Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vägoch vatten-byggnader i afgifvet underdånigt utlåtande anfört, att Styrelsen, hvad planen för arbetet beträffade, ansåge sig, med afseende å hvad Ofverste Ericson derom _ yttrat Stats-Ulskollets Utlåtande M 23S. yttrat och upplyst, icke böra mot de gjorda beräkningarne framställa anmärkning; men enligt Styrelsens åsigt skulle dock kunna ifrågasättas, huruvida det vore riktigt att för bibanor och rörelse-materielen derå iakttaga samma dimensioner, som för statens stambanor, helst det i allmänhet och med hänsigt till den ringare såväl anläggningssom underhålls-kostnaden, syntes vara skäl alt bibanorna erhölle mindre dimensioner, än de för hufvud-banorna bestämda, dervid likväl särskilda förhållanden kunde i vissa fall föranleda undantag; och om äfven dimensionerna för nu ifrågavarande bibana blefve lika med stambanans, borde dock deraf icke blifva en följd, alt bibanan skulle "betraktas lika med stambanan och byggandet af den förra jemväl ske på Statens bekostnad, utan syntes denna bibanas anläggning, på sätt Kongl. Majit yttrat i Sin angående oftanämnde kommunikations-medel under sist-r förlidna Riksdag aflåtna Nådiga Proposition, böra ankomma på den enskilda företagsamheten, dock så att låne-understöd af stats-medel å visst belopp af anläggningS-kostnaden dertill kunde erhållas, när tillgångarne sådant medgåfve; tillstyrkande Styrelsen således att, derest Kongl. Maj:t, oansedt något bolag ej hunnit bildas för utförande af den från Mariestad föreslagna jernbanan, ändock funne skäl att till Rikets Ständer göra framställning om beviljande af understöd för densamma, i sådant ändamål måtte föreslås ett lån å enahanda belopp, i förhållande till den beräknade anläggnings-kostnaden, som det vid sednaste Riksdag beviljade låne-understödet för Gefle-Dala-jernvägen, eller motsvarande 2/3:delar utaf kostnads-förslagets summa och således å eli till 433,000 R:dr B:ko jemnadt belopp.
Utskottet tror således den i förslaget upptagne Skjutskostnaden , uppgjord efter hvad för Gästgifveriskjuts erlägges, Betänkanden, N:o 19I. 137 till äfventyrs vara för ringa , oell böra förslagsvis ökas ined en fjerdedel. Skulle PaketPosten komma att gå äfven vintcrmånaderne, så, utom att Skjutskostnaden och Condueteurernes månateliga arfvoden då komma att utgöra dubbelt belopp emot hvad förslaget nu upptager, ökas ock kostnaden med anskaffandet af Kälkunderreden för Vagnarne. Vägarne i Riket äro ock vissa årstider så beskaffade , att på ena hållet erfordras hjul och på det andra medar, hvilket ofta nog torde komma att medföra svårigheter för PaketPostens jemna gång och göra ett större antal hjuloch kälkunderreden bchöfligt, att på vissa ställen finnas i förråd. För öfrigt och i anledning af derom väckta frågor , anser Utskottet: 1:0 alt fjedrar under Vagnskorgarne icke medföra någon synnerlig nytta men väl kostnad, helst vid uppgörandet af det reglementariska flere saker lärer förbjudas alt medtagas, såsom Krut, våta varor, med undantag af medicamenter, samt allt, som genom gnidning kan antändas, hvartill kommer, att foror och transporter i allmänhet gå på åkdon utan fjedrar. a:o Att hos K. M:t i underd. anhålles, att vid Taxans uppgörande, Böcker och litterära produeter företrädesvis emottagas vid Postvagnarnes afgång från hvarje Station, samt att taxan så lindrigt som möjligt är och med afseende på Inrättningens bestånd utsättes. Och 3:o att frågan om ersättning för Paketer som förloras, är ett Reglementet för Paquet-Posten 138 Stats-Utskottets tillhörande detailäiende, sora icke synes vara föremål för R. H. St:rs åtgärd. Detta allt underställes R. H. St:rs pröfning med tillkännagifvande, att Hedervärda BondeStåndet under den 5 sisth Mars bifallit Utskottets i ämnet förut nfgifue Utlåtande. Vördsamt Memorial!
