Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M. jemväl gjort begäran om användande af medel frän denna titel till andra ändamål. Från början var titeln afsedd till jordbrukets och näringarnas upphjelpande. R. St. yttrade i sin skrifvelse lill Konungen år 1810, att de beklagade, det de ej voro i tillfälle att anslå en större summa, men att de förmodade den blifva tillräcklig, i fall den ändamålsenligt användes. Den bar sedan 1810 blifvit använd för landtmateriet och skiftesverket, odlingar och näringar; men den står på samma punkt i dag, som då den inrättades. Utrönas bör, huru och på hvad sätt de medel, som anvisas, lämpligen böra användas till handelns och näringarnas upphjelpande, och huru ett sådant anslag skall kunna uppfylla ändamålet i framtiden. Det måtte ej kunna vara derigenom, att det årligen bortskänkes. För att upplysa förhållandet, har jag uppgjort en tabell öfver användandet af denna titel; deruti står på ena sidan anslaget, användt såsom gåfva, då naturligtvis det alla år har samma belopp; på andra sidan står detsamma utlånadt, dock utan ranta, men med jj-tdels afbetalning fr. o. m. 3:dje året. Der visar sig det högst betydliga anslag, som Styrelsen efter 4° års förlopp har att använda, utom det att Styrelsen har öfver q millioner alt fordra, såsom förlagsca pita ler, lemnade näringsidkare. Jag ville önska, att Utsk. vid den återremiss, som förmodligen kommer att äga rum, ville taga de i denna tabell visade förhållanden i betraktande och föreslå en und. anhållan till K. M., att medlen på denna titel endast i låneväg måtte med eller utan ränta användas. Intet disponeras derigenom, utan alt capitalet återkommer till Styrelsens disposition. Då Utsk. upptagit öfriga motioner, som i afseende på detta ämne blifvit gjorda och remitterade till dess handläggning, hade jag väntat, att äfven de motioner, jag gjort, hade kommit i betraktande.
Då stämpelafgift för en handling på en gång skall utgöras med högre belopp än 500 R:dr, må afgiften kunna erläggas i Stockholm genom insättning i föreskrifven ordning uti Räntekammaren och i landsorterna genom leverering till vederbörande Landtränteri; börande det qvitterade reversalet, som, utom uppgift å den erlagda summan, alltid bör innefatta upplysning om ändamålet med den skedda levereringen, aflemnas till den, som å Rättens vägnar den ifrågavarande handlingen emottaga bör, hvilken, efter det han, å embetets vägnar, på den handling, hvarför stämpelafgift sålunda blifvit erlagd, tecknat bevis, när detta skett och Bevillnings-Ulskuttets Betänkande N'o 4. 21 af hvem qvitto derå utfärdats, liar att foga berörda qvitto vid de renoverade protokoll, som till vederbörande Hofrätt skola insändas. 9:o Å Köpe-, Bytesoch Gåfvobref samt Testamenlariska Förordnanden rörande fast egendom på landet och i städerna, som vid underdomslolarne i ändamål af lagfart företes, äfvensom å fastebref, hvilka derifrån utfärdas, skuldebref och andra handlingar, som i nämnde domstolais inteckningsprotokoller intagas samt bouppteckningar, äktenskapsförord, morgongSfvobref och om lösören afslutade köpeafhandlingar, hvilka till samma domstolar ingifvos, skola begagnas beläggningsstämplar, så inrättade, att, då de inidtöfver afklippas, så \ä] den ena som den andra delen innefattar fullständiga värdeoch årtalsstämplar. § 9- Anskaffning och försändning af stämpelpapper. § 10. Försäljning af stämpclpapper. § H Försäljningsprovision. § 12. Utbyte af tnakuleradt stänipclpapper. § 13. Fppbörd och redovisning af stämpelpappers-inedlen. § 14 Allmän tillsyn å författningens efterlefnad. liih. till li. Sr. Domstol i mål rörande stämpelpapper. S *6 Ansvar för öfverträdelse af denna författning. § 17. Örn fördelning af böter och om åklagares rätt till desamma.
