Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Menemot en så omfattande pröfning, enligt hvilken antalet af filial-banker och orterna för deras inrättande skulle helt och hållet göras beroende af Regeringsmaktens beslut, torde med skäl kunna erinras, att densamma befinnes utsträckt vida öfver den lagliga befogenhets-gränsen. Rättigheten att bilda filial-banker var icke betingad af någon på Kongl. Maj:t beroende pröfning af frågan, om och hvar sådane banker fingo inrättas, utan endast af ett nådigt gillande af formen för bankrörelsens bedrifvande. Rikets Ständer hade velat medgifva inrättandet af dylika banker öfver allt, der bolag med nödig säkerhet kunnat för ändamålet bildas. Och om det antages, att filial-banker endast äro en utsträckning och lokalisering af Riksbankens verksamhet, så beror deras etablerande af den beslutande-rätt Rikets Ständer i fråga om Riksbanken ega. Denna rätt är ej inskränkt genom 6 § i lagen för Rikets Sländers Bank den 1 Mars 1880, eller Kongl. Kungörelsen den 14 Januari 1824. Följaktligen borde endast beskaffenheten af de inkomna förslagen till reglemenlerna kunnat åberopas såsom skäl för afslag.
Adliga Kadettskolefonden, med hvilken, enligt Ridd. o. Adelns beslut vid 1857—1858 årens riksdag, den s. k. Wennerstjernska fonden numera blifvit förenad, liar under samma tid blifvit förkofrad från 137,761 Rdr 36 öre till 143,386 Rdr eller med 5,624 Rdr 64 öre. Wadstena Adliga Jungfru-Stifts-kassan, som, enligt 1858 års bokslut, egde ett kapital af 267,270 Rdr 3 öre, har ökat sig till 270,052 Rdr 97 öre eller med 2,782 Rdr 94 öre. Grefliga Schef er ska Stiftning ens fond uppgick, enligt 1858 års bokslut, till 40,200 Rdr 85 öre och utgjorde enligt 1861 års bokslut 40,461 Rdr 92 öre och har således förkofrat sig med 261 Rdr 7 öre. Af de öfriga under Riddarhus-Direktionens förvaltning från och med 1858 ställda 19 särskilda testamentsfonder, hvilkas sammanlagda belopp, enligt samma års bokslut, utgjorde 608,855 Rdr 84 öre, uppgingo, enligt 1861 års bokslut, till 617,897 Rdr 3 öre och hafva således vunnit en tillväxt af 9041 Rdr 19 öre. Häraf faller på Bergenstjernska fonden 1,105 Rdr 13 öre, på von Liewenska fonden 1,398 Rdr 89 öre, på Löwenskiöldska fonden 1,121 Rdr 51 öre, på Queckfeltska fonden 1,623 Rdr 34 öre, på Silfverbergska fonden 851 Rdr 22 öre, på Fröken U. C. von Hauswolffs fond 952 Rdr 54 öre, på Bungencronska fonden 625 Rdr 3 öre samt på Stråleska fonden, 550 Rdr 5 5 öre.
