Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Oxehufvud, som uti sin motion angående låneunderstöd af statsmedel åt ett för jernvägsanläggning från Stockholm till Sagån bildadt bolag, hemställt att, i händelse Rikets Ständer ej skulle vilja ål enskildt bolag afstå detta, i motionärens tanke, särdeles inkomstgifvande företag, Rikets Ständer måtte besluta norra stambanans påbörjande och dess utförande under instundande statsregleringsperiod till Stäket. inom Borgare-Ståndet: al Herr J. G. Schwan, enligt hvars åsigt det af Kongl. Majit för Statens jernvägsbygnader äskade belopp borde ökas med 2 millioner R:dr, i ändamål att, på sätt Jernvägs-kommittéen föreslagit, intill 1863 års slut fullborda jernvägslinien emellan Falköping och Jönköping; och har, i öfverensstämmelse härmed, motionären hemställt att. till användande på stamjernbanornas fullföljande under nästa statsreglerings-period, måtte anslås 27,000,000 R:dr, deraf skulle beräknas: för vestra stambanan med sidobana —till Orebro 17,859.368. » södra stambanan emellan Falköping och Jönköping 3,358,520. samt för linien från Finjasjön i Skåne till norra ändan af sjön Salen i Kronobergs län 6,082,112. Summa R:dr R:mt 27,000,000. af Herr J.
Förordningen, hvaröfver Rikets Ständer redan beslutat, vid 104 §, pag. (i j, föreslagit en sådan förändring af samina §, sorn Utskottet ansett ledande till det af Motionairen åsyftade ändamål. i)asl8’ Yid öfvervägande af den lill Utskottet, medelst ankomna Protocolls-Utdrag från Ridderskapet och Adeln, Preste-Ståndet och Bonde-Ståndet af den it), 18 och 21 Oclober nästlidet år remitterade fråga, huruvida icke, vid försäljning af utländska lottsedlar, någon serskild afgift borde ega rum, har Utskottet, för sin del, funnit lämpligt, att, i afseende härpå, ett serskildt moment, näst efter det, som i 17 § bestämmer Bevillningen för Lotteri-Colleeleurer, må i blifvande Bevillnings-Förordningen införas, så lydande: En livar, sorn befattar sig med försäljning af utländska lottsedlar, skall derföre erlägga Bevillning, med fem procent af försäljningsinkomslen; dock må denna afgift icke understiga Den för Hästhandlare i 17 § bestämda afgift, har Utskottet funnit skäligen kunna förhöjas, och får derföre i afseende på de samma föreslå följande förändring: i83o års Förordning. Utskottets Förslag. Hästhandlare, eller sådane, som resa Hästhandlare, eller sådane, som resa att sälja och byta hästar, erlägga, utan att sälja och byta hästar, erlägga, utan åtskillnad på hufvudman eller följeslaåtskillnad på hufvudman eller följeslagare, hvarje person, som sig med så- gare, hvarje person, som sig med sådan handtering befattar R:dr 20. dan handtering befattar Då den för Huspredikanter föreskrifna afgift synes nog låg vid betraktande af fördelen, att, jemte inkomst för privat undervisning, kunna tillgodonjuta tjenste-års beräkning såsom Prest; så föreslår Utskottet följande förändring: i83o års Förordning. Utskottets Förslag.
Räfstctingspenningarne i Norra Länen: deras upp hörande, , , , J >>>>>>>>>> > > >- > > >> > > > Räkenskapei'; se Riks-Bokslutet; Hufvud-litel7 Andra, N:o 8o, pag. 3o. Räkenskapers och handlingars upprättande; se Ansvarsförbindelse. Rahne-enhet; se IYTyntenhctcn. Räkningav, löpande emellan Räntekammaren oell Riksgalds-Contorct samt Banken; se Anmälan Ränta; se Penningelån. Räntegifvare och Räntetagare; se Markegangsprisen. Ränte hö in natura ’ inom Södermanlands Län: om förändrad uppsägningstid för leverering dera! , Ränteinbetalning; se Qvittencer. Räntekammar elilifvudboken ; se Anmälan 07, Ränlepcrsedlars omsättning och förenkling; se .Viar kcgängsprisen. Ränteri; se Banken, dess gäldenärcr. | Räntetagare och Räntegifvare; deras uppsagnmgsrätt till leverering in natura , , , > > > > » > > t > Ränte tjära på Gottland: om rättighet att lösa den med penningar ? , , » » se Anslag 53. Räntevinst, Bankens; om dess användande, , , , , , , sc Riksgalds-Contorct 21. Räntor, Kronans bcliållnc; se Gevinsten. Majjts Nådiga Svar , > > ? > C;o ändring af 17 Cap. §. 3l > > > > Kongl. Majjts Nådiga bifall till förslaget härom , , , , > > ? > > ? > > 21 0 -s ' c/q V 1 g" X,' 6 <J T3 o> 0 or. 3 s? > *-2 eiler Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Eeslut. O rRidd. 0. PresteBorgareBondel\:o N:o l>ag. Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet.
