Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den lär oss taga vara på tiden; genom att utveckla smak och skönhetssinne höjer den oss som människor, såsom ett gemensamt intresse binder den familjens medlemmar fastare samman, och framför allt — i ett hem, där fliten härskar, lär den växande ungdomen tidigt inse arbetets välsignelse. » Dessa åsikter om hemslöjdens ekonomiska och moraliska betydelse äro ingalunda nya 1898 eller sällsynta. Tvärtom äro de många gånger uttalade i ord och. skrift af hemslöjdens talrika vänner i vårt land. Ingen har dock med mera styrka och klarhet framburit sådana tankar än numera aflidna friherrinnan Sofle Adlersparre, som m e d sitt klara förstånd och varma hjärta ifrigt omfattade denna fosterländska angelägenhet. Det kan vara skäl att åter upprepa, livad hon skref i anledning af Allmänna hemslöjdsutställningen i Stockholm 1880, då hon på frågan: » hvilka fördelar den gamla hemslöjden medförde, oberäknadt förrådsrummets fyllande med goda och vackra varor, » sammanfattar svaret i följande punkter: l:o Tillgodogörandet af en eljes förlorad, ofta missbrukad tid. 2:o Vanan vid ett nyttigt och nöjet af ett vackert arbete. 3:o Ett ökadt behag af familjens samlif genom det gemensamma arbetet för hemmets bestånd och prydnad. 4:o Ett utveckladt skönhetssinne. • 5:o Insikt o m hvad som är godt eller dåligt, vackert eller fult i fråga o m handelsvaror, hvarigenom mången dryg penning, som eljes utgifvits för underhaltiga varor, inbespardes. 6:o Slutligen möjligheten af arbetsförtjänst för obemedlade kvinnor, utan att behöfva lämna hemmet vind för våg. Eget nog synas äfven de, som underskatta värdet af husbehofs-slöjden, medgifva riktigheten af den beräknade fördel, som i 6:e punkten framhålles. Aldrig höres något klander, för det man tillverkar något till försäljning. Det tyckes som om siffror — eller penningar — härvidlag talade tillräckligt. Men det återstår alltid att tillse, om arbetslönen eller försäljnings-summan är hög nog, för att icke arbetet skulle burit bättre frukt, om det ägnats någon gren af verksamhet i och för hemmet. Det är emellertid endast under vissa förutsättningar någon hemslöjd till salu kan äga rum.
Cronhjelm nu anfört, utan äfven att flera bland R. o. Ad:s ledamöter ansågo en otydlighet finnas uti Utsk:s förra förslag om dagsverksskyldighetens bestämmande för hemmansägare på Wisingsö, och jag tror t. o. m., att prot. öfver discussionen skall vitsorda, att detta var hufvudsakliga anledningen till återremissen. Dernäst får jag erinra örn innehållet af Utsk:s betänk. N:o 28 , deri Utsk. upptagit de handlingar, hvarpå bedömandet af denna sak sig grundar, hvilket bevisar, att det icke varit utan tillgång till handlingarna, som Utsk. afgifvit sitt förslag i detta ämne, och ehuru Utsk. icke till hela sin personal har fullständig kännedom om förhållandet på Wisingsö, är det dock icke utan, att en och annan af Utsk:s ledamöter äger en speciel kännedom derom. Jag kan upplysa, att jag varit på Wisingsö, och således har Utsk. någon fördel framför Gr. Crouhjelm, som sagt, att han icke äger denna kännedom. För öfrigt har Utsk:s bedömande af saken grundat sig på de undersökningar, som i orten blifvit hållna, eller just på de af Gr. Cronhjelm uppgifna, uti K. M:s Bef:hdes i Jönköpings län utlåtande förekommande upplysningar om D c n 20 Jun i. förhållandet derstädes. Att Utsk. slädnät i ett olika resultat än del, hvartill K. M:s Bef:h:de och KammarGolhm kommit vid betraktandet af förhållandets inverkan , är en annan fråga. K. M:s Bef:h:de och KammarCoikm hafva ansett omständigheterna böla föranleda skattens nedsättande till hälften, och Utsk. deremot, att den lill följd af samma omständigheter borde nedsättas till fjerdedelen. Således lärer det vara ådagalagdt, att Utsk. icke handlat utan skäl.
