Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nådig befallning att låta, utaf det i Chartaj-Sigillatse-Contoiret varande förråd af stämpladt papper, till Hrr Fullmäktige i R:g:sContoiret, efter requisition och emot qvitto, utan någon betalning, utlemna det stämplade papper, som till chartering af Götha Canal-Bolags ifrågavarande Förbindelse erfordras. N:o 389- Svar på återremissen från H. Ridd. och Adeln af Utlåtandet N:o 2p5, i anledning af f. d. Kammereraren vid Götha Canal-Bolags f. d. DiscontContoir i Götheborg C. A. Iggeströms till Utskottet ingifne ansökan, i afseende på dess uppbördsbrist. (R:g:s-A.) Vid detta från Högloft Ridd. och Adeln återremitterade Utlåtande, äro anmärkningar framställda: 5 B. 28 4 Stats-Utskottets Af Hr Ugglaj Göran Gustafsorn yttrat, det hart fullkomligen gillar den tillstyrkta rättelsen uti Liquidationen med CommerceRådet N. Malms Concoursmassa, hvarigenom räntefordringen nedsättes fran 46o3 R;dr 37 sk. 9 r:st. till 365o R:dr 1 sk. 9 r:st.; men att det pä det högsta väckt hans uppmärksamhet, om ej förundran, att Utskottets pluralite', på anförde skäl och med ledning af någre bland Utskottets Medlemmars gifne intyg, af consideration för Iggeström, som orden lyda, tillstyrkte eftergift af en Summa, (nämnde 365o R:dr 1 sk. 9 rist.) som, pä sätt en Ledamot af Utskottet, (Hr Riben) i dess mot Utskottets Betänkande afgifne och af en tredjedel af Utskottets liela personal, (Hr Riben inberäknad) understödda Reservation, ganska riktigt anmärkt, endast skulle komma CoramerceRådet
Vice Talman Biskop Holmström, Biskop Fahlcrantz, Biskop Fergman, Pastor Primarius Doktor Pettersson, Professor Lindgren, Professor Carlsson, Doktor Froman, Doktor Stenhammar, Doktor Gumcelius, Doktor Annerstedt, Domprosten Ahlstrand och Domprosten Reuterdahl. Prot.-Utdrag den 15 Februari 1851. 153 Sami till Suppleanter: Professor Selander, Domprosten Thomander, Biskop Hallström, Biskop Heurlin. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets Betänkande, N:o 6, i anledning af väckt motion om rätt till jord och lägenhet för anläggande af elektriska Telegrafer, blef detsamma, på grund af deremot gjorda anmärkningar, återremitteradt. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o 28, i anledning af väckt motion angående förändring i föreskrifterna om fartygs uppmätning. S. D. Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o 31, i anledning af väckt motion om den så kallade uppfostringshjelpens utdelande genom Fattigvårds-styrelserna; i sammanhang hvarmed till slutligt afgörande företogs 37 § uti Stats-Utskottets Utlåtande N:o 30, hvaröfver Ståndet vid föredragning den 1 dennes, på anfördt skäl, funnit godt uppskjuta besluts meddelande. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets ofvanberörde Utlåtande N:o 31 bifölls, hvaremot den af Stats-Utskottct, uti 37 § af dess Utlåtande N:o 30, tillstyrkta underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit afslogs. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedanstående Memorial och Utlåtanden: N:o 31, med återlemnande af en utaf Riksdags-fullmäktigen Anders Olsson från Jemtlands Län väckt motion om befrielse från erläggande af den hälft utaf skyddsafgiften, som till Statsverket ingår. Ståndet ansåg här omförmälda motion böra till Bevillnings-Utskottet remitteras.
