Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
429 vudsakligen grundad deruppå, ali Jerlåsa socken, inom hvilken den aflidna från barndomen vislats och samlat sin lilla förmögenhet, består af endast 17 oförmedlade mantal, spridda och sönderstvekade i små delar öfver en vidsträckt och ofruktbar skogsbygd, som numera äfven är lill stor del uthuggen; alt af de 874 innevånarne omkring fdelar äro fattige backstugusittare och inhyseshjon; samt att de, tili följd häraf, för den öfriga delen af församlingen ovanligt stora och tryckande utgifterna för fattigvården visat sig icke vara tillräckliga för att bereda nödigt understöd åt sådana föräldrar, som hvarken hafva tillfälle att sjelfve undervisa sina barn eller tillgångar att förse dem med kläder och föda för begagnande af socknens med dryga kostnader inrättade och underhållna skola; hvarförutan E. K. Mits Befallningshafvande i Upsala län, med vitsordande deraf, att församlingen består af endast 17 oförmedlade manlal, som, med få undantag, i små delar brukas af mindre bemedlade landtbönder, sami att öfriga innevånare utgöras af fattiga torpare och backstugusittare, —- uli afgifvet underdånigt utlåtande understödt ifrågavarande ansökning, dock med vilkor, att dana-arfs-inedlen för all framtid skulle, under skol-styrelsens ansvar och förvaltning, blifva en stående fond, och att räntan deraf blefve använd till fattiga barns understödjande med kläder och föda under deras skolgång. Med afseende å hvad icke blott församlingen utan ock vederbörande läns-styrelse i målet anfört, har E. K. M:t i Nåder föreslagit, att Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med livad tillförene vid flera tillfällen egt rum, måtte medgifva, det kronans rätt till Seralia Lindskogs qvarlåtenskap må ölverlåtas på Jerlåsa församling, med de förbehåll, som E. K. Mits Befallningshafvande uppgifvit. Vid öfvervägande af detta ärende hafva Rikets Ständer funnit skäligt E. K.
Uti räkenskaperna för Norrköpings f. d. hospital balanseras under båda revisionsåren ett belopp af 157 R:dr 36 sk. 10 rst., utgörande aflidne Sysslomannen Callerholm* skuld; och, då upplysning saknas, huruvida någon åtgärd blifvit vidtagen för dessa medels indrifning, hafva Revisorerne ansett sig böra förhållandet omförmäla. Ijuauretts-tUreBitionen. Räkenskaperna äro i Kongl. Kammar-rätten granskade för båda revisions-ären med anmärkningar och utvisa: Inom linien bokfördt. Befordringsoch burskaps-afgifter Af kollekter, bröllop och barndop Biljard-afgift Kortstämplings-dito Inskrifnings-dito Tolagsdito Societetsdito Bötes-medel Afgift från Kongl. Theatern Begrafnings-kostnads-ersättning . Intresse-medel. Rönnowska donations-medlen Fattig-medel Gåfvo-medel — Balans till påföljande år: Credit. Balans från föregående år: Afskrifning : Lasaretts-inskrifnings-afgifter Fattig-medel Utgifter: Lasarettets underhåll , Aflöning . — Byggnader och reparationer. Intresse-medel. .• . — —- 695:26. — 877: 33. 4. Understöd åt fattige 168:32. — 289:31. Balans till påföljande år: Antalet af de under revisions-åren å Kongl. Serafimer-lasarettet vårdade patienter har, enligt räkenskaperna, utgjort: år 1852 år 1853. Från förra året qvarliggande 282. 274. Qvarliggande till följande året 274. 276. och underhållsdagarne hafva varit . 95,919. 93,231. § 2. Emot räkenskaperna hafva Revisorerne icke funnit något att erinra; och, vid anställd inventering, befunnos säkerhetshandlingarne i god ordning. JLänens JHurhus-riiJiensfiaper.
