Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa actie-egare skulle ovillkorligen, i motsatts emot hvad hittils varit, jemte Riksens Ständer deltaga uti vården och garantien af Banquen ; således förblefve densamma icke under Riksens Ständers egen vård och garantie; actieegarne skulle hafva sine ombud, som jemte Riksens Ständers Fullmägtige förvaltade Banquen; således blefve den icke ostörd af desse sednare förvaltad; och actieegare skulle i mån af sin anpart deltaga i utgifvandet af Banquens sedlar; således hlefvo desse icke af Riksens Ständer allena utgifne. Kunna Riksens Ständer till någon del öfverlåta sina rättigheter och skyldigheter i afseende på Banquen å enskilde personer så kan densamma äfven hel och hållen öfverlåta*. och skulle således kunna upphöra att blifva Riksens Ständers Banque, hvilket är emot Re* EnricoUtskottett Betänkanden. *6i geringsformen uttryckeligen stridande. Utskotten anse sig' således icke ega, att till Riksens Ständer framställa något förslag, som skulle åsyfta enskildte personers »deltagande i den under narna af Riksens Ständers Banque nuvarande Inrättning. För att genast kunna gifva Banquen nödige fonder uti reelt mynt, så att den skulle kunna börja sina utbetalningar deraf, finnes, så vidt Utskotten kunnat inhemta, ingen annan utväg, än att upptaga ett Rån uti silfver. Man gör-härvid skillnad emellan fördelarne af ett sådant Lån, då det upptages inom Riket, emot detsarnmas erhållande af utländske man.
Skulle Justitise-ombudsmannens utsedde efterträdare, under påstående riksdag, afsäga sig det erhållna förtroendet eller i Justitiee-ömbudsmannens embete insättas, eller med döden afgå, utväljes, på ofvan stadgade sätt, en annan behörig matt i hans ställe. Inträffar något af dessa fall mellan riksdagarne, skall Riksförsamlingens rätt härutinnan genom dess fullmägtige i Banken och Riksgäldskontoret utöfvas. § 125. Å hvarje lagtima riksdag skola fyralioåtta medlemmar af Riksförsamlingen, nemligen inom hvardera Kammaren tjugufyra, genom Sluten omröstning utväljas till en N mnd, som i den ordning, § Regeringsformen stadgar, eger att döma, huruvida Högsta Domstolens samtlige ledamöter gjort sig förtjente att i deras vigtiga kall bibehållas, eller om vissa af dem, utan bevisligen begångna fel och brott, hvarom Regeringsformens § handlar, likväl kunde aöses böra från utöfningen af Konungens domsrätt skiljas. § 124. Till tryckfrihetens vård skall Riksförsamlingen, å hvarje lagtima riksdag, förordna sex för kunskaper och lärdom kände män, jemte Justitise-ombudsmannen, som bland dem förer ordet. Desse kommitterade, af hvilka två utom Justitiae-ombudsmannen skola vara lagfarne, väljas medelst omröstning genom tjugufyra valmän, af hvilka hvardera Kammaren inom sig utser tolf. Afgår mellan riksdagarne någon bland kommitterade, välja de öfriga lill det lediga rummet en behörig man. § 125. Riksförsamlingen väljer, å hvarje lagtima riksdag, sina fullmägtigé i Rikets bank, till ett antal af sju, genom fyralioåtta valmän, af hvilka hvardera Kammaren inom sig utser tjugufyra. Desse fullmägtige åligger alt, jemlikt serskilt reglemente, förvalta bankens medel och tillhörigheter; egande ordföranden afgörande röst, derest i frågör, som hos fullmägtige komma under omröstning, rösterna för tvenne skiljaktiga meningar utfalla lika.
