Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Éiha»# till Riks.St.Prot. iSij.tiifr 4’M Samt, N'.r 1S7, i($. 13 3® Stats-Ulskoltets Betänkandeni N:r 232. Riksens Högloft. Ständers Stats • Utskotts Memorial, angående Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse om Intraderne från St. Barthelemy. -K-ongl. Majit har i Nåder behagat, under den 22 December sistledit år', till Biksens Ständers Siats - Utskott aflåta följande Nådiga Skrifvelse, angående dispositionen af de från Svenska Colonien St. Barthelemy influtne medel: Uti den berättelse om användandet af de genom Biksens Ständers Beslut år 181S under Kongl. Majus disposition ställde Inkomster från Colonien St. Barthelemy, hvilken Kongl. Majit den 29 Junii 1815 till Biksens Ständers Stats-Utskott låtit afgifva yttrade Kongl. Majit redan, uppå de mäst grundade anledningar, den förmodan, att dessa Inkomster icke skulle efter den tiden kunna påräknas till lika belopp, som förut, och således ej medgifva en fortsättning af alla de utgifter, hvilka genom dessa medel blifvit bestridde. Detta har i sjelfva verket inträffat afven i yida högre,grad, än Kongl. Majit då förmodade. Freden emellan Stora Britanien och NordAmerikanska Fri - Staterne samt emellan förstnämnde Makt och Frankrike, Holland och Danmark; återställandet afc desse 3:ne sistnämnde Makters Colonier i Vest-Indien, den till St. Barthelemy nära belägne Holländske Frihamnen Eustaches återupplifvande; en ny Frihamns inrättande uti Franska andelen af St. Martin; Stats-Utskottets Betänk anden'. 13 31 den stockning uti Norra Americas Vest-Indiska Handei, sorn följt på freden, med flera omständigheter hafva verkat en icke mindre hastig än betydlig minskning uti den Svenska ColosienS Handelsrörelse och de af densamma helt och hållet beroende Inkomsterne.
Det lärer väl icke kunna af den värde talin bestridas, att indelningsverkets idé är, att icke allenast befäl utan äfven manskap skall under fredstid kunna egna sig åt jordbruket. Att staten till en början anslagit boställen till hela arméen ställer ju detta förhållande utom allt tvifvel. Beträffande åter mitt yttrande att befälet, som ligger på roten, utan att kunna förskaffa sig någon sysselsättning, måste hafva tråkigt, så kan visserligen detta uttryckssätt upptagas och utläggas i akt och mening, att bevisa, det jag sökt olägenheter, der inga verkliga sådana finnas, samt för att sålunda kasta en skugga först på min framställning och sedermera, i sammanhang dermed, på sjelfva förslaget; men en sanning är och blir det likväl att indelta arméens befäl, genom detta liggande på roten, oftast saknar allt annat tillfälle till nyttig sysselsättning än att egna sig åt studier, samt att den öfverflödiga tiden, till följd häraf, icke sällan måste kännas lång. Huru nyttiga ock dessa studier i och för sig sjelfva kunna vara, är det dock Osäkert, om desamma komma att gifva bröd, då man genom liggandet på roten ofta blir satt ur tillfälle att praktiskt tillgodogöra sig, hvad man på studiernas väg inhemtat. Jag anhåller fortfarande om återremiss. Frih. Cederström, Rudolf: Frih. Creutz har erinrat om hvarje representants rätt att framkomma med de förslag, 423 Oen 23 Maj e. m. sorn kunna synas honom tjenliga. Mig synes, att vi i detta och flere andra Bet:dcn, uti hvilka den ädle Frihms motioner behandlas, erhållit kännedom nog om denna rätt; men om denna rätt sålunda lemnats obestridd, torde viii älven bora medgifvas följdriktigheten deraf, att de ledamöter, hvilka icke instämma uti den värde motionärens åsigter, hafva rättighet, att, för den händelse de icke finna de uti ifrågavule motioner framställde förslag lämpliga, desamma förkasta.