Lag, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådane öfverträdelser, eller dem Vållat och befrämjat genom uppsåtligt fördöljande af någon upplysning, eller häfver den Föredragande underlåtit alt, i de fall, som 38 §. af denna RegeringsForm förutsätter, sin contrasignation å ett Konungens beslut vägra, då skall Conslitutions-Ulskoltet ställa en sådan Embetsman under tilltal af Justiliae-Ombudsmannen inför Riks Rcitt - Cons tit utionsUtskottets Memorial, N :o 84. 9 Rätt, så framt ej Utskottet [inner sig böra förut serskildt underställa Riksens Ständer de skäl, på kvilla det anser åtal icke böra göras; i hvilket fall Riksens Ständer ega alt antingen underkänna Utskottets skäl, eller göra sådan anmälan, som, i nästföljande §. omtalas, eller förklara , att ingen anmärkning eger rum. Riks-Rätt, hvarom denna stadgar, rare sammansatt på sätt, sorn i 102 säges, dock så, att, i si iil let för StatsRåd , fyra d 1; äldste Juslitiae-Råd , (vänne af frälse oell Ivärme ofrälse Ständ, der säle taga, och gånge för öfrigt., sorn i 101 oell 10a §§. säges. Sådan Riks-Rätt döme efter allman Lag och den fdnsvarighets-Lag, hvilken för detta ändamål utaf Konungen och Riksens Ständer fastställd är, röste Ja; den, del ej vill, röste Nej: - vinner Nej, kommer Gonslitulinns-Utskotlets i Memorialet N:o 60 framstallda förslag icke alt till nästa Riksdag hvila. Ank. till Exp. Utsk. dea 2n December, kl. 2 e. m. Memorial till Riksens Ständer, i anledning af äterremiss pä ConstitutionsUtskottets Memorial, N:o 62.
Ständer sjclfwe altid behagat wisa » att lemna Eontoirets utr fattigdom aflidne En>bets och Tjcnstcmäns Enkor och barn nödigt understöd, ansett sig böra till Stats-Utstottet hemställa, om och bwad underhäll mä kunna till Notarien LerAMLNL eftcrltmirade Barn anfläs. Stats-Utffottct har funnit omstandigheterne i hogsta mätto önnnarrde samt LerUmans cfterlemnade Barns belägenhet förtjena allt behjertande; Och som Riksdagen nu synes wara sä nära sitt flur, att detta ärende icke torde hinna, att af Riks ns Högloft. Ständer afgöras, i hwilken händelse tesie wärnlös» barn stulle försattas r saknad af den benägenhet, de af Riksens HögloftStänders ädelmod med sä mycken anledning kunna förhoppas; Sä har StatS-Utstotkct, i afseende härä, till Herrar Fullmägtige Lfwcrlemnät, att, i likhet med hwad förur blifwit bewiljadt Tjenstemän? wid Riksgalds-Contviret samt General Mistanec-Eontviret i fattigdom efterlemnade Enkor, Utdela LeiKwLiomyndiga barn nägot understöd till deras nödiga uppehälle och uppfostran, hwilket hos Riksens Högloft. Stander Stats-Utstottet wördfammeligcn bordt anmäla. Stockholm den 27 April 1810. Pä Höglofl. Ridderffapets och Adelns Leda» möters magnar LI 3.es kleming Pä Högwvrdige Prcste-Ständets LrdamöterS wagnar 1 II, e i ämun Pä ioi4 Den 28 Äprik. Pä Wallofl. Borgare-Ständets Ledamöterwägnar. (larl ik' r. I^anZberZ Pä Hcderwärda Bonde-Ständetö Ledamöters magnar. ^näers K i 1 8 8 on kröu^Iiur. Bifölls. Föredrogs följande:
Maj » om kungörande af åtskilliga föreskrifter i 6 1 32 — b. 7 Juni b. 7 Juni b. 9 Juni b. 7 Juni 106 26 Banko-Utskott, angående instruktion för nästkommande riksdags 6 1 28 — b. 26 Maj b. 23 Maj b. 26 Maj g. 26 Maj —* 25 Bankovinsten, angående dess användande 6 1 10 21 Se Bankens låneoch kreditivrörelse. Barnhuset, allmänna, angående anslag för inlösen af barn mot lägre afgift 4 1 i 66 f. 27 Se Attonde HufvudTiteln. I ‘ ! 'I Register öfv. Bilt. t R. St. Prot. Iti(i5 — t866. 2 10 — te M i 1 # fzl o cd s -s CfQ 02 r02 » a > 2 g CD B £L ?:§ ftiks-Ståndens Beslut. co a Ä- K03 Oj W Uj B. 2L o a> f» ® SP 5* cp C4 SL sf P a o. Cl (l * ii”" CO — . • cn « cc C Ridd. o. PresteBorgare| BondeStåndet. Ståndet. N:0 N:o | Sid. Adeln. Ståndet. N:0 § Barnmorska, om ändring i före| | skrifterna rörande hennes rättighet att utöfva instrumental-förlossningskonst 8 — 19 — b. 22 Dec. b. 30 Dec. b. 22 Dec. g. 22 Dec. Barnmorske-undervisningen och 1 Barnbördshusen, angående ökadt anslag till . 4 1 66 57 Se Åttonde HufvudTiteln. Barthelemy, S:t, om anslag till bestridande af utgifter för kolonien l 4 1 53 12 Se Sjunde HufvudTiteln.
Har man under några månader tagit lektioner i tyska för en god lärare, har man hört t. ex. docent Seemans föreläsningar i konsthisto ria och med honom besökt Gallerierna och prof. Sterns föreläsningar i litteratur, har man haft tillfälle att se klassiska dramer på Albert-teatern, att höra Wagners operor på hofteatern och konserter af Lilly Lehman, Sembrich, Melba, Joachim samt dessutom gjort trefliga bekantskaper och vackra utflykter, ja, kanske varit med på en eller annan fest i familjer eller » Vereins » — då har man skäl att vara belåten. Visserligen lyckas det icke för alla att komma in i trefliga kretsar, och för att bli medlem eller » gäst » i någon af de talrika litterära och musikaliska föreningarna fordras det naturligtvis rekommendationer. Att bli bekant i familjer är det allra svåraste, de vanligaste bjudningarna äro till te kl. 5 e. m., — visittiden är mellan 4 och 6 e. m. — men man kan också bli inbjuden till » Abendbrod » eller » Tanz ». Svensk-norske konsuln brukar vara särdeles artig mot de skandinaver, som göra visit hos honom, och han bistår dem gärna med råd och dåd. Har man så tillbragt några trefliga månader i Sachsens hufvudstad, lämnar man den nog med saknad, ty det finnes få platser, där man trifs så bra. Det försäkra åtminstone alla främlingar, man där träffar, icke minst de norska, finska, svenska och danska ungdomar af båda könen, som besökt Polytechnicum, musikeller konstskolorna därstädes. Kanske är det detta, att Dresden nu är en konstens och studiernas hemvist, som förlänar staden dess värdiga prägel? Kanske är det de gamla minnena från storhetstiden, då under August den Starkes regering Dresden var den tongifvande konststaden i Europa. De gamla minnena breda sin poesi öfver hela staden, öfver Elbe, som sakta flyter under de vackra broarna, som sammanbinda; H Varnas lör värdelösa efteraitiiingitr. Stockholm. stadeD, Söndagshvila åt de tjänande. § Idun förekom for en tid sedan en uppsats med titeln » Pärlan bland dagar », hvars förf. först visar, att en hvilodag är människan nödvändig, och sedan talar om dagens helighållande.
