Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Borgare-Ständct, som pä förekommen anledning, enligt Protocollet för den 5-te sistlidne September, pröfningen af detta Utskottets betänkande upstjutit, gillade nu hwad walbcmäldke Utskott, härutinnän ytlrat; Och ställe de Nespeetive Med»Ständcn wördsamt och wänligcn härom underrättas. l-U supra. S. D. Sedan, pä sätt Protokollet för den 5-te September 1309 innehällcr, Borgare-Ständct uvstjurit pröfningen af Riksens Högloft. Ständers Lag-Utffotts 2me färstildte bekänkandenaf den inte förutgängne Augusti, Let ena angäende ändring i Lagens stadgande om ärlig nybyggnad a Kronoskatteoch Fralsc-hemman, och det andra rörande ändring i Lagens stadgande i 27 l^ap. Z H. Wvggninga-Balken om 20 alnars ärlig taktäckning, sä Llefwo deste ärender nu äter företagne; Och fann-Ständet, att dä de frägor hwarom desse betänkanden handla, äro i ostiliaktig förbindelse med de Oeconomista ämnen, som innefattas i den af Bcswärs-och Oeconomie-Utskottet föreftagne nya Byggnads-och Husesyns-Ordning och sistnämnde Författning redan bljswit i hela dess widd af detta Ständ i underdånighet öfwcrlamnad till Kongl. Majus egen höga granskning, kunde ock nägon särskild pröfning af Lag-Utst. ttets rfwannamnde yttranden, nu mera icke äga runi. Hwarom de öfrige Nespeetive Med-Ständen wördsamt och wänligen stulle underrättas. Ot iupra. S. D. Dä Borgare-Ständet till granskning företog hwad Riksens Högloft. Ständers Allmänna Beswärs - och Lecononne-Utstott, uti Betänkande af den 25 sistlidne Fcbruarii, föreftagit och hemstält, i anledning af ett frän Högloft.
Det är således med en sann tillfredsställelse, grundad på min pligt såsom Folk-Representant, att i min mohn söka medverka till allt, hvad godt och nyttigt *r för mitt Fädernesland, som jag har trodt mig böra med min röst understödja ett Förslag, som, utan förfördelande af någon enskild Medborgares lagliga rätt, skapar nya säkra tillgångar lör Statens upprätthållande , meddelar Landets Hufvud-näring styrka och tillväxt och med urgamla fjättrars upplösning en större frihet och en utvid-. 586 Dm 15 April. gad verkningskrets för sin förkofran. För öfrigt anser ja g mig ej böra upptaga en får Höglofl. Riäderskapet och Adeln dyrbar tid med vidare framställningar för en sak, som af tvänne varda Ledamöter fullständigt utredd, med klara grander, visar nyttan och nödvändigheten af en åtgärd, hvilken, oberäknadt de framtida inkomsterne af ett förbättradt Jordbruk samt en ökad sjelfständig och arbetande Folkmängd, i förening med den Varu-production och Handelsrörelse , som genom dess flit uppkomma, afven »kulle genast blifva ganska rigtande för StatsCassan, Sverige har allt för länge och med en må hända, yttre större glans och ära, än sann inre fördel och nytta, sökt sitt välstånd ur kullor, som ej kunnat gifva det, emedan de icke varit naturliga, emedan den yttre glansen icke alltid utmärker den inre sryrkan, men väl deremot ofta undangömmer den inneboende svagheten. Den tidpunct rorde således vara för hand , då Sverige bör vända en säker blick pä sig sjelft och då den kraft det hittills utveckladt , för yttre främmande åsigter, bör rigtas på föremål, som äro belägna innom Dess eget sköte , emot våra ödemarker och glest bebodda fält. Och må det tillåtas mig yttra den upprigtiga önskan , att Svenska Folket en dag måtte omfatta Åkerbrukets beskyddare, ödemarkernes bekrigare och Nä» rings-flitens befriare från alla konstlade och tyrannisks, band, med den kärlek och välvilja, Den 15 April. 587 sorn hittills nästan endast varit Krigs.Hjeltarnes lott.
F. nya ordalydelse att anses såsom civillagsfrågor. Vid sådant förhållande skulle vi ju således antaga en grundsats, som, på sätt jag förut yttrat, hvarken eger någon rot i det förflutna eller medför någon nytta för framtiden. Jag fortfar i mitt yrkande om afslag. Gr. Liljencrants: Jag vördar den åsigt, Gr. Mörner uttalat, och jag skulle vara benägen att instämma med honom, derest det kunde föra oss till det åsyftade målet, men vi skulle då komma in på en väg, motsatt praxis och den natur, frågan haft under hela den tid, den varit behandlad. Här är icke fråga om något annat än, huruvida grunden för de af landstingen uttaxerade skatter skall undergå någon förändring. Man har åberopat, att R. St:r 694 Den 17 Juni. skulle till en delegation öfverlåtit någon del af sin beskattningsrätt, men detta påstående anser jag halta, ty den beskattningsrätt, R. St:r hafva, angår hela riket, och den, sorn här är i fråga, rörer endast en kommun, visserligen en stor, men dock en kommun. R. St:r hafva icke afträdt någon rätt, som de förut haft, utan en kommunalrätt, som förut icke funnits, har blifvit skapad. Jag vet icke, att annat än utgifter någonsin varit föremål för beslut i förstärkt Bevilln.-Utsk.; och det mål, som Gr. Mörner önskar vinna, kan icke vinnas i annan händelse än att Landstingens beslut underställas R. St., men något stadgande härom finnes icke i Landstingslagen. — Jag yrkar afslag. Gr. Mörner: Hvad angår den erinran, att i afs:de ä vissa skatter Stats-Utsk:t har rätt att framställa förslag och att de afgöras genom 3 Stånds beslut och K. Mits bifall, har jag icke något annat svar att lemna än att, då grundlagen så bjuder, det är naturligt, att R. St:r ställa sig densamma till efterrättelse. Den förevarande frågan berör icke Statens ordinarie inkomster, utan endast, huruvida utom R. St:r det skall finnas en auktoritet, som efter en eller annan grund skall hafva rätt att till obegränsadt belopp ålägga en del samhällsmedlemmar skatter eller icke. Det är en stor skilnad emellan denna fråga och den af Gr.
Arméens ny Mötes-fond 9,656: 32. Fortifikations-afdeln:ns anslag till fästnings byggnader 733: 16. Fortifikations-afdeln:s arrende och jord skyldsmedei med 438: — gg 094- 32 Då förenämnde fonder och kassor dels äro knappt, och somliga, såsom Krigsmanshus och Militie-boslälls-kassorna alldeles icke tillräckliga för sina ändamål: så är det klart att tillgångarnes förminskande, genom vårdarnes aflöning, skall göra medlen ännu olillräckligare. Särdeles menligt är, att en så betydlig summa ari. drages från krigsmanshus-kassan, under det att gamla förtjenta soldater måste åtnöjas med pensioner från 8 till 36 R:dr om året. Det är så mycket nödigare att detta missförhållande afhjelpes genom ordentligt statsanslag, som berörde fonder och kassor äfven belastas med pensioner åt Colini embetsoch tjenstemän. När de i andra collegier eller verk taga afsked vid 65 elfer 70 års ålder, så få de behålla sina hela lönebelopp, såsom pensioner på allmänna Indragnings-Staten. Af denna förmon skulle Krigs-Calhii embets Transport 26,094: 32. 366 Den 31 December e. ni. Transport 26,094: 32. och tjenstemän gå i mistning öfver hälften, så länge en dylik andel af deras löneinkomster icke utgår af statsmedel, med mindre förenämde fonder och kassor, icke belastades med bristens fyllande, hvarigenom de ännu mera och hastigare medtagas. Jag föreslår alltså att ofvanstående 26,094 R:dr 32 sk. måtte upföras på Stat, samt vederbör:de kassor och fonder, för framtiden, befrias från bidrag till aflöning eller pensioner för Colini embetsoch tjenstemän.
Bedrager jag mig i hoppet, att en annan tid gryr, åtminstone i något liknande den, då Romaren, som deltagit i sitt stolta Rikes styrande, ej föragtade att, sedan detta hans åliggande var slut, styra plogen? Drn 4 December f. m. 237 Jag vågar alt nu, liksom vid sista Riksdag, yrka hvad här inom delta lius på en röst när hade blifvit bifallit, att, i stället för den nu föreslagna ytterligare omhvälfningen i boställsväsendet, en underdånig önskan till Kongl. Majit framställes om Boställenas åteflemnande, att disponeras af sine rättmätige Innehafvare, och att för öfrigt Kongl. Majit täckes draga Nådig vård och omtanka derför, att desse Boställen blifva så bebygde, att, efter tidens fordringar, de kunna tjena till bostad åt Innehafvare)); och fordras bär före några anslag att fullborda och bibehålla det gamla, till sin idee storsinta, ännu oförbättrade Indelningsverket, så vilja vi visserligen så bereda, att erforderliga medel dertill ej må saknas. Fåfängt må man invända , att del landtliga lefnadssättet, på det hela taget, strider emöt villkoren för en god Militairuppfostran. Tvärtom det härdar till duglighet i medborgsmannalifvet, och den som duger till ett, han duger ock oftast till ett annat, under det att den kraft, sorn på intet får verka, fräter sig sjelf. Visserligen bär, under läsningen afhvad Kongl. Majits Nådiga Proposition angående Militairoch Försvars-väsendet innehåller, åtskilligt förefallit mig anmärkningsvärdt, såsom att för Armeens löne-reglering, hvar - a38 Den 4 December f. m. om fråga upptagils, ej skulle erfordras öfver 98,000 R:dr, oell derefter flere Militairregleringar i sammanhang dermed förekomma, så alt dock å 3:dje Hufvudtitelns årliga utgifter elt ökadt anslag af 185,877 R:dr uppkommer; att löne-spannmålen är upptagen att utgå med 6
Låt oss blott icke skiljas mer. » Viktor, som till en del anade, hvad som försiggått i hennes inre, drog en lättnadens suck och utropade hänryckt: » Aldrig, min älskade lilla hustru. Nu ligger ju vår väg klar. Framåt således på vår nya bana! » Slut. Pa grund af de många mellankomna helgm dagarne har veckans nummer till innehåll och ti omfång måst inskränkas till det allra nödvändigaste, likasom dess distribution med en dag försenats, med hviiket vi bedja våra ärade lä- ti sarinnor hafva benäget öfverseende. Ingefärspepparkakor. 1 qvarter sirup, 1 qvarter söt grädde, 1 matsked renad soda, 2 dryga matskedar ingefära, 2 " 8 hvetemjöl, 40 droppar cedro, 1 \ % strösocker. Först iröres sirupen kall med sockret, och grädden vispas till skum och blandas med sirupen, hvilka delar röras väl tillsammans. Deri blandas cedro, ingefära och soda jemte hvetemjöl och arbetas väl tillsammans. Jenny. m ti ti ti ti ti ti ti ti ti ti Godt hvetebröd. 2 liter söt mjölk ljummas. K ö p för 5 öre pressjäst, vispa den väl i litet ljum mjölk. godt hvetemjöl hälles i baktråget, deri röres först mjölken, sedan pressjästen, hviiket väl arbetas, derefter tre hektom gram skiradt smör samt litet socker. Degen får stå att jäsa 1 timme, innan den bakas. Anta f fiÖflSextionde årgången. Lifliga skildringa) jar fr af dagens händelser. Snabba nyheter. Enskilda telegram. Många korrespondenter. Underhållande fr följetong.^ Affärsoch sjöfartstidning. Stor annonstidning. Aldén. fr Innehåll bland annat: personal och statistiska uppgifter för Sverige och utlandet, minneslista för 1890, vigtigare fr händelser 1889 m. m., m. m. Nylillträdande rå-sprenumeranter i landsorten å s t o r a upplagan erhålla, efter insändande till byrån af fr postqvitto med intyg, gratis den under förra året införda högst intressanta följetongen T.
Uppå jorden är mitt första störst, Suckar, häfves som ett mänskobröst; Det kan locka, tjusa, Det kan ryta, brusa, Och det talar med sireners röst. Med mitt andra dras fabrikens hjul, Spännes äfven omkring oxens mul, Den kan huden flänga Och om benen slänga; Vara kan än svart, än grå, än gul. Uti skogens djupa, mörka sköt Finns mitt tredje liten, mörk och blöt. Mången ej den känner, Men när solen bränner, » Kan den läska torparns magra nöt ». Nu mitt hela uppå doktors ord Kommer såsom rätt på rikmans bord; Men i forna dagar Fanns ej klena magar Och man gaf det till vår boskapshjord. Adota. A f i. S. V I I, V I I I. — En stor nyhet. — Albine Pecha. (Med porträtt.) — Ur notisboken. — Tidstördrit. Om vi nu, sedan de tre orden äro rätt lösta, uppställa dem noggrant under hvarandra och med en lodrät linie skära etern midt itu (enligt ofvanstående figur), så bilda de sex bokstäfver, som befinna sig på vänstra sidan om den delande linien tillsammantagna, rätt ordnade ett mansnamn, samt de sex bokstäfver, som äro placerade på den andra sidan om samma linie tillsammantagna, rätt ordnade, ett annat så- dant. Moster Lisa. Idun 5: - IDUNS MODETIDN. MED PLANSCHER OCH HANDARB. IDDNS LÖSNUMMERPRIS: 8 ÖRE. MODETID. UTAN-PL. » 3:- PIPPING. framåtskridande, sorg och moderna hafva utsatts för m o t g å n g a r, löje. utgifter, men ping. s å s o m föreståndarinna. s. v. g o d i d é e n g å n g slå fast r o t, är dess framgång skria dock ett betryggad, sitt: korsfäst! mot det i fjärran huru än motståndarne och försvarare, liga band ju af mer betyg. förtjänar Det att brista.
De skall njuta samma skydd som gäller på landsvägarna. Endast de avgifter som tillkommer bolaget får tas ut av de resande. § 8 Avgift enligt taxa som bestäms innan seglationen startar tas ut av alla fartyg och deras varor. Undantag är alla fartyg lastade för Kronans räkning. Taxan sätts i förhållande till Trollhätte kanals och andra in och utländska taxor, markegångspriset på råg i orterna däromkring kommer också att påverka avgiften. § 9 För att uppmuntra befolkningen att köpa aktier i bolaget har Vi erkänt bolagen en årlig summa av statsmedel så att aktieägarna även under byggnadstiden kan få någon utdelning. § 10 De tjänstemän och betjänter som nu finns vid kanalverket skall orubbat bibehållas tills de avgår med döden. De behåller sina löneförmåner. § 11 Redogörs hur teckningen av aktier skall gå till. Haga slott den 31 juli 1916. CARL Kungörelse angående tills vidare tillåten utförsel av tunnband. Stockholm den 5 augusti 1816. Det är tillåtet att utföra tunnband tillverkade av s k bandpil, mot en avgift av 12 skillingar av 100 riksdalers värde. Stockholm den 5 augusti 1816. A N EDELCRANTZ Kungörelse angående förhållandet med växlar i svenskt mynt som å utrikes ort är dragna på i riket vistande man. Haga den 7 augusti 1816. Växlar dragna i svenskt mynt får inte accepteras från utrikes ort, men på här i riket vistande man. Haga den 7 augusti 1816 CARL Kungörelse angående kommunikationssättet av oekonomiska ansökningsoch besvärsmål, som i Kongl Bergskollegio göras anhängiga. Stockholm den 19 augusti 1816. Då ansökningar eller besvärs handlingar inte blivit insända i tid har hela ärendet försenats. Nu har Kongl Maj: t i skrivelse till Bergskollegiet för att undvika dessa hinder satt en tid på två månader inom vilka den sökande eller besvärande parten skall insänt sina förklaringar, annars kommer inte ärendet under prövning. Stockholm den 19 augusti 1816. SALOMON LÖVENSKJÖLD. Kungörelse om betalning för det underhåll, som lämnas tågande trupper. Haga slott den 27 augusti 1816.
N:o 296, med öfverlemnande af dess Förslag, N.o 295 > blef af Preste-Ståndet, sorn godkänt berörde Förslag till underdånig Skrifvelse, till Handlingarne lagdt S. D. Upplästes och remitterades till ConstitutionsUtskottet: Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående förändrad redaction af 65 §. Regerings-Formen; Gifven Stockholms Slott den i4 Januarii 1830. 78 P/of. Utdrag den 15 Januarii i83o. S. D. Da nu a nyo föredrogs Oeconomie-Utskottets Förslag, N:o 170, till jemkning uti de respective Riks-Ståndens beslut, rörande Kyrkors sammanbyggnad, så vidt frågan angår beräkningen af Försarnlingarnes röster vid votering i händelse af delade meningar, biföll Preste-Ståndet, för sin del, hvad Utskottet uti detta Memorial föreslagit, samt godkände , för händelsen af en blifvande votering, den af Utskottet föreslagna Voterings propositionen. S. D. Vid förnyad föredragning af Be-, villnings-, Lag* samt Oeconomie-Utskottens Utlåtande, N:o 29, i.anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet, N:o 19, angående Kongl. Stadgan för Inrikes Tullförpassning och Bevakning, fann Preste-Ståndet för godt att, med afslag å ofvannämnda Betänkande samt Utlåtande, antaga det af Herr Ribbing, Arvid, uti Utlåtandet N:o 199 bifogad Reservation, gjorda förslag till underdånig Skrifvelse i ämnet. S. D. Då nu å nyo föredrogs Oeconomie-Utskottets Utlåtande, N:o 172, i anledning af flera väckta motioner, dels om jemkning och jemnare fördelning af Skatter och Pisestationer af jorden, dels ock om förändrad reglering med Presterskapets aflöning m. m., biföll Preste-Ståndet så val den härr PrOt.
Insulin från Stockholms Län och Vice Talmannen Jon Jonsson från Blekingen m. fl. dels väckt dels understödt Motioner om Anslag till Ilofhållningetis bestridande för D. D. K. K. H. H. Hertigarne af Skåne och Upland, och äro i detta afseende af bemälte Motionärer dels föréslagne i5, 20 a 25,000 R:dr årligen dels ej någon viss Summa uppgifven. Häremot hafva inom Högv. PresteStåndet Hrr ContractsProstarne Östberg och Hallström samt uti Ilederv; BondeStåndet Lars Andersson från Skaraborgs Län, Casper Wijkman från Upsala Län, Anders Danielsson från Elfsborgs Län m. fl, hufvudsakligen anmärkt, att då behofvet af något Anslag för Högbemälte K. Prinsar ej blifvit af K. M:t anmäldt eller i Dess Kåd. Proposition upptagit, frågan derom, såsom ej i sin rätta form väckt, icke eller bordt hos R. St:r först förekomma. Då genom den K. FamillenS tillökning sedan sista Riksdag, en större Hofhållnings-utgift föranledes, och D. D. K. K. H. H. KronPrinsens och KronPrin - Betan kan den, N:o 1a5. 4^ sessåns då liestämde StatsAnslag, såsom för Dem Sjelfve beräknadt, blifver otillräckligt om den sålunda tillökade Hofhållningskostnaden afven deraf skulle bestridas, liar Utskottet icke kunnat tveka, att till R. H. S:trs bifall hemställa, att, ifrån och med detta års bö’rjan, en Summa af 20,000 R:dr B:co årligen må anslås och i RiksStaten under Titel: Tillökning i II. K. II. KronPri nsens IIof håliningsSnnini a, i anseende till ökade utgifter för D. T). K. K. II. II. ArfFurs tame.
Nämnde Rescript innehåller för Westerbotten, hvarunder Norrbottens Län då var inbegripet, ”att Landtmätaren skall på det allmännas bekostnad afmäta, beskrifva och taxera Kronolägenheter, då de till skattläggning och afvittring beredas.” Och anhåller jag vördsamt, att hvad genom nämnde Rescript blifvit försäkradt icke måtte de fattige Nybyggarne fråntagas, utan äfven denna Författning bland deras rättigheter och förmoner bibehållas och åberopas. Ankom till Exped.-Utskott-et den 24 Sept. Utlåtande, i anledning af väckt fråga, att de Statistiska Tabeller, sorn äro bifogade Kongl. Maf.ts Befallningshafvandes Femårs-Berättelser, ej vidare måtte på Statens bekostnad till fe trycket befordras. (U. A.) Uti en från Preste-Ståndet till Stals-Utskottet remitterad motion har Contracts-prosten Ahlqvist hemställt, alt, då de vid Kongl. Majcts Befallningshafvandes Femårs-Berättelser bifogade, så kallade Statistiska Tabeller för Representanten icke medföra någon nytta, men tryckningen af dem är mycket kostsam och vida öfverskjutande kostnaden för tryckningen af sjelfva Berättelserna, dessa Tabeller för framtiden ej måtte på Statens bekost - Slats-Utskollets Utlåtande A~:o u5g. 9 liad till trycket befordras, helst Motionairen ansett, att om ett exemplar af hvarje Läns Tabeller på Laiids-Conlorét finnes att tillgå, och en fullständig samling af alla Länens i behörig form upprättade Tabeller är förvarad uti något Statens Embetsverk, derigenom allt vore gjordt, som af den upplysnings sökande billigtvis kan begäras. Och har denna motion af åtskilliga Preste-Ståndels Ledamöter blifvit understödd. Vid 1S28 års Riksdag väcktes motion om tryckningen af Landshöfdingarnes det föregående året åfgifne Femårs-Berätlelser; men då Kongl. Maj:t redan före Sländernes sammankomst gått i författning om dessa Berättelsers befordrande till trycket, ansågs nämnde motion då icke föranleda lill någon åtgärd.
Beträffande särskildt Inqvarteririgs-besväreC för Staden Malmö, till lindring hvaruti bidrag af det allmänna blifvit begärdt, så finnes det vara upplyst, att Inqvarteringen derstädes, i förhållande till Stadens folkmängd, är mera betungande, än på flere andra ställen och att den blifvit det i annu högre grad derigenom, att ytterligare en Esqvadron af Kron-Prinsens HussarRegemente blifvit från Cimbritshamn dit förlagd; Men då Troupers förläggande likväl är föränderligt och beroende af de dispositioner, E. K. M. i Nåder behagar vidtaga, så har något annat afseende icke kunnat fästas vid ifrågavarande begäran, ån att Riksens Ständer bifallit, att Malmö Stad, intilldess andre utvägar, till lindring i Inqvarterings-besväret varda vidtagne, må, ifrån och med innevarande år 1823 och intill nästa Riksdag, befrias från den stadgade arliga 2 Procents-afbetalningen på dess, till Cassernoch Stall-byggnadens uppförande, från Riksgälds-Contoiret erhållne Lån 50,000 R:dr B:co, samt, ifrån och med 1824 års början, intill nästa Riksdag, njuta befrielse från räntebetalningen å samma Lån, med förbehåll, att, om E. K. M. i Nåder skulle täckas, inom nästa Underdåniga $krifvelserl Riksdag, mildra Stadens Inqvarterings-tunga ; genem förflyttande af minst en Esqvadron utaf de derstädes förlagde, Trouper till annan orr, räntebetalnings-skyldigheten för Staden di vidi täger.
Det innehåller blott, att förordnandet skall aflemnas till den Domstol, der förmyndaren bor, för att genom densamma förmyndaren tillställas och i dess Protocoller antecknas. Detta skäl torde således icke böra föranleda till en återremissr Herr Rosenblad har godkänt förslaget om Förmyndarekammare, och ansett nyttan deraf obestridlig. Jag vill dervid blott ytterligare anmärk ka, att redan på den korta tid jag varit Domare, jag erfarit att omyndiges medel ofta åtgått endast för förmyndares resor till Tingen , hvilka skulle ännu mera ökas , orri Förmyndarekammare blefvo inrättade. Herr Morath har yttrat, att I stället för att mena såsom orden förra gången föllo, det förmyndare skulle kunna göra den omyndige skada, genom det att han förslöside sin egendom, meningen varit, att han, sedan denna redan var förstörd, skulle vilja förskaffa sig förmynderskap. Det är visserligen Sannt, så vida det skulle lyckas en alldeles ruinerad person att blifva förmyndare. Om så vöre, hjelpes i alla fall icke detta genom frirmonsrättens borttagande , i hvilket fall de omyndige skola få alldeles intet, i stället för att ega något. Herr Berghman, Ambrosius Magnus'. För min del tror jag, att samhället iJce har någon heligare pligt än den, att omgärda omyndige barns rätt. Sajpvetets lag bjuder det, och allmänna Lagen sy - Den t) Octobr.r f. rn, nes böra uppfylla detta ändamål. Också har LagUtskottet välbetänkt icke föreslagit någon förändring häruti för framtiden. M»n vill nedsätta omyndiges rätt till likhet med andras; men sådant borde icke kunna komma i fråga. Den o myndige skall och får ej bevaka sin rätt eller tala för sig sjelf, hvaremot en fullmyndig man kan göra det och har att skylla sig sjelf, om han ej ser sig före.
Riddcrstapet och Adeln ej mätte synas, under förändrade omständigheter, hafwa gjordt mindre, än bwad allmänheten under en nyst föregängen crisis trodt sig kunna wänta. Hwad äter den frägan angar, at en stor de! Frälse och Säteri jord ar uti ofrälse mans hand, at wi derföre ej skulle om densamma kunna besluta, kan iag ej för min del inse rättmätigheten af denna allt för laugt sträckta granlagenhet. De som köpt Säterioch Frälse jord kunna ej besitta den med bättre rätt än wi, och de pälagor, wi derföre ost ätage, blifwa för dem ej mera tryckande. Sä länge denva clast af Med - Der» 28 I un ii 943 Medborgare icke har nägml andel i representationen mäste ingen wara närmare an wi, at besluta om hwad som för dem och och utgör et och samma intcrrcsie. Den som ät en ofrälse man sä>dt frälse-jord har wäl bordt afstä den med alla densamma da ätföljande förmäner, men har icke kunnat garantera des öde för framtiden. At nägot begifwande i anseende til Säterijordens friheter skutte rubba ägande rätten, kan jag ej inse, da det är friwilligt, da det infkränk. s til utomordenteli.ga tilfäll.ir, dä det ej förändrar jordens natur eller minssar nägchn luifwtidsakelig del af desi wärde. At under krigstid ätaga sig för Säterierna någon ande! i skjuts och inquartering kan i min tanka ej anses annorlunda än söm en slags bewillning för el utomordentligt behof, och dä Säten-ägaren erkänner detta behof, kan jag ej inse pä hwad grund han skutte kunna förhindras at bidraga til desi afhjelpande. Hwarje afhandling, friwilligt rågängen med ägaren eller desi representanter mäste wara lika lagtig, lika kraftägande, som drn öfwerenskommelse, hwarigenom Säterioch frälsejord erhöll sina friheter.