Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utsliten och grånad i Statens tjenst är Welckewitz vid mer än 64 lefnadsoch 46 tjensteår. i följd af ett obotligt armbrott, ådraget redan år 1852 under afvittringsresor på obanade fjällvägar, oförmögen att sjelf förestå första Landtmätaretjensten och Justerare-befattningen, hvilka utaf tillförordnade vikarier utöfvas till stor minskning af dermed förenade knappa inkomster; och vågar jag derföre vördsamt föreslå, att Rikets Ständer ville från och med Juli månad år 1855 och framgent bevilja Welckewitz en högst behöflig årlig gratifikation af 750 Riksdaler Riksmynt. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 30 November 1862. Pehr Staaff Motioner i Borgare-Ståndet 1862. j\$ 273. 611 JV? 273. Af Herr Kli lil till: Om dels användande lill folkskolornas understöd af halfva personliga skyddsafgiften, dels anslag och andra åtgärder till ordnande af folkundervisningen. Få af de frågor, sorn vid innevarande riksmöte komina att utgöra föremål för Rikets Ständers öfverläggningar och beslut, torde vara af den vigt, som folkskole-frågan; ty på denna frågas rätta lösning beror hela vår ungdoms bildning, och på denna åter Fäderneslandets framtid. Med tacksamhet mäste erkännas, att genom utfärdandet af 1842 års folkskolestadga ett stort steg blef taget för folkets bildning; ty då det förut åt hvarje familj var fritt öfverlåtet, att, bäst den kunde, sörja för barnens undervisning, blef, genom nämnda stadga, ett visst kunskapsmått bestämdt, som hvarje barn bör inhemta, och tillika uttryckligen föreskrifvet, att för detta ändamål i hvarje stadsförsamling och hvarje socken på landet bör finnas minst en, helst fast, skola med vederbörligen antagen lärare. Att det föresätta målet icke är ernådt, vet hvar och en, som i ringaste mån intresserat sig för folkskolan. Orsakerne dertill äro många. Att målet icke på en gång kunnat vinnas ligger, så att säga, i sakens egen natur.
Stockholm den 13 Juni 1815. På Höglofl. Ridd. och På Högvördiga Prest. Adelns Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar A. Lantingshausen. Bryn. Hesselgren. På Vällofiiga BorgarePå Hedervärda Bonde* Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar And. Fredin. Jöran Jönsson. M. M. Rosbeck. Upp. Den i g Juni'. Uppläst hos Höglofl. Ridd. oell Ad. d, ig Juni. — -5- Högvörd. Prest Ståndet d. 1^ Vällofl. Borgare-Ståndet d. 15 Hederv. Bonde-Ståndet d. 19 — Vördsamt Memorial! T„. Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet har Hedervärda Bonde - Ståndet, under den 16 nasti. Maj, remitterat ett Memorial af Riksdagsmannen Anders Larsson från Elfsborgs Län, deruti, jemte ofverklagande af den oriktiga grund, som på flera stallen, der Statsoch Landt-Församlingar äga en gemensam själasörjare, sorn af dem båda kallas till förslaget, skall bestämma deras' ömsesidiga rösträttighet, så att, afven vid en mindre Stad och en större Landt-Församling, Stadens röster alltid skola utgöra pluralitet; yrkas, att någon sådan jemkning i grunderna för Städernas rösträttighet vid Prestval, då denna utöfvas gemensamt med någon Landt försa nili g, måtte stadgas, sorn vore mera med Billighet och rättvisa öfverensstämmande, uti hvilken hemställan Riksdags-Fulimägtige Anders Joachimsson fråSi Östergöthland , Petter Christopherssons från Jon. köpings och Anders Mattsson från Bohus Län, samt Fullmägtige för Skaraborgs och Carlstads
Län åter ingå ej några Tingsgästnings-penningar tili Statsverket, utan erlägges blott Lagmans-räntan med 3, 3§ till 4 skillingar. Sterbhus-afgiften utgår med en fjerdedels procent af behållna Summan i Adeliga, Presteoch BorgareSterbhus i allmänhet, men äger ej rum hvarken för Ståndspersoners på landet och Allmogens, ej heller för Borgares och Ofrälse Ståndpersoners i Stockholm och Götheborg Sterbhus, hvaremot uti nyssnämnde 2:ne Städer, hvarje icke fattigt matlag eller hushåll bland i74 Stats-Utskottets Borgare och Ofrälse Ståndspersoner, betalar 6 Öre Silfvermynt, som, enligt K. KammarCollegii Circulairebref den 16 December 1777 efter 6 D:Ir på R:drn utgöres med i§ sk. Denna afgift, hvilken, jemte den i i752 års K. Bref Allmogen ålaggde högre Lagmansränta, tillkommit vid nämnde års Riksdag, såsom en Bevillning till HofRättens aflönande, blef, genom K. Brefvet d. 5 Mars 1778, ställd under K. StatsConloirets disposition, och uti K. Brefvet d. g November 1785 samt KammarCollegii och StatsContorels CirculaireBref d. 20 Januarii 1786 är vidare förklarad!, att Ståndspersoner på Landet som ej tillhöra R. o. A., Presteoch BorgareStånden, icke heller mern än Allmogen böra utgöra ifrågavarande Sterbhusafgift. Det visade sig således, å ena sidan, att så väl Lagmansoch Häradshöfdinge-räntans som Sterbhusafgiftens åtagande afsett ett och samma ändamål, nemligen JustitioeStatens aflöning, men, å den andra, att desse bidrag, hvart för sig, icke träffade alla, som behöfde ålita vederbörandes ämbetsbiträde, dels ock till olika belopp utgöras, af dem som skola desamma erlägga, hvilka skiljaktigheter mÖjeligen haft en skälig anledning uti fordna serskildta förhållanden; och R. St
I andra och tredje klassens släder skall taxerings-kommitté bestå af tre ledamöter af ridderskap och adel, tre af presteståndet, fyra ståndspersoner eller oubetsoch tjenstemän samt nio borgare af de serskilda inom städerne varande klasser; men i Upsala och Lund, der akademier äro, af tvä ledamöter bland ridderskap och adel, två af presteståndet, två af akademiestaten, tre ståndspersoner eller embetsoch tjenstemän och åtta borgare. 5:o. 1 alla öfriga städer skall antalet af taxeringsman vara två af ridderskap och adel, två af presteståndet, tre ståndspersoner eller embetsoch tjenstemän och sex borgare, med iakttagande, i anseende till desse sistnämnde, att, så vida klasser inom staden finnas, ett, efter styrkan af hvarje klass afpassadt antal utur en hvar vuijes. 4:o. 1 Fahlun och Sala skola taxeringsmännen utgöra lika antal, som för andra och tredje klassens studer stadgadt är, hvarvid borgareståndets ledamöter utgöras till hälften af borgare och bergsmän; dock så, att i Fahlun det ena året fem borgare och fyra bergsmän och det andra fem bergsmän och fyra borgare blifva stadens taxeringsmän. § 90. Ej må till taxeringsman af borgareståndet väljas annan person, än den, som idkar verklig borgerlig rörelse. Bevillnings-Ulskollcts Betänkande, Jl] 4. 51 § 91 I de städer, der gymnasium finnes, skall ibland presteståndet en lektor väljas till taxeringsman. § 92. Akademiska taxeringar förrällas under rektors ordförande af två ledamöter af ridderskap och adel, två af presteståndet, Iva borgare och tre ståndspersoner eller embetsoch tjenstemän, samt åtta af akademistaten, helst sådane, sorn ega fastighet i staden; och skola taxeringslängderne lör akademien aflemnas till rektor, för att pröfningskomrnitléen vidare tillställas. § 93.
Man vet att, när den nya psalmboken skulle införas, före slogs att den skulle påbjudas öfver hela riket, men Carl Johan satte sig deremot, och de, som förut ifrigast hade önskat det förra voro de, som efteråt mest prisade konungens vishet. R. o, Ad., torde påminna sig. att det öfverlemnades åt församlingarna sjelfva att antaga psalmboken eller icke, och den antogs också efter hand, Detta har visserligen medfört den olägenheten, att åtminstone för några Deli 8 Februari e. m. några år sedan funnos en eller annan församling, som icke begagnade den nya psalmboken, men en stor mängd tvister förekoms dock genom det så småningom skeende antagandet. Skulle emellertid handboksförslaget vid denna Riksdag antagas, vet jag icke om den bör påbjudas till efterlefnad på en gång eller småningom. Det förefaller mig som om det senare sättet vore svårare, och allt detta är ämnen, som man beliöft diskutera något mera än hittills varit fallet. Förslaget har icke utom det Högv. Ståndet undergått någon vidlyftigare granskning, och ehuru det visserligen kan sägas, att det skulle gå lättare att införa det, om någon sådan granskning icke skett, kan det dock hända att man misstagit sig, och jag anser derföre icke farligt om man skulle dröja några år i en fråga af den be skaffenhet som denna och intilldess saken vunnit ett allmännare godkännande. Jag röstar derföre för bifall till Utsk:ts hemställan. Hr Tham, Casper Wolrath: Det kan egentligen icke vara synnerligen angenämt för mig att upträda i denna fråga, så vida det besannas hvad jag ryktesvis hört omtalas, att förslaget redan genom två Stånds beslut vid denna Riksdag fallit. Jag ber dock att i korthet få anföra de skäl, hvarföre jag anser detta förslag, åtminstone i vissa delar, hafva bort bifallas. Då R. St.-r anhöllo om en revision af kyrkohandboken, grundade sig denna anhållan icke på en nyck, utan på den öfvertygelse att de väsendtliga brister, som förefinnas i den nuvarande handboken, borde korrigeras. Dessa brister komma således nu att qvarstå, om frågan skulle vara afslagen af tvenne Stånd.
Om meningen är att man bör skydda tillverkningen af en vara af mindre god beskaffenhet, så har Hr von Hartmansdorff visserligen rätt; men jag kan icke ingå derpå, att lemna denna vara sådant skydd, hvarigenom man utestänger den bättre varan, hvilken är behöflig för mänga näringsidkare inom landet. Hr Printzensköld har medgifvit, att ingen slöjd kan finnas utan fil, och han måste, såsom en följd häraf, äfven medgifva, att liehofvet af filar är ganska stort. Hr von Hartmansdorff har anfört, att R. o. Ad., i fråga om artikeln gjutstål, höjt införseltullen till fördel för den, hvilken tillverkar denna vara inom landet. Visserligen är denna högre tull ett skydd, men jag anser icke origtigt, att råämnet såmedelst kan erhållas till lågt pris, men deremot har man rättighet, att fordra af dem, som fått detta skydd för sin tillverkning, alt de tillverka en god vara. Då inom vårt land råämnet icke kan bearbetas i godhet lika med utlandets, men varans förädling, nemi. Biarne, är för flera tillverkningar behöflig, inser jag icke något skäl till någon förhöjning i tullen lill skydd för den sämre varan. Hr Printzensköld: I fall tullen å artikeln filar vore så hög, att den, såsom Gr. Gyldenstolpe yttrat, utestängt möjligheten Den 2 Juni e. m. 311 att importera dem, till mehn för åtskilige fabriksidkare, skulle jag med honom förena mig om den nedsättning, han önskar, men då sådant icke är förhållandet, utan tvertom den närvande tullen är så hillig, att hvar och en som är i behof af utländska filar utaf dyrbarare beskaffenhet, kan dem ulan märkbar tillökning i den kostnad, som af tullnedsättningen härflyter, sig förskaffa, så ser jag icke något antagligt skäl hvarföre en sådan nedsättning skall ske. Hr von Wahrendorff:
Med hänsyn dertill, att ofvannamnde basmätnings-apparat, upptagen att kosta 3,500 R:dr R:mt, skulle för här ifrågavarande ändamål användas redan vid början af sommaren 1863, och att densamma före detta användande nödvändigt måste undergå förberedande undersökningar, hvaribland vore att räkna den af mätstängernas utvidgning för värmet, — en undersökning, som erfordrar vinterns kyla —, samt att derföre apparaten borde senast nästinstundande höst komma Akademien 5,200. 3,600. Bil. N:o 7 c) till Kongl. Maj;ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 7 tillhanda, vid hvilken tid också liqviden för densamma skulle uppgöras, hade Akademien tillika underdånigst anhållit om särskildt beviljande af berörde 3,500 R:dr, på det Akademien måtte blifva i tillfälle att så snart som möjligt gå i författning om apparatens förfärdigande; hvarjemte, enär, enligt den uppgjorda arbetsplanen, rekognosceringar och åtskillige förberedande arbeten redan instundande sommar skulle löretagas, för hvilkas utförande kostnaderna i det föregående blifvit beräknade till 2.450 R:dr R:mt, och, derest Rikets Ständers nästinstundande sammanträde skulle afvaktas för beredande af tillgångar för här ifrågavarande ändamål, de antydda rekognosceringarne icke skulle så snart kunna försiggå och följaktligen samtliga arbetena lida ett uppskof af åtminstone ett år, då man sannolikt i de flesta andra länder, som deltaga i utförandet af den Medel-europeiska gradmätningen, oförtöfvadt skrider till verkställighet, Akademien, då önskvärdt vore, alt ett dylikt uppskof icke bchöfde med afseende på Sveriges deltagande ega rum, af sådan anledning i underdånighet hemställt, det Kongl. Maj:t mätte i nåder täckas att, utan afvaktan af Rikets Ständers sammanträde, särskildt bevilja för första sommarens arbeten 2.450 R:dr Runt.
St:s beslut uti tvenne ceconomiska frågor, hvilka icke tillhöra Representationens afgörande, har uraktlåtit omtala exemplet af 1812 års riksdag i Örebro och de dervid fattade, nästan riksförderfliga beslut, hvarigenom vår statscredit i grund förstördes, vår tryckfrihet kränktes och hela provinsers lagliga rättigheter förnärmades m. m. Sådana resultater hade säkerligen aldrig kunnat genomdrifvas vid en i hufvudstaden hållen riksdag. Man har sagt, att den föreslagna förändringen är nödig för den händelse, att krig skulle inträffa. Denna händelse är dock redan i nuvar. grundlagsstadgande föresedd. Hvad beträffar tidningarnas inblandning i rikdagsförhandlingarna och onödiga personers biträdande dervid, hvilket man hoppas till en del kunna Den 12 Januari. 59 undanrödja genom förslaget, så förmår jag icke inse omöjligligheten för hufvudstadens tidningsutgifvare att för tillfället kunna flytta sig till riksdagsorten, och de s. k. onödigt biträdande personerna komma troligen att göra detsamma. För min del kan jag icke upptäcka den ringaste nytta, som förslaget skulle medföra, hvaremot den ovilkorliga följden deraf måste blifva mångfaldiga olägenheter, hvilkas vidare upprepande jag dock anser för närvar, öfverflödigt, enär de synas ligga klara för den mest flygtiga granskning af ifrågavar. ämne. Jag hemställer altså, att R. o. Ad. måtte förklara Utsk:s förslag för onyttigt och onödigt. Gr. Horn, Claes Fredr.: Jag hade i sanning icke väntat, att flera talare här skolat uppstå till försvar för XJtskrs förslag: Att en ledamot gjorde det, ansåg jag mera såsom ett bevis på en sjelfständighet i åsigt, hvarför han här alltid utmärkt sig, än såsom någon plan att göra sin tanka gällande. Men det har verkligen förvånat mig, att höra en ledamot af Regeringen biträda den förstbemälde talaren. Jag hade trott, att han, i händelse han ansett förslaget så förträffligt, bort söka derom utverka en K. propos. Men då jag altså måste antaga, att hans förmodligen icke uraktlåtna försök i denna del misslyckats, och jag icke hört någon annan af Konungens rådgifvare nu yttra sig i sådan anda som Hr v.
Skulle den anses vara med ja besvarad, så hafva vi fått upplysning om, att motionen derigenom förklarats böra förfalla, och då kan votering begäras, antingen med den contra-propos., att motionen bör med ogillande afslås eller förkastas, eller också med den contra-propos., som motionären begärt, nemi. remiss till Utsk., och torde det i sådant fall äfven blifva nödvändigt att först votera om hvilken af 26 H. 11 Den 7 Juni. dessa contra-propostr, sorn bör antagas. Jag tror att vi komma mycket hastigare lill slut, om vi genast företaga dessa begge voteringar, un om vi ännu ytterligare fortsatta denna discussion. Hr Ridderstolpe, Fredr. Christopher: Jag är förekommen af Frih. Hamilton, och (örenar mig till alla delar med honom, af den orsak, alt då klr Frih. o. Landtm, gjort propus, och R. o. Ad. besvarat den, så tior jag, att vi först bort få höra huru Hr Fiih. o. Landtm, uppfattat R. o. Adis svar, och skulle någon vara af annan mening, så äger han rätt ali begära votering. Hr von Heyne, Georg: Jag är förekommen af de begge sista värda talarne och vill nu endast fästa uppmärksamheten på, att R. o. Ad. troligen lika med mig önskar att få höra huru Hr Frih. o. Landtm, uppfattat R. o. Ad:s svar på den sednast framställda propostn, i händelse någon af R. o. Ad.Vs ledamöter skulle finna sig befogad att i anledning deraf begära votering. Gr. Horn: Visserligen har jag hört Hr Frih. o. Landtm, framställa en propos., och jag finner i den åtgärden af Hr Frih. o. Landtm, äfven en hyllning åt den känsla, som blifvit uttryckt inom Riddarhuset; men jag tior också att det är Hr Munck af Rosenchölds lagliga rätt all få den propos., som han begärt, och anhåller att Hr Frih. o. Landtm äfven läcktes bifalla en sådan framställning.
Trikotk läder 3,00 500 » Ylle-Kjortlar, bemst. Rundtröjor _ 2,00 3,000 ra. Klänningstyg. 600 » Krankorderoj (det starkaste byxtyg som fins) 90 Ö. m. 500 » Ylle Korderoj, dubbel bredd ... 7,00 4,20 Ett parti Filtar, Scbalar, Dukar, Käppar och Tmit. Läder-Jalousier samt Porträtiramar bortslumpas till i Stockholm förut okända priser. Profver å väfnader endast da 20 öre följa. Order till landsorten mot efterkraf. Med båtar expedieras ej utan förut insänd betalning. Herrar handlande i landsorten torde observera att de ej hos någon i Sverige kunna köpa yllevaror sä billigt som hos mig. En fullständig profkollektion, i handel värd 130 kr., sändes for 75 kr. A. Stockholm, Vesterlånggatan 57, 1 tr. upp. OBSERVERA! Denna tidnings läsare extra rabatt! [2018] råmaterialier PASSANDE FÖR B Å D E HÖST O E H V I N - Hvad en liten parfve TER, I STORT URVAL FRÅN 7 K R. [2930] liina na, D. FORSSELLS SÖNER &amp; C:O, 27 december är 3:dje dragningen i Kulturhistoriska Föreningens lotteri pä konsts, industrioch slöjdföremål. värde. Lottsedlar till 2 och 3 kr. säljas i alla boklådor. [2457] Bearbetning efter Pris Z U L A M I T H W E L L A N D E R, mångårig elev af madame Marchesi i Paris, har åter börjat sin sångundervisning den 1 oktober. Anmälan af elever, såväl herrar som damer, mottages hvarje dag kl. 12 — 2 samt 5 — 6 e. m. Mästersamuelsgatan 16, I I. Pris pr hel timme 6 kr., half timme 4 kr. [2753] engelska originalet af GUSTAF ÄSBRINK. Ett näpet 1 kr.
Domstolens samtliga ledamöter voro öfvertygade om det oriktiga deruti, de säkerligen skulle tveka bryta en häfdvunnen vana. För att åt berörde lagens rum återvinna dess gällande kraft, erfordras att lagstiftaren träder emellan; och är det, för att åstadkomma sådant, jag framträder med detta anförande. Utom det redan anförda skälet eller bibehållande af en stor och vacker idé om Konungamaktens Majestät, förefinnes ett annat, väl icke egentligen inverkande på frågan, men dock icke saknande vigt och betydenhet. Enligt hvad allmänt kändt är, har Högsta Domstolen under de sednare åren blifvit så öfverhopad af göromål, att balancerna varit i ständigt växande. Många, för parterna högst vigtiga mål måste i följd häraf ofta till de enskildes stora förlust och skada, hvila i åratal oafgjorde. Men nu utgöra de mål, som röra af åklagare anförda besvär utaf ofvannämnde beskaffenhet, ett högst betydligt antal. Om nu dessa, i enlighet med hvad efter min upfatt ning rätteligen borde ske, icke uptogos till pröfning, skulle derigenom tillfälle beredas, att i ganska betydlig mån minska de nu till hög grad updrifna balancerna.. Med anledn. af hvad jag nu andragit, tager jag mig éä ten föreslå: det R. St.-r måtte förklara, att stadgandet i 30 kap. 19 § R:sB:n fortfarande eger gällande kraft och sålunda bör lända till efterrättelse. Om remiss till LagUtsk. anhålles. Remitterades till LagUtsk. Frih. von Stedingk, Styrbjörn: Då K. M:s Nåd. Propos. om Statsverkets tillstånd och hellof, som nu ligger på R. o. Ad:s bord, är så vidtomfattande, att det icke är möjligt att nu uptaga densamma till besvarande, får jag reservera min rätt att, i händelse jag skulle finna mig befogad, att göra några anmärkmr, jag framdeles måtte få framkomma med dem, och insända dem till StatsUtsk. Den 8 November. 107 Frih. Haab, Carl Adam:
Såsom organisationen nu är ställd, blefve det vid utbrottet af ett krig nödvändigt att till chef för arméens sjukvård i hela dess omfattning kalla en regements-läkare, som visserligen kunde besitta stor erfarenhet och mycken skicklighet vid behandlingen af sjuke, men som saknade den vana vid administrationsbestyr, som ett vidsträcktare befäl kräfver, samt måhända äfven den omfattande blick, som företrädesvis genom allmänna ärendens handläggning ernås, och som den vidsträckta och mycket sammansatta förvaltning honom anförtros, fordrar. Det är visserligen sannt, att sjukvårdens ordnande under krig blir något helt annat än under fredens lugn, men denna skiljaktighet mellan hvad som eger rum i krig och fred förefinnes äfven inom öfriga delar af krigsförvaltningen, utan att man inom dem anser såsom en likgiltig sak om de särskilda lörvaltningsgrenarnes chefer eller underlydande tjenstemän komma att först i valplatsens granskap sammanträffa till ovan samverkan eller att i ett så vigtigt ögonblick som detta anlitas i för dem okända tjenstebestyr, Men då kommitterade sålunda antaga, att fältläkarne böra utgöra en corps med egen chef, äro de långt ifrån att förbise vigten af de välgrundade skäl, Sundhetskollegium anfört mot ett fullständigt skiljande af denna corps och den militära sjukvården i allmänhet från den civila. För det allmänna skulle denna söndring af många anförda skäl vara skadlig; för arméen likaledes, helst den under krig så väl behöfver civilläkares biträde; för personerne sjelfve måste det vara en stor fördel att kunna vinna anställning och kunna öfvergå från den ena till den andra riktningen.
Det lär visserligen icke kunna vara mera än en gemensam röst hos alla att med mycket nöje lemna detta rum till i fråga var. sammanträde, men dervid borde likväl det förbehåll göras, att denna begäran förfaller, ifall icke R. o. Ad. nästa år vid den tiden skulle vara åtskiljde, hvilket väl skulle kunna hända, ifall icke ja vinner vid den förestående voteringen i förstärkt Const.Utsk.; ty i sådant fall kunna vi lå sitta och en gång i hvaije vecka emottaga förslag från Consl.Utskottet. II. Ex. Hr Gr De la Gardie: I anledn. af den an mäikn. som enskildt till mig blifvit gjord af en ledamot, att jag undei låtit anhålla att Riddarhussalen för det ifrågasatta ändamålet skulle få begagnas kostnadsfritt, får jag, jemte framställande af denna begäran, nämna, att sammanträdet kommer alt äga rum sommartiden, så att ingen eldning kommer i fråga. Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad. att tillåta de nästa år här i Stockholm sammanträdande lärde atl, såvida riksdag då ej inträffar, kostnadsfritt få begagna Riddarhussalen till hållande af sina sammankomster. Ånyo föredrogs och bifölls StatsUtsk:s den 3o sisth April och den 5 dennes på borde lagda mern. N:o 497» mef! ytterligare förslag till reglemenlariska föreskrifter för Riksg.- cont:s framtida förvaltning. Ii. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 2 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Lör D e ii 8 M j e. m. 65 Lördagen den 8 Maj .84.. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 5 prot.utdr. för denna dag f. m. Till pröfning företogs Lagsaini Allm. Besvärsoch F.kon.Utsk-.ns den 3o sisth April och den 5 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 71, i anledn. af erhållen återremiss å Ulskins betänk. N:o 34, ang:de väckta motioner om förändring af landtmäteritaxan. Frih. Cederström, Jacob:
Bänne* bom om ortensi efonomiffa ftällning orl) inbuftriela förpållanbeit celi fjmilfen ffall mara orbföranbe od) förebraganbe, famt tmå eller tre på fomntunalftämma utfebbe, i orten Bofatte perfoner, af pmtlfa unber fiftförlibna år Bemillning inom fotfttett eller paftoratet Blifmit erlagb efter bå gällanbe 23emillning8*@tabgaö 2:bra 3trtifel. €ro flera f o elnar förettabe till ett ©crebningebiftrift, ffall för pmarje focfen mäljaö en eller tmå lebamöter i 23erebningen. 2Btb famina tillfälle, forn be orbiitarie leba* möterna i SScmillniugéBerebniugen utfes, ffola äfmen, få i ftab forn på lanbet, en eller tmå fuppleauter på en al; an b a fått, font be orbinarie lebamötenta, utmäljaö. § 33. ©ettorn utfärbab allmän futtgörelfe unberrättar konungens 23cfallningoBafmanbe, i Början af pmart oäi ett år, be ffattfftilbige om be perfoner, forn inom Bmarje ort Blifmit af .Konungens 23efatlitingöpafmanbe förorbnabe att fåfom orbföranbe beltaga i 23 emill ningöB er ebning e it för famina år, jamt om be färffilba 23erebningöbiftrifter, beruti ftab eller focfen Blifmit förbelab, äfmenfom om bet antal 23erebnittgölebamöter, font inom Bmarje ftab eller focfen ffall mål jas, oel) tjmab för öfrigt mib befja mai Bör iafttagaS.