Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
2. hvaremot Utgifterna för Pensions-utdelningen medtagit . 171,400: 33. 4- 173,071:12. — så att Pensionsfonden, tillkommen genom Delägares enskilta bidrag , till skjutit utöfver anslagen 88,i52:ii. 6. 145,082: 34-10. från — 137 — från hvilka 145,082 Rdr 34 sk. 10 rst. den, under loppet af år i83c>, Årmeens Pensions-Kassa tillkommande andel af 3y5:delar utaf Wadstena Kt igsmanshus-Kassas äldre inkomster, hvilkas belopp vid. Räkningens uppgörande icke var kändt, dock bör afdragas. Uti skrifvelse af den 26 sistlidne Oktober, har Ordföranden h©s Revisorerne, i enlighet med deras beslut, hos Hans Exellens Herr Justitie Statsministern begärt, det Kongl. Maj:ts Nådiga befallning måtte utferkas till Direktionen öfver Armeens Pensions-Kassa, att låta Revisorerne tillställas en fullständig redovisning för förvaltningen af alla de under Direktionens vård ställda medel; i anledning hvaraf Hans Exellens, på Nådig befallning, den a3 påföljande November meddelat: ”att enär, enligt hvad af Direktionen blifvit i underdånighet upplyst, ”Revisorerne redan af Direktionen fått emottaga, för åren i838 och 183c>, ”lika beskaffade handlingar, som till föregående Stats-Revisorer blifvit "öfverlemnade, samt då Direktionen har under sin vård flera fonder ”och medel, som till större delen bestå af Krigsbefälets tillskott och ”andra enskilta bidrag, i afseende hvarå, såsom Armeens särskilta till”hörighet, någon granskningsrätt icke tillkomme Rikets Ständers R^vi”sorer, Kongl. Maj:t i Nåder funnit anledning ick« vara för handen ”att låta
— Och när sedan bud du skickar, Att i sal ' n de komma må, Julljus eller barnablickar — Hvilka tindra mest väl då? — Mormor sjelf, så fin och smyckad, Leende bJand barnen står; Hennes glada fest är lyckad, Glädjen högt i taket står! Mången jul hon lyckligt firat Med de sina, glad och nöjd, Mången gran hon vackert sirat Båd ' till barns och barnbarns fröjd. Se pä » Mormors gamla Mina »! Kry vid sina åtti ' år, Fröjdas liksom barnen dina, Fast en tår i ögat står! — Många dagar, bittra, tunga, Flyktat sedan dessa år, Då som de hon kunde sjunga, Jubla i sin barndoms vår. Bruten är den glada ringen, Der sjelf förr en länk hon var! Bland dem alla fins nu ingen Mer än hon i lifvet qvar. — Men fast hennes öga tåras Vid en blick på forna dar, Uti hennes sinne våras, Hoppet har den gamla qvar! Lycklig den, som i sin vinter Eger vår i hjertat qvar, Den som, om än foten slinter, Något stöd för själen har! Julljus skola honom lysa Äter till hans barnaverld, Julefrid hans själ skall hysa, Julfröjd samlas vid hans härd! Hibou ». " Hvita liljan. " Tvänne bref om en behj er tans värd sak. Bästa fröken Gertrud! Den godhet och välvilja ni alltid visat mig ger mig mod att komma med en rysligt näsvis och nyfiken fråga; ni kommer helt visst att finna mig påflugen, men jag har verkligen slagit vad med två af mina vänner, att jag skulle locka ut er hemlighet, och jag tror, att ni ej blir ond på mig. Saken är den, att vi, när vi varit i edert sällskap, observerat, att ni på er ena hand bär en liten ring med de tvänne bokstäfverna » H. » ingraverade, och vår vetgirighet eller nyfikenhet, om ni så vill, har af dessa hemlighetsfulla bokstäfver hårdt satts på prof. Hvad betyda väl dessa bokstäfver? Annie påstår och tror, att den ring ni bär är en ordensring, och att tecknen gömma ordenshemligheten. Ä r det verkligen så?
