Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande i öfrigt förslagen till förändrad lydelse af 4 § i 23:dje kap. och 5 § i 25 kap. Rätteeångs-Balken, anmärktes af Högsta Domstolens fleste ledamöter, att, på sätt redan vid granskning af Lag-kommittéens förslag till Rättegångs-Balkens sednare del, 3 kap. 53 <§, blifvit af Högsta Domstolens fleste ledamöter yttradt, underställning af dom i svårare brottmål vore nödig, icke allenast för den anklagades, utan äfven för det allmännas rätt och säkerhet, och derföre borde, hädanefter såsom hittills, ega rum, ehvad den tilltalade blifvit fälld eller frikänd, äfvensom att, i händelse sistnämnde utvidgning af föreskrifterna i Rättegångs-Balkens 25 kap. 5 § om underställning blefve beslutad, kunde sista punkten i 1 g 23 kap. samma Balk förkortas derigenom, att stadgandet hufvudsakligen hänförde sig till brott af sådan beskaffenhet, att Underrätts dom bör Hofrättens pröfning underställas. Efter denna åsigt antog Högsta Domstolen: l:o att sista punkten af 1 § 23 kap. Rättegångs-Balken kunde erhålla följande lydelse: »1 Hofrätt må ej färre än fem ledamöter döma i mål, der någon tilltalas för brott, hvaröfver Underrätts dom bör Hofrätts pröfning underställas, eller som i lag belägges med den i 2 kap. 21 § strafflagen omförmälda påföljd;» och 2:o att slutet af 5 § 25 kap. nämnde Balk, efter orden: «hafve ej talan deri vidare», kunde blifva af detta innehåll: »Är någon tilltalad för brott, som dödsstraff eller fängelse öfver sjette grad medföra skulle; då lör domen, ehvad den tilltalade blifvit åt saken fälld, eller icke, underställas Hofrättens pröfning: är o flere i brottet delaktige; varde domen underställd i hvad dem alla angår.»
Genom skatteköp hafva kronohemman minskats med 6||§-dels mantal, hvarmed följaktligen skattehemmanen ökats. Sedan genom Kongl. Brefvet den 14 November 1854 innehafvare af de från Elfsborgs Kungsladugård i Örgryte socken af Säfvedals härad afsöndrade lägenheter, hvilka utgöra Carl Johans församling, berättigats att samma lägenheter till skatte lösa, hafva intill 1860 års slut för 235 af dessa den sålunda tillerkända rättigheten begagnats, hvaremot återstående 254 lägenheter då ännu voro af krononatur. På dessa funnos vid nämnde tid uppförda 733 med särskilda rotenummer försedda åbyggnader. Under åren 1856—60 har Konungens Befallningshafvande meddelat fastställelse å afgäld för 15 afsöndrade lägenheter, afsedde till tomter för fabriksoch qvarnanläggningar, af hvilka lägenheter 14 upplåtits för alltid och en på 49 år. För närmare upplysning om hemmantalet och jordlägenheterna efter deras särskilda kamerala förTab. N:o 10 a). delning äfvensom deras uppskattningsvärden hänvisas till tabellen N:o 10 a). Tab. Litt. Bränvinsutskänknings och utminutering sställen och taxerad försäljning vid slutet af 1860. Taxerad Taxerad försäljningsförsäljningsqvantitet. qvantitet. Branvinsutskänkningsställen. Kannor. Bränvinsutmiuuteringsställen. Kannor. A landsbygden. I Carl Johans församling 15 12,239 I Carl Johans församling, för hvilken föreskrifterne för stad » öfrige landsförsamlingar 400 förklarats böra tillämpas 20 50,087 » Göteborg 100 66,075 » öfrige landsförsamlingar (inberäknade 10 gästgifveriet 12 15,020 » Kongelf 4 10,000 X städerne. St restauratörer å ångfartyg, badinrättSumma 99 356,951 ningar m. m 27 22 Göteborgs och Bohus län. Hemmansklyfning. Skiftesverk. Statsbidrag. Rustning och Rotering.
