Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ogsaa her i staden Ifabenharn medfarer det Liv, som der fares paa Logishuse, der staa i Farbindelse med Fwstekontorerne og optage de ankomne Piger, medens de som en anden Vare udbydes til den hö ’ est betalende, at manpe ordenlige Piqer demoraliseres. ja., evnliq en dog uden klar Bevidsthed om, hvad der forestaar dem, blive dfre for Personer, der i utugtigt Ojemel spekulere i deres Ungdom o Uerfarenhed. b e t e r for a t faa en virksam Statte i selve Sverige i den Kamp, vi agte at optage med de iiautoriserede Faestekontorer, st vi tillade os at lienvende os tii Fredrika-Bremer-Förbundet. Det e r en Selvfalge, at FredrikaBremer-Förbundet ’ s Autoritet vi1 kunne udrette Iangt mere, end om vi selv gjorde direkte Skridt til at modrrrbejde det beskrevne Onde i Sverige, og d d e r om VI fale os forvissede om, at den hvor det at vserne om svenske Kvinder, beredvillig vii staa os bi med R a a f o g Daad. ” Flere förslag till det ondas afhjiilpande framställas derefter, såsom att genom Fredrika-Bremer-Förbundets medverkan kännedomen om det af Dansk Kvindesamfund upprättade ” Festekontor ” eller platsanskaffningsbyrå mlt spridas särskildt i södra Sverige, samt att, om möjligt, de utsända ageiiternas rätt måtte genom lag begrginsas. Vid sammantriide inom Fredrika-Bremer-Förbundets styrelse, som med synnerligt intresse omfattat frågan, beslöts att hänskjuta saken för vidare utredning till en särskild koinite och uppdrogs å t styrelsens förvaltningsutskott att inkomma med förslag till denna komit&amp; sammansättning. FredrikaBq-emerFörbundets Iiöstsantqvum egde rum lördagen dcn 1 7 Nov. i frimurarelogens lokal och var besökt af öfver 170 personer. Programmet.
Depositionsränta _ 5 proc. U p p - och Afskrifningsränta 3 » Sparkasseräkning (vid Afd.-kont.) 4Va » På kapitalräkning å 6 mån. uppsägning godtgöres Bankens högsta depositionsränta och tillämpas vid inträffande ränteförändring den nya räntesatsen omedelbart utan före' uppsägning. TE, (S. T. A. flere sorter hos Bankaktiebolaget Stockholm — Öfre Norrland, VID VINSLÖFS Kvinnliga Slöjdoch Hushållsskola — belägen v i d Vinslöfs station å Kristianstad — Hesslenolms j ä r n v ä g — börjas df-n 1 nästk. november n y lärokurs, som fortgår (ill den 15 oktober 1900 m e d 2 månaders ferier fördelade på vinteroch sommarmånaderna. Arsafgiften är 25 kronor med 10 kronors förhöjning för dem, som önska deltaga i hushållsskolekursen. Skolan är genom sitt fördelaktiga läge inom Vinslöfs municipalsamhälle, sina n y a och rymliga lokaler samt framförallt genom sina dugliga lärarinnor en af de bästa i sitt slag, hvilket också framgår däraf att skolan upprepade gånger vid utställningar erhållit försti pris för sina tillverkade arbeten. S. E r m a n. ELFVINQ, ö T N A C K O R D E R I N G på landet under somJL marmånaderna finnes för tvänne skolgossar, hvarest undervisning meddelas af en 7:2 klassist, reallist. Priset pr m å n a d är 50 kr. Svar märkt » 7:2 », Iduns exp. (929) FÖR EN V Ä L A R T A D FLICKA E L L E R GOSSE finnes i höst tillfälle till inackordering i prästgård samt god undervisningtillsammans med egna barn i sv. skolämnen, spräk och musik. Priset billigt. Vidare genom kyrkoh. A d. Hasselskog, Torso, Mariestad. (G. Eget rum och tillfälle till bad Önskas. Svar m e d prisuppgift till &gt;A. K. », Gasverkets kontor, Stockholm.
Sålunda kunde t. ex. före tiden för tillämpningen af 1841 års taxa icke på kredit få uppläggas mindre än 4,000 Lispund gråsidor och 2,000 skålpund tobaksblad, men efter nämnde tid fick deremot kreditupplagsrätt tillgodonjutas för endast 225 lispund gråsidor och för 800 skålpund tobaksblad, eller ock utgjorde tvärtom före 1841 års taxereglering minimiqvantiteten för upplaget af anis 500 skålpund, men derefter 1800 skålpund, — af kaffe 500 skålpund före, men 1200 skålpund efter nämnde tidpunkt, — af ingefära 100' skålpund förut, men 1600 skålpund efteråt, — af plommon 400 skålpund före, men ända till 2,400 skålpund efter taxeregleringen af år 1841 o. s. v. Denna skiljaktighet må imellertid, sedan förhållandet redan under flera års tid ägt rum, nu kunna med mera likgiltighet anses, men då af förslaget att ur larifen utesluta alla tullvärden möjligheten att vidare på desamma grunda minimiqvantiteterna för kreditupplaget upphäfves, så föreslås, att dessa må ånyo bestämmas till visst mått, mål eller vigt, men till den myckenhet, ungefärligen och i jemna 100:deeller 10:tal, som de nu utgöra, och att transitoafgiften jemväl fortfarande antages till vid pass en procent af varuvärdena, men ulsättes i bestämda belopp.
Stats-Påds-Protocollen upplysa, att den Allmänna Författningen varit hufvudsakligen föranledd af 1815 och i8a3 årens Ständers underdåniga föreställningar och Önskningar; att, öfver de vigtigare delar af ämnet, Socken-Deputerade, Domare, Landsliöfdingar och flera Embetsverk blifvit hörde, och att jemväl, före det af Stats-Secreteraren utarbetade förslagets slutliga pröfning, Högsta Domstolens utlåtande deröfver inhemtats. Att Föredraganden instämt i Rikets Ständers åsigter, lärer billigen ej kunna läggas honom till last; och om Författningen skulle, hvad Utskottet ej förmodar, innehålla egentliga lag-förändringar, — om dessa tillika icke skulle anses medföra åsyf - 16 Conititutiöns-Utskottets Memot in! N;e 17, tadt gagn, — så har, genom åtskilliga under påstående Riksdag gjorda motioner, yppats utväg till uppgörande af ett behörigt Lag-förslag med jemkning i iiu gällande stadgandem I betraktande häraf, och enär, vid För-» fattningens tillkomst, ingert nödig form blifvit af Föredraganden åsidosatt, finner Utskottet något skäl icke vara för band att den i förberörde måtto framsiälda anmärk® liings-anledningen gilla. Stockholm den 28 Mars iSacp STOCKHOLM 1829, tryckt hos Jon. Äd. Walldcn. Cons t nutmn-{] t skottets Memorial. N:o ig. i N:o iS. Ankom till Exp. Utsk. d. 4 April 1829. Memorial, angående den af Domprosten Lidman anmälda anledning till anmärkning, i afseende på behandlingen af målet, rörande Kyrkoherde-val inom Torpa Församling. Den hos Högvördiga Preste-Ståndet anmälda och, genom Dess Protocolls-Utdrag för den 19 sistlidne Februarii, till Conslilutions-Utskottet remitterade anledning till anmärkning mot Föredraganden i Ecclesiastique-Ärenden, har Domprosten Sv.
Majit att berörde belopp varder ställdt till Kongl. Maj:ts disposition med 200,000: Dä den lokal, hvari Allmänna Barnbördshus-Inrättningen i Stockholm är inrymd, visat sig vara för ändamålet särdeles olämplig, samt Inrättningens egna medel icke lemna tillgång till betäckande af hela den kostnad, som för uppförande af ett. nytt, ändamålsenligt barnbördshus erfordras, föreslår Kongl. Majit att Rikets Ständer lör berörde ändamål bevilja ett understöd för en gång af 50,000: För att af Kongl. Majit disponeras till inköp af den äldre litteratur, som i Kongl. Bibliolhehet i Stockholm samt UniversilelsBibliolheken i Upsala och Lund saknas och är för dessa bibliothek behöflig, äskar Kongl. Majit, det Rikets Ständer måtte anvisa ett anslag af 10,000 R:dr årligen, att utgå under hvartdera af åren 1854, 1855 och 1850 med tillhopa Dä, såväl i Itiks-Archivel som i andra offentliga och enskilda samlingar, flere för landets historia och offentliga förhållanden vigtiga skrifter och handlingar finnas, hvilkas aHmängörande skulle vara af gagn både för kännedom om fäderneslandets äldre angelägenheter och för litteraturen, föreslår Kongl. Majit, att ett anslag af 2,000 R:dr årligen, att utgå under tre år och af Kongl. Majit disponeras för utdfvande af dylika äldre skrifter och handlingar, måtte beviljas med tillhopa r .. 6,000: — Det af Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag för tre år beviljade anslag af 200 R:dr årligen för afritning af Svenska MedeltidsSigill föreslår Kongl. Majit må för ytterligare tre år anvisas med ett sammanlagdt belopp af . 600; Transport R:dr 459,900: 52 Kongl, Maj:ts Nåd. Prop. om Statsverket 1853.
Jag har vid denna riksdag väckt en motion, att, om någon utsigt skulle visa sig till canalens ombyggnad, man dertill måtte kunna vänta något understöd från R. St:s sida. Denna motion hvilar i SlatsUtsk.; men jag befarar, att den icke kommer att leda till det åsyftade ändamålet. Hvad jag anfört, torde emedlertid bevisa, att bolaget söker aflägsna tidpunkten för canalens ombyggnad, och under sådana förhållanden hemställer jag till Frih. Ehrenborgh, om det är värdt att åt bolaget eftergifva beviflningen. Men min mening, som jag ber att på förhand få förklara, är att, sedan R. St. bifallit detta betänk, och bevilln.'safgiftens utgörande sålunda är gifven, vacka den motion, att, så snart bolaget börjar ombygga canalen, detsamma må varda befriadt från bevillnrsafgiftens erläggande. Om den siste värde talaren ägt upplysning om dessa föi-hållanden, skulle jag tro, att han uti ett tillstyrkande, sådant, som Utsk:s förevar, betänk, innefattar, icke skulle funnit en anledning till stöd för sin yttrade förmodan. Gr. van Fersen, Hans: Såvida den siste värde talarens omnämnda motion för det första inkommit till Ståndet, och sedermera kan påräkna bifall af R. St., skulle ett bifall till förevar, betänk, vara af mindre betydenhet; men som det, Hr Gr. Cronhjelm sagt sig ämna, nu ej är ämne för närvar, discussion, har jag begärt ordet för att lemna en upplysning, föranledd af frågans behandling inom Utsk., hvarest reservanten upplyste, att canalbolaget har, om jag minnes rätt, 10 proc. inkomst på actien, hvaraf en del afsättes till bildande af en byggnadsfond. Om bevilln. för utdelningen å actierna skulle erläggas, komme otvifvelaktig! denna bevil ln:safgift e.tt drabba, icke actieägarne, utan byggnadsfonden; och då således staten egentligen skulle förlora derpå, att byggnadsfonden förminskades, har jag icke med min röst kunnat biträda det beslut, betänk, innehåller. Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius:
Han visste icke, hvar han skulle taga pengar ifrån – adiaphoron; han glömdes allt mer och mer bort ute i den offentliga verlden – adiaphoron; alltsammans vore adiaphoron; det fans icke en skymt af en ljusning i den framtid, som låg inför honom, men han sköt med ett visst humoristiskt öfvermod tanken derpå åt sidan: – det komme nog af sig sjelft, det ordnade sig nog; – herregud, det kunde ju icke vara så evigt; – och knep det, nå, så funnes alltid någon utväg, – i värsta fall kunde man taga lifvet af sig I denna sinnesförfattning satt Truls en regndisig eftermiddag inne å «Kramers hörna» och väntade på att det skulle bli tågtid, då han såg Jeppa Jeppsson och Isinger stryka förbi. Den senare hade fått syn på honom; och på den hastiga rörelse, med hvilken han styrde kosan hän mot ingången, märkte Truls, att den andre vore mycket nyfiken på att få fatt i honom. Också två typer för sin krets, tänkte Truls, då de begge männen suto bänkade vid hans bord. Jeppa Jeppsson, som ändtligen, efter många examensmödor med hänsyn till den mannen Horatius, vid fyratio års ålder erhållit en underordnad anställning vid astronomiska observatorium, hvilken mer än väl förslog till hans anspråkslösa lefnadssätt, lefde helt och hållet för sina stjernor samt hade för länge sedan upphört med allmänna angelägenheter. Isinger gick ännu inne i lärdomsstaden såsom oexaminerad civis academicus. Han höll till på Atheneum och studerade inoch utlandets press, politik och literatur, dagen i ända, med undantag af måltidstimmarne och suplagen, hvilka senare blefvo allt sällsyntare, ju fåtaligare de gamla umgängesvännerna blefvo. Han hade slutat i den fullständiga skepticismen; ingen hade fullt rätt, men ingen hade heller helt orätt; juste-milieuet vore den bästa ståndpunkten, om icke äfven detta hade varit en ståndpunkt och dermed något dogmatiskt, – och för öfrigt vore icke heller den totala dogmlösheten så alldeles utan sina brister.
Vid sådant förhållande får Utskottet inbjuda sistbemälde 2:ne Riks-stånd, all med Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet sig förena uti deras, i enlighet med Utskottets tillstyrkande, fattade beslut; men om denna inbjudning icke antages, anser Utskottet, att frågan bör afgöras, genom votering i förstärkt Stats-ulskott, och får, i sådant hänseende, föreslå följande voterirtgs-proposition: ”Den, som vill, att Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet hemställa, att Kongl. Majit täcktes låta närmare undersöka beskaffenheten af den Kanslirådet Krutmeyer tillhöriga samling af gravyrer, samt derest den befinnes ega sällBih. till II S/.-s Prot. 1850 & 1851. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 46 Haft. 1 2 Stats-Utskottcts Memorial, N:o 314. syntare konst-historiskt värde, låta densamma inköpa och till Kongl, bibliotheket öfverlemna, äfvensom att Rikets Ständer för detta ändamål ställa till Kongl. Maj:ts nådiga disposition en summa af högst 12,000 R:dr att ifrån Riksgälds-kontoret utgå, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner Nej. kommer berörde fråga att förfalla. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL i&fsmrMGNB ffinnawHrÅsiiiwKis f 1® t % 1011 vid Urtima Riksdagen i Stockholm Åren 1844 och 1845. FJERDE SAMLINHEM» Afdelningen: Stats»- samt Allm. Besvärs och Oeconomiem. fl. Utskotts gemensamma Memorial, Utlåtanden och B et än kan den. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Memorial, N.-o 1. I N:o i. Memorial Ank. till Exp.-Utsk. d. 4 Nov. kl. 2 e. no.
Den verkan Herr Bruncrona ansett af en sådan åtgärd böra följa vore: att fåfängan och öfverflödet företrädesvis beskattades; alt, om ock den förmögne eller de , som ville passera derföre, tillfredsställde deras bégär till fåfänga, skulle likväl det förhöjda priset å åtländska viner, hos den mindre bemedlade, omtänksamma 'och klokt beräknande hushållaren, verka till inskränkning af deras bruk, på samma grund som fördyradt bränvin förmodades leda till en mindre consumtion af denna vara; att, genom förböjd tull, Stats-intraden skulle ökas, och, genom minskad införsel, handelsvågen gynnas, samt slutligen, att, då Frankrike fortfor att belägga Svenska jernet med hög tull, skulle förhöjningen af vin-tullen härstädes icke kunna anses annorlunda, än såsom ett reciprocitets-steg, och återförandet af Tuli-afgiften lill dess förra belopp , i fall sådant på Stats-oeconomiska eller politiska grunder framdeles komme i fråga, borde icke medgifvas förr än tullen på Svenskt jern i Frankrike nöjaktigt blifvit nedsatt; af Herr Hjerta, Lars, som uti tvänne serskilda motioner yrkal: alt utförsel-tullen å Stångjern må upphäfvas; att införsel-tullen å utländskt beredt läder, såsom ännu utgörande ett ämne, hvilket icke utan derå nedlagdt arbete till omedelbar förbrukning kan användas, må nedsättas lill hälften af den nuvarande; att införsel-tullen å Silkesfelb, såsom det ämne, hvilket inom Riket tillverkas, men förnämligast användes till manshattars förfärdigande, och sålunda utgör en af våra första nödvändighets-artiklar, må nedsättas till 3a sk.
Det måste af Utsk. utredas, hvart dessa 5 daler skola ingå, det må nu vara contant eller i persedlar; om de skola till statsverket besparas, eller anvisas till lönefyllnad eller annat dylikt. Jag anser derföre icke betänk, vara af beskaffenhet att kunna genast bifallas, utan tillstyrker återremiss. Hr von Hartmansdorff: Det är en ofta inträffande händelse, att man vid allmänna ärendens behandling kommer till samma-slul, men på olika grunder. Detta är skälet, hvarföre jag vid detta tillfälle väl har tillstyrkt, att beslutet malte blifva sådant som Utsk:n framställt, men deremot att grunderna och utredningen mätte blifva öfverensstämmande med Frih. Palmstjernas framställning, emedan slutet eljest blefve, pä sätt Frih. Cederström anmärkt, dels ofullständigt och dels oriktigt. Jag anhåller derföre om återremiss. Ofverläggningen förklarades nu vara fulländad, hvarefter II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåge de emot ifrågavar. utlåt, gjorde anmärkn:r föranleda till återremiss. Denna propos. besvarades med starka ja, blandade med nej, hvarpå II. Ex. förklarade, att han funnit ja härvid hafva varit öfvervägande. Härefter förekom ett mål, uti hvilket undertecknad var jäfvig att vara prot.förande, och särskildt protocoll fördes af Ridd.notarien Kammarjunkaren Bosin. Vidare föredrogs Const.Utsk:s d. 17 dennes e. m. på bordet lagda mern. lN:o 24 ang:de ett tillägg i 41 §. Riksd.Ordn. Hr Printzenskjöld, Carl, anhöll om uppläsning af Hr von Hartmansdorffs vid detta meni. fogade reservation. Frih. Cederström, Jacob:
Vid 1862—63 års riksdag begärde K. M:t anslag til! ytterligare 8 löner, hvilka beviljades, så att vi nu tillsammans hafva 28 nya löner beviljade af de föreslagna 48. Af dessa äro 26 redan tillsatta och de två återstående blifva det inom kort, hvilket torde bevisa huru nödvändiga de varit. Förbises får ej att af de 28 redan upprättade nya prov.- iäkare-tjensierna äro 25 stationerade å landsbygden, samt att alla de sex distrikter, som för det närv. anmält sig till erhållande af enahanda förmån, äro belägna å landet. Den åsigt, som nemi. blifvit följd, har varit, att, som städerna hafva egna läkare, men landsbygden deremot lider brist på närmare läkarevård, borde den ock företrädesvis tillgodoses. Nya provincialläkare-tjensters upprättande är sålunda nästan uteslutande till fördel för landtbefolkningen; att denna fördel ock uppskattas af denna befolkning, bevisas genom den skyndsamhet, hvarmed distrikterna sökt uppfylla de ej så litet betungande vilkoret) för läkares erhållande, såsom ock att ej mindre än sex ledamöter af Bonde-St:t inom Stats-Utsk:t instämt uti den af mig afgifna reservationen. Till innevarande riksdag hemställde Sundhets-Collegium om anslag för ännu 8 nya prov.-läkarelöner, och tillkännagaf der - Den 28 April f. m, jemte att 6 distrikt, som uppfyllt de föreskrifna vilkoren, anmält sig till erhållande af läkare, men K. M:t liar icke gjort framställning om anslag för flera än tre löner. Men på grund af deri erfarenhet, jag förvärfvade under den tid jag var ordförande i Sundhets-Coll., vågar jag försäkra, att ett skyndsamt ordnande af prov.-läkare-regleringen är för helsovården inom riket ytterst nödvändig, och att det begärda anslaget till endast 3 nya prov.-läkare-tjenster är alldeles för otillräckligt. Jag anser derföre att ett anslag för 6 läkare är det minsta, hvarmed man nu kan reda sig, och detta så mycket mera, som, enligt hvad jag nyss nämnde, 6 distrikt redan anmält sig till erhållande af läkare, såsom hafvande fullgjort alla af R. St:r föreskrifna vilkor.
Kis ' son drog, som vi känna, ut att söka sin faders åsna och fann ett konungarike; den här familjefadern gick ut för att söka — om icke precis ett konungarike — så dock julpresenter för sin familj, och vände åter med — en åsna, för hvilken han hvarken egde stall, foder eller någon användning. Han hade stött på en krets uppsluppna kamrater och med dem deltagit i en auktion, utlyst på en åsna, hvilken värden på stället ville bli utaf med. Ett särskildt kapitel kunde nog den s. k. vandrarpresenten förtjena. En ung man kommer på den idén att uppvakta sin tant med en ensam vas, för hvilken denna icke finner någou lämplig plats, då den andra vasen, pendanten fattas. Gåfvan tas emot, gäldas med kyss och genskänk och ställes så undan. Den får också omsorgsfullt bevaras för alla bekantas blickar, ty nästa år måste den på nytt tjena som julgåfva åt någon annan, som naturligtvis ej heller finner någon användning för den. Och så går den allt vidare. Våra kära småttingar öfva för det mesta » förintande kritik » gent emot leksakspresenterna, i det de så fort som möjligt låta dem gå all verldens väg. Hur nära ligga då ej skratt och gråt hvarandra, och äfven härutinnan spårar man den äkta humorn. Våra barns naivitet är, som vi känna, af ett alldeles särskildt slag. Den är ofta mycket mer beräknad, än man tror. Elsa säger till sin mamma: » jag hoppas, att jag får en ny docka till julklapp. Den jag har nu, skäms redan, om man frågar, hur gammal hon är ». Äfven barnaålderns tacksamhet har sia egen karakter. Lille Fritz har fått en trumma, oaktad! pappa, som han vet, icke kan fördra trummandet. Rörd går han till pappa och säger: » jag lofvar dig verkligen, att jag bara skall trumma, när du sofver ». Lille Otto har icke fått den der granna bleckrustningen, som han med så särskildt vacker stil präntat öfverst på sin önskelista. Och helt trumpen klagar han: » nu har jag gjort mig så mycket besvär att önska den, och ändå får jag den inte! » Den icke synnerligen lärgirige Max har endast fått nyttiga saker.
