Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Husliga göromål och handa-slöjder, i anledning af väckta motioner om meddelande af undervisning deri vid rikets seminarier för fruntimmer: B. III. 93, 475, 486, A. 486. Hvetlanda och Serarps gästgifvaregårdar i Ostra Härad af .Jönköpings län, om beviljande af ett anslag å 61,000 Riksdaler för omläggning af landsvägen mellan dem; motion af Herr David Fredrik Constans af Pontin: se Motioner. Hägerflycht, Nils Henrik, dess yttrande: 1. 435. Hägnad, i anledning af väckt motion om förbättrad sådan utmed Statens jernvägar: B. I. 516, 526, A. 526. Häradet, i anledning af väckt motion orri inrättande af en representation för detsamma: B. I. 527; II. 40, 48, A. 48. Härads-fängelse, i anledning af väckta motioner om ändring af gällande stadganden angående skyldighet att deltaga i byggnad och underhåll deraf, äfvensom af kyrka, prestgård och tingshus: B. II. 560, 599, 600, A. 600, 608; B. V. 541,544, A. 545, E. 701. Härads-nämnderna, i anledning af väckt motion om anslag till förhöjning i deras så kallade tingsgästningspenningar: B. V. 463, 536, A. 536. Hästoch fåralveln i Jemtland, om anslag till dess förbättring; motion af Herr Carl Gustaf Lagercrantz: se Motioner. Häst-vakans-spanmål, kavalleri-regementenas, angående: se StatsUtskottets Utlåtande N:o 22, rörande beräkningen af StatsVerkets inkomster. 5 Högsta Domstolen, angående val af Nämnd till omröstning öfver dess ledamöter: se Val. —, protokoll hos Nämnden till omröstning öfver dess Ledamöter: II.
Missgernings-Balken om förfalskning af mynt såsom den svåraste art af förfalskning'; men då Riks-Bankens sedlar representerade Rikets mynt, låg det i sakens natur att förfalskningen i ena fallet var lika vådlig och brottslig, som i det andra. I samma mån sedelstocken ökades och faran af sedelförfalskning dermed växte, fann man dock nödigt ätt medelst särskilda lagar söka trygghet emot detta brott; Och deraf föranleddes Kongl. Förordningarne den 10 December 1741 och 2 Maj 1747 samt Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807, genom hvilka ännu gällande författningar stadgades straff för förfalskning af Rikets Ständers Banks sedlar och för utprångling af de förfalskade. Emot förfalskning af annat lands mynt och penningsedlar finnes åter ej vidare särskild föreskrift än den, som innefattas i Kongl. Förordningen den 1 Juni 1819, derigenom förklaras, att den, som i Sverige efterapar eller förfalskar Norskt mynt eller sådana papperspenningar, som i stället för mynt i Norige äro gångbara, eller den, som utprångla!- sådant falskt mynt elier falska sedlar, skall straffas såsom Sveriges lag och författningar i hvarje särskildt fall angående Svenskt mynt och Svenska sedlar stadgar; hvaremot förfalskning af annat lands sedlar i öfrigt i lagskipningen betraktas lika med förfalskning af enskilda handlingar. På enahanda sätt betraktades äfven till en början förfalskning af Privatbankssedlar; men det dröjde likväl icke länge innan man insåg nödvändigheten att för detta brott öka ansvaret. Det skedde genom Kongl. Förordningen deri 19 Maj 1845 i enlighet med 1844 års Ständers beslut. Redan då circulerade Privatbankers sedlar i allmänna rörelsen lika som Riksbankens; och derföre gjordes äfven framställning om likhet i straffet för förfalskning af begge. Ansvaret för för falskning af de förra blef dock mindre.
