Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
' Cgenteliqcn kan c) cn till summorna-hestänch .plan uppgörgs förr, än ma,!, till beloppet noga kunner ^dc behof som Rikets pcnninge-förwaltande Werk och ,eii!kilta Wedöorgares betalning erfordra, samt förr än Krigets stut kan inses; men d«t mesta kan likwäl rn^ '.ligt min tanka undangöras;, och-dä man dels redan i det närmaste känner alla skulder till Summor, art och beskaffenhet Vid-denna dag, samt hwad Banken ännu .ArstiuMdcl.S o st stör kunna.med flägot stags sannolikhet föcktse' en gräns . för. kriget, samt i alla fall, om ej freden'för länge ukcblifwcr, man torde finna, att skillnaden emellan .den tillkouimande Bcwillnings-Summan .med fredfns ernZend? nagra westor förr eller senare iste kqn bljfwa större, än att densamma i det. hela blir af mildre känphgr lnffjtte.Lfi» fä hoppas jag att rugn .«« kan, oherymlg summor nära träffa det rätta. 3ag Den 2 October. irgg Jag föreställer mig ätminstone, att man beqwämligen kail tills widare utan all olägenhet indela den .under arbete wqrande Finans-plan i 2 hufwudgrenar, uemnligcn ben ena, som nu kan uppgöras bestämdt oH -stannar wid närwarande ställning', den andra, i händelse af krigets längre fortsättning, har afseende pä det tilkvmmande, huru penningar mä kunna med lindrigas stc wilkor och säkrast erhällas m. m.; och ehuru man icke nu i förhand kan inse till hwad belopp de serffilta utwägar som förestås, widtagas och till iner eller mindre del lyckas, kräfwa en ärligafgift för räntor och kapitals afbetalning, tror jag dock det hwarken blifwct olämpligt eller omöjligt, att uppgöra en plan äfwcn härföre, grundad pä alla de utwägar som kunna pätänkas, chwaribland säsom cn säker tilllykt i nödens stund, Astren widare fö!stolt af Banken mäste intagas.
Hvar och en känner alltför väl, hvilket trassel och hvilka svårigheter hafva upslått i landsorterne, derigenom ali Privatbankerne fått utgifva sedlar å mindre valörer, hvilka utträngt Riksbankens sedlar, ehuru endast desse sednare de jure emottogos vid allmänna kronoupbörden och andra allmänna liqvider. Visserligen hafva på de sednare åren någon lättnad häruti vunnits derigenom att Riksbankens sedlar å 2 r:dr och å 32 sk. b:co kommit i omlopp uti landsorten, men så länge Privatbankernas sedlar å 3: 16 fortfarande fä utgifvas, skall ändock den ojemförligt största delen af rörelsekapitalet i landsorten endast och allenast komma alt utgöras af enskilta bankers myntrepresentativer. Jag behöfver icke här framställa, huru svårt det är för en mängd allmoge och t. o. m. andra petsoner att hålla reda på den mängd olika färgade och förfärdigade sedlar, som af dessa hanker utgifvas, och huru lätt blottställde dessa sedlar äro för förfalskning, hvarigenom ganska många förluster för den enskilte kunna upstå och verkligen hafva gjort det. Jag ber endast ali få framhålla vigten derutaf att konseqvens i lagstiftningen iakltages. Alt den ena riksdagen stiftar en lag för att den påföljande åter uphäfva densamma utvisar en vackling i grundsatser, en lättfärdighet vid fattande af beslut, som måste rubba förtroendet till landets lagstiftare; och som isynnerhet blir vådligt då det tillämpas på penningeväsendet. På alla dessa förenade skäl anhåller jag att R. Den C Augusti. 133 o. Ad. icke mätte frångå ett förut af Konung och Ständer fattadt beslut, hvars verkningar otvifvelaktigt i en framtid skola visa sig välgörande, ulan bifalla denna punkt af betänk., der allt afseende å Hr Bergmans motion af de gemensamma Utsk:n afslyrkes. Frih. Stjernstedt, Jakob Theod.: Jag instämmer till alla delar i det yttrande, som den siste värde talaren afgifvit och tillstyrker bifall till Utsk:ns hemställan i denna del af belänk.
