Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
en 1 september finnes plats för EN KÖKSA eller EN ^BÄTTRE FLICKA i ingeniörsfamiäj (hushåll om 5 å 6 perso ner) vid större järnbruk i sydöstra Dalarne. Sökande bör vara sparsam, fullt förtrogen med god, enklare matlagning, inläggningar, safiningar, slakt och bak. Svar till » Vänlig 1 Villig! " mottagas af S. Gumailii Annonsbyrå, Stockholm, och bör samma innehålla uppgifter om ålder, föratvarande sysselsättning, eventuela rekommendationer och lönepretentioner samt gärna fotografi, som återsändes. (G. 84858) EN YNGRE FLICKA erhåller plats på egendom i Stockholmstrakten. Hon skall biträda husmodem uti hushållet och med tillsyn af tvänne småttingar. Samvetsgrannhet, plikttrohet och kärlek till barn i förening med ett godt och jämnt lynne samt god bildning fordras. Lön 200 kr. pr år. Endast fullt kompetent göre sig besvär. Utförligt svar (ommöjl. m. fotog.) insändes till S. Gumailii annonsb., Sthlm, f. v. b. till » Plikttrogen 1899 ». (G. 84931) I UNG FAMILJ, bestående af man, hustru och ett årsgammalt barn samt 2 jungfrur finnes plats för en bildad, bättre flicka som barnvårdarinna. Hon bör vara omkring 20 år, ordentlig, hurtig, rask och gladlynt samt villig att &gt;gå frun tillhanda ». Mycket fina rek. erfordras om möjligt muntliga. Motsvaras förväntningarna fästes vid lönen intet afseende. Ansökningar med fotografi insändas denna månad till portvakten, Sturepian 6. (50) LÄRARINNA, som genomgått 8-klass. elem. läroverk o. seminarium, eger humant o. vänligt sätt, vana o full kompetens att undervisa gossar för inträde i 3:dje klass högre elem. läroverk, förmåga att något undervisa i musik och säng, erhåller anställning den 1 nästk. sept. hos familj på landet, om ansökning med betyg, öfriga referenser, jämte löneanspråk nu genast insändas till: &gt;1900 », Pöste Restante, Finspong.
Denna åtgärd kan R. o. Ad. icke vidtaga, och jag leranar derhän, huruvida det är grflndlagsenligt, att de öfriga Stånden göra det. Jag har t. o. ni, hört berattas , att ett Stånd kommit öfverens att manngrant vara tillstädes för att suppleera vid förstärkta Utsk. I anleda, af hvad Frih. Cederström anmärkt emot utskisordföranderne får jag förklara, att jag aldrig-iner än en gång, nemi. nu, då Gr. I) t ät i § Sept e m I) e r. 221 liom gjort det, hurt några anmälanden till Stånden afgifvas, att ledamöter varit frånvar. från Utskm. Jag tror ock:- så ej, att c|i ordförande bör det, då sådant icke tillförne blifvit iakttaget och lian aitså koni ine att i detta grannlaga fall utgöra undantag. Frih. Cederström har synts åsyfta, sorn skulle det vara ordförandernes skyldighet att ingå med rapporter jemväl till de öfriga Stånden; men i 79 § Riksd r Ordn. står likväl tydligen, att den främste, hvar för sitt Stånd, skall tillkännagifva sådant. Gr. Horn: Frih. Cederström har förebrått mig i afseende å det förhållande, som inträffade i går i förstärkta BapcoUtsk. Jag hemställer, huru det är möjligt för en ordlörande att vinna upplysning, huruvida ledamöterna äro i tillfälle aLt infinna sig eller icke, då det beror på talmannen alt sammankalla till ett sådant Utsk. Jag har till Hr Landtm, öfverlemnat en uppteckning af de saknade ledamöternas namn. Jag känner bestämdt, att sex af deni ägde laga förfall. Huruvida de återstående arne möjligen kunnat komma, vet jag icke. Jag tror, att de flesta uteblifvanden härleda sig derifrån, att sådana personer väljas, sora icke särdeles interessera sig för att deltaga i riksdagsärenderna. Gr. v. Fersen har åberopat den praxis, alt prdföranderne icke pläga anmäla inträffande försummelser, och han har synts tro, att det vöre mindre riktigt att sätta sig emot bruket i denna del.