Dessutom skulle genom jernvägen kunna besparas de tusentals mansoch häst-dagsverken, som nu måste användas för forslingen af spanmål och andra produkter lill och från sistnämnde stad, hvars spanmåls-exporl under år 1845 uppgick till 80,000 tunnor. Fördelarne af sagde jernväg skulle än vidare Ökas och utsträckas, sedan Wenern genom jernbana blifvit sammanbunden med Hjelmaren och Mälaren; hvarefter en ny och beqväm kommunikations-linie mellan Östersjön och Nordsjön således skulle vara öppnad. Kostnaderna för utförandet af denna jernvägs-anläggning, jemte anskaffningar af dertill hörande lokomotiver och vagnar, vore uti det, efter derom erhållen anmodan, af Preussiske Öfver-ingeniören J. Koenigk, som verkställt undersökningarne och nivellerings-aibetena, år 1846 uppgjorda kostnadsförslag, beräknade till 2,242,253 R:dr 30 sk. R:gs eller 1,494,835 R:dr 36 sk. B:ko, hvilken kostnadssumma dock, enligt motionärens yttrade förmodan, skulle, 12 Stals-Utskollets Utlåtande, M 274. genom iakttagande af numera vid dylika anläggningar begagnade förbättrade arbetsmethoder, kunna betydligt minskas.
St. 4 Sunil. 1 Afd. f Band. 3 Rättelse. I Stals-Ulskoltets Memorial N:o 546, sid. 9, står: Öfver-Commissarien A. G.Wastenii efterlemnade enka, i5o tunnor; bör vara i5o R.dr. TRYCKT HOS J. A. WALLO EK, Stats-Utshottets Memorial, N:o 565. i N:o 565. Ank. till Exp. Utsk. den 2 Juni 1841 > kl. 1 e. m. Memorial, med förslag till den afdelning af RiksgäldsContoirets Reglemente, som angår detta Verks utgifter5 i följd af ordinarie Stat s-regler in gen. (Rgs Af cl.) I Såsom Fortsättning af de, jemte Stats-Utskottets Memorial N:ris 494 och 497» aflemnade förslag till reglementariska föreskrifter, angående Riksgälds-Contoirets skulder och fordringar, får Utskottet härmedelst underställa Rikets Ständers pröfning förslag till början af den afdelning utaf Reglementet för nämnde Verk, sorn handlar om detsammas utgifter. Den irsta §:n uti bifogade förslag, hvilken kommer att blifva den 3o:de uti det nya Reglementet, motsvarar förra delen af 14 §• i 1835 års Reglemente. Den senare delen af sistnämnde §. är upptagen i en serskild, Rikets Ständers granskning, jemte Memorialet N:o 544» redan underställd §. Beträffande de i den nu föreslagna §. uppgifna statsfyllnadssummor, så har Utskottet ansett sig böra upplysningsvis erinra, att skillnaden emellan dessa summors här upptagna och i Utlåtandet N;o 548 uppgifna belopp härleder sig från resultatet af den i Memorialet N:o 553 anmälde omröstning inom Förstärkta Siats-Utskottet.