Allmänna Garnisons-Sjukhuset. Nuvarande Aflöning. Föreslag Tillöknil en SSumma. Riksmynt Hulr öre H:dr öre R:dr öre 1 Sekreterare hos Direktionen Arfvode till 1 Vaktmästare (särskildt anvisadt 375 150 125 — 500 150 B:ko eller 1 Rulr R:mt om dagen (förut 16 sk. B:ko eller 50 öre Runt om dagen 1 Jourhafvande Under-Officer, ä 12 sk. 1 Förråds-Vaktmästare, ä 28 sk. B:ko eller 87 j öre Runt om dagen (förut 24 sk B.ko eller 75 öre Runt). 1 Medicjnal-Vaktmästare, dito dito 1 dito dito dito 1 Sjukhusdräng, ä 24 sk. B:ko eller 75 öre Runt om dagen (förut 20 sk. Prop. Ni 1, om Statsverket 1856. Riksmynt B:ko eller 621 öre B:ko om dagen). 1 Kökspiga, ä 12 sk. B:ko om dagen). B:ko förhöjning). 1 Baderska, ä 24 sk. B.ko om dagen). Tillkommer: . •; 1 Matportion in natura för Väbeln, Jourhafvande Underofficern och livar och en af de 19 till BetjeningsStaten hörande personer, eller 21 st., beräknad förslagsvis till 64 R:dr 32 sk. B:ko eller 97 R:dr Runt 1,843 — 194 — 2,037 — (Häraf redan för 19 personer anvisadt genom Kongl. Brefvet den 12 Januari 1856). Föreslagen Tillökning. Summa. Anm. JYi 3 lill Kungl. M<ij:ts Nåd. Prop. JYs 1, om Statsverket 1836. 77 Litt. IV. ». Förslag öfver det ökade årliga anslag, sorn erfordras för Högre Artilleri-Läroverket från ock med år 1857.
Deremot förekommer det, åtminstone enl. mitt förmenande, anmärkningsvärd!, att Konungens Rådgifvare, oaktadt den hyllning de, såsåsora nyss förut är sagdt, lemnat åt principen af ett lågt medelporto, oaktadt den stadgade erfarenheten af dess fördelar i andra länder, och fastän detta system jemväl redan är af Konungen föreslaget i Norrige, likväl icke upfattat dessa fördelar så mycket, att de ansett dem värda den ringaste, ens ögonblickliga upoffring af en del utaf det kontanta bidrag, hvarmed postväsendet nu skattar till Statsverket, och det är emot denna del af den Kongl. Propos:n som jag tror att några'giltiga invändningar kunna göras. Den Kongl. Propos:n antager, att om ett medel-porto bestämdes, så skulle minskningen af den närvarande intraden för Postverket deraf blifva: Med ett porto af 3 sk. för hela Riket B:ko R:dr 187,000. Med ett porto af 4 sk » 98,700. Summan af hela Postverkets upbörd i porto för år 1851 har varit » 669,564. af porto för inrikes brefvexlingen ... » 448,824. de inrikes brefvens antal 3,481,418 och summan af betalia lodtalet af samma bref, efter förmedling » 4,189,047. För alt, såsom det skett i den Kongl. Proposm, kunna antaga den upkommande minskningen i de två serskilda fallen till 187,000 eller 98,700 R:dr, finner man således först och främst, att förslagets författare förutsatt, att ett införande af fyra ja äfven af tre sk:s raedelporto icke omedelbart skulle åstadkomma den ringaste tillökning i brefvexlingen, åtminstone icke någon som förtje - 16 Den 5 April. nade att tagas med i beräkning, ty i annat (all hade väl sådant skett. Delta synes likväl innefatta ett alltför stort underskattande af systemets fördelar, i strid mot både allt, hvad erfarenheten visat från andra länder, och mot det loford som förslagets författare sjelf gifvit åt principen.
Detta - mr också första skälet till mitt intresse för judarne, det andra var den konstnärliga nyfikenhet, som dref mig att studera något; som endast få författare studerat, ' att söka, framställa niigot, som få af mina kolleger framställt. någotsom för flertalet af mitt folk var okändt. och oförstådt. Som människa och tänkare intresserade jag mig för judarne, de lidande, olyckliga och förtryckta, som konstnär försmidde jag de redan ' trampade .stigarlie på litteraturens mark., » J a g började stadera judarnes ställning, deras ' historia, deras religion, deras seder, egenheter, goda och dåliga egenskaper. » Fängslad af en mängd dramatiska situationer och upprörande händelser i det judiska lifvet. har jag skrifvit flera romaner och noveller med judiska ämnen. J a g gör det judiska folket full rättvisa och jag önskar att hela välden vill göra det rättvisa. Men först och fräirist är jag polska till lif och själ ocli jag skall forblifva det till min död, dess mer passioneradt och troget, ju olyckligare mitt fädernesland gr. » Med dessa sista ord har Eliza Orzeszko helt säkert velat påpeka, att hennes varma, fördomsfria medkänsla för alla olyckliga, föraktade och förföljda, hennes innerliga förstående af hvarje lidande människa, hvilket folk, hvilken ras och Iivilket stånd Iion an in % tillhöra, alltid innerst har sin grund i hennes patriotiska kanslor. Det är sorgen öfver Polens olyckor, öfver de .orättvisor och förföljelser, för hvilka hennes folk är utsatt, som från första stund inspirerat hennes diktning: Meii då hon icke klart ocli tydligt kan få uttala denna sorg, gifver hon sina patriotiska känslor uttryck i de mest gripande skildringar af ett annat lika förföljdt och föraktadt folks lif. Intet folk kali. i %Ider och lifskraft mäta sig med det judiska.
(RGs. A.) Ofvanberörde Betänkande har, i anledning af de dervid gjorde an - Stats-Utskottets Utlåtande N.o 2g^,. ii märkningar, blifvit från samtlige Riks-Stånden till Utskottets ytterligare handläggning återremitterad t. De hufvudsakligaste anmärkningarne, hvilka föranledt återremissen äro: att när, vid dispositionen af Creditivet, fästas det vilkor, att detsamma icke får användas till betäckande af kostnader, som genom quarantainesoch spärrningsanstaltar uppkomma, så skulle härifrån kunna dragas den slutsats, att Utskottet ansett serskilde quarantainesanstalter vid Rikets gränser vara umbärlige äfven i den händelse, att Cholerafarsoten, sedan den här i Riket upphört, skulle utbryta i Finland eller kustländerne på andra sidan Östersjön, i synnerhet, som quarantainesoch spärrningsanstabter äro i Betänkandet ställde i lika cathegorie. Men om delta icke varit Utskottets mening, utan att Utskottet väl ansett serskilde quarantainesanstalter, vid inträffande händelser, böra vidtagas, men att de härtill erforderlige kostnaderne borde bestridas af det såkallade lilla Creditivet, så är härvid anmärkt, alt, sedan Cholerafarsoten nu mera blifvit inhemsk i Europa och man således alltid måste vara beredd på möjligheten af dess utbrytande i främmande länder, med hvilka Riket står i handelsförhållanden, behofvet af quarantainesanstalter icke bör kunna hänföras till oförutsedde händelser, för hvilka det lilia Creditivet skall, enligt 63 § RegeringsFormen, anvisas och hållas till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition.
