Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M:t genom Nådigt Bref den 4 Oktober 1853 föreskrifvit; 7:o att, i afseende på den inrikes trafiken, vare sig till sjös eller lands, några karantäner eller spärrningar, af hvad namn som helst, icke må få ega rum; 8:o att icke eller några karantäner må få inrättas med hänsigt till inrikes seglationen vid kusterne, vare sig emellan de vid saltsjön belägna hamnar eller emellan sådana och hamnar inom landet; 9:o alt sådana försigtighets-ålgärder må föreskrifvas, som, efter vunnen erfarenhet, kunna anses mest verksamma till förebyggande af farsotens uppkomst och spridande, samt till minskande af dess härjningar; samt 10:o att, med upphäfvande af alla särskilda, angående karantäner och spärrningar, emot kolera-farsoten nu gällande allmänna föreskrifter, de stadganden, som i afseende derpå, såsom allmänt gällande, utfärdas, må, så vidt ske kan, blifva uti en författning sammanförda. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 21 Juli 1854. 144 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, Aho 85. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 24 Juli 1854. Preste-Ståndet den 21 Borgare-Ståndet den 22 Bonde-Ståndet den 26 \ Rikets Ständers underdåniga Skrif reise, angående inställande af bränvins-tillverkning i sammanhang med pressjäst-beredning. (Särskilda Utsk:s Bel:de N:o 10.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har fråga blifvit väckt om underdånig framställning hos E. K. M:t, att den bränvins-tillverkning, som för beredning af pressjäst, jemlikt särskilda Nådiga resolutioner, blifvit medgifven under den tid af året, då bränvins-bränning icke är i allmänhet tillåten, måtte varda inställd, i hvilket afseende är vordet an ford t: att den uppgift, på grund hvaraf Nådigt bifall blifvit tillstyrkt till ansökningarne, som föranledt högstberörde
December nästlidet år har nemligen Kongl. Majit fastställt ifrågavarande utgifts-stat till 1,450,000, eller 100,000 R:dr utöfver hvad anslaget utgjorde. Denna sednare omständighet, derom Utskottet vid afgifvartde af sitt utlåtande den 8 i samma månad ej kunde hafva kännedom, innefattar onekligen ett väsendtligt skäl emot det af Kongl. Majit i ofvannämnda hänseende framställda och af Utskottet förordade förslag, hvarigenom den för innevarande år tilt 100,000 Ridr uppskattade brist i fångvårdsanslaget skulle högst betydligt ökas. Som nu Utskottet vid föregående tillfällen städse framhållit angelägenheten deraf, att de uti Riks-staten beräknade utgifterna i möjligaste mån blifva öfverensstämmande med de verkliga behofven, linner Utskottet uti nyss anförda förhållanden giltig anledning Stats-Utskottets Memorial M 61. 3 att, oaktadt tvänne Riks-Stånd godkänt Utskottets förra hemställan, med frångående deraf, tillstyrka, det Rikets Ständer måtte förklara sig icke finna skäl att bifalla hvad Kongl. Majit uti förevarande nådiga Proposition föreslagit. Då emellertid angelägenheten af den ifrågaställda utvidgningen utaf fästningsfängelset i Landskrona är genom de i den Kongl. Propositionen meddelade förhållanden tillfyllest ådagalagd samt således tillgång för dertill erforderliga kostnader torde böra på annat sätt beredas, får Utskottet, i öfverensstämmelse med hvad jemväl blifvit af Ledamöter inom Borgareoch Bonde-Stånden framstäldt, föreslå att, till bestridande af kostnaderna för omförmälda byggnadsföretag, ett särskildt anslag af 50,000 R:dr måtte beviljas och anvisas till utgående från Rikets Ständers Riksgälds-kontor, på sätt Kongl. Majit kan finna lämpligt i nåder föreskrifva. Stockholm den 20 Februari 1860. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1860. Stats-Vtskottets Memorial N:o 62. \ Who 62.
