Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St. varda stiftade” o. s. v. Detta lagförslag är sålunda, i händelse 72 §. icke antages, alldeles stridande mot grundlagen; och det skulle förundra mig, att en Sveriges Rikes Högsta Domstol kunnat tillstyrka ett sådant lagförslags framläggande för Ständerna, om jag icke af handlingarna inhemtade, att förslaget undergått någon förändring, sedan Högsta Domstolen deröfver utlåtit sig. Jag hoppas, att vid denna förändring den al - Den S Mars f. m. ternativa benämningen af R. St:s Bank mätte hafva tillkommit. Jag får derföre hemställa, huruvida någon remiss häraf kan äga rum. Jag torde få fästa Hr Gr. o. Landtm:s uppmärksamhet derpå, att ingen fråga bör kunna till Utsk. remitteras, som icke kan vid återkomsten grundlagsenligt besvaras med både ja och nej; ty är frågan af annan beskaffenhet, så innefattar dess besvarande en förklaring af grundlagen, och bör då icke kunna få remitteras. Jag antager, att 72 §. förkastas och att emedlertid, ifrågavarande förslag blir till Utsk. remitteradt, och vill nu föreställa mig 2:ne foll. Det ena, att Utsk. tillstyrker förslagets antagande. Landtm, skulle då framställa den proposition, om Ståndet gillar Utskrs betänkande. Men en sådan proposition hoppas jag, att Landtm, icke vill framställa, emedan det vore detsamma som att göra den framställningen: om Ståndet ville antaga en lag, som vore stridande emot grundlagen. Det andra fallet vöre, att Utsk. afstyrker förslagets antagande. Men då stöde det ju Ståndet fritt att med nej kunna besvara Landtnäs proposition till bifall af Utsk:s betänkande, hvarigenom Landtm, sattes i nödvändighet att framställa den motsatta propositionen, nemi. till antagande af det mot grundlagen stridande lagförslaget. På alla dessa svårigheter har jag velat fästa Hr Gr. o. Landtmrs uppmärksamhet; och jag ser icke, huru frågan om remiss af förslaget till banklag kan afgöras, innan 72 §:s öde blifvit afgjordt. Det gläder mig mycket, att just i den Nåd. Skrifvelsen se en anledning till uppskof med detta ämnes behandling.
Befälets dagaflöning R:dr 430: — Manskapets underhåll, 2,670 portioner efter 51 öre » 1,361: 70. Underofficers-skolor vid infanteriet, organiserade enligt Kommitterades förslag, beräknas komma att årligen kosta omkring R:dr 32,000: — Summa Runt R:dr 40,932: 70. Sammandrag. Den årliga kostnaden utgör enligt föregående beräkningar: » Kavalleriets » » » Öfningsläger » Korpralsoch Underofficers-skolor Hvartill kommer: För underhållet af garnisonsoch gränsposterings-kommenderingar ur indelda arméen samt mötesplatser och dertill hörande byggnader 484,815: 64. » 298,371: 40. R:dr 825,000: — Alltså erfordras en förhöjning i detta anslag af K:dr 219,119 Härutaf belöper för den nummerstyrka af 3,576 man, hvarmed indelda infanteriet borde ökas enligt Kommitterades organisationsförslag omkring R:dr 65,000. 74. 21 Anmärkning ar : 1. Portionsoch rationsprisen äro ofvan upptagne till de belopp, dessa pris i medeltal utgjorde år 1864. 2. Natura portionerna för Underofficerarne äro dem tillagde i utbyte mot den nuvarande mötespassevo lans-ersättningen, hvilken borde upphöra enligt Iöneregleringsförslaget. 3. Aflöning och underhåll har beräknats enligt de i Kongl. Reglementet af den 14 Sept. 1858 angående indelda Arméens och beväringsmanskapets marscher, möten och mönstringar bestämda grunder. 4. Någon afkortning å Regementenas fulla styrka, med anledning af tillfälliga vacanser, sjuke m. m., tiar icke ansetts böra ega rum, i betraktande af de särdeles låga portionsoch rationsprisen. — Af samma orsak hafva marschdagarnes antal icke nedsatts under de beräknade om ock för framtiden, genom kommunikationernes förbättrande, marschkostnaderne i allmänhet kunna något förminskas. 5.
