Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St. Just.-Omb. Emb.-Bcr. d. t$ Januarii i83t%. 4? Under sitslidet år hafva följande Kongl. Majrts Nådiga Resolutioner öfver vid sista Riksdag gjorda underdåniga ansökningar blifvit till mi^ aflemnade: 1:0 Uppå Riksdags-Fullraägligen Lars Larssons m. fl. underdåniga ansökning om stapelstads-rätt för Döderhultviks Köping, af den 29 April r83o; 2:0 Dito Bergmans underdåniga ansökning om understöd till åtskilliga brandskadade i Jerfsjö Socken, af samma dag; 3:o Dito Riksdags-Fullmägtiges A. Hanssons och A. Anderssons underdåniga ansökning om 2 marknaders hållande å så kallade Witteneds högar, af den 6 Maji i83o; 4:o Dito Riksdags-Fullmägtigen Strindlunds underdåniga ansökning om rättighet för Nylands hemmansinnehafvare, att af ditkoramande fartyg uppbära en viss afgift, af samma dag; 5:o Dito Riksdags-Fullmägtiges N. Insulins, O. Söderströms och E. Erssons underdåniga ansökning, om ersättning åt postförare för transport af bref och väskor, af samma dag. 6:0 Dito Riksdags-Fullmägtigen Johan Ericssons, i Folkare, underdåniga ansökning, om tillåtelse för Häradsallmogen att blott till en Uppbördsman få betala sina utskylder, af den 9 Julii i83o; 7:0 Uppå Riksdags-Fullmägtigens Anders Svensons, i Halland, underdåniga ansökning om eftergift, för Hemmans-åboerne Anders Pehrsson och Christian Andersson i Risarp, af deras skuld för undsättnings-spanmål, daterad den 19 Julii i83o; 8:0 Dito Dito Gustaf Larssons underdåniga ansökning, om en marknads hållande vid Brottby Gästgifvaregård, af den 3i Julii i83o; 9:0
Då en Ledomots särskildta tanka till Stånden afgår, bör det för de andra vara lika öppet att på samma gång inkomma med sina meningar; men om de ej, i likhet med Herr Biskoppens varit skrifteligen upsatta, så måste man ju justera dem? Dessförinnan disputerar jag, hvad Herr Biskoppen begärt. Herr Lagman Sandberg: Som tiden skyndar, så skulle jag tycka bäst vara, att vi genast låta Betänkanderna ingå till Stån 1 Stycket fr. o. m. orden Justerades Betänkanden etc. t. o. m. orden anmodan till Kammarherren Silverstolpe; återfinnes i C. U. M. 1810—1815. sid. 399 ff. 2 Betänkandena, vilka såsom bilagor resp. 1 och 2 äro fogade till protokollet, äro tryckta i C. U. M. 1810—1815, resp. sid. 267 ff. och 406 ff. Den 20 Juni 1812 249 den; och justera det omtalade Protocollet sedan, då de af Utskottets Ledamöter, som ville låta sina olika meningar åtfölja, kunde få dem till Stånden insända, under det saken ligger på bordet; Hvaruti Utskottet instämde. Herr Borgmästaren Vilberg hemställde, om icke Utskottet skulle finna nödigt och ledande till större tydlighet, om vid 3 § 12 mom. der böternas förvandling till motsvarande kroppsplikt blifvit stadgad, äfven hänvisning gåfves till 5 § angående sättet för denna förvandling. Då sådant af Utskottet bifölls och verkställdes, åberopade Herr Baron Adlerberg sitt tillförene gjorda påstående, att kroppsstraff måtte stadgas i allmänhet, och ej inskränkas till blott fängelse på fästning för dylika förbrytare. Herr Kammarherren Silverstolpe anförde:1
