Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Samma förhållande är, i afseende på frågan, om Treskillings-afgiften; den ligger på bordet hos BevillningsU tskottet, i följd af flere derom gjorde motioner. På grund af allt detta, anhåller jag att det nu föredragne Betänkandet måtte återremitteras. Friherre Anckarsvärd, Carl Henric, och Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus, anhAllo att StatsUtskottets Betänkande måtte få hvila på bordet till nästa Plenum. Herr Grefven och LandtMarskalkeji förklarade , att då flere bland Ridderskapels och 6.53 Den z5 Martiin Aderis Ledamöter begärt, att StafsUtskoliets ifrågavarande Utlåtande, mätte ytterligare få hvila på bordet, ansåg Herr LandtMarskalken berörde anhållan, jemlikt 49 §. i RiksdegsQrd-t flingen, ieke kunna förvägras. Företogs till pröfning ConstitutionsUfskottets deri 18 dennes afgifne samt den 21 derpå följ-; de på bordet lagde Memorial, N:o 4, rörande sättet, att inom ConstitutionsUtskottet verkställa låsningen af StatsRådets Protocoll. Grefve Gyllenborg, Johan Henning, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplåstes, så lydande: (Se Bilagan N:o 2.) Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus."; < Då jag , uti hvad Herr Grefve Gyllenborg nu anfört, ej funnjt några nya skåi lagde, till hvad han förut yttrat, skall jag ej lån^- ge uppehålla Ridderskapets och Adelns tålamod» Jag får blott förklara, att arn, som Grefve Gyl. lenborg förmält, någon klar föreskrift finnes uti Constitutionen , tvert emot hvilken ConstitutionsUtskottet delat sig i afdelningar, så har Utskottet orätt, och så snart Utskottet derom blifver öfverbewsadt, skall det visserligen erkänna sitt misstag och råtta sig.
1 qvarter grädde vispas mycket väl; tag socker efter smak; 2 äggulor vispas och hällas i grädden; mjöl så mycket som behöfves; hvitan af de båda äggen slås upp till hårdt skum, som nedröres i smeten. Signe. Matlagning-. Fiskpudding. Risgryn kokas mjuka i mjölk med litet smör. Uppslås för att svalna. Blandas med kokt, hackad fisk, litet peppar, salt, socker och muskotblomma samt litet mjöl, vispadt i mjölk. Gräddas i smord form och ätes varm med skiradt smör. Elsa. Lättgjord korfkaka. | liter goda korngryn kokas i 3 liter mjölk. Uppblandas med fint skuren talg, hvaruti förut blifvit fräst en rödlök. K ^ d d a s med peppar, salt, mejram och sirap efter smak. Russin iläggas efter behag. Sammanröres väl och slås i smord form eller stekpanna och gräddas väl. Ates varm med smält smör. Elsa. Hvarj ehanda. Billig prydnad till att lägga mellan innanfönsterna. Man samlar tillhopa ållon, nypon, eklöf, törnrosoch päronblad, sätter en panna med harts öfver elden och när den kokar doppas de uppräknade ingredienserna deruti. D e bli då styfva och blanka, samt ta sig särdeles prydligt ut på mossa. Elisabeth. Stämplade frimärken böra hopsamlas och öfversändas till Eugeniahemmet. Derifrån försäljas de till frimärksamlare (i Tyskland tror jag) och bereda derigenöm en inkomst. Frimärket med det papper, hvarpå det är fastlimmadt, bör bortklippas, så att t. o. m. de små uddarne äro qvar. På frankokuverter klippes stämpeln jemte så mycket af papperet att det bildar en qvadrat och att hela poststämpeln med ortnamn och dato är fullt bevarad. Brefkort insändas antingen hela eller ock lika behandlade som frankokuverter. Tjensteoch lösenirimärken äro i högre värde än de vanliga och lära äfven i Sverige betalas rätt högt. Frågor. Teodotinda Persson. Nea. Nea. Julia. Bllfvande husmoder. Svar. fl.
