Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M. genom del ökade anslaget skulle sättas i tillfälle, att till kyrkans fördel borttaga den höjda tjenstärsberäkningen och att genom detta anslag bibringa ökad undervisning i real-kunskaper, utan att man närmare bestämmer nanni visst salt, hvarpå denna utvidgning skulle lill vägabringas; men dä icke i SlatsUtsk:s förslag dessa tankar eller moliver äro inlagde, så skulle de, om Ståndet nu Infälle detsamma, icke hafva någon annan vigt, än den de kunna få utaf att finnas i li. o. Ad:s prot. Om deremot be - 424 Den (i Maj e. m. länk. återremitteras lill StatsUtsk., så blir Ulsk. i lillfälle anlägga in dessa molivei' uti sill svar på ålerremisscn. Del är visserligen inöjligl för R. o. Ad., ali äfven nu genast derom beslula, och således bifalla Utsk:s förslag, med inläggande af dessa motiver; men utan att betänk, antingen återremitteras, eller beslutet erhåller denna form, kan jag icke tillstyrka bifall till hvad StatsUtsk. bar föreslagit. Hr Ribbing, Arvid: Uti SlatsUlsk:s ifrågavar. betänk, innehålla 5:te och örte punkterna af lill. i), som nu härnäst skall föredragas, sä vidt jag kan förslå, hvad som fordras af de nya skollärarin:, ulan att i någon män utsätta metoden hvarpå denna fordran skall göras gällande. Del är blott sagdl: så och så stor är tillökningen pä lönen å den ena sidan, och å den andra sidan, att de och de kunskapsmällen fordras; således förekommer alldeles icke, på sätt man har föreställt sig, något ang:de metodens införande och de farhågor, som den siste värde talaren m. H. andra yttrat, åro följaktligen alldeles öfverllödiga. Hr Tersmeden: Jag ber blott ali med några få ord få besvara hvad den siste värde talaren nämnde.
Under perioden af Franska jernverkens anläggning på Engelska sattet, utfärdades en tull-lag, som bade till påföljd, att 1 Skål St:st. vigt stångjern gällde i Frankrike 80 ä 90 francs, under det man köpte det i Tyskland och Nederländerna för 5o, i Sverige och Ryssland för /jo och i England för 35. Uti NordAmerikanska fristaterna bar tullen på valsadt stångjern väl nyligen blifvit nedsatt till 00, men var länge dollars p:r ton, under det att varan, förtullad, gällde 80 ä 85. Otvifvelaktigt bidraga ökade pris till ökad produetion, hvilken åter, en gång införd och blifven föremål för industri och handel, kan bära lägre pris; men som hastiga förändringar böra undvikas, föreslår jag en liten, men årlig ökning i import-tullen å nedanstående artiklar, derefter vidhållandet af den högre tullen under 10 år och slutligen dess årliga nedsättning, nemi. på fläsk, hampa, hudar (oberedda), humla, kött, lin, talgljus, ost, smör, talg, ull, väfnader af ylle och halfylle, blaggarn och bolstervar. Enligt Generalsammandragen öfver Rikets import, har den, på sätt bifogade tabell utvisar, af of vannämnde artiklar utgjort 3,014,220 R:dr B:co i medeltal under de 5 sista åren, hvarom förhållandet är officielt kändt.
