Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Säkraste, pålitligaste och billigaste medel mot gikt, reumatism, hufvudoch tandvärk, sensträckning, vrickning, magkramp, ryggoch bröstvärk samt ömkyla. Tusentals personer hafva detta liniment att tacka för återvunnen helsa. Bör ej sak nas i något hem. Pris 1 kr. pr flaska. Vid parti hög rabatt. Minst 2 flaskor sändas och endast mot efterkraf. Säljas hos hvarje välförsedd specerihandlare. Endast det äkta linimentet är försedt med vidstående varumärke. BARN af Bret Harte. PSII] DAMHÅRARBETEN, vackra och väl gjorda, af renaste preparerade Hår i alla färger, hvaraf särskildt framhålles: Damperuker fr. 15 kr. ; Lösbenor fr. 5 kr. ; Chignoner fr. 4 kr. ; Flätor fr. 3 kr. ; Hårknutar fr. 2 kr. ; Lösluggar fr. 2 kr. m. in. hos Herr och Fru E. Allm. m a-| dricka. ÖMTÅLIG HUD! S | P LINDBLOM 65 DROTTNINGGATAN 65, Hörnet af Kungsgatan. KONGL. HOIIEVERAIITÖR. P Fin toalett-tvål, innehållande antiseptiska beståndsdelar. Skyddar för injicerande ämnen. År fullkomligt neutral. Säljes i välförsedda detaljaffärer. OBS. n &amp; - A. SMAKFULLT. c; HERM. MEETHS^ Norrtelje Tiflning STOCKHOLMS är O Victoriatvål! N Y A - ANSIKTET! [2899] ec t » bC tort « o « ^ Z FÖR AFFÄRSMÄN REGERINGSGATAN 2 6 &amp; VESTERLÅNGGATAN 3 4, rekommenderar ett af landsortens bästa annonsblad, därför att en stor del af Norrtelje Tidnings läsare bor i trakter, som hafva all sin handel på hufvudstaden. Annonspris: 10 öre före och 8 öre efter texten, med rabatt för längre tids annonsering. Planscher jämte priskurant öfver desamma sändas till landsorten på begäran portofritt.
Detta in - Den 3o Juni e. m. 4*5 Innebär elt bestämdt förklarande, att något beslut i sjelfva taken icke blifvit taget. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, anförde, att den tanke, H. Ex. sednast yttrat, vore frukten af den öfvertygelse, H. Ex. i många år hyst och förut från sin bänk yttrat. Denna öfvertygelse hade blifvit styrkt genom den vördnadsvärde mans förfarande, hvilken vid de tvenne sista riksdagarna innehaft landtm:sstoIen, och genom de beslut, R. o. Ad. då fattat. H. Ex. ansåg sig således ej kunna annat än förnya dess nyss gjorda propos. om läggande till handlingarna af Constit.Utsk:s memor. Ropades starka ja, blandade med nej. Hr Silfverhjelm,Carl Adam: Denna fråga gäller icke mer och mindre, än att betaga Ståndet dess beslutande-rätt. Det är att förklara Ståndet för noll och Talmannen och Constit.- Utsk. för suveräna. Det är kanske den vigtigaste principfråga, sorn förekommer under riksdagen. Jag kan icke afstå från att yrka den af Gr. Cronhjelm framställda propos. , och anhåller, att Hr Gr. o. Landtm, ville inhemta Ståndets yttrande, huruvida Ståndet yrkar propos. eller icke. Hr Cederschjöld: Jag får vördsamt anmäla min reservation mot den slutsats, Hr Gr. o. Landtm, behagat draga från utgången af förmiddagsvoteringen, nemi. att R. o. Ad. derigenom skulle hafva erkänt den princip, att Constit.- Utsk:s memor. ang:de anmärkn:sanledningar i allmänhet icke kunde återremitteras. Jag vill blott erinra om hvad Frih. Roye redan sagt, att voteringen blott afsåg det föredragna memor., inen icke principen om så beskaffade memor. i allmänhet. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. yrkade propos. till ogillande af Constit.Utsk:s memor. Ropades ja oell nej.
