Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
A be för beloppet utftällbe Slfignationer, å hvilfa bor vara tecfnab: CT.H. ©parbanF, må Funna i vanlig orbntng infriaS; hvaremeblertib och i hänbelfe, mot formoban, någon Stagnation Cref> förinnan ftulle foreteS, tillämpningen af foreftrifterne uti 29. §. af 1668 årS 58anco#örbning, 4. S« kongl. ^ororbningen af ben 27 Wlaji 1730 Jamt 8. §. i kongl. ftororbningen ben io©ecember 1741 må hvila, tilis forhallan# bet'Fan, genom be meb poften infommanbe SloiS#liftor, tillförlitligen uplpfaS. §. 88. Semte bet ^Bi, i affeenbe på £>t)feri# och 5BergningS#anftalterne i Sci# let, hoS ^ongl. «Wa/:t i unberbånighet tillFännagitvit QtBåre åfigter, afven# four De forfeganben <3Bf, i enlighet meb allmänna rättSgrunber och tiU be# rebanbe af bet åfivftabe anbamålet, anfett lämplige att vibtaga, famt, j 6f# verenSftdmmelfe bermcb, jemväl i unberbånighet afgifvit forjlag, fa val till fororbning om be ftplbigheter och förmåner, hvflFa tiOFomma bet, till ©pFeri# och «ergningS#anftafterneS beforjanbe, bilbabe enftilba ^Solag, forn afven till ^Bolagsreglor för ett, uppå 2lctie#tecfning grunbabt SpFeri# ed) ^3ergningSo#
RegermgsFor-^ men, så finner man sätten och ordningen, hu. '/ I * 158 Den 23 Maji. ru Riksens Ständer genom deras ConstifutionsUtskott utöfva granskningsoch anmärkningslättigheten emot de under ansvars v skyldighet i RegeringsFormen uppräknade Embetsman. För att utröna, om en anmärkning äger rättmätigt kraf eller icke, den må vara gjord innom eller utom ConstitutionsUtskottet, är nödvändigt, att icke allenast anmärkningen gran-’ skås och bedömmes, utan äfven alla de Handlingar, som vittna öm den åklagade åtgärdens verkliga förhållande, och dessa Handlingar ärö endast och allenast de uti 105. §. Regerings» Formen till ConstitutionsUtskottet ensamt öfverlemnade, StatsRåds, Ministerielle och Cortiiiiandomåls Protocoller. Det är ej nog, att granska en anklagelse, man måste äfven undersöka de motsvarande förhållanden, så framt man vill bedömma med rättvisa och säkerhet, Och fatta besluten på dessa grunder. När nu ConstitutionsUtskottet, i stöd af denna granskningsmethods iagttagände , futtnit lagstridigä åtgärder, remitterar det Målet till RiksRätt, som 6edan äger att detsamma till pröfning upptaga, och påföljden bestämma. Har Utskottet funnit afgifne rådslag i allmänna mått Och steg rigtade emot Rikets sannskyldiga nytta, eller de Föredragande i deras Tjenst felagtige, remitterar Utskottet Målet till RiksStåndens eiler OpinionsDomstolenS vidare pröfning och handläggning. Har nti Utskottet icke funnit någon af dessa anledningar, skér ingen Remiss hvarken till RiksRätt eller till RiksStånden. Anmärkningeti förfaller då s och ali vidare Den 23 Maji. 159 pröfning blifver omöjlig. Sådan är föreskriften i 106. och 107, §. §. Och deruti sker, genom Utskottets nu föréslagne Redaction af den sednares andra Moment, ingen den minsta förändring.