Men jag har trott, att sanningen borde bär öppet uttalas, och, oaktadt det klander, jag bar att härför vänta, har jag ansett mig icke böra förtiga, hvad jag då af aktningsvärda män hörde yttras. Men sedan jag nu haft äran fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på rättvisan utaf att gifva akt uppå de förhållanden, under hvilka det klandrade förslaget till banklag framlades, går jag nu att närmare granska dess innehåll. Hvad är då ändamålet med de anmärkta lagstadganden, om icke det, att uti ämnen, som icke blott röra Banken, men allmän och enskild rätt, genom de båda Statsmagternas gemensamma samverkan och beroende af hvarandra betrygga allmänheten mot ensidiga förändringar? Jag frågar då vidare: hvad bade blifvit påföljden, om 72 §. i grundlagen blifvit, på sätt föreslaget var, förändrad? Svaret bör ej kunna blifva annat, älT alt påföljden varit alldeles densamma till sin verkan och syftning, men med en större orubblighet. Hvad hade varit verkan af de föreslagna §§:s införande i banklagen? Att Konungens deltagande vid skeende förändringar varit ett uppdrag afR. St., som vid hvarje riksdag, likasom annan civillag, kunnat förändras och återtagas. Skillnaden är således, att genom grundlagsförändringen vanns en högre grad af varaktighet; men det ändamål, sora åsyftades och kunnat i form af civil - 64 Den i Juli e. m. Ing vinnas, gaf icke denna sednare egenskapen af grundlag, utan var endast ett bestämmande af det sätt, på hvilket 11. St. ville utöfva sin rättighet alt besluta om Bankens förvaltning. Reg.Fts 72 §. är grunden för denna rättighet, och den qvarstod oförkränkt. Kär jag då vet, att R. St., i följd af densamma, vid sistförflutna riksmöte underkastade Konungens sanetion 2:ne vigtiga författningar för Banken, nemi. myntbestämningslagen och den då antagna banklagen; när jag vet, alt 55 §. i Reg.F. af år 1772 innehöll, att ”R.
Ständer framställa den underdåniga önskan, att i hvardera af berörde Städer, utom de dem redan medgifne frimarknader, en årlig marknad må, uti medlet af Februarii månad, få hållas; Och lärer, i händelse denna önskan varder i Nåder bifallen, E. K. M. täckas derom förständiga vederbörande till rättelse vid hädanefter skeende regleringar af marknads-terminerne. Riksens Ständer framhärda etc. K:o i Underdåniga Skrifvelser. N:o 66.1 Uppl. oi godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 6 Junii 1823.' Preste-Ståndec d. ix —■ — Borgare-Ståndet d. 11 — ■—• Bonde-Ståndet d. 11 Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande vackt fråga om närmare bestämmande af Fjerdingsmäns skyldigheter. S. A. K. I anledning af en hos Riksens Ständer fratnstäld anmärkning, att Fjerdingsman, i-saknad af bestämde föreskrifter om deras skyldigheter, öfverhopas med sådana göromål, sorn hvarken till deras befattning rätteligen höra, eller af dem kunna med pålitlighet förrättas, få hos E. K. M. Riksens Ständer i underdånighet anhålla, att E. K. M. täcktes f Nåder förständiga Dess samtlige Befallningshafvande, att upprätta Förslag till Instructioner för Fjerdingsman; hvilka InStructioner, sedan hehörig pröfning deraf föregått, till vinnande af den likstämmighet och enhet dem emellan, som local-förhållanden kunna medgifva, torde (ill vederbörandes efterrättelse utfärdas. Riksens Ständer framhärda etc. Bihang till Rikt~St. Prat, lo:dc Sami. 18x3. H Underdåniga Skri/velser. Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. den 6 Junii 1853.' Preste-Standet den 11 Borgare-Ståndet den 11 Bonde-Ståndet den 11 Riksens Ständers underdåniga Skrif velse, an~ gående transporter af undsaltnings-spannemål.
Herr von Hausvolff: Jag ber om förlåtelse, att jag å nyo uppträder, men jag kom ej förra gången att yttra min tanka, i afseende på den af Utskotten föreslagne procent-förhöjning i lösningsvärdet. Jag förenar mig med Herr Mannerstam, att det ej år billigt, att lösen skall betalas 5o procent högre än högsta vårdet, och jag vet ej, hvarföre den skall bestämmas högre, ån egendomens sanna värde, ty når vårderingssumman beräknas till det allrahögsta, så tyckes det vara tillräckligt. Dock på det skål Fria herre Cederström anfört, synes billigt, att medgifva någon påökning; men den föreslagne procenten år likväl öfverdrifven, och föranleder till hinder för odlaren, hvarföre jag anser 20 å 25 procent vara tillräckligt. Herr Tham har gjort en invändning i afseende på inteckningshafvares rått, och denna anmärkning har Friherre Cederström redan tillråckeligen vederlagt, medelst erindringen, att den Domstol, som hand - Den 12 Julii e. m. ligger sjelfva lösnings-frågan, Ifven år i tillfälle att tillse, det inteckningshafvarnes lagliga ritt icke förnärmas.
Herr Friherre 8tael von hollstein har ibland annat afwen fäst sin upmarksmnhet derwid, att de af L Kammar-Rätten infordrade upgifler, öfwer influten Bewillning af Alun, Krutoch Säcker - Bruken ännu icke hunnit att aflemnas; och förmenar Herr Friherren att i händelse serstildte Böcker öfwer Be, willnings-medlen blefwo insände till Riksgälds-Contoiret, kunde sädane upgifter snarare och utan om, wägar erhällas. Harwid får Contolret i ödmjukheterindra, att ett sädant arbete ar af den widd , att dec icke af hwilken som hälst kan i hast upgöras, <y dertill fordras att genomse, fä wäl flere ars Taxeringsoch Afstrifningssamt Afkornnngs - Längder jemte Spe« cial-räkningarne, som äfwen de af wederbörande insände särstildke redogörelser; och kunna upgisterne i afseende pä Bewillninqen för Krut, Alunoch Socker-Bruken icke bestämmas, förr än wid ärets flut, halst desie Bruk erlägga Bewillning räknad efter dek qvantum de tillwerka, hwarföre det ock blifwer nödigt sä wida sammandragen af Bewillnings-förflagen stola kunna utwisa denne Bewillnings belopp med mera precision, en längre termin af ett ar sednare för General-Förslagens uprattande än hittills öfligt warit mäste bewiljaS, emedan wid Taxeringar nes - Den 26 Februari!» 1569 nes flut dä samma General-Förslag nu upgöres^ icke kan bestämmas huru mycket Alun, Socker och Krut för det löpande äret kommer att tillwerkas. Stockholm den 18 Januari! 1810. Ivl. Laäovius. Lades pä bordet. Hwarefter Ridderstaper och Adeln ätffiljdes kl. Z ro om aftonen. In mistom krotocolli 6, Silverstolpe. Tisdagen den 27 Februarii. Plenum kl. 9 Förmiddagen. Justerades följande:
Läns-Lazarettet jemte dermed förenadt Curhus är ordnadt i en inköpt ny local med tillräckligt utrymme och särdeles passande belägenhet, hvarigenom denna inrättning är mer än vanligt fullständig och ändamålsenlig. Curhus-afgiften har utgått med 4 skhvarje inom Länet mantalsskrifven person. För öfrigt bevakas hälsovården af Församlingarnes Pastorer, Kyrko-Råd och så kallade Sundhets-Nämnder. Examinerade Barnmorskor äro att tillgå icke allenast i Städerna, utan ock på många andra ställen inom Länet. Apotheker finnas i alla Länets Städer samt dessutom på Carlsborg och i Hofva By. 20 För de fattigas försörjning äro i allmänhet t il 1 fjl lestgöra n d e anstalter vidtagne inom hvarje Socken eller Församling, oftast förenade med kännbara uppoffringar. Vid Gästgifvaregårdarne handhafves ordningen efter gällande författningar, hvaraf nödige Utdrag äro införde uti hvarje Gästgifvaregårds Dagbok. Utom å Gäslgifvaregåi darne är rättighet till Bränvinsminulering på landet sökt och meddelad blott Sex personer, men jag skulle tro, att det vore bättre om ett större antal tillåtna krogar funnes, hvars egare då voro ansvarige för ordningen och erlade en hillig skatt för rörelsen; ty Bränvinsminutering drifves ändock icke mindre nu. Den idkas i stället å Lönnkrogar, hvarpå tillgång är inom hvarje Socken, merendels af personer, som, då det lyckas åklagare att åstadkomma erforderlig bevisning, äro i den belägenhet, att de, till dryg kostnad för Staten, men dem sjelfve lill föga skräck, måste aftjena böterne med enkelt fängelse. Enligt Fånglistorne hafva under de två sednare åren ii3 personer till sådan bestraffning varit intagne å härvarande Länshäkte. Socknemagasiner finnas inom länet med icke obetydliga fonder, såsom i Läckö af 1,700, Wartofta 2,601, och i Höijenlorp af c,43o tunnor Spannemål, jemte 709 R:dr ii sk. 4 *':st penningebehållning.
Hvad af dessa medel utgör Kongl. Förvaltningens af Sjöärendena andel uppdebiteras och redovisas nu såsom »sjötullsmedel», i stället att bokföras under den mera riktiga titeln: fyroch håkmedel. En dylik förändring bör, enligt Revisorernes tanke, destomindre möta svårighet, som berörda andel är till summan känd långt innan hufvudräkningen uppgöres. Kongl. Sundhets-kollegium. Kongl. Sundhets-kollegii räkenskaper, hvilka blifvit utan anmärkning granskade i Kongl. Kammar-rätten, redogöra för inkomster och utgifter sålunda: Debet. Balans från år 1858: Återdebiterade medel å anslaget till mediko-legala besigt ningar För anslaget till farsoters och smittosamma sjukdomars botande innehållna löneandelar Räntemedel Hyresmedel Apothekare-societetens bidrag till Pharmaceutiska Institutets underhåll Af studerande vid sistnämnde Institut erlagda, afgifter Extra uppbörd Balans till ar 1860: Credit. Balans från år 1858: Utgifter: Kongl. Stats-kontoret anordnat 232,527: — Kqngl. Krigs-kollegium redovisat 4,000: — Kongl. Sundhets-kollegium dito: Pensioner och stipendier i Fältläkare-korpsen 9,258: 32. Inrättningen för sjukes behandling med elektricitet och galvanism 870: Barnbördshusen 5,221 Carolinska Mediko-kirurgiska Institutet 3,671 Vaccinationens befrämjande 3,227 Farsoters och smittosamma sjukdomars botande 50,192 Svenska Läkaresällskapet 2,250 Reseunderstöd till läkare 3,000 Arfvode till Provincialkirurgen i Stockholms län Leverering: Till Kongl. Stats-kontoret Balans till år 1860:
T>ll den 8 de puncten hafwa Riksens Ständer till alla delar gifwit sitt underdäniga bifall, sa ly, dande: 8:0 Att oin Riksens Ständer såsom allmän Regel antaga, att hwar och en till utskrifning förbunden person, inom de faststälda ; arén, äger rättighet, att > sitt ställe satta tjenstbar och behörigen approberad ersättningskarl, som i detta fall ikläder sig den förres rättigheter och ssyldigheter; dessa ersättningskarlar likwäl ej fä fokas inom de för Nationalbewäringcn bestämde äldrar, utan deremot endast tagas bland de Medborgare, ftin äro mellan fylda 25 och z/ ärs älder. Sedan Riksens Stander stadgat, att hwar och en mä äga frihet att wäija, antingen han sjelf mä utgå eller lega en annan i sitt ställe, fä de hos Eber Kongl. Majtt anmäla den 9 puncten att såsom numera öfwerstödig alldeles borttagas. io:o Act Bewärings-Manskapet af Kongl. Majit och Kronan förses med beklädnad, bewäring och nödige ntrcdningseersedlar, och -oill Kongl. Majtt till Riksens Ständer öfwerlemna, att till undwikan. de af betungande forslingar genom landet, sarssitta förwarft.gvställen för dessa effccter, ware sig Häradseller Socknewis i orterna mä upprättas. n:o Att den indelta Armeen wid utbrottet af ett krig, bör, enligt för densamma nu gällande författningar, complettcras; hwarestee Rustoch Rothällarcs Recruterings-skyldighet förswinner, endast under sä lang tid kriget warar, och widtager, efter äterstäld fred. Tre mänader sedan Trupperne återkommit till hemorten. rr:y 364 Den -z Maji. 12:0 Att den i kraft af Kongl. Förordningen as den rz,April 8n redan uppbädade delen af Förstärkningsmanskapet, enligt derom afstutade con, tracter eller ingängne förbindelser, i tjenstgöring fortfar.
R:dr och ett årligt understöd af 54 R:dr, som tilldelats henne från Arméens enkeoch pupill-kassa, i öfrigt saknade all tillgång, icke kunde till följd af försvagad syn och aftagande kroppskrafter genom arbete förtjena sitt uppehälle, Rikets..Ständer, med behjertande af dessa ömmande omständigheter, måtte bevilja enkan Öman en årlig pension af 200 R:dr; och hafva Rikets Ständer, med afseende å sålunda uppgifne och genom företedda handlingar styrkta förhållanden, medgifvit att Fängelse-direktören Ömans enka Gustafva Christina Sophia Öman, född Wallberg, må å allmänna indragnings-staten uppföras till åtnjutande af en årlig pension af 200 R:dr. 71:o Med erinran om aflidne Prosten och Kyrkoherden i Knutby och Faringe församlingar af Upsala stift, Isak Mårten Winges stora förtjenster om folkundervisningen, samt under förmälan att, då någon behållning ej funnits i boet efter Prosten Winge, som år 1857 aflidit, hans efterlemnade enka och 4 oförsörjda döttrar ej hade annan tillgång till framtida bergning än det öfverskott, som uppkommit af nådårsinkomsterna vid pastoratet, har blifvet föreslaget, att Rikets Ständer, såsom en gärd 40 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 186. af erkänsla för aflidne Prosten Winges förtjenster, måtte åt hans enka och 4 oförsörjda döttrar, bevilja en årlig pension af 150 R:dr åt dem hvardera, att från detta års början utgå. Såsom författare af flera utmärkta läroböcker och genom sin litterära verksamhet företrädesvis i afseende å ämnen, som röra folkundervisningen, har Prosten Winge onekligen gjort sig så förtjent af det allmänna, att hans efterlemnade maka och barn, af hvilka sistnämnda, enligt hvad läkare intygat, 2:ne genom obotlig sjukdom äro så vanföra, att de sakna förmåga att i någon mån bidraga till sitt uppehälle, ej böra af Rikets Ständer lemnäs utan det understöd, som är för deras tarfliga utkomst behöfligt.
Hans Excellence Herr Grefven Och Landfs Marskalken anmodade Herrar CabinettsKammarherrarne att till Hans Maj t framföra Ridderskapets och Adelns underdåniga vördnad jemte försäkrad om efterkommande af Dess Nå«» diga befallningar. Häruppå uppropades de 48 Ledamöter, som under H. Excellence Herr Grefven och LandtMarskalkens anförande, jemte Ledamöter af de Öfriga respectiva Stånden, skulle uppvakta H. Maj.t samt det öfriga K. Huset, 20 Ben 4 Morr: Fortsattes till slut läsningen af Herrar Revisorers Berättelse angående RiksgäldcContoirets förvaltning och Räkenskaper; och be* slöt Ridderskapet och Adeln att densamma med de öfriga respectiva Stånden skulle cornmuniceras. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskilldes klockan 12. Måndagen den 6 Mars. Plenum kl. io förmiddagen. RiddarhnsSecreterartn anmälte, det hanjern» te RiddarhusFiscalen förliden gårdag fullgjort den dem genom RiddarbiisOrdningen ålagde pligt att fördela det närvarande antalet af Ridderskapets och Adelns Ledamöter uppå 50 Bänkafdelningar, elter den i Riddarhusordningen föreskrifna princip, att så länge möjligt är bibehålla ett Fka antal för hvarje afdelning, och att, der sådant ej låter sig göra , uppföra en person mer på de sednare afdelningarna. I anledning häraf, och då de nu antecknades antal utgjorde 477, hade de första2 3 Bänkafdelningarne erhållit 9 personer,och de öfrige 27 erhållit ic. Till tjenst för Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter, som Ben 6 Mavs. 21 kunde vilja lära känna de medbroder, med hvilka gemensamt de borde rösta till Bänkman, hade RiddarhusSecreteraren genast förlidne gårdags afton till allmänna Klubben aflemnat ett exemplar af denna Bänkfördelnig, och ett särskildt exemplar vore upprättadt, för att i morgon vid Bänkmans-Valet tjena till rättesnöre. Justerades Protocollet för den 4 Mars.
Ståndet fann härvid följande mening icke ega behörig tydlighet, utan böra till Ordställningen förändras: ” — hafva Rikets Ständer, sorn, enär, enligt Lag och gällande Författningar, vederbörande Jordegare äro pligtige att sjelfva underhålla broar, der sådana nödiga finnas , fördenskull icke ansett några bidrag af Statsmedlen böra för berörde ändamål utgå, likväl, och då onekligt är, att de i flera delar oundvikliga större brobyggnader äro med betydliga kostnader förenade, funnit sig böra &c.,” hvilken mening Ståndet, till förtydligande, ansåg böra sålunda förändras: ” hafva Rikets Ständer, som icke ansett några bidrag af Statsmedlen böra för berörde ändamål utgå, enär, enligt Lag 9, och gällande Författningar, vederbörande Jord egare äro pligtige att sjelfva underhålla broar, der sådana nödiga finnas, likväl, då onekligt är, att de i flera delar af Riket oundvikliga större brobyggnader äro med betydliga kostnader förenade, funnit sig böra &c.” I anledning häraf beslöts, att förslaget N:o 84 skulle till Expeditions-Utskottet återremitteras. Från Prat. Utdrag, den 9 Juhii 18/:q, 4* Från Hedervärda Bonde-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning af StåtsUtskottets Memorial, N:o 157, i anledning af Riks-Ståndens beslut öfver vissa delar af Utskottets förslag, rörande beräkningen af StatsVerkets inkomster, intilldess nästa Stats reglering varder gällande, samt den deri Upptagna I4:de punkten af Utskottets Befänkanden, N:fis 54 och 133, angående Mantals penningarnej beslöt Bonde - Ståndet att härmed vördsamt och vänligen inbjuda Högvördige Preste-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ständet, att i denna omständighet foga sig efter hvad Högloflige
Redogörelsen, som i Kongl. Kammar-Rätten blifvit granskad med anmärkningar, utvisar följande förhållande med Inkomsterne och Utgifter ne; Stats-Vtskoitels Berättelse lV:o 34o. Debet. Upphörd: Levererade medel från Slu!eri-Öfver-Sly relsen 4’7^o: — - Dito från Westmanlands Läns Ränteri, 1831 års Dagsverks-lösen . .. i0,5o6: iG. 8. Dito från Örebro Läns Ränteri, i83o års Arrende-medel 334. 3 ___ Försäljnings dito för Hästar, Ilo och Halm 6.624:21. 6. Betäcknings medel för i83o och j83r a,oo5: — Krigsmanshus-medel _g. ^ Kammar-Rättens Ohservations-medel 5n': 3-,’ ^ ^ Summa R:chr3^468r3lT~4,' Credit. Aflöning till Stuteri-Staten fionn-or / Pensioner S'|07£ ^ ± Upphandling af Iuventariioch Förbruk nings-persedlar 5,5oi:38. 7. Transportoch Kese-kostnader 652:32 Gratificationer 146: 32. — Brandförsäkrings-afgifter 221*. / Medicamenter ; 453’ 2' , Under hål ls-kostnad för Stuteriets Landt beskälare i provincerne . 3,r,0Q. __ Diverse utgifter i,993: 46. Centonal-medel. . 78’i3. 7 Ersättning lill Upsala Academie för Four' ' ragering af Stuteriets dervarande Hihg-’ star • • 226:4t. 7. Kongl. Kammar-Rättens Observations • v . i4:21. 4. - ~ — -T ai,57q: i3. $. Transport 21,575.* i3. Ståts-Utskottets Berättelse IV.-o 34°‘ Transport 21,575: i3. 8.
Del är icke här stället att vidlyftigt debattera detta ämne, af en jemförelsevis så ringa anledn. som den närv:de. Jag vill derföre nu ej längre fördröja öfverläggningen, men fortfar att, på grund af hvad jag haft äran yttra, yrka afslag å förevtde punkt i Betänk. Efter härmed fulländad öfverläggning, framställde Hr Gr. o. Landtm., att i afseende på denna punkt blifvit yrkadt, dels bifall, dels återremiss och dels afslag; samt att Frih. Tersmeden yrkat återremiss endast å sednare delen af Utsk:s förslag till förändring af ifrågav:de 3:dje §, innehållande: »under besittning på viss tid, som dock ej får sträcka sig öfver 50 år, må jemväl uplåtas minst ett halft tunnland jord i en lott», samt ansett förev:de punkt i öfrigt böra bifallas. Frih. Tersmeden: Enl. min tanke kommer troligen Hr Gr. o. Landtm, att till Ståndets afgörande öfverlemna hvilket som skall blifva kontrapropos. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att vid sådant förhållande någon delning sf punkten vid proposmes framställande ej erfordras, och då, efter sedermera först till bifall, sedan till afslag och derefter till återremiss framställda propos:r, som alla besvarades med blandade Ja och Nej, proposm lill afslag å denna punkt förnyades, Den 5 Augusti. 71 Frih. Alströmer, Jonas, anförde skriftligen: Innan jag yttrar mig i sak må i förbigående nämnas, att Lagoch Ekon.Ulsk:n förbisett, att min motion om hemmansklyfningen hufvudsakligen angick besutenheten i Dalarne. Då nu likväl så många andra fästat Utsk:ns upmärksamhet vid denna bebjertansvärda sak, att den lyckligtvis icke blifvit alldeles åsidosatt, vill jag lemna detta förbiseende utan vidare anmärkn. och öfvergå till föremålet för närv:de öfverläggning.
Rnligt bvacl erkarenbelen gikvit viel banclen, lruncle clen bo8^ Ram mar-bällen an8lällcla Vaklbeljening 8vsrligen mecilunna all clen uppa88niug, 80m kör Rammar-bätlen, cl«88 Oancelli ocb klera 86i8lrilcla Oontor erkorclra8, äkveu8om 8amtlige embet8rummen8 clclning ocb 8täclning, 8erclele8 8cun ljen8tgöringen blifvit bel^clligt kör8väracl, 8eclan cle anie Vaklbeljente, bvilka tillkörene varit uli lui8el boencle» numera, till köljcl ak Rongl. Naj:l8 l^äcliga körorcinancle, clerikrän utkl^ttat; ocb vore clet skven mecl billigbet körenligt, att beröröe Vaklbeljening, 80m bacle bög8t obet^clliga 8portler, lruncle ervalla någon förbättring uti cle88 lönevillror. IVIecl anledning bärak, ocb dä, skven om Rongl. Rammar-bälten jemväl utbett 8ig att kä i underclänig bet kä8la Rongl. l>Iaj:l8 Nådiga uppmärk8ambet L körbällandet mecl Rammar Ilällen8 Reclamot8per80nal vell cle88 lönevillror.
Ridderskapet och Adels, S. D. Remitterades till StatsUt skotte t: Herr Montgommerys, Fabian August Carl, den 24 dennes e. m. på bordet lagde motion om löne-reglering för Landt-statens Embetsoch Tjenstemän; tillika med ett i auledning deraf denna dag afgifvet yttrande; Statssami Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: