Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
"Del i /o>^K punkten gjord» erkjudande kalv» Oollegierno »N8e11 sL mycket keldre antagligt, svin ifrägsvgrsnds suinnr» icke någonsin 8kulle kunnsl 1-gunan kändolse, kskv» Kronan tillfallit, än dere8l Kactoriets innekakvare, såsom följd »k försummelse ä des8 8id» »11 Kactoriet vidmagtkälla, förverkat det8ginin»8 vidare kesitlning, ock vidräkning med konon» oin ersättning för gjord» päkostnsder »lits» skolst uppgöras i den ordning, upplätelse-krekvet sadant förutsätter." 6 /'ro/iodnon, 7^o 111. "dika med Lollegierne, anaer jag Lrukaegaren i denna del frivilligt gjorda erdjudande »11 den resterande köpeskillingen för dua oed inventarier nu erlägga, vara för dronan fördelagtig, oed tillstyrker alltsä, att detsamma mä ak Longi. Naj.t i häller gillas oed antagaa." "Oä emedlertid den evalvationagrund, d varefter meranämnde resterande köpeskilling 14,100 Daler 4 öre kopparmynt, nu dör till 8tats-verket erläggas, icke dlikvit »k Lollegierne vidrörd, men destämmandet deraf 8r för ärendets fullständiga dedandling af angelägendet, demställer jag i nnderdänigdet, att, pä 8ätt bruksegaren medgikvit, med deräk ning al 18 Daler Lopparm^nt mot dm Iliksdaler 8peeie eller 8ilfver, sökanden mä i ljäder varda tillfördunden att ilen Lterstäende köpesumman till 8tats-Lontoret indetala med 783 L:dr 16 sk silkverm^nt, eller deremot svarande 2,088 k:clr 42 sk. 8 r:st. Laneo."
Uninge Bvs! ägor med Lerwaggak, Ekestolpar, är uppfört pä Konqsgärdcns bekostnad lech bebos af Husmannen Mäns Swensson i dest lifstid, uppiördt as gammalt Timmer, således utforcs till ett öfwerstngit wärdc af - Wäktarehus wio Kongsangeu ät Ketingwagen 4 Binningar, ,pdelt Till Kök, Stuga och Kammare - Gatwaktarehus wid sa kallade Rafradagen 7 Binningar, gam!nall och nedrutit, sä att det e> kans ras till nägvt warde. Utem förestående Rastahns äro, 1- Gatehus i Åvinge och Sandbo, Byar, som utgöra hwardera ett, iDagswerkc i werkön pa egen kost. Om de ut: äps Syn om-, näinnde ödcgrundcr är ej widare upplösning munnen. 4: st. Hela och halfwa Arbetsk Bönder, hwilka efter Eontract utföra arbete till Kongsgäpden saint lang, och stackäekor. i Ängen Räften kastad, nyttjas nu till Beteshage. Skatteberga Wädergwarn, som är upptagen i vfwannämnde 17kr ars Sone - förrättning såsom en jKongsgäpdens tillhörighet med en afgift tiss Kongsgården af g; Daler 8 x:st. S,lfm;t stall wara uppling d as en wid namn Thor Iönsson, men inlöst afägaren till Skatteberga och af honom im-ehaftves emot det han till Krono-agaren ränta sä lm ge Kongsgården tjlkkommande rättighet ei genom stwapns upförandc gagnas, dä Tull-rättigheten! tvid Skatteberga Owar» upphörer. Kongsgärdens äkermrd, sam tillförene ined Been ivar i Tegen iste, är efter >782 äi^s randtmätcrjförrattning stopstifrad och pä det l