Majts Befallningshafvande mä , med afseende å locale omständigheter, efter vederbörandes hörande, angående thien för Väglagningen, förordna, anser jag , för mm del , ändamålet eller Vägarnes fortfarande godhet böra kunna vinnas; och tillstyrker således , att Utskottens ifrågavarande Betänkande måtte af Ridderskapet och Adeln gillas. Friherre Wrangel, Henning, anmärkte, att vägarne i Skåne och Halland icke äro serdeles goda. Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: För min del anser jag Sommartiden vara bäst både till Väglagningen och Vägsyners förrättande. När Gruslass skola köras om vintren och uti högar läggas på vägarne, uppkomma derigenom, såsom i Westmanland ofta händer, smala vägar, hvaraf flera olägenheter för Resande inträffa. Det är dessutom ofta öfverflödigt att påköra grus, hvarigenom vägarne endast göras runda Då Väg-syner Höstetiden förrättas, är väderleken ofta obehaglig, hvaraf händer att Synemännen icke synnerligen efterfråga vägarnes beskaffenhet, utan endast skynda med förrättningens afslutande. Af dessa 202 Den 7 Martil. anledningar, får jag anhålla att Betänkandet måtte af Ridderskapet och Adeln bifallas. Herr Grefven och Dandt Marsk alten gjorde Proposition till bifall af Lag. samt OeconomisUtskottrns ifrågavarande Utlåtande , hvilken Proposition med Ja besvarades. Föredrogs å nyo Lag - samt Allmänna Besvärsoch OeconomimUtskottens den 14 sistledne Februarii afgifne samt den 2 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, angående föreslagen indelning af Byevägar. Herr Silfversparre, Aron Isaac, hadeinlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande:
Då 1826 års missväxt derefter inträffade, tilläts åter alt för nedsatt tull införskrifva utländsk spannmål, ehuru den från Kronans förråd på auctioner försålda säden ännu till högst betydliga qvantiteter var qvar i Landet, inropad af kloka speculanter, som vid försäljningen erhöilo flere procent i vinst. Man Den iS December e. m. fann ändtligen då, hvad alla tiders erfarenhet gifvit vid handen, att de åtgärder, hvarigenom någon magt upphäfver sig till Förmyndare för folkets industri, helt och hållet misslyckats. Ifrån den ena ytterligheten Öfvergick man nu till en annan. MagazinsDirectionen upphäfdes; i stället för att återgå till fordna tiders välgörande och ändamålsenliga inrättningar, vidtogos nya, hvilkas verkningar illa svarat mot afsigten och ändamålat. En rik skörd inträffar, då landtmannen midt i öfverflödet af jordens frikostigaste afkastning blir ruinerad, om ej crediten förekom hans ekonomiska undergång. Rågen faller ner till Fem R:dr R:gs. tunnan vid Jultiden, då landtmannen måste sälja säden till hvad pris som hälst, för att betala sina dryga kronoutlagor, jemte af Hemmanen utgående tionde, afrad, sommarskatt, afgifter för landsoch vägrödjningar, tingsbyggnader, hålloch kronoskjuts, till passevolance-inrättningeu, Prester och Kyrkobetjeningen, m. m., som jag nu ej minnes att uppräkna. För indelta Militairen är följden af detta för jordbrukaren olyckliga förhållande lika känbar; såsom bevis härpå må nämnas, att då, ehuru Markegångspriset inom Östergöthlands Län var 10 R:dr tunnan Råg, priset å detta sädesslag likväl någon tid var fallet till 5 R:dr, samt iudelningsspannmålen derföre i laga tid uppsades och lef - 396' Den i5 December e. ro. vererades in natura, hvarigenom inträffat, att Capitainer, som vanligen kunnat uppskatta sina inkomster till 900 R:dr årligen, knappt kunnat bringa dem till tredjedelen eller 3oo R:dr B:co.
N:r 197; Uppläst och godkänd hos Ridd. och Ad. d. 2,5 Juni 18T 8* — Prest-Ståndet d. 25 BorgareStåndet d. 25 — —■' — Bonde-Ståndet d, 26 — —* jRiksens Ständers underduniga Skrifvelse om en förbättrad reglering t afseende pä de frän Banken utgående Läne-biträden till understöd för nyttige Odlingar. Efter gifven anledning af Riksens Ständers Banko-Utskott, hafva Riksens Ständer icke kun* nät undgå fästa en serskild uppmärksamhet på verkan af sitt vid sednaste Riksdag fattade Beslut om Banko-Råns ingifvande till understöd för nyt - Underdåniga Skrifvelse^. tlge uppodlingar i Landsorterne, likmätigt de grunder som då fastställdes och sedermera uti hider Kongl. Majus Nådiga Förordning den a^nlg September 1815 utstakades. Sjelfva anstalten* påkallad' af Fandets behof oell i sin grund af ett vigtigt syfta till allmänt väl och enskildes förkofran, har likväl, efter hvad det förekommit Riksens Ständer , uti verkställigheten blott ofullkomligen svarat mot hvad man ” deraf bort kunna förvänta sig. JDet synes egentligen vara en hufvudsaklig hrist i Författningen , som boredt de öfrige uti sjelfva tillämpningen* elen nemligen, att för understödens erhållande icke gällt något slagg jemförelse mellan den större elier mindre ny tta, sorn' af det ena tillämnade företaget mot det andra, v förhållande till omkofitnaderne för hvardera, bléf■ve att hämta, utan företrädet dertill endast berott af en tidigare anmälan hos Banko-Styrelsen; Och Riksens Ständer -inhemta likaledes, det deras å-< syftade ändamål , att genom den an slag ne Od-' lingS-Fonden äfven i någon nian Understödja företag af större vigt och omfattning , har, i angående till Fondens inskränkta belopp och dpn.för större Odlingar stadgade företrädesrätt, hittills ej kunnat vinnas.
