Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
År 1816 28639 27686 5622a 1817 30456 30407 6o863 1818 3i4io 3o33S 61745 1819 35i82 34699 69881 1820 — —• 31572 3i358 62930 Döde S:a 157259 i54385 311644 Tillökningen sora hela Folkmängden i Riket, igenom en öfvervägande Nativitet under detta quinquennium vunnit, utgör alltså 60902 63724 114626 och per medium årligen 12180 10745 22926 hvilket medium, jåmnfordt med samma resultat af föregående quinquennium emellan åren 1810 och 1815, sorn blott besteg sig till 14328 personer, således utgör en större vinst af 8597 personer, och låmnar så mycket tydligare bevis å Eder Kongl. Maj:ts visa Styrelse-åtgårder, samt förmonen af det fredslugn Sverige under nu framflutne Decennium fått åtnjuta, som under det nästföregående Quinquennium emellan åren 1805 och 1810, Tabellverket, i stället för en sådan vinst, ådagalade att Mortaliteten då var 11894 personer större ån Nativiteten, hvilken förlust egenteligen härledde sig ifrån det under krigsåren 1808 och 1809 såväl på Slagtfåltct stupade, som igenom Fältsjuka Revisorers Berättelse. 3q3 Och andra med kriget förenade orsaker omkomne stora antal medborgare, enligt hvad Commissionen i dess berättelse af den 21 October 1812 och derhos fogade Tabell N:o VI redan förut i underdånighet visat.
Ibland de flere frågor, som förekommo uti Riksens Ständers angående Riksbokslutet aflåtne underdåniga Skrifvelse af den 23 October 1823, deröfver vederbörande EmbetsVerks undexdåniga Utlåtande blifvit infordradt och till Riksens Ständers Statsutskott vid denna Riksdag remitteradt, var äfven den underdåniga hemställan, ”att, med undantag af Bevillningsmedel, som efter Riksens Ständers vid tagne ”eller vidtagande Beslut skola inflyta lill ”Riksgälds-Contoiret, all Krono-Uppbörd, ”Skatt eller afgift, af hvad namn det vara ”må, borde, till vinnande af enhet i för”valtnings-systemet, samt ordning och enkelhet i räkenskaperne, ingå till StatsVer”kets Cassör, för att sedan, med bibehållande af benämningar och bestämda be”lopp, disponeras af Kongl. StatsContoiret, ”dels till SlalsVerkets directa utgifter, och ”dels till de förvaltande Verkens förmån, Den 29 December e. m. ”sådan den dem hittills tillgodo kommit, ”hvilket allt skulle i Rikshufvudboken upptagas och, redovisas, och hvarigenom dispositionsoch granskningssättet öfver alla ”dessa medel, hvilket på Kongl. Maj:ts och ”Riksens Ständer ankommer, icke rubbas.” Uti någon motsägelse med denna underdåniga Skrifvelse står det af Riksens Ständer sedermera fattade och genom underdånig Skrifvelse af den 17 Nov. t823 tillkän-. nagifne Beslut, att alla inflytande Tullme-. del skulle till RiksgäldsContoiret lefvereras, och Statsverket deraf tillhandahållas hvad, RiksStaten påräknar.