N:> 84, i anledning af väckt motion om förklarings meddelande, angående lätta grunden för förvandling till fängelse vid valten och bröd af böter, som ådömas för sådana stölder, hvilka, enligt allmän lag, ligga i tveböte mot annan tjufnad. Bifölls. 486 Prot. Utdr. d. 11 Aug. 1840. N:o 85, i anledning af väckt motion om föreskrifters meddelande angående verkställighet af spö- och risstrafF. Bifölls. N:o 86, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 23, öfver väckt motion, om ändring af första mom i 7 §. af 8 Cap. Ärfda-Balken. Ståndet biföll hvad Utskottet i Utlåtandet N.o 23 föreslagit, och lade detta Utlåtande till handlingarne. N:o 87, i anledning af väckt fråga om förtydligande af lagens föreskrifter angående oäkta barns rätt, alt erhålla underhåll och uppfostran. Bifölls. S. D. Ånyo föredrogos Constitutions-Utskottets följande memorial: N:o 23, med föreslående af ett tillägg i 28 §. Regerings-Formen. ]N:o 24, med förslag till ett nytt moment af 28 §. Regerings-Formen; och JNT:o 25, med förslag till ändring i 75 §. Regerings-Formen. Dessa tre memorial godkände Ståndet, till grundlagsenlig behandling vid nästkommande Riksdag enligt 56 §. Regerings-Formen. S. D. Ånyo föredrogs Bevillnings-Utskoltets Utlåtande N:o 23, i anledning af gjorde anmärkningar emot Betänkandet N:o 11, angående Curhus-afgiftens fortfarande samt Herr Möllerhjelms, Axel, i ämnet väckta motion. Ståndet vidblef sitt förra beslut, och lade detta senare Utlåtande till handlingarne. S. D. Bengt Gudmundssons från Halland, den 5 innevarande Augusti, på bordet lagde memorial, angående rättelse i en förut afgifven motion om pension för aflidne Banco-fullmägligen Anders
S. D. Vid föredragning af Expedition s-utskottets memorial N:o 16, i anledning af återremiss af Utskottets under N:o 158 afgifna förslag till underdånig skrifvelse, i fråga om tillåtelse för Banken och Riksgäldskontoret att, i utbyte emot nu innehafvande obligationer af arméens ackords-amorterings-fond, emottagne nya sådana stälda på förlängd inlösningstid, godkände Ridderskapet och Adeln Utskottets i ämnet afgifna förnyade skrifvelse-förslag N:o 179; och lades förevarande memorial till handlingarna. Från Hög v. Pueste-standet. S. D. Vid förnyad föredragning af Statssamt Allmänna Besvärsocli Ekonomi-utskottens nedannämnde utlåtanden och memorialer, stannade Ståndet i följande beslut: N:o 64, i anledning af återremiss å Utskottens betänkande N:o 31, angående roterings-verket för den tillökade ordinarie båtsmans-roleringen Ståndet, som vid föredragning af Utskottens utlåtande N:o 63 fattat beslut, i enlighet med herr von Troils sagde utlåtande vidfogade reservation, antog till sitt beslut hvad bemälde herr von Troil i den utlåtandet N:o 64 åtföljande reservation i afseende på förevarande ämne föreslagit. N:o 65, i anledning af återremiss å utlåtandet N:o 6. Lades till handlingarna. N:o 66, i anledning af återremiss å utlåtandet N:o 13. Lades till handlingarna. N:o 67, i anledning af väckta frågor om åtskilliga förändringar med elementar-läroverken i riket. Bifölls; N:o 68, i anledning af väckt fråga om Umeå lärdoms-skolas utvidgande eller bibehållande dervid af det derstädes redan anställda antal lärare. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-utskottets nedannänmda utlåtanden och memorialer stadnade Ståndet i följande beslut: N:o 297, i anledning af gjord framställning, angående förvaltningen och vården af Kongl, lustslotten Drottningholm och Svartsjö.
