Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skaftare »bref roiD $ammarfttteD6»(£mbetet . — 8. SDläfterfroené, ^)ptteDrängarö odj Uppfättareé antagning^» bref — 3. @ocf enff rifroare — 36. ©erningémän å lanDet . — 24. §örorDnanDcn od) 2lntagningé»beroté för ©täDerneö betjente, ©eroalDtger, Uppfpningömän, Sin» -fpamp» hjärti» SöräD» od) 3ern»roräfare, ^aeffjuö.» odj 'SBåg» farfar, @taDö»tjenare, Värmemätare, Mätare, 3ern> bärare, ^BtnDragare, Sifare, Rimmer» od) 3Jlur»farlar, $iffare, Vadare, politie» od) <£pecutionö»betjente, eptra orDinarie ©taDöbetjente meD Deraö roeDerlifar, Då De fyafroa lön på ftat af åtta od) en treDjeDelé 3liFöDaler odj Derutöfver, fem procent af löneinfomflen; men meD ringare eller ocf utan lön 8. SDlufifanter od) ©anéntäftare, ^örorDnanDen för — 24. Dm någon befallning meD lön på flat tillfätteé ge» nom orDreö, anfeé Dejja lifa meD confiitutorial. ©å något <3Berf eller någon ©nbetöman utnämner någon bcflällning af Den bcffaffenf>ct, att lön på flat Detroit)
Hr von Hohenhausen: I afseende på de anmärkn:r, som den siste varde talaren framställt emot i och 2 mom. af i §:n i Utsk:ns förslag, får jag anföra, alt jag ej kan dela hans tanke i delta afseende. Lagen måste nödvändigt vara så ställd, att den innefattar sättet, huru man bäst och ändamålsenligast skall densamma utföra, öfverallt der det sig göra låter. När man nu i samma lag äfven tydligen har D e n 10 Februari f. ra. i55 6agt, ali, nar hinder derför möta, undanlag kunna äga ruin, sä måste man dei‘vid likväl vara ganska sträng, så alt t. ex. i afseende på fasta skolors inrättande, om hvilkas behöflighet tankarne äro olika, undantag endast får äga rum, när det ur nödvändigt för alt undvika en stor olägenhet. Jag ber her raine nu fästa sin tanke derpå, om det verkligen, på sätt Ur von Hartmansdorff föreslagit, i andra mom. skulle antagas, att det alltid antomine på beslut i sockenstämman, om de skulle hafva en fast skola eller blott en ambulatorisk, så blefve det inga fasta skolor af. Då den nuvar. ordalydelsen af §:n bibehålies, så ankommer det på vederbör, myndighet alt pröfva, huruvida hinder deremot möta, som aro af väsendtlig natur. Äro de det ej, så blifva invändningarna underkända och en fast skola måste inrättas. 1 afseende på 3 mom. förenar jag mig gerna uti hvad Hr von Hartmansdorff föreslagit, nemi. att ordet compet e n t, som jag nämnt, må utbytas emot ordet behörig, så att det kommer att heta: derest behörig sökande inom denna lid kan erhållas. Vid 4 morn. kan jag ej dela Hr von Hartmansdorlls tanke. Moni. innefattar, att dessa skolor böra hållas öppna 8 månader af året, sålunda ett åliggande för läraren att så göra.
Utlåtande öfver väckt motion om bestämda föreskrifter för befordringar inom Postverket och till derunder lydande befattningar, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses berörde Utlåtande vara af Ridderskapet och Adeln afslaget. Hvilken Voteringsproposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. Sedan 41» 42* 4^ oc^ 44 §§• i Rid darhusOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan i e. m. och befunnos efter voteringens slut, klockan en qvart till 3 e. m. sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit som följer: Ja — 41- Nej — lia. Den t J u n i i. 59 I följd hvaraf, och sedan det öfver Voteringen serskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken förklarade, attEkonomieUtskottets ofvanberörde Utlåtande blifvit af Ridderskapet och Adeln afslagit. Grefve Brahe> Magnus, hade inlemnat ett så lydande anförande: Af Embetsgöromål hindrad att deltaga i de öfverläggningar, som föregingo återremissen af Stats-Utskottets Utlåtande i afseende å den af mig hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln gjorde hemställan, att en tillökning af 5ooo R:dr måtte beviljas uti den af Rikets Ständer år 1815 anslagne summa af 10,000 R:dr årligen till expectancearfvoden åt lönlöse behöfvande Officerare, begagnar jag nu tillfället, att till alla delar förena mig med de värda Ledamöter, hvilka insett nödvändigheten och billigheten af återremiss å Utskottets ifrågavarande Utlåtande, samt anhåller att få fästa Utskottets uppmärksamhet å följande.
