Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
En hallucination, nå- gon likhet — ni kan väl begripa, att man ej kan promenera på Stockholms gator, när ens ben multna på Themsens flodbotten. » » Ja, detta har jag ock själf sagt mig, sagt mig hundra gånger sedan den förskräckliga uppenbarelsen i dag på förmiddagen. Men jag kände så Förslag till matordning för veckan 2 4 — 3 0 aug. S ö n d a g: Soppa på tupp; ugnstekt gös med hvit sås och champignoner; oxhare som vildt; stufvadt selleri; bavaroise; frukt. M å n d a g: Grönbuljong med klimp: hvarjehandapudding. T i s d a g: Fårkallops; filmjölk. O n s d a g: Stufvade aborrar; soppa på färska körsbär; plättar med sylt. T o r s d a g: Fläsk med päron; sagosoppa. F r e d a g: Puré på selleri; stektand; morötter i olja; citronkräm. L ö r d a g: kräftor; soppa på grönsaker; biffstek; frukt. Recept. Fårkallops. Fårbringa skares i passande bitar, som noga putsas och läggas i en kastrull; kallt vatten påspä- des, salt, hela pepparkorn och litet portugisisk lök tillsättes, hvarpå allt kokas, tills köttet är nära färdigt, då det upptages, fett frånskummas såsen, köttet nedlägges och så mycket potatis, som fått gå genom sikt, tillsättes, att den gör såsen simmig. Hvitt vin tillsättes efter smak. Upplägges och serveras med kokt råskalad potatis eller stufvade kastanier. Oxhare som vildt. Oxharen som fått hänga några dagar (kortare tid på sommaren, längre på vintern), utskäres från benen, bultas lätt, späckas i tre rader, beströs med salt, bestrykes med smör på alla sidor, brynes väl och spä- des sedan med 25 cl. grädde, hvilket upprepas, om såsen, som bör hafva en gulbrun färg, under stekningen kokt in. Kastrullen bör väl tillslutas och stekningen ske långsamt.
Den få vi icke bryta; ty hvad förtroende skulle väl Ständerna bibehålla, om de, i denna vigtiga fråga, der förtroendet betyder så mycket, återtoge hvad de högtidligen lofvat; om de nu, såsom under partitiderna, utan behof upphäfde på en efterföljande Riksdag hvad de under en nästföregående beslutat? Hr Nordenanckar säger, att de gjorda beräkningarna öfver det bristande silfverbeloppet äro felaktiga, och att han meddelat sina betänkligheter i detta hänseende åt BancoUtskts FinanceAfdelning. Hvarföre har han icke af bidat dess svar? Jag är öfvertygad, att han får nöjaktig rättelse, och jag vill dessutom minnas, att Hr Rosenblad redan under värt förra plenum vederlagt honom i denna omständighet. Emedlertid må det förlåtas mig, om jag mera tror på beräkningen i Konungens Nåd Skrifvelse, rörande detta ämne, och på de officiella handlingar, hvilka tjenat till ledning för den af Konungens Rådgifvare, som densamma författat, än på den värde ledamotens enskilda, obestyrkta uppgifter. Det är ock besynnerligt, att de ledamöter, som aldrig få nog säkra garantier för realisationens 2 H. 4 Den 20 Februarii f. ra. bestånd, just uro rikast på förslag att göra henne obeständig. Hvad proportionen af 5 till 8 beträffar, så är stadgandet derom, på sätt Hr Hegardt redan anmärkt, alldeles tillfälligt. Jag minnes icke hvem som hittade på detta heliga tal; men icke kom det från dem, som, i min tanka, voro de rättrogna. Dessa ansågo, lika med mig, realisationen hafva kunnat ske genast, då beslutet fattades; men vi gåfvo efier för att lugna de bekymrade och tviflarne. Då jag nu yrkar, att intet afseende skall fästas på de 160,000 R:dr, som fattas i denna proportion, så innebär det följaktligen icke någon afvikelse ifrån hvad jag tillförne yttrat, eller något bemödande att undanrödja hvad som faller sig besvärligt. Jag önskar blott, att man icke måtte göra sig onödigt besvär och onyttig kostnad med ytterligare silfverköp före utvexlingens början.