Att trädvaror jnå på utländska Skepp lika fritt få utföras, sorn Införas. Då Utskotten öfver de väckte Motionern© UU får äran afgifva sitt utlåtande, anse Utskotten sig böra förklara, alt, ehuru Utskotten, efter inhämtad kännedom om förhållandet med handeln på Finland under de senare åren, icJke kunnat undgå, att, lika med de värde Xedamöter, hvilka i ämnet sig yttrat, erkänna at$ •denne handel i dess närvarande obegränsad© tillstånd är, förmedelst den stora olikheten i ■värdet emellan import och export, för vår handelsvåg ganska betungande; hafva Utskotten lik,-» Väl så mycket mindre ansett sig tillständigt, att föreslå några directa utvägar till inskränkaning af berörde handel, sorn genom den emellan Kongl. Svenska och Kejserliga Ryska Hofven den 10. September a 8a, 7 slutade Additionel Ac.t till Freds-Tractaten i Fredricshamn, hvars verkan hör blifva orubbelig, en fullkomlig frihet till införande här i Riket af alla slags Finska Naturoch Konstprodukter, med undantag hf Bränvin och Saltpetter, blifvit Finlands innevånare under loppet af åtta år, från det närvarande räknadt, medgifven. Då ändamålet likväl, åtminstone till någon del, torde kunna, äfven på annat sätt vin - Stats-och Besvärs-Vlskoftens Betänkånden. 1435 ipas, och bland medlen härtill hufvudsakligen lärer böra räknas, om afsättningstillfällena för sådane Producter, hvaraf vi fornt inom Landet äga en emot behofvet svarande tillgång, i möjJigaste mon lättas, under det tillika productiojien af de artiklar, sorn i tillräcklig myckehet Jeunna inom riket frambringas, genom ijenlige anstalter uppmuntras; så hafva Utskotten, efter öfvervägande af de förslag, som i detta afseende blifvit uppgjurde och Utskotten meddelade, funnit sig böra till Riksens Högloft. Ständers ompröfvande hemställa, det måtte hos Kongl, Maj;t i underdånighet anhållas: 1:0
Utskottet får i anledning häraf tillstyrka, att nödige åtgärder måtte vidtagas för tillvägabringande, så fort ske kan, af nämnde balance-frågas utredning, äfvensom att, i den händelse liqvid derför icke står att erhålla, beloppet må i laga ordning varda till afskrif ning befordradt. § ll6- (Rev. Förkl. 5g>) Som, enligt hvad Kongl. Krigs-Collegium upplyst, beloppet af Artilleri-Afdelningens fordran hos Colonial-Ärendenas Departement, utgörande 2,454 R:dr 20 sk. 9 r:st., år i838 blifvit till Collegii Cassa erlagdt, erfordras i detta afseende ingen vidare åtgärd. § 177* (Pag. 89. Då frågan om godlgörelse för Kronans fordran i följd af afl. KrigsCasseuren Brattströms balance, ankommer på utgången af den rättegång, som angående Brattströms Concurs är hos vederbörlig Domstol anhängig, lärer Revisorernes framställning i detta ämne icke påkalla något tillgörande. § I78- (Pag. 90. Huruvida tillgång må förefinnas till ersättning af Tyg-Capitainen 70 Stats-Utskottets Utlåtande, iV.-o 76. C. M. Gumelii och aflidne Tygvaktaren E. S. Westgrens balance, i följd af bristande persedlar uti Stockholms beväringsförråd, beror af utgången utaf den emot Chefen för Kongl. Svea Artilleri-Regemente anställde rättegång, om utbekommande af Gumelii accords-ersättning, hvarföre uti delta mål för närvarande intet är alt tillgöra. § I19- (Tåg. go. Förkl. 5g.) Hvad Revisorerne erinrat, i afseende å Capilainerne A. Thams och Aschlings balancerade skulder till Artilleri-Afdelningen, bar Utskottet funnit af Kongl. Krigs-Collegium nöjagtigt utredt och förklaradt, hvadan Utskottet hemställer, att anmärkningarne i dessa hänseenden må förfalla.