Friherre 8iikverscfiöI6, jag instämmer med Friherre vs Oeerz efter be andra Ständer» redan lära .D 4 hafwa fattat sit bestut, och rt annat numera ffulle tjena til intet, Herr 5teät förklarade, ak om det wore säkert ak de andra Ständen redan afgjort flptkningstiden til d. 2y Lepiembsr, sä wille han bcgifwa sig, mcn annars jckc; och föreslog a-t afgörandct af denna fräga kunde up« skjutas til dch man singe inhämta i hwad bcflut be stannas, Friherre De Geer. Jag förklarar här, at de andra Ständens äecilion aldeles icke wcrkar pä min tanka. Jag har sagt at Ridderffapet och Adeln torde kunna sinna sig nöjde at instämma i Bondc-Ständcts beslut om flpttningStidcn, mcn jag har sagt det as den orsak, at det är Bönder som fattat detta beslut, ej af ben orsak as het är rt Ständ, Friherrs kalbitrkze, H.änm, wille asstä, WN Herr I^IinZspor, Gerät, med flere xrkabe vä Votering; hwarcftcr Herr Grrfwen och Landt - Marskalken an» modade Llasserne at sig til sine särskilte samlingsrum ät« siilja, och Votering företaga, samt sedermera äter sammanträda, för at afgöra de öfrige punctcrne af betän« fandet, Efter stukad Votering räknades röstcrne och befanns Voteringen hafwa pä följande sätt utfallit. z-hse Ejsslen — Ja — si — Nej — 60. 2:d,ra t7!2?len — Ja — 42 — Nej — 47, i-fka Ja — 5Z — Nej —18, I anledning hryaraf, och dä Ne) bkfants hafwa tvunnit,.
Under denna Artikel har Utskottet upptagit föreskrifterna om den bevillning, som, på grund af särskilda förhållanden och vissa medgifna förmåner, för närvarande utgår: a) af frälse-egendomar; b) för postoch lols-hemman; c) för rättighet till skogsfång på allmänningar; d) för Dylta bruks tillverkningar; e) af Bankbolag med sedelutgifningsrätt; f) af utländska handlande och handelsexpediter; g) af utlänningar för konserter och dramatiska eller andra föreställningar; h) af gåfva, testamente. fidei-kommiss, arf och fynd; i) för spelkort och k) för tidningar och periodiska skrifter. §§ H -14 De i 11, 13 och 14 §§ intagne stadgande:: rörande bevillning af frälseegendomar, för rättighet till skogsfång på allmänningar och för Dylta bruks tillverkningar motsvaras af 17, 19 och 20 gg i Kommitterades förslag samt af de föreskrifter, som förekomma i 22, 26 och 24 §§ i nu gällande Bevillnings-stadga. I afseende å sistnämnda särskilda bevillning får Utskottet erinra, att, i händelse en reglering af Dylta bruks förmåner och skyldigheter kan komma att, på sätt uti Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af den 29 Oktober sistlidne 28 Bevillnings-UtskoUets Betänkande M 20. år (.M 40) är föreslaget, tillvägabringa? och hvarvid, bland annat, den särskilda bevillningen för brukets tillverkningar skulle försvinna, stadgandet i § 14 rörande denna bevillning bör anses hafva förfallit. De uti 12 § intagne föreskrifter angående bevillning för Postoch Lotshemman, som äro frikallade från rotering och kronoskjuts, äro hemtade från 23 § i nu gällande Bevillnings-förordning. Kommitterade, som upplyst, att beloppet deraf på sednare åren icke uppgått till fulla 1,000 R:dr, hafva i afseende å denna bevillning hemställt, att densamma antingen måtte upphöra eller ock att afgiften må tills vidare ingå til! Posteller Lols-verket, efter hvarje hemmans beskaffenhet.