Jag tillåter mig att i detta afs:de upläsa hvad reservanten anför. Han säger nemi.: »Grunderna till regeringsmaktens veto i lagstiftningsfrågor torde vara mångahanda, och del ligger både öfver min förmåga och utom gränserna af denna framställning att försöka en utredning deraf; endast det må anmärkas att bland dessa grunder träffas utan tvifvel Statens intresse och syftemålet att värna minoriteten emot majoritetens förtryck. Men i det allmänna statsintresset ingå oek de kommunala intressena såsom beståndsdelar; oell att i sockenstämman, såväl som i riksförsamlingen, majoritetens välde öfver mino riteten stundom behöfver tempereras af en makt, hos hvilken högre insigt och mognare pröfning förutsattes, derom lärer väl erfarenheten framburit tillräckligt talande vittnesbörd». Vi veta alla att i vårt land är den meningen temligen allmänt gällande att endast hos K. M. finnes beslutanderätten i sista hand och att man är berättigad att fly till honom, då man anser sig förnärmad. Jag tror sannerligen att det förhållandet att man betoge kommunens ledamöter den rättighet att få öfverklaga ett någon gång förhastadt beslut, skulle mötas med stort missnöje och ofta vara ganska skadligt. Hvad komiterades förslag särskildt vidkommer, så äro de ter? mer, sora skola inskränka en persons rätt att klaga öfver kommu? nalstämmans beslut, och hvilka lyda sålunda: »Enskild ledamot af kommunen eger att klaga, der han tilltror sig kunna visa att be - 02 I)en 5 Oktober f. m. slutet kränker lians enskilda rätt, eller att det icke aga ordning tillkommit eller att det står i strid med allmän lag och författn. eller annorledes öfverskrider deras befogenhet, sorn beslutet fattat», så sväfvande, att det är ganska kinkigt att säga hvad som är en persons enskilda rätt eller icke. För min del skulle jag derföre, för att åstadkomma både större bestämdhet och tydlighet, vilja föreslå en förändring af §:n, hvarigenom densamma kora att (å följande ordalydelse: »finskild medlem af kommunen, som åt kommunalstämmans eller fullmäktiges beslut uti kommunens gemensamma angelägenheter ej nöjes, eger att, der ej i särskilda fall är annorlunda föreskrifvet, deruti söka ändring genom besvär, hvilka, före kl. 12 å 30:de dagen efter det beslutet
Jag anhåller vördsamt om särskild proposition på den del Dt'ii 2 3 December f. m. af Utskottens tillstyrkande, sorn finnes i första Betänkaudet, och lyder sålunda: ”alt "Rikets Högloflige Ständer måtte, i afgående Skrifvelse, hos Kongl. Maj:t under"dånigst begära”: ”fl) Att project till en, efter nuvarande ”lids fordringar lämpad Inqvarterings"Ordning, sä väl för Stockholms Stad, ”sorn öfrige Städer i Riket, inom hvilka ”Garnisoner äro eller kunna blifva för”lagde, måtte varda af de administrativa Verken utarbetad, och, af Kongl. ”Maj:ts Nådiga Proposition beledsagad, ”vid nästinträffande Riksdag Rikets Stän"der till granskning och antagande fö”relagd; ”b) Att Kongl. Maj:t täcktes låta från ”Rikets alla Städer infordra och Rikets ”Ständer vid samma tillfälle meddela: ”1:0 Eif. uppå Titlar summariskt upp”ställdt Sammandrag öfver hvarje Stads ”af Staten erhållna förläningar och för”måner samt derföre bestämda vilkor och ”ändamål, utvisande den verkliga behåll”ningen på det hela, under hvartdera af ”de fem sistförflutna åren, eller åren ”1824—1828; ”2:0 Specifikt Förslag, innefattande en "jemförelse emellan InqvarteringsTola"gens belopp å ena och de, i och för "inqvarteringen, bestridde utgifter å den "andra sidan, så väl för hvartdera af be - Den 2 3 December f. m. ”rörde fem år särskildt, som i medeltal "för dem alla; och ”3:o Bestyrkte afskrifter af sådane ännu ”gällande Contract eller öfverenskommel”ser, som emellan hvarje Stad och dess ”Garnison blifvit träffade om sättet och ”vilkoren för inkvarteringens utgörande ”i penningar; ”c) Att Kongl. Maj:t ville, genom veder”börande Dess Befallningshafvande och ”Magistraterne, låta på det sorgfälligaste ”undersöka samt Rikets Ständer i Nåder ”tillkännagifva, huruvida icke en eller ”annan Stad, i äldre eller senare tider, ”fått, utom den så kallade