St:r alltsedan 1853 års riksdag fattat, som, enligt hvad upplyst blifvit, Postverkets linaociella ställning ingalunda är tillfredsställande, utan kräfver ökade anslag, derest postväsendet fortfarande skall kunna utvecklas. Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utsk:ts hemställan i förev:de punkt och dels återremiss 238 Den 10 Mars e. m. deraf, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvarvid svarades många ja jemte åtskilliga nej, och sedermera propos. pä återremiss deraf, då svaren utföllo med många nej, blandade med ja; hvarefter och sedan propos. på bifall till Utsk:ts merberörde hemställan förnyats samt med många ja och några nej besvarats, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande. Hr Gr. o. Landtm, hemställde härefter, huruvida R. o. Ad. i anseende till den långt framskridna tiden behagade till e. m:s plenum uppskjuta den vidare behandlingen af förev:de Utlåt, samt nu åtskiljas. Ropades ja. R. o. Ad. åtskiljdes kl. i, 4 e. m. In fidem, O. Brakel. Lördagen den 10 Mars 1866. Plenum kl. 6 e. m. Justerades protokollet för den 14 sisth Februari. Upplästes ett af Hr Liljenstolpe, Axel Fredrik, inlemnadt mern. af följande lydelse: Med hänsyn till meningen med det R. o. Ad. tillerkända forum privilegiatum, får jag härmed vördsamt anhålla, att få uti prot:t antecknad min reservation emot det uti plenum den 7 dennes uti frågan, genom votering, fattade beslut, under tilikännagifvande derjemte att jag röstat för afslag till Högloll. Lag-Utsk:ts i ämnet afgifna Betänk, och således ej bidragit till det beslut, hvarigenom principen delvis blifvit frånträdd.
Där hon satt i sin enkla landtliga dräkt, stor, stilla, from och sluten, verkade, hon symboliskt som en bild af » moderligheten ». Ingen kvinna, hur högt hon än älskade sitt barn, skulle ha tvekat att anförtro det helt och hållet i denna kvinnas vård. En annan landtkvinna, som var i hennes följe, och som i talfrihet, lifligt väsen och brokig dräkt var hennes motsats, anhöll att passagerarne måtte säga dem, hvar de skulle stiga ur för att träffa en annan spårvagn, hvilken skulle föra båda kvinnorna till ett sjukhus. Det tycktes af samtalet, som hade den lifliga kvinnan närmast med sjukbesöket att göra och som vore den andra henne följaktig som god vän. Då de lämnat vagnen och jag förlorat dem ur sikte, följde mig minnet af den stora kvinn a n; och ' osökt som fågelns sång kommer till oss vid en vandring utom staden berättade mig detta minne hennes historia. Jag såg henne växa upp i landsbygden, sina fattiga föräldrars enda barn. Hennes kraft hade tidigt tagits i anspråk för arbete, och j u mer produktiv den blef, dess mer slaknade hennes föräldrars arbetsifver. Hon var lik en öfversvallande frisk telning, hvars moderstam efter detta kraftprof vissnar ned. Så lärde hon tidigt bära för sig och andra. Hon arbetade inom hus, hon skötte kreaturen och hon bearbetade marken och skördade dess frukt. Till nöjen fick hon ej mycken tid, och när hon någon gång k o m till logen, där dansen gick i dunklet efter handklaverets rytmiskt lockande toner, bjöd sällan någon upp henne. Karlarne tyckte, att hennes kraftfulla utseende likasom tryckte ned deras eget. Och så var hon ej pratsam och skrattlysten som de andra flickorna. Hur väl hon än, då hon stod och såg på, tyckte sig kunna taga dansstegen och kände med sig, att hon skulle kunna svänga om spänstigt och lätt, blef hon så blyg, då man bjöd upp henne, att hon hufvudyr trasslade in sig och öfvergafs af kavaljeren. Då lämnade hon tyst och modstulen dansen och gick vägen framåt med detta drag af lätt vemod, som karaktäriserade henne. Låg solen öfver bygden, vandrade hon irrstigar, njutande af naturens fägring, af himlen, fälten, skogarne.