M:t skulle göras en underd. anmälan derom, alt R. St:r för sin del medgålve, att ett antal af 3,000 målskjutningsgevär finge från kronans förråd till skarpskyttelöreningarne utlemnas, och dels slutligen af Gr. Mörner, att Utsk:ts hemställan skulle af R. o. Ad. afslås; hvarefter propos. på bifall till Utsk:ts hemställan gjordes samt besvarades med talrika ja. Sista mom. Godkändes. Hr Reuterskiöld: I Frankrike, Italien, England, Norge, med flera länder, der man är mån om soldatens helsa, hafva skyddstält blifvit anskaffande för armén och öfverallt hafva de befunnits särdeles lämpliga. Vi bafva icke varit i tillfälle att sjelfva experimentera med skyddstält och vi hafva derföre tagit exemplet från utlandet och anskaffat 20,000 tältdelar af samma beskaffenhet man brukar i utlandet. Vid det försök, som under förra sommaren med dem gjordes, befunnos de synnerligen lämpliga, förnämligast vid regnig väderlek, och truppens helsa och Den 2 Mars. 41 trefnad befordrades genom dem. Vid sådant förhållande, och då de underlätta manövrerna till följd af minskning i trossen, anhåller jag, att K. ö. Ad. ville bifalla K. Mits Propos. Gr. Posse: Vid behandlingen af denna fråga inom Utsk:t uppgals, att 2:ne af Europas större arméer, den Ryska och Österrikiska, fullkomligt saknade ifrågavarande materiel. Utsk:t, som icke bland sina ledamöter räknar många krigsvanda män, drog af denna uppgift den slutsats, att dessa tält icke borde vara oundgängligen nödvändiga. Man föreställde sig, att det ännu ej vore fullt utredt. om de kunde ersätta den äldre och hittills begagnade modellen, samt att utan olägenhet ännu ett års anstånd kunde medgifvas lör utrönande af den ifrågasatta modellens tjenlighet. Utsk:t ansåg äfven, att om dessa tält vore tjenliga, och om man hästigt skulle blifva nödsakad att anskaffa sådana, kunde det icke vara förenadt med särdeles stor svårighet att inom en kort tid anskaffa dem.
Hvad jag nu anfört, är blott biskäl, ty principen att icke bevilja afskrifningar är alltid lika; men jag ville lemna dessa upplysningar i anledning af en ledamots uttryckta ovisshet om, hvad grad af medömkan Borås kunde förtjena. Hr af Dalström: Hvad sjelfva rättsprincipen angår, kan jag ej annat än gilla Hr v. Troils och Gr. Cronhjelms åsigt Den a5 April. 3^5 åsigt derom. Jag blott beklagar, att Borås samhälle skall blifva det första experimentet för tillämpningen deraf, då vi vid denna riksdag redan sett flera afskrifningar beviljas. I afseende å Gr. Cronhjelms uppgifter ang:de det praktfulla byggnadssätt, som i Borås skall äga rum, får jag nämna, att före sista branden voro de flesta hus af 2 till 3 våningar; men sedan har man kommit öfverens att endast bygga envåningshus med vindsrum, och sådant lärer väl icke kunna kallas särdeles praktfullt. Jag anser derföre de leinnade lånebiträdena vara ganska klokt och väl använda. Att flera hus äro brädfodrade samt dörrar och fönster målade med oljefärg, bör väl icke kallas öfverflöd; och dessutom hör det till tidehvarfvet att vid byggnadsföretag i allmänhet icke helt och hållet förbise architecturens fordringar. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 i) en 22 April f. m. 301 vevläggning varande punkten g. vore på något sätt beroende af en sådan organisation. Men hvilken organisation, som för elementarläroverken än må blifva fastsläld, så är det väl uppenbart, all ingen organisation kan bära sig, utan skickliga lärare, och här är ju icke fråga om annat, än att pä något sätt söka bilda sådana. Jag finnér således, alt denna punkt icke står i ringaste sammanhang med sjelfva organisationsfrågan i sin helhet, ulan att den kan behandlas fullkomligt oberoende deraf.
