Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Cassaskrilvare å 200 R:d - _ Vakt-B et jente. 1. Vaktmästare _ 10. Kammardrängar ä i5o R:& _ _ _ 2. Desse Löner för tjenstgörande Embetsoch Tjenstemän samt Vakt-Betjente, hvilka här ofvantill ett sammanräknadt belopp af Adertontusende (18,000) Riksdaler Banco äro utförde, komma, enligt Riksens Ständers Beslut, att ifrån 1816 års början och till nästa Riksdag utgå med Femtio (5o) procents f örhöjning. Till Indragning vid Tryckeriet. i. Factor eller Sättare ä i6f R:d månadteligen elier för året R:d 200. — 1. Tryckeri Dräng ä 8j R:d månadteligen xoo. Pensions-Staten. Revisoren Krabbes blinda Dotter _ _ 16. 52. Framlidne Hof-Jägmästaren Friherre Gripenstjernas efterlemnade Dotter Mariana C. _ r I Transport i85. iG. — 5oo. Aflidne Commissariens vid Riksgälds - Contoiret, Öfver Krigs Commissarien Lindstedts Enka och Barn - i5o Aflidne Notariens vid Riksgälds - Contoiret Fr. Bergmans o inyndiga Barn i5o. Contoirs Skrifvaren J. Sandahl - i oo. Aflidne Kammereraren vid Riksgälds - Contoiret Lundvalls o mvndiga Barn i5o. 753. 36 — 26,000 Lönerne till Expectanter utgå till det belopp, som förJivarje blifvit fastställdt vid 1810 års reglering, med tillsammans - Dessutom uppföras: Missräknings-penningar till 2:ne Vexlings-Casseurer vid Credit Sedel-Verket, å 5o R:d till hvardera 100. — Arfvode till vederbörande då Hufvudboken vid Riksgälds-Con toiret inom föreskrifven tid afslutas ■* - 200. — Dito till Betjeningen vid Kongl. Post-Contoiret i Stockholm 100.
Ran hade ocksA redan beslutat¶ att dn skulle siittcls ut i vjldmarken till rof f6r ulf och raf, dB din spada hand Liksom hajdande grep efter hans arm. Darvid skiftade han hug och sade: ~ l e f v a mB han, hurudan han all b1ir.n Minnes dm det Ingiald? Incjiald. J a g minnes det fdlval. Hleid. Asmnnd, tror du mig nu? Viil ser jag att dn h a kunskap om mycket. @ &amp; Isar ooh g ~). Hleid (reser sig, stiider sig tungt mot hogsatespelaren och blickar skarpt. omkring). ' Man andas sA tungt hii&amp;nne, det mAste vixa brist pH lnft, trk 1 % npp dorren! (~ e l i h p i Orvar, sorn ej ror sig ur flgcken). A-1 ' de blB rok i stugan eller iir det seidlngor, som annu hagra for min syn? Nu skall volvan sporja, sporja med stickande spe. Godt folk, I hafven d a hort talas om Tor, huru han kladde sig i brudelin och kvinnopynt och sokte gora sina hvassa blickar milda och sina hlrda hander lena och huru han l t kost vid dens bord, som han foraktade. Hvarfor tron I, att hau s l handlade? Det mlnde man v d veta, han ville Ptterfl sin hammare. Hleid. mest hkdprofvade, sitt mest fruktade vapen. J a val. SB milste han gora sig svag for att lter blifvs stark, Tor i kvinnobllider, med omkan kunde man le d&amp;Ht om man ej visste hvarkt det syftade. Men kan nlgon saga mig hvad det hetyder, dQ en friboren man skickar sig som tral? I tigen, ja volvan mb val fBfangt spijrja. - Men hor db, det ar nigot kvafrande tun&amp; ofver stugan, oppna dorren tr81, jag befaller dig!