I anledning af hvad jag nu haft äran anföra, anser jag att alla de projecterade Arfvoden och Tractamenten kunna och bora nedsättas till hälften af hvad Utskottets Betänkande tillstyrker, nemligen för de 3ine Ståndens Secreterare till 150 R:dr, och BondeStåndets Secreterare till 200 P.idr Banco samt alla de öfriges Tractamenten i samma förhållande. I förbigående må det tillåtas mig nämna, utan att deri yrka ändring, det jag icke heller kan inse orsaken, hvarföre BondeStåndets Secreterare och några dess Tjenstemän skall tilldelas högre Tractamente, än deras vederlikar i de öfriga Stånden. Jag inser ock -ganska väl, att mången lärer finna dessa mina anmärkningar Utskottets Betänkande och föieslagiie nedsättning af Arf: 254 Den 7 Martn. voden och Tractamenten, till hälften emot de föreslagne, alltför stränga och deremot lära göra flera invändningar ; men må det tillåtas mig deremot förklara , att i jemnförelse med Tractamenten, som enligt Fältstat och Rese» Reglementet bestås de Personer, som med Ståndens och Utskottens Secreterare och öfriga Tjenstemän samt Betjente kunna jemnföras , är denna hällten ändå i min tanka ganska beskedligt , om ej genereust tilltagen. RiddarhusSecreteraren är dessutom , efter 1815 års RiksdagsFörändring, med de honom tillfallande Afgifter vid Upphöjningar till Adelig, Friherrelig eller Greflig värdighet, tämligen väl lönt; tyda ej Urtima Riksdagar inträffa , är hans Tjenstebefattning icke trägen mer än högst 5 Månader af 60 eller på 5 år, då Lagtima Riksdagar hållas. Sluteligen får jag ödmjukast anhålla , att StatsUtskottets ifrågavarande Betänkande måtte återremitteras, och detta mitt vördsamma Anförande dit åtfölja d tsamma, samt med de öfrige RiksStånden blifva communieeradt. Friherre deGeer, Carl:
Men att det stadgande, som i denna § är föreslaget, verkligen behöfves, har jag under einbetsbefattning haft tillfälle alt erfara, på sätt jag om - Den 12 Mari. 385 omtalade, då saken förra gången förevar. För den händelse, alt någon nu närvarande ledamot då icke t i I Ista des var i t, och nu skulle tveka i sin åsigt eller vara benägen alt gilla Frih. Cederströms mening, vill jag nämna, att det inträffade uti en landsort, det en blind gumma, omkring 70 år gammal, hade flera barn boende i andra socknar, hvilka dels hade hemmansbruk och dels egna hemman, men som, det oaktadt, vägrade understöd åt modren. Detta sattes derföre på en försörjningslicitation, der hennes underhåll inropades för några tunnor korn. Delta underhåll ville dock församlingen undandraga sig att betala, emedan barnen ägde tillgångar alt försörja modren. Saken blef föremål för tvist och underkastades slutligen pröfning af K. M„ som, jemlikt en författning af 1766, förordnade att landshöfdingen i orten skulle pröfva barnens förmåga att underhålla modren. Det skedde, och barnen ålades underhålla deras mor. Församlingen befriades således från underhållsskyldigheten, och det skamliga förhållandet, att en med välmående barn begåfvad menniskas försörjning skulle utlysas på auction förföll. Jag befarar, att om detta stadgande icke infördes, skulle så skamliga händelser oftare komma att inträffa. Vi böra derföre söka förekomma hvad man måste blygas för. Några särdeles missbruk fruktar jag icke af detta stadgande. Hvarje föreskrift kan missbrukas; men om den mening , som i §:n finnes uttryckt, med urskiljning tillämpas, skall utaf ingen annan, än en samvetslös embetsman, omyndiga barn äfventyra att plundras tili menigheternes vinning, eller å andra sidan dessa barns gamla föräldrar lemnäs utan hjelp. I alla händelser kan ju rättelse sökas mot detta, såsom mot andra missbruk. Frih. Raab:
