Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bref under förra århundradet, bestämd den 4 April 1728 till 10 å 12 år, den 4 Maj 1739 till 12 å 15 år, den 12 April 1748 till högst 50 och minst 15 å 12 år samt den 13 Augusti 1766 till 15 år; hvilken sistnämnda föreskrift likväl vann föga tillämpning, enär Kronans flesta egendomar voro eller blefvo, enligt särskilda beslut dels af Kongl. Majit och dels af Rikets Ständer, upplåtna på längre tids arrenden. Och slutligen fastställdes arrendetiden, genom den ännu gällande Kongl. Kungörelsen den 17 December 1799, till tretio år. Det såsom skäl för detta stadgande åberopade ändamålet, att »en arrendadator må kunna draga nytta af sina uppodlingar och förbättringar», innefattar visserligen väsendtliga fördelar icke blott för arrendatorn, som derigenom för en mansålder ser sig och sina rättsinnehafvare betryggade vid åtnjutandet af den arrenderade egendomens genom odlingar och god skötsel ökade afkastning, utan äfven medelbart för Staten, genom den förkofran af dess egendom, hvartill arliih. lill 11 St. Proposition N:o 6S. rendatorn genom den längre besittningstiden vinner tillfälle och uppmuntran. Och för det allmänna utgör det äfven i statsekonomiskt hänseende en vinst, att ett ej obetydligt antal medborgare, som förvalta Statens fasta egendomar, derå finna utkomst, trefnad och tillfredsställelse för sig och sin omgifning, på samma gång som egendoinarne blifva väl skötta, odlade och bebyggda. I denna syftning och till förekommande af en sådan uppstegring af arrenden, som kunde undergräfva arrendatorernas ekonomiska bestånd, blef, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut, den ytterligare förmån genom Kongl. Kungörelsen den 17 Juli 1847 medgifven arrendatorer af kungsoch kungsladugårdar samt andra kronolägenheter, att, vid dessas derefter skeende utarrendering, det årliga arrendet ej finge uppgå utöfver ett maximum, som Kongl.
Den som vill, att det af Konstilutions-Utskottet uti Memorialet JVS 59 framstiillda förslag till ändring af 12, 17, 19, 41 och 79 §§ Riksdags-Ordningen, angående val af Ridderskapet och Adelns Riksdagsmän skall antagas, att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är nämnde grundlags-ändringsdorslag förkastadt. Stockholm den 19 Januari 1858. STOCKHOLM, TRYCKT HOS Jon. BECKMAN, 1858. Konstilutions-lJlskollels Memorial M 64. i M 64. Ank. till Exp.-Utsk. d. 6 Febr. 1838, kl. 1 e. m. Memorial till Rikets Stander, med anmälan om de i Förstärkt KonstitutionsUtskott verkställda omröstningar. Sedan Förstarkla Konstitutions-Ulskottet denna dag, jemlikt 81 § Regeringsformen, samrnariträdt och röstat öfver nedanstående, vederbörligen godkände Volerings-propositidner, får Utskottet härmed ulgången af de anställda omröstningarna vördsamligen hos Rikets Ständer anmäla. Första Omröstningen: Den som vill, att Kontra-propositionen uti hufvud-voteringen öfver Konstitutions-Utskottels uti Memorialet JV2 13 framställda förslag till ändring uti 12 § Regerings-Formen, angående Stats-Rådefs hörande öfver afhandlingar och förbund med främmande Makter, skall innehålla antagande till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag af denna, al Borgare-Ståndet yrkade lydelse af nämnde §: »Konungen äger att sluta Afhandlingar och Förbund med främmande Makter, sedan, enligt 8 §, Stats-Rådet deröfver blifvit kordt;» röste Ja Den det ej vill, röste Nej 5 Vinner Nfj, kommer att såsom Kontra-proposition vid nämnde omröstning uppställas förkastande af Konstitutions-Utskottels förbemälda grundlags-ändringsförslag. Bih. lill R. St. SS Haft. 1 2 Konstitutions-Utskollets Memorial Jl? 64.
R:dr utaf anslaget till uppförande på Ränneslätt af on kasernbyggnad m. m. för Smålands huss ar regemente, 29,200 R:dr; 10:o. Fyratiotvå tusen R:dr utaf anslaget 75,000 R:dr till nödiga förråds hus för beväring smanskapets materiel; 11 :o Tjugesju tusen R:dr utaf det för Topografiska korpsens arbeten beviljade anslag, 81,000 Ralr; 12:o. Fyra tusen niohundrasextiotre R:dr 83 öre utaf fyllnads-anslaget för indelta arméens utredning, 14,891 R:dr 49 öre; Stats-Utskottets Memorial N:o 211. 15 13:o. Tolf tusen sextioen R:dr 50 öre utaf anslaget 96,184 R:dr 50 öre till ökade kostnader för underhållande af utredningsm. fl. persedlar vid Svea och Andra Lifgardes-regementena samt Lifgardet till Häst och Ilussar-regementet Konung Carl XV; 14:o. Ett tusen femtiotvå R:dr 28 öro utaf det till ökade beklädnadskostnader för Sappörtruppen beviljade anslag, 9,156 ll:dr 84 öre; 15:o. Fem tusen etthundraåttiosju R:dr 91 öre utaf det anslag å 60,751 R:dr 64 öre, som beviljats till ökade kostnader för manskapet vid Svea och Göta Artilleri-regementens beklädnad; 16:o. Femtiofyra tusen R:dr utaf anslaget till underhållande af beväringsmanskapets beklädnad, 252,000 R:dr; och 17:o. Tio tusen R:dr utaf don till anskaffning af tält för beväringsmanskapet under dess vapenöfningar anslagna summa, 130,000 R:dr. § 91. I öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts derom meddelade föreskrift, bör det anslag å Nio tusen R:dr utbetalas, som för innevarande år 1860 af Rikets sednast församlade Ständer anvisades till Kongl.
kommande betalningen att af Stjernsvärd erläggas efter samma pris, på hela upplagan fördeladt, som tryckning, papper, omslag och häftning kosta Statsverket.» Då Krigs-rådet Forsberg sedermera år 1849 hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit att, i anseende till de Krig-råds-embetet tillkommande nya och ansvarsfulla åligganden, som icke med annan sysselsättning stöde att förena, varda vid samma års utgång frän det honom i omförmalde hänseende meddelade uppdrag entledigad, samt Majoren Stjernsvärd uti en särskild ingifven underdånig skrift hemställt att, i fall Krigs-rådet Forsbergs afgång från redaktionen af nämnde författnings—samling skulle, emot hvad Stjernsvärd för sin del önskade, i Nåder bifallas, sådant icke måtte ega ringaste inverkan på Stjernsvärds med arbetets fortsättning, enligt gillad plan, förenade rätt, utan honom i Nåder tillåtas föreslå annan person att för arbetets afslutande honom biträda mot åtnjutande af enahanda förmåner, som varit Krigs-rådet Forsberg förunnade; så meddelades, i anledning häraf, Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 11 December 1849, och hade Kongl. Maj:t dervid i betraktande tagit att arbetet med den ifrågavarande inilitär—författnings-sarnlingens utgifvande, hvilket redan fortfarit tre år utöfver den i Kongl.
S visorerne behandlats frågan om grundeller reserv-fonden, livars inrymmande uti el t serskildt konto i riks-hufvud-boken Rikets Stiin ler den 5 April i «S45 (\Ski afvelsen N:o 156) ansett erforderligt; oell sedan så väl Kongl. Ståls-kontoret, den 3i December 1846, som kommitterade för skatteväsendets förenkling, den 3i Maj 1847. häröfver sig yttrat, har Utskottet, efter tagea kännedom af samtlige dessa handlingar, nu skolat lill Rikets Ständer sitt utlåtande afgifva, hvarvid de väckta frågorna blifvit, för redigliets vinnande, sammanförde under följande hufvudpunkler, nemi.: A) Om förändring uti nu gällande system för konto-uppställningen i Riks-hufvud-boken , då de för närvarande, under gemensam benämning: Statsmedel inbegfipne serskilta fonder tillika borde hvardera erhålla sitt konto. B) Angående sättet för dessa fonders inbördes begränsning samt serskildt rörande hvad, som i allmänhet bör anses tillhöra grundfonden'', E) Hvilkendera fonden bör uti riks-hufvudbokens kapital-konto inrymmas, ordinarie stats-reglerings fonden eller grundfonden; och D) Upprättandet af riks-huf vud-bok efter en ny f örbättrad plan. Då det är af vigt, att dessa frågor blifva slutligt afgjorde, såväl för erhållande af en större fullkomlighet i riks-bokslutet, som för möjligheten att på fasta principer grunda en ny riks-hufvudbok, har Utskottet sökt att i möjligaste målto utreda ämnena, på det Rikets Ständer må blifva i tillfälle att derutinnan fatta beslut. A) I frågan om ett förändradt system för konto-uppställningen i riksmfvudboken är uti 1845 års revisionsberättelse (pag. 2 och 3) anfördt hurusom, vid granskning af den redovisning, riks-hufvud-boken innehåller öfver de serskilda fonder och medel, hvilka ingå under statsverkets förvaltning, revisorerne funnit sjelfve det sätt, som härvid begagnas, mindre ändamålsenligt.
Då nu 106 §. afhandlar beifrandet af alla utaf de ansvarige Rådgifvarno begångne olaga handlingar, hvilka endast kunna komma under laga tilltal, så synes tydligt att 107 §. blott afser en rättighet för ConstitutionsUtskottet äfvensom för andra Utskott och enskildt Riksdagsman att föreslå samt för Riksens Stander att besluta en framställning till Konungen af ett opinionens ogillande af de åsigter, som legat till grund för vissa eller alla Konungens Rådgifvares Rådslag rörande allmänna ej enskildta mått och /leg, en framställning, på hvilken Konungen kan göra det afseende Han finner Rikets val kräfva. På detta sätt får jag förklara, att jag förstår 107 §. Regeringsformen samt vår Grundlagsbud rörande Ständsrnes granskningsrätt af Regeringsåtgärder och det är med den vördnadsfullaste erkänsla för de Herrar och Män, som utarbetat denna Grundlag, jag uttrycker min beundran af den vishet, med hvilken de Den io Julii /. w. 175 velat skapa en Konungamakt, bunden af Lagar och allmän upplysning, men endast af dem hämmad i sin verksamhet för allmänt väl. Om ännu något till vinnande af detta stora mål skulle i Grundlagens föreskrifter eller Statsförvaltningens anordning återstå, så torde det fäkert och bäjl med tiden och genom tiden vinnas. Må det vara mig tillåtit, innan jag vidare fortgår, framställa ett historiskt factum, hemtadt från ett land, rikt på constitutionella minnen. Jag talar om England. Äfven der äger NationalRepresentationen rätt inför Thronen framlägga petitioner rörande ombyte af Regeringens medlemmar. Den enda gång , jag känner, att Underhuset begagnat denna rätt var 1784. Inom korrt tid ingick Huset, ledd af den ryktbara koalitionen 3:ne gånger med adresser i detta afseende.
Vidkommande yrkandet om skyldighet för Esquadrons-Cheferne att, emot betalning, hålla Rusthållarne tillhanda modeller till munderingspersedlar; så alldenstund, jemlikt Kongl. Krigs-Collegii Circulaire den 16 Mars i83o, blifvit förordnadt, att å alla de munderings-persedlar, hvilka, enligt Författningarne, ieke genom allmän beställning, utan af Rusthållarne sjelfve anskaffas, ett behörigen stämpladt exemplar skall, genom Krigs-Collegii försorg, för Rusthållarne vid hvarje Esquadron af alla Rusthålls-Regementen och Corpser, uppå Rusthållarnes bekostnad, anskaffas och dem, genom vederbörande Esquadrons-Chef, tillhandahållas, när de till utbekommande deraf sig hos Krigs-Collegium i behörig ordning anmäla; fördenskull och som det ändamål, som med ifrågavarande hemställan åsyftats, således redan är vunnet; lärer någon åtgärd, i anledning af samma hemställan, icke erfordras. I öfrigt har blifvit påstådt, än att de visitationer, som vid indelta Eavalleriet af Corporalerne årligen hållas, måtte i stället afEsquadronsChefen förrättas, än alt de mätte helt och hållet upphöra.
Ledamöter yttrade tankaatt det vöre mindre lämpligt erbjuda penningar för redlige fullgjorde, ehuru med sällsynt framgång krönte, pligter, och att uti en Monarkisk Stat Riksens Ständer borde anse sig ej tillhöra att belöna Emhetsmännens mödor eller af Stats» Verkets medel tilldela gåfvor för deras befattningar, utan helt och hållit öfverlemna åt Styrelsen i Staten, att med uppmärksamt välbehag följa den trogne Embetsmannens redliga bemödande 1 Statens tjenst och med Kongl. Nåd belöna det ädla nitet och Lilian!' till Rihs.St. Stats-ZJtskottets Betänkanden. de redlige försakelserne, samt att Riksens Ständer altså borde inskränka sig till uttrycket af deras högaktning, i sine offentelige handlingar; hvarförutan äfven förekomme betänkligt , att vidtaga en åtgärd af denne beskaffenhet och en användning af Statens knappa tillgångar, som icke inginge uti föreskrifterne vid de ät Riksdags - Fullmäktige lernnade uppdrag; och skulle dessutom Herr Vice Presidentens af Ståndets Ledamöter allmänt erkände förtjenst i förevarande uppdrag förlora i sitt värde, om denne PenningeGratifioation erbjöds och blefve emottagen, samt ett menligt praejudicat för framtiden uppkomma m. m. Deremot flere Ledamöter, under ytterligare framställning af Herr Vice Presidentens utmärkta nit och oegennyttiga bemödande i sine åtgärder samt den för Riket förmånliga uteången af omförmäldte liqvidation, understöd! Förslaget om ifrågavarande belönings beviljande. Stats-Utskottet, som i dess förra utlåtande uppgifvit de grunder, på hvilka Utskottet ansett sig böra tillstyrka Riksens Högloft. Ständer, att mera sorn ett bevis på deras uppmärksamhet oell erkänsla, än såsom belöning för utförandet af ifrågavarande liqvid, tillägga Herr Vice-Presidenten ofvannärnnde Gratification, har utaf hvad deremot nu anmärkt blifvit, ej funnit skäl frångå dess tillstyrkande, utan anser fortfarande ett sådant vedermäle af Riksens Ständers tillfredsställelse öfver Herr Vice
Anledningen till denna ökning uti förlagssumman under nämnde 2:ne år, igenfinnes ej mindre deruti, att ytterligare förskott blifvit berörde år meddeldt, än äfven deruti, att värdet af de 600 st. Gevär, hvilka år 18.34 från Factoriet lefvererades, icke blifvit afförd t från den balancerade förskotts-summan, dertill skälet uppgifves vara, att med uppgörande af liqvid för berörde lefverans måst, till följd af en ofullständighet vid densamma, uppskjutas. 4:o Från Factoriet äro lefvererade år 1834: 600 st. Gevär och 38 par Pistoler; samt år 1835: 40 st. Modell-Gevär och 1991 pär Pistoler; hvarvid dock torde böra erinras dels att af de år 1834 lefvererade Gevären, 503 st. voro före berörde års ingång förfärdigade, dels äfven, att, oberäknadt särskildte Gevärsoch Pistolsdelar, befunnos vid 1835 års slut 4,421 st. Pistol-Pipor tillsmidde för vidare bearbetning, utöfver hvad som fanns vid 1834 års början. Den år 1829 hos Factoriet gjorda beställning af 1,000 st. Gevär var vid 1835 års slut icke fullgjord, och utvisa ej heller 1834 och 1835 årens Persedel-Redogörelser, att till denna beställnings fullbordande under dessa år något arbete blifvit an vändt. 5:o Till Aflöningsoch Underhålls-kostnadernes bestridande har, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 22 Febr. och 28 Juni 1834 samt den 13 Mars 1835, för hvardera af nyssnämnde 2:ne år, utgått 3,500 R:dr B:co från Kongl. Krigs-Collegii Artilleri-Afdelnings Stats' Anslag. Allmänna Garnisons-Sjukhuset. Directionens i Kongl. Kammar-Rätten med anmärkningar granskade Räkenskaper för begge åren upptaga (13) Debet. Balance från föregående året:
Det är förvånande hur ni stått ut med allt. » » I strängt och oaflåtligt arbete ligger en eggelse och en uppehållande kraft. Om jag ej haft det dagliga tvånget, som ständigt följer oss tidningskorrespondenter, skulle jag aldrig kunnat bära min mans död, men det var min räddning. » » Fortsätter ni allt jemt? » » Ja, naturligtvis. Det fins ingen så intressant verksamhet. Alltid är det något nytt som inträffar, och man är ständigt på jagt efter nya ämnen och nya storheter. Det var min man, som först upptäckte Gambetta, och genom vår bemedling åstadkoms försoningen mellan Thiers och Gambetta, hvarförutan republiken skulle varit en omöjlighet. V i upptäckte äfven Albani, och första gången hon stod omnämd i tidningarna, var i en liten beskrifning i le Tcmps och ett par andra tidningar på en soaré hos oss. » » Har ni någon allmän regel eller metod för ert arbetssätt? » » Observera, reflektera och skrid sedan oförtöfvadt till verket skulle jag vilja kalla mitt valspråk. Det egentliga arbetet sker, innan man sätter sig till skrifbordet. Då man väl fått pennan i handen, sker smältningsprocessen af tankarne. De ordnas och förbindas sins emellan, och så löper pennan så raskt som möjligt. Om den stannade skulle svårigheter uppstå och tankarne börja att stocka sig. Men är uppsatsen väl färdig, så kommer reaktionen. Jag afskyr att läsa igenom hvad jag skrifvit, men det är nödvändigt för att mildra vissa uttryck och retuchera det hela. » » Ni borde ha en handsekreterare. » » Ja, men kan man skämta och skratta med honom såsom med sin penna och en inbillad allmänhet? » » Ni tänker alltid på allmänheten? » » Ja, alltid. » » Men hur kan ni känna allmänhetens smak i England, ni, som ständigt vistas i Paris? » » Jag passar alltid på tillfälle att studera mina landsnän, och detta kan man öfverallt. Då jag är i England, ser jag så mycket som möjligt af lifvet der. Ni minnes Petri syn? Ingenting är rent eller orent för mig. » » Har ni alltid varit af samma mening? » » Nej, för ingen del. Jag är inte vidskeplig i allmänhet, men ibland tycker jag mig se ödets finger i vissa obetydliga tilldragelser.
S:o Att handelsoch afsättnings-friheten lemnäs orubbad uti sin naturliga gång, utan andra reglementen, än hvad tiil Tulluppbörden i Sjöstäderna hörer, och utan nägra uppoffringar på StatsCassans bekostnad, aliraminst till varuprisets eiler Cour» sens fällande, hvilken bäst controlleras och styres, liksom ajl annan dyrhet, igenom en fri Handels-concurrence, emedan det förhål» ler sig med Coursen, såsom med Markegångs,- taxorna, hvilka endast åtfölja, men icke bestämma de inrikes varupriserna; och Växelköp äro icke annat än inrikes handel med inrikes mynt. 9:o Att endast nederlag af Salt och SpannmålsMagaziner med ritorr eller ugn. torkad säd, genom Regeringens omsorg anläggas och under de goda åren insamlas , för att hållas i beredskap vid infallande missväxtår. Om all annan handel kan Regeringen vara obekymrad. I0:o Att Rikets nödige Embetsman undfå tillräckliga löner, helst i Spannmål , eller i penningar efter Markegångsprisy men att deremot alla öfverflödige Embetsoch Tjenstemän indragas, med bibehållande af sina förra löner på ExspectanceStat. liro Att Förlikningsdomstolar å lan det i hvarje större Församling inrättas. Hushållsförordningar med mycken sparsamhet till och med i mindsta Den 5 Maj. möjliga antal och ämnen måga utfärdas, endast i frågor sorn röra Mitt och Ditt, eller hvars mans ägande rätt, men alldeles icke för öfrigt i art af förmyndare-föreskrifter, Utan hellre såsom Landsfadertiga råd. Då våra fordne Lagstiftare ej varit i sådana författningar nogräknade om dagsverkens besparing, så behöfdes en ny general-revision deröfver, för att rätta dem, hvarigenom landtbrukare tidt och ofta kallas ifrån sina hemvist, för att försumma sina angelägna göromål och förspilla sin tid på resor och skjutsningar vid Ting, Stämmor och BeskattningsComitéer etc. etc.
Af Friherre Nordenfalk, Johan, om utvidgning af Westerviks elementarläroverk. Det kraftiga och nödvändiga bistånd, hvarmed båda statsmagterne, särdeles under sednaste årtionden, tillmötesgått de alltjemnt ökade behofven af de olika läroanstalternes inom landet utvidgning och fullständigande, har öfver allt burit rika och glädjande frukter. Också ligger det i sakens natur att å intet fält uppoffringar af del allmänna äro för framtiden mera vinstgifvande än detta. Att derföre fortgå i nämnde rigtning skall tvifvelsutan äfven af nu församlade Rikets Ständer uppfattas såsom en kär pligt. Bland de större distrikt, som — i likhet med de många i afseende på undervisningen redan behörigen hulpna — i främsta rummet torde förtjena erhålla behöfligt understöd i sagda hänseende, är det vidsträckta, af cirka 95,000 menniskor bebodda landtingsområde, i hvars ungefärliga midt staden Westervik är belägen, På den 30 mil långa, folkrika kuststräckan mellan Calmar och Norrköping finnes för närvarande icke något fullständigt elementarläroverk. Inrättandet af ett sådant å nämnde orts dertill lämpligaste plats: Westervik, är derföre af behofvet synnerligen påkailadt, helst sedan antalet af lärjungar vid stadens nuvarande läroverk stigit till omkring 180, bland hvilka många i anseende till detsammas ofullständighet måste i förtid afbryta sina studier, enär vanligen tillgångar brista att vid ett aflägsnare läroverk fortsätta desamma. Till länets fullständiga läroverk i Calmar är 18 mil; detta är dessutom likasom det närmaste, Linköpings, redan öfverfyldt. Motioner hos Riddershapet och Adeln 1865. 291 Bland de förmåner Westervik har alt bjuda bildningssökande äro: erkändt billiga lefnadskostnader och ovanligt rika underslödsmedel. I sistnämnda hänseende kan stadens läroverk numera räknas bland de bäst lotlade, då detsammas till stipendier och premier uteslutande donerade medel för närvarande uppgå till 39,000 R.dr Runt. Läroverket eger dessutom bibliothek och en vacker början till vetenskapliga samlingar.
Sedan öfverläggningen härmed förklarats fulländad samt H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, framställ, alt i fråga om denna punkt blifvit yrkadt, dels bifall lill Utsk:s förslag, dels afslag derå, samt bibehållande af den gamla redaktionen, och dels återremiss, samt att dessutom såväl Hr von Hartmansdorff som Hr Björnstjerna upgjort förslag till förändrad redaktion af ifrågavar. §, men Hr von Hartmansdorff sedermera afstält från sitt förslag, samt förenat sig med dem, som yrkat återremiss, anmälde sig och yttrade Hr Björnstjerna: Afven jag anhåller, att få förena mig med de H:rr, hvilka begärt återremiss, och jag afstår följaktligen från mitt redaktionsförslag. Den 10 April f. m. 437 H. Ex. Hr Frih. o. Landtnäs härefter först till bifall å Ulslcs förslag oell sedermera till afslag derå, samt den gamla redaktionens bibehållande framslälde proposir besvarades med starka nej, blandade med några ja, hvarefter H. Ex. hemslälde om R. o. Ad. ansåge de emot denna punkt gjorde anmärkn:r föranleda till återremiss, och denna propos. besvarades med ja. 37:de punkten. Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Genom den föreslagna förändringen skulle vid många tillfällen lån blifva af mindre nytta för lånehehöfvande än nu. Om vid något tillfälle peuningar icke linnas inne, kan enl. nu gällande stadgande en läncsökande, sedan hans ansökning blifvit bifallen, efterhöra, vid hvilken tid penningarne inflyta och hans lån följaktligen utfaller, hvarimedlertid lian på annat håll kan uplåna penningar, intill dess han undfår sitt i Diskontverket sökta lån. Antages åter Etsk:s förslag, har den lånesökande icke någon säkerhet att, då penningar en gäng inflyta, hans reversal godkänues. lian måste således vara beredd att vänta intilldess penningarna inflyta, men icke nog härmed han måste äfven vara beredd på möjligheten ali få lånet afslagel.
Sanders Bewillnings-Utffotts den zl ststlidne Januari, afgifnc betänkandoch förftag tillen förbättrad Chartä Sigillata - Förordning samt Utstottets, rippä Riks-Ständens derwid gjorde anmärkningar, meddelade utlätande af den 15 i denne mänad Och blef, med äber. pande ak Scändets serffilt fattade beslut, enligt Protocolls-Utdrag af den 22 nästlidne Februari! samt den Dcn 17 April. 771 dcn 8 denne?, rörande tillwcrkningen af Papper till Ekar» tä Sigillata wid Bankens Pappers -Bruk, m. m. samt hwitstämpelens päsättande i Riksgälds-Contoirct ochCon» trollen derwid, i hwilke omständigheter Stats-och Banco» Utskotten hörde blifwit, vfwanberörde betän ante, jemte de i senare yttrandet föreflagne rättelser, j öfrige delar af Stän et gillade, med följande tillägg och förändringar: Ho Uti >4 §. bör uttryckcligen bestämmas, att dä Conl racter inne hätta ej allenast nägon wist summa jemte persedlar och Mmoncr, som efter Markegängs-Taxan böra wärdcras, utan äfwen sädant som.icke efter denna norm kan till wistt wärde beräknas, stall Chartans b-lopp, utraknadt efter contant» summan och de efter MarkegängsTaran wärderade per sedlarne, dcrutöswer ökas med 4 st. för de öfrige i Contractet nämnde förmonsr, hwilka ej till nägot wistt »värde kunnat stattas. 2:0 Grden: Summa Inwentarii, säsom förmodcligen en miflstrifning i ig . sid,are Moment, angäende Bouvtcckningars charterandc, stola rättas titt: