Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Horn, är anfördt, huru vid sista ullmarknaden, dervid äfven jag var närvarande, det så när handt., att genom en sammansättning af ullköpare priset blifvit nedsatt. Likväl har sådant genom blotta concurreusen förekommits derigenom , att en enda köpare var tillstädes, som bjöd öfver de andra. Jag tror derföre, att så länge ej öfverflöd finnes på varan, skall concurreusen hålla den vid skäligt pris. Om man, sedan man stadgat sitt mynt, skulle anse sig nödsakad inskränka sådana capitalanslag åt näringarna, sorn ansågos kunna försvaga Banken, men dervid skulle göra ett undantag för den näring, hvars bestånd synes gifvet, vore det ju att begå en orättvisa mot de öfriga näringarna. Det finnes en annan betydande näring, nemi. trävaruhandeln, sorn roed mera skäl torde behöfva understöd; likväl har den icke något sådant, och jag är långt ifrån att yrka, att den må få det, emedan jag anser det icke vara genom sådana understöd, som näringarnas fördel bercdes. På dessa grunder, och då jag icke kan finna det vara med en statsoeconomisk princip förenligt att på detta sätt vilja befordra en närings uppkomst, hvaraf följden måhända skall blifva motsatsen af hvad som åsyftas, nödgas jag motsätta mig återremiåsen och anhålla om bifall till hvad Utsk. föreslagit. Gr. Löwenhjelm, Gust.: Jag uppstiger för att, så vidt jag förmår, understödja hvad Grefvarne v. Fersen och Horn yttrat. Ullproductionens hastiga uppkomst hos oss, dess bibehållande och framgång genom CommerceGollegii och dess Presidents bemödanden, är ett af de vackraste och sällsyntaste plienomener, någonting så ovanligt, att man kan säga: ett barn är födt i Bethlehem. Jag skulle icke orda i den riktning, jag gör, om jag trodde, att genom understöd åt ullproductionen någon annan näring fråntoges det ringaste.
Nej — 57. Hr Palmcrantz: Emot R. o. Ad:s beslut anhåller afven jag att i prot. få nedlägga min reservation, helst R. o. Ad. derigenom beslutat framställning af en önskan, hvilken, enligt min tanke, Konungen icke kan efterkomma, och då så är, fruktar jag att detta uteblifvande af all påföljd af detta beslut kan vid en kommande riksdag orättvist gifva ytterligare anlcdn. till klander emot Regeringen, eller åtminstone hos många blifvande representanter väcka missnöje. Hr Munck af Rosenschöld: Förra gången denna fråga förevar, reserverade jag mig deremot, och jag gör det äfven nu. Hr Löwenström, Joli. Jac.: Äfven jag reserverar mig emot det fattade beslutet, emedan jag tror att Ståndet derigenom comprometterat sig, och emedan jag är öfverty gad, alt Konungen ej kan göra afseende på hvad Ständerne besluta i detta fall. Då nu ånyo föredrogs StatsUtsk:s den g dennes på bordet lagda mern. N:o 57g, med förslag till reglenientariska föreskrifter, ang:de de å Riksg.cont. anvisade creditiv, blef detsamma ånyo hegardt på bordet af Hrr Bildt, Knut, oell Prytz, Lars Adolph. Lades lill handlingarna, vid förnyad föredragning, Stalsoch BancoTJlsk;ns den g dennes på bordel lagda mein: N:o 208, i anledning af erhållen återremiss å utlåt. N:o 133; N:o 20g, i anledning af erhållen återremiss å utlåt. På begäran af Hrr Bildt, Knut, och Löwenström, Joli. Jac., lades ånyo på bordet Statssamt Allm. Besvursocli Ekon.Ulsk:ns den g dennes på bordet lagda utlåtm: N:o 204, i anledn. af erhållna ålerremisser af utlåt. N-.o 160; N:o 2o5, i anledn. af erhållna ålerremisser af utlåt. N:o lör, ang:de den tillökade ordinarie båtsmansroteringen inom en del län.
