Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Lifdrabants-corpsen ännu tillhörande personals afgång, kommer att gå i verkställighet och, i betraktande derjemte af Stats-AVerkäts otillräckliga tillgångar, icke skäl att tillstyrka, hvarken den föreslagna, till ökad direct stats-utgift föranledande öfverflyttningen, eller någon förhöjning i det förut varande anslaget. i4:o Hos Ridderskapet och Adeln har Grefve Lewenhaupt, Patrik, väckt motion om tillökning i Befälet vid Hallands lnfanterie-Bataillon, med 2:11c Capitainer, arne Lieutenanter, arne Fäurickar och 4 .Under-ofFieerare med en förhöjd aflöningssumma af 3 ; G o R:dr; och bar Herr Grefven, såsom skäl för sin framställning, anfört, att det nu befintliga, med löner på stat försedda Befälet icke är lilli äckligt för att exercera en styrka af aoo man, mycket mindre Hallands Läns Beväring-, som, om man alve», antager, att en tredjedel tjenstgör till sjös, dock med säkerhet kan antagas lill en styrka af /j.00 man; att det hittills varit en möjlighet att sådant åstadkomma med tillhjelp at de vid Bataillohen anställde surnumeraire Officerare, men att samma utväg för framtiden icke kunde påräknas, enär flere af desse Officerare redan tagit afsked och de öfrige sannolikt äfven lemna Bataillonen, såvida löner icke varda beviljade. Fråga om en sådan tillökning förevar äfven vid senaste Riksdag, men, genom omröstning i förstärkta Stats-Utskottet, afgjordes, att någon tillökning i statsanslaget för Hallands Bevärings Bataillons Befäl icke kunde beviljas. Då Kongl. Majrt i Dess Nådiga Proposition upptagit de angelägne behof, som under hvarje titel förekomma, men, i sammanhang med Tredje Hufvudtitelns reglering, något icke blifvit näinndt om tillökning i Befälet vid Hallands lnfanterie-Bataillon, så och då Stats-Werkets tillgångar icke äro tillräcklige att fylla alla de af Kongl.
Ridderskapet och Adeln uppläst och till Stats-Utskottet remitteradt Memorial, har Herr Gustaf Hjerta anfört, huruledes Lönerne för Befälet vid indelde Armeen de sednare åren undergått en oberäknelig minskning, genom de fallne priserne på Landtmanna varor, hvartill komme, att vid de fleste Regementer Befälet blifvit tillökt med en tredjedel, utan att Staten för deras aflönande anslagit mera än 8 contante löner på 200 R;dr hvardera, och hvarigenom 2:dra och 3:dje Majorerne endast hafva Capitaines-Löner, Capitainerne Stats-Utskottets Betänkanden. 144^ med undantag af 3:ne, allena ega sådane löner, som vid Indelnings-Verkets inrättande anslogos till Subalterne Officerare, samt 24 Subalterne Officerares och 3:ne Adjutanters aflönande endast återstå 7 Fändriks-Löner och de 8 contante lönerne, men de öfrige innehafva Under-Officers indelningar; och då det indeldta Befälet, i stället att finna sine löner förbättrade, under det tiden beredt en sådan förbättring åt andre, tvärtom hafva ringare löner, än hvad Konung Carl XI:te, vid Indelnings-Verkets upprättande dem tilläde, hvaremot förlängde Befäls möten och Bevärings Manskapets exercerande föranleda ökade utgifter, har Herr Hjerta yttrat den önskan, att tillgång måtte beredas till förbättring i indeldte Befälets Löner, samt Riksens Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, alt en jemnare reglering med desse löner må verkställas, och ett minimum fastställas för hvarje grad; och har Herr Grefve Carl Ridderstolpe uti denna framställning instämt.
Diakonissanstalten i Slockholm. 72. » Herr von Francken, Alfred August, om ett anslag å 100,000 R:dr till uppförande af en fyrbyggnad på Svenska Högarnes håkland i Stockholms skärgård. 73. » Herr Bennich, Axel Gustafsson, om utarbetande af förslag till samtliga Landtränteriers indragning och öfverflyttande af deras kassaförvaltning på bank inrättningarne, m. m. 74. » Densamme, om löneförhöjning åt Landshöfdingarne i Jemtlands och Norr bottens län, m. m. 75. » Friherre Cederström, Claes Henrik, om anvisande af ett årligt anslag å 30,000 R:dr till understöd åt mindre undervisningsanstalter för döfstumma barn. 76. » Herr Bog, Adolf Fredrik, om utfärdande af ny Skogslag, m. m. 77. » Herr von Geijer, Bror, ang. ändring i gällande stadgande om betalning för å militie-boställe för kronans behof huggen ek. 78. » Herr Fåhreeus, Edvard, ang. anslags beviljande till ett nytt fullständigt ele mentarläroverk i Stockholm. 79. » Herr Belfrage, Johan Guslaf Wilhelm, om förhöjning af den åt aflidne Majoren Lönnroths enka beviljade pension. 80 » Friherre Baab, Adam Christian, om pension åt Majoren Carl Wilhelm Brauns enka, Christina Braun, född Hård af Thorestorp. 81. » Herr af Klercker, Carl August, ang. pension åt Majoren Nilsjohan Giertz’s enka, Lona Fredrika Giertz, född Bahr. 82. » Herr Dalman, Wilhelm Fredrik, om upphörande af den för de Kongl. Personerne och Utrikes Sändebuden stadgade tullfrihet och restitution af de utaf dem erlagda tullafgifter. 83.
Tryckfrihets-Förordningen, att dels åklagare af tryckt skrift skall åligga att 23 Constitutions-Utslottets Memorial, !V:o 92. i sitt slutpåstående bestämdt upptaga det straff, han yrkar, dels ock Domaren ej skall kunna ådöma den för Tryckfrihets-brott tilltalade svårare straff, ån åklagaren yrkat, bar samma förslag blifvit af Bonde-Ståndet antaget till behandling, jemlikt. 56 §. Regerings-Formen, hvaremot de Tre öfrige Stånden till Utskottet återremitterat berörde memorial, under förklarande, såsom gemensam tankat Ridderskapet och Adéln, alt lörsläget år olämpligt; Preste-Ståndet, att de föreslagna föråndringarne icke höra till de högst nödiga och nyttiga; samt Borgare-Ståndet, att samma förändringar icke kunna antagas alt hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. Enär någon sammanjemkning emellan dessa meningar, som innefatta underkännande al Utskottets förslag oell Bonde-Ståndets beslut att bifalla detsamma, icke år möjlig, får Utskottet, jemlikt 2ta mom. af öti §. Regerings-Formen, den oförenliga skiljaktigheten till Riks-Ståndens behandlande anmäla, och dervid tillika, för den händelse, att Bonde-Ståndet ej skulle finna skål all, med frångående af sitt beslut, sig med de öfriga Stånden förena, föreslå följande proposition förgomröstning i Förstärkt Coustitulions-Utskott: ”Den, som, till grundlagsenlig behandling vid nästa Fiiksdag, gillar nedanstående förslag till ändrad redaction i 1 §. Tryckfrihets-Förordningen: 1 mom. ””Lagligheten åtalas, och der ransakningen fullbordas börj genom förhör med parterna, genom åklagarens slutpåstående, som bör bestämde upptaga det straffhan yrkar, samt genom den tilltalades slutliga Förklaring.” ” 5 mom.
Hvad denna klagopunkt beträffade, så, om ock det öfverklagade förfarandet i något afseende kunde anses ursäktligt, enär merbemälde yngling, enligt hvad Kyrkorådets Ordförande genom styrkt afskrift af ett till denne under den 2 September 1860 från ynglingen, som då ännu uppehöll sig i församlingen, aflålet bref, sjelf omtalat sitt inkallande inför Kyrkorådet och således haft sig detsamma i god tid bekant *), ansåg likväl Domkapitlet, i likhet med Justitie-Ombudsmannen, Kyrkorådets öfverklagade förfarande med afseende på bemäide ynglings bötfällande hafva saknat stöd af lag, hvadan detsamma ogillades; likasom Domkapitlet jemväl ansett Kyrko *) Nämnda bref lärer utan tvifvel afsett kallelsen till sammanträdet den 15 September 1860, ej till det nu ifrågavarande, den 13 påföljande Oktober, hvartill kallelse först senare kunde utfärdas, och således finnes deri icke någon ursäkt. It. St, Just-Ombudsmans Embets-Berättelse till 1862 års Riksdag. 5 34 rådets åtgärd, att, sedan ynglingen till en början ansetts icke tillhöra församlingen, taga honom under sin vård hafva, varit obehörig. Hvad derefter vidkomme den omständighet, att vid det tredje sammanträdet, den 22 December 4860, Kyrkorådet skulle hafva brustit i uppmärksamhet på lagliga former och i följd deraf gjort sig skyldigt till olagliga beslut, anmärkte Justitie-Ombudsmannen, dels att Kyrkorådet icke lemnat afseende åt
Remman emedan, tnen dfmen tid nebfdttning, i ffdnbelfe en ©ocfen, dpdrab eder Sdn ffude af en fåban nebfdttning, efter SomraifteerneS pröfning, mara i merfligt be^of» $. 52. ii ndfia ©önbag berefter, fMa admdnna ©ocfnefldmmor utlpfaS, tid mal af Sebamöter uti 23erebning$»€ommiUeen, §• 53- Sid Sebamot beruti dr haftor uti görfamlingen afltib fjelfffrifmen, ocb mdljad befutom d ben utlpfia ©ocfenfidmman, blanb befutne perfo# r.er inom ©ocfnen, b>5gjl ©ey Sebamöter, nemligen Sire af EKibberjfapet ocb Slteln eder ©tånDSperfoner famt $re af 23onbe«@tänbet; bocf funna 83erebning$.<£ommitfeer, ebmab be dro malte för Sn, eder på fdtt bdr nebanföre t 5g. §. förmdles, för flere ©ocfnar, om få åflunbaS, beflå af ett minbre antal Sebamöter, bocf ej unter gern, bmaraf Små af Sitt» berlfapet od; Slbeln eder ©tånbéperfoner, famt Små 23önber, meb bet unbantag, forn so. §. omförmdler. ©fule ^prfoberben af ålber, fjufligbet eder annat giltigt förfall, mara binbrab att i 23erebning$,(£ommitteen beltaga, ffad ban utfe någon blanb Sftf. III. §. §. 54—57. 49 Blanb görfamlingen* ^refFetfFap, forn fccm finner mejF tjenlig att flft (Idde företrdba, bocf emot bern emellan öfmerenSFommen erfdttning för refeFofFnaben, §•
I anledning af åtskillige inom RiksStånden väckte frågor, dels örn otillräckligheten af de Wermlands Fält-Jägare-Regementes Befäl och Gemenskap til 1 agde Löne-vilkor, dels ock derom att, af anförde skäl, samma Regemente måtte upplösas eller erhålla en förändrad organisation eller varda i Garnizon på Fästningarne förlagdt , har hos Riksens Ständer förekommit , att, sedan E. K. M. till Riksens, åren 1817 och 1818, församlade Ständer aflåtit Nådig Remiss uppå vederbörande Chefers underd. hemställanden om tillökning i aflöningen för Corporaler, Trumslagare och Fält jägare vid ofvannämnda Regemente, Riksens Ständer, uti underdånig Skrifvelse den 23 Maji 1818, med förklarande, att Regementet, som, efter deras tanka, i jemförelse med hvad Värfvade Troupperne i allmänhet bestås, njöt en ringa aflöning, afven syntes böra erhålla emot tidens varupris närmare svarande lönevilkor, i underdånighet tillstyrkt, att Corporaler, Trumslagare och Manskap derstädes, utgörande 600 man, som aflönades med en summa af 373a R:dr om året, måtte unfå en tillökning i aflöningen till 33^- procent med en summa af 1244 R:dr. Då ifrågavarande trouppe endast under mötes-tiderna är sammanhållen, men den öfriga tiden af året permitterad, samt hvarje karl hittiils, vid anvärfningen, erhållit 15 R:dr, och i öfrigt, äfven nyssberörde tillökning inberäknad, åtnjutit endast 8 R:dr om året till lön och underhåll vid mötet samt svårigheter alltså måste uppstå.
Danskarne t. ex. framställa svenskarne såsom bekämpande den öfver Frankrike regerande monarken; svenskarne å sin sida afmåla den danska regeringen och httren såsom allt-jemt tillgifna chefen för den gamla regeringen. Då baron Enge-ström talade med mig om danske konungens resa, kunde hanicke af hålla sig från att skämta öfver den rol, hau skalle spela i Wien och öfver det obetydliga intresse hani#uppförande skulle ingifva. Oaktadt sina framgångar bevakar Sverige fortfarande omsorgsfullt Norges kuster; allt som kommer från Danmark under* ökes. Största delen af de genom blockeringen qvarhållna fartygen lära icke få ingå i sina hamnar. De resande äro tvungna att färdas genom Sverige för att komma till Norge. Amtman-nen öfver Laurvigs amt uppehölls flera dagar i Göteborg, ehuru han hade pass i beredskap. I allt hyser kronprinsen den äsigten att en ytterlig välvilja ännu är af nöden. Sannolikt skall Sverige länge vara nödsakadt att i Norge underhålla en truppstyrka för att qväfva de rörelser, sona kunna utbryta. Jag förblifver etc. De Rum i gny.Frans Hedberg: ” Svenska Operasångare. ” Af Volontaire. Om denna bok gäller detsamma som af flerfaldiga recensenter enhälligt betonats angående samme författares » Svenska Skådespelare »: Man finner här små kåserande biografiska essays, men inga konstkritiskt genomförda afhandlingar. Att jemföra den äldre boken med Brändes ’ eller Bangs artistporträtt är en elakhet lika stor som skulle man ställa hr Hedbergs &gt; Opera * sångare » sida vid sida med en Scudos eller Felix Cléments musikaliska konstnärsbilder. Mais — » quand on ne trouve ce qu ’ on aime, il faut aimer ce qu ’ on trouve ». Alltså — låtom oss taga hr Hedbergs bok för hvad den är och ej för hvad den onekligen ger sig sken af att vara — och borde vara, utan — som sagdt — låtom oss tillse hur hr H. lyckats i sin blygsamma uppgift som musikaliskt estetiserande kåsör. Några få anmärkningar blott! Grundlighet kan ej fråukännas hr H.
Utskottet anser, lika med Motionären och på grund af här ofvan upptagne skäl, att en förändring i föreskrifterne i Tågordningen högligen af behofvet påkallas, och föreställer sig att hvad Motionären egentligen åsyftat, skulle kunna vinnas om vederbörande Kronobetjening beordrades, att vid skeende inqvartei ingar, så vidt sig möjligen göra låter, efter erhållit förskott från Landträuterierne, uppköpa och tillhandahålla truppen proviant efter en fastställd spisordning, samt inqvarteringsgifvarne deremot i sådant fall endast förpliglades. att, i förhållande till deras hemmantal, emottaga och förse manskapet med nödigt husrum, ljus, värme och underbädd, på sätt hittills skett, hvarigenom ej mindre de sistnämnde skulle komma att befrias från en oftast högst betungande mathållning, än äfven truppen med större säkerhet kunna påräkna god proviant samt undvika att spridas från marchvägen till mera aflägsna qvarter, hvilket nu icke sällan inträffar; och får alltså Utskottet tillstyrka Rikets Höglofl, Ständer alt i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes i Nåder anbefalla omarbetning af Tågordningen af den i5 September 1791 , samt att dervid, i afseende på inqvarterad trupp, må iagttagas hvad här ofvan antyd t blifvit. Stockholm den 7 Juli 1840. N:o 79 Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänkande, N:o yg. i3 N:o 79. Anie. till Exp.-Utsk. den 11 Juli, kl. 4 e' m. Betänkande, i anledning af väckt motion, om stationerande af en Läkare i Vrigstad af Vestra Härad och Jönköpings Län. Genom remiss från Hedervärda Bonde-Ståndet, har Utskottet fått emottaga ett utaf Riksdagsfu Hmäg ligen Petter Persson från Jönköpings
R:dr 50 öre till 14,297 R:dr, å Allmänna Indragningsstaten uppföres ett belopp af 50 R:dr, att till nuvai'ande Kommendanten i Göteborg, så länge han vid denna befattning qvarstår, årligen utgå. 4:o. Krig s-akademien. Då af flera i Statsråds-protokollet angifua orsaker Krigs-akademiens med år 1863 påbörjade ombildning till en militärisk tillämpnings-skola för bildande af alla vid arméen och flottan behöfliga officerare, under benämning af Krigsskola, ännu icke blifvit genomförd och således någon stat för krigsskolan för närvarande icke kunnat föreslås, har E. K. Maj:t nu, likasom vid förra riksdagen, förbehållit sig, att anslaget för Krigs-akademien måtte som tillgång för organisationen förblifva i detta afseende orubbadt; men, enär tiden, då organisationen af den nya krigsskolan kunde vara genomförd, beräknats kunna inträffa mot slutet af år 1866, har E. K. Maj:t derjemte föreslagit, att för krigsskolans praktiska öfningar måtte beviljas dels ett årligt anslag af 6,221 R:dr 52 öre och dels, till anskaffning af materiel och hästar, ett extra anslag af 5,573 R:dr. — I anledning hvaraf Rikets Ständer, jemte medgifvande att det, för Krigsakademien uppförda anslag, 79,888 R:dr 25 öre, nu såsom tillgång för organisationen förblifver orubbadt, å Riksgälds-kontoret anvisat dels för krigsskolans praktiska öfningar under år 1867 ett belopp af 6,221 R:dr 52 öre och dels till anskaffning af materiel och hästar för en gång ett anslag af 5,573 R:dr. 4 Expeditions-Utskottets Förslag till anderd. Skrifvelse, N:o 67. > 5:o. Allmänna Garnisonssjukhuset.
Hvarefter Herr Grejven och LandtMarjkallen föreslog, att, enär tiden redan långt framskridit, pröfningen af den återstående delan af Tulltariffen mitte till nästa plenum uppskjutas. Bifölls. Upplästes och ladeä på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: jVrån Statssamt Allmänna Besvärfoch OeconomisUt skotten: Af den 9 dennes: N'0^405. I anledning af väckte motioner om återläggande af Herjeådalen till Gefleborgs och af Jemtland till VesterNorrlands Län. Rörande väckte motioner om nya PostContoirs inrättande. Öfver väckte motioner, rörande nedsättning i beklädnadsbidraget vid Indeldte Infanteriet m. m, Den 18 Augusti c. m. Af den 7 dennes: N:o 408. Om utvägars vidtagande till Communications öppnande med Gjellivar» Jerntnalmsberg uti Luleå Lappmark N o 415. I anledning af väckte motioner, dels om upphörande af Passevolance-afgiften, dels om nedsättning deri N o 416. I anledning af väckt fråga om lindring i Restningsskyldigheten uti Södra delen af Bohus Län. Från StatsUtskottet: Af den u dennes: N:o 409. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande, angående den i Hufvudstaden anlagde Veterinairlnrättningen. Af den 13 dennes: N:o 410. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse om pension vid afskedstagande! för JuStitieRådet Blom. Från Statsoch LngUtkotteiv, Af den 15 dennes: N:o 411- T anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betäa - Den ig Augusti e, m. 7?5 kande, öfver väckt motion, angående HofRättens öfver Skåne och Blekinge ställande på in* dragningsstat m. m. Från Statsoch BevillningsUiskotten: Af den 7 dennes: N:o 412. I anledning Kongl. Maj:ts
Vid Herr Prcntzenskölds Förslag får Utskottet anmärka: att det icke innebär någon säker grund, då Lönen ofta tillträdes ti till 3 år efter Fullmagtens utfärdande, äfvensom tjenst och lön ieke sällan emoftagas sedan större eller mindre deL af ett år förflutit, hvarigenom således villrådighet vid beräkningen skulle uppkomma, ofta åtföljd af samma orättvisa, i anseende till ombytliga spannmåls-pris , som nu> vill undvikas; att Fullmagter icke alltid behöfva företes i och för Lönens uppbärande, samt att den enkla controllen, att Cbartan erlägges genast vid tjenstens tillträde, skulle upphöra; och då härtill kommer, att företrädarens extra inkomster ändå måste afses, anser Utskottet det vara uppenbart, att Herr Printzenskölds Förslag skulle medföra långt mera omgångar och osäkerhet än det beräknings-sätt, som nu iakttages, utan att innebära några egentliga fördelar. flevillnings-Utskotteti Utlåtande N.o 25. *3 Då dernäst Herr Dom-Prosten Heurlins Project, ehuru det visserligen är grundadt på en billig princip, skulle erfordra vidlyftiga och för vederbörande, förut träget sysselsatte, Tjenstemän besvärliga uträkningar från olika håll öfver indeldt Lön och extra Inkomster, samt således göra mera omgång, med måhända mindre säkerhet; kan Utskottet icke eller understödja detsamma, utan vidhåller för sin del hvad i detta hänseende förut varit gällande.
Proposiiionj N.-o 56. torde ock till rättegångars förekommande böra stadgas i afseende på aktiebolag, Det skulle lätt kunna väcka betänkligheter vid att ingå i sådana bolag och således motverka deras uppkomst, om en delegare icke ser för sig någon tidpunkt, då han kan komma ifrån bolaget på annat tätt äu att sälja sin aktie med förlust. Uti denna § torde ock böra tilläggas, att den ort, hvarest styrelsen har sitt säte, är för bolagets hemvist att anse. *$. Stadgandet i denna § synes vara blott reglementarisk! och kunna utur lagen uteslutas. Då föremålet för den lag, som nu är i fråga att stiftas, egentligen svnes vara att bestämma rältsförhållanderne emellan bolaget och utom detsamma varande personer, synes behölligheten af det i denna § föreslague stadgande helt och hållet bero deruppå, huruvida man tillåter bolaget att i afhandlingar nyttja annan underskrift, än den antagna ”firman’, och i följd deraf anser fordringsegares rätt böra betryggas genom reglementariska föreskrifter i afseende på delegares inbördes förhållande sins emellan, 6 §, Dervid kan enahanda anmärkning göras, som vid den föregående, 7§. Vid denna § torde ej något väsendtligt vara att anmärka. 8§. Om den vid 2 § gjorda anmärkning i afseende på namnteckningen skulle godkännas, kunde sjadgandet i denna § vara öfverflödigt, I annat fall åter torde införandet af orden ”aktiebolag” eller allmänt aktiebolag uti handlingar icke medföra någon större upplysning, huruvida någon ansvarsförbindelse eger rum för dem, hvilkas namn finnas å handlingen eller icke, Den, som känner lagen om aktiebolag, för honom behöfves icke denna upplysning och för den okunnige blifver det ändock lika oklart hvad, som är hans heliga rätt. ° 9 S - Kongl. Maj-.ts Nåd. Det torde alltid blifva svårt, om icke omöjligt, att genom reglementariska föreskrifter, i afseende på förvaltningen af bolagets tillgångar eller bokföringssättet, söka bereda bolagets fordringsegare säkerhet för full betalning af deras fordringar.
St. vid 1810 års riksdag begärde, blott man på ett ställe sammanförde alla de särskilda spridda författningar, som nu utgöra vår lag; men jag tror för det första, att den för Lagcommittden utfärdade inslruction mer än tillräckligt vederlägger den mening, som från ett och annat håll sökt göra sig gällande, nemi. alt afsigten med förordnandet af en Lagcommitle' endast skulle varit att få den gamla lagen med tillhörande författningar codifierad. Nämnda instruction var tvärtom ganska vidsträckt. Den lemnade nemi. committe'en rättighet alt föreslå både förtydliganden och förändringar i den gamla lagen; att, der sådant af ett förändradt tidsskick påkallades, undersöka, huruvida de gamla grundsatserna icke borde utbytas emot nya, med nuvarande förhållanden mera öfverensstämmande, med ett ord, att omr arbeta lagen, så vida så skulle nödigt anses. Jag har anledning att förmoda, att verba formalia i denna instruction bär komma att framställas, och jag anhåller då, att R. o. Ad. läcktes fästa noga uppmärksamhet vid desamma. För det andra tror jag, att det största lytet i våra lagar och de största olägenheterna för vår lagskipning är den piängd Den ii Juli e. m. af författningar vi äga, som gör det nästan omöjligt ens för domaren, ännu mera för allmänheten, att veta hvad som är lag. Detta vållar mer än något annat den tilltagande mängden af rättegångar. Man ser den ena advocaten vinna på någon gammal författning, som ingen känt, den andra hoppas vara lika lycklig i hitteväg, och med detta hopp bländar han ofta sina principaler.
Att till följd häraf, sedan persedlarne, vid uppbrottet från roten blifvit till »fullgod beskaffenhet afiemnade, rotarnes förbindelse att den contanta afgiften erlägga, »bör vidtaga: för bekläda ads-persedlarne, Tolf månader från den dag, båtsmannen »blifvit till tjenstgöring inmönstrad; samt för uppfordrings-persedlarne, Trenne år från »samma tid». 4 Statssamt Allm. Besv. och Ekon. Etsk. Uti., JS:o 128. »3;o Att så snart dessa sålunda bestämda terminer ingått och kronan alltså är »satt i nödvändighet att nya persedlar anskaffa, persedlarnes fulla värde, efter då för »året inom hvarje Län fastställda markegångspris bör af rustoch rotehållare till »Kongl. Maj:t och Kronan erläggas; samt »4:o Att deremot till de rotar, hvilkas karlar under kriget afgått, och hvilka »beklädnads-afgifter till kronan erlagt, samma afgifter skola, efter krigets slut, af kro»nan återbetalas lör så många månader, som af den tid, lör hvilken inbetalningen för»skottsvis ägt rum, då återstå, när roten, efter derom lemnad föreskrift, ny kar| »uppsätter.» Vid jemförelse mellan ofvan upptagne stadganden ur 1812 och 1830 års Kongl, kungörelser synes motionärens antydda, men icke bestämdt uttalade åsigt, vara deri, att rustoch rotehållare vid båtsmanshåliet, hvilka, enligt Bevärings-Lagen, äro befriade från skyldigheten att, medan krig påstår, rekrytera de derunder vacarita blefne nummer, jemväl borde vara frikallade från åliggandet att underhålla båtsmannens utredningsoch beklädnads-persedlar, sedan båtsmannen under kriget afgått.