Då nu öfverläggningen ansågs fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att i anseende till de i afseende på denna punkt framställda särkildta yrkanden, B. o. Ad. torde finna lämpligast att propos. framställdes först gemensamt å 1 och 2 momme och sedermera särskildt å hvart och ett af de följande momme; hvarjemte Hr Gr. o. Landtm, efter framställning att, i fråga om 1 och 2 momme, Hr Mannerskantz yrkat uteslutande al 2 mom. samt antagande af det första med den förändring, att, deri näst efter orden »Handelsoch NäringsDiskont-fonden» tillädes orden »samt från Allmänna Diskontfonden» hemställde om B. o. Ad. i afseende på 1 och 2 momme behagade bifalla Utsk:s förslag. Härvid ropades starka Ja, jemte åtskilliga Nej, hvarpå Hr Gr. och Landtm, förklarade det han ansåg Ja hafva varit öfvervägande. Hr Gr. o. Landtm, framställde vidare att 3 mom. blifvit lemnadt. utan anmärkn, hvarpå detta mora. bifölls. Den 11 Juli e. m. 269 Beträffande sedermera 4 mom. framställde Hr Gr. o. Landtm, att Hr Mannerskantz yrkat, att detsamma måtte erhålla följande lydelse: »För de summor, som å kassa-krediiiv till enskilde personer och Sparbankerna lyftas eller insättas, beräknas Fern proc. ränta»; hvarjemte Hr Gr. o. Landtm., efter först till bifall å Utsk:s i afseende på detta morn. afgifna förslag framställd propos., som besvarades med starka Nej jemte åtskilliga Ja, hemställde om B. o. Ad. behagade antaga berörde af Hr Mannerskantz föreslagna redaktion, samt, sedan svaren härvid utfallit med starka Ja jemte några Nej, förklarade det han nu funnit Ja öfvervägande. 5 morn., hvaremot icke någon anmärka, förekommit, blef uppå härefter framställd propos. bifallet. 26:te punkten. Hr Printzensköld:
Doktor O. Zetterström till Frösö dåvarande trivialskola sin betydliga, af omkring 10,000 volumer bestående boksamling, såsom grundläggning till ett bibliothek för Jemtland, men under vilkor, att ett passande stenhus ej långt från sjelfva skolhuset blefve på ett välbeläget och för eldfara minst utsatt ställe för ändamålet uppbygdt. Sedan detta vilkor blifvit uppfyldt, och läroverkets lärare och lärjungar omkring femton år åtnjutit alla de fördelar, som bibliothekets och bibliothekariens närhet erbjödo, behagade Kongl. Maj:t genom nådigt Bref till Hernösands Konsistorium den 21 Maj 1845 tillkännagifva det nådiga beslutet om Frösö lärdomssltolas förflyttning till Östersunds stad och utvidgning till ett högre elementar-läroverk. På grund häraf blef skolan efter verkställandet af nödig skolhusbyggnad höstterminen 1847 till staden Östersund förflyttad. Sedan läroverket genom bemälda flyttning blifvit aflägsuadt nära en mil från bibliotheket, för hvilket plats i staden icke blifvit beredd, uppstod icke blott största svåsighet för den bland skolans lärare, åt hvilken vården om bibliotkeket blifvit anförtrodd, att detsamma på bestämda tider hålla öppet och i öfrigt behörigen vårda, utan ock betydlig olägenhet och hinder för lärare och lärjungar och andre personer, som önskade detsamma begagna. Med anledning af dessa ogynnsamma förhållanden ingaf dåvarande Landshöfdingen m. m. i Jemtland J. A. Dahlström till Kongl. Maj:t en af Inspektor, Rektor och öfrige lärare samt åtskilliga östersunds stads och Jemtlands läns innevånare undertecknad, till Kongl. Maj:t ställd underdånig skrift med anhållan, att det Zetterströmska bibliotheket tills vidare måtte få förflyttas till ett af enskild person erbjudet, inom staden beläget och från andra byggnader afskildt och således för eldsvåda sannolikt skyddadt trähus. Häröfver täcktes Kongl. Maj:t i nåder afgifva (den 26 Maj 1852) det svar, att Kongl Majit “icke funnit skäl den förevarande “under - Motioner i Preste-Ståndet 1862.
