Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Underlåta föräldrar, fosterföräldrar eller andre uppfostrare, eller förmyndare, att från utförandet af brott, hvarom de vetskap äga, hindra den, som under deras vård och lydnad står, när det utan angifvelse till åtal ske kan; vardén straffade efter 4 <§, dock högst med fängelse, der det ej skett för egen vinning. 9 §. Har annan, än de personer, som i 8 § nämnde äro, vetat brott, deraf någons lif, helsa, frihet eller egendom i synnerlig fara sattes, å färde vara, och underlåtit att det i tid, så att faran afvärjas kunde, upptäcka, när det utan angifvelse till åtal ske kunnat; varde ock han straffad såsom i 8 <§ sägs. 10 §. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BcuilTnings-Utskoltets MemorialN.-o 31$. 37 sendlligt sammanhang med Utskottets förslag i hvad det rörer Taxeringsech Pröfnings-Comiteernes åtgärder, och derföre icke utan rubbning af detta sammanhang skulle kunna förändras, i synnerhet sedan 124 §• i förslaget vid Betänkandet N:o 12, om ändrings sökande i debiteringsmål blifvit af samtlige Riks-Stånden godkänd; så, enär för öfrigt genom 3:ne Stånds beslut, nemligen Ridderskapets och Adelns, samt Presteoch Borgare-Ståndens, är afgjordt, att besvär öfver Pröfnings-Comitéens beslut må så väl af Kronans Ombud, sorn den skattskyldige anföras , anser Utskottet den hufvudsakliga skiljagtigheten i besluten bestå deruti, att Ridderskapet och Adeln samt Preste-Slåndet ansett dessa besvär böra, såsom hittills, ingifvas till Kammar-Rätten, då deremot Borgare-Ståndet funnit dem böra anföras hos Kongl. Majit.
Utsökningsbalken gjorde allmänna inskränkning r afseende på verkställighet af Kouungens bofallniugshafvandcs ufverklugade utslag, hvarå, på sätt nämndt är, utmätning ej flrft följa, derest saken går öfver 300 daler, i andra fall, än skulden är vorden erkänd, ellec den sökte tredskovis blifvit dömd att betala och utmätning undergå. Örn borttagande af denna inskränkning har likväl vid innevarande riksmöte fråga blifvit väckt uti ett af hr IVeidenhjelm, A., hos högloft. Ridderskapet och Adeln ingifvet och till Lag-utskottets behandling hänskjutet memorial. Samma inskränkning vore, efter motionärens omdöme, af menlig inverkan på kFcdilförhållanderne i allmänhet. Erfarenheten skulle nemligen visa, hurusom gäfdenärer esomoftast klaga öfver Konungens befallningshafvandcs utslag blott för att bereda sig änglund och för att komma i tillfälle att, under tiden, undanskaffa den egendom de hafva oeli som kunde varit tillräcklig för fordringens godtgörande. Något skål synes ej eller finnas till den inskränktare verkan, som tillägges Konungens befallningshafvandes utslag. Enligt lag egde denna myndighet endast döma till utmätning om fordringen är klar och tydtig. Så snart något förekomme sorn gjorde den tvistig, fick Kouungens befallningshafvande dermed ej taga befattning, ulan måste skjuta saken under domaren, i hvilket fall Konnngens befallningshafvande likväl nu vore berättigad att med qvarstad belägga gäldenärrns egendom. Derföre bordo ej eller någon betänklighet möta mot den yrkade utsträckningen, eller mot tilläte/sen ulf, utan hinder af söht ändring i Konungens befällningshufivandel utslag, fa utmätning ä samum nislag, ehvad belopp soken angar. 7 Lag-VMotlef» Behtvtamt», ih> i§. Den ändring, Sora salunda blifvit föreslagen i 1 § Utsöknings-balkens 9:de kap. syucs jemväl Utskottet vara ar behofvet påkallad.
Vidlyftiga saker skola sist företagas; och gifve Häradshöfding i hvar sak utslag, efter ty det ske kan, innan lian ifrån tingsstad reser.n Stockholm den 11 Augusti 1863. Lag-sami Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N;o t&. JX:o MG. Ank. till Exp.-Utsk. den 11 Aug. 1863, kl. 2 e. tts. Betänkande, i anledning af Prosten Sondéns motion om qvarninduslriens frigifvande. I anledning deraf att Rikets Ständer genom bifall till Stats-Utskottefs Utlåtande N:o 45, Litt. A., vid innevarande riksdag för sin del beslutat, att grundräntan å mjöloch sågqvarnar skall från och med nästa statsregleringsperiod upphöra att utgöras, har Prosten Sondén den 28 sistlidnc Mars, med stöd af 56 § Riksdags-ordningen, hos Högvördiga Preste-Ståndet väckt motion derom »att Rikets Ständer niå för sin del besluta, att qvarnindustrien måtte förklaras fri, och de författningar, hvilka derför lägga hinder, upphäfvas;» och har denna motion, som remitterats till Lag-Utskottet, blifvit, jemlikt 43 § Riksdags-ordningen, af Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet behandlad. Vid den tidpunkt af riksdagen då ifrågavarande motion väcktes, var det deri afhandlade ämnet föremål för Utskottets handläggning, och, på sätt Utskottets Betänkande N:o 7 i anledning af väckta motioner om förändrade föreskrifter i fråga om vattenverks anläggande m. m. närmare utvisar, har Utskottet dervid äfven tagit i betraktande de följder Rikets Ständers beslut i fråga om qvarnräntans upphörande kunde komma att medföra i afseende på lagstiftningen om qvarnindustrien.
C. Larsson har här två dukar, afbildande samma trädgård på söder, från olika håll, i vinteroch sommarskrud Nu fins det, som vi veta, två konstnärspersonligheter minst i Carl Larssons gestalt. Båda talangfulla och ärliga, den ena fin, elegant, ytterligt känslig för delikata lufttoner, lått och luftig i behandlingen. Denne Carl Larsson, förut pastell-och aqvarellmålare, har målat vinterbilden med dess utsökt fina toner mellan de lätt snöklädda buskarne, dess poetiskastamning och lätta, riktiga snö. Figurerna äro kanske intetsägande, men äro dock så väl insatta, bilda så ett helt med luften och snön, att taflan ändå blir en äkta friluftsmålning. Den andre Carl Larsson är en på en gång djerft originell och omutligt redbar person, som lockas af svåra motiv och sätter sig före att måla det han ser, utan andra anspråk än att bidraga till att låta konsten tränga allt djupare in i naturens skattkammare. Denne Larsson har målat » Främmande ». En ljus majdag med en grupp ljusklädda barn under ett äppelträd i full blom i förgrunden. Der bakom en gammaldags trädgård mellan brädskjul och hus — ett par herrar till höger, ett par damer midt på sandgången till venster, glittrande solsken öfver det hela. En sådan uppgift fordrar mer än en redlig vilja, och Carl Larsson har också haft till hands en teknisk skicklighet, som låtit honom åstadkomma de mest otroliga saker i solljusets behandling och spelet af luften uppe mellan äppelträdets fristående grenar. Men det är icke blott några öfvervunna svårigheter i detalj, som ge taflan dess höga värde. Det är ärlighetens seger i allmänhet — och det starka intryck, duken förmår meddela af vår, solsken och glädje, ett intryck *, som helt och hållet öfvervinner det första, lindrigt oroligt verkande, och förmår en att glömma, att en eller annan punkt icke bragts i samklang med det hela. Himlen t ex. är kanske riktig i valör,just så tungt, djupt blå kan vårhimlen vara, men på mig åtminstone verkar den som blå färg och icke som luft. Dock detta är en oväsentlighet, bilden är hel ändå. Handlingen är rolig, hufvudgrup-pen af barn af uppfriskande humoristiskt intresse.
Såsom skäl. för uteslutande af Statens och allmänna verks behållningar på räkning, vid beräkningen af sedelstocken, får jag åberopa hvad jag redan vid mitt förut Omnämnda anförande d. 7 dennes yttrat, att banken icke här såsom i England beitöfver vara beredd att livar 3 månad för Stålens ränlcliqvidcr förskjuta flere millioner. Deremot har jag lill yttermera Irygghet mot oförmodade sedelemissioner i beril k ningen inlagil behällningarne å både allmänna och enskilda crediliver. Id.'en för mitt förslag liil maximum för bankens sedel rörelse är hörnlad från Sir Robert Peris bill rörande ny lagstiftning för Engelska banken, med den skillnad, all han föreslog eu ytterligare utsträckning, ulan någon på förhand bestämd limit, men med villkor af Regeringens bil ali. Jag gillar eli sådant tillägg fullkomligt, men under de hos oss herrskande fördomar mot allt deltagande af Konungamakten i bankens förvaltning, anser jag det ändamålslöst al i af mig eli sådant förslag framsta lies, ehuru härigenom en stor förbättring skulle gifvas det förslag jag nu väckt och vida fullständigare dess afsigt befräm jas, som är att med full säkerhet för bankens credit och förmåga att uppfylla sina förbindelser, sälla den mera i stånd, än efter nu gällande föreskrifter, alt komma landels rörelse til! biträde, vid de tillfällen, dä sådant verkligen behöfves. Jag bör tillika fästa uppmärksamheten derå, ali. del af mig föreslagna stadgande innehåller en icke förut befintlig inskränkning i bancoslyrelsens rätt att under goda conjunclurer kunna (ika dess rörelse och sedelstock pä eli sätt, som kunde gifva ökad näring åt de svindlande speculalioner, sorn så ofta under den goda liden lägger grund för en kommande dålig. Maximum af hankens tillåtna sedelstock kunde efter mitt förslag endast ökas med beloppet af den förstärkning dess metalliska cassa erhåller, ej som nu i förhållande som 5 till 2, lill denna förstärkning. Såsom ett ytterligare betryggande af bankens oafbrutna silfvcrvcxling, får jag föreslå, att del i lil g stadgade minimum för metalliska cassan ökas frän 2 till 2| eller 3 millioner r:dr silfver sp. Enligt föreskrifterne i närvar.
Af en bufvudboken bifogad berättelse om uppkomsten af denna balans och densammas utredande inhemtas: att, efter den tid, då en uti 1843 års Revisionsberättelse intagen balansrelation afgafs, bade Konsgl. Krigs-Koliegii Advokatfiskal, i Februari månad år 1844, uti frågan ig yttrat, hvarefter, ”sedan Fortifikations-afdelningens Kammar-Kontor, äf”ven bordt, lika med Advokatfiskal^!, upplyst, det målet ej vore så ”utredt, att summan af Hallströms balans kunde bestämmas och balansräkning uppgöras, Kongl. Krigs-Kollegium, den 16 Juli 1844, beslutat ”alt öfverlemna frågan till förnyad undersökning och utredning vid "Krigsrätt, hvarest den ock blifvit handlagd, så att Krigsrättens protokoll öfver den ytterligare undersökningen, den 21 November sistnäm”de år, insändes till Kongl. Krigs-Kollegium, som den 3 derpåföljde ”December remitterade målet till Advokatfiskals-Embetet. Sedan det”sammas utlåtande inkommit och Fortifikations-afdelningens Kammarkontor blifvit bordt samt Kongl. Kollegium, uti skrifvelse den 14 ”Oktober 1845, från Kommendanten å Carlsborg infordrat handlingar”ne i målet, för att vid balansräkningens uppgörande begagnas; har ”Kammar-Kontoret den 30 April 1846 afslulat balansräkningen, som ”blef kommunicerad med gode männen i Hallströms konkurs, derefter ”Kammar-Kontoret inkom med slutligt utlåtande och Fortifikations-af”delningen, den 28 December sistnämnde år, genom utslag fastställde ”balansbeloppet till 1,741 R:dr 39 sk. 8 r:st ordinarie-och 26,972 R:dr 2 ”sk. extra statsmedel.” ”Utom de ofvan omförmälda, äro under tiden jemväl andra erforderliga åtgärder af Kongl.
Pieste-Ståndet den 7 Borgare-Ståndet den 7 Bonde-Ståndet den 7 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, med öfverlemnande af förslag till författning angående Tull-bevillningen. (Bevillnings-Utsk. Bet. m. m. M:m. N:ris 499, 532 och 539.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer i behörigt öfvervägande tagit, såväl E. K. M:s under den 24 Febr. sisll. år till Rikets Ständer aflåtna Nådiga Proposition om bestämmande af stadigvarande Tull-afgifter å spanmål, soin de af E. K. M. i Nåder tillförordnade särskilde Committerades för Tull-Taxans öfverseende och granskning afgifna och af E. K. M. till Rikets Ständer Nådigst öfverlemnade underdåniga Utlåtande med förslag till ny Tull-Taxa, jemte tillhörande handlingar, äfvensom åtskilliga i de särskilda Riks-Stånden rörande detta ämne gjorda framställningar, få Rikets Ständer underdånigst anföra: att, hvad beträffar den af Committerade, med stöd af anförde skäl, yttrade och af E. I\. M. i Nåder godkända åsigt om antagande af en oinskränkt handelsfrihet såsom hufvudgrund för den blifvande Tull-Taxan, så alt förbud mot någon varas ineller utförsel icke vidare skulle ega rum; så, ehuru äfven Rikets Ständer i allmänhet dela denna åsigt, i enlighet hvarmed redan vid 1823 års Riksdag Rikets då församlade Ständer beslöto att, med afvikande från de dittills vid tull-regleringen följda grunder, öfvergå till ett friare system i afseende å handeln och näringarne, hvilken grundsats vid de båda påföljande Riksmötena ytterligare fullföljdes, hafva Rikets
Den, som, lika med Utskoitet, anser den i D 41 års Tulltaxa å Fläsk bestämda inföiselslull, 1 R:dr 16 sk. Lispmidet, böra bibehållas oförändrad, rostar Ja; Dea Förstärkta Stats-Vtskottets Memorialj N.v 27^. 9 Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nejs nedsättes sagde inlörsels-afgift till 1 R:dr Lispundet. Aid voterings-sedlarnes Öppnande, hafva befunnits 90 Ja och 29 Nej, och har, då Ja sålunda vunnit, Utskottets förslag i denna del blifvit af Rikets Ständer godkändt. z3;dje Voteringen (36:o). Den, sora bifaller Utskottets förslag, att, vid intagande i Taxan af artikeln Fosfor, densamma bör på 4 R:dr 24 sk. värde skålpundet åsättas en i allmänhet gällande införseltull af 8 sk., röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nejj kommer sagde artikel att införtullas, för fabrikernas behof, efter serskild anmälan hos Commerce-Collegium och af detsamma lemriadt tillstånd, mot 5 procent af värdet, samt föi medicinska behof, såsom Apotheksvaror, ej specificerade. Voteringen har utvisat 100 Ja och 19 Nej; och då Ja följaktligen vunnit, har Utskottets förslå" blifvit af Rikets Siänder godkändt. s.4:de Voteringen (38;o) Den, som bifaller, att, jemlikt Uiskottels förslag, den vid förevarande artikel förekommande rubriken Silkesbör bibehållas oförändrad, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nejj kommer sagde rubrik alt förändras till Heloch Halfsiden-.
de &amp; r sj ubkalssan ägt b e s t h d har vid 339 tillfällen sj nkhj alp till ett belopp af lir. 140 medlemmar för sammanlagdt 10,430 dagar. Särskildt under den svåra influensaepideinien 1892 anlitacles kassan. i hög grad. hr 1893 blef sjiildassan inregistrerad och åtqjuter cliirigenom ett litet årl.i.gt stntsl~iclrag. Af flera välvilliga g i f ~ a r e har kassan vid olika tillfällen f&amp;tt emottaga ej obetydliga gåfvor (nppgåencle san~madagdt till lir. 1,719: 08), s&amp; mycket behöfligare som sj~~]: iligl~etsproce~iten bland delägarlie i alln1iinliet varit större än enligt gjorda beräkningar. Sjukliassan förvaltas af en af Fredrika-Breme]: - Eörb~~~icIet gocllcäiid, elinr~i sjalfst&amp;ndigt arbetande styrelse, best8en.cle af 5 iiiedleininm järnte 3 siippleanter. Dess expeditii111 skötes af därtill sä.rs1ddt litsedda personer och bålles öppen en gång i veclaii. Dessemellan expedieras förekommaiiile göromål fr&amp;n byrån. I april hvarje h htilles särskil.clt årsmöte, d&amp; bl. a. styrelsens o&amp;. revisorernas berättelser föredragas. Kass2ms kapital ~itgjorcle vid 1.894 k s sl.i~t 7,009 kr. Ofvan anförda siffror litgöra i och för sig det mest taImde bevis för nyttan och välsignelsen af en institution af denna art. Den. sj~ikhjälp, som erhållits lim, för mer än en nnder s,jukclomens (litgizr utgjort den enda inkomsten. Ned gl.ä .. j e har Förbundet darföre sett denna gren af sin verlcsamhet g&amp; fi: amåt, och.
Justerades följander Utdrag af Protokollet hältet uti Högloft. Ridderstam pets och Adelns Plenum den ar April igro. S. D. Z anledning af lipplast Protocvlls-Utdrag frän Let Wälloft. Borgare-StändK under dsn 6 i benna mängd, beflöt Högloft. Nidderssapet och Adeln med Borgare-Ständet instämma deruti, att i den föreslagna underhäniga Skrifwclsen till Konungen rörande utwägar till de olägenheters afhjelpande, som i wista trakter af Skäne genom flygsand förorsakas, mätte i stället för orden: att^n »viff afgift, till exempel en stilling mätte erläggas för Kwarje kunna Spannemäl stom frän Skäne sjöledes ukföresx bestämdt sättas, att intill nasta Riksdag en afgift af en stilling mätte erläggas för hrvarje tunns Spannemäl som frän Skäne sjöledes kill inrikes orter utföres: hwarom de Respective Med-Ständcn flulle grimm Protocolls-Utdrag manligen underrättas, jvt supra. Utdrag af Protoeovet häftet uti Högloft. Ridderffapets och Adelns Plenum den n April rgio. S. D. Bifölls till alla delar Statsutskottets den 6 dennes pä bordet lagde betänkande angående underhäll för Hennes Mast Swerigcs nu warande Drottning ktLl)Vltt LUlgE.Dtt i den händelse, efter För synens allwisa skickelse, Hennes Ma.i:t ssulle uti Enksständ blifwa försatt. Ur zuxk». Den 13 April. 361 Utdrag af Protocollet hältet i Högloft. Nidderffapets och Adelns Plenum den n April 1810. S. D. Företogs till afgörande Constitutions-Utffottets den 6 dennes pä bordet lagda Memorial rörande den af Grefwe lbsmilton, ^xel, gjorda motion att orden Swensta Fslket mätte i den allmänna Kyrkobönen, näst efter det Kongl.
Då jag äfven instämt i Friherre Anckarswärds på bordet lagde yttrande, såsom allenast en utveckling af Herr Hjertås redan af Ridderskapet och Adeln bifallne förslag, anser jag mig pligtig tillkännagifva, att jag icke af de tvänue sista Talarne blifvit rub - 4o Dea i5 Januarii. bad i den öfvertygelse, att denna motion bör remitteras till StatsUtskottet, såsomen ledning för Utskottets handlingssätt. Jag anser det vara omöjligt för StatsUtskottet, att i ett enda Betänkande innefatta hela Statsregleringen, eller allt, hvad som är en följdså väl af Kongl. Maj:ts Proposition, som af enskilde Motionärers yrkanden om ökade Statsbidrag. Det måste, på sätt Friherre Anckarsvärd föreslagit, vara nödvändigt, att åtminstone UtgiftsBetänkandet fördelas i särskilde afdelningar. Detta finner jag äflren vara öfverensstämmande med Grundlagen; tydå 44 §■ 1 naom. Riksdagsordningen tillägger Stånden rättighet, att förelägga Utskotten en viss tid för afgifvandet af deras Betänkanden, innebär detta äfven begreppet om att kunna föreskrifva till hvad del man vill hafva ett Betänkande inskränkt. Med tillämpning häraf på ifrågavarande ämne, finner man Grundlags §:n förtydligad genom 3o §. Riksdagsordningen der det står: ”Vidare åligger detta ”Utskott, att utröna> pröfva och föreslå "det j som till Statsoch RiksgäldsVerkens "behof erfordras, sedan nödige indragnin"gar och besparingar blifvit iakttagne." Det är just i afseende på denna fordran, som Ridderskapets och Adelns beslut om föreläggande af tid tyckes vara taget; nemligen för att erinra om nödvändigheten att iagttaga besparingar, samt att i InkomstBetänkandet upptaga öfverskotlsmedlen och Ben i 5 J a n u a r i i. alla BevillningsAvtiklarna.
Af kreton fållas o c h rynkas en garnering kring sitsen samt fastfästes med stålstift, hvarefter stolen är färdig, o c h de 5 öfriga förfärdigas på samma sätt. Soffan göres af en cirka 6 cm. hög cigarrlåda, hvars lock löstages, stoppas och beklädes på samma sätt som stolryggarne. För att soffan äfven af dockorna må kunna användas som liggplats, göres sitsen flyttbar, till hvilket ändamål främre sidan af soffan göres så mycket lägre som drygt motsvarar det lösa lockets tjocklek samt små stöd, af den främre sidans höjd, insättas i de bakre 2 hörnen af lådans inre, dock först efter det ryggstödet fastgjorts. Sedan ryggstödet är beklädt inställes det i lådan och fastlimmas vid lådans bakvägg. Nu göras af cigarrlådträ 2 bitar af Vh cm. bredd o c h samma längd som gafveln på soffan, styckena beklädas med kreton, som öfvervikes och fastlimmas på baksidan, hvarefter de fastlimmas på kanterna af soffans gaflar. En kretonremsa fållas, rynkas och fattlimmas rundt o m soffan. Ett lock afpassas nu, så att det kan inskjutas som sits, stoppas och beklädes. Om man ännu vill höja soffans utseende hoplimmas 2 eller 3 tomma trådrullar (antalet beror på gafvelns längd), omlindas med bomull, öfverklädas med kreton, som hoprynkas i hvardera ändan, samt fasllimmas på det cm. breda underlaget. Sängkläder sys och inläggas i soffan. Divanbordet göres af locket tiJl en större kakaoburk, som öfverspännes med kreton o c h förses i kanten med virkad garnering, eller ock af locket till en bleckbonbonask, som målas o c h förses med kantgarnering, båda dock efter att förut hafva i centrum blifvit genomborrade med ett litet hål och med en spik fastgjorda vid foten, som antingen kan utgöras af en hos svarfvaren beställd stadig fot eller af 2 på hvarandra limmade trådrullar, 1 mindre (hvars öfre öppning blifvit fylld med en inlimmad träplugg) upptill och en större nedtill.
Herr Grefven och LandtMarsiaUen anmälte vidare, att Herr Bruncrona , Gustaf Adolph, anhållit, att dess den 14 dennes eftermiddagen, Tid granskningen af Statsoch BmcoUtskot - Den ay Julil e. m. tens HufvudBetänkande, rörande grunderne för FinanceRegleringen , afgifne Memorial måtte, såsom innefattande anmärkningar vid Utskottens återremitterade särskilte Utlåtanden, angående PinartceRegleringen, till bemälte Utskott förvisas; och blef denna remissj uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen. Herr vört Qvanten, Carl: Jag anhåller ödmjukeligen att mine yttranden den ig sistlJulii angående inrättande af en JordbruksDiscont, måtte remitteras till BancoUtskottet. Herr Grefven och LandtMarskalken hemställ.1 de, om Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att Herr von Qvantens berörde yttranden finge till BancoUtskottet remitteras; hvil* ket bifölls. Herr vört Hohenhausen, Michael, hade mlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, sä lydande ; (Se Bilagan N:o i.) Dades på bordet. Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden : Jim 3 g Juia «. m. Från ConstitutionsUlsfolten Åt den 18 dennes: N:ö 39. Rörande närmare upplysning om Innehållet af en anmärknings-skrift. Angående förslag till ändring i 4tde och 5,te Moinenterne 14 § Riksdagsordningen N:o 41. Angående ett föreslaget nytt 6:te Moment i J4Ule §:n Riksdagsordningen. N:o 42* Angående ett föreslagit nytt 7lde Moment" i 14 §:n Riksdagsordningen, samt deraf härflytande smärre ändringar i dess jy;de, i9:de och as $§:r. Frän Constitutionsoch StatsUtskötttm Af den si dennes: N:o 43.
De i Södermanland belägne och Eders Kongl. Majit pä lifstid upplätne Sundbyholms och Ribbingelunds Kungsgärdar, stola under Eders Kongl. Maj-.ts lifstid förblifwa wid de derom afstulade Arrenden, dock hemställa Riksens Stander i underdänighet om ej Eders Kongl. Majit i Nadcr stulle tackas bifalla, att Arrende-afgiften mä wid Statens nuwarande behof fä till Slatswerket ingä och af wederbörande Arrende» innehafware dit lefwereras. Dä nu efter hwad ofwan anfördt ar, och Riksens Stander i underdånighet förmoda öfwerensstämma med Eders Kongl. Maj:ts nädiga afsigter. Eders Kongl. Majit torde täckas till Riksens Ständers obehindradt disposition öfwerlämfla Strömsholms och Kungsöhrs Kungsgärdar med der wa. rande StuteriJnrättning, och Riksens Stander, wid närmare pröfning af denna Jnrattningstillständ och beskaffenhet, sannolikt stola finna Statens fördelar fordra en sädan förändring eller anläggning efter andra hittills derwid följda grunders, att till en början, och innan en nödig förbättring winner behörig -verkställighet och stadga, någon tillgäng derifrån ej kan äga rum, till besörjande af Remonten för Den i8 November. 74 r för HofStallet; erbjuda Riksens Stander i underdånighet Eders Kongs. Maj:t en summa af Tretusende Trehundradetrettiotre Riksdaler, Sexton Skilling, (ZZZZ Riksdaler, i6 Skilling) om äret till Hastars inköoande, med rättighet för Eders Kongl. Maj-.t enar StmeriJnrättningen kan hinna bringas i »vederbörlig ordning, alt derifrån ärligen undfå femton unga Hästar, emot erläggande af Tvåhundrade Riksdaler stycket. Beträffande utfordringen wid Kongl. HofStallet, fä Riksens Ständer i underdänighet förklara, att dä Eders Kongl.