Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Min enskilda öfvertygelse är den, att förslaget icke låter sig verkställa; men jag anser dock skäl vara att fästa så mycket afseende vid de önskningar, som bland en stor del af landets jordegare i detta fall uttalat sig, att jag icke vill förfäkta en åtgärd, hvarigenom man förvägrar dem den sålunda önskade ytterligare utredning af ärendet. Ehuru jag således bitradt ilrågavtde underd. anhållan till K. M., vill jag likväl för ingen del instämma uti de motiver, som Utsk:t till stöd derför anfört; och redan en hastig blick på samma motivering torde vara tillräcklig för att ådagalägga omhandlade motivers underhaltighet. Till en början ingår Utsk:t uti en relation rörande förhållandet med grundskatterna i åtskilliga andra länder; men dessa upplysningar äro icke grundade på några ofliciela statistiska uppgifter, utan äro hemtade från en och annan, mer eller mindre känd författare i ämnet. Förhållandet med de länder, der grundskatter ännu finnas, har Utsk:t deremot icke upptagit i samma dess utredning. Efter förberörde upplysningars meddelande yttrar Utsk:t bland annat: »Ett af de väsendlligare vilkoren för samhällets materiela framåtskridande och förkofran lärer väl böra sökas deruti, att hvarje medborgares skatt till staten, så vidt möjligt är, utgöres af ett villigt allemnadt öfverskott å hans behållna inkomst.» Dessa ord förefalla mig, rent ut sagdt, som en fras utan all betydelse; och dessutom vågar jag påstå, att den afvoghet, som hos åtskilliga personer förefinnes mot ifrågav:de grundskatter, mindre härleder sig från samma skatters tryckande egenskap i och för sig sjelf, än från deras ojemna fördelning. Deruti ligger egentligen sakens, så till sägandes, »svaga sida». Så vidt jag nemi. erfarit, höra nemi. icke grundskatterna till antalet af de bördor, som tyngst trycka Svenska jorden ; men hvad man i allmänhet så lätt glömmer, då man ser huru grannens jord är olika uppskattad med ens egen, — är under hvilka vilkor man erhållit sin jord.
Ad. Vilh. Svartling. R. o. Ad. beslöt, att genom utdrag af prol. anmoda Exped.- Utsk. att upsätta och till ‘R, St:r inkomma med förslag till förordnanden för de sålunda valde komiterade. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att vid Talmännens sammanträde sisla Måndag förekommit frågan om den dag, dä val lämpligen kunde ske af Fullmäktige i Banken och Riksg:skont. satpl Direktörer vid Lånekont.-n i Götheborg, Malmö och Wisby, samt att Talmännen då öfverenskommit att hos RiksSt:n föreslå, alt dessa val målte förrättas Lördagen d. 11 dennes; hvilket förslag Hr Gr. o. Landtm, nu finge framställa. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall, hvarjemte, uppå hemställan af Ilr Gr. o. Landtm, beslöls ali vid samma tillfälle och såsom förut varit vanligt skulle utses 3 Suppleanter i såväl Banken som Riksg:skont. samt en Suppleant vid hvartdera Lånekont Hr Gr. o. Landtm, förklarade sedermera, att till följd häraf val komme alt förrättas l:o af 3 Fullmäktige i Banken, 2:o’af 3 Fullmäktige i Riksg:s-kont., 3:o af 3 Suppleanter i Banken, 4:o af 3 Suppleanter i Riksg:skont., samt 5:o af en Direktör och en Suppleant vid hvartdera Låne-kont., samt att vid sistnämnde val å vallistorne borde bestämdt utsättas den befattning, hvartill hvar och en af de derå upförde personerne utsagos. Gr. Lagerbjelke, Gustaf, anförde skriftligen: Riksd.Ordn:n:s § 2 innehåller: ”R. Sl:r skola, i kraft af Rikets ”antagna Reg.F., hvart tredje år sammankomma. Uti hvarje Riksdagsbeslut bestämme R. St:r dagen, dä de, lill följe häraf, åter ”sammanträda, samt intage deruti uttrycklig Riksdagskallelse, med ”nödiga föreskrifter i afseende på riksdagsmannavalen.” Med anledn, häraf får jag vördsamt hemställa att R.