Karlarne visste knappast, huru de k o m m i t öfver brogången och i land. T r o, h v e m af o s s, som ska ' utför härnäst? » l y / T A E G A E E T H E STEEN, en af Tysklands mest ansedda o c h mest afhållna kvinnliga pianister, har, efter en längre tids svår sjukdom, aflidit i sin hemstad Dresden. Denna konstnärinna var lika flärdlöst allvarlig s o m kvinnligt känslig o c h fin i sin konst o c h hennes konstnärskap motsvarades o c h uppbars af en förtjusande behagfull o c h sympatisk personlighet. Margarethe Stern var född i Dresden 1857. E e d a n i barnaåren visade hon ovanliga musikaliska anlag o c h särskildt ett fint gehör. Bland hennes lärare i pianospelet v o r o två af vårt sekels yppersta pianister, Franz Liszt o c h Clara Schumann. Sin första stora själfständiga konsert gaf konstnärinnan på hösten 1875 i sin födelsestad m e d biträde af kapellet vid Dresdens hofopera. Under sina konstnärsfärder k o m h o n äfven i början af 90-talet till Stockholm, hvars musikaliska publik h o n likaledes eröfrade m e d värmen o c h styrkan i sin konst o c h behaget i sitt väsen. MARGARETHE S T E R N. INGENIOR MALLET. PARISISKA LUFTSEGLARE. NING FÖR IDUN AF mans i den indolens, hvilken man är så benä- gen att spåra hos de romanska folken. Grefve de Castillon de S:t Victor däremot bar en magnifik ungkarlsvå- ning i rez-de-chaussén n:r 74 avenue Marceau alldeles i närheten af Champs Elysées. I salongen, där han tar emot mig o c h presenterar mig för sin vän, grefve H e n r y de la Vaulx, i likhet med comte de Castillon en af de djärfvaste o c h skickligaste amatöraéronauter bland det unga Frankrike, råder en dämpad, m e n solid lyx.
Utskotten få dervid tillkännagifva, att Utskotten icke varit i tillfälle att nog tillförlitligen och fullständigt utreda förhållandet med ifrågavarande Helgonskyld eller den rätt på grund hvaraf de inom Lunds Stift belägne Städers skolor åtnjutit och för lärares underhållande åtnjuta Helgonskyldskorn från de inom tvänne mils afstånd från samma städer varande församlingar; men Utskotten synes det billigt, att då den helgonskyld som af öfrige församlingar inom Stiftet, jemlikt högstberörde Kongl. Bref af den 24 Mars 1824, bordt utgå till Lunds Cathedral-skola, blifvit vid dessa församlingar bibehållen, under vilkor, att till folk-undervisningens befrämjande inom församlingarne användas, jemväl ifrågavarande inom 2:ne mil från städerna belägna landtförsamlingar få åtnjuta enahanda förmån; och få Utskotten med anledning deraf vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes, efter anställd undersökning, dels om den rätt, på grund hvaraf i Lunds Stift varande Städers skolor åtnjuta helgonskyldskorn af de inom 2ine mil från städerne belägne Landtförsamlingar, och dels till huru stort belopp denna helgonskyld till skolorna utgår, låta vid nästinstundande Riksdag till Rikets Ständer öfverlemna den Nådiga Proposition i ämnet, som Kongl. Majit kan finna vara af omständigheterna påkallad. Stockholm den i3 Maj i845. Bih. till R. St, Prot, 18^5, 4 Sami, 2 A/d, 24 Haft, % 10 Statssamt Allm, Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, IV:o 121. Ank. till Exp.-Utsk. d. i3 Mnj, kl 6 c. m. Utlåtande, i anledning af väckt fråga att afgifterna för skolväsendets ordnande måtte gemensamt med kronoutskglderna uppbäras. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet har till behandling fått emottaga en af Herr Biskopen Hallström inom Högv.
af socker eller rumm: / F ri tt 2 af till och med 12 graders styrka 1 kanna .32 3 deröfver af ris eller arrac: 1 kanna 1 2 af till och med 12 graders styrka 1 kanna 32 3 deröfver Bröd: 1 kanna 1 1 — 4 - af Hvete . 1 skålp. .— ? — 2 — andra slag 1 skålp. 1 ri tt 13 16 Bäfvergäll Böcker: på främmande språk, samt Cbartor, Musicalier, Notoch Rit1 skålp. 32 böcker ... F ri a. F ri a. på Svenska tryckte , 100 Rd. v. 20 F ri a. Buldan, se väfnader, Linneoch Hampa-. i Bär, ej specificerade, se Frugter. Bih. till R, St. Prot. tS/ftto Sami, 1 Afd. 866 Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skri/velse, IV-o 377. T ullvärde. Qvantitet för Tullber lof.-Tull. Utf.-Tu II. R:dr s. r. Böcker: Biblar, gifne till Svenska BibelR:dr s. r. R:dr s. v. Sällskapet F ri d. • med inbundet, rent eller linieradt papper 100 Rd. v. 25 F ri a. Bönor: 10 TrädgårdsÅkerbönor af alla slag, lika med Ärter. 1 skålp. 2 F ri a. 20 — Cacao iskålp. — 4 12 — Caffe brändt, och alla till Caffe-Surro1 skålp. — 3 16 — gat användbara blända växter 1 skålp. — 6 — F ri tl Campher: I skålp. 1 12 — oraliinerad — 6 1 32 32 — raffineradt Canel, Canelknopp och Cassia Lig1 skålp. 12 T16U s. .••••••• Cambrick, se Väfnader, Bomulls-, Camelhår, se Hår.