På hans sorgliga triumf följde en månads lång konvalescens och det var just under den, han befann sig så utsökt lycklig, ty alla Jönköpings damer, eller kanske rättare dervarande stjernor af ett eller annat slags högre ordning, uppvaktade honom med trägna efterfrågningar; vid sina besök qvarlemnande sylter, utsökta viner, geléer och de finaste konfekter och bakverk. Till tack för ett så intressant deltagande roade sig den blifvande hofrättsassessorn och författaren med att skrifva qvicka »rapporter» öfver sin sjukdom och hvarjehanda annat hvarmed han började sina stilistiska prof. Rapporterna voro stälda till en viss ung dam och finnas ännu i afskrift. Sedermera tog den unge gentlemannen ett annat steg som icke hade några svårare följder. Han började sitt romanförfattarskap med en liten bok, kallad Biktfadern. Det är så länge sedan jag läste detta arbete, som både hette och utgjorde »Första fjäten på skriftställarbanan», att jag icke kan redogöra för något annat än att framtiden icke syntes i författarens öra ha hviskat någon bikt om hvad den ärnade honom i skriftställarväg. Men deremot innefattade den omnämnda titeln en mystifikation tydande på kommande tider, då författaren till Ställningar och Förhållanden (efter återkomsten från Waxholm förvandlad till månadsskrift, fortgående ända till hans död) så ofta emottog diverse slags bikter, dem han utan allt för sträng censur lät inflyta i de blixtrande skarpa, genom hans stil frestande blad, han utsände. Han hade härvid en egendomlig princip, den nemligen, att utan undantag införa allt, det måtte tillhöra hvilken färg och trosbekännelse som helst, blott deraf kunde efter regel tillagas någonting med pikant smak.
Deribland är i synnerhet en af Grefve von Schwerin, hvilken sökt vederlägga behofvet af förändring i 72 §. RegeringsFormen. Grefven har i sin reservation medgifvit, att ett beslut i detta ämne Den 6 Jnl i i f. m. stall kunna af kommande Ständer Lafvas, mea icke deStomindre bifallit Utlåtandet N:o i. Han har ansett Rikets Ständers garanti icke kunna annorlunda betraktas, än såsom ett Bolags. I sådant fall är det högst besynnerligt, att Rikets Ständer fått sig uppdragit att garantera Banken, och att Rikets Ständer kunna öfver densamma besluta. I annan händelse måste det finnas någon annan autoritet, som äger denna beslutande rätt. Denna måste likväl erkänna Rikets Ständer för Svenska folkets Representanter, och BancoStyrelsen kan icke blifva annat, än Fullmägtige för Fullmägtige. Grefven har ytterligare citerat ur i6§. RegeringsFormen, att Konungen bör vrångvisa och orättvisa hindra och förbjuda, och på grund deraf har Grefven trott sig böra göra den slutledning, alt Styrelsen skulle kunna lemna bifall till att gifva 48 sk. i stället för 128, då det deremot inbegriper ingenting mindre än en orättvisa, att icke betala sin skuld. Samma citation använder jag i en motsatt riktning, och förmodar, att Konungen icke kan lemna ett sådant tillstånd. Bemälte Ledamot har, under förutsättning af Bankens beskaffenhet, såsom Bolag under Rikets Ständers styrelse, ytt• rat, att RiksStånden kunde hvar för sig undandraga sig fortsättande i Bolaget. Om jag också för ett ögonblick skulle antaga premissen häraf, eller att Banken vore ett Bolag, lär det likväl bero på Bolagsreglorna, 138 Den 6 Julii f. m. huruvida någon Intressent kan undandraga sig delta Bolag. Om man i ett annat Bolag icke fullgör sina förbindelser, upphör man att vara ledamot, och andelen hemfaller till de andras fördel. Herr Grefven har äfven yttrat, att ifrån denna dags votering upphör den enskildta mannen att vara den organ, genom hvilken dessa frågor böra pröfvas.
Fiscalen åligger bevaka , att uti alla befattningar som till RiddarhusDirection höra, må enligt utfärdade Reglementen, Instructioner, Författningar och Testamenten, som ock enligt Ridderskapets och Adelns beslut förfaras, och att till rättelse inför Directionen anmäla hvad han finner deremot stridan de: att Cassornas rätt Och säkerhet yrka och utföra; han äge ock rättighet stt Directionem alla öfverläggningar öfvervara samtva - blifvit tillgjordt, och huru den blifvit afslutad samt vid hvarje års slut till RiddarhusDirection, häröfver med Berättel*# inkomma. 28 §. Fiscalen åligger bevaka, att uti alla befattningar , som till RiddarhusDirection höra, må förfaras enligt utfärdade Reglementen, Instructioner, Författningar och Testamenten samt Ridderskapets och Adelns beslut, och att till rättelse inför Directionen anmäla, hvad han finner deremot stridande: att Cassornes rätt och säkerhet yrka och utföra: att Directionens alla öfverläggningar samt Cassornes inventerande öfvervara, och ärplig. Den rg Jul ii e. m. 483 ra vid Cassornas inventerande närvarande och är pligtig afgifva sitt yttrande i mål af hvad natur som hälst, om någon af Directionen det fordrar; honom lämnas fri tillgång när han det åstundar till alla tillåtne Handlingar , Böcker och Redogörelser. tig afgifva sitt yttrande i alla de mål, Direction det fordrarHonom lämnas fri tillgång till alla Handlingar, Böcker och Redogörelser , som till upplysning i dess tjenst nödige äro. 31 $• Skulle, under påstående Riksdag, RiddarhusFiscalen vara hindrad af Sjukdom eller andra laga förfall, att i Ridderskapets och Adelns sammankomster tillstädes vara, och sin syssla förrätta, är det Landtmarskalkens rättighet att efter förefallande behof en annan i Fiscalens ställe förordna. 29 §•
Af Hjelmare CanalDirection för bestridde Ma rch ekos t na der 1,246: 34 Samt i afräkning å Major 'Hallströms skuld . -. .. 1,938: 8. 7. 5,274: 28. 6. Äfvensom, enligt Utskottet meddelad uppgift, under innevarande år, ytterligare skall influtit: Af låne-ansläget för byggande af fartyg till vedtransporter i,o5o: 17. 2. Återstoden af Major Hallströms skuld . i,g38: 8. 7. samt i afräkning å det utaf Hr Landshöfdingen m. m. af Schmidt till redovisning émöttagne belopp af 1000 R:dr 200: 3,i88: 25. Den mindre utförliga bokföringsmethod efter hvilken f. d. StrömrensningsCommite'ens räkenskaper funnits upprättade är till en del redan afhjelpt genom det uti 3:dje Afdelningens af StorAmiralsEmbetet hufvudbok för år 1828 vidtagne förändrade redovisningssätt; och kommer, enligt meddelad upplysning, den ytterligare fullständighet att vinnas, att hädanefter alla påstående serskildta arbeten jemväl blifva i hvarje års redoörelse synliga ej blott för deras kostnad under re - B e t'ä n k a n d e n, Nio 33r. i<yi dogörelse-året utan ock för hvad de erfordrat under liela byggnadstiden. Utaf sistnämnde års Hufvudbok ihhemtäs val hvad sorn af Strömrensningsfonden utgått till enskifte bolag eller Authoriteter för åtagne byggnadsarbetens utförande och hvilka arbeten numera äro Rällda under oftanärande Afdelnings inseende; mén äf Räkenskapen synes ej till hvad belopp de serskilte Bolagén eller Authoriteterna användt anslaget tinder året ellér till huru stor del arbetet blifvit verkstäldt; Utskottet finner väl, att någon speciel redovisning
Det är i det sednare som erfarenheten mäste rädfrägas, som sa oändligt mycket beror af locala förhällandcn, af Nationens lynne och af de sinnens ställning bland hwilka förändringen mäste göras. 496 Expeditioner till Riks-StLuden I sölje af de si a sednare omständigheter anser sig Utskottet tillräckligen ursäktadt, oin det förbigår en mängd detailer, om desi framställning mera kommer att hafwa till föremal, att uppgiswa de allmänna fordringarne för en National-Nepresentations fullkomlighet, än de omständigheter som komma L fräga tvid werkställigheten. Om Lagstiftningens föremal är att uttrycka Nationens allmänna wilja öfwer Allmänna Författningar, mäste också National-Neprescntationen i samma man wara fullkomlig som den närmare förenar alla enskilda intercsien till gemensamt nyttiga ändamål. Pä detta sätt blifwa äfwcn de rätts-wilkor iakttagne, som ligga till grund för Medborgares deltagande uti walet till Nationens befnllmägtigade. Dä hwar och en, son, igenom sin förmögenhet eller sin näring kan anses hafwa tillräckligt interesse uti Samhälls-Contraetets bibchällande för att wilja Statens beställd, blir berättigad att deltaga i walet till NationenS Ombud, blifwa pä en gäng alla rättmätiga anspråk och Nationens talrikaste och wigtigasie interesse!, igenom en sädan walrättighets utöfning förenade. Det sörsta wilkoret wid en Representationsförändring skulle således wara: "Att alla Swensta "Medborgare, utan ätskillnad af Ständ, yrken eller "lefnadssätt, skulle wara berättigade att deltaga i "walet af Nationens befnllmägtigade för wärdén "af desi Lagstiftning; att ntöfningcn as denna »valrättighet skulle endast bero as egcnskaperne af bofast, oberoende och fullmyndig, som anses erforderliga för Samhället, till borgen för bruket "af en sadan rättighet". Men lika lätt som Constitntions-Utskottet funnit, att gilla och antaga denna allmänna rätts - Memorial N:o 36.
Å nyo föredrogs Statsoch BancoUtskottens den 14 dennes under N:o 92 afgifne, samt den 19 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ytterligare anslag utaf allmänna medel till Götha Canalbyggnads fullbordande, så vidt den rörer ett förskott af 100,000 R:dr B:co. Hans Excellence Herr Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus: Ehuru ifrågan om ett förskott eller lån af 100,000 R:dr, till fortsättande af Götha Canal-arbete, endast är en bifråga, är den dock af sådan art, att vi nu kunna afgöra den på ett sätt, hvarigenom hufvudfrågan med detsamma afgöres; ty om Utskottens Utlåtande antages, saknar CanalDirectionen medel att sätta arbetet i skick att kunna fortsättas under instundande sommar, äfven om Lagstiftningen sedermera ville bifalla de äskade bidragen. Under sådan förutsättning, och då beslutet om bifrågan i så betydlig mån inverkar på hufvudfrågan och på åsigterne deraf — emedan det ej kan vara detsamma, om arbetet är enskildt eller allmänt, om utförandet är godt eller dåligt, om missräkningar varit oundviklige eller följder af försumlighet; emedan det Ben 26 Mars f. » 7 icke kan vara likgiltigt om detta arbete en dag skall bära frukt, eller endast qvarstå som en prydnad, som ett minne af förhastade beslut, ehuru jag tror, att man på sina ställen skulle få skäl att, i stället för förhastade beslut, sätta förhastade omdömen — under sådane förhållanden, säger jag, har Ridderskapet och Adeln rätt att af mig fordra en fullständigare redo för sjelfva saken. Visserligen kommer en lång erfarenhet mig härvid till hjelp; men jag bekänner, att jag brister mycket i skicklighet, och hoppas derföre Ridderskapets och Adelns undseende med mig. Jag hade väl ej väntat, att nödgas så här offentligen uppträda till redogörelse; men jag skall icke träda sanningen för nära och gerna rätta de misstag, som af mig begås.
Årsanslaget har således för år 1849 blifvit öfverskridet, hvartill de täta ombyten af befäl, som å de särskilda fästningsorterna ägt rum, till en del bidragit; men då hufvudsakliga anledningen härtill måste sökas uti de i ofvanberörde belopp ingående reseräkningar, ehuru desamma finnas vara i enlighet med gällande rese reglemente upprättade, hafva Revisorerne häraf hemtat ytterligare anledning till öfvertygelsen om behofvet af detta reglementes snara omarbetande. *) §• 7. Af provianträkningen vid Carlsborgs fästning för år 1848 inhemtas, att redogöraren, vid samma års slut, haft ett öfverskott för ett enda år å proviantpersedlarne af 5 tunnor 23| kappar ärter, 12 tunnor 27^ kappar korngryn, 612 LIt 9 ST rågmjöl, 269 LW 4 Ki kornmjöl, 79 \M 11J ® fläsk, 59 IM 4| Tö kött, m. m., hvilket Kronan, enligt kassaräkningen för är 1849, fått återköpa för 1,455 R:dr 25 sk. 6 rst.; härledande sig detta betydliga öfverskott från stndgandena i 1812 års afskrifningsreglemente. De pris, för hvilka öfverskottet, den 31 December 1848, till Kronan försåldes, fastställda, enligt samma reglemente, efter medelpriset af upphandlingarne, äro jemväl högre, än de lefvereringspris, som å upphandlingsauktion den 6 Oktober 1848 bestämdes, så att redogöraren till Kronan försålt t. ex. korngrynen för 11 ) Se noten sid. R:dr 5 sk. 3 rst. tunnan, rågmjölet för 38 sk. L®ädet och ärterna för 10 R:dr 23 sk. tunnan, då deremot, vid auktionen, korngryn betaides med endast 8 R:dr 20 sk. å 8 R:dr 47 sk. tunnan, rågmjöl med 27 sk. å 30 sk. 8 rst. L/»:det och ärter med 7 R:dr 40 sk. tunnan.
; Och håfve Vi, enär staden Jönköping är omgifven af en vidsträckt landsort, hvars behof under den tid af året, då segelfarten är stängd, bör kunna för billigare pris fyllas, om uplag af de för samma ort erforderliga varor finnas i staden, än om varorne måste för tillfället landvägen ditföras, samt för öfrigt, med förutsättning att varorna komma under behörig vård och bevakning, någon olägenhet af kredit-uplagsrätten ej bör befaras, funnit godt i Nåder bevilja Jönköpings stad kredit-uplagsrätt. — Stockholms Slolt den 19 Oktober 1855. OSCAR. C. 0. Palmstjerna. Den 22 JuH e. m. 48» Till General-TullStyrelsen ang:de Handelsföreningens i Jönköping underd. ansökning om kredituplagsoeh transito-rätt för staden. Med höga Originalbrefvet lika lydande, betygar: Ex officio L. C. Pontin. Rätt transumeradt betyga: J. Wahlström, C. D. Valerius, Bruksegare. v. Häradshöfding. Frih. af Ugglas: Jag hemställer till Hr Bildt, huruvida det icke skulle gå an att genast besluta, att då staden Jönköpings rätt är alldeles ostridig, intaga denna stad uti förteckningen på de städer, som ega att hafva kredituplag; men det torde måhända vara lämpligare att återremittera <§:n. Efter först till bifall å Utsk:s ifrågav:de tillstyrkande framställd propos, som besvarades med Nej, blef detsamma, på grund af de deremot gjorde anmärkmne, till Utsk. återremitteradt. §§:ne 13 och 14. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i afs:de på dessa §§ hemställt. § is. Då härvid först förekom Utsk:s hemställan att, i stället för ifrågavide §, måtte antagas den af Utsk. föreslagna 13 g, yttrade Gr. af Ugglas:
Beträffande sådana, till föremål under Sjunde Hufvudtiteln hänförliga behof, som äro af mera tillfällig beskaffenhet och således tillhöra den så kallade extra s/alsregleringen, hafva Rikets Ständer all besvara följande af E. K. Maj:t gjorda framställningar. 15:o. Enligt hvad af ofvannämnda Slalsråds-protokoll inhemtas, har E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Jönköpings län, — som redan år 1861 gjort underdånig hemställan om vidtagande af åtgärder för uppförande å Jönköpings fästningsområde af ett behöfligt nytt Lan ds It öfd inge-v esidens, tillika innefattande lokaler för embetsrum och arkiv, men för hvilket ändamål E. K. Maj:l ej funnit lämpligt att vid sistförflulna riksdag begära något anslag, — nu, på ytterligare anförda skäl, i underdånighet förnyat sin berörda framställning; och har, med anledning häraf E. K. Maj:t nu i nåder föreslagit att utaf den för berörda byggnadsföretag beräknade kostnadssumma, 130,000 R:dr, ett belopp af 70,000 R:dr mätte för år 1867 anvisas. Genom hvad E. 1\. Maj:ts Befallningshafvande i ämnet anfört, är visserligen ådagalagdt alt lör såväl Länsstyrelsens som Landtmäteri-kontorets arkiver en ny loka! kan, under vissa förhållanden, blifva oundgängligen nödig; men något angeläget behof af ny byggnad för residens och Länsstyrelsens embetslokaler synes icke vara för handen, och då tillräckligt utrymme lör arkiverna, när sådant erfordras, torde kunna beredas utan en så betydlig statsutgift, som här blifvit ifrågasatt, hafva Rikets Ständer ansett sig ej kunna lill E. K. Maj:ts förevarande nådiga framställning lenina bifall. 16:o. Till inköp af Grosshandlande!) Lindstrands egendom i Carlskrona och dess apterande till /andlstats-evibetshus har E. K. Maj:t äskat ett anslag af 40,000 R:dr.