Tillöknings"Tolagen j några inkomster, donationer ”af jord aller andra förmåner sig tillag”de, till lindring i Inqvarterings-besvä”ret; samt ”(T) Att Kongl. Maj:t täcktes låta upprätta och till Rikets Ständer i Nåder ”öfverlemna specifika uppgifter å Garnisonens styrka till Befäl och manskap ”inom hvarje Stad, derjemte upplysande ”sättet, huru Garnisonen, näst före Riks”dagens början, är inqvarterad; hvilka ”Kronan tillhöriga byggnader inom hvar”je Garnisonsort redan finnas att tillgå, ”eller oundvikligen derutöfver erfordras ”för inrymmande af Garnisonen tillhöri”ge och lill inqvartering berättigade personer af alla grader; om redan uppför - a 31 Den a3
Län motion om valören på Silfvermynt, sorn hädanefter utmyntas, m. m. S. D. Remitterades tili Lag-Utskottet: Anders Olssons från Stora Kopparbergs Län motion om tillägg till 12 Capitlet Ärfda-Balken. S. D. Remitterades till Constitutions-Utskottet: l:o En af Anders Trysén från Östergöthlands Län anmäld anledning till anmärkning mot Stats-Rådet, samt Föredraganden af Handelsoch Finance-ärendena; och 2:o Pehr Hanssons från Wermlands Län memorial, med framställning, åsyftande skyndsam behandling af de frågor, som afse en förändrad representation. S. D. Remitterades till Stats-Ut skottet: l:o Olof Olofssons från Westerås Län motion, angående förökadt Statsanslag till utvidgande af Institutet för Döfstumma, m. m.; 2:o Johan Eric Janssons från Wermland motion, angående löneförhöjning tili Krono-]änsmannen i Nyeds Bergslag i Wermland; 3:o David Anderssons från Halland motion, angående inventering af Ränte-kammaren och de betydligaste af de förvaltande Verkens cassör; 4:o Anders Janssons från Westerås Län motion om lindring i tiondejerns-afgiften, medelst erhållande af 12 kalldygn vid Tackjerns-blåsningar; 5:o David Anderssons från Halland motion, angående rättighet för arrendatorer af Kungsgårdar och Adels-Fahne-boställen att, vid arrendetidens slut få företrädesvis öfvertaga nya arrenden emot de högst gjorda anbuden; 6:o David Anderssons från Halland motion, angående löne-anslag till Krono-fjerdingsmän; Prot. Utclr. d. 7 Mars l84o. 95 7:o Olof Lindbäcks från Halland motion, att qvarn-räntan måtte utgå efter lika grunder öfver liela Riket och Kronan vara förpligtad att för sina mäldhehof erlägga lika tull för förmälning af säd å skattlagde tullmjölqvarnar, som den enskilde; 8:0 Anders Jonssons i Tuna, Östergöthlands
Befällningshaf - vande i länet den 8 derpåföljde April hällne entreprenad-auktion stadnade Handlanden F. W. Grubb för lägsta anbudet, 6,500 R:dr Biko, för uppförande å läger-platsen Wallstenarum af 011 sjukhus-byggnad utaf bräder, i enlighet med en af Majoren A. Asplund uppgjord ritning, i följd hvaraf kontrakt om uppförande af berörde byggnad, hvilken skulle vara komplett färdig till den 20 Maj samma år, med Grubb afsiöts. Efter det Militär-befälhafvaren härom till Kongl. Majit afgifvit underdånig rapport, tillkännagaf Chefen för Landtförsvars-departementet uti skrifvelse den 19 April att, då under för handen varande omständigheter ett så stort sjukhus som det ifrågavarande icke vore behöfligt, Kongl. Majit anbefallt, att sjukhus-byggnaden skulle helt och hållet inställas eller, derest sådant ej läte sig göra, arbetet derå borde afslutas och kontraktet på så billiga vilkor för Kronan, som möjligt, omintetgöras; och blef kontraktet sedermera upphäfdt, emot det att handlanden Grubb såsom ersättning för hafde kostnader berättigades, att behålla ett af honom, på grund af 4 §. i kontraktet, uppburet förskott å 2,166 Ridr 32 sk. Biko. § 3. Då redogörelsen för de i nåder anvisade Kreditiv-meilel till försvars-verkets fullständiga ordnande, hvilka medel, i följd af särskilda Kongl, bref, jemväl tillhört Kongl. Krigs-kommissariatets förvaltning, ännu icke blifvit afslutad, få Revisorerne i afseende å dessa medels användande hänvisa till det uti förra revisions-berättelsen intagna sammandrag af General-krigs-kommissariatets från och med Mars 1855 till och med Maj månad 1857 till Kongl. Majit i underdånighet ingifna kassa-förslag. § 4.