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den '21 Febr. 1863. Preste-Ståndet den 25 Borgare-Ståndet den 25 Bonde-Ståndet den 28 Rikets Ständers underdåniga Skrijvelse, angående utarbetande aj förslag till lag emot obehörig efterbildning af konstalster. (Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- oell Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 1.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har blifvit erinradt, att, då begreppet om eganderätt, ur sprungligen tillämpadt blott på materiela föremål, med en stigande kulturutveckling gjort sig gällande äfven inom tankens område, så att numera öfverallt i civiliserade länder lagstiftningen erkänt såsom en författares egendom frukterna af bans arbete, det likväl gåfves ännu en art af verksamhet, hvilken rörde sig på ett annat fält af andens område och som kräfde samma skydd, nemligen konstnärens. Ett lagstiftning i detta hänseende vore i vår tid så mycket mer af behofvet påkallad, som konstens, i likhet med vetenskapens, alster spredes inom vida större kretsar och nya medel oupphörligt uppfunnes att befrämja denna spridning. Gravyren, stentrycket, träsnittet, fotografien, galvanoplastiken, gipsafgjutningen mångfaldigade konstverk på ett förut icke anadt sätt, likasom boktryckeriet spred eli litterärt arbete i ett antal exemplar, hvaraf man tillförene icke baft exempel. Yäl vore mellan en bok och en gravyr den skilnaden, att då dea tryckta boken, i sig sjelf utan större värde, meddelade författarens tanke i hela dess ursprungliga rikedom och omfattning, sådan den var i hans handskrift nedlagd, så förmådde icke gravyren återgifva taflan i hela dess skönhet, utan denna bi behölle alltid sitt sjelfständiga värde. Men gravyren eller ljusbilden upptoge dock en del af delta värde, ty de lånade sin betydelse från den ursprungliga tanken, i det de återgåfve komposition, gruppering och karakter, och det vore derföre, då dessa efterbildningar på rent mekanisk väg åstadkommes, orättvist att beröfva konstverkets upphofsman rättigheten ali anse den bild, han frambragt, såsom sitt verk.
Anförande till Frotocollet, af Prosteri Herr Doctor Stenhammar den 10 December femte föfklaradt instämmande af Herrar Doctor Knös samt Prostarna Hagberg och Ahnqvist, med manga andra. —- Memorial af Herr Professor Agardh den 13 December. Dito af Herr Prosten Backman den 15 December. Ifrån Wälloflige BorgareStåndet. Memorial af Herr E. M. Leffler den 2 December. Anföranden till Frotocollet af Herrar Torsell, Nyberg, Ahlin, Eckhoff, Winberg och Arfvidsson. Utdrag af Wälloflige Ståndets. Frotocoller den 2 och 4 December, innehållande, jemte ofvannämde skrifteliga anföranden, de derstädes i afseende på Husbehofsbränningens inskränkning skedda munteliga discussioner. Memorial af Herr Laurell, den 8 December. Ytterligare Memorial af Herr Leffler samma dag. innehållande Förklaring af Dess förut ingifne yttrande. Ifrån Hedervärda BondeStåndet. Frotoeolls Utdrag af den 13 December, innehållande skrifteliga anföranden Besv. och Ekon TJtsk. Betdnkanden 7 af Riksdagsmännen Wessing från Westmanland, samt Botvid Jonsson från Östergötland, jemte förklarande af Ståndets allmänna bifall till dessa anföranden. Då alla nu uppräknade Memorialer, Anföranden och Protocolls Utdrag, hufvudsakligen behandla samma ainné, nemligen Fria HusbehofsBränningen, men för öfrigt innehålla särskilta och efter hvarje Författares olika synpunkter, ganska skiljaktiga uppgifter och Förslager; vågar Utskottet, med hänseende till; hvad nedanföre anföres, icke nu upptaga R. H. Ständers dyrbara tid, med upprepande af hvarje Memorials särskilta innehåll, utan utbeder sig att framdeles, efter vederbörlig Beredning, häröfver i sammanhang få afgifva sitt Utlåtande, För det närvarande har Utskottet fästat sin uppmärksamhet dervid, att de remitterade Hamllingarne, tydeligen omfatta 2:ne särskilta frågor:
Statskontoret utbekomma successive i den mån detta sednare verks tillgångar det medgifva 10 Stats-Utskotlets Memorial N:o 137. att Rikets Ständer uti afgående skrifvelse måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes taga i nådigt öfvervägande, om och hvilka åtgärder må kunna vidtagas, för att sätta Statskontoret i tillfälle att så tidigt som möjligt tillhandahålla Riksgälds-kontoret den de! af statsmedlen, som är afsedd för bestridande af de på Riksgälds-kontoret anvisade utgifter. Förutom den sålunda föreslagna utvägen att i någon mån underlätta Riksgälds-kontorets penningerörelse, har hos Utskottet jemväl kommit under öfvervägande om icke den del af de genom trafiken å Statens jernvägar inflytande medel, som icke erfordras för de dagliga trafikutgifterna, kunde af Trafikstyrelsen hos Riksgälds-kontoret insättas. I sådant afseende hafva Fullmägtige i Riksgäldskontoret upplysningsvis meddelat, att Trafikstyrelsen genom Kongl. Brefvet den 30 Oktober 1863 bemyndigats att successivt under hvarje år till Riksgälds-kontoret aflemna den genom jernvägsrörelsen uppkomna behållning, som icke erfordrades för trafikens drilt samt banornas och materielens underhållande eller andra nödvändiga utgifter; hvaremot Riksgälds-kontoret bör utaf sådana medel tillhandahålla Trafikstyrelsen de belopp, som möjligen kunna behöfvas för oförutsedda eller vid viss tid förefallande utgifter, dertill Styrelsens för tillfället disponibla medel icke lemna tillgång. Sedan den tillökning af trafikmaterielen å Statens jernvägar och den utvidgning af stationslokalerna, som under sednaste åren medtagit det öfverskott, inkomsterna vid jernvägstrafiken lemnat utöfver utgifterna, hunnit, genom dertill vid denna riksdag beviljad t statsbidrag, på ett tillfyllestgörande sätt åstadkommas; bör efter all sannolikhet en ganska betydlig, för andra Statens utgifter disponibel tillgång, åtminstone från och med nästa års början, kunna af trafikinkornsterna påräkuas.
Berserkastyrkan var borta och döden nalkades. Han bad då de sina lägga hans lik i en kista och kasta den i sjön samt att de skulle bedja Skallegrim, som seglade på det andra skeppet, att bygga sig bo der han fann kistan vid land. Qväll-ulfs skepp for nu sin väg fram i vester om Islands sydvestliga näs och in i den stora Faxefjärden, i hvars mellersta vik besättningen stiger i land, der de ock finna kistan, som de föra ut på en udde och hölja med ett stenrör. Skallegrim kom i land litet längre åt norr, men fann snart de sina och byggde sin gård Borg i närheten af fadrens graf. Så hade Ingolf fått nybyggare å ömse sidor. Skallegrim kom ut år 878, Kettil Häng ett år tidigare. Under dessa ärofulla tider, då det friska ungdomsblodet svallade rätt lifligt hos våra fäder och deras fränder, svärmade Nordmän omkring i de vestra farvattnen. De härjade England, Skotland och Irland, de lågo med sina flottor bland de otaliga öarna vid Norra Brittanniens kuster, de trädde än i fientligt, än i vänligt förhållande till infödingarna der och bekämpade för ombytes skull rätt ofta hvarandra. Mången slog sig för alltid ned i dessa trakter, gifte sig der och så kom det sig, att man här fann mången Norrman, som aldrig satt sin fot på Norges jord. Dock voro desse, som drefvo kring i vesterviking, ingalunda likgiltige för moderlandets väl. Det sista motståndet, som Harald hade att bekämpa i Norge, hvilket han ock lyckades krossa i Hafrsfjordslaget, reste sig just i landets sydvestra fylken, desamma, som voro hemort för de flesta af dessa vikingar. Flere af dem deltogo ock i slaget. Att mot detta motstånd rikta dödsstöten, sände konung Harald en ansedd Norrman Kettil Plattnäsa, stamfader för de allraflesta af Islands mest lysande ätter, att lägga Vesterhafvets öar under Norge. Kettil intog ock Söderöarna, de nuvarande Hebriderna, men för egen räkning. Då drog Harald in hans egendomar i Norge. Kettils son Björn6 hade uppfostrats hos Kjallak jarl i Jämtland.
