Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
V i skola efter hand införa dem, men vilja, då uppsatserna härröra från » skilda läger », på förhand förklara, att vi ställa oss fullt neutrala. Bed. ligen antingen om slapphet i uppfostran, vår demoraliserande tidsandas förderfliga inflytande eller dålig lektyr å la Strindberg och hans gelikar. Barn äro ty värr inga englar, som kommit ned på jorden för att förljufva föräldrars lefnad; är det ej då dessas pligt att med hvarje tjenligt medel söka befordra kommande generationers framåtskridande i moralitet och humanitet? Kan detta mål vinnas genom mildhet, föreställningar och goda exempel, så vore det ju bäst. Men monne icke barnen, liksom plantorna i växtverlden, genom sin högst skiljaktiga natur och egenskaper fordra olika, fast än för hvar och en passande behandling, om de skola kunna utvecklas på bästa sätt? Strindbergs joller om, att höflighet mot föräldrar eller andra menniskor skulle vara slafveri, är ej värdt att taga i betraktande. Hvad skulle väl sammanlefnaden blifva, om tjenstaktighet, höflighet och förekommande artighet slutligen vore endast en tradition? Vänlighet och deltagande för andra utgöra j u det rätta kännetecknet på en sant bildad och hjertegod person, och denna sanning kan ej för tidigt inpräglas hos de små, oftast rätt egoistiska och sjelfsvåldiga menniskoämnen, som kallas barn. Förlåt, ärade medarbeterska i Idun, om jag på minsta sätt missförstått er eller stött eder för hufvudet! Ni står så högt öfver mig som skriftställarinna, att jag endast kan försvara min förvägenhet att ingå i diskussion med eder genom att anföra, att jag varit i tillfälle till rätt mycken praktik i barnuppfostran. Med utmärkt högaktning B. S. Hemma och ute. Förlofningen mellan prins Oscar o c h fröken Ebba Munck har nu blifvit verklighet. Den tillkännagafs i går söndag å Stockholms slott. De båda nyförlofvade medfölja i dag h. m:t drottningen på hennes resa till England. Drottningen afreser i dag måndag med extratåg kl. 4 e. m. till England. H.
Då du minskat kapitalet, som ändå BARK. inte mer än billigt, då jag kostat på henne en dyrbar uppfostran. FRU BARK. själf. Och hon bidrar nu till huset med alt hvad hon förtjänar. BARK. bättre inkomster. Nå, så får hon arbeta lite mer och skaffa sig FRU BARK. sätta till nätterna med. Hon arbetar hela dagarna och ibland får hon BARK. alt någon råd, skall du få se. Jag har mycket funderat på att själf skaffa mig något arbete Får hon det? Stackars unge! Nåja det blir Berta har alt till största delen uppfostrat sig Berta får bidraga litet mer till huset. Det är FRU BARK. Käre gubben BARK. Hva falls? FRU BARK. funderat på i sju år alt sedan vi sålde Bergfors och flyttade till Stockholm. BARK. dag. Nu gäller det bara att komma ur denna tillsamma, så slipper jag väcka dig, när jag går ut i morgon. FRU BARK. Jag har dem inte. De äro deponerade i banken. BARK. alla fall ett depositionsbevis? Hvad skulle det tjäna till? Nå, du har väl i FRU BARK. Det har Berta. BARK. låtligt svag mor, Julie det säger jag dig rent ut. Berta! Hvad för slag, Berta! Du är en oförJa, du skall få se, jag gör nog allvar af det en Det vet du nog blir inte af. Det har du nu fälliga förlägenhet. Tag nu fram papperen med det Låter du inte Berta styra och råda i allting som om hon men jag jag tänker inte har man någonsin hört maken! Emellertid säger du Berta att hon genast återlemnar till dig FRU BARK Jag skall ropa in henne. (Går mot dörren till höger.) BARK (häjdar henne). att stå här som supplikant inför min fröken dotter. Det där får du göra upp med henne enskildt. Men åt och ställer till några scener eller gör svårigheter. Det är inte hon, som är den styrande här i huset tida. God natt nu, lilla gumman. (Kysser henne.) Om du vill, så kan du ju säga Berta, att jag be och jag måste ha papperen strax i morgon bitsäg henne bara från mig, att hon inte bär sig dumt Nej, nej, nej! För all del! Jag har inte lust slutat att aldrig spela mer.