Uti till Eders Kongl. Majit afgifven underdånig berättelse hafva Rikets Ständers sednast församlade Revisorer angående Karlsborgs fästning, efter en redogörelse för de på fästningsbyggnaden nedlagde kostnader, bland annat, anfört: »Det ligger icke inom området af den uppgift, som Revisorerne vid detta tillfälle sökt lösa, att ingå i någon kritik af det sätt, hvar; å dessa medel blifvit använda; men, huru betydlig summan af de pä fästningsbyggnaden nedlagde kostnader än, med hänseende till vårt lands finansiella tillgångar, må synas och om äfven i vissa detaljer någon större sparsamhet med penningar och tid kunnat användas, anse Revisorerne likväl, så vidt de äro i tillfälle härom bilda sig ett omdöme, att arbetet blifvit utfördt med omsorg samt pä ett i detaljerna fulländadt. sätt, en fulländning, som måhända allt för mycket framträdt i en af behofvet icke påkallad prydlighet, hvilken för framtiden torde kunna undvikas » Denna Revisorernes framställning innebär väl ej någon egentlig anmärkning; men enär Eders Kongl. Majit samt Rikets Ständer möjligen skulle kunna föranledas att uppfatta de begagnade ordalagen såsom antydande, att en »större sparsamhet med penningar och tid» bordt ega rum. samt att en öfverflödig prydlighet vid arbetenas utförande gifvit anledning till ökade kostnader, anser sig Chefs-embetet vid Ingeniör-kåren förpligtigadt, att i underdånighet meddela erforderliga upplysningar härutinnan. Efter all anledning hafva Revisorerne med anförde uttryck åsyftat en och samma sak. nemligen att några af de vid Karlsborg utförda byggnader äro i arkitektoniskt hänseende prydligare än de kunde och borde vara, hvilket väl hufvudsakligen torde hafva afseende å slutväruet.
Befästningen på Getskär var år 1853 beräknad att, med tillgång på Kronoarbets-karls-dagsverken, kosta 70,000 R:dr banko. Enär numera en sådan tillgång icke kan påräknas och soldat-dagsverken, som i stället måste användas, äro ungefär 10 gånger dyrare, hvarjemte en del materialier, fragter och handlverkares daglöner sedermera stigit högst betydligt, så utfalla de kostnadsförslag, som nu uppgöras, helt annorlunda och vida högre. Belastningen på Godnatt är nu, enligt derför af chefen för Ingeniör-korpsen uppgjorda kalkyler beräknad att kosta: i dagsverkskostnader, materialier och anskaffningar 121,940 samt i bi-utgilter för besättningar och underhåll af fartyg, lili kaserner, forsling af materialier, lill aflöning för Befälet m. rn. ärligen 12,720, utgörande, då byggnaden svårligen kan utföras på mindre än 3:ne år 38,160 160,100 R.dr. hvilken kostnads-summa ökas med 12,720 R:dr för hvarje år, som byggnadsarbetet, af hvilken orsak som heldst, kommer att räcka utöfver de beräknade 3:ne åren. Bil. As 5 Ull Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. M 1, om Statsverket 1856. 129 åren. Följaktligen anser chefen för Ingeniör-korpsen att härtill borde kunna under de trenne åren 1858, 1859 och 1860 påräknas ett anslag af banko Riksdaler 53,366: 32 eller 80,050 Riksdaler Riksmynt. 3:o. Marstrands hamn. Då Carlsten år 1854 befriades frän det der inrymda straff-fängelse, upphörde tillgången på tvungne arbetare vid fästnings-bvggnaden, i hvilkas ställe alltsedan legde arbetare och kommenderade soldater blifvit använde.
