Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Mönstren utmärka sig särskildt genom vackert och redigt tryck. Skogsfrun. Berättelse Literatur och konst. Vår Daniel och andra dikter af Edvard Fredin. Sthlm; Vilhelm Billås förlag. När den Svenska akademien för ännu ej ett år sedan med den sällsynta utmärkelsen af sitt stora pris belönade Edvard Fredins diktcykel » Vår Daniel », drogs dess unge, hittills ganska obemärkte författare med ens fram i ryktbarhetens solsken. I allt vidare kretsar fick man ögonen öppna för, att här förelåg ett oerkligt skaldegry, förtjent af erkännandets uppmuntran. Och Fredin blef skalden för dagen Långårig sjukdom, allsköns motgångar o c h betryck hade dock redan då så brutit ned hans af naturen svaga fysik, att framgången kom för sent. Den kunde ej gifva nya krafter till nytt arbete i mera ostörd harmoni, den hade blott att kasta sitt försonande skimmer öfver de sista sjukdomsdagarne. Förutom den prisbelönade dikten innehåller den nu föreliggande samlingen ett urval af Fredins smärre dikter, dem han under årens lopp spridt omkring sig i skilda tidningar (bland dem äfven Idun) och lidskrifter. Hans diktning kännetecknas af en nästan qvinlig innerlighet, ett glänsande formherravälde och stor finess i lyrisk stämningsteckning. Den kan dock äfven emellanåt höja sig till verklig kraft, hvarpå vissa partier af » Vår Daniel » gälla som bevis. I naturskildringen är Fredin en mästare. Vi äro vissa, att ingen skall ångra bekantskapen med hans fina, aristokratiska skaldskap, och tilllåta oss pä annat ställe i dagens nummer meddela en dikt som prof. Anteckningar om mitt förflutna lif af Wilhelm Erik Svedelius. Sthlm; Fahlcranis f, C:os förlag. 1 detta posthuma arbete har den frejdade vetenskapsmannen och vältalaren, den hjertevarme menniskovännen i form af sjelfbiografiska anteckför Idun af A v e. (Slut fr. föreg. n:r.) teinerz hade under hela vandringen varit så ojemn, så upprörd, men på samma gång så försigtig; det blef henne ej möjligt att af honom framlocka eller aftvinga någon afgö- rande förklaring, på hvilken hennes framtid berodde.
Återremitteradt af Ridd. och Adeln den 19 Oct. l844- Uppläst och godkändt hos Preste-Ståndet den 6 Nov. — Borgare-Ståndet den 6 Bonde-Ståndet den 6 l844 d. 7 Nov. ånyo förehaft hos Ridderskapet och Adrin, som lät hero vid de Tre öfriga Riks-Ståndens godkännande. Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af K. M:s Nådiga Proposition om uppliäf vande af hvad nu stadgadt ärj rörande Lagförklaringars utfärdande af Högsta Domstolen. (Coust. Utsk:s Mern.., N:o 4). S. A. K. Uti till Rikets sednast församlade S änder »flåten Nådig Proposition, har K. M;t föreslagit upphäfvande af livad i Regerings-Formens 19, 21 12 Expeditions-Utskollcls Förslag lill und. Skrifvelse, N.o ii. oell 88 §§ stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af Högsta Domstolen; och få Rikets Ständer, sorn i grundlagsenlig ordning beredt och till afgörande vid innevarande Riksdag förehaft frågan om dessa sålunda föreslagna Grundlagsändringar, det i afseende derå fattade beslut, jemte skälen derför, nu hos E. K. M:t underdånigst anmäla. Yid pröfning af förevarande fråga har hos Rikets Ständer lill betraktande förekommit, hurusom de af Högsta
Jag befarar, att pä dc liesta ställen är en sådan billighet icke iakttagen,- och den skall väl någon gång göras gällande. Frih. Cederström, Jacob: För min del anser jag icke Utsk:ns förslag leda till det ändamål, som åsyftas. De frivilliga öfverenskommelse!’, som nu äga rum, kunna icke annorlunda verkställas, än genom god och fri vilja. Hvad åter här blifvit framstäldt angule vissa kappar spanmåls utgörande, så kan jag ej an-’ nät än bestrida sådant; ty det skulle bli ganska tryckande på vissa orter, såsom i Norroch Westerbotten samt Jemtland m. thor ter, der säd just icke växer till öfverflöd, att utgifva denna spanmål. Jag tillstyrker afslag å betänk. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Jag hörde visserligen icke fullkomligt hvad Frill. Cederström anförde, men tyckte, att han talade om verkan häraf för Westerbotten. I anledn. häraf får jag upplysa, att här alldeles icke är fråga om denna provins, utan om andra, nemi. Upland, Södermanland, Östergöthland och Småland, i afseende å 6 i desse län förlagde regementen. Frih. Cederström: Planpenningar utgöras i alla Sveriges provinser, der rotar äro af flere hemmansdelar sammanslagne, och det finnes icke härutinnan något undantag öfver hela Svea land. Utgöres roten af ett helt mantal, så förfaller naturligtvis frågan, men om ett mantal blifvit skiftadt i flere delar, så komma dessa mantalsdelar att utgöra planpenningar till den del deraf, som är stamrote, d. ä. den som har torpet på sina ägor. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Det torde vara allmänt kändt för hvar och en, som har del i en soldatrote, att mycken olägenhet uppkommit af hittills gällande, lid efter annan utfärdade - Den 26 Mars e. m. de stadganden, ronde planpenningars utgörande. Det är ganska uppenbart, att 10| kappar säd är en något för ringa ersättning, som stamroten erhåller af utrotarne, för det att den förre förser soldaten med torp af den vanliga beskaffenheten.
R:dr sk. rist 2 af till och med 8 graders styrka . för hvarje öfverskjutande full grad ökas införsels tullen med 1 sk. Bröd: 1 kanna 24 — 4 — af hvete 1 sk alp. 1 — 2 andra slag Böcker: * på Svenska txyekte med inhundet, rent eller linieradt papper draga lika tull som papperet, med tillägg af 50 procent. Turkiska och krypbönor * åkerhönor af alla slag, lika med ärter. 1 skalp. 3 — 12 — * Caffe 1 skålp. —. — 3 4 — 16 brändt eller malet 1 skålp. 4 — 32 Camplier: oraffinerad och raffinerad . 1 skålp. 6 — 32 * Cand, alla slag och Canelknopp 1 skålp. 8 — 40 — Capris 1 skålp. 5 1 32 * Cardemummor 1 skålp. 8 — Buldan '. se Väfnader linneoch hamp-. Bäfvergäll hänföres under Apoteksvaror. Bär, ej specificerade; se Frukter. Caffe-surrogater; se Ciehorierot. Calmus, hänföres under Apoteksvaror, Cambrick; se Väfnader; bontuls-, Camelhar; se Här. Camelott; se Väfnader, ylle-, ovalkade. Cantarider, hänföras under Apoteksvaror. Cantiljer ; se Gulddragare/joli Sniirmakare-arbetcn. jCarmin; se Färgare, ej specificerade. Carott; se Tobak. Tullvärde. Qvantitet för tullInförselstull. Banko. Banko. beräkningen. H:dr sk. rist lt:dr sk. rist 8 — Castanier 1 skålp. i 6 1 32 — * Caviar Chinabark: 1 skålp. Cassia Fistula, hänföres under Apoteksvaror. Cassia Lignea; se CaneL Catlun; se Väfnader, bomulls-. Cbagrinskinn; se Hudar och skinn. Cliauipignoner; se Svampar, ätbarai Chcniljer; se Gulddragareoch Snörmakare-arbeten. Chlorsyradt kali; se Salt, medicinskt.
Under det att det så står till hos oss, så arbetar man i utlandet med den aldra största ifver på förbättringar af handelsrätten, hvilken del af lagstiftningen i sednare tider blifvit det förnämsta föremålet för lagstiftarnes omsorg. I detta ögonblick, mine Hrr! år man i Tyskland sysselsatt med att utarbeta förslag till en för Tyskland gemensam handelsrätt. Dessutom hafva de länder, som i allmänhet i Tyskland gå i spetsen för lagstiftningen, nemi. Preussen och Österrike, genom åtskilliga lagstiftningsåtgärder sökt gifva framgång och styrka åt krediten. I Österrike har blifvit ifrågasatt införandet af handelsdomstolar, just i ändamål att bereda större skyndsamhet i handläggningen af tvistemål affärsmän emellan; ty man har i allmänhet antagit den grundsats att dessa mål icke borde behandlas med samma långsamhet, hvarmed öfriga lagskipningsärenden behandlas. För en sådan lagstiftning hafva vi i Sverige ännu icke gjort något, utan vi stå på samma punkt som förut. Då således den reela krediten icke är betryggad och för den personella nästan ingenting gjordt så kan med skäl ifrågasättas om kreditpapperen som utgöra en väsendtlig del af ett lands rörliga kapital skola produceras i den mängd som för rörelsen erfordras, och om sålunda kan motverkas den tendens till höjande af räntefoten som man fruktar kunde bli en följd af räntans Digifvande. Om således i frågava r:de förslag icke vinner bifall, om man på detta rum liksom på de öfriga afdelningarna af representationen afslår förslaget ehuru till principen riktigt, hvem drabbar då ansvaret derför? Jo Regeringen! Och då jag vid remissen af den ifrågavarrde motionen hörde Finansministern på detta rum, med förordande af densamma, säga, att han sjelf skulle väckt denna motion, om den icke blifvit väckt af någon annan, då tyckte jag det vara det gynnsammaste klander och det bittraste hån, som Finansministern kunde uttala mot sig sjelf. Det är nu mera icko Defi 1 Februari f. m. -61 genom uttalande af allmänna satser som statsmannen förtjenar sina sporrar, äfven om dessa satser i allmänhet ega sin riktighet, såsom förhållandet är med den om räntans frihet.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 12 Febr. 1851, kl. 10 f. m. Utlåtande angående ett för Staden Halmstad begärdi amorteringslån af 4,533 r.dr i6 sk. (RG:S Afd.) I egenskap af ombud för staden Halmstad, har, efter mottaget uppdrag, herr B. Hjort uti en af Borgare-ståndet till Stats-utskottet remitterad motion anhållit, att nämnde stads innevånare, hvilka, genom uppförandet af nya prestgårdsoch folkskole-byggnader samt en med nämnde skola förenad slöjdskola åsamkat sig hårdt tryckande skulder, måtte, emot lindriga betalningsvilkor, af Rikets Ständers Banks eller Riksgälds-kontorets medel, erhålla ett amorteringslån å 4,533 r:dr 16 sk., innehållande ett, af motionären åberopadt och aflemnadt, sockenstämmo-protokoll, att Halmstads församling, som under de sednast förflutna fem åren uppfört omförmälde, för ett sammanräknadt belopp af 13,600 ndr brandförsäkrade byggnader, önskade att å desamma undfå tvenne bankolån, motsvarande en tredjedel af byggnadernes brandförsäkringsvärde, för hvilka lån, de der i saknad af åtkomsthandlingar icke kunde i vanlig ordning utbekommas, församlingens medlemmar ville ikläda sig solidarisk ansvarighet. Utskottet finner icke någon anledning för Rikets Ständer att bevilja nyssnämnde församling ett serskildt låneunderstöd af allmänna medel för liqviderandet af de skulder, församlingen sig ådragit för uppförandet af byggnader, hvilka utan dylikt understöd blifvit företagna och kunnat fullbordas samt till största delen måste hänföras till den, församlingen åliggande, laga byggnadsskyldighet. Utskottet får alltså hemställa, att Rikets Ständer å denna motion icke må fästa afseende. Stockholm den 11 Februari 1851. Ank, till Exp.-Utsk. d. 12 Febr. 1851, kl. 10 f. m. Utlåtande, angående tvenne serskilda, jör inköp af prestboställe inom Lekvattnets Kapellförsamling i Wermland, beviljade anslag. (RG:S Afd.)
Med afseende derå, alt, under åren 1849—1855 sammanlagda pensionsbeloppet för de embetsoch tjenstemän samt beljente, som under dessa år erhållit afsked med rättighet till lönernas bibehållande på indragnings-slat, utgjort i medeltal årligen nära 30,000 R:dr R:mt, samt då den af E. K. M:t föreslagna pensionsförhöjningen kunde antagas uppgå till omkring 50 procent af förra pensionsbeloppen, men verkade på Allmänna Indragningsstatens utgifter endast i den mån personer, som tilllrädt löner efter den nya regleringen, komma ali vid upphunnen pensions-ålder afträda, bar E. K. M., enär det kunde antagas, all under första året af regleringens tillämpning Indragningsstatens utgifter lill nya pensionstagare skulle ökas med 15,000 R:dr, under andra året med 30,000 R:dr och under del tredje med 45,000 R:dr eller för bela stats-reglerings-perioden med 90,000 R:dr, begärt, alt en årlig förhöjning af 30.000 R:dr i nuvarande anslags-summan mätte af Rikets Ständer beviljas; Och ehuru den af Rikets Ständer vidtagna reglering af pensionerna är i någon mån afvikande frän den, sorn E. K. Mils nådiga Proposilion innehåller, har sådant dork ej funnils böra föranleda till någon förändring af den anslagsföriiöjning E. K. M:l äskat, helst allmänna indragnings-statens anslag är ett förslags-anslag, hvadan E. K. Mits förevarande nådiga framställning blifvit af Rikets Ständer bifallen. 7io. I den nådiga Propositionen har E. K.
Men för egen del skulle jag tro, alt fordringen af 54 Den 26 Junii f. ra. Grundlagarnes kännedom ej bör inskränka sig inom civila Tjenstemannaclassen, utan sträckas till alla dem, som taga examina vid Rikets Universiteteter af Professoren i Historien, och af den, som efter Committeens förslag kan blifva förordnad för Statistiken. Således borde, efter min öfvertygelse, om någon underdånig Skrifvelse skall i frågan till Kongl. Majit afgå, den icke vara så inskränkt, som Utskottet föreslagit, utan erhålla den utvidgning, jag här haft äran nämna. Jag skulle dock förmoda, att en underdånig Skrifvelse i ämnet är onödig, enär Kongl. Majit redan tillkännagifvit sin åstundan, att Grundlagen måtte blifva allmänt känd. Yttrandet af samma önskan å Ständernas sida skulle då se ut som en påminnelse om något, som vore försummadt, hvilket icke är förhållandet. Antingen bör följaktligen hela frågan förfalla, eller ock den underdåniga Skrifvelsen få den utsträckning jag föreslagit. Herr Tham: Den ordlek en Ledamot tillåtit sig öfver de föreläsningar i en del af Physiken, som hållas här å Riddarhuset, hörer ej till saken, och förtjenar icke svar. Jag kan ej åtaga mig den beskyllning att hafva sagt, det Lärarne skola förvilla; men jag har sagt, att de Lärda sällan instämma i samma principer, utan oftast hafva helt olika tillämpnings-grunder. Det är, i afseende på Grundlags-föreläsningen, blott or - Den 26 Junii f. m. 55 det öfver densamma, som jag vill hafva borrt. Jag har icke disputerat, utan är tvertom öfvertygad om, nyttan af, att en hvar kände Grundlagarne; men att det må, såsom redan tillgått i Upsala, ske utan föreläsning öfver grunderne, hvarigenom, med bästa vilja i verlden, förvillelse icke kan undvikas. Jag hemställer, huru ofta t. ex. någon hos oss på Riddarhuset så tolkat Grundlagarne, som Herr Cederschjöld, och detta kan blifva händelsen med flere Professorer. Herr Cederschjöld:
Så inryckas landet och småstäderna i samma hvirfvel af obestånd . och in vånarne kunna beqvämt delas i 2:ne Folk" classen en som gjort Cession, och den andra, sorn är invecklad deruti, Sjelfva upp-< bördsmännen oaktat Länsstyrelsens mäst vakande omsorger, bortföras af strömdraget, och dea isolerade egoisten så vida han har något Deri 21 Februa-rii, att försälja, är icke ens, inom förskansoirsgen af sin ohjeipsamhet, tryggad mot Fö* luster. Och huru skulle det annorlunda kunna vara , i en tid, då ingen kan realiseta sina tillgångar, för att göra för sig rätt? Klokhet i åt« gärder och redlighet i uppsåt, tjena då tillin' tet; ty mot döden är ingen ört vuxen. Den som på sin fastighet är skuldsatt till blott en åttondedel af värdet, är redan en olycklig man. Ansattes han af sine Oeditorer, skall han, utur stånd, att lå nya lån, utur stånd , att tili skäligt pris kunna sälja sin egendom, se den afytrad, utan oj ver skott, i en Concurs eller,på en utmätningsauction Sålunda såldes förliden sommar ett sextondels hemman i Saleby, Skånings härad af Skaraborgs Län, med bördigaste jordmon för fyratio Riksdaler. Om dea skuldsatte ock skonas af foglige borgenärer, skall årliga räntan af en ringa skuld, under sjunkna varupriser och bristande afsättning, »nedtaga afkastningen af det hela, och hang undergång följa i spåren. Hvad skall det väl blifva af ett land, der hvarken löst eller fast, hvarken afkomst eller hufvudsstol kan realiseras, der en frivillig egendomshandel är ett miracie, der spannmålsprisen, lör hvad sorn möjeligeri kan säljas, nerfallit under hälften af det penningevärde, hvarpå vår sista beskattning grundades? i Banken, och de publika Cassorne äga, genom lemnade lån, vår Svenska jord, och vi landtman äro endast de* jas förpaktare. Denna fordom fria jord, ligger nu allmänt i pantförskiifningars band.
Beträffande åter Musikaliska Instrumenter, så hafva Borgareoch Bonde-stånden gillat Utskottets förslag att nedsätta införselsafgiften å Positiv från 16 r:dr 32 sk. till 10 r:dr stycket; äfvensom att sammanfatta flera nu i taxan specificerade slag instrumenter under rubriken ”andra slag” samt indela denna rubrik i dem ”hufvudsakligen af melall” och ’’af träd,” af hvilka Bonde-ständet, i öfverensstämmelse med Utskottets förslag, belagt de förra med 3 r:dr och de sednare med 1 r:dr 24 sk. införselstull per stycke, men Borgareståndet åter, såsom Kongl. Majlis förslag innehåller, åsatt de ”af metall” 2 r:dr och de ”af träd” 1 r:dr införselsafgift stycket. Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet hafva för Musikaliska Instrumenter bibehållit gällande bestämmelser. Utskottet inbjuder ej mindre Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet, än äfven Borgareståndet, det sistnämnda i afseende å sjelfva tullsatserna å de föreslagna nya rubrikerna, alt i Utskottets förslag instämma; och får Utskottet, för annan händelse, föreslå följande omröstningar: a) om kontrapropositionen: 1 / 5:o. Bnvillnings-Utskottets Memorial, N:o 33. 9 175:o. Den, sotn lili kontrapropositionen i hufvudsakliga voteringen angående Musikaliska Instrumenter, antager Ridderskapets och Adelns samt Presteståndets beslut, att för nedannämnde artiklar bibehålla följande bestämmelser i gällande taxa, nemligen: Flöjter, Oboer och Klarinetter 1 st. 1 r:dr IG sk. inf.-tull. Guitarrer och Lutor 1 st. 2 r:dr d:o Violer 1 st. 1 r:dr d:o Violonceller och Kontrabaser.
Akademiens gjorda hemställan om inrättande af tvänne nya Institutioner, en i Physik och en i Ivemie, i stället för den förutvarande Technologiska, som ansågs kunna indragas, Akademien, till följd häraf, för nämnda vetenskaper anställt skickliga personer, hvilka redan inträdt i utöfningen af sina tjenstebefattningar, hvartill hörer att verka och redogöra för Kemiens och Phvsikens utveckling, samt att afgifva årsberättelser om framstegen i dessa vetenskaper; men att, då Akademiens hittills varande Teknolog, Professoren Gustaf Erik Pasch, hvilken sedan år 1823 innehaft sin befattning, icke utan ersättning kunde afträda sin lön, och Akademien saknade särskilda pensionsmedel, behölliga arfvoden till de nya tjenstemännen för närvarande endast genom tillfällig anordning intill nästkommande års utgång kunnat anskaffas, samt att behofvet sålunda endast till slutet af nämnde år vore afhulpet; och har Akademien af sådan anledning till Eders Kongl. Maj:ts nådiga bepröfvande öfverlemnat, huruvida icke Eders Kongl. Maj:t skulle finna lämpligt att hos Rikets Ständer föreslå, att Professor Pasch, som är 62 år gammal och lider af kronisk sjukdom, måtte på indragningsstat erhålla 1,000 R:dr Banko, motsvarande den kontanta lön han såsom Akademiens Teknolog innehaft, och hvilken ersättning han så mycket snarare syntes hafva förtjent, som han ej blott i Akademiens tjenst gagnat vetenskaperna, utan äfven genom mångfaldiga upplysningar i frågor, vigtiga för landets näringar, med sina vidsträckta kunskaper varit det allmänna nyttig, dels i de kommittéer, hvartill Pil. M 7 lill Kongl. Maj:ts Prop. om Slatsv. 1830. 1 Sami. 1 Afd. 1 Haft. 5 18 Kongl. Moj:ls Prop. om Statsverk. 1830. Kongl.
107 anmärkningsvärd!., men som ock hyst den öfvertygelse, att Rik - Constitutions Utskottets Memorial, IV:o 3l. *7 Riksens Ständer, hvilka i afseende på de aflidna, af goda skäl hindrades att någon anmälan framställa, icke eller emot de eljest, utur Stats-Rådet afgångna Rådgifvare eller blott tillfälligtvis Föredragande kunde någon önskan anmäla, ansåg en dylik sammanfattning för samtlige Rådgifvarne mindre lämplig, och för de qvarstående så lätt, att Utskottets biträde dervid var alldeles öfverflödigt. Hvad slutligen angår den sista emot Utskottets Memorial gjorda anmärkningen, får Utskottet, som före memorialets afgifvande noga öfvervigt de i de återremitterande Riks-Slånden åberopade Grundlags-päragrafer, anmäla, att Utskottet, efter att åt hvad härom blifvit anfördt, hafva leranat all skyldig uppmärksamhet, ännu bibehåller den öfvertygelse, att Utskottet rätteligen fot farit, då det i det återremitterade memorialet afhöll sig från allt tilleller afstyrkande af någon Riksens Ständers åtgärd, i anledning af de gjorda anmärkningarna. De i Riks-Stånden åberopade föreskrifter och häfdvunna bruk gälla för behandlingen af Riksdags-frågor i allmänhet; men Utskottet har ansett dem icke i allt tillämpliga på ifrågavarande serskilda fall. Riksdags-Ordningens §. 29 föreskrifver, att, om Constilutions-Utskottet anmärker, att Stats-Rådets Ledamöter samfäldt eller en eller flere af dem, i deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iagttagit Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Stats-Secreterare icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt förtroende-embete utöfvat, Constitutions-Utskottet dä skall sådant tillkännagifva för Riksens Ständer, hvilka, om de finna Rikets väl det kräfva, kunna hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan, alt Ilan ville utur Stats-Rådet och ifrån embetet skilja den eller dem, emot hvilka anmärkning blifvit gjord.
[2398] P i van vid och villig att delt. i husl. äldre par eller ensam dam, som önskar görom., ' komma i bildadt, trcftigl hem omvårdnad och litet sällskap. I större familj duger äfven, där sömnad m. m. i vack. trakt, där hon kan lära sig allt behöfves. Svar till » M. T. », S. Gutill ett hush. hörer. Sv. till » A. B. lös flicka med god uppfostran, kunnig i 1900 ». Bjuf p. r. [2377) maflii Annonsbyrå, Stockholm. matlagning och öfriga husliga göromål, (G. 5126) [2107] som är villig att med matmodern delt. TT^n flicka, kunnig i språk, musik och i hushållet och barnens vård, finnes plats D l a t s önskas af en ung flicka, van att P i vanl. skolämnen, önsk. plats som ledig nu genast eller till hösten, om * undervisa uti vanl. skolämnen och lärarinna för mindre barn. — Sö- ansökningar med uppgift om löneanmusik. H o n är äfven villig biträda kanden, som tre år innehaft lärarinnespråk och åtföljda af rekommendatiomed klädoch linnesömnad samt husner och fotografi insändas till Fru Yelva plats, kan förete goda betyg. Svar liga sysslor. Små anspråk. Bek. finnas. Johanson, Dagöholm pr Valla. sändes till » A. S. », Iduns byrå. Sv. emotses till » H. F. N. », Iduns byrå. (G. 5030) [2387] 12378] [2410] I en mindre familj på landet Pn ung flicka söker plats som gu•1^ vernant eller sällskap i bättre familj. Den sökande talar engelska o. franska samt är musikalisk. Prima referenser. Svar till » 1872 », adr. S, Gumselii annonsbyrå, Stockholm. Boktor Gaul piensburg 33 Drottninggatan 33, Träffas alla dagar kl. 10 — 11. Behandlar företrädesvis Barnsjukdomar. D:r Robert 49 [1343] Lönnberg, Regeringsgata,]!
R:dr lämpning vid mantalspenningarnes debitering och uppbörd, — beräknade att, med inbegrepp af dithörande restantier, utgöra 520,000 R:dr. Väl uppgick denna inkomst-titel åren 1855—1857 till ett medelbelopp af 550,955 R:dr 35 öre; men efter den minskning, som genom ofvanberörda förändringar i denna afgifts beräkning och utgörande mäste uppkomma, och hvilken minskning af Rikets Ständer vid sista riksdag antogs lill 30,000 R:dr, synes den nu beräknade summan lämpligen kunna bibehållas. 10:o. Bötesmedlen, som, med tillägg af de på denna titel fördelade restantier, vid sednaste riksdag beräknades till 85,000 R:dr, hafva i medeltal under åren 1855—1857, oberäknadt restantierna, utgjort 83,735 R:dr 33 öre, hvilket belopp, med tillägg af restantier, uppgående till 25,000 R:dr, skulle utgöra 108,735 R:dr 33 öre, men i anseende till den ovissa beskaffenheten af denna inkomst upptages den här endast till • H:o. Kavalleri-regementenas liästvakans-spanmål, som till och med åren 1870 och 1871 utgår på grund af kontrakter emellan Kronan och rusthållare samt följaktligen icke kan vara underkastad någon rubbning under nästkommande statsregleringsperiod, upptages nu, liksom vid förra riksdagen, till 140,175 kubikfot å 2 R:dr 12:o. Ständiga Rotevakans-a)gifter vid Skånska Infanteriregementena, 14,543 kubikfot spanmål, skulle, efter 2 R:dr för kubikfoten, motsvara 29,086 R:dr och utföras i rundt tal, liksom i nu gällande Riks-stat, med 14,500 kubiklöt eller 13:o.