Förhallanderna imellan Fordrings-ägare oell Gäldenärer hafva, i den mån allmänna förlägenheten tillväxt, blifvit allt mer och mer in. vecklade, och slutligen sådana, att de blifvit ett , före Man har lenmat mig den underrättelse, att redan under loppet af innevarande är, omkring ; 000,000 Bid skola hafva blifvit indragna. Dm 2 0 Juni. 935 föremal för Riksens Ständers särskilda uppmärksamhet. De fleste i Fastigheter intecknade Fånecapil&ler hafva blifvit uppsagde, och G alderären hav nödgats, alltid genom erläggande af Bevillnings - afgiften pä fordringsägarens, capital, Stundom genom hemligt åtagande af dryga natural prestationer, i stället för renta, och sannolikt äfven rätt ofta genom dennas uppstegrande öfver det af Lagarne t i 1 låt ne - belopp, åt* mindstone till någon tid friköpa sig från det missöde1 aIt nödgas föryttra sin jord. Det har imedlertid berott af hans Greditoy, hvars hela fordran ofra icke uppgått till mer än tredjedelen eller hälften af jordens taxerings-värde, att skilja bo* norn från besittningen deraf, på den tid, och till det pris dennes egennytta dicterat. Bristen på penningar, har, isynnerhet vid Fastigheters försäljande, inskränkt antalet af Speculamer, pcb fruktan för den tysta, men likväl uppenbara förtrytelsen ho* menigheten, har sluteligen förmått att från exsecutiva Auctionev dem alldeles förjaga. Jag är af den tanka, att detta guda svårligen kanhjelpas, utan 4:de Åtgärden att P“ tvänne är suspendera Credi. ttovérs riitt att utkräfva sina emot inteckning i fastighet utestående fordringar. Alla de anmärkningar, som emot vidtagandet af en sådan anstalt kunna göras, har j3g sorgfälligt pröfvat. Det är min önska», men icke min öfver-, tygelse, att allmänna ställningen må medgifva dess undvikande.
Mars 1858 erhållit afsked, än dem, som efter denna tidpunkt frånträdt sina tjenslebefattningar, hemställt att åt de Kronofogdar, som åtnjöte pension, enligt Kongl. Brefvet den 15 Februari 1841, måtte hädanefter beviljas pensionsrätt, enligt Kongl. Brefvet den 16 Mars 1858. Enär Rikets sednast församlade Ständer, vid pröfning af de äfven då framställda yrkanden, alt den vid 1856—1858 årens riksmöte beviljade pensionsförhöjning jemväl måtte tillgodokomma de embetsoch tjenstemän, som derförinnan erhållit afsked med pension, å berörda framställningar meddelat afslag hufvudsakligen på grund af den betydliga kostnad, som genom bifall till förslagen skulle tillskyndas Statsverket, samt det dessutom synes Utskottet mindre lämpligt att i fråga om redan beviljade pensioner åtgärder vidtagas vare sig lör dessas höjande eller förminskning, hemställer Utskottet, att molionärernes samtliga ofvanomförmälda framställningar måtte lemnäs utan afseende. 10:o. Från Borgare-Ståndet har till Stats—Utskottet remitterats en af Herr C. F. Ridderstad i nämnda Stånd väckt motion (N:o 49), hvaruti föreslagits, alt, i likhet med hvad vid föregående riksdag egt rum, ett årligt anslag måtte jemväl under nästinstundande statsregleringsperiod anvisas för att användas till understöd ål sådane äldre från Arméen och Flottan afskedade Officerare och Underofficerare samt Läkare och deras vederlikar, som i Sveriges sednaste krig deltagit och hvilka Kongl. Maj:t finner vara för deras nödtorftiga bergning i verkligt behof af dylikt understöd.
