Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr eller sanimanräknadt för alla ifrågavarande tjenstemän till 10,577 R:dr 61 öre R:mt, blifvit af Öfverdirektören till Stats-kontorets pröfning öfverlemnade, tillika med åtskilliga af förslagen föranledda anmärkningar, i enlighet hvarmed den för aflöningstillökningarne beräknade summan borde med 500 R:dr förhöjas och således rätteligen uppgå till 11,077 R:dr 61 öre, men Slats-kontoret till svar härå meddelat, att då, enligt Kongl. Brefvet den 27 Mars 1858, angående den Statens embetsoch tjenstemän m. fl. för år 1857 beviljade löneförhöjning, Rikets Ständer förklarat, alt dylik löneförhöjning finge tilldelas dem, åt hvilka Rikets Ständer för de år, den nya Statsregleringen omfattade, beviljat lönetillökning, och att förhöjningen skulle utbetalas sålunda, att bemälde löntagare erhölle femtio procent af den tillökning utöfver förut innebafvande aflöningsförmåner, som vid den nya statsregleringen blifvit dem tillagd, men någon sådan tillökning uti nu ifrågavarande tjenstemäns lönevilkor icke, Stats-kontoret veterligen, blifvit vid sednaste riksdag anvisad, i följd hvaraf desse tjenstemän ej heller voro omförmälde i de beräkningar, hvilka legat till grund för bestämmandet af den till 1857 års löneförhöjning anslagna summa, Stats-kontoret funne sig häraf förhindradt att några medel till förevarande ändamål anordna, hade från de vid storskiftesoch afvittringsverken inom ofvannämnda fyra län anställde tjenstemän till Öfverdirektören inkommit särskilda till E. K. Maj:t ställda, vid Öfverdirektörens ofvanberörda memorial fogade skrifter, innefattande underdånig anhållan, att, då de åt Storskiftesoch Afvittrings-landtmätarne anslagne arfvoden icke kunde betraktas såsom blott ersättning för tillfälligt arbetsbiträde, utan måste anses såsom verklig aflöning, samt berörde arfvoden blifvit vid dispositionen af det utaf Rikets sednast församlade Ständer till storskiftesoch afvittringsförrältningarncs fortskyndande beviljade anslag af E. K.
Uti häröfver afgifvet Utlåtande, af den 22 sistlidne Mars, hade Kongl. Majit och Rikets Stats-kontor, under åberopande dels af Rikets Ständers vid sistförflutna riksdag fattade beslut, att de läkare vid arméen, hvilka under innevarande statsreglerings-period erhölle afsked, finge under de för civile embetsoch tjenstemän i författningarne föreskrifno vilkor och efter enahanda grunder, som för dessas pensionerande redan blifvit antagne, uppföras till pension å allmänna Indragnings-staten, dock att derifrån borde afräknas det pensionsbelopp, som de från Arméens pensionskassa egde uppbära; dels ock af Kongl. Brefvet den 12 November 1823, hvarigenom civile embetsoch tjenstemän, hvilka hunnit 65 års ålder, tillbragt vid pass 40 år i Statens tjenst samt styrkt sig vara till helsan försvagade, tillerkännas rättighet att, efter afskedstagande!, å allmänna Indragnings-staten såsom pension uppbära sina innehafvande löner, med tillämpning häraf på Doktor Kjellenberg i underdånighet anfört, att Kjellenberg väl uppnått den i berörda Kongl. Bref för dylik pensionsrätt stadgade lefnadsålder, men deremot icke innehade ordinarie tjenst på stat, utan blott efter förordnande bestridt och för närvarande bestridde Bataljonsläkare-tjenst emot lönens åtnjutande såsom arfvode; hvadan Stats-Utskottets Utlåtande N:o 152. 25 hvadan och då Kjellenberg, äfven om han, hvilket nu icke vore fallet, hunnit den föreskrifna tjensteåldern och genom läkarebetyg styrkt sin sjuklighet, ej kunde hänföras till de tjenstemän, som, jemlikt samma Kongl, Bref, egde att, efter afskedstagandet, uppbära sina löner såsom pensioner å allmänna Indragnings-staten, Stats-kontoret funne sig förhindradt tillstyrka nådigt bifall till den sökta pensions-förmånen. Yid underdånig föredragning af detta ärende har Kongl.