S:o Att Knekte-Conkractet samt Indclningswerket i allmänhet efter hand ätcrställes i det stick derom frän början afflutadt blifwit, om ocksä nägon rättelse deri nu mera gnsäges billig, i hwilken händelse Warge, ringens bibchällande af mig proponeras sä, som den samma hittills utgätt och afsigten dermed warit, dock att för en sädan nummer, utom stuga till boningsrum och anwiöning derinmid pä 1 eller L fjerdingöland till Jord, Den ri April. Jordfrukter samt r Sommarlasi hö och i t.jog halm Ärligen, Rotarna härtill i öfrigt icke betungas med nägre utgifter af hivad namn de wara mande; äberopande jag mig hwad en af Nidderstapets och Adelns Herrar Ledamöter Friherre linnde ä detta ruin sörledit. är rörande rustning och roteringsbeswäret till wycken upplysning anfört. Z:o Skulle Conscribtion eller utskrifning icke äga rum annars än uti högsta nöd, samt dä recrutering icke pä annat sätt stod för Fosterländers frälsning och bestånd att »verkställa, hwilka anstalter till Rikets förswar, Riksens Högloft. Ständer .jemlikt fZ §. i Regeringsformen äga att widtaga, och som i 10 §- "k Riddcrffapets och Adelns privilegier desto kraftigare päfordras, som man utur huset mäste i trängande nöd wara redo alt utgä. Detta är nu hwad jag i korthet har att underställa Högwälborne Herr Grefwens och Ordförandens samt Högloft. Nidderstapets och Adelns nitiffa sch upkhsta pröfning, derwid jag sökt ädagalägga mina tänkesätt såsom mcdborgsinaii/ säsom Frälse - och Skatte Jordägare. Lades pä bordet.
N:o 6. ningen, såsom en verklig Grundlagsföreskrift, intagna ed, förpligta t sig lill ovilkorlig eftei lefnad äfven af Riddarhus - Ordningen, hvilken Aler ej kan ändras på annan väg, än den For fällningens 5i §. utstakar; alt, i närvarande fall, frågan o/n och frågan huru uppenbarligen röja inbördes samband i så måtto, som den förras besvarande med Ja blefve utan ändamål och verkan, i händelse ett serskildt beslut öfver den senare antingen hindrades af vägrad proposition derå, eller ock måhända fattadt, icke vunne Nådig bekräftelse, och att dessutom detta nödvändiga samband redan blifvit a 11 tv dt i Kongl. Maj ris Nådiga skrifvelse till Rikets Ständer d. 16 Maji 1820, hvarigenom Kongl. Majrt uttryckt sin önskan, att beslutet om offentlighet måtte bringas i förening med uppgörandet och underställningen af ett fullständigt Lagförslag i ämnet. Efter Constilutions-Utskottets öfvertygelse har, vid detta förhållande, Herr Grefven Ordföranden rätteligen ansett betänkligt att härutinnan åtskilja saken och dess form, grundsattsen och dess tillämpning, helst proposition på offentligheten obestämd skulle inneburit både afvikelse och omgång, samt troligen snarare beredt hinder än verkställighet; och Utskottet får sålunda vördsamligen förklara, att den fråga, hvarå Höglofl. Ililt, Constitutiont Utsk. Betänk. N:o G. 5 Ridderskapet och Adeln yrkat, men Herr Grefven Ordföranden vägrat att, utan vilkor af stadgandets intagande i RiddarhusOrdningen, meddela proposition, är, enligt Utskottets tanka, stridig mot Grundlagen, jemförd med samma Ständs ordning. Slockholm d. i3 Februarii 1829. Utdrag af R. H. Ständers ConstitutionsUtskotts Protocoll d. i3 Februarii 1829.