Jemte det jag anhåller om åkerren] iss, får jag härmed tillika öfverlemna ett betänk, ifrån erfarna tjenstemän vid tullverket på Norrska gränsen, innehållande interessanta upplysningar i ämnet, som jag anhåller mätte få åtfölja till Utsk., till hvars uppmärksamhet jag recommenderar detsamma. Bilaga. Kammarherren Hr C. von Qvanten har anmodat mig att lemna ett med sanna förhållandet öfverensstämmande utlåt. om handelsförhållandena, isynnerhet rörande spirituosa och colonialvaror emellan Sverige och Norrige inom mitt bevakningsområde på Norrska gränsen; och får jag härigenom äran lemna Hr Kammarherren de upplysningar, som jag vet vara med rätta förhållandet öfverensstämmande. På de tio sistförflulna åren, eller sedan K. M:s nåd. förordn. angtde Sveriges och Norriges ömsesidiga sjöfartsoch liandelsförhållanden af den 24 Maj 1820 hade till nåd. efterlefnad utkommit, har under mitt bevaknings-område säkert icke 20 kannor spirituösa varor från Sverige lill Norrige blifvit utförda; deremot vågar jag tryggt påstå, att på samma terrain, och under samma tid, flera hundratusen kannor blifvit från Norrige till Sverige införda. Någon bestämd beräkning på de införda qvantiteterna kan naturligtvis ej bekommas efter närvar, förhållanden; men så väl jag som manga andra hafva under resor vid gränsen gjort följande ungefärliga calcul. B e n aj Juni f. m. 4 13' Rian har beräknat, att på de större och allmännare vägarna, såsom Svinesund, Halle, Högen, Sandviken, Hån o. s. v. per medium a5 till 3o hästar afgå till, och lika många från Norrige hvarje dag uti 4^5 månader om året, och på de mindie, men talrika vägarna är trediken äfven då ganska lillig under de år nemi., då brännvinsbränningen hos oss är förbjuden. De varor, som då allmänneligen till Norrige utföras, uro äfven i missvextår: spanmål, trädvaror, jern, kol och lefvande kreatur samt något kummin, Iinfrö och viclualievaror, såsom smör, ost, talg och fläsk.
Jag föreslår således alt det må komma att heta »alla andra sätt». Häruti instämde Frih. Raab. Den härefter till bifall å Utsk:s i afseende på föreg:de g afgifna förslag framställda propos. besvarades med starka Je, jemte några Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landm. förklarade, det han ansåg Ja hafva varit öfvervägande. § U. Sedan jemväl Utsk:ns förslag till förändrad lydelse af denna § blifvit upläst, yttrade Hr Braunerhjelm: Ehuru jag anser det första vid denna g gjorda tillägget icke vara af behofvet påkalladt, vill jag dock medgifva att det kan utgöra ett förtydligande, och må det derföre qvarstå. Det andra deremot, som angifver att man kan anmäla sig för två månader på en gång, anser jag öfverflödigt, g 1 l säger: »Bränvinstillverkning i större bränneri skall minst sex veckor före »den af de två tillåtna månaderna, under hvilken tillverkaren vill »handteringen företaga, hos K. M:s Bef:h:de skriftligen anmälas, »hvarvid upgifves tid och ställe för tillverkningen, jemte beloppet »deraf.» I § 12 står: »Vill den, som till bränvinstillverkning i »större bränneri för endast den första af de två tillåtna månaderna »sig angifvit.» etc. Det torde häraf tydligt synas, att § 11 afser anmälan både för en och två månader, hvarföre jag anser det sednare tillägget öfverflödigt, och anhåller om afslag derå, helst jag icke tror att det n. v. stadgandet i detta fall föranledt något misstag. Gr. Liljencrantz, Gust. Fredr.: I så måtto skiljer jag mig från dan siste talaren, att jag anser båda tilläggen lika onödiga, emedan något misstag omöjligen kan förekomma. Den nu gällando § stadgar, att bränvinstillverkningen skall vara anmäld minst sex veckor innan den får företagas, den må nu företagas första eller andra månaden.
