Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är genom föreg:de riksdagars förhandlingar, utan tvifvel så nogsamt kändt af R. o. Ad:s samtlige ledamöter, att jag skulle brista i grannlagenhet, om jag inlåter mig i mera detaljerade historiska berättelser i ämnet, men jag ber alt få nämna att under de krig, hvaruti vårt land var inveckladt icke blott under Wasa Konungarne utan äfven under Pfaltz-Zweibriichiska Huset, inträffade ofta, att en del provinser hade sådan brist på folk, alt man tillät, och detta synes af flere riksdagsbeslut, att dessa provinser, i st. f. att sätta upp manskap, fingo erlägga penningar, som derföre (ingo namn af utskrifningspenningar. Denna åtgärd vidlogs icke blott inom Halland utan äfven inom öfrige provinserne, ehuru endast tillfälligtvis. Hvad Halland beträffar, så bestämdes genom ett K. Bref af år 1675, att utskrifningspenniugarna, hvilka, på sätt jag redan nämnt, derstädes tillförne varit hemmanen pålagde, skulle öfverflyltas på manskapet och betalas af hvarje mantalsskrifven person. Desse inskrifningspenningar utgingo på grund af K. Brefvet utaf år 1680 först med 4 och 552 Den 21 J n 1 i. sedan med 3 daler pä personen, men år 1692 nedsattes de lill 2 daler silfvermynt på hvarje mantalsskrifven person. Delta förhållande fortfor intill 1812 års riksdag. Vid 1810 års riksdag beslutade R. St., alt all oroterad jord skulle roteras, och såväl detta riksdagsbeslut som det vid 1812 års riksdag fattade, angtde beväringsmanskapet, hade lill påföljd att, jag vet ej af hvilken anledn., otskrifningspenningarna icke från denna tid kommo att utgå från Halland. Så har förhållandet varit intill närvar, tid. 1823 års Ständer fattade det beslut, alt den s. k. extra roteringen endast skulle drabba den privilegierade jorden, och att således alla de hemman och lägenheter, hvilka icke vore af denna natur d. v. s. kronoskatte och frälsejord, voro underkastade ordinarie rotering.
146) dernäst de fyra valörerne 16: 32., — 33: 16., — 100 och 5oo, vidare den beslutade nya valören 10 R:dr Banco, och deruppå valörerne 32 skill, och 2 R:dr Banco, skola sättas i verket. Sedermera och till följd af Kongl. Maj:ts, uppå Banco-Fullmägtiges derom i underdånighet gjorda anmälan, den 14 sisth November utfärdade Nådiga Kungörelse, har utvexling af de nya sedlarne å 6 R:dr 32 sk. ifrån och med den 1 uti innevarande månad ägt rum; och hafva Banco-Fullmägtige förmält sig äga all anledning förmoda, att, utaf de öfrige 5 sedelsorterne, på hvilkas utgifning upphörandet af Bankens Transport-Räkning beror, ett de första behofven motsvarande förråd torde kunna blifva förfärdigadt inom Mars månads slut nästkommande år. Sedan Banco-Fullmägtige, efter Commissariatets hörande, den 10 nästlidne September fastställt en Ordnings-Stadga för vexling af förslitne sedlar ifrån 8 skillings till och med 3 R:drs valör vid Låne-Contoret i Malmö (Banco-Regl. §. 153 mom. 2), så har invexling af gamla emot nya Bancosedlar å berörde valörer, numera jemväl vid nyssnämnda Låne-Contor blifvit öppnad. Den uti 4 Art* 2 Afd. 5 §. af i83o års Banco-Reglemente och 182 §. af sista Banco-Reglementet, omförmälde utväg till befordrande af förslitne sedlars utbyte i Landsorterne, har, likasom tillförene, allenast blifvit begagnad af Läns-Styrelserne i Gefleborgs, Stora Kopparbergs, Norrbottens, - Östergöthlands, Westmanlands och Westerbottens Län. §• 5. §• 5. Bankens Depositionsrörelse.