Då trenne Stånd sålunda sammanstämmande godkänt de tull-värden ä samtlige ofvannämnde artiklar, hvilka af Utskottet blifvit föreslagna, och debeslut, som, rörande öfriga tull-bestämmelser för samma artiklar i Förstärkt Stats-utskott blifvit fattade, icke i något fall föranleda behof af förändring härutinnan, lärer, enär tull-värdet endast utgör en beräknings-grund för vissa afgilter, och icke är att hänföra till bevillning, det fjerde Ståndets skiljaktiga: beslut i afseende å bestämmandet af dessa värden böra förfalla, och Utskottets af tre stånd bifallna förslag i förevarande hänseenden utgöra Eikets Ständers beslut. Hvad särskildt beträffar tull-värdet a fönsterglas, så hafva samtlige Stånden bifallit Utskottets förslag att bestämma detsamma tili 5 sk. skålpundet, meri då genom omröstning i förstärkt Stats-Utskott blifvit beslutadt, att införsels-af - Betalnings-Utskottets Memorial, N:o 24. 3 giften af denria artikel skal’, på sätt gällande tull-taxa stadgar, bestämmas till 40 sk. iispundet, lärer, i öfverensstämmelse härmed, tull-värdet äfven böra beräknas per lispund till 2 r:dr 4 sk. Genom Rikets Ständers i förstärkt Stats-Utskott fattade beslut hafva ä följande artiklar, för hvilka tullfrihet vid utförsel af Utskottet blifvit föreslagen, utförselstull fortfarande bibehållits, nemligen å: Ben, oarbetade, Kol: träd-, Lumpor, Trävaror: Bandstakar, Enträd och Enstafrar, Gevär stocks-ämnen, Handspaks-ämnen, Täkter och Stäfver; och får Utskottet, • då således äfven tullvärde för dessa artiklar bör bestämmas, i sådant afseende: föreslå, att hittills gällande tullvärden derå må, i öfverensstämmelse med hvad Ridderskapet och Adeln ock särskildt för artiklarne o arbetade ben och lumpor beslutat, bibehållas; utgörande dessa värden för 1 1 1 Ibp. läst lisp. st. 100 100 » 1 duss. 1 1 tolft 1 »
Det kraftigaste skäl våra motståndare framdraga mot hela Ståndet är ju redan det att vi utgöra en mera bureaukralisk än aristokratisk församling. Ar det då klokt att ytterligare lemna desse våra vedersakare vapen i händerne genom att bland oss uptaga en ny förstärkning af just samma öfverklagade beståndsdel. Desse embetsman äro ju dock äfven jordegare, säger man, detta är sannt, men jag fruktar att flertalet utgöres af mindre possessionater, som hufvudsakligen lefva af sin tjenst och som således ypperligt skulle fylla sin plats i ett embetsmannastånd, men ej hos R. o. Ad. Jag vet man skall invända att Adeln till sitt ursprung är en tjenstemanna-adel. Äler ett misstag men upsprunget ur annan rot än det nyss antydda. I äldsta tider blef den frälseman, som var nog förmögen att till Statens tjenst hålla en stålklädd ryttare. Förmögenhet och i följd deraf sjelfständighet, se der ursprunget till vår Adel, ingalunda personlig tjenst. Men äfven om så icke vore, ligger det i sakens natur att en fattig tjensteadel ej numera kan motsvara nationens fordringar. Större besutenhet med eller utan vapensköld, utgör deremot grunden till hvarje kraftig Den 27 Maj f. m. 205 aristokrati, och en sådan måste tillskapas så vida monarkien i längden skall bestå; detta utgör nära nog ett axiom i Statsläran. Jag vågar således påstå att embetsman, såsom sådane, ega ingen analogi med Adeln, större ofrälse jordegare deremot den största. Deras intagande bland oss skalle således ej allenast vara principenlig, men äfven utgöra en verklig förstärkning för Ståndet. Jag föreslår i följd häraf att detta 2:dra mom. får följande lydelse: De egare eller fideikommiss-innehafvare af i mantal satt jord af minst 10 mantal hvilka till ofrälse ständ höra, välje inom sig distriktvis riksdagsmän. Jag öfvergår nu lill 13 §.