Samt!ige Riks_Stånden hafva till Lag-Utskottet remitterat förenämnde Nådiga Proposition, så lydande: '•KONGL. MALTS Nådiga Proposition till Rikets Ständer om vissa förändrade föreskrifter, i afseende på lagfart och nyttjanderätts inteckning; Gifven Stockholms Slott den i Augusti i844. ö I afsigt att, genom en förbättrad lagstiftning, fullständigare än hittills betrygga egandeoch hypotheksrätten till fast egendom, vill Kongl. hålland^UC*61 ^SLa ^*kels Ständers uppmärksamhet på följande för 14 Gap. 4 § Jorda-Balken stadgas, att, om någon säljer jord, hus eller tomt, den han förr till annan sålt häfver, skall det köp vara giklt, som först gjordes. Nu kan således hända, att den, som på god tro köpt, lagtai it och hetalt last egendom, ja, äfven under längre tid varit i besittning deraf, nödgas åt en äldre köpare, hvilken ej lagfarit med sitt köp eller deråt gifvit något slags offentlighet, afstå egendomen, utan annan ersättningstalan, än emot den bedräglige säljaren, som möjligen ingenting hafvei. Detta menliga förhållande kan afhjeipas, derest lagstiftningen bygges pa den fullt rätlsenliga grundsatts, att, om någon öfvérlåter samma fastighet åt tvänne, skall den öfverlåtelse gälla, derå lagfart först sker; dock alt, \ , se köparne söka lagfart vid ett och samma rättegångstillfälle, den äldre öfverlåtelsen blifver gällande. g Lag-Utskottets Betänkande, N.o 11. Enahanda osäkerhet, som här ofvan förmäla, visar sig ock med hänseende till inteckningar.
Att ett betydligt vite utsattes, om de icke i sin lagstadda tjenst infinna sig på utsatt tid. 5:0 Att Controllen härpå bevises, då de ho.s Konungens ^Befallningshafvande anmäla sin återkomst, som antecknas uti Journalen öfver de Passökande Drängar. Härpå Den 28 Juni! 1391 Harpa svarade Herr Contracfs-Prosfen Doctor Ekelund: Beredningens Betänkande rörer blott Tjenstediängar, och böra de alltid hafva sin Husbondes tillstånd, både att söka Arbete, och tiden, utsatt, inotn hvilken en sådan Dräng bör återkomma. Eika med Herr Prosten Aurelius, erkänner jag skadligheten af alla utflyttningar till utländsk ort, men detta gäller lika så mycket för de i Skåne infödde, sorn for dem, hvilka från Halland uti Skåne söka arbete och förtjenst, och bör denna utflyttning for alla på det strängaste förelommas och förbjudas. Utom dess anser jag hvarje fri Svensk man, han må vara Herre eller Bonde, som är välfrägdad, skattskrifven och med vederbörligt Pass försedd, äga lika rättighet att, hvar han för sig bäst finnér, sig redligen försörja. Ingen kan rättvisligen inom hank och stör stängas; och hvad som nu anföres om flyttning eller arbetssökande från det ena Länet till det andra, skulle med samma skäl kunna lämpas till Pastorat eller Socken. Enskilta Personers vinst i ansende till lindrigare Tjenstehjons Löner, bör ej kränka naturlig och medborgerlig frihet. Ut Supra. Ex Protocollo M. M. Rosbeck. Upp J)én 28 Juni. yppläst lios samtejiga Riks-,Stånden d, 28 Juni. RiksensHögloft, Ständer § Stats - Ut-. skoUts Betänkande angående sökt sidents-Bfflbetet i {kongl. Kammar Rätten, jemte 3:ne Justities - Råds ansökningar, att, vid afskedstagandet, efter uppnådda 70 år, fä be^ halla, jemte Lönen, äfven TaffeU penningarna såsom Pension, cnom Remiss af den a2 sistfidnp Februari, har Kenei. Majit t
Pro. cent i Ränta, och säkerhet genom Jntekning uti MagazinS Inrättningens Fastigheter samt pantförskrifning af alla desi tillgängar sä i Pen. rungar som waror och effecter; hwilken Länrättighet till nästa Lagtima Riksdag skulle i mon af behofwen begagnas pä DirectionenS Wexel.Banco-Räkning, hwarigenom desi inkomster och uppgifter borde löpa, sä att ränta ej fölle till last för större del af Länet än dag efter annan nyttjades. I anledning af hwad Kongl. Maj:tS Nädiga Proposition innehäller, om Riksens Ständers och deras Rewisorers delaktighet i Styrelsen och öfwerinseendet af Magazins-Jnrättnin, gen, fä Utskotten tillstyrka följande Förklaring af hwad Riksens Ständer uti deras underdäniga Skrifwelse af den 25 sistledne April i detta afseende yttrat, neml.: Att Riksens Ständer anhälla det Kongl. Maj.t, efter DirectionenS höran - Den z Öctober. Liz hörande, wille i Räder bestämma antalet af de Tjenstemän och den Betjening, som wid Inrättningen finnas nödige, inom de hufwud Summor, hwilka uti calculer, bilagde berörde undcrdäniga Skrifwelse, Leo till aflöningar uptagne; mm att Directionen, stall i samräd med Riksens Ständers Rewisorer, fastställa Pensioner och Erpectance, Löner för dem, hwilkas befattningar i Räder ansetts böra uphvra, och för hwilka serdeles bewekande omständigheter förekomma Lill Lewiljande af sädana förmoner utöswer den bältt af Lönen, som de enligt Rikens Ständers Skrifwelse, skulle äknjuta intill desi de till andra tjenster kunde förhjelpas; Hwarigenom Kongl.
Utskottet får, med anledning af Kongl. Majits berörde Nådiga Proposition, erinra, alt Rikets Ständer vid senaste Riksdag, med bifall till Stats-Utskottets då afgifne Utlåtande Nio 26S, beslutat, alt, i och för regleringen af Armécns accorder, Styrelsen af accords-fonden finge ytterligare begagna det vid 1828 —183-0- årens Riksdag på Riksgälds-Gontoiret anvisade erod i - Banco-Utskotlcts Utlåtande, JS:o 97, liv af högst 100,000 R:dr B:co, dock under vissa af Rikets Ständer då tillika bestämda vilkor och förbehåll; och enär således Directionen öfver Armeens Pensions-Cassa, som har sig uppdragen styrelsen af acoords-fonden, redan till följd af omförmäldte beslut eger crediliv-rält i RiksgäldsContoiret, finner Utskottet icke skäl att derjemte tillstyrka ett serskildt creditiv å Banken för ifrågavarande accords-amortering, helst ett sådant ytterligare understöd för detta ändamål synes numera vara af behofvet mindre påka ilad t, enär, enligt hvad kändt är, accords-amorteringen, i följd af realisationen och deraf föranledde förändrade förhållanden, i senare tider kunnat fortgå och utföras på ett för lelagtigare och skyndsammare sätt, än vid dess beslutande förväntades och förutsågs. På grund häraf och med åberopande af hvad, som blifvit anfördt uti Utskottets Utlåtande N:o 96, i anledning af väckt fråga om creditiv i Banken för Stockholms Stads Drätsel-Commission; anser sig Utskottet, under erinran om de Banken under framfarna tider tillskyndade högst kännbara förluster genom dylika för allmänna föremål beviljade Creditiv, böra hos Rikets Ständer afstyrka bifall till Kongl. Maj:ts ofvan införde Nådiga Proposition. fe Slockholm den 14 September 1840. It eser v a t ion af Herr Friherre Stjernstedt, Th.: ”Utskottet anser sig böra afstyrka bifall å Kongl.