Hvardera af dessa sex Afdelningar och Kontor står under en af Fulimägtige omedelbart tillsatt Chef. Banko-Utskottets Memorial, M 84, g) Fullmägtiges expedition, K) Under-styrelsens expedition, och i) Fiskals-kontoret. 2:o. 1 mom. Bankens Under-styrelse, sorn vid sina sammankomster besörjer den egentliga förvaltningen af Bunko-vcrket på del hela, utgöres af Cheferno för Kassaoch Depositions-afdelningarne, Sedel-kontoret, Lane-afdelningen, Lånekansliet samt Revisionsoch Ekonomi-afdelningen. 2 mom. Ordförande-befattningen bos Under-styrelsen tillkommer den bland Cbeferne, som af Bankens Ofver-slyrelse dertill utses, och vid Ordförandens frånvaro har den främsta tillstädesvarande ordinarie Chefen att föra ordet. 3 mom. Ledamöternes ordning sins emellan bestämmes af den tur, de inom Verket ega. 4 morn. Är Chef icke inom Verket tillstädes, eller är han af laga jäf hindrad att i Under-styrelsen deltaga, inträder hans inom Afdelningen eller Kontoret varande närmaste man med säte och stämma i Under-styrelsen, såvida denne är Kommissarie; hvaremot vikarius af lägre tjenstegrad, sorn, jemlikt instruktionen, Chefs befattning tillfälligtvis förestår, blött har att mål, som Afdelningen särskildt röra, inför Under-styrelsen anmäla och utreda samt sin , åsigt dervid tillkännagifva, utan rättighet att i omröstning och beslut deltaga. 5 morn.
N:o 38, med voterings-propositioner, rörande Utskottets uti Memorialet N:o 13 framställda förslag till ändring uti 12 § Regerings-formen, angående Statsrådets hörande öfver afhandlingar och förbund med fremmande magter; N:o 39, med voterings-propositioner, angående det af Utskottet uti Memorialet N:o 14 föreslagna tillägg till 12 § Regerings-formen, att Konungen icke må utan Rikets Ständers samtycke blifva regerande Furste af utländsk stat; N:o 40, med voterings-propositioner, rörande den i Utskottets Memorial N:o 15 föreslagna ändring i 72 § Regerings-formen, angående inlösen af Rikets Ständers Ranks sedlar; N:o 41, med voterings-propositioner, rörande de af Utskottet uti Memorialet N:o 16 föreslagna tillägg i 109 § Regerings-formen och 80 § Riksdags-ordningen angående uppskof i Riksdag; N:o 42, med voterings-propositioner, rörande det af Utskottet uti Memorialet N:o 17 framställda förslag till ändring uti 27' § 1 mom. och 28 § Riksdagsordningen samt 53 § Regerings-formen, angående tiden dels för öfverlemnande af Kongl. Maj.ts Nådiga proposition om stats-verkets tillstånd och behof, dels för Utskotts-val; N:o 43, med voterings-propositioner, rörande det af Utskottet uti Memorialet N:o 18 framställda förslag till ändring uti 76 § Riksdags-ordningen, angående den af Stats-rådet för dess åtgärder vunna décharge; N:o 44, med voterings-propositioner, rörande det af Utskottet uti Memorialet N:q 19 föreslagna tillägg till 59 § Regerings-formen och 27 § 1 mom. Riksdagsordningen, angående propositionen om Stats-verkets tillstånd och behof; samt N:o 45, med voterings-propositioner, rörande det af Utskottet uti Memorialet N:o 20 framställda grundlagsändrings-förslag, angående utländsk undersåtes rätt alt i riket förvärfva och besitta fastighet.
Vid förnyad föredragning af LagUtskottets, under N:o 152, afgifna Förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens serskilda beslut, i anledning af Utskottets Be* tänkande Nio 62, och Utlåtande Nio 100, öfver åtskilliga motioner om ändringar i Concurs-lagen af den 13 Julii 1818, samt Kongl. Förordningen den 22 October samma årt om Eds-formulaire i Coneursmål, bifölls samma förslag, äfvensom Ståndet, i förening härmed, beslöt att anmoda Expeditions-Utskottet att, vid uppsättande af Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående de förändringar, som uti Coneurs-Lagen och omförBlh. till Rikt-St, Prot, i828_i8}0, 9 Sami, 3 y.dje Bit 2 Helft. 34 Prptg Utdrag den il December 1819. iftälde Kongl. Förordning föreslås, uttrycka den mening, att de serskilda paragrapher, hvari förändringarne blifvit föreslagna, till Konungens Nådiga sanction partielt öfverlennäs, dock hvad 7 Cap. och 6 §. 8 Cap. af Concurs-Lagen angår, i ett sammanhang ; och skulle de öfriga Riks-Stånden vördsamt och vänligen inbjudas att i detta beslut med (Borgare-Ståndet sig förena. S. D. Föredrogos Sfats-Utskottets Utlåtande, N:o 341, öfver Herr JLandtmarskal-* kens och Talmännens Samt Herr Ordföran* randens i Stats-Utskottet förslag till vedergällning för Hemliga Utskottets Cancelliet och Vaktbetjening, bifölls} och Memorial, Nio ^5i', angående ett vid uppgörandet af Bilagan, Nio 11, till Utskottets Memorial, N:o 535, angående Statsregleringen i allmänhet, förelupet misstag, lades till Handlingame. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos följande Stats-Utskottets Utlåtanden :
DAGNY TIDSKRIFT FOR SOCIALA OCH LITERBRA INTRESSEN UTGIFVEN AF FREDRIKA-BREMER-FORBUNDET. TREDJE-FJEREE HÄFTET, &amp; ?selde. En svensk storman i hanu förhållando-till sitt land och till sin hustru. Goldschmidt. (.Ur efterlemnade skrifter.) Olöst. En friarescen. DeZtagare. Ett samqväm och en hvardagskomedi. Literaturöfversigt. Fredrika-Bremer-Förbundets meddelanden: Pristäfian. En tidsenlig uppfostran af husmödrar, af Hedvig Huglzcnd. Skrift, prisbelönt af Fredrika-Bremer-Förbundet. Hvarjehanda i qvinnofrkgan. Stadsfullmä k tigeral en. Esselde. Björnstjerne Björnson. Pris pr årgiing: Forbundets medlemmar kr. {För För icke medlemmar 4,00 * 1) Ranteoch Kapital-Försäkringsanstalten i Stockholm emottager i helt Krontal penningar till beredande af Lifränta (ension) eller Kapital att lyftas på, en gång vid II pgifven å1 er. Kontoret N: r 6 Stora Nygatan, hålles öppet aga söckendags förmiddagar kl. 11-12 samt Onsdagar 6-6 e. m. För i Stockholm bosatta obemedlade personer, som insätta medel för att bereda lifränta, betalar Fosterländska Föreningen förvaltningsafgift samt för insatser, ej öfverstigande under ett år 50 Kr., Tjue9zi procent såsom premium: hvarigenom för hvarje såliinda insatta 6 Kr. i boken införes dessutom E n Krona. s Stockholms Maltkuranstalt. Nyberedt Maltextrakt (varm nialtinfusion), som är e n särdeles välsmakande dryck, finnes alla dagar, kl. 11-3, till afhemtning och drickning på stället, N: r 67 Drottninggatan. För herrar och för damer finnas särskilda, stora salonger. Alla Stockholms tidningar finnas.
Jag bör då, om jag också icke kan hafva något uplysande att meddela, söka uplysningar för mig sjelf. Enl. min åsigt kommer man till den största reda, om först till afgörande företages den financiella delen af frågan, som 24:de punkten innehåller, eller frågan om och på hvad sätt lån skola uptagas, eller om äfven andra tillgångar skola tagas i anspråk. De sednare mera afse sättet, hvarpå låuen skola uptagas. Jag skall hålla mig endast vid det lista mom. De öfriga mom. äro så många, och under discussionen har jag hört anmärkuir framställas emot dem, hvarföre jag tror att vi icke komma till något slut, om vi icke förfara på det sätt jag föreslagit. Utan att ingå i några särdeles långa betraktelser, begärde den talare, som först yttrade sig i denna fråga, återremiss af hela punkten. En talare .yttrade, att om än mot hans förmodan de beslut, som 2 Stånd fattat i afs:de på jernvägsanläggningarne, skulle anses vara af den beskaffenhet, att frågan borde gå till Förstärkt StatsUtsk. så återstod i denna punkt för dem, som med honom tänka lika i ämnet, en räddningsplanka, derföre att man sade nej till låneoperationerne. Frågan, huruvida dessa 2:ne Stånds beslut kan anses förfallen eller icke, vill jag icke bedöma; men jag kan deremot icke föreställa mig, att, hvad som vore detta Stånd föga värdigt, ett beslut, på laglig väg fattadt, skulle af 11. o. Ad. göras om intet genom vägran af erforderliga penningar till det företag samma beslut afser. En sådan åsigt kan jag icke biträda. En annan talare har yrkat återremiss, på den grund, att han vill se hvad de öfrige Stånden besluta i frågan. Den önskan synes mig till fidelar tillfredsställd ; ty Bondeoch BorgareStånden hafva afslagit denna punkt, och jag vet icke om E. o. Ad., som är Kikets första Stånd, bör intaga en sådan afvaktande ställning, i stället för att uttala sin mening. Det skälet har således för mig icke någon vigt. Under antagande att återremiss icke beviljas, kommer jag nu till granskning af sjelfva frågan.
Ir, samt enahanda skäl, som blifvit anförda för deras tillökning, äfven funnes för förhöjning af det å indragnings-staten uppförda belopp, sorn Professor Cronholm för historiska forskningar åtnjuter, helst Cronholm för dessa forskningars företagande måste anställa resor och begagna arkiverna i Stockholm och Köpenhamn, hvarest vistelsen vore kostsam, hafva inom Ridderskapet och Adeln Grefve Posse, A., inom Preste-ståndet Professor Agardh, med hvilken sednare åtskilliga ledamöter af sistnämnde stånd sig förenat, samt hos Borgare-ståndet Herr Odmansson, i motioner, som blifvit till Utskottet remitterade, hemställt, att det anslag, Cronholm på allmänna indragnings-staten innehar, måtte förhöjas till 2,000 54 Stats-Utskottets Utlåtande JW 167. R:dr, eller, såsom en af motionärerne, Professor Agardh, alternativt föreslagit, till 1,800 R:dr R:mt. Denna fråga är från den i föregående punkt omförmälda så till vida skiljaktig, som det för förre e. o Professorn Cronholm vid sistlidne riksdag å allmänna indragnings-staten uppförda belopp af 1,170 R:dr. motsvarande nuvarande lön för Akademieadjunkter, icke kan såsom pension i egentlig mening betraktas, enär detsamma blifvit anslaget för att sätta Cronholm i tillfälle att, med lemnande af sin då innehafda adjunkts-beställning, kunna, såsom mera öfverensstämmande med hans böjelse, egna sin verksamhet åt historiska forskningar. Och som Cronholm, hvilken förut utgifvit flere omfattande historiska arbeten, äfven under den följande tiden nitiskt fortsatt denna verksamhet, hvarom ett nyligen utkommet vidlyftigare arbete af honom bär vittne, samt sålunda visat sig fullgöra den förbindelse, han genom anslagets erhållande sig åtagit, anser Utskottet Cronholm, då han i sjelfva verket nu uppbär en slags fortgående aflöning, ega billiga anspråk att, med afseende å nuvarande förhållanden, få tillgodonjuta någon tillökning i densamma.
Jag ämnar icke yttra mig i sjelfva saken, hvarom motionen handlar, ulan blott uppehålla mig vid formen, anhållande att få fästa Lag-Utsk:s uppmärksamhet derpå, att denna motion icke får behandlas elter 87 §:n Reg.F. och 33 §:n Riksd.ordn., n. b. 1 morn. — 87 §:n innehåller: ”R. St. äga gemensamt med Konungen "makt alt stifta allmän civiloch criminalsaint kyrkolag, ”och alt sådan förut stillad lag förändra och upphäfva.” I öfverensstämmelse dermed innehåller 33 §;n Riksd.orda.: ”Lag-Utsk., bestående af 16 ledamöter, äger att, jemlikt 5 i och 87 §§:na af Reg.F., utarbeta de från R. St:s pietila remitterade förslag till stiftande, ändring, förklaring el - 78 Den i5 Februari e. m. ”ler upphäfvande af allmän civil-, criminaloch kyrkolag, ”samt upptaga de i sådana ämnen R. St. meddelade Konungens propos:r eller i R. Sits plena väckta frågor.” Sa långt instämma de bägge §§:ne; men nu kommer ett sednare morn., som lyder så: ”Under civiloch criminal-lag böra ”äfven förstås de delar af krigslagar och författningar rö"rande krigsväsendet, som äga tillämpning till medborgare ”utom Krigsstaten.” Den af Hr Cederschjöld väckta motion afser icke något stadgande för medborgare utom Krigsstaten, utan sådana som tillhöra Krigsstaten, och i fråga om sådana lagar, tillkommer det Konungen alt ensam besluta; och har jag, af sådan anledn., trott mig böra fästa Lag-Utsk:s uppmärksamhet derpå, att i sitt blifvande utlåt, öfver motionen icke förbise denna omständighet. Efter min förmening, kunna Ständerna icke annat än, om motionen verkligen skulle bifallas, framställa ärendet som ett önskningsmål hos Konungen. Hr Cederschjöld, Robert Theophr.: I anledn. af den anmärkning, som blifvit gjord mot min motion, alt den af Lag-Utsk. endast borde behandlas som ett önskningsmål, så får jag deremot protestera.
Det Kongl. Brefvet af den 9 Maj 1835 tillkännagifver, att dessa arbeten då voro till största delen fullbordade, men medgifver emedlertid, ali Professoren Almroth må, tills vidare och så länge samma arbeten återstå, bibehållas vid tillsynen deröfver samt derunder fortfarande åtnjuta det förutnämda arfvode t. Af ofvan åberopade yttrande i det Kongl. Brefvet af den 9 Maj i835 draga Revisorerne den slutsatts, alt endast en kortare lid kunde återstå, inom hvilken Kongl. Myntverket bort vara försatt i det stånd, som åsyftades när Professor Almroth erhöll uppdrag att vaka öfver de nya byggnadernes och machinernes fullbordande, och att sådant verkligen varit fallet, föreställa sig Revisorerne så mycket hellre som de Halfårs-rapporter, hvilka Herr Almroth sedan år i838 afgifvit angående arbetena i Kongl. Myntets mekaniska verkstad, endast omförmäla sådana der verkställda reparationer och nybyggda machiuer, hvilkas underhåll och förfärdigande ovillkorligen i ali framtid årligen måste förekomma i Kongl. Myntet och således hafva ålegat Herr Almroth att låta besörja i egenskap al Kongl. Myntets Öfverdirektör, hvartill — 35 — han i December månad 1835 Lief utnämnd. — På grund häraf anse Revisorerne, att de arfvoden, som Herr Almroth åren i838 och 1839, utöfver 3oo Rdr E:co årligen, eller tillsammans 1,821 Rdr 27 sk. l>:co, uppburit, kommit honom till godo, sedan vilkoret för desarnmas åtnjutande upphört; hvarjemte det synes som flen anledning, på grund hvaraf det ofvannämde arfvodet af 3oo Rdr, före år i83i, blef Herr Almroth tillagdt, icke mera kan vara gällande såsom en rättighet för honom att samma arfvode fortfarande uppbära. Kongl.