4. §ranöport 320,333 l2:o §ör €mm*åné uprénéning 35,ooo 13;o göt ©tångane uprenöning 15,400 l4:o gör uprenéning af $tmble od) Sol» IcrcDö åar 10,000 15:o göt tittappning af mpror på ©ottlanD 50,000 l6:o Sjutorn t>afn>e 9S3i å 9vifégälD$*£ontoret anwifat följande anflatj, att af De för <£ptra ©tatéregleringen af* feDDa, men för Denfamma icfe DiöponeraDe, tillgångar utgå, nemligen: l:o Sill befrämjanöe af prafti( Fa ©feppébpggerkSnfiitutS inrättanDe, i enlighet tueD mår uti unDerDånig jfrifroelfe Sill foftnaDer för anjfaffanDe af in* flrumenter, boder, fartor m. m. för af OO till inrättanDe förejlagna Gapiga» tionö*f?olot 16,600: 3,:o Sill nöDiga bpggnaDerö od) merfftä* Sill unDerftöD för 2:ne npa Ullfotte» ring&anflalter, Den ena i ©ödeborg od) Den anDta i SJlalmö, mcD 1,000 9i:Dt årligen till l;tt>arDera, för 5 år 10,000: 6:o
De mest olika sidor, från hvilka de kunna betraktas, äro här grundligt belysta, såväl deras rent estetiska värde, som deras förhållande till författarens norska nationalitet, till den samtida nordiska kulturen, till föregångame inom literaturen o. s. v. Det andra verket är den danske estetikemPaludans » Nils Klim », som på liknande sätt belyser ett annat af författarens mest framstående arbeten. Källorna till Holbergs biografi äro först och främst hans egna verk, isynnerhet de tre sjelfbiografiska brefven samt Scheibes företal till Peder Paars. Scheibe var nemligen personligen bekant med författaren och har lemnat flere upplysningar af värde. För öfrigt hafva utkommit, i form af tidskriftsartiklar och dylikt, åtskilliga mindre meddelanden hvilka supplera honom. På grund af hvad som sålunda plockats tillsamman från de mest skilda håll, utgaf vidare den danske författaren C. W. Smith år 1858 » Om Holbergs lefnad och populära skrifter ». Det är en med mycken flit och kärlek till ämnet företagen kompilation med bestämmande af kronologien och öfversigt öfver innehållet och betydelsen af skaldeverken. Arbetet är kanske en smula torrt och litet gammalmodigt i uppfattningen, men förblir dock af åtskilligt värde. Bland de i vår förteckning anförda, i anledning af jubiléet utgifna biografier är Martin Seips blott en ganska kort för den stora allmänheten gifven skildring af författaren, medan Winkel-Horns och Johan Yibes äro något vidlyftigare. Äfven dessa äro populärt bållna och i sin framställning och karakteristik nyktra och sunda, så att de hvar för sig kunna bilda en nyttig och upplysande vägledning för Holbergs vänner, hvilka önska att i all korthet få en god och pålitlig öfversigt öfver hans lif och verksamhet. Som ett fragment framträder Kr. Arentzens » Fra det 18: de Aarhundrede », i hvilket författaren efter en kort öfversigt öfver århundradets literära rörelser meddelar Holbergs ungdoms-histora samt som tillägg några meddelanden om danska resande.