Till en annan reflexion ledes jag af en värd Talares yttrande, deri lian förklarat sig emot Coupons-systemet, derföre att han icke fattade skillnaden emellan Bancosedlar och Bankens Obligationer; den nemligen att då denna förvillelse torde vara tämligen allmän hos massan af folket, jag skulle tro det vara bäst öfverlåta den föreslagna rörelsen åt RiksgäldsContoiret, hvarigenom man undvek all sammanblandning med Bancosedlarne. Slutligen får jag till Grefve von Schwerin hembära min tacksamhet, för det lian upplyst, att allt hvad här nu blifvit föreslagit, redan igenfinnes i BancoOrdningens 44 §•» sorrt bjuder att göra Bankens medel circulerande, så mycket möjligt är. Herr Tham: Jag får, under anhållan om förlåtelse, för det jag åter uppträder, taga mig friheten tillägga något, som jag Den 20 November f, m. 247 förglömde, då jag sist hade ordet, eller i anledning af Herr Rosenblads fruktan, att antagandet af ifrågavarande förslag skulle lägga hinder i vägen för afgörandet af Bankens LåneBetänkande. Jag kan ej finna mera än en enda punkt deraf, som ingriper häri, nemligen frågan, huru afbetalningarne på fastighetslån skola användas. BancoUtskottet lärer tillstyrkt, att dessa afbetalningar skola användas till nya lån; men om man vid afgörandet af denna punkt förändrar Utskottets förslag och beslutar, att dessa inflytande medel skola till fastighets* lånens befrämjande användas, på sätt Ständerna derom framdeles behaga besluta, så har man fria händer att besluta, huru man vill öfver närvarande motion, ty den innehåller i denna del endast, att 180,000 å 200,000 R:dr af dessa inbetalningar skola användas till Amortissements-fond.
(Slats-Utsk. Uti., N:o 226.) S. A. K. Sedan, i anledning af en emellan Norrforss byamän i Westerbottens Län. å ena, samt Kongl. Maj:t och Kronan, å andra sidan, yppad tvist, angående eganderätten till de vid bemälde byamäns land och strand uti U• mea eif belägna laxfisken, E. K. M:s Högsta Domstol, genom dom af den 24 Mars 1831, med fastställande af Svea Hof-Rätts och Under-Domstolarnes sammanstämmande beslut, förklarat samma eganderätt icke kunna krcnan fråndömas, har hos Rikets Ständer hemställan förekommit derom, att, enär, i anseende till det ågång na Nådiga domslutet, fråga om eganderätt för Norrforss byamän till omförmälda laxfiske numera icke kunde uppstå, Rikets Ständer måtte bifalla, att nämnde byamän finge bibehållas vid den af dem uti äldre tider innehufda och aldrig förverkade rättighet att emot den genom Kammar-Collegi resolution af den 5 October 1631 bestämda årliga afgift begagna det vid deras land och strand belägna laxfiske, eller ock, i händelse detta icke kunde beviljas, åtminstone tillgodonjuta ifrågavarande fiskerättighet emot den något förhöjda årliga skatt, hvilken, lill följd af Landshöfdinge-Embetets i Westerbottens Län den 13 Maj 1765 fattade beslut, vid den såkallade Ödestaxans då verkställda fördelning emellan samtlige skattskyldige innehafvare af fiskelägenheter i Umeå socken, blifvit för Norrforss byamän fastställd. Enligt hvad Högsta Domstolens ofvannämnde dom, samt Svea HofRätts och Under-Domstolarnes deruti åberopade beslut utvisa, bar ifrågagaställda laxfiske genom serskilda i äldre tider utfärdade Kongl.