I betraktande hära! och på grund af det ofvananförda, har Komitén kommit till den öfvertygelse, att skjutsningsbesväiret för närvarande hvarken kan eller bör på det sätt från jordbruket skiljas, att de skjutsningsskyldige från särskilda utgifter för b ef or dr ing sväsendet befrias. Om upphö- Deremot anser Komitén de med gästgifveri-, hålloch reservskjuts \an% af. ningens utgörande in natura förenade och länge med skäl öfverklagade hålli och reolägenheter, samt ibland dem synnerligen de af skjutsningen förorsakade servskjutsens mångfaldiga hindren för jordbrukets behöfliga skötsel och vidare utveckling, utgörande in äfvensom de af sättet för skiutsningens utgörande i viss mån föranledde TUXtWVCL OCit • • • • • • hemmanens menliga verkningar på sedligheten, utgöra tillräcklig anledning för afskafindelning i fande af ifrågavarande natura-prsestation, hvilken dessutom, såsom varande skjulslag. jc]ce allenast en skyldighet, utan jemväl i så måtto en rättighet, att de skjutsningsskyldige under vissa förhållanden kunna förhindra tillkomsten af skjutsentreprenader, omöjliggör åstadkommandet af ändamålsenliga befordringsanstalter. Om gästgifveri-, hålloch reservhemmanens skjutsningsskyldighet icke vidare komme att in natura utgöras, så skulle föröfrigt dessa hemmans nuvarande indelning i skjutslag icke blifva behöflig och de dermed närmast förenade hinder för en lämplig reglering af befordringsväsendet vara undanröjde.
Hans små tillgångar kunna icke dragas bort från jordbruket och detta gör att en sådan omkastning, som den nu ifrågasatta, kännes tyngre för honom än för någon annan. För köpmannen är det lättare, ty han måste vara beredd på vexlingar i handelsförhållandena. Man kan visserligen säga att här endast är fråga om att alla tider på året få bränna bränvin, men det stadnar dock icke endast dervid. Jordbrukaren kan nemi. icke alltid bränna, ty han gör det för att tillgodogöra sig sin potatis och få drank åt kreaturen, hvarföre sådant icke heller låter sig göra om sommaren. I de stora städerna åter, der man har import året om och från alla håll af ryssmjöl och andra råvaror, och der man kan sälja dran - Den 11 Maj. 223 ken till kogubbar och närliggande ladugårdar, der lönar det sig att bränna äfven om sommaren. Det är dessa förhållanden jag velat framhålla, och då landtmannen redan förut lider nöd, får jag anhålla att K. o. Ad. ville afslå detta förslag, och bibehålla det stadgande, som nu är gällande, eller att bränvinsbränning endast är tillåten 6 månader på året. Frih. Haab, Adam Christian: Sedan jag anmälde mig, har Gr. Sparre utvecklat de omständigheter, jag ville anföra, hvarföre jag förenar mig med honom, utom hvad slutet beträffar, ty lagen tillåter icke nu bränvinsbränning under flera än tre månader, då jag önskar att den i stället måtte blifva medgifven under alla sex. Gr. von Saltza, Carl Anton Philip: (Yttrandet, som blifvit talaren tillstäldt för justering, har sedermera icke af honom blifvit återlemnadt). Gr. Björnstjerna, Carl Magnus: Jag är ledsen att min åsigt om näringslagstiftningen icke öfverensstämmer med Gr. Sparres. Jag tror deremot att ju större frihet man gifver näringarne, desto mera skola de uppblomstra. Jag har åtminstone erfarenheten, som talar för mig. Gr. Sparre åter anser, att då en bränvinsbrännare nu endast under tre månader på året får draga ränta af sitt anläggningskapital, så skulle detta vara en vinst, men att förlust skulle uppstå, om han fick göra det under alla tolf månaderna. Detta resonnement är för mig alldeles obegripligt. Gr.