Ogillades. 9:o Utskottets yttrande och förslag pag. 83 och 84 af det tryckta Utlåtandet, angående en underdånig skrifvelse till Kongl. Majit. Godkändes. I Öfrigt beslöt Ståndet att förklara, det de nu, i anledning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 76 fattade beslut, endast afse, hvad Utskottet i räkenskapsväg yttrat, och ingalunda hindra åtal emot vederbörande inför RiksRätt uti dit remitterade frågor. Serskildt och då Ståndet bifallit Utlåtandets 15 §. kommer Bevillningsutskottet, att genom utdrag af protocollet underrättas derom, att till detsamma uppdrages att afgifva förslag till de åtgärder, hvilka kunna anses nödiga för vinnande af controll derå, att, äfven i landsorterne, chartering underkastade handlingar verkligen blifva med behörigt stämpladt papper försedde. Bih. till R. St. Utdr. d. 3 Juli l8/j.ö. S. D. Till Constitutions-Utskottet remitterades en af Herr Westman emot Konungens föredragande i Ecciesiastik-ärenden anmäld anledning Lill anmärkning. Från Heder v. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande: N:o 60, i anledning af väckt fråga om inskränkning i Gårdfarihandeln med Eskilstuna manufactur-arbeten. Ståndet biföll Utskottets tillstyrkan, att Olof Olofssons från Westerås Län motion i ämnet må förfalla; men i öfrigt fann Ståndet för godt att detta Betänkande afslå. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets följande Utlåtanden: N:o 53, i anledning af väckt motion om Köpings-privilegier för Fiskelägena Fjällbacka med Rådholmen och Grebbestad i Bohus Län N:o 55, i anledning af väckt motion om förbud för enskilde lotteriföretag och försäljning af lotter för utländska lotteries räkning. N:o 56, i anledning af väckt motion, rörande brefvexling emellan Embets-Verken inom Riket.
Uträkningen af Riksg:s-kont:s operationer, likasom Fullmäktiges i Riksg:s-konl. prot:r, hvilka sistnämnde blifvit Hrr Fullmäktige i Banken tillställde, utvisa, att Riksg:s-konl:s utlåningar icke ens i den ringaste mån varit grundade på Riksg:s-kont:s Kreditiv i Banken. Riksg:s-kont. har tvertom gått så försigtigt till väga, att det icke varit i behof alt anlita Kreditivet i Banken. De icke obetydliga räntor Riksg:s-kont., jemlikt sitt reglemente, förskaffat på dess innestående, lill allmanna ändamål disponerade medel, hafva icke haft det ringaste inflytande på Kontorets Kreditiv i Banken, ty, enl. hvad jag tror, har delta Kreditiv under loppet af 4 eller 5 år endast en gång varit anlitadt, då Riksg:s-kont. derifrån uttog 11,000 r:dr b:co. Hr Mannerskantz, Carl Axel: Såsom ledamot af BankoUtsk. får jag frisäga mig och öfrige ledamöter af samma Utsk. från Hr von Hartmansdorffs beskyllning, som skulle vi hafva uteslutit det vigtigaste af frågan. Genom de Utsk. meddelade handlingar har icke blifvit Oss bekant, det af honom upgifna förhållandet, att Riksg:s-kont. utlånat medel, lyftade å dess Kreditiv i Banken, och jag kan icke heller erinra mig, att något sådant finnes oranämndt i de prol:r som Utsk. genomläst och granskat, hvarföre jag, som Hr von Hartmansdorff anmärkt, mäste förklara att denna försummelse åtminstone icke kan läggas Utsk. till last. Och hvad i öfrigt beträffar Hr von Hartmansdorffs hår gjorda anmärkn. synes mig Hr Printzensköld, hvilken, såsom Fullmäktig i Biksg:s-kont., bör anses ega erforderlig sakkännedom, på fullt nöjaktigt sätt hafva meddelat de uplysningar öfver ämnet, som på honom kunna ankomma. Hr von Hartmansdorff:
Sitt tiben, inom bmilFett bPPotbeF&förening, font ^rebttio erhållit, jFall, i bänbetfe Slifetö ©tättber bejluta ilrebitioetö upböranbe, bafma fttt jFulb till SöanFen inbetalb, tttå utjlräcfaé från ©ep, fåfom btttilié flabgabt marit, till SRio månaber efter erbållett bet af ett fåbant Sitt orbinarie räntan för lån i äpanbelö* ecb 9?äring$*£)ijFonten biff» mit ttebfatt från ©ep till §ent procent, efter år räfnab. 17:o Sitt i fråga om lått, font boö 33anco*©ijFontmerFet eller £åne»€ontoren föFaö, alla reoerfat, ef>mab be utgifmaö för npa lån eller omfättning af reban erbållna, flrola omtlForligen, få rnibt icfe låntagarne eller löfteémännen äro af SDireFttonen Fänbe, mara fötfebbe meb officiella intpg otti beraö meberbäftigbet af 73 af antingen Sätréjiptelfen enet ©omljaftoanDen i otten, enet SftagiVraten, eller, å Smbeteté voägnat, af Söorgmäftaten i Den ©taD, Det De äto boenDe. l8:o Sitt fåfotn dpppotfyef må antagaö odj belånat?: l:o Cili f)ög(t nittio procent af kapitalbeloppet:
Till följd af Lagens stadgande i 2-1 Gap. 7 § R.B. alt ”alla ”Rättens domar oell utslag, sorn efter kungörelse å Rättens dorrat* ”sägas eller utgifva*, höra förut tve/alt färdige skrifvas utan fel, att ”delomännen måge dem med Rättens underskrift och insegel, utan upskof undfå, emot den lösen som serskild stadgadt är” har ifrån långliga tider tillbaka den ordning varit inom K. Svea Ilof-rält följd, att ett exemplar af Hot-rättens dom eller utslag utskrifvils jemväl ät svarande parten, ehvad han varit tillstädes eller ej, men dä pä sednare tider ett motsatt förfarande gjort sig gällande inom K. Hot-rällen (ifver Skåne och Blekinge oell derifrån adopterats af K. Götha Jlol'-rätt, samt nu mera för sig vunnit pluralitet inom Konungens Högsta domstol, synes en lagförklaring, som undanrödjer denna olika lag-tillämpning, vara af omsländighclerne påkallad. Redan vid 1844 års riksdag fästade en aktad ledamot af delta Stånd upmärksamlieten på detta ämne, men som han, uti sitt då framställda förslag, påyrkade uphäfvande af skyldigheten för utehiifven svarande part alf lösa ett exemplar af Hof-rätlens utslag, och LagUtsk:s pluralitet deremot ej biträdde denna åsigt, som icke eller kunde hos R. St:r göra sig gällande, så kom den gjorda framställningen icke att leda till något resultat. LagUtsk. grundade sitt afstyrkande utlåt, deruppå:
Herr Prosten, Ledamoten af Kongl. Nordstjerneorden, Theologias-Doctoieng Grefve Fredric Bogislaus von Schwerint j6 Prot. Utdrag den lg Maji tgag. Herr Cancellie-Rådet och Riddaren af Kongl.' Nnrdstjerne Orden , Nils Magnus af Tannström. , samt Herr Cancellie-Rådet, Riddaren af Kongl. Nordsljerne-Orden, Kejserlige Ryske S:t Annae-Ordens Andra Class och Kongl. Preussiska Jolianniter-Orden, August i>on Hartmansdorff, beslöt Ståndet alt anmoda Expeditions-Utskottet, att för desse Committerade uppsätta behöriga förordnanden. S. D. Å ny o föredrogs Allmänna Besvärsoch Oeconotnie - Utskottets Utlåtande, N:o 104, i anledning af Högvördige PresteStåndets och Hedervärda Eonde-Ståndets å terrerniss af Utskottets Betänkande , N:o 65; rörande väckta frågor om upphörande af ceconomiska besigtningar hvart tredje ar å Soldattorp, samt angående Soldatens skyldighet att sjelf underhålla torpet; och då Ståndet, redan den 5 sistlidne Martii, bifallit Betänkandet, N:o 65, ansåg Ståndet, i följd afUt-1 låtandet, N;o 104 , någon annan åtgärd icke ega ruin , än att godkänna det af Utskottet vid slutet af sistnämnde Utlåtande föreslagne tillägg vid det förra Betänkandet. S. D. Efter å nyo skedd föredragning af Allmänna Besvärsoell Oeconomie-Utskotlets Memorial, N:.) 99, med anmälan, rörande Utskottets Utlåtande, N.;o 62, i fråga Prat.