DAMEN Har Du åskledaren inne i rummet? DEN OKÄNDE. Baalspresten vill locka ljungelden från himlen... DAMEN. Nu är jag rädd, rädd för Dig... fruktansvärde... DEN OKÄNDE. Nå! Ser Du! DAMEN. niskors öden? Hvem är Du som vågar trotsa himlen, och leka med men TILL DAMASKUS DEN OKÄNDE. gif mig den aktning jag förtjenar, så skall jag lyfta Dig och mig Stig upp och samla ditt förstånd! Hör mig, tro mig och högt öfver detta grodträsk der vi gått ner oss! Jag skall blåsa på - ditt sjuka samvete så det skall läkas som ett sår. Hvem jag är? Jag är den som gjort det ingen gjort förr; jag är den som skall störta den gyllene kalfven och kullslå månglarenas vexelbord; jag har jordens öde i min degel, och om åtta dagar är den rikaste af de rike fattig; den falske värdemätaren guldet har upphört herrska, myrorna när stacken är raserad! AUGUST STRINDBERG alla äro lika fattiga och menniskornas barn skola krypa irrande som DAMEN. Hvad äro vi hjelpta med det? DEN OKÄNDE. för att ödelägga hela verldsordningen, för att förstöra, ser Du! Jag då skall jag ströfva hungrande bland grushögarne och fröjdas vid tanken: detta har jag gjort, jag, som skrifvit sista bladet i verldshistorien, hvilken dermed kan anses vara afslutad. Tror Du jag gjorde guldet för att rikta oss och de andra; nej är förstöraren, upplösaren, verldsbrännaren, och när allt ligger i aska, DOMINIKANERNS (ansigte synes i öppna fönstret obemärkt af de innevarande). DAMEN. var en dikt! Detta var innersta meningen i din sista bok, som alltså icke DEN OKÄNDE. person med en annans, som kunde i sig upptaga allt det som binder Ja: Men för att kunna göra detta, måste jag fördubbla min - min ande... Så att min själ återfinge sin rena eldsluft hvarmed den att vid den Eviges fot nedlägga menniskornas klagomål... TILL DAMASKUS
Proposition, N:o 8. 23 dra utgifter, hvilka genom den mindre mynltomtens afskiljande från delta verk uppkomme, dels ett belopp af 5,ooo R:dr, att förskottsvis utgå af myntverkets egna, för ändamålet disponible, tillgångar, hvaremot återstoden 15,ooo R:dr skulle liqvideras medelst öfvertagande af i egendomen befintliga premie-lån å tillsammans 2,275 R:dr, jemte andra i densamma intecknade skuldförbindelser för ett belopp af 12,725 Rdr, hvilka sednare borde, i den nion sådant erfordrades, af Statskontoret särskildt infrias genom dertill förskottsvis anordnade medel, emot ersättning, på sätt och i den ordning framdeles komme alt bestämmas. I följd häraf har köp om ifrågavarande egendom sedermera blifvit i behörig ordning och under de föreskrifne vilkoren afslutadt och egendomen den 1 nästlidne Oktober af Kronan tillträdd, hvarförutan, enligt derom serskildt gjorde framställningar, Kongl. Majrt, tid efter annan, i nåder förordnat om verkställighet, edan under della års sommar och höst, af ålskillige mindre reparations-och byggnads-arheten m. m.; hvarigenom myntoch konlroll-verkens flyttning till den nya lokalen blifvit förberedd och underlättad, och hvilka för öfrigt äro af den beskaffenheten, att de i alla fall af omsorgen för egendomens behöriga vård påkallats, samt bland annat haft till påföljd, att, till besparing af förut anslagen hyresersätlniug lill myntkamereraren, denne tjensteman kunnat ifrån den 1 nästlidne Oktober i den inköpta egendomen inrymmas; varande kostnaderne för dessa arbeten anvisade att förskottsvis bestridas af myntverket, som innevarande år erhållit en särskild opåräknad tillgång af 2,816 R:dr 29 sk. 3 rist. genom försäljning af ett parti sedan längre tid tillbaka samlad s. k. krätssand, hvilken icke kunnat med någon fördel vid myntverket tillgodogöras.
