Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Åf de upplysningar, som kommit Rikets Ständer tillhanda, rörande förhållandet emellan utrymmet och fång-personalen i Läns-häktena under de senaste fem åren, hafva Piikets Ständer inhemtat, att, så vidt hvarje fånge skall kunna förvaras i serskildt rum, erfordras, då fång-personalens antal beräknas till lika belopp, hvartill den hittills vanligen uppgått, ungefärligen 2000 celler för alla Länen sammanräknade. Byggnadskostnaden äro Rikets Ständer visserligen icke i tillfälle att med noggrannhet uppgifva, helst densamma, bland annat beror af olika pris å byggnads-ämnen och arbeten i olika orter; men, enligt skedt öfverslag, anse Rikets Ständer denna kostnad kunna beräknas till ungefärligen 666 R:dr 32 sk. för hvarje cell, deraf visar sig, att de af E. K. M., äskade 270,000 R:dr icke på långt när blifva ti 11- räcklige för förändringens tillvägabringande, så vidsträckt och fulländad, som Rikets Ständer densamma önska; men så vidt en förändring af Statsoch Härads-häkten derjemte lillvägabringas, så att dessa häkten hufvudsakligen kunna påräknas för fångarnes förvarande under ransaknings-tiden, och då dessutom i vederbörandes uppgifter om fång-antalet äro inbegripne bysatte personer, för hvilka enskilda rum icke erfordras, kan byggnaden för Länshäktena göras mindre vidsträckt, äfven med förutsättning, att de, mera än som hittills skett, begagnas till straff-fängelser; hvarförutan den uppgifna kostnaden torde kunna minskas genom begagnande af redan befintliga byggnader, i den nion de finnas användbara. Med afseende härå hafva Rikets Ständer, ehuru de hysa den åsigt, att ifrågavarande förbättring bör utsträckas till samtlige
Då man betraktade hennes yttre gestalt, måste man erkänna att man sällan, om någonsin, kunde träffa en bild, som närmare återgaf den kristliga ödmjukheten, den välvilliga menniskokärleken och den sanna undergifvenheten för hvad helst som kunde möta i lifvet. Helenas inre utgjorde återspeglingen af denna yta. Hon var så vänsell, så from, så öfverseende med andras fel och svagheter, att hon måste bära allas förtroenden och finna tid att verkställa allas önskningar. Hvarken hennes hjerta eller hennes läppar kunde uttala ordet nej. Helena var min mors förklarade gunstling och utgjorde derföre ett slags kanal, hvarigenom en mängd böner, anhållanden och förslager inflöto. Hon stod äfven mycket väl hos husets herre, ty hvem om ej Helena fick ordna brädspelet, då rådman Boman kom att göra parti med bror Rutger, och hvem om ej hon fick om vintrarne reda ut hans då under knytning varande fisknät, när ekorren sluppit lös ur buren och trasslat ihop både maskor, garn och knytnål långt värre än Kurre och mamsell Kissa gjorde för madam Björkelund, när hon om middagen lemnat ullsocken och nystanet qvar på soffan. Sedan kunde Helena också göra allting. Hon innehade icke någon viss plats, såsom väfmamsellen, symamsellen, husmamsellen, etc. etc., utan var ett mellanting, som kunde hafva kallats sällskapsmamsell, ifall en sådan behöfts i ett hus, der man hade fullt ut med sällskap i de många göromålen och den stora personalen, förutom strömmen af alla de kommande och gående. Men utan att denna titel existerade blef hon dock allas kära sällskap, från de äldsta döttrarne, hvilkas toilettgrannlåt, då de voro hemma, hon hjelpte dem att arrangera, till herrar bokhållare, som tidt och ofta uppvaktade henne med hennes enda kända svaghet, fikon och russin, på det att hon måtte stärka och krusa deras krås väl och slunga deras urkedjor med den prydlighet, som endast Helena kunde gifva åt silkesoch guldtråden.