St., bland annat, erfarit, hurusom, efter af Öfver-Post-Directeuren i så måtto vidtagen förberedande åtgärd, att så väl i embetsväg anmoda samllige E. K. M:t3 Befallningshafvande att uppgifva de förändringar i Postgången inom Länet m. m., som af dem kunde tillstyrkas, samt anbefalla vederbörande Post - 2j2 Exp. Utslr. Förslag till tind. Skrift’. Inspectorer att insända nödige upplysningar* rörande inrättningens tillstånd inom hvars och ens district, som ock att genom kungörelser i allmänna Tidningarne uppmana enskilde Correspondenter till anmälande af de förhållanden* som kunde förtjena afseende vid den lörestående regleringen, den följd härutaf uppkommit, att icke blott hufvudsakligen enahanda yrkanden , 6om motionerna innehålla, utan äfven flere och i andra hänseenden yttrade önskningar, rörande nyttige ansedde färändringar i Postinrättningen, blifvit hos Öfver-Post-Directeuren framställda och granskade, samt sålunda redan förberedde, för att, i ett sammanhang, vid den slutliga regleringen, komma under E. K. Mits Nådiga pröfning. Enär alltså genom merberöfde anstalter tillförlitligen utrönts det verkliga behofvet af och de billiga anspråken på nödiga oc'ft möjliga förbättringar uti en inrättning af så väsendtligt inflytande på samhällets välstånd och trefnad, som den nu ifrågavarande* samt sakkunnige och ansvarige Autoriteter till E. K. Mit inkommit med sina utlåtanden, förslag och Calculer, så synes genom allt detta ämnet redan vara för dess slutliga pröfning och afgörande hos E.
— Jurist lämnar åt kvinnor (äfven utom föibundet) råd och upplysningar (muntl. el. skriftligen) i juridiska och ekonomiska angelägenheter. Träffas å förbundets byrå, Drottninggatan 5 4, 1 tr., onsdagar k l. rekommenderas till al !a husmödrar. Sopprötter kokas väl i den kvantitet v a ten, s o m anses behöfiig, afsilas eller passi ras genom durkslag. Därefter tillsättes » G bils ', hvarvid beaktas, att soppan är lågor stark, när den är lagom salt. F å r uppkok och serveras. Således ingen tillsats af ei bart salt eller krydda. I MINUT HOS DELI TESSOCH. SPECERIHANDLARE. är en n y fläcktvål, s o m borttager alla fläckar t. o. m. bläck, utan att skada tyget Med Qurtfaia-tvålen tvättar m a n sjäif pä nå- gra minuter sina GLACÉHANDSKAR och ljusa skor. T v å l e n får återlämnas, om den ej nåller, hvad s o m lofvas i prospektet. (Säsong 1 janl — 15 september Säljes i minut hos de flesta parfymoch specerihandlare, s a m t i parli hos J. m. (G. 83771&gt; på begäran. (S. T. A. Husmödrar! Kappor, Koftor, Klåolningar, Herrkostymer, Uniformer, Handskar, Kravatter färgas och kemiskt tvättas. Begär katalog. Rikstelefon n:r 16. F r u Sofia Larsson, Jönköping. Har Farmaceutiska föreningens platsbyrå, adr. rönt exempellös framgång. Flera tusen människor välsigna den. 6 f l. på m sats kosta 4: 40 pr sats Sändes på järnväg m o t efterkraf, på båtar endast då den är förut betald. Uppgif den sort, som önskas af de tre sorterna. Endast hel sats sändes. (G. 83 " 23) o praktiserar från den 20 juni i Göteborg och Marstrand. (Nord. A. B 8120) CANFLELD ARMLAPPAR. Klintehamns öppnas den 15 Juni.
Då härtill komme, dels att dagsverken till nämn de lägenheter från åtskilliga närbelägna hemman vore anslagne och ännu derifrån utginge, till serdeles men och tunga för dessa hemmans innehafvare, Slals-Utikottets Utlåtande 2f:o 13$. 7 isynnerhet emedan dagsverks-skyldigheten påkallades under den brådaste tiden, eller då den dagsverks-skyldige vore sysselsatt med bergningen vid sitt eget hemman, och dels att Statsverket, derest nämnde lägenheter särskildt utarrenderades eller till skatte försåldes, af desamma skulle hafva mångdubbel inkomst, hafva inotionärerne föreslagit, att så snart nuvarande arrende af nämnde kungsgård upphörde. omförmälde holmar måtte från kungsgården skiljas och antingen särskildt utarrenderas eller till skatte försäljas samt dagsverks-skyldigheten in natura derigenom upphöra samt, förvandlade till penningar, till Statsverket ingå. Enligt de upplysningar, Utskottet vid behandling af detta ärende förskaffat »ig, är nämnde kungsgård Landshöfdingen i Gottlands län på lön anslagen. Under arrendet af denna gård lyda Nährsoch Skenholmen. Att de af ålder, på grund af skattläggnings-verket, till gården anordnade dagsverken utgå in natura till nämnde holmar härleder sig nu mera närmast från arrende-kontraktet, enligt hvilket arrendatorn må utfordra och begagna alla till kungsgården anslagne dagsverken af hemman, belägne inom en mil derifrån. Dessa dagsverken, som sålunda utgöras, uppgå, enligt meddelad uppgift, till 92| ökesamt 184J handedagsverken. Öfrige anslagne dagsverken lösas med penningar. Af orsaker, som Utskottet uti sitt Utlåtande N:o 118 vid innevarande riksdag utvecklat, anser Utskottet det vara särdeles önskvärdf, att dagsverks-skyldigheten in natura må, emot lämplig ersättning, upphöra, hvilken åsigt jemväl blifvit af samtlige Riks-Ständen gillad.