Med afslag å Utskottets hemställan biföll Ridderskapet och Adeln Grefve Wachtmeislers motion, att Rikets Ständer skulle hos Kongl Maj:t i underdånighet anhålla, att det stadgande, som innehölls i 12 § af 1856 års Läroverks-stadga, åter måtte erhålla gällande kraft, nemligen att »lärjunge, som begagnar sig af undervisningen i latin, vore, på målsmans anhållan, frikallad från grekiska språkets läsning, och må i stället under de lärotimmar, sådan befrielse eger rum, på sätt rektor och lärare, med billigt afseende på målsmans uttryckta önskan, finna för ho - 414 Prot.-Uldrag den 10 och 13 Juni 1863. nom lämpligt, undervisas inom den afdelning, der latinska språket icke läses, eller ock utom skolan njuta sådan undervisning, sorn af rektor godkännes». 8;de punkten (sid. 12). Ridderskapet och Adeln afslog förslaget litt. d, men biföll Utskottets hemställan i öfrigt. 9:de, 10:de och ll:te punkterna (sid. 13 och 14). Utskottets hemställanden biföllos. Med afslag ä Utskottets hemställan och förslaget litt. e, beslöt Ridderskapet och Adeln för sin del, att Rikets Ständer skulle hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t behagade, på sätt Kongl. Maj:t pröfvade lämpligast och efter att hafva hört Ofver-styrelsen för medicinalverket, låta utreda, huruvida nu gällande föreskrifter rörande undervisningen vid elementarläroverken menligt inverka på lärjungarnes helsotillstånd och, om så är händelsen, hvilka orsaker derför ligga till grund. Utskottets hemställanden biföllos. 16:de punkten (sid. 23 och 24). Med afslag å förslaget litt. f, biföll Ridderskapet och Adeln Utskottets hemställan i öfrigt.
Med antagande således deraf, att sedlarna, för att blifva giltiga, icke längre behöfde någon enda individuel åtgärd, hvarken af numerering eller underskrift, utan att de tillverkade sedlarna kunna direqte aflemnas till bancocassan för att genast användas i enlighet med erhållna föreskrifter, följer ock, att hela den vid sedelfabricatjonen anställda personalen blefve umbärlig. En sådan machin med sina särskilda valsar kan, med alla de combinationer, sora äro möjliga genom d# olika Den 2 October f. m. 5 tecken, som användas att öppna nya serier, orubbadt fortsätta sedelfabricationen ett helt århundrade, innan den behöfde någon ändring, och äfven då denna epok inträffade, vore ett enda nytt tecken tillräckligt att öppna en ny mångfald af serier. Den är äfven lätt att reparera, om den någonsin komme i olag, då hvarje af dess functioner har sin särskilda vals, ehuru alla i afmätt ordning sättas på en gång i rörelse. En dylik machin kostade nämnde år i England 2000 £ sterb, en summa, som visst icke behöfdes, om den förfärdigas af Sveriges lika skickliga mechanici. Den fara, man velat inse deruti, att en sådan machin kunde af dess auetor in dupplo förfärdigas, försvinner vid eftertankan af omöjligheten att dölja en dylik kostsam och mödosam fabrication, i förening med faran för den, som kunde våga en dylik falsification i stort. Jag anhåller vördsamt om remiss häraf till H. BancoUtskottet. Remitterades till BancoUtsk. i sammanhang med återremissen af Utskts utlåt. Gr. Frölich, David: Så vidt jag kunnat inhemta, har ingen föreskrift ännu blifvit lemnad, huru förhållas skall, då sådant metalliskt mynt, som blifvit från Banken utlemnadt, återkommer, men befinnes i någon mån förminskadt. Jag anser nödigt, att någonting bestämmes i afseende på Bankens skyldighet att emottaga dylikt mynt, och får i anledning häraf nu väcka en motion, om hvars remitterande till BancoUtsk. jag anhåller. Gr. Frölich uppläste derefter följande:
Af den 31 sisth Januarii, angående Den 17 Februarii. 499 Herr Öfver Hof-Jägmästaren m. m., Grefve Von Rosens Memorial, om arfvode för Secreterafen vid Öfver Hof-Jägthästare-Embetet. 310 Af den 31 sisth Jariuarii, angående Sökt ersättning till Städerne, för deras andel i Accis och Bakugns-penningarne. 4:0 Aft den 3 i sistl. Januarii ^ i afseende på Herr Fritz Ebels Memorial, angående vissa föreslagne förmonef för Segelduks-Fabriquest Idkare, y:0 Af den 31 sistl. Januarii, angående Riksdags-Fullmägtigens Herr L. G. Bagers från Malmö Motion, om understöd af allmänna Medel för fullbordandet af Hamnbyggnaden der« Städes.- 6:0 Af den 31 sisti. Januarii, angående Riksdags-Fullmägtigen Olof G. Bagges Memorial, om understöd för Fiskare i Bohuslänska Skärgården. *7:0 Af den 4 i denna Månad, öfver Herr Vice-Presidenten H. W. Iserbjelms Motion,om förbättring i aflöningen för Ledamöterne i Rikets Allmänna Arenders Beredning. 8:0* Af deri 4 i denria Måriad ; angående väckte Motioner om förbättring i Landt-Ränti fnästarnes Lönings-viikor. §1:0 Af deri 4 * deritia Månad, rörande 5 oa Den 17 Felraarih väckt fråga, om Götheborgs Stads befrielse från lnqvarteringen åt den derstädes förlagde Esquader af Arunens Flotta. Af den 4 i denna Manad, angående af Herr C. F. Hammarhjelm föreslagit Arfvode för Herr Öfverste-Lieutenant Warberg, såsom Hydrograph för Sjön Venern. Ut supra. S. D.