C:ie, för dess i Stockholm anlagda Klädesfabrik, enligt Kongl. Brefvet den 3 Oktober 1840, „ 5o,ooo: — 7:0 Fabriksidkarne S. O. Indebetou och K. A. Almgren, för deras i Nyköping anlagda Corderoyfabrik, enligt Kongl. Brefvet den 4 December 1838, >, 6,666: 82 8:0 Hofmarskalken m. m. Grefve N. Bark, för beredning af aromatiseradt h vithets-kaffe, enligt Kongl. Brefvet den 4 Juni 1841 6,666: 32 g:o Lagmannen L. M. Trozelli, för dess i Norrköping anlagda Fabrik för tillverkning af s. k. ändlöst papper, enligt Kongl. Brefvet den 1© Augusti i836, , 20,000: —- 10:0 Intressenterne i Gustafsbergs Porslins fabrik å Wärmdön , för införda förbättringar vid nämnde fabriks-inrättning, enligt Kongl. Brefvet den i5 Juli 1841 ». 4°>ooo: '— 11:0 Bruksidkaren m. m. A. Zethelius, som, enligt Kongl. Brefvet den 8 Februari 184 * > för det al honom vid Nyby, nära Eskilstuna, anlagda Valsverk fått sig tillagdt ett förlagslån å 41-000 D:dr, men deraf hos Kongl. Kommerse-Kollegium afsagt sig 10,000 R:dr, 3o,ooo: — Transport 1^3,833: 16 Transport 173,833: 16.—- 12:0 Machinfabrikanten Alex.
Se vidare Stats-Otskottets Memorial N:o 148 (73:o). — N;o 95. till Rikets Ständer, angående användandet af influtna medel tor ett parti exporteradt och i Tripoli försåld t krut. \ 1. 370. R. 464. IX. B. 36. Ä. 66. B. 249. — N:o 96. till Rikets Ständer, angående åtskilliga inom Götheborgs och Bohus län belägna kronohölrnars afgiftsfria upplåtelse till allmänt begagnande. VI. 371. R. 464. VII. B. 520. A. 536. Vill. E. 103. — N:o 97. till Rikets Ständer, angående understöd af allmänna medel för uppehållande af gästgifveri vid Malmagens by i Hede tingslag af Jemtlands län, på vägen från Långå by till Norrska gränsen. VI. 370. R. 464. VIII. B. 483. IX. A.' 27. E. 206. — N:o 98. till Rikets Ständer, angående anslag till inköp af Ivsiska apparater och mekaniska modeller för Svenska slöjdföreningens i Stockholm inrättade söndagsoch aftonskola. VI. 370- R. 464. Se vidare Stats-Utskottets Memorial N:o 122 (34:o). — N:o 99. till Rikets Ständer, angående anvisande af ett kreditiv till betäckande af kostnaderna för anskaffande af likare och modeller för mått och vigter åt General-Laudtmäterikontoret och Provins-Landtmäterjkontoren. VI. 370. R. 464- XI. B. 85- A. 115. E. 136. — N:o 100. till Rikets Ständer, angående ersättning åt Landshöfdingen i Orebro län för löningsjord, som blifvit afträdd fpr jernvägsanläggningen mellan Orebro och Skebäck. VI. 370. R. 464.
