Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
hjelp att lida så får Du dras med det sjelf. PRINSEN. Ja! men när Du var stolt och icke ville ha Hvad har jag gjort då? CEREMONIMÄSTAREN. Sublima fråga! PRINSEN. Nå, men säg då! CEREMONIMÄSTAREN. med sanningen vi voro ju så kallade sannings Efter som vår uppgift är att plåga hvarandra hjeltar i lifvet så skall jag säga Dig en del af din hemlighet. Du var ju och är ännu en puckelrygg... PRINSEN. Hvad är det? FJERDE AKTEN CEREMONIMÄSTAREN. Men alla andra hade medlidande med Dig, och derför fick Du aldrig höra ordet som är namnet på ditt lyte... Ser Du! Du vet icke det som alla andra visste. PRINSEN. att jag har »dåligt bröst», men det är intet lyte. CEREMONIMÄSTAREN. Hvad är det för lyte? Du menar kanske det Emellertid: menniskorna dolde ditt kroppsfel, och de sökte att mildra din olycka genom barmhertighet och vänlighet; men Du tog deras nåd som en »Dåligt bröst»; ja det är ditt namn på saken. skyldig tribut, och deras uppmuntrande ord som beundran af dina kroppsliga företräden, och Du kom slutligen så långt i sjelfkärlek att Du ansåg Dig vara en manlig skönhet; när slutligen kvinnan gaf Dig sin gunst af medlidande, trodde Du dig vara en oemotståndlig eröfrare. PRINSEN. grofheter? Med hvad rätt står Du här och säger mig dessa CERRMOIMÄSTAREN. pligt att straffa en ondskefull; och Du skall straxt få uppfylla samma din grymma pligt mot en till som möjligt. Rätt? Jag uppfyller den ondskefulles sorgliga galenskap fåfäng qvinna, hvilken liknar Dig så nära ADVENT PRINSEN. Det vill jag inte! CEREMONIMÄSTAREN. Du skall erfara en disharmoni som Du icke skall kunna förklara. Försök att göra annat än det Du måste, och PRINSEN. Hvad är det? CEREMONIMÄSTAREN.
Det förefaller mig nemligen på intet sätt aDmärkningsvärdt, att de ifrågavarande reseoch traktamentspenningarne år 1863 anordnats på 6:te hufvudtiteln, från hvilken de utan anmärkning utgått under så lång tid som kunnat utrönas, eller med säkerhet närmare 40 år. De reseoch kurirkostnader, som inberäknats i anslagen till 3:dje hufvudtiteln afse ingalunda resor inom de förenade rikena, utan endast resor utomlands i diplomatiska uppdrag. Detta framgår äfven af Kongl. Maj:ts nådiga proposition — 270 — af år 1856, sorn ligger till grand för nämnde anslag. Skulle emellertid denna Revisorernes anmälan vinna afseende, måste följden blifva, att 3:dje hufvudtiteln, hvars tillgångar äro ytterst inskränkta, erhölle ett nytt anslag, motsvarande de utgifter man vill påbörda densamma. Att statsverket häraf skulle hemta någon fördel, kan jag för min del icke finna. Såsom förklaring af första uppkomsten af det anmärkta förhållandet, torde jag få fästa uppmärksamheten derå, att Kabinetts-sekreteraren vanligen är den enda civile embetsman, som åtföljer Konungen på Dess resor inom de förenade rikena, och att han således vid dessa tillfällen får tillhandagå med biträde och upplysningar rörande civila embetsärenden i allmänhet.» Häri instämde Herr iBogeman. b) § 8, af Herr von Franchen och Herr Huss, den sistnämnde i följande ordalag: »Mot Revisorernes beslut att framställa anmärkning mot storleken af det ersättningsbelopp, 1,000 R:dr rmt, som blifvit tillagdt Chefen för statistiska Centralbyrån i och för en resa till Berlin i ändamål att bivista den derstädes sammanträdande statistiska kongressen år 1863, får jag reservera mig på den grund, ätt, då upplyst blifvit, det detta reseersättningsbelopp skulle, ehuru sådant uti det Kongl, brefvet ej omförmäles, fördelas mellan Chefen och embetsverkets Sekreterare, jag ej anser den uppgifna summan vara för högt tilltagen.
Grundal från Allmänna Indragnings-staten; och 5:o Prot.-Utdrag den i7 December i856. 445 5:o Angående förhöjning af förre Kronolänsnianncns i Leksands socken af Stora Kopparbergs län, Expeditions-fogden E. He.llebergs pension å Allmänna Indragnings-staten. S. D. Föredrogs och bifölls jBevillnings-Utskottets Memorial N:o 1, om antagande af tre kanslister utöfver den i Riksdagsordningens 24 § bestämda kansli-personal. S. D. Föredrogs och lades till handling arne Stats-Ulskottets Memorial N:o 17, i anledning af återremiss å det angående godtgörande af Herr Landtmarskalkens och Herrar Talmäns ökade riksdagskostnader afgifna Memorial N:o 9. Frän Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Till Stals-Utskottet remitterades Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner den 21 sistlidne November till Rikets Ständer, angående: l:o Lösen för den åt korporalerna vid indelta arméen och soldaterna vid Södermanlands regemente anslagna aflönings-spanmål; 2:o Utbyte af indragna militie-boställena N:o 1 Steglinge och N:o 8 Plöninge vid Skånska Hussar-regementet, emot Höganäs stenkols-verks egande andelar i kronoskatte-hemmanen N:o 1 Westra Klappe och N:o 1 Östra Klappe i Malmöhus län; 5:o Pension från Allmänna Indragnings-staten för Majoren M. L. Pension åt förre Regements-kommissarien S. Grundal från Allmänna Indragnings-staten; och 5:o Förhöjning af förre Krono-länsmannens i Leksands socken af Stora Kopparbergs län, Expeditions-fogden E. Hellebergs pension å Allmänna Indragnings-staten. Frän Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Till Konstitutions-Utskottet remitterades en af Paul Fritz Mengel från Upsala län nu ingifven förseglad rulle, innehållande anmärkning mot Stats-Rådet och Chefen för Landtförsvars-Departementet. S. D.
Dagen, naar nogen Syg afgaaer ved Döden, med Förklaring om dennes sandsynlige Aarsag; Dagen, naar Nogen udskrives, samt den Persons Navn, efter hvis Forlangende Udskrivelsen foregaaer; Grunden, hvorfor og Tilstanden,s hvori Patienten forlader Asylet, og endelig, dersom det er muligt, hans tilkommende Opholdssted. I Behandlingsprotocollen anföres enhver Patient, sorn har vaeret underkastet Indespaerren i eensomt Yaerelse eller mekaniske Tvangsmidler, med tillöiet Förklaring om Grunden, hvorfor og Tiden, hvori deslige Forholdsregler havé vaeret bragte i Anvendelse. Ligeledes anföres, hvor mange Patienter der dagligen havé vaeret beskjaeftigede, samt Maaden, hvorpaa dette er skeet. Disse Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, M 124. 9 Disse Protocoller, der skulle vaere autoriserede af vedkommende Overövrighed, fremlaegges ved hver Visitation for Controlcommissairerne, som hver Gang forsyne dem med deres Underskrift, efteråt de Anmaerkninger, hvortil Visitationen maatte havé givet Anledning, ere indförte. § 6.
M. anmälas, innan året gått till ända; således linde R. o. Ad. under denna riksdag, då något vigligt ändamål dermed varit afsedt, beslutat att handla på samina sätt, som den propos. irmehölle, hvilken Hr Landtm, nu framställt. Hr Landtm, kunde för sin del icke inse något olagligt deruti eller stridande emot grundlagen, hvarföre Hr Landtm, också framställt propositionen. Hr Landtm, kunde likväl icke inlåta sig i någon vidare discussion härom, beroende det af R. o. Ad:s ledamöter att göra de anmärkntr oell erinringar dervid, sorn de finna lämpliga och tjenliga, men vid föregide tillfallen, då sådana beslut af R. o. Ad. blifvit lättade, hade Hr Landtm, icke fonuit alt några sådana meningar om olaglighcten af enahanda beslut blifvit framställde. 22 11. 49 386 Den a; Mars f. m. Hr von Hartmansdorff, Au g.: T salen, den neni!., att ett ärende må kunna vid föredragningen alin ytas för ett annat mål, är jag ense rued Gr. Anckarsvärd. Jag Lur dertill fullkomligen utvecklat skälen vid det tillfälle, som blifvit åberopadt. Men i afseende på formen kan jag ej undgå att göra några anmärkrur. Att sedan Hr Frih. o. Landtm, inhemtat Ståndets beslut alt åtskiljas efter det en votering Lunne blifva afslutad, utan att något annat skulle förekomma än bordläggning af några ankomna ulsk.belänkm samt Ståndets fleste ledamöter på god tro gått sin väg (hvaribland jag äfven var en, emot min vana, emedan jag ej brukar gå bort innan klubban fallit) likväl framställa cn framflyttningsfråga och låta Ståndet deröfver besluta, anser jag vara orätt och olagligt. Det är att öfverraska Ståndet med oförmodade åtgärder, f afseende på sjelfva soken, hvartill jag nu återkommer, fägnar det mig alt mine värde motståndare, Gr.
Eedaktionen utvälja numret Y Prislista å Vin. samtliga E XXIII Redaktionen. å 333 Portvin. 1.00 0.55 j Good special Port Rich tull-flavoured Port 1.25) Superior Fruity London Port 1.40) Very Superior Old London Port 1.50 i » 1.80j Fine Sherry Muscatel Fine Old Sherry Muscatel. Bordeaux-Vin, ett helsosamt och behagligt lätt vin, alldeles fritt från de ofta förekommande tillsatserna af starka spanska eller andra viner. Pr J-but. 0.35 Vöslauer (Schlumberger) Kr. 1.75 Vöslauer, Goldeck » » 2.75 V i äro enda försäljare i östra och norra Sverige för den renommerade firman K. Schlumberger i Wien. Detta rödvin kan stå uppslaget några dagar, utan att förlora sin arom. Chåteau d ' Estournel 1886, importerad i buteljer Kr. 2.90 Figeac S:t Emilion 1877 » 3.75 m. fl. sorter. Detta vin är ren drufva, behagligt med en svag muscatsmak. Det rekom1.25 menderas af läkare såsom synnerligen 1.75 | helsosamt, och är, utspädt med vatten, en särdeles angenäm d r y c k. Kr. 1 ordet: Täflingsskrift.) Kan fiske anses som en lämplig sommarförslröelse för barn, och huru bör det då bedrifvas för att te sig så litet grymt som möjligt? Bullerbasii mamma. d r a r! på flaskor för utspädning. För handskarnes hållbarhet ansvaras. Glacé-, kul. 4 knapp., breda silkessömmar ... ._ kr. 1: 50 D:o d:o 5 snörknäppen d:o kr. 2 å 2: 50 D:o d:0 6 knapps Mousquetaires » 2 ä 2: 50 samt alla slag, såväl eleganta som enklare, Glacé- och Gants de Suédes från 2 tin 20 knappar. Rekvisitioner från landsorten mot efterkraf. BUTIKEK: 45 Vesterlånggatan 45, Telef.