Men som efter min oförgripliga tanka, af detta Riksens Ständers stadgande: att så mycket som svarar emot Mantals-penningars utgö-ande i Städerna Stockholm, Götheborg och Carlskrona, i lika förhållande som annorstädes , icke kan dragas den följd, att dessa Städer skola ovilkorligen hafva en Folkstock, sorn , efter 12 sk. personen inbringar 15,000 R.dr, och deraf för Stockholm enskildt 12,000 R:dr , utan den för dessa Städer i denna del af Tandttulls-ersättningen utförda summa , till sin natur är och måste blifva presumtiv ocli endast påräknad förslagsvis, hvarigenom för S'afs-Verket lika möjligen derå ena året kan blifva öfverskott, som ett annat år .brist; så har jag ansett mig , till Riksens Höglofl. Ständers förklarande, böra vördsammast framställa, om icke berörde till ersättning anmärkta bfist måtte i Stats-Verkets Räkenskaper för den förflutna tiden afskrifvas,'såsom en icke påräknad Krono-inkoinst , och stadgandet för framtiden utsätta, att förbemälte Juli. något större åliggande i afseende på Manfals-penningars utgörande , än Skattskyldige i öfriga Städer och orter af Iliket.” I anledning häraf få Statsoch Bevillningsutskotten anföra, att intill år i8ll har uti Städerna Stockholm, Götheborg och Carlskrona erlaggts, i stället för Mantals-penningar , den så kallade QvarntuIIen ; men sedan Biksens Ständer, uti underdåniga skrifvelser den 20 Febr. och 2 April 1810, hos Kongl. Maj:t anmält deras Beslut , att
Tolster Bräder af, tums tjocklek och derunder. Äger-. Brattfors Jernbruk med 1562 Sk:pd. Stänqjerns sm'de. Tillydande FrälseHemman N. N , , 1 i^N. N » !> L.N. N ä t 50 800 iroc t4oo Gumma ;oov Hwarföre Asgiftcn ester i.). blifwcr 24- 28!- Bcbällen Inkomst deraf. Den rr October. R:o 7. tillj Taxerings, Comktcen !fs i Staven N. - 8> - INI i-i4ZZ r6 r^zj ;r)8,L^ Fak den N:o Uppgift för ar Nnderteknad idkar rörelse härstädes som Granhandlare. Äger: ^:del i Sockerbruket N/N. 4:ren i Segelduks. Fabriken N. N. ^-del i Skeppswarfwet. Arrenderar: 18 tunnland Stadsjord. Behällr» Inkomsten för förledit är war, efter de i Författningen tillätnr afdrag, inbcraknadt den, som, enligt ferstilld Bilaga, utaf annorstädes ägande Lägcnheter influtit, R:dr. 7.95; Desiutom uppgifwcs min Rädmans Tjenst med Lön R:dr. 15a: 5 tunnland Tjensten ätföljande Stadsjord, hwars afkastning, efter d»i Författningen Lillätne afdrag, förledit är utgjorde R. den Summa Rtdr. 185: dl. n. Min Pupill N. N. boende och Mantalsskrifven i N. Län, N. Härad och N. Socken, äger härstädes: Hälften i Säpbruket. Stadsjord: En odlad äng, ouppmätt, bortarrenderad till N. N. härstädes. Desi behällna inkomst häraf, jemte 6 procents Ränta af;oo: R:drutefiäende Capital utgjorde förledit är Riksdaler. Min Bokhällare N. N. har äfwen serstillt behAlm Inkomst 6 procents