S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Bancooch Lag-Utskottens, den 22 sistlidne Oc? 78 Prof. Utdrag den 51 December 182g; tober, under Nio 85, afgifna och, den 2 si stlidne November e. m., på bordet lagda Utlåtande, Öfver gjorda anmärkningar vid Banco-Utskottets, . under N:o ig, förut meddelade Memorial, i följd af 1827 års Revisiona-berättelse, rörande ändring uti 3 Art. a §. 2 Mom. af det Reglemente för Odlings-Lån,' sorn, genom Kongl. Majus Nådiga Kungör-' else, den 20 Januarii 1824, blifvit till allt män efterrättelse ulfärdadt. S. D. Föredrogs 3 nyo och bifölls Banco-Utskottets, den 15 sist I i c! n e Julii, under N:o 67, afgifna och, den 10 derpåföljde Augusti e. m., på bordet lagda Utlåtande, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets, under N:o 45, förut meddelade Betänkande, om rättighet att i Rikets Ständers Rank beläna ^Tackjern, S. D. Remitterades till StatsUtskottet: Herr Rosenblads, Bernhard, den 15 sistlidne November e. m., på bordet lagda motion, rörande åtskilliga föreslagna afskritningar i Riksgälds-Contoirets räkenskaper. Allmänna Besvärsoch Oeconomier Utskottet; Prat. Utdrag den 21 December 1829. 79 Friherre Wrangels, Henning, den 9 sistlidne November e. in., på bordet lagda motion, innefattande beskrifning på de flera serskilte Brännvinsbrännings-redskap, som i. Sverige begagnas.
Bränvinsredskapen mäste oftare förseglas och kontrollörerna ouphörligen förflyttas från det ena bränneriet lill det andra, isynnerhet som det skulle kunna hända, alt sedan en bränvinsbrännare anmält sig för 14 dagar och eu kontrollör af hans tillverkning blifvit tillsatt, under beräkning att efter nämnde lids förlopp blifva kontrollör vid ett annat bränneri, hvarest tillverkningen skulle under den sednare delen af månaden bedrifvas, den förre liränvinsbrännaren anmälte sig för ytterligare 14 dagar, då en ny kontrollör öfver tillverkningen under sistnämnde tid mäste vid ettdera bränneriet tillsättas. Följden af stadgandet blefve således, att kontrollörernas antal och fördelning icke kunde på förhand bestämmas och jag anser derföre det vara för ordningens skull nödvändigt, att den minsta anmälningstiden blifver en månad. Vidkommande förslaget att lemna näringsidkarne valfrihet i afseende å bränningsmånaderna, måste jag detsamma högeligen afstyrka, emedan vi haft allt för (ärska exempel af att en dylik val - 536 Den 27 April e, m. frihet lätt Itan missbrukas. Man bör derföre i förordningen bestämdt föreskrifva, under hvilka månader bränvinsbränning får ega rum. Vill man låta äfven de mindre bränvinsbrännarne begagna 2:ne höstmånader, i st. f. en om hösten och en på våren, har jag för min del intet deremot, men bestrider all valfrihet, såsom föranledande missbruk. llr von Hartmansdorff: Min mening är icke att bränvinslillverkningen skall ökas, ulan tvertom, att man icke måtte, genom stadgandet, del minsta anmälningstiden skall vara en månad, nödga bränvinshrännaren tillverka mera än lian sjelf vill. Jag har framställt båda förslagen i syftning alt göra den tvångströja, man vill påsätia näringen, mindre snäf: roen jag förutser nog, att äfven detta bemödande skall misslyckas.
Att endast med en kamm söka rengöra borsten är. ej tillräckligt, utan måste rengöringen ske medels tvättning. Man tager två hårborstar, doppar dem flere gånger i varmt sodaeller såpvatten och skrubbar dem starkt emot hvarandra, tills de blifvit väl rena. Härpå låter man dem med håren nedåt ligga på ett torrt, men icke varmt ställe, tills all fuktighet försvunnit. K STOCKHOLM. Toaletten. Westbergs F behandlas instundande sommar vid H j o Doktor A. Afzelius, a n s t a l t af Drottning VattenkurStockholm. Panorama international, Hamngatan 18 B, 1 tr. upp. (bredvid Svea-Salen) Försöken Th. Winborg &lt; &amp; Cns i Stockholm tillverknngar af Concentrerad Från och med den 17 till och med den 23 augusti: Ä t t i k a på flaskor för utspädning. S e n a p, blandad efter engelsk och fransysk smak, flere sorter. Biffstekssås. S o j a, Malda kryddor (garanteras oblandade) på bleckdosor med genomborradt lock. Moskwa. Abonnementskort, gällande för 8 besök, kr. Öppet alla dagar från kl. 10 — 10. Hvarje söndag nytt program. g}. 20572) Bordsalt i paket om 425 gram ( flere gånger prisbelönade och fullt jämförliga med de bästa utländska fabrikat. Tillhandahållas hos Hrr specerihandlare. D:r ERNST SALEN. Ögonläkare. 2 Stora Vattugatan Träffas kl. * 1 0 — \ 12 f. m. [2084] M:elle de Bon repoit des pensionnaires. Excellentes références. S ' adresser, pour renseignements, å m-.me Lundholm de Paris, 9 Smålandsgatan, Aout Sept. Hvard. kl. 12 — 2, Helgd. Invärtes och ögonsjukdomar. [1737J Aiisikts-Massage (Metzgers metod) meddelas af undertecknad, som i utlandet studerat äfven denna art af massage och här med bästa resultat utfört den samma. Fru Ch. Berggren, ' '.
Deputationen blifvit på vanligt sätt utbeledsagad, fortsattes läsningen af Rikets Ständers Revisorers ofvanberörde Berättelse om Banco V erkets tillstånd till slut; och beslöt Ridderskapet och Adelli, det skulle samma Berättelse med de öfrige RiksStånden communiceras. Anmältes och emollogs en Deputation från det Vällofl. BorgareStåndet, anförd af Riksdagsfullmägtigen från Stockholms Stad, Rådmannen och Riddaren af Konung Carl XIIRdes Orden Z. J. Lundgrenhvilken å sitt Stånds vägnar hälsade Ridderskapet och Adeln med följande Tal: Den 12 November f. m. 35 Ilögvälborne Herr Grefve och LandtMarskalk, En af Rikets Herrar, Riddare och Commendeur af Kongl. Maj:ts Orden! Högvälborne och Välborne Herrar Ledamöter af Högloflige Ridderskapet och Adeln! Vid den i GrnndLagarne föreskrifne tid samladt till Allmänt Riksmöte, skyndar BorgereStåndet att genom oss, dess Deputerade, till Högloft. Ridderskapet och Adeln frambära den första vördsamma hälsningen och en uppriktig välönskan. Den tid, som framflutit, sedan Rikets Ständer sista gången voro samlade, lemnar i sanning mer än i ett afseende hugnande minnen. Oafbrutet lugn och fredliga förhållanden till Utrikes Länder, Konungamagtens osparda omsorger för Rikets inre angelägenheter, Ivonungafamillens förökning och Fäderneslandets derigenom betryggade förhoppningar framställa sig härvid för medborgaren. Under sådane lyckliga omständigheter sammanträda nu Rikets Ständer till öfverläggningar och beslut för Fäderneslandets bästa; Och med allvarlige bemödanden fördetta ändamål, anhåller BorgareStåndet att få vara uti Höglofl. Ridderskapets och Adelns ynnest, vänskap och förtroende inneslutet. Detta Tal besvarades af Hans Excel - D*n ia November f. rn. lence Herr Grefven och LanchMar skalken på följande sålt: Ridderskapet och Adelli eraottager med erkänsla det Vällofl. BorgareStåndets första hälsning.
