Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kors, det v ar präk tigt påhettadt. När gamla mormora si' får h an bli qvar ända te bröloppe. Du är mej en knif te kunne ställe med sak era. Så skull' jag också tro, mi' gumme. Går trolofninga lyckligt och väl för sej i qväll, så kommer inga rese i f råge, fö rstås; men det är imellertid godt, att han är beredd på te fare. Men hö r en ting, Sven. I fall vi nu beg är lysning, utan att Erik vill eller vet åf saka; tror du, att Prosten går in på tåck et? Det är ju bare fäs tman, som får ta ut lys-s edel , eller också ska han lemne liksom nå't skref tligt, att han inte är imot giftermåle? Hu r ska vi s tälle med dette? St! v ar du obek ymrad; jag vet nock råd för den saka, jag . Men se der ha vi nu Ola i Gyllby och Britta. Sven. Lisa. Sven. Lisa. ANDRA SCENEN. OLA I GYLLBY. BRITTA. DE FÖRRA. Välkommen, k äre fader Ola! Välkommen, Britta! Sven. Lisa. Tack, tack vackert! Pina rassa tre! hvad du är g rann och fin, B ritta! Du ser ståtlig u t som sjelfve Drottninga, när ho reste härigömmen Wermland. Jojomen, mor Lisa. En ska foll ta på sej det rares te en har, då en k ommer te fästman sin. Och råd har du ock te vare grann, B ritta. Är du nöjd med att f å son vår te man? Det v ar e f råge, det. Jag kan f älle just inte se, hvem ann' utåf bonnfolk som skull' passe sej åt mej , än Erik . Det k an du nock h a rätt i, käre Bri tta. Inte l är det vare värdt fö r nå'n trasdräng te komme steckandes och ville ha e så förmöga jänte, som dej, inte. Ne-ej , di noser inte di t, mor Lis a.
Der icke kringboende allmoge vill förbinda sig att vid behof biträda skjutsentreprenören, kan likväl svårligen entreprenad tillvägabringas i anseende till det olika antal hästar, som på olika dagar utgår, och hvilket ena dagen kan vara 12 och den andra 60. — Mycket tvifvelagtigt är dock huruvida entreprenaderna på de ^jnest befarna vägarne kunna fortgå utan tillökning uti afgiften, emedan entreprenörens hästar, hvilka dagligen skola gå i skjuts, så hastigt förbrukas, och inköpet har år efter år blifvit fördyradt. På förbättring af landsvägarne har de sednare åren mycket arbetats, genom omläggning, der besvärligare backar förekommit. Isynnerhet har sådant ägt rum på den från Norrköping genom Linköping åt Grenna gående landsväg; men då dessa förbättringar till stor del infalla under en sednare tidpunkt, än denna underdåniga berättelse skall omfatta, torde närmare upptagande af dermed förknippade omständigheter lämpligast böra uppskjutas till den näst afgifvande. Nya vägar äro ej till någon större betydenhet anlagda under nu ifrågavarande tidsperiod. Associations-benägenheten har utvecklat sig mera och mera äfven uti större skala. År 1843 trädde i verksamhet ett bolag, som bildat sig för att genom amorterings-lån lätta skuldsatta jordägares bekymmer och bereda tillgångar till stående lån mot hypotek af fastighet på landsbyggden inom länet. Snart slöto sig dertill åtskilliga jordägare inom Tjust härad, af Kalmar län, och vid slutet af 1847 voro uti bolaget inträdde 747 delägare, som, med ett jordvärde af 6,830,788 R:dr banko, vunnit inträde för 3,132,788 R:dr 16 sk., deraf inom Östergöthland 2,751,128 R:dr 16 sk. Af dessa delägare hade 687 uttagit amorteringslån till ett belopp af 2,393,236 R:dr 52 sk., hvaraf inom Östergöthland 2,091,386 R:dr 32 sk. banko. Man kan beräkna att tre fjerdedelar af denna summa begagnats till inlösande af förutvarande gravationer uti de pantsatta egendomarna.