Missgernings-Balken; och i I)en 21 Decenlber e. ml fråga om en ytterligare anstalt till förekommande af Fångars flykt. Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens : Om Gärdesgårds-delningar; samt om Skiftens antal vid Storskiftes förrättningar. Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets: Om inrättning af Porto Franco, samt åtföljande Nederlags-rättighet för Ön Gottland; samt om en Köpings anläggande i Fryksände Socken. Från Hedervärda B onde-Slån de t : Af den 3, 6, 7, 10, 12, 17, 19, 20, 22, a5, 27 och 29 sistlidne November, innefattande: 1:0 Remisser till Constitutions-Utskottet: Af Statsoell Banco-Utskottens Memorial, rörande Biks-Ståndens olika beslut i afseende å sättet för slutliga behandlingen af frågan om inlösen af f. d. Filial-Disconternes utelöpande Skuldförbindelser. Stats-Utskottet t Af Riksdags-Fullmägtigen Nils Månssons motion, att den våning Magazins-Directioiien hittills begagnat, må upplåtas till Bonde-Ståndets disposition; äfvensom af Johan Jacob Ruthbergs motion, att vissa byggnader vid Ladu Ridd. 0. Ad. Prot. XI. Band. %. Afd* 23 3^4 Deri 0,1 December e. m. gårdslands Bränneri må upplåtas till Yeterinaire-Inrättningens behof. Statsoch Banco-Utskotten: Af Carl Fredric Bergs motion, om användande till Jordbrukets fördel, genom ökade Odlingseller Fastighets-Lån, af de medel, hvilka inflyta genom försäljning af Allmänna Magazins-Inrättningens tillgångar.
Men jag hwarken niedgifwer eller tror det bör tagas pä Jordbrukarens bekostnad, än mindre pä nägra enstiltcs, aldraminst pä deras, som redan äro betungade med krigsmäns underhäll. Stats - Utskottet anförer en friwillig öfwerenskommelse, om ock den förewarit, kan den ej binda flere än de som närwarande samthckt, längre utstrakt strider den mot 45. §. af 1772 ärs Negerings-Form, mot 5. Monn af Säkcrhets-Actcn numera upphafwen genom 73. och 80. §.§. af Negcrings-Formen af den 6 Iunii 1809. Staks-Utffottct förmenar sig finna styrka till sin förhisna öfwe enskommclsc r Kongl. Maj-ts Nädiga stadfästelse pä Wargeringcn i Skäne af den 11 Jan. hgo. Den, som will utan fördom dömma, finner i den endast ena Partens pästäende, utan allt begifvande af den andra; halma Riksens Ständer kunnat kullkasta 2-ne dem pätrugadc Regerings - Förmer; Männe ej Skänffa Rusthällarcn bör förwänta sig samina rattwisa i detta Mål, hwilket är det enda jag ödmjukast pästär som en billig fordran att Swenffar i Skäne blifwa behandlad lika med Swenstar i alla andra Landsorter, utan afseende pä nägra förmoner de troligen assia, dä fräga uppkommer att dana en allmän förbättring; och hwilka förmäner Rusthällarena äro dr enda som dem icke njuta. Jag fär den äran inför Högloft. Ridderstapet och Adeln förnya, för mig och efterkommande min Protest mot 102 Den 3 Äpt-ik. mot Wargeringen särskilt i Skäne. Dock alltid färdig täfla med hwcm som helst, uppoffra allt i farans stund.