I afseende på lån, sorn af Bolagsmän samfäldt såkas, gäller det stadgande, att den Bolagsman, som förut enskildt häftar för lån till ringare belopp än 6000 R:dr, kan för sin andel i Bolaget erhålla sä mycket som fordras till fyllnad i denna summa, eller, om han åtagit sig delaktighet uti ett Bolagets gemensamma lån, derjemte ega sin enskilda lånerätt öppen för hvad utöfver hans andel i sådant lån belöper; samt att för öfrigt i de fall, då interessenter antingen redan häfta för fulla lånebeloppet, icke kunna styrka sig vara frie från förmynderskap, uppbörd m. m., eller på annat sätt brista i erforderliga pra“standa> afdrag sker på dessas andelar, utan inskränkning af de öfriges lånerätt; e) å lånen beräknas 4 procents ränta;; BanCo-Uiskottets Memorial JV:o l33. 1 K f) årliga inbetalnings-skyldiglieten utgör 6 för 100 om året af lånets primitiva summa och fortfar oafkortad lill dess allt är liqvideradt; åliggande det dock Bankens Commissarier, att derförntan vid omsättningar af beviljade lån infordra en större inbetalning, derest det skulle befinnas, att den pantsatte egendomen betydligt fallit i värde. Upplupen ränta och förskjutne lånepåkostnader godlgöras vitt hvarje skeende betalning, och hvad deraf sedan öfrigt är minskar capital-skulden. Såsom pant antagas: a) pä landet: Frälse-, Berustadeoch andra Skatte-Säterier, Rå- och Rörssamt andra Frälsehemman och Lägenheter, FrälseSkattehemman och Lägenheter , Krono-Skatte-Rustliåll och andra Krono-Skattehemman och Lägenheter, Jernbruk, belägne på egen Säteri-, Frälseeller Skattegrund samt försedde med egne underlydande hemman, äfvensom de så kallade Hyttor i Bergslagen, ehuru ej upptagne under vanligt hemmantal; likväl endast, så vida dessa ega tillydande jord, hvars betydlighet och värde Mifver enda grunden för deras lånerättighet; b) i Rikets städer, med undantag af Stockholm:
Jag tror ej, alt någon inconseqvens häruti finnes, ty osäkerhet kan vara förenad med de tysta förmånsrätterne, men det tunga dock ligga i lagbudet derom; och just emedan delta är tungt, eluderas det; förmånsrätten blifver ett intet, och lagen utan all verkan. Det händer i detta, som i många andra fall, alt när man vill gå för långt, så kommer man att vinna ingenting. Hr von Hartmansdorff har vidare citerat ett exempel, der den tysta förmånsrätten varit välgörande, för att berga någon del af en förslösad förmögenhet. Jag hemställer, om ej samma ändamål vunnits, om dessa barnamedel, som då innestodo hos fadren, såsom förmyndare för barnet, varit intecknade, i st. f. att de vid concursen utgingo med tyst förmånsrätt. Slutligen har Hr von Hartmansdorff i afseende på Kronans uppbördsman talat om, att controllerna skulle blifva inga och att syftemålet med lagstadgandet i denna del skulle vara att upphäfva alla controller. Förhållandet är emedlertid just motsatsen; i samma mån, som den tysta förmånsrätten hos uppbördsmännen borttages, i samma mån blifva de i författningarne föreskrifne controllerne verksammare och strängare, och måhända kommer Kammarrätten att få mera besvär och icke mindre, om lagförslaget antages. Medan jag har ordet, skall jag utbe mig att få svara i korthet på några af Gr. Sparres anmärkmr. Grefven har ibland annat funnit en brist i förslaget, derutinnan att alla förmynderskap, som en och samma person innehade, skulle sinsemellan äga lika rätt. Detta är en anmärkn, som Utsk. i sitt sednare betänk, upptagit till besvarande, och jag bekänner, att jag, för min del åtminstone, icke kan utfinna någon kraftigare vederläggning deraf, än den Utskrs betänk, innehåller.
