Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter fulländandet af denna granskning, skall Utskottet, pä sätt uti 3a §. Riksdags-Ordningen föreskrifves, Berättelse deröfver till Rikets Ständer afgifva, och i sammanhang dermed yttra sig, huruvida Utskottet anser Fullmäglige höra för deras förvaltning tillerkännas decharge, eller om anmärkning förekommit af den beskaffenhet, att Utskottet funnit åtal i anledning deraf böra anställas. §. 5. Sedan Utskottet noga granskat de förslag till en ny organisation af Banco-Verket samt till reglering af den vid detta Verk erforderlige tjenstemanna-personal och dess löne-vilkor, som Banco-Fullmägtige vid innevarande Riksdag fått sig uppdraget att, enligt antagne och bestämda hufvudgrunder, låta utarbeta, skall Utskottet, som jemväl bör taga en fullständig kännedom om den då redan vunna erfarenheten om dessa forslags fördelaktighet och ändamålsenlighet, desamma, med deruti möjligen nödiga och nyttiga ansedda ändringar och tillägg, till Rikets Ständers pröfning och fastställelse Öfverlemna. Börande Utskottet dessutom, i sammanhang härmed, pröfva och lill framtida efterrättelse fastställa de genom Fullmägtiges försorg uppgjorda förslag till redovisningsoch tjenstgörings-ordningar för Bankens serskilda Afdelningar och Contor. §• 6, Rörande sådana administrativa, oeconomiska, eller räkenskaps-ärenden, som endast afse tillämpning af redan utaf Rikets Ständer gifna stadganden, eger Utskottet att med Rikets Ständers rätt besluta och förordna , hvarvid Riksdags-Ordningens 38 §. länder till efterrättelse. Öfver anbud och ansökningar, som af Banco-Discontens gäldenärer bos Utskottet kunna blifva gjorda, i fråga om accord, har Utskottet att definitivt besluta, så vida dervid blott afses förlängning i den föreskrifna tiden för skuldens betalande, utan minskning eller afskrifning å sjelfva fordrings-beloppet; hvaremot, om verklig afkortning å capitaleller räntefordran anses böra få ega ruin, sådant skall af Utskottet till Rikets Ständers slulliga pröfning och afgörande anmälas.
Kammarkollegium C. N. Rathsman, hvilken genom Wallof! Borgareståndets beslut blifvit förklarad sakna behörighet att vara riksdagsfullmägtig för Waxholm. Vid nämnde skrift hade klaganderne fogat utdrag af Magistratens i Waxholm protokoll den 16 Januari 1860, hvaraf om sakens förlopp inhämtades hufvudsakligen: att berörda dag inför Magistraten upplästes ej mindre Landshöfdinge-Embetets i Stockholms län skrifvelse den 10 Januari 1860, med anmodan till Magistraten, att, på grund af en från Vallöf], Borgareståndet vid då pågående riksdag till Konungens Befallningshafvande aflåten skrifvelse, föranstalta om val af ny Riksdagsfull - u mägtig för staden Waxholm, än ock sist berörda skrifvelse, hvilken innefattade dels tillkännagifvnnde att bemälde Riksstånd, underkänt Rådmannen Rathsmans behörighet att vara Riksdagsfullmägtig för Waxholm, dels ock begäran om föranstaltande af nytt val till Riksdägstullmägtig. för samma stad. Magistraten, sorn förmälde sig hafva tillförlitligen erfarit, att grunden för Borgareståndets nyssnämnda beslut varit den, att »Rathsman omöjligen kunde anses såsom Magistratsperson i Waxholm, enär lian tillika vöre ordinarie tjensteman i ett af statens verk inom hufvudstaden», och icke dristade annat än ställa sig till efterrättelse Borgareståndets förutnämnda beslut i hela dess vidd samt vidtaga de åtgärder, hvilka erfordrades för att bringa detsamma till verkställighet,