Dock säger jag eder, att Tyro och Sidoni skall drägeligare varda på domedag, än eder. Och du Capernaum, som äst upphöjd allt intill himmelen, du skall blifva nederstött allt intill helvete; förty hade sådana krafter skett i Sodoma, som i dig skedde äro, det hade stått än i dag. Dock säger jag eder: De Sodomeers lande skall drägeligare varda på domedag än dig. I den tiden svarade Jesus, och sade: Jag prisar dig, Fader, himmelens och jordenes Herre, att du hafver detta dolt för de visa och förnumstiga, och hafver det uppenbarat för de fåkunniga. Ja, Fader, så hafver varit behageligit för dig. All ting äro gifven mig i våld af minom Fader; och ingen känner Sonen, utan Fadren; och ingen heller känner Fadren, utan Sonen, och den som Sonen vill det uppenbara. Kommer till mig, I alle, som arbeten, och ären betungade; och jag vill vederqvicka eder. Tager på eder mitt ok, och lärer af mig; ty jag är mild och ödmjuk af hjertat; och I skolen finna ro till edra själar. Ty mitt ok är lustigt, och min börda är lätt. I den tiden gick Jesus genom säd på Sabbathen; och hans Lärjungar voro hungrige, och begynte upprycka ax, och äta. När de Phariseer det sågo, sade de till honom: Si, dine Lärjungar göra det som icke lofligit är göra på Sabbathen. Men han sade till dem: Hafven I icke läsit hvad David gjorde, när han, och de som med honom voro, hungrade; Huru han gick in i Guds hus, och åt skådobröden, som honom icke var lofligit äta; icke heller dem, som med honom voro, utan allenast Prestomen? Eller hafven I icke läsit i lagen, att på Sabbathen bryta Presterna Sabbathen i templet; och äro likväl utan skuld? Men jag säger eder, att här är den som är mer än templet. Men vissten I hvad det vore: Jag hafver lust till barmhertighet, och icke till offer, då dömden I icke de oskyldiga;
Att timmermännen aldrig kunna erhålla tillräcklig undervisning och öfning, i följd hvaraf de, vid krigets början ännu sjelfva rekryter, saknande både begrepp och färdighet i det dem åligger, äro icke allenast för egen del föga eller intet tjensthare, utan äfven alldeles otjenlige till stam för den beväring de borde bland sig upptaga och vid undervisningen föregå. Bristen på undervisning och duglighet har tvenne orsaker: först, att timmermännens sammandragande till öfningar under *'ng enior officer ares ledning, i följd af regementernes spridda lägen och stora afstånd samt deraf föranledd kostnad och andra olägenheter, svårligen lärer kunna påräknas alla år, tvertom mycket sällan; deras bildning lill ingeniörsoldater kommer således hufvudsakligen att öfverlemnas åt deras eget befäl, som dertill icke egnat sig och för sjelfva saken icke kan hafva särdeles intresse, då det sjelf icke får gagn och ära af den möda det derpå nedlägger, utan måste betrakta dessa soldater, hvilka det vid krigets utbrott mister, såsom för sig och regementet främmande, ett förhållande, som icke kan befrämja hvarken undervisningen eller tillsynen; vidare, att det är i allmänhet svårt och i de flesta fall omöjligt, alt bibringa denna spridda och 48 Stals-Utsliotlets Utlåtande, JYi 85. sällan sammandragne trupp erforderlig vana och färdighet alt handtera, vårda och föra den tjenstgöringen tillhörande materiel och utredning, hvilket likväl utgör ett hufvudsakligt vilkor för truppens tjenstbarhet. 3:o Att då regementerne icke få behålla sina timmermän under fälttågen, sådane soldater komma att dertill företrädesvis utses, som regementerne helst vilja skilja sig vid; och alt följaktligen den sålunda uppsatte ingeniörlruppen, som borde ega aktning och anseende, för att vid arbetena kunna ställas såsom passande föresyn och ledare för andra trupper, blir ett föremål för missaktning inom hela arméen, som deri endast ser samlingen af de soldater, den ratat och utgallrat. 4:o
