Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Fondens skuld till Lappska Eccles.- Staten 4°6l 38. — Utgifter.- Aflöning i Stockholm 600. Eccles.-Staten i Westerbottens Län 3,65o: 38. 4- i Norrbottens D:o 2,454: 32. - Provision, Remisslage, Arf voden m. m i5i: 29. 8. g 35^. 4, _ Balance till 1827: Af d* sålunda upptagne respllater finnes , alt Lappmarks-Ecclesiastiqnefonden vunnit en förkofran, För år i8a5 . Räkenskaperne, hvilka förut undergått K. KamrnarRättens granskning, hafva blifvit förde med ordning och redighet, samt af fullständiga Verificationer beledsagade; äfvensom Utskottet vid dispositionen af fpedlen icke funnit fiågot att erinra. Den )i IVpy. XJtlätande, i anledning af Hans Janssons fr^R Elfsborgs Län motion, att Förteckningarna öfver Kronans Hus och Byggnader inåttp till Trycket befordras. Vid föredragning inom H. BondeStåndet af Statsutskottets Retänkande W.'o 3o5 rörande Kropans Hus pch Byggnader, har RiksdagsFullrnägtigen Hans Janson fråp Elfsborgs Län väckt motion, att de Utsfottet tillhandakomne Förteckningar öfver dessa Byggnader matte filt trycket befordras med utsättande af de föremål eller de personer ti11 hvilka byggnaderne äro ppplutpe, samt tillrapkjigt antal exemplar af sådane Förteckningar j Riksstånden utdela*. Betänlanden, N:o 334- 55 Då Utskottet i berörde Betänkande upplyst, att Utskottet ännu vore i saknad af erforderlige uppgifter från flera Authoriteter och derjemte uppgifvit förslag, huru så väl fullständig kännedom om antalet och dispositionssättet af Kronans Byggnader skall vinnas som ock enhet beredas i afseende på desammas vårdande och förvaltande, anser Utskottet, lika med hvad inom Hederv.
Den större kostnad, som häraf uppkommit, visar sig synnerligast i murningsqvantiteten, som derigenom fått en tillökning af 170 kub fot på hela linien, men den häraf uppkommande tillökningen i sprängningsoch gräfningsqvantiteterna synes, ehuru ej beräknad, dock till följe af canalernas ringa längd blifva obetydlig ; och skulle dessutom framtiden visa, att det öfverskjutande djupet i c.analerna till någon del varit öfverflödigt, så bar man i män deraf förebyggt canalens tidigare upprensning, hvarföre detta arbete, som med vida mindre kostnad låter verkställa sig under pågående canalgräfning Un sedan, ej lär vara utan ändamål och nytta för canalen. I allt fall blifver hela kostnaden för det ökade canaldjupet så ringa och nedsjunker till sådan obetydlighet vid sidan af den risk man löper, om man vid denna ombyggnad uraktlåter en försigtighet, som erfarenheten visat vara nödvändig alt iakttaga äfven under mer gynnande omständigheter, alt den knappt bör komma i beräkning. Hvad slussarna vidkommer, har den nuvar. bredden af 18 fot i de gamla slussarna blifvit antagen såsom den Ijenligaste äfven för de nya, på den grund att, ifall seglande båtar komma att fortfarande användas för trafiken, man, så väl hädanefter som hitintills, kan gifva dessa en sådan epostruetion, att de kunna uthärda, möjligen inträffade stormar på de större sjöarna Amanningen och Barken, hvarmed segel fartens säkerhet på dessa sjöar betryggas, samt ifall att trafiken kommer alt förrättas nied boxei ingsfartyg, man, utan hinder af sius,bredden, kan gifva äfven dessa en tjenlig construction och erforderligen starka machiner alt på en gång kuona; fortskaffa så många pråmar, att trafiken på denna De n 23 Norcmlicr c. m. denna segelled må kunna drifvas med största skyndsamhet och minsta kostnad, hvilket sannolikt kommer att blifva händelsen med detta transportsätt, hvarföre det ock troligen kommer att här antagas, såsom det verksammaste att befordra skyndsamhet och säkerhet för rörelsen på denna trånga och krokiga samt af klippor och strömdrag besvärade farled.