R:dr 16,379:16. 5. 182 1829 14,903:36. 1. 183 *83i 10,522:36.11. men sorn den varit i jemnt aftagande torde ej någor» förhöjning böra göras i förra beräkningen 10,000. — - Transport 5,417,073. — - ( 22 ) Transport 3,417,073. 16:0 BötesMedlen_, beräknade, vid senaste, likasom vid i8a3 års Statsreglering till 82,000 R:dr, hafva utgjort iför år 1827 . . .. 2. och torde, såsom varande en Intrad af ganska obestämd beskaffenhet, böra fortfarande upptagas med allenast . -. . .« . .« . . .. .« « -« 17:0 Cavalleri-Regementernes Häste-VacanceSpanmålj beräknas till enahanda belopp och förslagspris som vid senaste Stats-regleriugen, eller 24,a5o Tunnor å 5 R:dr ... .. .. - . 18:0 Ständige RoteVacance-afgifter vid Skånska InfanteriRegementerne, beräknade, vid senaste Statsreglering, till 2310 Tunnor, upptagas jemväl nu till oförändradt belopp ä 5 R:dr 19:0 Tillfälliga Vacanceoch Mötes-af gifter hafva utgjort: för år 1827 R:dr till 20:0 KneckteRotefrihets-medelj hafva utgjort: för år 1827
Bonde-Ståndet fann för godt uti berörde beslut instämma. Ut supra. Ex Protocolio Olof Werlin. S. -D. Föredrogs å nyo Bevillnings.Utskottets d. i denna månad afgifna och d. 22 på bordet lagda Memorial, hvarigenom Utskottet tillstyrkt fortfarande till innevarande års slut af den lindring i Bevillningen, som i Bevillnings Förord, ningen af den 28 April 1810 blifvit Uddevalla Stad beviljad, men förklarat sig ej tillkomma någon handläggning, i afseende på deri väckta frågan, om Stadens rättighet att återfå hvad den skall, efter 18/2 års Bevillnings Stadga, för mycket erlagt. He - Den 25 Maj. 395 Hedervärda Bonde Siandet fann skäligt förr nämnda tillstyrkan bifalla, och förviste fr agart till Stats Utskottets utlåtande, i hvad den rörer återfående af de förr erlagda medel. Ut supra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Efter uppläsande af Riksens Högloft. Ständers Särskildta Utskotts nu ankomna Memorial, innefattande Utskottets anhållan att, i anseende till görornålens mängd, få, utom den redan anställda betjening, antaga tvänne Canzlister, fann Hedervärda Bonde-Ståndet skäligt, att dertill lemna bifall, hvarom vederbörande skalla genom utdrag af Protocollet underrättas. Ut supra. Ex Protocollo Olof Werlin. Uppläst hos samteliga Riks-StSnden (Ion 20 Maj. Vördsamt Memorial, I anseende till den mängd göromål, som åliggs!. Riksens Högloft.
Kammar-rätten, åtnjuter i årlig lön 425 r:dr, med tillökning efter Riksmarkegång för 38 tunnor derunder beräknad spanmål, har jag icke kunnat finna giltigt skäl, att, med frångående af Rikets Ständers, vid 1844 års riksdag, fattade beslut, blott af den anledning att vid förra riksdagen en annan f. d. tjensteman vid Allmänna Magazins-Direktjonen kommit att få röna ett serdeles prof på Rikets Ständers frikostighet, nu för Nyström, i afseende på hvilken inga serdeles ömande omständigheter ens blifvit åberopade, tillstyrka förhöjning i pensionen. Vid 12 punkten angående doktor Johan Erik Nyblaus. Sedan Stats-utskottet funnit för godt anmäla revisor Nyström att på allmänna indrag nings-staten, utöfver den honom redan derstädes tillerkända, från Allmänna Magazins-Direktionens stat öfverflyttade lön komma i åtnjutande af ett honom sedermera tillagdt arfvode utaf 270 r:dr 24 sk., har det synts mig icke med denna frikostighet låta rätt väl förena sig, att vägra doktor Nyblaus det arfvode af 250 r:dr, som han under en långvarig tjenstgöring, såsom läkare vid Norra Korrektions-Inrättningen, åtnjutit. Vid 14 punkten angående majoren Nils Jolian Gjertz. Afdelningen hade för majoren Gjertz tillstyrkt en pension af 600 rrdr; och dä majoren Gjertz icke fullt i 12 år innehaft kommendantsbefattningen vid Långholmen, samt först 9 år härefter skulle hafva uppnått den ålder, som för hans förflyttning på indragningsstat Bii., till B. St. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 90. är i för fal tningarne föreskrifven, Ilar jag så mycket mindre funnit skäl, att från afdelningens förslag afvika, som majoren Gjertz redan genom detsamma blifvit tillagd en förmån, hvilken under likartade förhållanden sannolikt icke skulle hafva tillkommit annan, till Fångvårds-stalen ej hörande, civileller militär-emhefsman, och hvilken förmån just på siffran motsvarar hvad Kongl.
