Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Riks-Disconten skola för de följande åren utses, först af Strengnäs och Westerås Stift, och sedermera efter den, Stiften emellan, stadgade ordning, hvarom närmare föreskrifter skola meddelas i Ståndets Circulaire vid Riksdagens slut Från Yällofl. Borgare-Ståndet. ’ S. D. Föredrogs å nyo Allmänna Besvärsoch Oeconömic-Utskottets Memorial, N:o 143, med förslag till sammanjemkning af BiksStåndens beslut, i en fråga, rörande Bergsoch Jeruhandteringen i Riket: jemknings-förslaget bifölls. S. D. Föredrogos å nyo Stats-Utskottets Memorial och Utlåtanden: Eili, lill R, St. Utclr. d. 24 Jan. i835. N:o 3gg, i anledning af erhållen ateneniiss å Stats-JJtskottets Betänkande, lX':o 368, Indes lill handlingarne; N:o 400, i anledning af en inora Preste-Ståndet väckt fråga, om tillåtelse för Ståndets Archivarie, aLt emellan Riksdagarne få hebo de rum i Riksgälds-Contorets förra hus, hvilka af Preste-Ståndet under Riksdagarne begagnas, bifölls; och N:o 401> ail~ gående gratification åt den eller de Tjenstemän inom Riksgälds-Contoret, sorn fått sig uppdragen befattning med utdelningen lill praenumeranter å Riks-Ståndens tryckta Protocoll, samt emottagning och redovisning för öfverblifva!: de exemplar af Bihanget till samma Protocoll, bifölls. S. D.
» Ja, ypperlig, » svarade Alexis naivt, » med brännvinsbränneri, kvarnar ... » Kvarnarna voro hans egen uppfinning for att ytterligare höja effekten. Valentine strök med handen öfver ansiktet, som om hon önskade hvila sina ögon, som hon hela tiden hållit genomträngande fastade på honom, eller som om hon en sekund velat dölja sin blick. » Det är ju mycket präktigt — mycket präktigt, » upprepade hon och lät hufvudet sjunka. Plötsligt rätade hon upp sig och sade med blixtrande ögon: » Och du inbillar dig, att jag skall tillåta det? Du har trott mig? D u är så dum, att du noga berättar mig allt, som om jag vore en främmande person. Hvad håller du mig egentligen för? Under dessa två år — har du ännu ej lärt känna mig? För resten, jag också har j u först i dessa dagar lärt känna dig. » Mursikow häpnade, plötsligt förskräckt, och förstummades. Han kände sig, som om hon lekte med honom likt katten med råttan. » Huru? H v a d? » hviskade han. » Jag förstår inte. » Hon lade armarna i kors öfver bröstet och såg på honom, strålande i sin kalla skönhet; det var som om hon uppkallat all denna sin skönhets kraft. » Du förstår inte? » frågade hon långsamt. » Men mitt lugn förstod du. D u tyckte, att det måste våra så, och gladde dig åt min själlösa resonlighet? D u har trott m i g? Du är från dina sinnen! Jag tillåter dig intet giftermål! Icke därför att jag älskat dig. — Åh, nej! Var öfvertygad om att i mitt hjärta finns ingen annan känsla för dig än förakt. Svartsjuka kan det ej vara. Jag skulle nu inte vilja gifta mig med dig, om du så ock på knä tiggde mig därom. Jag vill helt enkelt inte, att du gifter d i g. » Hon talade utan lidelse; hennes blick var strängt och orörligt riktad på hans ögon, men på hennes öfverläpp sväfvade åter det Alexis kände sig alltmera lätt om hjärtat. lilla hånleendet. Alexis bet häftigt ihop tänMen hans stora förlägenhet ville ännu ej vika. derna. Hans hufvud genomkorsades af de » Så besynnerlig du är! » upprepade han. oredigaste tankar.
Jag anhåller att mine vär de motståndare, så väl som de der dela tänkesätt med mig, icke ville återkomma med påståendet att all rättelse är umbärlig, derföre att i mom. är antaget; ty om man lager för gifvet att ingenting är bestämdt afgjordt, så är all öfverläggning om de följande §§:na öfverflödig. Jag lättade icke riktigt, om Hr Råfelt bestridde den af mig föreslagna förändringen eller icke. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg att orden "minimifordringen af” i slutet af 3:e mom. borde utgå. Ropades ja. Uppå derefter framställd propos. blef Utsk:ns förslag till 3:e moni, i öfrigt bifallet. IQ2 Den io Februari c. m. Hr von Hartmansdorff: Jag belilagar att R. o. Ad. icke ville göra afseende på Hr von Hohenhausens förslag. Det gör att författningens tillämpning blir ännu omöjligare. Jag reserverar mig derföre mot beslutet. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att vid 4;de mom. den anmärka, blifvit gjord, att åt consistorium borde öfverlemnas att bestämma den tid, hvarunder de fasta skolorna skola hållas öppna. Hr von Hartmansdorff: Jag anser skolstyrelsen i hvarje församling vara behörig myndighet alt måhända gemensamt med sockenstämman utsätta skolterminen, samt att domcapillet icke må befatta sig dermed, förr än tvist uppstår om lämpligaste tiden dertill. Jag har trott att man ej borde föreskrifva, att skolan skall hållas öppen minst åtta månader om året. Men då i åtskilliga församlingar flera skolor komma att inrättas, tolde det måhända vara lämpligast att endast säga, det undervisning skall meddelas vissa månader af året, på det att tiden närmare må lämpas efter hvad särskilda omständigheter på olika orter kunna fordra. Hr Le fre'n , Joli. Pehr; Jag kan icke annat än förundra mig öfver, att, då man så ofta vid denna riksdag hör att få saker äro önskligare och nyttigare än communal-förvallning, man likväl i detaljerna icke vill organisera denna förvaltning så att den motsvarar sin bestämmelse.
Med antagande af denna grund för aflöningcn går nu Utskottet att yttra sig öfver den föreslagna staten för Ofverkommendarits-expedilionen (se den Departements-chefens betänkande åtföljande tabell litt I i). a) Ofverkommendanlen, hvilken för närvarande från 4:de Hufvud-litelns anslag till extra utgifter uppbär ett årligt arfvode af 900 R:dr, är i den föreslagna staten uppförd lill aflöning med 1,500 R:dr. I betraktande deraf, att Stockholm icke är en befästad stad, synes något behof af 2:ne Kommendanter derstädes ej förefinnas, hvarföre ock serskild aflöning för Ofverkommendanlen hittils icke varit å stat uppförd; och då den i hufvudstaden förlagda garnison, dels i egenskap af lifoch hustrupper, dels såsom tillhörande en fördelning af arméen, ej saknar det samband, som är afsedt genom tillvaron af ett högre gen era Is-befäl, torde icke heller i delta hänseende en särskild Öfver kommendant vara behöflig, hvadan Utskottet afstyrker beviljande af det för Öfverkommendanten i Stock holm nu äskade arfvode. Å) För Kommendanten, hvilken nu uppbär å stat ett arfvode af 900 R:dr, är den nya aflöningen föreslagen lill 2,555 R:dr, motsvarande beloppet af Öfverste-traktamenle, som nuvarande Kommendanten åtnjuter. Med afseende å de med denna Kommendants-befattning förenade trägna och ansvarsfulla åligganden, anser Utskottet den ifrågasatta förhöjningen, ehuru betydlig, böra beviljas; hvarföre Utskottet, under åberopande af den grund flir aflöningens bestämmande, som Utskottet bär ofvan föreslagit, hemställer, att arfvodet för Kommendanten i Stockholm må ökas lill 2,555 R:dr R:mt. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 7-/. 15 c) Arfvodena för förste och andre Adjulanterne, ntt Utgörande för den förre 600
Ridderssapet och Adeln samt Hederwärda Bonde-Ständel wäckta fräga, om noggrannaste granskning öfwer förwaltningen af Rikets alla 'medel fedan Riksdagen är i8ov, Preste-Ständet til alla delar förenat sig uti det beslut, hwilkct Högloft. Ridderffapet och Adeln genom Protooolls Utdrag af d. 16 dennes meddelat, hwadan detta mål bör til Riksens Högloft. Ständers Stats Utssott remitteras. Men beträffande de öfrige uti Hederwärda Bonde - Ständets Protooolls Utdrag af den 15 dennes wäckta frägorna, om granskning af de räd och det biträde, som blifwit förre Konungen kemnade, samt om undersökning af det lidande, som förmenas wara utaf den styrande Magten en och annan enskild person tilskpndadt, anser Preste Ständet desta frägor wara af den beskaffenhet, at de enligt Rikets förut gällande Grundlagar icke kunna af den Lagstiftande Magten uptagas och afgöras. Hwilket allt genom Utdrag af Protocollet flulle de öfrige refpective Ständen wördsamt och wänlrgen meddelas. Ut supra. Lx krotocollo P dft. Almguist. Utdrag af Protocollet, hältet uti HZgwörwördige Preste-Ständet den 26 Julii 1809. ^ S. D. Beflöts, at ett utaf Bissopen Herr Doctor Murbeck författadt och til Preste-Stän det - Den 27 Julik. 555 det ingifwit Förslag til Fattig.Ordning, jämte ett utaf bemalde Biffop uti detta ämne til »Ltändet inlemnadt Memorial skutte til Riksens Högloft. Ständers Altmanna Oeeonvmiä- och Befwärs-Utskott remitteras. Ut supra. klx 1'roeocollo P dl. Almguist.
Vidare har inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln blifvit anmärkt, att Landt-Tulis-bevakningen måtte till cotitroll mot Tullförsnillning, fortfara, äfvensom att gränsbevakningen emot Norrige kunde upphöra, såsom hvarken befordrande ändamålet, eller medförande en mot Utgifterne dervid svarande Inkomst. Giunderne till förslaget så väl om LandtTullbevakningens indragning, som gränsbevakningens mot Norrige bibehållande tills vidare, hafva Utskotten redan sökt så fullständigt upplysa och utveckla, att något annat dervid ej är att tillägga, än,-hvad angår omförmäldte an. märkning i afseende på utgifterne för ifrågavarande gränsbevakning, att nyttan af denne anstalt icke bör bedömmas eller mätas endast efter den directa Inkomst uti penningar, som den inbringar, utan hufvudsakligen efter dess vigtiga påföljder, att nemligen hindra och försvåra förbudne varors införande i Eander. En Ledamot inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln har yttrat den förmodan, att Rikets kuster, i anseende till deras vidsträckta läge, icke kunna ordentligen bevakas, samt derföre hemställt, att denna bevakning måtte upphöra. Jemte anmälan, att frågan angående kustbevakningens fortfarande blifvit till Allmänna 1760 Statsoch Besvärs-Utskottens Belankandem Besvärsoch Ekonomi - Utskottets enskildta handläggning remitterad, och att Utskottet, under den 4 sistlednd Mars, Utlåtande derom afgifvit, hafva förenade Utskotten skolat, upplysningsvis, meddela, att, enligt Kongl. Majis dc-n 22 October 1817 till"Tull Directionen atlåtne Nådiga skrifvelse, icke mindre än 62,000 Rtdr Bco blifvit utaf Tuli medlen ariordnade för detina bevaknings bestridande, Och få Utskotten, i anseende till den minskning berörde betydliga utgift, medförer uti de från Tull-Verket påräknade inkomster, tillstyrka Riksens Höglo!!.
M. sålunda täckts i Nåder framställa, jemte de den Nådiga remissen bifogade handlingar, hafva Rikes Ständer i öfvervägande tagit; och som upplyst är, att med den tjenst, aflidne Assessoren Widegren i lifstiden innehaft, det serskildta förhållande egt rum , att densamma icke medfört delagtighet uti pensions-cassa, hvadan Widegrens enka och barn äro i saknad af den pensions-förmon, som Statens tjenstemäns enkor och barn i allmänhet hafva att påräkna, samt vid betragtande tillika ej mindre af det fördelagtigå vitsord för nit och skicklighet, som blifvit Widegren meddeladt, än äfven den nödställda belägenhet, hvaruti hans efterlemnade sjukliga enka med 5 oförsörjda, minderåriga barn, sig befinner, hafva Rikets Sländer beslutat, att för aflidne Kamererare!!, Assessoren G, Widegrens enka u Allmänna Iudragnings-stalen uppföra en årlig pension af 300 R:dr R:co, att ifrån mannens död, eller början af delta år, beräknas, och utgå, så länge hon lefver ogift och befinner sig i behöfvande omständigheter. Hvilket, till svar å E. K. M:s i ämnet a flåt na Nådiga remiss, Rikets Ständer härigenom få i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &e. Stockholm den 2G Maj 1841. Expeditions-ZJtskoltcls Förslag till und. Skrifvelset N.o 343. Uppfäst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 22 Maj 1841. Presle-Ståndet den 24 Borgare-Ståndet den 24 Bonde-Ståndet den 26 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsemed öfverlemnande af Förslag till ny Ansvarighets-lag för Fullmägtige i Riks« gälds-Contoiret. (Statsoch Lag-Utsk. Bet. Niris 113 och 192.) S. A. K.
Föredrogs å nyo Bevillnings-Vtskottets Utlåtande, N:o 5o," i anledning af gjorda anmärkningar emot Utskottets Betänkande, N:o 3g, angående den af Ständerna utgående Salu-accis: med vidblifvande af det redan beslutade bifallet till Betänkandet N:o 39, antog Ståndet den förändrade redactionen, enligt Utlåtandet N:o 5o. S. D. Föredrogs å nyo Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 3g5, dels i Prat. Utdr. d• 26 Jan. 1835, 35 anledning af verkställd granskning af Kongl. Convoji-Commissariatets förvaltning och räkenskaper för åren 183r och i83a, samt dels, på grund af väckt motion, om förändring i Convoij-afgiftens utgörande och disposition m. in., bifölls. SD. Vid förnyad föredragning af Banco-ZJtskottets Memorial, JNT:o 8i, angående revisionerne öfver Banco-Discont-Yerkets förvaltning och räkenskaper, samt f, d. Biks-Discontens utredning, afgjordes nu definitivt endast den deruti gjorda hemställan, att revisionen öfver Banco-DiscontYerkets förvaltning och räkenskaper, samt f. d. Riks-Discontens utredning för året 1834» måtte få företagas den i5 instundande April, i stället folden tidpunkt af den 2 Mars, då densamma efter i83o års Banco-Reglemente skulle taga siri början, hvilken hemställan bifölls. Den a6< Jan. i S35. Från Högyördige Preste-StAndet. S. D. Föredrogos å nyo Stats-TJtskottets Utlåtanden: N:o 395, dels i anledning af verkställd granskning af Kongl.
Transport ende åren alltid iaktagits, att de sökande, sora funnits berättigade att, till erhållande af pension vid inträffande ledighet, å Pensions-Staten classificeras, undfått nådegåfvor, svarande emot i af blifvande pansions-beloppet. En dylik utbetalning bifölls af Kongl. Maj:t äfven för 1826, enligt Stats-Contoirets underdåniga Förslag; men härigenom bar, sedan alla ifrån förra åren reserverade tillgångar blifvit, i följd af de pensionssökandes tillväxta antal , medtagna, en brist af 2,1 >4 R:dr 6 sk.6 r:st. på Sjunde Hufvud-Titeln för nämnda år uppkommit.Kgl. Maj:t öfverlemnar till Ri - Transport r G,704,400 G.704^00 Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. 1 Transport ( bets Ständer, att serskildt anvisa medel till denna brist på ett anslag, som egentligen kan anses såsom en förslagsvis beräknad summa. Åttonde HufVud-Titeln: Allmänna och Extra utgifter. Nuvarande anslag R:dr 417,872:26:3. Kongl. Maj:t föreslår, att denna Hufvud-Titel, lill största delen innehållande förslags-summor, som icke förut kunna till bestämdt belopp beräknas, vid Stats-regleringen fastställes V.o 2. 97 i,704,4oo: 527,800: Transport 7,232,200: Eili. till R. St. (B) 7 g8 Kongl. Maj.-ts Nådiga Propos. No 2. Transport Tillökningen utöfver nu gällande anslag härrör af följande orsaker: 1:0 Anslaget för fångars skjuts och underhåll, m. m. har, oaktadt den betydliga förhöjning, som i detsamma vid sista Riksdag beviljades, årligen utfallit med brist, hvilken för år 1826 uppgått till icke mindre än 110,749 R:dr 3o sk. 3 rst.
Under loppet af åren 1829 och i83o hafva sex sådane Balancer tillkommit till ett sammanlagdt belopp af 14,109 R:dr 38 sk. 11 r:st., hvaraf i3,i68 R:dr 20 sk. utgöra framlidne ÖfverPoslDirecteuren Friherre Carpelans balance, dels för uppburen af Kongl. Preusiska GeneralPostDirectionen insänd ersättning forPost-ångfartygs byggnad, 12,260 R:dr i3 sk. 7 r:st., dels för icke redovisade 908 R:dr 6 sk. 5 r:st. af förskottsvis uppburne 1,600 R:dr till en Embetsresa. Varandes denna balance bevakad i den efter Friherren yppade Concurs, samt frågan derom vidare handlagd af vederbörande Actor, som yrkat ansvarsskyldighet derföre å Kongl. Postverkets Kamererare och Revisor. 2:o Vid jemnförelse af Aflöningar och Arfvoden m. m. med hvad Staten dertill anslagit, har det befunnits,' att Expensekostnaderne för Stockholms PostContor år 1829 uppgått till 3,635 R:dr 14 sk. 8 r:st., då Staten för Postoch KammarContoren icke upptagit mera än 286 R:dr 32 sk. Men detta missförhållande är likväl nu mera upphäfvet, sedan Kongl. Maj:t under den 27 Mars i83o fastställt en ny ExpenseStat för PostContoren så väl i Stockholm som Landsorterne. 0:0 Uti förskotts-ersättningar för bortkomne recommenderade bref bar blifvit utbetaldt:
Men inser ni då inte i herrans namn, att det Om det ska kallas för manlig ridderlighet att Nej, inte är jag generad. Jag hade tänkt att Mod, barn lilla! Är du generad för den här trott, att det fanns somliga män, som hade någon (Vendia skjuter undan bordet och går mot höger.) 15 ASP. få reda på, hvad det är ni tänker göra för att bekämpa mannens polygamiska instinkter. vill ju bekämpa dem eller GUNBORG. Svara honom inte. MINA. vill säga Gunborg och Vendla och en helande mängd andra vill att ingen flicka ska gifta sig med en oren man. ASP. mig, fröken Vendla! Jag tar kall afrifning hvar morgon. RUDOLF. Hör, Asp, inga oförskämdheter, om jag får be. ASP. skämdheter då? Är det bara du, som har rätt att säga oförEller tror du kanske, att det är En oren man! (Brister ut i gapskratt.) Tag då Den saken ska jag svara på. Vi vill det Nej, gå inte, fröken Vendla. Jag ville så gärna För ni sötsaker, som du trakterar med! FRU SANDSTRÖM. Om det skulle komma ut, att fru Sandströms inackorderingar Jag ber er, mina herrar, intet gräl i min salong! 16 ASP. männen ska vara rena. För all del! Alltså, fröken Mina, ni vill, att MINA. oss, ska vi först fråga Som vi själfva, ja. Och om en man friar till ASP. det kan ni ju alltid lära honom sedan. Om han tar afrifningar om morgnarna. Men MINA (skrattande). hela sitt lif. Annars får han korgen. ASP. Aj, det var värre. RUDOLF. sådant talar ni, flickor, om, när ni är tillsammans! MINA. Ja sådana flickor, som ä' utvecklade, förstås. RUDOLF. bevare mitt förstånd, så att jag inte går och friar till en af dem och utsätter mig för en sådan fråga. Sannerligen för Gud tror jag inte, jag så rått Gu' bevars då för de utvecklade. Och gu' Men så hör då upp. Fy, för katten! Och Nej, det är inte nog. Han måste ha gjort det
Preste-Ståndet ankommet utdrag af dess protocoll för den 13 i denna månad, hvarigenom bemälBih. till R. St. Prot. 1841, g Sami. 2 Band. 6 4a Trot TJtdr. d. 23 Jan. 184.1. de Riks-Stånd inbjudit de öfriga Stånden, att sig med Preste-Ståndet förena uti dess nyssberörde dag fattade beslut, att Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten skulle anmodas gemensamt inkomma med förslag lill Banco-vinstens användande till allmänt nyttiga ändamål, hvarvid hufvudsakligt afseende borde fästas vid de flere behof, som i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 354 finnas under Litt. Bonde-Ståndet fann för sin del icke skäl att denna inbjudning antaga. I sammanhang härmed beslöt Ståndet, på hemställan af Johan Jacob Rutberg från Norrbottens Län och Gustaf Bernhard Appelqvist från Blekinge Län, att Stats-Utskottet skulle anmodas till Rikets Ständer inkomma nied förslag till ifrågavarande medels fördelning på Rikets samtlige Län, i öfverensstämmelse med det af Bonde-Ståndet vid handläggning af Banco-Utskottets Utlåtande N:o 109, fattade beslut; och skulle lill ledning tor StatsUtskpttet härutinnan, discussionen öfver samma Utlåtande utur Ståndets Protocoll utskrifvas samt Utskottet meddelas. S. D. Sedan Bonde-Ståndet, uppå serskildt förekomne skäl, denna dag beslutat att anmoda Stats-Utskottet att till Rikets Ständer inkomma med förslag till Banco-vinstens fördelning på Rikets samtlige Län, skulle underrättelse härom meddelas Banco-Utskottet, med tillkännagifvande derjemte, att Bonde-Ståndet, vid sådant förhållande, ansett någon åtgärd af Banco-Utskottet icke erfordras, i anledning af den utaf Eric Nilsson från Jemtlands Län, rörande omförmäldte ämne väckte motion, som från Bonde-Ståndet blifvit till Banco-Utskottet remitterad. Den 23 Jan. 1840 f. ra.
