Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då en fullkomlig tystnad hos mig, såsom en kyrkans tjenare, skulle kunna tydas såsom bevis på likgiltighet för det vigtiga ämnet, har jag ansett mig böra anhålla om ordet, Men då frågan redan blifvit, särskildt af Gr. Sparre, belyst, anser jag mig icke behöfva tillägga något, utan inskränker mig till att förena mig med de värde talare, som yrka bifall till Betänk:t. Hr Carlheim-Gyllenskjöld, Henrik Adolf Oscar: (Detta anförande, som talaren sjelf lofvat uppsätta, har sedermera af honom ej blifvit aflemnadt). Hr Stedt: 1 afseende å förbudet mot konventiklars hållande under tid, då gudstjenst i församlingen pågår, vill jag anmärka att jag anser att ett upphäfvande af nämnde förbud skulle åstadkomma allmän förargelse, ty i så fall vöre ganska tänkbart att invid församlingens kyrka uppfördes en konventikelkyrka, och att man finge se denna fullsatt, under det församlingens kyrka stöde öde. Men huru många dissenters än äro, är dock deras antal större, som Önska att statskyrkan skall hållas i helgd. Då jag dessutom ogillar att man genast efter en lags sanktionerande yrkar dess upphäfvande, förnyar jag min anhållan om bifall till Betänk:t. Gr. Hamilton: Om det verkligen vore så, att de hus, som uppfördes för konventiklars hållande, blefve fyllda, under det församlingens kyrka stöde tom, hvad bättre bevis kunde anföras på behofvet af författningarnes ändrande? Detta skulle ju ådagalägga att Svenska kyrkans lärare icke så väl skötte sitt kall, som de andra lärarne. Men jag vet att icke så är, ty jag har sjelf här i Stockholm sett kyrkorna uppfyllda af andäktiga åhörare.
Skolväsendes ordnande -åtagit sig någon personel afgift, densamma må, örn församling sådant askar oell hos Konungens Befallningshafvande anmäler, gemensamt med Krono-ulskyiderna uppbäras, under Uppbördsmanna-ansvar; 3m af Prosten Utterström, att intet sockeneller fattig-magazin må, vid utlåning af spaa mål, tillåtas taga högre ränta än 2 kappar pä tunnan, jemte eli af Doctor Björkman,.1 anledning af motionen, afgifvet yttrande, i hvilket Prostarne Nibelius, Udden och Sandberg instämt; 4:o ef Conlracts-prosten Sandberg, 0111 Biskoparnes löne-inkomster och e 111 bets-ä 1 igga 11 dei 1.; 5:o vidare af samme man, om revision af Kongl. Maj:Is Nådiga Stadga om folkundervisningen i Riket af den 18 Juni 1842 samt förändring af 1 § och 8 § 4 och 5 mom. deraf m. m.; Prot.-Utdrags den 26 Augusti 18 44- 6:0 af Proslen Sidner„ om de från Hernösands Slift utgående
Jag vet icke, huru man skulle se de husvilla hushållen, förjagade från deras nedrjfnä boningar, och neka, att deras lidande öfverträffar den vinst, som husbonden kan göra. Men jag ser, huru samhällshatets, socialismens, kommunismens lågor underblåsas, huru talet af uslingar, brottslingar, förtviflade, tillvexer progressift genom sådana husbönders förvållande; och jag ser intet botemedel mot de förtviflades dödsbat till all bättre lott i samhället, om denna liknöjdhet för fattiga under-* hafvandes öde ej kan finna ett botemedel. Inom lagstiftningens verkningskrets är det, som detta botemedel måste låta finna sig; och för min del kan jag derom icke misströsta. De, som understödja medellöshetens, råhetens fåkunniga anspråk på politisk inflytelse och jemlikhet, som uppmana en oorganiserad folkmassa att förtrampa den lefvande organismen i ett utbildadt samhälle, de tinna det icke inkonseqvent af sig liandladt, att åberopa de största betänkligheter mot lagstiftningens inblandning i jordägarens, och i allmänhet kapitalägarens dispositionsrätt, såsom det heter, öfver sin egendom. Må det då vara den förbehållet, som icke godkänner jemlikhetsanspråken och desorganisationslärorna, af hvilka det fattiga folket aldrig skall hämta några fördelar, att i stället behjerta den fattiges rätt i det, som gagnar honom — i den välfärd, han har att hämta af sitt arbete — i bestämmandet af en gräns för rikedomens rätt att förtrycka honom! Är det då en rättmätig inskränkning i äganderätten, att ägaren ej får använda sin jord så, som honom behagar? — På denna fråga tror jag böra svaras: Jordäganderätten kan dock ej vara heligare, än all annan rätt. Gifves det då någon, som icke viker för samhällets? Samhället har gifvit jordägande - R. St. Just. Ombudsm. Emi.-Berättelse för år 1849. 175 rätten, liksom all annan, med förbehåll, att ingendera må kunna till samhällets ofärd användas. Hvem som tror sig äga rättigheter af annat slag, har icke fått dem af samhället, och må ej heller för dem begära dess skydd.