PAN DÄRPÅ ELLER E SKÖLJER M A N UR SÅ- SALMIAKEN I LJUMT N VATTEN, S O M INNEH. FAMILJ. SVAR STOCKHOLM. [1989] NANS MAN taga fläckar KÖPER FÖR 2 0 — 2 5 BARK P Å APOTEKET, I VATTEN BORSTAR EN ÖRE QUILAYAKOKAR DEN EN STUND OCH SILAR DÄRPÅ SAMT VISPAR UPPSTÅR. ur möbeltyg M. VATTNET, IFRÅN BARKEN I OCH INOM GÖROMÅL BITRÄDE ELLER NÄR TRÄET BÖRJAR LYSA FRAM P Å FÖRGYLLDA RAMAR, DEN BESTRYKER M A N DENNA, OM SKALL VARA MATT FÖRGYLLD, M E D GUL OLJELÅTER BRINGAR DENNA DÄRPÅ BOMULLSTAPP. BESTRYKER TORKA LITET OCH A N - GULDSTOFT A R RAMEN MEDELS EN BLANKPOLERAD, M A N DE SKADADE STÄLLENA DROTTNINGGATAN företrädesvis BarnsjukF [1962] RIDDARGATAN U N G FRANSYSKA J o h n A D R. &amp; REF. H. T. NORDSTRÖM, MARSTRAND. [1965] E MILJ 150 SEXDREGA, ADRESS * - 4 (BREDVID [1971] MÅNADERNA PLATS PÅ ETT KRONOFÖGDEFORMATOR Apelsinsailad. APELSINERNA SKALAS VÄL, VOR. APELSINSKIFVORNA VÄL BESTRÖDDA LÄGGAS HVARFTALS FÖR 1 IL 2 YNGLINGAR I NÅGON DE 6 NEDRE ENDE SVAR KLASSERNA. STÖRSTA AFSEFÄSTES V I D ETT VÄNLIGT BEMÖTANDE.
I Frankrike inrättades den första sparbank år 18 i 8 i Paris, hvartill åtskilliga välgörande personer skänkte en grundfond och hvilken genom en lag af samma år tillerkändes karakteren af en allmännyttig inrättning. Småningom utbredde sig sparbankerna öfver hela Frankrike, och de voro stadda i stor tillvext så i afseende på insatsernas antal som de insatta kapitalen, när de genom Februari-revolutionen träffades af ett hårdt slag, hvarefter de behöfde lång tid för att repa sig. Afven i Frankrike tog Staten sparbankernas medel om händer och de anförtroddes år 1837 åt den s. k. depositionsoch konsignationskassan. Efter Februari-revolutionens utbrott skedde en stormlöpning på sparbankerna, och nämnde kassa egde icke tillräckliga medel att fullgöra de förbindelser hon egde till dem. Ehuru provisoriska regeringen genom ett dekret den 9 Mars 1848 proklamerade, att af all egendom var den fattiges små besparingar den heligaste, inskräntes sparbankernas utbetalningar snart till 100 francs i klingande mynt och återstoden lemnades i skattkammareobligationer och 5-procentsräntor. Oaktadt allt detta fortforo i sjelfva Paris insättningarne och afbrötos en enda söndag den 25 Juni 1848. Detta visar att sparbanksinrättningen är helt och hållet införlifvad med franska folkets Bilt. till R. St. Allt minne af 1848 års händelser är redan utplånadt och den arbetande klassens förtroende till sparbankerna är nu större än någonsin. Den nuvarande kejserliga regeringen egnar dem den aldra största uppmärksamhet och årligen afgifver ministern för jordbruk, handel och allmänna arbeten en omständlig rapport till kejsaren om sparbankerna. Ar 1859 funnos i Frankrike 415 sparbanker med ett på 1,121,465 böcker insatt kapital af 336,461,832 francs. Om vi nu öfvergå till Preussen, så finna vi äfven der ett genom lag ordnadt sparbanks-system. Samtidigt med sparbanken i Paris inrättades den första preussiska sparbank i Berlin och år 1859 funnos i Preussen 462 sparbanker, af hvilka 353 i städerna och 109 på landet.
Åf allt hvad som tryckes, ehvad det är genom bokpress, stentryck eller annorledes, och sorn bok eller skrift utgifves, vare boktryckaren., eller egaren af pressen, pligtig sä väl att från upplagan aftaga så mångå exemplar, alt Justitie-statsministérn, de under riket lydande Universiteter, Kongl, hiblio - Konstitutions-Utskottets Utlåtande, N:o 24. 5 theket, Riks-archivet och Vetenskaps-akademien erhålla elt hvardera, sorn ock att dessa exemplar, med imdantag af Justitie-statsministerns, hvarom i anira mom. 4 § säges, utan betalning aflemna och insända antingen till Riks-archivet, eller omedelbart till dem, de tillfalla. Är något verk åtföljdt af plancher, som detsamma i ett eller annat afseende förtydliga eller förklara, skola ock plancherne jemte verket sammaledes utan betalning insändas. Vederbörande skall hvad om exemplarens insändande nu är sagdt fullgöra, dä han i Stockholm bor, inom sex månader, cch, dä han annorstädes är bosatt, inom ett år från den dag, boken eller skriften utgafs. Försummar han det; bote trettiotre riksdaler sexton skillingar, och full gore ej dess mindre hvad nu föreskr ifve t är. Ank. till Exp. Utsk. den 5 Juli, kl. 12 midd. Memorial, i anledning af Bonde-slåndets återremiss ä memorialet N:o 16, rörande åtskilliga Bevillnings-utskottets åligganden, och å Memorialet N:o 18, angående sammansatta Utskott. Af protokolls-utdrag, inkomna från de respektive Riks-stånden, har Konstitulions-ulskottet inhemtat, att, vid det de af Utskottet, uti memorialet JN:o 16, angående åtskilliga Bevillnings-utskottets åligganden, och i memorialet N:o 18, rörande sammansatta Utskott, framlagda förslag hossamtlige Riks-stånden, under den 28 Juni, till pröfning förevarit, höglofl. Ridderskapet och AdeJn, högvörd.
Också vitsorda de af Utskottet genomgångna Protocoll och Handlingar med hvad drift och uppmärksamhet alla hithörande serskilda detailler blifvit af Banco-Styrelsen ordnade och handhafde; hvadan Ut-, skottet ansett för en angenäm pligt att vid delta tillfälle serskildt och med rättvist loford sådant inför Rikets Ständer om-, {lämna, ■ i TeGhnologias-Professoren G. E. Pascha sora, efter erhållna uppdrag från Banco-* Banco-Utskotteti Memorial N.o go. 55 Styrelsen, under sina resor utrikes, med besvär, omsorg och kostnader förskaffat sig en fullkomlig kännedom i konsten att bereda sådant för hvarjehanda serskilda och egna behof tjenlig t papper, som ej förut här i landet kunnat åstadkommas, — och, sedermera, efter anställda flerfalldiga rön och försök, lyckats att härstädes förfärdiga åtskilliga specielt för Bankens Sedeltillverkning beräknade pappers-sorter, både hvita och i couleurer med ljusare och mörkare vattenmärken, hvilka, enligt de företedda profven, befinnas ganska vackra, så att de, så väl hvad utseendet som segheten och uthålligheten beträffar, föga torde förlora vid en jemförelse med de bästa utländska af samma slag,— har genom dessa, med så mycken framgång använda bemödanden , gjort sig förtjent af en lämplig vedergällning. Herrar Banco-Fullmägtige hafva i detta afseende yttrat följande: ”1 den händelse det föreslagna nya ”Sedelmyntet vinner Rikets Ständers birfält och således kommer att befordras till ”verkställighet, blifva Fullmägtige ytterligare i behof af Professoren Pasch’s biträde för att verkställa Pappers-berednin’’gen i stort, af hvaf hittills blott i en ”minrdq scala blifvit försökt; och hvarigenom Banken kommer till bemäldc Profcs^ 56 Banco-Utskottets Memorial N.o go. ”sor uti en ytterligare förbindelse, sorn ”endast genom någon större vedergällning ”kan afbördas.
Allvarligt tänkande och samvetsömma menniskor hafva tyckt sig förmärka, att deruti låge ett frö till afvikelse från den rena Evangeliskt-Lutherska läran och detta —- således farhågan att aflägsna sig från vår kyrkas rätta bekännelse — har hos dem föranledt motvilja för samma böckers begagnande. Mötte, icke alltid med den kärlek och det saktmod, Evangelium bjuder, hafva de i sitt motstånd, sina fordringar och företag, gått längre, än samhällslagarne tillåta och derför blifvit straffade. Detta har i sednaste tid, måhända gått längre, än nödvändigheten bjudit. Men på det hela hafva de 334 Den 19 Decem ber. blifvit behandlade med en skonsamhet och ett undseende, sorn o ' förtjena att gillas. Jag eger bevisen här i mina händer.
Den 11 Februari f. m. 416 mitt förmenande, är tillräckligt belyst, ber jag blott att fä instämma i det resultat, hvartill Grefve af Ugglas och Herr Nordenfelt kommit, Hr Nordenfelt har såsom skäl för antagandet af den föreslagna apanagesumman anfört, att, som den högste embetsmannen i riket är aflönad med 24,000 rdr rmt, det dä ej vore för mycket om en prins’ hofhållningssumma upgick till 50 % mera. Jag vill blott fästa uptnärksamheten derpå, att Biskopen i Lund tjenar för minst 48,000 rdr, och hemställer jag säl. om II. o. Ad. rimligen kan anse det vara för mycket att anslå 36,000 rdr rmt åt Hertigen af Dalarne. Gr. af Ugglas: Jag anmälde mig, då jag hörde Hr Stjern svärd bestrida min upgift, att Kongl, personer icke brukade upbära de med deras tjenster förenade lönebelopp. Han rättade sig straxt derefter så till vida, att han medgaf riktigheten af hvad jag anfört, att detta icke sedan 180 9 egt rum. men påstod dock, att Konung Oscar som Generalfälttygmästare upbar lön såsom sådan. Hr Stjernsvärd fäster intet afseende på, till hvilket ändamål dessa medel sedan blifvit använda: han åberopar blott den omständigheten, att de blifvit af den Kongl, personen upburne. Men Hr Stjernsvärd måste väl medgifva att, om dessa medel, såsom händelsen var med dem, som blifvit till Konung Oscar utanordnade, användas i och för artilleriets behof, till åvägabringande af några nya förbättringar inom denna militärgren, desamma ej komma honom, Kongl, personen, utan Staten till godo. Jag vidhåller således hvad jag förut yttrat, att jag anser det vara R. 8t:rs pligt och skyldighet, att, till följe af de band, som genom grundlagens stadgande!» äro de Kongl, personerna pålagda, åt desamma förskaffa en ställning sådan som Svenska nationen önskar till Prins af dess Konungsliga
Vid 1843 års slut utbalanserade behållningar 183,819: 44. 11. utgöras af: Värde å ägande fastigheter och inventarier, Kongl. Sundhets-Kollegium . 30,854: 28. — Carolinska Mediko-Kirurgi ska Institutet 71,564: 28. — Veterinär-Inrättningen 68,905: 44. — Kontanta behållningar i Banken, för Kongl. Sundhets-Kollegium 1,776: 9. 6. Förskotter för Mediko-legala be sigtningar m. m 8,179: 40. 6. Enligt hvad räkenskaperna innehålla, hafva utgifterna å anslaget till farsoters och smittosamma sjukdomars botande, förslagsvis beräk nade tili 9,000 R;dr årligen, belöpt sig år 1842 till 12,131: R:dr 23 sk. 5 rst. samt år 1843 till 9,940: — 20. — 8 — hvadan Kongl. Kollegium, för fyllandet af de å berörde anslagstitel således tillkomna brister år 1842 af 3,131 R:dr 23 sk. 5 rst. och år 1843 af 940 R:dr 20 sk. 8 rst., från Kongl. Stats-Kontoret måst re - — 64 — qvirera, del förra året, 4,000 R:dr, och det sednare året, 1,000 R:dr, dock hafva härå uppkomna besparingar, vid hvartdera årets slut, inlevererats till Kongl. Räntekammaren. Förslags-anslaget till mediko-legala besigtningar har jemväl under revisionsåren varit otillräckligt. Enligt Riks-hufvudböckerne uppstodo nemligen brister: år 1842 af 2,635 R:dr 15 sk. 8 rst. „ 1843 . 2,361: — 5. — 11 — I sammanhang med Kongl.
