Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sudicriplvnen endast uppnå 800,000 R-dr; sä följer helt Naturligt, akt udon denna Summa jemte Banco-Lälikt bliiwit nedlagde pä Ea:>a! arbetet, älerstoven mäste pä ett elttr annat fäkt of Bolaget anstaffas, vm det and. wäl.-som dä ' dek närmaste mäste wara wunnit, stav ernä fullbordan, och Bolaget komma tiv äwjuttnde af Revenue för sine redan utlagde medel. Om Bankens säkerhet för sine Länebittäden, instämmer jag aldeles med hwad Högloft. BancoUtstotlet l den delen vtttadt ecb förestagit; äiwen som jag anser betz föreskrifter vm ärliga Berättelsers afgilwande rörande Canal.Werkets fortgång och tillständ, samt den Banco-Fullmägtige förbebäilne rättighet att, wäija en Dtrecceur l Dlrccrionen, wittna om UtstottetS sorgfällighet att iagttaga hwad fom kan bidraga till en säker och snar ,uVbordcm derafSkulle Riksens Högloft Ständer härwld förklara Deras önstan att Leita rum i CanalDirectlonen intogs of ben Hrre, gervin hwars nit och osparda möda man uu är förwiftad om företagets möjlighet l utförandet; sä torde desi Patriotiska tänkeiätt förmä honom emottaga ett södant lörtroende, samt dertgenom beredas en lätthet för Subskriptionens uppfyllande, grundas Den iz Ia»marLt. 7Z7 vä wikhsten att under detz tillsyn arbetet stall fort» gä med ja wä- den ytterst möjeliga skyndsamhet, som nödig aktsamhet för dest framtida säkerhet och beständi. Ost. k^ez-ironlkvlä. friherre Ltael vvn hollstein:
Dess hand-cassa behagat lemna; dels till fyllnad i loslnaderne för Coloniens administration och utgifter, förorsakade genom stormarnes talrika förödelse derstädes; dels till andra utgifter, sorn Kongl. Majit ansett böra af Fonden bestridas, och hvilka alla finnas specificerade uti de årligen upprättade liqvidationerne från N:o 1 tili och med N:o a5, hvilka förskott skulle Kongl. Majit godtgöras, i den mon Coloniens tillgångar det medgifva, sedan de af Stals-Contoret förskjutne medel företrädesvis blifvit åter be tal te; hvarjemte Kongl. Majit bemyndigat Herr t. f. Ministern att denna Dess Nådiga afsigt och förklaring Stats-Utskottet meddela. Af detta Protocoll, som finnes af Herr t. f. Ministern contrasigneradt, hafva vi äfven erhållit del.-” Af StatSrUtskottcU Utlåtande, N:o 489. 17 Af Herr Grefve Horn, serskildt tillägg: ”Sedan uti en afgifven reservation åtskillige Ledamöter antydt deras afsigt vara att ingå uti en speciel granskning af Cabinetts-Cassans förvaltning och dermed gemenskap egande förhållanden, hvaröfver Stats-Utskotlet lika litet som Rikets Ständer hafva domsrätt och af samma skäl afnållit sig från upptagande af den uti återremisserne yrkade sats, det Staten kunde juridiskt tillförbindas att ersätta den i Cabinetls-Cassan uppkomne brist, inski anker jag mig till framställning af det factum, att Cabinetts-Cassans förknappade tillgångar numera äro otillräckliga för bestridande af de utbetalningar, som denna Cassa åligger, enligt den plan liil skuldernas afbetalande af under hand hafvande medel, som Kongl. Ma:j år i836 i Nåder gillat; och då, enligt Kongl. Majrts lill Stats-Utskottet den icj Mars förlidet år aflåtne Nådiga Skrifvelse, Coloniens St.