När detta Riddarh.Utsk:s Betänk, på Riddarhuset förekom till öfverläggning, yttrades af alla de ledamöter, som dervid erhöllo ordet, ett godkännande af innehållet; men som frågan då icke ansågs lämpligen böra definitift behandlas, enär det hvilande representationsförslaget först vid en kommande Riksdag skulle afgöras, lades ifrågavande Betänk, till handtingarne. Om jag icke minnes orätt, förekom detta Betänk, i Juli månad 1851, och torde således af närvande Riddarh.Utsk:s ledamöter lätteligen kunna återfinnas. För min del ser jag ingen svårighet för dessa grunders upställande af Riddarh.Utsk., och anhåller att Frih. Raabs motion måtte blifva lill nämnde Utsk. remitterad. Den anmärkn. Hr von Hartmansdorff framställt, att genom Ordningar jemväl för de öfriga Stånden en fullkomlig väg för det stora hvilande förslagets antagande borde vara banad, synes mig i så måtto underhaltig, att man måste i första hand sopa rent för sin egen dörr, i förlitande på att andra göra samma - Den 8 Februari. 441 lcdes, och att på detta sätt vägen blifver klar och banad, såsom jag önskar. Hr Carleson, Edvard Henrik: Sjelfva discussionen har, såsom det syries mig, antagit en besynnerlig vändning, att jag anhåller att det nu väckta förslaget måtte få hvila på bordet. Häruti instämde Gr. Wachtmeister, Hans. Frih. Raab: Jag vågar vördsamt föreslå att R. o. Ad. måtte anmoda Riddarh.Utsk. att, så fort sig göra låter, inkomma med förslag till de grunder, hvarpå en blifvande valordning skulle, i händelse det nu hvilande representationsförslaget antages, vara bygd. Hr Gr. o. Landtm, förklarade att Frih. Raabs molion, enl. derom gjord begäran, komme att hvila på bordet samt hemställde derjemte om R. o. Ad. bifölle, att densamma upfördes främst å toredragn.-slistan för nästa plenum. Ropades Ja. Föredrogs och hifölls Allm.
Och är således, emedan Ja vunnit, bifallit BevillningsUlskottets Förslag, att öppet Bref eller Fullinagt, hvarigenom den, som förut varit eller är i Kronans tjenst, erhåller högre namn heder och värdighet af Embete eller Tjenst, skall charteras till dubbelt belopp, emot föreskriften för Fullmagterå lika bestallning i verklig tjenst, eller, der detta ej kan äga rum, å sådane Embeten och tjenster, som medföra lika värdighet. 6.te Voteringen. Den, som vill, att Cliartae-heloppet å Fullmakter, öppna Bref, Constitutorial m. m. skall beräknas ette1' beloppet af de löne-förmoner, som företrädare före - 3oo Stats-U tslottets trädare föregående året uppgifvit, och för hvilka half bevillning enligt 2 Art. erlaggt, röstar Ja. Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej. Skall ifrågavarande Chartai-belopp beräknas efter medium af de fem sista årens, tjensten åtföljande och till taxering uppgifna, löneförmoner, för hvilka bevillning efter 2 Art. blifvit erlagd. Med 3a Ja emot 87 Nej besvarades desse propositioner: Och som Nej vann, alltså skall ifrågavarande Chartae-belopp beräknas efter medium af de fem sista årens, tjensten åtföljande och till taxering uppgifna löneförmoner, för hvilka bevillning efter 2:dra Art. blifvit erlagd. y.-cle Voteringen. Den, som bifaller Utskottets förslag, att afsked förses med stämpladt papper lill T5:del af det belopp, hvarmed den afskedstagandes Fullmagt eller Constitutorial å samma tjenst är charteradt, löstalja Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, böra afsked charteras såsom Protocolls-Utdrag eller Utslag från det EmbetsVerk, som dem utfärda^-. Vid Voteringssedlarnes öppnande, hafva befunnits 60 Ja och 5g Nej. Och kommer aliså, med bifall till lörsta alternativet, afsked all förses med stämpladt Betänkanclen, N:o 267.