Sedan afgälden till Kronan för Garpenbergs kopparverk är 1825 blifvit bestämd til! hvart fyrationde skeppund af årliga tillverkningen och denna afgäld, som för är 1827 nedgått till 1 skeppund 17 lispund 10 marker, under 1830:talet åter stigit sä att den för år 1836 uppgick! till 12 skeppund 2 lispund 10 marker, men tillverkningen sedermera åter aftagit och, genom Kongl. Brefven den 9 Juli 1846 och den 26 April 1850, befrielse från all afgäld under vissa år blef kopparverket beviljad, har Kongl. 3Iaj:t, i anledning af egarnes af kopparverket underdåniga ansökning om fortsatt befrielse under sex år från omförmälde beskattnings utgörande, genom nådigt Bref den 25 November 1856, förklarat, att som det blifvit upplyst och genom behörig undersökning styrkt, att arbetet pä djupet i grufvorna med år 1840 upphört, emedan all brytvärd malm redan då ansetts vara medtagen; att under de sednast beviljade sex frihetsåren flera försök till upptäckande af nya malmgångar blifvit inom grufvefältel gjorda, men utan framgång; att jern - Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o U4.
Ridderskapet och Adeln, om icke innan man öfverlägger om sättet och tiden till det i fraga varande understödet för Götha Canal, man bftr först afgöra, om man skall herillja ett sådant eller ej, och, i förra fallet, till hvad belopp. Efter gammal ordning plägar questio an alltid afgöras förr, än man öfverlägger om questio qvomodo. Att Utskotten uti deras Betänkan* de afvikit ifrån denna regel, gör ingen Lag för Ridderskapet och Adeln att hand* la på lika sätt. Herr Grefven och TLanåtMarskaVkert erinrade, att Ridderskapet och Adeln redan Den 29 Juli €' m• hade afgjort att Betänkandet skulle fc j s punktvis. Herr Berghman: Jag tror mig böra hafva den äran gifva tillkänna, det jag alldeles icke är af den tanka, att Canalarbetet bör nedläggas, ej heller alt Aclieägarne skola blifva frustrerade; men jäv tror att ett betydligt bidrag icke kan göras i afseende på Statens knappa tillgångar, 5 3 P H Herr PuhhndhrTiW vederläggning af det påstående hvarut i jagmch flera andra instämt att nästkommande Ständer pä' intet vis äro bundna af de beslut, sorn nu fattas örn ytterligare allmänna bidrag för Göth? Canalbyggnad, har så väl Herr Grefve Platen sorn flera andra värda Ledamöter sökt insinuera den tanka att bär vöre fråga om ett Contract imellan Riksens Ständer och Götha CanalBolag, hvilket följakteiigen icke utan båda contrahenternas medgifvande bör kunna rubbas. Jag torde blott härvid få erinra, hvad sorn ej bort undfalla någon som det mindsta foljt detta ämne, att det alldeles icke är fråga om ett nytt contract med CanalBolaget, utan att med anledning af Kongl Maj:ts aflåtna Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer lemna det understöd, som tillgångarne kunna medgifva och till arbetets skyndsamma fortsättning kanpiöfvas nödigt. Efter contract blifvit åberopadt Den Hg Juli c-, m. oell skyldighet*:!'! att .detsamma ful!