Ehuru 1844 års gröda var knapp och i allmänhet illa bergad, kunde likväl behofven för den derpå följande vintern någorlunda fyllas med de från 1843 och föregående åren befintliga tillgångar; men då skörden år 1845 utföll ännu svagare och sådant inträffade i liera af de bördigare länen, visade sig snart en brist, till hvars afhjelpande statens mellankomst blef oundviklig. Bekymrande voro de uppgifter och framställningar i detta ämne, hvilka från Kongl. Maj:ts befallningshafvande uti de af nöden hemsökta länen till Kongl. Majit inkommo, och Kongl. Majit fann Sig häraf föranlåten att under hösten 1845 samt vintern och våren 1846 utaf de tili undsättningsbehof afsedda medel disponera följande summor i Till Upsala län ... Ridr 315,000: — „ Stockholms län . yj 336,666: 32. „ Westmanlands län . n 225,000: — „ Södermanlands län . Y) 53,000: Östergöthlands län n 41,550: — „ Gottlands län ... r> 60,000: — „ Calmar län n 35,000: — „ Kronobergs län . — „ Kopparbergs län 7) 5,400: — „ Gefleborgs län V 8,000: — hvarförutan till Öfver-ståthållarens disposition för lån åt handlande anordnats — Som potatesskörden år 1845 äfven var ringa samt enahanda förhållande å flere utrikes orter jemväl bidrog till en stark stegring af priset å denna nödvändighetsvara, blef Kongl. Majit häraf föranledd att under den 13 Oktober nyssnämnde år utfärda förbud mot utförsel af potates till utrikes orter, att gälla från den 1 November 1845 till slutet af September 1846. Jemte det särskilda undsättnings-kommittéer bildades inom de af missväxten hemsökta länen, kom äfven den enskilda välgörenheten de nödställde till hjelp.
Men då jag å ena sidan känner det öfverseende Ståndet hyser för hvarje dess medlem och för dennes öfvertygelse, den må nu vara grundad eller icke, om riktigheten af de satser han framställer, så tvitlar jag icke eller på alt Ståndet har samma öfverseende med mig och ursäktar, att jag anser frågan vara så vigtig, och att dessutom aktningen hos mig för det Ständ, inför hvilket jag har äran uppträda, kräfver, att jag uppgifver skäl för den tanka jag i detta ämne hyllar. Jag ber till en början få erkänna, hvad den ledamot här yttrat, som öppnade discussionen i dag, att jag vid en föreg:de riksdag och dä detta ämne utgjorde föremål för öfverläggning, icke har underslödt de åsigter, som innefattas i Gr. Anckarsvärds förslag. Jag erkänner detta öppet, och just af det skäl, sorn samme värde ledamot anförde, att jag nemi. åsyftar det praktiska i frågan, lifligt öfverlygad som jag är om behofvet af att nationalrepresentationen må ombildas, alt arbetssättet för densamma må förenklas, på det att Svenska folket må kunna uppbära alla de frukter af sin samhällsförfattning, som detta folk behöfver att uppbära. Man har sagt vid föreg:de tillfällen, och gör det äfven ännu, att man alltid, utan att uppoffra hufvudgrundsatserna, bör, så vidt möjligt är, rätta sig efter de förslag, som man anser kunna gä igenom hos dem, hvilka dock äga domsrätt öfver hvarje förslag som framställes. Det var på denna grund, som jag vid föreg:de riksdag, vid början af denna stora strid, ansåg det vara troligast att få fram ett förslag, som endast hvilade på ståndsval. Jag trodde, att det var nog för tillfället; jag trodde, att först då, när de skilda Stånden kunde förmås att sammanträda och gemensamt arbeta på 2:ne kammare, först då var det möjligt att kunna vinna ett ytterligare steg på den representativa banan, och till dess en sådan möjlighet yppades, borde den, som intresserade sig för saken, vara glad och tacksam äfven för detta lilla steg. Men jag hemställer till Herrarne, huruvida någon särdeles uppmuntran lemuades åt denna åsigt.