Ocksa känner och erkänner jag den i ordens fulla bemärkelse; och lär wäl detta mara det enda för mig möjliga satt at .söka at wedergalla densamma. Men om det ej misskiinries af Herr Brukspatronen, skulle det vara nog för min tillfredsstiillelse och min pligt. Wi träffades ricktigt i Afvelsäter. Myhrmannerna fingo likväl försprhget för Lars och mig och framkommo ungefär en half timma förr an wi. Jag will ej ingå i n %gon detail om war wigtiga resa, dels emedan den förmodeligen skulle bli mindre intressant, dels emedan förmodeligen Gustaf därom lämnar beskrifning. P % Trollhättan läste jag i Göteborgs Bladen underrättelsen om Jouberts död och Franska Enthusiasmens Aterupplihande. Jag kunde ej undgä att göra den anmärkning at Franska Generalerne, oftare än de Allierade Magternas, stupa p5 vilplatsen, hvaraf tyckes följa at de sednare mindre hasardera sina dyrbara lif och mer skryta af sitt mod; en anniarkriing. som jag tror besannas af erfarenheten. Det förefaller mig iifwen bra löjligt at Hans Allra Christligaste Majestät af bagge Sicilierna ännu har sin residensstad p % en Engelsk kajuta, d % Neapel s % länge warit intaget och då han s % kan förlita sig p % sitt. trogna folks kärlek. - Skulle ännu en g %ng Fransmännens sak fullkomligen förloras wore det utan tvifwel et stort hinder för Förnuftets och Uplysningens widare framsteg; utan tvifvel skulle då på deras ruiner ~ierarckien och Despotismen uppresa sin thron, och Atersiinka werlden i det mörker hvarur hon srnihingom börjat uppstiga. och, endast at hoppas! Men det. Aterstar ännu at hoppas - I morgon tanker jag at ta den högwigtiga Studentexamen, och får altsa lof at af alla krafter bereda mig dertill. At desto bättre komma ut dermed ärna wi. i afton göra en resa till Malmö för at beskada Comedien. Ekströmer, som kom hit i afton, med sina disciplar, lär afven tanka göra följe.
Mått. Värde förslagsvis ä 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde. St. Brot. 1847 och 1848- 10 Sami. 1 Afd. 2 Vand - Tredje Huf - Utrifces Departementet. Depar ternents-Chefen: Lön Taffelpenningar Departementets Expedition Minister-Staten Skrifmaterialier och Expenser samt Ved och Ljus m. m. för Departementets Expedition, Förslags-anslag 18 vild-T. Hein. Litt. />. Penningar Banko. Departements-Chefen: Taffelpenningar 2,500: Departementets Canzli-Expedition •• Expeditions-Chefen 5,000: Öfrige Erabetsoch Tjenstemän 12,805: 16. — Departementets Commando-Expedition Krigs-Collegium Generalilets-Staten Ingenieur-Corpsen Topografiska Corpsen Artilleri-Staben Öfver-Commendanls-Expeditionen i Stockholm Commendants-Slaten Krigs-Academien Allmänna Garnisons-Sjukhuset Re se-Stipendium för Militär-Läkare S:r Indelta Arméen. Cavallenoch lnfanteri-Regimenterne Militie-Boställs-Cassans Reserv-Hemmans Räntor Exercice-Sqvadronernes underhåll, Reservations-anslag . Mö teskostnader, Reservations-anslag Ersättning för utöfver Markegängspriset förhöjd betalning till lnqvarteringsgifvare för dagportioner vid Indelta Regimenlernas marscher till och från möten, Reservations-anslag S:r Penningar. Kronovärdi. Ijitt. E. S P a n m å 1. Indelt på förslag. Oindelt. Summa. Summa Banko. Mått. Viirde å fi R:dr Tunnan. Mått. Värde förslagsvis ä fi R:dr Tunnan. Mått. Värde.