[2956] [2792] ifTÄCKEN,-l| filtar, våf gardiner, duktyger, servetter, handduksväf och norrlandstill gröfre handdukar från 42 öre pr mtr OBS. Täcken, väl stickade med fin vadd, allt till de billigaste priser uti AUG. t o o x - s l i, Priskuranter öfversändas portofritt på begäran. Göteborg. Oscar L. Björkbom. 12935] BOSÄTTNINGSMAGASIN m t däraf, tillverkade å undertecknads därför särskildt inrättade laboratorium. OBS. Detta Maltextrakt är af en mängd svenska läkare med synnerligt förtroende användt och af dem väl vitsordadt. OBS. Hr Kemie Professorn Aug. Almén i Upsala säger i sin analys: Det är ett verkligt, Maltextrakt, fritt från främmande tillsatser och skadliga ämnen, bestående hufvudsakligen af maltos och dextrin samt peptoner och för öfrigt mer än vanligt koncentrerad!, hvilket bidrager till dess oföränderlighet vid förvaring. OBS. 1 medicinska tidskriften » Journal d ' Hygiene » (Paris) yttras om maltextrakter, att bland dem intager onekligen Oscar L. Björkhorns i Göteborg främsta rummet. OBS. V i d utställningen i London yttrade prisdomarne, att detta maltextrakt var det renaste preparat af detta slag, som de någonsin undersökt. OBS. Bland de i Malmö utställda svenska och danska maltextrakt var detta det enda, som tillerkändes första priset, OBS. Finnes å de flesta apotek i riket. A platser, där så icke är förhållandet, antagas kommissionärer. OBS. Beskrifningar jämte prisuppgift öfversändas portofritt på begäran. Göteborg. O s c a r I&gt;. B j ö r k b o m. K. M. Lundbergs 7 m Fabrik för Förbandsartiklar af alla slag. hvita o. kulörta, i många mönster o. kvalitéer. C a r l ' Maltextrakt TESTING, BILLIGAST. H v i t a ' fintrådig, utan appretur, utmärkta till barnlinne, 75 cm bred, till 42 öre pr meter.
Majits förnyade nådiga stadga för bemälde akademi af den 9 Mars 1814, 5 kap. 4 §•> är föreslu ifvet, samt härtill kommer: att antalet af elever för de sednast förflutna 23 åren mångdubblats; att behofvet af lärotimmar ökats i samma förhållande; att lärarenas knappa arfvoden, jemförda med deras, i följd deraf, förökade arbete, äro högst otillräckliga; och att, ehuru lärare i violinspelning blifvit vid akademien antagen, en fortepianoklass likväl ännu saknas, hvilken lucka i undervisningen, vid en så beskaf - 54 fad bildningsanstalt som denna, torde, i närvarande tid, anses böra nödvändigt fyllas; så bar musikaliska akademien, under förmälan häraf, i underdånig skrifvelse den 25 sistlidne Maj, med afseende på de vidt omfattande förbindelser, akademien, enligt innehållet af högstberörde nådiga stadgas i kap., i och 2 §§, hade att uppfylla och med jemväl hemtad anledning deraf, att ovisst är, huru länge den genom särkild nådig tillåtelse hittills under flera år åtnjutna förmån af hyresfritt upplåtna rum i Hans Kongl. Höghet Prins Gustafs Palats lill hållna föreläsningar och sammanträden framgent får begagnas, hos Eders Kongl. Maj:t underdånigst anhållit, att Eders Kongl. Maj:t täcktes, i nådig proposition till Rikets Ständer, föreslå en tillökning i anslaget för akademien af 3,3oo R:dr, så att hela årliga summan komme att utgöra 5,ooo, fördelade på särskilda titlar, enligt följande underdåniga förslag till stat, nemligen: till hyresmedel för framtiden, förslagsvis upptagna Rdr. 666: 3a. —■ till aflöning åt