Lagaän, om bidrag till anläggning af en hamn vid utloppet af . — Bg.57. Bd. 501 4 1 141 28 Se Stats bidrag till bro-o. hamn byggnader. Lagerberg, angående pension åt enkan etter framlidne Majoren I Pontus A. 149 4 1 153 78 Se Nionde HufvudTiteln. Lagfart å fastighet i stad, se Jordabalken. » af fastighetsköp, om förekommande deraf att samma ålkomsthandling flere gånger dervid begagnas — Bd. 446 ' Lagförändringar, i anledning af åtskilliga utaf Rikets Ständer vid sednasteRiksdag föreslagna 34 1 1 a. a. 15 Nov. a.a. 12Nov. a. a. 12Nov. a.a. 15 Nov. a Kongl. Maj:ts svar på åtskilliga af Rikets Ständer nu före1 slagna — 2 — Lagskipning, om bestämmelser tdl åstadkommande å landsbygden af en skyndsammare — Bg. 12 Laholm, om dervarande pedagogies förändring till ett högre elementarläroverk — Bg. Sfi 4 2 25 — b. 25 April b. 25 April å. 29 April b. 29 April » angående anslag till hamnanläggning vid staden, se Lagaån. Landb okontrakt, angående tiden för, se Arrendetid. Landsbygd, angående dess förening ined stad till gemensamma samhälligheter med lika rättigheter och skyldigheter . — Bg. 316 8 — 128 — b. 10 Sept. b. 14 Sept. b. 15 Sept. g. 15 Sept. Landshöfdinge-instruktion, om revision af — Bd. 474 8 93 — a. 14 Mars a. 11 Mars b. 11 Mars g. 11 Mars Landskrona, om upplåtelse af en del utaf kronans fästningsverk omkring, för den tillämnade jernvägen mellan Södra Stam73 SL « 1 5 L. ongl. Propo9it. ler Skrifvelse!’. Motioner inom Riks-Stånden. (Elfte Samlingen.) Samling. Afdelning. eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Slåndens Beslut.
STOCKHOLM, CENTRAL-TRYCKERIET, 1881. Ett manuskript från Baden. Öfverlemnadt med anledning af förmälningshögtidligheterna. Ofta går det här i verkligheten mera Droman tiskt » till, än i romanerna. En vacker dag, under läraremötet sistlidet år, inträdde till mig en äldre, rätt ståtlig herre, som på god norska förklarade sig hafva hört att jag sysselsatte mig med de aristokratiska ätternas historia, och han ville nu att jag skulle taga reda på, från hvilken af de i Gustaf III: s mord inblandade svenska friherrliga slägterna han, norrmannen, härstammade. Det föreföll mig vara en något egen begäran och jag kom ofrivilligt att tänka på den lärde doktorn under medeltiden, om hvilken Thomander i ett bref till Dahlgren berättar, att; han var så lärd, att han tviflade på ingenting, utom på hvem som var hans far (» ut de nulla alia re, quam de patre dubitaret »). Ungefär samma förhållande tycktes ega rum med min norske gäst, overlärer från Bergen, som upprullade en besynnerlig historia för mig om repstegar, dolkar, försvunna sarkofager m. m. dylikt, hvil-ket stod i sammanhang med den person hau tänkte sig såsom sina dagars upphof och som skulle hafva emigrerat till Norge i början af vårt århundrade, men hvars verkliga namn han icke lyckats komma under fund med. Redan innan, han vände sig till mig, hade han anstält förfrågningar hos innehafvarne af flera svenska adliga arkiv, till och med å allerhögsta ort hade han haft audiens för samma forskningssyfte, han hade äfven hänvändt sig till tjenste-män vid kgl. biblioteket m. fl. Jag lofvade att för min Ur dagens krönika. 1 ringa del göra mitt bästa, men har icke kunnat finna något ljus i denna sak, hvilken jag derfor öfverlemnar åt andras ‘ skarpsinnighet V möjligheten af ett lyckligare resultat för andra forskare är ett af skälen hvarför jag nu berättat denna tilldragelse, i afseende hvarpå jag enskildt kan meddela några närmare upplysningar åt dem som önska det.
