig, och taga af dinom Anda, som öfver dig är, och få dem, att de måga draga tungan öfver folket med dig, att du icke drager honom allena. Och till folket skall du säga: Helger eder till morgons, att I mågen få äta kött; förty eder gråt är kommen inför Herrans öron; ty I sägen: Ho gifver oss kött till att äta; förty vi mådde väl uti Egypten? Derföre skall Herren gifva eder kött, att I äten;
Danmark skulle göras lill föremål för den underd. skrifvelsen, och någon betänklighet synes mig då icke böra förefinnas att antaga Utsk:ts förslag, om detta eljest är nyttigt, hvilket medgifvits af flera af dem, som på grund af formella skäl yrkat afslag. Man skulle bibehålla sin åsigt, men gifva den en mera praktisk tillämpning. Gr. Sparre har till vederläggning upptagit den beröring man velat finna med skandinavismen. Jag skulle helst önskat, att ingen vederläggning blifvit försökt, ty först närden stora frågan en gång förekommer, må det vara enhvar förbehållet att derom uttala sin mening, men i en obetydlig och enkel ekonomisk angelägenhet bör man icke inblanda deri stora politiska frågan. Jag yrkar bifall. Ropen på propos. förnyades. Hr von Koch, Nils Samuel: Såsom motionär i ämnet, må det tillåtas mig att yttra några ord. Till en början måste jag tacka mina motståndare för det de ställt frågan på sin rätta ståndpunkt, att den endast är af ekonomisk och icke politisk ^Skandinavisk natur. Jag måste beklaga, att en värd talare velat gifva frågan en omfattning, som, i min tanka, endast kan skada den, ty hade den verkligen sådana konseqvenser, som de af denne talare antydda, skulle jag nästan vilja votera emot mitt förslag. Jag tror verkligen icke, att det skall hafva något inflytande på politiken, om vi tillåta Danska läkare att hjelpa sjuka i Sverige och utverka för Svenska läkare rättighet att utöfva sitt Dea 21 Mars. 50? yrke i Danmark. Detta må väl sägas vara en rent humanistisk oell icke en Skandinavisk fråga. De skäl, som tala för Utsk:ts förslag att utsträcka medgifvande! till Danmark, hafva redan af Gr. Björnstjerna blifvit på ett, i min tanke, fullt öfvertygande sätt framdragna; och jag vill derföre icke uppehålla mig dervid, utan öfvergår till besvarande af den utaf Frih.
Denna §, som afser det fall, alt då flere deltagit i misshandel, hvaraf någon ljutit döden, oj utrönas kan, hvilken eller hvilka tillfogat den döde lifsfarlig skada, har blifvit godkänd af Borgareoch Bonde-Stånden, meri återremitterad af de begge öfrige Biks-Stånden med anmärkning att det bestämda straff-maximum syntes vara fiir ringa och borde höjas, åtminstone i enlighet med straffbestämningen i 5 §. Utskottet kan dock ej dela denna åsigt, utan får deremot erinra, dels att denna § icke nödvändigt förutsätter det fall, att llere skola hafva förut öfverenskornmit att misshandla annan, men att äfven i detta, lyckligtvis mer sällsynta fall straff-maximum sv nes tillräckligt strängt, dels ock att det våld, hvarför straff här stadgas, kan vara huru ringa som helst, såsom blott en skuffning, och att här alldeles icke är fråga om ett sådant våld, hvaraf lifsfarlig skada bevisligen följt.