lönepretentioner till fru E. Crafoord, Huvara borta — och i så fall önskade någon till » Nittonåring », Tidningskontoret, Östra Larmgatan 1 Göteborg. diksvall. — (732) som toge vård om hemmet är den sökande äfven därtill villig. Vidare underrättelser 12 Kungsträdg-årdsg-atan 12. HUSFÖRESTÅNDARINNA, har fru Thérese Bruce, Nybrogatan 47 B. ung, bildad (helst musikalisk), fullt kompelofvat meddela. ' (743) önskas under sommerferierna af gymnasist tent att sköta hushållet, samt villig att leda i Sthlms Realläroverk mot fritt vivre. Svar 3 minderåriga barns uppfostran, får plats ÄRADE FRUARI till » Informator 99 », Idnns exp., Sthlm. hos ung enka, som dagligen är upptagen af En energisk och skicklig lärarinna önskar affär. Svar, märkt » Ung enka », jämte under sommarmånaderna mot fri tt vivre A Begär Sörmans nyss utkomsin fotografi och rek. samt uppgift å ålder till lämna några timmars dagl. undervisning åt Edla V essblads Kommissionsa fär, Sundssåväl nybörjare som mera försigkomna elevall. (S. T. A. Goda betyg och rekommendationer finna Special-Katalog Svar emotses tacksamt under adress: FRUNTIMMER, VAL KUNNIGT » Folkskolelärarinna », Gotlands Allehandas å badort eller egendom i en glad, treflig. i språk, kan genast erhålla stadigvarande annonskontor, Visby. (G 81226) bildad familj, där ungdom och umgänge finplats på kontor i Stockholm. Svar, märkt nes, i liflig naturskön trakt, önskas i som» Fördelaktig kontorsplats 1899 * torde sänN UNG, bildad flicka af god familj, som mar af ung, bättre flicka. Helst i mellersta das till S. Gumaäii Annonsbyrå, Stockholm. äger vana och lust för hushållet, söker Sverige och där kalla bad kunna erhållas. (G 2210) härmed plats att gä frun tillhanda. KunSvar till » X. 99 *, Kristianstad r. r. (748) nig i alla förekommande göromål, samtenkl.
Vi äro i fred och vänskapliga förhållanden med hela verlden och hvarföre då i ett fall som detta ej behandla alla våra vänner lika; hvartill tjenar dessutom våra Ministrar vid främmande Hof och våra Consuler i de största Handelsstäderne, om de ej kunna ombetros att få utgifva gällande pass till resor igenom det Iand de representera. Utan tvifvel bör det äfven för dessa Herrar Embetsman vara lättare stt bedöma de passökandes uppsåt och afsigter, än det kan vara för en i Stockholm residerande StatsMinister och beträffande de miss-i bruk af vår gästfrihet, sorn främmande resande möjligen kunde tillåta sig, så underhåll la vi en talrik Policebetjening, 6om skulle åd?galägga en oförlåtelig oskicklighet, omden ej viste upptäcka och tillintetgöra de stämplingar, hvilka med något sken af betydenhet kunde förehafvas emot Fäderneslandet eller dess interessen; ty att små och i mörkret förda intriger skulle synbarligen kunna oroa, anser jag under värdigheten af ett fritt och sjelfständigt Folk och dess Regering, hvars politik är och bör vara fred med aila Nationer, och som un^ der närvarande allmänna förhållanden, säkerligen skall mötas med samma ärlighet och fredliga tänkesätt, som vi öppet ådagalägga, utgöra grunden för våra åtgärder i afseende på främmande magter och deras undersåtare. Men troligen skall äfven em vi fortfara med denna stränga åtgärd vid resande främlingars” insläppande i Riket, reciproqva Författningar Den 3 Junii, tagas emot oss i de Stater, hvars individuel pä detta vis med misstroendets formaliteteR mötas vid våra gränsor, och jag tror med afseendet å vårt från continenten skiljda läge och vårt större behof af ostörda handelsrelationer med andra Stater, ån de kunna äga att bibehålla dem med oss, att vi under ett sådant förhållande ojemnförligt skulle förlora mer än de, om Reciprocitet i detta fall öfvadeg emot oss. Alla dessa skäl hade jag trott bordt kunna leda det Höglofl. Utskottet till ett motsatt resultat, än det som nu meddelats Ridderskapet och Adeln; Utskoitet har endast uttryckt sin öfvertygelse om