Wi kanna dä med säkerhet hoppas se den högstes walstg»else kröna wära företag, och Swenjke Bonden bibehålla den uteslutande rätt, alt ibland alla kända folkslag, ensam wara den, hwilken, i frågor om Fosterlandets wäl, om stiftning af dest lagar, och i den wigtiga beskattningsrätten, ager, en talan, dä den nphört för dest Medbröder i alla andra Lander. Widk utseende omständigheter synas hora an, gränsande SlaterS lugn. Ma hända skall Försynens beskärmande hand ännu afwanda, olyckan ifrån wär Fäderncsbygd, och tillära ost i fredens lugn hembära tacksamhetens offer till Allmagtens Herre. Ma hända arcr, har Dest wiöhct ansett pröfningen nödig; och förfwarer af wart sjelfbeständ, twinga ost kill ny härnad. Ma wi i bägge fallen ihågkomma hwad wi arv Swenskar; att heliga pligter ö.ro af Fadren ost älagde att de ej twekade, dä en allman wada hotade qtt wi äro skyldige wäre barn, obefläckad! lemna dem, ej endast namnet, men äran af frie svenske män, och ail det Folk är vöfwerwinncrligt, som, under goda lagars skygd, i samdrägt med sin Regent, strider för lagbunden frihet och sjelfständighet. Mä himlen afwanda de olycksmoln, som kunna hota, men om ock de samlas, skola de ej förfära den rätlsintes hjerta; med hoppet fästad! wid Första Del. 2. i8 Den i8 April. Ivid en rättwis Försyn, med fullt förtroende till en kraftfull Regering, med samdrägt i befluten, ined mandom i utförandet, skall Swensk» Nationen, ej endast trottfa olyckan, men den äfwen besegra, och afkomlingarne af ett Folk, som frälstes af 6u8tLk ^Vasas mod, ännu under Dest Ättling och en like af Dest dygder, lefwa och dö — srie. Med den Högstes nåd, beror bibehällan det af denna frihet, ensamt af ost sjelswe.
Men det hör i sanning kunna ursäktas en Regering, som har till föremål för sig att göra en förändring i RiksAkten, att hon icke på samma gång företager sig förändringar i Reg.-F:n, som med den förra icke hafva något omedelbart sammanhang; och detta bör så mycket mer kunna ursäktas Regeringen, som Const.-Utsk. sjelft, hvilket har både pligt och rättighet att framlägga förslag lill sådana ändringar i grundlagen, som kunna finnas af behof påkallade, i afseende på ett långt vigtigare, eller åtminstone i tillämpningen vida oftare förekommande fall, nemi. den Regering, som omtalas i 43 § Reg.-F:n, alltsedan år 1840 förbisett den brist, hvilken uti ifrågavar:de hänseende förefinnes, och icke afgifvit förslag till dess alhjelpande. Möjligen har Const.-Utsk., såsom en talare i dag yttrat, funnit alt dylika bestämmelser icke äro så lätta att åstadkomma på sådant sätt, att de blifva för alla fall passande, och III H. 29 ^ 450 Den 18 Februari i. m. tilläfventyrs torde också della hafva varit anledn:n, hvarför Utsk. icke framställt något förslag i berörde hänseende, ulan lålit frågan hero vid den praxis, som härom utbildat sig; men då bör det icke heller läggas Regeringen till last, att hon sett saken på samma sätt, i synnerhet vid detta tillfälle. Jag tror mig med dessa förklaranden hafva tillräckligt ådagalagt, att något giltigt skäl till afslag å K. M:s Propos. icke finnes i Const.-Utsk:s Betänk, anfördt. Men det kan finnas andra skäl, och de hafva äfven bär blifvit framställda, nemi. betänkligheter mot sjelfva saken — betänkligheter, som afse sjelfva den väsendtlig, ! förändring i styrelsesättet, som blifvit föreslagen, i jemförelse med hvad hittills varit stadgadt; och då jag förmodar, alt det är dessa betänkligheter, som egentligen, så vidt de hos R. o. Ad. förefinnas, komma att motivera Ståndets beslut, anhåller jag att få ingå i en redogörelse för den vigt dessa betänkligheter kunna äga.
N:o 283, i anledning af Herr Hjertås motion, angående ersättning för proviantering och fouragering åt tågande trupper. N:o 284, i anledning af Herr von Hartmansdorjfs, A.> motion, att, i händelse nu gällande skjutslega blifver förhöjd, visse embetsoch tjenstemän måtte erhålla löne-tillökning. N:o 287, i anledning af Herr Professoren Geijers motion om ett serskildt vicarie-arfvode för Adjuncten i Historien vid Upsala Universitet, så länge han för motionären ombesörjer examina och tentamina. S. D. Lades till handlingarne Stats-Utskottets den 22 dennes på bordet lagde Utlåtanden: N:o 277, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Utlåtande N:o 158. Prot. Utdr. d. 29 Aug. 1840. 55g N:o 285, i anledning af erhållne återremisser å Utlåtandet N:o 109. N:o 286, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 140. S. D. Återremitterades Stats-UtskotteLs den 22 dennes på bordet lagde Utlåtande N:o 282, i anledning af tvänne serskilda utaf Herr Petre väckta motioner, angående pensionering af Stats-Rådets ledamöter, under vissa förutsatta fall. S. D. Biföllos Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 22 dennes på bordet lagde Betänkanden och Utlåtanden: N:o 9, om bildande af undervisnings-anstalter för skeppsbj^ggeri, samt anslag dertill. N:o 10, i anledning af väckta motioner om inrättandet af Navigationsskolor, m. m. N:o 11, i anledning af väckt motion om inrättandet af real-skolor. N:o 12, i anledning af väckta frågor om anslag till Ullsorterings-Contoirs im ättande i städerna Götheborg och Malmö.
Och utan tvifvel vore detta äfven i ekonomiskt afseende den bästa hushållningen; ty huru stor kostnaden för försvaret än blefve, och huru motbjudande för landets söner att underkasta sig krigsdisciplinens tvång och besvär, skulle dock den förra blifva mindre känbar och de senares obehag lättare buret, än om landets inkomster skulle inkasseras i utländingens skattkammare och dess söner intvingas i ledet af hans härar. Och dertill går det, om vi icke utan tidspillan taga vårt förnuft till fånga. Med grämelse och ytterlig förvåning har jag sett den satsen drifvas, att tidpunkten ännu icke skulle vara inne för åfgörandet af härfrågan, och att den beror på andra frågors lösning. Hvilken annan tidpunkt är väl den lämpligaste, och den enda lämpliga, än den då vi ännu {och huru länge? ) åtnjuta fred och lugn, för att bereda ' medel alt motstå den annalkande stormen? Eller är tidpunkten inne först då, när kanondundret ljuder och fiendens skaror sätta ståndrätt öfver och arkebusera hvarje “ man som går ur huse “? Räknar man kanske på en ofelbar neutralitet? — Men förutom det, att detta i och för sig sjelf kan blifva en svår missräkning, är det ingenting som säkrare bidrager att göra den om intet, än vår försvarslöshet, och denna är tyvärr känd af hela Europa. Hvad en neutralitet betyder, som icke har tillräckligt försvar bakom sig, visade Venedig, som, oaktadt sin tusenåriga sjelfständiga tillvaro och förklarade neutralitet under franska revolutionskrigen i slutet • på 18: de århundradet, kullkastades utan omsvep af Bona-parte och gjordes till en österrikisk provins. Eller tror man kanske på hjelp af andra i nödens stund? Men visst är, att ingen bundsförvandt sätter sig i sticket för ett land, som icke gör hvad det kan för att hjelpa sig sjelf. I våra dagar visar oss Belgien ett efterföljansvärdt exempel. Dess neutralitet är genom högtidliga traktater garanterad af Europas stormakter, men icke desto mindreunderhåller detta land en stark och fullt utrustad armé, hvars nödvändighet visade sig under 1870 års krig. Alla tecken visa, att stora tilldragelser stå för dörren i Europa.