Man förebrår väl desse, att de icke söka en säkrare afsättning genom en vidsträcktare ladugårdsskötsel; men denna fordrar mer förlag, och afsättningen är icke heller så säker i Westergöthland, emedan städerna äro för små och äga mycket jordbruk sjelfva. Hvad för öfrigt Herr Tham anfört till försvar för den enskilta speculationen, synes i synnerhet böra riktas emot creditiver för upphandling i missväxtår. Ty det är nästan endast då, som den enskilte specula - Den 5 Februari i f. m. 53 tionen satler sig i verksamhet, emedan afsättning då är snar och säker, men icke så i bördiga år. Jag styrker derföre till afslag å detta crediliv, så vida det icke får användas till uppköp af spannemål i bördiga år. Den öfverproduction, som isynnerhet sista Riksdag omtalades, härledde sig deraf, att, efter inbärgandet af 1819 års gröda, från en del Landshöfdingar sådane rapporter inkommo, att Regeringen fick anledning att tillåta införskrifning af mellan 4 och 5oo,ooo Tunnor spannemål, som till största delen ej behöfdes, hvilket gjorde, att då sedermera 1820 års goda gröda var inbergad, flera 100 lusen Tunnor säd af förra årets gröda lågo obegagnade på lofterna, så att det icke var underligt om det såg ut som öfverproduction, hvilket i sjelfva verket endast var en öfverimport. Man kan väl göra ett inkast mot nödvändigheten af uppköp till magazinering i bördiga år, hvilket jag dock ej hört någon göra, att öfverskottet utan denna åtgärd ändå qvarblefve i landet. Men då grödan varit öfverflödig och ej kan säljas utan mot vanpris, låter man ej tröska säden så väl ut, vårdar den ej så väl, och använder för mycket af den ulan ordning på kreatur o. s, v., så att på detta sätt minst så myc-, lien säd förspilles, som det qvantum man för en mill. eller två kan uppköpa.
Har gods blifvit skadadt, utgöres skadans belopp af skilnaden emellan godsets värde i oskadadt tillstånd, utrönt på sätt § 157 bestämmer, och dess värde i skadadt tillstånd, med afdrag af landningsoch försäljnings-kostnader, tull och frakt. Sistnämnde värde utrönes genom uppskattning af sakkunnige män, utsedde på sätt i § 155 säges. Har godset likväl, innan haveriräkningens uppgörande, blifvit försåldt, anses desi försäljningspris, med de afdrag, föregående moro. stadgar, utgöra dess värde i skadadt tillstånd. 91 § 160. Vid beräkning af den ersättning, som skall utgöras för gods, uppoffradt eller skadadt i gemensamt haveri, afdrages den skada, det lidit genom enskildt haveri före, vid eller efter haveritillfället. § 161. Förlust af frakt utgöres af det belopp, som, enligt fraktaftal, varit i frakt betingadt för gods, som i gemensamt haveri ersättes. Slutar resan i nödhamn, beräknas frakten efter de grunder, § 5 bestämmer. § 162. Skadan fördelas 5 fartyg, last och frakt, i förhållande till hvarderas värde. § 163. Fartyget deltager i gäldande aT gemensamt haveri efter: 1. värdet, hvartill fartyget, när faran upphört, uppskattas af sakkunnige män, utsedde på sätt i § 135 säges; och 2. värdet af den skada å fartyget och dess tillbehör, hvilken enligt § 156 beräknas till ersättning i gemensamt haveri. Faran upphör i den hamn, der fartyg och last skiljas åt, eller, om nödhamn dessförinnan anlöpes till skadans botande, i denna. § 164. Lasten deltager i gäldande af gemensamt haveri efter: 1. värdet af allt det gods, som vid haveritillfället funnits ombord, och ej, före fartygets ankomst till den hamn, der faran upphör, gått förloradt, utan alt sedan hafva blifvit bergadt, utrönt, för oskadadt gods, på sätt § 157 stadgar, för skadadt gods, enligt §§ 159 och 160; och 2. värdet af det, som beräknas såsom ersättning för gods, förloradt eller skadadt i gemensamt haveri.