Åd. torde nu inse, att om jag ej för min del kunnat i allo gilla förslaget, så har det varit min skyldighet att försöka rädda hvad som i835 gjordes för total förstörelse. Bättre är att hafva något rättesnöre än intet; men då jag hvarken vill uppoffra grundsatser genom att framlägga Ständernes lagförslag, såsom min motion, ej heller tror det leda till ändamålet att komma fram med ett nytt, öfverlemna!- jag sådant åt den, som till dess genomdrifvande anser sig äga nog förmåga. Banksystemet har väl ojemförligt flera vänner nu änrdå; men i den mån jag möjligen misstagit mig om den taktik i afseende på nya lagförslagers framläggande, som jag, från en allmän politisk synpunkt om riksdagens egentliga föremål, ansett varaden rätta, anser jag det vara bättre, att de annorlunda sinnade taga ärendet om händer, om de så föigodt finna. R. o. Ad. tillät, att Gr. Frölichs nu föredragna motion fick förfalla. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ lill 3 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. 1 II. 7 5o Den 15 Februari e. m. Lördagen den i5 Februari i84o. Plenum kl. till 7 e. m. Upplästes prot.-uleir., ankomna från de öfrige RiksStrn, nemligen från PresteSt. af den 5 och 8 dennes; från BorgareSt. af den 8 och 12 dennes; samt från BondeSt. al den ig sisth Jannari samt den 5 och 8 dennes. Lades till handlingarna. Justerades ett prot.-nldr., innefattande ett af R. o. Ad. denna dag f. m. fattadt beslut. Justerades pleni-prot. för den 5 dennes. Hr Stråle, Nils Wilh., hade inlemnat följande anförande, sorn upplästes: Uti den discussion, som uti H. R. o. Ad:s plenum den 5 dennes föreföll, i afseende på remiss af Hr Gr.
Desse fonder förvaltas efter mycket olika grunder under församlingarnes egna styrelse. Uill Rofdjurens utödande är öfverenskommelse träffad, att särskilte belöningar meddelas för deras fällande, nemligen från 18 till 3o R:dr för Björn, i5 å 20 R:dr för Varg eller. Lo, 3 R:dr 36 sk. å 5 R:dr B:co för Räf och så vidare, att utgå dels af matlag och dels efter hemmantal, olika på olika ställen. Städer. Beloppet af Statsbidraget från dessa Städer utvisar Tabellen. Företrädesvis har Lidköping tilltagit i handel och näringar, isynnerhet har Spanmålshandeln och Sjöfarten der vunnit en särdeles tillväxt under de sednare åren. Lidköping ar numera provincens vigtigaste afsätlningsställe och dess välstånd märkbart, särdeles bland dervarande Handlande. Inloppet lill denna stad erfordrar uppmuddring och efter skedd undersökning är plan till en hamnbyggnad nyligen uppgjord. Handeln i Mariestad kan icke sägks vara i aftagande. Om näringarne derstädes ej tilltagit, hafva de dock alla någorlunda bibehållit sig; deremot företer sig mindre rörelse och uppkomst inom städerna Skara och Sköfde. I Hjo och Fahlköping har Spanmålshandel tilltagit och varu-utbytet blifvit lifligare, sedan vissa dagar i hvarje vecka, under namn af Torgdagar, derför hestämts. Handtverkarne äro i allmänhet mindre för sig korana; dock finnes bland dem eh och annan förmögen. Städernes Innevånare, särdeles Fahlköpings, hafva ej obetydligt jordbruk. Stadsjorden, så väl till Hjo som Fahlköping, är, till påräknad nytta för jordbruket vid dessa Städer, uppmätt i afseende på Laga Skifte. Mariestads Sparbank fortfar att ådagalägga det gagn. som dylika inrättningar, ändamålsenligt förvaltade, alltid medföra för den ort, der de finnas; hvilket ock är förhållandet med de mera inskränkte private Sparbankerna för Bruksarbetarne vid Carlsfors Ahlunverk och Bromö Glasbruk.