Derföre tyst – dölj allt, om ej tills förståndet pröfvat, åtminstone tills din egenkärlek säger dig, att den mottagit offer nog, och låt den icke mutas af din kärlek. Visserligen han då förestå att bära uppoffringens svåra börda. Men menniskan, isynnerhet den unga, upplefver intet år, då hon ej finner det förflutnas bekymmer små, i jemförelse med det närvarandes. Tiden skall derföre läka smärtan, och uppoffringen för hvarje dag förlora af sin betydenhet. Det är alltid en vinst att lära känna ödet af hvad det nekar, icke af hvad det gifver. Ty dess gåfvor äro försåtliga. Så äfven här. Skickelsen, ödet, har icke fört dem tillsamman, som kanske voro skapade för hvarandra. Men hvad är det mer? Hade skickelsen så gjort, så hade hvarderas framtid berott af den på måfå mottagna gåfvan. Nu äro de fria från gåfvan, och ödets makt öfver deras framtid är blott inskränkt. Ty de vänta icke mera en skickelse, ett lyckligt kast, utan pröfva och välja. Känslan talar icke mera ensam, och den känsla, som talar, är icke frö till passionen. Derföre tänkte den af de båda, som sade: «menniskan spår och Gud rår», icke på hvad hon egde, utan på hvad henne blifvit nekadt. Hvilken tillämpning hon deraf gjorde, på hvad den andra, henne med de mörka lockarna, blifvit beskärdt, dertill kunne vi endast gissa. Denna, hon gjorde inga tillämpningar; hon blott kände att tiderna förändrats, utan att den närvarande uppfyllde hvad en förfluten tid lofvat. Så lät hon, såsom barnen då en glädje, hvaraf de på förhand njutit, förnekas dem, sin smärta flyta i tårar ur det trångt blifna, öfverfyllda hjertat; och väninnan, som visste, att barnen måste få gråta ut, satt der helt tyst, med de vemodiga dragen, de halfslutna ögonen och de halftleende läpparne. Senare samma afton brann på samma bord i samma kabinett blott en matt skimrande lampa.
Extra statsanslagen för landtförsvaret Krutoch salpeter-försäljningsmedel En-per-mille-fonden Trosspassevolans-fonden Förenade mötespassevolans-fonden Norrbottens hästjägare-sqvadrous fond . Volontärvakansmedels-fonden Wadstena krigsmanshus-kassa Militieboställs-kassan Invalidhus-fonden Allmänna bevärings-fonden Balans till år 1864: Riksstatens 4:de hufvudtitel Extra statsanslag för landtförsvaret ... Krutoch salpeter-försäljningsmedel ... Trosspassevolans-fonden Förenade mötespassevolans-fonden Norrbottens hästjägare-sqvadrous fond. Balans från år 1862: Riksstatens 4:de hufvudtitel Extra statsanslagen för landtförsvaret Krutoch salpeter-försäljningsmedel En-per-mille-fonden „ Trosspassevolans-fonden Förenade mötespassevolans-fonden Norrbottens hästjägare-sqvadrous fond Volontärvakansmedels-fonden Wadstena krigsmanshus-kassa Militieboställs-kassan . Invalidhus-fonden Allmänna bevärings-fonden S:r Balans till år 1864: Extra statsanslagen för landtförsvaret N 140,894: 48. Krutoch salpeter-försäljningsmedel En-per-mille-fonden 1.194: 18. N. till 1865 års revisionsberättelse, angående statsverket, sid. 60. Debet. Fordringar och förskott, balanserade från år 1862 inom linien. Kontant behållning från år 1862. Statsanslag. Extra uppbörd. Brister, ersatta af: Anticipation till år 1864. Summa. Skulder till år 1864, balanserade inom linien. Riksgäldskontoret. Hufvudtitelns besparingar. Dito dito Kommandodito Krigs-kollegium Generalitets-staten - Generalstabs-officerares bildande Topografiska kåren Artilleri-staben i Öfverkommendants-expeditionen i Stockholm ..
Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-VIskottets Betänkande N:o 28, i anledning af väckta motioner dels om utfästande af belöningar för de tjenligaste läroböcker vid den första undervisningen i kristendomen, och dels om inskränkning i katekes-utanläsningen. S. D. Föredrogos ånyo Banko-Utskottets nedan omförmälda Utlåtande och Memorial. N:o 15, i anledning af ett till Utskottet aflenmadt prof på nytt sedelpapper. Bifölls. N:o 16, i anledning af Riks-Ståndens beslut öfver Utskottets Utlåtande N:o 1 i. Preste-Ståndet, som icke antog den med afseende på 3:dje punkten i berörda Utlåtande framställda inbjudning, förklarade sig biträda de af Ridderskapet och Adeln Prot-Utdrag den 15 Februari 1860. 241 Adeln begagnade ordalag för slutmeningen i Utskottets förslag och godkände den föreslagna voterings-proposilionen, samt lade Memorialet i öfrigt lill handlingarne. S. 1). Till Slats-Ulskoltet remitterades ett af Komminister Lexell denna dag algifvet anförande, nied åtföljande bilagor till bestyrkande af gjorda uppgifter uti hans lill sagde Utskott den 50 November sistlidet år öfverlemnade motion, angående utvidgning af Lidköpings elementarläroverk. S. D. Remitterades till Slals-Ulskottet Rikets Ständers sistförflutna år församlade Revisorers berättelse om granskningen af Statsverkets och dertill hörande fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för år 1857, jemte de med anledning deraf afgifna underdåniga utlåtanden. Frän Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Slats-Ulskottels Betänkande N:o 51, angående de för fortsättningen af Statens jernvägsbyggnader erforderliga medels upplåning mot statsobligationer å utländskt mynt. Härvid förekommo: Första punkten, eller tillstyrkandet, pag. 9. Bifölls. Andra punkten, eller tillstyrkandet, pag. 10. Bifölls.
Utskottet här ofvan tillstyrkt och föreslagit, och sedan anslaget till skrif materialer och expenser — hvilket genom den uti 4:dc punkten föreslagna öfverflyttning af 1,000 R:dr från Statistiska tabellkommissionens anslagskulle ökas till 27,588 R:dr 66 öre, — blifvit för jemnande af Hufvud-titelns slutsumma minskadt med 22 R:dr 75 öre, komma samtliga i Riks-staten uppförde anslag å denna Hufvud-titel att uppgå till 2,206,100 R:dr, eller 38,600 R:dr utöfver hvad nu gällande Riks-stat för Sjette Hufvud-titeln upptager. 51:o) I afseende på löneregleringen har Utskottet uti särskilda föregående punkter omförmält, att hinder ansetts möta för definitivt fastställande af aflöningsanslagen för Landsstaterna i länen, Teknologiska institutet samt Fahlu Bergsskola; och som, hvad angår Kommerse-kollegium, vissa förändringar i detta embetsverks organisation äro ifrågaställda uti det af särskilda Kommitterade afgifna Betänkande angående Rikets Styrelseoch Förvaltningsverk, torde icke heller Kommerse-kollegii anslag kunna annorlunda än provisoriskt uppföras. Likaledes har, beträffande Statistiska tabellkommissionen, Utskottet, i anledning af den förändring uti de vid Centralbyrån anställda tjenstemäns aflöning och tjenstgöringsskyldighet, som här ofvan blifvit af Utskottet i enlighet med Kongl. Maj:ts nådiga framställning tillstyrkt, ansett resultatet af denna förändring höra afvaktas, förr än det nya cmbetsverket på ordinarie stat uppföres.