R:dr Silfver-Specie 2,900,543: 24. hvaremot densamma: genom försålda vexlar å 2,217,950: 32. „ provision, porto och stämpel i Hamburg och Altona för sist lidne år 888: 30. och „ afbetalning å protesterade vexlar till belopp af 227,084: 17. 2,445,923: 31. är minskad till R:dr Silfver-Specie 454,619: 41. hvaraf innéstodo: hos Handelshuset Salomon Heine 176,630: — „ Peter Siemsen & C:o 71,220: 19. Inkomst och Utgift, i följd af vexelhandeln, har under år 1857 lemnat följande resultat: Inkomst: Vinst å köpta vexlar .. Banko R:dr 47,965: 3. 4. „ å sålda „ „ „ 14,7 74: 37. — Ränta å behållningarne hos handelshusen i Hamburg och Altona „ „ 4,025: 5. 4. Vinst genom runstycksbråk „ „ — 3. Summa B:ko R:dr 66,764: 45. 11. 32 Protesterade vexlar. 32. - 4. 6. 2. C. Utgift: i Provision, stämpel oell porto till bemäl de handelshus Banko R:dr 2,369 Mäklare-kurtage „ „ 2,453 Postporto härstädes „ „ 59 Arfvoden * „ „ 5,000 Afskrifning af beräknad vinst å försålda vexlar, som blifvit protesterade och hvilka Banken sålunda återköpt . „ „ 177: 4. — Summa Banko R:dr 10,058: 43. — Då från Inkomsterne Banko R:dr 66,7 64: 45. 11. afdragas Utgifteme „ „ 10,058: 43. — uppkommer en behållen vinst af
Men jag kan icke finna det vara för Konungen gagneligt alt mista den frihet, Han f. n. eger att göra hvilketdera Ilan vill, ulan tvingas i detta hänseende afgifva Propos., hvilket Han måhända kunde gerna vilja slippa. Jag bestrider förslaget väsendtligen derföre, all, om stadgandet blifver af R. St. anlaget, så få riksdags män, af alla Stånd, derigenom ett nytt tillfälle alt mera än hittills gräla på Konungens Rådgifvare, samt att, vid hvarje Riksdag begära ministére-förändiingar, bland annat derföre, att förslagen till bevilluiugarne icke varit goda nog. Att anse del vara nyttigt på sådant sätt förskaffa sig anmärkntr och tvister, påminner mig om en Professor i Lund, som, då han skulle sälja sill hus, bland andra fördelar anförde, att der funnes anledn. till 3 goda processer. Hr Cederschiöld har sagt, att man enl. 56 § R. F. eger göra anmärkmr vid Const.U(sk:s förslag. Detta är sannt, men här hatman icke framlagt något sådant; utan man bär helt enkelt låtit den gamla §:n till sin lydelse vara likadan som förut. Det är derföre orätt ali anställa pröfning af ordalag, i hvilka ingen ändring är föreslagen. Jag tillåter mig alltså förnya min vördsamma anhållan, det R. o. Ad. mätte godkänna den gemensamma tanke jag föreslagit. Frih. Stjernstedt, Au g. Wilh.: I afseende på nyttan och behofvet af den nu föreslagna förändringen, tror jag alt vid den discussion som förra gången denna fråga förevar inom detta Stånd fördes, tydligen ådagalades att man allmänt ansåg della behof förefinnas, hvarpå äfven resultatet af voteringen gaf ett talande bevis. Hade, såsom Hr von Hartmansdorff förmenat, Konungens Rådgifvare varit af den lanke, att det för Chefen för Finans-Deparl:t skulle blifva ett svårt onus, att vid hvarje Riksdag framställa eli sådant förslag, som här åsyftas, så hade förmodligen föredraganden för Finansärenden vid frågans behandling förra gången derom yttrat sig i denna riktning: men så har icke skett, ty hvarken Frill.