Jag anser derföre, att man bör på alla håll vara mest be - 35» Den 8 Juli f, m låten med, att indragningsmakten upphör utan något slags villkor. Gr. Frölich, David: Jag forenar mig helt och hållet uti det förslag sorn Const.Utsk. afgifvit, dels på grund af de skål, som Frih. Leijonhufvud på ett så kraftfullt sålt och efter dess inneboende rättskänsla här utvecklat, och dels derföre alt tryckfriheten efter mitt begrepp är af den beskaffenhet, att för densamma icke (innes något annat correctiv än det som ligger uti sjelfva tryckfriheten. Det förslag, som Hr Cederschjöld sagt sig hafva väckt i Const.Utsk., afseende rättighet att få försvara sig i samma tidning, deiman blifvit antastad, leder ovedersägligen lill en bestämd orimlighet, emedan deri, som funnit sig uti en tidning angripen, kunde begära alt till sitt försvar få i tidningen införd en hel lunta eller bok, hvarigenom tidningsredactioneri, sorn på sådant sätt skulle få fylla sitt blad med dylika vidlyftiga artiklar, sättes ur stånd alt uppfylla det med tidningen afsedda ändamålet. Correctivet på tidningsredactionernes ovilja att tillerkänna den uti tidningen angripna rättighet alt uti samma tidning få försvara sig med artiklar af ett lämpligt omfång ligger uti den railsoch billighetskänsla, som man icke får frånkänna tidnings-redacteurerna; ty det är och förblifver alltid inför sunda vettet och förnuftet i högsta måtto illiberalt, om en tidnings-redaction vägrar att uti sin tidning införa en reclamcnts försvar; och en sådan vägran, då den uti en annan tidning constateras, skall på redactionen kasta en skugga, hvarpå hon alltid måste förlora. Jag anser ingalunda riktigt att combinera upphörandet af indragningsmakten med frågan om någon förändring uti jury-inrättningen.
Sedan 43, 44, 45 och 46 §. §. i RiddarhusOrdningen blifvit upplåste, börjades voteringen klockan tre qvart till 12 om aftonen, och befunnos efter voteringens slut, klockan half till 2 om morgonen den 1 x Julii, sedan en vote^ ringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voterings-sedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, sorn följer; Den det ej vill, voterar Nej. Ja Nej 77* 100. I följd hvaraf, och sedan det öfver vote - Den io Julii e. nu 477 ringen särskilt förde Protocoll »blifvit uppläst, Herr Grefven och LandtMarJkcilken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således ansett de mot Herr StatsSecreteraren Qviding framställde trenne anmärkningspunkter böra förfalla. Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken framställde sårskilte propositioner, ansåg Ridderskapet och Adeln Rikets väl icke kräfva, hvarken att den af ConstitutionsUtskottet mot f. d. StatsSecreteraren Friherre Ehrenborg gjorde anmärkning, eller att de mot Hr StatsSecreteraren af Klintberg väckte anmärkningspunkter, borde, enligt 107 §. i RegeringsFormen, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas; utan fann Ridderskapet och Adeln dessa anmärkningar böra förfalla. Upplåstes och lades på bordet följande från nedannåmnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden : Från ConstitutionsUtskottet; Af den 5e fiftlidne Junii: N:o 54. Angående ett föreslaget nytt moment vid slutet af 68 §. RegeringsFormen. N:o 35 Angående ett tillägg i l5 §. Riksdagsordningen. 4751 Den lo Julii e, nu N;o 56. Angående förslag till en ändring i 35 §. Riksdagsordningen. Från StatsUtskottet: 4f den o dennes i N:o £79.
För 30 öfver hela Riket spridda observationsorier, förutom de i Stockholm, Upsala och Lund redan befintliga, och hvarest utan särskild kostnad observationer anställdes, skulle enligt Akademiens förslag, erfordras en summa Jör en gång af 4,500 R:dr till anskaffande af nödiga inslrumenler, och såsom årligt anslag: för instrumenlernas underhåll och inköp af nya R:dr R:int 300: — arfvoden åt observatörerne å 150 R:dr åt hvarje „ „ 4,500: — arfvode åt den person, sorn af Akademien utsåges att beräkna observationerna, samt ersättning åt hans räknebiträden „ „ 1,200: — Tillsammans R:dr R:mt 6,000: — Med gillande af det utaf Wetenskaps-Akademien sålunda framställda förslag, dock med nedsättning af arfvodena för lie 30 observatörerne till 75 R:dr för hvardera, har E. K. M:l i den nådiga Propositionen, för bestridande af kostnaderne vid anställandet af de meteorologiska observationerna på serskilda orter inom riket, begärt anvisande af 3,750 R:dr R:mt årligen; äfvensom E. K. M:t för inköp af härvid nödiga inslrumenler, äskat ett extra anslag för en gång af 4,500 R:dr samma mynt.
Den som företager sig sådant, hau kommer att lyckas lika väl som den der ville skapa nyssnämnda vidunder. Hr Akerman har beklagat, att Const.Utsk. såsom grundlagens väktare kunnat förbise sitt åliggande. Hvilket? Jo! det att göra en sådan sammanjemkning, som jag nyss omtalat. Värre hade det i min tanka varit, om Const.Utsk. lill den grad förbisett det rimliga, att Utsk. velat göra ett sådant förslag, som nu yrkas. Gr. Frölich har önskat, att R. o. Ad. mätte frånträda ståndsprincipen och deremot antaga de allmänna valens grundsats. Han har dock icke föreslagit R. o. Ad. att godkänna någotdera af det bestämda beslut, som Borgareeller BondeSt. fattat i denna fråga. Hvad åsyftar han då med antagandet af denna allmänna grundsats annat, än ett åläggande för Const.Utsk. att uppgöra något tredje förslag; ty en naken grundsats kan icke ställas under omröstning i förstärkt Const.Utsk., att, i händelse hau antoges, 440 Den 9 Maj. hvila till nästa riksdag. Då nn Grefven icke uppgjort något förslag, hvarefter skulle Const.Utsk. rätta sig, om R. o. Ad. emot all förmodan ville ålägga Utsk. någon ytterligare derefter rättad utarbetning? Grefven har slutat sitt anförande dermed, att han önskade, det Ståndet icke ville fästa sig vid vissa ordalag, som han begagnar. Jag tror honom hafva bort tillägga, att Ståndet icke eller måtte fästa sig vid förslagets innehåll. Han har vidare förklarat, att hans framställning visserligen inuehölle en liten afvikelse ifrån 56 § Reg.F., hvilket han äfven på annat sätt benämner ett lindrigt frånvikande af formen; men deremot förklarar han det ej vara någon afvikelse från den 81 § i samma grundlag. Månne icke Grefvens framställning, ronde en liten afvikelse ifrån Reg.F., är att jemföra med en annan bekant mans yttrande, att en liten tids anarchi någon gång kunde vara nyttig? Grefven har tillika förklarat det icke vara inconseqvent af honom att sä yttra sig.
Jag vill dock, intilldess de räkenskaper, som blifvit utlofvade, kunna uplysa förhållandet, taga för gifvet att hädanefter så icke kommer att ske; men huru dessa räkenskaper än blifva upslälde, så är det dock tydligt att om en ordentlig bokföring egt rum, så hade under rubriken nybyggnad blifvit uptagne de kostnader, som verkligen kunna räknas dit och icke tillhöra flottans underhåll, eller tvärtom. Att t. ex. uptaga hela aflöningen \ för timmermans-styrkan på underhållsanslaget, dä ovilkorligen en stor del af dess arbeten komma nybyggnaden till godo, synes icke vara lämpligt. Jag betviflar äfven alt Utsk. inhemtat tillräckliga uplysningar för att kunna konstatera dessa upgifter och huruvida ordentligen blifvit redovisadt för hvad som af materielen blifvit användt och för de arbeten, som blifvit verkställde. Jag tror således att det nu anförda, för att icke trötta det Höglofl. Ståndet med flere skäl, 1 utgjort tillräcklig anledn, för SlatsUtsk. att närmare undersöka förhållandena, och då Utsk. det icke gjort och meddelat R. Stms resultatet deraf, anser jag sådant vara orätt och böra föranleda till återremiss. Det synes för mången tillkännagifva en särdeles upmärksamhet. på landets knappa tillgångar att icke större anslag än de hittils beviljade blifvit vid denna Riksdag begärde, men äfven här . vore det icke omöjligt, att, om man vill anställa en nogare granski ning, finna skäl, hvarföre en närmare undersökning varit af nöden, hvilken skulle kunna leda till andra åsigter. Detta är just förhållandet med följande fråga.