Svårare torde vara att förklara, hvarföre i södra Tyskland öfverhufvud de offentliga nöjena, samlefnaden på värdshus o. s. v. utträngt sällskapslifvet inom hus? Man kan säga, det är beqvämare och på längden fördelaktigare i ekonomiskt hänseende. Man kan då bo trängre och öfverhufvud inrätta sin hushållning mera efter verkliga behofvet, än för att representera. Den sköna naturen, det tempererade klimatet, har äfven sin andel i denna smak; ty det är isynnerhet sommaren och trädgårdarne, som locka ut familjerna. Under den korta vintern fortsätta männerna sommarens lif af gammal vana. I Wien inverkar serskildt sinnet för musik; ty detta är ett nöje, som man, med anspråk på högre konst, ej enskildt kan bestå sig. Men låt oss lemna dessa undersökningar och återgå till beskrifningen. Trenne Musici, alla, om förf. ej är orätt underrättad, direktörer vid borgarmilitärens26 musikkorpser, locka nästan dagligen Wienarens på musik begifna öra – och, ej sällan äfven hans danslystna fot. Strauss, Lanner och Morelli äro namn, som på alla hörn, der anslag för dagens nöjen fästas, bland mängden af andra främst ådraga sig de läsandes blickar. Bland dem fortfar Strauss att vara publikens älskling. Kännare må hur de vilja tilldela Lanner berömmet för mera «kunstgerechte» kompositioner. Strauss kommer fram med en vals, ett nytt potpourri, uti hvilka de mest olikartade läten, pistolskott, skratt, disharmonisk sång, afvexla med originella, sprittande melodier samt de mest smältande kadenser och öfvergångar – och se, man strömmar i tre à fyra veckor till, för att höra den nya kompositionen. Lanner applåderas, men Strauss väcker furioso. Den sednare har sitt hof af beundrare, mest unga män, hvilka taga plats tätt under orkestern och på hela aftonen förtära endast toner. Då Strauss stämmer upp ett älsklingsstycke börjar deras jubel. Hvarje gång, då efter en mästerlig öfvergång grundmelodien återkommer, förnyas jublet, och publiken instämmer nu eldigt, likasom vid styckets slut i ett skallande Da Capo.
Jemte det Revisorerne genomläst och under öfvervägande tagit alla ofvanupptagne Berättelser samt tagit kännedom af Protocoller och Berättelser, angående de genom serskilde utsedde Rikets Ständers Ombud årligen verkställde granskningar af de Irenne Discont-Verkens Räkenskaper och Förvaltning, hafva Revisorerne genomgått Banco-Fullrnägtiges Allmänna Prolocoll från den 14 September i8o5, till och med den r4 September innevarande år; de bos Banco-Fullmägtige under samma tid, enligt stadgandet uti 5 §. af Banco-Reglementet, den 26 Maj 1835, förde serskilde Protocoll, i frågor, rörande den reella fondens vidmagthåilande; samt Commissariatets Protocoll öfver de Allmänna Ärenderne och Cancellie-Commissariernes Protocoll öfver de med Fastighetsoch Odlings-Lån gemenskap ägande beslut och åtgärder, fran den 3o Junii 1835 lill nästlidne Junii månads utgång, hvarvid de deruti åberopade handlingar blifvit rådfrågade i ämnen, som funnits påkalla någon vidare uppmärksamhet. Efter sålunda verkställd granskning och sedan Revisorerne jemväl inventerat Bankens Cassör och förvaringsrummen för Ädla Metaller, färdigskrifne Sedlar, Laneoch Säkerhets-handlingar, inlemnade Deposila m. m., genomsett Myntoch Medaille-Cabinettet, besökt de egentlige ExpeditionsContoiren och i ögnasigte tagit Bankens Brand-anstalter, få Revisorerne härmed framställa följande befunna förhållanden. — 5 — §■ 1; Bankens Ställning.