December 1847 de genom tomt försäljningen i Skellefteå inflytande medel, tillika med de årliga tomtörena samt arrendo-afgifterna för de till staden hörande utom stadsplanen belägna jordlotterna, sedan belöpande utskylder för de till stads-anläggningen inköpta hemmansdelar utgått, i främsta rummet böra användas till godtgörande af det från reservationerna å Riks-statcns 6:te hufvud-titcls anslag för jordbruk, handel och näringar beviljade förskott till inköp af nämnda hemmansdelar, men ett sådant godt - 21 Stalt-Vtuli o Hels Utlåtande, A: o 206. görande då ännu icke till fullo för sig galt, Kongl. Maj:t icke funnit skäl i nåder medgifva upplåtandet till stadens disposition af inflytande tomtören och arrendemedel. I betraktande al hvad sålunda förekommit, och då, i afseende å den nu ifrågasatta donationen till staden af omförmälde 2;ne hemman, bifall dertill skulle innebära ett frångående i visst hänseende från hvad Kongl. Maj:t vid stadens anläggande föreskrifvit, samt dertill kommer, att döt uuder nuvarande tidsförhållanden icke torde vara lämpligt att genom upplåtelse af jordegendom söka befordra städers uppkomst och förkofran, har Utskottet ansett sig böra tillstyrka, det de af motionären i dessa hänseenden gjorda framställningar icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Beträffande derefter frågan om upplåtelse af krono-allmänningen Kågenäset för stadens behof af vedbrand och mulbete, så har Utskottet, i saknad af den behöriga utredning af ärendet, som erfordras för ett tillförlitligt bedömande ej mindre af det uppgifna behofvet, än huruvida detsamma på nu föreslaget sätt lämpligast må kunna afhjelpas, funnit sig, i sakens nuvarande outredda skick, föranlåtet tillstyrka. att icke heller den härom väckta motionen må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 20 Juui 1851. I Slutt-Plskottels Utlåtande, l\':o 207, n n !N:o 207.
Ständers underdåniga Skrifvelse, örn Krono-Fogdar nes skyldighet, att afgifva Redogörelse för utestående undsättnings Spänne måls-medel. S. A. K, (jenom föreskriften i Kongl. Allmänna Maga-* zins Directionens Circulaire af den 27 April 1819, angående Resilängders biläggande vid Räkenskapen till virification för balancerade Undsåttningsspannemåls-medel, har den fördel i synnerhet vunnits, att uppbörden af desse medel blifvit förflyttad ifrån Magazins-Contoiren lill JåandtRänterien, hvarest penningarne nu mera emottagas under JLands-Conloirecs controll, lika med annan Kronouppbörd, genom insättningar af JCrono-Fogdarne , då deremot de inbetalningar, som tillförene, stundom af IJndsäunings-tagarne sjelfve gjordes directe till Magazins-Cassorne, omöjligen kunde controlleras; och dä MagazinsRedogörarne sålunda blifvit skäljde från uppbörden af Undsättningsmedien, så fordrar väl Kronans säkerhet i denna del ej något fornyadt stadgande, utan allenast ett sådant tillägg uti det re - tfnJerdon!gli Skrifvelser, dan gifna, hvarigenom afvikelser derifrån må kunna förekommas. Erfarenheten har visat, att livat! Rest lii ngt! eine upptaga såsom i landet ute-; stående på Säng! nar icke svarar emot det belopp, tom, enligt Räkenskaperne, borde utestå, och Mai gazins-Förvaltarne, som emottaga Rästlängderpe af Krono-Fogdarne, äro icke i tillfälle alt utreda, hvarifrån skiljagtigheterne sig härleda. Dessa skiljagtigheter uppkomma dock hufvudsakeligen derutaf, att sedan Krono-Fogdarne, i början afåi ret, förrättat Restantie-Uppbörds-stämmorne, samt dervid äfven uppburit
flere gånger prisbelönade och fullt jämförliga med de bästa utländska fabrikat. Tillhandahållas hos Hrr specerihandlare. ri339] samt alla slag, såväl eleganta som enklare, Glacé- och Gants de Suédes från 2 till 20 knappar. Rekvisitioner från landsorten mot efterkraf. Stockholm, denna och följande 12 månader endast 2 kr. 60 öre eller ock 5 kr. ; så erhåller ni i förra fallet en och i senare fallet två teaterobligationer, på hvilka Ni redan nästa l:sta maj kan vinna 3: 5 0 duss., 3: 5 0 duss., 3: 5 0 duss Etsade Glas och Sejdlar, passande till presenter, hos A n g. V o g e l s Konstglassliperi, Fredsgatan 30. Allm. Telef. [1627] Ovanligt billigt! Eleganta herr SommaiTOCKar pr. \ duss. 13,so Stickade HeiTYaStar » » 9,oo Helylle DamMtOr, sorterade &gt; » 9,oo Helylle BaiMsiar » » 7,5o Vackra K M i n g S l i l » » 7,r,o Fina sammetssrMar — » » 5,25 St. Tegas (Mar,fyrk.o. afl. » » 7,50 BariHäåiiiEgar, Helylle » » 3,00 Vackra BamMtOr » » 3,75 stora Linne-liorfldiiEar » » 4,50 Hellinne SeiTifltter » £duss. Jansson, L Hvad sorts parfym skall man använda för att gifva kläder och linne en angenäm varaktig doft? Ebba. Frågas efter bästa sättet att förvara geléer, inkokta frukter, då mögelhinna bildat sig? Tina. Hvar finnas frö eller plantor att köpa till » Den vandrande juden » (Tradescantia albiflora)? Blomstervän. The-Blandning-ar. The. Se den större annonsen i n:r 3 för i år.