Mannens åsigter af lifvet och samhället få sin riktning redan i den första ungdomen, genom den ståndpunkt, hvarifrån han utgår i det praktiska lifvet, genom uppfostran och studier, genom graden och arten af den bildning, som i sällskapslifvet omgifvit hans barndom och ungdom, genom det lynne, den karakter, de intellectuella anlag, som hvar och en fått af naturen, ja, till och med genom arten af barndomens lekar och tidsfördrif. Tankarne om tillämpningen af en ide' bero af alla dessa inflytelser. De kunna vara hos olika personer himmelsvjdt åtskilda, och likväl å ömse sidor grundade på öfvertygelse. Afven jag tror, att detta icke alltid är fallet, men blotta möjligheten ålägger oss en fördragsamhet med andras tänkesätt, som jag alltid bemödat mig alt iakttaga, och som jag hoppas aldrig skall öfvergifva mig, i synnerhet på delta rum. Jag går så långt, att jag förklarar mig högakta sjelfva fördomen, dä den så djupt rotat sig, att den omedvetet öfvergått till form af öfvertygelse. — Det uppseende majoritetens språk under den vigtiga öfverläggningen vackt utom Riddarhuset, har föranledt mig att förutskicka dessa allmänna åsigter, för att bevisa, huru nödvändigt det är att som offentlig man iakttaga lugn och tolerance i sina yttranden. Då jag i de flesta fal! är förekommen af de talare, som yttrade sig för det hvilande förslagets antagande, skall jag ej nu omsäga hvad andra sagt före mig. Jag uttrycker kortast mina skäl för det votum jag afgifvit, då jag säger, att jag instämmer i det yttrande, Ilr Emil von Troil under disctissionen afgaf.
Och ni har själf hört, hur han nu låter påskina, att hennes afsky för en viss tjock kavaljer kommer sig uteslutande af försmådd kärlek. – I förtroende kan jag säga er, att drottningen lifligt intresserar sig för alla de ansträngningar, som göras för att påskynda hans fall. – Det tror jag gärna! Men till trots för detta höga intresse, tviflar jag på att ansträngningarna lyckas. Dessutom är intrigen mer än invecklad; det finns nog många andra faktorer att räkna med. Grefve Fritz har förmodligen sina planer – grefve Holck är honom i vägen – och bakom grefve Holck står ännu en grefve, Bernstorff, som förmodligen stänger utsikten för en fjärde – Nej, nej! – Hon reser sig upp och skrattar till nervöst. – Ni är verkligen alltför slug! Ni tycks icke ha öga för annat än intriger, numera, och trådarna sträcka sig i er fantasi så långt, att jag med mitt nyktra förstånd icke kan följa dem. Jag uppgifver er tills vidare. Men vi träffas snart, hoppas jag, hos grefven och grefvinnan Moltke. – Jag förmodar, att vi återse hvarandra redan i afton – hos general och fru Gæhler! – Verkligen? Jag gratulerar! Detta bevisar mer än någonting annat, att ni misstänkes ha vind i seglen, herr etatsråd. Lilla Sophie Gæhler har då förmodligen också sina planer på er – och kanske lyckas hon bättre än jag. Det blir mig personligen en sorg, men jag får trösta mig med, att hon hör till partiet. – Au revoir! Ni stannar väl här en stund och öfverväger hvad jag har sagt? En hofdam måste vara rädd om sin reputation – och ju oskyldigare man är, desto värre råkar man ofta ut för onda tungor – därför måste jag just nu vara särskildt försiktig. – Au revoir! Tillåt mig att komplimentera er kallblodighet. Jag har känt mig som om jag vore hundra år. Ni är en mästare i konsten att glömma! En god stund efter det hon försvunnit sitter han kvar på stenbänken och ritar i sanden med spetsen af sin värjslida. Hennes röst har några djupa brösttoner, som väcka föreställning om en hemlig smärta, just när orden falla som käckast; och hennes skratt klingar ibland som dämpad gråt.
Om jag iakttog tystnad, då frågan är om 86 D«n t5 October f. m. ytterligare bidrag till fullbordande af Götha Canal, skulle jag tro mig fela i denr pligt mig åligger såsom Riksdagsman att ifra emot alla anslag af Statens medel till företag hvilkas nytta antingen icke svarar mot derå anländande kostnad, eller ej kommer hela Riket i allmänhet till gagn. Ibland desse, får Götha Canal, efter min och mångå andras tankar, första rummet. Det var vid 1809 års Riksdag, som fråga derom först blef framställd för allmänheten. Man hade den skickligheten, att begagna den öfverspända sinnesstämning, som var föranledd af de stora olyckor, hvilka dels redan öfvergått Riket, dels ännu hotade detsamma, och hvarvid man så lätt fattar intryck af föreställning, som gifva hopp om förbättring i ens vilkor. Canalanläggningen afskildrades såsom i högsta måtto Riksgagnelig. Den skulle verka allmän och enskild båtnad, derigenom att lätta communication emellan nästan alla Rikets provincer, och gifva lif åt alla näringar. Jag skulle aldrig sluta, om jag ville uppräkna alla de fördelar den kom att medföra. Man åberopade utur Historien, att framfarne Konungar ansedt Östersjöns förening med Westerhaget, medelst en Canal, högst förmonlig ; men man frågade sig icke, hvarföre ingen af dessa Konungar företagit detta arbete? Sverige var då i största flor och med sina många och vigtig* ultramarinska Besittningar ägde det flerdubblade resourcer emot nu, då det är reduceradt till det minsta möjeliga. Svaret hade ej kunnat blifva annat än^att desse Konungar voro för mycket kloke, upplyste och Den i5 October J. m. 87 om landets vål sorgfällige, att belasta det m«d en kostnad, som skulle i allt för stor mohn öfverstiga nyttan. Man ansåg siken annorlunda år 1809. Ritningar uppvisades till Canaien och ett Förslag till hela kostnaden framgafs, som slutade sig på 1,600,000 R:dr. Intet understöd begärtes af St3ten. Kostnadssumman skulls inbringas af ett Bolag, igeoom Actier, hvilka genast skulle gifva 5 procent om året.
Lag kunde anses ersätta Grundlagsförändringen; men enär denna fråga icke utgjort ämne för öfverläggning, har Utskottet destomindre funnit anledning lill anmärkning mot Konungens Rådgifvare, sorn frågan icke innebar något rådslag. Hvad slutligen angår meddelandet af Stats-Råds-Protocollen i de anmärkta målen, får Constitutions-Utskottet vördsamligen åberopa 4 moma %. af Tryckfrihets-Förordningen, enligt hvilket Stats-Rådets Protocoll och hand - Constitutions-Utskotlets Memorial N-0 04- 5 handlingar icke kunna till tryckning fordras, eller utan vederbörandes lill» stånd ulbekommas, samt härvid tillägga, att af dessa Protocoll, anförtrodda åt Utskottet, endast för att granskas, Utskottet, i dess Betänkande om desammas fulländade granskning, begagnat och utförligen upptagit allt hvad sorn möjligen kunnat tjena till anmärkningarnes fullständiga uppfattning, bedömandet af deras vigt och pröfningen af deras påföljd. För öfrigt och då den inom Hedervärda Bonde-Ståndet af Sven Heurlin från Kronobergs Län anmälda anledning till anmärkning mot Stats-Rådet och samtlige Föredragande innebär en ny, af återremisserna oberoende fråga, har Constitutions-Utskottet trott lämpligast att densamma serskildt handlägga och besvara. Antom till Exp.-Utsl. den 2 Augusti. Memorial, med yttrande i fråga om behörigt Utskott för handläggningen af Grefve Cronhjelms motion, angående städernas Tolag. Sedan Grefve Otto August Cronhjelms motion, beträffande reglering af den till stapelstäderna utgående Tolag, blifvit remitterad, af Högloft. Ridd. och Adeln till Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskolten, från Högvördigé Preste-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet till sistnämnde Utskott, och af Hederv. Bonde-Ståndet till Bevillnings-Ulskottet, har Constitutions-Utskottet fått sig, jemlikt 3 mom. 44 §• Riksdagsordningen, uppdraget att afgöra, hvarthän frågan bör förvisas.
Men vi vilja icke tala mvcket om rättigheter, der dessa ingenting synas gälla, utan vi skolo i stället, med begagnande of den anvisning, som lemnats oss af Utskottets pluralitet, hellre argumentera med siffror. På grunder — om hvilkas riktighet vi förbehålla oss att här nedan få säga några ord — antager Utskottet alf bränvinstillverkningen inom de mindre brännerierna skulle komma att uppgå Sammansatta Bevi/lnLag* samt Ålim. Best.* och Ehon.-Utsk. Set. M 4. 23 till omkring 6 millioner kannor och således, efter en beskattning af 60~öre pr kanna, gifva en inkomst af , R:dr 5,600.000: — hvilket belopp likväl skulle minskas med den till kontrollörerne vid dessa brännericr utgående aflöning, af Utskottet beräknad till » 560,000: — samt alltså Statens behållning på skatten af de mindre brännerierna, i fall Utskottets förslag antoges, komma att utgöra R:dr 5,240,000: —- Vidare antager Utskottet att Statens inkomst af de mindre brännerierna under sistlidet år uppgick till R:dr 2,000,000: —- hvilken summa, om Kongl. Maj:ts till Rikets nu församlade Ständer aflåtna nådiga Proposition antoges och grunden för beräkningen o! de mindre pannornas afverkningsförmåga alltså höjdes från 2 lill 5 gånger patine rymden, skulle komma att ökas med ytterligare » 1,000,000: — samt alltså, efter detta alternativ, årligen utgöra R:dr 5,000,000: — !)å således det ena af dessa tvänne förfaringssätt lemnar ett resultat af 5,240,000 R:dr och det andra i rundt tal 5,000,000 R:dr, skulle följaktligen striden gälla endast de 210,000 R:dr, som, Utskottets förslag lill fromma, skilja dessa summor emellan Tryggt våga vi emellertid det påståendet, alt en sådan skilnad åldrig i verkligheten skall komma att förefinnas.
