Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Prot.-Vtdrag den 10 December 1862. 131 S. D. DS nu ånyo föredrogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Ulskottets Memorial, M 2, i anledning af Herr Ditzingers motion, om ett förslagsanslag S 10,000 R:dr till aflöning åt instruktörer i militära öfningar vid städernas läroverk, beslöt Ståndet, att ofvannämnda motion skulle till Stats-Ulskoltet öfverlennäs. S. D. Ett från Höglofliga Ridderskapet och Adeln ankommet Protokollsutdrag, JM 60, med Herr G. M. Stjernsvärds reservation i anledning af ett Ridderskapet och »Adelns beslut, lades, vid nu förnyad föredragning, till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo ett från Högvördiga Preste-Ståndet ankommet, till kommunikation med Med-Stånden utställdt Protokollsutdrag, J\° 66, med en motion af Doktor Lindgren om understöd af allmänna medel åt Artisten NMandelgren. Denna motion, hvilken af A. W. Uhr från Nerikes län upptogs såsom egen, blef, uppå derom af Talmannen framställd proposition, remitterad till Stats-Utskottet. S. D. Vid nu förnyad föredragning biföllos Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Betänkanden: M 3, i anledning af väckt motion om förbud att utsätta trupps samling till ådermöte eller dylikt till tid, då gudstjenst pågår; M 4, i anledning af väckt förslag om tillstånd för beväringsskyidige från Listers och Bräkne härader att undergå vapenöfning å mönstringsslätten vid Asarum i stället för den vanliga exercisplatsen Warnö i närheten af Carlskrona; och M 8, i anledning af väckt motion om uttjente Underofficerares och Soldaters befordrande till vissa tjenstebefattningar.
Jag tyckte bäst om när hon vände ryggen till, så att jag utan att blygas kunde få betrakta hennes nakna, hvita armar, med hålorna vid armbågen eller den fint luddiga halsen, der det mörka nackhåret slog lock och skuggade sig nedåt i två mörka tungor. Jag afskydde hennes ansigte. Vrån mellan sängen och byrån var mitt älsklingstillhåll; der kände man sig så skönt fredad för alla ödets omkastningar. I denna stora, luftiga sängkammare, der det alltid var så rent och svalt att andas, höllos nästan alltid familjeråden – och då passade jag alltid på att få vara med. Husets herskarinna, med de vackra armarne, föraktade mig alltför djupt för att bry sig om min närvaro; det var henne fullkomligt likgiltigt hvad jag hörde eller icke hörde, bara jag inte gick henne sjelf i vägen. Och hennes föräldrar menade alltid, att jag intet förstod. Men hvad jag icke begrep strax, det gömde sig i mitt minne; och lifvet har gett mig förklaring på allt det, som då var idel gåtor. Hur många giftermålsanbud har inte den sängkammaren sett kastas bort! Hur mången bra karl har man inte talat om, som var han en trasa derför att hans förmögenhet var för liten eller hans fötter för stora. Eller för det hans breda haka kom ansigtet att se själlöst ut. Jag kom till den slutsatsen att hvarje qvinna med aktning för sig sjelf borde behandla männen på detta sätt. Det blef för mig till en förfärlig skam att en qvinna kunde svara ja till ett frieri. Jag fick ett starkt intryck af, att det enda riktigt fina var att säga nej, liksom när man för andra gången bjöds på någon läckerhet. Stoltheten fordrade det, om det också sved, om det än kunde finnas ett ögonblicks frestelse. Det föll mig aldrig in, att de gifta fruarna ju ändå måste ha svarat ja till sist. Stor blef derför min förundran när jag en dag såg min baldam tveka. Det hörde till hennes grundsatser – och dessa voro fasta som murar – att aldrig låta en man få framföra sitt ärende till henne sjelf. Denna snöskönhet skulle ha ansett det vara en alltför stor gunst om hon personligen nedlåtit sig till att åhöra en kärleksförklaring.