Jag kan personligen icke taga åt mig detta klander, ty för mig skulle det varit särdeles angenämt, om jag lyckats genomdrifva såväl Frih. Stjernstedts som Hr von Franckens motion, men man får icke blott se på hvad man sjelf önskar, utan äfven se till att man icke genom ett alltför envist påyrkande af vissa fordringar går miste om hvad man annars kunnat få, och detta liar varit anledningen hvarför jag ofta icke motsatt mig de beslut, som fattats. Frih. af Ugglas: Under diskussionen rörande detta Retänk. har blifvit yrkadt dels återremiss, dels bifall till Retänk:t med undantag af den punkt, som är föranledd af Hr von Franckens motion, å hvilken punkt yrkats afslag samt bifall till motionen, dels ock bifall till Betänk:t i sin helhet. För att möjligen förkorta diskussionen, ber jag att få upplysa, att enligt ankomna prot.-utdrag hafva Presteoch Bonde-St:n godkännt Betänk:t utan förändring, och, efter hvad jag har mig enskildt bekant, har äfven Borgare-St. fattat samma beslut. R. St:rs beslut ang:de denna fråga är således redan fattadt, hvilket jag ansett mig böra meddela. Hr Cederschjöld: Hr Skogmans yttrande har ådagalagt just motsatsen af hvad han velat bevisa, nemi. att Stats-Utsk:t icke skulle hafva behöft taga kännedom om frågans behandling härstädes. Han sade nemi., att Stats-Utsk:t hade ganska noggrann kännedom om de båda sunden vid Fredriksborg och Bullarholmen, samt att det sednare hade ett djup af 9—10 fot. Om nu Stats-Utsk:t väntat till dess diskussionen ankommit, hade Utsk:t fått veta, att djupet är jemt dubbelt så stort. Sedan Utsk:t likväl fått denna upplysning af den person, som inom Utsk:t borde bäst hafva reda på förhållandet, har det ansett uppgiften för säker. Ofverste Hagelstam, af hvilken jag fått mina uppgifter, har dock uppmätt sunden och funnit det ena hålla 20 löt. Hade man fått veta detta, så hade man kanske bort göra undersökningar för att utröna verkliga förhållandet.
Bankens utbetalningar blifva icke heller sammanförda, emedan, såsom jag nämnt, en del skall verkställas i våningen 2 trappor upp och en annan del, eller hvad Diskonten beträffar, 1 trappa högre. Om Utsi:, velat fullständigt förfara, hvarföre har det icke sammanfört Låneoch Depositions-afdeln:ne till ett helt? Utan tvifvel derföre, att utrymme dertill icke finnes. Förslaget är således, både hvad sammanföring och utbetalning beträffar, halfgjordt. Hade Utsk. kommit till samma slutsats som Fullfmge vid frågans behandling, nemi. att det är fruktlöst söka i detta hänseende uträtta något väsendtligt, så länge man icke får nytt hus: så hade man i detta fall underlåtit att besvära både sig sjelf och R. St:r med detta förslag. Imedlertid måste man laga saken sådan han är, och följaktligen tillse huru Utsk. lyckats öfvervinna denna svårighet. F. n. är kassa-chefens tillsyn lättad derigenom, att alla vexlings-kassorna äro förlagda i bottenvåningens förstuga, de 4 expeditions-kassorna i samma rum der han sitter och dagvexlingskassan samt begge general-kassorna nära bredvid. Efter Utsk:s förslag skola de båda vexlings-kassorna förflyttas till det yngre huset och slantkassan deremot till det äldre. Då nu expeditionskassorna skola upflyttas i det yngre husets 3:dje våning: så måste följaktligen kassa-chefen gå 2 trappor upp till dem och derifrån 2 trappor ned till vexlings-kassorna och de större förvaringsrummen. I stället att alla kassorna f. n. befinnas i samma våning och äro, med ett undantag, belägna nära hvarandra: så skulle de hädanefter spridas, icke blott i 2 hus, utan äfven i 2 våningar. Man kan väl föreställa sig huru svår tillsynen blifver för kassa-chefen, när han skall dela sin upmärksamhet mellan så vidt afskiljda rum. Man kan äfven förstå huru besvärligt det blifver för dem af Bankens kommissarier, som hafva nyckel-vården om händer, när kassorna varda så spridda. Samma olägenheter, som upkomma för Bankens tjenstemän, drabba äfven allmänheten i den mån, hon får vänta längre på expeditionerna.