Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Grosshandlaren G. F. Hennig, för dess vid Mölnlycke nära Götheborg anlagda mekaniska bomullsspinneri och väfveri, enligt Kongl, brefvet af samma dag, - -— » 40,000: Tillsammans R:dr 96,000: Sammanlagda beloppet af utgifna förlagslån uppgick således, vid 1850 års slut, till 440,528 R:dr 2 sk. 9 rst. och förlagslånefonden ägde, i följd deraf, en obegagnad tillgång af 59,471 R:dr 45 sk. 3 rst. Enligt närlagda öfver gamla Ulldiskont-fonden upprättade kapitalslut, utgjorde nämnde fonds inkomster år 1S-19: ullsorterings-, värderingsoch magasinsafgifter R:dr 4,289: 17. 11. bytesmedel „ 254: 16. — bidrag af manufakturmedlen , 1,200: 5,743: 33. 11. Deremot voro utgifterna under samma år följande: aflöning till Ullkontorets tjenstemän och betjening samt Direktören L. Hofman Bang Hulr 4,211: 32. — rese-och traktamentspenningar för bemälte Direktör „ 969: 38. 11. reparationer å ullmagasinshuset , 21: extra utgifter - „ 305: 19. 7. ränta till Manufakturdiskonten å lemnade förskott „ 381: 2. 10. 45, 4. hvaraf synes, att utgifterna öfverstego inkomsterna för året med 145 Rulr 11 sk. 5 rst. — 6 — S id jemförelse mella» de ur 1S-50 till fonden influtna inkomster, hvilka upp gingd tili R:dr 5,310: 7. 4. och de under äret bestridda utgifter, belöpande till „ 5,063: 35. — visar sig, att för detta år en ytterligare brist af 353 R:dr 27 sk. 8 rst. uppstått, hvadan gamla ulldiskontfondens belial
Januarii 1770 och Kongl. Brefvet den 5 derpå följde April, varit fästadt det på dåvarande Innehafvarens af Ver-? ket, Rådmannen Lundströms eget medgifvande grundade vilkor, att hvarje Tunna sådan Spapnemål skulle lösas med en Specie-Riksdaler eller 2, L.qd Silfver, få alltså hos E. K, M. Riksén? Ständer i underdånighet anhålla, det *ådape åR* Underdåniga Skrifvelse, 345 gärder måtte vidtagas, att Stats-Verket i denna del må af sin tillständiga ratt komma i åtnjutande; hvarjemte .och på det Riksens Ständer alltid måtte vara i tillfälle, att erfara Silfver-Verkets ställning, samt huruvida någon större inkomst deraf för framtiden kan vara att förvänta, Riksens Ständer i underdånighet utbedja sig E. K. M. Nåd. afseende å den underd. önskan , att Bergscollegium kunde undfå befallning, att vid hvarje Riksdag meddela, ej allenast fullständig uppgift om de föreskrifter, som för Verkets bedrifvande blifvit lemnade, utan ock en, på verkställde undersökningar å stället grundad, berättelse , huruvida dessa föreskrifter blifvit af disponenten behörigen iagttagne. Hvilket till svar å E. K. M:ts Nådiga Skrifvelse Riksens Ständer i underdånighet få meddela. Riksens Ständer framhärda etc: Underdåniga Skrif valser. Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. s 9 Julii 1823; Preste-Ståndet d. 23 Borgare-Ståndet d. 2 a — •— Bonde-Ståndet d.2g Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. May.ts Kådiga Remiss uppå Disponenten!ss af Loverts AlunBruk underdåniga ansökning om befrielse från Tiondes utgörande pä 10 års tid för Alun-tillverkningen. S. t\. k: H os E. K.