B Betty Hi~scA. Suppleanter: Frii dtnélie @ alcrscJriöld. 9 Blle~l Krorrberg. Sigrid Abströrrz .. Fröken Helena Pnl~quist. Revisorssuppleanter: Fru Gretn 1 V f i n ~ Friikeii AWCG Kivse. Undertecknade, af Fredrika-Bremer-Förl~iiiidets driktmfoniifiirening utsedda revisorer, få härmed, eftor företagen granslmiiig i! : riikenskaperna fran den l: sta, Jnnumi 1895 till den H 1 Deceml~cr sainina %r, afgifvn f öljanda revisionsberättelse: Af böckerna framgh, att följande konti under gret lauinat vinst: Medlemsafgifters konto kr. 147: - Frivilliga ghfvors konto -: 3: - Dlönsters konto. . 24: (j8 Intresse konto . .. il: !M Stmula kr. IS (;: ti4 \ Följande konti förlust: Modellers konto . . .i .. kr. %5: 25 Allmii~luti, oinlzostnaders konto .. . ». (58: U9 Aiilionsers och trycksti,lrers konto .)) 29: (58 S n i m a kr. Föreningeqs tillgånga, hvilltn, vid Arets böyjau iitgjorde kr. 674.: ' 36, belöpto sig vid Arets slut till kr. 5 !M: 56 och bestå af: Inventarier och rnocleller i. kr. 331:, !l0 Ett till frölren Ohlsson intfardnclt föi~lagsförslcott » 200: r Lager af mönster )) 18: (iO Insatt i Handelsbanken 43: !N Kassa .. . » 2: 10 ' fil1 sist f&amp; inndertecknade, som befliniiit ralcenskn,perna i godt skick och behörigen verificernde, tillstyrka att ' f1111 ansvarsfrihet inii beviljas styrelsen. Stockholm i Februari 1896.
Utgifterna under Första Hufvud-titeln, eller Ilofoch Slottsstaterna, enligt Stats-Utskottets Utlåtanden N:ris 47 och 124 samt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial JM 173 R:dr 1,278,400: — Utgifterna under Andra Hufvud-titeln, omfattande anslagen för Jmtilie-departementet, enligt Stats-Utskottets Utlåtanden N:ris 49, 139 och 168, samt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial JM 173 2,198,370: — Utgifterna under Tredje Hufvud-titeln, anslagen för Utrikes-departementet, enligt Stats-Utskottets Utlåtanden N:ris 30 och 139 samt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial JM 173 . 479,200: — Utgifterna under Fjerde Hufvud-titeln, anslagen för Landtförsvars-departemenlet, enligt StatsUtskottets Utlåtanden N:ris 84, 122 och 139 samt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial JM 173 8,727,720: — Utgifterna under Femte Hufvud-titeln, anslagen för Sjöförsvars-departementet, enligt Stats-Utskottets Utlåtanden N:ris 83 och 139 samt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial JM 173 3,303,100: — Utgifterna under Sjette Hufvud-titeln, anslagen Transport 13,988,990: — 8,171,100: 20,800,400: 28,971,300: 28,971,300: 4 Stals-Utskutlels Memorial M 2J9.
