Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag skulle ej wara wärdig att .17 är hofwa fört befäl öfwer et af dem — ej eller skulle jag följa min egen böjelse — om jag icke nu förklarade min högsta tacksamhet för Baron V/randel, som wäckte denna motionen som för De Herrar, som talk i och för derta ämne, ord Hur lag ei att uttrycka ruin erkänsla men mitt tacksamma hierta skall aldrig glömma dek. Mm plikt hade warit alt wäcka fcägan om mitt Regementes framtida öde men fruktan air tola för första gängen pä detta ställe « tala uti en sok som rör mig sjelf sä nara uti ett fpräk jag ej är mägtig, rädslan att Man kunnat tro egit intereste hade sörledt mig till en tilltagsenhet att har uphöja min röst, dcsta motiver mina Herrar har stacka nej — har tills dato afhällit mig derifrån. Sant är, jag har blifwit olyckelig till en hög grad, jag har förlorar alt, till och med hoppet att af stäkt och wänner kunna blifwit understödd, men äfwensä sonc är och det, att mitt vlyckeliga Regemente sedan 7 är och först uti de senare arén har under - Den lz Innu. dergädt de härdaste as alla öden — Swenffa KrigsHiitoricn ffuile lyckligt exempel Jag är färdig bewisa hwad jag har sagt men att nu här i dctaillcn ffnlle trötta Riddcrffapct och AdelnS tålamod. Jag för min person b^gär intet förr, än jag wet att mitt olyckliga Regemente är ihogkomnnl och dest nuwarande gränslösa elände — om cj aldeles är afhulpik, åtminstone har blifwit lindrar —. det hör wig ej till att bestämma om och huru wida oftanämde Regemente har gjort sig förrienk Riddcrffapet och Adelns samt swenffa nationens aktning, men der mätte man tillära mig västa, att ingen kan klandra dest upsörande — tryggt äberopar jag mig pä alla de förmäns wirsord under hwilkas befäl detta Regemente i 18 ar har stätt.
Under näslförflutna fem år hafva 52?V mantal undergått laga skifte, och sådant har blifvit hegardt, men ännu ej lullbordadt å 57fj mantal; oberäknade hemmansklyfningar, som blifvit verkställde å förut genom enskilte eller laga skifte utbrutne hemman, så att numera knappt y af all jord inom länet, efter hemmantal räknadt, återstår, hvarå skifte icke är ifrågasatt; och med undantag af några få större byelag äro de fleste återstående hemmanen antingen enstaka gårdar, eller utgöra de delar af någre inom länet befintlige större possessioner, bland hvilka Johanneshus och Tromtö fideikommissegendom ensamt innefatta 5(J}| mantal. Statsbidragen äro i tabellen lör landet beräknade till sammunlagdt 273,628 R:dr 23 sk. 1 rst. En icke obetydlig tillökning i vissa hemmansutskylder har uppkommit, dels derigenom, att hemman, hvilka förut varit fria från rotering, blifvit sådan ålagd och måste erlägga vacance-afgift med efterräkning från år 1835; dels ock dymedelst, att de så kallade öfverskottsräntorne från och med år 1844- utgå med förvandling efter markegångspris. I Blekinge äro nämligen jordeboksoch hemmantalsräntorne indelade till båtsmanshållet sålunda, alt för vissa dalers ränta skall hållas en båtsman; och då ett hemman har större ränta, än som motsvaras af dess rustning, skall öfverskottet deraf utgifvas och tillfalla andra hemman, hvilkas räntor, efter fastställde grunder, icke motsvara rustningskostnaden. Dessa öfverskoltsräntor erlades tillförene med blott 16 sk. banko för hvarje räntedaler, men utgå nu med förvandling efter den i markegångstaxan bestämda kostnaden för effektiv rustning. Politie. Ordningens vidmakthållande besörjes å landet af tvänne Kronofogdar med 9 länsmän, jemte kronofjerdingsmän och byordningsmän. Dessutom finnas i länet två Landsfiskaler.