Huru det gläder henne att kunna o m h o n o m berätta denna vackra anekdot, som ger äfven honom samma obändighet som henne, när han s o m gammal man besökte fädernehemmet o c h måste gå vägen fram i snö o c h på obanade stigar, en riktig fjällväg, fast han redan var i kvarter o c h det var sent på natten. M e n ändå måste han ditöfver, och när han så k o m fram till den förfallna kojan, där ingen af hans föräldrar nu funnos, emedan de voro för länge sedan döda, hur han då kastar sig framstupa i snön s o m den, hvilken dyrkar ett minne o c h de många känslorna, s o m äro förenade med barndomens vördnad o c h trosglöd. E n sådan far är det helt naturligt, att Lucie Wolff, omedelbarhetens tolk, har haft, o c h en gång, när h o n var barn, gör han en s p å d o m o m hennes framtid, som verkligen gick i uppfyllelse, ty han sade: LUCIK WOLFF. hvilken konstnärsblodet o c h religiositeten stiftade ett slags förbund, var ingen af världens mäktiga män — han hade från början varit arbetare och hade nu plats på Norges sparbank o c h skötte dessutom en möbelaffär. M o d e r n brukade säga om fadern o c h dottern, att de voro två alnar ur samma stycke, o c h hon hade icke så orätt. Modern, spinnerskan, väfverskan, den stränga, den bergfasta, s o m bara tycker, att Lucie är tokig, syskonen s o m förfasa sig, visst icke på något elakt sätt, men bara förundrade öfver att Lucie kan hitta på all tokenskapen, o c h så Lucie själf, m e d stolta o b e k y m r a d e teatersteg, ja, så- som teaterdrottning redan i korta kjolar, i lungt medvetande o m sin kallelses suveränitet, vandrande öfver hemmets golfplankor såsom öfver en scen, hvilken för henne redan då föreställde världen — huru m y c k e t är i denna tafla ej redan intressant!
Af den 25. sistledne Februarii i anledning af väckt fråga om en Fristads inrättande för sådana personer, hvilka mindre af verkelig ondska och elakhet, än af andra ti lifällige orsaker förlorat medmänniskors agtning. 2:0 Af den 20 sistledne Februarii, i anledning af väckt -fråga om förändring i mätningssättet af Säd och Halm. 3:0 Af den 25 sistledne Februarii, angående väckt fråga onv grunderne för en föresiagen jämkning 1 BåtsmansRoteringen i Halland 40 Af sistnämnde dag, rörande väckt fråga att med undantag af Säterier, Boställen och PostHemman , alla andra Hemman böra deltaga uti KronoSkjutsning, Brefbäringsoch Krono Fjerdingsmans-besväret eller andra dylika Qnera, som Jord i allmänhet åtfölja. Föredrogs å nyo Allmänna Besvärsoch OeconomiaeUtskottets den 25 sistledne Februa - \ 316 Den 2 4 Martil, f. m. rii afgifna samt den 19. dennes på bordet lagda Betänkande, i anledning af väckt fråga om nödvändigheten af förklaring i vissa delar af Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 3. April 18 t 6, om öfverenskommelse!' rörande Presterättigheter. Herr von Hauswolff, Carl 'Gustaf Reinhold: Om Högloflige Ridderskapet och Ådern samt de öfrige Respective RiksStånden skulle finna skäligt bifalla Utskottets nu upplästa Betänkande , hvarigenom tilIstytkes fastställelse af de äldre Contracter, hvilka emellan Herrar Pastorer och vederbörande Tiondegifvare om en bestämd Tiondesättning blifvit träffade } får jag dock äran .anmärka det förbehåll, hvartill ser* skilda omständigheter föranleda, att Gottland i denna del må ftån Rikets öfrige Provmcer undantagas, emedan å sistberörde
Näst efter den bättre ordning i förhandlingar emellan enskilda personer, som i lagstiftningsväg skulle tillvägabringas, böra de allmänna förhållanden öfvervägas, som kunna inverka pä myntväsendet. Under de sistförflulna åren bär en oväntad och rik tillgång på guld uppkommit i Kalifornien, och Australien. Hittills har den ej förorsakat något märkligt fall i guldets pris, eller, som är detsamma, förändring i dess värde jemförelsevis till silfver. Måhända är det en skickelse af Försynen, att, genom denna tillökning i den ädlaste metallens myckenhet, den stora och tillvexande utgifningen af banksedlar skulle motverkas eller uppbäras, eller dymedelst de kriser förekommas, som ständigt ökade varu-tillverkningar och utvidgade handelsföretag eljest kunnat framkalla. Alan har beräknat myckenheten af guld och silfver, omlöpande i myntad form på jordklotet, till 150 millioner £ sterling i guld och 250 millioner £ sterling i silfver, tillsammans 400 millioner £ sterling, svarande emot 1,800 millioner R:dr silfver. Summan af omlöpande banksedlar, endast i Europa, anses svara emot 1,261 millioner R:dr silfver, vid en cirkulation af omkring 1,200 millioner R:dr Specie uti guldoch silfvermynt. I förhållande till dessa ofantliga summor är tillförseln af guld ifrån Kalifornien och Australien långa, och det är sannolikt, att, äfven om denna tillförsel blir fortfarande, guldets fallande i pris skall ske gradvis under en längre tidrymd, såsom med både guld och silfver inträffade efter Amerikas upptäckande. Anledningar saknas emedlertid icke redan, som synas bekräfta geologernas mening, att guldoch silfverstreck på jordytan icke länge äro gifvande. Anmärkas må älven, alt priset på omyntadt guld i London under hela året 1851 hållit sig öförändradt vid myntpriset 3 £ 17 s. 9 d. per standard uns, samt att priset på omyntadt silfver derstädes föga omvexlat under samma år.
1 detta sistnämnda afseende hafva flera olika beräkningar och planer blifvit uppgjorda, hvarvid i betraktande tagits så väl det sätt, hvarpå Flottan vid inträffande behof sannolikt kommer att tagas i anspråk, samt den personal, som för olika antal af fartyg är behöflig och möjligen kan anskaffas, som ock kostnaderna i ena eller andra fallet; och har hos mig, vid noggrannt öfvervägande häraf, den öfvertygelse!) ytterligare stadgats att, då det obestridligen är vida bättre att ega en mindre, väl bemannad och väl öfvad Flotta, än en större på bekostnad eller med eftersättande af någon af dessa hufvudsakliga omständigheter, den nuvarande materielen tills vidare icke bör i någon väsendtligare mån lill antalet förökas, men ej heller förminskas, begge delarne likväl med de smärre jemkningar i afseende på några särskilda certer, hvarföre jag längre fram skall vidare redogöra. Det har emedlertid redan uti ofta åberopade, Rikets Ständer delgifna anförande af mig blifvit framhållet, att nuvarande ordinarie Stats-anslag blifver alldeles otillräckligt äfven för blott den, efter nu pågående arbetsplans fullbordande, befintliga materielens ständiga underhåll och fortfarande vidmakthållande, enär detta anslag icke härtill lemnar, såsom jag framdeles får Nåden visa, större tillgång än omkring 400,000 R:dr Runt; men det uppgifna ändamålets vinnande erfordrar, enligt gjorda beräkningar, denna summa mer än fördubblad, utan att ändock dermed ens skulle ernås möjligheten att, vid blifvande reparationer och omsättningar af nu befintliga fartyg, kunna 20 Bil. N:o i till Kongl. Maj-.ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1856. å dem anbringa den numera oundgängliga ångkraften, hvartill således ytterligare bomme att erfordras en förökning af det årliga anslaget.
Det blir tids nog att, då frågan ang:de ättemäns rättighet att få inträde på detta rum förekommer, gifva sin tanke derom tillkänna. 318 Den 27 Jani f. m. För min del ar jag ingalunda hågad för några inskränkningar i detta sednare afs:de, emedan en mångårig riksdagsmanna-erfarenhet har öfvertygat mig derom, att de största kapaciteter, de yppersta ledamöter af 11. o. Ad. mången gång varit ättemän, och på grund af den fullmakt, de förskaffat sig, vunnit inträde på Riddarhuset. Hr Dalman: Jag begärde ordet endast med anledn. af Gr. Lagerbjelkes yttrande ang:de omöjligheten att begränsa tiden för riksdagarne lill 4 månader. Jag tror visserl. att händelser kunna inträffa i följd hvaraf alla riksdags-ärendena icke medhinnas på 4 månader. Men i sådant fall blefve det icke värre än att ett eller annat ärende upskjötes till den 8 månader derefter inträffande riksdagen;, och om ärendet vore af sådan vigt att det ovilkorligen icke tålde upskof, eger ju K. M:t att sammankalla urtima riksdag, som kunde taga sin början omedelbart efter den lagtima och ensamt taga det upskjutna ärendet i öfvervägande. Då emellertid frågan om årliga riksdagar nu icke är föremål för R. o. Adtns pröfning, vill jag ej eller vidare dermed uptaga tiden, utan fortsätter endast mitt yrkande om afslag å nu förevtde förslag. Frih. Raab: Hr Printzensköld har, såsom sitt enda motiv för afslag å det framställda förslaget ang:de ofrälse större jordegares representationsrätt bland R. o. Ad., anfört att det icke skulle gå an att bredvid honom, som till följd af ärftlighet har plats på Riddarhuset, sutte en ofrälse större jordegare. Flere gånger har jag varit kamrat med Hr Printzensköld i särskilda Utsk., men aldrig har jag der funnit honom generad af sina ofrälse Utsk:s-kamrater, utan städse lika talför som på detta rum. Hr Dalmans motivering går egentligen ut derpå att motsätta sig val af R. o. Ad:ns ledamöter.
Majit östat nytt anslag endast för hwad som brister uti de dertill päräknade tillgängax af Finska Erpectance, Fonden, vacance - afgiften af Westgötha Regemente och hälften af Smalands Dragon - Regemente, samt afgiften af Wermelands BergSlag. Defia tillgängar hafwa befunnits uppgå till en Summa as 84,563 R:dr, hwaraf 31,54- R:dr utgöra den pä Finska Expectance-Fonden wundne besparing; hwaremot beloppet af förrberörde nya kostnader enligt calcul funnits bestiga stg till ungefär 145,465 N:dr 45 fi. 8 r:st. Riksens Ständer som erkänna nödwändigheten af de anstalter i och för Krigsmagtens upprätthållande, Eder Kongl. Maj:t i Näder täckts föreflä, hafwa beflutit, att den till nyfi uppräknade behof erforderliga ansedda Summa af 145,46; R-dr 4; fl. 8 r:st. under Tredje Huswud-Titeln uppföres, pä egna eller de Regementets Stater, dit de höra, samt deremot Vacance-afgifterne och de flere af Eders Kongl. Maj:t vmförmälte inkomster beräknas bland Stats - Werkets intrader och 31,549 R,.dv frän Indragnings - Staten af Finska ExpectanceStatcn uteslutas. I följd häraf bristen som genom hetta anslag ft-lleS utgör 60,902 R;dr fi. 3 r-st. Tis 9-2 Den 29 Ju n i i. Till bestridande af de kostnader till Armeens wapenöfningar och anssaffande af de förnödenheter som böra finnas i förråd för FörstärkningsManskapet, da Rikets warn fordrar desi uppfattning, hwartill Eder Kongl. Majit till Riksens Stander öfwerlemnat att utfinna medel, hafwa Riksens StanLer^ej funnit någon utwäg närmare öfwerensstämmandc med Eders Kongl.
94,461 76 för 310 man, deraf 8 sergenter, underhållskostnad det närvarande beloppet) å 5,49 Rdr (5 proc. lägre än Rdr 1,701:90. afgå: » 400 man, deraf 8 sergenter, 5 proc:s minskning rande beloppet å 29 öre i det närva» 116: — 1,585 90 Rekrytering för 302 man å 45 Rdr 13,590 — •— » » » »7,50 — 2,265 — Remontering för 264 hästar å 375 Rdr 99,000 9,900 — Skoning och Medikamentér för 264 hästar å 9,7 5 Rdr — 2,574 — samt för vagnar och seldon å 2 nya sqvadroner, förslagsvis — 500 — Furagering för 264 hästar ä 73 öre för häst om dagen — 70,342 80 Diverse kostnader, såsom för regementets kokinrättning, förslagsvis 1,006 66 500 — » sjukhuspersedlar, å 3,33 Rdr för man 100 67 » » » 0,33 » » ... — Kommunion-penningar» 0,05 » » m. å 2,50 Rdr förman, för— 15 10 Begrafningshjelp, ersättning för tillfälliga förluster m. slagsvis — 755 — summa Rdr 238,545 |l0 183,000 23 b) Husar-regementet Konung Garl XV. Regementet organiseras, i likhet med föregående regemente, å 6 fält-sqvadroner om 117 man i nummer, deraf 1 trumpetare, samt 125 hästar för underbefäl och manskap, utgörande alltså tillhopa 702 man och 750 hästar. I fred böra hållas vakante (nu 100) , 120 » hvarigenom i fred äro effektive 702 man och 030 hästar. Nu äro » » 600 » » 537 » Således blifver en tillökning uti effektiva styrkan i fred af 102 man och 93 hästar.
Sprengtporten, Jacob Wilh.: Sedan Hr Frih. o. Landtm, uti ett föregående plenum förklarat, att förevar, fråga borde hvila, hvarmed meningen icke kun - 6a Den a3 Januari. nät vara annan, än att densamma skulle remitteras till blifvande Const.Utsk.; så kan jag icke fatta anledningen, hvarföre denna frågas behandling kan vidare komma att utgöra föremål för Pi. o. Ad:s öfverläggning. Det är blott en omständighet, hvartill Hr Frih. o. Landtm., efter min uppfattning, icke utsträckt sitt förklarande, men hvilken, i allt fall, icke heror på Ståndet att i första rummet pröfva, huruvida nemi. hänkm:s-valet kommer alt företagas, oansedt frågan om den vägrade propos:n förblefve hvilande. Skulle man härvid gå rationelt till väga, borde bänkm:s-valet uppskjutas till dess Const.Utsk. yttrat sig öfver den yrkade propostns förhållande till grundlagens föreskrift. Jag har visat, att alla de svårigheter, hvaruti man invecklat sig, härrört derifrån, att man sökt nyckeln till frågans lösning, der den icke kan finnas, nemi. i grundlagen; men då dessa svårigheter blifvit factiskt undanröjde genom de uti 4> §tn Riksd.Ordn. uppräknade embetsmäns afsägelse af deltagande i bänkmtsvalet, så torde endast återstå den förklaring af Hr Frih. o. Landtm., att bänkmts-valet kommer att företagas utan hinder af den vägrade propostn, hvarom frågan kommer att öfverlemnas till det blifvande Const.Utsk. I öfrigt och dä jag hört en ledamot uppträda med det yttrande, att R. o. Ad. skulle hafva begått en nullite', begagnar jag detta tillfälle för att förklara, alt det är särdeles lyckligt, att det icke blott fordras att upprepa en sats, utan äfven att bevisa den, om den skall tros.
Ständers närmare bepröfvande vördsammeligen undt rställes. Stockholm den 29 Maji 1823, Stats-Utskottets J5e tänk anel en. ggg Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Stånders Stats-Utskott den 29 Maji 1823. det, i anledning af vackt fråga om Numer-Lotteriets och General-AssistanceContoirets indragning, yttrade Herr Prosten Doctor Ahnqvist: ’’Som jag inom Afdelningen har varit dissentiens, i frågan om Numer-Lotteriets bestånd; så får jag åfven nu i Utskottets Plenum anmäla denna reservation, med anhållan, att den må åtfölja Betänkandet till Rikets Hoglofl. Ständer. Jag voterade vid förra Riksdagen i förstärkta Stats-Utskottet emot Lotteriet och jag har ännu icke funnit skål, att frångå denna öfvertygelse. Mig synes det vara vanhedrande för Staten, att upptaga en inkomst på moralitetens bekostnad hos de lycksökande fattigare Folk-Classerne. Jag önskade fast heldre, att Arbetskarlen , Handtverks-Lårlingen, Tjenstehjonet, under saknad af tillfälle, att bortspela sina penningar på Lotteri, uppmanades att begagna de nyligen lyckligtvis inrättade SparBanker, i hvilka en säkrare resource för framtiden blir beredd åt den behöfvande’’. föredragning af Betänkan - iooo Stats-Utskottets Betänkanden. Och skulle denna särskilda tanke, som bitråddes af Herr Öfverst-Lieutenanten von Heyne, Herr Bruks-Patron Ekelund och Herr Lindstrom, på sått hegardt blifvit, medfölja Betänkandet till Respective Riks-Stånden. Stockholm som ofvan. Ex Protocollo IV. Karström. Antom den 3 Junti 1823. Utlåtande och Förslag, till sammanjemnkande af Riks-Ståndens beslut, i frågan om Medel till kostnadernes utgörande för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens förestående Förmälning och verkstålde Utrikes Resa.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Då nu föredrogs Kongl. Maj:ls denna dag å Rikssalen uppläste Nådiga Tal till Rikets Ständer, innehållande Svar å åtskilliga Rikets Ständers underdåniga skrifvelser, angående deras beslut i Lagfrågor, fann Ridderskapet och Adeln detta Nådiga Tal icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banco-Utskottets nedannämnde den 17 och 18 dennes på bordet lagda memorial: Bih. till RSt. Prut. 1845. 9 Sami 119 946 Pro! .-bidragj den ig Maj ;6'43 N.o yo, med förslag till förändrade föreskrifter i 6 Art., 1 Aid. uti nu gällande Bancoreglemente; N:o yi, med förslag till den slutmening, som bör inflyta uti det Bancoreglemente, hvilket vid innevarande Riksdag kommer alt utfärdas; och N:o jv., med förslag till instruction för Rikets Ständers Banco-Utskot vid nästkommande Riksdag. S. D. Vid förnyad föredragning af Banco och Lag-Utskottens den 17 och 18 dennes på bordet lagda memorial N-'o 7, med förslag till saminanjemkning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut öfver Utskottens memorial ]NT:o 3, angående omröstningar i Förstärkt Utskott öfver Lagen för enskilda Banker, afslogs Utskottens inbjudning till instämmande i Presteoch Bonde-Ståndens beslut om ifrågavarande omröstningars verkställande uti Förstärkt Banco-Utskott, och vidblef Ridderskapet och Adeln sitt, i fråga derom, förut fattade beslut. S. D. Vid föredragning af Stats-Ut skottets den 18 dennes på bordet lagda memorial N:o 3i5, med förslag till reglementariska stadganden, angående Riksgälds-Contorets inkomster och tillgångar, samt deras uppbördsoch redovisningssätt, biföll Ridderskapet och Adeln detta memorial jemte det dervid fogade förslag till Reglemente för Riksgälds-Contoret.
Den i Oclöher f. m. dea nåjljöljande Riksdagen, då den offenteliga sorgen ännu vid denna klagar öfver förlusten af en ruan, som i medborgerlig dygd ägde tå sina likar; det är af orden i omformäUe förordnande ögonskenligen klart, att Herr Richert utan alla undantag blifvit till hans efterträdare Utsedd och det är i 26 §. af JustitiaeOmbudsmannens Instruction Fullmägtige öfver Bancooch Riksgälds Verken ovilkorligen ålagdt, att vid JustitineOmbudsrranaens död dess efterträdare i Embetet insätta Jag frågar: hvad hafva nu desse Full mägtige annat gjort, än oivanåberopade Lagar, Instruction och Förordnande uttryckligen föreskrifva? Rikets Ständer hafva i den ordning Grundlagarne stadga, vid denna Riksdag valt sin Justitieombudsman. De hafva likaledes på enahanda sätt valt den man, som borde honom efterträda, i fall han innan den nästföR jande Riksdagen skulle med döden afgå; Rikets Ständer hafva för denne JustitiaeOmbudsmannens Efterträdare utfärdat vederbörligt förordnande, att i detta fall JustitiaeOmbudsmansEmbstet tillträda', och Rikets , Ständers Fullmägtige öfver Bancooch Riksgäldsverken hafva till åtlydnad af tydeliga föreskriflen i Just i titeOm budsmans Instruetionen, vid JustitiaeOmbudsmannens inträffade död, i Embetet insatt den person, Rikeis Ständer sjelfve förordnat till hans efterträdare. Här var således icke fråga om ett nytt val och kunde aldrig Den 5 October f. ni. 7 blifva det, om Grundlagarne och Rikets Ständers egne i laglig form utfärdade förordnande skola äga gällande kraft och icke i en död bokstaf förvandlas. Herr Richert var i kraft af Rikets Ständers förordnande deras Justin”»-. Ombudsman de jure i simma stund Herr Ehrenborg med döden afgick.
Och för att riktigt åskådliggöra honom i hans hela kälkborgerlighet och småaktighet, visade han hur det går till på den epokgörande dag, då denne gamling skall fasta sig en ny jungfru. En ålderstigen af detta slag, skrumpen och tandlös, har infunnit sig som sökande och tagit plats vid kaminen midt emot den gamle herrn i den stora länstolen. De tyckas vara på väg att blifva ense, då en ny sökande inträder, denna gång en ung och fyllig, mörk-hårig flicka med en sirlig hvit liten spetsmössa. Den gamlajungfrun tyckes helt och hållet bli glömd utom af katten, som med en klar blick för situationen tagit plats vid hennes fotter; medan gubben sänder den unga flickan några välvilliga skälmska ögonkast, vänder den ålderstigna jungfrun sig med det suraste och mest föraktfulla ansigte om mot frestarinnan. Den borgerlighet, som är utbredd öfver denna scen, understödes på hvarje punkt af det rum, hvari den försiggår: här är en liten broderad matta, hvarpå gubben sätter sina fötter i de broderade morgontofflorna. På kaminen står en kaffekokare, en bukett porslinsblommor och en mängd andra af dessa förskräckliga prydnadsföremål, som gamla menniskor släpa med sig hela sitt lif utan att någonsin se på dem, men förarga sig ofantligt då de eo dag slås i stycken. Här ligger framför gubbens sparlakans-säng ett stycke broderad matta, der står en pall — presenter från hänsynsfulla niecer och upp mot kaminen stödja sig sirligt anbragta skyffel och tång af messing — alltsam-man lika obrukligt som obehöfligt. Lägg härtill på den laga väggen, med dess blommiga grå tapet, ett kopparstick i mahognyram, ovala familjeporträtt i ramar af glas öfver svart glanspapper, ändtligen en fjärilsamling, ett ungdomsminne, och man skall säkert inse att allt stod i så noggrann öfver-ensstämmelse, att allt bar denna samma prägel af egarens svarta kalott och broderade morgontofflor, att RafTaélli nödvändigt måste taga alltsamman med. Och han har med omsorg genomfört hvaije liten enskildhet, af fruktan för att beröfva scenen det minsta af dess stil.