Efter öfvervägande af hvad Konungens befallningshafvande anfört, och som deraf inhämtades, att 1810 års Kongl. Förordning, angående mildring ^ O ' o D i straffet för lägrad qvinna, ville tydas och tillämpas såsom en allmän, med ändring af 3 kapitlet 6 § Straffbalken, gällande lag för alla de tillfällen, då qvinna, som har spädt barn, skall undergå kroppsplikt, hvilket likväl, efter hvad högstberörde Kongl. Förordning tydligen ådagalade, icke varit lagstiftarens mening, samt de för öfrigt och särskildt angående ifrågavarande person åberopade omständigheter ej heder syntes förtjena uppmärksamhet, enär, just med afseende å sådana eller andra inträffande omständigheter, då häktad qvinna skall undergå kroppsstraff eller till arbetsinrättning försändas, samt till förekommande af ett längre uppskof med bestraffningens verkställighet, som eljest måste äga rum, särskilda stadgande!! voro meddelade, enligt hvilka det på Konungens befallningshafvande ankomme alt bereda utväg för den häktades späda barns upptagande och vård, kunde jag icke underlåta att fullfölja mina anmärkningar vid Konungens befallningshafvandes ofvanberörde förfarande, såsom emot lagens bestämda föreskrifter stridande; hvarföre och på det att. rättelse deri för framtiden i lika beskaffade fall måtte iakttagas samt ersättning till den enskilda för hennes lidande, och till Staten för hennes underhåll längre tid än vederbort, i laga ordning beredas, jag, uti skrifvelse den 17 Juni 1844, uppdrog åt advokatfiskals-embetet i Kongl. Hofrätten öfver Skåne och Blekinge att inför Kongl. Hofrätten emot Konungens befallningshafvande anställa och utföra den talan, hvartill lag och sakens beskaffenhet föranledde.
Enär åter, efter hvad till Utskottens kunskap kommit, arne Stånd stannat mot Två i deras beslut, öfver den af Utskotten, uti Utlåtandet N:o 55, tillstyrkta förnyade, underdåniga anhållan cm Kongl. Maj:ts Nådiga sanction af ifrågavarande Lagförslag, i följd hvaraf frågan derom komme att förfalla, hafva Utskotten , hvad angår första punkten af Herr Lefréns motion, samt Herr Friherre FTrtmgels Anders Anderssons och Petter Petterssons motioner, ansett sig böra, med åberopande af hvad förra Betänkandet derom innehåller, vördsamt tillstyrka och föreslå, att, till befrämjande af med berörde motion åsyftade allmänt nyttiga ändamål, samt, till förekommande af allt tvifvelsmål om vilkoren och gränserne för den Allmogen af ålder tillåtna och genom flere Författningar bekräftade egna Slöjdaoch Afsättningsfrihet, Rikets Högloflige Ständer 4 Lagt. Allm. Besv.- o. Oee.-Ulsh. Vtl. N:o 65, mätte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att genom allmän Författning må Varda till efterrätteisekungjordtoch förklaradt: att under ofvannämnde frihet skull begripas alla sådana producter och tillverkningar, som Landtman af egen Jord eller Ladugård, eller af egna rå-ämnen kunna åstadkomma, samt att dem må vara obetaget, alt slika deras egna producter och tillverkningar till Städer införa, samt 1 Hamnar eller å Torg vid alla så Marknadssom andra tillfallen till salu hålla, och jemväl vid Marknader å Landet, samt hemma i deras hus och under väg till och ifrån Städer och Marknader, föryttra; dock skulle under berörde tillåtelse icke inbegripas Guld, Silfver och Tenn, vid hvilkas förarbetande serskilda föreskrifter ega rum.