Under den förutsättning, att fördelningen af städerna lili riket i vissa klasser icke saknar al! vigt och betydelse, måste det anses rigtigt och önskvärdt, alt denna klassifikation lid efter annan underginge en revision, så att de släder, som i afseende på folkmängd, rörelse, m. fl. förhållanden, stå långt efter andra, icke förila 3 rande finge ega ett vida högre rum än dessa. Alt förhållandet nu är sådant kan ej motsägas. Så intager t. ex. Oscarshamn, som eger större folkmängd och rörelse ån mer än halfva antalet af Sveriges öfriga släder, det aldra sista rummet bland stä - Motioner i Bonde-Ståndet 1862. 601 slädenia. östersand, liufviulorlen för en provins, sorn med hvarje* år blifver alltmera blomstrande, och hvars folkmängd redan nu är stor och stadd i ständig tillvext, slår likaledes långt efter Wimmerby, Thorshälla, Sigtuna, Oregrund, Östhammar, Falsterbo, Skanör, m. 11. andra exempel alt förliga. Då ett sådant förhållande icke sällan torde inverka på omdömet rörande dessa släders vigt och betydelse, får jag föreslå: att städerna i riket ofördröjligen och derefter hvart tionde år måtte undergå ny klassifikation, på grund af försiggångnc förändringar i folkmängd, rörelse m. il. förhållanden, som vid ldassifikationen anses höra komma i fråga. Om remiss lill behörigt Utskott anhålles. Stockholm den 29 November 1062. C. J. Svensén, från Calmar län. Af C. J. Svensén från Calmar län, om anvisande å sjette Uufvudtiteln af ett lämpligt belopp, hvarmed en fjerdedel af alla de kostnader. som uppkomma i och för laga skiften i riket må skiflesdilegarne godlgöras. Lagstiftande magten har ansett sig icke kunna meddela nedsättning i landtmäleri-arfvodestaxan. Denna taxa är likväl onekligen i högsta grad betungande för skiftessökaude samt lägger dymedelst hinder i vägen för skiftesverkeis fortgång, till stort men för jordbrukets utveckling och förkofran inom landet.
R:dr sk. r. 12 Flint or, huggna, utom Agat Flyttsaker, bestående af gamla och brukade husgerådseller andra lösöre-persedlar (hvilkas införsel, äfven såsom nya, ej genom denna Taxa är i allmänhet medgifven tullfritt eller emot tull af högst 10 procent af värdet), när de vid införseln, på särskild anmälan hos General-Tull-Stjrelsen, pröfvas icke öfverstiga egarens behof (Se vidare förteckningen å vid införsel tullfria varor.) 1 skålp. 100 R:dr v. 10 1 3 Fläsk 1 lisp. — 18 24 — Fnöske, beredt • ■ Foglar, slagtade: 1 skålp. •— 6 — 12 u * 1 skålp. -— 1 6 — 24 * insvllade eller rökta 1 skålp. — 3 — i — Folier, Tenneller Stanniol 1 skålp. — 4 — 1 Formar, Krukor och Potten för sockerbruken . 1 skålp. 2 .— 10 * Tryckoch Pappers1 skålp. — 1 — 2 — * Fosfor Frukter och Bär, ej specificerade: 1 skålp. 8 4 — friska 1 tunna — 36 36 — inlagda i bränvin eller ätlicka 1 skålp. — 9 3 16 torra . ' 1 lisp. — 32 5 — 1 skålp. — 1 — 24 — Fyrverkeri-arbeten Färg er och Färgningsänmen; 1 skålp. — 6 10 Blyhvitt, Zinkhvitt och Cremserhvitt 1 skålp. — 1 8 — 3 — Bresilja, raspad eller malen 1 skålp. 6 Fjedrar, ur-; se delar af Ur, ej specificerade. Flaggduk; se Väfnader, ylle-. Flanell; se Väfnader, ylle-. Flor; se Väfnader. Flolthollz; se Korkbark. Flugor, Spanska, hänföras under Apolheksvaror. Flädersaft, hänföres under Apolheksvaror. Flätor lill hattar; se Hallflätor. Fogellim; se Lim. Foglar, preparerade lill naluralie-samlingar, hänföras till Naturalier.