(Förr än jag numera sä- ger ordet » m a g e », så dör j a g!) O m det där pösaut-och-knipa-ihop-sig-på-midten-modet är ett vackert m o d, vet j a g inte, men oändligt ljuft är det att för en gång i sitt lif känna sig vara fet på storeuropeiska. Så har jag skaffat mig en skär sidenblus o c h en stor svart amazonhatt, klädd m e d svarta, svajande Rembrandtsplymer o c h skära rosor, som hänga under brättet i stora knippor. 3 sarna tycker jag äro alldeles rysliga: så förfärligt svarta, bullriga o c h så märkvärdigt rädda för vatten. Flere af d e m måtte ha gjort något slags löfte att inte tvätta sig nedanför käkarna — o c h så, midt u p p uti den kulören, juveler stora som hasselnötter! D e äro j u så intelligenta o c h bildade o c h allting — • men för en fattig människa, som bara kan nyttja sina ögon, så H ä r om dagen från Moskwa, att veckan f ö r u t », var han snart väntade 1DUN 1899. — berättade en rysk » professor » kejsaren, » s o m han talat med glad o c h mådde väl, samt » att sig ett litet b a r n ». I går uppträdde en 50 års m y c k e t gudlig prästdotter och så lik en häftplåsterstång, bekajad m e d Underrättelsen får stå för professorns räkning. bleksot, som en människa kan vara det, i rosa Men efter som allting från det ryska liofvet är silfverglitterdräkt, o c h hennes äldre — o b s. äldre så mystiskt o c h intressangt o c h hemlighetsfullt, — syster, också ogift o c h med kindens rosor för så 1 Säkert är, att, om kejsaren lyckas längesedan flyttade till näsan, i snöhvit kaschmirdrifva den reformen igenom, är den eviga freden dräkt, garnerad med hvit sidensarge, o c h till den • betryggad, och det för alla världens tider!! kostymen hade hon bröstbukett af liljekonvalA l l t sedan det året, när hela Europa sjöng j e r I!
Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, deC Kongl. Majit, efter förnyad Instruction för Roteringens verkställande i Skånska Länen, täc^ 1728 Siats-Ulsiottets Bettini and enl tes i Nåder anbefalla en ny undersökning och Rnterings företagande derstädes, pä det dervid utrönas mätte hvad jemkningar och rättelser skäligen kunde och borde äga rum i de delar, der den ene Rote Skyldige kunde finnas lidande och mera betungad, än den andre, så att eu hvar måtte tillkomma en lafvad och påräknad lättnad i denna skyldighet, samt dymedelst vinna den 1 ikloiiighef i tunga och besvär, som bör utgöra det hufvudsakligaste vilkoret för ett så vigtigt varfs framtida bestånd. Då Kongl. Maj:t härtill täckes lemna . Nådigt bifall; så anser Stats-Utskottet, såsom en ofelbar följd deraf, att de rättelser, hvarå de nu gjorde anmärkningar syfta, skola vinnas. Att ingå uti speciel e ler partiel pröfning af flere enskildte omständigheter härvid, eller grunden huru denna Rotering tillkommit, har Utskottet ansett både utom gränsen för dess befattning och äfven mindre lämpeligt, enär i alla fall, efter Utskottets förslag, förrättningen i det hela skulle komma att undergå en förnyad undersökning och rättelse i de delar, den finnes felagtig och afvikande från de gifne grunderne. Vid ett sådant tillfälle anser ock Stats-Utskottet den rättelse äfven vinnas, sorn uti aumärkningarne från Högvördige Preste - Ståndet blifvit yrkad, nemligen att Boställs-Innehafvare af Ecclesiastique-Staten matte få Lafva sina ombud närvarande och dymedelst bereda sig den lindring uti Roteririgs-Besväret, som de Lunna äga skäl att få till godo njuta.
Ridr 33 öre, har, enär Rikets Ständers sistnämnda år församlade Revisorer jemväl ansett tillökning i berörda anslag vara behöflig, Kongl. Majit begärt, att nämnda anslag, i nuvarande Riks-stat uppfördt till endast 11,350 Ridr, måtte med 46,650 Ridr förhöjas och således hädanefter upptagas till 58,000 Ridr; och då Utskottet anser det i allmänhet vara angeläget att vid förslagsanslagens bestämmande utgifterna, så vidt möjligt är, beräknas och upptagas i närmaste öfverensstämmelse med verkliga bebofven, tillstyrker Utskottet, att Kongl. Majlis ofvanherörda nådiga framställning må af Rikets Ständer bifallas. 25:o, Uti en den 30 December nästlidet år till Rikets Ständer a flåten och till Utskottet öfverlemnad Nådig Proposition (införd under JV2 59 i lista Samlingen af Bihanget till Riks-Slåndens protokoll) hade Kongl. Majit fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att redan vid 1856—1858 årens riksdag förslag af Kongl. Majit blifvit framsläldt derom, alt medel måtte anvisas för inrättande af ridskolor, hvarest det vid kavalleriet och artilleriet äfvensom vid Generalstaben inträdande befäl kunde ega tillfälle att förvärfva nödig färdighet i ridkonsten och der äfven passande elever skulle kunna utbildas till beridare och stallmästare vid regementena. Dervid hade Kongl. Majit tillika erinrat, hurusom sjelfva ridkonsten, hvilken fordom stått ganska högt i Sverige, numera vore nära att utgå, så framt icke ändamåls - Slats-Ulskottets Utlåtande JV‘ 66.
Föreställer man sig Realisationen reden verkställd, Opinionen, att Sedelhafvaren alltid finner Silfver, när han presenterar Sedeln, fast rotad hos Sedel-Innehafvare; Handel och Näringar i jemn gång med mera, så skulle visserligen den inneliggande halfva Valutan vara tillräcklig att fullgöra Bankens functioner; men Sverige är i en motsatt ställning. Realisation skall öppna nya Speeulationer; Bankens hemlighet har liksom nied flit hindrat någon Opinion att ens uppkomma, utan deremot alstrat ett misstroende, som icke finner sig tillfredsstäldt med annat än Silfver i nafven. Handeln, håde genom fattigdom, hvarigenom den blifvit Commission och största vinsten Utlänningens, och genom Nationens/a&£a smak, beroende af Utländskt Capital ; och sluteligen äro Näringarne i sådana händer, hvarest FÖrlagsCapitalet till största delen är lånt af tillverkningens afnämare, emedan både enskilt förmögenhets ökning, och Capitalister försvunnit, af hvilken orsak äfven det missförhållande uppkommer, att Banken, som, efter hvad jag framdeles ämnar föreslå, sjelf behöfver Silfver-sammauskott, likväl måste förlägga Näringarne, Den 5 Januarii. 377 hvilket Förslag ursprungeligen är taget utur hela Nationen genom Bevillning. Dessa betraktelser gemensamt, hafva ingifvit mig den tankan, att SilfverFond till io Millioner icke försäkrar Inlösnings-förmågan emot 20 Millioner; emedan jag tror att halfparten icke blir utelöpande, utan större delen af det bela kommer att yid Realisations-ögonblicket till inlösen presenteras. Visserligen gifvas försigtighetsmått, med hvilkas iakttagande Statens st3’rka kan förmildras, till exempel att endast låta en viss Class af Sedelmassan blifva första året berättigad till inlösen, såsom StatsContoiret och så vidare; men jag kan ändå aldrig undgå att fordra reel Valuta i Realisations-ögonblicket. Att nu afgöra detta förhållande på io:delen af Enheten, är icke möjligt, emedan man icke kan förutse den ställning, uti hvilken de verkande krafterna: Opinion och Handel, och allmän Förmögenhet stå vid den punct, då Realisaiion skall ske.
Bedskap, tillverkad vara och kärl, hvari den förvaras, skola, fastän bränvinstillverkare icke är ägare deraf, förbrutna dömas, när förbrytelse, som sådan påföljd medförer, är begången af bränneriets arrendator eller föreståndare, eller ock efter arrendatorns eller föreståndarens föreskrift. § 85 (77). Bränvinstillverkare eller destilleringsidkare, som åt den vid hans bränneri an ställde kontrollör eller tillsyningsman såsom gåfva något gifver eller erbjuder, bote från och med 13 r:dr 16 sk. till och med 133 r:dr 16 sk. Kontrollör eller tillsyningsman, som gåfvan mottager, vare lika ansvar underkastad och miste derjemte, befattningen. § 86 (78). Skulle brännerikontrollör eller den, hvilken tillsyn vid bränneri såsom tjenstepligt eljest åligger, eller den, som är pligtig att förbrytelser mot denna författning åtala, sjelf beträdas med oloflig bränvinstillverkning eller destillering, eller, att hafva främjat sådan förbrytelse eller tillverkares försnillning af den afgift, han erlägga bör; varde dömd till straffarbete från och med sex månader till och med 3 år. Visar någon, hvilken det åligger att tillsyn vid bränneri' hålla eller förbrytelser mot denna författning åtala eller redskap under försegling ställa, försummelse eller vårdslöshet i dessa åligganden; varde antingen för alltid eller under viss tid från tjensten eller befattnihgen skild eller ock fälld till böter eftey domarens bepröfvande. § 87 (79). Varder, till utrönande af förbrytelse mot denna författning, undersökning hos någon anställd emellan klockan 9 oro aftonen och klockan 5 om morgonen, men sådan förbrytelse ej upptäckt; bote förrättningsmannen från och med 3 r:dr 16 sk. till och med 33 r:dr 16 sk., der han ej finnes hafva till undersökningen giltig an ledning haft. 23 Vägrar den, som undersökning i bränneri anställt, att betyg, som i 99 § sägs, åt bränvinstillverkare genast utfärda; bote 10 r:dr. § 88 (80).
Oindelt. Summa. Riksmynt. Värde ii 2 R:dr kubikfoten. Värde förslagsvis å 2 R:dr kub.-fot. Mått. Mått. R:dr R:dr ö. R:dr Kubikfot. St. Skrifvelse !S:o 496- Indelt<i räntor öfter markegång på förslag: Värde enligt 1S55 års Riks-slat (bibehålles oförändrad! för de efter indragning af åt Fahlu Bergslag anvisade räntor ä delta anslag qvar - stående indelningar 23.929: 80. Fiskerinäringens understöd : Nuvarande anslaget 9,000: — Tillkommer förhöjning 600: — 5T£r Diverse Anslag. Utflvttningshjelp efter laga skiften, Försl a g s - a n .v ht": Nuvarande beloppet utlores olörändradt med Odlingshjelp m. m. för Krono-nybyggare, Förslags-anslng : Nuvarande beloppet bibehålles Jordförlusler genom Kanaloell Väg-anläggningar, Förslugs-ajislug: Penningar oförändradi Indelta räntor efter markegång på förslag: Värde, enligt 1855 års Riks-slat ... 2,611: 22. Förhöjning i detta värde 1,048: 1. Indelt Spanmål: 1855 års Biks-stat anslår (40 T:r) 252 kub. fot med ett för slagsvärde af 400. — Förhöjning i della värde till 2 R:dr per kub. fot 104: — Skrifmaterialier och Expenser, Ved m. m., Förslags-ans/ag: Tillkommer: Förhöjning i nu anslagna summan för tryckning af Kongl. Maj:ts Beläliningshafvandes i samtliga Länen Embels Ku ngörelser 3,600: — hvarjemte tillägges, för jeinnanue af Hufvud-Tilelns slutsumma, ' eli belopp af 28: 13. 3,628: 13. Reseoch Traklamenls-penningar, Förs lags-anslag:
Sedan Wisingsö skola länge varit i ett aftynande tillstånd, hvartill platsens isolerade, vissa tider på året nära otillgängliga läge, ansågs bidraga; så indrogs nämnda skola år 1811 och dess inkomster dels reserverades för en särskild fond under Wexiö Konsistorii förvaltning, som granskas af Kongl. Kammar-rätten, dels användes till utvidgande af Jönköpings skola. Yid 1812 års riksdag väckte Fullmägtigen från Norra och Södra Wedbo härader motion om rätt till skatteköp för åbo på skolegodshemman, hvilken motion, tillstyrkt af Rikets Ständer, Landshöfdingeembete och Kammar-kollegium, blef afslagen genom blott Wexiö Konsistorii reservation, hvilken hvilade på skäl, att berörde skolehemman skolat af ålder hafva varit af frälsenatur. Men ehuru samtlige skolegods-hemmanen, med undantag af 2:ne, nemligen 1 mantal Gräshult Pukaregård och 1 mantal Mörby, hvilka ansågos från fordom varit frälse, förklarades i Konungabrefvet af den 12 November 1819 för kronohemman, afslogs dock skatteköpsrättigheten för deras åboer. Det är svårt att inse hvarför en rättighet, medgifven åt deras vederlikar, förnekas desse. Sjelf boende i en församling der många skolegods-hemman äro be - 84 Motioner i Preste-Ståndet 1862. N:o 46. lägna, har jag på nära håll sett de förluster, så väl för Staten som den enskildo, de tvister och det trassel, hvilka äro en följd af detta förbud, och vågar derför, så väl på anmodan af flere åboer på skolegods-hemman, men synnerligen föranledd af anförde skäl, hvilka kunna sammandragas i följande punkter: l:o att Staten kunde draga årlig ränta af skatteköps-skillingen; 2:o att
Då frågan således lärer böra genom votering i förstärkt Stats-utskott *fgöras, får Utskottet i sådant afseende föreslå följande proposition: 4:o. Den, som bifaller Utskottets, af Borgareoch Bonde-stånden godkända, tillstyrkande, att Rikets Ständer ville för sin del besluta, att den så kallade Fahlu kungsgårdshjelp skall afskaffas emot samtidigt försvinnande af derför medgifven lindring i bevillningen; dock med iakttagande, att den del af räntan, som på lön är anslagen, icke kommer att upphöra förr än efter nuvarande Landshöfdingens afgång från beställningen, så framt han ej skulle vilja, emot ersättning efter den grund, som för indelda löners godtgörande, i händelse af deras indragning, kan varda fastställd, räntan frånträda, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Viuner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit ofvannämnde tillstyrkande. Som 8:de punkten, angående ifrågaställdt upphörande af Näs kungsgårds reparationsmedel, blifvit af Borgareoch Bonde-stånden bifallen, men af de 2:ne öfriga Riksstånden afslagen, utaf Preste-ståndet i sammanhang med 5:dje punkten, hemställer Utskottet, att denna fråga må afgöras genom votering i förstärkt Statsutskott enligt följande proposition: Slats-Ulskollets Memorial, N:o 519. 7 5:o. Den, som, lika med Borgareoch Bonde-stånden, vill, att den afgift, som under benämning af Näs kungsgårds reparationsmedel utgöres af Näsgårds fögderi med 66 r:dr 32 sk. och af Westerbergs fögderi med 33 r:dr 16 sk. till underhåll af byggnaderna å den till öfverste-boställe vid Dalregementet anslagna Näs kungsgård, skall vid nuvarande boställs-innehafvarens afgång försvinna och med boställets underhållande derefter enligt gällande författningar tillgå, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, är förrberörde hemställan af Rikets Ständer afslagen.
Med hemtad anledning deraf, att, om äfven Bruks-egares Hypothekscassa, Skånska Hypotheks-Föreningens och Armeens Accords-amorteringsfonds obligationer med 4* procent tillerkännas belåningsrätt i Rikets Ständers Bank, en föga betydlig del af Bankens intill nästa Riksdag disponibla tillgångar skulle kunna anvandas i och för publika pappers-belåningen, bar Herr Nordenanckar framlagt det förslag, som i punkt 6:0 innefattas; och har motionären i öfrigt, till stöd för detta förslag, anfört: att, om en inländsk eller utländsk slats-credit någonsin skall kunna grundläggas, vore det oundgängligt , att en handel med sådane papper inledes, på det att de blifva kände på Börsen, och detta skall, efter motionärens förmenande, i vårt land, der så få capital äro till en sådan rörelse disponible, svårligen kunna ega rum, så vida icke Rikets Ständers Bank, våre allmänna Cassör och landsorternes egentligaste capitalister, nemligen Privat-Bankerne, uppträda på Börsen, såsom alternativt säljare och köpare; att om detta föregått och allmänheten finnér, att sådane papper alltid äro afsätllige till ett föga ombytligt värde, så skola småningom äfven enskilde personer våga ingå i samma bandel och deruti förränta jemväl smärre behållningar, samt alt det för Banken vore af fördel, att, då cursen vore låg och medgåfve vexeloch silfverköp, i stället för silfver, inköpa Hamburgska papper, hvilka när som helst kunna förvandlas till silfver och emedlertid gifva Banken en ränta af \ procent. Bih. till R. St. G Sami. 1 Afd. 44 Häftet. 2 IO liane oUtskottets Betänkande, N:o 15 8.
E t t parti ville, a t t maii skiille samla allt kvinnoarbete sarskildt, ett annat förläktade däremot den åsikten, a t t kvinnoarbetet borde stå sida vid sida iiied det manliga arbetet, i öppen taflan med detta. Efter inånga och tämligen lieta strider segrade det sistiilmnda partiet. E t t af de märkligaste kvinnoarbetena i Jackson P a r k var sakeïligen själfva kvinnobyggnaden, The Wo~nan ' s Building, som var iitförd i italiensk renässans efter en ritning af miss Soptiie Hayden, en af Amerikas mest framstående kvinliga arkitekter. Kvinnobyggnaden, som var tv&amp; våningar hög, hade ett förträffligt läge nära själfva huf vudingången till ntsti-illningen. K.ostnaderna för densamma uppgingo till omkring 188,000 dollars. taket af nämnda byggnad var en restaurationslokal anordnad, dit nian kom medels såväl hissar som belcväma trappor. Hela inidtelpartiet af byggnaden utgjordes af en stor sal, Rotundasalen kallad,. som sträckte sig från grunden af byggnaden auda upp till taket &amp; fdensamnia. Rundtorn nys~nämnda sal lopp i öfre delen af byggnaden ett bredt galleri, livarest. funiios en niängd rymliga salar för olika aiidamhl, väl belysta och delvis försedda med balkonger. F r å n Rotundasalen. utgick p&amp; nedra bottnen en mängd gångar och vinkel-. gkngar. Och här var den största massan föremål iitställd % livar sitt iiationaloinråde. Hvad plananläggningen af denna del af byggnaden angår, så voro belysningsförl~illandeiia dåligt beraknade; i det a t t en mängd sektioner dvaldes i skymning dagen om. t a För a t t nu öfvergå till utstallningsföre~nålen, så var ingen ind.ustri bättre representerad i kvinnobyggnaderi %u spetstillve ' ~Ic~ziIzgen, .soni af Alder varit kvinnors göra2. Bakoni ett par gallerportar af järn Ilade den italienska kvinnan. samlat ett .helt litet iniiseiiin af denna utsökta lyxartikel.
Digifvande, stegrade priset å öfrige skogseffekter m. m., hvarjemte grufve-rätten, med afseende å kopparverkets stora kolbehof, underdånigst hemställt om utfärdande af ett bestämdt stadgande mot nya koltärande verks anläggning på minst 2:ne mils afstånd från Stora Kopparberget samt att i nåder måtte anbefallas sträng kontroll och tillräcklig uppsigt deröfver, att skogarnes. bestånd icke äfventyras; och har för öfrigt grufve-rätten i underdånighet fästat uppmärksamhet å angelägenheten deraf, att kol-privilegierna vid Avesta icke indragas, så vida tionde-nedsättning ej vinnes för råkopparen vid Stora Kopparberget.. Vid noggrant öfvervägande af allt detta nar Stats-utskoltet, väl inseende den stora vigten för de skattskyldige, att varda från den i större eller mindre mån tryckande skyldigheten, att här ifrågavarande kolskatter in natura lefverera, likväl ej kunnat lemna ur sigte angelägenheten deraf, att i sammanhang med denna fråga kunde åstadkommas en vid åtskilliga tillfällen ifrågasatt reglering eller indragning af Stora Kopparbergs bergslags samtliga privilegier. Utskottet hyser jemväl dea förmodan, att, med anledning af Bonde-ståndets och öfriga härofvan omförmälde un~- derdåniga ansökningar, Kongl, Maj:t, efter den utveckling, ämnet redan vuåtri* eshi 44 SlaU-Vlskoltels Utlåtande, A’:* 208. ytterligare kan vinna, lärer täckas nådig proposition derom till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta.
JÄGER. Menniska! du blir förfärlig! du måste AXELSON. Upplysa er! innan morgondagens slut vet ni allt gå till Anna säg henne nej ställe ni mins ju den der natten ha, ha! säg henne ingenting Hon bor qvar på samma förbannelse öfver den natten! många djeflar släpptes lösa då! herre! ni har svurit! hvad behöfver jag mer! och vare sedan Gud med er i alla era lifsdagar! (går med stora steg till dörren, men vänder 31 hastigt om till Jäger, fattar hans båda händer och trycdar ut.) ker dem våldsamt till sina läppar, hvarefter han skynJÄGER (stirrande efter honom). Hvad betyder det här! hvarföre störtade han ut så der! hvarför förbannade han den der natten! (slår sig för och springer ut.) pannan.) Ha! Skulle det vara möjligt! (fattar sin hatt _______ Förändring till ett större, lysande rum hos Dahl med ingång från fonden och en dörr på sidan, divaner på hvardera sidan af fonddörren, ett större modernt bord försedt med gravyrer och böcker i granna band. Ofvanom bordet från taket nedsamma vägg står en värja. hänger ett klocksnöre med förgyldt handtag. Vid Tredje Scenen. DAHL. EN BETJENT. och med hatt på hufvudet). Fördömdt väder! sätt in hästarne i stallet, men sela inte af dem om en timma skall jag ut igen det bär af till friherrinnans jag ska' följa min fästmö och svärmor till konserten å Stora Börssalen. DAHL (från fonden, i stor rundskuren slängkappa herr Brukspatron sin morgonrock? BETJENTEN (tager af Dahl kappan). Befaller DAHL (kastande sig i en fåtölj). Nej! det börjar bli skumt tänd ljusen och sedan en cigarr. Är Aftonbladet kommet än? 32 BETJENTEN (tändande ljusen). Ja herr Bruks patron (räcker fram Aftonbladet och några cigarrer på en liten silfverbricka). DAHL (tänder cigarren och fattar tidningen). Nå,