De olägenheter, flyttningen denna tid medförer, äro för landet i allmänhet ojemförligt större än dem, sorn skulle åtfölja flyttningen vid midsommarstid. Det är klart, att det för jordbrukaren, hvars rätt5 och fördel i första rummet här torde böra afses, är af vigt, att hafva villigt och pålitligt tjenstefolk den tid af året, då hans vigligaste göromål inträffa. Denna tid börjar straxt efter midsommar och fortgår under skörd, trädesberedning, rågså ning och höstläggning inpå sena hösten eller ofta långt in i November. Det är för honom lika angeläget, att den tjenare, sorn under vintern skall utfordra hans kreatur, får deltaga i grödans inbergning och att denne får sjelf genast taga om hand och ansvara för det törråd af 4 Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 6. hö och foder, som finnes för vintern att tillgå. Och likväl tillintetgöras till stor del dessa fördelar genom flyttningen om hösten. En hvar kanner, alt en nykommen tjenare i allmänhet uppbjuder sina bästa krafter för att göra sin husbonde till nöjes ocb att förhållandet ofta är omvändt, då uppsägning skett. Denna sker i allmänhet vid midsommarstid och husbonden har då ofta nog under sina vigtigaste göromål alt dragas med en ovillig och försumlig tjenare. Den afllyttande, som ej sällan hyser den önskan, att ubfttdringen af kreaturen ej skall lyckas hans efterträdare bättre än honom sjelf, sparar icke eller under hösten på höfodret, hvaraf ofta, der kreaturen tidigt insättas, större del kan, under sådana förhållanden, vara upp fodra dt då den nye tjenaren ankommer, än eljest vid jultiden. Ej sällan inträffar äfven, att höstläggningen icke är fullgjord den 24 Oktober och tnistningen af tjenare under dessa höstens sista dagar är då ganska kännbar. Alla dessa olägenheter, sorn äro af den svåraste beskaffenhet, undanrödjas helt och hållet, om flyttningen sker vid midsommar, då å de flesta orter en ledighet inträffar, som icke kunde bättre användas, än till tjenares flyttning.
Enär emedlertid, efter hvad jag erfarit, något yttrande dervid icke afgafs och diskussionen följaktligen icke af R. o. Ad. förklarats slutad, torde jag ega öppet nu framställa de anmärkningar emot förslaget, hvartill jag anser mig ega skäl. Derförinnan blir jag dock erkänna att jag delar finans-komiténs åsigter derutinnan, att en reorganisation af Riks-Banken är högeligen af behofvet påkallad, att delaktighet i banken bör lemnäs åt enskildte, att den egentliga bankförvaltningen bör öfverlemnas åt en särskild direktion, och att K. M. bör ega att i denna styrelse utse ordförande. Mina anmärkningar angå alltså det föreslagna sättet för den nya institutionens sammansättning och verksamhet. För att icke trötta R. o. Ad., hvars flesta medlemmar måhända icke tagit närmare kännedom af det omfattande förslaget, skall jag dock inskränka mig till att påpeka de felaktigheter, som jag anser mest framstående. Enligt förslaget skulle nu existerande bankinstitution sönderfalla i 2:ne afdelningar, den ena benämnd Rikets Ständers Bank, som skulle förblifva under styrelse af R. St:rs fullmägtige, och den andra Allmänna Svenska Banken, hvars öfverstyrelse, under ordförande af en dertill af K. M. utsedd person, i öfrigt skulle utgöras af R. St:rs tolf fullmägtige samt 12 ledamöter valde af bankens enskildta delegare. Denna afdelnings dagliga förvaltning har föreslagits att besörjas af en utaf öfverstyrelsen vald direktion af 9 ledamöter och deribland 3 verkställande direktörer, med iakttagande likväl, att af dessa sednare 2 skulle väljas ibland enskildta delegare. R. St:rs Banks rörelse skulle inskränkas till emottagande af depositioner, till förvaltningen af Tumba pappersbruk samt sedeltryckeriet, till inkassering af skiftesoch odlings-lån, lån mot inteckning i stadsfastigheter, samt några mindre nuv:de banks for - Den 3 December f. m. 257 fordringar. Den finge ej befatta sig med någon ny uppeller utlåning af penningar, men ändock inlösa alla vid förändringens vidtagande utelöpande riksbanks-sedlar, samt derjemte ansvara derför, att den metalliska kassan bibehålies vid ett belopp af minst tio millioner rdr.
Lagen soia medgifver enskilda rätt alt göra coneurs för alt skydda creditörerne för ensidig liqvid, måste skydda allmänheten ur en annan synpunkt, nemi. så, att icke bank måtte få i olid göra concnrs, hvarigenom den skulle vinna eli anstånd att liqvidera sina creditsedlar. Det bör således icke vara lofgifvet för en bank att i afseende på sina gäldenärer, utan endast delägarne emellan, göra concurs och derigenom hindra innehafvarne af dess sedlar att få valuta derför. — I Hr Cederschjölds anmärkn. instämmer jag, såsom den der är ganska riktig; och denna anmärkn. stödjer mitt förslag, deruti jag erbjudit en särskild §, just för att hindra denna öfverlåtelse i en solidarisk bank. Jag finner mycket väl, att den grundsats, mot hvilken jag stridt, sökt hos Utskm göra sig gällande, nemi. att man velat göra de solidariska bankernas adier mera löpande; men jag anser detta stridande emot en solidarisk banks natur, att actierne skola vara löpande, och de anmärkn:r, som äro riktade mot den solidariska ansva - s6o Den 22 Augusti f. m. vigheten, äro riktade mot uraktlåtenheten hos Utskm att införa en §, som hindrar denna rörlighet hos actier, hvilka icke böra vara rörliga; och derföre har jag undvikit alt kalla dem actier utan loltbref, på det allmänheten ej måtte förvexla dem med vanliga actier. Hr Frih. o. Landtm, tilikännagaf, att plenum komme att fortsattas på eftermiddagen kl. 6. Ilr von Troil: Hr Hammarhjelm har raisonnerat sålunda: Hr von Troil anser privat-banker nyttiga, han viii icke att de skola utgifva sedlar under 5 r:dr. Jag tror icke att privat-banker kunna existera, så framt sedlar afven af mindre valörer ej af dem få utgifvas, således vill Hr von Troil hindra uppkomsten af något soto är nyttigt.
Om bristande communicationer förhindra malmerna att kunna flyttas från de ställen, der stor tillgång finnes, till sådana ställen, der skog ej saknas; så måste deraf blifva en följd att tillverkningen nftager på en del orter, under det att den ökas på vissa ställen , andra ojemnlreter att förliga, hvilka i mer eller mindre mån uppkomma, isynnerhet vid en tidpunkt, då inan lemnar en stor frihet åt näringen. Utan att vidare ingå i några detaljer, hvilka här torde vara onödiga, ber jag få upplysa derom , att Wermlands malmer äro i aftagande. Under en längre tid har man ej funnit några nya malmer i Persbergs grufvefält, väl i Tabergs, men de tillhöra ett bruksbolag. Emedlertid har dock stångoch ämnesjerntillverkningen inom Wermland betydligen förökats. Af de officiella uppgifter, soni af BergScollim blifvit K. M. meddelade* visar det sig att Carlstads lans tackjernstillverkning bibehållit sig ungefärligen oförändrad under de sista 6 åren 1033—18 i8 (för andra år finnas inga tryckta berättelser), då deremot det privilegierade stångocli ämnesjernssmidet ökat sig ifrån 82,020 till io8,oooSkfi. Denna tillökning är således grundad på en tack jernstillverkning, som icke tillhör Wermland. Likväl hafva sednare undersökningar ådagalagt, att inom en bergslag, gränsande till Wermland, nemi. Nora bergslag, finnas stora, nästan outtömliga malmtillgångar. De äro alltför rika, för att kunna förbrukas inom orten, och dervid är ytterligare den anmärkn. 17 H. 45 354 Den a5 November e. m. att göra, att kolpriset i den orten är 3 och ända till 4 gån i ger så högt, som i vissa trakter af Wermland. Allt påkallar förbättrade coimnunicationer, hvarigenom det blir möjligt att flytta malmerna till de ställen, der skogarne finnas, En sådan förflyttning har med sig den fördel för handteringens bedrifvande i framtiden, att en större skogsyta kommer att bidraga till malmernas smältning, än om den endast kunde ske närmast malmfälten.
Hr Bildt, Knut, uppläste följande: Med anledn. af R. St:s Just.ombudsmans, nu af LagUtsk. granskade, berättelse, får jag vördsamt väcka en motion, i afsigt att krigsrätter, då de afgifva felaktiga domslut, ej må kunna dömmas till högre böter än det vanligen ålägges andra underrätter. Det skall måhända anses djerft af mig, att jag, ehuru icke lagfaren, dock vågar väcka en fråga af denna art; men min rättskänsla och öfvertygelse säga mig, att i principen för de tilldragelser, hvaröfver jag går att yttra mig, måtte ligga något rättsvidrig!. I nämnda berättelse (pag. 29) omnämnes, att en reg:tskrigsrätt, som, genom oriktig förvandling af böter, hade dömt en person att undergå 16 i stället för 12 dagars fängelse vid vatten och bröd, blifvit af K. Krigs-hofrätten dömd att böta i5o r:dr b:co, så ålagda, att ordförande och auditeur pliktade hvardera 33 r:dr 16 sk. b:co, och de öf - Den i Maj e. m. vige 5 ledamÖterne, hvar för sig, 16 v:dr 3a sk. b:co. Domen vann laga kraft utan pröfning af Högsta Domstolen, sedan något formfel vid besvärens afgifvande ägt rum. Af samma berättelse (pag. 3o) ser man, att dylika fel begåtts vid åtskilliga andra underrätter, utan att påföljden varit så sträng: så har t. ex. vid Stockholms norra förstads kämnärsrätt en person genom oriktig bötesförvandling undergått a4, i stället för 20 dagars fängelse vid valten och bröd; påföljden blef, att K. Svea Hofrätt dömde de ledamöter, som i beslutet deltagit, att gemensamt böta 16 r:dr 32 sk. b:co.
Ständer behagat tillförordna att öfwerse Jnstructionen för BancoUtffottet, och efter derom gjord Proposition gillat den af berörde Mffott föresiagne npa 8 samt, da Ridderffapet och Adeln för sin del redan förut ej funnit nägon ändring i de öfriga §. §. af nöden, beflöts att EppeditionsUtffottet ffulle anmodas, i enlighet med hwad samteltge Riks-Stånden häröfver befluta, uppsätta och tttl Riksens Ständer öfverlemna den salunda upprättade Justructioncn för BancoUtffottet. Ot suprL. Genom Deputationer frän de öfrige Respective Stånden nämligen fran Preste-Stander under anförande af Herr Order.s-Biffoppen Doctor itturrs^. FränBorgare-Standet under anförande af Riksdags-Fullmägtiaen för StockholmRadmannenttoven samtfränBonde-Ständet under anförande af Riksdagsmannen ingers frän Elfsborgs Län; hwilka Deputationer hwar för sig företrädde, underrättades Ridderffapet och Adeln att de öfrige Respektive Ständen slädnät i lika beflut med Ridderffa pet ^ Den 20 Augusti. 75 pet och Adeln rörande sä wäl dagen till den i 6: §. Riksdags-Ordningen forestrefne Nämds vtwäljande, som dagen till Tronföljare-Waters företagande innom Ständen. Sedan desin Deputgtioner hwar för sig afträdt, äterkom Grefwe körner med Ridderstapet och Adelns Deputation och gjorde redo för sin bestickning; hwarefter Högloft. Ridderstapet pch Adeln ätffiljdes klockan 2. jn llclem krotocolli 6, Zilkverstolpe, Mändaqen dm 20 Augusti. plenum fl, ^ 10 f, M, Justerades följande: Utdrag af Högloft. Ridderstapets och Adelns Protokoll, hällit wid Urtima Riksdagen t Orebro den 18 Augusti 1810. S. D. Biföll Högloft.
B:co, egentligen utgörande influtne, af Iggeström uppburne, men icke af honom redovisade utdelningar ur 2ine Concours-massor, så är 416 S t a t s - Ut s k o 11 e t s förhållandet härmed i så måtto olika med den föregående delen af della afskrifningsmål, att en eftergift af denna skuld, såsom i Iggeströms Concours bevakad samt emot honom och hans hustru till betalning fasställd, endast kan komma desse gäldenärer enskildt tillgodo, hvadan den af StatsUtskottet promulguerade considerationen för Iggeström här synes vara tillbörligen afsedd. Hrr Fullmäktige i Riksg.Contoiret hafva väl, i sammanhang härmed, öfverlemnat till StatsUtskottets pröfning, huruvida Iggeströms vanlottade belägenhet och fleråriga, besvärliga och ansvarsfulla .befattning vid Götha Canal f. d. Discont kunde lända till stöd för något tillstyrkande hos R. St:r af bifall till hans ansökning; men Hrr Fullmägtige hafva dock derjemte inför samma Utskott uttryckligen förklarat sig icke kunna tillstyrka den af Iggeström begärda afskrifningen, för hvilken enahanda talande skäl, som, i afseende på den vid 1823 års Riksdag honom beviljade, icke kunnat företes. Utskottet har icke eller anfört några sådane skäl, utan slumpvis tillstyrkt hela Skuldens afskrifning i massa. Om å ena sidan Iggeströms nu varande mindre lyckliga belägenhet, i förening med hans omförmäldte besvär och ansvar vid en före detta lemnad tjenstebefattning, hvilken likväl, för att sluta af lika beskaffade bestyr vid DiscontVerken i allmänhet, ické torde böra räknas bland de minst fördelaktiga platser i samhället, ej kan lemnäs ulan allt afseende, så synas å andra sidan de uppoffringar, Staten, till hans fromma, redan gjort, böra tagas i en rättvis beräkning. Betänkanden, N:o 38g. 4'7 Att dä Iggeström genom R.
Under åberopande af de skäl, som här ofvan blifvit af mig anförde i afseende å regleringen af denna Expeditions aflönings—vilkor, och i enlighet med det deröfver uppgjorda förslag (Litt. D d.j), hemställer jag i underdånighet, att Expeditionens anslag, hvilket nu i Riks-slaten upptages med 4,850 Rdr Bko eller 7,275 Rdr Rmt, måtte varda bestämdt till 13,540 Rdr Rmt och således en tillökning beviljas med 6,265: — hvarförutan ersättning för de i förslaget beräknade 6 häst-rationer föreslås att efter de grunder, som i mitt anförande blifvit fram Transport R:dr R:mt 26,207: — Bil. M 5 lill Kongl. Majlis Nåd. Prop. M 1, om Statsverket 1856. 137 Transport Rdr Rmt ställde, utgå från anslaget till furagering af Artilleriets och värfvade Kavalleriets hästar, på sätt här nedan, då detta anslag till pröfning förekommer, skall vidare omförmälas. För öfrigt torde jag få i underdånighet erinra, alt, för den händelse General-stabens af mig föreslagna reorganisation antages, Kommando-Expeditionens hela ofvanberörde anslag 13,540 Rdr komine att ingå i samfällda anslaget för General-Staben. Krigs-Kollegium, (med utrednings-förråden). Nuvarande Riksstats-anslaget 28,076 Rdr Eko är sålunda fördeladt, att 25,176 Rdr tillkommer Krigs-Kollegium och 2,900 Rdr utrednings-förråden. Men Krigs-Kollegium åtnjuter dessutom aflöning med 27,324 Rdr Bko från åtskilliga kassor och andra medel så att dess nuvarande Interims-stat uppgår till 52,500 Rdr Bko. Utrednings-förråds-personalen åtnjuter jemväl af särskilda medel 2,366 Rdr 32 sk., hvarigenom dess nuvarande aflönings-belnpp utgör 5,266 Rdr 32 sk. Bko.
Och får jag i öfrigt vördsamligen anhålla, att detta mitt anförande måtte få åtfölja Beredningens Betänkande i detta ämne, till Riksens Höglofl. Ständer. Stockholm den 6 Maji 1823. Herr Lundman: Då Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens sammansatte Beredning, uti dess Utlåtande, rörando hufvudgrunderne för en blifvande Näringsfrihet, långt från att, efter hvad jag vågade hoppas, med bibehållande af de hittills gällande Grundförfattningar för Handeln och Handtverkerierne hår i Riket, ogilla den omstöpning och nyskapning, som Herrar Committerade, uti deras upprättade och för Rikets Ständer af Kongl. Maj:t i nåder framlagde förslag till förordningar i dessa vigtiga ämnen föreslagit, tvärtom, lyssnande till nyhets-begärets mest excentriska ideer, gått vida längre, och alldeles förkastat, så väl den så kallade SkråOrdningen, hvilken nu i hundrade år varit gällande, som äfven Förordningen af den 19 December 1734, angående Rikets Handelj önskade jag, som trott och tror, att nämnde, genom tid och erfarenhet helgd vunna Författningar, åro till sina grund-ideer nyttiga, och, för ordnings vinnande, nödvändiga att bibehålla, ega den förmåga i tankars uppsättning och fram. »fållning, som, till fullkomlig utveckling af mina »tridiga åsigter , skulle erfordras ; men, beröfvad denna lyckliga lott, måste jag afstå från detta vårf* Lagutskottets Betänkande», xr. och inskränker mig derföre, ander medvetande af min ofullkomlighet, till följande anmärkningar: Såsom jag nämnt, instämmer det med min öfvertygelse, att den hittills gällande ordning för Handtverkerierne, (om det lika öfverflödiga sora förhatliga ordet Skrä borttages eller utbytes emot ordet Ämbete, äfven som ordet Ämbetsman, bortbytes emot det vida lämpligare ordet Handtverksman) , år mångfaldigt bättre, tydligare, samt med det allmännas fördel och säkerhet förenligare, ån allt hvad, så väl Herrar Committerade, sorn sammansatta Beredningen föreslagit.
M:s nåd. skrifvelse beslöts att lägga den till handlingarna; men jag skulle föreställa mig, att häraf icke något hinder må uppslå för att låta till StatsUtsk. afgå ett prot.utdr. med R. St:s förklarande, alt fullmäktige i Riksg.cont. böra genom prot.utdr. erhålla det uppdrag, sora i den K. skrifvefsen finnes omförmäldt, eller att ombesörja ifrågavar, instructioners tryckning. Jag tager mig friheten anhålla om Hr Frih. o. Landtm;s propos. till R. o Ad. på det förslag, jag nu haft äran framställa. Denna hemställan af Frih. Sprengtporten blef af R. o. Ad. bilällen. Upplästes ett från BorgareSt. ankommet prot.utdr. af den 11 dennes, af innehåll, att Ståndet vid föredragning af Allm. Besvärsoch Ekon.Ulsk;s utlåt. W:o i65 beslutat, att 212 Den 14 Juni f. ra. R. St. må hos K. M. i underd. anhålla, det täcktes K. M., med afseende på det erkända behofvet af en ändamålsenlig förändring i nuvarande nationalrepresentation, i nåder taga ämnet i öfvervägande och vid R. St:s nästa sammankomst framställa nåd. propos., innehållande ett fullständigt förslag till representationens ombildning, eller ock meddela R. St. de grunder, på hvilka K. M. anser ett förslag i detta hänseende böra uppställas, allt för den händelse del nu hvilande förslaget ang;de en förändrad representation ej afR. St. antages, eller detsamma, af Ständerna godkändt, icke kan af K. M. sanctioneras; i hvilket beslut BorgareSt. inbjudit MedSlånden att sig förena. På begäran af Hr Lefrdn, Joh, Pehr, upplästes PresteStts prot.utdr. i ämnet af den 12 dennes, af innehåll, alt Ståndet, med ogillande af hvad Utsk, hemställt och vidhållit, beslutat att R.
Innan jag hunnit hindra honom, hade den präktiga pojken tagit mig i famn och gastkramat mig på sitt för.färligt vänliga vis »Hvad är en mumm förslag?» frågade jag, allt för glad att få skämta litet! »Prima blandning af öl, porter, champagne och sodavatten.» »Värst blir, att jag nu inte får nå’n trymå», sa jag nedslagen, ty jag hade allt gladt mig förfärligt åt att få se borgmästarinnans min, när hon upptäckte trymån mellan våra förmaksfönster. »Trymå? Asch!» sa Villy. »Hvilken människa begagnar något så anti-di-vu-» (nej, det var för svårt att stafva!) »Nej, små speglar, ska det vara, tant Lova! Sådana där små, präktiga, antika ena, som tant Lova redan har.» »Nej, hvad säger du?» sa jag förtjust. »Nå, men då var det ju riktig tur då, att hon tog pängarna, eljest hade jag kommit hemdragandes med ett gammalmodigt spektakel, som jag sedan fått äta upp i all min tid.» »Brrrrrrr!» sa Villy och ruskade på sig. »Du åskade riktigt bra.» »Visst inte», sa jag. »Om du nu stannar, så ska jag bjuda på förmiddagskaffe med tortor till. Jag känner mig just behöfva litet brunt.» Men han hade inte tid, Gud bevars, utan rusade nedför trapporna med en sådan fart, att han inte ens såg Ester, som just kom i detsamma. Hvem blef glad, om inte jag! Jag ringde genast och sa till om kaffet, och sedan den söta ungen tagit af sig sin hatt, och jag fått henne ned i soffan, så började vi att språka helt förtroligt, fast egentligen är det ordet inte det rätta, när det gäller Ester. Hon är både söt och uppriktig, och ändå har man en känsla af att man bara får skummet. Det som finns innerst anar man bara. Kanske är det just det, som gör henne allra sötast. Emellertid så drack vi tant-skål, och så fick jag veta, att hon var faderoch moderlös, stackars liten.