Frälseränta och tomtören Kronotionde och halmstädjepenningar Bötesoch saköres-medel Tolagsmedel Ofverskottsmedel från Stockholms stads Förmyndarekammare Fattigpenningar af sterbhus m. m Kollekt-, biljardoch recett-medel Avancemeutspenningar Kortstämplingsafgifter Anslag af Bankens räntevinst Gratialoch manufakturfonds-medel Lösen för inköpta barn Ersättning för barns vård och underhåll Gåfvor och testamenten ..l Försäljningsmedel Arfsmedel Bidrag till Barnhusets vattenuppfordringsanstalt för åren 1859 och 1860..., Credit. Utgifter: Aflöning och arfvoden 20,102: 74. Medikamenter och sjukvård 1,990: 78. Transport: För uppköp och underhåll af inventarier Kronom.fl. utskylder Brandförsäkringsafgifter Körslor och renhållning Reparationer ... Kostnader för utom Barnhuset vårdade barn Anslag till Barnbördshuset Pro Patria och till Kongl. Djurgårdens skola Diverse utgifter Afskrifning af Öfverskottsmedel Afföring till byggnadsoch reservfonden af det belopp, hvarmed inkomsterna för året öfverstigit utgifterna 7,363: 6. 211,713: 56. Balans till år 1861: Tillgångar: Inventariers och fastigheters värden 565,678: 5. Efter afdrag af: Skulder: Barnhus-direktionens afgifna och lievisorerne tillhandakomna berättelse innehåller, angående de under revisionsåret till vård och underhåll å denna anstalt intagna barn, följande: Barn under ett års ålder, vårdade från förra året • Inlånta barn 29. gg intagna under året: ' Ambarn 113. Inlånta barn 137. 4^4 - 206 — Summa vårdade barn: Inlånta barn 166. Aterlemnade •••• - 26. 552. Utlemnade: Barnhusbarn : 140. Inlånta barn - 40. Medeltalet af späda barn per dag inom Barnhuset 99,2. Underhållsdagar för späda barn 36,207.
Vidkommande nu resultatet af denna granskning för den föregående tiden, så har väl Öfver-Intendents-embetet, i likhet med de Embetets tjenstemän, åt hvilka den förberedande handläggningen af denna fråga vant anförtrodd, ansett de anmärkta afvikelserna. från den först uppgjorda planen vara nöjaktigt förklarade genom Byggnads-chefens uppgift, att dessa afvikelser tillkommit på grund af högstsalig Hans Majit Konungens befallning; men om ock Byggnads-chefen kan derigenom skydda sig från lagligt ansvar för den af denna orsak föranledda tillökning i kostnaderna, har likväl Utskottet, efter tagen kännedom om det sätt, hvarpå denna fråga blifvit allt ifrån dess början behandlad, ej kunnat finna annat, än att den nuvarande Byggnads-chefen ensam gifvit anledning till de kostsamma förändringar, som efter hand vidtagits i den ursprungliga byggnadsplanen och att han således, om äfven regeringens godmoraliskt å en del af dessa förändringar kunnat af honom utverkas, mäste anses kännande ansvarig för det sätt, hvarpå byggnads-företaget i sin helhet blifvit bedrifvet. Tili stöd för detta omdöme får Utskottet hufvudsakligen åberopa dels Kongl. Maj:ts nådiga Bref till Kommitterade för Nationalmusei-byggnadens utförande af den 13 December 1849 och dels Chefens för Ecklesiastik-departementet till dåvarande Majoren Kleen den 12 Oktober 1850 aflåtna skrifvelse, hvilka handlingar Utskottet ansett sig böra här meddela. Högstberörda Kongl. Bref är af följande innehåll: »Sedan, efter af Oss erhållet uppdrag, Geheime-öfver-byggnadsrådet August