Detta gör, att de så kallade foikskolelärare-seminarierne troligen aldrig inom något stift lära komma att sakna freqvens, utan att de kunna bibehållas, ej blott för bildandet af folkskolelärare, utan äfven såsom elementarskolor för allmogens söner, hvilka ej uti dem behöfva använda längre tid, än eljest erfordras för den högre kursen inom socknens folkskola, och derigenom ej behöfva afledas från sina fäders lefnadsyrke, men få lära sig det vigtigaste af hvad afven en bonde har af nöden känna och hvarvid det till och med ej skadar att hafva inhemtat det praktiska af skollärarekursen, i anseende till den nytta, deraf kan dragas för undervisandet inom hemmet. En sådan läroanstalt med en enda lärare inom hvarje stiftsstad lärer ingalunda kunna anses vara för mycket, då man besinnar, hvad Bonde-Ståndet får bidraga till de offentliga läroverken, inom hvilka apologistskolan nu finnes förenad med lärdomsskolan, och derföre samt af flera skäl ej lärer lika ändamålsenligt, sorn seminarierna, af allmogens söner kunna begagnas, så framt de vilja ingå uti sina fäders yrke. Folk - Allmänna Besvärsoch Ekonomi-VIskottets Betänkande, No H4. 21 skolelärare skola likafullt i framtiden behöfva inom hvarje stift hildas; och under det seminarierna fördenskull måste qvarstå, kunna desamma under tiden äfven gagna såsom elementarskolor för allmogens söner. Angelägenheten af att folkskolelärare alltid äro vanda och förtrogna med lefnadssättet och hemsederna inom deras blifvande verkningskrets, hvarförutan de få svårt att med de försakelser, deras yrke medförer, der slå sig ut, gör, att de svårligen böia tagas från fremmande och aflägsna orter. Då deras verksamhet står så nära intill presterskapets vigtigaste föremål och af detta skäl serskildt måste intressera stiftsstyrelsen och presterskapet inom hvarje stift, lärer ej heller något stift vilja undvara en sådan läroanstalt i stiftsstaden; hvaraf äfven lätt kan förklaras, att sådane stiftsledamöter tala för motionärens syfte, som förvara utsigten att åtminstone hos sig få behålla densamma.
Den 27 Juli f m S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Bevillning&Ulskottets den 25 dennes på Bordet lagda Betänkande af samma dag, angående förhöjning i ProCenten för Char* tae Sigillatae Försäljningen i Stockholm. Ut Supra. S. D. Bifölls Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets den 19 dennes afgifna och den 22 derpåföljande på Bordet lagda Betänkande, i anledning af väckt fråga otu Frälsehemmans skyldighet att utgöra Fångskjuts lika med Krono-Skatteheinman. Ut Supra. S. D. I anledning af gjorda anmärkningar vid StatsUtskottets den 21 dennes »flatna och den 23 sistlidne på Bordet lagda Betänkande, angående ^Revisionen af 1808 och 1809 årens Krigsredogörelse, samt Biksens Ständers deltagande uti ÖfverRevisionen af sednare Krigsårehs Räkenskaper; klef detsamma af Höglofl. Ridderskapet °ch Adeln återremitteradt. Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af HevillningsUtskottets den 25 dennes på bordet lagda Memorial af samina dag, roed uppgift på skiljaktigheterna uti de re■ *Pectiva RiksStåndens beslut, angåenda Allmänna Bevillningen, blef detsamma af Höglofl. Ridderskapet och Adeln till det j268 Den 27 Juli f. m. förstärkta StatsUtskottets åtgärd öfverlcmnadt. Ut Supra. S. D. Biföll Höglo fl. Riddersfcapr-t och Adeln BancoUtskottets flen 15 och iö dennes afgifna, fanit flen 22 sistlidne pä Bordet lagda Betan leanden: • 1:0 I anledning af återremiss om utlåning pä fast Egendom. 2:0 Angående förbättrade Lönevilknr för Bankens Embetsoch Tjenstemän ni. m. 5:0 Rörande yrkad förändring i Författningarna om BancoAuctioner. Ut Supra. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskildes klockan 2.