Äottjlberibare, Sittbattfare, eller attbre frittgrefanbe ineller ittlänbfle perfotter, font, meb färffilbt tittjlånb, giftoa reprefentationer af ntefaniffa foitfter nt. tit. eller fåbatte, font friitgföra ort) totfa främntanbe bjur o. f. to., erlägga för Ipoarje reprefentationébag: i ©tocffjolm Ditut 9i:br 3: — fanit i alla öfriga ftäber ort) orter „ l: 50. åliggattbe bet alla föreitäntnbe, att, imtait be från ©tabén elter orten afrefa eller paj} bent mebbelaö, ttteb bcioiö af Äronattö Uppbörböuian ftprfa, 20 ä3eivitlningé SSetvitlningen för töpanbe året btifivit gitlbeti etter fäberget berför ftättb, otvitforligen företeö å ben ort, bit be jtg begtftva, innan någon reprefentation ber får uppföra^. ttfrefer fåban perfott från orten, utan att Jjaftva benna SSetvitlning för tyvarje reprefentationébag erlagt, anftvarar berför ben font paj? titt refan mebbelat etter för refanö fortfåttanbe betfamma åteefnat. SinivräEate . Slutt 3l:br l: so. Sttätarc „ i: so. garfare oty ^adtyttefatlnr „ l: so. ©förnatt: Unberftyrntän oty Äonftaptar fantt SJlatrofer oty £itn Utlänbnittgar, (bernti ej inbegripne Norrmän för Storrffa probufter) forn refa emtring i tanbet oty för egen väfning etter fåfom utffidfaöe för anbra, ut
Ett Konstitutions-Utskott, att väcka och upptaga frågor rörande förändringar i Grundlagarne och yttranden deröfver till Riksens Ständer afgifva, samt att granska de i Stats-Rådet förda protokoll; Ett Statsutskott, att utreda och för Riksens Ständer uppgifva Statsverkets och Riksgäldsverkets tillstånd, förvaltning och behof; Ett Bevillnings-Utskott, att föreslå 13cvillningens fördelning; Ett Banco-Utskott, att Öfverse Bankens styrelse och tillstånd samt föreskrifter om Banco-forvaltningen gifva; Ett Lag-Utskott, att utarbeta de ifrån Riksens Ständers plena remitterade förslag lill Civil-, Criminaloch KyrkoLagarne» förbättring; samt Ett Allmänt Besvärsoch Ekonomiskt Utskott, att, i 53. Riksens Ständer välje genast, sedan Riksdagen blifvit öppnad, de Utskott, hvilka skola ärendena bereda. Sådana vid hvarje Riksdag nödiga Utskott äro: Ett Konstitutions-Utskott, att väcka och upptaga frågor rörande förändringar i Grundlagarne och yttranden deröfver till Riksens Ständer afgifva, samt att granska de i Stats-Rådet förda protokoll; Ett Statsutskott, att utreda och för Riksens Ständer uppgifva Statsverkets och Riksgäldsverkets tillstånd, förvaltning och behof; Ett Bevillnings-Utskott, att behandla bevillningsfragar; Ett Banko-Utskott, att öfverse deruti föreslå. Kojistitnlioiis-Ulskottcts Memorial, N.-o 4. 11 anledning af i Ständen väckta frågor, anmärka brister i de Allmänna Hushållnings-Anstalterna och förändringar deruti föreslå. §. 69.
Hälften af detta qvantum kan antagas såsom tillverkadt med pannor under 3o kannor, hvaraf i Riket finnas omkring 14.0,000 med en pannerymd af 2-J mill. kannor. Skulle nu mitt förslag godkännas, lärer antalet af dessa pannor inskränkas betydligt, så att återstoden kanhända blefve endast en tredjedel eller 800,000 kannors pannerymd, som inbragte i skatt 800,000 R:dr. Den andra hälften af brännvinsqvantiteten antager jag såsom tillverkad i fabriksbrännerier, hvilkas production ej lärer betydligen förminskas, med nyss gjorda förutsättning, att husbehofspannornas antal inskränkes. Men antagom, att en fjerdedel af fabrikstillverkningen kan undgå controll, så återstår dock en tillverkning af 8 millioner kannor, som, med 8 sk:s skatt per kanna, ger en Statsinkomst af 1millioner R:dr. Sammanlagdt skulle således skatten blifva 2-jSj millioner R:dr. För närvarande är den beräknad att utgå med 545,000 R:dr. Säkert skulle en ökad kostnad i afseende på controllen af författningens efterlefnad blifya nödig; men, om äfven denna kostnad uppginge till 5o ä 60,000 R:dr, skulle den af brännvinsskattens tillökning på nu föreslagna sätt uppkommande nya Statsinkomst blifva 1^ millioner R:dr, hvarmed grundskatterne skulle kunna minskas, hvilket vore af inycken vigt och på detta sätt enklast kunde tillvägabringas. Mina åsigter i detta afseende får jag tillfälle att utveckla i den motion, som jag framdeles derom ämnar göra. Den 12 Februarii f. m. 127 Jag begär, att dessa mina framställningar må få åtfölja den Nådiga SkrifVelsen vid dess remitterande till behörigt Utskott. Frih. Boye, Ludv.: Redan innan den K.