samt 5 öres högre pris i småbalar om 10 å 20 kg, — Allt Kafle lever, fraktfritt vid närmaste järnvägsstation vid köp af hel säck. Sändes t i l l landsorten mot efterkraf eller förut insänd remissa. Prof a f samtliga sorterna erhålles franco m o t insändande a f 20 öre i frimärken. W f ~ Ingen hör försumma att profva dessa verkligt goda och billiga Kaffesorter, hvilka ej äro att förväxla med de som af andra firmor utbjudas under samma namn. Telegrafadress: K. W. KARLBERG, Karlbergius. A l l m. t. R i k s 3644. Stockholm. OBS. Fullt profenl. vara. Redbar behandl. Form exp. Skynda rekvirera. Säsong: I T: Ryds Sanatorium. n a niMn a å Stockholms Diskontobank I Regeringsgatan I. ^ OBS.! OBS.! v Begär förmans nyss ut Special-Katalog Försäljning genom HUSQVARNA DEPOTER samt genom de flesta större järnhandlare i Skandinavien och Finland. PRISKURANT en för s i n prisbillighet, sitt höga näringsvärde och det bekväma tillagningssättet a f alla husmödrar omtyckt konserv. Säljes hos h r r Konservoch Delikatesshandlande. Aktiebolaget Sveriges Förenade Konservfabriker, Göteborg. Kontrollant: Stadskemisten D:r J. E. Alen. De efterfrågade Amerikanska Damskodonen äro n u inkomna. R e n och stärkande luft. Saltsjö- och alla slags varmbad. Vackra omgifningar. Daglig ångbåisförbindelse med Stockholm. Åkerberg är badläkare. Vaktmästare E. Petterson anvisar r u m och träffas v i d båtarnes ankomst t i l l Trosa. Förfrågningar besvaras a f badkamreraren. (G. A l l m. K o n t o r: 22 SKEPPSBRON 22. A l l m. t e l. Försäljning: B STRANDVÄGEN B. A l l m t e l. F i l i a l: 1 PARMMÄTAREGATAN 1. Rikstelefon 2012., A u g.
För amortering af ett för Linköpings hamnbjggnad och Stångåns upprensning upptaget lån, hafva Rikets Ständer, till utgående från Riksgälds-Contoret efter behöriga reqvisitionec, anvisat den för åren 1845, 1846 och 1847 belöpande summa af Ett Tusen Åttio R:dr årligen, hvarmed •Staten, jemnlikt'Kongl. Brefvet den c4 April ,1837, skall, under .19 års tid, Hör till Stats-Utskottets Betänkande, N'.o 31/$.. j bidraga till delta låns liqviderande; hvilket bidrag för förstnämnde 3 år följagtligen utgör tillsammans 3,240 R:dr. §• 7°- (Grundar sig på 8;de punkten'i StatsUtskottetsJUtlåtande, N:o i56.) Till en hamnbyggnad vid Lidköpinghafva Rikets Ständer beviljat det förd etta företags utförande erfoderliga Statsanslag, motsvarande Tre fjerdedelar af den härtill beräknade kostnadssumma; hvilket anslag, emot iagttagandet af d en för nämnde hamnbyggnad i Nåder gillade plan och de i afseende derpå af Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader föreslagna villkor, bör från Riksgälds-Contoret utgå med Tjugoett Tusen Ett Hundra Åttiosju R:dr 24 sk. under hvartdera af åren i845, 1846 och 1847, eller under dessa 3:ne år med tillsammans 63,502 R:dr 24 sk. §• 71- (Grundar sig på 10 punkten i Stats-Utskottets^Utlåtande N:o i56.) Såsom ytterligare bidrag från Statens sida, till fullbordande af hamnbyggnaden vid Cimbritshamnhafva Rikets Ständer, under de villkor, som i 74 och 75 §§. stadgas, beviljat nämnde Stad ett lån af Fem Tusen R:dr och ett anslag utan återbetalnings-skyldigliet af Tio Tusen R:dr; skolande dessa medel från Riksgälds-Contoret utbetalas, i den ordning och på det sätt uti förstberörde §. är föreskrifvet. §. 72.