Hr Heijkenskjöld, William: Instämmande till alla delar i hvad Hr Emil von Troil anfört, får jag förklara att jag röstar för förslaget. Ropen pä propos. förnyades. Gr. Mörner, Carl Göran Detloff: Tiden är redan långt framskriden, och jag skulle ej hafva begärt ordet, om icke Hr Emil von Troils af flera talare biträdda yttrande ovedersägligen påkallat några ord. Det sätt, på hvilket Hr von Troil läst den Svenska historien, är för mig så nytt och oväntadt, samt innefattar uppgifter af så oriktig beskaffenhet, att jag icke trott att de skulle kunna framställas på detta rum. Framställningen derom att striderna emellan Sverkerska och Erikska slägterna skulle härrört af aristocratiska anslag grundar sig förmodligen på historiska data, som endast äro af Hr von Troil kända; och att Axel Oxenstjerna innan han dog fick se aristocratien bortdrifva en Regent ur riket, detta är för mig någonting alldeles nytt. Axel Oxenstjerna dog under Carl X:s regering, och jag tror icke att han blef från Sverige förjagad. Då flera historiska uppgifter af denna art tillvunnit sig bifall af Husets ledamöter, har jag icke kunnat undgå tillkännagifva, att jag ej är bland deras antal, som ansett dem upplysande. Jag vill ej längre upptaga tiden, då R. o. Ad. tyckes med otålighet afbida slutet af denna discussion. Gr. Spens, Jacob Melcher: Jag vill endast, för den händelse att votering kunde undvikas, derigenom att hvar och en nu afgifver sin röst, öppet förklara, att jag röstar ja för förslaget. Ex. Hr Gr. o. Landtm, frågade, om R. o. Ad. nu ansåg öfverläggningen fulländad. Ropades ja. Hr Granfelt, Adolph Fredr.: För att icke nödgas anmäla min reservation vid frågans afgörande, har jag härmedelst velat tillkännagifva, att jag, på grund af hvad Hr Emil von Troil och Gr. Anckarsvärd redan anfört, röstar för förslaget.
Momentet uti <). §. af nyssoroförmalte Stadga; så enar hvar och en Gäldenär i allmänhet är pligtig, att till fullo godtgöra sina Borgenärer för deras hos honom ägande fordringar, vid underlåtenhet hvaraf de äga att hålla sig till Gäldenärens Egendom och person, samt således en af Galdenaren gjord Cessions ansökning icke kan äga annat föremål, än att Galdenaren vill åda» galägga, det så beskaffade olycksfall honom öfver-’ gått, som lagstiftaren på grund af rättvisa och, billighet pröfvat böra föranleda till den följd, att Galdenaren, i mån af den, medelst dessa olycksfall honom förorsakade förlust, må till stör» re eller mindre del för framtiden varda från betalning af dess skuld befriad, anser Utskottet det yara ostridigt, att, intill dess Galdenaren gittat behörigen styrka nyssberörde förhållande, och på grund deraf Domaren tillerkänt honom befrielse från större eller mindre belopp af skulden, Galdenaren alltid qvarstår i samma belägenhet, som före dess Cession, och att Borgenärernas rätt, att af honom u.tfå deras fordringar, ej undergått någon förändring eller förmindskning i annat fall, än om de försumma att fordringarne behörigen anmäla och styrka inom den tid, hvilken, i en. lighet med derom af Uagstiftaren meddelta föreskrifter, blifvit dertill utsatt och kungjord. Der. igenom att, i anledning af Gessions-ansökningen, Borge - Den 29 Maj. 447 Borgenären icke allenast blir längre tid uppeJ bullen i möjligheten att anställa kraf emot Gäl* denären, utan ock mäste med stadgade fcrmali» teter bevaka sin rättmätiga fordran, är redan en betydlig , äfven med kostnad förenad olägenhet Gorgen arén tillskyndad, hvilket dock ej kunnat undvikas, enär dels det instämmer med en laglig Rättegångsordning, att ingen utan ansvar bör kunna undandraga sig svaromål inför Rätta a ett väckt Stämnings-påstående, huru obehörigt det än må vara, dels det blifver nödvändigt, att Borgeriärerne hvar för sig lagligen styrka deras fordringar, hvarförinnan