Då författningens ordalydelse i detta fall är något obestämd, hemställer jag. att till förtydligande deraf må antagas det tillägg i slutet af g, sorn motionären begärt, då momentet skulle komma att erhålla följande förändrade lydelse: »Från rättighet arméen oller flottan, hvilka ega att ofvanberörde rättighet, i stadgad ordning förvärfva.» g 10. Den af motionären föreslagna förändring af denna g. att den, som i annan stad än den, i hvilken han innehar burskap, utöfvar handtverk, skall ställa borgen för den afgift lian, enligt 14 g morn. 2 b. bör till stadens kassa Allm. Bese.- ech Ekon.-Ulskoltets Betänkande, N:o f28. 33 kassa erlägga, är enligt mitt förmenande öfverensstämmande med billighet och rättvisa; jag hemtar stöd för denna min åsigt bland annat äfven deraf, att ett sådant stadgande, som motionären begärt, är genom Kongl. Maj:ts Nådiga kungörelse af den 18 Jan. 1850, i handels-ordningen meddeladt, då, genom åberopade Nådiga kungörelse i 15 § 2 mom. handels-ordningen stadgas, att den, som utan att vara bosatt eller ega burskap i stad, der han vill utöfva den i mom. 1 af gg 3 och 13 medgifna handels-rätt, skall ställa borgen för den afgift han till stadens kassa bör erlägga. Jag har derföre icke kunnat dela Utskottets åsigt, att motivera afslaget på denna förändring, endast dermed, att hänvisa till lagsökning och exekutiva magtens anlitande; helst denna utväg att erhålla rättvisa, icke lärer vara för någon obekant, Utskottets hänvisning förutan; jag har mot Utskottet haft den motsatta åsigt, att med den föreslagna förändringen hade kunnat förekommits de utvägars anlitande, som Utskottet tycks vilja framkalla, men hvilket torde vara rättare, att så vidt möjligt är, söka förekomma.
För att så fort som möjligt vore ernå det med fonden afsedda ändamål, hade väl ej mindre uti Kongl. Brefvet den 31 Oktober 1829, än äfven uti det särskilda reglementet angående ersättningsfonden af den 14 Maj 1831, föreskrifter meddelats om medlens fruktbargörande genom utlåning; hvarjemte, till följd af framställda anmärkningar derom, att vid granskning af redovisningarne öfver fondens ställning, vid räkenskapsårens slut betydliga kontanta belopp befunnits innestående i Bergslagets kassa utan ränta, vederbörande genom Kongl. Brefven den 13 April 1847 och den 5 September 1851 undfått förständigande att om medlens förräntande foga anstalt; och hade vidare, i anledning af ena - 8 Stali-Ulskoltets Ullålande N:o 7 i. handa anmärkning vid 1853—54 årens riksdag, Kongl. Maj:t uti nådigt Bref den 11 Maj 1855 stadgat, att Sala grufverätt, så snart kassabehållningen uppginge till 1,000 R:dr eller derutöfver och tillfälle saknades att fondens medel på dittills föreskrifvet sätt utlåna, derom borde hos Kongl. Bergs-kollegium göra anmälan, då detta Kollegium egde att i dylikt fall förordna om medlens användande till uppköp af obligationer, som löpte med ränta å 4 procent eller derutöfver och vore utgifna antingen af Rikets Ständers Riksgälds-kontor eller af sådan Hypotheksförening, hvars lånereglemente blifvit af Kongl. Majit stadfästadt. — På sätt inhemtas af den till sednast församlade Ständer aflåtna berättelsen angående ersättningsfondens ställning, hade uti bergslagets kassa den 1 November 1858 utan ränta innestått allenast 994 R.dr 9 sk. 10 rst.
Om stadgande af skyldighet för dem, som bevittna underskrifter å Förmynderskaps-ansökningar, att, då underskriften sker med styrd hand, intyga, att undertecknandet skett med redigt förstånd och lii vilja; 1 3x0 Den 7 September e. m. om ansvar å Embetseller Tjenstemän, som biträda någon med uppsättande af testamente, hvilket sedermera befinnes vara olagligt; rörande debitering för den ersättning, som tillkommer Kronobetjente för fort^täl• lande af kallelser i Goncursmål; om förklaring öfver 11 Gap. 2 §. Rättegångsbalken; om inskränkning af den i i5Cap. 5 §. ÄrfdaBalken stadgade praescriptionstid för inländsk arfvinge, hvars vistelseort är ökänd, samt om föreskrift, huru hans rätt under nämnde tid må bevaras; öfver motion, att i arfsrätt ingen skillnad emellan kön må äga rum; öfver motion om den ändring af 7 §. i 8 Cnp, ÄrfdaBalken, att oäkta barn må berättigas taga arf efter deras mödrar; och om föreslagen ändring af 16 Cap. GiftermålsBalken, angående medgift och hemföljd, Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Om bestämmande af rättigheten lill upphämtning å stränderne af hafstång; angående utfärdande af de vid sistförflutne Riksdag af Rikets Ständer foreslagne handelsoch handtverks-ordningar; angående en ny StängselFörordning; öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens afgifne Betänkande, rörande förklaringar och tillägg i Kongl. Kungörelsen af den 17 Martii 1824 om ekonomiska besigtningar å Kyrkoherdebostället!, utom i afseende på 3:dje punkten, hvib* ken blifvit afslagen. Den 7 September e. ib. 3ii Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets:
5 Mars i835. 13 na Besvärsock OeconomieUtskottens, pä bordet hvilande, Utlåtande, N:o 12, i anledning af ål.ski[lige motioner, innefattande förslag lill förekommande af luxe och öfverflöd i lefnadssältet inom Riket, samt Bevillnings , Lagoch Oeconomie-ZJtskottens Utlåtande, IV:o 14, i anledning af Herr Prosten Öhrnbergs och Riksdags-Fullmägligen från Hallands Län Petter Anderssons motion, rörande granskning af Luren drejeri-Författningarne. S. D Föredrogos å nyo Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie Ut sköttens, på hordet hvilande, följande Betänkanden: N:o 48, i anledning af väckt fråga, om laga fardag å så kallad embelsjord i stad, bifölls; N:o 49» i anledning af återremiss å Betänkandet, N:o 25, angående rättighet alt, utan föregången syn på stället, få anlägga husbehofsmjölqvarnar, blef lagdt till handlingarne; N;o 5o, i anledning af återremiss af Betänkandet, N;o 14, angående upphörande af den, sju Härader i Elfsborgs Län samt släderne Borås och Ulricehamn medgifna rättighet till gårdfari-handels idkande, lades till handlingarne; j\:o 5r, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N;o 33, i anledning af vackla frågor, angående näringsfriheten, lades lill handlingarne; och N:o 52, i anledning af Riks-Ståndens serskilda beslut, angående Utskottens Betänkande n:o 6 och Utlåtande N;o 35, om ändringar oell tillägg i KongL. Maj:ts Nådiga Lego-Stadga för husbönder och tjenstehjon: Ståndet förblef via dess i ämnet fattade beslut, och godkände vote> ings-propositionen.
LXIII. E. 126. 563 Statsoch BankoUtskoltens Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden i anledning af Kongl. Maj:ts den 10 December 1828 till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Proposition om ytterligare anslag af allmänna medel till Götha Canalbyggnads fullbordande. LII. B. 191. E. 87. A. 116. — i anledning af väckt fråga angående företagande af en Inspectionsresa å Götha Canal, af visse Deputerade inom samtlige RiksStånden. LIL B. 191. LVI. A. 129. — angående den Extra StatsRegleringen intill nästkommande Lagtima Riksmöte. Lill. B. 123. LV. Å. 35. LXI. U. 359. LXIII. A. 62. LXVI. A. 12. E. 196. E. 2o3. B. 3o3. A. 3o6. — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Directionens vid Södertelje Canal och Slussverk underdåniga ansökning om fortfarande understöd af allmänna medel för CanalBolaget. LXI. U. 359. E. i95. — öfver väckta motioner, angående åtgärders vidtagande till skyndsamt slut på utredningen i RiksgäldsContoret af Götha CanalBolags samt Malmö f. d. DiscontVerk, äfvensom angående f. d. RiksDis 36* - 564 contVerkets återstående fordringar. LV. B. 184. LXI. B. 358. Slatsoch BankoUtskotlens Belänkanden, Memorialer och Utlåtanden i anledning af väckt fråga, angående uppställande af ett nytt Creditif å 2 millioner R:dr till ManufacturDisconten. LVI. B. i73, LX. A. 101. — i anledning af ej mindre Kongl.
Dec. 182J* Preste-Ståndet d. 20 Borgare-Ståndet d. 20 — •—■ Bonde-Ståndet d. 20 — Riksens Ständers Underd, Skrifvelse, angående Bränvins-pannors mätning och slam', pling Samt ansvar för oläglighet der vidi, S. A. K* Jjland de ämnen, sorn i samband med de, rörande Bränvi ns-bränningen, utfärdade författningar, påkallat en närmare granskning, äro äfven de, i afseende på btänvins-pannots mätning och stämpling samt ansvar för begångne origtigheter, gifne föreskrifter. Dessa hafva Riksens Ständer iche funnit till alla delar af den fullständighet och bestämdhet, som tryggar det allmännas rätt, med undan rödjande äf den enskilde medborga* 112 Underdåniga Shifvelsir. '”3$ rens lidande^ då hända kunnat, att bränvinspannor, som, sedan de blifvit ordentligen uppmätte och stämplade, genom nötning eller eldens verkan till rymden vidgats, utan att sådant skett genom egarens uppsåtliga förvållande, varit, såsom öfvermålige, beslag underkastade. För att så i desse som andre fall kunna med mera säkerhet utröna panne-egarens verkliga brottslighet eller oskuld, hafva Riksens Ständer ansett en mera noggrann beskrifning på pan-^ nans form i alla delar, vid dess uppmätning elv ler stämpling, skola tjena; och, till följd deraf,1 aktat nödigt, att hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det måtte följande stadganden, till behörig efterlefnad, i Nåder utfärdas. 1:0 De pannor, som till bränvlns-bränning begagnas, skola vid mätning alltid vara försedde med fast eller löst bröst och dertill hörande hatt eller stängselskifva med rör, hvarefter, genom vatten eller annat flytande ämne, rymden utrönes, å en panna med vanlig hatt från botten till halsen, och å en mejå Gönis k eller cylindrisk hatt från botten till och med halsen; börande med anledning af 1 §.
Bref, hafva under loppet af de 3:ne år, hvilkas Räkenskaper varit föremål för denna Revision, Q:ne Kongl. Förordnanden blifvit utfärdade , angående Manufactur-Discont-Fondens förvaltning i allmänhet, nemligen Kongl. Maj:ts förnyade Nådiga Reglemente, angående Manufactur-Discont-Fonden af den iq Februarii 1817, och Kongl, Brefvet af den 3 November 1819, angående Lånrått i Manufactur-Discont-Fonden till förmån för Fristads-inråttningen i Eskilstuna; hvarigenom dels en hvar, som för Fristadens Manu - Revisorers Berättelse. 153 factnrister eller Arbetare underhåller förlag till ett belopp af 4,000 R:dr och derutöfver, blifvit berättigad, att i Manufactur-Discont-Fonden, i vanlig Discont-våg, upptaga Lån till ^delar eller 40 proCent af forlags-summan, dels ock Fristadens Manufacturister eller arbetare, som sysselsatta sig med finare jernoch metall-tillverkning, erhållit lån-råttighet till |:del eller 33§ proCent af tillverknings-vårdet. Af den Berättelse, som Kongl. Commerce-CoIIegium till Revisorerne aflemnat, angående ifrågavarande Fonders förvaltning, hafva Revisorerne funnit, att under loppet af åren 18 i/S 1818 och 1819? rättighet att i Manufactur-Discont-Fonden uppbara lån i vanlig Discont-våg blifvit, genom särskildta Kongl. Bref, tillagd följande personer, nemi. Fabriks Bolaget i Norrkoping J. A. Bergwall och Acharius, för beredning af sål-låder på engelska sättet: Fabriks-idkaren Anders Westin junior, för en i Stockholm anlagd Saffians-Fabrik, och Garfveri-idkarne i Stockholm Jacob Westin & Son för tillverkning af sål-låder på engelska sättet, under vilkor likväl, att Manufactur-Discont-Fondens tillgångar, utan rubbning af den lånrått andra Fabriks-idkare, efter verkståld repartition, tillkommer, sådant medgifva.
Ad. att antaga BorgareStrs inbjudning. R. o. Ad. beslöt att antaga BorgareSt:s inbjudning i denna fråga. Vidare föredrogs Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.- Utsk-.ns den 9 och 11 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 2o5, i anledn. af erhållna återremisser af utlåt. N:o 161, angtde den tillökade ordinarie båtsmansroteringen inom en del län. Upplästes ett prot.utdr. från BorgareSt. af den 11 dennes, af innehåll att, vid föredragning utaf Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsktns utlåt. Nto 161, Utsktns hemställan, pag. 26, i utlåt. N:o i6t, att R. St. mätte, för deras del, gilla och fastställa den i öfverensstämmelse med åberopade längder verkställda nya roteindelning uti Stockholms, Gottlands, Södermanlands, Upsala, Östergöthlands oell Elfsborgs län, icke blifvit af Ståndet antagen, hvaremot Ståndet, vid betraktande af den olägenhet, som synes drabba de hemman, hvilka, efter den uppgjorda roleindelningen, måste betala rotefrihetsafgift efter roarkegångspris, då man med detta åliggande jemför den omständighet, att nämnde hemman är betagen rättighet att prestera rotering in natura, ansett R. St. böra uppskjuta med pröfning och utlåt, öfver omförmalda upprättade nya roteindelning, intilldess nämnde roteindelning öfver hela Riket hinner att försiggå; hvarefter R. St. förvänta alt i detta ämne i helt vid instundande riksdag - Den 12 Juni e. ra. 201 el ig emottaga K. M:s nåd. propos., äfvensom att Siandet godkänt Utskms tillstyrkande pag. 27 i utlåt. N:o 171; i hvilka heslol MedStånden blifvit inbjudna all inslämma, och hade BorgareSt. slutligen lagt utlåt. N:o 2o5 till handlingarna. På begäran af Frih.
Det är en sä allmänt känd sak, at alla de i Staten tjenande Ämbets» niän, som endast njuta penninge-lön äro de mest man - Den 26 Juiri. 489 »vanlottade och snart sagt, ester nu warande tiders beskaffenhet, satte utom ständ at i och för stensten hafwa nödigt uppehälle och utkomst, sä at härom icke kan behöfrvas mycket at anföra; likasom ingen lärer bestrida, at af alla äro Host Rätternes och Cvllegiernes Ledamöter i den mest tryckande belägenhet, dä deras löner beräknas efter behofwet, och en Ledamot, som hwarken har tid eller tillfälle till annan förtjenst än blotta lön. knappast af densamma kan hafwa föda och uppehälle, dä cj nägot finnes öfwer ti! kläder och hushyra. Detta är erkändt; men jag tror mig dock pligtig, at härwid nämna det mitzöde, som jag wet träffadt Hof-Rätterne, hwilka jämte det at de uthärdat tidernes förändringar, äfwen färt »vidkännas förluster af förmäner, dem de dels kunnat erhälla, dels haft och förlorat. Wid inrättandet af r.6g6 ars Stat, erböds HofRätterne fä stna löner antingen i indelta räntor eller spannemäl efter indelnings-»verdi; hade detta sätt gä i »verkställighet, sa skulle wifierligen denna Clatz Ämbetsman i närwarande tider blifwit fullt belätna med fin aflöning; men det läga »varupriset och penningarnes höga »värde, sou» existerade sist pä sextonhundrade talet förorsakade, at Hof Rätternes dä »varande Ledamöter, som ej insago framtida» och de förändringar, sorn nu inträffat, anhöllo fä sina löner i kontante penningar; detta bifölls, och til Domare' Statens underhäll anslogs under Hof Rätternes egen disposition, Lagmans - och Häradshöfdingeränta»», hwilken af 'Swea och Götha Hof - Ratter, som hwardera hade sin Kammare-Stat, ensamt disponerades, och det sä, at sedan lönerne blifwit 4M
I, som läsen delta, veten, huru stor del hunger och umbäranden hade i hennes sorgliga öde. Och I, mina sköna, stolta läsarinnor, handen på hjertat! Hafven I någon gång lagt sten på dylik börda? Percy. ge af Iduns ärade läsarinnor, som ej prenumererat till årets slut, torde o f ö r dröj l i g e n förnya prenumerationen till nu instundande qvartalsskifte, på det intet afbrott i expeditionen måtte behöfva ega rum. Sent ankommande prenumeranter löpa risk att gå miste om ett eller annat af de första numren i det nga qvartalet, all den stund upplagans storlek bestämmes efter antalet abonnenter, som tecknat sig vid utgången af näst föregå- ende qvartal. Såsom vi förut haft nöjet meddela visar sig Idun oupphörligt vinna allt vidsträcktare sp&gt;ridning — en omständighet, som oaflåtligt skall sporra redaktionen till nya ansträngningar. Sålunda hafva vi beslutit att fr. o. m. den 1 instundande juli minst en gång i månaden lemna ett 12-sidigt nummer i stället för ett 8-sidigt. Och äfven i andra, hänseenden hoppas vi på bästa sått kunna tillgodose våra ärade läsarinnor. Till dessa våra ärade läsarinnor våga vi emellertid ställa den förhoppningen och rikta den vördsamma uppmaningen, att de på allt sått skola stödja oss, särskildt genom att hos vänner och bekanta, der Idun ännu ej vunnit inträde, varmt rekommendera den samma. Betänker /, blott: om hvar och en läsarinna af Idun skaffade e n e n d a ny abonnent — - och hvilken qvinna eger ej så mycken övertalningsförmåga? — så skulle den tillökning af upplagan, som detta åstadkomme, sätta utgifvaren i stånd att ytterligare utvidga tidningen och må hända göra hvarje nummer minst 12-sidigt. En mängd intressanta saker och uppsatser, som nu af brist på idrgmme måste uteslutas, skulle då kunna få plats i » damernas egen tidning. » Vi räkna i detta fall på hvarje läsarinnas goda vilja och oemotståndliga övertalningsförmåga.
Vid förnyad föredragning af Stats-Utskoilels den 4 och 8 dennes bordlagda Utlåtande N:o 50, angående regleringen af utgifterna under Riks-stalens Tredje Hufvud—titel, blef detta Utlåtande bifallet, med undantag af Utskottets uti Usta punkten gjorda förslag, hvilket afslogs utaf Ståndet, som bestämde Utrikes Statsministerns aflönings-anslag till 24,000 R:dr R:mt; och skulle detta beslut vid uppställningen af Hufvud-tilelns anslagssummor iakttagas. S. D. Föredrogs och bifölls Stats-Utskottets den 4 och ti dennes bordlagda Utlåtande N:o 52, angående anvisande af medel för fortsatta arbeten å Statens vestra stamjernbana emellan Stockholm och Cathrineholm. S. D. Föredrogos B evillnings-Utskottets nedannämnda Betänkande» och Memorial, nemligen: N:o 15, i anledning af väckta motioner, angående dels den s. k. inlagens utgående, på sätt före sednaste riksdag varit stadgadt, och dels upphörande af vägoch stämpelpenningars erläggande m. m. Prot.-Utdrag den 11 Februari 1860. *231 Utskottets samtlige deri gjorda hemställanden biföllos. N:o 14, i anledning af väckta motioner angående upphörande af nederlagsrätt för bränvin och sprit m. m. Utskottets uti första punkten framställda förslag samt i 5:dje punkten gjorda hemställan biföllos; och lades Utskottets yttrande uti 2: dra punkten till handling arne. N:o 15, angående den s. k. kurhus-afgifteu. Utskottets hemställanden rörande ifrågasatt ny grund för afgiftens uttaxering samt ny benämning derå godkändes, och bifölls det i sisla punkten framställda förslag, angående den ifrågavarande afgiftens utgående m. m. N:o 16, i anledning al väckt förslag om förändring i Kongl. Kungörelsen den 15 December 1854, angående kortstämplingens verkställande. Bifölls.
Bolaget för Sluss-anläggningen vid Degeforss och Forshaga har att redovisa 5,000. Och det för Sluss-anläggningen vid Säffle 6,000. —• — / Directionen för Dragvägsanläggningen vid Skoghall 3.700. i7>7°°- Summa 224,1 o5: 34. 8. Härmed hafva blifvit bestridde följande Arbeten.- Fortsättning af Wäddö Canalbyggnad . 31,742: 34. 4. sorn härigenom till dato inalles kostat, (oberäknadt andel i samfälde Utgifter och Arbetsförråder för alla föregående åren R:dr 285,029: 4* 9- Underhållsoch Ailönings-kostnad vid Akers Canal 4. som härmed inalles står till Boks, (oberäknadt andel i samfälda kostnads, och 'öånvände effecter) R:dr 63,a 16: 5. 2. Upprensningen af Upsala A 2,853: i4- 2. sorn dermed kostar på enahanda sätt R:dr 42,633:35. 3. Dito af Qvicksund 2,868: 12. —- hvars hela kostnad der, och vid Asphällen på enahanda sätt nu uppgår till R:dr 3i,4o4: 21.10. Till Götha Elfs upprensning 20,000. —•— hvarmed Götha E!f inalles af Strömreusnings-Fonden erhållit 5o,ooo emot det enskilda bidraget med 61,325: 33. 7 57,871: 4°- 6. Afgår: uppburen Hyra för Svartviks Lastageplats 100. 57,77,:4°. 6. Fortsättningen af Helsingborgs Hamnbyggnad har detta år kostat . 10,63g: 12. 1. äfvensom i år blifvit ytterligare utbetaldt till: Bolaget för Slussanläggningar vid Säffle 5ooo. och till Directionen för dragvägen vid Skoghall.