Äfven o m den ömmaste m o r försäkrar, att det icke gällde h o n o m, stannar ett pinsamt tvifvel kvar i hans sinne. » Jag tål icke vid det där irriterande hviskandet ändå, » klagar han. — » V i skola alldeles låta bli det, » säger m o d e r n saktmodigt, m e n — han, m e d sin eviga trängtan efter det innerligaste samförstånd, på kornet rätt uppfattning, ser dock, att den snälla m o d e r n icke egentligen förstår, hvarför man kan ta vid sig för så litet, o c h han känner sig betryckt. E n välment, m e n alldeles rasande m e t o d gent emot sjuklingar är klagande förebråelser: » käraste barn, o m du lydt mitt råd o c h inte gjort det och det, så vore du nu frisk. » Huru vanligt är icke detta slags deltagande, m e n huru skadligt o c h nedstämmande är det icke för patienten, s o m är n o g ledsen o c h modfälld ändå! Hvad s o m är gjordt, är gjordt. Man reparerar ej hans oförsiktighet g e n o m att själf begå upprepade sådana m o t h o n o m. Icke ett ord af ens den ö m - maste förebråelse! Förebrå h o n o m, läxa gärna u p p h o n o m, när han blir frisk, m e n icke förr, såvida du verkligen vill ha h o n o m frisk. Tröst måste man alltid gifva den lidande, m e n den måste vara hel, utan prutmån, till o c h m e d o m man själf icke så säkert tror på det h o p p, man sö- ker ingifva. Det var en svårt nervsjuk person, s o m beslöt att tvinga sig att bortlägga det i längden fördärfliga sömnmedlet chloral. Han fattade m o d vid tanken på, att det skulle lyckas o c h meddelade sitt glada beslut åt en kär anförvant, en fru, som alltid velat h o n o m af hjärtat väl o c h pysslade o m h o n o m på bästa vis.
A. ärligen, har Kongl. Majit ansett dylik inkomst, föranledande uppbörd och redovisning från samtlige regementen, med skäl kunna eftergifvas, och soldaterne från berörde afgifters erläggande befrias; äfvensom föreskriften i Kongl. Förordningen den 31 December 1689 om afgift till krigsmans huskassan af vissa gåfvor och pensioner, syntes kunna upphäfvas, enär, efter de i sednare tider meddelde förklaringar, tillämpning deraf i högst få fall ifrågakomme, hvadan ock, enligt uppgjord beräkning, i medeltal för tio år, endast 3 Rldr 36 sk. 3 rst. under denna titel kassan tillflutit; och ville Kongl. Majit alltså föreslå Rikets Ständer, det nyssnämnde 3:ne afgiftstitlar måtte för framtiden upphöra. Beträffande slutligen Avancementspenningarne, Rusthålls afoch tillträdes-afgifterne, En-per-mille-afgiften, Rurskaps-afgiften samt afgifterne för ärftliga och ordensvärdigheter, äfvensom för utnämningar till Rikets högsta värdighet, har Kongl. Majit fästat Rikets Ständers upppmärksamhet derå, att uppbörden af dessa inkomster medförde betydligt besvär och vidlyftighet, i anseende till de mångfaldiga serskilda redovisningar, som deraf föranledas; i hvilket afseende, hvad serskildt En-per-mille-afgiften angår, är anmärkt, hurusom för uppbörden deraf erfordras, att vederbörande Domhafvande skola, på grund af lagfartsprotokollerne, för hvarje ting meddela förteckningar å dervid första gången uppbudne fastighetsköp, hvarefter de belöpande afgifterne, som icke kunna å debetsedlarne uppföras, blifva föremål för serskild debitering och uppbörd.