Xecl anlediiing af deu polemik, soin iippstiltt till följd af fröken Ellen Keys föreliisningw och broschyrer i kvinnofrågan, ha Atskilliga sällskap och föreningar, siviil i hufviidstaden som i Iandsoi-tsstadema, anordnat dislciissionsmöten, dar ofvanstående spörsmå.1 clebatterats. Bland de i Stockholm hgllna m&amp; som den märkligaste nämnas: diskiissioneii i föreningen z Studenter och arbetares öfrer ämnet ~ E v i n n a n s stallning och uppgift i sa in hall et,^ hvilken inleddes af fröken Anna Sandström. Afren inom Stockholms Högskolas stindentförening, Kvinnokliibben och andra föreningar ha samma änme diskiiteriits. I Upsala har inom dess Kvinliga studentförening samt i föreningen &gt;Studenter och arbetare » i nämnda stad desslikes intressanta diskussioner i kvinnofrågan förekommit. Elevhemmet i Stockholm, afsedt för obemedlade unga flickor från landsorten, hvilka önska för sin framtida existens genorngii någon liirokurs i hrifviidstadeii, har ined detta å r ägt besthd i 1 0 åar. Det lilla hemmet, som icke hor förhlanclas ined det för ett par 4.r sedan stiftade » Internationella lä.r,u.innoheimnet r, hm visat sig val fylla sitt iiadamål att bereda unga lrvinnor £ r h olika delm af o 177 landet för en .ytterst billig inackorderingsafgift (35 kr. i månaden) en - tillflyktsort, som kan tjäna som en ersättning f ör föriildraheminet. Hittills har hemmet lämnat fristad iit 446 unga lrvinnor, hvilka begagnat sig af olilra 1ai.oanstalter sL2som: ' Högre lä1: arinneseinin nriet, Gyninastislra centralinstitutet, Tekniska skolan., o. s. v. För närvarande rymner hemmet S pensionkrer, men en utvidgning är på- tiiiikt till hösten, för hvillret hndamål åtskilliga af den kvinliga .ungdomens vänner satt en insamling i &amp; %ng, och ai.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern Gunther, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Lagerheim, Stats-råden: Wallensteen, Gripenstedt. Grefve Mörner, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist och Friherre af Ugglas Efter föregången justering af protokollet öfver Civil-ärenden för den \2 innevarande månad föredrog Departements-chefen, Stats-rådet Almqvist i underdånighet: Öfver-direktörens vid Landtmäteriet underdåniga skrifvelse af den 6 sistlidne Mars, hvaruti, under åberopande af sin den 5 nästföregångne Januari gjorda under - Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition M 99. dåniga framställning om nödvändigheten af skyndsamt anskaffande dels för GeneralLandtmäteri-kontoret af ytterligare en i och för justeringarne derstädes behöflig sats likare och modeller för de nya måtten och vigterna, dels ock för de tjugufyra Provins-Landtmäten-kontoren af fullständiga satser sådana likare och modeller, jemte erforderliga justerings-instrument, Öfver-direktören nu i underdånighet anmält att så att hela kostnads-beloppet kunde beräknas uppgå till ungefärligen 13,300 R:dr Banko; anhållande Öfver-direktören i underdånighet, att Stats-kontoret, som genom Kongl. Brefvet den 30 nästlidne Januari erhållit nådig föreskrift att af under händer varande medel till inköp af nödiga justerings-instrument förskjuta 10,000 R:dr Banko, måtte anbefallas att tillhandahålla Öfver-direktören ett ytterligare belopp af högst 3,300 R:dr samma mynt, för att i ofvanuppgifna ändamål, i mån af behof och mot behörig redovisning, användas. Stats-Rådet tillstyrkte i underdånighet det Kongl. Majit måtte till Rikets nu församlade Ständer aflåta nådig proposition om anvisande till Kongl. Maj:ts disposition af ett kreditiv af Tjugu Tusen Riksdaler Riksmynt, att för ifrågavarande ändamål, i mån af behof, mot behörig redovisning, användas; Och behagade Kongl.