Den nu öfverklagade förlägenhet och svårigheten för Bolaget att längre fortsätta Grufvedriften, bevisar egenteligen icke annat, än att Bolaget från början ingick i detta företag, utan tillräcklig fond. Det kan således icke väntas, att Bolaget utan allt för stor känning, skall kunna uthärda de förluster, som vanligen åtfölja företag af så stor omfattning, och det blir i sådan belägenhet icke möjeligt, att efter någon hel och sammanhängande plan fullfölja ett så vidsträckt arbete. Genom besparingar föreskrifne af bristan - 3*6 Den 12 Februarii. de förlag, uppskjutas i det längsta vissa oundvikliga arbeten, eller också verkställas de ofullkomligt. Ändtligen kunnadeicke länngre undvikas, och följden deraf blir alltid, en mång^ dubbelt större kostnad, än den ett sådant arbete i rättan tid företagit skulle hafva medfördt. Jag tror mig icke fela i skyldig aktning för Stiftaren af detta för Fäderneslandets nyttiga och hedrande verk, då jag påstår, att tillgångarne ifrån verkets första början, icke varit väl beräknade emot behofven, samt att derutinnan igenfinnes hufvudorsaken till verkets närvarande ställning. Att detta oagtadt rörelsen intill närvarande stund kunnat fortsättas, är det säkraste bevis, att ganska betydliga resourcer der på stället förefinnas, samt att om, dessa med en mera samlad kraft kunj de framkallas, skulle Skånska Stenkolsverket snart erhålla ett annat utseende och för dess ägare frambringa helt olika resultat.
Bref bestämda vilkor fortfarande dertill begagnas, intilldess kronans behof af markens användande inträdde; hvaremot Kongl. Majit föreslagit Rikets Ständer, att det öfriga kronan tillhöriga fästningsområdet måtte upplåtas till Jönköpings stads framtida disposition för tomt-regleringen, på sätt densamma vidare kunde komma att af Kongl. Majit i Nåder bestämmas, dock med följande undantag och förbehåll i l:o att för kronans räkning finge disponeras ej allenast den del af fäst ningsområdet, som redan till följd af Kongl. Majits den 15 Mars 1856 fattade Nådiga beslut blifvit bestämd för den nya fängelse-byggnaden, ulan äfven den mark, som å kartan finnes utmärkt under qvadraten Nio 9; 2:o att kronan er holle ersättning af staden för hvad som måste betalas för den mark, hvilken till redan bestämd areal komme att för fängelse-byggnadens räkning från enskild person inköpas, och hvilket ersättningsbelopp'borde tillgodokomma den fond, som köpeskillingen tills vidare förskjutit; 3:o att å fästnings-området ytterligare förbehölles kronan lämplig plats för en spanmålsmagasins-byggnad, i stället för den förut befintliga, så framt, efter den nuvarande magasins-byggnadens borttagande, annan sådan skulle finnas af nöden, och likaledes plats för en byggnad att tjena till Landtmäteri-kontor och Läns-arkiv, derest icke nödiga rum dertill kunde på annat sätt beredas; 4:o att, med afseende å den föreslagna jernvägens sträckning till Jönköping, nödigt utrymme för den blifvande bangården kronan förbehölles, så vidt densamma komme ali inom fästningsområdet förläggas i 4 Slali-Utikoltets Utlåtande M 45.
Likaledes synes Uisk:n bår icke hafva tagit i betraktande alt de flesta bruk, jag vågar påstå alla, icke äro ensamt grundade på den jordlapp på hvilken bruket ligger, utan att till dem vanligen höra hemman och lägenheter, hvilka redan hafva sig enligt författningarne väghållningsskyIdighet ålagd, och att dessa bruk, således i sjelfva verket lika med alla väghällningsskyldiga, deltaga i detta onus. Hvad qvarnar och sågar beträffar så förekommer mig i sanning besynnerligt, att man kan vilja ifrågasätta skyldighet för dessa inrättningar alt bidraga till vägarnes underhåll. De äro lill för ali gagna allmänheten, och de böra således underhållas af denna allmänhet, som drager nytta af qvarnarne emot en ganska måttlig afgift; hvarföre också allmänna lagen stadgar att qvarnväg skall på mäldelagets bekostnad underhållas. Jag kan på alla dessa skäl icke inse, att några billighetsgrunder finnas för bifall till Utskms betänk. Det är tvärtom godtycke och ett begär att ifrån den ena skattdragande öfverflytta skyldigheter som man icke är förpligtad all åtaga sig som har utgjort den egentliga grunden för Ulsk:ns betänk., och sådana skäl bör man icke nöja sig med. Jag fortfar således att afstyrka bifall till Utskms betänk. Gr. Sparre: Den siste värde talaren har såsom hufvudsakligt skäl emot Utskms betänk, anfört svårigheten eller omöjligheten att bestämma det belopp, hvarmed ifrågavar:de verk och inrättningar 302 Den 2 September. skulle bidraga till vägunderhållet. Det tillkommer icke mig att nu uppgifva grunderna derför. Bestämmandet deraf skulle blifva föremål för den K., proposm, mea då den siste värde talaren sagt att det skulle vara omöjligt alt bestämma dessa grunder, så tager jag mig friheten nämna, alt så icke är; bidragen böra bestämmas efter bruket eller näringens rörelse och betydenhet. Det finnes åtskilliga sätt att jemföra bruk med hemman. Det gifves flera tillfällen t. ex. vid rösträtt, vid sockenstämmor, då de rösta tillsammans med hemman, och detta efter sådan grund, att taxeringsvärdet jemföres med hemmantalet.