Rammar-Collegium till förklaringars infordrande deröfver af Länens ofta ifrån hvarannan aflägse boende Taxeringsman, hvilka dessutom med ert ny sammankomst och, förökad reskostnad derigenom blifva besvärade, samt Anmärkningarnes pröfning och afgörande, öfverskrider den tidepunkt, då forsedel bör vara utfärdad, hvilken i ovisshet om det uppgifna Markegångsprisets bestånd Rentetagaren emedlertid ej ansett sig böra utgifva; ?å förlorar han å ena sidan sin förmånsrätt till den indeldta Lönens emottagande in natura och måste åtnöjas med forlönen och det blifvande Markegångsväfdet, ehurudapt det må stadgas. A andra sidan åter, om Rentegifvaren efter det i orten uppgifna Markegångspriset genast fått liqvidera sin indeldta renta, syäfvar han i osäkerhet, om han betalt för mycket eller för litet, intill dess Markegången af vederbörande Rtomare blifvit definitift pr öfvad, och afventyrar att till ny liqvid eller uppbörds-möte blifva bådad. Ilen andra olägenheten drabbar de Kronouppbördsman, hvilka med Hemmans-rpntornas de bite - 328 Den 8 Mars. bitering och uppbärande hafva befattning. Om de begynna debiteringen efter den i Fänet uppgifna Markegången, måste en annan uppgöras och rättas efter skeende förändringar Dröja de åter med detta arbete till dess Kongl. Kammar Cullegil Beslut dem kungöres, kan tiden blifva otillräcklig, att uti vidlyftiga Fögderier hinna upprätta, rigtiga Uppbörds-Böcker, derefter indrifva Utskylderna och för dem inom Uppbords-årets slut redovisa. Efter nu gällande Uag kunna Mnrkegångssättningarne ej verkställas förr än i början af December månad, då Varu-prisen forrnodas vaxa med säkerhet i vederbörande Uän kända. I följd deraf hafva en del Markegångs-Taxor ej förr än mot slutet af nyssnämnde
Föreningens styrelse hade icke ringa svårighet att förskaffa sig personer som voro driftiga och påpassliga, på samma gång som de med omdöme och kraft kunde vända sig till sina, åhörare. Emellertid lyckades man finna sådana missionärer, de gjorde god tjenst och några af dem förvärfvade sig en betydande oratorisk skicklighet och förmåga i att afslöja spanmålslagarne samt framställa de bländverk hvilka sprid-des af protektionismens målsmän. De blefvo instruerade att inverka på folket förmedelst den obillighet som gjorde sig gällande i lagames tillämpning och att uppmuntra sina åhörare genom den goda sakens synbara framåtskridande samt genom vissheten om ett slutligt upphäfvande; men framför allt fingo de förmaningar att icke väcka förargelse / mot individer och att tvärtom tillhålla alla åhörare att icke på något sätt störa det allmänna lugnet. Naturligtvis rönte föreningen motstånd af alla som voro på något sätt intresserade i protektionismen: af tories, af egendomsherrarne, af den förmögnare aristokratien. För sin styrka stod emellertid agitationen i mycken tacksamhetsskuld till den opposition hvarmed den sammandrabbade. Gent emot mångahanda ooh mäktiga inflytelser, var det blott en handfull energiska män, som företog sig att angripa lagen: män af stark vilja och brinnande håg, men utan yttre anspråk. De kände kraftigt orättvisan i ett protektionistiskt system, som på alla håll ledde till elände, och genomträngda af det heliga i sin sak föraktade de hvarje olycksprofet, ehuru en fruktansvärd slagtordning af öfvermäktiga visade sig inför dem. Särskildt Cobden var icke i förlägenhet. Han manade styrelsen att icke göra något närmande till det protektionistiska partiet i syfte att öfvertyga dem om deras villfarelser, eftersom detta blott skulle bli bortkastad tid och möda. Han sade: “ Låt oss fraternisera med den förståndiga delen af handelsklassen och vädja till deras börsar, och våra politiska motståndare skola säkert icke underlåta att läsa hvad vi hafva att säga. “ Vi gifva ett pfof på den uppmaning, som af föreningen riktades till landets valmän; den visar af hvilken beskaffenhet vapnen voro. Den lyder som följer: “ Ni är en valman. Åt er är rättighet lemnad, att välja lagstiftare.
Propos. om anslag till upförande af en ladugårdsoch en mejeri-byggnad vid Ultuna Landtbruks-institut. Den 1 Juni. Lag-Utskottet: N:o 30, i anledn. af väckt motion om stiftande af en lag för kompromissarier; samt N:o 31, i anledn. af väckt motion om bildande af en HofRätl i Norrland. Föredrogos och biföllos Allm. Res v.- o. Ekon.Utsk:s den 20 sistl. Maj f. m. på bordet lagde Betänk:n: N:o 93, i fråga om åtgärders vidtagande lill förekommande af större eldskador inom städerne; N:o 94, i anledn. af väckt motion om befrielse för Jönåkers härad i Södermanland från skyldigheten alt hålla färja vid Qvarsebo ; och N:o 95, i anledn. af väckt motion om beviljande af stapelrätt för staden Wadstena. Föredrogos, men bordlädes ånyo, på flere ledamöters begäran, StatsUtsk:s den 24 sisth Maj e. m. första gången på bordet lagde Utlåhn: N:o 102, i anledn. af erhållen återremiss å Utlåt. N:o 50, ang:de ifrågastäld förbättring af soldaternes vid Södermanlands Reg:le löneförmåner; och N:o 103, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos., ang:de ifrågastäld utsträckning af Nämndemäns rätt till skjutsoch traktaments-ersättning för syner och andra förrättningar. Föredrogos och biföllos StatsUtsk:s d. 24 sisth Maj e. m. på bordet lagde Utlåhn: N:o 104, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos., ang:de anslag af 12,000 R:dr till lindring i de kostnader, Carlskrona stad, till följd af kolera-farsotens härjande derstädes, nästlidet år fått vidkännas; och N:o 105, i anledn. af väckt motion om utbekommande af anmärkn:s-proc.
Atarisinen, soiu gifver sig tillkänna i BskSdningssätt odi kaiislor, tillhörande tidigare ocli lägre iitvecklingsstadier, är kai !ske det sv2i.aste hindret a t t besegra. Sauima otyglade sj alf viskhet, samma iiycltf i i l h obc~stfindigliet, samma laglösa. böjelser och benägeiiliet a t t:: lystra till lidelseiis liistspcl *), som under förgingna tider Iiiiininat hiii~itskridandet, lefvu iinuii mingeiistiides kvar, om an föi~klädda i civilisationens lysande mniitel, och db blott an mer mäktiga ocli Iiindrande. I&lt;onsekvensei.na af evolntioiisllran, si ful1st: iiidigad soin deii frainstar i Heiiry Drumnioiids ~ e r k, i n n d ~ a r a en olif yislig plikt för individen a t t lyssna till hennes liirdoinar ocli iiiiderkasta sig liennes kraf ocli så ställa sitt lif, a t t det befordrar iitveckli~igeiis stora inkl; - eller med andra ord att afsti f r h allt sriiii försenar, rneu friinija allt, soin p&amp;sk_viidar inalets iippiiReiide. Ki-istcndoint~iiss 277 I sedelära och evol~itionens hafva sainina innebörd, a t t ej säga s t r ä n g het. Kristendomen krafver kärlek af ett rent lijarta; evolutionen ålägger individen ' a t t söka Iios sig och andra utveckla de altriiistiska känslorna ocli tygla de .egoistiska, på det a t t lidelsen alltmer in % adlas af karleken. Kristendomen bjuder: k intet ohöfviskt tal gånge af eder i n n n ~; - evolutionen utdömer Iivarje uttalande, som orenar fantasien och eggar lidelsen.