Instämmande uti Adelns och BorgareStåndets beslut, att anmoda samtliga Utskotten, att uti sina förnyade Betänkanden, så vidt möjligt är, upptaga aninärkningaines hufvudsakliga innehåll. Återremiss af StatsUtskottets Betänkanden öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående det åt Vesteroch Norrbottens Läns in-. vånare meddelade Lån. Ridd. 0. Ad. l\ot. N:o 274 Den 15 Juni. Bifall till Statsutskottets Betänkanden : I-O Angående Riksdagsmannen Olof Gudmun, sons Memorial om Bytesverket. 2:0 Om en Pensionscassa-inrättning för den civila Staten. 3:0 Angående arfvode för en sköterska vid Smedjegårdshäktets sjukrum. 4:0 Angående inköp af Posthus och boställen för Postmästare. 5:0 Omkostnaden till tryckning af Kongl. Propositionen angående förändring uti nu varande bestraffningssätt, med bilagor6:0 Om anslag af allmänna medel, till understöd för Carlscrona Stads Fattigvårdsoch Arbetshusinrättning. 7:0 Angående ersättning af löningsmedel, som vissa Tjenstemän i Norrbottens Län tillkommer. 8:0 Om hegardt anslag till reparation af Calmare Domkyrka. 9:0 Angående gjord framställning om gratification åt Kronobetjeningen på gränsen af Elfsborgs och Bohus Län. 10:0 I anledning af RuksdagsFulImägtigen Bagges Memorial om ersättning åt förre Mantalsskrifvaren Åkerström. Från Vällofl. BorgareStåndet: Af den 16 Maj, angående: Remiss till StatsUtskottet af Borgmästaren Hambrli Memorial om afskrifning för Söderhamns Stad, eller transport på Staden af arrendemedlen för de, till förra GevärsFactoriet anslagna, men nu af Stadens invånare arrenderade Rotsk ilten; af Borgmästaren Norströms Memorial om revisionen öfver räkenskaperna för 1813 och 1814 arens krig; af Rådmannen Bag - Den 15 Juni. 275 ges Memorial om medel till återuppbyggandet af Lazarettet i Uddevalla , jemte Herr Handelsmannen Ekmans dervid gjorda anmärkningar; af Handelsmannen £f. Lindströms
Till samma led sluter sig ock trafiken å sjöarne Långban, Saxen, Yngen och Östersjön, hvilka genom jernvägar äro förenade dels sins emellan, dels ock med Daglösen och Öjevettern; och begagnades 1860 till bogsering af lastbåtar 4 mindre ångbåtar å vattendraget emellan Filipstad och Sjöändan samt 3 äfven mindre ångbåtar å sjön Yngen. Klarelfven, som från Norge infaller i Wermland i detta landskaps nordligaste gräns och genomflyter Elfdals och Kils härader samt Carlstads tingslag i en landsträckning af flere och 20 mil, utgör flottningslecl för de stora qvantiteter skogsprodukter, sorn årligen komma icke allenast från de i närheten af denna eif belägne orter inom Wermland, utan ock från Tryssild i Norge samt från Dalarne, der flere mindre floder, som falla i Klarelfven, hafva sin upprinnelse. Många fall och forsar i elfven afbryta båtfarten för godstransport i densamma, dock är, sedan kanal och sluss vid Forshaga blifvit bygde och 1858 fullbordade, ungefärligen 3 mils båtled öppen uti elfvens södra del, emellan Dejefors och Carlstads hamn, för 3 till 4 fots djupgående lastbåtar; och har ett ångfartyg år 1860 och flere år derförinnan för bogsering af lastbåtar samt fraktande af passagerare gjort regelbundna turer emellan Carlstad och lastageplatsen Lyckan, der jernvägen emellan sjön Fryken och Klarelfven stöter till elfven. Den 8 mil långa sjön Fryken uti Fryksdals och Kils härader bildar med nyssnämnde jernväg från Frykstad till Lyckan och derifrån å Klarelfven till Carlstads hamn en trafikled för bruksoch sågverkseffekter samt spanmål och annat gods af omkring 10 mils längd; och flottas äfven å Fryken betydliga partier skogsprodukter, som åter gå utför den så kallade Frykeller Norselfven, hvilken är sjön Frykens utlopp, till Wenern. Ä Fryken begagnades 1860 ett lastångfartyg.