Det har under diskussionen blifvit upplyst, att ett ganska stort antal Svenskar befinna sig i Danmark och att emellan detta land och Sverige är en mycket liflig samfärdsel; dessa omständigheter synas mig tillräckligt i och för 250 Den 31 Januari e. m. sig sjelfva tala för undanrödjande af allt, som hindrar de båda folkens beröring med hvarandra. Jag kan ej inse, huru man kan finna en hemställan till K. M:t i en sä enkel Iråga som denna ega något samband med den politiska skandinavismen. Det skulle, såsom jag förut nämnt, vara högst inkoseqvent och föga vänskapligt att möta de industriidkare, som besöka vår exposition, med den helsningen, att de äro välkomna för att exponera sina industrialster, men att vi derjemte helst se, att de sjelfva icke slå sig ned hos oss och drifva sina yrken härstädes. Detta är grunden till mitt yrkande om bifall till punkten, och jag finner mig icke öfvertygad af en föregående talare, som sökt vederlägga mina skäl. Talrika rop på propos. hördes ånyo. Gr. Mörner: Det borde vara öfverflödigt för mig att ytterligare upprepa hvad jag redan förut yttrat, men då Gr. Sparre fortfarande ordar om de i förväg lagda hindren för utländning, som här vill idka handel eller handtverk, får jag ännu en gång erinra derom, att några sådana icke finnas. Enda skilnaden mellan Svensk och utländning i detta afseende är den, att en Svensk skall göra anmälan hos vederbörande myndighet, men behöfver ej lösa någon resolution, hvaremot en utländning skall vid anmälan förete prestbetyg och ställa borgen för utskylder under tre år samt derefter erlägga lösen för resolution. Hr von Koch: Jag har begärt ordet för att upplysa Gr. Mörner att han misstagit sig, då han återigen upprepat att här icke finnas några i förväg lagda hinder för utländning, som vill idka handel etc. Tvenne sådana finnas dock; han skall nemi. i hvarje särskildt fall afvakta vederbörande myndighets pröfning, innan lian får börja idkande af handel eller handtverk, och han skall ställa borgen för tre års utskylder. Enligt
Tschuktschiska bensniderier; fiskar, fluglarver, blötdjur och hvalar, rit. af dens. Fogelbilder af ben, skurna af tschuktscher, rit. af dens. 149 Verldskarta, enligt uppgift från tionde seklet (zinkografi) 154 Verldskarta utvisande Asien sammanhängande med Afrika (zinkografi) 155 Verldskarta efter Fra Mauro från medlet af 1400-talet (zinkografi) 157 Rysk karta öfver Asien från 1737 (zinkografi) 179 Peter Feodorowitsch Anjou, rit. och xylogr. af fröken Ida Falander 208 Ferdinand von Wrangel, rit. och xylogr. af dens. 209 Säl från Beringhafvet (Histriophoca fasciata Zimm.), rit. af hr G. Mürzel i Berlin 220 Fjellnagelört (Draba alpina L.) från S:t Lawrence bay, rit. af hr M. Fångstredskap hos eskimåerna vid Port Clarence, rit. af hr O. Sörling 230 Sid. Eskimåfamilj från Port Clarence, rit. af hr O. Sörling 231 Eskimå (man) från Port Clarence, rit. af dens., xylogr. af fröken Ida Falander 232 Eskimåer (man och qvinna) från Port Clarence, rit. och xylogr. af dens. 233 Eskimåiska fiskredskap m. m., rit. af hr O. Sörling 235 Eskimåiska bensniderier m. m., rit. af dens. 238 Eskimå-graf, rit. af dens. 240 Djurbild från en eskimå-graf, rit. af dens. 241 Etnografiska föremål från Port Clarence, rit. af dens. 242 Snäcka från Beringssund (Fusus deformis Reeve), rit. af hr M. Diagram, utvisande vattnets temperatur och djup i Beringhafvet mellan Port Clarence och Senjavin-sund, af G. Bove (zinkografi) 244