«Men hvem är då du?» Höfvidsmannen kastar bort rustning skägg etc. och säger: «Jag är den rättskaffens snickaren» . Men «hvem är då den der?» frågar skräddaren, i det han pekar på Tell. Denne gör såsom höfvidsmannen nyss förut, sägande: «Jag är den förnöjda brodren». och så äro vi från Schillers allvarliga, tankedigra sångmö jagade in i en scen ur Lumpaci-Vagabundus. Så går det vidare, ur den ena pjesen i den andra. Men hvarken kan detta på längden roa, eller hålla aktörerne hela aftonen ut dermed. Vi begifva oss derföre tillika med musiken till midten af planen, der man Terpsichore till ära uppfört ett öppet, rundt tempel, på hvars golftiljor ungdomen svänger omkring i muntra valser – dock stormande äro de icke; Tysken älskar äfven i dem det beqväma. Den, som tröttnar att se på dansen, intager en plats vid de extemporerade kaffehusen, och betraktar den brokiga mängden. Sätta sig då Erkehertigarne Carl och Ludvig med sina fruntimmer vid nästa bord, så ser han i den förre en något mager och torr man, vext under medellängd, men i den sednare en lång karl, välsignad med fett och frodighet, som en småstadsrådman. Ifrån dessa går sällskapet nedåt, genom alla klasser, ända till lärpojken och jungfrun, hvilka det förnämligast åligger att hålla valsen vid makt, medan den öfriga delen af societeten deltager i detta nöje blott såsom åskådare. De, som voro kände af erkehertigarne, helsade, andra icke. Ingen lät sig störa af deras närvaro eller paraderade med hatten i hand. Medgifvet, att desse furstar här hade den serdeles lyckan, att få lefva precist, som om de ej varit annat än menniskor. Vi komma öfverens om, att hvarje furste borde anse sådant för en lycka. Ty «det är så ljuft att vara menniska» säger en god vän.
VI visar icke destomindre, i huru betydlig man införseln af sådana varor, ifrån och med 1808, varit i tilltagandeEndast för hampa och Segelduk Utgår nu mera nära 200,000 R:d i Silfver, eller samma summa, som Caffe kostade Riket för tjugu år sedan, då Regeringen ansåg nödigt, att införseln deraf förbjudaCorrectiven äro efter min enskilda öfvertygelse: a:o Tull - afgiftemag förhöjande efter omständigheterna 8:0 Förbindelse för Städerna att till Hamp. cultur, och till plantering af andra för Fa. brikerna nödiga Växter, använda den jord som endast till vinnande af dessa ändamål blifvit förländt. g:o Befordrandet af Får-afvetn, isynnerhet den grofulliga, Såsom den hvilken lättast Vänjes “vid Vart luftstrek Och vår locah Genom Premier Uppmuntrad insamling af Horn, Tagel, Borst, Hår af Kreatur, samt flera för Fabrikerna tjenliga, hittills vårdslöst förspilda matefialier. £ Den ao Junii i afseende p! det har föreslagna correctiv H:o2. anser jag nödigt att följande tillägga. Jag har redan förut sökt fästa uppmärksamheten på nödvändigheten deraf, alt våra inne i Landet belägne Städer upprätthållas, såsom de enda ställen, der Landlmannen nu mera, och sedan Bruksrörelsen är i aftagande, kan vinna afsättning för sina producter. Jag anser ingenting så motarbeta detta ändamål, och ingenting så hindra UppStädernas eget flor, som det sätt, hvarpå dessa pu använda sin donerade Jord. Hågra Upp-Städer hafva blifvit med Handelsoch Närings-friheter privilegierade byar, och deras innevånare Spannmåls Producenter i stället för Consumentrri Utan att tänka derpå, att donationen vore vilkorlig, och att den kunde återtagas om vilkoret lemnades ouppfyldt, har man på de flesta ställen tillåtit sig, att, i stycken af högst 2 till 3 Tunneland, utdela Jorden, under namn af BorgareÅker, eller till understöd för så kallade behöfvande Borgare.
