Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid denna riksdag har det dock gemenligen så tillgått, att den lagliga vägen för upplysningars vinnande, nemi. genom HofCancelleren, icke blifvit begagnad, såsom det fordom skett och då Utsk. t. o. m. begärt sammanträde med de embetsverk, sorn varit i närmaste tillfälle att känna förhållandena. Utaf detta vill jag draga den slutsats, att man vid denna riksdag icke varit särdeles mån om upplysningar. Den siste talaren har jag, som icke hör val, ej kunnat uppfatta och kan således icke svara på hvad han anfört. Hr Rosenblad, Bernh.: Hr Dalman har sagt, att då öfver 2 millioner ännu återstode för Carlsborgs fastningsbyggnads behof, ansåg han skäl vara alt för närvar, afslå allt anslag till nämnde ändamål. För min del skulle jag snarare anse skäligt att bifalla ju mer ju bättre, på det arbetet må så snart som möjligt blifva färdigt, Jag är sjelf uppfödd till militär och har varit det, fastän i alltför få grader, för att i sådant afseende kunna yttra något omdöme med samma säkerhet sorn de ledamöter, hvilka aldrig varit det; men min enskilda tanka, såsom Svensk medborgare, är den, att någonstädes mäste vära förråd kunna gömmas och att en öppen gränsort icke är stället derför, och jag beklagar såsom ett fel, att icke så stort anslag blifvit nu begärdt, att fästningen så snart som möjligt kunnat blifva färdig. Likväl erkänner jag klokhetens förutseende, enär jag ser, huru Utsk. handlöst afslagit begärda anslag Och vid denna punkt tillstyrkt en del af hvad som blifvit äskadt, endast med afseende på Pionniercorpsens sysselsättning, samt huru man antagit Utsk:s raisonnementer såsom auetoritet mot den största sakkännedom. För min del förklarar jag det vara rättast, att R. o. Ad. nu beviljar hvad som erfordras för Carlsborgs fästnings fullbordande på 5 år. Jag yrkar dock härå icke propos., utan vill blott i prot. hafva nedlagt min tanka; och jag hoppas, att R. o. Ad. icke må låta skräma sig af hvad man förespeglat om andras tankar.
För mig synes det icke klart, huruvida en sådan underdånig anhållan åsyftar äfven det medgifvande af rättighet till Tullens förhöjning på utländska varor, hvarom Kongl. Maj:t i sin Nådiga Skrifvelse gjort framställning, och Höglofl. Ridderskapet och Adeln torde finna angelägenheten af ett bestämdt yttrande i denna fråga, helst Utskottet i ii:te punkten vidare till - l Den 19 Junii e. m. 333 styrker, att rättighet att nedsätta Tullafgifterne må till Kongl, Majit öfverlåtas. Öfverlåtelse af en sådan rättighet tror jag deremot icke vara af nöden, enär densamma redan enligt 60 §. af Regeringsformen tillhör Kongl. Majit. Vid afgifternes bestämmande har Utskottet i allmänhet följt den grundsats, som erfarenheten både här och i andra länder bekräftat, att måttligt höga Tullafgifler bereda för StatsCassan den säkraste inkomst, och bäst motverka olofliga handelsföretag. Såsom exempel härpå må anföras, att förtullade qvantiteten Caffe, sedan afgiften nedsattes, nära fördubblats att förtullningen af färgad t rödt Bomullsgarn, som år 1827 vid 20 sk. tull på skålpundet, utgjorde 3o,3oo ®, steg år 1828, sedan tullen blifvit till 8 sk. nedsatt, till 62,065 samt att förtullningsbeloppet af The, som vid 24 sk. tull på ® år 1827, gjorde 17,700 ©, uppgick år 1828, efter tullens nedsättning till 8 sk., till 51,294 ®. För att ådagalägga af huru ringa vigt, såsom inkomstkälla, många i TullTaxan upp - *) Gaffe', för tullad t, medium före 1825 1,410,000 U 1825 1,706,000 - "1826