Bankens egne och andre enskilde Bankers Actie-bref få aldrig ibland hypothek för grundfond antagas. Ej må insatt grundfond, genom utdelning, minskas, sä länge Bankens rörelse fortfar. 7 §• Förr än Banken får öppnas och träda i verksamhet, skall iagttagas: a) att inför RådhusRätten i deri stad, der Bankens Hufvud-Contoir är beläget, i hufvudskrift förevisas, så väl den af Kongl. Maj:t utfärdade tillstånds-resolution, sorn ock Bolags-reglorne, för att i Intecknings-Pr otocollet ordagrant intagas; hvarefter Rätten ofördröjligen låter, pä Bolagets bekostnad, i allmänna tidningarne införa Kungörelse om det ingångna Bolaget; b) att uppgift på Bolagets delegare ej allenast af emnås till samma Rätt, för att i dess Intecknings-Protocoll intagas, utan ock i allmänna tidningarne kungöres; börande en sådan uppgift hos Rätten förnyas och i tidningarne införas efter hvarje Bolagsstämma, så vida någon förändring med delegarne då inträffat; c) att uppgift å de personer, som komma att underskrifva Bankens tryckte eller graverade förbindelser, tillställes Konungens Befallningshafvande i Länet, och äfven i allmänna tidningarne kungöres, hvilket åliggande förnyas, så snart någon förändring inträffar; d) att till Banken skola vara inbetaide minst 10 procent af grundfonden eller |-delar af det i 5 §. Litt. A. bestämda tillskott i reda penningar, äfvensom handlingar, hvilka Bolaget efter pröfning godkänt, aflemnade Bancooch Lcig-Ulshotlens Utlåtande, JS'o 5. >7 <ajlemna.de inom ett år i Banken insatte; e) alt de handlingar, som utgöra säkerheter för den öfriga delen af grundfonden, skola jemväl vara till Banken inlemnade och af Bolaget, i redan föreskri/ven ordning, godkände. §.
— N:o 122. i anledning af väckt fråga, om bidrag af Statsmedlen till förbättrande och islåndsättande af Warbergs hamn, VIII. B. 45. A, i73. — N:o ia3. i fråga om hegardt Statsanslag för en hamnbyggnad vid Cimbritshamn. VIII. B. 45, t74- A, 197. — N:o 124. i anledning af väckt fråga om understöd af Allmänna medel för hamnbyggnad och strömrensning vid Ronneby Köping. VIII. B. 45. A. i73. — N:o 125. i anledning af väckt motion, om Slats-anslag för Segelfarts öppnande genom sundet vid Björnängehals nära Marstrand. VIII. B. 45. A. i73. —~ N:o 126. i anledning af väckt fråga, om rättighet för Nybygges-sökande, att, emot behörig borgen, lyfta hela oölings-understödet, så snart genom bevis styrkes, att odlingen blifvit verkställd. VIII. B. 45. A. i73. E. a53. •— N:o 127. i anledning af väckt fråga, om det tillägg i AfvittringsStadgan, att alla syner, som ske i och för nyhemmans upptagande, måtte af Staten bekostas, VIII, B. 45. A. i73, — N:o 128. i anledning af väckt motion, att Kronan må bekosta handtlangning vid Kronohemmans och Nybyggens afvittring.
Utskottetsyttrande rörande en-permilleoch rusthålls-afgifterne, samt ansågs förevarande Utlåtande i öfrigt icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-Utskottets nedannämnde, den 21 dennes på bordet lagda, Utlåtande N:o 179, i anledning af väckt motion om gratifikation åt Förste Landtmätaren Albin för en af honom upprättad karta öfver Jemtland; och N:o 180, i anledning af väckt motion om bildande af en pensions-anstalt för Sveriges handels-flottas Skeppare, Styrmän och Sjöfolk. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Banko-Utskottets nedannämnde den 21 dennes på bordet lagde Memorial: N:o 44, i anledning af erhållen återremiss af Memorialet N:o 37. N:o 45, i anledning af erhållen återremiss af Utskottets Betänkande N:o4i; samt N:o 46, i anledning af Riks-ståndens beslut öfver Utlåtandet N:o 42. S. D. Vid föredragning af Banko-Utskottets åen 21 dennes på bordet lagda Memorial N:o 47, i anledning af Riks-ståndens beslut öfver Utlåtandet N:o 43, bifölls Utstottets i afseende på Banko-reglemetets 120 § gjorda hemställan och lades förevarande Memorial i öfrigt till handlingarne. 310 Prot.-Utdrag den 22 Juli 1854. Från Högv. Preste-Ståndet. S. D.
Dock, innan någonting jag yppar, svara, om du har mod att allting öfvergifva, som förr du vördat, och i evig glömska försänka alt, hvad förr din kärlek egt? DANIEL HJORT. Du frågar om mitt mod. Ej mod behöfs, där ingen strid i fråga komma kan. Du ser framför dig här ett hjärta blott, som ingen ömhet, ingen vänskap känt, som törstat, törstat hela lifvet efter en droppe kärlek och den aldrig nått, som likt en fågelunge, ensam lämnad uppå en öde klippa uti hafvet, i gränslös, evig ensamhet förtvinar. Du talte om min faders graf, hvar är den? Om under klippors hvalf och jordens grund han låg fördold, jag sprängde dem och värmde det döda hjärtat med mitt lif till lif! KATRI. Håll upp, att ej den sista kraft, jag spart för denna stund, trots år af sorg och vanvett, flyr bort. DANIEL HJORT. Så fortfar, säg min faders namn, att i dess himmel jag får svalka mig! (Griper i henne och skådar henne i ansigtet). Du ljuger ej! En djäfvul det ej kunde! KATRI. Ser lögnen ut som jag, då ljuger sanning. 1 himlens stjärnljus här jag för dig står. Så sant, som Gud har detta hvalfvet bygt, så sant det öfver människornas synd, sjufalt förlåten, sjufalt remna skall, så sant det är, att dagens klara sanning jag till dig ropar med din faders namn; Bengt Ilkainen. DANIEL HJORT. Det namnet förr jag hört. Säg, var han icke en af dem, Klaes Fleming; i slottets fängselhålor lät förgås till straff, för det de reste sig mot honom? Ha! själf jag varit med och domen skrifvit. KATRI. Din faders bror det var. Din fader föll, då än ett omedvetet barn du var. Långt upp i Österbotten stod hans gård, en grushög nu, där ulf och ormar smyga. Här finnes han, inunder galgen kastad och tredelt huggen af Klaes Flemings bödel. DANIEL HJORT (ilar upp till schavotten). Där! Ha!
De barns antal, för fmilfa $5emillningS»afDraget åtnjuteS, Då mantalSlängDen femmer att ligga till grunD för affortningen. §. 148. Slllmcgen i åperjeåDalen, famt Dfier» ocf t3Befer»©alarne, nemligen Df* man» ocf l^cDan-©iljans, famt 'SBefterDaflS SögDert, ocf ©agnefs ©ocfen af 93 ©åtbevö gögDcvi litt ©tova ^oppavbevgé Sätt, åfroenfom innebpggavne i <£lf< Dabi od) §rpféDal$ ^innjfog uti Qiavlftabö Sätt voavDa ifvan Söeroillning eftev l:fta od) 2:Dva Sivt. till f>dlftcn befviaDe; De åtev af allmogen i Jfoppavbevgé Säii/ font afbövDa fig mantalépenningavne nteD fol till ©tova ^oppavbevgé Söevgélag, njuta befvtelfe till hälften af 23cwillningen enöafl cftev l:fta Slvt.; l)Voavjemte De, forn icfe Deltagit i cptva gvitfme^jelpen, men ävo ålagDe att ut* göva gvufmu^jelp till Söfåé ©ilfrocvwevf fann Den få fallaDc fung$gåvDS Dejja oneva fovtfava, fvån en fjevDeDel af SScvoillnim gen eftev l:fra od) 2:Dva ?lvt., meD minDve ån att De på ofvoananfövDe gvunD njutit linDving till fjålften fvån pevfonella afgiften, Då Den icfe woiDave Dem eftev l:fia 2tvt. fan ttllgoDofomma.
Vennerström, som beräknat kostnaden för en 3 mil 32,890 fot lång jernväg med enkelt spår af 5 fots vidd mellan dessa ställen till 1,705,856 R:dr B:ko, har, Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o Sof 231 med åberopande af detta kostnadsförslag, hvars tillförlitlighet både Öfverste Ericson och Majoren C. E. Norström vitsordat, ofvanbcmälda Bestyrelse hos E. K. M:t ånyo i underdånighet anhållit om nådig propositions aflålande till Rikets Ständer, angående beviljandet för nu ifrågavarande jernvägs-anläggning af ett amorterings-lån, hvars belopp motsvarade §:delar utaf de beräknade koslnaderne, och hvars belalnings-vilkor öfverensslämde med dem, som under sednasle riksdag bestämdes för lånet till Gelle-Dala jernvägens anläggning. E. K. M:t har likväl, vid det i fråga om jemväl hegardt understöd för anläggningen af en bibana från Mariestad till vestra stambanan, anförda förhållande med de allmänna medel, hvilka i propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof beräknats såsom tillgång för statens utgifter under nu ingångna statsreglerings-period, och oaktadt en bibana från Borås, efter all sannolikhet, borde bereda fördel äfven för det allmänna genom ökad trafik å förenämnde stambana, ansett Sig förhindrad att till Rikets Ständer aflåta ovilkorligt förslag om låne-underslöds anvisande redan vid denna riksdag för oftanämnde jernvägs-anläggnings utförande.
antingen mot 5 procents tull å värdet, eller ock tullfritt rnedgifvas till införsel af Commerce-Collegium, men i fråga om metaller till förarbetande i berörde ändamål IkciUnings-Ulskoitets Memorial, Ä’:o SO. 53 af Commerce-Coliegium och Bergs-Gollegium gemensamt, röstar ja; den, det ej vill, röstar nej. Vinner nej, antages till contra-proposition Bonde-Ståndets beslut, eller att, med bibehållande af paragrafens närvarande lydelse, sagde förmon icke skall kunna medgifvas de omförmäide råämnena. 154:0 Den, som instämmer i Utskottets förslag, att uti 15 § Tulltaxe-underrättelserna den lindring i lull eller tullfrihet vid införsel af redskap, machinerier och 'verktyg, som CommerceCollegium eger medgifva, bör utsträckas äfven till för deras förfärdigande behöfliga rudimaterier, dock alt, i fråga om meta/ler till förarbetande i berörde ändamål, Bergs-Collegium först bör i ämnet höras, röstar ja; den, det ej vill, röstar nej. Vinner nej, antages: (l:a alternativet) Ridderskapet och Adelns beslut; (2-'a alternativet) Bonde-Ståndets beslut. § 18. Som samtlige Riks-Slånden bifallit Utskottets i utlåtandet, N:o 26, på anförda skäl gjorda hemställan, att, med' uppskjutande af allt yttrande i anledning af återremisserne å 18 §, få framdeles afgifva nödigt utlåtande i ämnet, lärer med vidare åtgärd från Utskottets sida, rörande denna §, böra anstå lill dess öfverförevarande memorial i öfrigt blifvit hufvudsakligen beslutadt. Bth. till R. St. 5 Sami, 1 Åfd. 16 Haft. 8 Ottilin ingeC (skottets Memorial, A': o 30.
Den, som godkänner Utskottets, af tre Stånd gillade, förslag, att befrielse från stämpel å bouppteckningar skall egu rum, der behållningen ej uppgår till 1,000 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Bonde-Ståndets beslut, befrielse från stämpel å bouppteckningar att ega rum för 1,000 R:dr, der behållningen ej uppgår till 10,000 R:dr. Omröstningen har utfallit med 92 Ja och 27 Nej; till följd hvarå Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. 3:dje Omröstningen. Den, som biträder Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-Stånden godkända, förslag, att bouppteckningar, der stämpelafgift för dem bör utgöras, skola förses med stämpel till \ procent af behållningen i boet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Borgare-Ståndets beslut, berörda afgift att beräknas å boets behållning i jemna hundratal Riksdaler. Enär denna omröstning utfallit med 61 Ja och 58 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. a) 0m kontrapropositioucn. 4:dc Omröstningen.