Både vid denna och den föregående Riksdagen äro de skäl uppgifne som styrka nödvändigheten, alt med gemensamma krafter söka motarbeta denna förfärande farsot; Utskotten sakna sålunda ali anledning, både att förmoda, det PröfningsCommilteWne eller de af Länens innevånare särskildt dertill utsedde Commillera* de, hvilke efter föregången granskning af förra Årets Räkenskaper och med stöd så yäl deraf, som af Gurhus-Directionernas uppgifter om behofvet för kommande Året, 4-'de Sami. 5 Band. 53 854 S ta ts-U t s k o t te t s Be tunkan den. skola bestämma den Afgift den der ej får vägras, utan endast inom vissa bestämda gränsor fasställas, skulle kunna missbruka delta allmänna förtroende till vidtagande af sådane beslut, som ej befordra det åsyftade ändamålet, och att tillstyrka det de til! meranämnde sjukdoms utrotande nödige åtgärder skulle få bero på särskilda öfverenskommelse!’ träffade innom Socknar oell Härader, då sådant, genom skiljaktiga och måhända lika ofta efter godtycko som efter behof fattade beslut, skulle mera än en gång kunna bidraga till det ondas förökande och kringspridande, hvarjemte Utskotten med detta Förslag åsyfta ej mindre att vidmagthålla den oumbärliga Curhus-inrättningen än att afskära provinsernes egne Deputerade allt tillfälle att utan ändamål beskatta allmänheten. För öfrigt få Utskotten i sammanhang härmed och då för Norrbotten hemställt blifvit, att den der utgående Afgift'en må till andra för Länet nyttiga behof användas med afseende å Riksdags-Fullmä g ti gen Carl Bergmans erinran, tillstyrka, att derest denna Afgift å andra Orter i Riket, icke skulle, för Veneriska smittans hämmande till fulla beloppet utgå, öfverskotta då måtte, under Läns-Directionernas inseende, få användas för öfriga häl - Stats-Utskottets
De förlorade penningarne måste dock gifvas till spillo, de utgjorde ej heller något större belopp, men blefvo för den tappande en minnesbeta att, om man är ett lamm, icke gifva sig i lek med ulfvar. När j a g vid vårterminens slut förnyade mitt besök hos Edvard Flygare, fann jag hans dublett i presentabelt skick och honom själf inbegripen i läsning af en spansk författare på originalspråket. Han begagnade därvid ingen ordbok, hvarför jag lyckönskade honom till att vara så hemmastadd i Cervantes språk. På min fråga huru han tillägnat sig denna skicklighet svarade han, att han aldrig plägade slå upp i lexika, utan endast anlita synsinnet och jämförande metod. Det följande året befann sig upptecknaren af detta minne i Stockholm, hvarest han en förmiddag uppsöktes af Edvard Flygare, som önskade taga honom m e d sig, för att presentera honom för sin moder. Carléns bodde 1 tr. upp i ett hus midt emot dåvarande stora ingångsporten till Humlegården. Icke utan hjärtklappning vandrade jag uppför trappan, som ledde till våningen. Några ögonblick efter mitt inträde i en. sal stod jag ansikte m o t ansikte med fru Emelie Carlén, som infördes af sin son, genom hvilken jag nu presenterades. ' - Fru Carlén var vid denna tid, ett par och 40 år. Med en obeskriflig vänlighet hälsade hon mig som sin sons vän, tillläggande några förbindliga ord med anledning af mitt förhållande till honom i Upsala. Min förlägenhet inför den berömde författarinnan var m e d ens försvunnen och jag såg i henne endast den hjartegoda modren och den vänliga värdinnan. Jag vågade också nu mera uppmärksamt betrakta henne och fann i henne en liten något fetlagd fru, enkelt men vårdadt klädd, brunett och liflig i alla sina rörelser. Mannen Johan Gabriel var för tillfället borta. Hon förde mig omkring i våningen och slutligen in i det allra heligaste,- sitt skrifrum. Detta var ett litet kabinett med ett skrifbord af ett vanligt sybordsform och storlek; men hon behagade säga, att hon icke så ofta uppehöll sig vid detta bord, utan hade för vana att mestadels skrifva liggande till sängs.
Bevillningsutskottet ernade å ifrågavarande artikel förseslå en consumtions-afgift, beräknod till dubbelt belopp för Ståndspersoner emot allmogen 5 och skulle äfven, i händelse af förbud, Bevillningen betydligen förökas, genom minskningen af da för Statsverket påräknade inkomster för Tullafgiftan å inkommande Caffe. RiksdagaFullmägtigen Anders Danielsson fi-ån Elfsborgs Län har ansett vid Utskottets behandling af den väckta motionen förtjena anmärkas dess underlåtenhet aft närmare detaillera hvad som borde för öfverflöd anses och förbjudas, samt förmenat, att Utskottet bort inkomma med ett bestämdt Förslag till ÖfverflödsFörfattning, grundad på de serskilda Comitéer* åsigter i ämnet, hvilka deröfver afgifvit Utlåtanden ; hvarförutan Riksdagsmannen trott, att Utskottet ej bort ingå i något yttrande rörande Gårdf.-mili an deln, dä motion härom ej blifvit väckt. Och har Riksdagsmannen för öfrigt ansett Ekonomiutskottets Utlåtande i detta ämne vid 1815 års Riksdag ej innefatta nå - Besil, och Elion, Utsk. Betänkande». 855 got, som ådagalade farhåga för Gårdfarihand delns skadeliga inflytande. RikdagsFullmägtigen Johan Longberg har yrkat återremiss af Betänkandet i den del som angick Caffét, i afseende på hvars totala förbud han helt och hållet instämt uti Riksdagsmannen Bergs yttrade tanka. Dessutom har Hedervärda BondeSlåndet i allmänhet understödt den af Berg yttrade mening, hvarvid Ståndets Taleman gjort det tillägg, att han ansåg det vara BondeStändet värdigt, att genom Förslaget örn totalt Cafleförbud göra första steget till öfverflödets hämmande, samt derigenom ådagalägga sitt nit för Fosterlandets väl och sin förmåga, att utan uppoffring lemna ett Utländskt öfverflöd, lika opassande detta Stånd, som skadligt för det Allmänna. Dessa sålunda gjorde anmärkningar har Utskottet med noggrann uppmärksamhet öfvervägat, och får nu med anledning deraf vördsamt meddela sina, tankar.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1865. 43 Underdånigt Förslag till Stat för Kongl. Skärgårds-Artilleriets Öfficers-Corps. i Tjenstgö- Liön. nngspenSumma. mngar. R:dr. ö. R:dr. ö. R:dr. 5. Anmärkning: Inqvarteringsersåttning tilldelas den uti denna stat upptagna personal enligt nedanstående tarif, nemligen: General-Major och I l r, , Öfverste med j R:mt R:dr 750: Öfverste-Löjtnant » „ „ 550: „ Major „ „ 400: „ Kapten „ „ „ 225: „ Subaltern-Officer „ „ , 150: „ i afseende på hvilka ersättningars tillgodonjutande de denna dag derom i Nåder meddelade samt för öfrigt nu gällande Inqvarterings-Ordnings för Flottan föreskrifter komma att iakttagas. Hvilket etc. Stockholms Slott den etc. 44 Bil. N:o 4 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, orri Statsverket 1865. Underdånig:! Förslag: tili Stat för Kongl. Flottans Fnder-öllicers-Corps. Tjenstgö- ■' 1 . Lön. rmgspenSumma. mngar R:dr. ö. Summa - — |—1 101,700. Anmärkning: Dessutom tillkommer hvarje af de på denna Stat upptagna löntagare, för år räknadt, 17 kubikfot, 3 kannor och 25 kubiktum spanmål in natura, som för 167 löntagare utgör 2893 kubikfot, 2 kannor och 75 kubiktum.
Cederström icke vill åtnöja sig med den frikostigheten, alt R. o. Ad. bifaller Utsk:s betänk., sä får jag begära den conlrapropos., att Hr Cronstrand erhåller alls intet. I anledn. häraf yttrade Ex. II. Hr Gr. o. Landtm., alt då nu 2:ne coulrapropositioner blifvit yrkade, borde först afgöras, hvilkendera R. o. Ad. ville antaga. Hr von Hohenhausen, M t c h. S i I v i u s: Jag får göra en ursäkt ät de båda ledamölerne, som här föreslagit särskilde conlrapropos:r, all jag gör en propos. till dem för alt bespara oss liden, som eljest skulle upplagas af två voteringar, nemi. den propos., att de måtte förena sig derom, att contrapropos. må blifva återremiss af betänk, med de yttranden, som i anledn. deraf hos R. o. Ad. ägt rum. Dä slippa vi åtminstone att votera tvä gånger, och SlatsIJtsk. lärer väl icke vara förbundet alt snarare bifalla, derföre att R. o. Ad. bar uttryckt en viss opinion i frågan, än om R. o. Ad. endast ållerremiterar betänk. Häremot förklarade såväl Frih. Cederström sorn Hr von Hartmansdorff sig icke hafva något att erinra. Upplästes lill justering och godkändes följande förslag till voter.propos.: Den som bifaller SlatsUtsk:s i dess utlåt. N:o 41 gjorde tillstyrkande, i fråga örn eli. anslag till understöd för utgifvande af det arbete öfver Egyptens fornlcmniugar, hvarmed Capitaine!! Cronstrand för närvar, skall vara sysselsatt, voterar j;'i Den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o. Ad. de emot berörde tillstyrkande gjorde anmärkn:r föranleda återremiss. Innan denna voter.propos. lian blifva anslagen, anmälde sig åter och yttrade Frih. Cederström, Thure Fredr.:
I afseende på Thorilds förhållande till Kant, Fichte och Schelling visar sig föröfrigt, att han hade studerat den förste mest; den andre redan något mindre; och den tredje ytligast eller minst. Ja, han tycks hafva betraktat Schelling nästan blott såsom en fortsättning af Fichte, och så godt som ignorerat den egna Identitets-lära, som genom den förre utbildades ur en till sin början idealistisk natur-philosophi. Väl ser man honom icke blott – på ett ställe i ”Gelehrtenwelt”241 (1800) – gifva en släng åt Schellings ”System des transscendentalen Idealismus” (der han alltredan bort kunna skönja den starka afvikelsen från Fichte), utan till och med – i dissertationen Lex Mundi universalissima (1803)– en annan just åt sjelfva Identitets-läran, såsom sådan242. Lätt begriper man, huru det slags Idealism, hvarur Schellings egendomliga verldsåsigt stegvis utvecklade sig, kunde för Thorilds ögon i det längsta masquera dennas rätta väsende, det hans eget έν και παν var fattadt såsom en Totalitet, lika mångfaldig i sina individuella bestämningar, som identisk i sin substans. Men hade Thorild verkligen – eller med någon uppmärksamhet – läst sådana af Schellings skrifter, som t. ex. hans i ”Jahrbücher der Medicin als Wissenschaft” (1805) införda ”Aphorismen zur Einleitung in die Naturphilosophie”243, eller hans afhandling ”Ueber das Verhältniss des Realen und Idealen in der Natur” (1806), eller hans ”Darlegung des wahren Verhältnisses der Naturphilosophie zu der verbesserten Fichte’schen Lehre” (1806), så är svårare att förstå, huru han kunde vara blind för den syftning, som dock i dessa skrifter är så påtaglig: syftningen till en vetenskaplig – Empirism, en Sinneoch Erfarenhets-philosophi uti detta namns innersta och högsta betydelse.
Ständer behagade i underdånighet anhålla, det Kongl, Maj:t i Nåder må vidtaga alla de mått och steg, som, i afseende härpå, med landets bästa äro förenliga, samt, för befrämjande häraf, öfverlåta till Kongl. Maj:t rättigheten att minska eller nedsätta den i TullbevillningsTaxan utsatta lull. Om Tull-bestämmelsen. För alt här nedanföre på ett ställe uppoch meddela Utlåtande öfver hvad som a6 Bevillnings-U(skottets Utlåtande N.o 44. för livarje specielt fall blifvit anmärkt, får Utskottet, med något afvikande ifrån uppställningen i förra Betänkandet, först meddela yttrande öfver tvänne härvid förekommande lmfvudsakliga omständigheter. Den förminskning i tull, som blifvit i nya Taxan föreslagen, har blifvit af flere Talare klandrad och förklaring begärd öfver anledningarne dertill; och Utskottet får, af sådan orsak, upplysa, att en del af dessa nedsättningar redan varit af Kongl. Maj:t, med ledning af erfarenheten och omständigheterna , i Nåder vidtagna; och att dervid den i Utskottets tanka fullkomligt rigtiga grundsatts blifvit följd, att en till viss summa bestämd tull blifvit nedsatt å vara, sorn betydligen fallit i värde, emedan Tullförsnillning dels inträffat och dels varit att befara; att nämnde grundsatts i allmänhet blifvit följd i fråga 0111 så kallade öfverflödsvaror, som blifvit för consumtionen nödvändiga, och att den öfriga nedsättningen härledt sig från den jemkning till 33|;dels procent, sorn ansetts nödig, då tullen öfverstigit denna hufvud-bestämmelse. De få undantagen åsyfta jemkning emellan likartade persedlar, och då hela nedsättnings-beloppet för 86 serskilda slag af varu-artiklar är calculeradt alt uppgå till endast 1,596 Bevillnings-Utskollets TJllåtdnde N;0 44: 27 R:dr, torde anmörkningarne i denna del alices nöjaktigt besvarade. Emot den föreslagna Skydds-tullens belopp af 33-^ procent, hafva få anmärkningar förekommit.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade att Utskrns förslag i det mom. af 12 §, hvaremot Frih. Raab nu gjort anmärkn. innehölle: ”Ej eller må vid sådan redskap, hvartill rectifications-apparat ej är uppgifven, spritängorne, sedan de utgått frän hattröret, i mäskvärmaren eller annorstädes, ledas i uppåtgående riktning”; samt att deremot Frih. Raab föreslagit följande redaction: ”Vid redskap i l:sta och 2:dra klassen får hvarken i mäskvärmaren eller annorstädes lankrum inrättas, ej eller spritångorna, sedan de utgått frän hattröret, ledas i uppåtgående riktning”; hvarjemte Hr Landtm, enär ingen yrkat bifall till Utskrns förslag i denna del, hemställde om R. o. Ad. behagade antaga den af Frih. Raab föreslagna redaction af ifrågavande mom. Härvid ropades starka ja, blandade med nej, hvarpå Hr Landtm, förklarade det han funnit ja hafva varit öfvervägande. §§13 oeh 14. Lemnades utan anmärkn. § 15. Frih. Raab: Slutet af 1 mom. af denna § lyder sålunda: ”Om hatten är försedd med en eller flera luckor eller någon annan öppning än ångröret, skall den vid mätningen påsättas och redskapen uppmätas till öfversta luckans eller öppningens nedre kant till så stor höjd som mäsk deri kan inrymmas”. Detta tillägg i mom. har tillkommit af den anledn., alt man befarat, att, vid hattens påsäl - Den 3 Juli. 439 tande, mäsken fylles icke blott i pannan utan äfven i hatten, sedan luckan blifvit hatten påsatt. Bien då R. o. Ad. beslutat att hatten med tillhörande rör icke får innehålla mera än f af pannans rymd, förfaller behofvet af denna föreskrift, som tvertom är skadlig och åstadkommer besvär vid målningen. Jag anhåller således alt orden från och med ”om hatten” till och med ”inrym mas” må helt och hållet få utgå. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. såsom Frih.
Få äro de klockarebohl sorn föda sinas innehafvare, derföre äro de flesta klockare handtverkare eller arrendatorer; utan påökning i sina inkomster kunna de ej bestrida barnaundervisningen. Hvarifrån skall medel till en löneförbättring för dem tagas? Af åtskillige pastorsboställen och hemmanstionde uti de orter der ovanligt stora pastorat finnas, svarar Herr Friherren. Nå väl! men i de orter der inga ovanligt stora pastorat finnas och der ingen indragning af Kyrkoherdebeställningar rimligen kan äga rum, blir ju då intet 6teg 772 Den a4 Felriiariti vidtagit för det vigtiga ändamålet det upp växande slägtets förädling. Och det är just för vinnandet af ett sådant allmänt ändamål, sorn jag vågar hysa den önskan att Presterskapets så vidt med allmänna ärenders gång au mera kan förenäs? småningom måtte befrias frän den myckenhet af oeconomiska omsorger som blifvit dem ålagde och derigenom iståndsättas att mera än hittills sysselsätta sig med barnaundervieningen inom sina församlingar. Jag föreslår derföre såsom ett tillägg vid Friherre Palmstjemas motion, att RiksensStän* der hes Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit i nåder måtte täckas anbefalla Consistorierne, att uppgifva alla ds befattsingar med oeconomiska mål, som nu åligga Presterskapet att bestrida, och derjemte i underdånighet yttra, hvilka af dessa befattningar, som i Consistoriernas tankar förnämligast borttaga en tid scm åt folkundervisningen borde ägnas, N:0 5° Herr Qviding, Bernhard Chrisoffer'. 1 anledning af Herr ÖfversteLieutenanten von Heijnes anförande vid Höglofl. Ridderskap pets och Adelns Plenum den 17 innevarande månad om fördröjd verkställighet af den jemkning i Extra roteringen, sora Riksens Ständer Den 24 Fehr ilar ii. 773 vid 1815 års Riksdag beslutit, får hos Hög-? välborne Herr Grefven och LandtMarskalken samt Höglod.
Nedunnämude 5:ne lån, hvilka vid 1847 och 1848 års riksdag beviljades samt under åren 1849 och 1850 utbetaldes, nemligen: lånet till staden Westerås å Tretiotusen R:dr, för utvidgande och förbättring af stadens hamn, lånet till staden Christinehamn å Tretiosextusen R:dr, för uppmuddring af hamnen och segelrännan vid denna stad, samt lånet till staden Wadstena å Fyratioåtlatusen R:dr, för anläggning af hamn derstädes, skola fortfarande återbetalas medelst erläggande af Sex procent årligen å hvart och ett Iåns hela belopp; kommande häraf Fyra procent årlig ränta att godlgöras för det kapital, som vid hvarje liqvid återstår, samt den öfverskjutande inbetalningssumman att å samma kapital afgå. Skulle den sålunda föreskrifna inbetalningen icke inom bestämd tid verkställas, bör dessutom för det till liqvid förfallna beloppet erläggas Fem procent årlig ränta, intilldess detsamma varder inbetaldt. 32 Slats-Utshottels Memorial M 200. § 65. Det staden Wadstena, för fullbordande af ofvannämnde hamnbyggnad, under 1853 och 1854 års riksdag beviljade ytterligare lån å Femtontusen R:dr, äfvensom de 2:ne särskilda då anvisade lån, det ena å Femtontusen R:dr, för Arboga ås uppmuddring, och det andra å Tjugutusen R:dr, för upprensning och fördjupning af Köpings å, hvilka alla lån från Riksgälds-kontoret utanordnides under år 1855, skola jemväl återbetalas medelst erläggande af Sex procent årligen utaf de utbekomna lånesummorna, hvarvid den i näst ofvanstående § föreskrifna ränleberäkningen iakttages; börande likaledes, vid fördröjd betalning, den der stadgade särskilda ränta dessutom erläggas. § 66.
I 5. puncten. Denne Riksens Ständers Justitise-Ombudsman och skiljes ej åt förr, än valet fulländadt är. Desse ' Dlectorer skola, samfäldt och icke efter Stånd, först medelst slutna sedlar, hvar för sig, uppgifva den man, som de anse böra komma under omröstning. Falla dervid rösterne, till mer än hälben af de röstande Electorernes antal, på 9 En Man, vare han behörigen vald. Äro röslerne så delade emellan flere, att en sådan full pluralitet för någon icke eger rum, anställes, med iakttagande af hvad 53. §. om lika rosters förekommande stadgar, ny votering med slutna sedlar, till antagande af den, som de fleste rösterne erhållit etc. 65. §. I 2. puncten. Till Tryckfrihetens vård skola Riksens Ständer, vid hvarje Riksdag, förordna Sex för kunskaper och lärdom kände Män, jemte Justitise-Ombudsmarmen, som bland dem före Ordet. Desse Committerade, af hvilka Två, utom Justitise-Ombudsmannen, skola vara lagfarne, väljes al Riksens Ständer, genom Sex af hvarje Stånd dertill utsedde Electorer, hvilka enligt det i 6i. 62. och 63. §. §. föreskrifne sätt, röste samfäldt och icke Ståndsvis. Afgår mellan Riksdagarne någon etc. Varande dessutom af Oss besluten och af Kongl. Majit sanctionerad nedanstående fördelning, i numererade Moment, af följande §. §. i Riksdags-Ordningen. 11. §. 1:0. Med de i 2. för Bon de-Ståndet. 3:0. Om tiden för de Hof-Rätterne underrätta. 14. §. 1:0. Hufvudstaden Stockholm årliga utskyld er. 2:0 De öfriga Rikets brukande Bergsmän. 3:0. Valen skola ske icke kallas. 4:0. Götheborg ege rätt eller Borgare är. 5:0. Ingen må för Städerne från annan. Uti Rikdagsmanna-valen sjelf föra Protocollet. 2:0.