När Regerin - 150 Den 10 Augusti. gen runne behofvet af en ny författning i ett ämne oell gåfve comiteen befallning om dess utarbetande, skulle comiléen, efter samlandet af alla gällande föreskrifter i frågan och öfvervägande jemväl af hvad af andra länders lagstiftning deri till vårt land voro lämpligt, föreslå gruuderue dertill; och sedan dessa voro af Regeringen godkände, utarbeta förslaget i detalj, då ett fullständigt förslag med en klar redaction borde vara att förvänta, innefattade saken ett ämne, för hvars närmare utredande och bedömmande i ett eller annat afseende comiteen hade behof af upplysningar och biträde af särskildt deri kunniga embetsmän, vetenskapsmän elier audre skicklige personer, borde sädane särskildt dertill utses och förordnas. Ofver det af comite'en utarbetade förslaget kunde Regeringen, om den sä funné nödigt, sedermera infordra utlåtande af de collegier och embetsverk, hvars befattning ämnet tillhörde. Derjemte bade Regeringen att. till denna comite's granskning och omarbetning, der så erfordrades, låta öfverlemna frän collegier och embetsverk inkommande förslag till föreskrifter, reglementen och dylikt. Genom den befattning comiteen i öfrigt skulle tillhöra med lagoch författningsverket i allmänhet, borde man hoppas att efterhand nu saknad reda, enhet, sammanhang och fullständighet deri skulle vinnas. — Sä länge den ofvannämnda föreslagna comiteen för de ekonomiska förlätlningarnes granskande och förbättrande i allmänhet fortfore med detta arbete, skulle den naturligtvis äfveu vid förekommande frågor om sädane författningar, i förenämnde afseende af Regeringen begagnas, hvarigenom således afsigten med förberörda comité' härutinnan tillika vunnes; och för lagverket äro redan särskilda personer förordnade, hvilka i denna författningsgren äro för Regeringen alt, såsom också hittills skett, i enahanda afseende använda. Först när dessa comiteer fullgjort deras uppdrag och icke vidare behöfdes, skulle således tillför ordnandet af en särskild, ständig lagoch förfall ilin gs-comite för framtiden komma i fråga. Med anledn. af hvad jag nu haft äran yttra, får jag föreslå R.
Revisorerne hafva erinrat, att så väl flottans stationers som lotsverkets hufvudböcker sakna inventarieeller material-konti, hvilka voro desto mera beböfliga, som det utan dylika konti ej blefve möjligt att utröna verkliga kostnaden för verkställda byggnader eller andra arbetsföretag, jemte det att af sådana konti vunnes icke allenast vida fullständigare kontroll å sjelfva bokföringen, utan ock den fördel, alt värdet å behållna inventarier oell materialier vid hvarje års slut blefve uti räkenskaperna synligt; och ehuru Förvaltningen af Sjöärendena uti dess underdåniga förklaring anfört, att förteckningar öfver flottans stationer och lotsverket tillhöriga fastigheter, inventarier och effekter med deras värde i penningar, för att uti hufvudböckerna till redovisning i behöriga konti uppföras, hvad flottans stationer anginge, omöjligen skulle kunna åstadkommas, äfven med en mångdubbelt större tjenstemanna-personal, än den stationerna äga, och likaledes vore overkställbara vid lotsoch fyrings-väsendet; likväl och som nödiga kontroller i ofvanomförmälda hänseenden äro af synnerlig vigt, få Rikets Ständer hos E. K. M:t i underdånighet anhålla, det matte Förvaltningen, af Sjöärendena i nåder anbefallas föranstalta, antingen att uti stationernas och lotsverkets hufvudböcker behöriga inventarieoch material-konti varda upprättade, eller Eccpeditiojis-Utskottets Folkslag till undt. Skrifvelse, N-o 53. 83 ock att andra sådana åtgärder varda vidtagna, som kunna leda till Vinnande af nödig 'kontroll i afseende å kronans tillgångar uti inventarier och materialier. Lotsoch Fy rings-ver kel. Uppå sjömans-föreningens i Drammen genom Norska Marin-departementet hos E. K.