B:ko, hvarigenom Bankens Läne-bankoåterstående fordringar för så beskaffade lån nedgått till B:ko 0 l9ai0ne'- R:dr 15,847: 18 sk., motsvarande lbmt R:dr 23,771: g öre. § 45. Tvänne af de mot återbetalning i silfver hos Banken upptagna utlåning mot fastighetslån äro, under år 1857,' slutbetaldta, enligt verkställda inteckning i 'uträkningar å de återstående beloppen i Banko-sedlar, efter de Kongl. Kungörelsen den 6 Mars 1830 stadgade grunder, med till. siyoer_ hopa B:ko 136 R:dr 5 sk. 9 rst., hvaremot återstoden i Silfver å samma lån utgjort Silfver R:dr 59: n. 9. Å detta slags lån hafva afoch slutbetalningar med återstående belopp i silfver uppgått till „ „ 9,167 : 47. io. hvarigenom lånens återstod minskats med tillsammans Silfver R:dr 9,227: n. 7. Utestående beloppet vid 1856 års slut utgjorde n » 42,314: 27. — Efter afdrag af minskningen Som å Lånen till städer och korporationer under nästlidne år Län tili stäinflutit B:ko R:dr 2,813: 9 sk. 3 rst., så är Bankens fordran för der och kordylika lån vid samma års slut minskad till B:ko R:dr 9,951: 18. 8. P0ratl0nc>- nemligen: ^ Lånet till Kalmar konsistorium . 4,565: 37. 9. „ till Kalmar domkyrka 3,786: — il. „ till Landskrona kyrka 1,599: 28. — 9,951: 18. 8. 60 Fastighets lune-fönden. Utlåning mot inteckning i faslighet och återbetalning i sedlar. § 47.
I följd af hvad här ofvan blifvit änfördt, får Utskottet dess i Betänkandet N:o 122 framlagda tvänne alternativa förslag å nyo öfverlemna, utan tillstyrkande af annan förändring, än a') i första alternativet: 1:0 att utur den föreslagna 2 i 10 Cap. Giftcrmåls-Balken, orden : ”med boskap och åkerredskaputgå; 2:0 alt de föreslagna 3 och 4 punkterna i 1 ,§‘. g Cap. Alf daid olken erhålla följande reda dion: Ljder boet under stads-domstolj eller är egendomen fastighet i stad; då skola, när ej annorlunda serskildt stadgadt är , Borgmästare och Råd nämna tvänne eller flere redliga män, som egendomen uppteckna och värdera. Lyder boet under annan domstol, eller är egendomen fastighet å landet, då ega sterbhusdelegarne kalla gode män, som efter bästa förstånd uppteckningen och värderingen förrätta. — (flite punkten är oförändradd) Lng-U t skottets Utlåtande N;o 169. b) i senare alternativet: 3:o att den föreslagna 2 ,§\ i 3 Cap. Jrfda-Balken erhåller följande förundrade lydelse: År en af föräldrarne dödj och liro syskon till efter den som lirf vas skall; arfvén dä de med den af f öräldrarne, som lefver, och tagen den delj som den döda fadren eller modren ärfva skolat, om han eller hon lefvat. Är något af syskonen dödt, dä skola dess afkomlingar i dess ställe och rätt träda. Är ej utan ett syskon, som arf med moder tager; njute då halft hvardera. Finnas ej syskon, eller afkomlingar af dem\ tage den af föräldrarne, som lefver, hela arfvet-,' och 4:0 att uiur den föreslagna if i 3 Cap. Ärfda-Rulken, ordet "lösören” utgår. Ank. till Exp.-Utsk. den a6 Nov.