"man mätte i det redan varande ordinarie Kneck"tehållet indelas, och således frän extra Roterin"gen, hvaruti de ingått, befrias.“ Sedan Kongl. Krigsoch Kammar-Collegierne öfver denna Rikets Ständers underdåniga anhållan sig yttrat, behagade Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref till bemälde Collegier, af den 30 November I 8 t 9, tillkännagifva, det Kongl. Maj:t redan, under den 16 April 18 Is, i Nåder förklarat: att, Innan de i senare tider upptagna Nybyggen och Odlingar undergått skattläggning , det icke kunde med säkerhet bestämmas, i hvad större eller mindre mon den, till understöd i ordinarie Roteringen, sökta befrielse från extra Rotering måtte ega rum; att enär, hvad Vesterbotten angmge, det redan den 2 October 1806 varit förordnadt, att alla Botar, som ansåge sig berättigade till hjelp i 4 Statssamt Otc.~Utsk. Uti. N:o 98. den ständiga Roteringen, borde, innan utgången af år 1807, derom anmäla sig hos Landshöfdingen i Länet, hvilken egde att befordra des§a ansökningar till skyndsamt slut, men att, då sådant icke hunnit att till verkställighet befordras innan extra Roteringen förrättades, Kongl. Maj:t i Nåder anbefallt Landshöfdingarne i Vesteroch Norrbottens Län, att icke allenast i Vederbörandes närvaro undersöka hvad hjelp i ordinarie Roteringen Stam-Rotarne vid Regementet skäligen kunde fordra af Nyhemman och Lägénheter, samt huruvida dessa, enligt Författningarne, voro berättigade till befrielse från extra Roteringsbesväret, utan ock tillse, det skattläggningarne å alla då ännu oskattlagda Torp och Lägenheter fullbordades, samt derefter insända Undersöknings-Instrumentet, med tillhörande handlingar och egna utlåtanden, till Krigsoch Kammar-Collegierne, som egde att Kongl. Maj:ts
Gustaf: Jag tror att R. o. Ad. kan bifalla den jemkning Exped.Utsk. föreslagit, emedan de begge smärre jemkningarna öfverensstämma med hvad R. o. Ad. egentligen beslutat, då frågan förevar Den ena jemkningen bestod deruti, alt det skulle heta täcke, som bestås, i stället för sängkläder, som icke bestås af rotarna, och den andra jemkningen var, att det skulle beta 10- tarna i stället för ro te hål la r ne. Jag föreslår således bifall till Utskts förslag. Uppå derefter framställd propos. blef Ulsk:s i mern. N:o 3o gjorda förslag af R. o. Ad. bifallet. Derefter upplästes till justering och godkändes Exped.- Utsk:s under N:o 228 afgifna förnyade förslag till und. skrifvelse till K. M. ang;de vidtagande förändringar uti båtsmansroleringens utgörande å landet. Fortsattes pröfningen af Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utskms utlåt. N:o 28, i anledn. af gjorda anmälkntr vid Utsktns betänk. N:o 3, ang;de grunderna och villkoren för hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller andra lägenheter från hemman. 7 • d e §:n. Bifölls. 8:de §:n. Hr von Hohenhausen, Michael Silvius: Uti 8 §:n 1 mom. får jag föreslå, att näst efter orden ”för hvarje socken eller pastorat” tilläggas orden: för högst fem år. Någon viss tid bör vara bestämd för ulöfningen af en dylik befattning, på det man icke må vara tvungen att, så länge de sjelfve behaga qvarstanna, bibehålla dem, med hvilka man kunde finna sig mindre belåten; hörandes i afseende på valet af dessa personer jemväl i 11 ugkominas, att ägaren t. ex. af ^:dels mantal har lika rätt roed den, som äger ^-:dels mantal.