Riksdaler årligen för ombyggnad af Strömsholms canaloch slussverk, med iagttagande af följande utaf Rikets Ständer bestämda vilkor och förbehåll: l:o Emot erhållande af berörde årliga anslag, tillförbinder sig Strömsholms canaloch slussverks Bolag att, inom 15 år, räknadt från och med det år, då första anslaget af allmänna medel utgår, efter en af Öfverste-Löjt nan - Stats-Vlsfsottels Memorialj N.o S8o. g nanten och Riddaren J. Edström uppgjord byggnadsplan fullborda ombyggnaden af Strömsholms canal och slussverk, samt att under tiden så vidmakthålla gamla canal verket, att farten derå kan verkställas på det sätt, benni Ide Öfverste-Löjtnant föreslagit, äfvensom Bolaget, lör befordrande af nämnde ändamål, åtager sig foga sådan anstalt', att antingen genom intagandet af nya delegare i Bdaget eller genom bildandet af ett nytt Bolag, sammanskjtiles det för detta företag, utöfver Stats-anslaget och canalens afkastning, erforderliga capital af minst 200,000 B:dr. 2:o Under byggnadstiden må Bolaget få beräkna actie-utdelning lill högst fem procent å det sålunda insatta actie-capitalet, så vidt canal-inkomsten för hvarje år dertill lernnar tillgång, sedan af densamma först blifvit disponerad! hvad till ombyggnaden tagits i beräkning och hvad, som erfordras för upprätthållandet af farten på den gamla canalen. 3:o Efter arbetets fullbordan, böra af canal-inkomsterne afsättas 5,000 R:dr om året, till samlande af en fond för framtida större reparationer, intilldess denna fond med derå utelöpande och till capitalet lagda räntor uppgår till 200,000 R:dr; hvarefter räntan må komma att inberäknas bland canal verkets inkomster. Utlåningen af dessa medel samt bevakningen af lane-och säkerhets handlingarne bggörjas af Bolaget på eget ansvar; hvaremot handlingarne komma att blifva under Riksgälds-Contoirets vård.
Kurt Stråle var son af en aflägsen kvinlig slägting till grefve Stjärne; tidigt föräldralös hade han tagits an af Sonjas fader, som inackorderade h o n o m h o s en gammal vän i Upsala, där han genomgick skolan. Om somrarne delade han emellertid alltid ljuft och ledt med Sonja ute å Stjärneholm, och fastän han var hela sex år äldre än hon, uppstod dem emellan en varm, oskiljaktig syskonförlrolighet, som år från år genom gemensam lek och gemensamt arbete stärktes och växte till. Emellertid hann gossen blifva man, medan ännu Sonja trampade sina barnskor; lifvets allvar kallade h o n o m — han måste välja sig en bana. Han var icke rik och måste se till att bryta sig en egen väg. Ty allt för nobelt stolt o c h själfständigt var hans lynne, att han skulle kunna bekväma sig att längre än nödigt äta sin välgörares bröd. Hans håg ledde h o n o m in på den militära banan; o c h grefve Stjärne billigade hans val. Det var en väg, som beredde goda utsikter för fliten och arbetsamheten, lyckligt understödda af inflytelserika relationer. Men än mer gillade Karl Stjärne den käcke, unge fänrikens beslut, när denne en dag trädde inför h o n o m och yppade, hur det tomma, ytliga hufvudstadslifvet i officerskretsarne ingaf h o n o m afsmak, och alt han beslutit pröfva o c h härda sina krafter i ett verkligt arbete, s o m fordrade både hängifvenhet och m o d. Han gaf sig ut att verka vid koloniseringen o c h civiliseringsarbetet i Kongo. Det var en hård dag för Sonja, när Kurt reste. Hon grät sina klara ögon röda, men hvad hjälpte det! Sagdt var sagdt o c h beslut beslut; fastän sannt är — Kurt kommer evigt att förneka det — att en stor tår glänsande tillrade ned äfven i den unge martissonens blonda mustasch, när han kysste » lilla syster » till afsked på perrongen. Och nu, hur underbart, var han åter här, densamme och dock icke densamme!