Den 3o'de punkten> angående reseoch tractaments-penningar för Militaire embetsoch tjenstemän ; hvilken punkt blifvit af Borgareoch Bonde-Stånden bifallen, har återremiterats af Padder skåpet och Adeln, på grund af anmärkningar: att ingen tillgång fanns för handen, i följd af de utaf Utskottet föreslagne besparingar, men behofvet af en tillökning vore tillförlitligen utredt, helst vid betragtande. af den förhöjning, som vore att emotse uti Skjuts-legan, och alt inga skäl förefunnes, hvarföre detta anslag ej lika väl kunde vara ett forslags-anslag å den 3:dje IIufvud-Titeln, som å den 2:dra, Bih. till R. St. Prat. iS/j.o. 4 Sami. 1 Afil. 2 Band. 1 Hafi. 4 26 Stats-Utskottets Utlåtande, N:0 202. der ett sådant förhållande eger rum; samt af Preste-Ståndet, hvarest de fleste ledamöter, som sigyttrat, väl ansett det nu varande anslaget otillräckligt, men yrkat, att heldre förhöjning deruti måtte till visst belopp beviljas, än att anslaget skulle uppföras såsom förslags-anslag. Utskottet har, i öfverensstämmelse med hvad förut blifvit anfördt, i afseende på sådane punkter, som af tvänne Stånd bifallits, ansett sig böra vidblifva sitt förra yttrande.
ANMÄLNINGFSTID 9 — V2I OCH Z — hT. UNDERVISNING I ALLA Å KONTOR FÖREKOMMANDE ÄMNEN OCH SPRÅK. DUGFLIG-A BITRÄDEN ERHÅLLAS FRÅN SKOLAN. REVISIONER OCH BOKFÖRINGFAR UTFÖRAS. OBS. I A BREF ANHÅLLES OM FULLSTÄNDIG ADRESS. x NATURSKÖNT LÄGE NÄRA ÖSTERSJÖN. FULLSTÄNDIGA PROSPEKT GRATIS OCH FRANKO GENOM Brunnskontoret. massage, diet M. Profver och illustrerad priskurant franko på begäran. \ i. L u n d b e r g. a n s t a l t (S. T. 37012; K HÖGT OCH VACKERT LÄGE I SKOGRIK TRAKT Å ÄET SMÅLÄNDSKA HÖGLANDET. ÖPPEN 1 JUNI SEPTEMBER. LÄKARE D:R OLOF SUNDELI, HVETLANDA. BEGÄR PROSPEKT FRÅN KAMRERARETORET, ADR. LANNASKEDEBRUNN. (G. Profver gratis. Försäljning genom HUSQVARNA DEPOTER samt genom de flesta större järnhandlare i Skandinavien och Finland. Och jag har just den glädjande nyheten att meddela Eder (Ni som lider af Gikt, Reumatisk värk, Nervsvaghet, Fallandesot, Magsyra, Sömnlöshet, Hufvudoch Ryggvärk — samt af kvinnosjukdomar såsom Bleksot, Blodförlust, Matthet, Förslappning m. fl. onämbara svåra sjukdomar, som om de ej i tid blifva botade medföra döden — eller krympling för lifvet). Och jag har den stora nyheten att meddela Eder att I kunnen blifva botade för ofvannänmda m. fl. hos r d Kan en sjuk dagligen lider någon skönar än denna? Jr Crépon N B ä s t a a jfl ^, GYTTJA, LALLBARR, NAUHEIMERBAD). Starka järnvatten.