St. mycket värdig tanke, att med förtroende säga: vi anse oss icke kun - Den 29 April f. in. na hinna med riksdts-arbelena , hvarföre vi vilji gifva det tillkänna för Konungen, för alt visa, att vi hysa del förtroende, alt få riksdagen förlängd den ytterligare tid sorn är nödvändig för göromålens afslutande. R. o. Ad, lärer af mina förut yttrade tänkesätt vara öfvertygadt, alt jag icke älskar riksdagens förlängning öfver behofvet; långt derifrån. Gud gifve att den kunde slutas den 7 Juni; men jag är öfvertygad numera, att det ej kan ske, ehuru hjertligt jag önskat det. Gr. Frölich: En värd ledamot, Frih. Cederström, har upplyst oss, att, då de månader äro tilländalupna, hvarunder Ständerne äro berättigade att vara tillsammans, den utväg skulle finnas, att genom Talmannen underrätta Konungen, alt Ständerne icke hunnit fullända sina arbeten. Jag hemställer, hvar någon föreskrift i grundlagen finnes om en sådan utväg att underrätta Konungen om förhållandet. Det är påtagligt, att en sådan utväg blifvit vidtagen, endast på det Konungen måtte få veta huru verkliga förhållandet är med målens behandling inom RiksStm; och jag hemställer då, huruvida icke den utvägen är lika simpel och lika litet grundlagsvidrig, att Ständerne sjelfve förklara det de äro i tillfälle anmäla i hvad mån deras förhandlingar fortlupit.
Undervisning i huslig ekonomi. K. m:t begär till den med Upsala enskilda läroverk förenade fackskolan för utbildning af lärarinnor i huslig ekonomi 3.200 kr. ; till lärarinnekursen i huslig ekonomi vid Ateneum för flickor i Stockholm 1,500 kr., samt till Göteborgs allmänna folkskolestyrelse för utbildande af lärarinnor i huslig ekonomi för folkskolan 1,300 kr. Statsbidrag åt slöjdskolor för flickor föreslås i statsverkspropositionen och begäres härför ett förslagsanslag af 90,000 kr. Vid hofvet och inom de högsta leretsarne ger det kära danska frändebesöket för närvarande anledning till mycken liflighet och lysande fester. Tyvärr har dock tillstötande sjukdom blandat en droppe bitterhet i glädjebägaren. Så har drottningen några af de senare dagarne måst hålla sängen för en ihållande hosta, och prinsparet Bernadotte har alldeles utestängts från all beröring med de furstliga gästerna och den öfriga yttre världen genom sin lilla dotter Marias skarlakansfeber. Som ämnadt var anlände det danska kronprinsparet samt prinsessan Louise och prins Christian till Stockholm på måndag morgon kl. 10. De mottogos vid stationen af konungen, kronprinsen, prinsarne Carl och Eugen samt hertiginnan af Dalarne. Eedan samma förmiddag anade kronprinsessan Lovisa ett besök hos den sjuka drottningen. Därefter intogs frukost en famille. Stor middag gafs denna dag af konungen och drottningen för ett femtiotal inbjudna. På tisdagen fyllde konung Oscar 67 år, och högtidlighölls dagen som vanligt med stor bal å k. slottet, till hvilken inbjudits högre ämbetsmän, medlemmar af riksdagens båda kamrar, i Stockholm varande officerare och deras vederlikar m. fl. till ett antal af omkring 2,000 personer. Med Ur en må a l r n i nas dagbok af Ludw g i Sa o l mon. Öfvers. för Idun af Philibert. (Slut från föreg. n:r.) Teater och musik.
Afkortningar och anordningar 2,040: 2,100: Lefvereringar till Kongl. Balance till påföljande året: Stats-Verkets behållning på Avesta våg Innestående Kronouppbörd i Kopparoch Manufactur-Tull D:o för 4:de qvartalet 1831 8,862: 32. i. 580: io. n. 50: 12,129:28. io. 560: io. n. 50: Kongl. Myn t-Verket. Sedan Kongl. Majit den 4 Juli 1830 i Nåder förordnat att dåvarande Styrelsen af Kongl. Mynt-Verket skulle, så snart Kongl. BergsCollegii nya organisation hunnit fullbordas, upphöra och på beinälte Kongl. Collegium öfverflytt,as; samt Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 19 Februari 1835, anhållit att, då Kongl. Bergs-Collegium redan blifvit ånyo organiseradt, nämnde öfverflyttning måtte verkställas, hvilket Kongl. Maj:t jemväl den 30 April 1836, med upphäfvande af den serskille Styrelsen öfver Kongl. Mynt-Verket, i Nåder ‘bifallit; så har, genom Kongl. Brefvet den 10 Augusti nästlidne år 1838, inseendet öfver så väl detta Verk som öfver Kongl. Controll-Verket blifvit fljrttadt från Kongl. Bergs-Collegium till Kongl. Stals-Contoret, hvarifrån ock afgifvits den i 9 § af Revisions-Instructionen föreskrifne Berättelse. Räkenskaperne, hvilka reviderats i Kongl. Kammar-Rätten, för år 1836 utan och för 1837 med anmärkningar, utvisa följande förhållande: Debet. Balance frän föregående året: Contante tillgångar: Behållningar i omyntade Metaller : Guld i värde 5,057:13. 4. 7,715:34.11. Präglarelön för Medaljer . Inkomst för Valsning, Smi de, Svarfning m. m
Domkapitlet aflemna ett Utdrag af Rikets Ständers Revisorers, den 11 December 1843, afgifna Rerättelse om verkställd granskning af Stats-Verkets, jemte tillhörande fonders, tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1840 och 1841, med nådig befallning till Domkapitlet, att öfver de i detta Utdrag förekommande ämnen, nemligen anmärkningar, af bemälde Revisorer gjorda, öfver de från Konsistorierna till Kongl. Kammar-Rätten ingångna räkenskaper, hvilka varit för Revisorerne tillgängliga för räkenskapsåren från och med Juli månad 1840 till och med Juni månad 1842, afgifva underdånigt Utlåtande så tidigt, att detsamma, efter föregången underdånig anmälan inför Eders Kongl. Majit, kan, inom den i 7 §. 3 mom. af Instruktionen för Rikets Ständers Revisorer bestämda termin, till Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret öfverlemnas, för att, jemte Revisions-Berättelsen och öfriga deröfver infordrade Utlåtanden, till trycket befordras. Domkapitlet går, till underdånig åtlydnad häraf, att det i nåder affordrade underdåniga Utlåtandet härmed afgifva, i samma ordning, sorn anmärkningarna i det meddelade Utdraget förekomma. l:o Anmärka Revisorerne, i likhet med hvad vid 1841 års revision blifvit yttradt, det behofvet påkallar, att en Kongl, författning varder utfärdad, som å hvarje slag af uppbördsoch redovisningsmedel bestämmer en viss, vid alla Domkapitel till samma belopp utgående, procent. Då Domkapitlet, med anledning af förenämnde yttrande vid 1841 års revision, under den 26 Februari 1842, afgifvit underdånigt Utlåtande i detta ämne, och Kongl. Majit redan i nåder förklarat