Den 17 Oktober. 43 »Den som vill, att R. o. Ad., med anledning af Stats-Utsk:ts hemställan i 13:de punkten af Mermt N:o 170, skall bifalla hvad Utsk:t hemställt i 58:de punkten af Utlåtit N:o 139, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår U. o. Ad. sistberörda hemställan och beslutar för sin del, att de lärare, som, innan de blefvo till lektorer utnämnde, hafva haft full lektorsundervisningsskyldighet, få beräkna denna sin tjenstgöring, med undantag af 5 år, vid löneförhöjningen inom lektorsgraden, i likhet med hvad alla andra extra lärare, riupplikanter och vikarier inom adjunktsoch kollegagraden fått sig tillerkänt, samt att för detta ändamål 2000 rdr årligen böra på elementarläroverkens stat ytterligare uppföras, att från och med år 1864 utgå.» Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 14. Nej — 28. 14:de punkten. Voter:s-propos:n godkändes. Lades till handlingarne. Voter:s-propos:n godkändes. Lades till handlingarne. Voter:s-propos:na godkändes. 20:de punkten. Lades till handlingarne. 21:sta punkten. Voter:s-propos:n godkändes. 22:dra punkten. Voters-proposme godkändes. Hr von Francken, Georg Wolfgang: Under behandlingen af 8:de hufvudtiteln yrkade jag vid denna punkt, att R. o. Ad. måtte bifalla de väckta motionerna. De värde ledamöter, som då yttrade sig, motsatte sig icke beviljandet af anslaget till Artisten Mandelgren, men yrkade återremiss till vinnande af en förändrad ordalydelse, hvarigenom det komme att bestämmas, hvilka skyldigheter skulle åligga Mandelgren för reseunderstödets erhållande.
Sedan Riksens Ständer, anförde af Landtmarffalken och Talemännen, intagit de för dem utsedde rum i Rikssalen, samt Hans Kongl. Höghet Hertigen Riksföreständaren, af Hofstaten företrädd samt af Desi Wakt omgifwen, dit ankommit, samt intagit det för Högbemälte Herre bestämde rum til wenster om Throneu, behagade Hans Kongl. Höghet öpna sammankomsten med följande Tal: "Wälborne. Ädle och iPälbördige, Ärewördige, Wördige, Wällärde, Äreborne, Förständige, Wälaktade, Hederwärde och Redelige, Gode Herrar och Swenffe Män!" "Jag har församlat Eder i dag för at meddela Eder et ämne, hwars beskaffenhet ej kunds wid gärdags - sammankomsten Eder gifwas tilkänna, emedan dä ingen öfwerläggning war tillständig" "Jag får säledes nu, Gode Herrar och Swenffe Män, afbörda mig den af Konungen mig updragne skyldighet, at tilställa Eder Desi skriftligen författade Afsägelse-^ct, hwilken af Hof-LLMLiLren för Eder upläsas skal." Un - Den 12 Maj. 85 Undertecknad Hof-Lant^ler upläste derefter VriAjnLlot af Kongl. Maj:ts Afsägelse-^ct, ord frän ord sä lydande som följer: °'J den Högstlofwade Treenige Gudens wälsignande namn." "WJ med Guds Nä de, Sweriges, Göthes och Wendes Konung m. m. Hertig til Schlesvig Holstern m. m., gore wetterligt, at sedan WJ i dag för sjutton är tilbaka utropades för Konung, samt med et blödande hjerta ärfde en ömt älffad och wördad Faders blodiga Thron, har Wär föresats dock warit at befrämja detta urgamla Rikes sanna wal och ära, ossiljaktige frän et fritt och sjelfständigt folks lycksalighet.