J a g tror ni gör rätt, då ni hoppas mycket af kärlek och förtroende. Men hur gick det med lilla Ferdinand? V i glömma alldeles bort honom. Går han ännu nere vid sjöstranden och väter ner sina små fötter? — J a, det var då en märkvärdig unge, att han inte hör. (Ropar i kärleksfull ton: » Ferdinand! H a r inte Ferdinand hört, att mamma har ropat på honom? Hvarför kommer inte Ferdinand då? Mamma gråter, om Ferdinand inte kommer snällt. V i s a mamma, att Ferdinand kan vara en snäll gosse! V i s a den här farbrorn, att Ferdinand är en snäll gosse! N å, Ferdinand lilla! Välsignade unge, j a g skall lära dig att lyda, jag! » D e sista orden med skarp stämma.) Som en hvirfvelvind rusar hon ned från verandan och kommer ögonblicket därpå uppsläpande med en grinande och sparkande fyraåring, som till straff för sin olydnad sättes i arrest på en särskild skamstol i en särskild skamvrå. — J a g begagnar endast ambitionsstrafi ". H v a d ler ni åt? — N i begagnar inte det straff, ni har hotat med. — A t t bli ledsen, att gråta. N å, den hotelsen tycktes inte bekomma honom mycket, så att hade ni också satt den i verket. — Jaha? — Ert sätt. — N å å? V a r så god och fortsätt! — Neej, j a g skall inte säga, hvad j a g tänkte. — För all del, säg ut! N i tycker, att j a g något närgånget blandar mig i. jo, jag I D U N 360 inser det j u mycket väl, och j a g erkänner min förseelse. V i äro inne på ett ömtåligt kapitel, j a g vet det af gammal erfarenhet. Talar j a g med en fru om barnauppfostran och därvid utvecklar andra åsikter än dem hon hyllar, fattar hon det gärna så, som hade jag förklarat henne oduglig att uppfostra sina barn - — och det vore ju det värsta man kunde säga en moder. — Så lätt sårad är inte jag åtminstone, och jag skall med nöje lyssua till en ogift skollärares tankar i fråga om barnuppfostran.
Så höjde sig dimman m e d ens — Glion liksom uppsögs af molnen — och strax därpå voro vi vid Territet. Väntsalen fylldes af folk. Madame, nu åter charmant, glömde inte för ett ögonblick att » fair voir », medan hon med sin silfverknappade käpp pekade ut de föremål, som skulle poletteras, och de hon önskade intagna i sin kupé. Monsieur gaf åter ut sina pengar på samma oefterhärmliga sätt som nyss, och barnen voro nu åter under full disciplin. Men Hortence hade gråtit, ty i djupet lågo chokoladhästen och chokoladhunden förolyckade — de flngo inte följa m e d — » d e smutsade ». Bärare skyndade fram och åter; alla voro sysselsatta, alla hade brådtom. Det fanns bara en, som hade tid att så länge det var möjligt m e d blicken följa en smärt kvinnogestalt, som, tätt insvept i en röd kappa, med hastiga steg och nedböjdt hufvud skyndade framåt Chillon till. — Jag har aldrig återsett henne se ' n dess, men det finns människor, som man aldrig glömmer. (Illustratör: Jenny Nyström). ms m mm r. &gt;Morfar! M o r f a r! » M o n a! m o f f a! O m hon kunnat bränna det alltsammans! » V a c k e r? » » H a r d e n? » » O c h kyssa den, » ifyllde hon skälmaktigt. » T a c k! F y r a r u m! M å alltid b r a! Påst skritum. V i v ä n t a r så. D ä n S a m a. » Mina fästmansbref k a n s k e? » » Från min mors gömmor. » N e j d u! aftonlampan, i. ÅCTIR 9 " ötgatet oat afft » ftont ^ag mött, (9C^ foongtcxn fttann jag fifott 0Ctt ftaj » » a, Denna jotD, » om GLll j^öj-D, aff » otg jag j:ått. Jtaften » uåt vnet ptafttjWI!
