Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kongl. Maj:,t, som, uti Dess vid sislförflutne riksdag afiåtna nådiga proposition om slatsvei kels tillstånd och lieb of, föreslagit beviljandet af serskildt anslag till civilstatens enskilda enkeoch pupillfond, såsom oundgängligen erforderligt lör pensioneringens fullföljande lill nuvarande delegares enkor och barn, samt derjemte i serskild nådig skrifvelse till Rikets Ständer af den 6 Augusti i844> ' fråga om delaktighet i civilstatens pensionsinrättning för borgmästare i rikets släder, utom Stockholm, äfvensom för komniissions-landtmätare förklarat, alt, under dåvarande föi hållanden, ali ytterligare gravation för inrättningen borde med sorgfällighet undvikas, hade, enär det sålunda äskade anslaget för pensioneringens uppehållande icke blifvit af Rikets Ständer anvisadt, för närvarande funnit betänkligt medgifva förenämnde tjenstemän inträde såsom delegare uti ifrågavarande pensionsinrättning, med rättighet för dem, jemte deras enkor och barn, att af inrättningens nuvarande tillgångar uppbära pension i den för öfrige delegare i denna inrättning bestämda ordning. Då Kongl. Maj:t emedlertid icke kunnat undgå att behjerta den bekymmersamma belägenhet, Iivari bemälde tjenstemän, i följd af saknad peosionsrätt ej mindre för sig sjelfve än äfven föi1 sina enkor och barn, sig för närvarande befunne, samt för beredande åt desse tjenstemän af en förmån, hvaraf de flesta andre i allmänna befattningar anställde personer äro i åtnjutande och till hvars erhållande de således egde på billighet grundadt anspråk, en utväg sig företedde genom verkställighet af det utaf öfver-dl rektor en vid general-land t mäteri-kontoret, 4 Stals-l't-ikottef& Utlåtande, K:o 153* i afseende å kommissionslandtmät a t lie, framställda förslag, angående deras pensionering genom dertill serskildt anvisade medel, utan sammanblandning med eller bidrag Itån civilstatens I pupillfonder, har Kongl.
Jag hemställer likväl, huruvida det icke för sådant fall är ännu ändamålsenligare, att dessa upplysningar direkte från orten infordras, samt om någon är närmare att meddela desamma än bev:s-beredningens ordförande, hvilken väl bäst är i tillfälle att kunna detta fullgöra. Då Gr. Mörner, i afs:de härå, yttrat den förmodan, att meningen härmed skulle vara, att genom hemliga uppgifter taxera den skattskyldige utan att denne hade någon kännedom derom, anser jag mig böra fästa uppmärksamhet å stadgandet uti 55:te §:n. Uti nämnde § heter det visserligen: »Tax:s komitéernas sammankomster hållas inom slutna dörrar»; men der står äfven att de skattskyldige aro berättigade att inför komitéen företräda för att meddela upplysningar i afs:de å de bev:s-afgifter, som af dem böra erläggas. Om nu således äfven bev:s-beredningens ordförande är närvarande och lemnar de der uppgifterna, som Gr. Mörner anser skola vara mot den skattskyldige, så har likväl alltid den skattskyldige sin rätt öppen att inför komitéen företräda och meddela erforderliga upplysningar. Jag kan således icke finna, att någon orättvisa mot den skattskyldige blifvit begången genom detta stadgande; men deremot lärer väl icke kunna nekas, att tax:s-komitéens arbete skall mycket underlättas derigenom, att man på stället har den person, som kan lemna upplysningar om de åsigter, hvilka ledt bev:s-beredningen. I öfrigt, och då afven denna ordförande är närvarande i bev:s-beredningen såsom ett Kronans ombud, kan det icke vara annat än nyttigt att samma person jemväl har talan öppen för att meddela upplysningar åt tax:skomitéen. Jag anser att TJtsk:ts förslag bör bifallas. Gr. Mörner: Jag har endast med anledning af den siste talarens yttrande velat erinra, att jag icke sagt, att förfigens mening uti förev:de fall vore, att hemliga uppgifter skulle meddelas, men att deremot, enligt den tydning, som åt densamma blifvit gifven, följden af detta stadgande kan blifva, att sådana hemliga uppgifter komma att meddelas. Fördenskull anser jag mig böra fortfarande vidhålla mitt yrkande. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, samt H.
StatsLagSa hit Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens gemensamma Betänkande ofver jlere Motioner, jo,gående ändring 1 grunJerne för MilitiaJ-Boställehs utarrenderande; Hvarvid Herr Prosten Doctor Leib. ler anförde.' "Jag bai‘ icke annu kunnat skilja "mig från tieil bfvertygelsell, som jag förut i det Högloft. Utskottet yttrat, Hemligen att Mili l aire Boställens öfverlåtande åt Herrar Oincerare, är en Stats Misshushållning, sorn i sin män betydligen hindrar dess förkofran, Det är ju genom Production af Spannmål och lifsmedel, sorn Staten skall komma till välstånd? Men 0111 delina production skall kunna drifvas så högt soni möjligt älg så bör jordell odlas, och denna odling fordrar eli kostnad, Soni icke på flere år kan återfås, Är icke Herrar Ollicerares ställning sådan, 4:de Saini. 5 Band, 538 Stats-Utskottets Betänkande;!. alt de önska ju förr dess heldre fä skiljas ilian den grad de innehafva för att upstiga till en högre, och genom dessa avancementer skola de också lemna de Boställen dra. Vöre det för dem någon uträkning att på nödvändiga od!ingar nedlägga en kostnad, som de aldrig kunna återfå? Måste icke jorden genom täta ombyten af Husbönder årligen försämras? På santina sätt förhåller sig ock med de Landlbonde r och. Arrendatorer, som cle kunna antaga. Dcäro icke försäkrade om längre besittning af det dem öfverlemnade jordbruk, än déras så kallade Husbonde innehar Bostället. För att kunna utgöra de dera ålagde ofta dryga skatter blir för deras bärgning nödigt, att utsuga, intill det yttersta, jordens kraft och märg, och ehuru det elem är förbudet att från Bostället sälja foder och skog, så äro de frestade till sådane olagligt tillgrepp, så ofta de tro sig kunna derföre genom list och ränkor undvika ansvar.’ lag uppmanar en hvar alt bestrida denna erfarenhet.
Vid förnyad föredragning af Banko-Utskottets den 16 och 20 dennes på bordet lagda Memorial, Nio 59, angående åtskilliga Bankens laneoch kreditiv-rörelse rörande frågor, fann Ridderskapet och Adeln för godt besluta, att af de 1,000,000 Ridr, som, utaf de från åtskilliga laneoch kreditiv-rörelse-grenar indragna medel, af Ridderskapet och Adeln hade blifvit anslagne till kreditiv åt Hypotheks-föreningar, må anslås ytterligare 200.000 Ridr tili försträckningar åt Filial-banker, som skola ersätta upphörd Privat-bank samt 800,000 Ridr till Filial-banker, sorn oberoende af Privat-bankers ersättande, kunna uppstå, så att, i öfverensstämmelse med Högvördiga Preste-ståndets beslut, må afsättas 1.300.000 Ridr till försträckningar åt lörstnämnde slag af Filial-banker, samt 800,000 Ridr till försträckningar åt sednare slaget deraf. Från Höge. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Konslitutions-Ut skottets Memorial, N:o 48, i anledning af två Stånds återremiss af Memorialet Nio 40, innehållande förslag till ändring af 56 och 81 88 Regerings-formen samt 29 § 1 momentet Riksdags-ordningen, rörande behandlingen af frågor om ändring i grundlagarne; och beslöt dervid Preste-ståndet att, med vidblifvande af sitt beslut i hufvudsaken, förelägga Utskottet att till votering i Förstärkt Konshtutions-Utskolt såsom Preste-ståndets gemensamma tanka framställa det förslag, att utur 56 8 Regerings-formen borde utgå de ord, som röra behandlingen af Kongl.
Jag begär återremiss af ifråga var. betänk., emedan jag afstyrker den af Utsk. föreslagna nedsättningen, Gr. Horn, Glaes Fredr.: Jag gillar Utskts betänk, i afseende på förflyttning af åldern för mantalspenningarnas erläggande till fyllda 17 år, emedan jag tror mig veta af de förhållanden, sorn äga rum på landet, att allmogens barn af i5 år i allmänhet icke kunna föda och underhålla sig sjelfva, J)et är således icke i denna del, som jag vill yttra mig emot Utsk., men deremot biträder jag reservanternas mening, att beslutet om denna nedsättning ej behöfver underställas Konungens sanction, De talare, som här yttrat sig i motsatt riktning, hafva gjort sig mycken möda att framlägga skälen för sin åsigt och att ådagalägga deras öfverensstämmelse med 366 D e n -i8 A p r il f. m grundlagen. Jag finner likväl icke i deras yttrande någon sann conslitutionel anda; ty efter min tanka fordrar den con-> stitutionella jemnvigten nödvändigt, att beskattningen ensamt beror af den ena Statsmagten. Man har sagt, att grundskatterna vore att anse såsom Kronans egendom, och jag medgifver till en del, att grundlagen ger anledning till ett sfi-, dant uttryck; men Ilr Rosenblad har åberopat 64 §, sorn lyder: Såväl Rikets ordinarie statsmedel och in komster, som hvad, på satt 0111 förmä 1 dt är, under namn af extra ordinarie utlagor eller be vill ni ngar till statsverket af R. St. anslås, vare under Konungens disposition, att till de af R. St. pröfvade behof och efter den upprättade staten anordnas. Der står således tydligen, att det är R. St., som pröfva behofven. Dessutom, i fall de ordinarie skatterna hade blifvit ansedda såsom Kronans egendom, hvarföre hafva de ej blifvit intagna i 77 § , der det heter: Kungsgårdar och Kungsladugårdar med dertill lydande hemman och lägenheter, Kronoskogar, parker och djurgårdar, Kronooch stallängar samt laxfisken och andra Kronans fisken samt Kronans öfriga lägenheter, må Konungen icke utan R.
Besoch Ekon.-Utskottets Betänkande N:o i28. grund häraf har motionären föreslagit att statsanslaget lill Kongl. Theatern måtte indragas och Theatern med allt tillbehör upplåtas till den mestbjudande vid anstäld offentlig auktion eiler eniigt infordrade anbud. Då Stats-Utskottet under innevarande riksdag uti Utlåtande angående regleringen af uigifterne under Riks-statens Sjunde Hufvud-titel, med afstyrkande af en till nämnda Utskotts behandling jemväl öfverlcmnad motion om upphörande af statsanslaget tili Kongl. Theatern, hemställt till Rikets Ständer att det i nu gällande Riks-stat uppförda årliga anslag för Theatern af 75,000 R:dr måtte fortfarande utgå, samt denna Utskottets framställning blifvit af Rikets Ständer bifallen, hemställer att ifrågavarande motion måtte lemnäs utan afseende. Stockholm den 13 Juli 1860. Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Juli 1860, kl. 11 f. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om ändring Kongl. Stadgan angående fjerdingsmän. I memorial, som af Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit lili Allmänna Besvärs och Ekonomi-Ulskottet remitteradt, har Robert Fredrik Gross från Calmar län förmält, att af föreskrifterna i 2:dra och 4:de §§ af Kongl. Stadgan den t Juni i 850, angående fjerdingsmän, något hvar kunde komma på den tanken, att det berodde på kommunerne att sjelfve utse till fjerdingsmän dem, för hvilka de hade förtroende, så vida desse egde de egenskaper, sorn sistnämnde § bestämde, men härutinnan blefve man riktigt »lurad», enär 3 § öfverlemnade uteslutande ät Kronofogden att tillsätta den, som han ansäge vara Allm. Besv.- och Ekon.-Utskotlets Betänkande N:o i 28. 15 till fjensten lämplig.