S a n i t ä r a När våren kommer, bör intet hem sakna i Gamla ocl lya Världen G ö t i s k a T a n d d r o p p a r, af tusentals personer bepröfvade och erkända såsom det bästa hittills kända medel mot tandvärk. Intygas af Hrr Doktorerna A. B. Litzén i Sköfde och Carl Setterberg i Stockholm m. fl. Bruksanvisning och läkareintyg medfölja hvarje flaska. Säljas å 60 öre flaskan uti alla välfournerade Parfym-, Cigarr-, Manufakturoch Speceriaffärer i Skandinavien och i parti hos A u g. Proffla^kor franko mot 80 öre i frim. Driftiga återförsäljare antagas å alla platser. (Nord. A.-B, Gtb. Tjäder, Orrar, Hjärpar, Eipor, färsk Eenstek, Eenbogstek, Bensadel, nyrökta Eenstekar. W. Petersson, Köpmangatan II. Stockholm. G. STOCKHOLM Peruker för damer och herrar. Allm. [1583] i t i W M i Henrik äkta Aseptin-Tvål, Hvarje tvål är stämplad med vidstående märke. [1555] fabriksartiklar. Bidcer, starka och välgjorda, kr. 6: 50 med porslin, 1,000 ark bä- sta klosettpapper (Gleen Mills) 75 Öre, expedieras till landsorten emballagefritt mot efterkraf endast från Husgerådsmagasinet 5 Biblioteksgagatan. Engström. Anton] i545] D i n, Flilarfc Orplländska fabriker. Största lager! Billigaste priser! Fullkomlig garanti! Liberala betalningsvilkor! OBS! Äldre instrument tagas i utbyte. Gahns som besitter samma goda egenskaper som Henrik Gahns berömda A m y k o s, rekommenderas som en särdeles helsosam toalett-tvål. Säljes i välförsedda detaljaffärer. r M&amp;tlMM Prisbelönad trädgårdsbok, • Medalj i af Oscar Tamm. • Pris Stockholm häftad 65 öre, kartonnerad 85 öre.
Den 24 Februarii Med ali den aktning, som jag hyser för de Herrars och Mäns upplysning och patriotisme, åt hvilka Riksens Ständer uppdragit behandlingen af denna vigtiga fråga, kan jag dock icke förena med min Riksdagsmanna-pligt, att förtiga det jag anser för ganska vådligt, om Riksens Ständer skulle ingå uti, att ur förlägenheten hjelpa Cspitalisterna, som uti FiltalDisconterna och Götha Canal äro engagerade, utan att vara fullt säkre uppå att frågan om Penninge-rörelsens reglerande skall under loppet af denna Riksdag blifva definitivt afgjord. Det beror af de Högloflige Utskotten att sätta Riksdagsmannen i tillfälle att kunna förena sin böjelse, att afhjelpa det enskildta lidande, som Disconternas obestånd vållat, med hvad han känner sig vara skyldig Fäderneslandet9 om nemligen Utskotten i stället för att låta Riks-Stånden besluta öfver Disconterna och Götha Canal såsom preliminaira frågor skulle vilja förelägga Riksens Ständer deras tanka, om sättet att reglera Fenninge rörelsen i alternativ, nemligen med påräknadt biträde åt Disconterna och åt Canalen eller utan ett sådant biträde. Jag hemställer derföre vördsammeligen till Ridderskapets och Adelns bepröfvande, om icke förnyad förfrågan måtte tili Statsoch BancoUtskotten afgå, om och när Riksens Ständer kunna förvänta deras Utlåtande öfver Kongl, Maj-.ts Nådiga Proposition af den io Decera» ber sistledit år. Den 24 Februarii. Skulle denna min Proposition vinna Rid» derskapets och Adelns bifall, hemställer jag likaledes, om icke Ridderskapets oeh Adelns Beslut, åtföljdt af detta mitt Anförande, må communiceras de andra Stånden, Friherre Wirsén, Gustaf Fredric; Då jag har den äran att vara Ledamot af Banco-Utskottetj bör jag ej underlåta, att, i anledning af hvad Herr Grefve von Schwerin nu anfört, inför Högloflige Ridderskapet och Adeln med några ord redogöra för ifrågavarande amnes närvarande skick.