Jag ser i syne, tror jag! BJÖRN Hvad skall jag se på? (vresigt). Jag visst också! (leende). (korsar sig). (likaså). Hvad sen J då? BENGT Men nej! ja närmare jag eder träder, BENGT (stiger upp och går honom närmare) Helt visst ett satans bländverk! KNUT Dess större likhet finner jag med ... med... Med hvad? Så sägen, riddare! KNUT (som förut). (ser honom skarpt i ögat). Med väpnarn Som jag på dörren visade i dag För det han djerfdes gilja till min dotter! 44 Rätt sällsamt! BENGT (som förut). (skyndar fram till Bengt). Ja, ja! J ären denne väpnaren! Sigrids räddare J ären! INGRID Nej, jag Bengt Lagman är, Jarl Birgers broder, Och jag är riddare, har gods och gård Att kräfva hämd för det J visaden KNUT BENGT (som förut). Och kommer nu till eder, riddar Knut Mig hånfullt bort ifrån er gård i morse! Det var då J, min dödsfiendes broder, Som räddaden mitt barn! INGRID (alldeles handfallen). Nu först min Sigrid verkligt osäll är. Ja, och nu fordrar jag upprättelse. BENGT. Guds helga moder! (för sig). J hafven rätt dertill. Hvad fordren J? Jag fordrar att J läggen eder hand BENGT (med framräckt hand). KNUT (slagen). I denna öppna hand som bjudes eder, Och att J fyllen upp ert svurna löfte Och gifven Sigrid fagra mig till brud KNUT Med ett: "Gud signe eder!" det jag fordrar! Det fordren J? (häpen). BENGT. INGRID (med glädje). Månne rätt jag hör? Nåväl, herr riddare? BJÖRN (likaså). (häftigt). De yra tankar! Tyst! låt mig reda KNUT (till Ingrid som vill tala) Ingrid! ej ett ord BENGT. Och om J så beviljen mig min bön, Jag skänka vill min brud i morgongåfva
(G 3 7 1 6 4) Aktiebolaget Kungsholms Tvättinrättning •i ' - * INEDAL &lt; &amp; STOCKHOLM * * Utför omsorgsfullt, raskt och billigt: L i n n e - och Ylletvätt, M a n g l i n g och Strykning, Kemisk tvätt och Fläckuttagning, Skönfärgning och Blekning. Jteel behandling! TUlgjordt arbttc! Ombud i flere städer! (G. 37148) .•IIIIIIIIIIIIIIIIIMllllllllllllllllllllllllllHIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIMIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIUIIIIIIIIIIIIIHIIinilllMIIMIIIIIIII ' Den lämpligaste och JÛilje fiolmens &lt; * • Stearinljus. billigaste dagliga tidning för familjen är TOCKHOLNS-TIDHIIGEI, som innehåller svenska original i sin klipp-följetong (2. 4 0 0 boksidor pr år) samt en stor mängd svenska skisser och berättelser. — Stockholms-Tidningen, som kostar blott 1 öre om dagen, eller 3 kr. 6 0 öre för helt år, är Sverigres mest spridda dagliga tidning, i det att upplagan nu utgör 60,000 ex. hvarje dag Prenumeration sker vid närmaste postanstalt (G. 87157) Com verksamt lösande, välsmakande •Cmedel vid hosta, heshet och katarrer rekommenderas Florents franska lakrits pastiller. Pâte vanillée (lätt vaniljsmak och finaste bröstgummi) 40 öre Pâte à la violette (finaste lakrits, aromatisk smak) 05 » î£ * £-jj 35 Pâte à |. Réglisse Florent. Pastilles å la menthe fpepparmynt, allmännast omtyckta). " 0 » hos alla välförsedda handlande. EntamagentS. J. XORMAX, Stoctkotm. Endast äkta med märke: G H7168) Guldmedaljer: Paris 1878, Malmö 1896. (G. 37154) Ull, .OH0TTOJV Cf (j r Kommtssionslager i alla Sveriges städer. Telegramadress: Annonsbyrån. Filialer: Malmö, Göteborg. « af WAL£ S IM D römmande stjärnorna glimma, världens heliga timma sänker sig ned öfver hvitklädd jord.