Och hvad trupperna inom sjelfva hufvudstaden beträffar, så är det klart, att de ifrån sina kaserner kunna komma till fots till bangården å Södermalm, — i synnerhet om den ledes ned till Stadsgården, — inom lika kort tid, som skulle åtgå att först marschera till Clara sjö, för att derifrån färdas på jernvägen genom staden. Komitéen anser, "att hanbyggnaden genom hufvudstaden, ehuru dyrbar, är af den betydenhet och medför för trafiken, sedan vestra och norra stambanorna blifvit öppnade, så stora fördelar, att kostnaden sannolikt snarare här, än på de flesta andra delar af stambanorna, skall betackas, helst icke ensamt trafiken mellan olika orter och hufvudstaden, utan äfven den rörelse, som emellan olika stadsdelar och det närliggande landet på ett afstånd af £ eller | mil norreller söderut måste uppstå och kanske hvarje timma på dagen eller oftare påkallar ett bantåg, skall gifva en mot byggnadskostnaden och underhållet fullt svarande inkomst.” Utskottet får med anledning häraf erinra, att det här anförda egentligen blott innefattar en förhoppning, som komitéen hyser, utan att några särskilda skäl för densamma blifvit framställda samt att, då anläggandet af jernvägar på Statens bekostnad måste, i ett så vidsträckt land som vårt, egentligen hafva till syltemål att förminska de stora afstånden, så torde det, äfven med den af komit erade hysta förutsättning, icke böra komma i fråga att med en kostnad af millioner R:dr anlägga en jernväg för att utgöra ett kommunikationsmedel mellan olika delar af samma stad.
Ändtligen vid 1823 års Riksdag beslutade Rikets Ständer, efter Banco-Utskottets tillstyrkan, under fästadt afseende på den klagan, som från flera Landsorter blifvit förspord öfver Banco-Transport-Sedlars 28 Banco-Ulskottets Memorial IV.o 90. utfärdande å brutna tal med skill ingar och runstycken, såsom medförande endast olägenhet och hinder för alla, utom Stockholms stads invånare, att, ifrån och med år 1824, utgifningen af Sedlar utöfver 10 ll:dr skulle, hvad brutna tal anginge, inskränkas till följande fyra valeurer, nemligen: R:dr i3: 16, 16: 32, 33: 16 och 66: 3a; dock så, att dessa valeurer, äfven sammanslagne med jemna 5o-, 100 och 1 ooo-tal, finge reqvireras, och rättigheten att utbekomma Sedlar af alla upptänkliga valeurer på fullt Riksdalertalj såsom förut, oförändrad bibehållas. Med insättningar för Räkning, utassigneringar af insatte medel, samt olika Sedel-valeurers utbyten sins emellan, genom Yexel-Banco-Departementet, tillgår, enligt de från äldsta tider vidtagna och ännu gällande ordningar, på sätt som följer: I Vexel-Banco-luckan emottages, hvarje SÖcknedag, från klockan 9 till 11 f. m.; 1:0 Assignationer; 2:0 Vexel-Banco-Transport-Sedlar; 3:o Casseurernes bevis öfver till dem inlevererade smärre eller GeneralCassa-Transport-Sedlar.
Förvaltningens af sjöärendena hufvudbok deremot afviker i så måtto från det nådiga formuläret derför, att den ej visar huru stor del af de från Förvaltningen till Stationerna lefvererade medel blifvit vid dessa sednare utgifven eller besparad, utan endast summan af dessa lefvereringar för hvarje titel. Den speciella redovisningen finnes dock i stations-hufvudböckerna. I öfrigt är Förvaltningens af sjöärendena hufvudbok upprättad i strängaste konseqvens med den hufvudprincip, sorn för det nådiga formuläret ligger till grund, sa att hvarje titels balans, dess inkomst och utgift samt oliqviderade förskott, liksom Förvaltningens fordringar och skulder, deri enkelt och tydligt äro synliga. Statsrevisorerne hafva också ej haft något emot redovisningens riktighet elier tydlighet att anmärka. Det åligger mig nu att underdånigst uppgifva de skäl, som gjort den omförmälda afvikelsen från formuläret nödvändig. Intill tiden för det nya formulärets tillämpning hafva 5 särskilda hufvudböcker för 5:te hufvudtitelns medel blifvit årligen afgifna, nemligen en för Förvaltningen af sjö-ärendena, en för lotsverket och en för hvardera af flottans frenne Stationer. Förvaltningens af sjöärendena hufvudbok redovisade i sin helhet 5 te hufvudtitelns anslag, jemte derutöfver til! verket influtna medel, liksom detsammas utgifter, hvartill räknades lefvereringarne till Stationerna. Dessa, hvilkas verkliga tillgång utgjordes af nämnde lefvereringar samt öfriga influtna medel, redogjorde likväl icke ensamt härför, utan betraktade såsom kapital-tillgång de summor, som för dem utfärdade stater upptogo, ehuru dessa summor sällan till fullo kommo Stationerna tillgodo, enär den besparing, sorn, enligt de årliga liqviderna mellan Förvaltningen och Stationerna, uppkom hos Förvaltningen, qvarstadnade till dess framgena disposition.
bocf ej imber ©tabatjenare eller Poltsbetjente, fe ©täbernaö betjente, §. 2. ©yjungfrur l)Oö Ulipperljanblare, ^jattjlofferare, SSuabtmafare, ©fcäbbare od) anbre ^janbtmerfare, lifa meb ©efäller. Cibnings-ffnfTOate taperaé till SBeroillning efter ‘Jern procent af ben infomfi be njuta. lEimmer* od) 23råbf)anblanbe, fe ^janblanbe, §. 10. > Cttnmer-' ocf> tTlm-gefaller, lifa meb ©efäller. ICjårivrUråfave . .- 9vbt 2; — lEobafsplanterare od) Plantage egare tareraé till afgift efter beraö jorblä* gentycter» märhem Cvaftéret*/ 25 CraFtom*, fe krögare. Craögåtbemaflare, forn ej äro borgare, i fem €lafjer: görfla Claren SlnDra D:o . £reDje D:o . fjerDe D:o . femte D:o .
Hvad nu? GRANQVIST. LUNDELL. Sandberg vill inte klä' sig. GRANQVIST. SANDBERG. tänkt, hä hä Högt ärade bror borgmästare, inte har jag GRANQVIST. LUNDELL. Han nekar att sätta peruk på sig. Hvad är det för barnsligheter! Högt ärade bror borgmästare men när SANDBERG. jag får det der otinget på mig, är det alldeles inte van vid räfvar, jag. som om en räf flög mig i hufvudet, och jag är GRANQVIST. LUNDELL. Annat än bakom öronen, hva' sa'? Se så se så . Kom nu, så ska' bror SANDBERG. Granqvist och jag hjelpa bror. svettas! Tackar mjukast men Phu, så jag LUNDELL. bara, så otåliga de äro. Seså, skynda på. (Publiken stampar). Hör Jag vill inte Jag kan inte jag mins inte Phu! LUNDELL. SANDBERG. Ta sitt förstånd till fånga, bror. Skulle finnas något att fånga då. Se så, marsch bara. LUNDELL. GRANQVIST. Sandberg med sig ut). Högtärade bror buh (Lundell drar GRANQVIST (ropar:) SANDBERG. Bracka! (Följer Lundell och Sandberg). _________ Tredje scenen. EK. ANN' SOPHIE. EK (klädd som anförare för riddarvakten, men omaskerad, från höger. Ann' Sophie, i högtidsdrägt, från venster). Ändtligen! tala om för er Tyst, någon kan höra oss. Jag ville bara EK. ANN' SOPHIE. ens fått tacka er för er godhet, bedja er förlåta min djerfhet härom dagen . Tala inte derom. ANN' SOPHIE. EK. Ack, mamsell Ann' Sophie, jag har ju inte vara vid det gamla», men att lefva utan en blick, ett ord från er, förmår jag inte. Hvarför undviker ni mig? ANN' SOPHIE. EK. Jag har visserligen lofvat, »att allt skulle få Jag fruktade tänkte att äfven ni Hvad? begagnade ju det ordet och EK.