Från det Hedervärda Bonde-Ståndet har till Statssamt Allmänna Besvärs-och Oeconomie» 16 Statssamt Allm. Besa. o.Oec.. Utsi. Uti. N'6 3 2; Utskotlens gemensamma handläggning blifvit öfverlemnad en Motion af Riksdagsfullmägtigen Lars Andersson från Skaraborgs Län, deruti yrkas, att, som deså kallade tjensteeller hjelpedagsverken, Allmogen inom Wadsbo Härad af berörde Län, från äldre tider tillbaka utgjort till Mariasholms och Cathrinebergs Kungsgårdar, emot åtnjutande af en ringa betalning, icke äro vid Hemmanens skattläggning bland dess åliggande grundräntor upptagne, och således måste anses vara genom frivillig öfverenskommelse tillkomne, Allmogen nu måtte från en slik dagsverks - skyldighets utgörande antingen alldeles blifva befriad, på sätt vid 1823 års Riksdag blifvit beviljadt de likaledes dagsverks-skyldige till Dahlby och Flyinge Kungsgårdar i Skåne, eller ock, om detta onus än vidare måste fortfara, erhålla en efter ortens markegång förhöjd ersättning derföre. För pröfningen af detta ärende hafva Utskotten inbegärt nödige upplysningar från Konungens Hof-Canceller, som, efter det Kongl.
DAGNY, TIDSKRIFT FOR SOCIALA OCH LITTERARA INTRESSEN INNEHALL ~ s s e ~ d a Om, behofvet af utbildzbd~ qakskotciskor foi laiidsbygden Anna Fleetwood De by, NAgot om af tosklubbm for fabiiksflickor Mama Cedetschwld, Kvinnaus politiska iostratt infor engelska undeihuset C e d e GOM, En foielc~siiin~stiu ' ile med amnet 2Hemlif i Sverige % M a, FIA^ 11kset; lghn u Meddelanden fran Fredrika-Bremer-Forbundet. Hvryjehapds i JCmnofihgrcn Fredrika-Bremer-Forbnndets berattelse for ar 1891 I * l b or Wrbunflets medlemmar kr 2 50 Pris pi: Brg % {For icke medlemniar 400 e l j * rdr kvinliga elever är genom F~edrika-Beme~-För6undRt anordnad i Upsala Undervisningen meddelas af fröken AmeZine Stedky, utexsrninerad fältskär, Kursen birjar den 1 september. ~nm@dngar mot tagas och upp1 ysninga~ lämnas af Fredrika-Bremer-Förbundets byrå, Stockholm, född Zetterling, Utexaminerad Barnmorska i Stockholm och PPien. Stockholm. Alim. J O H m SEOLAlfBLOIE, Modenffdr för Damkappor, *. Stoskholm, 12 ~2cmg8&amp;r&amp;dg&amp;r&amp;gatam 12, rekommenderar s i t t stora och rikhaltiga lager af aiia Nouveaatéer för sasongen. k Sarsklldt ' får rekommendera mitt stora lager af Pdsverk for Pelskappor med dartili passande ofvertyger I Allmänna Lif-. i Stockholm,.
Jag tror ej, att en sådan förmodan är i sak särdeles bevisande; men hvad jag deremot känner, det är, att hvarken på Afdelmn eller Utsk:s plenum upstod någon tvist i frågan. Om en ledamot från Christianstad suttit i StatsUtsk., i st. f. i LagUtsk., som nu olyckligtvis är fallet, hade måhända förhållandet varit annorlunda. En annan ledamot har bestridt riktigheten af mina upgifter ang:de Skåne, och påstått, att trakten kring Christianstad är mycket bebodd, samt att dess skola lemnat många alumner till Akademien. Det är emellertid lyckligt för mig, att jag på min sida har de statistiska siffrorna; ocn att man dansar och roar sig särdeles mycket i Christianstad, tror jag ej hafva någon fördelaktig inverkan på studierna. En talare har velat slita tvisten emellan de båda städerna på det sättet, att man skulle något nedsätta lärarues antal i Malmö och något höja antalet i Christianstad, så att båda skolorna finge lika många lärare. Detta sätt tror jag, lika med Hr Bildt, vara det allra sämsta, ty då skulle undervisningen icke på någotdera stället kunna behörigen uppehållas. Jag fortsätter mitt yrkande om bifall till punkten. Gr. Liljencrantz: Då det tilläfventyrs icke vore lämpligt, att efter en så långvarig diskussion upskjuta frågans afgörande, anser jag mig böra återtaga min förut gjorda begäran om upskof, under fortsättande af mitt yrkande, att punkten måtte afslås och K. M:s förslag i stället antagas. S52 Den 20 November e. m. Hr Printzensköld: Då rann här så ifrigt påyrkar punk tens afstående, tyckes man helt och hållet vilja förgäta, att Malmö redan i flere sekler haft en högre lärdoras-skola, hvilken, genom ett bifall till Gr. Liljenerantz’s förslag, skulle förstöras. Det är emot ett sådant förfarande, som jag ånyo anser mig böra på det högsta protestera. Gr. Hamilton, Malcolm:
Öfverallt på de mest skilda områden är staten i beråd med att utvidga sin verksamhet; nya uppgifter, hvilka aldrig kunna lösas vare sig af fria föreningar eller fria individer, föreläggas den oupphörligt, och trots varningsropen från den individuela frihetens anhängare griper sig staten an med lösningen af nya frågor. Det torde derför vara omöjligt att uppdraga en bestämd gränslinie mellan statens och individens verksamhet, så mycket inera som den förra äfven afsäger sig uppgifter, som den fordom liaft och derigenom bereder den individuela friheten en ersättning för hvad den på annat håll möjligen förlorat.Den individuela friheten får i våra dagar ej vara alltför ömtålig och framför allt får den ej träda hindrande i vägen för uppnåendet af det stora mål, till hvilket staten i främsta rummet bör syfta: att bereda den största möjliga lycka åt det största möjliga antal menniskor. Hugo Larsson. LJernvägar i England. Det är kanske svårt för hvar ooh en som icke varit i England att bilda sig ett begrepp om den vida utsträckningen och storheten af jernvägstrafiken i detta land. De öfvergå säkerligen allt dit hörande på kontinenten och äro ständigt i tillväxt, eliuru för den ytlige betraktaren tillväxt både i hastighet ooh i antalet af bantåg nästan skulle tyckas vara en omöjlighet. Direktören i ett engelskt bolag, som har liten trafik, emedan dess jernvägslinie går till de jemförelsevis mindre besökta östra landskapen, an-märkte emellertid för icke länge sedan, att om den London station (Liverpool Street), från och till hvilken bolagets tåg gå, endast vore användbar för tusen tåg om dagen, så skulle de alla blifva fylda. En gång i månaden utgifves i London en jernvägsvägvi * sare (Bradschaw) för de förenade konungarikena, en volym i oktav af mer än sex hundra tätt tryckta sidor; och man säger på skämt att det är ett bevis på öfverlägsen intelligens om en person kan finna sin väg bland alla dessa upplysningar. Julinumret af denna publikation är alltid motsedt med ett visst intresse, såsom angifvande den engelska jernvägsrörelsens högvattenmärke fbr det löpande året.
Ne-ej, men jag var en gång och såg på spetakle. – Om du feck se tåcke, Stina, då skull’ allt ögena trille ur skalln på dej. Lotta. Nå, hvad såg du för ett spektakel, Per? Per. Jo, det ska jag tale om för Mamsell Lotta. Jag geck in i det der store huse ve Gustaf Adels torg, och der köpt’ jag mej ett kort utåf e Mamsell, som stog innaför ett hål på vägga. Se’n visa’ di mej månge – månge trapper opp änna inunner take, och der satt jag och titta’ ner på det myckne granne folke och på e hög målad vägg medt framför mej, med en konstig fågel på ja, jag kund’ tycke, att det skull’ vare liksom e gås, som had’ flöge opp och satt sej på e grinn. Jag tänkte, att det inte var nånting mer te se på der nere, utan jag vänd’ mej om och såg på folke, som stog bakom mej. Men när jag se’n titta’ ner igen, då må Mamsell tro, att jag ble storögd och skrek te: ”hvar hundra djefler tog vägga vägen? För se, den granne vägga var borte och jag såg i ställe inåt ett stort, rart rum. Och der kom det nu in en hop herrskapsmennisker, den ene efter den andre, som va’ så brokige och granne, så jag aldri dess make sett, och di fäkta’ så här med armera och orera’ så vackert, så ett qvinfolk bredve mej snöfta’ och gret. Men te slut kom det in e fruntimmersmenniske, som var så förbålt lik Mamsell, att jag inte kunde hålle mej ifrå te skrike: ”kors för sjuttan fan, jamen mener jag, att det är sjelfve Mamsell Lotta!