18 segelduk och tältduk 1 skålp. 8 andra slag, drällsväfnader derunder inbegripne . 1 skålp. 65 håroch tagel1 skålp. 50 vaxade och lackerade: mattor 1 skålp. 10 andra slag 1 skålp. 25 vattentäta eller dubbla väfnader, sammansatta genom upplösning af kautschuk, gutta percha m. m. 1 skålp. 75 Ympvax 'fZink, Tutanego och Spiauter: Fritt. oarbetad och i plåtar Fri bleck och spik till fartygs förhydning Fria. arbetad: ! omålad och olackerad 1 skålp. 7 målad eller lackerad 1 skålp. 20 förgyld, försilfrad eller pläterad 1 skålp. 75 Zinkblende Fritt. Ångmaskiner och Ångpannor Fria. Ada Fria. * Ättika, alla slag 1 skålp. 6 Varor, som icke kunna hänföras under någon af de i donna införsel stari ff upptagne bestämmelser: råämnen Fr ia. mer eller mindre arbetade 20 - Zaffer; hänföres under Färger, ej specificerade. Ängskära; hänförcs under Färger, ej specificerade. Zitverrot; hänföres under Apoteksvaror. | Öl; se Dricka. Förslag lill Tulltaxa. 31 II. Tarif för Vit försel» tullen. Qvantitet Utförselsför Tullberäktull. ningen. Riksmynt. R:dr. öreBen, andra slag än elfenoch hvalfisk-, oarhetade 1 centner. 50 *Jern: gjutet: tackoch barlast-, kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, ostämplade och oborrade, hällar öfver 0,8 tums tjocklek, jemte lod och lödjor till vig25 ter af större tyngd än 1 centner 1 centner. * Koff ar: 50 rä 1 centner. 2 garad samt kopparskrot, alla slag, äfvensom kop30 paraska 1 centner. *Lumpor 1 centner. 1 *Malm, rå och osmält, i införselstarifen ej specificerad 1 centner.
Om jag icke missminner mig, finnes uti grundlagen ett stadgande, som säger att R. St. äro Svenska folkets representanter. Svenska folket utgöres af summan af alla medborgare; alltså lära också R. St. vara representanter för de serskilde medborgare. Jag har icke påstått att de äro individernas målsmän utan målsmän för summan af alla individerna. Hr von Hartmansdorff må sjelf förklara huru det skulle kunna anses såsom en förde! för denna summa af alla individer, att alla skatter upphäfdes. Jag tror tvärtom att långt ifrån att medföra någon fördel, skulle en sådan åtgärd vara högst förderflig. Gr. Sparre: Om det är sannt, att R. St. äro individernas målsmän, och Hr Gripenstedt är en individ, så äro ju R. St. Hr Gripeustedts målsmän, hvilket torde höra lill prot. antecknas. Om Hr Gripenstedt dermed ätnöjes, så har jag deremot naturligtvis ingenting att invända, men hoppas jag att satsen icke må gälla för alla, och för egen del ber jag att i eganderätls-frägor få undandraga mig ett sådant målsmanskap. Då nu öfverläggningen uppå derom framställd propos. förklarades vara fulländad, anmälde och yttrade sig Hr Sandströmer: I afseende på den hemställan man har gjort till mig i fråga om det af mig väckta särskilda förslag, tager jag mig friheten hos Hr Gr. o. Landtm, hemställa om icke propos. öfver denna punkt kunde framställas i 3:ne afd:r, så att först kunde beslutas öfver Utsk:s förslag från och med höl jan till och med orden: ”der förvaras”, d. v. s. öfver den del som handlar om huru med beräkningen och utredningen af skatteköpsskilliogen skulle förfaras. Jag föreställer mig alt emot denna del icke 28 Den 7 September f. m. torde vara något att erinra. Sedermera kunde propos. göras å den delen, som angår rättigheten för K. beflude att utfärda resolutioner å skatterätt. De som ej vilja detta, rösta natarligtvis för afslag och om den meningen segrar, faller det af sig sjelft att K. kammarcolhii nu egande skyldighet i detta afseende qvarstår.
Propos. i denna del, och jag ansåg, att, om någon anmärkn. deremot borde göras, så hade det varit den, att pensionen var snarare för liten än för slör. Jag instämmer således i de båda föreg:de talarnes yttranden, och får blott tillägga, att jag tror Sverige vara det enda land, der raan vill lemna embetsmäns enkor utan pension, ehuru bevisadt är, att de befinna sig tili behöfvande omständigheter. Frih. Cederström, Rud.: Äfven jag anhåller, alt få instämma i de föreg:de värde talarnes yttranden. Min reservation emot Utsk:s afstyrkande af all pensionsförmån i detta hänseende antyder min åsigt, som jag härmed fullföljer i det förklarande, det jag finnér så mycket mera anledn. dertill, att Grefvinnan Carolina Ridderstolpe ihågkommes med någon välvilja i detta hänseende, som hon, förutom de härtill bevekande omständigheterna af sin ställning, sjelf är sedan längre tid tillhaka känd såsom utmärkt tonkonstnär, och har genom de älskliga sånger, hon komponerat, spridt trefnad och glädje inom mången krets af vårt fädernesland, och således i denna egenskap förvärfva! personliga anspråk pä den stödjande välvilja, som i alla bildade samhällen tillbörligen egnas åt de sköna konsternas utmärktare idkare och befrämjare. Jag tillstyrker således vördsamt beviljandet af den åt Fru Grefvinnan Ridderstolpe föreslagna pension. Efter först till bifall å Utsk:s yttrande framställd, men med Nej besvarad propos., behagade R. o. Ad., i öfverensstämmelse med K. M:s i ämnet aflåtna Nåd. Propos., bifalla, att frami. Landshöfd:n Gr. Fredrik Ridderslolpes efterlemnade enka, Carolina Kolbe, må å Allmänna Indragnings-Staten få sig tillagd en årlig pension af 400 R:dr. 10:de punkten. Utsk:s yttrande lades till handlingarne. Utsk:s hemställan bifölls. 19:de punkten. Utsk:s yttrande lades till handlingarne. 21 :sta punkten. Frih. Cederström:
Intill dess sådant skett, kunna anspråken ej med skäl stegras långt utöfver det ofullständiga material, som vi nu äga, och hvars brister desto mera framträda, ju mer man söker att begagna det till en gemensam öfversigt för hela riket. Oaktadt alltså sammanställningen af de meddelade hithörande uppgifterna i talrika fall ej kommer att gifva den tillförlitliga upplysning, som varit önskvärd, torde den derföre ej blifva gagnlös, derest man kan hoppas, att bristfälligheterna framkalla ökad uppmärksamhet på behofvet af ändainålsenligare förfarande och vidsträcktare understöd för vinnandet af fullständiga och tillförlitliga primäruppgifter. A) Jordbruket är den näringsgren, om hvilken ofvan antydde svårigheter för tillvägabriugandet af en tillförlitlig statistik företrädesvis gälla. Det lyckliga förhållandet, att jordbrukareyrket i vårt land är det allmännast utbredda, medför behofvet af den statistiska undersökningens utsträckning till en så talrik personal, att i följd häraf stora betänkligheter redan måste möta ifrågasättandet af en sådan direkt undersökningsine thod. Då dessutom bland en betydlig del af vårt lands jordbrukare erhållandet af upplysning om produktio nens mängd m. m. möter hinder dels i okunnighet derom, dels i fördomar och ovilja mot upplysnings meddelande, så ligger häruti ett ytterligare hinder. Under sådant förhållande, och då andra medel och utvägar saknats, förtjena de hithörande uppgifter, som tid efter annan ingått uti Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes femårsberättelser, så mycket mer afseende, som de länge utgjort den enda vägledningen för omdömet och onekligen ej sällan framstått såsom resultatet af en pröfning utförd med lika mycken sakkännedom som nit. På senaste tider hafva emellertid för särskilda ändamål blifvit anordnade undersökningar, som jemväl berört de vigtigaste frågor inom jordbruksstatistikens område och omisskänneligen häntydt på möjligheten att i större eller mindre omfång om jordbruket kunna erhålla fullständigare och tillförlitligare upplysningar, än de som i allmänhet ingått i femårsberättelserna. Detta förhållande borde ingifva förhoppning att det ej vore för tidigt att väcka fråga om tillvägabringande af en jordbruksstatistik, som genom sjelfva methoden för upp gifternas insamlande och bearbetning kunde lyckas tillvinna sig förtroende.