Besvärsoch Ekon.-Lisk. Belänkande, N:o 16. förrättningens verkställande blifvit föreslagen, förut bar om bänder så många förrättningar, att någon ny icke må honom uppdragas; b) att Landtmätare skall, sedan han utsatt dag till förrättnings företagande, vid ansvar skyndsamligen derom göra anmälan bos Förste Landtmätaren, samt, derest tian icke inom årets lopp afslutar påbörjad förrättning, inom fjorton dagar efter förrättningens uppskjutand' s vid enahanda ansvar, hos Förste Landtmätaren uppskofvet, med anledningen dertill, uppgifva \ c) att, om förrättningsman uraktlåter hvad honom sålunda åligger, eller befmnes hafva förrättning utan laga skäl uppskjutit, det skall, vid embets-ansvar, åligga Förste Landtmätaren att ofördröjligen låta anställa åtal mot den försumlige; d) att med biträde åt Egodelnings-rätt i och för pröfning af Landtmäteri-förrättningar Förste Landtmätaren inom hvarje län ovillkorligen, och ingen annan Landtmätare skall tillhandagå; och att då laga skiftesförrättning pröfvas, det skall åligga Förste Landtmätaren att för Egodelnings-rätten tillkännagifva om anledning till fel uti mätning, karta eller uträkning förefinnes samt att föröfrigt Egodelnings-rätten med nödigt eller aflordradt biträde tillhandagå, och i de ämnen, hvaröfver utlåtande påfordras, sådant afgifva, allt under embetsansvar; e) att på det Förste Landtmätaren både må kunna stå i det oberoende till öfrige Landtmätarne inom länet, som för en kontrollant erfordras, samt egna behörig tid åt de göromål honom sålunda komma att åligga, Förste Landtmätaren icke får åtaga sig eller förordnas att laga skifte, eller annan Landtmäteriförrättnirg, än sådan, som i föregående punkt omnämnes, förrätta; f) att då de åt Förste
St:r beslutade underd. skrifvelse till betygande af deras deltagande i Konungahusets och de förenade Rikenas förlust genom H. K. II. Hertigens af Södermanland dödliga frånfälle; samt jemväl inbjuda de öfriga RiksStm att i detta beslut med R. o. Ad. sig förena. Ropades Ja. Föredrogs och godkändes Exped.Utsk:s d. 22 deniies på bordet lagda under JVs 29 afgifuä förslag till R. Stms underd. skrifvelse till K. M., i anledn. af H. K. H. Hertigens af Södermanland dödliga frånfälle. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 15 och 18 dennes på bordet lagda Utlåt. JVs *54, Litt D, i anledn. af motion om aluu-tiondens uphörande. Hr von Hartmansdorff, Äng.: I öfverensstämmelse med hvad jag förut yttrat mot tackjerns-tiondens uphörande önskar jag, att 11. o. Ad. icke helier måtte bifalla denna StatsUtsk:s hemställan, utan att i Stället bevillningen mätte borttågas från förövande näring, hvilken är i betryckt belägenhet. Jag yrkar således, för min del, att detta Retänk. måtte älerremittebas. Frih. Åkerhjelm, Garl: Efter hvad utredt blifvit, befinner sig alun-tillverkningen i serdeles betryckt belägenhet. Utsk. har tagit detta i öfvervägande och finnér det vara med rättvisa och billighet öfverensstämmande, att alunverken må befrias från utgörande af den nu till uphörande föreslägné alun-tionden. En ökad anledn. till denna min anhållan hemtar jag deraf, att R. o. Ad. i går befriat stångjerns-tillverkningen från halfva hammarskattens utgörande.
Friherren föreslagna. Om detta beskattningssätt antages, skulle för samma afgift, som erlägges af innehafvaren af en 90 kannors panna, fem stycken 60 kannors eller fyratioåtta stycken pannor af 3o kannors rymd kunna innehafvas. Hen enda på rättvisa grundade beskattning är möjlig tillverkning, hvarvid man kanske bör taga i beräkning större eller mindre tillverknings-kostnad i följd af tillverkningens hastighet. Efter dessa åsigter har jag uppgjort en Tariff, sorn här vidfogas. Frih. Boyes önskan, ”att allt missbruk af de Skottska pannornas begagnande måtte förekommas,” står i strid med den af honom förut yttrade, den nemligen, ”att andra än högst nödvändiga förändringar af brännvins-redskapen må uteblifva.” Genom K. M:s Nåd. Förordning af år lSaaäro de öfverklagade missbruken hämmade. Friherren måtte derföre åsyfta ett förbud mot deras begagnande. I allmänhet begagnas Skottska pannor eller sådana, hvilkas djuplek är mindre än ^ af diametern. Förklaringen af målningssättet gjorde det för panne-ägaren nödvändigt att låta afskära pannan till den storlek, man hade rättighet innehafva, och på det sätt hafva en mängd pannor blifvit förvandlade till s. k. Skottska. Af den nu uppgifna orsaken bestrider jag, ehuru ej enskildt interesserad i frågan, detta Friherrens yrkande. Den föreslagna rättigheten att af brännvins-bevillningen innehålla medel till gratificationers utdelande åt Kronooch Tullbetjeningen nödgas jag äfven bestrida. Om vid brännvinets transporterande kärlen förseglas med ägarens sigill och dess skriftliga förpassning åtföljer, hindras såväl insmugling som de nuvarande flyttbara krogarna, och om vederbörande öfver allt tillhålla underlydande att göra sin tjenst, behöfvas ej några ytterligare uppmuntringar. Såsom enskild motion får jag äran föreslå: att de afgifter, som eldigt 22 (j. af 2:dra Art. uti K. M:s Nåd.