Utdr. den 24 Jon. 1523* 9 och pä sätt ExpeditionsUtskottets dä den 10 Februari afgifne och sedermera af Riks* Ständen bifallne Memorial utvisar; samt 6:0 att, hvad tryckningskostnaden för så väl Frotocoll som Bihang angår, åt det blifvande StatsUtskottet uppdrages, att o* fördröjligen inkomma med förslag till den sammas bestridande utaf ds medel, hvilka till Riksdagsutgifterna i allmänhet anslås; i sammanhang hvarmed Utskottet äfven bör yttra sig, om icke försäljningspriset å både det ena och andra må kunna nedsättas till likhet med priset å Bihanget vid sistförflutne Riksdag, En Skilling B:co för hvarje tryckt ark. Efter föredragning och uppå framställd proposition, fann BondeStåndet för godt, att uti förenämnde Vällofl. EorgareStåndets beslut instämma, med den enda skillnad, att BondeStåndet redan bestämt antalet till blott 250 Exemplar af dess Protocoll, hvilka för denna Riksdag komme att till trycket befordras; hvarom samtlige Resp, MedStånden, jemte de blifvande Statsoch ExpeditionsUtskotten, skulle genom ProtocollsUtdrag underrättas. io Prot, Utdr. d. 25 Jan. 1023. Utdrag af Protocollet, hållet hos Höglo fl. Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 25 Januri 1823. S. D. Vid föredragning så väl af Herr Cederschölds, Per Gustaf, den 20 dennes pä bordet lagda Motion, angående tjenligaste sätt för tryckningen af Ridderskapets och Adelns Protocdll vid innevarande Riksdag, som ock af Borgareoch BondeStåndens Frotocolls Utdrag af den 22:dra och 2^:de dennes rörande tryckning af Bihanget lill RiksStåndens Protocoll m. m. stadnado Ridderskapet och Adeln i följande beslut; 1:0
Till den ändan befallte hon sin styf-dotter att lönligen stadna i prinsens sof-rum, för att lyssna till allt hvad den främmande vandrings-qvinnan månde säga eller göra om natten. Derefter fyllde hon en bägare med mjöd, blandade starka örter i drycken, och bjöd prinsen. Men han hade icke så snart tömt bägaren, som en tung sömn föll öfver honom, så att han sjönk i dvala, och hvarken hörde eller såg. Då log troll-packan i sitt falska hjerta, förde prinsessan in i kammaren såsom lofvadt var, och menade att hon nu gerna kunde få tala med prinsen, så mycket hon ville. När konunga-dottern nu blifvit ensam med sin käraste, sprang hon fram, föll honom om halsen med stor hjertans fröjd, och sade huru glad hon var att ändteligen ha funnit honom. Men prinsen vaknade icke, utan sof. Då vardt hon högeligen bekymrad, ropade honom med många kärleksfulla ord, och förtäljde huru hon vandrat hela verlden om för att söka honom; men det var som förut, prinsen hvarken talade eller svarade. Nu kunde prinsessan icke annat tänka, än att han icke längre höll henne kär. Hon föll derföre ned på sina knän, bad honom om tillgift för allt hvad hon brutit honom emot, och grät så bitterligen, att det kunnat röra en sten till medömkan. Likväl sof prinsen som förut, och vaknade icke; ty sådan kraft var uti dval-drycken. Men drottningens dotter låg och hörde hvart ett ord som talades, och tycktes henne sådan ynk om den främmande vandrings-qvinnan, att hon ej hade hjerta att förråda henne för sin elaka styf-moder. Så förled hela natten, och om morgonen arla, förrän dager var ljus, kom trollet in i prinsens kammare, för att höra huru allt stod till. Konunga-dottern fick nu vända igen till gås-huset, och der satt hon sedan med hand under kind och bara grät, så att tårarne runno klara som klaraste perlor. Men när troll-drottningen märkte att hennes svek hade lyckats, vardt hon så glad, att hon tyckte sig gerna vilja göra ännu en slik handel, om tillfälle yppades.
Den Embelseller Tjensteman eller annan Person som upptäcker underslef emot denna Författning, undfäk Twä Tredjedelar af böterne och den aker - Den r8 Augusti. 2921 Försummar Presterskap tvid Lysnings-Sedlar eller Embetsman och Betjente tvid Skrifters emottagande och utgifwande, hwad dem nu alagdt blifwit, stille allan skada och ware förfallne till dubbel bot, eller Sex Riksdaler Tretliotwä Skillingar. Chartor ä outlöste Domar fa ombytas enar we. derbörande Konungens Befallningöhafwande, genom påskrift intygat, del tillgång brustit för ChartanS warde hos den, som warit skyldig lösa Expeditionen, äfwensom Chartor, hwilka genom misskrifning eller annan wädlig arsak blifwit till nyttigt bruk oljenligt, böra fa ombytas, derest behörigt Bewis ä Charta» är tecknadt, art densamma utan att hafwa warit för, m begagnad, blifwit oduglig; och skall harwid för Papperet betalas Sex Runstycken Banco af den, som ombytet begär. Betrades någon med hwarjehanda flärd och understes med detta Kronans Papper, sa att det antingen förfalskas, eftergöres, högre betalning >.än utsatt ar, uppbäreS, eller annan grof förbrytelse dermed begäs, densamma skall straffas efter Allmänna Lagen. De brott som emot denna Förordning förelöpa, »fdömas i den Ratt eller Werk Ler gcrnjngen gjord och upptäckt är. Äger Merkel eller EmbetSmannrn icke domsrätt, förwises Mälet t ll Härads-Rätt a Landet, och i Staden till KamnerSoch Radstufwu.Rätt, Ler Kämr ners,Rätt ej ar, att af Actor Publicus utföras.
Ing irifördt lill allmänt begagnande i 7 Europeiska stater, Frankrike, Belgien, Grekland, Nederländerna, konungariket Italien, Spanien och Portugal, i de båda senare länderna sedan 1859 och 1863, samt i en statsdel, Rhen-Bayern, tillsammans bebodde af öfver 80,(100,000 innevånare, och representerar Sveriges handel med dessa länder för närv:de ett värde af olver 30,000,000 rdr rint, hvarjemte, såsom vi ega ani. hoppas, vur handel med Frankrike skall inom kort, genom ett fördelaktigt handelsfördrag, betydligt tillväxa. Dessutom begagnas i Baden, storhertigdömet Hessen, Nassau och Schweiz mått och vigter, hvilka grunda sig på metriska systemet, d. v. s. utgöra jemna delar eller multipler af detta systems enheter, hvartill, med afseende endast på vigt (det s. k. zollpfund), komma de flesta öfriga Tyska stater, och bebos dessa sistnämnda länder tillsammans af mellan 30 och 40,000,000 menniskor. Dessutom lära åtgärder blifvit vidtagna för införande af det metriska systemet i Brasilien, Chili, Columbia, Nya Granada och Ecuador. L Tyskland har redan ..en komité, bestående af delegerade från 19 stater, hvaribland Österrike, afgifvit till forbundsförsamlingen i Frankfurt ett otficielt betänkande, hvari metriska systemets antagande i bela Tyskland förordas. I Ryssland har frågan om delta. systems införande omfattats med ganska mycket intresse. Afven i England, hvarest fasthållandet vid det af ålder brukliga, äfven om deltas olägenheter inses af nästan hvar och en. icke sällan drifves till ytterlighet, har en storartad agitation börjats för införandet derstädes af det metriska systemet, en agitation, som vinner i omfång för hvarje år och som icke har ringa utsigter att inom en kanske icke aflägsen tid lyckas i sitt förehafvande. Ett förebud härtill är utan tvifvel den omständigheten, att parlamentet för icke längesedan antagit en bill, hvarigenom undervisning i metriska systemet skall ovilkorligen moddelas i alla offentliga skolor.
Ynglingar, låten tutornas strängar klinga sprödt, medan sakta den hvita båten vaggar oss bort från den dag, som dött, Lyckans rosor brinna röda, våra sorger ligga döda. Ljust vi le mot hvarandra, vänner, le bland rosor och sång och vin. L Genom det gröna strandstaketet slingra häckarnes blad och blom. Om du kan nå en jasmin från sätet, bryt den åt mig, min hatt är tom! Rundt omkring oss den bleka natten drömmer och tiger. Tyst vi gå fram öfver skumma, gröna vatten. Himlen är djup och tom och blå. Och vi tiga och vi lyssna. Våra tutors strängar tystna. Kring oss drömmer den bleka natten, himlen är djup och tom och blå. Hvarför tiga vi? Stum du sitter, yngsta mö i vårt unga lagMen jag söker ditt ögas glitter. Skänker du mig din ros i dag? En underbar ros! Och hur blodröd sedan! O, den är röd som ditt rödaste skratt! Vore den icke vissen redan, skulle jag röfva den ur din hatt. Tomt och sällsamt klinga skratten, men omkring oss tiger natten. — Vore den icke vissen redan, skulle jag röfva den ur din halt! En lifsfråga för hemmets frid. Af Petrus Hedberg. VY * Ytan alla omsvep kunna vi här genast y&lt;ir£j påstå, att friden och trefnaden i det enkla, borgerliga hemmet är i hög grad beroende af tjänstefolket och måhända i ännu högre grad af de kvinnliga än af de manliga tjänarne, då de förra ju helt naturligt genom sina sysslors art träda i en närmare beröring med familjen i dess intimare hemlif än de senare. Och lika bestämdt uppställa vi den satsen, att många om icke flertalet af de kvinnliga tjä- narne, helst i städerna och framförallt i hufvudstaden, lämna mycket öfrigt att önska i fråga om sin villighet eller sin förmåga att bidraga till trefnaden i huset. De matmödrar och husbönder torde vara få, som ej gifva oss rätt i dessa påståenden.
Afdrag för minderårige barn å Kronoutskylderne borde aila af arbetande Classen lika få tillgodonjuta, och således det stadgande förändras. som innehåller, att Hemmansbrukare af större Jordbruk än ett fjerdedels Manta! äro från denna ringa förmon uteslutne; en Åbo å ett halft mantal kan lika behöfva njuta en lindring, som Åboen å ett mindre, och det är Statens nytta och uppfostrings kostnaderne, hvarå afseende bör lemnäs, men icke Hemma nets storlek Då det ofta inträffar, att gifta karlar och äldre qvinfolk på landet, i anseende till desse förhållanden, hvarken kunna söka eller erhålla årstjenster, utan måste arbeta för dagslega, eller såsom StatTorpare, eller idka handslöjd, och i mantals langderne stundom upptagas såsom inhyses boende c lier arbetare, i afseende på hvilka någon särskild afgift ef. ter andra artikeln lärer vara bestämd, och hvilka i alla lall äro till högre Bevillning uppförde än Tjenstehjon, så synes billigheten fordra, då det icke bör föranleda till högre beskattning, att de icke äro i förhållande att kunna ethalia och emottaga årstjenster, att Bevillning för sådane personer icke kommer att öfverskjuta Bevillning för Tjenstefolk, samt att Författningarne måtte mrdgifva, att mantalsskrifva gift folk såsom tjenstefolk, ehuru de icke njuta årslön och gå till Husbopdens bord. Det synes äfven vara billigt, då ungt folk emellan 15 och iS års ålder alltför ofta icke kunna erhålla årstjenst, ej mindre att det medgifves dem. att konn* till deras trygghet, att ej anses såsom lösdrifvare, mantalsskrifva Den 29 Maji. 5^3 sig, der de likväl ick^ kunna erhålla årstjenst» an att, vid Mantalsskiifmugar och BeredningsCommittéer, det kunde öppnas för dem utväg, att betrias ifrån Krono-utskylder, eller njuta lindring deri, vid saknad arbetsförmåga, ellef sjuklighet, som behörigen styrkas kunde.