— Men utan att här vidare ingå i hvad ynglingen eller gossen sjelf härom kan tänka, och de känslor, som ovilkorligt måste göra sig gällande hos honom, torde man utan all öfverdrift dock kunna antaga, att han skall betrakta qvarsittandet såsom ett stort och smärtsamt straff — hvilket det onekligen ock är — och skolan till följd deraf för honom, snart sagdt, framstå såsom en straffanstalt, hvilket föreställningssätt, jemte allt öfrigt, sorn står i sammanhang dermed, ytterligare skal! öka hans olust och leda vid alltsammans. Tänker man sig härtill den hos gossen möjligtvis vaknande uppfattning, att han blifvit orättvist behandlad, skall man måhända för alltid brutit stafven öfver hans kunskapliga sträfvanden. eller åtminstone öfver den sannt barnsliga och goda karakteren deri England, detta pä en och samma gång sä praktiskt förständiga, som naturligt, klart och redigt tänkande och handlande land, har lika väl i förevarande fall. 470 Motioner i Borgare-Ståndet 18G2. JSf? 242. sorn i så inånga andra, funnit och utkastat en planka till det uppvcxande slägtets räddning ur alla dessa missförhållanden, nemligen den så kallade vexelundervisningBmethoden. Icke blott, att lärarne der understödjas af så kallade monitorer: methoden hvilar jemväl på den hvarje friskt och rent sinne mest lifvande grundsats, på friheten, d. v. s. pä fri läsning, fri examen, fri flyttning. Alla de olägenheter, sorn vidlåda den gamla rnethoden, och sorn jag här sökt teckna, äro härmed undanröjda. Tiden torde också långt för detta ha varit inne, .att, med de modifikationer, som erfarenheten gifvit vid handen, antaga och vid vära undervisningsverk införa denna method. Men om äfven det bort ske långt före detta, må man dock icke nu. då Rikets Ständer sjelfva synas vilja taga saken om hand, tveka vid stegets uttagande. 1 de vexandc generationernas intresse vet jag intet vigtigare. Såsom grundsats har rnethoden, om äfven med åtskilliga afvikningar. varit antagen och begagnad vid Kongl.
Inmanas någon för skuld 2;ne serskilda gånger i häkte, eller hålles han någon gång utöfver Sex månader bysatt, vare han sin tjenst förlustig. Ank. till Exp.-tJtsk. den 10 Maj, kl. 7 e. m. Memorial, med förslag till ätskillige förändrade föreskrifter i 7 Artikeln af nu gällande Banco-Reglemente. Efter verkställd granskning af ofvanberörde Artikel i nu gällande Banco-Reglemente, tillstyrker Utskottet, att, i stället för §§ 224 och 225 följande föreskrifter måtte — med stöd af Rikets Ständers bifall tillUtskoltets framställningar i 25 och 26 §§ af dess under N:o 27, till Rikets Ständer aflåtne berättelse, — i det blifvande Banco-Reglementet få införas: l:o. Af Fullmägtiges så kallade dispositions-räkning, N:o 2, skola följande af Rikets Ständer fastställde och beviljade anslag, under de vid hvartdera serskildt fästade vilkor, tills vidare utgå, nemligen: a), till Bokhållaren vid Banco-Discont-Verket A. Montelius’s enka Sophia kV ernander B:co Rdr 200. — b), till förre Bokhållaren vid Banco-Discont-Verket G. A. Oudars enka, Annette Rundqvist 200. — c), till Vaktmästaren vid Banco-Discont-Verket Forssboms enka, Sara Gustafva Hagberg . • . 75. — d), till afvikne Bokhållaren vid Låne-Contoret i Götheborg C. G. T re funbergs 2:ue minderåriga barn. 50. — e), till Vaktmästaren vid Låne-Contoret i Götheborg /Hedbergs enka, Rebecka Klefbäck 40. — f), till Cancellisten vid Banco-Discont-Verket, Assessoren T/t.