Om man tager en tjänstflicka vid samma ålder, huru mycket kan hon? Och dock får hon genast åtminstone någon liten lön, oaktadt man måste bekväma sig att undervisa henne i ett och annat. Så göres jämförelse mellan, hvad en okunnig allmogeflicka, ladugårdspiga, barnjungfru, och en bättre flicka kosta i underhåll, hvarvid påstås, att » maten o c h uppassningen för den senare göra en större summa än den enkla kosten vid köksbordet och 30 — 40 kr. lön därtill. » Detta är fullkomligt misstag, ty en tjänarinna äter o c h behöfver äta mera än en bättre flicka, om ock den förras kost är något tarfligare. Hvad uppassning beträffar, vet jag, att flickor, som hafva plats såsom hjälp i familjer, få till största delen passa sig själfva. — Så talas om » en ung, värnlös flicka med ungefär 100 kr. årlig pension », s o m innehar plats mot fritt vivre och är nöjd därmed samt säger sig ha tillräckligt med kläder och allt öfrigt. Men hur många flickor ha 100 kr. pension! Och om dem, som hafva det, är j u här egentligen icke fråga. Här är fråga om medellösa flickor. Om nu dessa i sin husmoders tjänst slita ut sina kläder, hvarifrån skola de taga medel att ersätta dem m e d? Huru svårt det är för flickor att lifnära sig med sömnad, är en känd sak, men hör icke hit. Af våra värderade författarinnor har i detta ämne påpekats, hurusom oberoende flickor för att få se sig o m i världen erbjuda sig att vara till hjälp endast mot fritt vivre och därigenom hindra verkligt behöfvande att kunna erhålla lön. Därigenom har det gått så långt, att numera t. o. m. personer, som äro » kompetenta att undervisa och uppfostra barnen » och på sätt och vis » bära ansvar för hela hushållningen », hehöfva annonsera efter plats endast mot » fritt vivre », fastän » Finskan H. » » hvarken hört eller sett det. » Hvad som härom förut varit intaget i Idun, är särdeles behjärtansvärdt, och det vore godt, om det kunde lända till någon reform i nuvarande dåliga förhållande. An ny £.
Bes v.- o. Oes. Utsi. Uti. N:o 68, bruk eller olagliglieter, ehvad desamma i formerne eller i upptagandet af mål, som till Socknestämma icke höra, må hafva egt rum; b) att, om denna utväg, af en förutfattad, mer eller mindre grundad, opinion om frugtlösheten af slika betvär, lemnäs obegagnad, sådant icke hör läggas Författningen till last, helst emot en sådan opinion rättelsen icke i lagbudet, utan hos personenj måste sökas; c) att, på sätt i förra Betänkandet är vordet anmärkt, det ligger i sjelfva naturen af ett Socknestämmo-beslut, af hvilket någon påföljd skall kunna förväntas, alt detsamma, efter vunnen laga kraft, måste vara förbindande för en hvar, som egt rått att i öfverläggningen derom deltaga, ehvad han af denna rätt sig begagnat eller icke, äfvensom att den lagliga påföljden af uteblifvande, såsom en gång för alla stadgad, icke behöfver i hvarje serskild kallelse till Socknestämma intagas; samt d) att, likasom det med beskaffenheten af ett allmänt Lagstadgande knappast Lag$, Allm, desv,- o, Otc.-lilsh. Uti, N:a 65, JJ - knappast vöre förenligt, att närmare, än som i 6:te §. af ifrågavarande Författning redan skei t, bestämma de mål, hvilka tili Socknestämma lidra, vore det ännu mindre lämpligt och möjligt alt uppräkna dem, hvilka å densamma icke få upptagas. På nila dessa skäl fortfara fördenskull Utskotten alt anse förenämnde 6 §. böra oförändrad bibehåll as. Serskildt har viii blifvit yrkadt, dels att Sockneslämmor alltid måtte på bestämda lider hållas och kallelse till extra Socknestämma utfärdas genom budkaflar, dels ock, att, enär ämnen af mera främmande beskaffenhet förekomma, Pastor borde örn föremålet lemna hvarje enskild Församlingsbo underrättelse.