Majit och Kronan, för att utvidga och förstärka Carlstens fästningsverk, tid efter annan, under det befästningsarbetena alltifrån är 1834 fortsatts ä Marstrands-ön, af enskilda personer inköpt hus och tomter i nämnde stad och dessutom utvidgat fästningens område ät alla sidor af ön. Dessa befästningsarbeten syntes nu vara nära sin fullbordan, hvadan de platser, som varit nödiga för materialbodar, upplag af byggnadsämnen, m. m., icke längre vore för sådant ändamål behöfliga. Skäl förefunnes ock till den förmodan, att sednare tiders uppfinningar inom krigskonsten förminskat fästningens betydelse och värde. Staden hade emellertid, särdeles under de sistförflutna tio åren tilltagit i folkmängd, byggnader, handel och rörelse. För det stora antal badgäster, som hvarje sommar besökte staden, hade stora platser, som i äldre tider varit använde till byggnadstomter, nu blifvit anslagne till promenader och prydda med trädplanteringar. I följd häraf hade bristen på utrymme ä den lilla ön, hvarå staden vore anlagd, blifvit sä stor, att man nödgades genom särdeles kostsamma utfyllningar i hafvet bereda plats och byggnadsgrund för det nya badhuset. Ett ökadt* antal sunda och välbelägna boningar för det tilltagande antalet badgäster erfordrades, men tjenliga byggnadsplatser saknades och kunde icke till något pris érhållas. Stadens 14 Stats-Utakottets Utlåtande N:o 99. gamla skolhus, beläget ä en träng och fuktig tomt vid foten af ett berg, beliöfde ock utvidgas samt förflyttas till en rymligare och sundare plats, med utrymme för gymnastikbyggnad och lekplan, men någon sadan plats funnes ej, om icke pä Kronans vidsträckta tomter i norra delen af staden. Kunde plats der kostnadsfritt erhällas, sä blefvc det möjligt för staden att åtaga sig en betungande byggnads-skyldighet, som eljest enligt skolstadgan ej åläge städerna och hvartill stiftets byggnadskassa icke kunde lemna något bidrag eller statsanslag under närvarande förhållanden begäras.
[1504) E n äldre lärarinna, kunnig i de vanligaste skolämnena, något språk samt musik, erhåller nu genast plats, om uppgörelse sker med N. Svanberg, adr. Sunnemo. v i l l i g h u s - h å l l e r s k a, skicklig i finare och tarfligare matlagning, bakning och allt, som uti ett landthushåll förekommer, samt försedt med goda rekommendationer, kan den 24 april få plats på en herregård i Vestergötiand, om betyg och referenser sändas under adress » H. M. I. ». Lidköpings postkontor. [1571] E n v e r k l i g t s n ä l l och anspråkslös flicka, som har lust att lära sig matlagning och öfriga hushållsgöromål, kan till våren blifva antagen i en liten tjänstemannafam., bosatt i vack. skogstrakt. Eget rum och fritt vivre erh, men fordras, att sök. är kunnig i klädoch annan sömnad, för att vid behof biträda därmed. Svar ins. till » Hem 1890 ». Kalmar p. r. E n u n g, a n s p r å k s l ö s flicka af god familj från landet önskar plats i bildad familj nu eller till hösten att gå frun tillhanda. V i d lön fästes intet afseende, endast ett verkligt godt och vänligt bemötande. Svar torde sändas till » Aggi 20 år », Iduns byrå. [1574] E n p r a k t i s k flicka af god familj önskar härmed plats att gå frun tillh. Den sökande är kunnig i vanl. hushållsgöromål samt enkl. klädo. linnesömnad. Barnkär, är jag villig att tillse barnen, om sådana finnas. Små pretentioner. Svar emottagas tacksamt, märkta » A. K. », Askersund, p. r. värdinneplats till våren, helst i stad. Svar till » F. A. Iduns bvrå, Stockholm. 11570] En ung ilieka af god familj önskar plats den 1 april i bättre familj i stad eller ock på landet, helst nära järnvägsstation, för att undervisa minderåriga barn i språk och musik. Hon är iifven villig deltaga i skrifgöromål. Plats såsom sällskap mottages tacksamt.