Hr Rosenblads, Bernh., d. 4 dennes på bordet lagda motion, att fullständiga tabeller öfver Rikets utgifter under särskilda hufvudföremål för åren 1778—1787 samt 1804 och 1807 må genom StatsUtsk:s försorg upprättas. Upplästes och lades på bordet ett Prot.-Utdr. från H. PresteSt. af den 1 dennes, innehållande remiss till Exped.- Utsk. af ett i Prot.-Utdraget intaget yttrande af Biskopen m. m. Doct. Hedren och inbjudning till de öfriga RiksSt. att instämma uti den deruti gjorda framställning om anmodan till Exped.-Utsk. att, så fort ske kan, inkomma med förslag till verkställighet af Utsk:s vid sisth Riksdag under N:o 422 afgifne Memorial, angående tryckning af Bihanget till RiksSt:s Protocoll vid innevarande Riksdag, m. m. Upplästes ett Memorial från StatsUtsk. af den 6 dennes, angående tillökad Betjening vid Utskottet. Lades på bordet. Sedan tretton af R. o. Ad:s Hrr Electorer, nemi.: Palmstjerna, Carl Otto; Tersmeden, Wilhelm Fredrik; Ehrenborg, Casper Wilhelm; Reuterskjöld, Axel; Gyllenhaal, Lars Herman; Gyllenkrok, Göran; Hammarhjelm, Carl Fredrik; Cederschjöld, Pehr Gustaf; von Stockenström, Elik; von Hohenhausen, Michael Silvius; Linderskjöld; Fullm. Gr. Hamilton, Gustaf Wathier; Lefren, Johan Pehr, och Tamm, Pehr Adolph, blifvit utsedde till Ledamöter i Utskott, och befattningarne af Elector och UtskottsLedamot, enligt 20 §. Ridd.- Ordn., ej få förenas, anmodade H. Ex. Hr Gr. o. La n d 1111. Hrr Bänkman att i morgon eftermiddag välja nya Electorer i de afgångnas ställe.
Jag anhåller, att dessa anmärkningar må få åtfölja remissen till Utsk. Gr. Lewenhaupt, Patrik: Då den af Hr Stedt nu framställda motion uti hufvudsaken öfverensstämmer med de åsigter, jag redan haft äran yrka, nemligen förbud emot all brännvinsbränning i fabriksscala, och då denna motion är väckt afen person, som på egen mångårig erfarenhet och med ett i hans ort allmänt kändt nit för landtmannayrket grundat sina rön uti allt, hvad sorn har gemenskap med landthushållning, hvilken erfarenhet', åtminstone i detta ämne, torde vara mern pålitlig, än de flesta, hufvudsakligen på theorier grundade beräkningar; så får jag på det högsta tillstyrka de af Hr Stedt föreslagna ändringar uti vår nuvar. bränn vinnsbrännings-för fattning. Remitterades till Bevilln.Utskottet. Vid förnyad föredragning af Hr af Forsells, Carl, d. i dennes på bordet lagda motion om ett årligt anslag, att användas till upprättande af sockenchartor, blef densamma till StatsUtsk. remitterad. Uti ett d. r dennes f. m. uppläst och då på bordet lagdt anförande, angrde medel att bereda privata actieägares inträdande i Banken, hade Frih. Rantzou, Joli. Alb., bland annat framställt ett emot 72 §. Reg.F. stridande förslag. Sedan Frihts uppmärksamhet blifvit fästad derpå, att samma memorial, såsom grundlagsstridig!, hvarken kunde i protoc. Upptagas, eller till remiss föredragas, hade Frih. nu ingifvit ett förändradt, så lydande anförande: Jag föreslår, att R, St. måtte inbjuda enskilda aclieägare till deltagande i R. St:s Bank och dess rörelse. Mina ändamål med denna åtgärd äro:
Masits Justitia: RevisionsExpedition, hyvarwid i de händelser, dä fljllnaden fokes för brott och undergängen beftraffniug, bör bifo? gas Ntsiagett derigenom -en agdra Makqn blifwit dömd, med pätecknadt Lewjs, om desi Laga kraft sanst straffets werkstallande och i de öfrige hä^delserne, behörigs Lewis efter omständigheterpx företes, om nn-ergängne sadane warnings-grader, som i4 Lgp. r K. Giftermäls Lalken 19 Lap. 4 §. Ärfda-Lalken, Rongl Förordning gen Len 17 April 17ZZ, samt Ryrko-Hagen anwisa. Och will RonglMajst, sedan Dom-iLapitlet med wr' »ertzörande Presterstfips Lctyg, sch egit undxrdän-gt Den ri Aprik. ullätanöe inkommit öfwer; Ansäkningarne eftev Högsta Domstolens hörande sitt beslut i Stats-Rädet fatta. De Makar, som warda L ägkenstapet stilsde, mägs ej trasa i annat gifte förr ärr efter Len tid och i Len ordning 12 Lap2 §. GiftermLls - Balken samt Z Punkten «f Rongl. Förklaringen den Lz Mgrrii iso? fo-restrift rva; kommande allt hwaö om ägtcnstaps-siillnader i allmänhet blifrvlt stadgadt äfwen att lämpas tils sä Sane agtenffap, som med häfdgd FästegroiNN» äro beZsNde, men ej genom wigsel fullbordade. Riksens Ständer framhärda rc. UpkästeZ söljgiche: Riksens Höglofl. Ständers Allmänna Besivärs-och Oeconomie-Utffotts