Fonden tillkom, åtminstone i donators tanke, för åtta år sedan, men erhöll sitt dop först nu vid hr Treffenbergs afgång från iuspektoratet öfver högre elementarläroverket för flickor i Falun. Hvad gifvaren afsåg med sin gåfva utvecklade han i ett märkligt tal, hvari förre norske ministern Johan Sverdrup spelade en hufvudrol. Efter riksrätten och sedan den förre oppositionschefen flyttat in i Stiftsgården, hade han — det var år 1885 — haft en officiel bal för kronprinsparet, som också bevistade densamma. Drottningens hoffröken, fröken Ida Wedel Jarlsberg, som äfvenledes var inbjuden, gaf emellertid återbud, och hufvudinnehållet af det svar, i hvilket hon vägrade att uppträda i Sverdrups salonger lär hafva varit: » En Wedel går icke till en folkuppviglare. » En därpå följande befallning till fröken Wedel-Jarlsberg att infinna sig på excellensen Sverdrups fest besvarades af henne med en afskedsansökan från befattningen som hoffröken hos drottningen. Hon uteblef mycket riktigt från festen. denna lilla hofepisod är ju egentliprivat natur och kan synas Bkäligen obetydlig. Så har den dock icke framställt sig för hr Treffenberg, hvars kända idealiska anläggning låtit honom i den norska högerdamens kanske icke så litet partifärgade uttalande se uttrycket för en hugstorhet, som borde tjäna äfven svenska kvinnor till föresyn. Frän detta åskådningssätt är det donator har utgått, då han föreskrifvit, att af gen Hela af tämligen fonden, som nu uppgår till något öfver 900 kr., afkastniugen skall i form af premier tillfalla flickor, hvilka till karaktären likna frö- ken Wedel-Jarlsberg. Ändamålet med denna stipeudiestiftelse är att uppmuntra utbildningen af verkliga karaktärer. Det säger sig själft, att all tanke på politisk propaganda bland de unga Faludamerna varit stiftaren fullkomligt främmande. Blotta tanken, att en afträdande länshöfding skulle välja en flickskola till plats för politiska demonstrationer, är allt för avita att på allvar tagas i betraktande. Domen öfver en Sverdrup tillhör historien och icke små skolflickor, hur snälla och förständiga de au kunna vara för resten.
Grunder för ersättnings beloppens bestämmande åro skiljagtige från dem Committerade följdt, i så måtto, att ersättnings anspråken blifvit i vissa fall nedsatte och inskränkte, å den andra minskning i ersättnings Summan måste ega rum; och ehuru den speciela granskning af nästan hvarje mål hvartill dessa skiljagtigheter skola föranleda icke kunnat af mig företagas, i synnerhet som i de af Committerade outredde målen, de vidlyftiga Handlingarne måste låsas och desse målen från början utredas, tror jag likväl mig kunna, efter föeslagsvis uppgjord beräkning, antaga, att tillökningen i utgiften å ena sidan och minskningen å den andra skola i det närmaste motväga hvarannan, så att Total i68 Stats-Utskottets Betänkanclen. Summan troligen icke skall komma att betydligen öfverstiga det belopp som af Committerade blifvit tillstyrkt eller omkring 320,000 R:dr B:co. I afseende på såttet för den ånnu återstående utredningen af detta mål föreslår jag att Rikets Stander nu hos Kongl. Majit anhålla det Kongl. Majit tåcktes i Nåder utse en Committée, med Nådig föreskrift för Committerade, att, med noggran tillämpning af de grunder för ersåttningarne hvilka nu komma att af Rikets Stånder fastställas, målen med möjligaste skyndsamhet utreda och granska samt föreslå det belopp, som Committerade anse en hvar böra i ersättning tillkomma, hvarefter sedan Committerade i underdånighet till Kongl Majit inkommit med deras Berättelse och Förslag iåinnet, Kongl. Maj:t lärer efter verkståld Nådig pröfning, huruvida Committerade i enlighet med de dem lemnade föreskrifter förfarit, sluteligen bestämma den ersättnings Summa, som Kongl. Majit pröfvar skäligt att en hvar tillägga. Börande Rikets Ständer jemnvål förklara att det belopp som sålunda varder af Kongl. Majit fastståld, af Rikets Ständer till gäldande godkännas.