— Jo, till civile embetsman inom riket och till domare, och vilkoret för begge dessa kathegorier är, att personerne skola vara af den rena evangeliska läran. På detta sätt framställer sig, för mig åtminstone, meningen af dessa ord. Kastar man en blick på Coust.Utsk:s, vid förra riksdagen, atlåtna mern., med hemställan att förevar. § skulle blifva hvilande, såsom den också blef, så finner man visserligen att meningen alldeles icke varit, att till beklädande af civila embeten inom riket och domareplatser, K. M. någonsin skulle kunna inkalla utländske män. Man torde måhända invända, att då första delen af det första stycket, innehåller att ”Konungen eger att i Statsrådet utnämna och befordra infödde Svenske män till alla de embeten och tjenster inom riket etc.”, meningen väl icke kunde antagas vara, att en så fullkomlig motsägelse af sjelfva stadgandet, som den jag framställt, genom hänförande äfven af verbet ”inkallas” till orden ”infödde Svenske män” skulle ens tänkas möjlig; men det är icke här fråga om hvad man menat, utan om hvad som här står skrifvet. Jag för min del anser alltså detta förslag, sådant det nu är redigeradt, omöjligen kunna bifallas, helst R. o. Ad. genom antagandet af berörde redaktm, skulle måhända rent af upmnnlra framtida afgifvandet af likaså missledande framställningar. Min anhållan åsyftar således afslag på förevar, punkt, och gör det utan att på minsta sätt vilja förringa värdet af hvad Const.Utsk. velat tillvägabringa. Gr. Lagerbjelke: Den af Frih. Cederström klandrade mellanraening har så tillkommit, att Const.Utsk. vid förra riksdagen beslöt antaga förslaget, utan att denna mellanmening då var i fråga. Sedermera, vid memorialets justering, upkom i Utsk. fråga alt för de personer, hvilka K. M. skulle kunna inkalla, äfven borde serskildt föreskrifvas, att de måste vara af den rena evangeliska läran, och derföre beslöt Utsk., vid det tillfället, införandet af dessa nu klandrade ord.
Det allmänna mäste anses såsom egare af den återstående delen af jordvärdet, hvarföre eljest Capital skulle erläggas eller ränta tili enskilde Creditorer. Och då således jorden icke bär egentligen någon annan skatt lill Staten än afgifter per mille, (hvilket alla instämma uti hvad Säterien angar, och sådant är nu förhållandet bgvisadt vara med all amian jordegendom) huru obilligt att ens klaga deröfver, ännu mer att vilja minska eiler upphäfva den? Dä den satsen således måste såsom grundsanning erkännas: att ett lika Capital gifver samma behållna inkomst, da allt annat är lika nedlagdt uti jordegendom af hvad natur den vara må, blifver ock deraf följden, att all klagan öfver jordbrukets hetryck genom skatter och skatternas ojemna fördelning cir mer inbillad än än verklig} och följakteligen att de emot Utskottets Betänkande om grunderna för Allmän Bevillning gjorda anmärkningar icke ega någon verklig Bevillnin^s-Ulskottets Vdalande Nio 15, grund, hvilken bevisning varit egentliga ändamålet med detta såsom reservation framlagda yttrande. De följder, som i öfrigt häraf uppstå, och hvilka för sakens vigt visserligen förtjena att framställas, inser en hvar af sig sjelf, dels kunna de bär icke lämpeligén upptagas; lika så litet som misslydningar af ett yrkande, så stridande mot den allmänna meningen, kunna förekommas elier på förhand vederläggas. Jag har blott velat uttala min åsigt öfver ett förhållande som härmed visserligen icke lärer få anses afgjordt, men hvaröfver meningarne mot eller för hafva samma rätt till allmännelighet.” Af Herr Prosten Örnberg, ”Sorn det redan är mer än sannolikt, att Be villningen vid denna Riksdag måste betydligen ökas, kan jag följaktligen icke heller nu frångå hvad jag yrkat i min reservation, som är vidfogad Bevillnings-Utskotlets Betänkande N:o 5, angående grunderne för den Jolifvande Allmänna Bevillningen.