Frih. Leyonhufvud, Bengt Carl Fredrik; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 212 Hr Lind af Hageby, Axel Ferdinand; „ 1,763 „ Grimer, fullm. Frih. Ribbing, Peder; „ 1,961 „ Ehrenstråle, fullm. Frih. Bennet, Otto Rein hold; „ 2,256 „ von Geijer, fullm. Gr. Lewenhaupt, Carl. Föredrogs ett transumt af Hederv. Bonde-St:ts prot. för d. 3:dje dennes, med inbjudning till de öfriga Riks-St:n att biträda Bonde-St:ts för dess del fatl^de beslut om tillsättande af H. I. 20 306 Den 5 December. ett särskildt Utsk. för behandling af frågor rörande elementarläroverken, psedagogierne och folkskolan. Begärdes på bordet. Föredrogs, men begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet, Högvörd. Preste-St:ts d. 3 dennes bordlagde prot.-utdr. N:o 66, med kommunikation af en utaf Doktor Lindgren vackt motion N:o 65, om understöd af allmänna medel åt Artisten N. Mandelgren. Föredrogs Vällofl. Borgare-St:ts den 3:dje dennes på bordet lagde prot.-utdrag N:o 56, med kommunikation af en utaf Hr Witt väckt motion N:o 54, om åtgärder för en förbättrad skogslagstiftning. Hr Arbin, Axel Melcher, anförde skriftligen: Som skogsskötselns ordnande i vårt land är af den största vigt, anser jag alla i afs. derå föreslagna åtgärder böra med särdeles uppmärksamhet följas af hvarje riksdagsman; och det är på denna grund, som jag tagit mig friheten begära ordet i denna fråga. Tid efter annan hafva många förslag varit väckta ang. vidtagande af lagstiftningsåtgärder i afs. å de enskilda skogarne; men dylika förslag hafva aldrig vunnit några sympathier hos den Svenska representationen; och jag hoppas att de icke heller framdeles skola röna någon större framgång än tillförene.
- 0x5 För sportsmän *. ii. Efter det att i näst föregående häfte af denna tidskrift lemnats en historik öfver Hundutställningens tillkomst och en redogörelse för anordningarna vid den samma, vilja vi — sedan utställningen nu tillhör den förflutna tiden — kasta en återblick på henne. Bland utställningskomiténs ledamöter hade hofjägmästaren E. Bohnstedt och fil. doktorn C. R. Sundström åtagit sig bestyret med anordningarna i utställningslokalen och ledningen af sjelfva utställningen. Lokalen var, såsom vi förut nämnt, Kavalleri-Etablissementets stall och ridhus å Ladugårdsgärdet. Sagda byggnader hade arméförvaltningens intendents-departement välvilligt upplåtit, och rönte komiterade mycket tillmötesgående äfven från öfversten G. H. Leijonhielm, såväl hvad lokalens inredande som äfven åtskilligt annat beträffade. Inredningen, som utmärkte sig för ändamålsenlighet, prydlighet och dyrbarhet, fullbordades under loppet af onsdagen den 14 juli. Kättar af rutstaket och försedda med grindar hade blifvit uppförda långs väggarna och läktaren samt i två dubbelrader i ridhusets båda afdelningar. I dessa utstäldes ungefär sju niondedelar af alla de anmälda húndame, och blott vid pass två niondedelar — alla dessa stöf-vare — förvarades i stallet, der inredningen på grund al * de redan förut befintliga spiltornas rymlighet var mycket enklare .. * Såsom våra läsare torde erinra sig, innehöll juni — juli-häftet af Dag. Krönika ett par uppsatser om landtbruksmötet och hundutställningen. Forts, följer nu enligt löfte, h varvid vi tilläggn, att ofvanstå * ende rubrik torde äfven framgent komma att i tidningen tillgodoses.På onsdags e. m. togo referenter från flera större Stock-holms-tidningar närmare kännedom om lokalen och de vidtagna anordningarna. Tidningar inom och utom hufvud-staden meddelade både före och under utställningen uppgifter .om deh samma, hvarjemte Tidning för Idrott, såsom specielt organ äfven för jagten i vårt land, innehållit fullständigare redogörelser för denna i sitt slag första svenska exposition.