Bland de scrupler emot bifall till ifrågavarande anslag, som Utsk. anfört, och som icke blifvit undanröjda genom bolagets sista underd. skrifvelse till K. M., förekommer, att möjligen dimensionerne kunde minskas emot hvad den uppgjorda byggnadsplnnen innehåller. I anledn. deraf får jag taga mig friheten att för R. o. Ad. uppläsa ett yttrande af söfverstelieutenanten Edström, som torde få åtfölja åten emissen. Afskrift. ”På begäran af directionen öfver Strömsholms canal får jag äran härmed afgifva följande upplysningar rör:de de förhållanden, som uti min år 1833 upprättade plan till ombyggnad af Strömsholms eller Mälarens och Barkens canal blifvit tagna lill grund för bestämmandet af dimensionerna för denna canal, hvilka enl. samma plan äro följande: 1:0 Vattendjupet i canalen och slussarna samt för öfrigt i hela segelleden, minst 5 fot under den antagna lägsta vattenytan. 2:0 Slussarnes bredd i portöppningen 18 fot, samt 3:o Slussarnes längd ifrån portvinkelo till den närmast ofvanföre liggande sänkningen 70 fot. Beträffande det antagna vattendjupet, får jag äran upplysa, att då, vid recognosceringen för planens uppgörande till denna segelled, inga anteckningar voro alt tillgå öfver vattenhöjderna i detta vattendrag, som både skulle begagnas till sjelfva segelleden och gifva vatten åt canalerna förbi valtufallen i detsamma, måste jag i denna för anläggningen högst vigtiga fråga vidtaga den utväg, att uppsöka de märken, som vattenytorna sjelfva formerat i stränderna och dermed jemföra de sammanstämmande uppgifter, som äldre i orten boende personer kunde meddela, för att komma till någon kännedom om de högsta och lägsta vattenytornas fägen, men oaktadt all använd tid, noggrannhet och möda vid dessa undersökningar, kan, ehuru jag tror mig dermed hafva kommit rätta förhållandet ganska nära, jag dock ej vara förvissad om att hafva träffat detsamma bestämdt, enär inga tillförlitliga vattenobservalioner under en längre tid föregått.
N:o 76. gränsen af stadens område idka handel, fabriksrörelse eller hålla handtverksverkstad, eller är han, jemlikt gällande särskilda föreskrifter, berättigad att föra Svenskt fartyg såsom skeppare, eller är han egare af fastighet inom stadens område, välfrejdad och sjelf rådande öfver sig och sin egendom, eller är han Statens eller stadens embetseller tjensteman och uti staden mantalsskrifven: varde då burskap sökandeu beviljadt, han i stadens bok inskrifven och burbref för honom utfärdadt. 2:o. Ej må någon vara borgare i mer, än en stad. 3:o. Vill man säga upp burskap, gore det inför Magistraten sex må nader förr, än han sin borgerliga näring afträder eller ifrån orten flyttar, och vise, att han sin borgarepligt fullgjort häfver, som sagdt är. Flyttar han utrikes; gifve ut sjette penningen af all sin egendom, Konungen och staden till tveskiftes, der ej annorlunda emellan begge riken slutet är. Förer han egendomen ut, eller bjuder han till att skaffa den bort, förrän afgiften betald är, bafve då förverkat hälften deraf. Viker han ock sjelf af, innan han i detta fall rätt för sig gjort, varde för menedare förklarad. Flyttar han till annan ort inrikes; vare för afgift fri, der ej annorlunda särskildt stadgadt är. Flyttar han förr, än han burskap uppsagt och be vis undfått, att han sin borgarepligt fullgjort, bote 25 Riksdaler och njute dessförinnan ej burskap i annan stad. 4:o. Följande gg af Handels-ordningen af den 22 December 1846 skola erhålla nedanstående lydelse: 1 g. Rättighet att idka handelsrörelse i stad eller på landet tillkommer hvarje Svensk undersåte, man eller qvinna, samt utländsk man eller qvinna, som erhållit tillstånd att i riket vistas, med vilkor: a) att halva begått Herrans heliga nattvard, råda öfver sig sjelf och sin egendom, ega god frejd, kunna skrifva läsligt och räkna qvatuor species i enkla tal och bråk samt föra bok och räkning på det för handeln i allmänhet ölliga sätt.