Än röd som blod och eld, än hvit som snö – skiftande mellan ytterligheter – än ynglingens kärlek till sin brud, än faderns till sitt barn – är denna känsla rikare, starkare, vekare än allt hvad hans hjärta hittills erfarit. Han vill icke draga ner den – i plan med allt det andra. Hennes skönhet är så nära förbunden med hennes oskuld, att han vore en vandal, om han lade händer på den! Så rörande vacker, som hon är nu, då hon ännu är barn, blir hon aldrig om han grumlar hennes själ! Han vet, att han håller hennes öde helt och hållet i sina händer. Det ligger i hans viljas makt att skapa en kvinna af detta barn. Men han vill icke! Han skall blott kyssa henne en enda gång och sedan låta henne gå. – Se på mig, Esther! säger han sakta. Och då hon lyfter sitt ansikte, inramar han det varligt mellan båda sina händer och låter sina blickar sjunka in i hennes ögons mörka djup: – Jag har dig så kär, Esther. Det blixtrar till på djupet, och dragen få ljus af bäfvande lycka. – Jag har dig så kär – därför skall du gå nu! Glansen slocknar öfver hennes drag, men hon reser sig strax och går mot dörren, framåtböjd, som om hon blygdes eller tyngdes af en sorg. – Men kyss mig innan du går. Som en sömngångerska kommer hon emot honom, med blicken sänkt, böjer sig öfver honom och berör hans mun så lätt som en fläkt med sina läppar. Då mister han herraväldet öfver sig själf, svindlar och sträcker sina armar mot henne, drager henne ned på sina knän, böjer henne bakåt och kysser hennes ögon, som sluta sig vid beröringen af hans läppar. Och så trycker han lidelsens röda insegel på hennes mun. Sedan lägger han hennes hufvud till ro mot sin arm och ser på henne med ett lyckligt och segerstolt småleende. Hennes ansikte är blekt som dödens, under de slutna ögonlocken sippra tårarna fram och rinna vidare ut öfver ögonvinklarna. Den späda barmen höjes och sänkes häftigt vid hennes flämtande andedrag, tårarna rinna ymnigare och ymnigare, men icke ens ett kvidande förnimmes. Då hugger ångern sin knif i hans kött. – Esther! hviskar han.
Lap Rättegangs-Balken, at, "fastän efter fokt Inteckning, och fedan Domaren utfatt dag til Gäldenärens hörande deröfwer, denne skulle, innan samma dag inträffat, fäka afträdes-. förmän, fadant icke ma betaga en i alla andra affeenden fullgiltig Inteckning den wcrkan at medföra förmäns-rätt," Stockholm den 16 Martii i.8ic>. Pa Högloft. Ridderstapets Pa Högwördige Praoch Adelns Ledamöters ste-Ständets Ledamö wagnar ters wägnar Läll 6. ö^cinsteät. L. /Vlm<^vist. Den 2r Mars 9Z7 Pa Wallofl. BorgarePä Hederwarda BondeStåndets Ledamöters Ståndets Ledamöters Utdrag af Riksens Högloft. Ständers LagUtskotts ?rotocoII, hällit i Stockholm den 16 Mars i8io. S. D. Uplastes och gillades Första Beredningens Utlåtande öfwer de frän kespeLiive RiksStänden ankomne Anmärkningar wid dest Betänkande om Förklaring öfwer - H. 7 Lsp. Räktegangs-Balken. Men de Ledamöter, som förm warit af särskild tanka, aberopade hwav af dem da blifwit anfördt och ätsöljr förra Betänkandet til Riksens Högloft. Ständer. Hwarom Utdrag af l^iolOLollet skulle til Riksens Högloft. Ständer xxeäieras. Öt suxra. Lades pa bordet. Högloft. Nidderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 2. wägnar ?. kl. OrLVLLMulil. wägnar kiric Olossson. ^okl. kiolmbersson. klx ?rotOLoIIo ^olr. kkolmbergson. Lilverstoliis. FrSl 9Z8 Den 2z Mars. Fredagen den 23 Mars. plenum kl. ^ io förmiddagen. ^usteraäes följande: Utdrag af protocollet, hällit i Högloft.