De öfriga Fabriksoch Manufaktur-inrättningarna äro små och obetydliga. 3:o. En Reparationsdocka eller ett Varf vid Hjelmare kanal, särdeles väl anlagdt, samt Jagtbyggerivarfven i Länets tre sjöstäder. Ibland Binäringar anmärkas följande: Varors forslande, hvarom minsista Berättelse underdånigst åberopas. Kolning. I. Sahlbergs Fögderi, der den sjelfegande Allmogen idkar denna näring, uppskattas tillverkningen till 20,000 Tolftunnesligar kol, med ett värde af 20 å 24,000 R:dr Banko. I de öfriga Fögderierna är denna näringsgren förbunden med Bruksoch Bergverksnäringen och idkas af Brukens iandtbouder och hemmansegare, men kan icke särskildt uppskattas. 19 Tjärbränning idkas äfven i Sahlbergs Fögderi, till ett belopp af 6 å 700 tunnor och till ett värde af 3 å 4,000 R:dr. Brädsågning till afsalu idkas jemväl i Sahlbergs Fögderi och några andra skogstrakter; men tillverkningsbeloppet kan icke bestämmas. Trä- och Laggkärl samt Stolar förfärdigas i samma Fögderi till afsättning så väl inom detta som angränsande Län, till ett värde af omkring 4,000 R:dr. Salpetertillverkningen. Under sistlidna år 1843 blefvo 300 Lisp. 1 Sklpd approberad Salpeter uppvägde och hembjudne Kronan, hvarifrån 4 II procent eller 13 Lisp. 2 Sklpd 16 Lod afgått, såsom rabatt för oarter, så att den godkända oluttrade salpetern utgjort 286 Lisp. 18 Sklpd 16 Lod; hvarföre, efter 5 R:dr per Lisp., utbetalts 1,434 R:dr 30 sk. Banko.
Dejsa Sedlar, ställda pä lika Riksdalertal med de emot dem aflemnade croäit - sedlar, enligt medföljande kormulaire, skulle inom iZ är inlösas, efter samma cksvaiuLtiouZ - grund, som för realisationen af de pä en gäng til Lpecie-myttt ombytta <kreckit-sedlar; och bertil borde kaninen erhälla en ärlig ^mortiileinentZfonä af Trehundrade Tusende Riksdal-, hwilka af Riksens Ständers Bewillning skulle komma at anfläs och tttgä. courant - Sedlarna borde uti Kronans Upbörd, tvid Ucjkyldernas afbördande til Staten fä anwändaS til en tredjedel, med beräkning af den pä RiksgäldsSedlarna i allmänhet fastställda Devaluationen; äfwensom alla i (lreäit - Sedlar ställda eller derifrän upkommande skulder och län, m. m., sedan Kealilationen för stg gädt, borde 1ic;uiciera8 med llanLO och courant, efter de grunder, pä hwilka Kealilationea blifwit werkställd. Deräst Riksens Ständer samtycka til deri ^mortilkements - konst, som Lancken i följe häraf ärligen i 15 är bör erhälla, til courant - Sedlarnas inlösen; sä blifwer stuteligen och z:o Nödigt, at Riksens Ständers BewillningsUtffott updrages at wid Bewillnings - Förordningens öswerfeende och jämnkning tilöka hwad behofwet fordrar. När Rikets myntwäfende äterwinner säkerhet och stadga, tarswar Riksgälds-coutoiret til afbördande af den för Ranta löpande In-och Utrikes skulden m. m. En Million Ethundrade Tusende Riksdaler om äret, sä at med förenämnde 300,220 Riksdal, hela ärliga inkomsten för desta behof bör utgöra En Millon Fyrahundrade Tusende Riksdaler.