Min afsigt var att få ett Betänkande sådant, att jag icke med min me - Den 20 Julli. >7 ning må bidraga att fälla någon, som icke är saker, utan tvertom att på något bättre grunder, än Utskottets Betänkande framställt, utöfva den heligaste af våra rättigheter. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Jag bade i delta mål tänkt iakttaga tystnad; men då jag hort någre Ledamöter, på hvilkas mening många inom Huset pläga sätta högt värde, yttra sig på ett sätt, alltför stridande mot de åsigter jag har om Lagens ordalydelse, måste jag söka vederlägga dem. Det har nemligen blifvit yttradt, att voterande Skyldeman icke skulle vara sin Riksdagsmannarätt förlustige, om det icke kunde bevisas, att deras vota haft inflytande pä voteringens utgång. Jag tillstår det förvånar mig tillhög grad, att höra sådane satser drifvas inom delta Hus; satser, som blott bordt kunna yrkas af Advocater inför en UnderDomstol. Jag torde blott behöfva uppläsa sjelfva orden i RiddarhusOrdningen, och öfverlemna lill hvars och ens känsla att deröfver döma. I 38 §* står: ”Skulle någon eller någre, ”som på ofvanberörde sätt befinnas slägt ”vara, uti sådan fråga hafva voterat, va*'re han eller de. Riksdagsmannarätt för ”den Riksdagen förlustige, och voteringen ”ogiltig, i fall i nästa Plenum styrkes, ”att voteringen kunnat bero af hans eller 34 H. 2 Den ao Julii. ”deras röster.” Ilar mäste naturligtvis skiljag emellan tvenne saker; den ena är ett brott, som Lagstiftaren velat bestraffa, nemligen alt deltaga i en votering, Iivari man visste sig vara jäfvig. Den andra är de jäfviga rösternas inflytande på utgången. Jag vet knappt, huru dessa kunat åtskiljas bättre än, som skett på detta ställe.
Då, för ifrågavarande, af utmärkta konstdomare på det fördelaktigaste vitsordade, arbete icke lärer kunna påräknas en afsättning, tillräcklig för att ens godtgöra de uppoffringar, hvarmed utgilvandet af de hitintills ulkomne delarne varit förenade, än mindre att bereda utgifvaren tillfälle till arbetets fortsättande; hafva Rikets Ständer Expeditions-Utskottets Förslag till underd. krifrelse J\:o 'IDl. 219 ansett det tillhöra Svenska Staten att lemna något understöd åt en Svensk konstnär, som redan i fremmande land vunnit erkännande och uppmuntran, och hafva Rikets Ständer, till inköp för Statens räkning af 40 exemplar af Artisten Mandelgrens arbete ”Monuments Scandinaves du moyen åge", beviljat ett anslag för en gång till belopp af 4,800 R:dr, att enligt E. K. Maj:ts disposition utbetalas: börande omförmälde arbete tillhandahållas de allmänna Bibliotheken inom Riket, enligt den fördelning E. K. Majit pröfvar lämpligt bestämma. 94:o. Under åberopande af de skäl, som föranledt Rikets Ständer vid föregående riksdagar att till fortsatt utgifvande af planch-verket ”Fordna och Närvarande Sverige”, hvilket, påbegjnt af framlidne Ofverste-löjtnanlen U. Thersner i lifstiden, fortsättes af hans eflerlemnade dotter Thora Thersner, bevilja ett anslag, som vid sistförflutna riksmöte bestämdes till 400 R:dr årligen, för den lid innevarande statsreglerings-period omfattade, har hos Rikets Ständer hemställan skett, alt berörda anslag måtte få under Mamsell Thersners lifstid utgå, så länge nemligen omförmälda konstverk af henne med samma nit som hitintills fortsattes.
Då Riksens Ständer ofelbart dela Revisorernas obehagliga känsla öfver åtgärder, uppgifter och decharger, som haft sanningens fördöljande för afsigt och Medborgares förluster till följd, torde det tillåtas Revisorerne, att fästa Riksens Ständers granskande uppmärksamhet på naturen af ett Creditsysteme, hvilket, då det medger vinster gf 20 till 30 procent om äret för en del Medborgare, nödvändigt skall bereda motsvarande förluster för andra, och skall dessutom framdeles, sorn hittills, nästan påkalla åtgärder, alltid lika misshagelige för det Svenska ärlighetssinnet , som förstörande för all rättmätig credit och de uppå densamma grundade lofvärda och nyttiga företag. Revisorerne anse sig jemväl bora fästa Riksens Ständers uppmärksamhet på angelägenheten, att, i afseende på nu varande eller blifvande Di - Riks. St. Revisorers Berättelser. Discontlnrättningar, meddela Herrar BancoFull» mäktige sa bestämda föreskrifter , att villrådighet om ileras rätta mening må förekommas, och all collision melian Styrande Maktens och Banco* Förvaltningens befattningar afböja*. Vid öfvervägande af en hos oss, med stöd af TryckfrihetsLagen, gjord ansökning, att till tryckning utbekomma alla, vid närvarande Revision af BancoVerket, förde Protocoller uti de mål', sorn angå Malmö DivcontVerk och dess förvältning, håfve vi stadnat uti det beslut , att berörde Protocoll ej få i omförmäldte afseende från vårt Cancellie utlenanas, förrän denna vår Beä rättelse blifvit bruten och kommit till samtelige RiksStåndens kännedom
Brefvet den 19 Juni 184°* Sro utaf m«- ranämnde besparingar utbetalda 239 Rrdr 43 sk8 rst. i ersättning för skjuts och underhåll åt en kommendering ur Elfsborgs Regemente, hvilken beordrats att i Götheborg utgöra kungsvakt under Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens samt Hans Kejserliga Höghet StorFurstens af Ryssland vistande derstädes; men då i Götheborg finnas förlagda nästan hela Götha Artilleri-Regemente och en mindre del af Kron-Prinsens Husar-Regemente, anse Revisorerne nämnde kungsvakt hafva kunnat af dessa trupper utgöras, utan inkallande utaf särskildt manskap, i3:o Utom de, jemlikt Kongl. Majlis nådiga Bref den x Februari j836, under hvarje af åren 1840 och i84i,på anslaget till oförutsedda Militär-behof anordnade 1,000 R:dr, för a flödande af en utländsk 73 — Karte-gravÖr, som blifvit anställd vid Topografiska Corpsen, dels för fullbordande af ett nytt Karteverk och dels för att inöfva elever i karte-gravering, hafva, utaf 3:dje och 4-‘de Hufvudtitlarnes besparingsmedel, för ifrågavarande år utgått 200 R:dr, såsom gratifikation åt Gravören C. G. Lundgren, emot förbindelse å hans sida att tillöfva arne elever i de delar af gravörkonsten, som angå sjö- och landlkartegravören. 14:0 Enligt Kongl. Brefvet den 17 Mars 1840, hafva utaf anslaget till oförutsedda Militär-utgifter utbetalts 3oo R:dr, såsom ersättning åt Kapitenen och Riddaren C. Brunström, för tillsyn vid uppbyggandet af en trossbod vid Herrevadskloster för Norra Skånska Infanteri-Regementets räkning. 1 5:o
Sa wida et sadant stadgande Elefine antagit, ssulle, i Utskottets kanka, gansta fä eller inga angifwa sig lil begagnande af de större bränwinspannorne, och Staten således betydeligen förlora uti den päräknade progressiva panne-afgiflen; hwarföxe Utskottet icke kan tilstyrka bifall af denna erinDran; dock pä det hos ingen mä upsta rwifwelsmål, at den som har flere hemman ä Lander eller flere hus i en Stad, och pä hwarje ställe nyttjar särskild panna, icke mätte för deras sammanräknade panne-rymd utgöra progressiv afgift; anser Utskottet Uti ;:te ^ioirr. af den projeÄeracle Förordningens Andra Afdelning, bör, näst efter orden: stulle någon, det ware sig pa Land eller r Stad wilja, insattas: pa et och samma ställe. 7:0. "At med afkortningar, hwarom något u« "ti Utssottets Betänkande icke more förmält, bor"de, da de clsbitsra^e afgifterne ej kunde Utgå, för* "bållås pä enahanda fält, som rörande Allmänna "Bewillningen i sädant fall ar föreffrifwic." Da hwarje Stad bör answara för hela derwarande personLlens Branwins-afgift, samt en sadan ä Lander ofelbart lika säkert kan anses böra utgå , tror Utskottet någon afkortning för Brännvins-afgiften egentligen icke komina i fraga, samt ar något närmare stadgande i denne del således ej eller behöfwes. 8:0. "At da Krogar i Rikets mindre Städer "icke förr marit särskildt tarerade, man ingått i "den allmänna Bewillningen, sedan fallan andre "än Borgare och Handtwerkare haft detta såsom "en binäring, sädane Krogar icke eller hädanefter "mä derföre särskild afgift aläggas." Hara finner Utskottet icke ssäl at lemna annar yttrande, än hänwisning til ben jemkning som Utskottet i Krögares afgifter har längre ned wil lilstprka. 9:0.