Men när en annans tur kom att få sätta sig för spegeln, då måste alltid den, som sutit der förut, kläda af sig alla grannlåterna och lemna dem åt systern. Ibland tog någon af fröknarna också en virknål i hand för att virka på ett grannt band eller spets, och det såg så förnämt ut, när hon satt så fin och stack ett stygn då och då, men det var förskräckligt, hur tråkigt det var ändå. Men Sabina, sjette systern, hvad hade hon då för sig? Jo, hon sopade och städade och hjelpte gamla Greta, fröknarnas enda piga, stundom i köket, stundom att sköta den lilla trädgården, stundom till och med att se om kon, när Greta måste vara borta vid någon annan syssla. Och Sabina sjöng och trallade dagen om, och sprang glad som en fogel omkring, under det systrarna suto inne och hade tråkigt. Och hur Sabina arbetade och var snäll, så räckte afkastningen af det lilla landstället så till, att hon alla dagar hade åtminstone en rätt mat att ställa framför systrarna. När qvällen kom, då satt alltid Sabina inne hos dem och sydde så tätt, stygn efter stygn, som om nålen brännt hennes fingrar. Men systrarna sade ofta emellan sig: "den Sabina, den Sabina! ack hvilken skam komma vi icke att få af henne. Det synes ju tydligt, att det aldrig blir herrskap af henne. Alla hennes anlag äro bara piganlag". Och Sabina skrattade och menade: "bli ni alla förnäma fruar, så får jag väl tjenst hos någon af er då". Och lika flitig var alltid Sabina, och sprang aldrig till fönstret att se på de granna herrskaperna, som foro derute, utom när den unge prinsen red förbi, då gömde sig alltid Sabina vid köksfönstret för att ändå få litet se på den ståtliga och rara unga prinsen; men det talte hon ej om för systrarna, ty hon ville bara se honom, men icke tala om det. Men årena hade allt gått fram, och ännu hade fröknarna inga friare fått; det var underligt, ty de voro rätt vackra allihopa, och hade isynnerhet alla så genomfina och vackra händer.
J^74 Stats-Utskottets Betänkanden. Beträffande åter Preussiska Regeringens skuld, så ingår den i generella slutliquiden med denna Magt, och, bland annat betäcker den genfordran å Preussens sida, för försträckningar til Arméen under sista Kriget, sorn, genom Negociationer, nedsattes från forst fordrade 703.000 R:dr till 386,000, hvarå under loppet af Kriget var afliquideradt 134,000, och salunda nu återstod 252,000 R;dr Preussiskt Courant. En annan fordran äger väl Kongl Majit an dessutom, bestående af Dess andel uti den så kallade Obligations-Fonden, tillkommen då, efter Rehnförbundets upplösning år 1813, åtskilige Tyska Furstar, hvilka förut tillhört detta förbund, ingingo en förening om bidrag till kostnaderne för Krigets utförande mot Frankrike, på det sätt, att Obligationer för hvardera» andel skulle gemensamt utfärdas och blifva användbare i Liquidationer om Arméens underhåll, men denna Liquidations angelägenhet har, för mellankomne omständigheter, hittills icke kunnat blifva till slut bragt. Kongl. Majlts andel deruti skulle likväl utgöra En Million Gulden efter 24 Guldens Myntfoten; hvaraf likväl bör äfdragas den Summa, sora Staden Rubeck har att fordra, och af en kanske dubbelt så stor, hvilken tillkommer Furstendömena Lippe Buckeburg och Lippe Detmold; men det är tvifvelagtigt, att denna Summa kan erhållas, emedan hon beror på en liquidation, sorn skall ske imellan Österrike, Ryssland och Preussen och de Tyska Furstarne, för de lefverencer, som dessa Furstar gjort åt nämnde Magteri Stats-Utsiottets Betänkanden. 1675 troupper. Kongl. Majit var långt ifrån att tro år 1815, att tvistigheter skulle uppstå om denne Skuldens gäldande; Summan var påräknad med undantag af en Discont af högst 15 ä 20 Procent, Kongl.
RegeringsFormen heter det: ”Är åter hela Bevillningens belopp bestämdt, ”men Riksens Ständer icke om fördelnin - Den i5 Jan nar i i. 27 ”gen deraf ense, då skola, efter den fastställda BevillningsSummans förhållande till ”den, som vid föregående Riksdag blifvit ”fördelad, de i den sista BevillningsFör”ordningen stadgade Artiklar jemlikt ökas ”eller minskas; och uppdrage Riksens Stän”der deras fullmäktige i Banken och Riks”gäldsContoiret, att en ny BevillningsFör”ordning på sådan grinlid uppgöra och nU ”färda” Lagstiftaren har här anvisat en ovill-, korlig nödvändighet för Rikets Ständer, att framför allt inom den föreskrifna tiden bestämma ett Bevillningsbelopp; Lagstiftaren har föresett möjligheten af sådane omständigheter, att Rikets Ständer, oaktat en sig bestämdt åtagen bevillning, icke om dess fördelning blifvit ense; Lagstiftaren har således undanröjt alla de hinder, för bestämmandet af en bevillning, hvilka äfven ifrån ett Bevillningsutskott möjligen kunnat uppkomma, i anseende till fördelningen afBevillningsSumman, inom den i Grundlagen föreskrifna tid, och jag hämtar härifrån en ny och ökad anledning, att begära Ridderskapets och Adelns biträde till den motion jag framställt, om nödvändigheten , att StatsUtskottet täcktes inkomma med ett Betänkande, som i första rummet upptager de föremål af Statsregleringen, jag yrkat, på det alt Rikets Ständer, genom ett sådant Betänkande, må sattas i tillfälle, att Reti i5 ju föry degs häldre bestämma ett Bevil!- ningsbelopp, hvilket ingen ting kan hindra dem att öka, så länge de af Styrelsen tillåtas, att, efter den i Grundlagen bestämda tiden, få fortsätta deras öfverläggningar. Det tillhör ieke mitt sinnelag, mina Herrar! att uti mine förslager dolja någon syftning eller någon annan plan, än den jag önskar öppet synlig för hvarje blick, och tillgänglig för hvarje pröfning.