Skattlagde Fisken och Fiske Lägenheter af särskildte slag, som ej under wå"ot Hemmans ränta äro inbegripne, Skatte . Dito Krono, deraf 6 st. Öde Dito Tull-mjölqvarnar med 648 pär stenar Tull-Sågqvarnar, Grofbladige Dito Finbladige Husbehofs Mjölqvarnar Husbehofs Sågqvarnar Stampar : Kopparhammare • Stångjerns-verk med 10 Hamrar Ämnes-verk med 13 Hamrar Masugnar med frihets-år intill 1839 3ern-manufactur-verk af serskilte slag Glasbruk Pappersbruk Skatte Säteri Frälse Skatte Krono Skatte Krono m. fl Lägenheter, Hemmans ränta äro under ständig Hemmantal. r Ot B O P - St. 222S! i? Skeppshvarf eller Sbepps-Byggerier Krono-Parker och Allmänningar, som Lands och Härads-AUmänningar . <5 % p J -t re 7? s - B r a Bevillning Efter Be vil Inmgs-Förord ningen. M » Efter, aldra Art. 2:<lra till och med 8 §. §• Elfsbor. / r * bell Elfsbo r g s f ö r inom 15 i cl r Underhållne Kreatur Clereci-Statcns underhäll, Ständige Räntor Bevillning Efter aldra Art. Summa Stats-Bidrag. Rinman. I __ Calcul till utrönande af ungefärliga medel-värdet på tillverkningarne vid de i Elfsborgs Län belägne Jern-Bruk och FörädlingsVerk. Härad. Socken. Bruksoch Manufacturiers namn. Stångjernsoch ÄmnesFrälseHela årliga Nu varande hammar-skatt. Afverkningens värde i PenHärHarnsmide. smidet. ÄmnesStångjernsninear. ilar. rar. smide. stifta c. fFör i,3oo Skäf Smide må tills vidare tillverkas Stångjern Wedbo Steneby Billingsforss Bruk i Slåhlugn. 4 3 i,6oo 22 9,OOC lillot dubbel hammarskatt.
Ett i öfverensstämmelse med Tab. I i Bilagorna till Finans-Komiténs underdåniga berättelse af den 30 Juni 1860 uppståldt sammandrag af berörde öfversigt lemnar följande resultat: Debet. Redbarheter: Medel, använda till utlåning: Fordran hos Kongl. Myntverket 35,000: — Å Kreditiv från Banken, begagnadt af Kommerse-Kollegium och Jern-Kontoret 2,779,134: 17. Försträckning till Filial-Banker: Lån 5,500,000: — Kreditiv 2,025,700: — Lån mot fast pant samt på längre tid: Obetalda räntor samt diverse förskott, bokförda vården rn. m. Obetalda räntor 775,444: 40. Vexlar å Pund Sterl '. 1,906,192: 20. Förskott, depositioner och bokförda vården 51,691: 76. Öfriga skulder: Äldre Lånebanks-obligationer • 462,593: 71. Outtagna räntor och öfriga innestående medel ... 256,500: 95. Kapit alof ver skott: Grundfond 15,000,000: — Behållning derutöfver - 14,628,066: 10. Uppråttadt i enlighet med Tab. I Litt. B. i bilagorna till berörde underdåniga berättelse, angifver ett omslut af samma öfversigt nedan upptagna resultat: Tillgångar: Redbarheter: Af beviljade kreditiv eller förlag begagnadt: af Diskontverken 20,806,898: 02. „ Kommers-Kollegium och Jernkontoret 2,779,134: 17. „ Filialbanker 7,525,700: — till lån å fast egendom samt mot låne-banks obligationer 7,886,224: 6 5. Skulder och Kapitalofverskott: Utelöpande Sedelstock . 32,252,513: 20.
För den minskade inkomst, som, genom Stångjernets betydliga fallande i pris under några af de år denna berättelse omhandlar, tillverkningen deraf lemnat, synes ersättning hafva velat sökas i en större produktion, hvilken uppgått från 76,428 skeppund till 90,831 skeppund i medeltal för året och hvarvid jemväl uppmärksamheten mera än tillförene blifvit riktad derhän, att en så mycket som möjligt förbättrad vara måtte åstadkommas. Med förenämnde tillökning i stångjernssmidet står ock i omedelbart sammanhang det inträffade förhållande, att tackjernstillverkningen icke allenast ökats, utan och afsättningen deraf utom länet blifvit inskränkt. I följd af den från och med år 1845, med afseende å det under de föregående åren inträffade ogynsamma förhållande för tackjernstillverkningen, medgifne nedsättning i tionden derför, har dock tionde beloppet, som år 1842 utgjorde 4,232 SkM 19 LM 1 M., år 1847 bestigiL sig till endast 2,532 SkM. 2 LM 14 &. Antalet af de i länet befintliga kopparverk, jernbruk, masugnar och manufakturier uppgifves i tabellerne. Ehuru kolåtgången för bergsrörelsen fortfarande minskats genom ett mera allmänt begagnande af rostugnar, ändamålsenligare blåsmachiner och andra förbättringar, kunna dock, enär tillverkningen betydligen utvidgats, icke mindre än omkring 350,000 stigar anses hafva blifvit för besagde rörelse använde. Den folkmängd, som vid bergshandteringen haft sin egentliga sysselsättning, kan antagas utgöra något öfver 7,000 personer.