Få äro likväl de, jemnförelsevis till mängden, hvilka blifvit upptagna i Lagcommitteens förslag, ty en mängd af dessa särskilda författningar gälla för särskilda classer eller näringar; och hafva dessa, enligt den vid nästan alla lagstiftningar följda grundsats, blifvit ur allmänna lagen uteslutna. Dessutom ligger det i ett rättssystems natur af beständig utveckling att tid efter annan utbildas genom yttre former, d. v. s. genom nya författningar. En ny lagbok gifver äfven sjelf anledning till nya författningar, emedan det hör till sakens natur, att åtskilliga ineonsequenser i den nya lagen alltid linnas, som först vid tillämpningen blifva observerade och erfordra, jemte de nya sätt att eludera lagen, som påfmnas, ytterligare tillägg och förklaringar eller rättelser. Af de flesta länders laghistoria inliemtas äfven, att på en ny lag alltid följt en mängd författningar. I följd häraf är min öfvertygelse, att intet trängande behof af ny civillags antagande förefinnes, och att man väl kan gifva sig tid att noga betänka det af Lagcommitte'en nu uppgjorda förslag. Hvad beträffar den tableau af skiljaktigheterna emellan gamla och nya lagen, som här blifvit ifrågasatt, så har en ledamot ansett en sådan tableau ganska lätt, under det andra ledamöter funnit den förenad med betydligt arbete; och Gr. Cronhjelm har särskildt för sin del fordrat, att denna tableau skulle uppgöras på sådant sätt, att äfven de, som icke äro jurister, deraf skulle kunna bedöma företrädet emellan det gamla och nya. Denna olikhet i åsigter synes mig tillräckligen utmärka svårigheten att åstadkomma ett ändamålsenligt arbete, och att i detta hänseende uppfylla Gr. Cronhjelms fordringar Ur icke ens paöjligtj ty den, som icke är jurist och så - Den 21 April. 211 ledes cj studerat vetenskapen, lär väl icke genom en tableau kunna blifva vetenskapsman eller få förmågan att bedöma principer, hvilkas företräde till och med skickliga jurister hafva svårt att afgöra. Dessutom innehålla motiverna lill lagförslaget en slags tableau öfver skillnaderna deremellan och gamla lagen. Jag förenar mig med Hr Stråle och Hr v.
Men de tvänne hufvudsakligaste instrumenten vid ett observatorium skola ännu felas, nemligen meridian-cirkel och refraktor. Till anskaffande af det förra instrumentet, som ansetts kunna erhållas för en summa af 10,000 R:dr R:mt, lärer en af årsanslaget samlad tillgång förefinnas, hvaremot medel saknas för inköp af en refraktor, som beräknas kosta minst 15,000 R:dr samma mynt. Varande detta behof äfven af universitets-slyrelsen hos Kongl. Majit i underdånighet anmäldt, ehuru någon framställning derom icke i Kongl. Majlis Nådiga proposition till Rikets Ständer förekommer. Ändamålet med uppförandet af den nya observatorie-byggnaden måste anses Lafva varit icke allenast att detsamma skulle tjena såsom undervisnings-anstalt för inhemtande af elementerna i astronomien, utan äfven att bereda lärarne derstädes tillfälle att deltaga i vetenskapens utveckling. Det är följaktligen af vigt, att härtill nödiga instrument anskaffas, enär annars den åsyftade vetenskapliga verksamheten i väsentlig mån inskränkes och de å byggnaden nedlagda betydliga kostnader blifva ulan gagn. Och då till sådana instrument räknas en refraklor, elier tub af större dimensioner, deraf Sverige bland civiliserade länder nästan ensamt lärer vara i saknad, samt, efter hvad upplyst är, universitetets tillgångar icke medgifva anskaffandet af ett dylikt instrument, torde det härför behöfliga anslag böra af statsmedlen anvisas. Utskottet, som för öfrigt anser lämpligare, all de erforderliga medlen på en gång utgå, än att genom en mindro tillökning i institutionens års-anslag tillgång först framdeles beredes, får således tillstyrka, att, lill inköp af en refraktor för astronomiska observatorium i Upsala, ett anslag af 15,000 R:dr R:mt må för en gång af Rikets Ständer beviljas. 82:o. Uti sin i föregående punkt omnämnda motion har professor Carlson äfven påkallat Rikets Ständers uppmärksamhet å behofvet af anslag till ombyggnad af vexthusen vid den botaniska institutionen i Upsala.