Riksstat af aflöningen för en del vid fångvården anställda embetsoch tjenstemän, yttrat sig anse nödigt, för vinnande af en bestämd kännedom om aflöningarnas belopp, att de förmåner af ved och ljus, boställsrum eller hyresersättning, planteringsland och servismedel, som vissa af fångvårdens embetsoch tjenstemän samt betjente tillkomme, blefve efter det penningevärde, hvartill de kunde uppskattas, i aflöningsstat uppförda, hvarföre Rikets Ständer anhållit att Kongl. Maj:t ville, efter ärendets behöriga utredning, angående en sådan komplettering af ifrågavarande aflöningsstat till Rikets näst sammanträdande Ständer göra nådig framställning ; så hade, till följd af nådig befallning till Fångvårds-styrelsen att med underdånigt förslag i de sålunda af Rikets Ständer omförmälda hänseenden till Kongl. Maj:t inkomma, bemälda Styrelse med underdånig skrifvelse den 4 April innevarande år insändt dels instrumenten öfver verkställd uppskattning och värdering af ifrågavarande löneförmåner, dels ock ett af Styrelsen uppgjordt i åtskilliga delar från nämnda värderingsinsfcrument skiljaktigt förslag till dessa förmåners uppskattning; varande för öfrigt af Styrelsen, bland annat, yttrat att en sådan åtgärd som den ifrågasatta, att nemligen i ordinarie aflöningsstat uppföra nämnda löneförmåner, syntes Styrelsen hvarken lämplig eller med kronans fördel öfverensstämmande, enär derigenom, hvad de väsentligaste af dessa förmåner nemligen boställsrum och planteringsland vidkomme, hinder skulle möta dels att efter sig företeende förhållanden vidtaga lämpliga förändringar i afseende på boställslokalernas fördelning, dels pck att, då behof deraf uppstode, för fångvårdens räkning använda den fängelserna tillhö - Bil.
Om denna vånings ringa höjd gjorde lärorummen föga tjenliga, gällde detta ännu mera om rummen i den öfversta våningen, hvilken, efter det en del deraf blifvit intagen i den underliggande våningen och med ungefär hälften af densamma utgjorde bönrum för den församlade skolan, räknade blott fyra undervisningslokaler med en höjd af endast 3 alnar 7 tum. Af de två mellanvåningarne, som deremot hade en någorlunda passande höjd, innehölle den törsta fem rum för undervisningen, men den andra blott två, jemte bönrummet och lärarnes samlingsrum. Undervisningslokalerna utgjorde sålunda tillsammans sexton af hvilka nio mer eller mindre otjenliga. För närvarande erfordrades mera än tjugu rum för åvägabringande af en lämplig fördelning af lärjungarne, hvilkas antal vore i ständig tillvext och numera uppginge till 506. Under sistförflutna läseår hade utrymme i skolans egen lokal saknats för omkring 130 lärjungar, hvilka måst undervisas i flera särskilda lokaler utom läroverket. Svårigheterna i detta hänseende hade ökats än mera, då den af Upsala domkyrkoförsamling under det nästförutgångna läseåret kostnadsfritt upplåtna lokal i det s. k. provisoriska sjukhuset måst under vårterminen 1864, i anseende till utbruten koppsmitta, till dess egentliga ändamål återlemnas. 1 brist på annat lämpligt läsrum hade man nödgats uppskjuta terminens början för en del lärjungar och derjemte tillgripa utvägen att inreda bönrummet till undervisningslokal, tills omsider denna olägenhet i någon mån blifvit afhjelpt, dels derigenom att staden kostnadsfritt upplåtit en sal i Rådhuset åt skolans första klass, dels derigenom att en annan lämplig lokal kunnat få hyras för den andra klassens lärjungar. Läroverket måste sålunda till men för sammanhållningen och disciplinen, splittras på fyra särskilda, i staden spridda undervisningslokaler, en anordning, hvilken endast kunde ursäktas såsom en nödfallsutväg. Visserligen hade (läroverket under inneva - r 6 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
— Tillverkningensqvantitet beror således; ej på längre eller kortare bränvins-brännings-tid, utan på den vinst, sorn denna; industri erbjuder, . octa denna vinst föreställer biänvins-brännaren sig blifva större i samma nion, som tiden förkortas — en åtgärd, sorn ofelbart skulle framkalla, ett ökad t antal brännerler, och fruktansvärdt fresia sjelfva nykterhetsvännerne att åter upptaga sina.. Om tiden utsträckes, såsom jag föreslagit, till 6 k & månader, skulle bränvins-bränningen ej förespegla sina idkare en stor förtjenst, antalet af bränneriet' sannolikt förminskas, och omtankan bos jordbrukaren vakna på andra utvägar att vända jordens alster i penningar, än medelst deras förvandling lill bränvin.. 2'to Emot antagande af den så kallade 5:.te classen af bränvins-redskap, för att deri placera pistoriska apparaten,. Tvänne pannor, så förenade, alt ångan från den ena; drifver den andra, hvilket utgör den sammansättning, hvarmed man menar pistorisk apparat, medhinna* enligt vetenskaps-mänsintygande, ingalundastörre afverkning, , än om de tvänne pannornas rymd utgjorts af en panna. De spara; deremot bränsle —- en förtjenst i min. tanka, hvarföre de, med afseende å skogarnes aftynande* bordt snarare njuta lindring, än påläggas dubbel beskattning.. 3;o. Emot antagande af dubbel afverknings-förmåga. och således, dubbel skatt för redskap, sorn drifves med ånga„ lag har aldrig egt sådan redskap, hvarförejag, i saknad af egen erfarenhet, rättat mitt omdöme efter andrasuppgifter.. Då frågan förevar på Sammansatta Afdelningen, deltog jag i beslutet att uppskatta ångan med boo procent, emedan jag hade hört, att hennes användande kunde medföra. en motsvarande eflect.
H2K obrukad Jord, Skogar, Jagener och Fisken, Pnbliqve Byggnader, Inventarier och Fastigheter, Skaller, Rentor och afkastningar af atla stag utan undantag, allt med samma magr och ratt, som det i Osnabrngste Fredstrackaten blifwit lill Swensta Kronan öswerlemnadt; men pantestillingen och derwid betingade willkor arv för Kongl. Collegium okande, emedan de puncter, som derom handla, icke aro upptagne i det Kongl. Collegio meddeldke Utdrag af Conventionen, hwilken in OriZinaU stall wara förwarad uti Kongl. Niks-Archivo. Desia uppgifter stulle genom Utdrag af Protocollet Riksnis Ständers Skats-Utstott manligen meddelas. Ac och dag som förr strifwit star. Pä Kongl. Kammar-Collegii Befallning. ^chr. llleliicftiu!;". Skats-Utstottct har ibland deste uppgifter saknat all upplysning om förhällandet med de uti Hallands L in belägne och under Drottning Christmas lid till Kammaroch Oeconomia.-Rädet Daniel Lcklotzoi under förpantnings-ratt upplätne gods för de af honom till Skaren gjorde försträckningar af ioc>,OLo Daler z6 öre 2^ p:gr Silfwermynt Och dä det kunde wara möjligt, att ännu flera bonförpantade gods och lägenheter kunna giswas, derä icke eller någon uppgift blifwit meddeld; sä fär till Riksens Höglofl. Ständer Stats Utstottet wördsammeligen hemställa, huruwida Riksens Höglofl. Ständer, kunna i anledning häraf finna nödigt, att hos Kongl. rrzo Den 2z Zebrucrrii. Kongl. Majit i underdånighet anhälla, det Kongl.
Remitterades till Lagoch Banco-Utskottem Kongl. Maj:ts den 4 dennes bordiagde Nådiga Skrifvelse lil! Rikets Ständer, med förslag lill Lag för Banken5 Gifven den 3 Mars ? 1834 S. D. lad es till Iiandlingarne: 1:0 Kongl. Maj:ls Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af väckt fråga örn inlösen af Egendomen Ekolssund, för ätt II. K. H. Hertigen af Upland föräras; Gifven den 5 Mars i834, 2:0 Banco-Utskottets Memorial N:o 4> i anledning af Höglofl. Ridderskapet och Adelns Utskottet gifne anmodan, att ofördröjligen inkomma med calhegoriskt svar i fråga om Sdfverutvexlingen. S. D, Remitterades till Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet : 1:0 Kongl. Majtts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående frågan om lindring uti den Hemmansegare i Jemtland åliggande Roteringsoch Rustningsskyldigliet; Gifven den 22 Febr. i834- 2:0 D:o D:o, angående det vid sista Riksdag framställde förslag till en :ny Stängsel-Förordning: Gifven den 22 Febr. i834; 3:o Contracts Prosten Lignells motion} om den dubbla årsberäkniugens upphörande, jemte flera deröfver afgifne yttranden, Ecclesiaslike Utkoltets Lag-Afdeinings Betänkande, och den deraf föranledda discussion. Fröt. l/ldr. d. S Mars 1834*, »3 S. D. Remitterades tili Stats-Utskottet: Kongl. Maj.-ls Nådiga Skrifvelse, angående Roterings-jemkningen vid Westerbottens Regemente, Gifven den ig Januarii i834„ S. D. Bifölls Stats-IJtskottets Memorial N:o 17, om tillåtelse, att, få antaga ytterligare a:ne Cancellister.
Både blånader och djupa sår tillkännagåfvo, att här var ingen tid att förlora. Jag framdrog min lansett och öppnade ådern. Blodet framströmmade ur hans arm, hvilken ock tycktes vara skadad. Jag anade faran och beslöt att uppbjuda hela min förmåga för att åtminstone återkalla honom till sans. Detta lyckades mig småningom. Efter en lång pinsam väntan öppnade han ändtligen ögonen och sade med matt röst: Tack herre, tack! Ni har en stor belöning att vänta af den Högste för ert bemödande. Gör mig ännu en tjenst och säg mig, om jag har lång tid öfrig. Derefter suckade han tungt och tillade: "det är af mycken vigt för mina barn, att jag får känna mitt tillstånd. Jag önskade äfven att tala med notarien Snabbstedt; känner doktorn honom?" Jag svarade ja. "Om jag dör, så är det ute med mina barn. Gud, om jag finge lefva ett år till! Känner ni min herre, att jag processar med Segermans barn? Går jag nu bort så här hastigt, så förklarar lagen mina stackars flickor för arflösa; de få då intet, de måste åter börja kämpa med fattigdom och brist, likasom den tiden då jag processade om min sednare hustrus arf, sedan hon afled i Köpenhamn, och hvilket arf hennes slägtingar ville förneka mig af skäl, att de trodde sig kunna öfverbevisa mig om att hafva haft falska betyg, den tiden jag gifte mig med henne. Jag tog det säkra för det osäkra och for öfver med mina båda flickor hit till Åbo, i hopp att ännu träffa min ovärderliga första maka, och bönfalla om hennes tillgift, samt föreställa henne mina båda flickor. Men så snart jag i Åbo erhöll den underrättelsen, att hon blifvit för längre tid sedan död, återstod mig icke annat, än att genast återvända till Köpenhamn och qvarlämna mina döttrar; och då kände mina flickor fatfigdomens börda. Något bevisligt ondt kunde man i Köpenhamn icke påbörda mig, utom att jag forbytt namn. Jag fick sådeles lyfta hälften af arfvet, och skulle fått alltsammans, om jag hade stannat qvar; men jag längtade att få hvila der min vagga hade stått.
Till styrka för den motsätta meningen, ar framställd Lagens allmänna grundsats i Nättegangs-Balk. s Cap. i §. att da man tili annan kära will, Domaren stall gifwa skriftlig stamning: att för öfrigt enligt samma Cap. 2 §. endast i ringa mål, dec twist sj är om Jord eller Sus, munteliaen stammas kan, hwaraf dragesden stutföljd, att i fra, gök om hus och jord stämning ffrifteliaen bör ske: M 2§ Cap. 2k §. i allmänhet förbjuder, att döms öfwer nägot som ej instämt är: att Lagen L ? Cap. Mifig. Balk. icke uttryckeiioen bjuder, att bördestillings nedsättande gör tillfyllest förutan stamNing: alt Kongl. Förordningen af den iz Juni 1300, ehuru den endast har till föremal Lagfart och börd af jord pa Landet, synes i anseende till analogien af, WM kunna anses tillämplig för dylika frågor om Jord, Hus och Tomt i Staden, hälst derigenom winnes enstämmighet i behandlande af frågor af lika beskaffenhet: att den osäkerhet i besittningsrätt som Den 2z April. 8r af bördts,anspråk uppkommer bör hafwa en gräns, hwaröfwer den ej bör kunna förlängas derigenom, att Bördeman, som inom rätt tid bördestilling nedsatt, skulle efter förloppet af en obestämd tid kunna genom stämning göra sin talan gällande: att da enligt z Cap. i, §. Jorda-Balk. köpare stall betala ränta a bördestilling ifrån den dag penningarne nedsattes, ehwad man dem lyfter eller ej, han antingen skulle wara förpliktad att erlägga ränta för penningar, om hwilkas nedsättande han till afwcnty. s wore okunnig, eller ock se sig nödsakad att instämma Bördemannen till winnande af stut i saken, hwarigenom köpare emot wanligt rättegångs-bruk skulle förwandlas till kärande part.
Johan Gabriel Richerts den 2 Januari 1864 timade död Kongl. Majit under den 5 i samma månad behagat, såsom ett erkännande af Richerts förtjenster om det allmänna, tillåta att till hans efterlemnade enka, Sofia Schönherr, finge, intilldess en sådan förbindelse hunne af Rikets Ständer öfvertagas, af tillgängliga medel tillsvidare utbetalas ett belopp, motsvarande den pension, som varit åt Richert å allmänna indragningsstaten anvisad, samt Kongl. Majit, som anbefallt Statskontoret att af under händer hafvande medel qvartaliter från och med Februari månad '1864 förskjuta nämnda belopp, uppgående för helt år till 3,000 Ridr Rimt, sedermera genom nådigt Beslut den 30
S. D. 9^-mikterades till Allmänna Besrvärs» och Occonomie - Uiflkotret ert Diktamen af Herr Montgomeri?, Fabian, rörande förekommande af all Urländff Spanmals införsel medelst en till flere hundrade procent förökad Tull, m. m. suprs Lx protocollo 6. 8ilvei6olpe. Ut, Den 22 Ang. 6r Utdrag af Högloft. Ridderffapets och Adelns Protocoll wid Urtima Riksdagen i Orebro d. 22 Aug. 1810. S. D. §^rcdrogs och gillades det, till pröfning af den, hos Bondc-Sränder, wäckta frägan, rörande de nial, som sedan sistlcdne Riksdag kill denna blifcvit Uppstkjurne, nedsatte sa skillda Uiskolrs, den 18 Augusti, pä bordet lagda Memorial. supra Lx protocollo. 6. 8ilvsrlic>lps. Utdrag af Högloft. Ridderffaxet och Adelns Protocoll, wid Urtima Riksdagen i Arebro, den 20 Aug. 1810. S. D. ^.'Mitkerades till Stars. UtjVottrt ett Memorial af Herr Ehrenstam, Samuel, hwaruti han anhällcr att den Pension som Friherrinnan Eva Lovisa Gripenstjerna, född Ekestubbe, af RiksgäldS-Contciret ätnjntit, och som grnom hennes död ledig bliswik, mätte fa killeelas desi enda försörjda Dotter Fröken Mariana Carolina Gr i, penstjerna. t«iprL kx protocollo. 6. 8ilverliolps. Ut - 6r Dm so Llug.