Jag förmodar att R. o. Ad., vid behandlingen af denna sednare del utaf Betänk., vägledes af alldeles enahanda föreställningssätt, som grundlagt dess beslut i den föreg, delen, hyilande nemi. på den grundsats, att, om å ena sidan det är ändamålsenligt, nyttigt och riktigt, att äktenskapets yttre band icke göres alldeles ouplösligt, då det inre ohjelpligen brustit, så bör ock å andra sidan en stor varsamhet iakttagas deri, att äktenskapsskillnad icke må alltför mycket underlättas; hvilket sednare slags underlättnad ovilkorligen måste föranleda familjelifvets förfall och 122 D e n 14 Mars f. m. förliastade äktenskaps ingående, samt ett lika sorglöst åtskiljande, måhända efter ett kort äktenskap, som blifvit mindre lyckligt än kontrahenterna vid den lättsinnigt knutna förbindelsens första början sig tänkt. Redan hafva mot' Utskrts redaktion blifvit framstälde våsendtliga och grundade anm:r. Hr Olivecrona har, vid början af detta ärendes diskuterande, framställt till antagande det förslag, som han innefattat i sin afgifna reservation. Men jag finner detta förslag, ehuru för öfrigt förtjenstfull! och säkerligen egande företräde framför Utskits, vara behäftadt med en brist, som äfven vidlåder Utsk:ts och som redan af åtskillige talare blifvit påpekad. Dermed menar jag det fängelseäfventyr, hvarmed makarnes ömsesidiga besök blifvit belagda, när de inträffat under den tid, makarne skulle vara skiljde till säng och säte. Efter Hr Olivecronas förslag skulle detta äfventyr blifva så mycket större,' som han föreslagit den preliminära fängelsetidens eventuella utsträckande ända till 2 år. Jag hemställer om icke detta förfaringssätt snarare kan anses såsom ett steg till en oundvikligen påföljande skiljsmessa, än såsom ett intermediärt stadium, möjligen ledande till försoning. Om tvenne makar med så strängt förbud skiljas från att träffa hvarandra under det ej obetydliga tidsförloppet af hela två år, blifva de ju alldeles frånvänjda hvarandras umgänge.
Jag vet då icke hvarföre man skulle gå längre, och ännu mera favoricera dem. Jag röstar för bifall till Utskits förslag. Hr Printzensköld: Lika med den värde talare, som nyss yttrat sig, finner jag, hvad de civile tjenstemäunen beträffar, det vara en orättvisa, att deras pensioner skola utgå på sätt som sker: men det hör icke hit. Frågan afser här endast professorernas vid Akademien emeritilöner, hvilkas belopp man här jemnfört med den civila tjenstemannens, och man har genom denna jemnförelse sökt leda sig dertill, att en professor, ehuru i samma kategori, likväl är bättre lottad än den civile tjensteman, sora med honom har lika lön. För min del får jag förklara, det jag icke erkänner någon bestämd likhet mellan statens civile tjenstemän och professorerna vid ett universitet. Jag stöder denna min öfvertygelse och mitt påstående derpå, att för att blifva lärare vid ett universitet fordras lärdomsgrader, som väl kunna egas af civile tjenstemän, men alldeles icke utgöra vilkor för desse att kunna upstiga till statens högsta embeten. Med en lumpen kameral-examen eller en lika ytlig kansli-examen kan den civile embetsmannen, såsom erfarenheten visat, upstiga till statens högsta embeten, men han skulle förgäfves försöka att med dessa lärdomsprof förvärfva sig kompetens till en professorsplats vid ett universitet. Jag anser staten hafva till en af sina förnämsta pligter att omhulda dem, som egna sig åt det högst ansvarsfulla och besvärliga lärarekallet, äfvensom att i detta hänseende visa sin erkänsla mot dem, som vilja upoffra sina krafter för att förvärfva sig den högre lärdom, som i allmänhet icke förvärfvas bland rikets tjenstemän.