LED / GA PLATSSÖKANDE. En ung flieka, som med höga betyg genomgått 8-klassigt elementarläroverk och sedan innehaft plats som lärarinna, önskar till hösten dylik anställning för att undervisa i vanliga skolämnen, språk och de första grunderna i musik. Svar: » M », Mohärad. Annonser mottagas genom S. Gumaellus annonsbyrå ocn nos redaktionen till 2 5 öre pr 4-spaItlg petitrad ( fldnlngen kostar endast en (I) krona för qvartalet, befordrlngsafglften inberäknad. — Fullständig modeoch mönstertidning gratis. Särskildt framhålles: finare C h a m p. pr kanna. [313] omsorgsfullt enligt nutidens fordringar. Pris 35 kr. pr månad. Närmare meddelar Sparbankskassören, fröken M. Wattman, Upsala. [439] &amp; C:© H Orientalisk Liljemjölk å l d r a r! I ett godt hem, beläget^i helsosam trakt nära jernvägsstation i Östra Vermland, kan en flicka om 10 ä 12 år blifva inackorderad för att jemte tvenne döttrar delfaga i undervisningen, hvilken meddelas af från Kongl. Dagny Obs. Pristafloin a omslagets mista ~qida. 8: e haft. DAGNY TIDSKRIFT FOR SOCIALA OCH LITTERARA INTRESSEN FREDRIKA-BREMER-FORBUNDET 9 R Wamr,n&amp;, Nhgra ord om den s k fosterbarnsindiistiien CZuv~Itda, Fr&amp;n landsbygden I Sveiige I E88eIde, Kommentainer till Gosh Beilings saga Cede Go7d, Bref fråm Amerika M C, Fdn 1891 Am riksdag Meddelanden fran Fredrika-Bremer-Forbundet Hvarjehrtnde i Knnnofr&amp;gan Fredrika-Bremer-Forbundets Arsberattelse. I Pris pr För Förbundets medlemmar kr 2.50. {For icke medlemmar 4.00. '
Spannernåls-hjeips utdelande vid inträffande missväxt-år. 14:0 Ett Memorial af Herr von Engeström, Jo* han Daniel, angående vissa föreskrifter i afseende på ett lättare utbekommande af afrad utaf arrenderad jord. 15:0 Ett Memorial af Herr Lilljehorn , G. Ji, , angående afskaffande af Guld och Silfver å Uniformer, samt yttranden i sammaämne af Friherre Koskull , Anders, Herr Piper, Gustaf, Herr von Heijne, Georg, och Herr Lilljehorn. 16:0 Ett anförande af Friherre Cederström t Rudolf, innefattande anmärkningar vid Friherre Wrangels , Henning, den 30 sistledne December till Utskottet remitterade Memorial , angående fortfarande af den fria HusbehofsBränvinsbränningen ; Om hvilket allt de öfrige Respective RiksStånden skulle vänligen underrättas. S. D. Re mitterades till Uag-Utskottet: 1:0 Ett Memorial af Grefve Gyllenborg, Johan Henning, angående ändring i vissa fall uti författningarnes föreskrift om RättegångsPro - 5lo ProtokollsUtdrag rf. to Jari, 18r8- eesson till vinnande af mera beqvämlighet för parier. 2:0 Ett Memorial af Friherre Stael von Holstein, Corfits Ludvig, angående rättighet för Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, att, utan omgång, rätta förelupen olaga vattenuppdämning, jemte ett anförande af Friherre af Hördin, Cart, rörande samma ämne. 3:0 Ett Memorial af Friherre Mannerheim, Lars August, angående upphäfvande af Embets"Verks rättighet att döma i mål, hvarmed de förut tagit befattning. 4:0 Grefve LövenhjelmS, Gustaf, Motion angående böters erläggande i brottmål efter den brottsliges förmögenhet. Till BancoIJ-skottet: Ito Ett Memorial utaf Herr af Vingård, Johan, angående en utvidgad rättighet till omsättning af Lån i Banco Disconten, jemte Grefve von Schverins, Fredric Bogislaus, yttrande i samma ämne.
Hvad försl angår Manujaktur -Diskont/ anden, så inhemtas af de deröfver upprättade och härjemte bilagda Kapitalslut, att denna fond genom influtna räntor å utlånta kapital haft i inkomst: _ 4 - år 1843 R:dr 88,4o8: io. 2. och år 1844 ” 8o,(.)83: i4» 7- tillsammans R:dr 1 74>3q i: 24* limen som härifrån afgå följande under revisions-åren bestridda utgifter, nemligen; Ränta till Rikets Ständers Bank för å krediti vet begagnade medel . 84,94°: 1 '• 4* Förvaltnings-kostnader 28,122: 42* — Reparationer och diverse omkostnader för fondens fasta egendom 7>4°7: ,0- °- Inbetalningar till Rikets Ständers Riksgälds-Kontor, motsvarande de förra årliga anslagen till Teknologiska Institutet, • Beviljade afskrifningar 3,927; 2. 5. eller tillsammans R:dr 152,397: 18. — har behållna vinsten af Manufaktur-Diskontens lånerörelse under åren 1843 och 1844 alltså utgjort R:dr 21,994: 6. 9. i följd hvaraf fondens behållning, hvilken vid förstnämnde års början beräknades till 881,518 R:dr 3i sk. 2 rst., vid 1844 å*’s slut ökats till 903,5i2 R;dr o^sk.ixrst; hvartill ytterligare kommer det, på grund af Kongl. Kommerse-Kollegii beslut den 29 December 1843, uti samma års hufvudbok för första gången upptagna brandförsäkringsvärdet af fondens å Riddareholmen belägna fasta egendom, 60,000 R;dr. Enligt hvad Revi sorerne inhemtat, har berörde fastighet blifvit, jemlikt föreskrift i Kongl.