Transport 5,721,350:1.2. *) Ifrån den x Januarii i8i5 och till den 3i December 1821 äro Credit-Sedlar indragne till ett belopp af 2,980,696: 35. 9. hvarigenom Discout-Skulden i Banken nödvändigt skolat ökas, enär, för desst indragne Credit-Sedlar, någon inlösningsfond icke funnits. Revisorers Berättelse. 401 Transport 5,7ai,35o: 1. 2, Enligt hvad anmärkt är, finnes väl icke något anslag utaf Allmänna Bevillningen. vara beräknadt för Credit-Sedlarne, men så länge alla Riksgäld s-Co ntoirets As s i g 11 a ti 0 ne r på Banken, utan afseende på behof vet, för hvilket de utgifvas, skola föras på DiscontRäkniugen, får Confoiret vidkännas betalning af Ränta äfven för sådana Summor, hvilka assigneras endast till Credit-Sedlars inlösen, hvarigenom •ett icke obetydligt belopp af Riksgälds-Contoirets tillgångar årligen medtages till Räntas godtgörande å sådane sedlar, sorn äro förklarade, att utgöra en del af Rikets Penninge-Rörelse-Capital. — I fall derföre de nu gällande Författningar, i afseende på Penninge-Sedelslocken m, m., vid förestående Riksmöte, icke skulle komma att väsentligen förändras, torde det böra komma under öfvervägande, om icke för Riksgälds - Contoiret böra öpnas arne Räkningar i Banken, den ena med benämning af: RäAr - Transport 5,72i,35o: 1. a. 2 Sami. 26 1 Riksens Ständers transport 0,721,000! ning för Credit-Sed/ars omsättande till Banco - Sedlar > och på hvilken räkning alla Assignationer för Credil-Sedlars inlösen utställas; och den andra med benämning af:
Jag fattade verkligen då, att meningen var, att detta mål skulle hvila till dess BorgareSt:s prot.- utdr. ankommer; men jag tinner nu af Hr Frih. o. Landtm:s förklaring, alt jag mätte hafva misstagit mig, och har alltså för det närvarande icke något vidare att yttra. Hr Printzensköld, Carl: Sista gången, då detta betänk. hos R. o. Ad. blef föredraget, hörde jag åtskilliga ledamöter yttra den öfvertygelse, att Ekon.Utsk. hade behandlat saken oriktigt, då Utsk. förklarat, att någon åtgärd vid Hr Rydins motion icke kunde äga rum, sedan R. St. genom deras förstärkta Const.Utsk. antagit det af Const.Utsk. framställda förslag till nationalrepresentationens ombildning att blifva hvilande lill grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. Jag erkänner uppriktigt, att jag icke kan dela de åsigter, som man då ville göra gällande. Jag vet alltför väl uti hvilken ordning grundlagen föreskrifver att förändringar i denna lag skola till vägabringas. Jag respecterar denna ordning och ämnar icke öfverträda densamma; men jag kuu icke finna att denna motion innehåller något slags förslag lill förändring i nu gällande grundlag. Det stadgande, som grundlagen innehåller röride förändringar deri, kan således 3iS Den 34 Ma j. icke i ringaste mån på denna fråga tillämpas. Hår liar motionären endast åsyftat att, sedan 3 Stånd afslagit Const.- Ulskts förslag, men ett Stånd godkänt detsamma och det förstärkta Coust.Utskts majoritet derefter, tverlemot de 3 Ståndens beslut, förklarat förslaget böra hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, bereda ett tillfälle för dessa 3 Stånd, hvilkas mening af det förstärkta Coust.Utsk. blifvit undertryckt, att på en annan väg söka göra sin tanke gällande. Sådant är syftemålet för motionen. Den innehåller på ena sidan ett erkännande deraf, alt nationalrepresentationen mäste förändras, men på den andra sidan innehåller den ieke ett enda ord, som åsyftar huru denna förändring skall ske, utan blott att en underd. anhållan måtte göras hos K. M. derom alt K.