Då en teknisk undervisningsanstalt i den mindre skala, som här är åsyftad, ej kan anses komma att uppfylla det med en sådan anstalt alsedda ändamål, får Utskottet å hr Hcnschens ifrågavarande motion afstyrka Rikets Ständers bifall. c) af hr Österberg, S., hvilken, jemte förmälan, att för ;S:ne år tillbaka en mindre teknisk skola i Christianstad inrättades, hvarest under 7 månader af året kostnadsfri undervisning vissa timmar i veckan uti lankaster-skolans lokal lemnats åt omkring 80 personer af handtverksoch läbriks-klasserne, att behof gjordes af egen och större lokal jemte ständig lärare med lön, hvartill likväl medel saknades, samt att ett förslag till organisation af denna skola blifvit upprättadt, upptagande kostnads-beloppet till 2,000 r:dr, begärt, att Rikets Ständer måtte för berörde ändamål anvisa ett, emot -f:delar af kostnads-summan svarande, belopp af 1,333 r:dr 16 sk. årligen.
Att likwak harwid bör jkiljas e» mellan de Förräningar hwilka genom sättet as deras öfwerlätande och besittning kunna anses som Bergslags-Jnkeretzenternes egendom och de afgikter eller onera, hwilka oj andre Medborgare utgöroS och hwars öfwerlälonde derföre egenttligen kan anses lvm en minssning i Samhällets inkomster, förmodar Srote - Utskottet lika mycket bör wara en följd af sakens natur s-m af btllighetens jökrssrifter. De sörre af d-ste flagg Förläaingar besia uti den sa kallade Grufwe, Lrono-Grads och Bergsmans. Jorden med sine tillhörigheter, hwilken ehuru fran böljan uppiäien blott under nottjande ratt, mi.mera insörliswad med sjeifwa Tomterne, jä wä! igenom egenskapen af dek alflutcrde perpetuella Contracket, som i synnerhet igenom besittningens iängwarighel, hwilk-n, till desi öfrvcrlätande l Ars och Köp gistvik ja till sägande urminnes häfd, kan och bör anses såsom Enskiltts egendom och bör as Staken under full ägande rätt till dem upUätas. Det andra stagrt at F ttänmaar utgöres as HcmmaiisTxänrorne jftän de Sep Nedre Socknarne och af des sä kollade GrufweDrängs h,espen. Dche bada strgs inkomster som utgöra eg-ntestgen hwod Staten förlorar, borde vcksä helt och häller indragas, för att i Stats-Catzan ingä. LLncrne till Emdcrsmännerr wid werket blefwe också, enär detze Embetsman asginge eller dlefwe annorstädes emptoyerade, en besparing för Let Allmänna, dä de wid Gruf ve-bristens upphörande icke mera behöfwa äterbesättas. Räu - De» io Januaris.