Enligt hvad Stats-utskotlets vid i84m och 1841 års riksdag, under N:o. 379 afgifna, memorial utvisar, anmäldes för Rikets då församlade Ständer, att östra flygeln af det till sessionsoch kanslirum för Riksstånden och Utskotten begagnade hus, i anseende lill grundens felaktiga beskaffenhet, befunne sig i eli så bristfälligt skick, aLt större delen af samma flygel mäste helt och hållet nedrifvas och ombyggas. Men som vid en under, riksdagens lopp genom Öfver-intendents-embelet föranstaltad besigtning å nämnde flygelbyggnad upplystes och vitsordades, att det då ifrågaslälide ombyggnadsoch repnrarations-arbetet, utan äfventyr eller hinder för flygelbyggnadens begagnande, kunde uppskjutas fern å sex år, eller utöfver tiden för den näst derefter utsatta lagtima riksdag; så ansågo Rikets Ständer frågan om della byggnads arbetes företagande för det dåvarande kunna förfalla. Under erinran om den i ofvanberörde hänseende förut gjorda framställning och Rikets Ständers, i anledning deraf meddelade-förklarande, hafva fullmäktige i Riksgälds-kontoret, under hvilkas vård och inseende förenämnde hus är släldt, för. nuvarande Stats-utskolt anmält, alt fullmäktige, med afseende å den ö'slra flygelns år efter år tilltagande bristfällighet, funnit sig föranJälne gå i författning om erhållandet af vederbörande embetsmyndighets yttrande och förslag i fråga om denna byggnads iståndsältande och dermed, förenade kostnader.
Bar thelemy^ skiljande från Svenska Kronan: B. IX. 58, 109,144, A. 144. — N:o 135, i anledning af väckt motion i fråga om skiljande af Landshöfdingeoch Militär-befälhafvare-embetena på Gottland: B. IX. 58, 109, 144, A. 144; U. X. 219, 247, A. 247. — N:o 136, i anledning af väckt motion om utgifvande från trycket at sammandrag utaf aila de författningar, som röra bebyggande, vård och underhåll af civila och ecklesiastika boställen: B. IX. 58, 109, 144, A. 144. — N:o 137, i anledning af väckt motion om slöjdskolors inrättande i hvarje län: B. IX. 58, 109, 144, A. 144. — N:o 138, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 38: B. IX. 58, 109, A. 109. — N:o 139, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i anledning af Betänkandet N:o 44: B. IX. 58, 109, 144, A. 147, E. 231. — N:o 140, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 73: B. IX. 58, 110, A. 110. — N;o 141, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 88: B. IX. 58, 110, A. 110. — N:o 142, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o lil: B. IX. 58, 110, A. 1 10. — N:o 143, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 112: B.
Utskottets i detta Utlåtande gjorda hemställanden biföllos, med antagande allenast af följande förändrade lydelse för Utskottets förslag i lista punkten: natt, under vilkor det nu gällande författningar, så vidt desamma icke angå frågor om vattenuppdämning, skola i behörig ordning ändras så väl i afseende å hittills meddelade föreskrifter, rörande rättigheten för mjöloch sågqvarnars anläggning, som ock beträffande den lull, som härvid bör utgå, räntan å mjöloch sågqvarnar må, från och med nästa statsregleringsperiod, upphöra alt vidare utgöras, i följd hvaraf rustning sskyldighet en för så beskaffade verk af frälse natur äfven bör försvinna. » Beräkningarne å sidorna 4 och 5. Godkändes. 5:te punkten. Utskottets afslyrkande yttrande med afseende på de i mom. a) och b) omförmälda motioner bifölls och beräkningen godkändes. Godkändes. 9:de punkten, med bifogade Utlåtandet Litt. B., dels i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, om antagande af en ny förordning angående mantalspen ningarne och dels rörande enskilde motionärers framställningar i ämnet. Ståndet biföll detta Utlåtande och godkände beräkningen. 10:de—20:de punkterna. Godkändes. Tillstyrkandet med anledning af här omförmälda motion bi fölls och beräkningen godkändes. 22:dra punkten. Godkändes. Utskottets hemställan näst derefter, sid. 13. Bifölls. Extra ordinarie inkomster: Denna del af Utlåtandet ansågs för närvarande icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne. S. D. Vid föredragning af Kongl. Maj:ts denna dag meddelade nådiga Proposition till Rikets Ständer, med förslag till ny Sjölag, beslöt Preste-Ståndet remittera densamma till Lag-Utskottet, med förklaring att delta beslut icke må anses hindra ifrågavarande lagförslags upptagande lill behandling af ett särskildt Utskott, i händelse Rikets Ständer, med anledning af derom väckt motion, skulle med hänseende till förslagets vigt och omfång besluta tillsättande af ett dylikt Utskott. S. D.