Men jag fruktar högeligen, att då ingen annan grund dertill finnes, fkullé af den* na jämnkning följa mera ondt ärt godt* Alla bibehållna fåfänga anfpråk fkullé ofelbart verka på karakteren af National-Reprefentatiorten, och om icke de gamla oenighets frön fullkomligen bibehålies, (emedan jag tror, att Våra Nuvarande Stånds-intereflen genom föreningen i ett rum väl mildrades, men ej utöddes,) få fkulle troligen åtminftone denna förfamling få en.obeilämd karaktere genom olikheten i de corporationers lynnen, hvaraf den blefve lammanfatt. Vid nogare efterfmnande har jag beftämdt fattat den tanka, att man vid valet af Reprefentanter ej bör inrätta detfamma efter folkmängden. Rättigheten att vara aktif Medborgare fynes mig ej tillhöra andra, andem hvilka antingen fålom Jordägare eller annars Näringsidkare föra ett beftämdt lefnadsfätt, Och derigenom äro med Staten förbundna. Capitaliften, Embetsmannen, Dagsverkaren m. fl. hafva iåiom fådane intet beftämdt allmänt intereiTe, utan ftå under ordres antingen af en befallande magt, eller af en omväxlande conjunctur. För öfrigt bör man lky flora folkfamlingar, och framför allt undvika att den lättaft förledda, retade eller corromperade mängden, blelve i deffa folkfamlingar rådande. Ja, flere husfäder, fäftade på en gifven ort vid ett gifvit lefnadsfätt, utgöra den väljande mängden, deftomera kan man vara fåker att valen beftämmas af rena affigter och med mogen öfverläggning. Af ladan grund har jag fammanfattat val-förflaget, fåfom hosföljande Tabell utvifar, efter följande principer: tro Utgöras röfter efter hemmantal; hvart helt hemman räknas till 4 röfter.
Finska Commissariatets Balanceutrednings redogörelse jemte Vesterbottens Allmoges fordrings-räkningar 5 J •— Samt sist Uleåborgs Sjukhus-räkningar m. m. " - " i§ — Summa 194* Revi-; sions-månader. Och' 4U Den 9 Mars. Och ändteligen har 4:de Afdelningenj som började arbetet den 1 Januari 181?, tillköra' mit följande Orlogs.Flottans diverse redogörelser för lgog och 1809, uppskattade till niJn, Stockholms Escader? diverse redogörelser för samma ar * 49- —* Götheborgs Escaders dito för 1808 — 4| mån. samt för 1809 — 3 — 1 -—„ 7i Malmö Escaders dito för 1809 17 —*-■ Förvaltningens af Sjö.ärenderna räkenskaper för 1808 och 180g - 3 —• Strålsunds Escaders redogörelse för 1808 och 1S09 15 " Stockholms Varfsoch CommissKammares räkningar för 1808 " 3 Hvarjemte först i Augusti måjaad förlidet år inkommit, i häkte inmanade Regements Skrifvaren Engelaus samt Regements-Skrifvaren Rabina till Örlogs - Flottans räkenskaper hörande redovisningar, som ansetts till 9 — ellersammanlagdtgransknings-arbete för 183*Revijions-månader. Jemte Den 9 Märs'. 415 Jemte det räkenskaperne sålunda med noggrannhet uppskattade och med hänseende till skyndsamhet och ordning vid revisionen fördelade, hafva Deputerade, medelst tillsyn i Afdelningarne, och, efter anmälan och rådpläga ningar eller förefundne omständigheter, vidtag* ne anstalter och utverkade handräcknings-åtgärder, sökt medverka till Revisions-arbetets säkerhet och drift, hvarom uti särskildte sammanträden med de af Kongl. Kammar-Rätten utsedde Inspektörer öfver Afdelningarne, enligt or* ganisations-föreskrifterna, fullständiga undersökningar hvarje halft års förlopp blifvit hällne, nemligen den 18 Mars samt 5 och 7 September 18 xi, den 1 och q