Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
– Men ta mej böfveln jag skulle gå med, om de också stack mej med en högaffel, – försäkrade den ljushåriga drängen skrattande, – jag skulle min själ ge dem för att stickas jag, och – men hastigt tvärtystnade han, hans heroism tycktes fastna i halsen, då den främmande svartskäggiga karlen i sin bizarra kostym, – menageriets egare – syntes på trappan. Kretsen af nyfikna blef allt glesare, hvar och en aflägsnade sig i god ordning, och den modiga drängen aldra först; endast Kerstin, hvars nyfikenhet segrade öfver hennes fruktan, stannade qvar bakom stallväggen, tittade fram bakom knuten och såg till sin stora häpnad och förundran att den främmande mannen bar flere stycken af en kalf, hvilka han, sedan han öppnat en dörr bakpå vagnen, steg upp och kastade in der. – Åh, herre min skapare, nu ser jag grannt att jag hade rätt – mumlade Kerstin, i det hon af alla krafter började springa för att meddela den halsstarriga drängen detta solklara bevis för sina meddelanden, – men si den här gången fick han då nöja sig med gästgifvarens sjelfdöda kalf ändå det såg jag – tänkte hon helt belåten, under det hon med ena handen fasthöll messingskammen i håret, hvilken lossnat af den häftiga farten, och med den andra nappade till sig det affallna hufvudklädet Emellertid satt ensam, i samma lilla kammare der prostinnan och mamsell Lovisa legat, den gamla qvinnan, som skrämt Anna så häftigt; hon lutade hufvudet i handen, det gråsprängda håret hängde oredigt ned öfver hennes ansigte, hvars dystra och vidriga uttryck vittnar om vansinne eller häftig själsrörelse; den dåliga urblekta kappan har halkat ned öfver hennes axlar; hon stirrar hemskt och medvetslöst rakt framför sig, och mumlar halfhögt, under det hon allt emellanåt för till mun en butelj, som, bland lemningar af mat, står på bordet framför henne: – Och hennes ögon, dunkla och rödsprängda, kanske af sorg, kanske af innehållet i buteljen, mönstra dåsigt väggarne i den mörka kammaren.
Ankor, sade Adolf stolt, åh, hvad vill det säga, ni skulle sett allt hvad jag sett, Onkels stora präktiga stall med tolf hästar, hans hundar, Nalle och Beggo; och alla höns, tuppar, kalkoner, änder och gäss; hans dufslag, hans präktiga trädgård med orangeri, der tusende sköna blommor redan voro utspruckne, då skulle ni ej bry er om små ankor. Under dylikt barnsligt joller närmade man sig vagnen, samt beredde sig att stiga deri; hör på barn, yttrade sig Hof-Rådet helt oförtänkt, J ären ingalunda trötte, vårt hem ligger också icke långt härifrån, vi vilja gående öfverraska er mor, samt till Mamsell Sommer afstå vagnen, hvilken säkert skall föra henne till Friherrinnan Y s mera aflägsna boning. Jag ville väl af allt hjerta gerna, tillade han, vändande sig till mig, först ledsaga er till vår glada krets, men grannlagenheten bjuder nu annorlunda. Friherrinnan är ett ceremoniöst fruntimmer, och skulle törhända misslycka om ni ej genast uppsökte henne. Ehuru ogerna jag ville begagna mig af detta anbud, nödgades jag dock, inseende det riktiga i Hof-Rådets välmenta anmärkning, beqväma mig dertill, och, hastigt qväfvande en våldsam känsla af smärta, tryckte jag blott med innerlighet Rosas hand, stammade, ty tala förmådde jag ej, ett höfligt afsked till Hof-Rådet, samt hoppade upp i vagnen. Nu var jag fullkomligt ensam och kunde med möda återhålla utbrottet af mina tårar. Hastade jag nu lugnet och friden till mötes, eller var jag kanhända ännu utsedd att genomgå pröfningar och motgångar? Under dylika betraktelser anlände jag till ett stort prydligt två-våningshus. Vagnen stadnade. Se så tack, sade jag med hämmad röst, och förde ofrivilligt den darrande handen till vagnsdörren, då kusken sprang ned och öppnade densamma; här litet för ert besvär, jag finner mig nog sjelf vidare.