Om nu redan under första året, sedan Vestra och Södra stambanorna blifvit förenade, ett så vackert resultat vunnits, att dessa banor lemna nära tre procent på anläggningskostnaden, bör icke då ett sådant förhållande utgöra ett giltigt skäl att skyndsamt fullborda Östra stambanan och dymedelst tillgodogöra Staten den högst betydliga inkomst, som måste uppstå genom en jernvägsanläggning, som icke allenast med 10 mil förkortar den nuvarande jernvägslängden mellan Stockholm och Malmö, utan derjemte framlöper genom en af rikets bördigaste provinser, med en redan nu högt uppdrifven industri, såväl i landtbruk, som i bergsbruk och fabriker af mångfaldig art? Efter att sålupda hafva ådagalagt, att något skäl till uppskof med Östra stambanans byggande icke kan hemtas från det antagandet att Statens jern vägsanläggningar icke lemna någon nettovinst, som kan användas till anläggningskostnadens amorterande, återstår att till besvarande upptaga den andra invändningen, eller att Staten icke skulle kunna, utan alltför betungande vilkor, upplåna de för stambanornas byggande nödige medel eller bestrida de för en sådan upplåning erforderliga ränteoch kapitalbetalningar. Motioner t Borgare-Ståndet 1865. I detta afseende torde endast böra erinras, att, om ock stora svårigheter yppats för Riksgälds-kontorets Fullmägtige, att, oaktadt alla sina bemödanden, på ett fullt nöjaktigt sätt verkställa den upplåning, som af Rikets sednast församlade Ständer beslutades, så torde dock med temlig visshet kunna antagas, att, derest ombesörjandet af framtida upplåningar för Statens räkning här, såsom i andra länder, öfverlemnas till Kongl. Maj:t, den för fullbordandet af Statens stambanor erforderliga upplåning skall kunna tillvägabringas på fullt antagliga vilkor. Beträffande
Jemnat sådan garanti å obligationer, uppgående till ett sammanräknad t belopp af 2,000,000 r:dr specie eller 8,000,000 r:dr riksg:ssedlar.” Frih. af Nordin: R. o. Ad. torde finna, attBondeSt:s beslutade ändring uti denna punkt endast är en följd af beslutet öfver 5:te punkten; hvadan det torde vara lämpligt, att densamma jemväl af R. o. Ad. bifalles. Gr. Gyldenstolpe: BondeSt:s beslut i denna punkt står väl tillsammans med detta Stånds föregående; men då R. o. Ad. för sin del uti lit. C, i:sta punkten beslutat bestämmande af en viss summa, är det nödigt att äfven här införa densamma. BondeSt. har icke bestämt något minimibelopp; men i consequens med det beslut, vi i nyssnämnde punkt fattat, måste det tillägg till BorideSt:s beslut antagas! med iakttagande af nyssnämnda insluänkn.T. Frih. af Nordin: Gr. Gyldenstolpes anmärkn. är riktig, endast med den skillnad, att det i stället för "inskränkningar” bör heta inskränkning. R. o. Ad. beslöt, att 2:dra punkten skulle erhålla följan - Den 27 April e. m. jande lydelse: ”Med iakttagande af nyssnämnda inskränkn. äga de hypolheksföreningar, sorn blifvit enligt de af R. St. stadgade hufvudgrunder organiserade, att, i den ordning de sig hos fullmägtige i Riksg.cont. derom anmäla, erhålla garanti, intilldess Riksg.cont lemnat sådan garanti åt obligationer, uppgående lill ett sammanräknadt belopp af 2,000,000 r:dr specie eller 8,000,000 r:dr riksgtssedlar. BondeSt. hade, med uteslutande af orden: eller courant, antagit denna punkt. R. o. Ad. fattade enahanda beslut som BondeSt. 4:de punkten bifölls. Hr Stuart:
Ständer answar», icke allenast, för förwalt ningen - Den »8 November. i«9Z ningen, utan ock wärdén af ContviretS angelägenheter, har det synts Fullmägflge smärt, vin icke omöjeligt, att warda Riksgälds - Contoirets jemna och oklanderliga gäng, om Dem ej tillika lämnades frihet, att wid de mera magtpäliggaude Syglor antaga sädane Personer, som uti Fullmägkiges tanke wore mäst nyttige, och hwilke i en framtid kunde genom adagalagd flit och erfarenhet pröfwaS stickelige till de första Syfllor inom Merkel och endast i fadant afseende kunde främmande Personer inom RiksgäldsContoiret, likasom till Adoocat-Fiscals-tjensten inom Banqven komina i fräga. Fullmägtige hade wisterllgen icke underlåtit, att göra de anbefalre indragningar uti Bokfluts Contoirer, enligt Ordinarie Staten, som faststäldes är igoo om sädant med göromätens jemna och säkra gängstätt alt förena, men dä Bokfluts. Conkoirets göro. mäl icke i och för Realisationen blifwit minskade, utan deremot i anseende till Riksgälds-dontoirets utlåningar och Krigsgärds-upbörden, i betydelig mohn ökade, hafma Fullmägtige i den wägen icke ansett någon besparing möjelig. Fullmägtige öfwerlämna dek ena och andra till Högloft. Stats-Utstottets rättwisa bedömmande, med den högtideliga förklaring, att de steg Fullmägtige tagit, aldrig warit rigtade till annat syftemäl än Rikets och Riksgälds - Contoirers gagn och bästa. Stockholm den 17 Augusti 1809. Den 18 November.