Beviltnings-utskottet vid sista riksdag uti ofvanberörde, af samtlige riksstånden godkända, Betänkande, att del vore utredt, det bevillning under de sednare åren erlagts af hela den till Utrikes beskickningarna anslagna aflöning, samt att ostridigt vore. det sådant icke varit en följd af något stadgande i Bevilluings-förordningen, utan endast härrört af saknad upplysning om de belopp, som till ministerstaten från Svenska statsverket rätteligen utgått, hvarjemte Utskottet förklarade, att, ehuru någon föreskrift, åsyftande befrielse från bevillning å den från Norska statskassan utgående andelen af besagde aflöning icke lämpligen kunde i Sveriges Rikes Ständers Revillningsstadga inflyta, syntes likväl nödig rättelse i afseende på nyssberörde förhållande kunna vinnas medelst vidtagandet af sådana åtgärder från Utrikes departementets sida, hvarigenom säker och fullständig upplysning, huru stor andel af beskickningarnas löner utgjordes af Norriges bidrag, kunde erhållas. Med åberopande af delta förklarande, derigenom Rikets Ständer således sjelfve medgifvit, att deras Bevillnings-förordning aldrig afsett eller kunnat afse någon beskattning å aflöningsmedel, som af Norska anslaget uppburits, och hvilken beskattning följaktligen, på sätt densamma under tiden utgått, saknat all rättmätighet och billighet, hafva merbemälde erabetsoch tjenstemän, uti en till Kongl, Majit i Juli månad 1845 ingifven skrift, i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit täcktes förordna, att de erlagde bevillningsafgifterna för hvad som af sökaudernes å ministerstaten uppburna traktamenten , i förhållande till 4 Slats-Utskottets Utlåtande, Av o 101. Svenska statsanslaget för de diplomatiska utgifterna, motsvarande Konungariket Norriges årliga bidrag för samma ändamål, måtte till vederbörande återställas. Uti häröfver infordradt underdånigt utlåtande, har Kongl. Kammar-rätten, beträffande de bland sökanderne, som öfverklaga! den för åren 1836 och 1837 verkställda debiteringsåtgärd, yttrat, det Kongl.
"Kongl. Marck, som härigenom för Rik. sens Ständers Stats-Utskott framställt beskaf. senheten af de oförmodade utgifter, som sedan sista Riksdag tillkommit och för hwilka, säsom tillfälligt och icke bland StatswerketS manliga behof beräknade, särskild ersättning oundgängeligen fordras, har ansett detz Konungsliga pligt bjuda, att tillika uppgifwa de utwägar, som till godtgörande deraf Kongl. Majck förekommit, utan att detz trög,ra undersätare derigenom Kulle betungas med nägon ny beskattning eller Banken med förtida förskott. Kongl. 820 Den 22 Aug. ''Kongl. Maj:t förblifwer Riksens Stän. ders Stais Utskott med all Kongl. näd. och. ynnest wälbewägen. ve,upr». blsns ^ärr»^ StatS.Utskotter fär nu i anledning af denna nädiga Proposition till Riksens Högloflige Ständer sitt utlätande afgifwa. Dä Riksens Högloft. Ständer förut hafwa sig bekant, ej mindre anledninqarne tia de FörswarS anstalter, Kongl. Majli warit nödsakad widtaga i och för den, genom Politiska förhällanden föranledde Hamnstängningev för Engelske Krigsoch Handels fartyg, än de bekymmerfulla orsaker, som päkallat anwändandet af kraftige mätt och steg till äterställandet af lugnet i Hufwudstaden; och dä Riksens Högloft. Ständer äfwenwäl känna, att Statswerket till alla oförutsedda utgifter, af demart som de i frägawarande, saknar tillgäng, sä lära Riksens Högloft. Ständer, lika med StatS. Utskottet, finna oundgängeligheten af att pätänka särskilde utwägar, att sätta StatSwerket i ständ, bestrida de omförmälde opäräknade kost. nader. Stats.