Hvad slutligen beträffar den af Utsk:t åberopade slitningskostuad, som, genom det hårda myntets införande, skulle åstadkommas, så har erfarenheten från andra länder visat, att den icke är särdeles betydlig. Efter ganska noggranna försök i denna väg, verkställda i Frankrike under ledning af Hrr Dumas oell Colmonti på 400,000 fem-francs stycken, visade det sig. att lagarne för denna slitning under myntets hela omlopstid äro likformiga, och att man beräknar den till 4 milligrammer per stycke för år, det är 10 på 100,000 eller 1 på 6,250. Vid försök anställde i England under slutet af förra seklet med »kronor», silfvermvnt af ungefärligen lika dimensioner med de nyss omtalade fein-francs-styckena, kom man till nästan samma resultat. Efterser man nu hvad slitningssumman här, efter ofvännämnde beräkningsgrund, skulle årligen göra på 4,250,000, så upgår denna i värde till 68 0 rdr rmt; men denna slitniugssumma blir än obetydligare, om man tager i betraktande den mindre lifliga cirkulationen och möjligen äfven den hårdare legeringen, som hos oss eger rum. Kostnaden för pappersmyntet hade vi tillfälle att blifva underrättade om, när déchargebetänkandet förevar under diskussion. Enligt B:koReghtets 181 § tillkommer för hvarje 1000-tal sedlar för komissarieunderskrift 2 rdr 50 öre, och för kontrasignation 1 rdr 50 öre eller 4 rmt. Antager man nu 1-rdrssedlarnes årliga förslitning till 6'/« proc., ehuru den dock är vida mera, så skulle, för att hålla 4 millioner sedlar i rörelsen, ett antal af 250,000 st. årligen utgifvas, hvilka sistnämnde sedlars blotta påskrift upgår till 1000 rdr eller 4 gånger 250. Man kan häraf lätteligen updraga en jemförelse mellan si 1 frets slitning och kostnaden för pappers sedeln.
Löne-afdrågen, om afskaffande af de vanlige. III. P. U. 1263. IV. B. 661. V. Å. 79. P. u. 145. P. 612. P. U. 839, E. ri65. — för Yärfvade Ammen. I. 253. V. B. 709. A. 811. E. 1164. — för Statens Civile penningelöntagare. IV. B. 661. V. Å. 79. P. U. 145! IV. B. 661. V. Å. 79. P. U. 83g. E. 1165. — för Läns-Bokhållare och Läns-Contorister. Se Läns-Bokhållare — för Assistance-Contoiret. Se Assistance-Contoiret. 63 Löneförhöjning, angående, för Häradsskrifvare. Se Häradsskrifvare. — för Krigs-Collegium. Se Krigs-Collegium. —- för Landt-Räntmästare. Se LandtRäntmästare. — för Landshöfdingen i Christianstad. Se Christianstads Läns Landshöfding. — för Controllenren vid Contoiret för Chartors Hvitstämpling. VI. B. 115. A. 175. P. U. 187. — om anmodan till Stats-Utskottet, att skyndsamt inkomma med förslag dertill. lii. 716. P. U. 75i. — angående, för Riddarhusets tjenstemän. Se Riddarhusets. —- för Bankens Embetsoch tjenstemän. Se Banken. Lösen, angående befrielse för FattigvårdsDirectionerne från erläggande af i vissa fall och för förklarande parter i Besvärsoch Oeconomie-mål IV. B. 463. A. 507. P. U. 536. V. E. 5. — angående dess påtecknande på vissa handlingar, och dess uppförande i Expeditions-Taxan för vissa andra. IV. Å. 70. P. U. 114.
Guld, arbetadt Gummi Horn, oarbetadt arbetadt Hudar, oberedda, torra Ingefära, insyltad Instrumenter, handtverks Fortepiano Flygel Kalk, släckt Kirsbär, torra Kummin Kött, torkadt och rökt Lakrits Lim, Drag . Läder, Carduan och Maroquin . färgade skinn Manna Muscus ... Olja, Hamp Terpentin Ej specificerad Ost, Parmesan och Rocheford Surmjölks Pelsverk, Kattskinn, oberedda beredda Perlemor, arbetad Läst U T:na LU. u. D:o D:o D:o D:o 1 lod 1 K:na 1 U. 1 u. 1 LU. 1 St. Pommerattsknopp och skal Porcellaii), talnckar och fat äkta hvilt elier Russin Sandarac Si ikej rått, ofiärgadt Skedvatten Smergel Socker, rått, mascovade Terres och tetes Sten, Qvarn, rehnska . Mergel och Schiffer Stål, Gjut Svafvelblomma Sviskon Talg . Tenn, urbetadt, nytt The Tran och späck . , Trädvaror, Mahogony Ull, okammad, grof finare Skints eller kaik Urtaflor Vitriol, blå eller Kopp Vitriol-Olja Ved: Ahl Björk Tall Vin på Fastager . på Bouteiller . Vindfufvor Väfnader, Helsiden, Felb och Peluche Bomulls, hvita, Gaze och halflinon Musslin och Moll Satin och Jean Färgade: Musslin och Moll Satin och Jean . Gaze och halflinon Ylle: Casimir, svart Halfylle-väfnad Linne: Kammarduk Zink, oarbetad Utsk. Bet. Bil. Litt. E. Tableau, som utvisar den sänkning eller förhöjning emot nu gällande Tullbestämmelse, som af 13evillnings-Utskottet blifvit ä Export-Tullen föreslagen samt det förmodade resultatet.
P. 332. — om Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieU tskottens Utlåtande i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående yrkad frihet till svedjande å Skattehemmans ägor, m. m. P. 332. — om remisser: af Herr Cederschjölds memorial, rörande fritt tillträde till de i RiddarhusArchivet förvarade äldre Protocoller och Handlingar, för att sedermera få desamma från trycket utgifva; samt af Herr Roos’s motion om förhöjning af framdeles blifvande RiddarhusSecrelerares Löne-inkoraster. P, 333. — om LagUtskottets Utlåtanden* 1) i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande rörande Kongl. Brefvet om Barnamord; 2) med förslag lill jemkning i RiksStåndens beslut, angående Rådmäns och Kämnärers befrielse från ansvar vid underlätet insändande af Kämnärseller RådstufvuRätts Domböcker och Protocol - 453 JerP. 4°3- — om ExpeditionsUtskottets förslag till underdånig Skrifvelse rörande betalningssättet vid skeende försäljningar af persedlar och elfecter för Allmänna Magazinslnrättningens räkning, samt angående Räntas erläggande å förskjutne medel från Allmänna Magazinslnrättningens fond. P4°4- — om Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens Utlåtande i anlednig af anmärkningar vid Utskottens Betänkande om upphörande af KrigsAkademien, och inrättande af Professioner i Militaire-vetenskaperne vid Rikets Universiteter. P. 4o4- — om Statssamt Allmänna Besvärsoch OecojromieUtskottens Utlåtande rörande undersökning af de Civile Läroverkens närvarande beskaffenhet. P. 404. — om Riddar!)usUtskottets memorial, rörande de Thamiske före läsningarne. P. 4°5. om StatsUtskottets memorial med förslag till Instruction för Fullmägtige i RiksgäldsConloiret i afseende på 3 procents-upplåningen.
3,75 stora Liiiie-boräMar &gt; \ duss. 4,50 Hellinne SerYiettoT » 1 duss. S. Jonsson, fraMtnillgg. med första torde benäget sändas till » F. », Solfvesta p. r. [1M1] n ung lärarinna, som studerat tyska och engelska språken utomlands, önskar tillbringa sommaren på någon naturskönt belägen egendom. Svar torde sändas till » Thelma », V e - sterås, pöste restante. » Gallus » Esphult &amp; Vingåker. Äfven andra ägg och höns anskaffas. Amykos G a h n s för damer, herrar och barn tillverkas hos undertecknad till moderata priser. SEGF~ Personer, som hafva ö m - tåliga eller förstörda fötter, kunDa hos mig få skodon, som passa väl och äro bekväma att gå med. Högaktningsfullt ' [1795] för Toaletten rekommenderas som ett förträffligt ruunoch tandkonserveringsmedel och ett kraftigt läkemedel i halsoch hudsjukdomar. Efterse noga, att hvarje flaska ofvanpå korken fl||f^^ä bär vidstående fabriksmärke. Moderna Barber, afpassade. Barbtyll fr. 75 &gt; &gt; Sidenband, alla färger och bredder, i moaré. Breda Skärpband fr. 1: 25 » Svarta Silkesspetsar » 25 ö. » Snörmakerigaller » 50 » » Eiffel-Snörmakeri, nytt, vackert urval. Sidenmoaré 2: 50 m. Silkessammet. &gt; Perlsammet 2: 50 » Gardinspetsar 35 ö. » Broderade Remsor, största urval. Damkragar fr. 20 ö. st. Snörlif Fysiologiska » M ö n C. NILSSON, Drotinluigataii 100. min väfskola i Linköping mottagas elever i såväl enkel som konstväfnad samt handarbeten. Under juni, juli o. augusti kan väfkursen pågå å En dam, anställd i affär kan få treflandet. Bref besvaras pr omg. lig och billig bostad vid Gröndal. V i - Adr. : Fru Fredr.
Näsan var af vanlig sort, munnen var vacker och frisk, något stor kanske, garnerad med perlor innanför korallröda läppar, och öfver dessa sväfvade ett ständigt fortfarande leende som än var godt och vänligt, än ganska skalkaktigt. Kinden hade en gång för alla fått sin karmin af moder natur, och bakningen hade nu höjt färgen till något som liknade pionrödt. Händerne som hon lade öfver mannens ögon voro så hyggliga som någon i hennes stånd kan det hafva, och silfverringen såg alldeles ny ut, fast den var något mjölig. »Din skälm,» sade hon, »nu får du ej se upp förr än du säger mig hvad du menade med de der »bekanta» som du ibland talar om, och då alltid ser så flat och förlägen ut. Hvad var det för andra? Var det manfolk eller – qvinfolk? Säg nu strax för jag vill veta’t, och släpper dig intet förr.» »Nej, släpp bara öga på mig,» svarade han, och klappade henne kraftigt på armarne – så skall jag väl säga dig hvad det var för ett karnalje-byke som tidt och jemnt, bittida och sent hängde öfver oss på det förhärdade Drottningholm, ty så mycken synd och liderlighet som jag der såg, får jag väl aldrig i mina dar mer se, vill Gud.» – Och nu följde en beskrifning, åt hvilken äfven de nedkammade släta håren på Stinas hjessa reste sig, och snyftande kastade hon sig i mannens armar, när han slutligen sade: »Ja, kära Stina! om jag intet hållit dig så hjertans kär, och natt och dag tänkt på att bara det eländet var väl slut, skulle vi få komma ihopa som aftaldt var, så vet Gud om det intet gått med mig som med många af de andra gossa’, för der fanns mången galant gosse, som kom dit nykter och frisk, men som gick hem förderfvad för all sin tid, det vill jag försäkra, och jag undrar slättes intet på’et, för du kan aldrig begripa hur mycket konster de ha der uppe! Ja, de äro illfundigare än sjelfva skam för att dra en till liderlighet och elände. Tvi vale’t!
Sebamöter utgöraé till hälften af borgare odj SSergémän, boeffå, atti$al)lutt, bet ena året gern borgare ocf) $pra SSergéniän ocf) bet anbra 'Jern Q5erge* män od) $pra borgare, blifroa ©tabené $aperingömän. §• Sj må till $apertngöman af £3orgare*©tånbet roäljaö annan perfon, än ben, font ibfar roerfelig borgerlig rörelfe. §• 115. 3 be ©täber, ber ©pmnaftum ftnneö, jfall iblanb $reffe*©tånbet en hector wäljaé till £aperingöman. §•
Ärlig fond för RiksgäldsContoirets ReäiisätionÄ LåneFond, som oafkortadt utgår, till d«så hela detta Lån blifvit inlöst Banco R:dt 660,000 afgår Bankens tillskott 100,000 B:cö R:dr 560,000 Årlig ranta å 5 procent å Bankens fötiderade fordran hos RiksgäldsContoiret 4°jOOO Dto D:o 3 5 procent å Flans Majit Konungens på RiksgäldsContoiret öfverflyttade fordran för Sachsiska lånet 22,500» Besparing å de årliga utbetalningar StatsVerkete fjerfalldige grénar, efter närvarande förhållanden till Banken, skulle nödgas bestrida (lågt tilltagit) 43>i66f Summa B:o R:df 665,666§ Cenna besparing lemnar Riksens Ständer eli tillgång att kunna fästa något afseende på /tctieagarne6 i Götha och Södertelge Canaler patriotiska uppoffringar. Om nemligen Actierna förvandlades till permanenta lån, för hvil ta, för Södertelge Canal Bolag från och med !i8»4 års början och för Götha CanalBolag från och med I825 års början årligen erladeS *) Orsaken hvarföre här föreslås att för Götha CanalBolag först från ach med rÖ25 års boijart Den 6 Martti, 579 i procent, med en tillökning efter förloppet af hvart 10 år utaf i procent, ända till dess denna annuitet uppnått 5 procent, så fordrades lör första 10 åren omkring 35,000 R:dr årligen. 1824 års besparing kunde användas såsom fond till amortering af dessa annuiteter. Tillgång för deras framdeles ökade belopp* leninade RiksgäldsContoirets under tiden infriade öfrige skulder. I den här upptagna besparing är ej inberäknad ränteoeh capitalafbetalningen åTackjerns Bergslagernas af Banken erhållna Lån.
Wennerslröms motion, remitterade Ståndet, med frånträdande af förut fattadt beslut, nämnda motion till Stats-Utskottet. fröt,-Utdrag den, 14 Januari 1857. 163 S. D. Till Stats-Utskottel remitterades ett denna dag af Herr Paul Berg in g ifve t anförande, med bifogade handlingar, till upplysning i afseende på en af honom väckt, till Stals-Utskottet remitterad motion, angående stats-anslag till en ny skolhusbyggnad i Uddevalla. ■> Frän Heden. Bonde-Ständet. S. D. Föredrogs och bifölls Banho-Utskollets Memorial N:o 10 med förslag till vissa förändrade föreskrifter, angående medels emottagande på uppoch afskrifnings-räkning. S. I). Efter skedd föredragning bifölls Expedilions-Utskottets förslag till underdånig skrifvelse N:o 4, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ändring i 85 § Regerings-formen m. m. Den 14 Januari. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln, S. D. Vid förnyad föredragning af Banko-Utskottets den 7 och 10 dennes på bordet lagda Memorial N:o 9, med återlemnande af Herr J. G. Wennerströms motion, förklarade Ridderskapet och Adeln berörde motion böra öfverlemnas till Stals-Utskottets behandling. Frän Högv. Preste-Stdndet. S. D. Remitterades till Stals-Utskottet 2:ne ytterligare, denna dag af Lektor Sondén ingilna, bilagor till den af honom den 26 November sistlidet år väckta och till nämnde Utskott hänvisade motion, angående anslag till Linköpings domkyrka. Frän Välloft. Borgare-Ståndet. S. D. Vid ånyo skedd föredragning bifölls Banko-Utskottets Memorial N:o 10,?med förslag till vissa förändrade föreskrifter, angående medels emottagande på uppoch afskrifnings-räkning. 164 Prot.-Utdrag den 14 Januari 1837.