Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ja, mine herrar! jag tror, att detta äfven skulle låta sig göra, om ej tiden vore ett hinder deremot, men huru skulle han då medhinna att bestrida tillsynen vid landscontoren ! Huru skulle han då kunna medhinna den allmänna öfversigt af länet, som är honom ålagd. Man behöfvcr blott gå till Landsh.- instructionen af iy34, man skall då finna, att ett sådant deltagande uti detaljerna af göromålen för honom icke är verkställbart. Den ordinarie landssecreteraren uti det län jng förestår, har under ti-enne år, i anseende till sjukdom, endast gjort tjenst vid pass 5 månader. Under den öfriga tiden af dessa 3 år hafva icke mindre än trenne landssecreterare varit tillförordnade. Hade det då funnits en länsnotarie, nb. försedd med så tillräcklig lön, att personer med skicklighet kunnat söka denna plats; så hade denne varit i naturligt läge att taga inträde i landssecreterarens tjenst, då denne funnits hindrad att densamma sjelf förrätta. Vid landscaucelliet i Blekinge förekommer emellan 7 och 8000 mål om året; och det må således ej förundra någon, om en persons hela tid, både föroch eftermiddag, icke en gång alltid helgcdagarna undantagna, är upptagen, för att hålla reda på, samt föra registratur och diarium öfver alla dessa mål. Landssecret:n har under hela min tjenstetid , på egen bekostnad, fått hålla 3:ne skrifvarebiträden, och han kan likväl icke alltid sjelf medhinna sina göromål, utan mäste ofta lita på andra. Jag h,ar till och med hört, att han i dgtj Den 5 Maj f. m. grad varit sysselsatt, att han icke alltid hunnit genomläsa de handlingar, som han contrasignerat, utan nödgats så till sugande göra det på god tro. Vid landscontoret är förhållandet nära nog detsamma. Statsverket består der en landskamererare, en länsbokhållare och en landsconlorist. Hvar och en vet, huru tidsödande räkensknpsmål äro, och i allmänhet sådana, som röra kameralverket.
H. Ex. Ur Gr. o. L a n d t m. hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsktns nu föredragna hemställan med den förändring, att en r:dr silfver specie insattes i stället för tre rjdr cour. Ropades starka ja, blandade med nej. Hr Stuart: Jag får anmäla min reservation emot det af R. o. Ad. genom dess bifall till den sednast framställda propostn fattade beslut. Endast af den orsak, att jag anser samma beslut så beskaffadt, att det omöjligen kan af K. M. sauetioneras, har jag icke velat upptaga tiden med en votering i denna fråga. Frih. Boye: Äfven jag får anmäla min reservation emot R. o. Ad:s nu fattade beslut, emedan jag anser rättsvidrigt, att de banker, som redan fått sina privilegier, skola beröfvas de rättigheter, som legat till grund för deras uppkomst. Hr Stuart, Fredr. Christ., instämde i Frih. Boyes reservation. Utsk:ns förslag, rör:de tillämpningen af i 5 cap. liand.b:n och K. förordn. d. 28 Juni 1798 på enskilda banker. Hr Stråle: Redan vid början af denna discussion hade jag äran nämna, att då en lag redan finnes ang:de enskilda banker eller disconter, så borde i nya lagen nämnas, huruvida den upphäfves eller fortfar att vara gällande. Något sådant förekommer icke i Utsk:ns lagförslag; men i den författning, som af K. M. utfärdas, förmodar jag, att sådant blir iakttaget. Hvad Utsk:ns här gjorda förslag beträffar, anser jag den föreslagna författningens utfärdande onödigt, emedan 1824 års kungör, innehåller, hvad derigenom skulle kungöras. Jag hemställer således, om icke detta tillstyrkande kunde afslås, emedan någon särskild kungör, derom, att en lag fortfar att vara gällande, ej kan vara behöflig. Jag förmodar, att det kommer att intagas i rubriken till K. M:s författning i detta ämne, och yrkar således afslag å Ulsktns förevar, hemställan.