Voterings-propositionen godkändes och i öfrigt lades Utlåtandet till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo och lades till handlingarne Förstärkta StatsUlskottets Memorial: IN': o 553, angående verkställd omröstning öfver den i Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Memorial JNT:o jg5, upptagna voterings-proposition; och N:o 554, med framställning, angående hinder för ifrågaställd votetering, rörande anslag å Extra Stats-regleringen. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets Utlåtanden och Memorial; - Prot TJtdr. den I Juni 1841 - N:o 54o, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition, angående vilkoren för nedläggandet af Nori telje Gevärstaclori. Återremitterades. N:o 54i, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Apothekare-Societetens underdåniga framställning, rörande vilkoren för det af Rikets Ständer till en pharmaceutisk läro-anstalt beviljade anslag. Bifölls. och N:o 543, angående reparerandet af det till local för RiksgäldsContoret nu anvisade lius. Bifölls. S. D. Föredrogs anjo och bifölls Expeditions-Utskottets Memorial N:o 49» angående anslag af erforderliga medel till bestridande af kostnaden för utskrifning af åtskilliga Riksdagshandlingar. S. D. Föredrogs ånyo och lades lill handlingarne Banco-Utskottets Memorial N:o i85, med svar å gjorda anmäi kningar vid Utskottets Betänkande N:o 155, innefattande förslag till andi ing af 23a §. uti RancoReglementet. Från Heder v. Bonde-Ståndet.
Då nu ånyo föredrogs Stats-Utskottets Utlåtande N:o 444, i anledning af väckte motioner, angående ersättning åt visse Kommendanter för sportler, förlorade, till följd af Kongl, Majts Nådiga Förordning af den 3 Juli 1840 om prejning från Rikets fästningar af örlogsoch andra fartyg, hiel samma Utlåtande, med anledning af dervid gjorda anmärkningar, återremitteradt. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskottets Betänkande N:o 130, i anledning af väckta frågor, dels om upp hörande af fyr-, båkoch lots-afgifterne, och dels om förändrande af vissa punkter i nu gällande Lols-Reglemente. S. D. Sedan Ståndet denna dag godkänt Expeditions-Utskottets förnyade förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående regleringen af allmänna Indragnings-staten, blef samma Utskotts Memorial N:o 40, till handlingarne lagdt. Från Y ä 11 o fl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs meddeladt utdrag af Höglofl. Ridderskapets och Adelns den 24 dennes hållna Protocoll, innefattande dels nämnda Riks-Stånds be slut, vid pröfning af 15 punkten under Hufvud-rubnken: Valten-communicationer, i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 435, Litt. C, dels inbjudning till Borgareoch Bonde-Stånden att i samma beslut sig förena; men denna inbjudning blef af Borgare-Ståndet icke anlagen. S. D.
D, Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtskottets den 16 sistlidne April, under N/o 304, afgifne, samt den 21 i samma månad e. m. på bordet lagda Utlåtande, angående anslag af medel till kostnaderne vid Högtsalig Hennes Kongl. Höghet Prinsessan So* phia Albertxnas begrafning. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Expeditions-Utskottets den 2 dennes, under N:o 63, aflåtna, samt den 7 derpåföljde e. m. pl bordet lagda Memorial angående serskildt Vaktmästare-biträde; och skulle, på sätt Expeditions-Utskottet hemställt , Stats-Utskoltet ej mindre derom, än ock att Expeditions-1 Utskottets, under N:o g, allåtna Memorial, angående ökadt Cancellie-biträde, blifvit af Ridderskapet och Adela bifallet, genom Protocolls-Utdrag erhålla underrättelse. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Bevillnings - Utskottets den 22 sistlidne April, under N:o 19, afgifna , samt den 4 dennes e. m. på bordet lagda Betänkande , angåend® 3a Prot Utdrag den 8 Maji 1S29. väckt Motion om böter för dem, som i Städerne försumma att vid andra Uppburdsstämman betala Krono-Utskylder. S. D, Remitterades till ConstitutionsUtskottet: En, i den form 29 §« Riksdags-Ordnin» gen föreskrifver, anmäld anledning till anmärkning mot Föredraganden af Ecclesiastique* Ärenden» S. D.