Irsta momentet af nämnde § erhålla den förändrade lydelse, som Utskottets förslag i 35 § innehåller; och torde, såsom följd deraf, 2:dra och 3:dje momenten i nu gällande författning försvinna. Då Collectörer, hvilka under 17 § i Bevillnings-Stadgan upptagas, erlägga bevillning af inkomst, i lika förhållande, som embetsoch tjenstemän, får Utskottet föreslå, att stadgandet derom må i 2 § inflyta; äfvensom, då 7 § egentligen innehåller en närmare bestämmelse för tillämpningen af lönebevillningsgrunderne, enligt 2 §, Utskottet jemväl föreslår, att föreskrifterne uti förstnämnde § må intagas uti 2 §. Och har Utskottet, enär uti nu gällande författning icke vore bestämdt, huru bevillningen af löner, som en och samma person i olika orter åtnjuter, borde utgå, i afseende härpå funnit behofvet påkalla ett sådant tillägg, som 2 § i Utskottets förslag närmare utvisar. Bevillnings-Utskottets Betänkande, IV.-o 12. 7 Från Högloft.
Bestående af den öfverblifne Skogsmark inom Vermland, hvartill Inägor brista, i stället för hvilka af den härtill anslagne Skogsrymd, Fern hundrade Femtio Två Tunneland 27 Kappl. afsättes , till Inägors odlande i en framtid, då den öfriga rymden jemt svarar mot den, de öfrige här förut upptagne Hemman tilldelta Skog ef er 2,363 Tonni. 6 Kappl., som belöper för hvarje Hem man beräknade till 20 Mantal af hela Hellefors Silfver och Jernverks RecognitionsSkog, således upptages berörde Skog i ställer för Inägor samt den öfverblifvande Skogsmarken beräknad efter 2363 Tunni. 6 Kappl. på helt Hemman - Sa Hvilka 6,386 Tunni. 30^ Kappl. beräknade efter Savolaxska Methoden till minsta afgiften §■ öre Sunt, utgöra * ■ SkogsHemman Skattlägges således till Två och i* Mantal med följande Räntor: Jardeboks Räntan. K TT j Penningar 7 Skeppul 2 3 Lisptd Tackjern å 2 sk. MantalsRänta. Landtogsgärden Arliga hjelpen Boskapspenningar SkjutsfärdsPenningar 5 Förestående Räntepersedlar äro utom Tackjernet efter Method och Ortens undervisning uppJ förde, samt i stället för OssmundsJernet, som hittills i Bergslagen varit vanligt, med underdånig anledning af Kongl. Majtts Nådiga Bref den 21 Jan. 1813, förjrberörde TackjernsRäntå såsom lämpligast i Bergslag, efter I.ronovärdi upptagen; för öfrigt aro Ärliga och KongsHästar bibe. hellne efter vanligheten på Mantalet, helst desse Räntor ej bero på Markegång, utan efter under* visningen förvandlas i Contant , de förre till 12 sk. och de aednare till 4 sk. stycket. Sålunda vara undersökt, befunnit och skattlagdt intyga. Gustafström Ut supra M. örnqvist.