44- m ang. besvärs anförande i brottmål, III. 121. äng Wermlands Läns skiljande från Götha Hofrätt, och läggande under Svea Hofrätts Jurisäction m. m-, lil. 123. _ ang. ett tillägg uti gi $. Regeringsformen, lil. 398- — ang. understöd för Hjelmare Slussverk, III. 401. _ — ang. ett tillägg i allmänna Lagens stadgande Uti 9 Cap. 6 j. Handels-Balken, V. 103. __ — ang. betalningen af de, i anledning utaf Högstsalig H. M. Enke-Drottningeni Arf, uppkommande skulder, V. 1176. _ — ang. Stats-Verkets tillstånd och behof, V. 1282- — ang. Betalningen af Krigs-skulderna m. m., V. 1677. ang Norriges Rikets Stor-Things svar på den föreslagne Riks-Aden, V. 1775. Protocolls. Utdrag fran Banco-Utskottet, ang. Maimi Discont. V. 1679. — __ frän Bevillnings Utskottet, ang. Betjening, I. 471- _ _» från Expeditions - Utskottet, ang. Glasoch Porcellainssamt Smideshandlares handelsrättighet, lil. 283. __. från Lag-Utskottet, ang. ändring uti Execu tions författningarne m. m., lil. 673. ■ äng. förhöjning i Nämndemännens arfvode vid privata förrättningar, IV. 1429. _ — ang. Förlags • Contracters intecknande, IV. 1502. Proto• Register. 21 Protocolls. Utdrag från Lag utskottet, ang. Lösen vid Lagfarter och muntliga Stämningar, IV. 1707. ang. Domstolarnes Organisation, m. m., V. 1650. ang. Sandtägt och Timmers huggande till väglagning, V. 2195. — ang.
Restantier, beräknades vid sednasle riksdag till 180,000 R:dr och hafva i medeltal åren 1847—1851 utgjort 204,353 R:dr. Då emellertid medeltalet för åren 1848—1851 ej uppginge till mera än 176,677 IUdr och beloppet för år 1851 endast till 162,891 R:dr, hvaribland 32,718 R:dr tullmedel, som nu blifvit af Kongl. Majit inberäknade under den rubrik, dit de rätteligen hörde, har Kongl. Majit ansett restantierna icke böra upptagas till högre påräknelig inkomst än 130,000 R:dr. I afseende å de af Kongl. Majit omförmälde tullmedel, som hittills blifvit i Rikshufvudboken hänförde till denna titel, har Utskottet inhemta t, att dessa tullmedel utgöra i verkligheten dels kontante behållningar och dels förskotter och andre fordringar, hvilka i åtskillige tullkamrars räkenskaper balanseras och af anledning, alt de icke inom räkenskapsåret blifvit lill Stats-verket levererade eller afförde, vanligen och från längre tid tillbaka uti rikshufvudboken mindre egentligt upptagits såsom restantier, ehuru medlen icke varit hos skattskyldige innestående; hvadan de rätteligen bordt i rikshufvudboken upptagas såsom fordringar, förskotter eller kontante behållningar å tullmedlen, utan att inverka vid restantiernas beräknande^ och får, vid sådant förhållande och då Stats-Utskottels Utlåtande, N:o 64. 15 ifrågavarande del af talluppbörden i den Kongl. Propositionen blifvit beräknad bland lul/mecllen under de extra-ordinarie inkomsterne, Utskottet, med hänseende derjemte å den minskning, som i öfrigt under de sednare åren å restanlierne egt. rum, hemställa, att denna inkomst-titel, i likhet med hvad Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit, nu bör upptagas till endast 130,000 R:dr.