Föredrogos ånyo Statssamt Banco-Utskottens utlåtande och memorial; iV;o 133, i anledning af väckt motion, i fråga om disposition af Bankens behållna vinst för åren 1845, 1846 och 1847: bifölls; N:o 134, med förslag till Taxa å Expeditions-lösen i såväl Rikets Ständers Bank, med dertill hörande discontvérk och lånecontor, som ock Rikets Ständers Riksgälds-Contor: bifölls; N:o 135, i anledning af Herr Friherre Palmstjernas, C. O., motion, att Rikets Ständer, när de begära Konungens garanti för de lån, Bancofullmäktige kunna blifva nödsakade att upptaga, jemväl måtte tillförsäkra Konungen om ovillkorlig tillgång till det, som för återbetalningen erfordras: godkändes; och N-o 136, angående omskrifning af Riksgälds-Contorets obligationer till Banken: af slogs. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Lag-Utskottets betänkande N o 125, i anledning af väckt motion om sättet för behandlingen af de allmänna lagförslag af större omfattning, som Kongl. Maj:t vid en kommande Riksdag kan vara sinnad att till Rikets Ständer framställa. Från Heder v. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottets på bordet hvilande betänkande N:o 127, i anledning af väckte motioner, angående gemensamma ransakningshäkten och Tingsställen för särskilde Härader. S. D. Föredrogos ånyo Expeditions-Utskottets memorial: N:o 13, om aflöningen för dess Canzli-personal: bifölls; N-‘o 14, angående förhöjdt arfvode åt Bibliothekarien Arfwedsson: afslogs. S. D. Föredrogos Constitutions-Utskottets memorial: Prot.-Utdrag, den 15 Maj 1845. De föreslagna voteringspropositionerna godkändes.
Did bestämmandet af hivad som j allmänt tryck skulle fä utglfwas, torde emot 1 Mom. af 4 Z kunna anmärkas, att bet däruti gjorda förbehöll till deras förmän, som hafwa uteslutande rätt till wista Journalers, Dagblads, m. fl. dylik? skrifters ntgifwan» de, kan tydas wara oförenligt med Tryckfrihetens fria ätnjutande, eller allmänna upplysningens befordrande, dä emot innehällct as ett gammalt Privilegium, det icke skulle wara tillätet utgi^wa ett D gblad eller en Journal af redbarare nytta, än det innehafware» af detta Privilegium ästadkomr Männe icke Lagen hät borde mindre 'inskränkt och tydligare bestämma sin wilja! Hivad ut! 7 § fbr Domare stadgas, wisak, jemte det hela af denna Författning, att man enligt det fattade begrepet om Tryckfrihetens utöfning, sökt en st gS fullkomlighet. Men jag twiflar att answars» skyldighetcn i allmänhet är noa klart och till ordalydelsen tydligt bestämd. De wädliga och mindre behag» liga orden, pröfwe Domaren, äro nog ofta nytt» jade, och oagtadt man synes lika som Uppbjudit alla krafter, för att noga bestämma gränsen fbr hans till» görande ätgärd, skulle sä wäl Domaren som Åklagaren ofta kunna utfinna tillfälle att mistbruka och till chican uttyda Lagens föreskrift; »estutom för jag fräga huru Riksens Ständers Justitie - Ombudsman, som Tredje Band. N:o 195. skall 4!74 Dcn l2 October, stall äga att äklaga hwad mäl som hälst, bör förhälla sig i dcn händelse han funne Lagen orätt och egerrwilligt tillämpad och Tryckfrihets Commiten, där han är Ordförande, förut bade afgifwit sitt utlätande: