Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid ånyo skedd föredragning af Konstitutions-Utskottets Memorial, M 16, med förslag till ändring i åtskilliga grundlagsstadganden för att bringa dessa till öfverensstämmelse med strafflagsförslaget, blefvo ifrågavarande förslag antagna att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. S. D. Föredrogs och bifölls Sammansatta Statsoch LagUtskottets Betänkande, JVs 43, i anledning af motioner om förändrade föreskrifter i afseende på böters fördelning och om bötesmedlens användande. S. D. Vid ånyo skedd föredragning godkändes Bevillnings-Utskottets Utlå tande, N/s 24, angående införseltullen å artikeln Ättika. S. D. Pröt.-Vldräg den 28 September 1863. 6Ö9 S. D. Till handläggning förekommo Ivänne utdrag, JV2 410 och 411, af Ridderskapet och Adelns protokoll, det förstnämnda för den 16 och 17 samt det sednare för den 18 i denna månad, med inbjudning att biträda detta Riks-Slånds beslut i afseende å §§ 6, 1,3, 50, 38, 68, 78, 145, 172, 184 och 293. i särskilda Utskottets förslag till Sjölag; och blef denna inbjudning, i hvad den rörde §§ 6, 13, 30, 68, 78, 172, 184 och 295 af Ståndet antagen; dock hvad § 68 beträffade, för såvidt samma inbjudning alsåg uteslutande af det å femte raden i §:s Irsta moment förekommande ordet »skälig»; hvaremot inbjudningen i fråga om §§ 38 och 143 af Ståndet afslogs. Den 28 September. Frän Höglo fl. Ridderskapet och Adeln. S. D.
Setamåfer utom Crbfåranben, nemligen 1 $md af JKibberfPapet otf) Stbeln, Stod af grefie» ©tdnbet, tre af 25onbe-©tdnbet, famt Små ©tdnbéper fonér. $. ga. till Sebamåter båra utfe# fdbane mdn, forn i benna egenfPap mib 23erebning#,Sommitteerna bitrdbf, meb iafltaganbe, att ^marje g)aflorat eller ©ocfen fjär dtminfioneen 9leprefentant, om bera# antal bet mebgifmer. §. 9». Sebamåferne t be fdrflfilbe 23erebning#.Sommitteerne (Tofa mib to^re* ring#-Sommitteen# fårfia fammantrdbe fe infinna, får att fig emedan mdlja Sebamåter t 2apertng#.Sommitfeen; dganbe bocf 23erebning#.Som» mitteerne, att mib flutet af bera# fårrdttningar, genom befiårtgt mal/ forn i protocoffet intage#, utfe dtminfione tre perfoner/ nemligen: af DtibberjTapet och Stbeln eder ©tdnbéperfoner, ber be finna#, Sn; Sa 9>refi, famt Sn 23onbe; på fdtt liPmdl, att fidrigenom bet antal af 2apering#mdn, forn erfotbra#, icfe Pommer att faPna#. ©Per annorfun* Da, mare ben uteblifmanbe fårfaden tid ett miteaf ©ey 9?if#baler trettio, fmd (Tiningor tid ©ocfnen# fattige; 0# marbe torringen, utan affeem* be berpd, fortfatt. !* 92* 9?dr 8erebntng#»Ci>mmiffeerne# Sebamåter
biffonten. uitber hwartbera af aren 1850—1855 uppgått titt något öfwer 2,100,000 9f:br, tfwarjeinte titt förlagölån imber famina år ett fapital af en half million 9t:br begagnatö. Sånerätten i manufaftur Sitt ben erpofition af natur-, flöjb S)iaj:t0 nåbiga framftättning, anwifat, bär ett ftörre antal fabrifös ocp banbtwerfcMblare famt arbetare fått tillfälle att beföfa nämnbe werlbö 2lfy wen uti några ©taber i lanbsopterna hofwa fmärre erpofttioner af belö 56 freatur, belé flöjbaljter bejja febnare arén egt runt. £ib efter annan Ijafrca unberftöb af allmänna mebel blifroit beroiljabe åt ibfare af flera ferjltlba uärittgdprfen, för att fatta bent t tillfälle att genom refor till frätnmanbe tanber od) något längre »iftaitbe berftäbeé utroibga fina i\\- jtgter od) ftn fonftfärbigbet. sEefnifja ©eban ftabctt SMntö förflarat ftg berebroillig att ingå på be mil S)teb affeenbe å bet årliga bibrag, font 9lifetd ©tänber bemiljat för ©roettffa ©löjb Sfter ben tillfälliga rubbning t ©roetiged utrifeö l)anbel od) fjöfart, 5anbc(n. ^om -r 1848 genom be i flera af ©ttropad betpbligajfe länber bå itt Ilr 1831 importerabeé ntadnner od) rebflap för ettupp
Kyrkobyggnad, om medel till Wadstena KlosterKyrkas istålidsättande eller upplåtande åt Wadstena Stadsoch LandsFörsamling, Febr. 522, 6o5. Exp. Maji I. 216. __ om skyldighet för Ridderskapet och Adeln att deltaga med Borgerskapet uti Kyrko-, Prest-, Scholeoch RectorsBoställsByggnader i Städerne, Mars I. 116, 154, 2^9. Junii II. 15,27. —- om hegardt understöd från Banken till Uddevalla Stads Kyrka, April II. 367,649, 653. Maji I. 5g. Maji II. 5n, 695; se vidare RiddarholmsKyrkan. Kyrko-pligt, om ändring i Författningarne rörande, Jan. II. 146. Junii I. 4, *26. L. Lag, om en sådan, i afseende på vidtagande anstalter för att anhålla och tilltala sådane personer, hvilka begå förbrytelser i ett af de förenade Riken Sverige och Norrige, samt derefter afvika till det andra; se Riken. Laga Domstol för mål angående afhandlin - 103 gar emellan Allmänna Embetsverk och enskildt» personer; se EmbetsYerk. Lagerbjelke, Friherre Johan, yttranden, Jan. i. 28, 464, 635. April I. 110. Lagerbjelke, Friherre Adolph, yttranden, Nov. 25. Mars I. 3p6. Lagerheim, Lars Magnus, yttranden, Dec. 480. Jan. II. 109. Mars I. 47°- Lagerheim, Gustaf, yttrande, Mars I. 21. Lagerheim, Olof Johan, yttranden; se RiddarhusSecreterarens yttranden. Lagerhjelm, Pehr, yttranden, Dec. 653. Jan. I. 369. Lagerstråle, Pehr Gustaf, Friherre, Contre Amiral och Commendeur, Introducerad, April I. i5.
Man skulle förmoda, att den uti confirmationen utlofvade helgden af dessa contract oförändrad skulle vara beståndande, så länge contractet ägde lagligt gällande kraft; men det sanna och verkliga närvarande förhållandet vittnar härutinnan om motsatsen, och måhända finnas uti närvarande ögonblick uti hela indelta Ammen få eller ingen nummer, der knektevilkoren och Rotehållarens öfriga skyldigheter äro öfverensstämmande med de contract, som prydas af den höga confirmation och försäkran, att de vilkor, som contractet innehåller, uti tillkommande tider i allo måtto obrottslige skola handhafde och beskyddade blifva. Att här framställa och upptaga alla de olikheter, som förefinnas uti hvarje af de emellan Rotehållare!! och Soldaten afslutade enskilda contract, med jemförelse till de bestämmelser, som Knekte-contracten utstaka, och med hänseende till de på denna tid till förklaring deröfver utgångna K. Resolutioner, hvilket allt synes vara af samma orubbliga egenskap, som sjelfva Knektehållet, då de utgöra vil koren för detsammas åtagande; att ingå uti en slik granskning, omfattande alla enskilda contract uti indelta Ammen , vore en måhända för vidlyftig och här ej erforderlig åtgärd. Men upplysningsvis i detta afseende tager jag mig friheten här bilägga 16 emellan Rote och Soldat upprättade enskilda contract, af hvilka, ehuru 10 st. äro Den 17 Fehruarii f. m. från samma Reg:te och åtskilliga från samma Compagni af nämnde Reg:te, och dessutom en stor del deraf vederbörligen äro uppvisade och påtecknade å LandsCancelliet vid recruteringsmötet, likväl tydligen kan in hem tas en föreställning, huru i allmänhet sådana contract, utan kännedom af laglig grund, upprättas; äfvensom den ringa öfverensstämmelse med hänseende lill legd, lön och öfriga vilkor, sorn sådana contract äga med dem, som Konung Carl XI såsom orubbligt gällande förklarade, såväl genom K. Confirmationen af d. 5 Dec. 1682, som genom K. Resolutionen af d. i5 Jan. 1684.
För öfrigt tillätas inga undantag, ingen ätstillnad, i anseende pä ständ eller börd, utan hwarje frist och sund medlem af Staten delar samma styldigheter, samma mödor med de öfriga till Fosterjordens sörswar. Alla tjcnstbara personer, med utflutande endast af sjuka, och wan« föra antagas och bewapnas, Pä längden göres ej afseende, ' / Z:p Fördelningen i Classerne synes böra blifwa följande: — r:sta Classen, alla frän och med 21 är, till och med 25. — 2:dra Classen, alla frän och med 26 till och med 30 är, — Zchje Classen, alla frän och med .zr är till pch med Z§. — 450 När krig utbryter, ersättes alla vacancer ur denna massa af MedborgKman : all lega till Soldater förswinner dä, och derigenom förswinner äfwen det stora felet i märt indelningswcrk, att hemmansägaren är stylvig att staffa Soldat, och ingen är pligtig att blifwa det. Genom denna inrättning har den jordägande allmogen i alla tider blifwit ruinerad, och derig nom sjelfwa grundwalen, till förmägan akt utföra ett krig, undcrgräfd, 5:0 När Krigshären bchöfwer förstärkning, ökas de waniiga Compagnierne. med manskap ur deras hembygd. Om en Socken, till exempel, har 10 peguliera Soldater, ökas deras antal till r6, 20, go, och s§ widare efter beHofwet: allt förblifwer under det gamla Compagnie-besä;et: om deri en tillökning blir nödig , förstärkes det med rn eller annan Subaltern - och Under-Officer. 6:0 Endast när fara för Fäderneslandet wisar sig, och Mmänna wälfärden pakallar stridfärdiga Medborgares « armar, D.n 2 April. 23 armar, fler folkbewapningcn enligt följande allmänna föreskrift: Konungen befaller Landshöfdingarne besörja utskrifningen.
Till värfvade arméens underhåll hafva, utom de för särskilda regementena i riks-staten uppförda anslag, följande belopp blifvit af andra medel anvisade, nemligen: till Lifgardet till häst, Kronprinsens Husar-regemente, Svea och Andra Lifgardes-rege - mentena samt Sappör-kompaniet af 4:de hufvudtitelns anslag till extra utgifter 833: 16. — „ 4:de hufvudtitelns allmänna besparingar 88,787: 20. — „ det vid 1853—1854 års riksdag utaf Rikets Ständer beviljade extra anslag af 10,000 R:dr 5,000: Transport: 94,620: 36. 65 — Transport: 94,620: 36. — till Svea, Götha och Vendes artilleri-regementen: af artilleriets besparingar *. „ ofvannämnde utaf Rikets Ständer vid 1853—1854 års riksdag 69,514: 33. 10. beviljade extra anslag 5,000: Summa 169,135: 21. 10. Den betydliga tillökning i underhålls-kostnaden för de värfvade regementena, som sålunda vid jemnförelse med föregående år visar sig hafva egt rum under revisions-året, torde hufvudsakligen få tillskrifvas de högt stegrade prisen på lifsmedel. Otillräckligheten af de härtill anvisade medlen liar emedlertid föranledt Rikets sednast församlade Ständer, att på riks-statens 4:de hufvudtitel, till bestridande af mathållningen för manskapet vid garnisons-regementena, uppföra ett särskildt förslags-anslag af 175,000 R:dr riksmynt; i följd hvaraf några anvisningar på andra tillgångar för detta ändamål hädanefter icke lära ifrågakomma.
Ridderskapet och Adeln bifallit Statsoch Economie Ut skott ens Betänkande, angående den sf honom väckta Motion om åtskilliga åtgärders vidtagande, för att rigta de bildade - Den 3 Oeloher e. fri. 49 dadé MedborgareClasserne till deltagande i Samhällets produetiva yrken, hvarigenom blifvit »illstyrkt, att ho3 Kongl. Maj:t måtte i . underdånighet anhållas, att uppmärksamhet åt denna angelägenhet kunde lemnäs saint att någre utvägar till ändamålets vinnande måtta anvisas; återstode likväl, efter Herr Sparres tanka en vigtig ofnständighet, den, att genom allmänna uppmuntringar och genom ett offenteligt gillande af grundtankan, förmå personer, att gå den nya väg man önskade} och då Utskotten ansett de för Lärdomsyrken stiftade Kongl. Supendier icke kunna från sina stiftelser rubbas och på nya föremål öfverflyttas, men det vore af vigt, att något äfvert i denna del af ämnet tillgjordea, om ändamålet skulle vinnas, enär den enskildte medborgaren lättare kunde inse nyttan af en ny •»- hernas ordning, än verkställa sådant som strider emot gamla vanor, fattade fördomar och falske åsigter, derest hael ej i sitt bemödande underlättas af allmänna anstalter; har Herr Sparre föreslagit, det Ridderskap^! och Adeln måtte af de Fonder, som RiddarhtisCassan ägde, eller så fort sig göra lät, af sådane som framdeles inflyia, eller ,af enskildtes till Riddarhusets disposition lemoade medel till studerandes understöd, vid hvilka något bestämdt vilkor om sättet icke vöre fästadt, stif. ta tvenne stipendier, hvardera af roo eller 150 R:dr årligen för Adeliga ynglingar, sorti alfvarl.gen ägna sig åt cäringarne, helst vigilia till Ridd. 0, Ad. Prof. IX Band.
Härtill kommer slutligen olikhet de värfvade och indelda regementena emellan uti antalet af andre ryttmästare, andre löjtnanter och underofficerare. Dessa förhållanden påkalla rättelse, och utredning huru denna lämpligast låter verkställa sig. Att vid de skånska regementena, i olikhet med vid de öfriga, endast en öfverste förer befäl öfver två bataljoner, är så mycket mera anmärkningsvärdt, som i alla arméer utan undantag, äfven i dem, som ega ett talrikt kavalleri, öfverste-befälet endast omfattar en bataljon. Skälen härtill finnas dels i kavalleri-bataljonens taktiska vigt, dels i svårigheten fölen större kavalleri-styrka än denna att samlad uppträda. Säkert är att de tillfällen blifva få, då mer än en bataljon samtidigt kan användas och att vårt lands genombrutna och inskränkta fält vida oftare skola tvinga till att dela bataljonen på half-bataljoner eller i sqvadroner. Organisationen vid de skånska regementena är således endast en freds-organisation, men har såsom sådan skäl för sig, emedan dessa regementens täta förläggning gör lätt för öfversten att öfver båda bataljonerna handhafva befäl. Vid sådant förhållande och då bildandet af två nya regementen, genom nu tillsammanhörande bataljoners skiljande från hvarandra, skulle medföra ej obetydlig kostnad af ny stab och civilstat, har nuvarande organisation i denna del ansetts kunna bibehållas, och tillgång på annat sätt böra beredas å det befäl för bataljonerna, som krigs-organisationen oundgängligen kräfver. Vid dessa bataljoner förefinnes nämligen, såsom ofvan är nämndt, dessutom den brist, att de endast hafva en major, då deremot alla öfrige hafva två. Hålles bataljonen samlad, så kan detta möjligen vara tillräckligt; man saknar då endast tillgång på reserv för att vid tillfällig afgång fylla bataljonschefs-platsen, till hvilken icke alltid den äldste ryttmästaren är passande. Men skall bataljonen delas, så finnes ingen befälhafvare för half-bataljonen. Då en sådan delning vid vårt fåtaliga kavalleri ofta måste inträffa, ligger häruti ett vigtigt skäl att ordna half-bataljonen till likhet med hvad allt utländskt kavalleri företer.
84- Dessutom böra, för oförsedda händelser, tvänne serskildta tillräckliga Hör till Constitutions-Utskotlets Memorial, N:o 26. 27 summor anslås och till utbetalning å Riksgälds-Contoret anvisas; den ena att vara tillgänglig, då Konungen till Rikets försvar eller andra högst vigliga och angelägna ändamål, sedan hela Siats-Rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finnér den oundvikligen nödig; den andra, att vid infallande krig af Konungen lyftas, sedan Han Stals-Rådet in pleno hört och Riksförsamlingen sammankallat. Ej må Riksförsamlingens förseglade anordning å sistnämnde summa brytas, ej heller summan af Fullmäglige i Riksgälds-Contoret utbetalas förr, än Riksdagskallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord. §. 85. Till Bevillningar räknas Tulloch Accis-medlen, Postmedlen, Cartae-Sigillatae-afgifter, Husbehofs-bränneri-medlen samt hvad Riksförsamlingen dessutom serskildt såsom Bevillning fastställer. Ej må några allmänna afgifter, af hvad namn och beskaffenhet som helst, utan Riksförsamlingens samtycke, kunna förhöjas, tullen å inkommande och utgående spanmål allena undantagen. Ej heller må Konungen Statens inkomster förpakta eller, till vinning för sig och kronan eller enskildta personer och corporationer, några monopolier fastställa. §. 86. Alla afgifter, som Riksförsamlingen under de i nästföregående §. nämnda Titlar beviljat, skola utgöras intill slutet af det år, under hvars lopp den nya Bevillningen af Riksförsamlingen fastställd blifver. §. 87. Så väl Rikets Ordinarie Statsmedel och Inkomster, som det belopp , hvilket Riksförsamlingen af bevillningsmedel till Statsverket anslagit, vare under Konungens disposition, att till de af Riksförsamlingen pröfvade behof och efter den upprättade Staten anordnas. §. 88.
Ständers upplysta pröfning med bifogande af Utdrag af Bevillnings-Utskot - Statsoch Bfvillnings Utskottens Betånkanue.n. 1439 tets Protccoll, innehållande så val det Hedervärda Bonde-Ståndets Reservation, som en Ledamots serskildta mening* Stockholm ded 15 Maji i8x8- Utdrag af Protocollet t hål/it hos Rikets Höglofl. Ständers Bevi/lnings-Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm ät4 1818, nedanstående dagar, Den 10 Majé D. Upplästes Utdrag af Protocollet, hållit hos Hedervärda Bonde-Ståndet den 2 3 sistledne April, rörande en afgift af hvarje Mantalsskrifven person lill den veneriska smittans häraman Herrar Ledamöter af Höglofl. Ridderskapet Och Adeln, Högvördige Präste-Ståndet och Vällofl. BorgareStåndet förklarade sig förblifva vid Utskottens förre och jemväl af samma Stånd antagne mening, hvaremot Hedervärda BondeStåndet hegärde att deras Reservation mot detta beslut skulle uti Protocollet anleknas. I en. lighet med Pluralitetens mening kommer Project till det afgående Utlåtandet att uppsättas. Den 14 Maj. Med anhållan att densamma måtte åtfölja Utskottens till Riksens Höglofl. Ständer afgående Betänkande, inlemnade Riksdagsmannen Botvid Jonsson en skrifteligtn författad Reservation i frågan rörande anslag af medel till dea veneriska Smittaas hämmande» så lydande; 144° Statsoch lievillnings-VtskottetiS Belänkandetil 5,Med all tacksamhet och Undersåtelig Värd* nåd för Hans Kongl. Majit, som i alla delar så Nådigt och välgörande befordrar sine Underså*- tares sällhet, det förnämsta vi äga , är hälsan,' jag kan icke eller frångå det, att den föreslag» ne Curhus-afgiften, utan den är rättvist fördeldt} Men hvad som afhållit mig att deri ej ingå ät följandet
RättegångsBalken, om lagvadda sa» kex-s lottning emellan HofRåttsLedamÖter, icke vinner tillämpning i de fall, då adjungerad Ledamot i HofRått inträder, så vida Iian i sådant fall utom lottning får till föredragning öfvertaga inålen i succession efter den, hvars plats lian intager, med lika underdånig anhållan det täcktes Kongl. Alajd å detta förhållande, i afseende hvarå Riksens Ständer icke funnit sig böra omedelbarligen föreslå något stadgande, som mö. jeligen kunde genom försvårande af antagne arbetsmethoder leda till hinder för målens skyndesamma föredragning och handläggning,. i Nåder fästa uppmärksamhet, samt åt ämnet lemna den åtgärd, hvarigenom den åsyftade rättelsen lättast och säkrast åstadkom-mes. ti t supra, SD. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 5 dennes under N:o 278 a.fgifne, samt den 7 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, om en årlig pension till l. d. Landshöfdingen m. m. Mans Järta, blef samma Utlåtande, på grund af de utaf åtskillige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar till Statsutskottet åfcerremitteradL Ut supra., S. D. Föredrogs å nyo och gillades. Lagutskottets den 21 sisthdne Junii under N;p 104 afgiine, sanik den 28, i samina månad eftermid - 68o Den r 4 Julii f. m. dagen på bordet lagde, Betänkande, angående Riksens Ständers JustitiseOmbudsmans EmbetsBerättelse för den sedan sista Riksmöte förflutne tid. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Oeconoinie-Utskottets den 29 sistledne April under N:o 80 afgifne, samt den 7 derpå följde
5tte §. irsta momentet bifölls, enligt Utskol» tets swar pä anmärkningarna. 2 momenlet, akt för Commilöerna i Stockholm samma proportion i antalet af olika Stånds ledamöter iagttages, som för andra större stader, g momentet, bifölls Utskottets swar pä anmärkningarna. Sjette ArtikelnOm upbörd, afkortningar och redogörelse. irsta §. bifölls Utffottets swar pä anmärk» ningarna. 2 h. Likaledes. z §. Bifölls Utffottets sivar pa anmärkningarna, samt Borgare - Skändets till denne §. tillstyrkta tillägg. Bestöts, att till aflöning af Häradsskrifware med flere wid taxeringarne bchöflige Tjenstemän, samt andra omkostningar, blott ^ procent af hels bcwillningsfumman skulle bestämmas. Angående anwändandet af möjeligen upkommande öfwerstolt ä de genom bcwiilninaen infiytan. Le medel, gillades Utflvlteks förslag i fwarek pä anmärkningarna, dock med det ti"ägg, akt om, i följe af Ridderskaper och Adelns beslut om ändring i den prvgretziva afgiftens utgörande, någon brist i den Dett ro ÄuguA 675 i de>1 genom en sädLn sfgift päräkUatze strMMan, skulle upkomma, den samma först af delta öfwerskott kommer ält ersällas; hwarjcmte anmärktes att bestämmas borde, af hwilken den af Iltskottet förestagne nedsättning af bewillmngen skulle wkrkställas, anseendes Nidderskapet och Adeln för sin del, att Fullmägtige t Banken och RiksgäidsContoirek borde till Kongl.
Såsom grunder för en sådan uppskattning borde stadgas: att hvarje hemman, hemmansdel eller lägenhet värderades efter dess afkastning i medeltal af spanmål, ladugårdsprodukter samt andra förmåner; att spanmålsvärdet beräknades efter nästföregående tio årens medei-markegång för länet och det öfriga efter ortens pris; samt att från de sålunda uppkomna brutto-inkomsterna afräknades: a) fem procents ränta för det till jordens brukning erforderliga förlagskapital; b) minst tio procent af brukningsredskapens inköpspris för dess genom nötning årligen minskade värde; c) hemmanets eller lägenhetens alla onera och utskvlder, äfvensom fördel eller undantag så länge sådant furtfore; d) byggnadsoch underhålls-kostnad för till jordbruket erforderliga hus; samt e) jordens aila bruknings-kostnader; efter hvilka afdrag den netto-behållning uppkomma, för hvilken bevillningen borde utgöras efter samma grund, som för den behållna inkomsten af andra näringar kunde varda bestämd. Ville man derjemte efter fyra procent kapitalisera berörde netto-behållning, uppkomme egendomens rätta kapitalvärde. Samtlige dessa motioner hor Utskottet vid behandlingen af frågan om den allmänna bevillningen tagit i noga öfvervägande, och skall här nedan öfver hvar och en af dem särskildt sig yttra. För det af Kommitterade algifna förslag torde någon - Bevillnings-Utskottets Betänkande M 20- 17 gon närmare redogörelse nu icke vara nödvändig, då samma förslag, genom trycket offentliggjord t, redan en längre tid varit för Riks-Ståndens ledamöter tillgängligt. Utskottet, som egnat detta förslag den största uppmärksamhet, har under den granskning deraf, som Utskottet företagit, funnit detsamma i allmänhet bygdt på den ofvanuppgifna, enligt Utskottets åsigt riktiga grundsatsen, att hvar och en bör erlägga lika bevillning efter måttet af sin inkomst.
Karaktäristiskt n o g betecknar den följande perioden en absolut nedgångens tid för kvinnornas del o c h därigenom också indirekt för samh ä l l e n a s. Interiör från artisten Carl Larssons hem i Dalarne. IDUNS J U L N U M M E denna R vilja Fran kvinnliga kurser en Gymnastiska Cenlralhällsviljan! Vi blicka öfver gränsen o c h säga tack! Vi äro stolta öfver systrarna därinne: i vetenskap, konst o c h slöjd har gjorts ett Men det goda höfves godt beOfverallt där det ofverallt. icke finnes, kes, att kvinnoarbete. kvinnoarbetet saknas det — det märdet i c k e är n ä r! Och den Sveriges k v i n n a har Hon g å r l u g n, s t a r k, flitig o c h m i l d — visar uppnå den hvad att Hon sidan där om att att bana. förbereda väg och själfva och deras På dylika upprätthåller senare svenska ny mark tider, det », kraft framgång. Och nom att taga gifvit, här för för låtom sig an det beröfvat att mellan af finna kan aldrig ske p å ett kvinnorna. ifrån s å n g s o m från till stämma där de växa upp på än finnas, Den fyller så s t ä m m a s deras slätten berg fjällarna och dal deras barndom lefva och skosjälar med sitt — den o c h sin a n i n g lär d e m att lifvet. sidan Kölen sjö tonar — samma o c h fjorden här h e m m a. berg m o t M e n ytterst ute ligger hafvet! drika-Bremer-förbundet fram och förtjänst gars arbete, m å i främsta lugn till d e r a s samhällena en storslagen institution, med inlagt reformer, och s o m ihärdigt då fabriksverksamheten kvinnor för sin Här har land. o c h skall kunna. låtom lyftat denna tanke » I detta tecken skolen I segra! oss bära fram deras det för d e t g o d a s tjänst. » » Fredrika-Bremer förbundets » verksamhet de mest lysande resultat. deras hjälpande en kan redan uppvisa Ingen statsmakt, måste taga hand. Det har tet, som man skapat en solidarihos.