Detta må vara; men deraf följer icke att riksg:s-kont. skulle äga rättighet att hafva grindarne öppna utan det kunde hända att staden holle dem stängda, så att innehafvarne af huset äro nödsakade att göra en omväg för att erhålla valten i stället för att de nu gå den ginaste vägen ifrån gården ända ned till kanalen. Vidare har StatsUtsk., utom dertill af Fullmäktige afgifvet förslag, hemställt att riksg:s-kont. skulle för all framtid öfvertaga underhållet af hela gårdsplatsen. För min del skulle jag tro att detta hade varit ett ämne, som hade bordt blifva föremål för Fullmäktiges omsorg att med drätselkomraissionen öfverenskomma. Det skulle ju kunnat vara en möjlighet för Fullmäktige alt öfverflytta denna underhållsskyldighet på drätselkommissionen. Hvarföre har nu StatsUtsk. gått Fullmäktige i förväg och 60 Den 13 Juli. gjort ett medgifvande, som möjligen icke varit af behofvet påkalladt. Icke heller har StatsUtsk. haft det förtroende till Fullmäktige att det åt dem öfverlemnat någon den ringaste rättighet att, efter sig företeende omständigheter kunna göra några tillägg till riksg:s-kont:s förmån till de vilkor, som StatsUtsk. har föreslagit, ehuru Fullmäktige i deras skrifvelse uttryckligen hemställt alt Fullmäktige mätte tillåtas alt på de antydda eller andra för riksg:s-kont. förmånliga och efter sig företeende omständigheter lämpade vilkor, afhandla med drätselkommissionen om öfverlåtelse af den ifrågavar. jordrymden. Under sådana förhållanden och då StatsUtsk. så till sägandes bundit riksg:s-kont. till håde händer och fotter i denna fråga, likasom i afseende på ett egendomsköp vid förra riksdagen; så tillstyrker jag, hellre än att underkasta Fullmäktige dylika restrictioner, ett bestämdt afslag på denna del af betänk., på det att, för den händelse om något klander skulle framdeles uppkomma emot öfverlåtelsen, icke något försök må kunna göras alt hvälfva detta klander på riksg:skont. såsom likväl med det förut af mig omnämnda egendomsköp varit förhållandet.
Brobyggnad öfver Dunkehalla-ån. Brons längd 15 fot i ett spann. Landfästenas höjd 20 fot, bredd 27, tjocklek 7 fot. Bron bygges på torr grund. Grundläggning: grundgräfning, 40 kub.famnar . å 2: — spåntpålning m. m. grundmurning, 10 kub.famnar 80: Landfästen: 52 kub.famnar mur i bruk å 105: — doseringarnes beklädande Öfverbyggnad, 15 sträckfot ä 30: ;— Brobyggnad öfver Dumme-å. Brons längd 150 fot. Landfästenas höjd 65 fot, bredd 30 och tjocklek, upptill 12, nedtill 26 fot. Landfästena, liksom pelarne, äro försedda med tvärhvalf för att minska murmassan. Bropelarnes antal 2, höjd 70 fot, bredd, upptill 28, nedtill 32 fot, tjocklek, upptill 10, nedtill 14 fot. Grundgräfningen bland schaktningen beräknad. Landfästen: 183 kub.famnar mur i bruk å 115: 60 d:o med huggen sten k 161 11 dto hvalfmur å 200 Pelarne: 68 kub.famnar mur i bruk å 115 160 d:o med huggen sten ... k 161 Reveteringsmurar för doseringarne: 180 k.f:mr kallmur a 55 Öfverbyggnad, 150 fot a 100: Brobyggnad öfver sjön Stråken. Brons längd 50 fot i ett spann. Landfästenas höjd 40, bredd 27 och medeltjocklek 12 fot. Bron bygges på torr mark. Den för grunden och strömfåran erforderliga schaktningen är i jordgräfningen beräknad. Grundläggning: fördämning, spåntpålning mur i bruk, 43 kub.famnar k 80: — Landfästen: 316 kub.famnar mur i bruk k 105: — bankens stenbeklädnad Öfverbyggnaden, 50 sträckfot k 100: — Landsvii$s-Br«ar: Bro öfver landsvägen vid Bunseryd.