Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti detta anslag, som för närvarande utgör endast 220 Ridr 9 öre, — motsvarande värdet af indelta räntor och spanmål, som från äldre tider varit anslagne till åtskilliga färje-inrättningar inom Göteborgs och Bohus, Nerikes, Kopparbergs och Gefleborgs län, — har Kongl. Maj:t nu äskat en förhöjning af 1,500 U:dr, derom framställning skett uti en särskild, till Rikets Ständer den 3 sistlidne Februari afbiten och af samtliga Riks-Stånden till Stats-Utskottet remitterad, nådig Proposition, angående anvisande af årligt anslag för uppehållande af de « Olands vestra kust inrättade färjeplatserna Röhälla, Färjestaden och Beijershamn, (införd under N:o 88 i lista Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens protokoll); och inhemtas deraf hufvudsakligen, hurusom å den del af Ölands vestra kust, som sträcker sig gent emot staden Calmar, sedan äldre tider voro anlagda tre allmänna färjeplatser, Röhälla fidels mantal i Glömminge socken, Färjestaden [ mantal i Thorslunda socken och Fröbygårda, bestående af en oskattlagd lägenhet i Wickleby socken, med en areal af tretio kappland, som vid ölands utmarksdelning blifvit till denna färjeplats anslagna. Af dessa tre färjeplatser, hvilka genom häradsvägar stöde i förbindelse med den på den såkallade Landborgen efter längden af öland anlagda vestra landsväg, vore Färjestaden belägen midt för Calmar på ett afstånd af en sjömil och hvardera af do tvänne öfriga färjeplatserna ungefär en och en half sjömil från nämnde stad. Såväl Röhälla som Färjestaden hade fordom varit kronohemman, anslagna till färjehållning för farten öfver sundet, men i sednare tider vore dessa hemman till skatte inköpta, dock med bibehållande af färjehållningsskyldigheten.
Besl. IX: 476. 4gi. yoy. Skrif, X: 14.4. tätare mellan K. M, Befh:de, m. m., Remiss II: 502. Bev. o. E. U, Bet, V: 115* Besl. IX; 273.277, 285. 307. Presterskap, ingångne Ofverenskonimelser om dess löningssätt, beståndet deraf, Remiss II: 484. E. U. Bet. VIII: 286. Besl. IX: 444. 459- 461. 469, Skrif. X: 38o. undanrödjande af hinder mot sådane Öfverenskommelsers afslutande, Remiss II: 508. E. U. Bet. VIII; 300. Besl. Skrif. X: I95. — -gårdsby gg nåd, se Byggnad. Val, omröstningssattet dervid, Remiss II; 466. L.’ U. Bet. VII: 63. Privilegier-, Esclusiva, inskränkning i meddelandet af Re gisten sådana,’ Remiss II: 508. 535. Skrif. X: 315. ■— 114. §. Regerings-F ormen derom, C, U. Bet, lil: 99. U. Bet, IV: 11. S, U, Bet, IV: 442. Besl. • vid framtida Riksdagar, medel till skyndsamhet »red tryckningen, Besl, IX: 245, 275. 283. 288. Skrif. X: 270. Revisorernes, tryckning deraf, Revisor. Berätt, II: 5g. B. U, Bet. VI: 33i, 6i5. — Domstolars, utlösande deraf i förlikta mål, se Häradsböfdingar, förbättring i deras lönvilkor. Psalmbok, ny, anstalter till antagande deraf, Remiss II; 483. E. U. Bet. VIII: 65. Puddlings-Processen, se Thomsson.
Dessa Ombud, som med föranledande af 4 §. uti Tryckfrihets-Förordningen, den 16 Julii 1812, blifvit förordnade, för att vid Boktryckerierne i Landsorterne vaka.öfver denna Förordnings efterlefnad, ii ro för närvarande 26, hvaraf a3 åtnjuta 5ooch 3:ue 66 R:dr 32 sk. Brco hvardera årligen, hvilka Arfvoden , utgörande tillsammans i,35o R:dr, blifvit utbetalte af 2tdra Hufvud-Titulns Besparingar till Hof-CancellersÄmbetets disposition. Och sorn de iiro för-. Underlige, anser Stats-Utskottet det mindre lämpligt, att dem på Ordinarie Stat .upptaga*. Utan lära de få anvisas att utgå af Allmänna Indragnings-Staten. 5:o Innehåller Kongl. Maj:.ls Nådiga Proposition framställning, om behofvet af anslag på Sundhets - Coilegii Stät, med U12 R:dr årligen till Underhålls-kostnad för 12 Barnmörske-Lärlingarf och uti den Berättelse soni Korigl. Stats-Contoiret i underdånighet afgifvit, till grund för den Nådiga Propositionen, vid hvilken den blifvit bilagd* är anmäldt, att Kongl. Sundhets-Collegii Stat fordrär reglering i följd af Kongl. Brefvet den 8 December 1821, samt att, enligt hvad. Kongl. Majrts förnyade Nådiga In.strue tion för Provincial-Läkarne i Riket af den i3:de Juhii 1822 innehåller, anslaget under 8:de Hufvud - Tituln till döda Kroppars Besigtning, m, nii bör till denna Titul öfverföras, och erfordeligen förhöjas.