Revisorers Berättelser. 141 på de för Fristadslnrättningen anslagna medel, som anhållit, att då den på berörde Allmänna ArbetshusFond för Biskopen Doctor Wingård uppförde hushyra af 700 R;dr Banco årligen, ej vidare borde minska de tillgångar, som för den fattigare Allmänhetens i Städerne nytta och. arbetsförtjenst äro anslagne berörde summa måtte, så framt Biskoppen Wingård icke ännu blifvit med Boställe försedd, samt Kongl. Maju skulle finna honom berättigad att tills vidare denna hushyra tillgodonjuta, på Allmänna IndragningsSiaten utgå, så snart tillgång derpå kunde blifva för en sadan summa, samt att den åtgärd måtte vidtagas, det de fordringar, så väl i Finland som ho» enskilte personer och arbetshusen här i Riket, hvilka årligen i räkningarne funnas balancerade, skyndsamligen blefvo redoviste och indrifne, eU ler behörigen afskrifne; äfvensom Riksens Ständer , som erfarit, att af de under Kongl CornmerceCollegii förvaltning stående Fonder, åtskillige personer, dels erhållit stående lån, dels undfått bestämda summor årligen, emot vissa villkor och förbindelser , men icke utrönt blifvit, huruvida de nyttiga ändamål, som med dessa utgifter äro åsyftade, vunnits och kommit till verkställighet, framställe den underdåniga önskan, det Kongl. Majit täcktes anbefalla undersökning, huruvida sådana villkor och åtaganden blifvit behörigen uppfyllde, samt om förloppet deraf meddela Riksens Ständers Revisorer upplysning. Och har Kongl. Majit , sedan CommerceCollegii samt StatsBeredningens underdåniga utlåtanden i anledning häraf blifvit infordrade, uti i dessa ämnen aflåten Skrifvelse till beinälte Collegium af d. 6 Mar» 142 Riks. St. Revisorers Berättelser. 181 6,i nåder förklarat: att utgifterne"till bestridande af reparationer å den af CommerceCollegium begagnade fasta Egendom icke kunde utgå af den till dylikt ändamål å Stat anslagna summa , förr än Riksens Ständer beviljat motsvarande tillgång under ett större anslag för denna uti nuvarande
IVlajit elen gjorda ansöbningeu ielie i annan bänclelse bifalla, än sä vicia cle rustancle för cle öfriga 38 Rustbälls-numren, bvilba bil tills fortfarande vägrat att förlänga Däst-vacanee-contraeten, bäruti mecl söbanclerne sig jemväl förena, i b villigt akseencle Ivongl. Naj:t för nämncle 38 numer bestämt en prssseriptionsticl till elen i nästliommancle ^pril, inom b villie» cle ega att körn^gcls jaban3e eller neliancle vttranclen i ämnet till Xongl. Naj:ts ve8erböranäe Rekallningsbakvan^s afgifva; beroencle pä utgängen bäraf, buruvicla ikrägsvarancls 58 numer bomma att uppsitta, oeb sälecles en motsvarande minsbning uti clen krän Rustbällarne viel Robus Däns Regementes 8öclrs Lataljon nu utgäencle bläst-vacance-afgift clerigenom lian uppbomma. Detta allt bar Liongl lVlaj:t nu emecllerticl i lVäcler velat till Ribets 8tän6ers liänneclom bomma läta; öfverlemnancte till Ribets 8täncler clen ak Rustbällarne vici 8mälan6s Orenaäier-Rataljon väebta krägg om lläst-vaeaneeafgiktens neclsättning till clet akseencle, Ribets 8tän6er clerä vilja fästa. Xongl. Naj:t korblikver Ribets 8täncler mecl all Xongl. lVäcl oeb önnest städse välbevägen. Datum ut supra. k7. 6.
Af’ den contant influtne ränte-inkomsten har Capital räkningen sig tillgodo beräknat Genom beräkning af räntefordringar och rän teskulder till årets slut Afgifter för Depositionshvalfvets begagnande Folie-afgift för enskildes Assignerings-räkningar D:o för begagnade Cassa-Crediti v Innehållen Skedarelön för invexladt underhaltigt Guld Influten betalning för oanvändbare materialier och inventariepersedlar Genom försäljning af Ducater Befunnen behållning i omyntadt Silfver utöfver hvad räkenskaperne uptagit Genom försäljning till Myntet af RiksgäldsContorets Kopparskiljemynts-Polletter Influtne medel å inom linien balancerad fordran Vinst å Pappersproductionen vid Tumba . Genom evalvation af runstycksbråk Efter praescriptionstidens förlopp afskrifne Daler kopparmynts sedlar Afskrifne Invisningar och Attester Afskrifningar och Förluster. Återstående beloppen af 2:ne Landtegendo mslån Dito å Skiftesoch Odlingslån, hvilka, enligt Rikets-Sländers och Deras Banco-Utskotts beslut, blifvit inom linien förde Förlust å Si Ifver myntning Värdet af, för Bankens eget behof endast användbart, vid Tumba produceradt papper, utöfver hvad Banken under året förbrukat Förlag till Tumba Bruk utöfver värdet af derifrån erhållet papper Skulder. Låne-Banco-skuld. a. För uplupne, outtagne räntor För medel, som blifvit till bestämda ändamål reserverade och afsatte . 196,395 39 7 230,034 6 5 II. Fond för inlösen af utelöpande För utelöpande Summa B:co R:dr 143,750,448) 11 1 7 45,202,751 l*° M der, utvisande det, enligt räkenskapen, befinteliga total-Öfvcrhvartdera årets utgång sig befinner. Den 31 December År 1839.
Sedan, för behandling af förevarande motion, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet sammanträdt med Stats-Utskottet, hafva Utskotten gemensamt - Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utshottens Utlåtande, N:o f3. 9 samt tagit de gjorda förslagen och hvad i anledning deraf blifvit yttradt i öfvervägande; och beträffande först den af Riksdags-fulhnägtigen Buss väckta motion 0111 bildandet af en Centralstyrelse öfver kyrkan och läroverken, sä få Utskotten vördsamt anföra: att i Utskottens tanke den controll och uppsigt, som med den föreslagna styrelsen åsyftas, åligger för sådant ändamål redan tillsatte auetoriteter. l)et tillhör nemligen i första rummet Contracts-Prostarne samt sedermera Biskoparne och Dom-capitlen att hafva tillsyn öfver det dem underlydande presterskap, hvarjemte Biskoparne, såsom Ephori, hvar inom sitt Stift, hafva inseende öfver läroverken, samt öfver de der anställde lärare. Dessutom föreskrifves uti Kongl. Maj:ts Nådiga Stadga om folkundervisningen i Biket af den 18 Juni 1842. uti 10 §: ”Presterskapet utöfve en sorgfällig uppsigt i synnerhet öfver religionsundervisningen i folk skolor ne”, och uti 13 §: ”Biskopen och Domcapitlet i hvarje Stift åligge, att, i förening med den dem i allmänhet anförtrodda vården om undervisningsverken, föra en sorgfällig uppsigt öfver anstalterna för folkundervisningen samt vaka öfver deras ledning oell utveckling till uppnående af deras vigtiga bestämmelse.’’ Om nu, på sätt det blifvit antydt, antingen någon af presterskapet enskildt, eller någon af nämnde auetoriteter eller embetsman skulle i ett eller annat hänseende hafva eftersatt någon af sine tjenstepligter, så lärer laga ansvar derför icke uteblifvit eller uteblifva, derest anmälan om en sådan underlåtenhet i vederbörlig ordning skett eller sker.
B:ko, hvadan på den andel deraf om 1,200 qvadratalnar, som till lokal för tullkammare behöldes och icke vore för Landshöfdingeresidenset nödig, icke belöpte mycket mera än 100 R.dr samma mynt af köpeskillingen, — i underdånighet hemställt, om icke platsen mätte till staden Wenersborg utan afgift upplåtas, eller, för den händelse detta icke skulle vinna nådigt bifall, till staden försäljas för den summa af 1,500 R:dr R:ml, hvartill den blifvit i värde uppskattad; äfvensom att ersättning mätte bestämmas för nuvarande Landshöfdingen i Elfsborgs län alt af honom, så länge han embetet innehade, tillgodonjutas med 75 R:dr R:mt årligen, utgörande 5 procent al berörda uppskaltningsvärde, men hvilken ersättning, såsom icke i Landshöfdmgelönen oberäknad, borde vid hans afgång från embetet upphöra; Och har E. K. Maj:t, med afseende derå, att den vestra obebygda delen af den Kronan tillhöriga och till Landshöfdingens i Elfsborgs län disposition upplåtna tomten, N:o 414, i qvarteret Blomman inom Wenersborgs stad vore hvarken för bemälde embetsman, som för egen räkning hittills uthyrt densamma åt enskilde personer, eller för något Kronans behof erforderlig, men dess förvärfvande deremot vore af vigt för staden, som derigenom kontme alt erhålla passande vid hamnen belägen plats tili uppförande af en utaf behofvet påkallad nybyggnad för tullkammare samt vägoch pack - 14 Expeditions-Utskottets fr tirsta!) till underd. Skrifvelse, fri: o 85. hus, föreslagit, att nämnda tomtdel, innehållande en areal af 48 qvadratstänger, måtte till Wenersborgs stad för all framtid öfverlålas mot en årlig afgäld till Landshöfdingen i länet af 75 R:dr R:mt.
Stars-UlskottttS den 25 Augusti afzlfne Förslag till Den 4 Octvber. 1269 kill bestämmande af Stats-Wcrkets utgifter för Kongl. Majus Hofoch Hof»Stall - Staters underhäll utaf Hbgwördige Preste - Ständct samt Hederwärda Bonde, Ständct gjorde Vilkor och undantag, innefatta sädane betänkligheter som enligt Regerings - Formens 69 H. till den deruti omfbrmälte ytterligare ätgärd af sammUtskott ofelbart föranleda; Altsä och i anledning af Hbglvfl. Expeditions - Utffottcts i Memorial af den 29, dennes gjorda förfrägan, fann Borgare - Ständct för sin del, att den sälunda Stats - Utskottet tillhörande handläggning sörcgä bör och ärendet i sädant afseende dit äter förwisas, innan Ständerncs Beslut i detta mäl kan af Högloft-' Expeditions. Utskottet Vederbörligen författas och utfärdas. ^ tupra. Lx krotocollo. sk. ksterton. S. D. Borgare-Ständct har för sin del god» känt hwad Riksens Högloft. Allmänna Bcswärs - och Ekonomie - Utskott i Betänkande af den 9 inucwaran, de Mänad uppä Remift frän Hcderwärda Bonde-Dtän» det, anfört och tillstyrkt rörande UpbördS» Wcrkets förbättrande; hwilket genom detta Protocolls - Utdrag de Rcspective Med - Ständcn wördsamt, och Vänligen med? delas skulle. vt lupra. - Lx krotocollo. bk. keterson. S. Ö. Med gillande af hwad Högloft.
Ugglas gifvit ett slags skäl till den inkonseqvens, som jag anser Utsk. hafva begått genom sitt tillstyrkande i denna punkt och der; nästföljande. Då emellertid Hr Gr:n säger, att grunden till denna inkonseqvens ligger deruti, att man i ena fället har en bestämd inkomst att hålla sig till och i det andra blott en obestämd upgift, så ber jag att få fästa Hr Gr:ns och R. o. Ad:s upmärksamhet derpå, att om afseende skulle fästas vid Hr Henschens motion, så erhölle taxeringskomitéerna verkligen någonting mera bestämdt såsom grund för sitt omdöme; och jag är för min del öfvertygad derom, att då de först få räkna efter, huruvida afdrag för en eller annan person må äga rum, blifva de sedermera desto angelägnare att icke se genom fingrarne med andra personer. Jag skulle nästan, med den kännedom jag äger om huru taxeringarne i allmänhet tillgå, tro, att de konsiderationer, som nu äga rum, genom ett dylikt stadgande skulle försvinna. Vid Gr. Björnstjernas yttrande har anmärkn. redan blifvit gjord af Hr Hjärne. Jag ber att få tillägga att, i fall Hr Henschens förslag skulle vinna bifall, är det klart, att något sådant icke kan inträffa, som Gr. Björnstjerna upgifvit, eller att bevillningen för städerna helt och hållet skulle försvinna. Ty det är uppenbart, att många personer i städerna hafva mer än hvad som behöfves för deras och deras familjs bergning. Något besynnerliga förefalla mig både Hr Hjärnes och den siste värde talarens anföranden i så fall, att de förmält sig hafva önskat en återremiss af den föreg:de punkten, såsom varande byggd på rättvisa grunder; men då denna deras önskan icke blifvit af R. o Ad. bifallen, vilja de yrka bifall till denna punkt. Utsk. har likväl, då det i två särskilda punkter behandlat frågan om bevillning för handel och rörelse samt Hr Henschens motion, ådagalagt, att det anser dessa frågor vara af helt olika beskaffenhet.
o. s. v. " Såsom tröstare och hjälpare hade han ock de sista 17 åren stält sig vid en lidande väns sjukbädd, der lian var outtröttlig. Alla stiiiider, han kunde iiiidaiidraga sin offentliga 2 15 verksamhet egnacles åt denna, de första åren tinder läsning och ntvecklande samtal, på senare tider under af sjukdomen bet ’ ingad, tystnad, inen en tystnad, hvarunder tankar mognade, som sedermera bröto ut i verkande kraft. I allmänhet ansåg han tystnad och stillhet såsom vilkoreri för den intensivaste verksamheten. Han dvaldes då på höjderna, derifrån han, med oändligheten till horisont, tyckte sig se tingen i deras ratta dimensioner. ” Så långt våra meddelare. Efter att förliden höst och vinter hafva varit sängliggande sjuk, gick Stackelberg vid midsommartiden åter uppe, men som en skugga af sig s,jelf. Ehuru vilrdacl af sin omgifning med en ömhet och en omsorg? som stå öfver allt beröm, förvärrades hans tillstand mer och mer. Den sista tanke han hördes yttra under plågorna, innan ett slaganfall band lims tunga, var denna: ’ Här förslår ingen j i l o ~ o f;! ~ Efter sju veckors oaflhtligt lidande afsomnade han den 4: de September, aktad af alla, saknad af många, cljiipt sörjd af dem hvilka egt honoin som vän. Korrespondens. Till X. AS. Ni spörjer oss: “ Hvad är er mening om en dansk f6rf: s yttrande om V. B. ‘ I l e t I-W hennes n %tt ntt taga sitt lif dd hon c j 7 i i n p - e f6rrnddde lqfru, ’ Vi svara att detta yttrande innebar en villomening af farligaste slag, soni ej nog kraftigt kan bekämpas. Afsedt att ursäkta den aflidna k r h k e r det hennes niinne ge; iom att antyda, att hon handlat i följd af en falsk grundsats, då hon i sjelfva verket handlat af ytterlig svaghet, riiot sitt bättre vetande. s ~ r e n.