Beräknades vict 8i8tu Riksdag till 3,000 K:cl>' oell ölversteg ännu arén 1833 oob 1834 ulven jiei' ineclium 3etta belopp. Nen sectan Xongl. Naj:t, uppå clerorn gjoräa lraniställiiingur al Bikets 8täncler neli vederbörande Dnibetsverk, genom llere särskilta lororctnanclen, pa sätt 8tats-Lontoiret i uncler3änigbet upplyst, beviljat bet^3lig linclring i öeiina beskattning, i anseencte till lien tor Vlun-ulsättningen inträlla3e menliga oonjunotur, sä att berörcle lioncle cle senare uren liebgatt, elter meOetberäkning, till 110 lunner, som lör 8tats-Verket lemnut en afkomst uk 1,448 ti:3r, linner Xongl. Naj:t ilru^u vuruncle lionie nu ieke kunna upptagas till bögre belopp än 11:o 5'vll/5>L7/-/'rt/c.v 77o»^e». Inneluttur tillika köcllärg oell Vitriol samt upptages nu, lika 8oni vict 8i8tu 8tat8-regleringen, till l2:o /t/crn^cr^e/rnrngK/'. Dpptogos i 8i8tu 8tats-regleringen till 309,000 B:clr; men 8oni 3enna inkomst se3erineru vi8ut sig i jemnt stigancle, utlöres clen bär till
Inspectoren skall följa den föreskrift husbonden en gång gifvit honom. Friherre Cederström: Jag vill endast, i anledning af Herr Stråles yttrande, det Lagen icke stadgar, att samtelige Fullmägtige skola yara närvarande, fästa Ridderskapets och A.- 3 §4 Hen 2 j September f. m. delns uppmärksamhet derpå. att 26 §. 1 Justitieombudsman trens Instruction innehaller, det Fullmägfige skola sammanträda. Detta har in* tet sammanhang med det stadgande, att två tredjedelar fordras för att fatta beslut. Om de skola sammanträda, så måste alia vara närvaran» de> ty annars kunna de icke anses såsom sammanträdde, och hafva icke eller sammanträde. Herr Roos • Den framställning Grefve von Schwerin gjort, är af Friherre Cederström vederlagd, hvilken' dock förbigått en omständighet. Grefve von Schwerin har yttrat, att Fullmägtige i detta fall icke ägde rätt, att tyda eller tolka Grundlagen, Straxt derefter säger han likväl, att Svenska folket icke bör tvifla på Fullvnägtiges rådighet, äfven om en större olycka påkallade densamma, än den nu ifrågavarande, såsom till exempel Konungahusets utgång. Jag tror, att om man vill åberopa rådighet i ett fall, så hade man bordt begag* na den i ett annat, och hvad Stadgandet rörande Ombudsmannayalet beträffar, skulle, enligt min öfvertygelse, den rådigheten icke varit öfverflödig eller ur vägen, att här tolka Grundlagen efter dess anda, eller också i ämnet hos Ständerne göra hemställan. Hans Rxcellence Herr Grefve Märner: Jag utbeder mig endast, att få förklara, att hvad, jag nämnde^om mitt deltagande i Constitutlonst Utskottet Den 57 September /. ni. '3S5' Utskottet 180g, visserligen icke hadé för afsigt, att öfvertala någon annan, att tro lika med mig, eller att påtruga någon min mening.
Rätt om ändring af samma dom eller utslag, gånge utmätningen för sig. Visar han sedermera, att han inom eller efter nämnde tid sådan stämning uttagit, förbi ifve utmätningen, så vidt den verkställd är, ståndandé till dess saken i den högre Rätten afdöind varder. Tappar den, sorn utmätningen sökte, gånge det utmätta åter. Vinner han, och är domen icke meddelad af Höiesteret, förblilVe utmätningen ytterligare slåudande till dess tre månader förflutit från den dag, Olver-Rältens dom gäldenären kungjordes. Förmår denne dä ej visa, att han saken till Höiesteret instämt, gånge utmätningen ulan uppehåll till fullbordan, der sökanden företett Ofyer-Rättens dom, så styrkt, som i § 2 sågs. § Å förlikning må, der gäldenären ej visar, att han till Dansk Rätt uttagit stämning om förlikningens upphälvande, utmätning genast ske; dock må godsets försäljning, eller, derest detsamma enligt förlikningen bort sökanden tillstälias, utlemnandel deraf till sökanden ej utan gäldenärens medgifvande verkställas förr, än tre månader förflutit från del utmätningen egde rum. Är utmätning företagen, men gäldenären sedermera visar, att han inom sagde lid sådan stämning uttagit; förblifve utmätningen ståndande och förfares dermed vidare i öfverensstämmelse med hvad i § 3 om utmätning å do mar sagdt är. Stämning om upphälvande af förlikning vare ulan den verkan, nu sagd är, der den finnes uttagen sednare, än tre månader efter det utmätningen egde rum. § 5- Kungörandet i Danmark af dom eller utslag, hvarå verkställighet i Sverige sökes, skall vara bestyrkt af ortens stämningsman, hvilkas omförmälda egenskap intygas af vederbörande Domare, men i Köpenhamn af Lands-Ofversamt Hofoch SladsRättens Justilie-Sekrelerare. Sker kungörandet i Sverige, bör domslutet genom stadseller kronobetjent med vittne, eller genom två nämndemän, tillställas den, å hvilken domen lyder. § 6.