Riksgälds-Kontoret 1,500,000: — „ utlåning mot pant af fast egendom 8,138,800: — „ Handelsoch näringsdiskont-rörelsen 11,335,000: — hvaraf 10,825,000:- utgöra ordinarie förlagsmedel, sedan af Banko-Diskontverkets andel af fonden öfverflyttats och ännu qvarstå på Reservfonden R:dr 500,000, och återstoden 510,000: — S:gr 11,335,000:- förstärkningsmedel, af hvilka disponeras: af Götheborgs Låne-Kontor 350,000: — „ Malmö d:o 100,000: — „ Wisby d:o 60,000: — S:gr 510,000: - samt till utlåning med omsättningsrätt 9,835,000: — Summa R:dr 43,428,000: — § 39. A lånen på äldre Låne-Banko-Obligationer äro under sistförfluten år inbetaldta 373 R:dr io öre, hvarigenom Bankens återstående fordran för så beskaffade lån nedgått till 22,369 R:dr 96 öre. § 40. Af de mot återbetalning i silfver hos Banken upptagna fastighetslån utestodo den 31 December 1860, Silfver R:dr 12,763:26.2. Afbetalningarne, deruti inberäknade slutbetalningar med återstående belopp i silfver, af 53 landtoch 4 stads-egendomslån, hafva nästlidet år utgjort Silfver R:dr 4,594: 22.9. Och voro vid 1861 års slut utestående: lån å landt-egendomar Silfver R:dr 6,615:42.9. „ å stads-egendomar „ „ 1,553: 8.8. g 169- 3 Lån på äldre Låne-Banko - Obligationer. Utlåning mot inteckning i fast egendom och återbetalning i silfver. 46 § 41. der*och kor
Lika litet, som det i allmänhet lärer belinnes görligt eller lämpligt att för hvarje serskildt fall, der fråga kan upstå om embetsmans utöfning af den honom anförtrodda befattning, tillika serskildt utstaka ansvars» påföljder för de händelser att embetsmännen antingen i högre eller lägre grad missbrukar sin myndighet eller alldeles eller till någon del åsidosätter de honom åliggande pligter, lika litet bör, efter mitt förmenande, ett undantag i afseende på förevarande fråga äga rum. Om det är vid något tillfälle, som lagstiftaren, så väl för det allmänna bästas skull som för betryggande af hvarje enskild samhälis-medlems lä.t förstådda interesse, bör framställa den Lag-Utskottets BetänkandeN-0 123. *9 offentliga magten uti en imponerande gestallt, så är det visserligen vid det ifrågavarande, och detta än lam ål förfelas otvifveiagligt till betydlig del genuin den nu verkställda sammanfönningen af ansvars-bestämmelser för einbetsmän med dylika stadganden för uprorsmakare. Jemförelse emellan de serskilda gradatiouerne uti straff för embetsman, som förgå sig vid försöken till uprors stillande, och för uproismakare, skola ei uteblifva till föga fromma för del anseende, Statens embeten böra åtnjuta, och den kännedom, sorn genom den föreslagna författningen kommer alt inskärpas, dels om huru långt nian ostraffadt eller utan serdeles svårt straff kan gå uti brottsliga företag emot allmän säkerhet och ordning, dels ock om de fjettrar, hvarmed den offentliga magten blifvit belagd, samt de svåra påföljder, som, vid minsta förseelse, hota embetsrnannen, skola, om jag ej alltför mycket misstager mig, öka djerfheten och trottset hos ordningens fiender, under det den kanske någon gång kommer att förlama verksamheten hos Statens offentliga organer, emot hvilka det ändock tyckes vara nog mycket med dagens opinion öfverensstämmande att visa högsta misstroende, på samma gång man å dem gör de mest obegränsade anspråk.
Nåder tilläggas rättighet att fortfarande tillgodonjuta den enkla tjensteårs-beräkning, han förut innehar, dels icke kunna, utan eget samtycke, ifrån den tillträdda Lärare-befattningen af Consistorium missiveras eller skiljas. Utskottet har härvid först skolat vördsamt npplysa, att Kongl. Majit , uppå ^Rikets Ständers i berörde måtto gjorda underdåniga hemställan (nild. Skrifv. N:o f)3) under den 6 Februarii i83o i Nåder resolverat, alt Kongl. Majit, med afseende å hvad Preste-Slåndet serskildt anfört och upplyst, ej fann skäl att Rikets Ständers förslag bifalla, men förklarade sig vilja med välbehag anse om Presterskapet, serdeles de yngre deribland, verksamt bidroge till vexelundervisningens befrämjande. I-afseende å den nu väckte motionen får Utskottet vördsamt anföra, att vexel-undervisningens stora värde nu mera lärer vara så allmänt insedt och erkändt, alt de utvägar och medel, som erbjuda sig och leda till dess framgång, icke böra' lemna§ obegagnade. Till dessa medel hör otvifvelagtigt och förnämligast, att dylika anstalter förses med de mest nitiska oell skicklige Lärare, som äro att tillgå, och hvilka, efter Utskottets öfvertygelse, lämpligast böra sökas inom det Högvördige Presterskapet, hvilket vården och tillsynen öfver Barnaundervisningen i första rummet tillkomma. Men om detta, å ena sidan, antages, måste likväl, å den andra, medgifvas, att duglige Lärare skäligen ej kunna ifrån nämnde Embetsmannaklass påräknas och erhållas, med mindre vid befattningen förenas, för dtt närvarande, nödig bergning, och, för framtiden, hopp att vinna befordran till syssla, mera indrägtig och mindre mödosam än en Lancaster-Lärares är. Bihang till R. St. Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Betänkande N:o 76.
I afseende å rubriken Utländningar, som resa omkring i handelsärenden, hvilken rubrik jemväl blifvit af de tre öfriga Stånden godkänd, sådan Utskottet densamma föreslagit, har Borgare-Ståndet, med godkännande af förslaget om den stadgade månadsafgiftens nedsättande till 25 r.dr för liden efter de första tre månaderne, ogillat den föreslagna'förhöjningen i afgiflen för sistnämnde tidrymd och bestämt densamma, såsom hittills, till 50 r:dr. För den händelse Borgare-Ståndet icke skulle viija detta beslut frånträda, föreslås följande proposition för voteringen i förstärkta Stats-Utskottet: 4:0. Den, som gillar Utskottets af tre Stånd godkända förslag, att afgiften för utländningar, som resa omkring i liandelsärendell, skall för de första tre månaderne utgöra 75 r:dr, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej} kommer, i enlighet med Borgare-Ståndets beslut, den för nämnde tid nu stadgade afgift af 50 r:dr att bibehållas. §16‘ Det af Utskottet i denna § föreslagna tillägg, hvarigenom uttryckes att härvarande stadgande endast afser sådana ångfartyg, som ej egas af aktiebolag, har blifvit af tre stånd godkändt, men ogilladt af Borgare-Ståndet, som bibehållit §:n oförändrad, sådan den lyder i nu gällande Bevillnings-Förordning; hvadan omröstning härom, derest Borgare-Ståndet icke frångår sitt beslut, torde böra anställas enligt följande voteringsproposition: 5:o.
Betänk anderi. *390 dre af tillverkningarne oberoende omstandighe* ter, hvilka befunnits vara, dels att Stockholms Fabriks-Idkare, hvilka förut till ett ganska lågt värde upptagit sine tillverkningar, år 1815 och följande åren i likhet med hvad Rikets öfrige Fabriks-Idkare alltid iakttagit och Utskottet an^er vara det rätta uppgifvit tillverkningarne efter det gångbara värdet, hvarigenom den totala värdes-Summan, nämnde ar mer än vanligen ökats, dels och förnemligast, att åtskillige Personer blifvit tillaggde så kallade stående lån af Fonden och andra åter Uan utöfver det helopp, hvartill de, efter den allmänna repartitionen af Fonden varit berättigade, och hvilket naturligtvis haft den följd, att fördelningssumman i samma mohn minskats, sorn. sådan® nye anslag tillkommit. Genom den sålunda anmärkte för Fabriksrörelsen skadliga föränderlighet i dess lånerätt i förening med den genom de öfrige
LXIV, B. 78. LXV. A. 108. B. 436. LXVI. A. 4. StatsUtskottets Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden i afseende på RiksgäldsContorets behof från och med år i83o till och med år i834. XLVI. B. 114. XLVIII. LIV. U. 164. A. 268. — angående vilkoren för Saltpettergärdens upphörande. XLVI. B. 114. XLVII. A. 210. — i anledning af skiljaktiga beslut inom RiksStånden i vissa delar af StatsRegleringen. XLVI. B. 114, 292. XLVII. A. 169. XLVIII. B. 120. A. 228. LII. E. 45. LIV. E. 107. E. 164. LVI. E.45. LXVI. E. 167. — i anledning af gjorde anmärkningar vid Betänkandet i fråga om föreslagen afskrifning af Bruksidkaren S. Owens skuld till ManufacturDiscontFonden, samt ett ytterligare låneunderstöd för honom å 5o,ooo R:dr B:co. XLVII. B. 5o8. XLVIII. A. 210. LIL E. 46. —• i anledning af väckt motion om anskaffande af en mera tjenlig local för RiksAr chi ve t. XLVII. B. 5o8. XLVIII. A. 2 i 2. L. E. 70. — om verkställd granskning af MyntVerkets räkenskaper för år 1826. XLVII. B. 5o8. XLVIII. A. 213. E. no. — om verkställd granskning af 1826 års upprättade redogörelse för Invalidlnrätt - 5ig ningen pä Ulriksdal. XLVII. B. 5o8. XLVIII. A. 3i3. E. no.
Vill Konungen, pä sätt 81 ,§\ stadgar, besluta om förslag till stiftande, ändring eller upphäfvande af Grundlag, eller vill Ilan börja krig eller sluta fred, lyfta någon af de i 63 omförmälda summor, eller företaga sådan resa, som 3g säger, må det beslut ej fattas, utan alle tio Ledamöterne af StatsRådet, der de icke laga förfall ega, när äro och sig yttra; börande i ingen händelse sådant beslut fattas, der icke minst sex Stats-Råd, utom vederbörande Föredragande tillstädes äro. Så vidt som de mål, hvilka här sist omför mähle äro, kunna förekomma i Stats-Råd, som med Konungslig magt styr, vare, för besluts fattande derom. Lag som sist sagd är. Öfver alla mål, hvilka i Stats-Rådet förekomma, böra föredragningslistor förut vara Stats-Rådets tillstädesvarande ledamöter meddelade. §. 13. Vill Konungen bölja krig eller sluta fred, framställe för Stats-Rådet de skäl och omständigheter, sora harvid lill öfvervägande förekomma, samt aske deröfver af Stats-Rådets Ledamöter Bih. till R. St. 2 Constitutions-Utskottets Memorial, IV:o Sj. deras yttranden, hvilka de skola, hvar för sig, med den ansvarighet 107 §. bestämmer, lill protocollet afgifva. Konungen äge derefter latta och utföra det beslut, som Han för Riket nyttigast tinner, §• 39. Vill Konungen utrikes resa, meddele Han Stats-Rådet denna Sin föresats och inhemte dess tankar deröfver, på sätt 9 §. omtalar.
Irsta punkten, innehållande inbjudning lill R. o. Ad., att, med frånträdande af sitt i fråga om lolags-crsällningcns beräknande skiljaktiga beslut, antaga Ulsk:s af Presteoch BorgareSt:n godkända förslag. Gr. af Ugglas, Carl Fredr. Ludvig: Jag anhåller att få förorda Utslcs förslag angrde tolags-regleringen. Enda skälet hvarföre R. o. Ad. beslöt att tillökningen eller minskningen i tolags-ersättningen skulle beräknas endast för jemna 500 Rdr, var lättheten att upgöra dessa beräkningar, men då i alla fall ingen vidlyftighet i beräkningen kan upstå, till följd af det antagna decimal-systemet, så får jag anhålla, att R. o. Ad. ville med fasthållande af sitt förut fattade beslut, antaga Utskis inbjudning att Den 22 Angnst!. förena sig med Presteoch BorgareStm, som godkänt Utsk:s förslag i detta afseende. Utsk:s förev:de inbjudning blef uppå härefter framställd propos. af R. o. Ad. antagen. 2:dra punkten, innehållande förslag lill voler-.s-propos. N:o i. R. o. Ad. fann att ifrågav:de voter:s-propos., i följd af Ståndets i afseende på nästföregående punkt fattade beslut, hade förfallit. 3:dje punkten, innehållande förslag lill voler:s-propos. Gr. af Ugglas: Den fråga som här är framstäld är af en ganska invecklad natur, och jag har länge sjelf varit tveksam, huru den, enl. min upfattning, rättast borde lösas. Efter att hafva, om jag så får säga, dissekerat densamma, har jag kommit till den öfvertygelsen, att frågan icke rätteligen, på sätt Utsk. föreslagit, bör lösas genom votering i Förstärkt Bevilln.Utsk. Orsaken till den osäkerhet som förefinnes om rätta sättet att lösa frågan ligger deri, att i K. M:s Propos., som legat till grund för Utsk:s Betänk., flera frågor i en och samma punkt äro sammanblandade.
Riksens ständer den art af ftefe-rsnos och agtning, svin jag hör en af dest Ledambter nu nämna warit deras mening, ty jag kan rj som sädan anse att ät Ständen uppdraga ett göromäl som pär lttffottcts owiskorliga pligt, Skutcligen kan jag dölja n>in förundran alt haswq sett ett arbete sädans som den i fräga warande Tryckfrihets-Förordningen, ej endast otjcnkigt sils Tryckfrihetenäterffänkanhe, utan äfwen stridande emot dea billigaste och lagligaste frffet i denna wäg, och den författad ibland andra qgtningswärdq personer» af en man hwars yttrande samma ämne för nägra är sedan wäckte lika beundran och bifall, som de nu synas stridande emot de gruudsaltser han dä lika med behagens och styrkansp. äk yrkade. Herr Den 1.6 Octsbee. Herr Greswen ochLandt-Marsk a l k r n, glorde bärupoä proposition i fullständig enlighet med hwad Herr kakimnn tillstyrkt, och Grefwe Os la 6aecl>e understödt, hivilke» proposttivn med enstämmigt Ja beswaradcS. Riddrrskapet och Adeln ätikiljdeS kl. ^ kill z. In kclem k-otocolli 6. Lilverkolpe. Malldagen den i6 Hctoher. klenum kl, 10 förmiddagen, UpvbrbtS Herrar ElectorerneS af Tredsk Classen Lista till Wak af en Ledamot i allmänna Bcsivä-S. och Economle-Utskottet efter Herr kMnzer; och befanndertill i hans ställe Marg nlledh. Herr kstlansterlliölst, Fullmägtiz Herr kergenstrnkle, 6ustak Astolf, Lfwer-Jägmästare, Justeradeföljande; Utdrag ak Protokollet, hältet ! Höglofl. Ridderskapetoch Adclnö l?lsnum d. 12 October 1809. SD. Beslöt Högloft.
RiksdagsOrdningens 44 §■ 1 moment, tillägg vid slutet: Den nya redactionen gillades. RiksdagsOrdningens 48 §• och 4,9 §.» nytt moment: (beteknadt Lit. j uti ofvannärunde uppgift) De nya redactionerna gillades. Regeringsformens 56 §. Den nya redactionen gillades. RiksdagsOrdningens 49 §• nylt moment (belecknadt Lit. K.) Delta nya moment blef icke antaget. RiksdagsOrdningens 5a §, och 57 §. De nya redactionerne gillades. Trot. Den nya redactionen ogillades. Tryckfrihetsförordningen § 2, 4 morn. ConstitutionsUtskottets förslag gillades. Den nya redaclionen gillades. RiksdagsOrdningens 72 §. Den nya redactionen afslogs. 2:0 Redactionsförbättring, med hänsigt till förbudet emot rådplägning i Konungens öfvervaro. Regeringsformens 55 §. Den nya redactionen gillades. RiksdagsOrdningens 27 §. 1 mom. sista punkten: Förslaget att denna punkt skall utgå, bifölls. 3:o Ändring, jemkning och tillägg i föreskrifterne om Grundlagsfrågors behandling. Regeringsformen 56 §. sednare momentet: Förslaget om detta moments uteslutande antogs. Regeringsformens 81 förra moment och senare momentet adra perioden samt Riksdagsordningen §. De nya redaclionerne gillades. 4:o Ändrad redaction, i följd af besluten om myntbestämning och Bankoärenden i allmänhet. Regeringsformen ’ 72 §. Den nya redaclionen ogillades. 5:o Ny redaction, i fråga om Riksdagsmannaval. Riksdagsordningen 11 §. Den nya redactionen i de 4 serskilda momenten gillades, 6:0 Tillägg, rörande Ridderskapels och Adelns representationsrätt: Riksdagsordningen 12 §. Uppsköts. 7:0 Redactionsändringar, beträffande Universitetens representation: Riksdagsordningen i3 § senare moment 1 perioden och § 17 senare moment: Uppskötos.' 8:0 Tillägg angående Borgares valbarhet:
— Ej må Riksdagsman häktas för mindre förbrytelser eller, under påstående riksdag, för skuld insättas; vare dock hans egendom ej från laga utmätning frikallad. Ej må någon Riksdagsman från annan ort, medan han för riksdagens skull sig ä Riksdagsorten uppehåller, utom i ofvan omförmälda svårare fall, dragas derstädes för rätta, med mindre' han sökes för gäld, som han under den tiden sig åsamkat. § 162. Riksförsamlingens Justitie-ombudsman tillgodonjute, så väl under, som emellan riksdagarne samma säkerhet för sin person och tjenstbefattning, som i 160 och 161 §§ för Riksdagsman stadgad är. Riksförsamlingens Fullmägtige och Revisorer åtnjuta för sina gerningar och yttranden i och för sina befattningar, samt de hos Riksförsamlingen eller dess Afdelningar och Utskott anställde Sekreterare jemte kanslibetjening, under riksdag, samma säkerhet, som Riksdagsmän i allmänhet tillkommer. § 163. Taxeringsman, som Riksförsamlingens bevillnings-föreskrifter å dess vägnar tillämpa, skola ej för debitering eller taxering kunna tili något ansvar ställas. § 164. Riksdagsman njute af statsmedlen ersättning för resekostnad, så ock lämpligt dagtraktamente, hvilket vid hvar femte lagtima riksdag af Riksförsamlingen fastställes för de riksdagar, som derpå följa. Särskild Artikel. Huru den första Riksförsamlingens Lagting skall väljas och afgå. Vid den riksdag, då Konungen antagit denna Regeringsform jemte lagen om val till Riksförsamlingen, välje Rikets Ständer, hvarje Riks-Stånd för sig, inom eller utom Ståndet, femton män, hvilka, enligt Val-lagens 9 §, äro valbara, att vid den riksdag då Riksförsamlingen första gången sammankommer, i Lagtinget inträda. 36 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 11. I början af sistnämnde riksdag utväljer Folktinget, utom sig, nödigt antal till fyllande af de ledigheter, som ibland de, enligt föregående, af Stånden valde medlemmar kunnat uppstå. Vid samma riksdags slut bestämmes, genom lottning emellan Landstingets samtlige medlemmar, de tretio ledamöter, hvilka vid andra lagtima riksdagens början böra afgå.
Flere Herrar hafva yrkat at en bucce8stv Kealikalion, grundao pä Riksgälds-Sedlarnas ärliga amortering, är den enda rätta och möjeliga. Jag instämmer til atla delar i de Hwrarnas tanka," och tror fulleligen, at hwad annat kke3,lilation8-satt söm widtages, sä stall det bereda Lancpuens 0beställd, i händelse dett blir medwerkande, och onödigtwis utblotta Medborgare. Wi böre besinna, at wi warit hemsökte med ame ärs miftwäxt, och hotas med det tredje; at handeln i flera ar warit hämmad, at sjöfarten genom de krigande 645 Magternas wäldsamheter want hindrad, och til räga pä wär olycka, at flera betydeliga Lxporr-lvarvr hafwa under samma tid saknats. Allt detta har nödvändigt wällat en betydelig under-balsnce i när handel, och sä lange den fortsar, sa lare mi, som ej Silfwer - Grufwor inom wära grnrsor, ulan nödga-; staffa den waran frän främmande Magter, förgäfweS arbeta pä et reelt mynts anstaffande, och an uunore kunna påräkna betz bibehållande. Jag hemställer derföre til Högloft. Ridocrstape 6 och Adelns mogna ompröfwanbc, om icke försg igheten fordrar, at man undersöker, om icke en successiv Kealiknuion, stlsom den mindst farliga ocy minvjr iväldsanima, kunde u.arbetaS. Jag anser oen möjelig och wägar alltså förefla twänne srojEer; men ben lid pä hwilken jag dem författat, har warit sä korrt, at jag ej wägar frikalla dem frän mindre fel, tror likwäl med tämmelig uisshet kunna försäkra, at de ej innehålla något huflvudsakeligt. Försök at bewisa möjligheten af en successiv kealisatioii pä Tols ärs tid.
Vidblifvande den öfvertygelse, som legat till grund för Utskottens återremitterade utlåtande i denna fråga, samt i betragtande deraf, dels att samma utlåtande blifvit i sin helhet af Preste-Ståndet godkändt, dels att, inom Ridderskapet och Adeln, enligt det från detta Stånd Utskotten tillhandakomna discussions-protocoll, blott en ledamot talat för afslag å utlåtandet, men derjemte alternatift begärt återremiss derå, finna Utskotten sig icke böia frånträda sitt, i berörde utlåtande gifna , tillstyrkande om beviljandet af en gratificalion åt Academie-Ad juncten Ramström; men då Utskotten anse de inom Ridderskapet och Adeln framställda anmärkningar i afseende på sättet, och villkoren för anslagets utbetalande, i allmänhet vara grundade, få Utskotten, frångående sin i denna del af utlåtandet N:o 69 gjorda hemställan, vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer, med afseende å Adjuncten Ramströms genom inrättandet och vidmaglhållandet af Stockholms Lyceum ådagalagde förljenster om ungdomens bildande, mätte å Riksgäids-Contoret till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition anvisa en sutnma af TreTusende Riksdaler Banco, samt, med tillkännagifvande häraf, hos Kongl. Majit i underdånighet begära, att Kongl. Maj:t, derest, efter anställande undersökning om den vid nämnde Lyceum följda läromethod och den framgång, densamma må hafva vunnit, Adjuncten Ramström skulle finnas Slatssamt Allm, Besv.- och Ekon,-Utskottens Utlåtande, N:o tty, 3 vara förtjent af ifrågavarande uppmuntran från statens sida, täcktes lata berörde 3000 R:dr B:co, såsom gra lidea t ion, till honom utbetala.