Såsom hvar och en känner, fordras det många omständigheter och mänga omgångar lör att sälta sig i kommunikation med denna statsinrättning, i afseende pä penni ngerörelsen. Jag är öfvertygad att om afd:r af riksbanken blefve inrättade i landsorterna, i st. f. de nuvar. privatbankerna, skulle orterna derpå blifva lidande och statsbanken deraf hafva ringa vinst. Jag anser mig således pligtig afstyrka den föreslagna und. skrifvelse» hvad l:sla punkten deraf beträffar. Antagandet åter af den sednare delen utaf Ulsk:s utlåt, skall åtminstone från min sida icke mota något hinder. Hr von Hartmansdorff, Äng.: Jag kan icke linna någonting otillbörligt i den föreslagna underdåniga skrifvelsen. Det är troligen bekant för de flesta, att innan penningeväsendet genom 1830 års realisation ordnades pä fastare fot än tillförene, hade en af K. M. dertill förordnad comité anställt, undersökning öfver dertill hörande frågor. Dä ansågs en sådan granskning vara nödig för alt reda begreppen i dessa frågor och för alt utvisa den riktning man borde följa. Nu har man kommit längre, än man hann den gången; men man har utan tvifvel råkat pä en afväg derigenom, att man utvidgat kreditsedel-rörelsen alltför mycket. Derutinnan behöfves dä en rättelse; men striden derom torde blifva svår, ly privatbanks-intresset är mäktigt, och en hvar vet, att del fordras all möjlig uppmärksamhet för att emot detsamma värna riksbanken. Dä förhållandet är sådant inom representationen, kan man med skäl önska det: Konungen mätte förmedlande uppträda mellan de särskilta intressena. Jag tror således, att uti denna omständighet ligger någon anledn för II. o. Ad. att antaga betänk.
S. D. Då nu ånyo föredrogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 8 dennes på bordet lagde Memorial N:o 157, om samman jemkning af Riks-Ståndens skiljagliga beslut, i anledning af Utskottets Betänkanden, N:ris 109 och i4o, angående Stångjerns-smidet och den gröfre jernhandteringen samt kolhandeln i Riket, godkände Ridderskapet och Adeln Utskottets yttrande, angående Preste-Ståndets beslut, att den antagna utvidgningen af smides-rätten skulle äfven under de första 5 åren, utan undantag, sträcka sig jemväl till Bergslagen, och lade Memorialet i öfrigt till liandlingarne, såsom icke erfordrande någon åtgärd af Ridderskapet och Adeln. Från Prot. Utdr. den 12 Maj 18/J r. 433 Från H ö g v. Preste-Ståndet. S, D. Vid nu stede! förnyad föredragning af För stärkta Stots-Utskottets, den 5 och 10 dennes å bordet lagda Memorial N;o 4o,9> angående votering i anledning al Bevillnings-Ulskcttets Memorial IN;u 41» rörande besluten i fråga om Tull-taxan, återiemitterades Memoiialet, i afseende på den enligt i5c) punkten anstälda ljugondeandra voleiingen, hvilken Ståndet medgaf må förnyas; men i öfrigt lades samma Memorial till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo »SVa^r-Utskoltets, den 5 dennes å boidet lagda följande Utlåtande och Memorial: W;o 516, i anledning af anmärkningar vid Utskottes Memorial N:o 454, angående de i Regeiings-formen föreskrifne Creditiv-summor.