Vid sådant förhållande och då härtill kommer, att sedan, vid 1834 års riksdag, Rikets Ständer fästat uppmärksamheten derå, att likets adrnini - Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkandej N;o tor. 21 strativa och kamerala indelning otvifvelaktig! å manga orter, sä väl för det allmänna, som för den enskilda, medförde kostnader och olägenheter, hvilka genom en meia jemn och ändamålsenlig reglering kunde i betydlig mån förminskas, samt af sådan orsak hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, alt en, efter lokala förhållanden, invånarnes beqvämlighet och öfriga omständigheter lämpad ny administrativ och kameral indelning i de delar af riket, hvarest en sådan indelning, efter anställde undersökningar, kunde finnas vara af behofvet påkallad, måtte, genom Kongl. Maj:ts nådiga försorg, tillvägabringas, Kongl. Majit, i anledning af denna underdåniga anhållan, under den 12 Juli 1834 i nåder beslutat, att frågan skulle till nådig pröfning förekomma i sammanhang med ett af nu mera aflidne Kansli-rådet Nicander i lifstiden afgifvet förslag till förändring uti indelningen af län, härader och domsagor ro. ro. inom riket, torde en framställning i ämnet, åsyftande den partiella förändring härutinnan, som motionären önskat, vara desto mindre lämplig, som, i Utskottets tanka, några omständigheter icke finnas för hand, af så synnerlig och vigtig beskaffenhet, att uppskof med landshöfdinge-residensets flyttning från Piteå vore med ortens sannskyldiga interesse oförenligt, och får derföre Utskottet tillstyrka, att denna motion icke må, för det närvarande, till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda. Stockholm den 22 Juni 1848. N:o 10L Ank. till Exp. Utsk. den vj Juni, kl. 12 middagen. Betänkande > i anledning af väckt fråga, att landshöfdingen sätet i Götheborgs och Bohus län måtte förläggas till Uddevalla. Hos Hederv.
Stats-Contoret låtit, efter i83o års utgång, vidtaga den anstallt, att, såväl uti Räntekammare-Hufvudboken som uti Contraräkningarne med Banken och Riksgälds-Contoret, en serskild column blifvit inrättad, hvaruti för hvarje inkomst eller utgift, hänvisningar emellan dessa Räkningar och Räntekammare-Hufvudboken förekomma, så att, för hvarje, enligt densamma anordnad summa, genast återfinnes det deremot svarande assignerade beloppet i Contraräkningen, likasom från denna senare, för hvarje assignation, anvises på den anordning!, som föranledt Bih, till R. St. Och har Utskottet vid hvad sålunda förekommit intet att erinra. §. 58. Revisorerne hafva anmärkt, att, efter hvad 183o års Rikshufvud-bok utvisar, 855 R:dr 4o sk. Banco, under benämning: behållning af anordnad aflöning till högtsalig H. K. H. Prinsessan Sophia Albertinas pensionairerj blifvit, såsom reserverade medel, från år 1829 öfverförde till första hufvudtiteln; och hafva Revisorerne i detta hänseende anfört, att Rikets Ständers beslut den 3o November 1829, i afseende på tilldelandet af 2,3oo R:dr för en gång såsom gratificationer, svarande emot 9 månaders lön, åt de personer, som icke funnos berättigade lill pension efter Hennes Kongl. Höghet, väl innehåller, att berörde belopp finge af den besparing, som samma år uppkom af Hennes Kongl. Höghets underhålls-summa anordnas för att, efter Kongl. Majlis Nådiga, god tfinnande, vederbörande emellan fördelas; dock som ofvanberörde 855 R:dr 4o sk. icke erfordrades till det ändamål, hvarför medlen af Rikets Ständer anvisades; så hafva Revisorerne trott, att en så beskaffad besparing bort öfvérskotten på Statsverkets inkomster tiligodokomma.