Ank. till Exp-Ufsk. å. 7 Juli 1851, kl. S «. m, Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar emot Betänkandet N:o 4, angående grunderne för den blifvande allmänna bevillningen samt förcskrifterne för deras tillämpning. t Sedan, enligt ankomne protokolls-utdrag, Bevillnings-utskottets betänkande N:o 4, angående grunderne för den blifvande allmänna bevillningen och föreskrifterna för deras tillämpning, hos samtlige Riks-stånden till behandling förevarit, samt nämnde betänkande med tillhörande förslag till Bevillnings-stadga dervid blifvit, på grund af gjorda anmärkningar, serdeles hos högloft. Ridderskapet och Adeln, samt vällofl. Borgare-ståndet, i åtskilliga delar återremitteradt, har Utskottet att, jemlikt 71 § Regelings-formcn och 31 § Riksdags-ordningen, öfver berörde anmärkningar sig yttra, för att, sedan äfven de sålunda återremitterade punkterne blifvit inom de respektive Stånden definitivt afgjorde, kunna afgifva förslag lill sammanjemkning af de skiljaktiga besluten eller voleringspropositioner i förstärkt Stats-utskott, i de fall, der sådant kan komma att erfordras. I den ordning, hvartill Utskottets ofvannämnde betänkande och förslag för Bili, till R Si. Prat. tSiO $ 185i. 3 Sami, i Åld., U Eäft.) 1 £ BeviUnings-Uiskoitets UlWanAe, N:o i5. auleder, får Utskottet alltså nu till besvarande upptaga de omförmälde anmärkuingarne. § 9. Mot denna § har inom höglofl.
Län varit under tilltal ställde, att HäradsRättens tillförordnade Ordförande, Herr Häradshöfdingen Johan Fristedt, vidtagit den olagliga åtgärd , att uti samma mål låta ofvannämnde Pehr Esbjörnsons minderårige Son Olof afgifva VittnesBerättelse emot hans egenj Fader, har jag genom Remiss den 23 Februarii innevarande år till AdvocatFiscalsEmbetet i Kongl. Götha HofRätt derföre låtit tilltala bemälte Häradshöfding, som ock, efter hvad AdvocatFiscalsEmbetet uti till mig insändt Memorial den 15 nästledne Junii tillkännagifvit, enligt Actors derom gjorde påstående , blifvit för berörde förseelse af Kongl, HofRätten dömd att böta Atta Riksdaler Sexton Skill. Banco. Samma tillförordnade Domhafvande har , i följd af min Remiss den 15 Julii sistledit år 1815, vid Hoghem alte Kongl. HofRätt blifvit af Ad vocatFiscalsEmbetet anklagad för det han längre tid försummat , att till vederbörande utgifva RansakningsHandlingar rörande flere häktade personer, hvilka vid andre Domstolar bordt undergå ytterligare ransakning. Ehuru Actor, i anledning af Kongl. Brefven den 18 November I762 och 15 April I774> påstått att bemälte Häradshöfding måtte böta Tre Daler S:mt för hvarje dag , som lian öfver en månad, dröjt att i fråga varande Ransakningshandlingar aflemna, har dock Kongl, 234 ZfuititiceOmbudsm. EmbetsBerättelser. HofRätten genom Utslag den Ig nasti. Mars under åberopande af I Cap. 12 §. Rättegångsbalken stadnat dervid, att ålägga honom Sexton Riksdaler Tretiotvå Skill, böter jemte skyldighet att ersätta fångförtärings-kostnaden.