R:dr 240 öre 25 kub.fot 119 kil5 inom Malmöhus län: till innehafvaren af Förste Majorsbostället vid Skånska Hussar-regementet, kungsgården Hjelmshult, enligt Kongl. Brefven den 8 Juli och den 25 September 1856 467 25 637 9 inom Kristianstads lån: för Beckaskogs kungsgård, som, efter särskild öfverenskommelse med Lönings-direktionen vid Skånska Dragon-regementet, innehafves af II. Konungen, jemlikt Kongl. Brefvet den 2 Augusti 1855 • till innehafvaren af Andra Majorsbostället vid Skånska Dragon-regementet, kungsgården Svabesholm, enligt samma Kongl. Bref till innehafvaren af Överstebostället vid sistnämnda regemente, kungsgården Lillö, enligt Kongl. Brefvet den 10 Januari 1857 till innehafvaren af öfversteboställe! vid Skånska Hussarregementet, kungsgården Tommarp, enligt Kongl. Brefvet den 17 Mars 1857 och till innehafvaren af Ryttmästarebostället vid samma regemente, kungsgården Sandby, enligt Kongl. Brefvet den 13 April 1858 2814 952 3 1087 352 632 8 8 6 hvarvid Stats-kontoret tillika föreslagit, att de här ofvan i spanmål utförda ersättningsbeloppen ina bestämmas att utgå i penningar efter ärligt medclmarkegångspris, likväl med bibehållande af den nuvarande innehafvaren af Lillö kungsgård genom förrberörda Kongl. Bref af den 10 Januari 1857 tillförsäkrade rättighet att utbekomma sitt spanmålsanslag från Kronans magasin i Kristianstad, när tillgången sådant medgifver. Kongl.
Denna motion har af Väl loll iga Ståndet blifvit till Lag-Utskottet remitterad och denna dag hit ankommit; men då en stadga af det angifna innehållet måste hänföras till de lagar och författningar, hvilka röra rikets allmänna hushållning, och frågan således icke, enligt 33 och 34 §§ Riksdags-ordningen, tillhör Lag-Utskottets behandling, har Utskottet ansett sig böra lill Vällofliga Ståndet återställa ifrågavarande memorial; hvilket för samtliga Riks-Stånden härmed vördsamt tillkännagifves. Stockholm den 23 November 1865. Lag-Utskottets Utlåtande N:o 3. 3 N:o 5 Ank. till Exp.-Utsk. den 15 Dec. 1865, kl. 6 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion om utarbetande, af en kommentar öfver Strafflagen. 1 ett lill Vällolliga Borgare-Ståndet ingifvet memorial har Herr L. Henschen föreslagit, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t anhålla, att Kongl. Maj-.t läcktes föranstalta, att „en noggrann och jemförelsevis fullständig kommentar öfver nya Strafflagen äfvensom dertill hörande lagsamling och förteckningar, varda af en eller (lere dertill skicklige personer, på angifvet sätt, utarbetade, på allmän bekostnad tryckta och utdelade samt äfven för billigt pris tillgängliga i bokhandeln. Detta memorial har blifvit af Vällofiiga Borgare-Ståndet till Lag-Utskottet remitteradt, och denna dag hit ankommit; men då detsamma icke innefattar förslag om någon åtgärd, som kan hänföras till stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af allmän lag, och sålunda icke tillhör de ämnen, hvarmed, enligt 53 § Regeringsformen och 33 § Riksdags-ordningen, Lag-Utskottet eger att taga befattning, har Utskottet ansett sig böra berörda memorial till Vällofiiga Borgare-Stånd ?t återlemna; hvilket för samtliga Riks-Stånden härmed vördsamt tillkännagifves.