Men då det icke kunde förnekas, att Landtmäteri-Fiskalstjenslen kräfde mycket arbete af sin innehafvare, hade Öfver-Direktören ansett sig böra i underdånighet anmäla, att, derest aflöningen till det biträde, som vid General-Landtmäteri-Kontoret erfordrades, komme alt, jemlikt Öfver-Direktörens särskildt afgifna underdåniga förslag till förändrad stat för Kontoret, höjas till det belopp, att till biträde kunde erhållas en sakkunnig person, hvars hela arbetskraft kunde för General-Landtmäteri-Kontorets räkning skäligen tagas i anspråk, Öfver-Direktören hade för afsigt att låta detta biträde äfven tillhandagå Landtmäteri-Fiskalen vid böckers och diariers förande m. m., hvarigenom han kunde odeladt använda sin tid på tjensteärenden af större vigt och deribland äfven granskning af Landtmätarnes arfvodesräkningar, när sådan granskning i förekommande fall erfordrades; varande påminnelser i ämnet sedermera utaf Landtmäteri-Fiskalen aflemnade. Efter öfvervägande af hvad såväl Öfver-Direktören vid Landtmäteriet, som Justitie-kanslers-embetet härvid anfört, fann Stats-Rådet, som ansåg det vara af vigt att Landtmäteri-Fiskalen kunde egna sin hufvudsakliga verksamhet åt den honom, enligt gällande instruktion, tillkommande närmare och speciela eftersyn huru de till Landtmäteristaten hörande tjenstemän uppfylla dem i tjenslen åliggande skyfdigheter, samt dervid jemväl öfvervaka, alt jordegare icke obehörigen betungades genom felaktig tillämpning af arfvodestaxan å landtmäteri-förrättningar, sig böra i 12 Bil. N:o 5 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop.
Likväl har 72 §, efter närvarande redaction, erhållit följande väsendtliga förhättring och tillägg: och skola af Banken med mynt j efter deras lydelsej inlösas. Deruti erhåller man en säkerhet, som icke förut fanns. Herr Cederschjöld har anmärkt, att i Herr Rosenblads förslag icke finnes, hvad ConstitutionsUlskottet i sitt förslag tydligare stadgat, att Rikets Ständer ej kunna afhända Banken något mera eller annat, än dess behållna årliga vinst. Jag tror, att man ibland väcker mera farhågor genom sådane Reglementariska föreskrifter och förbud, än man befordrar det ändamål man vill vinna. Då det nu i hela §:n står, att Ständerna icke kunna utgifva andra sedlar, än sådana, som kunna i Banken med mynt efter deras lydelse inlösas, så tror jag icke man kunnat gå längre, synnerligen när derefter kommer, att Rikets Ständer äga att allena besluta öfver användandet af Bankens räntevinstj och man der bifogat det lugnande tillägg, så framt ej dessa medel, till bibehållande af Bankens grundfond eller till dess förstärkning . af Konungen prof vas er forderligen d. v. s. att Ständerna äga full dispo - Den 17 Febrwarii f. ni. sitionsrätt, men att Konungen äger veto i clet fall, att vinstmedlen skola användas till Bankens grundfond och endast dertill. Det är ett så lugnande veto, att det bör förena alla meningar. Jag anhåller örn proposition, att Ridderskapet och Adeln ville såsom sin gemensamma tanka förklara Herr Rosenblads redactionsförslag. Herr Uggla, Carl Wilhelm: Jag bar redan förut afgifvit min reservation uti myntbestämningseller realisationsfrågan. Dervid bar jag gifvit tillkänna, att jag anser den hafva fått en mindre lycklig utgång. Såsom villkor för densamma bar jag ansett, att ett grundlagsbud borde antagas, hvarigenom Banken försäkras emot hvarje ingrepp mot dess soliditet. Härifrån kommer jag nu till Herr Rosenblads redactionsförslag.