Stockholms tongifvande damer tyckas lida mycken brist på intressanta och spännande samtalsämnen, och det är verkligen en välgärning att förse dem därmed. – Jag gläder mig och jag darrar på förhand för den verkan, Er pjes skall göra, när den spelas i höst.» Redan i april afslutade Sonja sin föreläsningskurs och afreste till Ryssland. Den 29 april skrifver hon därifrån till Mittag-Leffler: Det synes mig vara ett århundrade sedan jag lämnade Stockholm. Aldrig i mitt lif skall jag kunna säga Eder eller visa Eder hela den tacksamhet och vänskap jag hyser för Eder. Jag tycker mig hafva funnit i Sverige ett nytt fosterland och en ny familj och det just i det ögonblick då jag mest hade behof däraf ...» Den föreläsningskurs Sonja denna vinter hållit på tyska språket vid högskolan var, såsom omnämndt, af helt privat natur. Den hade emellertid bidragit att skaffa henne så mycket anseende att det nu blef möjligt för Mittag-Leffler att på enskild väg hopsamla de medel, som voro nödvändiga för att gifva henne en officiel anställning som professor, tills vidare på 5 år. Ett antal personer förbundo sig nämligen att för denna tidrymd utbetala tillsammans 2,000 kronor om året. Högskolan gaf lika mycket, hvarigenom Sonja kunde erhålla en lön af 4,000 kronor om året. Hennes ekonomiska ställning var ej längre sådan att hon kunde gifva sitt arbete för intet, som hon först så frikostigt hade erbjudit. Men det var icke blott den ekonomiska frågan som beredt svårigheter vid hennes officiella anställande. Det gällde också att öfvervinna det konservatismens motstånd, som naturligtvis från många håll uppreste sig mot detta anställande af en kvinna som universitetsprofessor, något hvarpå intet annat universitet i hela världen erbjöd exempel. Det skulle kanske redan nu funnits en möjlighet att anskaffa tillräckliga medel för hennes anställande på lifstid, men då de betänkligheter, som upprestes häremot, syntes oöfvervinnerliga, beslöt sig Mittag-Leffler att uppskjuta arbetet härpå till en lämpligare tidpunkt. Vid femårsperiodens slut lyckades hans enträgna bemödanden, och Sonja blef nu anställd på lifstid – en lifstid af föga mer än ett års längd.
Då jag ej bort någon vara ense med mig om förändring af 4:de punkten, afstår jag från min derom gjorde begäran, och anhåller om bifall å Utlåtandet oförändradt, Halis Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken gjorde proposition till bifall å StatsBevillningsoch Ekonomiutskottens under N:o 128 afgifne sednare Utlåtande. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställa de, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla berörde Utlåtande, under iakttagande af det förtydligande, att i stället för det i de 3:ne första punkterne af Utskottens förslag förekommande uttryck: Markegångsprisj borde bestämdt utsättas: Markegångspris i Länet. Ropades starka Ja, jemte några Nej. I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven oeh LandtMarskalken för - T1 Den i Mars e. m. klarade, att som, efter hvad Hans Excellence tyckt sig finna, Ja öfverröstat Nej, den af Hans Excellence sist framställde proposition blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen. Friherre Cederström och Greiwé Björnstjerna begärde votering. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att då olika meningar uppstått om Contra-propositionens innehåll, ansåg Hans Excellence sig böra hemställa, om icke Contra-propositionen kunde få innefatta afslag å Utskottens sednare Utlåtande N:o 128. Ropades Ja. Grefve von Bersen: Jag hemställer, om icke, enär i första Betänkandet en del af de öfverklagade olägenheterne äro afhulpne, detta Betänkande kunde tagas till Contra-proposition. Det är bifallit af Presteoch BorgareStånden, och om således Ridderskapet och Adeln jemväl bifaller detsamma, kommer det att blifva Ständernes beslut. Herr Printzenskjöld: Då det är ett factum, att Utskottens första Betänkande är sämre, än det sednare, tror jag icke, att någon kan vilja bifalla det förstnämnda; utan anser för min del bäst, att enkelt afslag å Utskottens senare Utlåtande blir Contraproposition.
