Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dängder deröfver författa. lili följd af (lenna lXädiga löresbrift osli sedan bongi. ?ib>j:l, under den 3o lViaj, den i/j Inni sanrt lien r) osia >5 November 1826, us>pä underdåniga bemställanden, meddelat ders, ämnet rörande, l^ädiga föresbrilter, företogs arbetet oeb olver de inbomna underdäniga berättelserns meddelades, under den 2 November >833, biädigt beslut, i följd bvaraf en del rättelser i de insände roteringsverben blekvo af nöden, bvarelter förnyade roteringsrullor sbulle insändas för alt, bvad som rörde exl>;g roteringen, af bonz!. Naj:l fastställas osli i afseende j)ä ordinarie roteringen till bibels ständer öfverlemnas.
Hvad Rikets Ständers Revisorer härutinnan yttrat om nybyggnadsoch under hållsanslagens sammanslående under en titel, får jag äfven i underdånighet förorda, under åberopande af hvad Befälhafvande Amiralen år 1860, i det ofvanomförmälda under dåniga utlåtandet, som här bifogas, redan yttrat. Yid § 5. I anledning af Kongl. Kammar-rättens redan under den 17 Januari innevarande år gjorda enahanda erinran, om saknadt inventeringsdokument öfver 1860 års kontanta behållning i Flottans härvarande kassa, blef inventeringsdokumentet, som Kassören af glömska underlåtit att bifoga kassaräkningen, insändt till Kongl. Kammar-rätten i skrifvelse den 30 sistlidne Januari. Carlskrona, Befälhafvande Amiralens Kansli, den 28 November 1862. EHNEMARK. G. Trägårdh. (Transsumt.) Underdånigt Utlåtande. I följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga remiss den 26 sistlidne Oktober uppå Rikets Ständers sednast församlade Revisorers berättelse, angående verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1858 och dervid framställda anmärkningar vid Flottans räkenskaper, får jag i underdånighet afgifva utlåtande. Vid § 2, Revisorerne hafva ej funnit bokföringssättet vid Flottan fullt tillfredsställande, emedan det ej lemnar alla de upplysningar, sorn det kunde och borde erbjuda. Anledningen härtill måste sökas uti det långt för detta gjorda yrkandet om minskning i de civile tjenstemännens antal, och då just sådane upplysningar om hvarje arbetes beräk 38 - — 298 - nade kostnad, som nu af Rikets Ständers Revisorer ifrågasattes, ansågos obehöfliga vid 1837 års reglering och derföre de tjenstemän, som för sådana beräkningars verkställande funnos anställde, indrogos, blef ock bokföringssättet genom Eders Kongl. Maj:ts nådiga reglemente för tjenstgöringen och ekonomien vid Flottans stationer uti denna del väsendtligen förändradt.
Här har af en Talare blifvit yttradt, att 252 Den 7 September e. m. hvad jag nämnt angående Gesällhei bergen, vore mindre lämpligt, enär det blifvit visadt, alt ett Skrå kunde vara en dylik Inrättning förutan. Jag kan dock icke frångå min öfvertygelse, att så länge de onaturliga Skråanstalterne qvarstå, Gesällherbergen äro nödvändiga för många syndare, som deraf äro i behof. Beträffande det öfverklagade oordentliga lefnadssätt, som skall föras på dessa Herbergen, får iag blott erinra, att detta icke lärer vara skadligare än vanligt Värdshuslif, och att då man ej kan förbjuda Gesällerna att samlas på Värdshus, det ej leinar sig att förbjuda deras församlande i Ilerbergen. Jag kap således ingalunda finna, att frågan derom är af någon sådan vigt, att den bör föregå afskaffandet af den långt skadligare Skråinrättningen. Herr Rothlieb , Aocel Fredrik: Då detta Betänkande förmodligen blir återremitteradt, får jag anhålla, att Utskotten ytterligare ville fästa uppmärksamhet på de skäl, som blifvit anförda för Flyttningstidens bestämmande till i Juni månad; och förenar jag mig i öfrigt uti hvad Herr af Schmidt i ämnet yttrat. Herr Munck af Rosenschöld: I anledning af Friherre Åkerhjelms yttrande, får jag förklara, att jag för min del tror det vara en stor skilnad emellan att lika med alla öfriga Medborgare vara förpliktad, att Den 7 September e. m. 253 för Fäderneslandets försvar tjena såsom Conscriberad, och att för brott eller lösdrifveri vara dömd till krigstjenst. Att Militären nu mera i Garnisonen utmärker sig för moralitet och sedlighet, är en ganska naturlig följd af att antagandet dertill beror på fritt val å ömse sidor, samt att den genast skiljes från tjensten, som icke uppför sig väl; likasom det är icke mindre naturligt, att det för en del år sedan måste förhållit sis: O tvertom, då Garnisonsregementerne voro depoter för lösdrifvare och åtminstone mindre brottslingar.
Då likväl en sådan frihet, på en gång medgifven , utan ytterligare förberedelse, skulle åstadkomma en måhända alltför häftig brytning i nuvarande förhållanden, byggda på nu gällande, om också till sin grund origtiga, lagar, torde det vara nödvändigt, alt inskränkningen endast successivt upphörer, och att för öfvergången till frihet bestämmas vissa tider, på det hvar och en må hafva rådrum för de nödiga förberedelserne, genom] utvidgande af sina verk, eller genom andra åtgärder, hvilka det förändrade förhållandet kan påkalla; under hvilken öfvergångsperiod jemväl nödigt blifver, för att gifva skydd åt de redan befintlige verken, dels att den hittills gällande skillnaden emellan Bruk inom och utom Bergslag i någon nion bibehålies, dels ock att, vid anläggande af nya Bruk, ett visst afstånd från de redan privilegierade Bruken iagttages och att detta afstånd lämpas efter de för sistnämnde Bruk påräknade skogstillgångarne. I öfverensstämmelse med ofvan yttrade åsigter, få Rikets Ständer alltså hos E. K.
— Oaktadt underdåniga besvär öfver alla dessa, enligt Anmärkarens förmening, obehöriga åtgärder i rättan tid hade blifvit anförde af en stor mängd Rotehållare, och dervid genom skrifteliga bevis blifvit ådagalagdt, alt ett stort antal Rotehållare inom ofvanberörde socken hvarken bade öfvervara sockenstämman, eller åt den förmente fullmäktigen lemnat uppdrag ali vara deras ombud, hade dock del reglemente, sorn, upprättad! i öfverensstämmelse med de på nämnde obehöriga sätt tillkomna besluten, lill Kongl. Maj:t med stor skyndsamhet insändes, blifvit af Kongl. Maja den 2 Augusti 1856 fastsläldt, utan alt något afseende fästades å de anmärkte och styrkte oformligheterne, hvilka ej ens till pröfning upptogos, och hvarför, i frågan om gratifi - 44 Kon s litu tiona-Utskott c ts Memorial N:o 11. kations-fondon, såsom skål anfördos, all upplysning saknados, huru innehafvarne af de klandrade lullmaklrrne röslat. Af de i Slats-Rådel den 30 November 1855 orh 2 Augusti 1856 öfver Landtförsvars-Ärenden förde protokoll liar Konstilutions-Utskottel visserligen, inbemlal att Föredraganden i underdånighet tillstyrkt de fattade Nådiga besluten, nion Utskottet har tillika af nämnde protokoll orh af handlingarne i målet funnit, att sådana omständigheter dervid hafva förekommit, som fritaga Föredraganden frän de af Anmärkareu yrkade stränga omdömen. Uti det i öfverensstämmelse med Hotehållaines beslut den 30 April 1831 i Nåder sladfästade reglementet förekommer ett sä lydande stadgande: 'Någon ''förändring i dessa Reglenieuiariska föreskrifter kan icke göras utan ali lagligen valde "och bcfullmäktigade deputerade från hvarje socken inom länet, der Soldat-Role finnes, "blifvit sammankallade och deröfver hörde; Och höra dessa då föreslagna och gillade ”förändringar först underställas Kongl. Majlis
Dessa trenne Comittéer äro Berednings-, Taxeringsoch PröfningsComitte'erne. — Emot den förstnämnda svarar den af mig föreslagne SockneComittéen. I stället för TaxeringsComite'en har jag åter föreslagit en så kallad LänsComitte, som med den förra är enahanda, dock med den hufvudsakliga skillnad, att, inom hvarje Län, de enligt 1812 Ars BevillningsFörordning faststälde TaxeringsComitteer äro flera, och min projeeterade LänsComitté för hvarje Län blott är en.—- Detsamma gäller ock om de år 1812 förordnade PröfningsComittéer, istället för hvilka jag projecterat en RiksComité, som för heta Riket är en, då deremot af PröfningsCommilteerne finnes en för hvarje Län. — När nu allt detta tillsammanlägges, och man tillika attenderar dertill, att de Comitteer jag projecterat, ej fordra en större personal, än de förra, och att dessa af mig föreslagna äro ojemförJigen förre till antalet, samt dessutom att deras sammanträden ske endast hvart femte år, då de förras ske hvarje, så blir det mig omöjligt alt, med au - Den 3o Mars f. m. 3i 3 strängning af all tankeoch beräknings-förmåga, utgrunda, huruledes mitt förslag, om det verkställdes, rimligtvis kunde åstadkomma mera kostnad, än de nuvarande Comitte^r göra. Tvärtom: alla de nuvarande Comitteer i Riket åstadkomma en onödig dagspillan för flera hundrade menniskor och lika många hästar, då dessa oftast från mycket aflägsna trakter skola infinna sig till Taxeringsoch PröfningsComittéerne. Huru mycket större hushållning skall ej uppkomma derigenom, att all denna dagspillan på fem år försvinner. Om man antager hvarje dag för en karl vara värd en R:dr, och lika mycket för en häst, så torde, då man noga kalculerar, allt detta til 1- sammanlagdt utgöra något öfver en Million på fem årstid, och således, om denna onödiga omväg skulle undvikas, inom fern år uppstå en besparing af mera än en Million.
Herr Friherre Boije har gjort en jemförelse emellan de fbrmoner, som Bergsrörel: sen Den P> Junii f m. 03? sen har framför Landtbruket, och att Jern-: coatoirsFonden är en tillgång för de förre. Jag tager mig den friheten fästa HöglofJige Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på den stora skillnad, som är emellan Landtbruket och Bergsrörelsen, att sedan utsädet är lagt i jorden, naturen gör det öfriga, och att Säden växer, medan Landtmannen sofver; då deremot Bergshandteringen, från Malmens brytning i Grufvan, ända till dess Jernstången blir färdig, fordrar dagelig handläggning och dagelige peDningeutgifter. Beträffande JernContoirsFonden, är den en Gassa, som Bruksägare sjelfva hafva tillskapat. Herr Munck af Rosensköld, Eberhard'. Det understöd, som lemnäs åt Jordbruket medför ett ganska nyttigt inflytande på myntet i dubbelt afseende, först derigenom, att det ökar produetionen och sedan derigenom, att det minskar införsel af SpannemålJag anser det vara lika vigtigt, att vidtaga åtgärder, hvarigenom införsel af Spannemål minskas, sorn att öka jernexporten. Det förra bidrager lika mycket som det sednare, att minska cursen och förbättra myntvärdet. Så länge vi blott äga Sedelmynt, hvars belopp af Riksens Ständer bestämmes, är det högst nödvändigt, att bereda lånetillgångar. jag får dessutom erindra, att Staten liksom sjelf tvungit Skåne* Ridd. o. Ad, Prot. VII B, I Afd. 22. 338 Den 8 Junii f m, jordbrukande innevånare, att enskifta sine hem* man Den derom utkomne Författning är ea indirekt tvångslag. Då Staten således tvingar jordbrukaren, att ingå i företag, som fordra betydliga förlag, måste Staten äfven bereda erforderliga lånetillgångar. Sedan år 1803 halva fl ra tusende hemmansägare i Skåne måst anlägga enskiften j och om man skulle beräkna kostnaderne för de derå uppförde nybyggnader, är jag öfvertygad, att en summa af flera millioner derigenom skulle uppkomma.
Maj:ts nådiga proposition innehåller en yttrad önskan att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:t inkomma med förslag till ändring i Missgerningsbalkens 5 Cap. 1 §. Sjelfva propositionen innehåller icke något nytt lagförslag. En remiss till Lagutskottet skulle förutsätta rättighet hos Lagutskottet att väck,? fräs Den l3 Marlit. 7^5 gor till afgörande i Ståndens Pleha, det vill säga: att framställa Förslag. Men denna rättighet, enligt Riksdagsordningens 37 §. äger endast Constitutions-Och BancoUtskotten. Lagutskottet, enligt Riksdagsordningens 33 §. äger endast att ”utarbeta de från Riksens Ständers plena remiterade förslag,” samt att upptaga de, Riksens Ständer meddelade, Konungens propositioner, eller i Riksens Ständers plena väckta frågor. Lagutskottet synes mig icke kunna lemna någon annan åtgärd än att det utreder det närvarande förhållandet med ofvannämnde lagrum, samt yttrar sig huruvida en ändring synes Utskottet behöflig. Annorlunda hade förhållandet varit om Kongl. Maj:ts nådiga proposition hade blifvit Ständerna meddelad, innan motionstiden, eller rättigheten för enskildta Riksdagsmän att väcka frågor och göra förslager upphört. Under discussionen öfver ämnet hade ofelbart någon tanke blifvit utvecklad, hvilken såsom förslag eller motion hade kunnat remitteras till LagUtskottets ytterligare utarbetning. Nu blir sannolikt den enda åtgärd hvilken från Ständernas eida kan lemnäs, den att Rikets Ständer i underdånighet för Kongl. Maj.t anmäla, att Rikets Ständer mott hinder för uppfyllandet af Kongl. Maj:ts i nåder ytt-r rade önskan. Sorn likväl RiksdagsOrdningens 44 §, synes ovilkorligen påkalla remiss till Utskott sS 73C Den i.3 Martti, KonglMajte propositioner, då den säger att de ej få i Riksens Ständers plena till omedélbarligt afgörande upptagas” anser också jag denna remiss böra ske, anhållandes att mitt Memorial måtte få åtfölja remissen, då ofelbart Utskottet om de af mig framställda betänkligheter skulle befinnas grundade, derpå lärer göra behörigt afseende.
Det var således en tillökning i onera, pålagd all i 12 Statssamt Allm. Besv. och Ekon.-Utsk:ns Utlåtande, A :n 63. riket oroterad jord, men ej en tjensteskyldighet, som kunde medföra befrielse från förut egande åligganden, Allra minst kunde den nya författningen för Hallands län ensamt medföra en sådan fördel. Emedlertid hafva Hallands läns innevånare, ända från 1812 och lill våra dagar, lyckats att genom protester förhindra roterings-frågans slutliga afgörande. På grund af 1823 års riksdags-beslut är roterings-verket uppgjordt och af Kongl. Maj:t för Dess del faststäldt, med en beräkning af omkring fyra hemman på roten, samt role-vakans-afgifter derefter debiterade och af en del hemman uttagne. Kongl. Maj:t har nu föreslagit Rikets Ständer, att för framliden endast två tredjedelar af vakans-afgifterne skulle komma att erläggas samt att, för det förflutna, de redan debiterade afgifterne skulle helt och hållet efterskänkas, eller, der de blifvit erlagde, återbekommas. Jag frågar, om en mera lindrig rot.eringsgrund kan upptänkas, och för min del tillstyrker jag således i allo bifall till Kongl. Maj:ts nådiga proposition. Märkvärdig är emedlertid den behandling, denna fråga erhållit. Röster hafva visserligen höjt sig, som ifrat för att de ifrågavarande hemmanen skulle frikallas både ifrån utskrifningspenningar och ordinarie rotering samt således för rikets försvar underkastas endast extra rotering. Obilliglielen häraf var likväl allt förstärkt i ögonen fallande alt vinna medhåll Man stadnade alltså på Afdelningen i den mening, alt antingen skulle jemte extra rotering utskrifningspenningar åter erläggas, eller ock borde ordinarie rotering införas. Afdelningen tillstyrkte i sitt första betänkande det förra, i det sednare det andra af dessa alternativer; men i Utskottens plenum gjorde sig den mening gällande, som i betänkandet finnes uttryckt. Den är af alla den sämsta. Utskrilningspenningarne hade för sig gammal häfd.
Silfverglitt; se Glete. Sjökort; se Kartor. Skedvatten; se Salpetersyra. Skeppsinventarier; sc Inventarier och 11 § i TaxeUnderrättelserna. Sk i fihr; se Sten. Skinn; sc Hudar och Skinn. Fisk-; se Fiskskinn. Skjälspiiek; se Tran. Förslag till Tull-taxa. 35 Skrifta flor, alla slag .. Skrubblor, alla slag; hänföras till Redskap och Machinerier. * Sköldpadd, oarbetad .. arbetad .. Slöjdvaror eller Fabriks-, Handtverkerioch Manufakturvaror , i Taxan ej nämnde, förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå, eller, om detta ej kan bestämdt urskiljas * Smergel Smink och Sminkflor .. Smör . Snörmakare-arbeten, såsom Fransar, Galoner, Gramaner, Aiguilletter, Snoddar, Snören rn. fl ej specificerade: af heloch halfsiden andra slag .. Socker: raffineradt, alla slag, såsom ToppKandioch Kaksamt krossadt eller pulveriseradt socker, äfvensom Havana-Terres och dermed till sockerhalten lika slag . andra slag . Soda eller kolsyradt Natron Soja och Såser . Solfjädrar Spanmäl, alla slag, malen eller omalen Qvantitet för Tullberäkningen. 4 skålp. 1 kanna 1 skålp* Införsels-tull. Riksmynt. Snickare-arbeten; se Trädvaror, arbetade, ej specificerade. Snos; se Tobak. Snäckor; se Naturalier. Snören; se Gulddragareoch Snörmakare-arbeten. Tarm-; se Strängar, andra slag. Solfjäderspapper; se Papper, färgadt, m. m. 36 Förslag till Tull-taxa. Qvantitet för Införsels-tull. TuMk räkningen. Riksmynt. Speglar och Lampeller ! skölp. R:tlr öre. 25 Spetsar, Uddar och Blonder: Silkesoch Linne .
Före den sked» da-Regements förändringen hade ingen salt den ännu ledande Konungens fulla dispositions rätt i fräga; skäligt syneS dock wara att wid nuwarande ställning, stäcka alla wid sädane uplätelser föröswade misibruk. Af dem art anser jag wara att de fläste penningerän» tor bkifwit obehörigt evalucrade och kunna nu ej bättre wilkor och förhällanden pretcnderas än wid sjelfwa uplätelstns period. Således borde hwarje daler Sunt, i de äldre och med lika förmåner prolongerabe arrén, den aldraminst med a 6 h. Banco, eller kanske rättare i spanmal efter den lidens valeur och markegång er» sättaS j sä ock bär all jordeboks och mantals ränta godtgöras efter det nuwarande eller löpande ärers markegång, samt Krono dags-wcrken efter samma ordning ersättas, som knapt till ^ dels wärdet bliswit beräknade. Dä all pcnningeränta godtgjordrs i spannemäl ester det årets wärde När första arrende-coritractet Ut, ^ färdades, sä föröktev Kronans inkomst dymedelst mär» keligen, och Arrendatorerne borde wid denna deras precai, re ställning icke föra en billig klagan wid -e af Riksens Ständer för detta bewiljade arrenden, men som sedan af Konungen sörutan skedd offenrelig auction blifwit prolonguerade, har icke heller Höglofl. Utskottet färestagil nägon rubbning as de ingängne arrenden.
Art. 17. Arméens själavård, a) I fredstid besörjes arméens själavård å stationen, af den församlings pastor, inom hvilken truppen finnes stationerad; i läger, af pastor i den församling, inom hvilken lägerplatsen är belägen. Ersättning till presterskapet, såväl för dess embets-åtgärder, som för betäckande af kostnaden för kommunion-vin, är, i ett för allt, beräknad att af statsverket utgå med 24 sk. för hvar och en arméens slamtrupper tillhörande person, eller för bela arméen med 8,581 r:dr, a) hvaremot alla slags personella afgifter komma alt försvinna. Arméens pensionering, b) Rättighet lill Itel pension äger hvar och en, som tillhör arméen, efter fullgjorda 30 tjensteår, och uppnådda 50 lefnadsår. Såsom tjensteår räknas inga andra än dem, hvilka fullgjorts uti ordinarie befattning i K. M:s och Kronans tjenst. Uti tjensteärs beräkning ingår äfven den lid man innehaft civil till pension berättigad befattning, med villkor likväl alt personen minst i 20 år tillhört arméen. All pensionering bestrides af statsverket, och utbetalas pensionerne antingen på enahanda sätt, som aflöning under permission, eller ock halfärsvis. Arliga beloppet af hel pension är för befäl, underbefäl och vederlikar lika med hälften af den vid linien för livar och en under aktiv tjenstgöring bestämda aflöning; årliga beloppet af hel pension för korpraler och vederlikar är en gång för alla bestämdt till 40 r:dr b:co, samt för vice korpraler, soldater och vederlikar till 30 r:dr b:co. För erhållandet af full pension efter innehafvandé grad fordras alt hafva innehaft samma grad i 2:ne år, i annat fall utgår pensionen efter näst inunder varande grad. Utan afseende på tjenstetiden, erhåller den helpension, som kan bestyrka att han under utöfning af sin tjenstebefattning genom blessyr förlorat synen eller någon lem, (hand, fot, arm, ben,) de sednare antingen genom direkt förlust eller amputation.
Utlåtande i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande .angående åtskillige föreslagne Lag-förän, *änngar. P. 256. — om ConstitutionsUt - 435 skot tets svar på anmärkningar vid Utskottets memorialer: i) rörande Grundlagsändrings-förslag, åsyftande Riksdagsärendernes skyndsammare gång; 2) om ett tillägg i 37 §. Riksdagsordningen; 3) om ändring i 33 §. Riksdagsordningen. P. 257. — om Constitutions-Utskottets memorial rörande ett tillägg i ansvarighetslagen för Fullmägtige i RiksgäldsContoiret. P. 257. ■— om Constitutions-Utskottets memorial angående ett föreslagit tillägg i 28 § Riksdagsordningen. P. 258. — om StalsUtskottets Utlåtande rörande HästVacanceafgiftens utgörande vid Östra Härads Sqvadron af Smålands HussarRegemente, och om Statsoch BancoUtskottens svar på anmärkningar rörande anslag af allmänna medel för Södertelje CanalYerk. P. 258. — om remiss af Herr Trelfenbergs motion rörande iakttaganden, då vid befordringsförslager den närmast i tour varande blifver förbigången. P. 25g. — om Beviliningssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens Betänkande rörande ändring i nu gällande prohibitiva Författningar, samt om antagande af ett friare Handels-system. P. 25g. — om LagUtskottets Utlåtande i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande rörande förändringar i BrottmålsLagstiftningen. P. 25g. — om ConstitutionsUtskottets memorial angående ett föreslaget tillägg i 102 §. RegeringsFormen.
Ibland resa medlemmarne af kungahuset med de ordinarie tågen, hvarvid en eller flere af deras egna vagnar medfölja dessa tåg, på kortare sträckor händer det till och med rätt ofta att tågets vanliga vagnar användas, men oftast, åtminstone då det gäller deras majestäter, anordnas kungliga extra tåg. Och nu skola vi föra Iduns ärade läsarinnor in i ett kungligt extratåg med dess olika vagnar, från början till slut, beundra den elegans, som där är rådande och som gör det hela till en rad sammanhängande kungliga gemak i miniatyr, och prisa de praktiska anordningar, som göra en resa i ett så- dant tåg så litet besvärlig som möjligt. Konungens vagn, hvilken, liksom drottningens och kronprinsens, är b y g d efter bogiesystemet, är sammanbygd af tvänne äldre korta vagnar, till hvilka fogats ett mellanstycke och har därigenom den ansenliga längden af 19,4-7 m. öfver bufferterna. Från ena gafveldörren inträder man först i konungens sängkammare med möbler, väggar och tak i ylletyg i grå färgton. Där finnas långs ena väggen en större inventionssoffa, en större fåtölj samt skrifbord. Därintill gränsar ett mindre rum för uppvaktningen, och från detta kommer man till en mellansalong, hållen i rödbrunt och med två soffor. Båda dessa rums möbler äro enkla och klädda med ylletyg: Från salongen inkommer man i sessionsrummet, hvilket äfven kan användas till matsal. Här är allt vackert och konstnärligt. Midt på golfvet står ett större bord och bestå möblerna i öfrigt af en soffa och älfva lösa stolar, klädda liksom väggarne med gyllenläder. Taket är i ekboasering i vackert rutigt mönster. Bakom detta rum, närmast den andra gafvelväggen, är ett serveringsrum, hållet i ek, samt ett toalettrum. Drottningens vagn, som nyligen undergått reparation i Göteborg, ter sig till det yttre med sin mörkblå färg med gula ränder, öfver hvilka fernissan kastar en jämn, vacker glans, särdeles prydlig. Vagnen, bygd vid Atlas, är liksom konungens sammanbygd af af två äldre, kortare vagnar och har samma hufvuddimensioner. Träbeklädnaden inuti är i polerad valnöt.