Statsoch BancoUtskottens den 31 sistledne Maj under N DiscontVerk. Herr Brakel, Giiftaf Anton, anförde skrifteligen : (Se Bilagan N;0 4.) Friherre af Klinteberg, Wilhelm: I den o behageliga stund, di vid 1817 års Revision 468 i)t n 18 Junii /, m. Malmö Disconts belägenhet yppades, blef den obehageligs befattningen mig uppdragen , att hos Regeringen gifva tillkänna Verkets belägenhet. För att bestrida kostnaden till den af mig, i följd häraf, företagne resa till Stockholm , lemnades mig 2000 R:dr, utan någon föreskrift om redovisning. Icke destomindre fann jag mig vid återkomsten hafva ett öfverskott af 5oo Rtdr, hvilka jag återlemnade, med tillkännagifvande att hälldre , än att någon anmärkning skulle komma i fråga jag ville till dem lägga äfven det belopp, som lör resan åtgått. Jag finner nu, att Stats Utskottet fört Directionen till hst, att ej redovisning blifvit gjord för denna summa. Jag ber, att blott få framställa en jemförelse öfver den summa som blifvit anmärkt och de fördelar Disconten vann genom mitt uppdrag. Under mitt vistande i Stockholm, gjorde jag mig underrättad huru förhållandet var med Discontena contanta Fond hos Ombudet här. Det upptäcktes då , att i stället för 3 å 400,000 Rtdr som bort finnas contant, funnos blott oaccepterade invisningar. En af Directeurerne hade deraf assignerat omkring 134,000 R:dr på per* söner, hos hvilka ingen fond fanns. Genom brefvexling med Advocat-Fiscalen Kruse, som å Bankens vägnar då qvarstadnade i Malmö , att vårda Discontens angelägenheter, kom Directionen i tillfälle, att affordra omförmäldte Directeur de tillgångar han ägde uti contanter, effecter och fastighet, hvilken sednare ännu är under RiksgäldsContoirets disposition. De an, togos då till summans belopp 104,000 R:dr, I)en 18 Juni i /, m.
Med afslag å Utskottets hemställan, beslöt Ridderskapet och Adeln, att fastighets—lånefonden skall bibehållas vid det belopp, som densamma enligt Rikets sednast församlade Ständers beslut, vid innevarande års utgång bor utgöra. Utskottets hemställanden biföllos. 7:de punkten. Utskottets förslag bifölls, dock med uteslutande af sednare delen i mom. 1, eller föreskriften om fortsatt indragning å fastighets-lånelondefl. 4711 Prot.-Utdrag den 20 och 22 Juni 1860. 8:de—16:de punkterna. Utskottets hemställanden och förslag biföllos. Utskottets näst efter 16:de punkten afgifna yttrande i anledning af Riksdagsfullmägtigen Anders Gudmmssons förslag om inrättande af sä kallad giro-rörelse. Lades till handlingarna. Utskottets å sid, 23 gjorda framställning angående fördelning pä de särskilda Diskontverken af Handelsoch Nänngs-diskontfonden. Bifölls. i 7:de punkten. Utskottets tillstyrkande bifölls. Utskottets ä sid. 25 gjorda framställning angående fördelning på de särskilda Diskontverken af allmänna Diskontfonden. Bifölls. f8:de och 19:de punkterna. Utskottets hemställanden biföllos. Utskottets å sid. 21 gjorda framställning angående räntan för lån från Allmänna Diskontfonden. Hidderskapet och Adeln beslöt, att denna ränta skall, med afseende å de i 2 7:de punkten 1 mom. omnämnda förhållanden, af Fullmägtige bestämmas till minst fem, högst sex procent; och lades Utskottets yttrande, angående s. k. bevillningsafdrag lill handlingarna. 20:de och 2 Usta punkterna. Utskottets hemställanden biföllos. Utskottets näst efter 21:sta punkten gjorda tillkännagifvande af Utskottets beslut rörande s. k. anmälningssedlars författande. Lades till handlingarna. Utskottets å sid. 30 gjorda framställning, i anledning af Länekontors-direktionens i Göteborg hemställan om inskränkning i föreskriften rörande obegränsadi emottagande vid Diskontverken af läne-ansökning ar i allmänna Diskontfonden.