D å de tillbringa så stor del af sin tid med fotvandringar, bergbestigningar o. s. v., välja de tjocka, solida skor, stoffer, som kunna motstå väder och vind, hattar, som icke behöfva frukta en regnskur, och täta flor till skydd mot solen. Allt detta är godt och väl, och med en liten smula smak kunna j u också sådana dräkter bli vackra och klädsamma, men det kan icke nekas, att engelskorna ofta alldeles uppoffra skönheten för det praktiska. Äfven på en mindre resa utrusta de sig, som om de väntade oväder och orkaner af värsta slag. När en fransk dam gör en mindre resa, klär hon " sig med samma elegans som till en promenad, kanske med tilllägg af paraply och regnkappa som bagage. Hennes utseende tycks säga: » Hvem vet? Man kan möta bekanta, och i alla fall vill jag inte se ut som en fågelskrämma, därför att jag är tillsammans med främmande. » En engelsk dams resdräkt tycks snarare säga: » Hvem vetl Det kan bli regnväder: jag kryper in i en säck. » (Ports. o. slut i nästa. n:r.) Om vården af burfåglar. (Belönadt svar å prisfrågan V I I I.) ör våra små, bevingade vänners trefnad, de må ' • j j ä? nu heta kanarieeller andra lyxfåglar, är för~ " nämsta vilkoret burens snygghet samt dagligt ombyte af badoch dricksvatten, Buren måste vara så rymlig som möjligt, antingen den är afsedd att hysa en eller flere invånare, i synnerhet bör den vara duktigt tilltagen i höjden samt försedd med pinnar, gungor o. dyl. af ihåligt trä, till ex. fläder, på hvilket man utstuckit märgen med en grof strumpsticka. I den sålunda uppkomna håligheten kryper dä den ohyra in, som i så hög grad kan plåga fåglarne och till och med kan förorsaka deras död. Dessa parasiters förekomst upptäcker man genom att granska allra öfversta delen af buren, då man ser ett hvitaktigt stoft, som under loupen visar sig vara lefvande varelser.
Af hvarje cubik famn torfmåsse blifva 6 lass torf i anseende till spelrummen emellan torfverna; således kan ett tunneland noed 3:ne alnars djup torf gifva en skörd af 1555 lassFör rund summa upptages likväl 1560 eller som svarar emot 260 famnar Bokved, men som en torfmosse fordrar 100 år innan den kan å nyo begagnas, så kunna blott 150 lass om året tagas. Enligt denna clav skulle jag föreslå, utan att behöfva räkna på 1 turn det ett tunneland bästa sorten torftnåsse afkastar för hvarje tode tum, sorn utgör normen för jördens djup till alfven enligt 6 §•, 21 lass torf, och att tillägget blott för hvarje io:de tums tillökning i djupst beräknas, men alldeles icke 15 eller 16, 25 o sv utan då måssen är 20 tum fås 42 lass, 30 turn 63 lass o. s. v. 2:dra sorten torf svarar emot 9 lass, eller emot en famn bokved. 3:dje sorten eller den samsta, is lass emot e* famn, eller 6 lass i:a-sorten torf. I anseende tiil arbetsomkostn3derne, hvilka från tovfvens värde böra afdragas, kan e gentliga behållningen till afsalu icke anses per tunland kunna beräknas till högre vinst äti 684 Den 24 Februarii. denna jämförelse visar, nemligen: Det fordras 2:ne tunneland bästa sort, ,3 dito medlersta och 4 dito sämsta sorrt torf för att gifva 2 tunnor korn i arrende eller eqvivalera arrendet af ett uppskattadt tunneland åker och äfven detta kan anses för en hård beskattning. I händelse en jordägare med stora torfmåssar omöjligen äger krafter, att till en ioo:del till försäljning uppskära torf, så bör äfven härpå afseende göras och ej mer upptagas, än hvad som billigt kan anses vara för ägaren möjligt att skära och försälja.