På de af mig nu angifne skäl fortfar jag yrka, att detta tilllägg angtde Ståthållareskapet måtte uti skrifvelsen intagas. H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 6 e. m. Hr Brakel, Mauritz: Jag, för min del, kan icke annat än lemna företräde åt Gr. Sparres förslag till underd. skrifvelse i ämnet, icke allenast derföre, att denna skrifvelse i korthet, men likväl tydligt och bestämdt, angifver de omständigheter och ytterligare skäl, som föranledt R. St:r att anhålla hos K. M:t om en revision af Unionsförbållanderna, utan äfven och synnerligast med afseende derå, att ifrågavide skrifvelseförslag icke så bjert som Exp.- Utskits skrifvelse framhåller Sveriges främre ställning. Jag hyser den öfvertygelse, att då meningen med revisionen obestridligen ar en försoning, man icke bör i denna skrifvelse intaga ord, som kunna missförstås. I öfrigt är jag förvissad, att en hvar med mig anser att Sverige bör hafva den främre ställning, som grundar sig på rättvisa, meu icke den, som är grundad på orättvisa. Sveriges större folkmängd, rikedom och makt, ger detsamma otvifvelaktig! den främre ställningen i unionen; men vi skola icke så framhålla detta, att Norige må tro^ att vi betrakta detta land såsom en eröfrad provins. Detta är det hufvudsakligaste skälet, hvarföre jag 438 Den 28 Mars f. ra. på det högsta förordar Gr. Sparres skrifvelse. Här liar blifvit föreslaget af Gr. Posse, att i nämnde skrifvelse en strof af följande lydelse skulle införas: »Unionens representerande genom en gemensam flagga.» Uti förra plenum var Gr. Posses åsigt, att man borde anhålla att återfå den flagga, hvilken år 1815 faststäldes, eller att den af Sveriges minister och representation år 1844 bortgifna flagga skulle återkomma. Nu vill Gr.
333:o om rättighet för postiljoner att medhafva förbudssedlar (298). Uti nådigt bref till ÖfverPostdirektörsembetet af den 24 Juli 1841, har Kongl. Majit, med gillande af Rikets Ständers hemställan om kungörelses utfärdande i delta ämne, i nåder förordnat, att hvad härvid af ÖfverPostdireklörsembetet till iakttagande föreslagits, borde genom nämnda Embete till allmän kännedom och efterrättelse kungöras. 334:o i anledning af Kongl. Majrts nådiga proposition om särskildt anslag för Kongl. Theatern (312). 1841 den 8 Juni i underdånighet anmäld. Underrättelse om Rikets Ständers beslut TheaterStyrelsen meddelad. Bil. till R. St. Just. Ombudsm. Emb.-Berättclse den 11 Juli 1844. 59 335 :o om lånbidrag till inlösen af Landshöfdingeackorden (311). Aflemnad Lill CivilDepartementet. 33«:o angående levereringen af ränteoch mantalskolen till Stora Kopparbergs bergslag samt om nedsättning af vitesoch tredskoböterua för underlåtenhet att kolen in natura leverera (324). Rikets Ständers anhållan beträffande nämnda böter i nåder bifallen i enlighet med vederbörandes uti infordradt utlåtande afgifna tillstyrkande. Vidkommande mantalsoch räntekolen, har en särskild undersökning genom dertill utsedda Kommitterade på nådig befallning nyligen blifvit verkställd.
N:o 193, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående förhöjning af låne-procenten vid inhemsk Ulls belåning hos Ull-diskonten, bifölls. 356 Prot.-Utdrag den 12 Augusti 1854. N:o 201, dels i anledning af Rikets Ständers år 1853 församlade Revisorers berättelse, angående Stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1850 och 1851, dels ock rörande åtskilliga vid behandlingen af 1851 års Revisorers afgifna enahanda berättelse för åren 1848 och 1849, jemlikt Stats-Utskotteis Utlåtande N:o 21, uppskjutna frågor. §:ne 1, 26, 28, 29 och 35 lades till handlingarne, och blef detta Utlåtande i öfriga delar af Ståndet bifallet. N:o 202, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, i fråga om afsöndring af jord från f. d. Korporals-bostället vid Skånska Husar-regementet Husie, till utvidgande af Husie församlings kyrkogård inom Malmöhus län, bifölls. N:o 203, i anledning af väckt motion angående Stats-verkets befriande från vidare utgifter för kolonien S:t Barthelemy, bifölls. N:o 204, i anledning af .vackt motion om tryckning af några, Stats-Utskottets Betänkande N:o 71 följaktige, skriftliga bilagor i frågan om Land-statens löne-reglering, afslogs. N:o 205, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 112; Lades till handlingarne. N:o 206, i anledning af väckt motion om pension åt aflidne Bruksidkaren Samuél Owens enka; bifölls. N:o 208, i anledning af väckt motion, angående civile och militäre embetsoch tjenstemäns pensionering, bifölls. N:o 209, i anledning af väckt motion om fortfarande understöd för reparation af Linköpings domkyrka, bifölls.