Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Promoverad till philosophire doctor primus * vid den sista lagerkran9ning, som i Åbo åldriga, kort derefter af elden härjade tempel egde rum (1826), hade han omedelbart därefter kallats till docent i fysik och utnämdes först nätpda år till adjunkt i matematik och fysik vid det då helt nyligen till Helsingfors förflyttade finska universitetet. Samma år sattes han i tillfälle att företaga en längre utrikes resa. Dentaa resa togs öfver Sverige, där i Stockholm första anhaltsstationen togs och där ännu en af lyckans gåfvor nämda år beskärts den unge finske universitetsläraren, nämligen Svenska akademiens pris, hvilket tillfallit honom för hans diktcykel » Jeftas dotter: en minnessång i Israel. » Främst i album ’ et ligger en längre, versifierad afskedshels-ning till den bortdragande från » vännerne, som sakna uti dig sitt närmsta band », samt undertecknad med de egenhändigt skrifoa namnen: Cygnaeus, L. J. Ahlstubbe, B. O. Lille, Snellmao, Carl H. Ståhlberg (då biblioteksamanuens, sedermera kyrkoherde i Pielavesi) och A. A. Laurell (dä docent, sedermera kyrkoherde i Jamakkula). Vid ankomsten till Stockholm väntades Nervänder ej blott af den svensk-akademiska utmärkelsen, utan ock med öppna armar och hjertan af det dåvarande literära » unga Sverige » samt af den lilla finska kolonien, i spetsen för hvilken stodo d. v. pastorsadjunkten, författaren Gustaf Henrik Mellin och löjtnanten vid Andra gardet, frih. Rabbe Wrede, känd äfven inom litteraturen genom sin öfversättning af Suchtelens historia om kriget i Finland 1808 — 1809. * Nervänders examensbetyg till filosofiska graden visar en betygs-Bumma af 30 (möjliga antalet 33), den högsta siffra, som någonsin i ochBevis pä allt det erkännande, all den hjertliga vänskap, som mötte Nervänder vid denna bans vistelse i Stockholm samt ander ett besök i Upsals, föreligga i stort antal i närnda hans album.
*** dutet Juni månad 8 tSr 1862. — 58 — Transport: 47,528,242: 53. oell bestodo af: återstoden utaf 1858 års jernvägslån, Thaler 7,822,456: 15, motsvarande Knut R:dr 20,859,884: — dito af 1860 års jernvägslån, enligt derför utfärdade och Tyska låneöfvertagarne tillställda 41 procents obligationer, Th:r 6,268,000: — enligt till Rikets Ständers Bank af lernnade enahanda obligationer 1,055.500: — och enligt till förstbemälte låneöfver tagare utgifna premie-obligationer 1.934,583: 10. å förenämnde premie-obligationer upplupna räntor för sistlidne Maj och Juni månader 54,926: 7. 6. Tillgång ar ne uppgingo deremot till 10,728,560: 32. nemligen: fordran af Bankirhuset Erlanger, Th:r 51: 5.2. eller R:dr 136: 46. dito af Rikets Ständers Bank, för det oersatta be loppet af de till liqviderna af 1858 års tillfälliga statslån använda jernvägslånsmedel 1,500,000: — tillsvidare förräntade medel R:dr 6,246,832: 58. jemte derå upplupna, förslagsvis beräknade, räntor 114,284: 23. 6,361,116: 81. en af allmänna Hypotheks-bauken, pä Bankirhuset H. J. Merck K:o utställd, vid nästlidne Juni månads slut icke förfallen, anvisning å 55,000 Th:r 146,666: 67. den vid lialfårets utgång ä Riksgälds-kontorets bankoräkning
Hr Stuart: Jag ämnade just meddela den upplysning, som Gr. Ugglas lemnat. och specielt vill jag nämna att orsaken hvarför tiden i förekommande bevilln:s-förordning blef utsatt till medio af November, var den, att dä flyttningstiden framflyttades till slutet af Oktober, ansåg man att tiden till den 15:de November behöfdes för att få tlyttningarne rangerade och prestbetygen ordnade. Jag anhåller om bifall till §:n. Gr. Mörner: Min anmärkning gällde egentligen det, som i afs:de på tiden åberopas i ingressen, men jag medger att förändringen har skäl för sig, derföre att husförhören skola hållas innan mantalsskrifningarne egt rum. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. blef §:n bifallen. §§ 2 och 3. Biföllos. § 4. Gr. Hamilton: Uti 3:dje mom. förekommer ett stad gande, som faller sig väl besvärligt, nemi. att husbonden skall vara pligtig att, ”derest tjenstehjon icke redan till pastor aflemnat prestbevis, vid vite af 2 rdr 50 öre, inom 14 dagar, sedan tjenstehjonet inträdt i tjenst, affordra och till pastor aflemna sådant betj^g.” Jag kan icke inse hvarföre husbonden bör göra detta, utan kan det väl vara tjenstehjonets ensak att betala pligten, ifall det underlåter skyldig-hpten att aflemna prestbetyg, och vid hvilken skyldighet de äro vana. Äfven heter det ”att vederb:de disponent af fast egendom i stad eller på landet vare ock, vid enahanda vite, förbunden att af hvarje till honom eller hans egendom inflyttad husbonde, som sjelf icke till pastor aflemnat prestbevis från utflyttningsorten, inom ofvan bestämda tid affordra etc.” För dem, som äro värdar, egare eller vicevärdar i större hus i Stockholm, der 2 gånger om året ganska många personer utoch inflytta, blir väl för mycket besvär, om de skulle gä och fråga hvar och en om de aflemnat prestbevis, affordra dem detsamma och dermed gå till pastor.
Och, såsom förut är nämndt, utgår den provisoriska löneförhöjningen under den tid nu skeende statsreglering kommer att omfatta. e) Ny tjenst tillsättes endast i den mån genom de till indragning afsedda tjensternas försvinnande tillgång till aflöningen erhålles. 25:o. I sammanhang med här ofvan framställda förslag till löneförbättringar för flottans stater och korpser samt de vilkor, hvarunder föreslagen lönetillökning må åtnjutas, har Utskottet ansett sig böra till behandling företaga en fråga, som dermed eger gemenskap, eller frågan om Flottans 'pensionering.
Där borta på sin hårda bädd sitter den nyss så mäktige kabinettsministern och läser flitigt, som en lärvillig och kunskapstörstande scholaris sin lärares utkast till dagens lektion, genomgår åter och undersöker punkt för punkt de bevis, genom hvilka prosten tror sig ha godtgjort, att hvar människas handlingar ha sin egen inneboende moralitet. Tårarna, som ständigt runnit utför den olyckliges kinder, vittnade högt om hans djupa förkrosselse, och hela hans syndmedvetna uppsyn har visat, att han redan både tillämpar moralens bud på sina egna handlingar och dömer sig själf därefter. Dock tör det vara hälsosamt för hans själ att ännu en gång i stillhet genomgå den moraliska skärselden, och därför har prosten lämnat honom sitt skriftliga utkast att läsa. Prosten Balthasar känner nu klart, att Herrens välsignelse hvilar öfver hans gärning, och är redan viss om framgången. Hvarför skulle han då icke spela öppet spel? Han har icke velat förneka, att han kommer omsorgsfullt förberedd till hvarje samtal, och att han för hvar gång samlar argument ur sitt bibliotek. En del därtill lämpliga böcker har han ju också satt i sin lärjunges tomma händer, och de ha gjort honom stora tjänster. Grefve Struensee känner redan evighetens närhet och kan icke värja sig mot det intryck, medvetandet därom måste framkalla. Han är djupt bekymrad öfver sitt moraliska tillstånd, men ännu icke nog, icke så djupt som han borde vara det, i förnimmelsen af Guds misshag. Han önskar vinna lugn och ro genom kristendomen, men håller det ännu icke för möjligt att få en fast öfvertygelse därom. Prosten ämnar visst icke påtvinga honom öfvertygelsen, nej, han vill göra kristendomen nödvändig för den lifdömde, genom att ständigt väcka och underhålla hos honom känslan af hans elände och af den fara, hvari han sväfvar. Under tiden kan han så småningom få tillfälle att lära känna bevisen för den kristliga religionen, hvarigenom hans tvifvel måste minskas, allt efter som hans längtan efter religionens tröst växer. Struensee läser ängsligt, ifrigt, som en försumlig studiosus, när han i sista stund söker tillägna sig pensum för en examen, af hvars utgång hans ve och väl beror: – Ni har visserligen icke ännu tillstått mig, att ni har en själ.
Delta anser jag för min del vara en mycket vigtig och angelägen sak; men alt disconleringen skall ske mot 4 proc. ränta och 6 månaders förfallotid, det anser jag åter icke vara så alldeles rätt, utan skulle jag snarare hälla före, att de vexlar eller accepterade invisningar, som äro förfallna inom 3 månader, borde disconteras för 4 proc., hvaremot'de öfriga kunde disconteras efter 5 proc. Uti 29 punkten föreslår Utsk., ”att det för Jerncontorel afsedda creditiv måtte förhöjas frän 600,000 r:dr lill 800,000 r:dr, att begagnas under enahanda villkor, som hitintills.” Såvida Utsk. finner för godt att antaga den mening, som jag anser vara den rätta, nemi. ätt låta ntläningarne pä jern gå ännu längre, än Utsk. föreslagit och under sådane omständigheter, som göra en sådan utlåning nyttig och nödvändig, så anser jag, att den ifrasalta tillökningen i credilivet är alldeles öfverflödig. Creditivet kan lättare brukas under omständigheter, då det icke är nödigt att Banken tillsläpper större summor i denna rörelse, hvaremot belåningen af vågfördt jern icke kan på samma sätt begagnas. Utsk. tillstyrker i 35 punkten, ”att cassacrediliv må af Bancoslyrelsen kunna meddelas såväl hypolheksföreningar, som associationer och privatbanker, hvilka befatta sig med spanmålsbeläning, på enahanda grunder som blifvit utstakade uti 184 —190 §§ af nu gällande bancoreglem. och lill de nu bestämda maximibelopp af 300,000 r:dr för hvarje hypoteksförening och 150,000 r:dr till hvar och en association eller privatbank för spanmålsbeläning.” Härvid har jag ingenting att erinra; dock anser jag, alt dessutom casserediliver för enskilda böra medgifvas, i likhet med hvad privatbankerna göra på alla ställen, der de äga contor.
Beträffande åter frågan om interimsreglering af städernes Båtsmanshåll, anser Kongl. Majit densamma så mycket hellre för det närvarande böra förfalla, som, enär den lindring vissa Städer i enlighet dermed kunde komma att vederfaras, icke kan eller bör hvälfvas på andra städer, innan fullständigt ulredt blifvit, hvad tillökning i nu dragande Båtsmanshåll de kunna och böra vidkännas, densamma alltså icke kunde ega rum utan förminskning i den såsom Sta tsintrad påräknade inkomsten af städernes vaoanceafg ift, samt i allt fall, i händelse af Rikets Ständers antagande af Collegiernes nu afgifna förslag till definitiv jemkning i städernes Båtsmanshåll, icke serdel es på tiden kan utdraga, innan den hinner till slut befordras, och således den lindring, som vissa städer derigenom berndes, kan deni tillgodokomma. Do till målet hörande handlingar skola vederbörande Utskott varda tillställde. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl Nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL JOHAN.. C G. Grip. Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse N'.o i5. 37 Utdrag af Prötocollet ofver Krigs-Ärendeny hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rädet ä {stockholms Slott den A> Januarii i83f. Närvarande:' Hans ExcelTence Justil i ae Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblads Hans Excellence Stals-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Grefve af Wetterstedt j J i Stäts-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner_, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielmj Herr Grefve Adelsvärd
N:o 52 framställda förslag till ändring i 16:de och 22:dra §§me Riksd.Ordnm; N:o 61, i ani. af RiksStms beslut rör:de det uti Konst.* Utsk:ts Mern. N:o 53 framställda förslag till ändringar i Reg.- Formen och Riksd.Ordnm om riksdags hållande hvarje år; N:o 62, i ani. af RiksStms beslut ronde Konst.Utsk:ts i Mern. N:o 57 framställda förslag till ändring i 14;de §:n 5:te mom. Riksd.Ordn:n ; N:o 63, i ani. af RiksStms beslut ronde Konst.Utsk:ts uti Mern. N:o 58 afgifna förslag till ändring i 14:de §:n 4:de och 5:te morn. Riksd.Ordnm; N:o 64, med förslag till ändring i 23:dje g:n l:sta morn.
Att ett större antal Beställare, an Stuteriet enskildt tarswar. mä derstädes underhällas till befrämjande af en allmänt god Hästaswcl i Södra, delen af Swerige. 2:0. Att i afseende pä skiljaktigheten af de twenne flags Dagswerken, som till desia Kungsgårdar warit utgjorde, enär en del, såsom owillkorligt åliggande, grunda sig pä ordentekga.Contracter, endel deremot stola tillkommit genom friwilligt åtagande. Eder Kongl. Masit täcktes genom wederbörlig undersökning läka utreda förhällandet, samt läka dem fom dertill icke aro förbundne, tillgodonjuta den be - 2042 D'en -9 Julik. frielse frän utgörandet deraf, som de kunna assa, och hwartill de finnas berättigade; och torde sedermera de Dagsverken, som tillhöra ifragawarande Kungsgårdar, blifwa erforderlige att äfwen hädanefter in natura utgöras, sa lange och intill dess Eder Kongl. Mant kan finna utwäg, att Allmogen derifrån fritaga. z:o. Mt till bestämmande af den ersättning Hof-Stallmästaren Grefwe Frölich kan tillkomma, för uppgifne kostnader wid Flyinge och Dahlby, Eder Kongl. Maj:t täcktes med forsta lala i Laglig ordning förrätta undersökning, hwarwid den Syn, som höllö wid Grefwe Frölichs tillträde af dessa Kungsgårdar kommer att tiena till ledning och rättelse; och anse Riksens Stander, att Stats-Merkel ma godtgöra hwad Grefwe Frölich tilläfwentvrs kan hafwa, utöfwer sin örliga ssylldighet, till Gördarnos bättre häfd och nödiga byggnad nedlagt. Riksens Stander framhärda re.
Slockholm den 17 Mars 1860. Exp edil i o n sUt s ko Itel s Förn tu g lill under d. Skrifvelse, N: o 40. 83 H:o 4«. Uppläst och god kändt hos Kidd. och Adeln den 17 Mars 1860. Preste-Ståndet den 17 Borgare-Ståndet den 17 Bonde-Ståndet den 17 Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående utbyte af Skogvaktarebostället Nytorp mot Kronofjerdingsmansbostiittet Lilla Tjärbruket i Wester-Rekarne hårad och Södermanlands Län. (Stats-Utsk:s Utlåtande N:o 65.) 8. A. K. Uti nådig Proposition den 10 sistlidne Januari har E. K. Majit behagat meddela Rikets Ständer hurusom det i Lista socken af Wester-Rekarne härad och Södermanlands län befintliga skogvaktarebostället Nytorp, hvilket, genom nådiga Brefvet den 2 Juni 1837 angående reglering af skogsoch jägeri-staten i länet, sednast blifvit anvisadt lill bohemnian åt skogvaktaren å nämnde härads allmänning, vore beläget vid ena ändan af samma allmänning, hvarigenom det befunnits för den vid Nytorp boende skogvaktaren vara med stor svårighet förenadt eller nästan omöjligt att behörigen efterse och vårda allmänningen, som hade en utsträckning af en och en half mil, men att ett åttondedels mantal Lilla Tjärbruket i Oija socken, hvilket blifvit lill boställe åt kronofjerdingsman anslaget, med åliggande för innehafvaren att jemväl vid allmänningens bevakning biträda, deremot hade sitt läge invid midten af allmänningen och således bättre lämpade sig för fullgörande af en skogvaktares åligganden, i anledning hvaraf Wester-Rekarne-häradsboer, genom Bruksegaren Carl Zethelius och Friherre David Hermelin, hos E, K. Majit i underdånighet anhållit om nådig framställning till Rikets Ständer att skogvaktarebostället
Directionen uti skrifvelse deh 14 December 1810 till Kammar-Rätten öfversändt veder* börandes förklaringar och öfver 1801 och 1802 års Hufvudböcker, hvilka förklaringar till Kongl. Directionen uti Skrifvelser den 2 8 November 1 8 J i och *2 September 1812 slutligen aflemnade. % På Dm 8 Margi På detta sista bref anmälte? något svar ätli nu icke Vara från Kongl. Kammar-Rätten ih* kommet. Herr Grefven orth Ordföranden proponerade härvid , om icke deri nu. Väckta fråga, om beskaffenheten och sammanhanget af ofta nämnde anmärkningar, kunde gciras till föremal för ett särskildt öfverläggnings-ämné. Henna proposition bifölls. §. 3'. Efter askad upplysning, huru med ReVisidnén af K,ongl. Directionens Räkenskaper och Hufvud-Böcker tillgår, anmälte Herr Kamererare n Lagervall: att utom den granskning, som Magazirts-Redogörarne vid Lands-Contoiren forst •undergå, och som af vederbörande der, till verkställigheten, medelst påskrift å Räkningarne besannas, blifva de af Kongl. Directionens egne Revisorer och på deras ansvar öfveisedde. granskade och med vidfogade verificationer jemlorde, hvarefter och sedjn Omslut och Hufvud-Bok öfver årsräkenskaperna' författad blifvit, cle slutligen varda till Kongl. Kammar-Collegitim öfversände, för att undergå Kongl. Kammar-Rättens granskning. Kamereraren Lagervall anmälte vidare, det han förmodade, alt af Kongl. Directionens Hufvud-Bocker ifrån och tued år 1800 till och med för år 18 ro, hvilka val blifvit af Kongl, Directionen till Kongl.
Till ledamot i taxerings-committéen, som, enligt Kungl. Majt:s respective befallningshafvandes kungörelse, sammanträder å Klösta Gästgifvaregård den 10 och 11:te instundande junii, valdes för Häggenås socken med enhällig röst, bonden Mathias Moberg i Österåsen. § 2. Upplästes såväl districtsom socken-magazins spannmåls räkningarna för sistl. år, hvilka till alla delar erkändes och undertecknades. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, hållet vid allmän sockenstämma i Häggenås sockenstuga den 16 maji 1842. § 1. Som ett större antal ledamöter vid taxeringscommittéen nu fordras än förr vanligt varit, och således äskas, att för Häggenås socken 2:ne borde väljas, så utkorades nu bonden Olof Hindriksson i Grötom, som tillika med den 24 sistl april valde bonden Mathias Moberg såsom ledamot infinna sig vid taxerings committéen å Klösta Gästgifvaregård den 10:de instundande junii. 101 Upplästes mantalsoch skattskrifnings längden för innevarande år, hvilken befanns riktig och såsom sådan erkändes af socknemännen. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. 1842 d. 24 junii valdes i Häggenås sockenstuga torparen Hans Elf i Kougsta, att, å brandstodsdelegarne i Häggenås sockens vägnar deltaga i värderingen å genom vådeld uti sistl maji månad, uppbrunna hus och lösöres persedlar, hos torparen och fältjägaren Lars Larsson i Grötom. Förklarade torparna härstädes för godt hvad denne deras fullmägtig dervid lagligen gör och låter. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, hållet vid allmän sockenstämma i Häggenås sockenstuga den 10 julii 1842. § 1.
15 läggas, äfvensom derå, att han genom förflyttning från ett läroverk till ett annat icke kommer i åtnjutande af någon ytterligare fördel, synes det Utskottet fullkomligt billigt, att en lärjunge, som öfverflyttas från det ena till det andra läroverket, får, utan afseende å det sednares egenskap af högre eller lägre, från erläggande af ny inträdesafgift njuta samma befrielse, som nu tillkommer dem, hvilka flyttas från ett lägre till ett högre läroverk. Och hvad angår Herr Gahns framställning, har Utskottet af sakkunnige vunnit bekräftelse derå, att mången gång ett elementarläroverks s. k. terminsafgiftskassa, som hildas af den från hvarje icke medellös lärjunge årligen utgående afgiften 9 R:dr, är icke blott tillräcklig för det dermed afsedda ändamålet att anskaffa undervisningsmateriel, utan derjemte lemnar öfverskott, så att dess behållning årligen vexer, under det deremot den s. k. »egna kassan« i öfrigt, bestående af inskrifningsafgiften 4 R:dr 50, icke förslår att betäcka de utgifter, som dermed skola bestridas, nemligen för ljus, ved, aflöning åt vaktmästare och tryckningskostnader, utan att en extra afgift måste utskrifvas. Att detta sednare vanligen möter missnöje, i synnerhet då kändt är, att skolan egde tillgångar till kostnadernas bestridande, såvida icke lagstiftningen lade ovilkorligt hinder i vägen för deras användande till det behöfliga ändamålet, synes icke sakna allt berättigande. Emellertid bör å andra sidan icke förbises, att om än den förstnämnda kassan vid ett visst tillfälle kan synas hafva ett öfverskott, som ej genast behöfver för det dermed ursprungligen afsedda ändamål, nemligen undervisningsmaterielens underhåll, tagas i anspråk, nämnda materiel likväl kan vara i det skick, att ett snart inträdande behof af förstärkning eller förbättring kan inträda, hvartill då påräkneliga medel icke förslå; och som härå måste i främsta rummet fästas afseende, torde åt
Utdrag af Protokollet (ifver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans Muj:t Honungen uti StatsRådet å Stockholms Slott den 29 December 1865. Närvara n de: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern lör Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, R euler skiöld, Carlson. Efter föregången justering af protokollet öfver Ecklesiastik-ärenden den 21 innevarande månad föredrog i underdånighet Departements-chefen, Statsrådet Carlson: 60:o. Föredragande Departements-chefen uppläste derefter till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner, nemligen: 2:o angående ett ärligt anslag af 500 Riksdaler till hushyresersättning åt rektorn vid högre elementarläroverket i Westerås. Uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande fann Kongl. Majit godt berörda förslag, sådana de finnas detta protokoll bilagda, i nåder gilla, samt befallde, att i enlighet dermed nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer expedieras. Ex protocollo A. J. Olde. STOCKHOLM, tryckt hos J.& A. Riis, 1866. Kongl. Maj:ts Nåd. A.nk. till Exp.-Utsk. den 24 Jan. 1866, kl. 5 e. m. Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, i fråga om inlösande af de så kallade frisocknarnes tjenstbarlieter till Dylta svafvelbruk; Gifven Stockholms Slott den 29 December 1865. Då den för längre tid tillbaka väckta och af Rikets Ständer sednast vid riksdagen åren 1859—1860 behandlade frågan, angående inlösande af de till
För dr ing s-handling, om lösen för afskrift deraf i utsökningsmål bos Konungens B e fa! 1 n i n g s h a fv ande Formulärer för Konsistoriernes räkenskaper Forsmark och Stora Kopparberget, anslag för Pastorerne i . . Forssa boställe, eftergift af arrendet för . Forssell, /., Mjölnare, se Eftergift. Forsling, fångars, förändring deri • Forsslund, Expeditions-Sekreterare, uppförande å lndragningsstat af hans lön . Svar pä återremiss « • . Voterings-proposilion Voterings-resultat Forum, om upphörande af frälsemans särskilda, se Frälseman. Fotoch Adermölen vid Skånska KavallcriKegementerna, upphörande deraf • . Svar pä återremiss Fourage-passevolans, befrielse från erläggande af Svar på återremiss Four agering af Artilleriets legda hästar, lör höjning i anslaget till Fredin) t. I. Stats-Kommissarie, uppdrag åt PresteStåudet. Borgare Staude!. Bondeståndet. N:o N:o Sid. Fromma Stiftelser, om öfverstyrelse för , Frågor, hvaruti Landtmarskalk och Talmä vägrat proposition: l:o hos liorgare-Stnndet om införsclförbn 2:o hos Bonde-Ståndet, ang:de skrilvcls till Kongl. Majit om Helsinge Hege moniés liemförlofvande . • . ringen hörande punkter . 4:o hos Bonde-Ståndet, uug:de af Konstitutions-Utskoltcts roterande • Svar på ålerremiss Sainmanjemknings-förslag och voterings-propositioner Svar på ålerremiss Omröstnings-resultat • Frälseman, oin upphörande af dess särskilda forum „ angalo förmyndares förordnande lör deras barn och arfvingar Fullmakter för Krono-länsmän „ se Motioner 8. Furubacka Kronopark, upplåtelse af densainsamma åt Marums, Winköls) och lunda socknar Fylleri, ang:de förändring i Kongl.
Garnisons-mansta, om forum i brottmål föröfwade af - -, Sept. 598. Meni. ang:de, Der. 444. Geografi,?» Charle - inrättningen, Hr. Bergs-Rådet Frihr. rlsrneelins, anteckningslista for esubseribenter Masi rozo. tleijersism, lottsu Ilenckrio, yttrande, Ock. 4176. Giftorätt, efterlefwande malas uti jord a landet, som under fastetiden blifwit gemensamt inköpt, Febr. 361. 618. 759. Gottland, förslag titt upprättande af en Landt - milice derstädes, Sept. nog. Vkov. 1654. om upphäfwante af Dykeri-inrättningen derstädes, Ian. 783. — förslag att uppdrifwa jordbruket, bostapsstötseln, handeln och fisterierne derstädes, Mars 342. 819. 872. — om frihet för dest inwanare att med däckade fartyg utföra egen afwel och egne produkter till Swcnste städer, Mars 785. vou Orc-ill, lottsu Duckvig) yttranden, Iul. 3Z7. Sept. 671. f'80. — om ansläendc af ett ärligt stipendium af Niddarhtts - Castan för en af dest söner, Mars 542. 1407. — om instrifning i Adeliga JungfruStifts Castan för dest 2:ne döttrar. Apr. 6. — om underdånig anmälan hos Kongl. Maj:t för honom, Apr. 5. 97. 79-. Qreevosmulr, (H ,7c!., frän Borgare-Ständet kommunicerade Memorial om Stockholms stads Brandförsäkrings-Castas befrielse frän Bewillning, Febr. 72Z. 6rixeuber§, Ockurt Xlttrvcttt; yttrande, Dek. ägo. 54 Register. Orjxenvalät, (göran) yttranden, Ilin. 704.