Som vederbörande anmält, att de af Rikets Ständer för uppbärande af det till Orthopediska Institutet under nuvarande Statsregleringsperiod beviljade och å stat upptagna anslag af 2,500 R:dr B:ko bestämda vilkor blifvit behörigen fullgjorde och att denna vigtiga och behöfliga sjukvårdsanstalt fortfarande är i behof af detta understöd, föreslår Kongl. Majit att berörda belopp äfven under nu förestående statsregleringsperiod må få på förut bestämde vilkor utgå med 3,750 Riksdaler Riksmynt. 12:o. Förslagsanslaget för farsoters och smiltosamma sjukdomars bolande. Då de utgifter, som böra utaf detta, i staten förslagsvis till 0,000 R:dr B:ko upptagne anslag betalas, betydligt öfverstigit berörde belopp, föreslår Kongl. Majit att, på det den i staten uppförde summa må närmare, än som hittills skett, motsvarade, utgifter, som dermed skola bestridas, ifrågavarande förslagsanslag må bestämmas till 40,000 Ridr Riksmynt och således ökas med 13:o. Velen skap s-Aka demten. Enär de å Vetenskaps-Akademiens stat uppförde anslag till materielen, till inköp af sällsynta naturhistoriska föremål samt till biträde vid de naturhistoriska samlingarnes ordnande, visat sig otillräcklige, föreslår Kongl. Majit att för dessa ändamål och till den fördelning emellan Akademiens zoologiska, botaniska, och mineralogiska afdelningar, som uppå vederbörandes förslag af Kongl. Majit bestämmes, må anvisas, utöfver de å stat redan uppförde belopp, en summa af - . Med afseende å den nytta en närmare kännedom om de 509,286: 28. 1,080: — 26,500: — 6,000: — Transport 542,866: 28. Kongl. Maj-.ls Naii. Ptop. N:o I, om Statsverket^ i 830.
» Har hon inga barn då ?&gt; » Inte mer än dotter min. » » Nå, har hon det inte bra? » » Stackars vase — vore inte jag så. » » Än hennes man då? » » Ja, den som visste, hvar han ä r? » » Har han rest sin väg? » » Han var ju sjöman vet jag och reste på — ja. hvad det var för ett land, det minns jag inte — han sa ' det nog, men det har jag glömt. » Kaffet blef framsatt på det med hvit vaxduk öfvertäckta köksbordet, och doktorinnan såg till, att det blef rikligt med skorpor i brödbacken. Hon hade blifvit intresserad. han grundligt, Nalle, om han får Dig mot sitt ludna bröst het kärligt trycka? Hvari då fordras att du något rår, Såvida allt skall sluta till din lycka; Två vackra löflräd uti nordisk skog; Monarken där, i samma gröna rike; Hvari kung Fjolner ömklig bane tog; Hvad finnes rikligen i hvarje dike; Två vackra kvinnonamn. — En engelsk kung, Som ncrdisk blodshämnd drabbade förskräcklig; Hvad som är maktlös, men som blyet tung Ifall den är — ja, vinken är tillräcklig! Hvad hvarje man väl gärna söker sig; Och hvad nog äfven önskas af hvar kvinna; En liten farkost uppå blånad stig; Hvad merändels man värdelöst lär finna; Hvad natt och dag man ifrigt svärtar ned; (Had blir din uppsyn, när du — gissa bara; Nu är jag nöjd och du är nog så med, Jag vill ej visa mig för hårdsmält vara. L — a. Att hvarje människa hade sin särskilda historia, visste hon nog — om hon också icke tänkt däröfver — och nu var hon nyfiken att höra, huru den lilla gumman hade stäldt för sig här i världen, och hvarför hon egentligen behöfde ha det så besvärligt och bråkigt på ålderdomen, då j u hvarje människa mer än någonsin behöfver ro och lugn. » Nå, men är det längesedan han lät höra af sig, er måg? » frågade hon. » Många år — hur många kan jag inte säga — Låt mig se - det är sju år, sedan jag började sitta på torget.
St:r böra i underd. skrifvelse anhålla, ”att K. M. ville vidtaga sådane åtgärder, som för slutlig lösning af frågan om tolagens reglering finnas lämplige”, samt, sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, blandade med Nej, förklarade sig hafva funnit Ja öfvervägande. §§ 24 och 26. Utsk:s förslag bifölls. Uppå sedermera af Hr Gr. o. Landtm, framställd propos. blef Utsk:s förslag till Tulltaxe-underrättelser godkändt i alla de delar, hvarom R. o. Ad. icke förut lättat beslut. Föredrogs StatsUtslcs d. 3 dennes på bordet lagda Utlåt. 92, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos., ang:de de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning oell förenkling. Ilo Den 17 Maj f. m. Detta Utlåt, blef, uppå derom af flere ledamöter gjord begäran, ånyo bordlagdt; hvarefter Frih. Palmstjerna, Carl Otto, yttrade: Då StatsUtsk:s nu föredragna Utlåt. JVs 62 andra gången blifvit hegardt på bordet, och det är af vigt att snart få detsamma afgjordt, får jag vördsamt anhålla, det nämnde Utlåt, må npföras främst på föredragn:slistan till näst inträffande plenum. Ilr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Talmännen vid deras sista sammanträde, efter beräkning af den tid, då StatsUtsk:s ifrågavar:de Utlåt., efter afslutandet af öfverläggningarne om Tullbevillningen, kunde i alla Stånd samtidigt förekomma, öfverenskommit alt hos RiksStm föreslå, att detsamma måtte lill afgörande företagas nästa Lördag d. 20 dennes; hvadan Hr Gr. o. Landtm., som bade sig bekant att åtminstone ett af RiksShn redan dertill lemnat bifall, nu finge hemställa om II. o. Ad. behagade bifalla, att detta mål ånyo föredroges nämnde dag och då upfördes främst på föredragn:s-listan. Ropades Ja.
Oc suprL. S. D. Bifölls Lag-Utskottets den 2 sistledne October pä bordet lagdä Memorial, rörande Herr L. iVt. vvZnZs t wtion, att Manufacturister och Handlwerkare lika med Handlande mätte blrfröa tillätit att med ed gifwa sin fordran fullt witsord, samt likaledes Langifware fä med ed styrka sin försträckning af en penning emmma, som behörigen blifwit bokförd. S. D. I anledning af gjorda anmäkkNingar wid Stats-Utffottets den 2 sistledne October pä b wdet lagda Memorial, i anledning afKonungmsNädiga Proposition, angäende de pä Allmänna Indragnings-Staten uppförde eptra löner Den 4 Oetober. 369 och pensioner m. m. blef detta Memorial af Nidderskapet och Adeln till Stats-Utskottet äterremitteradt. du sup.-». S. D. Stats. Utskottets den 25 sistl. September pä bordet lagda Memorial, rörande tonförhöjningens werkstallande för Civile Embctsmän, blef efter förnyad föredragning af R:dderskäpet och Adeln bifallit, vt 8upr». Upplästes Protocolls-Utdrag frän dctHögwördige Preste-Ständet af den 22 September, innehä ilande: Bifall till Stats-Utskottets Memorial om Riksgälds-W.rkers tillständ och förwaltning; ^ Bifall till Stats-Utskottets Memorial om den delen af f. d. Konungens förmögenhet, som bestär uti Riksgälds-Contoirets Obligationer; Gillande af Stats-Utskottets Memorial om Riksqälds-Fullmägtiges rätt att inkalla Supleant till tjenstgöring, när den Ordinarie längre tid af sjukdom warit hindrad. Af den 25 September:
Jag hade icke förmodat, att Herr Biskopen skulle sä uppenbart kunna emotsäga sanna förhällandct och desi egit med Banco-Utskottet instämmande medgifwande af propositionens runehäll, dä han förklarar det oförmärkt torde hafwa influtit, som han förut sjelf sagt hade blifwit säsom project till voterings-proposition ordcnkeligen framstäldt, och obehörigheten af detta föregifwande, stprkcs ytterligare deraf, att Contra - propositionen, med undantag af ben förmodade oförmärkt införde slutmening, wore alldeles cvahanda som den motsatte voterings - propositionen , och säledcS alldeles bfwcrcnsstämmande med Herr Biskopens egen önskan; hwaraf följer, det i fräga warande tillägg nödwändigt fordrades, för att gifwa den sednare propositionen behörig egenskap af Contraproposition , och Herr Biskopen anledning, att i grund af samma beskaffenhet deremot protestera. — Origtighcten af detta sällsamma föregifwande ligger säledes i öppen dag, men till förekommande af misstag i omdömmct öfwer i frägawarande omständighet, har jag dock anscdt mig icke böra underläts att sammanbinda - Den 16 September. ZlZ kinda förenämd? anmärkning/ med de flere jag t anledning af Herr Biskopens i dest första skrift andragne felaktiga upgiftcr, förut anfördt, till wcderbörlig gransk» ning och bedömmande. Hwad fluteligen angär Herr Biskopens yttrande, att den sednare delen af Votering^» proposition emoksäger den förra delen deraf, sä är NU benna fräga fdremätet för Riksens Ständers uplysta granskning.
Trafiktågens antal uppgick sammanlagdt till 1,534 stycken. Blott en enda gång under årets lopp har uppehåll i bantågens turer till följd af snöfall inträffat, nemligen den 15 November, å banan mellan Falköping och Sköfde. Antalet fångar jemte fångförare, som under årets lopp å denna bandel transporterades, utgjorde 350; och blef i afseende å såväl tiden som afgiften för dylika transporter särskildt kontrakt med Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Skaraborgs län under April månad upprättadt. Mot särskild debitering, här såsom å andra banor, verkställdes äfvenledes åtskilliga transporter af förnämligast räler för Byggnads-afdelningens räkning. I afseende å banans underhåll må särskildt nämnas, att under loppet af år 1861 räler till ett antal af 228 stycken blefvo å denna bana mot nya utbytta, och på samma tid 6,710 stycken förruttnade sliper upptagna och med friska ersatta. Nämnde utgallring af räler har dock ej förorsakats genom slitning utan genom tillverkningsfel, som vid emottagandet icke kunnat upptäckas. Okad bland annat med 3:ne lokomotiver, utgjorde den rörliga materielen vid årets slut: 10 lokomotiver, 2 statsvagnar, 56 passagerarevagnar, 3 postvagnar, 1 fångvagn, 139 bagageoch godsvagnar, - 51 virkesoch vedvagnar, 4 hästvagnar samt 30 ballastvagnar. 17 — 130 — Malmö—Hessleholm. Denna bana, hvilken i förhållande till sin längd, 7,8 mil, jemförd med de öfriga statsbanornas, i allmänhet gifvit de största inkomsterna, inbragte under loppet af ifrågavarande år sammanlagdt ett belopp af 369,813 1 :dr 71 öre, öfverskjutande föregående års bruttoinkomst med 80,309 R:dr 28 öre. Driftoch underhållskostnaden, i anseende till de flertaligare tågen något större än å de öfriga banorna, uppgick enligt bokslut för året till 279,516 R:dr 74 öre. Bantågens antal utgjorde 2.390 stycken; och tillryggalades under hela året sammanlagdt en sträcka af 13,442 mil.