I7- Der prtescriptiomtid, i afseende på någon serskild del af RiksgäldsContorets skulder, icke blifvit stadgad, komma skuiderne, intilldess annor - 20 Stats-Utskottets Memorial, N:en 495. londa af Rikets Ständer förordnas, alt i vederbörlig ordning liqvideras, utan afseende på den tid, inom hvilken fordringar hos enskilde, eller hos KoDgl. Maj:t och Kronan skola nu eller framdeles göras gällande. § 18. Äldre ännu outredda Krono-ford ringar och anspråk skola, enligt förut utfärdade Reglementen och Författningar, af Riksgälds-Contoret liqvideras, sedan desamma blifvit vederbörligen pröfvade och godkände; hva* dan Fullmägtige också, innan någon sådan, i laglig ordning och inom föreskrifven tid, bevakad fordran varder af Kongl Maj:t till betalning fastställd, böra sig deröfver i underdånighet yttra; egande Fullmägtige att, o>m så nödigt pröfvas, utsätta betalningen på terminer, lämpade efter Contorets tillgångar, äfvensom att å fordringens belopp utfärda obligationer med ränta, hvilken dock ej får öfverstiga fyra (4) procent om året. Ank„ till Exp, Utsk. den 14 April, kl. 1 e ro. Memorial> med förslag tilt reglementariska föreskrifter, motsvarande ^'.de afdelningen äf 18JS års Reglemente för Riksgälds-Conior et. Afd.) I öfverensstämmelse med den 1 Memorialet N:o y^ra^e ^sigt, bar Stats-Utskottet ansett sig tru böra till Rikets Ständers pröfning och fastställelse serskildt Öfverlemna förslag till regie menta risk a föreskrifter för Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, i afseende på utredningen af Götha Canal-Bolags och Malmö f. d. Discont-Verk, hvarom Sjunde Afdelningen af det, vid sista Riksdag, för nämnde Conior -utfärdade Reglemente handlar.
Ett bevis på Magazinslnrättningens otjenlighet och ouppfyllde bestämmelse har man jemväl ve'at finna deri, att Directionen icke upprätthållit spanmålsprisen under de sednare årens goda skördar På samma gång sorn försvararne af de mercantila imressena velat bevisa skadligheteö af slika mesurer, såsom hinderlige för den enskildte speculationen och nä - ringsfriheten, på samma gång framträda motsatte intressen, med anspråk på åtgärder från Magazinslnrättningens sida, hvilka borde ha till ändamål, att garantera jordbrukaren en ständig afsättning på dess hufvudsakligaste produkt, och bibehålla den vid ett skäligt värde. Innan jag ingår i framställning af hvad Magazinslnrättningen i detta afseende gjordt och kunnat göra, bör jag först till deras upplysning, som ogillat MagazinsDirectionens inblandande i spanmålshandeln, anmärka: att idéen Om spanmålsprisens så kallade upprätthålla»- Den it April f ni. de icke kommit från MagazinsDirectionett; att Riksens Ständer sjeifve vid 1810 års Riksdag ansett MagaziosDirectionen böra verkställa upphandlingar af spanmäl , till förekommande af dess vanpris, och att för detta och andra inrättningens föremål, samma år, det första Creditivet på Banken af 300,000 R;dr anvisades: att vidare Riksens Ständer vidi 815 års Riksmöte, ”enige i den öfvertygelse" såsom orden i deras underdåniga skrifvelse lyda, "att Magasins Inrättningen vöre af höglia vigt, så väl att förekomma mö/elighetfn af nöd, genom inträffande missväxtår, sorn för att flödja jordbruket och befordra dess jiigande,” derföre beviljade, att Inrättningens