Den obehagliga ställning, hvaruti RegementsChefen härigenom blefve försatt, då en Rusthållare, hvars häst blifvit vid Remonteringsmötet casserad, kanske skulle tro på mannamån och särskildte recommendationer, emedan tilläfventyrs hans granne fått en fullkomligt lika hög, men bättre 3 o Den 9 November f. m. qvalilicerad, häst för Nummer inskrifven. De många deraf följande klagomål och hänvisningar till diverse Auctoriteter, samt det uppskof, som till följe af våra Collegiala formers långsamhet, vid vacancens ersättande skulle förorsakas, tror jag alltför klart falla i ögonen, för alt närmare behöfva utvecklas. Lika litet kan jag med motionären Herr Grefve von Fersen instämma deruti, att målfylliga hästar vid 3 års ålder borde såsom remonter få antagas, ty ehuru jag är öfvertyga!, att vid LifRegementets Dragoner och Skånska Dragonerne ganska få hästar skulle vid 3 års ålder hafva uppnått den för dessa Regementen föreskrifne höjd, är jag likväl öfvertygad, att vid de öfrige CavalleriRegementerne, der 9 qvarter 2 tums hästar få antagas, Rusthållarne skulle företrädesvis till approbation uppvisa hästar af denna ålder: 1:0 emedan de för bättre pris kunna erhållas; 2:0 emedan de calculationsvis alltid böra ett år längre för Nummern kunna qvarstå. Då Approbationsoch CassationsMönstringarne, vid våra Indeldta CavalleriRegementer, vanligen om höstarne förrättas, ersättas de flesta af vid dessa Mönstringar inträffade vacancer sällan förr än påföljande vinter, och jag är Öfvertygad, att mången Rusthållare skulle, i stöd af en Författning, sådan som motionären densamma Den ej November f. in. föreslagit, under hvarjehanda förevändningar söka draga ut pä tiden lill det näst före Regementsmötet inträffande Remonteringsmöte, då hans målfylliga, nyss 3 Ar fyllda, felfria fåle ovedersägligen skulle för nummer inskrifvas.
Ej heller får auktions-anbud, som enligt 10 eller 14 §. för hvarldera slaget af handel antages, understiga i stad 800 eller å landet 400 kannor. §. 17. Expeditions-Utskotlets Förslag till underd. Så i stad som å landet utgöres afgilten vid minuthandel med 8 sk. och vid utskänkning med 12 sk. för hvarje kanna af det bränvin, som enligt 8 eller 12 §. beräknadt blifvit eller hvarför afgift enligt 10 eller 14 §. åtagen är. §• 18. * Års-afgift för minuthandel med och utskänkning af bränvin skall för hvarje halfår förskottsvis erläggas och inbetalas till vederbörande uppbördsman. §. 19, Den som sin rättighet till minuthandel med eller utskänkning af bränvin i stad en gång uppsagt, må ej till dylik försäljning ånyo vinna rättighet annorledes än i 10 §. medgifves. Ilar för gästgifveri å landet rättighet till bränvins utskänkning en gång blifvit af egaren uppsagd, må den icke kunna för gästgifveriet åter förvärfvas. Gästgifvare må dock kunna för sin person vinna rättighet till bränvins utskänkning, på sätt i 14 §. medgifves. ‘ §• 20. Rättighet till minuthandel med eller utskänkning af bränvin må ej på annan person öfverlåtas, utan alt denne i stad af Magistraten och å landet af socknenämnd pröfvas tjenlig och i öfrigt behörig. §. 21. Innan minuthandel med eller utskänkning af bränvin företages af den, som till sådan försäljning rättighet undfått, vare han pligtig att i stad hos Magistraten och å landet hos Kronobetjeningen anmäla, å hvilket ställe han försäljningen idka vill. Så ofta sådant försäljningsställe ombytes, varde anmälan derom likaledes gjord. Der enligt 7 eller 13 §. viss trakt för försäljningsstället blifvit bestämd, varde det iakttaget. §. 22.
Bergin, å Bankens vägnar, hos Sysslomannen i Baron Posses concursmassa lyftade belopp, 192 R:dr 38 sk. 10 r:st., med fem procent ränta derå från lyftningsdagen, intilldess medlen blefvo till Banken intbetaide, samt att dessutom Bankens rättegångskostnader ersätta; hvaremot von Zweigbergk, uti dess öfver fordringspåståendet till Kongl. Hof-Rätten afgifne förklaring, jemte anmärkning, att målet icke skulle vara till behörig Domstol instämdt, enär von Zweigbergk lydde under Kongl. Götha Hof-Rätts jurisdiction, i öfrigt iuvändt. att Banken ej skulle ega alt i saken anställa talan omedelbart emot von Zweigbergk^ emedan han aldrig från Banken erhållit något uppdrag att, för dess räkning, indrifva eller uppbära penningar, utan han, i händelse ett sådant uppdrag varit honom gifvet, icke hade att göra med någon annan, än Konungens f. d. Befallningshafvande i Skaraborgs Län, och att, då von Zweigbergk, som den 19 November 1828 af Konungens Befallningshafvande föiordnades att ifrågavarande medel lyfta, sådant verkställt genom Expedilions-Fogden Bergin den 5 nästpåföljde December och den 13 i samma månad medlen till Konungens Befallningshafvande insändt, men von Zweigbergk ej förr än stämningen i detta mål uttogs eller honom tillställdes, sorn skelt sedan öfver tio år från sistnämnde dag voro förflutna, blifvit om redogörelse för medlen erinrad, och han redan år 1831 från sig inventerat alla handlingar, räkenskaper, diarier, bref, brefböcker och qvittencer i och för Krono-fogde-tjensten, Bankens fordringsanspråk, i hvad det kunde von Zweigbergk röra, icke vore inom tio år före sakens instämning behörigen bevakadt, utan borde anses genom underlåtenhet härutinnan försutet; så hade Kongl.
Ä) Angående en Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning underställd fråga, huruvida Shedare-lön för Guld, som saknar nödig smidighet, men icke understiger ducatens halt, hör erläggas. (1837 års Rev. Rev. Berättelse, pag. 23.) Uti den af senast församlade Revisorer till Rikets Ständer afgifne Berättelse omförmäles, det en uti 1 ö37 års Berättelse omnämnd och Kongl. Majrls Nådiga pröfning underställd fråga, huruvida Skedarelön borde erläggas för sådant guld, hvars finhet icke understiger Ducatens halt, men sorn befinnes vara osmidigt, vid tiden för afgifvandet af förstnämnde Berättelse icke varit af Kongl. Maj:t i Nåder afgjord. Då emellertid detta ärende redan den 19 Januari 1837 blifvit af Banco-Fullmäktige lill Kongl. Majlis Nådiga pröfning öfverlemnadt, ansåg BUi. till R. St. Utskottet sig böra införskaffa upplysning om orsaken till dröjsmålet med frågans afgörande, hvarvid ULskotleL inhemtal, att Kongl. Maj:t, enligt utfärdad allmän kungörelse, som finnes intagen under N:o ig i Svensk Författnings-Samling, i3:de årgången, under elen 28 Apiil 1S3^ i Nåder afgjort förevarande ärende; och skal], efter hvad hos Utskottet tillika är vordet upplyst, den, uti såväl i83y som 1 83g års Revisions-Berättelse, meddelade underrättelse hafva tillkommit af den anledning, att något serskildt Nådigt svar uppå den gjorda underdåniga hemställan icke kommit BancoFullmäktige tillhanda.. 4:o Af Banco-Fullmäktige vidtagen åtgärd, i afseende på numerering och datering af B anie ens nya sedlar.
Rum, vilja bifalla, att Rikets Ständers Bevillningsutskott, under innevarande Riksdag, får begagna detsamma, under förbehåll likväl, att, vid annat tillfälle, pröfva, om någon afgift eller hyra, derföre bör, fordras, eller ickeo. Herr Tham,. Wollrath: Jag. är före«- kommen af Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie, och får derföre blott äran tillägga, att då Riksdagen redan räckt 3:ne veckor, utan att BevillningsUtskottet kunnat hafva sammanträde, och Utskottets göromål icke så mycket bero af väckta Motioner, . utan fast mera bestå uti granskning af handlingar, hörande lill de ärenden, som Utskottet bör handlägga, torde det tillåtas mig vördsammast anhålla om bifall å Herr Grefve De la Gardies framställning. Herrarne Rothlieb, Axel, och Crusenstolpe, Magnus Jacob, förenade sig äfven uti tillstyrkande af bifall å Hans Excellence Herr Grefve De la Gardies förslag. Flans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att BevillningsUtskottet finge till sine sammanträden nu genast begagna den så kallade SecretaUtskolls-Salen, jemte Rummet deri. Den 25 November. 45g utanför, under förbehåll för Ridderskapet och Adeln, att framdeles pröfva och afgöra, huruvida någon hyra borde derföre erläggas, eller icke. Ropades Ja Och skulle RiddarhusUtskottets Memo-~ rial i öfrigt hvila på hordet.. Vid förnyad föredragning, af Herrar Committerades till Grundlagarnes och sist-, lid ne Riksd.agsBesluts felfria tryckning, den ro dennes afgifne, samt den 24 derpåföljde på hordet lagde Memorial, innefattande Berättelse om verkställigheten af det Herrar Committerade lemnade uppdrag; fann Ridderskapet och Adeln, uppå derom af Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken gjord propositon, att samma Memorial borde läggas till; Handling Höglo fl'.