Föredrogos ånyo och lades till handlingarne Förstärkta Slats-Utskottels den 17 sisth October på bordet lagde memorial: N:o 339, angående anställd omröstning öfver åtskilliga till stats-regleringen hörande frågor. N:o 340, angående verkställd omröstning i anledning af Rikets Ständers olika beslut i fråga om löne-ersättning till adjungerade ledamöter i Götha Hof-Rält. N:o 341, angående verkställd omröstning i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om beräkningen af Stats-Verkets inkomster. N:o 342, angående verkställd omröstning i anledning af Rikets Ständers skiljagtiga beslut, rörande förlängning å arrendet af Edeby hemman. N:o 343, angående verkställd omröstning i följd af Riks-Ståndens olika beslut rörande sökt prolongation å arrendet af Söderby hemman. N:o 344, angående verkställd omröstning i följd af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut rörande sökt prolongation å arrendet af Barkarby kronohemman. S. D. Föredrogos ånyo och lades lill handlingarne Banco-Ulskotlets den 17 sisth October på bordet lagde memorial: N:o 100, med anmälan af Preste-Ståndets fattade skiljagtiga beslut i anledning af Utskottets Utlåtanden N:ris 21 och 65. N:o 103, i anledning af Höglofl. Ridderskapets och Adelns återremisser å Utskottets under N:ris 69 och 75 afgifna Utlåtanden. S. D. Återremitterades Banco-Utskottets den 17 sisth October på bordet lagde Betänkande N:o 101, i anledning al väckt motion, att Handelsoch Närings-Discontens så kallade reserv-fond må, med det belopp, hvartill densamma vid detta års slut kan hafva uppgått, i Bankens vinst inberäknas. S. D.
Handelsoch sjöfarts-fonden, angående ifrågasatt bidrag från nämnde fond till gäldande af den för Stade-tullens aflösning erforderliga utgifts-summa: III. 629, R. 631; B. IV. 482, 686, A. 686; E. V. 139. Handels-Balken, i anledning af väckta motioner om upphäfvande af 2:dra—7:de kapitlen deri och förändringar i dithörande författningar, samt om handels-rätt för utländningar: B. VI. 56, 61, A. 61; E. VIL 3, 7, A. 8. Handels-bodar, om rätt till anläggande af sådane vid jernvägsstationerna; motion af Herr Carl Fredrik von Mentzer: se Motioner. Handels-böcker och handeis-räkningar, i anledning af väckt motion om förändring i Kongl. Förordningen den 4 Maj 1855 angående —: B. VII. 14, 19, A. 19. Handels-expediter, angående eftergift i vissa falla af den i 16:de §:n Bevillnings-stadgan fastställda bevillning af utländska handlande och —; motion af Herr Nils Samuel von Koch: se Motioner. Handels-llottan, i anledning af väckt motion om inrättande af en pensions-fond för densamma: B. I. 574; II. 6. 47, A. 47. Handels-varor, angående beskattning å exportörer och importörer af dylika varor, m. in.; motion af Herr Carl August af Klercker: se Motioner. Handräckningar i enskilda mål, angående under-exsekutorers och andra kronobetjentes betryggande mot förlust af den dem i lag tillerkända ersättning för lemnade —; motion af Herr Sten Drakenberg: se Motioner. Handtverk och fabriker, i anledning af väckt motion om tillägg till Kongl. Kungörelsen den 22 Maj 1852, i afseende på minderåriga personers användande vid —: B. I. 521, 555, A. 556.
land sin Victoria (originalet: den ännu lefTextningen och målningen äro på ett synnerlivande drottningen), och en stat i Nord-Amegen konstnärligt sätt utförda af fröken Sophia rika har i gediget silfver förevigat minnet af Gisberg. Arbetet i sin helhet, betraktadt som ex— en skådespelerska, A d a Rehan, som ännu ponent för svensk konstskicklighet, torde vara ett af de allra förnämsta, som på senare tiden utär bland de lefvaudes antal och sålunda redan äfven bland de » odödligas ». Många, gått från vårt land. Af komminister I. Kiellman Göransson har lyckmånga andra dylika exempel att förtiga. önskningspoemet på ett mycket troget och lyckadt D e t finns ingenting i själfva idén att drasätt, med bibehållande af originalets versslag, ga sig för, men en annan fråga är, huruvida öfversatts till tyska språket. någon eller några af Sveriges kvinnor i samma mån som dess historiskt framstående män verkligen gjort sig förtjänta af ett monumentalt förhärligande. Må friska rosor beständigt dofta Omkring Sinaia i nyfödd prakt Och sången klinga som förr därinne Och glädjen hålla kring borgen vakt! Må folk och konung alltmer förenas Och landet blomstra i ostörd fred, Och så från himmelens öppna fönster Blott ny välsignelse strömma ned! Ja, må Rumäniens rike växa I makt och storhet från år till år, Och må dess drottning däröfver glädjas, Ännu med glänsande silfverhår! Och hennes namn, må det evigt stråla I oförgänglig och härlig glans, När sist åt henne ock skall beskäras En aldrig vissnande brölloppskrans! kroDa Köp edra K o r s e t t e r i Svenska Korsettfabrikens utställning, II Hamngatan I I, hörnet af Ncrra Gynna det svenska arbetet / Smedjegatan, Stockholm. Jansson&amp;C:i I D U N 1894 Det blir på visst sätt vtterst en smakfråga — såsom det äfven varit i fråga om männen. D e t gifves ingen viss, en gång för alla bestämd måttstock, med hvilken förtjänsten uppmätes, och som angifver, att så och så mycket är af den och den uträttadt, att det berättigar till just ett monument.
Ehuru Utskottet, på sätt redan ofvanföre blifvit anfÖrdt, anser lifsförnödenheter i allmänhet böra vara från tullafgifter befriade, och önskligt varit att sådan frihet nu kunnat medgifvas äfven för saltad sill, får Utskottet likväl på de skäl, sorn af Bevillnings-Utskottet vid sednaste riksdag blifvit åberopade, nemligen att den låga tull af 25 öre per centner, hvarmed denna artikel är belagd, och som, enligt författningen om handelsgemenskapen med Norrige, i allmänhet beräknas till blott hälften, knappast kan, åtminstone i minuthandeln, anses i någon mån inverka på varupriset, hvaremot densamma, i anseende till den stora importen af denna nödvändighetsvara medför en icke ringa statsinkomst, samt då försigtigheten bjuder att åtminstone för närvarande bibehålla någon afgift å en del betydligare förnödenhetsvaror, hemställa, att, sedan den af Friherre Raab yrkade tullfriheten för öfriga nu tullpligtiga slag af fisk här ofvan blifvit af Utskottet afstyrkt, afgiftsfrihet vid införsel icke heller nu må för saltad sill medgifvas. Den för saltad fisk intill 1858 stadgade förtullningsgrund efter rymdmått förändrades då till vigt; hvilket väl visat sig ändamålsenligt för de flesta slagen deraf, men icke för sill och strömming. Det för dessa förut gällande förtullningssätt per tunna var nemligen icke allenast beqvämligare såväl för godsegaren som tullpersonalen, då det ledde till mindre omgång att räkna än väga hvarje till förtullning angifvet parti, utan medförde äfven den fördel för varuegaren att icke, såsom förtullningssättet efter vigt, vara förenadt med någon kostnad.