Directionens skuldförbindelse syntes Revisorerne icke innebära den säkerhet, sorn för lån uti Discontfonden vore stadgad, äfvensom att, genom denna Canal-Bolaget förunnade lånfö ■ sträckning, tillgångarne å nya förlagslån för andra näringsidkare blifvit medtagne; och Rikets Ständers Stats-Utskott, vid sistförfiutne Riksdag, som hade att granska Manufactur-Discontens räkenskaper för 1827, meddelade uti dess öfver denna revision algifna berättelse, att Utskottet, vid pröfning af de begge, på förlagsfonden, Götha Canal-Bolag beviljade lane-understöd, funnit beskaffenheten i afseende på formen och säkerheten föranleda lill afgifvande anmälan hos Rikets Ständers Constitutions-Utskolt uti föreskrifven vederbörlig ordning; hvilken anmälan åter Constitutions-Utskottet lemnade utan afseende. Slutligen hafva r83o års Revisorer, på sätt i ofvanberörde måtto omförmäldt är, fästat uppmärksamhet dervid, att säkerheten för ifrågavarande 2:ne förlagslån icke blifvit ökad, utan fortfarande utgjordes af Canal-Directionens, enligt Bolagets autorisalion, utgifne skuldförbindelser, i anledning hvaraf Kongl. Commerce-Collegium, uti dess häröfver infordrade utlåtande, underdånigst förklarat, att enär Kongl. Maj:t i Nåder behagat godkänna den säkerhet för dessa lån, som Bolaget erbjudit, samt Bolaget sedermera, vid lånens uudfående, en så beskaffad säkerhet till Kongl. Collegium aflemnat, hvartill komme, att den dervid under sistlidne Riksdag framställde anmärkning af Constitutions-Utskottet icke blifvit gillad, Kongl. Collegium ansåge någon anledning icke hafva varit för handen, hvarken för Kongl, Collegium, att af Bolaget fordra, eller för Bolaget, att erbjuda eller ställa någon ökad säkerhet utöfver den, på grund af hvilken lånen redan erhållits.
Af nit för Rikets förswar och bcständ fattade Högloft. Ridderskapet och Adeln i gar et gansta snart beftut Derigenom kullkastades en förut genom Författningarna stad råd wäg at inhemta nplysningar om rankens förmana at lemna ästade biträden: och Riksens Ständer hafwa al - Den 19 Maj. 17? lid förr i sadana frägor gätt til wäga genom commnnicgtion med Lgnco Utskottet. Ridderskapet och Adeln har genom sit gärdagsbeflut sjelf betagit sig medlet til besia föregående uplysningar; men de möjligen betänkliga följderna deraf kunna afhjelpas genom Friherre Lilcver-. Lcbjöiäs nu gjorda förslag, hwarä jag för min del önskar Högloft. Ridderffapets och Adelns bifall, jemte stadgande, at N3,nco Utskottet mätte yttra sig, huru mycket ögn^uen redan hittils r försträckningar til Kronan utbetalt. Hwad för öfrigt angäc nöjaktiga O/yornell för de nu tilgörande försträckningar, mäste ögnco-Utstottet hafwa sivärt at deröfwer sig genast yttra, hwarföre Utskottet torde fä genast ingä i utbetalning, och om sedermera öswerlägga med Stats-comoirel, emedan utbetalningen annars torde blifwa längsammare än Rikets närvara» de omständigheter det kräfwa.
Efter noggrant öfvervägande af hvad den Kongl. Skrifvelsen och motionerne i ämnet innehålla, hafva Utskotten, till undvikande af öfverflödig vidlyftighet samt beredande af ämnets lättare öfversigt, ansett lämpligast att, jemte framläggande till Rikets Ständers pröfning af förslag till grunderne och vilkoren för bränvins-bränningens utöfning samt afgifterne derför, i ett sammanhang besvara motionerne, hvilka, så vidt desamma sträcka sig till de i dessa delar föreslagne förändringar, hufvudsakligen kunna hänföras under följande momenter : 1:0 att tiden för bränvins-bränningens utöfning måtte inskränkas, men partiella förbud emot utöfning deraf under den i Författningarne tilllåtna tid deremot icke ega rum; a:o att bränvins-brännings-redskapens afverknings-förmåga mätte närmare utredas och bestämmas ; 3:o att beskattningen måtte förhöjas och såsom grund för densamma antagas tillverknings-beloppet, samt att afgiften måtte erläggas förskottsvis ; 4:o att kostnaden för bränvins-brännings-redskapens försegling måtte bestridas af panne-egaren. Hvad således först angar tiden för bränvins-bränningens utöfning, hafva Utskotten föreslagit den inskränkning i nu tillåtne bränningstid, 4 B erilin, och Ekon. Utskottens Betänkande, IV: o 2. att bränvins-bränning må utöfvas under högst tre månader af året, men lemnat en hvar till bränvins-bränning berättigad öppet att dertill begagna hvilken af de fem första och de tre sista månaderne af året, som helst, samt att anmäla sig till bränvins-bränning äfven för en eller två månader, i förhållande hvarefter beskattningen kommer att beräknas.