Inkom .Utgå- Tranmande ende sjö TullTullTullTråd Proc. Pro,. Proc. ?!> Bomulls 5’ hvit och nystad W. 1 L. 5» „ färgad, alla slag W. 3o 1 Kammtråd, fin W. 1 J > Linne 5» „ Oblekt, alla slag W. 3o 1 »> „ hvit, alla slag, finare och gröfre W. 30 1 1 L. „ färgad,alla slag W. 5° 1 Trädfrugter, alla slag se F rugter Träd, Buskar neli Plantor .friska, alla slag W1 1 Träd virke » oarbetadt, osågadt eller tillhugget Mahogeny 1 0 » „ Credifupplag looo Plattfot 1 >> alla andra bättre slag 5 !> sämre slag, såsom Bok^ )) „ Björk/ 1 » , Ekm./ flerc-J 5) Vide eller Korgpil 1 L >> aila af bättre och samre träd förfärdigade Konstnärs-, Handtverkseller SlöjdeVaror 50 1 S57 Inkom Utgå- TranTrädvirke mande Tullende Tullsito Toll ii Axet träd och Blan* Proc. ProC; Proc. Cardér,Hjullötar oell L. Naf af hvad trädslag sorn heistj Ék undantaget W&o 1 it Bandstakar och Tunn. band 1 s ii Battins-Bräder, förtullas som bräder efter längd och tjocklek. Bjellcar eller Balkar afFuru ellef Gran, älla slag 5 i> „ äf Alm 20 ii „ af Ek 30 i> ,9 äf Björk och Bök 10 ii „ af andixx slag 5 ii ii Bräder och Plank> så. gade i, Furu, Gran Och Björk, alla slag S ii Bneträd och Éne* stafraf 10 ii Handspakar 5 39 Flandspaksämhen 5 il Knän till Skepps* byggnad af Furu Och Gfan 5 ii Fromholtz och JCultataf Furu Och Grän 17 * i 8 Inkom Utgå- Tranmande ende sito TullTull TullProc. Proc. Proc. Trädvirké
Kasernen på Ladugårdslandet för Lif Gardet till häst har blifvit färdigbyggd, och ritning fastställd till allmänna Garnisons-Sjukhuset på Kungsholmen, hvars byggnad redan blifvit på-j börjad, under styrelse af en serskild tillförordnad Kommité; hvarförutan de byggnader i Vad-’ stena, som fordom tillhört Krigsmanshuset, blifvitnsiståndsalte och inrättade till ett Korrektion -hus, med utrymme för Trehundrade per-’ so e r. Hvad Rikets Ständer beslutit angåend® krigsakuldernes betalning och Krigs-Revisionens för Siktng cili RiktrSt. Berättelse. förrättande, har Kongl. Maj:t i verkställighet brngt, och i sammanhang dermed, till lättnad i dess trogne undersåtares bördor, icke allenast beviljat Invånarne i Vestra Gränse-Länen, lämplige ersättningar för deras under kriget lidne förluster, utan äfven flera gånger lemnat vederbörande Rusthållare anstånd med afbördandet af deras skulder till krigsfonden, för under Fälttågen erhållne förskott. General-Krigs-Kommissariatet för Svenska för detta Arméen i Tyskland, och Redogörelse-Verket för Norrska Fälttåget hafva upphört, sedan de vederbörligen afslutat sina Räkenskaper, och Krigs Kommitéen är nu sysselsatt, att till slut bringa sin vidlyftiga redogörelse. Den angelägna Saitpetter-tillverkningen har blifvit med största sorgfällighet uppmuntrad, och Rikets Ständer skola erhålla fullständiga upplysningar om denna vigtiga näringsgrens tillväxt i flere Provinser, gt den Berättelse, som Kommittérade till Salfpetter-tillverkningens upphjelpande afgifvit, och hvilken till Rikets Ständer kommer att öfverlemnas. Ofvertygad om nödvändigheten för Sverige att äga ett väl organiseradtj Sjöförsvar, har Kongl. Maj:t låtit sig angeläget vara, att för Flottornes upprätthållande och förkofran, vidtaga tjenlige åtgärder.