Expeditions-Utskottels Forslag till und. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adelö den 16 Sept. 1840. Preste-Ståndet den 19 Borgare-Ståndet den 23 Bonde-Ståndet den 20 < Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande väckt fråga om Kongs-ladugärden Halltorps på Öland återvinnande till Kronan. (Stats-Utsk. Uti. N:ris 135 och 266.) S. A. K. Sedan, i anledning af Kronofogden C. G. Enemans , å E. K. M:s och Kronans vägnar, hos Ölands Norra Mots Härads-Rätt, efter stämning, väckta påstående, att aflidne Hof-Marskalken m. m. von Franckens enka, Sophia von Francken, född Liljehorn, sedermera gift med Lots-Direclören m. m. Lundstedt , samt Ryttnnistaren Friherre G.
Bonde-Ståndet väckta, ofvanomförmälda motion, ©m rättighet för de Härader, motionären representerar, att disponera deri derifrån utgående curhus-afgiften, emot skyldighet att underhålla eget Lazarett, hvilken motion, af Bonde-Ståndet remitterad till Stats-Utskottet, blifvit, i anledning af nämnde Utskotts Memorial N:o 19, af Ridderskapet och Adeln , Preste-Ståndet och Borgare-Ståndet ansedd tillhöra BivillningsUtskottets handläggning; får Utskottet, enär af hvad på ofvannämnde sätt blifvit tillstyrkt, följer, att cur-anstalter obehindradt få inrättas på ett eller flere ställen inom Länen, efter behof och öfverenskommelse , och den af motionären ifrågasatta rättighet för vissa härader inom Skåne att inom serskildt district använda curhus-afgiften, sålunda redan är medgifven, vördsamt hemställa , att Per Jönssons motion icke må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd. Stockholm den 12 December 1844* Reservationer. Af Herr Friherre Raabj A., ”Med Herr Prosten Nibelius, under de vilkor och på de skäl, som han i sin reservation anfört, hade jag trott, att maximum för curhus-afgiften bordt bestämmas till 6 sk. Jag har likvisst ej med denna tillökning velat understödja den isolerings-princip, som, i afseende på curhus-inrättningar redan vid sistlidne Riksdag gjorde sig gällande. Tvertom anser jag både orättvist, att de orter, som äro mest utsatte för veneriska smittan, skola taxeras högre, än andra, och vådligt för hela samhället, om sådane orter, oaktadt den högre afgiften, skulle sakna medel att värna sig för densamma. Kan smittan ej hämmas i de för densamma mest blottställda district, sprider den sig nog till flere. Ett curhus, då det är inrättadt för större personal, uppfyller bättre sitt ändamål och derjemte för en mindre kostnad, än sådane inrättningar i mindre scala, och eurhus-patienter kunna utan fara transporteras ganska låDg väg.” Uti denna reservation instämde Herr Friherre Hermelin.
Söm med billighet och rättvisa finnes öfverensstämmande; Hvilket allt dock vördsamligen underställes Riksens Höglofl; Ständers bepröfvaudet Stockholm den 1?. Maji igx|. a■ ..i Éihung till Eiln-St. Prat. l'.dt Sami, Sf:r lif. ii$. 133® Stats-Utskottets Betänk anden'. Nir 232- Riksens Högloft. Ständers Stats * Utskotts Memorial, angående Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse om Intraderne från St. Barthelemy. ir JA-origl. Majit har I Nåder behagat, Under deri 22 December sisiledit är, till Riksens Ständers Stats - Utskott aflåta följande Nådiga Skrifvelse, angående dispositionen af de från Svenska Colonien St. Barthelemy influtne medel: Uti deri berättelse om användandet af de genom Riksens Ständers Beslut år 1812 under Kongl. Majits disposition ställde Inkomster fran Golonien St. Barthelerny, hvilken Kongl. Majit den 2gj Junii 1815 till Riksens Ständers Stats-Utskott låtit afgifva yttrade Kongl, Majit redan, uppå de mäst grundade anled-ningar, den förmodan, att dessa Inkomster icke skulle efter den tiden kunna paräknas till lika belopp, sorn förut, och således ej medgifva en fortsättning af alla de Utgifter, hvilka genom dessa medel blifvit bestridde. Detta har i sjelfva verket inträffat äfven i vida högre grad, än Kongl. Majit då förmodade. Breden emellan Stora Britanien och NordAmerikanskä Bri - Staterne samt emellan förstnämnde Makt och Frankrike, Holland och Danmark;' återställandet af desse gine sistnämnde Makters Colonier i Vest-Indien, den till St.