Ekonomi-Utskottets Utlåtande N:o 33. 17 riket varande 15,000 å 20,000 rotmästare eller sexman, har motionären antagit att minst 7,000 å 8,000 dagsverken, i värde beräknade till 5,000 å 6,000 r:dr r:gs försummas Por insamling af dessa medel, hvilka skulle uppgå till blott 1,000 ä 2,000 r:dr nämnde sedelslag; och har motionären, till afhjelpande af berörde förhållande, föreslagit, att alla stamböcker för hvarje år måtte samlas till valborgsmesso-sockenstämina, då församlingen finge bestämma, hvad den ville förära til! hvarje kyrkobyggnad, hvarefter medlen kunde tagas ur kyrkans eller någon annan, församlingens, kassa, hvarmed allt bestyr i afseende härå för året vore slut; likväl obetaget för enskilde att öka anslaget af egna medel. Slutligen bar motionären anmärkt, att på enahanda sätt kunde förfaras med uppbörden af de årligen anbefalde ordinarie och extra-ordinarie kollekterna, så att ”tiggeriet” i kyrkan under gudstjensten icke vidare komme att störa andakten. Utskottet, sorn tagit denna motion i öfvervägande, finner ordnandet af uppbörden utaf ifrågavarande medel inom församlingarne icke lämpligen böra eller kunna ske genom af Kongl. Majit utfärdade allmännna föreskrifter, utan bäst kunna verkställas genom hvarje församlings egen omtanka, hvadan Utskottet, som har sig bekant att uppbörden af stamboksmedel i följd af församlingarnes bestämmande redan på några ställen tillgår i ungefärlig likhet med motionärens förslag, hemställer att Rikets Ständer icke måtte vidtaga någon åtgärd i följd af denna motion. Stockholm den 4 Februari 1851. Bik. till 11. Ank. till Exp. Utsk. d. 5 Febr., kl. 1 e. m. Utlåtande, i anledning af vackt motion om föreskrifters meddelande i afseende å rättigheten att pä scenen uppföra Dramatisk författares arbete.
St. hafva redan före detta ansett löneförbättring för landsstatens tjenstemän behöflig och nödig. Nå väl! nu är förhållandet sådant, att en tjensteman i KammarColhm uppbär i aflöning mindre än ^ eljer \ mot dess vederlike vid landsstaten, oansedt tjenstepiannen i KammarColhm nödvändigt måste vistas i hufvudstaden, som är den dyraste orten. Också gränsa kammarskrifvarens i KammarColhm vilkor ovedersägligen intill sjelfva uselheten, med lön, som jag tror, af 218 r:dr, hvaraf, sedan centonal, bevillning, pensionsafgift &c. afdragits, återstå circa 200 r:dr, som, fördelade på 365 dagar, gör en daglig inkomst af 26 sk. och några r:st. Jag hemställer till Hrr riksdagsmän från landsorterna, sedan oundviklig hushyra blifvit härifrån afdragen, huru många sk:r som kunna återstå för de öfriga menskliga behofven, och hvilken grad afbildning, skicklighet, nit, arbete och patriotism man för en sådan penning har rätt och skäl att fordra. TjenstemannapersonaJen vid cmbetsverken i Stockholm utgöres vanligen af söner till den del af medelclassen, som har till princip att lemna sina hai n ali den bildning och uppfostran, hvartill utväg finnes, för att sedan låta det ankomma på dem sjelfva att söka förvärfva sin utkomst. Efter sålunda i skolor, gymnasier och vid acadcmierna använd ungdomstid, hvarvid de tillgångar, som det förutan annars till någon grad vanligen funnits, blifvit medtagna, inträder ynglingen vid omkring 20 års ålder, blott och bar, såsom extra ordinarie i embetsverken. Går nu allt lyckligt och väl, och han uthärdar den långa svältcuren, så kan han hoppas att, efter 10 års förlopp och med fortsatt flit och arbete för alldeles intet, ändtligen vid 3o års ålder vinna den mången gång afundade lotten att, med förbindelse af fortsatt dagligt släp och beroende, komma i åtnjutande af den förut uppgifna årsinkomsten 200 r:dr.