D9err Ofwerste, Lieutenanten och Riddaren von Echstedt inlämnade följande Anförande till Protocollet: "Wid afgjörankct af den fragan, hmuwida en Wattenwerks-ägare, stuve nödgaS af en vfwan, boende Jordägare, emot ersättning förändra eller alldeles borttaga sine Werk, hafwa flere betänkligheter -8s2 Den 18 Julik. hos mig föranledt en stridig tanka, emot den, som uti H'glvflige Sammansatte Lag, och EconomieUtskottens Betänkande ar lagd till grund. Jag anser ägande rätten härigenom för »lycket kränkas, dä det beror af min grannes godtycke, om han händelsewis äger någon större wattensiuk odlingsmark, att fråntaga mig min wälfangna egendom, och pä hwars oqwalda bibehållande hela mkn timeliga wälfard kan bero.^ För egen del har jag ingen ting att befara af en sadan Författning, men anser den, isynnerhet genom oundwikeliga misibruk-högst wadelia.
ligast utmärker den engelska pressen, är dess renhet. Afven då den är minst anständig, är den mindre oren i sin stil och ton än den amerikanska och franska pressen. Sällan — mycket sällan — uppoffrar den anständigheten för att vara pikant, och i fall denna iakttagelse är sann rörande de allvarliga tidningarna, så gäller den likaledes om skämttidningarna. Det finnes i Europa intet organ för skämt, hvilket kan jemföras med “ Punch “. Den är bitter, uppriktig och personlig till en grad, som ofta förbluffar kontinentens publik, inbyrd med dess idé om den ' aktning man är skyldig den bestående myndigheten, men Thackeray öfver-dref icke då han sade att på dess sidor icke fans en rad, som icke ungdomen kunde läsa. Detta är en skarp motsats till kontinentens skämttidningar, hvilka ofta hemta sina qvickheter från situationen af tvifvelaktig moralitet .. Punch ’ s årgångar bilda verkligen värdefulla kommentarier öfver engelska samhället allt ifrån denna tidnings uppsättande. Ej heller har den varit alldeles utan inflytande på politiken. Från början har Punch varit samvetsgrant liberal och många reformer hafva genomdrifvits medelst dess drastiska teckningar och bitande uppsatser. Det var omöjligt att sådana framgångar icke skulle uppkalla medtäflare. Af dessa äro * “ Fun “ och “ Judy “, de enda som gjort lycka, ehuru “ Funny Folks “ nu kommer dem ganska nära. Fun och Funny Folks äro liberala; Judy hyllar konservatismen. Något bör äfven sägas om de illustrerade tidningarna. Dessa äro alla veckoblad, emedan alla försök att uppsätta dagliga illustrerade tidningar hittills misslyckats på grund af svårigheten att skaffa illustrationer och de stora utgifterna för dylika. Bland dessa journaler stå tvänne: “ The II-lustrated London News “ och “ The Graphic “ utan medtäf-lare, ehuru de hafva sina små billigare efterföljare; The II-lustrated London News var den första och länge den enda illustrerade tidningen. För närvarande arbeta några af de förnämsta artisterna för dessa tidningar, hvilka äfven hålla en verklig stab af tecknare, som skickas såsom specialkorrespondenter till alla delar af verlden, der någonting händer.
Dessutom reser Johan ej. Han blifver I Finland qvar att dela här med oss Den fara, som från Sverige hotar. SIGRID. Ah! STÅLARM. Nåväl, betänker du dig än? SIGRID. Låt mig Inför Guds moder hålla här min bön; Se’n skall jag svara dig. STÅLARM. Farväl till dess! (För sig.) Som snäckans perla gömmer sig för dagen Och blygsamt drömmer i sin egen glans, Hon sluter tyst sin kärlek i sin barm, Min goda dotter! (Går.) Åttonde Scenen. SIGRID (på knä för Mariebilden). KATRI (senare). SIGRID. Heliga Guds moder! Min mor jag tidigt miste. Du min tröst, Min moder blef; så hör min bön, som fordom! Om andra dig förglömt, så hör dock mig! KATRI(smyger sig in bakom pelarne). Hur länge skall jag sörja i min själ, Och ängslas dagliga uti mitt hjerta, Hur länge skall min ovän sig förhäfva? SIGRID. Så rent, så hvitt, som dessa rosor, var Engång mitt hjerta. Tyst det blöder nu, Du heliga Guds moder, gif det frid! KATRI. En bön? Och här? Hvem är den hvita dufvan? Tyst! Skrämmas skall hon, om hon blir mig varse. Ej för att böner höra, hit jag smugit. (Gömmer sig bakom Flemingska vapenskölden.) SIGRID. Gif åt mitt hjerta himlens kraft att segra Uppå dess onda böjelser och tankar. (Fäster kransen under Mariebilden.) Nionde Scenen. De Förra. DANIEL HJORT (från högra sidodörren). KATRI(för sig). Der kommer han. O, att jag ensam vore Med honom här! När skall den stunden slå? DANIEL HJORT(blickande på Sigrid). Skall jag till hennes fötter falla? Fråga Hvad kärlek blott kan våga? Nej, ej än’! SIGRID(blir varse biljetten, som Daniel Hjort gömt vid Mariebilden). Hvad? Detta papper? DANIEL HJORT. Ah, hon märker det! SIGRID(tager biljetten). Till mig.