Man har låtsat tro, att det är derföre, att qvinnan ej deltagit i Lagstiftningen, som bon blifvit vanlottad. Jag tror det ej. Jag lyckönskar oss att ej fruntimren deltaga i våra öfverläggningar, och kan ej föreställa mig, att det deraf skulle uppkomma mera enighet. Jag hoppas, att vi framgent skola fortfara att stifta Lagar för dem, lika som för oss sjelfva. Man har framdragit exemplet af de arne ofrälse Stånden för att visa, att den lika 29 H. 7 93 Den aa Ju 11 i i f. ra. arfsrätten icke är skadlig, och att utur dessa Stånd utgått många Statens ypperligaste Embetsman; men förhållandet är ej lika hos dem, som hos Adeln. De ofrälse Ståndens ynglingar välja vanligtvis, närde ingå i Statens tjenst, den civila vägen, der de icke mötas af dryga accorder och otillräckliga löner, hvadan de behöfva mindre enskilt förmögenhet. Man har anfört en annan tlieoretisk sats, den nemligen, att ju mera man delar förmögenheten i ett land, desto mer beredes landets framgång. Här åter en af de theorier, jag ingalunda kan antaga, och torde mothevisningen icke blifva svår att åstadkomma. Jag frågar nemligen de Herrar, som äro så invigda uti landets financiella ärender, i fall de skulle förmå att verkligen dela ali egendom lika emellan alla landets harn, hvilken då skulle beqväma sig att arbeta åt den andra, och huru landet skulle bestå med sådana grunder. Men, så är det med dessa abstracta theorier, som kastas fram; man vill tillämpa grundsatsen till en del, men genomdrifves den till sitt högsta resultat, till sin högsta polens, så sammanfaller den till intet. Nej, Samhället består så i financielt som intellectuelt hänseende af olikheter, och dessa olikheter äro enda vilkoret för det helas bestånd. Ja, om alla daglönare och handtverkare ägde lika mycket som vi, hvem skulle väl arbeta åt Den aa Jun i i f. m. 99 oss, medan vi rådpläga om Statens angelägenheter? Eller månne dessa aktningsvärda individer icke skulle vilja intaga vårt rum.
r.sta momentet af ingressen, eller Utskottets hemställan, rörande den utarbetade planen för ett fullständigare ordnande af försvarsverket till sjöss. Återremitterades med anmärkningar; 2: dr a momentet af samma ingress, deruti Utskottet, i fråga om definitiva regleringen af de å hufvudtiteln uppförda indelda räntor, åberopat förut gjorda hemställanden. Bifölls; usta, z:dra, 3:dje, 5:te, 6:te, lule, ir.te, 12:te och i3:de punkterna, samt i4:de punkten litt b, c och e. Bif ollos; louie punkten, innefattande hemställan att ett, mot de förslagsvis beräknade båkoch lots-medlen, samt Danska fyringsmedlen, svarande reservations-anslag, utom indelningars beräknade värde, måtte, under rubrik af ”lotsenoch fyrings-stalerne” å femte hufvudtiteln uppföras samt att Rikets Ständer hos Kongl. Majit anhölle, alt de kostnader, hvilka derutöfver kunde för lotsoch båkväsendets underhåll och förbättrande erfordras, måtte af handelsoch sjöfarts-fondens medel bestridas; samt if-de punkten litt. a, om tillstyrkandet af slats-anslag för nybyggnad af en ång-korvett eller 2:ne ång-bogseringsfartyg; och litt, d. om anslag till gevärs anskaffande och förändring. Återremitterades med anmärkningar. Yid innehållet af utlåtandets 4:de punkt lät ståndet bero; och 8:de samt 9:de punkterna, äfvensom 14:de punkten litt. f förklarades ej fordra någon åtgärd. S. D. Föredrogos ånyo Lag-utskottets sedan den 8:de dennes på bordet hvilande: Memorial N:o s3, i anledning af återremiss af Utskottets betänkande INlo 6, öfver väckt motion, angående ändring i förfaltningarne om bysättning. Lades till handlingar ne; samt Betänkande N:o 24, i anledning af väckt motion om förnråns-rätt för förskott på till försäljning lemnade varor.