Du måste säga mig det! Guld! LISA. icke hör till hennes väsen! Guld! Men det är ju något utom menniskan, som LISA. PER. PER. Ja det vet man väl, men det är nu en gång så! Hvad har då guldet för märkvärdiga egenskaLISA. per? ger allt hvad jorden kan bjuda på, ty det är sjelf kan sätta en fläck på, men som kan sätta rostfläckar på själarne! PER. Alla! Det hjelper för allt, och för intet. Det den fullkomligaste af alla jordarter, som rosten icke Nåväl! Följer du med mig, Lisa? Jag skall alltid följa dig på afstånd! På afstånd! Hvarför icke i min närhet. Lisa, LISA (sliter sig ifrån honom). (Fogeln sjunger.) PER. PER. LISA. nu lägger jag armen om ditt lif igen... Hvarför springer du din väg? Fråga fogeln! LISA. tala om! Inte förstår jag hvad han säger. Det får du LISA (brydd). (Foqeln sjunger samma strof.) PER. Nej, jag kan inte! Kan inte? Hvad är det? PER. LISA. käresta och då kan du förstå hvad han säger... Kan jag veta det! PER. Han sjunger inte för oss nu, han sjunger för sin dig!" Så här säger han: "Jag älskar dig, jag älskar PER. LISA (i det hon springer ut). Hon är borta! Stanna! Skall du springa ifrån mig. Lisa! Lisa! Välan! Kom hit, palats, och fat och vin, och hästar och vagnar, och tjenare och guld, guld! dra tjenare bära in en kista med guld; andra åter ett bord fullt med kannor, vaser, pokaler, ljusstakar m. m. af guld. PER (går och ser sig omkring). En praktfull sal. Tjenare bära in ett bord med mat och viner; an (Changement.) det ser ju ganska lofvande ut! Jaså, detta är den rike mannens bostad! Ja! den skall vara af guld. Slafvar! Gif mig min bästa helgdagsrock! Men (Tjenarne iföra honom en rock af guld.)
Herr Riben, Carl 1 Vilhelm: Understödjande Friherre Cederströms förslag, utber jag mig, att emot Herr Grefvens och LandtMarskalkens sist framstälde contraproposition få erindra, att den förutsätter RiddarliusFiscalstjenstens fortfarande. I Utskottet har man förestält sig, att då det ankommer på Ridderskapet och Adeln att aflöna sina Tjenstemän, utan Statens bidrag, borde icke Ridderskapet och Adeln betaga sig rättigheten, att efter eget godtfinnande bestämma sin tjenslemannapersonal. Om berörde contraproposition antages, blir detta det endaställe, der RiddarhusFiscalstjensten namnes i RiddarhusOrdningen, och sedermera kunde tjensten aldrig indragas utan Regeringens samtycke. Jag tillstyrker derföre bifall till Friherre Cederströms förslag. Herr Bråkenhjelm, Pehr Reinhold: Ehuru jag varit bland dem, som tillstyrkt afskafifandet af andra uppimpet, tillstår jag, att jag ingalunda nu anser detta så vigtigt, som i början. I anledning af Friherre Cederströms yttrande, uther jag mig få näm - Den io Augusti f. in. 4.5 na, att ändamålet med de 6 Ledamöterna vid bordet icke blott är, att de skola föra Protocoll, ulan äfven att de skola tjena LandtMarskalken såsom vittnen, att allt ordentligen tillgått, i fall några anmärkningar dervid skulle göras. Derföre anser jag bland de 6 Ledamöterna t vänne böra hafva deras uppmärksamhet fästad å sjelfva valoch voteringsförrättningen. Friherre Cederström: Ända sedan år 1809 har LandtMarskalken, eller den, hans ställe företräde, vid inträffade voteringar hållit det pappersark, hvaruppå voteringssedlarna aflemnats. Om nu deri af mig föreslagna redaction med 6 Protocollsförande antages, så kan ingen annan än LandtMarskalken hålla detta pappersark. Den siste Talaren har yttrat, alt 2 Ledamöter af de 6, borde ensamt controllera voteringen.