Härvid och uti förbigående får jag äran ödmjukt upplysa, att alltsedan Konung' Johan III:s Regering hafva Rikets Lotsar tid efter annan blifvit af Sveriges Konungar och Rikets Ständer med befrielse från Personela Skatten och åtskilliga andra Onera , benådade och hugnade, dem tiden icke medgifver nu uppräkna, och hvilka förmoner de oafkortade fått tillgodonjuta, ända till 1810 års Riksdag, Uå Riksens Ständer fant för godt derom annor - Dm 3 o December. lunda stadga och förordna , och hvilka föreskrifter uti igiy års Beyillnings - Förordning äro gällande. På det någon lindring uti Lots betjeningens Utskylder kan blifva att hoppas, tror jag mig böra lemna upplysningar, rörande Lotsarnes nu varande indelning i Classer, och olika Löne-vilkor, för att tillvägabringa rättvisare Taxerings-grunder för framtiden. i:o Lots-Åldermän: hvilka på Kronans Stat njuta en årlig lön ifrån och med 4, till och med 16 R:dr 32 sk. Banco, och dessutom en hel lott af den samfälta Lots-förtjensten vid Stationen. 2:0 Ordinarie Lotsar: hvaraf de fleste hafva på Kronans Stat, i årlig Lön från och med 2, till och med 10 R:dr, och derutöfver en hel lott af den samfälta Lots-förtjensten vid hvarje Lots-plats der de rjenstgöra. 3:0 Secund-Lofsar: dessa hafva ingen Lön på Kronans Stat sig anslagen; men tillgodo njuta t5t af en hel lott, af den samfälta Lots-Förtjensten vid den Lots-plats dit de höra. 4:0 Lots-Drängar: hafva icke heller någon Lön på Kronans Stat, men få af den samfälta Lots-förtjensten vid Stationen ifrån T% till och med hälften af en hel lott, hvar och en.
Kollegium har, till följd häraf, genom Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Götheborgs och Bohus län begärt upplysning, om och på hvilka vilkor vederbörande kunna finnas benägne att medgifva den blifvande barnförlossnings-afdelningens upplåtande för detta ändamål, samt från Götheborgs Magistrat och Äldste erhållit bifallande svar härå, jemte löfte om rum inom sjukhuset för 6 barnmorske-lärlingar samt en lärosal, under vilkor: att sjukhuset icke vidkännes någon utgift för elevernas kosthåll eller öfriga behof; att servis, ved och ljus till deras boningsrum äfvensom till lärosalen anskaffas, antingen på allmän bekostnad eller af sjukhus-direktionen mot den ersättning derför, som kan öfverenskommas; att den lärare, som för barnmorske-undervisningen blifver utsedd och förordnad, jemväl öfvertager och ensam ansvarar för läkarevården inom afdelningen för barnaföderskor, med skyldighet att dervid ställa sig till efterrättelse de föreskrifter, som ett blifvande reglemente för sjukhuset kan komma att innehålla, men utan rättighet till lön eller arfvode af sjukhusets medel; samt att denna lärareoch läkare-befattning icke innehafves af någon bland öfrige läkare vid sjukhuset; hvarjemte Magistraten och stadens Äldste föreslagit, att kontraktet om lokalerna för lärosal och elever ställes på ett års Ömsesidig uppsägningstid före laga flyttning. Sundhets-Kollegium, som funnit de sålunda föreslagne vilkor vara antagliga endast kontraktet ställes så, att rubbning deri icke må vara att befara, så länge den tillämnade läro-anstalten för det allmänna finnes nyttig och bibehåiles, har derföre i underdånighet anhållit, att Eders Kongl. Majit måtte täckas såsom ett högeligen påkalladt behof, af Rikets Ständer äska beviljandet och uppförandet på stat af det för tillvägabringande af ifrågavarande nya undervisnings-anstalt för barnmorskor erforderliga årliga anslag, hvilket Kollegium, med afseende på de särskilda utgifterna, ansett kunna beräknas och bestämmas sålunda: Arfvode åt en barnmorskelärare 666: 32 — D:o för en förestånderska 300:
R:dr af den betingade fraktsumman. Fastebref för hvarje fulla 100 R:dr Folkpass eller Sjömansrulla för skeppare och besättning på resor till utrikes ort Fr akt slut; se Certepartier. Fribref för fartyg och båtar derom utgifne förbindelser Fördelsoch Undantags-kontralt, då de hos domaren uppvisas . _ lä. — 7ä. — 40. — 20. — 40. Förslag till Författning ang. Slämpelpappr, rs - af g i ft e n. 13 R:dr öre, Förnyelse bevis; se Försäkrings-bref. Förpantnings-bref; lika med Skuldebref. Försäkrings-bref, Förnyelse-bevis, Pr emie-qvittens eller annan handling, af hvad namn som helst, hvilken hädanefter af utländskt bolag eller dess agent här i riket utfärdas eller ntlemnas till försäkring af fast eller lös egendom mot eld och brand eller sjöskada, äfvensom af menniskolif, skall, på försäkrings-bolagets bekostnad, förses med stämpel till följande belopp, nemligen: för försäkring af fast eller lös egendom en half procent af utbetald premie och för försäkring af lif en fjerdedels procent af premien; dock icke i något läll under — 25. Gesällbref — 25. Gåfvobref å fast egendom och fartyg; se Köpebref. Hyreskontrakter; se Kontrakter. Kartor, geometriska, som utgifvas från General-Landtmäterikontoret samt af landtmätare i landsorterna: för hvarje helt hemman — 20. derunder till och med trefjerdedels hemman ... — 15. derunder — 10. Kontrakter:
Nu förhåller det sig så, att visserligen Lucidor på sina ställen, äfven han, skattat åt tidens oriktiga smak härutinnan, hvarom mera framdeles, men först och främst har han ej skrifvit några svenska hexametrar, således ej heller kunnat rimma dem hvarken i midten eller i slutet, och i hans latinska förekommer felet ingenstädes. Sedermera har denna dom sin egentliga tillämplighet på Runius, men kan aldrig träffa Lucidor mera än den träffar andra och sjelfva Stjernhjelm. Det har blifvit ett axiom att hopföra Lucidor och Runius som stallbröder i platthet, likgiltighet och lefnadssätt. Det är vår skyldighet att till den förres heder tillbakavisa en sådan sammanställning. I afseende på karakteren voro de hvarandras raka motsatser, den ene oförarglig och glad, nöjd med att i alla sina dagar lefva såsom ett nådehjon hos grefve Stromberg, den andre häftig och olycklig, uppoffrande sin medborgerliga existens för sitt omåttliga begär efter frihet och oberoende. I afseende på begåfningen yttrar ju Atterbom, att Lucidor var »till den grad öfverlägsen i genialitet och energi, så auktorlig som personlig, så af vittra som af ovittra utsväfningar» och att Runius deremot »i alltsammans förekommer såsom blott en mattad och beskedliggjord efterklang». I afseende på stilen i deras skrifter kunna vi ej heller finna någon likhet. Den ene syftar åt det lekande och småroliga, den andre åt det patetiska. Hvad plattheten beträffar, är det orättvist att ställa dessa båda vid skampålen utanför sina samtidas krets. Deras eget publikum, både det vittra och ovittra, var ej stort bättre. Det fordrades ett århundrade, innan smaken i Sverige var obestridd. Åtminstone måste den hugstore Dahlstjerna, som ju Atterbom sjelf på sina ställen förliknar med en Bengt Bjugg, komma dem ganska nära, och egentligast böra Dahlstjerna och Lucidor i det afseendet bättre ställas tillhopa än Lucidor och Runius. Ty de förstnämda egde dock båda obestridligen poesins kraft. En liten skugga faller till och med öfver Stjernhjelm.
Riddersfeapet och Adeln till Utskottet remitterat ett anförande af Herr Montgommerie, Gustaft som, under framkallande af uppmärksamhet ä de förmonliga resultat, som de under en sednare tid gjorda försök till befolkning och odling af vissa delar af Norrbottens Län medfört, föreslagit, att, medelst anläggning af en väg på Statens bekostnad öfver den landsträcka af Tio mil, som är belägen imellan Öfver Torneå och Kengis, vacka en Q Besv. och Ekon. Utsk. Betänkanden. Jifligare industri derstädes och under en ökad folkmängd öppna tillfälle för Staten att till godo göra sig de fördelar, som en tacksam jordmon, stora skogar, rika malmberg, samt till sågverk och andra inrättningar tjenlige strömmar skola erbjuda, men hvilkas begagnande hittills blifvit nekadt genom bristande anna*n eommunication än den högst farliga å Torneå Eif, som finnes uppfylld med flere brådstörtande forssar och vattenfall; och hav Herr Monbgorniaerie uppgifvit kostnaden för den i fråga varande vägbyggnaden till omkring Etthundrade Tusende Riksdaler Banco. Da Utskottet till pröfning förehaft denna fråga, har Utskottet icke varit i tillfälle att bedömma, hvilka större eller mindre local-hinder må kunna möta den föreslagne väg-anläggningen: och Utskottet har icke heller ansett nödigt att i denna omständighet söka förskaffa sig någon kännedom, då Utskottet af flere skäl funnit det gjorda förslaget icke förtjena det afseende, sorn Herr Montgornmerie dervid yelat fästa. Dessa skäl går Utskottet nu att redovisa, och får således äran nämna: dels att, då den projecterade vägen| imellan Öfver Torneå och Kengis, hvars sträckning skulle blifva längs Sverges nu egande gräns mot Ryska Riket, korn me att genomlöpa en Landsträcka, som är bebodd af endast några hur.drade nienniskor, hvilka tillika Best. och Ekon. Vtik.