I dessa revisioner få, i öfverensstämmelse med 70 § i Riksdags-Ordningen, ej andre deltaga, än sådane af ett Stånds medlemmar, hvilka kunna för detsamma vara Riksdagsmän och Ledamöter af Utskott; ej eller kan någon Banko-fullmäktig, om ock för tillfället icke redovisande eller inkomst uppbärande, å något Riks6 Sami. 1 Afd. SO Uäft. ö 34 Banko-Utskottets Memorial, N:o 66. Jemf. § 94, morn. 3 (oförändradt). Jemf. S 95, mom. 1 (oförändradt). Jemf. § 95, mom. 2 (oförändradt). Stånds vägnar till Revisor utses eller dertill behörig anses. Revisorerne kunna icke bevilja ackorder eller eftergifter af Diskont-verkets fordringar, utan skola frågor härom, på sätt i § (87) mom. (2) för Diskont-verkens Direktioner stadgadt är, ölverlemnas lill afgörande af Rikets Ständers Banko-Utskott. 29:o. Mom. 1. Fullmäktige böra hvarje år hos Kongl. Maj:t göra underdånig anmälan om förrättande af den nästpåföljande revisionen af Rikets Ständers Banko-diskont-verk, på det att tvänne Revisorer för hvartdera Riks-Slåndet må blifva till denna förrättning utsedde och kallade, enligt de grunder, Rikets Ständer, hvar för sig, i sådant afseende utstakat och till Kongl. Maj:t i underdånighet uppgifvit; men någon anmälan till Kongl, Maj:t om Revisorers utväljande eger ej rum, såvida Fullmäktige, innan December månads början föregående arel, fått säker kunskap, att Riksdag året derefter, under loppet af de första 3:ne månaderne, kommer att inlrälfa. Mom. 2. Fullmäktige förordna ett särskildt Ombud tilldeltagande ide årliga revisionerne öfver Låne-kontoren; och är det Fullmäktige derförutan förbehållet, att antingen genom någre af deras egne Ledamöter, eller genom ombud, när sora helst, anställa eftersyn vidLåne-kontoren. Banko-Utskottets Memorial, N:o 66. 35
Kammar-rätten insända räkenskaperne angående de under Domkapitlets i Lund vård stående kassor Stats-Utskotlets Utlåtande JW 118 25 och fonder inhemtat, behållningen i stiftets byggnadskassa vid 1859 års slut utgjorde endast 6,975 R:dr 20 öre — ett belopp, som, med afseende å de Oera betydligare liiroverksbyggnader inom stiftet, för hvars underhåll kassan fage« i anspråk, icke torde kunna lemna mera än en högst ringa, om ens någon, tillgång för ifrågavarande ändamål — har Utskottet ansett sig icke vidare böra sitt i ämnet först afgifna yttrande vidhålla, utan får, i öfverensstämmelse med Preste-Ståndets i frågan fattade beslut, hemställa, att jemväl de öfriga Riks-Stånden måtte, till utvidgande af Lunds kathedralskolas uridervisnings-loknl, å Riksgälds-kontoret anvisa en summa af 20,000 R:dr. 27:o. Öfriga framställningar, hvarom Utskottet i samma punkt sig yttrat, afsågo anslag till uppförande af nya eller utvidgande af redan befintliga skolhusbvggnader för läroverken i Warberg, Söderköping, Askersund och Arvika; — och är, hvad beträffar dessa läroverk, utom det i Arvika, Utskottets afgifna yttrande återremitteradt af Borgare-Ståndet; men som detsamma blifvit af öfriga Riks-Stånden godkändt, kan återremissen icke till vidare åtgärd föranleda. Stockholm den 10 September 1860. Reservationer: Emot 24:de punkten (angående anslaget lill elementar-läroverket i Fahlun) af Doktor Tellbom, Prosten Källström och Prosten Tegnér. Emot 26:te punkten (angående anslaget till Lunds katedralskola) af Herr Bildt. 24 Stats-Utskotlets Memorial M 179. Ank. till Exp.-Utsk. den 41 Sept. 1860, kl. 11 f. m.