Föredrogos å nyo och biföllos Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets den 24 Maj afgifna och den 29 Maj och 3 Juni på bordet lagda Betänkanden: 1:0 I anledning af en yrkad beqvämligare Postinrättning å landet} 2:0 Angående Allmänna Skogshushållningen i Riket, samt väckt fråga om SkogsBetjeningens och JägeriStatens indragning. Ut supra. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskilldes klockan 3 till 3. In fidem. Protocolli yl(l. Silu er stolpe. Torsdagen den 8 Juni. Plenum klockan 4 eftermiddagen. y f*. *■ - Upplästes «ch lades på bordet följande, sedan de s;ne sistförflutna Riksdagar på bor - 174 toell 8 •tulli. i. m. det hvilande ConstitutionsUtskottets Betali* kanden 3 Angående förslag till förändringar uti Re geringsFormen : 1:0 Af den 2 Februari 1810* (Se Ridderska* pets och Adelns Protocoll för 1809 och 18to. Af den 5 Mars 18lo. (Dito Mars, sidan 1078. 3:0 Af den 21 Mars 18to. (Dito Mars, sidan 1241). 4:0 Af den 12 October 18 to. (Särskildt tryrkt under titel: CoöstitutionsUlskottef* vid Urtima Riksdagen i Örebro år 18to af* gifna Betänkanden öfver föreslagna förän* dringar i Grundlagarna,} 6;o Af den 12 Augusti r8>2. (Se Bihanget till RiksStåndens Protocoll t8>2, 3 Delen, sidan 1644). Angående förslag till förändringar uti Riksdagsordningen: 1:0 Af den 11 December 1809. (Se Ridderskapets och Adelns Protocoll, December, sid, 789 JemkningsUtskottets Memorial,) Den 8 Jnni. e, m, 175 2:0 Af den 8 Mars, 1810.
Discontverket utgifva mera än andra hälften 10,000 Rd:: att Herrar Fullmägtige, sorn ansett boskilnadsrätten emot Discont, verket icke böra gälla för mera än hvad, som af Discontverkets fordran återstår, sedan den Disconten tilldömde företrädesrätt till betalning ur panten så långt den förslår, kommit Discontverket tillgodo, anbefallt Ombudsmannen att genom anställande rättegång söka desse obehörigen utgifne ie,ooo Rd. af vederbörande återvinna. Nu, ock som Ombudsmannen vid handen gifvit, att om än i följd af berörde rättegång, företrä - desrätt S tats - U ts ko 11 e ts Bétänkandcn. 393 desrätt till de ifrågavarande 10,000 Rd. icke skulle Discontverket tillerkännas, utan Discontverket sålunda komme att så väl för dessa 10,000 Ed. som för öfrige återstående fordringar dela mark om mark med oprioriterade Borgenärer, det i alla fäll vore att förmoda att massan kornmer att lemna full tillgång till Discontverkets förnöjande, finner StatsUtskottet för sin del ingen anledning vara att nu efterskänka 6 procent af dc n genom Kongl. Majus dom till 12 procent fastställde ränta 5 Bergs skuld, genom hvilken eftergift skulle förorsakas en säker minskning i Discontens inkomster af mera än 12,000 Ed. Banco. Beträffande Räkenskaperne, så inbemtas af 1S22 års Herrar Revisorers Berättelse, att de vid alla tre Discontverken för åren 1820 och 1821 afslutade Hufvudböcker, jemte alla dit hörande särskilde räkenskaper, blifvit af Hemar Revisorer, ne granskade. Sedermera äro väl äfven 1822 års Hufvudböcker afslutade; men då hvarken dessa, eller låneomsättningsböckerne för nämnde år med dithörande särskilde räkenskaper hunnit att i I-ievisionscontoiret härstädes undergå ordentl g granskning, har den slutliga handläggningen i afseende på dessa räkenskapers controderande icle kunnat af Utskottet företagas, i synnerhet som
Då emellertid nu anmärkta förhållanden desto heldre måste afhjelpas, som den upplösning, hvarmed vår kyrka hotades, påkallade från Kyrko-styrelsens sida den ömmaste omsorg derom, att herda-embetet i församlingen anförtros åt män, hvilka genom andlig erfarenhet, lefvande insigt och vislig nitälskan, äro skickade att detsamma bestrida, har motionären, under förklaring likväl, att han ingalunda påyrkade en återgång till Kyrko-lagens obestämda stadganden i förevarande ämne, utan allenast önskade att, jemte det gällande befordrings-lagar bibehållas samt tjenste-ålder och lärdomsbetyg således fortfara att utgöra lagliga befordrings-grunder, en möjlighet må beredas den under tjenstgöring förvärfvade och ådagalagda, men af år och lärdomsbetyg aldrig med osviklig säkerhet bevittnade rent presterliga skickligheten, att i större mån, än för närvarande sker, vinna afseende yrkat: »att Rikets Ständer för sin del måtte besluta och hos Kongl. Majit i underdånighet begära en förklaring af och ett tillägg till nu inom kyrkan gällande befordringslagar, hvarigenom Domkapitlena l:o berättigas och förpligtas att, när vid förslags upprättande till presterlig lägenhet någon eller några sökande finnes genom sin under tjenstgöring ådagalagda skicklighet och nit vara för den sökta tjensten särdeles lämplige, då å förslaget uppföra så beskaffade sökande, ändock att desse i anseende till någon betygsgrad eller några få tjensteår vore competente medsökande underlägsne, och 2:o likaledes ålägges, att vid uppsändande af underdåniga förslag till återbesättande af regala gäll bifoga förslagen underdånigt yttrande, huruvida någon af de föreslagne, på grund af sin under tjenstgöring ådagalagda presterliga skicklighet och nit, må anses vara till den sökta tjenstens bestridande företrädesvis tjenlig.» Emot detta förslag hafva öfrige motionärer dock uppträdt.
Balans till påföljande året: Kontant behållning 53: 29. Någon anmärkning härvid har hos Revisorerne icke förekommit. — 86 — Mongi. Erigs-akademieii. Dess räkenskaper, sona äro i Kongl. Kammar-rätten granskade för båda revisions* åren med anmärkningar, upptaga: år ISIG. år 1S49. ®9e!*cl» Balans frun föregående året: Uppbörd: Balans till påföljande året: Credit. Balans från föregående året: Utgifter: Summa 119,941: 30. 3. 117,386: 21. § I Sedan Kongl. Majit, på grund af derom i underdånighet gjord ansökning och elter det Guvernörs-embetet blifvit i ämnet hördt, under den 9 Mars 1847, läckts i nåder medgifva befrielse från erläggandet af en del utaf halfårs-pensionsafgiften, som varit påförd för en, i följd af iråkad sjuklighet, under pågående termin från läroverket afnyttad Kadett; så bär denna andel af berörde pensions-afgift blifvit, på sätt föreslående tabell jemväl utvisar, afskrifven ur Akademiens räkenskaper; hvilket Revisorerne velat omförmäla § 2. Bland Akademiens fordringar för obetalda pensions-afgifter utbalanseras, vid 1847 års slut, en summa af 254 Rdr 38 sk. 6 rst., utgörande en rest å 1830 års pensionsafgift för aflidne Kadetten C. W. Bergenstråle, i afseende hvarå den 1847 års hufvudbok bilagda balans-relationen upplyser, att frågan om liqvid af nämnde belopp vore ' beroende af tvist underställd Högsta Domstolens pröfning”. § 3. Uti nu granskade hufvudböcker bar ej antalet af de Kadetter, som under äret bivista! Krigsakademien, blifvit särskilt uppgifvet; en ofullständighet, som Revisorerne anse böra i framtiden afhjelpas. * § 4.