Skrifvelse, N:o 169. digt att den summa, som för nämnda ändamål erfordras, blifver å ordinarie stat uppförd. I enlighet med dessa åsigter och på grund i öfrigt af de skäl, som i den nådiga Propositionen finnas närmare anförda, hafva Rikets Ständer, som finna betänkligt att föreslå särskilda tjensters inrättande för detta ändamål, bifallit hvad E. K. Majit i berörda hänseende föreslagit, och i följd häraf till arfvoden och resekostnader för folkskole-inspektörer beviljat 30,000 R:dr årligen, att på Åttonde Hufvudtitelns ordinarie stat uppföras; i sammanhang hvarmed Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det inspektionen måtte så ordnas, att, der icke särskilda hinder möta, hvarje folkskola. måtte i allmänhet en gång om året besökas samt att inspektörernes berättelser måtte blifva på allmän bokostnad tryckta, för att till samtliga konsistorier och Skolstyrelser i riket utdelas. I afseende å anslaget till anskaffande af undervisningsmateriel m. m., har E. K. Majit begärt, att detsamma måtte fortfarande utgå till sitt nuvarande belopp, 10,000 Ridr; och hafva hos Rikets Ständer jemväl förslag blifvit väckte angående förhöjning af detta anslag. Som det är af synnerlig vigt för folkskoleväsendet, att, då skicklige lärare äro bildade, tjenlig undervisningsmateriel må finnas för dem att använda, för att göra deras undervisning så fruktbärande sorn möjligt, är ett anslag för det nämnda ändamålet fortfarande af stort behof påkalladt, dels för att understödja utarbetandet af tjenliga läroböcker, dels för anskaffande af tjenlig undervisningsmateriel i öfrigt, såsom kartor, glober, modeller, hjelpmedel för åskådningsundervisningen m. m., och hvilken materiel bör dels till seminarierna kostnadsfritt utdelas, dels till ett betydligen nedsatt pris på flera punkter i landet hållas skolstyrelserna tillhanda. Derigenom skall kännedomen om det bästa och ändamålsenligaste undervisningssättet alltmera spridas och anskaffandet af tjenlig undervisningsmateriel betydligt underlättas, utan att det af E. K. Majit för sagda ändamål äskade statsanslag behöfver öfverskridas.
Jag är förekommen af det uplysande och väl deducerade yttrande, som blifvit afgifvet af Hr von Ehrenheim, och vill för min del blott tillägga, att jag på det 3T8 J)en 8 Febrnsri e. m högst» beklagar. att en ledamot af R. o. Ad., som bordt vara stiilld öfver det parti inom Konstit.Utskit, hvilket bestämt utslaget i denna fråga-, kunnat aecedera till detsamma och sål. medverka till det resultat, hvaruti Utsk:t stannat. Jag vill icke säga, att detta resultat innebär någon revolutionär tendens, men det innebär en tendens till en parti-styrelse, som i sin utveckling kan blifva högst förderflig. Jag frågar: hvart skulle den deduktion, Utsk:t genomfört, i sina kouseqvenser leda? Om till ex. en valförsamling företoge sig att till representant välja hvilken obehörig person som helst, en omyndig, en cessionant, t. o. m. en qvinna, och detta val ölverklagades, så skulle, derest i öfrigt alla lagliga törmer vore iakttagne, enligt Konst.Utsk:ts åsigt, Kongl. Maj:ts Bef:de och Högsta Domstolen icke vara behöriga att till pröfning uptaga frågan om den valdes kompetens. Detta skulle deremot helt och hållet öfverlemnas till det Stånd, hvaruti personen blifvit vald till riksdagsman. Det skulle således kunna hända, att om t. ex. BorgareStåndets valmän i de särskilda städerna valde idel prester eller bönder, hvarefter de valda personerne infunno sig vid Riksdagen, försedda med vederbörliga fullmakter,dessa kunde komma att, ehuru fullkomligt inkompetenta, utöfva Riksdagsmannakallet. Man vet nemligen, att JustitieStatsMinistern jemte Baukooch RiksgäldsFullmäktige icke hafva annat åliggande eller annan rätt än att pröfva, huruvida de utfärdade fullmakterna öfverensstämma med det fastställda formuläret. Det skulle sål. bero på Stånden sjelfva att pröfva om ledamöterna vore behöriga, och om då pluraliteten vore obehörig, skulle följden deraf naturligtvis blifva, att denna obehöriga pluralitet godkände valen.