M. med dess nåd. förslag alt inskränka imporlrättigheten lill allenast vissa hamnar, skulle baft lill syftemål, att förekomma missbruk och att sålunda gifva skydd åt de inhemska fabrikanterne, ty jag får påminna Gr:n derom, att socker och sirap äfven äro inhemska fabrikater, fastän rudimaterien bernias utifrån, samt att K. M. från en sådan inskränkning, alldeles icke undantagit någon enda hittills förbuden vara af sådan beskaffenhet som den Gr. Lagerbjelke nu omnämnt, hvaraf lärer följa alt K. M. afsett skydd så väl för den ena slags fabrikanten som för den andra under förutsättning alt missbruk vid importen kunna ega rum för sä väl den ena som den andra produkten. Och det skulle då ej vara synnerligen väl betänkt af R. St. att utvidga importrätlighelen till alla stapelstäder. Beklagligen saknas icke exempel uppå huruledes mindre noggranhet uti 17 * 260 Den 15 Augusti. de små slapelstädernes lullkamrar äger rum och då kan det vara nyttigt om, när en artikel af den vigt och betydenhet som socker, blir första gången tilläten till införsel, en inskränkning i importernas antal åtminstone till en början vidtagas, så att man får se hvad verkan den frigifna importen må hafva, icke blott på tullinkomsten utan jemväl på induslri-idkarne i landet. Jag kan således för min del icke annat än vidblifva min vördsamma anhållan att R. o. Ad. måtte i delta fall instämma i PresteSt:s beslut. Frih. Cederström, Jakob: Inskränkning af införsel till vissa städer af förbjudna varor är stadgad egentligen derföre att dessa städer hade nederlagsrätt och kunde således upplägga varan der för att derifrån åter utföra den; men dä denna vara är loflig till införsel, så finnes icke något rimligt skäl att inskränka detta till en eller några få hamnar och vägra varans directa införsel till de öfriga stapelstäderna i Riket, hvilka hafva samma rätt och samma fördel med de förstnämnda, att införa bestämda varor emot bestämd tull. Jag kan således icke annat än instämma med Gr. Lagerbjelke i denna fråga. Hr von Hohenhausen:
Arv Grefwen och LandtMarstalken till, kannagaf derefter, att i Plenum i eftermiddag Stats Utstottets äteringifna Finance plan, med flere ifrån samma Utstött inkomne handlingar stulle komma att uppläsas, samt äfwen del pä border hwilande malet rörande Bytes Conlvret, till afgörande företagas. Höglofl» Ridderstapct och Adeln atstildes kl. 2. In stllem krotocoUi 6. Silverstolpe. Män - Den 5 Februari!. i77 Mändagen den 5 Februari. Plenum klockan half Z eftermiddagen. Herr LorgenstrLKIe, ^xol VVillaelm, up, lästes etc Dictamen sä lydande: Dä i saknad af nödige Handlingar och qiviltencer jag hitintill warit satt utur tillfälle, att inför den wördade Allmänheten wederlägga de osanna annoncer, som nägre owänner latit införa i allmänna Tidningspapper, förmodciigen i afsigt alt derigenom beröfwa mig och barn arrenderättigheien af Bräborgs Kungsgård i Östergötland, hälst deri upgifwes,som skulle jag innehafwa berörde Kungsgård för tusende procent mindre, an hwad till Kongl. Majit och Kronan derföre ärligen erlägges, har jag ansett min egen säkerhet fordra, att, inför den wördade allmänheten, genom upgifwande af werkeliga förhällandet wisa ofoget och oriktigheten af i desie annoncer gjorde uppgift. Genom wär nu regerande Allernädigste Konungs under Förmyndare-Regeringen meddellc,Nådiga Resolution af den 4 April 1796 erhöll Öfwerste-Lieutenanten och Riddaren Wallenstjerna rättighet, att, enär förra Arrende - Concractet om Bråborg, wid Fastan 1802 tillända gick, pä 55 ärs lid arrendera nämnde Kungsgård med wilkor, att han derföre ärligen skulle betala 25 procents högre arrendesumma, än förut erladeS eller 25» R:d., hwilken summa i grund af den, innan tillträdet fledde, ut - r?8