Denna motsägelse af Lagutskottet är för stor att förbigås, men lika öfvertygad jag är, att Utskottet icke velat råda jordägare till uppgörande af olagliga Contracter, lika säker är jag, att nämnde stora motsägelse , härleder 6ig från svårighet för Utskottet, att hitta pä det rätta, hvilket jag hoppas hädanefter blir hjelpt derigenom , att Utskottet lemnar mera uppmärksamhet åt ordalydelsen i de inkomne motionerne samt styliseringen i de från Utskottet utgående Betänkande!). Herr af Malmborg, Abraham: Då Herr Eh renborg och Herr von Francken upptagit de anmärkningar jag ansett nödiga emot förevarande Betänkande, får jag endast med dem instämma uti anhållan om återremiss. Herr Grefven och LandtMar(kalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg LagUtskottets förevarande Betänkande böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras. Ropades Ja. Föredrogs å nyo och remitterades tills LagUtskottetr Kongl. Majrts den 14 sistledne Julii aflat - S6 Den i Åugustii e, m. ne, samt den 29 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Nådiga proposition till Riksens Ständer, angående upphäfvande af 8 §• i 1 CapUtsökningsBalken samt ändring af 4 §. i 45 Cap MissgerningsBalkcn och öfverskritten till samma Capite! och Balk. Föredrogs å nyo Kong!. Mapts den i4 sistledne julii aflåtne samt den 29 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Nådiga proposition till Riksens Ständer, med förslag till författning om fast egendoms försäljning å Lotteri. Hery Ehrenborg, Casper: Då denna propo sition nu till Lagutskottet remitteras , vigar jag framställa några tankar härom.
Uti ett Kongl. Maj/ts Nådiga Bref äf den 16 Februari 1776 stadgades, att denna Hof-Rättsdivisioner "skola ifrån nästa söcknedag ifrån Trettonde dagen till Thomaedag oafbrutet fortsätta Hof-Rätts-arbetet hela året igenom alla söcknedagar, utan andra ferier, än först från Thomaedag till Trettondedagen, sedan åtta dagar under vintermarknaden i Jönköping, dernäst fråu Onsdagen i Dymmelveckan till Måndagen efter Påsk, vidare från Onsdagen före Pingst till Måndagen efter samma högtid, och ändlligen de två dagar, då uti October och November månader i berörde stad äfven hafves marknad;" med rättighet likväl för Hof-Rättens Ledamöter att derjemte Lag-Utskottets Betänkande, N.o 44- s5 tre månader hvardera vara ledige från tjenstgöring, pa sådant sätt, att fyra Ledamöter, två af hvarje division, skulle njuta ledighet de första tre månader, lika många de näst påföljde tre och så vidare. Med Liden förändrades emedlertid dessa föreskrifter. Äfven denna Hof-Rätt ökades till tre och slutligen till fyra divisioner; och Huf-Rättens tjenstgöring, som småningom hade blifvit öfverensstämmande med Svea Idof-Rätts, blef samtidigt med ofvanomförmälde deråt sist vidtagne reform, på enahanda sätt förändrad. Det visar sig således häraf, att dessa Hof-Rätters Ledamöter alltjemt varit ovilkorligen berättigade att årligen åtnjuta tre månaders ledighet, utom de smärre hvilotider dem varit under Jul-, Påskoch Pingst-högtiderne förunnade. Alt personer med så ansträngande och maktpåliggande värf, som llof-Rätlcrnes Ledamöter, böra åtnjuta så mycken ledighet, som erfordras för stärkande af krafter och hälsa, efter att längre tid hafva utöfvat deras mödosamma kall, hafva motionärerne icke förnekat. Det är blott inskränkning i den för berörde ändamål nu medgifne tid, som de ansett af behofvet påkallad, i h vilket hänseende serskilda förslag äfven blifvit framställda.