Till lön för en Professor i Fysiologi 4,500 Till inköp af instrumenter och materiel för de fysiologiska och pathologiskt-anatomiska laboratorierna 1,000 Förhöjning i två. Adjunktslöner med 500 R:dr hvardera 1,000 Arfvodcn för fyra Amanuenser, å350 R:dr till hvardera 1,400 Förhöjning i lönen för Musikdirektören 750 För Lunds Universitet: Arfvode för en Amanuens Tillökning i lönen för trädgårdsmästaren vid botaniska trädgården Ersättning åt Universitetets löningsfond förminskad inkomst at Hardeberga och Sandby församlingars prebende-pastorat 350: — 825: 2,046: För båda Universiteterna gemensamt: Till Stipendier åt Theologi* studiosi Summa j 16,871 — Hör till Stats-Utskottets Utlåtande, år 1862—1863, N:o 139. 2 Tab. MAlt. B. Elementar-Läroverken. Anslag för följande behof: Till aflöning-, enligt redan gällande bestämmelser, för samtlige nuvarande Rektorer, Lektorer, Adjunkter oell Kolleger, äfvensom för Öfningslärare vid de på endera eller begge linierna fullständiga läroverken . Till arfvoden för Bibliothekarie!- vid de högre läroverken; såsom hittills Ti 1 aflöning för 2 nya Lektors-beställningar, den ena vid läroverket i Jönköping och den andra vid dito i Hernösand 4,000: — 25 nya Adjunktsbefattningar, samt till arfvoden åt extra lärare 48,000:
Ständers Ståts-Utskotts utlåtande', som genom Protocolls-Utdrag af den 28 nästlidne Maji blifvit, efter Fullmäktiges i RfksgäldsContoiret föregångne hörande, meddelt, få Utskotten nu aflemna det Betänkande, hvilket på sådan grund utaf Utskotten är vordet faststäldtc Utskotten hafva funnit, det uppmärksamhet dervid bör fästas, att, till bevarande af allmänna säkerheten, det icke är tillräckligt, att i görligaste måtto försvåra möjligheten till efterapning och förfalskning af de i allmänna rörelsen gängse Banco-.Sedlar samt Riksgälds-Contoirets CreditSedlar, utan att det tillika är nödvändigt, det kraftiga åtgärder vidtagas till befordran deraf, att, när sådane företag icke destomindre anställas, så väl verkställarne deraf, som ock de, hvilka utprångla efterapade eller från deras rätta valeur förändrade nämnde Sedlar , snart varda upptäckte; och, som ibland de medel, hvilka kunna skyndsamt lända till berörde upptäckt, äfven det synes i märklig mån vara bidragande, att de personer, hvilka använda tid, kostnad och moda för att förskaffa sådan säker kännedom örn nämnde efterapare, förfalskare eller utprång lare, Stockholm, 1818. Tryckt i Ctäerborgska Boktryckeriet, från och med N:r 65, 66< Bancooch Lag-ZJtskottens BetHnkanden'.
Ständers Stats-Utskotts Utlutande angående Post - Verkets Intrader. id den af Riksens Höglofl. Sländers Revisorer öfver StatsRåneooch Riksgälds - Verken , år 1817 förrättade granskning, hade Re-' vlsorerne i Berättelsen, angående Stats - Verket, af den 20 sisth November, förmält att de, till inhämtande deraf, huru Postmedlen ingått, infordrat och erhållit Post-Verkets Hufvudbok för 1814. Och, som denne Räkenskap utvisade, att en betydlig Summa såsom oindrifven vore balancerad, samt att mede!, som för året bort inflyta, ej till fullo blifvit lefvererade, funno Revisorerné, enär denne Uppbörd likväj borde, lika som Tull. medlen, inom en kort tid efter Uppbörds-året vara af vederbörande lefvererad, sig böra detta förhållande med Postmedlen hos Riksens Ständer anmäla; Och har denne anmä. lan, i sammanhang med de öfrige af Revisorer» ne andragne omständighetar, blifvit till StatsUtskottet remitterad; Äfvensom Kongl. Majit genom Nådig Remiss behagat till Utskottet öfverlemna Kongl. General-Post-Directionens dea 'l sisth Februarii häröfver afgifqe utlåtande,' Stats-Utskottets Betänkanden'. 1701’ som upplyser beskaffenheten af de i 1814 års Bok balancerade fordringar, och hvilket af trycket utgifne utlåtande härjemte bifogas.
Fyra me lemmar af BondeStåndet i hufvudsaken sig reserverade : Beträffande för öfrigt Bancofullmägtigen Anders Danielssons framställning att den i BondeStåndet uppkomna skiljaktighet från MedSlåndens tanka, bort behandlas - ConstitutionsUtskottets betänkanden. 73 las enligt Regeringsformens 6g f. och till och en böljan förhållandet af StatsUtskottet genom Deputerade upplysas, så ansåg ConstitutionsUtskottet sig ej kunna till pröfning upptaga detta ämne, såsom icke ingående i Remissens föremål. Ex Protocollo J. D. Valerius. Ankom d 2 Maj i025- Memorial, till Riksens Ständer med för. slag till ändring i 68 §- Riksdagsordningen. Med öfvertygelse att Riksens Höglofl. Ständer lära inse nyttan och nödvändigheten af tätare, emellan Riksdagarne, inträffande Revisioner, och under förmodan att Kongl. Maj:t, som förut afslagit Riksens Ständers framställning, om en förlängd Revisionstid, men vid innevarande Riksdag i Nåder bifallit, att flera, till Statsverket ej räknade, allmänna fonders förvalt ning hädanefter må i ordentlig väg granskas, skall täckas meddela Nådig Sanction å det beslut Riksens Ständer i förevarande ämne kunna fatta, får, i anledning af gjord och gillad motion, ConstitutionsUtskottet härhos, för grundlagsenlig lie* Bihang till R, S, Prot. $-'djc Sami. 10, fy Gonstitution'-Utskot&ts betänkandet*. handling, rördsamlingen öfverlemna följande förslag till Ändring i 2:dra puncten af 68 §• Riksdags-Ordningen : ”Desse Revisorer, som skola vara Sex af hvarje Riksstånd, böra emellan Riksdagarne hvarje år sammanträda, för att granska de sist afslutade Ärs-Rakenskaperna , och tage alltid Revisions-förrältningen sin början den 15 September; Skolandes m. m.’* Stockholm den S9 April 1825, N:o 9. Ankom Jen 12 Maj 1823.
Juni e. m. Med tiflkännagifvande, att Frih. Hjerta, Fredr. Philip, såsom ledamot af Allm. Besv. o. Ekon.Utsk., erhållit 14 dagars ledighet från denna dag räknad, anmodade Hr Gr. o. Landtm. Hrr Elektorer att utse en ledamot i nämnde Utsk. under den Frih. Hjerta heviljade ledighetstid. Fortsattes pröfningen af Särskildta U(sk:s Utlåt. JVs 20, i anledn. af Rik#St:ns beslut och återremisser vid behandling af Utsk:s Betänk. JYs 13, med förslag till förordn., ang:de vilkoren för bränvins försäljning; hvarvid nu först förekom: 13:de^ punkten, Hr Gr. o. Landtm, lillkännagaf, att R. o. Ad., vid pröfningen af Utsk:s Betänk. 13, ansett ifrågavande § böra blifva sålydande: ”Vill någon väcka fråga att annan utskänkning, än den, som kan gästgifveri tillkomma, må i socken å landet få idkas, gore derom framställning hos socknenämndens ordfrde före utgången af Mars det år, då försäljningen skall börjas. Socknenämnden afgifve derom yttrande innan slutet af April, med utsättande, i händelse bifall till utskänkningen tillstyrker, af den trakt, hvarinom det må ske, hvarefter yttrandet till Kyrkoherden öfverlemnas. Denne inhemte, innan Maj månads utgång, på socknestäinma, som blifvit två söndagar å rad pålyst, socknemännens utlåt, i ämnet.
Ltgts-, Lanlioock I^3A-I7l8l(ol,t6N8 Illlätgnäo meä k'ör8l3§ till Lg§, gNAäen^e ^ntbe8tämnin§6li. lill bereöanrle ak staclga i m^ntväsenöet för kramtiöen, oell öa, utan lien vaöligaste skakning i rellar, tillvaranöe förLinllelser nel, I?enninge-förl,aIIanllen man oell man emellan, någon annan grunll för inlösningen ak Länkens utelöpande Lecllar ej kan antagas, än <len som närmast ölverensstämmer mecl tlet meclelvärcle i 8ilkver, lrvarköre öessa 8ecllar i allmänna rörelsen naclér en längre ticl varit ganglrare, fä förenade Utskotten, unöer alreropancle ak livall 8tatsoell Lanco-IItskottens Letänkanöe lV:o ilj, pag. 217 omkörmäler, härigenom urxlerställa k. 8t:r följa,cle körslag till I. ^ O angäenöe /? 6 § rn /r r /r 8asom oruLblig gruncl sa val för inve^lingen »k Länkens 8ecllar, som för inlösen af <1ess öfrige körLinrlelser, fastställer, att 128 sk. eller 2 oell K L:ör 8peeie i säciane selliar eller förLinclelser skola gälla lika meä kn Llclr i 8ilkver efter 1664 ärs IVl^ntOrclning.
Hr Flach, Johan Fredrik Philip, med 26 röster; N:o 1,661. Hr Carlheim Gyllenskjöld, Henrik Adolf Oscar, med 26 foster; N:o 1,939. Hr Silfverstolpe, David Ludvig, med 26 röster; N:o 2,004. Hr Schulzenheim, fullm. Hr Törnebladh, Carl Ot tomar, med 26 röster; N:o 2,006. Hr Sandels, Pehr Benjamin, med 26 röster; N:o 2,114. Hr Nordensvahn, Otto, med 26 röster; N:o 2,183. Hr Gripensvärd, Jacob Oiof, med 26 röster; N:o 2,221. Hr Wirsén, Carl Thure, med 26 röster; N:o 2,263. Hr von Lindecreutz, fullm. Hr Nauckhoff, Samuel, med 26 röster; N:o 2,325. Hr Fåhraeus, Johan Fredrik, med 26 röster. Suppleanter: Den 26 Februari. 401 Suppleanter : N:o 1,242. Hr Ehrenström, fullm. Frih. Klinckowström, Rudolf Mauritz, med 24 röster; N:o 189. Hr Rääf, fullm. Gr. Lewenhaupt, Casimir, med 24 röster; N:o 1,199. Hr Simmingsköld, fullm. Gr. von Rosen, Conrad Magnus, med 24 röster; och N:o 121. Hr Hjerta, Carl Gustaf, med 23 röster; sedan genom lottning blifvit bestämdt i hvilken ordning de, som erhållit 24 röster, borde som suppleanter ingå. Justerades 7 prot.utdrag, innefattande R. o. Adis i detta plenum fattade beslut. Höglofl. R. o. Ad. åtskiljdes kl. J 8 på aftonen. In fidem protocolli, Alberl Munck. Fredagen dea 26 Februari 1858. Plenum kl. 0 e. m. Justerades pleniprot. för d. 14 sisth Dec.
Utskottets Protokoller och Handlingar i Anmärknings-Malet, angående det af Koniins 394- Prot. Utdr. d. 8 Maji 1818. gens Rådgifvare i Commandomål för Flottorne, Allmänna Magazins-Directionen meddelte Avertissement om utspisning af mjukt bröd åt Gar. nisons och Arbetsmanskapet i Carlscrona m. m.** fann Ridderskapec och Adeln, att samma Memorial endast borde läggas till Handlingarne. Fran Högvordiga Prest-Stdndet. S. D. Efter föredragning af Banko-Utskott tets Memorial N:o 41 angående återstoden af det till Götha Canal-arbetets fortsättning anslagne Byggnads-biträde för innevarande år , beslöt PrestStåndet i enlighet med hvad Utskottet hemställt, att berörde återstod, utgörande ett sammantagit belopp af 220,000 R:d B:ko successive i mon af förefallande behof och efter derom från Can-alDi rectionen skeende anmälan, må till behörig Disposition frän Banken anordnas. S. D. Föredrogs å nyo och biföllos nedanskrefne på Bordet hvilande Betänkanden nemi. LagUtskottets N:o 91, om förändring af 3 Cap. 1 §. Giftermåls-Balken; N:o 92, rörande Förslag till ändringar uti 7:de Cap. Rättegångs - Balken m. m. om inteckning i fast egendom ; N:o 94, i frågan om ändring af nu gällande Formulaire till Borgenärs-Ed. StatsUtskottets. N:o J97, om Stats-Verkets tillstånd och behof uti hvad som rörer Riks-Statens 3:dje Hufvud-Titul. N:o ,200, angående ytterligare Löneförhöjning för Militaire Staterne. Prof. Utdr. d. 8 Maji 1818. 395 N:o 202, angående den Summa, som för Statsoch Riksgälds-Verken, behof erfordras, att, genom Allmänna Bevillningen utgöras. Statssamt Allm.
Jag har besvarat Hr Gr. o. Landtm:s propos. med ja och den tarfvar visserligen icke vidare förord af mig eller någon annan. Frih. Creutz: Jag har endast begärt ordet för att instämma med den sista talaren. Frih. Cederström: Mitt yttrande borde väl icke gerna kunnat upfattas så, som hade jag i ringaste mån bestridt grundlagsenligheten af Hr Gr. o. Landtm:s propos. Den saknar hon visserligen icke, men detta hindrar dock icke att, som den kan, och måste kunna, besvaras med ja eller med nej, eger man att välja mellan dem enl. sitt omdöme; och då kan jag icke heller se, att jag förfarit grundlagsvidrigt i det jag besvarat proposm med nej. Hr Ribbing: Just det sista af talarens yttrande har föranledt mig att anse hans nej fullkomligt grundlagsvidrigt. Hr Gr. o. Landtm, yttrade att han, med anledn. af Hr Carlheim Gyllenskjölds begäran, ansåge sig böra dela den förut framstälda proposm och finge hemställa om R. o. Ad. bifölle, att det anförande, hvari Hr Carlhiem Gyllenskjöld nu framställt motiverne för sin motion, finge remitteras till LagUtsk. Denna propos. besvarades med blandade ja och nej, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, förklarade det han ansåg ja hafva varit öfvervägande. Hr Gr. o. Landtm, hemställde sedermera om R. o. Ad. bifölle, att äfven de i anledn. af Hr Carlheim Gyllenskjölds anförande afgifne yttranden remitterades till LagUtsk., och förklarade, efter denna proposms besvarande med ja och nej, det han ansåg svaret hafva utfallit med öfvervägande ja. Anmälde och lades på hordet nedannämnde från Utskm inkomne Utlåtm och Mern., nemi. från Stats-Utskottet: N:o 13, ang:de StatsKont:s ersättande för förskottsvis utbetalde medel till kolonien St. Barthelemys förvaltningskostnader.
Aro äter Rösterne sä delade emellan flere, att en sädan full pluralitet för nägon icke äger rum, anställes ny votering med flutna Sedlar till antagande af dei», som de fleste Rösterne erhållit, eller om han icke antages, af den som näst efter honom utaf de fleste Electorer blifwit kallad, och'sä widare. Enär nägon af de i denna ordning under omröstning ställde blifwit af Elcctorernes pluralitet autagen, upphöre »valförrättningen och »varde han af Riksens Ständer till Embetet förordnad. Den, ät htvilkcn detta Euibete blifwit anförtrodt, kan tvid päföljande Riksdagar, i den nu föreskrifne ordning, dertill äter »väljas. 8 98. Elcctorerne böra, tvid samma tillfälle, dä de Justltice-Ombttdölnanneu utse, och pä enahanda sätt, »välja en man af de egenskaper, sou» hos denne Embetsman erfordras, att honom efterträda, i fall han, innan den nästföljande Riksdagen, skulle med döden afgä. 899. Riksens Ständers Justitice-Onibudsman mä, när han det nödigt anser, kunna öfwertvara Högsta Domstolens, Rikets Allmänna Ärendcrs Berednings, Nedre Justitice-Revisioncns, Hof-Nättcrnes, Collegicrnes och alla lägre Domstolars öfwerläggningar och beslut, dock utan rättighet att sin mening derwid yttra, saint äga tillgäng till alla Domstolars, 54 Expeditioner till Riks-Ständen. Collegiers och Embetswcrks Protocoll och Handlingar. Konungens Embetsman i allmänhet ware skyldige att lemna Justitice-Ombudsmanncu laglig handräckning, samt alle Fiscalcr, att medelst Acticners utförande honom biträda, da han det äskar. 8 100.
Enär under denna riksdag fråga icke blifvit väckt om förändring i de af Rikets sednast församlade Ständer vidtagna beslut och meddelade stadganden i afseende på anvisandet af särskildt anslag för ofvanberörde ändamål och bestämmandet af detta anslagsbelopp samt sättet för den derigenom bildade liqvidationsoch amorlissemcnts-fondens redovisande och användande, har Utskottet, som ej heller under den verkställda granskningen af Riksgälds-kontorels förvaltning efter sednasle riksdag samt vilkoret) och bestämmelserne för det derefter genom nämnde verk upptagne utländska lån, funnit anledning föreslå någon förändring i dessa beslut och stadganden, ansett desamma böra hufvudsakligen bibehållas och fortfarande tillämpas vid den ytterligare upplåning utom riket, hvarom nu är fråga. f) Upplåningens kungörande och beredandet af tillfälle till anbuds aflem nande utaf hugade långifvare. Rland medlen för det önskade utländska statslånets erhållande emot så fördelaktiga vilkor för låntagaren, som tidsomsländigheterna och den allmänna penningeställningen vid upplåningens företagande medgifva, har, såsom Utskottet redan omnämnt, Herr Schwan uppgifvit och föreslagit att vid lånets afslulande borde i främsta rummet försök göras med offentlighet samt fri och öppen täflan. Enligt hvad Utskottet inhemta!, hafva redan å flera utländska Bankirhus’ vägnar förfrågningar skett angående det lån, som för fortsättandet af Svenska Statens jernvägs-anläggningar förmodades nu komma att utrikes upptagas; och dessa förfrågningar, jemte nuvarande politiska och finausiela förhållanden, synas gifva grundad anledning antaga, atl, i fall under denna riksdag eli dylikt Iåns upptagande varder af Rikets Ständer beslutadt samt det härom lättade beslutet äfvensom de rörande samma lån och dess återbetalande meddelade stadganden blifva å Europas förnämsta penningeroarknader offentliggjorda, anbud i afseende å sagde låns anskaffande icke skola saknas.
R:dr, på botaniken 2,000 R:dr, samt på mineralogien 3,600 R:dr. På grund af hvad jag ofvan anfört, och med ledning af dessa uppgifter samt med afseende på kostbarheten af vissa föremål, som ej böra saknas i en samling af ifrågavarande slag, får jag härmed föreslå, Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. N:o 110. 299 att Rikets Ständer ville besluta, att till en intendent för Riks-musei Paleeoritologiska afdelning anslå en ordinarie lön af 3,500 R:dr, samt till förökande af samlingarne, materiel och vetenskapligt biträde, en årlig summa af 3,000 R:dr, eller minst 2,500 R:dr. Det synes så mycket heldre vara lämpligt att nu vidtaga denna åtgärd, som tillfälle äfven erbjuder sig att åt en insigtsfull vetenskapsman, hvars forskningar öfver nordens Palseontologi och Geologi inom som utom fäderneslandet njuta ett rättvist anseende, öfverlemna ordnandet och den vetenskapliga vården om den nya Musei-afdelningen, som på samma gång skulle blifva tillökad med dyrbara och omfattande samlingar, hvilka det är bekant att mer än en utländsk institution sökt att förvärfva. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 28 November 1862. Lilliehöök. ■mVmvVm-.rvM oWe )li HO. Af Herr nordenfelt, Enar Willielm, om förändring af Kongl. Förordningen den 12 November 1858, angående ändring i föreskrifterna rörande hemmansklyfning och jordafsöndring. Enligt Kongl. Maj:ts nådiga Förordning af den 12 November 1858, angående ändring i föreskrifterna rörande hemmansklyfning och jordafsöndring, får jord från hemman icke afsöndras och för alltid under full eganderätt försäljas, med mindre sådan jord innehåller, i de norra länen minst 3 tunnland och i öfriga delar af riket minst 2 tunnland.
ÄtskiIlige hade gifvil dem det rådet att söka utvidga sin bank, emedan bankens fond längesedan ansågs otillräcklig för en sådan rörelse, som der i orten måste finnas. Detta var ej majoritetens tanka, men man erfor snart, att banken var och är för liten. — Jag har redan förklarat, att jag, i afseende på de öfriga bankerna, icke känner förhållandet tillräckligt, för att våga inlåta mig uti ett svar; jag skrider derföre till den sednare afdelningen, som angår frågan, huruvida det af den värde talaren gjorda förslag skulle kunna för framtiden förekomma sådan förlägenhet, hvaruti banken redan har varit. Jag får då förklara, att jag ingalunda tror det vara rätta sättet, först och främst derföre, att en sådan förening med statsbanken skulle kunna ingifva statsbankens direction elier fullmäktige, som möjligen en gång kunde komma att influenceras af den önskan, att få alla da enskilda bankerna tillintetgjorda, såsom stridande mot det gamla bancointresset, en önskan, att vara creditiv-gifvare åt privatbankerna, och att vid tillfällen, då dessa, i anseende till föreningen med statsbanken, hade större svårighet att skaffa sig behöfliga lån, i enskildt väg kunna uppenbara det obestånd eller den förlägenhet, hvaruti bankerna möjligen någon gång kunna komma, men hvilken förlägenhet likväl, efter hvad erfarenheten visat, aldrig är värre i en bank, sådan som den Wermländska, der ansvarigheten är solidarisk, än att bland i5o ledamöter alltid många äro färdiga att lemna sin enskilda credit för att upprätthålla banken, så att den kan göra rätt för sig. Det är just efter en sådan erfarenhet, som nu är vunnen, att banken under en hård conjunctur, i den enskilda crediten har funnit medel att upprätthålla en rörelse, hvilken varit svårt ansatt, som det låter bevisa sig, att denna bank icke bör söka något bistånd af statsbanken. Än vidare: om statsbanken hade trädt fram härmed innan någon privatbank vågat gå på egen hand, hade det kunnat anses vara uti ändamål att bringa sådana banker å bane, hjelpa dem i väg och understödja dem i deras barndom; men vi minnas nog sedan i8Jo, att sådant ej då var meningen.
Iios K. M. må anhålla om verkställande af förnyad undersökning ang:de lämpligaste sättet för åstadkommande af en canalled från Wenern till Stora Lee och dermed sammanhängande vattendrag uti det inre af Dahlsland, samt att K. M. täcktes lill nästinstundande R. St. afgifva nåd. propos. i ämnet. 23 punkten. R. o. Ad. biföll denna punkt. 24 punkten. Denna punkt ansågs icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna. 25 punkten. Hr Edenhjelm, Gillis: StatsUtsk. har icke tillstyrkt något anslag till quaioch hamnbyggnaden i Götheborg. Det förundrar mig så mycket mer som Utsk. bort finna alt denna hamn är nödig, icke allenast för Götheborg, utan snart sagdt för hela verldshandel. Innan jag går att yttra mig derom, får jag afgifva en beskrifning på hvad som menas med denna hamn, ty jag tror att Utsk. oriktigt fattat meningen dermed. Sjelfva elfven underhålles, från och med Trollhättan ända ned lill 3oo alnar nedanför Ströms slussar, af canalbolaget. Hamnen derifrån underhålles af elfstyrelsen ända till s. k. S:t Eriksholm. Från S:t Eriksholm och till elfvens mynning bekostas underhållet af Götheborgs stad. Detta utgör en sträcka af nära ^ mil, och fordrar continuerliga uppmuddringar. Jag vågar äfven nämna, att delta i ekonomiskt hänseende är högst angeläget, ty om de djupt gående fartygen skulle kunna gå upp till hamnen, så tror jag att en mycket bättre tullcontroll skulle kunna erhållas, och att blott den förökade tullinkomsten skulle uppgå till mera än man har beräknat till hamnbyggnaden. Planen till denna hamn är alldeles icke uppgjord i någon speculation på att få del i de besparingar, som nu äro användbara.