Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Inkomster: Hyra för en lägenhet m. m • • 104,562: 7. 9. Rippes lån . 946: 18. 9. upplupen ränta derå . 281: 28. 8. d:o d:o å Rosenborg & Kommerse-kollegii fasta egendom 60,000: Utgifter: l:o Aflöning, arfvoden och pensioner . 11,650: 2:o Taffelpenningar och arfvoden till Kongl. Kommerse-kollegii President och Ledamöter m. fl. 3,505:11. 2. 3:o Extra utgifter 899: 17. 2. 4:o Omkostnader för Kongl. Kommerse kollegii fasta egendom 1,804:21. 6. 5:o Rikets Ständers Riksgälds-kontor: ersättning enligt Kongl, brefvet den 9 November 1841 14,000: — 6:0 Ränta till Rikets Ständers Bank för af kreditivet begagnade medel 46,.524: 31. 3. 383. 33 ^ Fondens vinst år 1856 har alltså utgjort Balans till år 1857. Skulder: Till Rikets Ständers Bank, Kongl. Kommerse-kollegii kreditiv för Manufaktur-diskonten, emot 3 procents årlig ränta å det begagnade kapitalet, 1,800,000: _ 12 — Kapital-slut öfver Gamla Ull - S$ehet. Balans från år 1855. Skuld: Till Manufaktur-diskonten för lemnade förskott, kapital ränta 12,500: 427: 3. 1 Utgifter år 1856: Aflöning till Ullkontorets tjenstemän och betjening . Diverse utgifter Ränta till Manufaktur-diskonten för lemnade förskott Ersättning till Direktören Hofman Bang för resekostna - der år 1855 2,676:32. — 227: 47. 10 373:26. 7 601:29. Banko. CretU!. Balans från år 1855.
Till rättelse anmärktes, ätt å sista radén sid. 20 § 11, blifvit orätt citerad i stället för § 12. Déh bifogade Tarifen för Införsels-tullen godkändés, så Villi ändring deruti ej Olifver en följd af här ofvan upptagna be’slut. B. Utförséls-taiifen. Hvad Utskottet i denna del hemställt och föreslagit, bifölls i allo, och godkändes bifogade ”Tarif för Utförsels-tullen'1'1 äfvensom ”Tarif för Kredit-upplaget och Transilo-afgiflen ”. Tulltaxe-underråltelserna. Saihllige härunder upptägne '§§ gödkärides, och biföll Ståndet jemväl Utskottets i Utlåtandet N:o 23 gjorda hemställan, att staden Jönköping må intagas 520 Prol.-Utdrag den 19 September 1857. bland de i § 11 af Utskottets förslag uppräknade städer, som ega tillgodonjuta den deri omförmälda rättighet. Frän Hedero. Bonde-Ståndet. S. D. Börjades föredragningen af Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 25, i anledning af återremiss utaf Utskottets i Betänkandet N:o 10 afgifna yttranden: lista punkten, rörande den å sid. 2 af Utlåtandet Bonde-Ståndet gjorda inbjudning, angående värde-kolumnens uteslutande ur taxan och grunden för böternas beräkning i konfiskations-mål, afslogs; 2:dra punkten, eller Utskottets å sid. 4 gjorda inbjudning antogs så till vida, att Ståndet beslutade företaga Betänkandet N:o 10 till ny pröfning, punkt för punkt. Med afgörandet utaf öfriga punkter i Utlåtandet skulle anstå, intilldess Ståndet, under den nu beslutade behandlingen af Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 10, kommer att handlägga de delar af tulltaxe-underrättelserna, som samma punkter afse. Den 19 September. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D.
Enär det, enligt Utskottets tanka, skulle leda till enkelhet i Kronans räkenskaper, om berörde indelningar utbyttes mot kontanta anslag, men någon framställning derom icke förekommit uti Kongl. Maj:ts till Rikets nu församlade Ständer aflåtna nådiga Proposition, angående serskilda till åtskilliga förvaltande verk anvisade inkomsters utbytande emot statsanslag, får Utskottet hemställa, att Rikets Ständer ville uti afgående skrifvelse i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj.t, efter utredning af dessa räntors beskaffenhet, täcktes til! Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådig proposition i ämnet. 28:o. Herr Rosenblad har uti sin förenämnde motion föreslagit, alt följande anslag måtte öfverflyttas från extra till ordinarie stat, nemligen: а) Aflöning för Styrelsen öfver Allmänna Vägoch Vattenbyggnader jemte dermed införlifvade Vägoch Vattenbyggnadskorps R:dr 12,900. б) Reseoch Undersökningskostoader samt expenser för allmänna arbeten 12,000. e) Arfvoden för lärare vid Mariebergs läroverk i de kunskaper, som tillhöra Civi 1—ingeniörer 1,000. d) Stipendier till elever vid nämnde läroverk i dessa kunskapsämnen 1,000. «) Premier för kreatur af ädlare slag vid laudtbruksmöten 1,000 och f) Till Slöjd-expositioners befrämjande 1,000. Då en del af förenämnde poster för närvarande öro af tillfällig egenskap, och deras öfverflvttande på ordinarie stat skulle ganska betydligt tillöka de ordinarie utgifterna, anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständers bifall å motionärens berörda förslag. 26:o. Skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus.
St:r fastställa en allt för hög tull på spanmålen, så sätter Konungen ned densamma; med ett ord, Konungejr liar lika fri lagstiftningsrätt som uti administrativa arendorf, och den jemförelse Frih. Bonde framställt är således icke ^ här lämplig. Hr Frilen har vidare ifrån det förhållande att åtskilliga fabriksnäringar sedail en tid högst betydligt ökat sig här i landet oaktadt förbudet på alsterna af dessa näringar blifvit borttaget, velat hemta ett stöd för sin åsigt om angelägenheten af att borttaga skyddsförbudet för alla industriens alster; men jag skulle dock för min del föreställa mig att dessa arithmetiska bevis ingenting egentligen bevisa, utan jag skulle heldre vilja härleda den betydliga förkofran industrien i alla grenar här i landet vunnit, ifrån ett ökadt njutningsbegär hos Svenska nationen, ifrån en ökad folkmängd och ifrån den förökade välmåga en 40 års fred medfört. Om ett motsatt förhållande i detta hänseende skulle inträffa, så torde erfarenheten snart bevisa, att den så mycket omtalade frihandeln ingalunda är den orsak, som verkat så mycket till uäringarnes förkofran. Frih. Bonde har vidare sagt, att man borde vara rättvis uti all lagstiftning. Jag hade önskat att han närmare hade utvecklat grunderna för en sådan rättvisa, än som nu skett. Detta har Regeringen gjort, men Frih. Bonde är ännu skyldig bevisningen af den åsigt han uttryckt. Slutligen har Frih. Bonde, då han afslyrkte bifall till K. M:s Nåd. Propos., pathetiskt försäkrat, att han skulle begagna hvarje tillfälle för att afgifva prof på sin varma tillgifvenhet och vördnad för Konungen. Jag tror visserligen att denna försäkran är upriktig och jag vill med Hr Frih:n täfla i uttryckandet af denna tillgifvenhet, men jag anser det, i vissa perioder i synnerhet, kunna vara af vigt att låta denna tillgifvenhet yppa sig icke blott uti ord utan äfven i handling, och jag tror således att denna känsla vid detta tillfälle bäst uppenbarar sig genom att bifalla den Kongl. Propos:n. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Jag har begärt ordet för att uptaga hvad Gr. Lagerbjelke och Frih. Bonde anfört, men efter Gr.
Då af det ofvan anförda torde vara uppenbart, att en ny byggnadsordning är lika mycket för de byggnadsskyldige, som för boslällsinnehafvarne, ett trängande behof, samt. tidpunkten för åvägabringandet af en sådan nu synts Rikets Ständer lämplig, då, elter hvad Rikets Ständer inhemlal, boställs-ordning för de civila boställena innan kort lärer kunna motses, hafva Rikets Ständer funnit sig böra hos E. K. Maj:l i underdånighet anhålla, det E. K. Maj:t täcktes låta utarbeta och för Rikets Ständer framlägga förslag till en, om än, i vissa delar, efter särskilda förhållanden inom olika orter lämpad, likväl, såvidt sådant sig göra låter, för hela riket gällande ecklesiastik boställsordning. Rikets Ständer framhärda etc. Slockholm den 28 Januari 1863. Bih. tilt R. St. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 31 Jan. 1863. Preste-Slåndet den 31 Borgare-Siåndel den 31 Bonde-Ståndet den i Febr. — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående verkställd omröstning öfver Högste Domstolens ledamöter. S. A. K. Att don, i öfverensstämmelse med 103 § Regeringsformen och 64 § Riksdagsordningen, valda Nämnd, medelst omröstning den 21 i denna månad, förklarat Högste Domstolens samtlige ledamöter hafva gjort sig lortjente ali i sitt vigtiga kall bibehållas, få Rikets Ständer härigenom hos E. K. Majit i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 4 Februari 1863. Uppläst och godkändl hos Ridd. och Adeln den 31 Jan. 1863. Preste-Slåndet den 31 Borgare-Ståndet den 31 Bonde-Ståndet den 4 Febr. — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående afskrifning aj Statsverkets äldre undsättnings för dringar inom Westerbottens och Norrbottens län.
De städerna tillkommande andelar af dessa afgifter hafva ingått i stadseller drätselkassorna och användts till hvarjehanda kommunala behof. Landtkommunernas andelar hafva blifvit för alla åren reserverade 16 Blekinge Län. Kameralförhållanden. Hemmansklyfning. Skiftesverk. till framtida behof inom fern samhällen; för vissa år reserverade och för andra till åtskilliga ändamål använde inom 4, i 5 anslagne till skolväsendet, i 8 till fattigvården samt inom de öfrige under särskilda år till skola, fattigvård, socknebibliothek eller andra ändamål. 5. Kameralförliållauden. Tab. N:o 10. För hemman och lägenheter å landet af alla slag vid periodens slut, dessas natur enligt nya jordeboksordningen, brukningsdelar och uppskattningsvärde jemte jordområde och egendomar i städerna med uppskattningsvärde derå, redogöres i tab. N:o 10. De i tabellen meddelade uppgifter om Carlskrona och Sölvesborgs jordområden, i afseende å hvilkas areal uppgifterna ej fullt öfverensstämma med de upplysningar, som meddelats å de i första afdelningen omnämnda, af G. Ljunggren utgifna kartor, äro grundade på officiela kartor öfver dessa städers jord och omfatta ej å Ljunggrens karta upptagne, till Carlskrona hörande, hemmanet N:o 51 Gullbärna, \ mantal i Lösens socken af Ostra härad och 2 jordar vid Ronneby i Medelstads härad, tillsammans innehållande en areal af 155 tunneoch 17 kappland, utan äro detta hemman och dessa jordar inbegripna i uppgifterna från landet, der de taxeras. Sölvesborgs odlingsbara jord har undergått laga skifte; men den icke odlingsbara står fortfarande under stadens omedelbara disposition. Deremot äro Carlskrona och Carlshamns områden oskiftade. En del deraf utarrenderas på längre tid i större och mindre lotter; den öfriga delen, bestående af betesoch skogsmark, begagnas som samfällighet. På sätt tabellen vid jemförelse emellan mantalen och brukningsdelarne utvisar, är hemmansklyfning en inom länet ganska långt utsträckt. Hvarje brukningsdel utgör nemligen i medeltal ej fullt förmedladt -pdels mantal.
Det för liandtverkeriernas bedrifvande genast efter den timade eldsvådan i staden i Nåder tilldelade förlagslån, stort 30,000 R:dr Banko, fördelades af den Komité, som staden utsett att förvalta dess kommunala angelägenheter och besörja inflytande gåfvomedels utdelning, och genom den uppburne brandförsäkringssumman för afbrända gårdarna, utgörande 311,000 R:dr, samt det nådigst beviljade betydliga byggnadslånet 240,000 R:dr, äro de brandskadade försatte i den lyckliga ställning att, efter skedd anskaffning under vintren af nödiga materialier, byggnadsarbetet nästan å alla punkter 20 är påbörjadt, så att de flesta af dem, som uppföra trädhusbyggnader, kunna deri inflytta i höst. Härigenom undvikas ock elen trängsel och osunda sammanpackning i den qvarstående delen af staden, seni sistföi flutna vinter måste ega rum. Genom den för staden Nådigst fastställda tomtreglering och byggnadsordning bar staden vunnit i utvidgning och blifvit genom bredare gator och större afstånd emellan de bebyggda tomterna betryggad mot faran af en större, mera allmän olycka. 1 följd af denna tomtregleringen, hvilken icke ännu är tillfyllest å marken utstakad, innefattar staden 142 tomter inom 28 qvarter, bland hvilka 5 qvarter med 16 tomter ej till bebyggande ifrågakomma förr än förut obebyggda tomter blifvit använde. Det betydliga belopp af 23,400 R:dr, som Eders Kongl. Maj:t af ärfd faderlig omvårdnad och välvilja för detta samhälle i Nåder anslagit till nödigt inköp af tomter och jord med det mera, sorn hörer till stadens reglering, torde, ehuru all möjlig sparsamhet och hushållning komma att af Komiterade iakttagas, ändock blifva otillräckligt för inköp af de många hvälfda källare, kanalgräfningen genom staden och planering af vattentorget m. m. Härigenom torde en brist uppkomma, för hvars afhjelpande man stadnar i förlägenhet.
Fullmägtige att af försummelse eller egen - 583 Den l6 April. egennytta hafwa underläkt, öfwerstridit eller afwikit ifrän de föreskrifter, som Banco-Utflottet, eller Revisorer ene ligt 72 §. Regeringsformen och 70 §. Riksdags-Ordningen meddelat, eller i gällande Banco-Ordningar til bestämd ätlydnad stadgade äro, mä nrälet genast hos Riksens Ständers Justitie Ombudsman anmälas, hwilken åligger att detsamma flyndsamt hos Konungens och Rikets Swea Hof-Ratt äklaga. Hofs Rätten pröfwe da först om mälet är af sadan beffaffenhet, att den anklagade bör under Nättegangcn ifrän utökningen af den honom förtrodde Bans eo - Föi waltnnigen stiljas; och stulle, efter anstäld laga undersökning, hen anklagade besinnas brottslig fälles han, utom i de fall denna Lag serskildt upgifwer, till answar och ersättning efter omständigheterna, enligt i8Cap. Bckrades en eller flere af Fullmägtige, att i hwad till Banquens angelägenheter hörer, hafwa emottagit och äts lydt någon annan befallning elfer föreskrift ifrän eho det wara mä, an af Riksens Ständer, deras Bancy-Utstott, eller, med de i RiksdagssOrdningen och Jnsiructioner ut-> stakade willkor, af Riksens Ständers Revisorer, utan att deremot hafwa gjort alla de föreställningar och protester det af Banco-Utstottet wid denna Riksdag för Fullmägt, ge utfärdade Reglemente föreskrifwer, straffas han eller de, säsom ofwanföre i 1 Mom. s §. sagdt ar. Tillstpndas genom Fullmägtiges förhällande härwid Banquen eller dest Credit nägot lidande, stola den eller de brottslige, jemte flade - ersättning dömas till Fästning pä twä till högst fem är ester omständigheterna, dock utan arbete. §- §, Ssm Banco-Fullmagtige ej äga att öfwerlägga i närvaro af nägot Ombud frän Konungen eller Regeringen, och Den 16 April.
Efter skedd föredragning godkändes Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 21, med förslag till voterings-propositioner, i anledning af Riks-ståndens olika beslut, rörande de uti memorialen N:ris 7 och 10 afgifna förslag till åtskilliga ändringar i Grundlagarne. Prot.-Utdrag den 6 Augusti 1851. 459 S. D. Föredrogs och remitterades till Beviltnings-Utskottet Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående förändrade tullbestämmelser för raffineradt socker och sockersirap, jemte de i ämnet gjorda skriftliga och muntliga anföranden. S. D. Vid föredragning af en från Höglofl. Ridderskapet och Adeln genom särskildt protokolls-utdrag till Bonde-Ståndet ankommen inbjudning att förena sig uti förstnämnde Stånds beslut, angående upphörande af s. k. vakansoch förslagsliggetidssamt begrafningshjelpsbesparirigar, samt om årliga anslag till vederbörande pensions-kassor, såsom ersättning för de inkomster, dessa kassor af nämnde besparingar åtnjuta: beslöt Ståndet att icke antaga nämnde inbjuning. Den G Augusti. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogos ånyo och återremitterades på grund af gjorda anmärkningar, Stats-Utskottets nedannämnde, den 2 och 5 dennes på bordet lagda Utlåtanden: N:o 274, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, angående bildande af eri fond till understöd för afskedade Folkskolelärare; N:o 276, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga remiss till Stats-Utskottet af underdånig ansökning om nedsättning uti eller befrielse från det för indragne korporals-bostället
Stael von Holstein: Herr Grefve Lilliencrantz medgifver att en bestämd tid af J O Ig månader varit föreskrifven till begagnande af Creditivet, i den händelse att allr biträde blifvit afslaget; men vill deraf dock icke draga den slutsats att Ständerna icke skulle kunna bevilja det samma pä längre och obestämd tid, om de så behaga. Jag håller mig blott dervid att det ej är hegardt och hade säkert icke blifvit beviljadt, om det ej skett med det förbehåll att återbetalning skulle skett så snart Crediten vore stärkt; så framt nu DiscontDirecteurerne icke sjelfve förklara att deras credit är på svaga förter utan tvärtom deras credit nu mera god, tycker jag intet någon fråga vidare borde uppstå om ett vidare begagnande häraf. Den 5 Augusti. Hans Ex c rilen c e Herr Grefven och LandtMarskalken proponerade att MaximiUtlåningssumrnan för Götha Canal Discont och Götheborgs måtte utsättas till 6,^00,000 R:dr. Ropades Ja och Nej och Votering. Herr Landt Marskalken proponerade derefter att 2’ million skulle för Malmö Discont anses afdragne från de 9 millioner som utgjorde Maximi Utlåningssumman för alla 3 Disconterna. Ropades Ja. Efter en liten stunds öfverläggning , hvarunder någon sammanblandning ägde rum imellan frågan om Maximi Utlåningssumman och frågan om Discontsrätts beloppet för Götha Canals och Götheborgs Disconter proponerade Herr Grefven och Landt Marskalken: att Distonträttssumman måtte fixeras till 5,300,000 R:d. Ropades starka Ja och Nej, samt begärdes votering af Herr Påhlman. Grefve Lilliencrantz: Om votering skall anställas, böra frågorna åtmindstone förekomma i rigtig ordning, nemligen först bestämmandet af Utlåningssumman , och sedan storleken af creditivet. Herr Påhlman föreslog att contrapropositionen mätte såsom Creditivsumma utsättas 80o,ooe R:dr för Götha CanalDiscont.
Ehuru jag måste be känna att tiden icke medgifvit mig, att taga närmare kännedom om nu ifrågav:de motion, och ehuru jag är öfvertvgad, att motionären, med den kännedom han om frågan är i tillfälle att förvärfva, noga öfvervägt alla omständigheter, som dervid kunna anses böra tala för eller emot hans förslag, så kan jag likväl icke undgå att anmärka tvänne omständigheter, hvilka förefalla mig serdeles vigtiga; det är nemi., att de saköres-medel, som tillfalla åklagare inom Stockholms län, till sitt belopp äro så ofantligt olika, beroende icke allenast af den trakt, der Länsmannen tjenstgör, utan äfven i viss mån af det nit och den drift han ådagalägger för ordningens uprätthållande, men vid den nu ifrågasatta lika fördelningen bar motionären icke nog sörjt för detta förhållande genom den af honom föreslagne utvägen, att ^ skulle afsättas, för att i gratiflkations-väg tilldelas dem, som visat mesta nit i upfyllandet af sina åligganden. Det är också en annan omständighet, som förefaller mig betänklig, nemi. att dessa medel skulle komma att aflöna städernes Fiskaler. I de städer, som ligga i Stockholms län, hvilka, jag medgifver det, äro högst obetydliga, hafva dessa Fiskaler icke visat sig serdeles verksamma. F. n. tillhör det städerne att aflöna dessa tjenstemän och de stå under stads-styrelsens omedelbara lydnad; det är således icke någon möjlighet för Länsstyrelsen, att kontrollera om de upfylla sina åligganden. Ej heller är det något skäl att något annat samhälle eller någon annan del af sam hället än den, som drager den omedelbara nyttan af dessa tjenstemän, aflönar dem; det skulle vidare åstadkomma en icke obetydlig minskning i saköres-fonden, om de från densamma skulle aflönas. Jag vill icke påstå, att dessa mina tvifvelsmål äro grundade, men jag ber likväl att det Utsi;., som kommer att yttra sig öfver frågan, ville taga dem i öfvervägande. Hr Ribbing:
Då Hr Cederschjöld sjelf fästat uppmärksamhet på ett tillfälle, som sannolikt icke i liten ulan i stor scala kommer att erbjuda passande subjecter för alt kunna befolka ett sådant fängelse, som nu är ifråga, nemi. i nådeväg, då tvifvelsutan de fleste personer, som dömmas till annat fängelsestraff, skola anse såsom en fördel för sig att få utbyta dessa straff emot ifrågavar. fängelse på viss kortare tid ; så tviflan jag icke, alt, om fängelsebyggnaden skulle blifva färdig före nästa riksdag, el ler innan den nya strafflagens antagande, tillfällen skola förekomma att i så tillräckligt stor scala, som man kan önska, använda det nya systemet. Hvad angår beloppet af den summa, som i Den ID J a n u a ri. sådant afseende blifvit föreslagen, så hafva Ulsktn grundat deras tillstyrkande derpå, att den föreslagna storleken af fängelsebyggnaden just är den, sorn de häste förfaltare i ämnet, på grund af erfarenhet, ansett med afseende på bevakningen, ordningen, disciplinen oell kostnaden, vara den ändamålsenligaste. Skulle man inskränka sig tilfelt mindre fängelse, så skulle försöket blifva ofullständigt. Detta är skälet för Utsk:ns tillstyrkande. Jag har ansett försökets fullständighet utgöra ett vigtigt villkor för detsammas ändamålsenlighet, och skulle derföre önska att denna anmärka, ej matte leda till hinder för förslagets antagande. Hr Stråle: Jag anhåller blott få meddela den upplysning, att nu gällande förordning om lösdrifvare är en af K. M. utfärdad författning, som visserligen öfverensstämmer med R. Sits und. skrifvelse!- i detta ämne, men icke utgör någon, på sätt 87 §.’n Reg F:n föreskrifver, utfärdad criminal-lag. Således mäste det hero af Konungen, om Han så för godt finner, att förordna det de personer, sorn nu dömmas lill fängelse på correclionsinrättntr, skola i stället insättas i nu ifrågavar. fängelse på viss kortare tid, för att derigenom utröna, huruvida icke deras ställning så förbättras, att de kunna återgå till samhället. Följaktligen mäste en sådan bestraffning verkligen kunna genast vidtaga, så snart ett dylikt fängelse finnes att tillgå.
Efter ett tragiskt äfventyr, som blifvit berättadt, hade jag tillfälle att roa läsaren med ett komiskt på min egen bekostnad, om icke andre än jag däruti varit interesserade. Jag åtnöjer mig således att korteligen berätta, att ett ganska rikt parti för mig var beredt, att till dess afslutande endast min närvaro fordrades, att jag dageligen var väntad, att jag under resan fastnade i en kärlek, den första allvarsamma, jag känt under hela min lefnad, att jag friade, att betänketid begärdes, att äfven jag fann skäl att betänka mig själf och gjorde det så länge, till dess jag om ett önskadt afslag kunde mig försäkra, att jag således efter tvänne försummade tillfällen till uppfyllande af min önskan, fann mig i början af 1764 i lika belägenhet, som jag varit det förra året, och i en ännu större förlägenhet att i det äkta ståndet söka min lycka. Lyckan har i detta stånd varit mig till mötes, icke den lycka jag eftersökt, men den jag bort söka som filosof, icke den lysande, men den verkeliga, den lyckan att förenas med en öm och trogen vän för hela min lifstid. Jag gifte mig den 13 december 1764 med bankokassören Gotzmans dotter, Anna Margareta Gotzman, som nyss hade uppfylt sitt sextonde år. Uppfödd i oskuld utan kunskap af världen, hade hon ej tagit några vanor och lemnades åt mig att formeras efter mitt tycke. Jag behöfde det icke, hon gjorde det själf. Med ungdom och behag intog hon mitt hela hjärta. Jag var icke kär, men jag var förnöjd. Jag flyttades ur ostädade ungkarlsrum i en rikt möblerad våning i min svärfars hus, där jag etablerades till öfverflöd med allt det nödvändiga i en hushållning och äfven det lysande. Jag erhöll min egen betjäning, ett vackert ekipage och mitt eget bord. Detta sista var det, som mig isynnerhet behagade. Jag löstes ur en olidelig dépendance. Jag blef min egen. Tillika med lösören erhöllo jag och min hustru i fastigheter tvänne säterier, nära vid Stockholm belägne, Sätra och Ladvig74.