Anser man det ännu vara nödigt, att skillnad bibehålies mellan frälse och ofrälse ledamöter af denna Rätt, så är det väl också skäl, att de som utöfva domrättigheten i egenskap af Adelsmän , äro såsom sådane af Ridderskapet och Adeln erkände. Ty, så vida denna regel bör gälla om en Stats - S24 Ben 6 Augusti f. m. Revisor af Adeln, så bör den äfven gälla ord ett Adeligt JustitiseRåd. Då Friherr» Anckarsvärd bestrider det sednare, synes han mig hafva motsagt ftig sjelf. Siuteligen får jag anhålla, att Herr Riddarhus-Seciréteraren vill» upplysa, om icke fjerrar LindtMarskälkar altid plägat framställa frågan om introduction; éj i form af eli anmälan att prestanda blifvit fullgjorda , utan såsom eh fråga oni Ridderskajjet öch Adeln bifaller introduction? Om, såsom jag trör mig Veta, denna sednare ordställning Vid sådane tillfällen varit nyttjad , lärer hvar och »n iose, att Ridderskapet öch Adeln lika väl kunnat besvara frågan med Nej, sorn med Ja. För min del tillstyrker jag bifall å Utskottets Memorial, emedan RiddarhusDireciioneri blott utöfvar Riddefskapets och Adelns rätt, öch eniedan Ståndet naturligtvis äger bestämma , om det vill förbehålla sig sjelft d»nM utöfning* eller d»rjemt» ytterligare uppidräga den åt Directionen. Friherre Wrangel* Henning: Då jsg väckte den Motion* hvarom Riddarhus-Utskotteti ifrågavarande Memorial handlar, hade jag ingalunda för afsigt att göra något intrång i Kongl. Majus rättighet* att upphöja i Adeligt Stånd. Men jag trodde äfven det å andra sidan vara tillbörligt, att ifra för bibehållandet af en rätt, som förr varit Ridderskapet och Adeln tillerkänd. Till stöd för denna mening., behofver jsg blott anföra en händelse från Ko - nung r .
Herr Robert Balds Betänkande, angående Stenkohls-fältet i Skåne^ ocb serskildt om det derstädes anlagde StenkohlsVerket Höganäs, 4:o Erotocoll hållet vid Ordinarie BolagsStämman med Interessenterne i nya Bolaget för Höganäs StenkoblsVerk d. 24 Febr. 1827, oell 5:o Ett ytterligare BolagsStämmo-ProtocolI, hållet d, 23 Febr. 1828. Directionens nyssnämnde, till R. H. St:r ställde Berättelse innehåller, dels en fullständig redovisning för StenkohlsVerkets förvaltning ifrån och med d. 1 Augusti 1825, då det till nya Bolaget öfverlemnades, och intill nästi. 1828 års slut, samt Verkets nuvarande tillstånd; och dels en af Directionen gjord framställning, i afseende på Statens Fordran hos frami. H. Exc. m. m. Grefve Ruuths Sterbhus, hvilken, under vissa, af R. H. St:r bestämda villkor, skulle komma att, såsom Köpeskilling, till gamla Bolaget öfverlåtas, 1:0 Angående nya Bolagets förvaltning samt StenkohlsVerkets nuvarande tillstånd, Härom är uti Berättelsen hufvudsakligen anfördt. Till en början, och såsom grundläggning för redovisningen af förvaltnings-åtgärderne, förmäler Directionen, hurusom 1823 års Ständer föreskrifvit, att den tecknade Actiefonden, som blifvit bestämd till 200,000 R:dr, Loide användas: För nedsänkuingen af det så kallade Ryds Schacht för arbetets bedrifvande på nedra flötsen och 2:0 För inrättande af sådane Fabricationer, hvartill i synnerhet den ymnoga tillgången på eldfast lera erbjuder rudimaterien.