Lika med den siste värde talaren har jag icke trott det vara lämpligt alt någon förändring sker i expeditions-taxan till förhöjning af den lösen, som allmogen åligger, icke af skäl att någon billighet, att jag så må säga, dervid förefinnes mera för dem än för andra, ty ibland borgare och stads-innevånare af flera slag kan det vara vida sämre förhållanden än hos allmogen i afseende på förmågan att lösen erlägga. Borttagandet af all lösen, såsom en del önska, har åtminstone det med sig att det skulle behöfvas större löner till de tjenstemän, hvilka uppburit dessa sportler; äfvensom man bör sig betänka innan man det gör. En stor uppmuntran till grälaktighet skulle derigenom gifvas, synnerligen med våra lagar, der lögnen icke är belagd med något straff. Jag har icke kunnat förena mig med den delen af reservationen, emedan jag icke fann lämpligt att vidtaga en sådan åtgärd, under nu existerande förhållanden, derföre att det icke skulle kunna ske utan att väcka allmänt missnöje, och det vore icke skäl för en så ringa sak; men för konseqvensen skull har jag icke kunnat annat än förena mig derom, att när man åberopar den här af K. M. tilltänkta förändringen i expeditions-taxan, men då icke ansett det vara skäl att ändra den, så föreslår man likväl sjelf en förändring deruti. Jag finner likväl icke saken vara af den stora vigt att jag dermed skulle vilja uppehålla R. o. Ach, som är af annan tanka. Uppå härefter å de uti förevar, betänk, förekommande punk 5* - 68 Den 13 Juli. ter särskildt framställda propos:r, blefvo desamma af R. o. Ad. bifallna. Föredrogs StatsUtsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda utlåt. N:o 238, i anledn. af erhållne återremisser å betänk. N:o 194, ang:de ifrågaställde extra statsanslag till föremål, tillhörande civil-departementets handläggning. Detta utlät, företogs punktvis till afgörande. lista punkten, ang:de Utsk:s beräkningar af riksg:s-kont:s ställning, inkomster och utgifter; samt 2:dra punkten, angule 2 och 3 punkterne af betänk.
Om våra och den goda sakens fiender, i stället att hörsamma mina uppmaningar, gjorde motstånd, blefve jag satt i nödvändighet att sjelf påbjuda våldsamheter och låta blod flyta. Segrande eller öfvervunnen, skulle jag således belasta mitt samvete med en blodskuld, med mina egna undersåters, mina barns blod, och mitt namn i häfderna få en plats vid sidan af Sveriges, kanske till och med Frankrikes Carl den IX:de. Allting således noga öfvervägadt, stadnar jag qvar här på slottet, till dess Försynen, efter sitt allvisa råd, bestämt utgången af våra välmenta planer.« Förgäfves ansträngde Brahe hela sin smula tankekraft, för att öfvertala konungen att offentligen uppträda i det afgörande ögonblicket; – förgäfves bekämpade Horn sitt eget slafviska hofmanssinne och, anande nu, att hans hufvud stod på spel, om konungaparet droge sig tillbaka, hvilken omständighet han förut aldrig tillåtit sig att öfverväga, understödde Brahe, för första gången döf vid drottningens tillkännagifna önskan, att han (Horn) borde tiga och handla, obekymrad om huru konungaparet funne godt att förfara; – förgäfves yttrade slutligen Lovisa Ulrika sjelf sig eftertryckligt för denna sina redskaps mening, bestormad, dels af dessas böner, hvilkas billighet och riktighet hon ej kunde förneka, dels af sin egen lifliga åtrå, att företaget måtte krönas med