Men det finnes dessutom ett lefnadsyrke, som allt mer och mer eftersträfvas och från hvilket de Kongl, personerna ingalunda äro utestängda, det nemi. att blifva landtbrukare, hvilket är ett äfven fölen Kongl, person ganska hedrande yrke, på hvilket han alltid med huru stor familj sorn helst skall finna sin bergning och tillräckliga utkomst. Och det skulle väl äfven för det allmänna vara bra mycket fördelaktigare, om de med något sysselsatte sig, än, som nu är förhållandet, förspilla tiden i sysslolöshet. Hr Nordenfelt har nämnt, att de ej kunde som bolagsmän ingå i ett företag. Jag känner intet stadgande i grundlagen, som derifrån förhindrar dem. Som ett annat skäl för anslagssummans beviljande har man anfört den omständighet, attde Kgl. personerna ouphörligen anlitas, då det är fx-åga om tillskott till välgörande ändamål, och att man har större anspråk på dem, än på någon annan enskild medborgare. Jag tror att detta mera blifvit ett talesätt, än hvad förhållandet i verkligheten är; för öfrigt är icke Staten på minsta sätt skyldig att bevilja högre anslag blott derföre att de Kongl, personerna i sin ordning skola använda dessa till utdelande af frikostiga gåfvor. Jag fortfar i min anhållan, att Hr Gr. och Landtm, ville framställa propos. på afslag till allt anslag för Hertigen af Dalarne Gr. af Ugglas, Carl Ludvig: Hr Stjernsvärd har som 412 Don TI Februari f. m. skäl för bibehållande af (leii hittills till Hertigen af Dalarne litanordnade aiislags-siiinman anfört, att ingen af det Kongl, huset, utom Konungen och Thronlöljaren, hade rättighet att af Ständerna göra anspråk på anslag. Jag ber likväl få lasta Hr Stjernsvärds upmärksamhet. derpå, att det finnes ett särskildt skäl, hvarföre niedlenmiarne af den Kongl, familjen böra med underhållsmedel förses, och det är just derföre, att Ii. St:r i sin grundlag på dessa personer lagt vissa band, hvilka ej för andra samhällets medlemmar äro gällande.
Inrikesministerportföljen gafs åt en ung deputerad, Waldeck-Rousseau, på hvars karakter och talent Gambetta, såsom det sedermera visat sig, med skäl satte högt värde. Den berömde fysiologen Paul Bert, hvilken inlagt stora förtjenster om folkskoleväsendets höjande och med glänsande framgång bekämpat jesuiterna, blef minister för allmänna undervisningen och kultusminister. Allain-Targé blef finansminister, Raynal minister för allmänna arbetena, Rouvier minister för handel och kolonier, Dévés åkerbruksminister och Antonin Proust minister för de sköna konsterna. Två af det föregående kabinettets ledamöter, justitieministern Cazot och ministern för postoch telegraf-väsendet Cochery, stannade qvar. De flesta af de nya ministrame voso unga män, från 30 till 45 år gamla, och hade på de senaste tio • åren icke haft annan sysselsättning än politiken. » De voro alla », anmärker Reinach, » intelligenta, arbetsamma,djerfva, några redan berömda sedan striderna mot kejsardömet, andra upptäckta af Gambetta, som insett, att de i en snar framtid skulle vara republikens ära och styrka. » Icke mindre än fyra af dessa män, som Gambetta sålunda drog fram, Waldeck-Rousseau och general Cam-penon, Raynal och Rouvier äro nu högt ansedda medlemmar af Jules Ferrys ministèr. Vid bildandet af sin ministèr visade sålunda Gambetta samma skarpblick, som han förut ådagalagt, då han drog fram Freycinet, Chanzy och Faidherbe. Det var én solidarisk, strängt parlamentarisk ministèr, med fast sammanhållning. Af Gam bettas fiender döptes den emellertid genast till » Ministère des commis ». » Bokhållare-ministéren » var under några dagar på boulevarderna och kaféerna föremål för ändlösa mer eller mindre q vicka epigram och för en mer eller mindre uppriktig förbittring. Det haglade sarkasmer och invektiv.