Yid vissa stationer, som af Post-styrelsen bestämmas, med afstånd från hvarandra af 4 å 5 mil, är resande, som inom en timma före den för postens ankomst utsatta tid sig anmäler, ovilkorligen berättigad att med densamma blifva befordrad. Vid öfriga stationer eger sådan rättighet rum endast i det fall, att plats finnes ledig. § 8. Yid alla stationer erhålles extra post, bestående af så väl lösa hästar, som ock hästar med åkdon af följande slag, nemligen: heleller halftäckta fjeder åkdon för två hästar samt öppna åkdon för en eller två hästar, dels med och dels utan fjedrar, fotsack och dyna. § 9. Extra post tillhandahålles inom en timma efter skedd beställning, så vida ej ett större antal hästar af resande fordras, för hvilket fall Post-styrelsen eger Samman». Statssamt Allm. Besv.- och Ekon -Utsk. Betänkande N:o 21 17 eger i kontrakt med posthållaren medgifva den förlängning i tiden för skjutsena inställande, som kan finnas skälig. § 10. Jemväl extra post skall åtföljas af postiljon, som eger köra posthästarne. För två, äfvensom för tre, hästars anspann erfordras ej mer än en postiljon ; men begagnar den resande 4 eller flera hästar för åkdonet, skall ytterligare l postiljon, ridande på någon af förhästarne, medfölja. § 11. Yid befordran med ordinarie posten å postväg, erlägges af resande för täckt plats 1 R:dr och för öppen plats 80 öre milen. För barn under 12 år betalas endast half afgift. § 12. Då extra post begagnas, erlägges i lega 1 R:dr 60 öre för hvarje häst; —• 50 öre för heleller halftäckt tvåbetsåkdon med fjedrar; — 16 öre för öppet tvåbetsåkdon med fjedrar, fotsack och dyna; — 8 öre för öppet enbetsåkdon af sistnämnda beskaffenhet; allt för mil räknadt. Ersättningen för andra i orten brukliga åkdon inberäknas i skjutslegan. § 13.
Akademien för de fria konsterna, om anslag för, till inköp af utmärkta Svenska konstnärers arbeten I. E. 495. Se vidare EiksStatens Åttonde Hufvud Titel. Allmogen il sju härader af Elfsborgs län och städerna Borås och Ulricehamn, om upphörande af den dem beviljade särskilda handelsfrihet. VII. B. 442, 447. A. 534. Allmogens rättighet att försälja sina tillverkningar, om föreskrifters meddelande till förekommande af missbruk utaf. VII. B. 442, 447. A. 534. Allmänna arbeten, angående anvisning af medel för undersökningar m. m. vid. IX. B. 816. X. 77, 124. A. 129. XI. E. 269. — angående de vid större sådana anställda personers religionsoch sedlighetsvård. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets ledamöter. Se lista. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Tjenstemanna personal, angående tillökning af, I. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 1. angående tillökning af Utskottets tjenstemanna-personal. I. B. 83. A. 91. — N:o 2. i anledning af erhållen remiss af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående ändring i stadgandena rörande Allmänna Beväringsmanskapet. I. B. 287, 313. III. E. 414. — N:o 3. i anledning af erhållen remiss af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om rättighet för svensk man att i två eller flera städer samtidigt idka handel. I. B. 391. A. 450 — N:o 4. i anledning af väckt förslag om nya föreskrifters meddelande rörande tiden för utlysande och anställande af entreprenad-auktioner för Statens räkning. III. B. 44. A. 107. U. 315, 346, 349.