I anseende till anmäldt hinder för Hr Frih. o. Landtm, att genast vid pleni början sig infinna, emottog H. Ex. Hr Gr. Brahe, Magnus, såsom äldste Grefven, klubban, samt öppnade plenum. H. Ex. Hr Gr. De la Gardie, Jacob: Då ända ifrån tvänne sekler tillbaka, endast med ett enda undantag, det blifvit en vana, att såsom ett minne och en gärd af tacksamhet och erkänsla behålla porträtten af de personer, som fört landtmarskalksstafven, tager jag mig friheten föreslå, det B. o. Ad. täcktes besluta det vur nuvar. Landtmarskalk Frih. Palmstjernas porträtt skall målås. I händelse af bifall härtill, torde åt Ridd.direct:n uppdragas att om målningen af nämnda porträtt gå i författning, samt att för sådant ändamål träffa öfverenskommelse med Hofintendenten Westin; hvarom allt jag anhåller att Hr Gr. o. ordföranden ville lill R. o. Ad. framställa proposition. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag instämmer med H. Ex. Gr. De la Gardie i fråga om porträttets målning, men jag underställer R. o. Ad. om det är skäl att utsätta bestämdt hvilken konstnär, som skall anlitas. Månne icke det vore skäl att öfverlemna valet deraf till Piidd.directm, der H. Ex. Gr. De la Gardie sjelf är ordförande? Ex. Hr Gr. De la Gardie: För det förtroende i detta fall, som Hr von Hartmansdorff velat visa R,idd.- directtn, hembär jag å hennes vägnar dess tacksamhet. Jag nämnde Hr Westin, såsom för det närvar, den skickligaste porträttmålare i Sverige; men om R. o. Ad. lemnar uppdrag vid valet af målare åt directtn, lärer densamma ej underlåta att välja den directtn anser skickligast att uppfylla R. o. Ad:s önskan. Uppå derefter framställd propos. biföll II. o. Ad. det af H. Ex. Hr Gr. De la Gardie gjorda förslag.
Staten eger rätt att genom ombud, som af Kongl. Majit utses, deltaga i granskningen af förvaltningen utaf bolagets angelägenheter. 7:o. Bolaget eger, att, jemte de i Kongl. Majits nådiga resolution den 27 November 1845 medgifna rättigheter, tillgodonjuta följande förmåner: a) att, utan kostnad eller årlig ersättning, erhålla upplåtelse af sådan för jernvägs-anläggningen erforderlig, kronan tillhörig jord, som är under Kongl. Mits och kronans omedelbara disposition, dock att, då fråga är om boställsjord eller annan åt enskild person med åborätt elier annorledes upplåten kronojord, ersättning derför bör af bolaget lemnäs, i enlighet med hvad gällande Expropriationslag af den 20 November 1845 derom stadgar; samt b) att för jernvägs-anläggningen begagna sådane å kronans egor belägne kalkoch stenbrott, som kunna vara disponibla. Bih. till R. St. I fråga om de ulskylder till Kongl. Majit och kronan, som för närvarande kunna åligga den jord, hvilken bolaget kan komma att till sig lösa, länder 27 §. i förenämnde Expropriationslag till efterrättelse. Detta beslut få Rikets Ständer härmed till E. K. Mils 11 f:diga godkännande i underdånighet anmäla, med anhållan tillika, det E. K. M:t täcktes meddela de ytterligare föreskrifter, som E. K. M:t kan finna nödiga, ej mindre för befräm jande af företaget, än ock för betryggande af statens rätt och beredande af det allmännas fördel, samt att tillfälle mätte lemnäs Svenska medborgare att, derest de så önska, fa såsom delegare i bolaget inträda. Slutligen anse sig Rikets Ständer i sammanhang härmed och med afseende å del beslut, Rikets Ständer fattat, angående anläggningen af en jernväg emellan Orebro och Nora, böra hos E. K. M:t i underdånighet anhålla, att, derest bolag hilda sig för verkställandet af jernvägar, så väl emellan Orebro och Nora, som emellan Köping, Örebro och Hult, och omförmälda håda bolag önska förena sig om samma hana för någon vägsträckning, E. K.
Redan i mer an 30 ar har styrelsen bemödat sig att bereda undervisning för barnmorskor och sjukvfirderskor i d e större staderna s h o m Calcutta, Bonibay m. fl. I Madras började man redan 1854 att i sådana läroanstalter gifva tillträde afven i t infödda qvinnor. Lfingsamt gick saken framat. Ar 1879 vårdades honi Madras Prcsidency ggz barnaföderskor i hemnien, r880 mer än?: KW. Utmärkta man ocli qvinnor i England, bland andra Florence Nightingale och afven Drottningen, deltogo varmt for saken. På detta satt förbereddes sinPningom den 233 qviii1ig; i I2iarebildtiingen i Indien tills 1874, d$, p i grund af e11 storartad stiftelse af en infödd hindu, den iiicdicitiska skolan i Madras öppnadc sina larosalar för qviiiiior, en; ' itgard i Iivilken den Iiäiigifne och oiittröttligc öfverkirurgeii, Edward Balfour hade stor del. Efter att Iiafva framdragit dc kraftigaste skal för saken, tillade lian i sin inlaga, att intet hindradc honom att p3 eget ansvar göra undervisningen tillgaiiglig Gir qvinnor, men att lian; insåg sig böra begära regeringcm bekraftelse på saken, med haiiscende till d r stridiga åsigtcr, som voro rådaiidc i ämtict. Fyra qvinnor Iato genast iiiskrifva sig, af Iivilka tre nied stor franighg fullbordat sina studier och tjenstgjort till stor bhiiad för sina många patienter. En af dessa läkariniior, Mrs Scharlieb, sjelf faniiljcnior och bosatt i Indien, besökte för ett par år sedan England och tillvann sig då vid Loiidoiis iinivewitct de högsta utniiirkelscr den medicinska fakulteten liar att utdcln. Saken liar visscrligeii i nagra andra af de större stadcriia rönt motsfiiid.