I det fallet vore likväl icke bestyret så stort för Banken, om dess ombudsman på förfallodagen uppsade vexeln till betalning, och någon vidare omgång för indrifningen kan jag icke finna, än som skulle äga rum, i fall en eller annan låntagare pä förfallodagen brister i betalning och lagsökes. Här går lagsökningen litet fortare och omsorgen blir alltid densamma. Mig förefaller, som föreskriften om inrikes vexlar skulle ganska litet komma att begagnas, emedan förhållandet är så, att svårigheter uppstå för verkställigheten. Den, som lill en handlande i Stockholm t. ex. säljer varor på credit, kan lätt få accept, men en endossent fås troligen icke utan någon liten provision för det äfventyr denne löper att kunna blifva lagsökt, i fall acceptanten icke betalar. Följaktligen tror jag, att man undviker ett sådant äfventyr och lättare får en accepterad invisning, som kan belånas i Banken, än man erhåller en endosserad vexel. Jag tror, att föreskriften är af en ganska liten betydenhet i sjelfva verket; men i alla fall, när det är visst att en vexel, på hvilken skall finnas 3:ne namn, sålunda är säkrare än en invisning, på hvilken endast 2:ne namn finnas, hade man gerna kunnat göra någon afkortning på räntan, med afseende derpå att sådant kunde frambringa inrikes vexlar. Likväl tror jag för närvarande möter stora svårigheter att få dem i gång; dertill fordras att i sjelfva landet crediten blir återställd, så att de, som der utborga varor på tid, kunna påräkna betalning på dagen. Få desse vänta flere månader på betalning, så kunna de icke ställa sina utbetalningar på viss dag, och således måste man genom stränga executionslagar småningom söka återbringa det i ordning, som under flere år varit i oordning, och först sedan något hvar är mera accurat, är det möjligt att inrikes vexlar bli mera gångbara, då nemi. personer kunna våga att acceptera en vexel med säkerhet att sjelf få in penningar på dagen. Jag tror för min del, alt BorgareStis beslut allt för gerna kan bifallas. Vill man tillägga ordet årlig, så är det allt som beliöfves. Hr von Hohenhausen:
Stånd varit om ett beslut ense, Utskottet i allmänhet inbjudit det fjerde att, med frånträdande af dess derifrån skiljaktiga mening, instämma i de öfriga Ståndens; 2:o alt om två Stånd i någon punkt gillat Utskottets förslag, men de två andra deri fattat, vare sig lika eller sinsemellan skiljaktiga från hvad Utskottet hemställt, afvikande beslut, Utskottet vanligen inbjudit dessa två sistnämnde att med de begge förra sig förena; samt 3:o att, om tre Stånd ogillat, hvad Utskottet föreslagit, men ändock stannat uti sinsemellan olika beslut, Utskottet ansett sig böra till dem hemställa, att med det fjerde, Utskottets förslag godkännande, Ståndet instämma ; samt b) i afseende på omröstningarne: att, för den händelse förslagen till sammanjemkning icke antagas, voteringar böra ega rum i alla de fall, der SLånden stannat i olika beslut, l:o om ineller utförsels-afgifternes belopp; 2:o om rubrikernes lydelse, så vida nemligen genom förändringen afsetts utvidgning eller inskränkning i de varuslag, som eljest kunnat under artikeln inbegripas, såsom en följd hvaraf Utskottet icke uppställt voterings-propositioner i de fall, då en beslutad redactionsförändring icke kunnat anses medföra omförmälde resultat, utan har Utskottet vid sistberörda förhållande trott tre Stånds beslut böra utan votering förblifva gällande; och 3:o om en varas högre eller lägre tullvärde, enär detsamma inverkar på beloppet af nederlagsmed flere afgifter. Bevillnings-Utskottets Memorial, N:o 3o. 7 De beslut rörande Tulltariffen, hvari Stånden skilja sig, äro följande:
» &lt;£ångt bättre vore det dig då, om du i närmsta träd blef hängd. » Sant nog, men då din klädning fick en färg, som inte passar dig. » Ö, älskade, om bort du gick — hvad återstode se ' n för mig! » p u lilla toka! Ji \ x mig hör — fort penna, bläck och papper hit! I » Ö m du ej säger strax hvarför — jag ger dig inte ens en bit. » € t t bättre råd jag vet än ditt — en dikt jag dig till tyget ger. 1 » 3 a, du kan göra svart till hvitt — men först — en enda k y s s — jag b e r b — * • » Jo, ser du, » sade hon, » rätt s o m det var, började ett par af flickorna, fröknarna 8. du vet, att bry m i g för honom, o c h så fick jag af en händelse veta, att hans kamrater retades m e d honom, därför att han så mycket sökte mitt sällskap. Och mera behöfdes inte, förstår du. Stolta och känsliga o naturer som vi båda äro och förvissade o m, att vi aldrig känt annat än vänskap för hvarandra, blefvo vi naturligtvis ytterst angelägna att visa, att våra hjärtan äro fria, och det går till på det här eländigt dumma sättet. » » Ja men, min vän, ni skulle totalt ha satt er öfver de där dumheterna, låtsats om ingenting och varit precis som förr mot hvarandra eller också talat rent ut o m saken. » » Ja, j a g tänkte n o g en gång på att göra det senare, och hade vi känt hvarandra längre, så hade j a g väl också gjort det. Men å andra sidan — tror du, att det nånsin igen blifvit som förr? Ett sådant där vänskapsförhållande mellan en ung man och en u n g kvinna är nog bland det finaste och ömtåligaste, som finnes i känsloväg. Det behöfs blott, att en klumpig hand pekar på en af partema så, att den andre tvingas att tänka på t. o. m. endast att Och omvändt! Den unge man som har en g o d och sympatisk ung kvinnas vänskap att glädjas åt, känner ej behof att ösa ur det ytliga och hjärtlösa koketteriets usla brunnar.
Öet goda ändamälet kan ieke kär, mer än vid andra tillfällen, rättfärdiga det otill8tändiga medlet; c/e/,5 ock att, dä lorm^ndarekallet är ett medkorgerligt åliggande, ock dä lagen Ke8tämmer, icke allena8t att en del medkorgare kunna, pä grund af laga ur8äkter, undandrags 8ig detta kall, utan äfven i k vad ordning de öfrige i allmänket äro framför kvarandra ak^ldige att emottaga det, 8ä lärer den, 80m lagligen tillförkinde8 att vara förin^ndare, ej kafva mera 8käl till klagan deröfver, än öfver liera andra ke8värligketer, uppoffringar af tid ock ke^vämligket, 80m mä8te för det almänna8 väl i 8amkäll8lifvet lordraga8," Innan man för den allmänna creditera uppkjelpands kegagnar en utväg, 80m uppenkarligen 8kulle i mänga fall leda till omyndiga Karn8 8kada, torde det förtjena att 8orglalligt öfverväga8, om icke den fördel, 80m 8öke8, kunde pä ett 8kon8ammsre 8ätt ernä8; dä om^ndiga8 formon8iätt Klandra8 derföre, att den inkeräkna8 kland de 8ä kallade t^8ta.
Borgare-ståndet, som bifallit Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 339, angående medels anvisande för bestridande af erforderlige kostnader vid kontrollen af bränvins-tillverkningen, återremitterade Betänkandet, N:o 24, till Särskilda Utskottet. i ändamål att sistbemälda Utskott må uppgöra förslag till den uppbörds-provision, som bör tillkomma Kronans Em betsoch Tjenstemän för debitering och redovisning af afgiften för bränvins tillverkning och försäljning. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets Memorialer och Utlåtande: N:o 335, med förslag till sammanjemkning och voterings-propositioner, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om understöd af allmänna medel till Tull-statens enskilda pensions-inrättning. Voterings-propositionerna godkändes, och i öfrigt lades Memorialet till handlingarne. N:o 336, med förslag till voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande ifrågaställdt anslag till bildande af en teknisk skola i Borås. Voterings-propositionen godkändes, och Memorialet lades i öfrigt till handlingarne. N:o 337, i fråga om pension för t. I. chefen vid Skogsinstitutet, Hofjägmästaren m. m. af Ström; Lades till handlingarne. Prot-Utdrag den 8 November 18S4. 509 N:o 338, i anledning af återremis å Utlåtandet N:o 323; Lades till handlingarne; och N:o 339, i anledning af väckt motion, om medels anvisande för bestridande af erforderlige kostnader vid kontrollen af bränvins-tillverkningen. Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 340, i anledning af återremiss å Betänkandet, N:o 272, angående medels upplåning genom fonderade Stats-obligationer. Härvid förekommo förslag till de särskilda momenten, enligt Utlåtandet, N:o 340; l:sta momentet: Godkändes.