Mellan två led soldater, som höllo åskådarne på tillbörligt afstånd, utan en blick hvarken till höger eller vänster, utan en rörelse eller ett minspel redo de sexton höfdingarna in på agenturens gård, där de lika tyst och allvarsamt sutto af samt bundo sina hästar vid staketet, hvarefter de i en lång rad värdigt tågade in i det stora tältet, där fredsrådet skulle hållas. Där möttes de af kommenderande generalen, hans stabschef och adjutanter i full uniform och af oss tidningsmän i så pass hyggliga kostymer, som vi kunnat åstadkomma efter de många veckornas vistelse i vildmarkerna. Mottagandet försiggick under högtidlig tystnad och lika högtidligt intogo höfdingarna sina platser i en krets på marken, medan generalen satte sig på en stol och vi öfriga förblefvo stående. Så öppnades öfverläggningarna med ett tal genom tolk af generalen, som uppmanade de röde männen att framlägga sina klagomål mot den store faderns i Washington ombudsmän, och en efter annan stego höfdingarna upp och svarade i ordalag och med åtbörder, som värkligen voro både värdiga och vackra. Flera af dem voro påtagligen födda talare och framstälde sin sak så skickligt, att vi med största intresse följde med förhandlingarna, som redan pågått en tid, då vi med ens hörde ett trampande af fötter utanför tältet och skildtvaktens röst, som förklarade att ingen fick passera. Nå, nå telekram Rössville, hördes svaret, med ett tonfall, som kom oss alla, ända till stabschefen, att draga på munnen. Ett par gånger upprepades trollformeln med alt ifrigare betoning, men den gången förfelade den totalt sin värkan, och då gick jag ut för att se hvad som stod på, ty att vännen Enoch inte utan giltig anledning försökte tränga sig in, visste jag mycket väl. Han sken upp af belåtenhet, då han fick syn på mig, och sade med en viktig åtbörd: Vallacken är här nu. Hvad? frågade jag. Vallacken är här, upprepade han, den står där vid staketet bland de andra hästarna. Jag tyckte nog att jag kände igen den, då tattarne kommo, men den var midt i hopen, så att jag inte var säker, och först nu slapp jag in på gården så jag kunde se den.
I allt öfrigt biföll R. o. Ad. utan discussion BaucoUtskrs memor. N:o 106 med de uti utlåt. ]V:o 118 föreslagna förändringar. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. \ till 2 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Måndagen den i3 April i835. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 6 prot.utdr. för denna dag f. m. Ånyo föredrogs BancoUtsk:s d. g dennes på bordet lagda betänk. N:o ng i anledn. af Hrr Wijks, Santessons och Lefflers motioner, ang:de förändrade föreskrifter i afseende på jernbelåningen i Stockholm och Götheborg. Hr Lagerhjelm, Pehr: Motionärerna hafva rätteligen, såsom grund för ifrågavar. motion, anfört, att vid sista riksdagen skedde den förändring i iy35 års bancoreglemente, att i vågattesten skulle jernet icke upptagas till sin stämpel, dimension, stångoch stycketal, men deremot bibehölls den föreskrift, att låntagaren skulle i sin requisition, som borde vågattesten åtfölja, uppgifva stämpel, dimension, samt stångoch stycketal, så att ett document, som innehöll dessa omständigheter, alltid skulle finnas i Banken. Man vill nu undvika detta, för att få större gagn af belåningsrätten. Det har äfven blifvit sagdt, att en sådan förändring kunde äga rum, utan att Banken förlorade något i gin säkerhet; ty, säger man, efter som stadgandet nu verkställes, har Banken ingen annan säkerhet, än vågattesten lemnar, och då allt stångjern upptages till samma värde, förlorar Banken ingenting, antingen det har en gröfre eller finare dimension. Det är 2:ne omständigheter, som härvid fordra uppmärksamhet. Jag har icke nu gällande bancoreglemente till hands, men jag har med mig BancoUtsk:s memor. N:o i36, som innehåller det af R. St. godkända förslaget dertill, och således måste de föreskrifter, som här ärq intagna, finnas i bancoreglementet.