Flere stal kunde af mig frambringas; Men som anmärkningar blifvit gjorde emot LagUtstottets Betänkande, mätte wäl detta, enligt Regeringsformen, återremitteras till Ulstottet, som dä äger tillfälle, a't omständeligare utweckla de grunder, hwarä Utstottels Ledamöter deras öfwertygelse fästat. Zerr »k klinteberg, Jag päminner mig ef, att det af Herr von Hauboist' nu ä beropade stäl, om Jnteckningsägares befarade lidande, blifwit ribe» ropar af LagUtstottet, säsom medwerkande till dest Förflag om insänkning i sälljarens rätt, att med det i frägastälde wilkoret afhända sin egendom, men dä genom Kongl. Förklaringen af är 1805 öfwer 10 Cap. JordaBalken en wist prescriptions tid är stadgad för en hwar att wäcka fräga om en fädan rättighet, som utgör ämnet för denna öfwerläggning, sä förmodar jag att Herr von Istsusrvolkks förberörde anmärkning derigenom torde kunna förfalla, och det ändamäl hufwudfakcligen wara wunnik, som af honsm äsyftas. Arr von Hsusvvoliks, Jag sär äran till hwad jag nyligen anfört, i anledning af hwad den wärde Ledamoten, Herr JustitiaRLdet sk klinteberg, nu pttrat, wördsammast tillägga, att det af honom äbe*vpade 1805 ärs Kongl. Päbud, styrker ännu mer san - Den 14 November. 731 sanningen af min uppgift, och att oord?-' igarne, som nu af Lagutskottet genom dest tillstyrkande sökas att hammas, stigit till den hvid, att de redan för flera ör sedan wäckt Regeringens Nådiga uppmärksamhet; och som 1805 ärs Kongl.
Då StatsUtsk. föreslagit ett sådant anslag, skulle jag vördsamt hemställa, om icke R. o. Ad. ville finna för godt gilla StatsUtsk:s åtgärd i denna fråga, och icke påyrka en ytterligare förhöjning i beloppet, hvilken förhöjning man med temmelig sannolikhet kan fö* reställa sig, icke kan komma att vinna Ständernas bifall, äfven om det skulle vinna godkännande af detta Stånd. På detta skäl vågar jag anhålla om bifall till hvad StatsUtsk. i denna punkt föreslagit. Hr von Troil, Emil: 1 anledn. af Gr. Lagerbjelkes yttrande Den 26 April e. m. 189 derom att Arméens pensionskassa endast liar obetydliga bidrag af Staten, får jag äran uplysa, att bär icke är fråga om Arméens pensionskassa, utan om dess enkeoch pupillkassa, hvilken är, så vidt jag känner, helt och hållet grundad på Arméens egna bidrag. Del finnes ett serskildt Statsanslag lill pensioner för afl. militärers enkor och barn, men de äro mycket små lill beloppen ehuru många lill antalet. I anledn. af hvad Gr. Mörner yttrat, kan jag icke neka att det pensionsbelopp Utsk. föreslagit icke är obetydligt, och att äfven det med tacksamhet lärer emottagas, men då jag sedan gammalt, under den tid jag var tjenstgörande i de nordligare provinserna, står i åtskilliga förhållanden, som gör, att jag känner de omständigheter, som härvid ega rum, så anser jag mig vid detta tillfälle böra vitsorda, att familjens belägenhet är i hög grad beklagansvärd. Man har sagt, att man icke kan göra allmänna indragningsstaten helt och hållet lill en fattigförsörjningsanstalt, men jag skulle dock tro det vara skäl, att efterlemnade högre embetsmäns enkor och oförsörjda barn, icke lemnades i yttersta nöd, och jag tror verkligen att det af K. M. föreslagna ifrågavar. pensionsbeloppet erfordras för att förebygga en sådan. Hr Bildt, Didrik Gillis: Jag har egentligen begärt ordet för alf fästa upmärksamhelen deruppå, att det inkast, som Gr.