Då ai sättningen således inom landet, hvad denna vara beträffar, oaktadt dess rika tillgångar, oftast är till den grad försvårad, att jernmalmsegaren mången gång är beroende af köparens godtycke, och således måste åtnöjas med hans anbud, är det uppenbart, att flera jernmalms-anvisningar kunna komma att ligga obegagnade; blefve deremot utförseltullen nedsatt, hvarigenom icke allenast en friare täflan uppslode, utan äfven det rika öfverskott af malm, som inom landet finnes, särdeles i de orter som äro i saknad af nedsmältningsanslalter, kunde med någon fördel exporteras, skulle derigenom fördel beredas, icke allenast den enskilde, utan äfven det allmänna, medelst den inkomst, som genom en dylik export skulle i landet inbringas. Med åberopande af hvad bär ofvan blifvit anfördt, tager jag mig friheten föreslå: att utförseltullen å jernmalm måtte nedsättas till 5 eller högst 10 öre pr centner. Om remiss till Bevillnings-Utskottet anhålles. Stockholm den 26 November 1862. Johan Johansson, från Östergötlands län. Af samtlige representanter af Bonde-Ståndet från Blekinge län, om vissa förmåner åt den s. k. nyrolerade jorden i länet samt anslag af all männa medel till betäckande af härigenom uppkommande brist. Med erkännande af den rättsgrund, att de skattebördor eller onera, som blifvit jorden ålagde, böra, såvidt möjligt är, jemnt fördélas, att icke den ene, mera än den andre, deraf varder betungad, torde det tillåtas oss, att för en ringa del af våra kommittenler, söka utverka någon lindring i ett af de svårare onera, som gravera deras svaga hemman. Det är den så kallade nyroterade jorden i Blekinge, som i anseende till hemmanens svaghet i allmänhet och till större delen deraf ovanligt f ti »tfUUf: /Sg.-j ; • . t-Lic i o.,'..;.:: • Motioner i Bonde-ätandet 1862.
Efter den framstående militärtidskriften » F r a n c e militaire » har en svensk officer för I d u n sammandragit följande intressanta skildring a f några a f dessa hjältinnors öden, tillläggande blott, att allt är sanning o c h intet dikt. E n framstående plats bland Frankrikes hjältemodiga döttrar tager A nnette D e v r o n. Vid intagandet af Magenta faller regementets fana i två österrikiska soldaters händer; Annette D e v r o n springer fram för att rädda den, hon lyckas, hon bär den tillbaka m i d t under kulregnet. F ö r denna bragd dekorerades hon med hederslegionen. Å r 1870 var hon marketenterska vid 32:dra linieregementet o c h följde detsamma under hela fälttåget. E n dag, sedan vapenstilleståndet 93 var afslutadt, befann hon sig i närheten af Thionville, dä hon b l e f förolämpad af två bayerska soldater; hon svarade dem häftigt o c h en vild k a m p uppstod, hvarvid hon d ö d a d e den ene soldaten. Han tog del af målet o c h ansåg, att den till döden d ö m d a blott begått nödvärn. P å prinsens förbön benådade kejsaren henne fullkomligt. Om Annette D e v r o n ännu lefver är ej b e - kant, men man vet, att år 1875 uppehöll hon sig i Paris på en liten pension o c h på sina händers arbete. T r o t s trettio års lägerlif o c h kejsardömets talrika fälttåg var hennes vackra hår ännu lika svart, o c h ingen rynka fanns på hennes klara panna. Bland de tappraste må äfven nämnas fröken Lix, s o m var lärarinna, innan hon b l e f soldat. Hon föddes i Colmar år 1839. D å hon slutat sina studier, fick hon plats hos en rik polsk familj i W a r s c h a u. D ä r stannade hon i flere år till insurrektionen år 1863.
Dom afgjord, meddelas af vederbörande HäradsRätter; och torde Riksens Högloft, Ständer i händelse af hi» fall till detta förslag, låta en underdånig skrifvelse i likhet härmed till Kongl, Majit LagUtshotttts Bttånkanden. 1151 afgå, jemte underdånig anhållan att Kongl Maj:t täcktes låta i den författning, som i ämnet komme att utfärdas, närmare bestämma fqrhållanderne så väl i afseende på Landtmätarens åtgärder, som ock vid den föreslagne ägodelnings-rättens behandling af de till den sammas pröfning dragne tvister. Utskotten få sluteligen tillägga, att de ej sakna kännedom derom, det Särskildta Utskottet, vid dess behandling af frågan, om organiseringen af Rikets Ämbeten och tjenster föreslagit^ att enskiftes mål böra af Ordinarie Domstolarne handläggas; men då detta förslag enligt Utskottens tanka vid närvarande Rättegångs ordning, och intill dess Domstolarne kunna blifva permamente skulle medföra en för Enskiftes målens behandling, menlig tid* utdrägt hafva Utskogen ansett betänkligt att detsamma antaga, och trott ofvan upptagne tillstyrkande för det närvarande, närmast befordra det åsyftade ändamålet. Hvilket dock till Riksens Högloft. Ständers egen pröfning vördsamt öfverlemnas, med bifogande af a:ne Ledamöters särskildle yttrande i ämnet. Stockholm den 6 September i8a3. Utdrag af Protocollet, hållet hos Rik• sens Högloft. Ständers Lag• samt jjj£f2 LagUts kottetsBetåttkanten.. Allmänna Besvärsoch EkonomiUinskotts gemensamma Fleno den # September 1S2?. S, D. Sedan Utskogenefter skedet Uppläs.liinggodkändt deras sa ra fal Ide Be-* rednings afgifne förslag tiLl
Användes de på denna väg anskaffade medlen för onyttiga ändamål, för lyx och öfverflödig komsumtion, är denna utväg i högsta grad olycksbringande och förr eller sednare ledande lill fullkomlig ruin, men användas de åter för lukrativa företag, för allt som direkt eller indirekt befrämjar produktion, är denna bana icke farlig alt beträda, och jag fruktar att vårt fädernesland icke kommer långt uti industriell och merkantilt hänseende, förr än sådana försök alt anskaffa nödiga kapitaler göres, och göras de med omtanka och försigtighet, tror jag icke att någon serdeles betydlig olägenhet deraf skall upkomma. Vidare har det blifvit i reservationen vidrördl, att man icke kan med någon säkerhet vela, alt den ifrågavarrde jernvägssträekningen är den lämpligaste och ändamålsenlieaste samt den som komme att afkasta den största vinsten. Frih. Palmstjerna kan hafva rått deruti, att sådant icke kan på förhand bestämmas, men då vi en gång hafva en plan för denna vägsträckning upgjord, då det har all sannolikhet för sig att lokalen är väl vald Den 27 Augusti f. m. 421 och då — såsom man åtminstone har upgifvit — ett EDgelskt lius liar erbjudit sig att försträcka nödiga medel till della företag, måste man väl anse sig något så när betryggad att icke hafva valt en mindre lämplig del af landet för det första stora försöket i denna våg, och något förlita sig på de sakkunniga och aktningsvärda personers utsago, hvilka med utförlighet behandlat och med värma omfattat frågan, oell ansett just den nu föreslagna sträckningen vara i allo den lämpligaste.