Deputerade hafva i afseende på uppskatti ningen af arbete,t upplyst, huruledes jemte Ge* i8ff6 Stats~Utskottets Betänkande,n. neral-Kvigs-Commissariatets för Arméen i Tyskland Räkenskaper äfven inkommit 54 Band Hanse-Staden Dybecks, Storhertigliga MecklenburgSchverinska, Mecklenburg-Sfrelitzska och Kongl. Hanrioverska Regeringarnes räkningar tillika med 29 Band så kallade Executiv-Commissionehs uti Stralsund räkningar, hvilke innefatta de utländske Magterrtes uppgifter Öfver de gärder, Sorn till Svenska Arméen efter Conventioner eller eljest blifvit gjorde; Men, som Kongl. Maj.t den 21 Februari 1815 anbefallt då varande Herr General-Intendenten, nu mera Herr Vice Presidenten na. rn. Billberg, att, enligt honom meddelt Instruction, verkställa liqvid med de utrikes Regeringar och Staterne, och hviiket Liqvidations-värf så förmånligen utfallit, att pretentionerne från 2,139,195 R:dr 31 sk. ji r:st. blifvit nedsatte till 1,174,586 Rtdr 31 sk. 6 r:st., hvarefter, med afdrag utaf hvad från Svenska sidan blifvit afbetaldt i Contant samt irt natura, Sveriges återstående Skuld blifvit 590,964 Rtdr 14 sk. 10 r:st. allt Pommerskt Courant, och hvilken liqvid Kgl. Majtt under den 20 Junii 1815 i Nåder gi lat, med förklarande af Dess Nådiga välbehag öfver Herr Vice Presidentens verksamma och lyckliga bemödande; så, och enär vid detta förhållande en allmän och speciel Revision af utländske Makternes Räkningar varit uran ändamål, hade
jag kan ej säga er, hur ondt det gör mig. » Åter tryckte hon fruns hand, som hon därefter lika häftigt släppte. » Ja, det är ett tungt slag », hviskade frun, » men Gud skall väl ge mig krafter att bära det. » (Forts.) Augustinumret af Iduns Modeoch Mönstertidning åtföljer nästa veckas nummer af Idun, till dem, som abonnerat å densamma. Huru j a g indelar o c h använder en större kalfstek. (Ett å propos i anledning i N:r af uppsatsen 25). (Färserad stek.) d. rimfrostlupna spårvagnar o c h fotvandrande skaror bjärt färg. Vid den fashionabla Trädgårdsgatan hade en stor skara nyfikna samlats utanför de Stjärneska palatset, s o m g e n o m alla våningar strålade af b l ä n d a n d e l j u s. Striden om hjärtan. Segrar och nederlag. (Forts.). (^ r T \ e t var en gnistrande kall vinterkväll i börJm \ jan af februari. » » Återigen S o n j a! » Kurt, h v a d du har dröjt länge! RAGU PÅ SELLERI. Serveras m e d rostade brödskifvor. SOPPA PÅ GRÖNSAKER 5. med 3. G å in i det lilla blomsterrummet o c h hvila dig några minuter. Han bet i sin mustasch. » Jag har redan tecknat m i g för en d a n s. » » Det kan ändras! Ni begärde n y s s en dans. Den unge m a n n e n gjorde en otålig rörelse. AF JORDGUBBAR. Mycket FRITYRDEG beredes af m j ö l, s o m lägges i ett fat. O. H. Bakning. Strumpstickshållare. Fotografiram af en palett. D å den sedan åter jäst, bakas d e n ut till aflånga b r ö d. Ganska varm ugn. Utmärkt-goda kryddskorpor. E j för h e t u g n. Kringlor. Utmärkt goda. Inlaggning-ar. Saften pressas g e n o m fruktpress eller saftpåse. Stenia. Mos af krusbär och hallon till s. k. visp ( Stenia.
Divisionerna pä en gång till Proto-notarien ankomma, kan icke alltid expeditionen utan tidsutdrägt medhinnas, hvarföre ock ofta inträffar, att den akt, Referenten låtit Proto-notarien tillställa, icke förr än efter flere veckor fill Referenten återkommer; likasom det jemväl visat sig, att den fjorton dagars expeditionstid, Civil-nolarierne åtnjuta, sällan är tillräcklig för upsättningen af de under tjenstgöringsveckan beslutade utslagen. — Sedan ändtligen expeditionen blifvit af vederbör, tjensteman till Referenten återställd, skall den i första hand af denne sednare granskas och underskrifvas, hvarefter den afsändes till yngste ledamoten, som, efter ytterligare granskning, underskrifver och vidare till sin närmaste man forlsläller expeditionen, med hvilken ytterligare pä enahanda sätt förfares in tills den af Divisionens samtlige i beslutet deltagande ledamöter blifvit undertecknad. Men nu händer icke sällan, alt då expeditionen för justering till Referenten ankommer, sammanträffar den med en mängd andra Referenters till honom då redan anlända expeditioner, hvilka sednare af förenämnde anledn:r då redan ofta blifvit månadsgamla och derutöfver. Till sammanhanget bortblandade med en mängd sedermera pröfvade mål och således till en stor del fallna ur minnet, uptaga dessa expeditioner vid justeringen nära nog lika mycken tid som vid sjelfva målens afgörande, åtminstone för den nitiske och samvetsgranne ledamoten, hvilken vid sagda förhållande icke har någon annan utväg att i minnet återföra målets alla omständigheter, än att ånyo genomläsa handlingarne ifrån början till slut. Då grannlagenheten bjuder att icke för egna expeditioner upskjuta granskningen af andras, blifva de förra i samma mån öfverliggare, och då nu öfverläsning, beredning och föredragning af egna ständigt nya mål måste härmed gå i jemnbredd, kan från dessa orsaker i samverkan lätteligen förkla - 220 Den 28 December f. m. ras icke blott arbetets långsamma gång, utan ock den senfärdighet i de fattade beslutens ingifvande, som de rättssökande så ofta lägga Hofrätten till last.
Äfven i denna fråga har jag icke uppträdt för att motsätta mig återremiss af ifrågavar. grundlagsändrings förslag. Jag har blott trott mig böra redovisa för anledningen, hvarföre Utsk. företrädesvis valt de uttryck, som uti redactionsförslaget förekomma framför de af Hr Cederschjöld uppgifna, hvilken är den, att de af Utsk. föreslagna uttryck äro precist desamma, som förekomma uti nuvar. concurslag, och hvilka man derföre ansett lämpligast att välja. De hafva icke mera latitud än de, som stodo i SiS Den 20 Juni. grundlags-§:n; men denna grundlags-^. hade afseende på en itppliäfven concursstadga, som föreskref, att till riksdagsman icke måtte i nugot Stånd godkannas den, som efter ingifven cessionsansökning och utfärdadt proclama icke blifvit från sina borgenärers kraf genom laga dom befriad. Det ■var just dessa orden: ”genom laga dom befriad,” sora i de flesta fall skulle lägga binder i vägen för att tillerkänna cessionanten rättighet att återinträda i Representationen, sedan han sina borgenärer förnöjt, emedan aecordet, hvarigenom gäldenären förnöjer sina creditorer, vanligtvis uppgöres, sedan concursdomen fallit, och concurslagen stadgar, att ingen kan genom Jaga dom befrias från creditorernas kraf, med mindre han dem till fullo förnöjt. Detta har varit orsaken, hvarföre ConstitUtsk. valt det uttryck , som blifvit användt. Hr Cederschjölds förslag, åt hvilket jag för min del gifver sitt fulla värde, har likväl, efter min tanka, det felet, att der står: ”på sätt lag förmår”; ty när det icke är en domstol, utan Landtm, med åtskilliga deputerade för Frälseståndet samt JustitieStatsministern med biträde af Fullmägtige i Banken och Riksgäldscont. förde öfriga Stånden, som granska fullmagterna för riksdagsmän och deras behörighet i öfrigt att inträda i Representationen, uppstår fråga, huruvida dessa personer må förstå, hvad som menas med: "på sätt lag förmår.”
— Ifrån och med den i Julii 1843 åter, inbetalas till RiksgäldsContoret , inom hvarje års slut, 8 procent, hvilka alltid beräknas på primitiva lån-capitalet, hvaraf 5 procent såsom ränta å det innestående capitalet, och hvad som derefter öfvevblifver, afskrifves på capitalet, intilldess detsamma är till fullo återguldet. 8:0. Att hvad som betalas bör, må insändas omedelbarligen från Ståndens Äldste till Commissarierne i Riksgälds-Contoret. De utaf hela den beviljade lån - summan återstående Etthundrade Tjugufem Tusende (125,000.) Riksdaler utlånas åt enskilde personer emot vilkor: 1:0. Att under de första fern åren, räknadt ifrån och med den irsta Julii 1835, erlägges icke någon fänta eller capital-afbetalning, men ifrån och med den 1 Julii 1840 beräknas fem procent årlig ränta, hvilken inom den 3i December hvarje år till Riksgälds-Contoret liqvideras, — Ifrån och med den r Julii i&43 åter, inbetalas till Riksgälds-Contoret, inom hvarje års slut, åtta procent, hvilka alltid beräknas på primitiva capitalet, hvaraf fem procent såsom ränta å det innestående capitalet, och hvad som derefter öfverblifver, afskrifves på capitalet, intilldess detsamma är tili fullo återguldet. y.o.. Att alla, som vilja erhålla lån utaf ofvannämnde summa 128,000 R:dr, skola ovilkorligt, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga framställning , uppföra byggnader af sten, kalkbruk, eller annat tjenlig t, icke eldiingdt ämne,. Stnfs-Utskotten Xlvåinnde i\' \o 407. 5 3:o. Vid Iåne-medlens fördelning, höra de t om t-egare företrädesvis understödjas, sorn isynnerhet hunna vara i behof af låne-biträden utaf allmänna medel. 4:o.
Hamp-. [Forts, af Bevillnings-Ulskolttts Memorial j N.o 41< vidblifves, votering att anställas efter följande proposition: 21 Oro. Den, som godkänner Utskottets förslag, att för Nät af alla namn och slag bör vid införsel erläggas 33 R:dr 16 sk. tull för 100 R:drs värde voterar ja; den, det ej vill voterar nej; Vinner nej, antages införsel-tullen å denna artikel Lill 25 Rrdr för hvarje 100 R:drs varuvärde. Trenne Riks-Stånd hafva godkänt de tullbelopp, OliUtskottet föreslagit för införsel af dessa slags oljor; hvaremot Ridderskapet och Adeln beslutat, att å bom-olja i fat borde antagas 6 sk. och å hamp-olja 2 sk. införsel-tull per kanna, i följd hs?araf, och så vida sistberörde beslut icke frånträdas, omröstning kommer att anställas efter följande voterings-propositioner: 211». a) Den, som gillar Utskottets förslag, att å Oljor: feta: Borneller af Oliver: i fat bör bestämmas 8 sk. tull vid införsel, voterar ja; den, det ej vill voterar nej; Vinner nej, kommer detta slag af oljor j då det på fat inkommer, att åsättas 6 sk. tull per kanna. 212:o. b) Den, som godkänner den af Utskottet å Oljor: feta: Hampföreslagne införsel-tull af 3 sk. kannan, voterar ja; den, det ej vill voterar nej; Vinner nej; bestämmes införsel-tullen å Hamp-olja till 2 sk. per kanna. Forts, af Bevillnings-Ulskollels Memorialj IV.-o 4i. 5 Ost j alla slag. Utskotlet har uti Utlåtandet N:o 30 föreslagit, att å den gemensamma rubriken Ost, alla slag måtte på 5 R:dr värde per Lispund bestämmas 1 R:dr 24 sk. införseltull. Ridderskapet och Adela har gillat redactionen och införsel-afgiften, men ansett värdet böra nedsättas till 3 R:dr 36 sk.
Utaf anslaget för Lagberedningen „ 5,525: ,. 1848 och 1849 års anslag för försvarsverket lill lands . „ 180,000: , sistnämnde års anslag för Vägoch vattenbyggnads-Styrelsens aflöning samt undersöknings-kostnader och andra expenser för allmänna arbeten „ 14,883: 16. — 1848 års anslag för Civil-ingeniörers bildande vid Mariebergs läroverk „ 2,000: 1849 års anslag för amortering af Linköpings hamnbyggnadslån „ 1,080: - — Återstoden utaf anslaget för hamnbyggnaden vid Lidköping „ 21,187: 24. — Utaf Götheborgs bamnbyggnads-lån „ 14,000: Transport: 450,670: 33. 6 — 42 — Transport: 450,670: 33. — Det för hambyggnaden vid Warberg beviljade ytterligare lån Rdr 15,000: Utaf det för vägförbällringar, under sednaste Riksdag, beviljade anslag OOö: 1849 års anslag till premier för kreatursägare . „ 1,000: Restitution af utmarKs-skattcn på Öland , 36,446: 16. 7. Anslaget till förekommande af slottsbyggnadens i Wadstena ytterligare förfall , . , . „ 8,000: — -— Ersättningen lill Kongl. Stals-kontorel för, under år 1848, förskottsvis bestridda kostnader för ön S:t Barthelemys förvaltning „ 4,448: 18. 5. Anslaget för fullbordandet af inredningen uti Kongl. W i Herkels-, historieoch antiqvitets-akademiens lokal „ 4,000: — •— , för inköpandet af Ingeniören Wahlbergs naturhistoriska samlingar . /,000: „ för ombyggandet af smedjan vid Veterinär-inrättningen här i hufvuastaden „ 1,241: 16. - Utaf 1849 års anslag till Serafimer-lasarettet 2,250: Länet för jernvägs-anläggningen mellan Christinehamn och Sjöändan 66,666: 32.
I anseende till vagarnes längd samt mängden af större och mindre vattendrag, är ock under de» korta och dyrbara sommartiden, vägoch bro-byggnaden, samt under de langa.och^ svara Vintrarne, snöplogning och skottning högst betungande för jordbrukaren, som i allmänhet också besväras, dock på en för jordbruket mindre angelägen årstid, af långväga tiondeoch gärdes-spanmåls förslöv;, äfvensom mycken tid jemväl förspilles vid pastoralier!^ lefvererande å särskild terminer, dei de icke äro, genom öfverenskommelse till färre artiklar reduceiade.. v Värdet af de i tabellen uppförde onera är funnet utaf Kronans räkenskaper, vederbörandes uppgifter till bevillnings-taxering samt krono-betjenin sens för hvarje socken meddelade upplysningar. ... , .» 1 . § Politi Någon allmän anstalt till ordningens och sedlighetens vidmakthållande*har, under de eista fen, åren, ej anseus af hebert |p l*t hvar; emot inom Åtskilliga församlingar öfverenskomme ser blifvit fo. detta anda inål träffade samt af Eder Kongl. Majlis Befallningshafvande Och då 1-758 års ännu gällande by-ordning, 1 anseende till förändrade forhållanden, 7funnits i fiodela!- mindre lämplig, hav ^-styrelsen vant betänkt att om ny by-ordnings utfärdande föranstalta. Alla lands-fors garne befinna sig ännu i saknad af skol-inrättningar, så att föraldrar*® sjelf - — i4 — ve vanligen måste besörja sina barns undervisning i läsning och de första religions-begreppen; men, stundom anlitas ock särskilde skol-lärare, hvilka turvis besöka byarne; varande för dem, som åstunda räkneoch skrif-konstens inhämtande, enskilt biträde inom socknarne att tillgå, eller begagnas för någon tid de i städerna befintlige publike-skolor. Något undervisningsverk för nyttiga slöjder finnes icke.
N:o 58. om ändring af Kongl. Förordningen angående sådan på landet, i af seende å behandling af frågor, hvilka röra tvänne eller flera till samma pastorat hörande kommuner, m. m. Motion N:o 148. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 80 och Mein. N:o 89. R. St. underdån. Skrifv. Komtillmåtta, om anslag för anläggning af vägen emellan denna gästgifvaregård i Gagnefs socken och Rågsvedens gästgifvaregård i Äppelbo soc - 37 ken i Stora Kopparbergs län. Motion N:o 222. Stats-Utsk. Utlåt. Kongelf stad och Kyrkeby gästgifvaregård, om anslag för omläggning af allmänna vägen mellan. Motion N:o 101. Stats-Utsk. Utlåt. Konkurslag, om åtskilliga ändringar i nu gällande. Motion N:o 34. Lag-Utsk. Betänk. N:o 38 och Mern. Kottholmsfallen i Ullervads socken, om lån af allmänna medel för deras sänkning. Motion N:o 88. Stats-Utsk. Utlåt. Kreatursegare, om anslag till ersättning åt sådana för anbefalld nedslagtning af kreatur. Motion N:o 134. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 57. R. St. underdån. Skrifv. Kronans egendomar, om ändring af Kongl. Kungörelsen den 17 Juli 1847 i fråga om deras utarrendering. Motion N:o 166. Stats-Utsk. Utlåt. Kronans marker inom Norrbottens län, om anläggande af nybyggen derstädes, m. m. Motion N:o 208. Sammans. Statssamt Allm. Besv. och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 7 och Utlåt. N:o 11. R. St. underdån. Skrifv. Kronans räntor, om ändring af nu gällande författningar, angående deras uppbörd och redovisning, m. m. Motion N:o 137. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk.
Vid det första sysselsättas 8 arbetare och årliga tillverkningsvärdet uppgår till 9,097 R:dr, vid lerkärls-fabriken arbeta 10 personer med ett tillverkningsvärde af 8,896 R:dr, och vagnfabriken lemnar arbete åt 7 personer. Vid 1850 års slut voro uti sparbanken insatta 171,767 R:dr 28 sk. och bankens egen fond uppgick lill 7,576 R:dr 27 sk.; inora staden befintliga byggnader agde ett brandförsäkringsvärde af 794,675. Stadens inkomster uppgingo till 10,066 Banko. Skanör och Falsterbo hafva, den förra 750 och den sednare 274 invånare, deraf t Skanör i Falsterbo skattskrifne 415. skattskrifne 130. skattfrie 335. skattfrie 144. Invånarnes hufvudsakliga näringsfång är fortfarande sjöfart, jemte jordbruk och fiske, hvilket sednare flera år varit temligt rikt och ditlockat från andra orter en myckenhet fiskare; men jordbruket är föga tacksamt, en naturlig följd af jordmånens sandiga och svaga beskaffenhet. Hvarje af dessa städer äger en Folkskola, men deremot hafva de samma Magistrat och Prest, äfvensom gemensamt Fattighus och Fattigvårdsstyrelse, som äfven har till åliggande att fördela fattigvårdsbördan underhållsgifvarne emellan. I Skanör finnas 2:ne Minuthandlande, hvilkas rörelse dock är ringa, af orsak att invånarne under deras sjöresor uppköpa sina förnödenheter. Läkare eller Apothek finnas icke i dessa städer, som icke heller hafva någon krog, och brott af svårare art förekomma aldrig inom dessa samhällen, hvilkas inkomster utgöras endast af mulbetspenningar och de obetydliga gerningsören, som falla på deras lott. Malmö Landskansli den 19 Oktober 1852. S. G. r. troil. Eberh. Qvensel. H. Jungbeck. T AB JE lii för Landet inom / Kungsoch Kongs Ladagårdar o Derunder lydande, eller eljest Kronan särskildt förbehållna samt för dess räkning ntarrenderade och disponerade hemman