§ 1 Rörande rotehjonet Qvicks vistelseort och uppehälle, projecterades såsom med rätt och billighet öfverensstämmande, att nämnde rotehjon borde få sin rota uti Österåsen, änskönt en och annan bland Österåsens byamän häremot gjorde invändningar, förebärande, att Qvicks underhåll skulle blifva dem för mycket betungnade, stadnade man dock omsider vid det beslut, att rotehjonet Qvick skulle, till en början åtminstone, få sitt underhåll uti Österåsen, hvilken rote dessutom under 1/2 år varit ledig. Afskrift. § 2 Beträffande fältjägaren E. Öbergs hustru Kerstin Andersdotter, som i anseende till mannens visade obenägenhet att försörja de sina, begärt socknens understöd för sig och 5 underåriga barn, förslogs att de 2 äldsta sönerna skulle uti något hyggligt hus till försörjning emottagas. I anledning häraf förklarade sig bonden Pehr Larsson i Norderåsen beredvillig, att, på försök, och på en tid, i sitt bröd upptaga den äldsta gossen, den andra njuter för närvarande uppehälle hos Pehr Larsson i Klösta. Modern erhöll tillåtelse, att med sina 3:ne yngre barn gå på socknen, som det heter, och beror alltså på henne sjelf, att härutinnan handla såsom hon för godt finner, antingen hon vill sig begagna af denna församlingens tillåtelse eller ej. År och dag som ofvan. In fidem Nils (bom) Svensson i Häggesta O. Hedén t.f. past. Lars Larsson, Erik (bom) Snygg i Kougsta. Den 29 april 1855 upplästes detta protocoll offentligen från predikostolen i Häggenås kyrka, tillika med vanlig besvärsanvisning till Konungens befallningshafvande inom 30 dagar, betygar N. S. Edlund. Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. 1855 d 3. junii valdes enhälleligen, af Hägggenås socknemän, krono fjerdingsmannen Jonas Jonsson och f. gästgifvaren Mathias Moberg i Österåsen, till ledamöter uti innevarande års taxerings committée, som sammanträder å Klösta gästgifvare gård den 7:de uti denna månad. Betygar N. S.
Det är sannt, men man bör ock erinra sig, att Halland och Bohus län, som jemväl äro eröfrade landskap, höra till Götheborgs stift och äro i ecclesiastikt hänseende förenade med en del af Westergöthland. — Hvad språket beträffar, har man redan svarat så att jag ej behöfver upptaga det. — Man har befarat att olikheten i presträttigheternas utgörande inom Blekinge län och Calmar stift skulle göra någon svårighet. Visserligen kan man säga, att hvarje olikhet medför någon svårighet, men denna är ingalunda af de oöfvervinnerliga. Inom Götheborgs stift utgå presträttigheterna på 3:ne olika sätt: ett sätt för Halland, ett annat för Bohus län och det 3;dje för Westettgöthland. Likväl går det rätt väl an för stifts-slyrelsen att hafva den gemensamma vården öfver stiftet, helst Den i Augusti. presträltigheterna icke angå stifts-styrelsen så mycket som vederbör, landshöfdingen', hvilka likaväl mäste iakttaga de för landskapet gällande föreskrifter, antingen det tillhör det ena eller det andra stiftet. När nu fråga icke är att stycka Blekinge, utan att låta hela landskapet öfvergå till ett annat stift, så uppkommer ingen svårighet i delta hänseende. Man har yrkat att utgången af frågan om en allmän förändring af district-indelningen inom Pöket borde afvakta^ innan man gjorde den ifrågavarande. Delta kan visserligen hafva sina skäl för sig; men jag befarar, att man då hänvisar på en förändring, som är nog aflägsen, och tror att det i allt fall ej kan skada, att i en sak, som är af så mycken vigt för kyrkan och läroverken, som denna, Sländerne göra und. framställning hos K. M. Det blir alltid ett stöd för Konungens rådgifvare åtminstone alt påskynda det hela. Jag tillstyrker således, att R. o. Ad. mätte bifalla Utskts betänkande. Hr Ribbing: Hvad af de arne sista värda talarne blifvit anfördt ådagalägger endast, huru angelägen en omdelning af Riket är i ceclesiastikt hänseende.