Riksdag aflåtne underdåniga skrifvelser eller gjorda underdåniga hemställanden, blifvit Kongl. Maj:t genom Dess Krigs-Expedition i underdånighet föredragna, jemte uppgift å de i dessa ämnen fattade Nådiga Beslut eller vidtagne åtgärder. 1,0 Rikets Ständers underdåniga, skrifvelse af den 21] Februarii 1829, angående den af Öfversten C. Silfverskjöld ytterligare sökta ersättning för accord m. m. 1829 den 28 Mars föredragen och lagd till Handlfngarne. 2-° Af den 14 April 1829 med hemställan, huruvida understöd af 3:dje Hufvud-Titelns besparingar lämpligen kunna anslås för skicklige Officerare, som, till vinnande af insigter i sitt yrke, vore hugade att bivista krig utrikes. 18.29 den 22 Maj föredragen; och förklarade Kongl. Majit, att de nu varande inskränkta anslagen inom 3:dje Hufvud-Titeln icke medgåfve någon ökad kostnad af beskaffenhet, sorn den ifrågaställde. Q.„ Af den 14 April 1829, angående ifrågasatt inköp af Korsö' och Landsorts Fyrbåkar. Maj föredragen; och då Rikets Ständer icke beviljat den för berörde fyrbåkar bestämda lösen, ansågs någon åtgärd dervid för tillfället icke kunna vidtagas; men har sedermera, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Beslut elen i5 Junii innevarande år, Korsö Fyrbåk blifvit till Kongl. Majit och Kronan inköpt. Af den 24 April 18 göra de erfordeliga vapenöfningarne. Bihang till R. S, Prof. i834 2 Sami. i Afdd. 3 Bandusta Häftet. 2 Bil. till R. St. Just. Ombudsm. Emb. Ber. d. i5 Febr, 1834* 1839 den 22 Maj föredragen; och Krigs-Collegium i Nåder anbefaldt, att, sedan samtlige Kongl.
473 Efter härmed slutad öfverläggning och uppå gjord propos., lörklarades den föreslagna särskilda rubriken för åkerbönor böra uteslutas till följd af R. o. Ad:s rörande trädgårdsbönor fattade beslut. Humle. Frih. af Ugglas: .lag vågar anhålla om afslag å denna punkt och att R. o. Ad. ville besluta fortfarande tullfrihet å artikeln humle, och jag gör detta så mycket heldre, som det inom UJtsk:t upplystes, att den utländska humlen är nära nog nödvändig lör tillverkning af det s. k. Baijerska ölet, som numera så allmänt fortares. Efter härmed slutad öfverläggning gjordes forst propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvarvid svarades många nej jemte några ja, och sedermera propos. på afslag derå och bibehållande af tullfrihet för ifrågavide artikel, då svaren utföllo med många ja samt några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Lin. Frih. af Ugglas: Afven å denna artikel, såsom utgörande en råvara, anhåller jag om tullfrihet, och jag kan icke förstå, hvarför lin skulle draga tull, då införseln af ull är leornad tullfri. Sedan öfveriäggningen förklarats slutad samt propos. på bifall till Utsk:ts hemställan först blifvit framställd och med manga nej jemte några ja besvarad, gjordes propos. på afslag å samma hemställan och bibehållande af tullfrihet för artikeln lin, då svaren utföllo med många ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Utsk:ts hemställan i als. å öfriga landtmannaprodukter. Bifölls. Aska. Gr. Posse: ])å pott-aska är ett råämne, som användes i vår industri, och R. o. Ad. förut följt den grundsatsen att råämnen må tullfritt införas, anhåller jag att detta äfven nu måtte tillämpas och pott-aska alltså lemnäs tullfri.