framgång, och dels af hemlig blygsel öfver den skugga af feghet, hårdhet och otacksamhet, som det ofelbart skulle kasta på konungaparets rykte, att i en så halsbrytande belägenhet lemna sina egna verktyg handlöst i sticket: ingenting förmådde imedlertid stålsätta konungens villrådighet, och det var endast i sin overksamhet, han förblef ståndaktigt beslutsam. Drottningen sjelf förifrade sig derhän i sina bemödanden att bringa konungen i rörelse, att hon i de främmandes närvaro lät undfalla sig det oöfverlagda uttrycket: »om jag i stället vore karl!«
I anledning af återremiss Kronans räntor, om ändring i föreskrifterna angående uppbörden af dem Kronobr ef b äring, angående förändring i sättet för dess utgörande Kronofogde-tjensterna, om in dragning af Kronohäkte, om uppförande af nytt i Sundsvall eller Ku diksvall » å Långholmen, angående tillbyggnad vid . Kronohäktes-byggnaden vid Sundsvall, angående öfverlåtelse till W ester-N orrlands läns innevånare af den gamla Kronomark, om kostnadsfri upplåtelse af sådan för jernvägsanläggningen mellan Gellivara malmfält och Lule eif Krono-nybyggen, om nedsättning af skattetalet för vissa sådana inom N orrländskalänen Kronotionden på Gotland, angående dess disponerande för dervarande presterskaps aflöning 54 4 1 4 1 27 ; 4 52 77 51 50 2 71 lil 7 21 — 13 26 26 15 61 65 1 115 10 9 Se b. 21 Febr. b. 23 Maj a. a.31’Maj b. 20 Dec. b. 5 Jan. b. 30 Dec. i Se b. 20 Dec b. 18 April b. 30 Maj Preste! Borgare Ståndet. \ Ståndet. Bonde Ståndet. N:o I § Fjerde Hufvud-Titeln. b. 17 Febr. b. 21 Febr. b. 17 Febr b. 23 Maj a. a. 31 Maj b. 20 Dec. b. 3 J an. b. 3 Jan. Krutexplosioner, om åtgärder för städernas skyddande deremot Kugelberg, Wilhelm, Häradshöfding, om pension åt Kung sohns södra Kungsladugård, om upplåtande afmark från I Kungörelser, allmänna, och förj fattnitigar, om förändring i j gällande stadganden angå- j ende skyldighet för prest att! från predikstolen uppläsa . j Kurhusafgiften, angående ut - fp. ^ 2 i * CTC tjj r
För egen del har Direktionen ansett sig böra understödja det väckta förslaget af det skäl, att då de från Presterskapet och Riddarhus-Direktionen nu insända förteckningar innehålla endast uppgifter på de födelse, giftermål och dödsfall, hvilka timat bland Ridel o. Adelns medlemmar, de utdrag ur församlingarnes födelse-, vigseloch dödsböcker, som skola till Statitiska Centralbyrån afgifvas, tillika upptaga hvarje sådant fall inom Rikets hela befolkning, så att följaktligen genom tillgång till dessa utdrag den Riddarhusets tjensteman, som det åligger att komplettera genealogierna erhåller fullständig kännedom om alla de födelser, giftermål och dödsfall, som under nästförflutna året inträffat inom landet och derigenom försättes i tillfälle att med erfordelig sakkännedom afgöra, hvilka i nämnde utdrag upptagne fall böra å stamtaflorna antecknas; och då dessa utdrag, hvaraf tre exemplar finnas Direktionens Riksdagsberättelse bifogade, äro med särdeles redighet och åskådlighet uppställda, har Direktionen ansett sig ega giltiga skäl för den åsigt, att, genom tillgång till samma utdrag, ändamålet af stamtaflornas hållande i fullständigt skick bättre uppnås, än medelst de nu från Presterskapet direkte till Riddarhuset ingående förteckningar samt att något lämpligare sätt för sagde ändamåls vinnande än det nu ifrågasatta svårligen torde kunna utfinnas.