Olyckligtvis för hans eflerletnnade talrika familj hindrade sjelfva hans oumbärlighet hans befordran inom sjelfva Bancoverket, hvarföre den densamma tillkommande pension blir mycket mindre, än efter de värf, honom varit uppdragna. Af dessa skäl får jag vördsamt tillstyrka en årlig pension för afl. Katnereraren J. Walmos efterlemnade omyndiga barn på Bancofullmägtiges dispositionsräkning N:o 2 af 5oo R:dr b:co årligen , att uppbäras qvartalsvis, intilldess yngsta barnet uppnått en ålder af 21 år; och får jag på det ömmaste recommendera denna min motion till H. BancoUtsk., under hopp, att benäget afseende måtte inom Bancostaten framkalla bemödanden att likna Walmo i upplyst och verksamt nit för det verks interesse, de tjena. Muntligen får jag tillägga, att sällan har Banken ägt en så utmärkt tjensteman, som Walmo var, att Banken säkerligen har att tacka hans enskilda nit för flera 100,000 r:drs tillgångar; och jag får dessutom förklara, att om jag kunnat vara nyttig såsom discontdirectör, har jag lärt mera ge - Den 28 Augusti. 34<J) nom en månads läsning af lians arbeten, än genom flera års tjenstemanna-befattning. Remitterades till BancoUtsk, Ånyo föredrogs StatsUtskis d. 18 sistl. Aug. på bordet lagda betänk, och förslag N:o 204 i afseende på Riksg.contts behof fr. o. m. år i835 t. o. m. år i83g. Frih. Ehrenborgh, Casper Wilh.: Då detta utlåt, grundar sig på StatsUtsk:s nyss återremitterade utlåt. ]N:o 2o3, lärer deraf blifva en följd, att äfven detta måste återremitteras. Hr Skogman, Carl Da v.: De i detta betänk, uppställda beräkningar öfver Riksg.contJs behof bero hufvudsakligen af de beslut, som R.
Alla de år i83o, i anseende lill inträffad missväxt, åt Länets innevånare af Staten lemnade lån äro nu godtgjorde, hvaremot af 1826 års undsättningsmedel ännu återstå oliqviderade 487 R:dr 44 sk. 6 r:st. I afseende på liqvid af enskildta skulder, anmärkes alt lagsökningarnes antal vid härvarande Landskansli utgjorde: De hafva således märkbart ökats endast år 1842, hvartill orsaken lärer varit en mindre god skörd näst förutgångna året, jemte den tilltagande penningebristen. Alt välmågan aftagit är ej deraf en följd. Kronobrefbäringen anses fortfarande vara ganska besvärlig, ehuru uteblifvande af klagomål under senare loppet af åren antyder, att den sällan missbrukas; och har Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande till vinnande at kontroll och ordning i detta afseende föreskrifvit, att vissa dagar skola vara bestämde för ordinarie brefgången; att extra brefbäring icke får utan 1 nödfall begagnas; att, när sådant påkallas, brefafsändaren skall utanpå brefvet anteckna hvilket ämne det rörer, och att sista brefbäraren må vara beiättigad att få brefvet i sin närvaro öppnadt, för alt kunna bedöma huruvida extra brefbäring varit af behofvet påkallad eller icke, samt i senaie fallet kunna emot afsändaren anställa laga åtal. Väghållningsskyldigheten är i allmänhet betungande i anseende till vägurnes mängd i delta Län och bristen på tjenliga fyllningsämnen på närmare håll. Strängt fullgörande deraf på vissa orter gränsar till omöjlighet och väglagningen kan svårligen blifva fullkomlig så länge den utgör ett vid jorden fästadt besvär och dertill således måste väljas ej den tjenligaste, utan för jordbrukaren ledigaste tid. Polisen inom Länet handhafves af 6 Magistrater och 6 Stadsfiskaler i 29 städerna samt 5 Kronofogdar, a5 Länsmän och en Landsfiskal på landet, biträdde af Kronofjerdingsman och inom byelagen valde ordningsmän, som erhålla förordnanden och instruktion af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande.
Af dessa meningar synes mig den vara ^ättast, sem, äfven, för andra gången hustjufnad, fastställer blott 7 dubbla böter och ingen tillökning i iterationsansvaret, i händelse Den 3 Martti. 445 fried kroppen pliktas skall: ty den bot, som särskildt blifvit bestämd för det ett brott förnyas, bör skäligen ej vara underkastad förändring för det, att samma brott, i anseende till stället der det blifvit föröfvadt, eller tjufvens förhållande till den person hvarifrån tillgreppet skedt kan vara qvalificeradt. Jag vågar derföre vördsamt föreslå, att fett bestämdt stadgande måtte meddelas i afseende på bestraffhingsgrunden för ifrågavarande 2:ne särskildta händelser, till beredande af enhet i Lagskipningen, hvarvid jag tillika får hemställa, att sådant äfven måtte afse de uti 43 och 46 Cap. MissgérningsBalken befinteliga med hustjufnad lika bestraffade brott. Och anhåller jag, att detta mitt memorial må till Höglofl. LagUtskottets Utlåtande varda remitteradt. t4;0 45» Friherre Stjerncrona, David: Vid Kongl. Skånska DragbnRegementet åtnjuta 13 SubaltérnOfficerare af Statsmedlen penningelön med 200 R;dr Banco. Häruti inbegripes likväl 10 tunnor Spannmål beräknade i värde efter årets markegång, hvarigenom én obetydlig förhöjning åstadkommes. Otillräckligheten af en sådan lön för en CavallerieOfficer uti närvarande tid är så påtaglig, att 44*6 Dea 3 Martil, jag anser den icke behöfva ledas uti bevis.’ StabsCornetterne vid Hans Kongl. Höghet Kronprinsens HnsarRegemente sorn är stationeradt uti samma provins, erhålla uti lön 405 R:dr 16 sk. Banco oberäknadt den förhöjning som uppkommer genom uti lönen inräknade 20 tunnor Spannemål, hvilka utgå efter RiksmarJ kegångspris.
Med båg och omtanka fortgår vaccinationen. Den i Staden Ystad sedan förra Berättelsen tillkomne Skånska Priv atil anken underlättade ostricligt i betydlig nian Åkerbrukares och Näringsidkares i denna Landsort bemödande till bedrifvande af deras yrken under flere på hvarandra följande missgynnande år, både med afseende på den sålunda ökade tillgången å penningar och i synnerhet medelst de för återbetalningen föreskri file billigare vilkoret! i jemförelse med de vid härvarande Låne-Contor gällande, helst med iakttagande af de sednare, det icke är möjligt för någon annan än den hvars rörelse medgifver en hastig omsättning af penningar, att utan förlust begagna lån af denna beskaffenhet. Desse fördelaktigare vilkor jemte det förtroende sorn uppkommit såsom följd af ett nitiskt och ordentligt handhafvande af Låne-röielsen, hafva i förening med ett, ty värr, allt hittills stigande behof af Låne-biträden äfven verkat derhän att Privat-Banken blifvit så anlitad att många ansökningar måst dels afslås och dels till beloppet nedsättas, och hvaraf följt att någon särdeles minskning i Lånsökanders antal vid härvarande Låne-Konlor icke eller af den nya Inrättningen förmärkts. Genom berörde offenteliga Låneanstalter har visserligen det så kallade procenteriet, hvilket enskilte personer jså väl här som annorstädes i Riket sökt bedrifva, lill stor del blifvit hämmadt, men som Inrättningarne hvarken till sin grund äro lämpelige för den jordbrukande Classen eller med nog urskiljning begagnas, torde man med skäl kunna befara att den ögonblickliga hjelpen kommer att vida öfvervägas af olägenheter uppkommande af utlåningssättets fortfarande, i synnerhet örn, efter de bestämde Tio årens förlopp, Privat-Baukens utestående fordringar skulle på en gång återkräfvas.