Banco-Fullmägtige, som, efter emottagandet den 20 October 1831 af Grosshandlaren AVigerts anbud, den 29 i samma månad erhållit BokslutsCommissariens uppgift öfver Silfver-fondens dåvarande förhållande till Sedelstocken, läto sedermera den 24 påföljde November, med ledning af Boksluts-Commissariens sislberörde uppgift, uppgöra ytterligare calcul öfver tillgångarne till silfverköp, af hvilken calcul sig vissde, att silfverbehofvet .då uppgick till circa 826,500 R:dr, men före hufvudsakliga pröfningen af det upprättade contra-förslaget blef, den 28 November nyssnämnde år, upplyst, att så väl uti de uppgifter öfver Vexel-Bankens ställning samt förhållandet emellan den reela Fonden och utelöpande Sedelstocken, som den 3o Junii och 3i December i83o samt den 3o Junii 1831 blifvit Allmänheten meddelade, som ock uti omförmälde, af Boksluts-Commissarien den 29 October lemnade uppgift, det misstag egt rum, att den, såsom lån på guldoch silfver-panter, utevarande summa icke kommit att från Sedelstocken afdragas, hvarigenom, vid sistnämnde tid, blifvit i den utelöpande Sedelstocken inberäknade ej mindre än 324,640 R:dr 45 sk. B:co utöfver hvad dertill borde räknas, enligt de i Banco-Reglementet 4 Art. 1 Afd. §. 5 stadgade grunder, efter iakttagande af hvilken rättelse, verkliga silfverbehofvet calculerades till 743,906 R-‘dr 38 sk. 6 rst., hvilken summa tillgångarne, enligt då uppgjord calcul, medgåfvo att anskaffa till ett pris af 143 sk. 4 ist. B:co för hvarje Silfver-Riksdaler, hvaremot Silfret, enligt Contra-förslaget, skulle hafva kommit att kosta omkring 147 sk. 4 rst., eller vid pass 62,000 R:dr B :co utöfver hvad tillgångarne då medgåfvo.
Sålunda har år från år uppkommit en balance, nu utgörande omkring 70,000 R:dr, hvilken under förra hälften af hvarje kalenderår kunnat af då influtna större inkomster betäckas, hvaremot vid hvarje års slut en kännbar brist uppstått. Till afhjeipande af den förlägenhet, hvari Hospitalsförvaltningen härigenom kommit, anhåller Serafimer-Ordens-Gillet, det Eders Kongl. Maj:t täcktes utverka ett anslag, för en gång, af 50,000 Riksdaler, med hvilket belopp 56 Bil. N;o 7 till Kongl. Maj-.ts Nåd. Brof. N;o 1, om Statsverket 1865. Ordens-Gillet, under förutsättning att öfriga begärda anslag beviljas, föreställer sig att den förhandenvarande bristen skall kunna betäckas. I sednare tid, då i jemnbredd med hospitalens i många hänseenden förbättrade anordning förtroendet till desamma tilltagit, har vid flera tillfällen klagan offentligen höjts öfver bristande utrymme vid Statens anstalter för sinnessjuke, och vid sistlidne riksdag gjordes åtskilliga framställningar om åtgärder för utvidgande af sinnessjukvården, hvaraf ock Rikets Ständer funno sig föranlåtne att, uti deras den 16 November 1863 aflåtna underdåniga skrifvelse angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Åttonde Hufvudtitel, hos Eders Kongl. Maj:t framställa begäran om föranstaltande af undersökning, huruvida för det stora antal sinnessjuke, som sakna vård, ett nytt hospital behöfde anläggas eller det kunde finnas mera lämpligt och ekonomiskt fördelaktigt att utvidga redan befintliga hospitalsinrättningar.
VI, B. 475. VII. A. 161. — Nro 85, i fråga om förändrade föreskrifter rörande åtgärder till förekommande Kolera-sjukdomars införande och spridande i Riket med flera i sammanhang dermed gjorda framställningar. VI. B. 645. VII. 161, 473. A. 513. U. 488. — Nro 86, i anledning af återremiss af Betänkandet Nro 75. VI. B. 645. VII. A. 16 t. ■— 87, i anledning af erhållen återremiss af Betänkandet Nro 23. VII. B. 97. A. 162. — Nro 88, i anledning af väckt motion om utgifvandet af ett sammandrag af stadganden, rörande sundhels-vården. VII. B. 97. A. 162. VIII. E. 38. — Nro 89, i anledning af väckta motioner rörande skjulningsbesväret. VII. B. 97, 162. VIII. 5. A. 24. IX. U. 233. A. 277. E. 468. — 90, i anledning af väckt motion, angående rättighet alt vid Gudstjensten eller andra presterliga förrättningar begagna äldre andaktsböcker. VII. B. 97, 162. VIII. 24. A. 34. — Nro 91, i fråga dels om postlieramanuens befrielse från postföringsskyldighelen och dels om åtgärder till beredande af lättnad i nämnde besvär. VII. B. 98, 162. VIII. A. 34. U. 225. A. 412. — Nro 92, i fråga om förändrade föreskrifter rörande Prestenkesäten. VII. B. 98. A. 162. — Nro 93, i fråga om åtgärders vidtagande till förekommande af större eldsvådor inom släderne. VII. B. 204. VIII. A. 36.