Inom Borgareståndet: af Herrar Wcern, C. F. och Norin, P. 0., hvilka, med hänvisning till kommitterades betänkande af den 30 April 1847 angående beskaltningsväsendets förenklande, Kongl. Maj:ts nådiga proposition i ämnet vid sistförflutna riksdag samt Stals-Utskottets deröfver afgifna utlåtanden N:ris 242, 312, 319 och 329, föreslagit vidtagandet af de åtgärder, hvilka då blifvit af Borgareoch Bondestånden bifallna, men till följd af de 2:ne öfriga riksståndens beslut kommit att förfalla; och skola de sålunda gjorda förslagen här nedan serskildt besvaras i den ordning de uti förra riksdagens Stats-Utskotts utlåtande N:o 242 finnas upptagne. Inom Bondeståndet: af riksdagsfullmäktige^ förre Talmannen Anders Eriksson och Riksdagsfullmäktigen Anders Eriksson från Elfsborgs län, hvilka föreslagit, att Rikets Ständer måtte förena sig om antagandet af det skatteförenklingsförslag, som under sednaste riksdag blifvit af dåvarande Stats-Utskotf, i dess utlåtanden N:ris 242 och 312, tillstyrkt samt af Borgareoch Bondestånden antaget; af riksdagsfullmäktigen Olof Johansson från Slockholms län, som föreslagit, att alla indelda räntor jemte kronotionde, som anslagits till stater och korpser eller serskilda verk och inrättningar, måtte, på sätt 1840 och 1841 årens riksdags Statsutskott i dess betänkande N:o 170 hemställt, indragas till statsverket och ersättas af kontanta löner och anslag, som bestämmas för 3 år i sender efter medelbeloppet af de 10 nästföregående årens markegång; af riksdagsfullmäktigen Gabriel Andersson från Elfsborgs län, som hemställt, att Rikets Ständer mätte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att i Kongl.
Ätt i Naclérlåta reglera oell bestämma aflöningen för Magasins-, Brännerioell BageriStaterne lämpade efter tjensternes beskaffenhet pch öfriga förhållanden, så att desse Tjenstemän och Betjente någor]nnda kunna blifva beJåtne, hvaremot Contr®llen öfver deras befattningar synes böra än mera skärpas och alla oredliga och egennyttiga företag, på det allyarsammaste tili näpst och ansYar befordras. Förslag huru Riksens Ständers Revisorer böra sig förhålla om de icke finna Magazinsinrättningen vara förvaltad i enlighet psed de af Rikseifs Ständer föreskrifne grunder-, Stiiteligen, och på det Riksens Högloft, Ständer sorn förskjutit Fonderne till Allmänna Magazins-Inrättningen, må å sin sida äga fullkomlig säkerhet, att medlen blifva använda och, förvaltade i den ordning och på det sätt sorn, vederbör, samt derjemte städse vara i tillfälle att kunna förekomma möjliga missbruk eller cifverträdelser af de grunder som för disposition af Inrättningens Fonder blifva lagde, har StåtsUtskottet väl funnit, att då Magazins - Inrättningens Ofver-Styrelse, erhölle en bestämd In-, struetiou, och denna Ofver - Styrelse såsom öfrige Publike Civile Verk endast ägde att emottaga Kongl. Majrts Nådiga Bud och Befallningar genom Hess Gancellie-Expeditioner, i vanlig ordning af vederbörande Stats - Secreterare 1562 Stats-Utskottets I'etankanden. contrasigneradg, innefattades uti det af Riksens Högloft. Ständer redan antagne sätt att verkställa granskningen af Verkets Räkenskaper oell förvaltning, och de för Riksens Högloft. Ständers