Mom. b. Utskottets hemställan bifölls med följande förändrade lydelse: »att, vid anmälan af detta beviljade anslag, Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit, för vinnande af fullständig utredning angående den yttre och inre anordning, som för seminariebyggnader i allmänhet må finnas mest lämplig, och det billigaste pris, för hvilket desamma, i förhållande till för hvarje ställe påräkneligt lär - Prot.-Utdrag den 1 Maj 1866. 265 lärjungeantal, må kunna uppföras, täcktes, innan byggnaden i Linköping begynnes, låta utarbeta normalritningar och förslag till dylika byggnader». lil—137 punkterna. Utskottets hemslällanden biföllos. 138 punkten. Med afslag å Utskottets hemställan, för såvidt den skiljde sig från Kongl. Maj:ts nådiga framställning i ämnet, biföll Ridderskapet och Adeln samma nådiga framställning. 139—146 punkterna. Utskottets hemslällanden biföllos. 147 punkten och i sammanhang dermed ett från Högv. Preste-Ståndet ankommet protokollsutdrag, M 186, innehållande inbjudning till de öfriga RiksStånden att biträda Preste-Ståndets rörande denna punkt fattade beslut. Ridderskapet och Adeln biföll Utskottets hemställan och lade Preste-Ståndets inbjudning till handlingarne. Utskottets hemställan bifölls. Den 1 Maj. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D Föredrogos Lag-Utskottets Betänkanden och Memorialer: M 34, i anledning af väckta motioner om förändrad lagstiftning angående förvaltningen af omyndigs egendom samt kontrollen å förmyndare. Ridderskapet och Adeln biföll Utskottets i 1 och 2 punkterna gjorda hemställanden, men afslog det i 3 punkten afgifna författuingsförslag. JVs 55, i anledning af väckt motion om ändring i lagen för åhörare vid Rikets Ständers sammanträden den 1 Mars 1830. Bifölls.
Orsaken hvarföre jag begärde återremiss, var just, att jag icke kände lagliga formen för antagandet af en ny handbok, hvilket iifven LagUtsk:s Ordflde förklarat sig icke känna, och trodde att ett sådant möte, hvars medlemmar valdes af församlingarna, vore vida lämpligare att granska förslag till ny handbok, än PresteSt. vid Riksdagarna; men då icke flere förenat sig om återremiss, och då jag i alla fall icke kan hoppas att få kyrkomötet organiseradt på det sätt jag föreslagit, så förenar jag mig med de Hrr, som yrkat alslag. Frih. Cederström, Rudolf: Svårigheten att på ett till fredsställande sätt lösa denna fråga, är visserligen så stor, att man lätt kan förledas till att upskjuta hela saken till framtiden. Desto mera tacksam bör man vara emot Utsk., för att det icke låtit svårigheterna afskräcka sig från att behandla denna vigtiga angelägenhet, och derföre att det framkommit med ett förslag, grundadt dels på gjorda motioner och dels på de åsigter, som redan förut i detta ämne gjort sig gällande. Mot förslaget har man hufvudsakligen anmärkt, att presterna derigenom skulle få allt för stort inflytande vid kyrkliga frågors behandling. Denna invändning synes lätt vederlagd, enär de kyrkliga frågorna, just genom antagandet af detta förslag, skulle undandragas presternas uteslutande pröfning, emedan äfven verldsliga ledamöter deröfver skulle komma att höras. För det närv:de behöfver K. M., som i kyrkliga frågor eger ensam beslutande-rätt, endast höra PresteSt. eller vederbörande Konsistorier. För öfrigt delar jag deras tanka, som anse, alt presterna böra ega en vigtig andel i alla kyrkliga frågors behandling, och anser, att Gr. Björnstjerna valde ett ganska riktigt exempel, då hanjemförde denna fråga med hvarje annan, t. ex. militärisk fråga. Borde man väl, vid afgörandet af en sådan, utestänga alla militärer, eller låta dem blott utgöra en femtedel af ledamöterna, på sätt Hr Cederschiöld här föreslagit i afs:de å presterliga ledamöter af kyrkomöte? Lika väl som man säger att Kyrkans angelägenheter måste intressera hvarje medborgare, så kan man säga att hvarje