M: ts konung Carl XI: s a: o 1695, Juni 28, och emot alle tiders praxis vid alla svänska acade-mier och gymnasier, så insom utrikes, the thär alla icke mindre än vi äro intresserade; ty vill oss icke anstå med någon otilbörlig flathet och tysthet något til theras såväl som vår ägen och våra successorers prejudice och förfång eftergifva eller utur acht låta; 3) enkannerlrn som uppå en så misslig händelse intet annat följa kunde än at alla våra theologi och facultates theologicae skulle således hos the främmande och utländska råka i vanfrejd och föracht och komma i lägre vald; 4) ja, hade man med rätta förmodat, thet våra herrar colleger under thessa farliga och bullersamma tider skolat dragit försyn och betänkiande E. Höggv. Excelhce, hvars alla stunder för hela riksens välfärd så dyrbara äro, med et ärende af sådana beskaffenhet bemöda, som snarare tjänar til at så ogräs och misshällighet colleger emellan än stifta samhällighet och förtrolighet, hälst som the ännu väl veta påminna sig med hvad alfvarsamhet hans sal. Excellens Kongl. Rådet, praesidenten och cancelleren Hög-välb. H. grefve Bengt Oxenstierna för fem år sedan samma ansökning bemötte och hämmade; 5) nu ehuru-väl man giäma lemnar hvar facultet och profession thess vederbörliga heder, värde och anseende, så är dock för-modelrn en märkelig åtskilnad emellan en professionem philosophiae och theologiae, thär then.
Innan nu föredragne punkt till afgörande företages, anhåller jag att få säga några ord ang:de 17 §. I slutet deraf läses följande: ”Utsk. har egnat sorgfällig upmärksamhet åt granskningen af de Fullmäktiges prot., hvilka innefatta uplysning om de af Fullmäktige, vid de serskilda prisbestämningarne följda grunder, samt, i anledn. af de utaf Fullmäktige i detta hänseende vidtagna förfoganden, ansett sig icke böra uttala något annat omdöme, än att det, efter Utsk:s öfvertygelse, skulle hafva varit med Bankens fördel öfverensstämmande, i händelse Fullmäktige, begagnande den dårande fördelaktiga konjunkturen, för realiserande af Spanska Piastrar, antagit det hos dem, d. 16 sisth November gjorda anbud att till ett pris af 132 sk. b:ko per Piaster inköpa 300,000 st. dylika Piastrar”. Jag vill i afseende härå nämna, alt jag icke var närvande, dä oraförmäldte, af BankoUtsk. ej gillade beslut fattades, emedan jag af sjukdom hindrades att Banko-Fullmäktiges sammanträde denna dag bevista. 20 och 30 §§:ne samt Utsk:s tillstyrkande af decharge för Banko-Fullmäktige blefvo härefter serskildt föredragne och bifallne, men de öfriga delarne af förevandc Berättelse ansågos icke f. n. erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. Föredrogos och biföllos BankoUtsk:s nedaunämnde d. 21 dennes på bordet lagda Mern.: JYs 7, ang:de i Banken qvarstående äldre deposita, och JYs 8, ang:de afskrifning af Bankens fordringar hos RiskgrsKont. för lemnade förskott till utredningena£ Götha kanal-bolags och Malmö f. d. Diskontverk.- Föredrogs och biföUls LagUf.sk:s d. 21 dennes på bordet kgkl«uM«ff. JK 3, om årfvoden för ökad Kansli-personal. Föredrogs Serskildt Utsk:s d. 21 dennes på bordet lagda Meni.