Februari mänad ritningar och kostnadsförstag till sädant fängelse blifwit till Kongl. Maj:t ingifne, med underdänig anhällan om rättighet för staden att lyfta de af Rikets Ständer för detta ändamål bewiljade medel, samt erhälla upplätelse af den kronan tillhöriga lilla mynttomten, för att der anlägga fängelset; och af ansiaget till stadsoch Häradshäktens uppförande efter cellsystemet är en summa af 1500 R:dr Banco disponerad till Häradöboarne i Södra Möre inom Calmar Län, hwilka wid häradets Tingstad byggt ett sä beffaffadt häkte; hwarförurau underdänig ansökning inkommit om bidrag af detta anflag för uppförande af nytt ransakningshäkce i Effilscuna till gemensamt förwarande af fängar frän staden och de derintill angränsande Osteroch Wester-Rekarnes Härader. J>,Etander Det jemt ökade antal af fängar och den deraf uppkomna träng sel wid Rikets häkten och korrektionsanstalter hade föranledt serffilta framställningar till Kongl. Majit af Styrelsen öfwer fängelser och arbetsinrättningar. Bland de förstag Styrelsen afgifwit till beredande af nödigt utrymme för detza fängar hade Styrelsen äswen hemställt om inrättande af Krono-arbctskompanier, tjenlige att werk - ställa större arbeten sä wäl för Kronans, som för enstilce Bolags och serstilte personers räkning. Kongl. Mast, som fann denna inrättning af högsta behof päkallad, beflutade ben 8 Augusti 1842, art en Krono-arbets-corps under militärist disciplin ffulle uppsättas. Reglemente för Corpsen fastställdes, och de bestämmelser i öfrigt, som erfordrades för dest organisation, meddelades samma dag. Uti denna Corps äro alla i brist af laga förswar till allmänt arbete dömde manspersoner berättigade till inträde under wista instränkningar, hwilka bero af personens älder, hälsa och kroppsbestaffenhet; och friheten äterwinnes efter bestämd tid samt äfwen detzförinnan under wista wilkor.
Ju samvetsgrannare jag skötte mina studier, desto större utsigter hade jag att vinna en god och ärad ställning i lifvet och i sammanhang dermed äfven den qvinna, jag älskade, ehuru jag hvarken vinnlade mig om flöjtblåsning eller kurtis. När jag ändtligen, efter lektionstimmarnes slut och en hastigt intagen middagsmåltid hos gamla Gustafva, återkom hem, så kunde jag ej undgå att märka, att de båda unga, Tegnéhr och Emelie, utbytte ännu förtroligare ögonkast än förut. Jag aktade mig också noga för att på hela eftermiddagen lemna dem ensamma. Följande morgon sökte jag ånyo med all magt öfvertala Tegnéhr att bemästra sitt »lidande» och följa med dit pligten kallade honom, nemligen till seminarium. Men nu blef han formligen ond öfver hvad han kallade min inblandning i hans affärer och frågade spotskt, om han icke hade sin fulla frioch rättighet att ligga sjuk derhemma, så länge han någonsin behagade, utan att jag skulle behöfva gå som en polis öfver honom och söka drifva honom ut. Nej, han skulle visa, att han kunde bli hemma en hel vecka, om han så ville. Jag förklarade straxt, att jag alls icke förmenade honom att använda sin tid så, som han bäst behagade; det var endast och allenast min kamratliga omtanke om hans framgång i studierna och hans derutaf beroende framtid, som förestafvade mina välmenta råd. »Jag behöfver inte dina råd. Sköt du dig, jag sköter mig!» blef svaret, och dermed vände han sig mot väggen, utan att vidare egna mig någon uppmärksamhet. Efter detta brutala bemötande af mina omsorger offrade jag icke mera ett öfvertalande ord på den otacksamme. Emellertid utförde han sin hotelse till punkt och pricka, ty han stannade hemma hela veckan öfver. Men så höll äfven jag mig samvetsgrant i hemmet hvarje stund, som jag var ledig ifrån lektionerna. Under de sista dagarna af skolkningstiden var han uppe på benen och egnade sig uteslutande åt sin flöjtblåsning, n. b. de tillfällen oberäknade, då Emelie var inne i rummet. Slutligen, efter en hel veckas frånvaro, började han åter bevista lektionerna på seminarium och nu fick han ej träffa den sköna Emelie oftare, än då jag var närvarande.