2 Stats-Utskotlets Memorial N:o 246. 4:o) att Bevillnings-Utskottet må erhålla uppdrag att till Rikets Ständer inkomma med förslag, angående detta årliga belopps utgörande för tiden intill 1866 års utgång, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att Fullmägtige i Riksgälds-kontoret må, för bestridande af utbetalningen af de medel, hvilka för det af Kongl. Majit äskade särskilda kreditiv å Tre millioner R:dr till försvarsverkets fullständigare ordnande erfordras, begagna Riksgälds-kontorets disponibla tillgångar och, ifall dessa icke äro tillräckliga, anskaffa derutöfver erforderliga belopp genom upplåning under de vilkor, som stadgas uti 198 § af det för nämnda Kontor nu gällande reglemente, eller 178 § af det vid denna riksdag antagna.» Voteringen har utfallit med 50 Ja och 69 Nej; och hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Aty-propositionens lydelse; hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat för Rikets Ständer anmäla. Stockholm den 3 December 1863. Stockholm, teyckt hos Sam. Rumstedt, 1863. Stats-Utskottets Memorial N:o 247, N:o 247. Ank. till Exp.-Utsk. den 5 Dec. 1863, kl. 2 e. m.
Ridd. och Adelns Prot. den 22 Februarii och den 13 Mars 1830. Bonde-Ståndets d:o, ]o B. p. 418- Desse Revisorer af slutade Räkenskaper, och tage derföre alltid Revisions-förrättningen sin början den 15 September; skolandes så väl Riksens Ständer böra af Konungen kallas. Och må ingen Revision öfverskrida en tid af Tre månader. 24 ConstitutionsUtskottets Memorial N;o 2. Ankom till Exp-.Utsk. d. ig Febr. kl. 12. Memorial, angående infordrad skyndsam uppgift å Grundlags-ändrings-förslagen vid 65 och72§.§. Reger ings-formen. Under den 10 dennes hafva Högvördige Presteoch Vällofl. Borgare;. Stånden, med anledning af Kongl. Majits den g förutgående aflåtna Nådiga Skrifvelse, anmodat Constitutions-Utskottet att, så skyndsamt som möjligt, inkomma med uppgift å de beredda förslagen till ändring i 65 och 72 §. §. Regerings-Formen, och Hedervärda Bonde-Ståndet till Utskottet öfverlem. nät högstberörda Nådiga Skrifvelse. Enär Constitutions-Utskottet redan låtit sammandraga och under denna dag till samtliga Riks-Stånden insänder fullständig redactions-uppgift å alla sedan sistlidne Riksdag hvilande, till den nu påstående hänskjutna Grundlagsändrings-förslag, bland hvilka äfven begge nu ifrågavarande innefattas, förmodar Utskottet att någon särskilt åtgärd af de gine Riks-Ståndens remisser ej lärer anses påkallad. Stockholm den 14 Februarii 1834. STOCKHOLM, H. G. Nordström, 1334. ConstilutionsUtålottets Memorial N:o 3, i N:o 3. Antom till Exp.-tJtst. <1. a5 Mars tl. rs. Memorial till 13 or gare Ståndet, med utlåtande om grundlagsenligheten eller stridigheten af en väckt fråga, hvarå Talmannen vägrat proposition.