Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Anledningen till dessa öfversvämningar vore den, att Umeå eif, efter dess förening med Windelelfven, sammantränges mellan utskjutande berguddar och hårda grusbankar, hvilka, i törening med en ojemn och ber gig flodbotten, hindra vattnets fria lopp, så att vid snöns smältning inom det vidsträckta flodområdet floden stege öfver sina breddar och öfversvämmade de ofvan forssen liggande lågländta åkrarne till ett omfång af omkring 12,404 qvadratrefvar, derå skadan, exempelvis tor år 1863, uppskattades till 1,617 R:dr. I anledning häraf och då motionären, såsom bosatt i den församling, inom hvilken de byar äro belägna, som genom dessa årliga öfversvämningar blifva lidande, vore i tillfälle att vitsorda ej mindre de föreslagna arbetenas stora behöflighet än jemväl vederbörande jordegares oförmåga att utan understöd samma arbeten verkställa, hade motionären hemställt, att till utförande af ifrågavarande rensningsarbeten, dem strandegarne förklarat sig villige att sjelfva fullgöra, derest ett statsbidrag af 11,000 R:dr kunde dem dertill beviljas, måtte anvisas ett anslag utan återbetalningsskyldighet å nyssnämnda belopp, att utgå på sätt Kongl. Majit i Dess nådiga Proposition äskat. Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader upplyser, i sitt afgifna generalförslag, att kostnaden för detta arbete, som afsåg alt genom borlsprängning af berguddar å elfvens stränder vid den s. k. Bergforssen utvidga vattnets sektionsarea och sålunda för framtiden förekomma de nu ofvan nämnda forss ofta inträffande öfversvämningarne, vore beräknad att uppgå till 21,400 R:dr; samt att, sedan numera full utredning i frågan vunnits och Kongl. Majit, i skrifvelse till Styrelsen, förklarat Sig vilja af Rikets Ständer äska den summa, mot hvars erhållande jordegarne anmält sig villiga att utföra arbetet, Styrelsen på sådan grund för samma arbete i generalförslaget upptagit ett särskildt anslag af 11,000 Ridr.
Af den j6 denne t, i anledning af Herr Ombergs innom Välloflige Borgare-Ståndet väckte Motion, om Götha Canal-Arbetets inskränk, ning tills vidare innom Linien emellan Venern och Vettern; deruti Utskottet på anförde skäl icke funnit anledning tillstyrka inskränkning af Canal-Arbetet efter den förändrade Plan, 60m Herr Örnberg föreslagit, gro Af den 16 dennes, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande yrkadb förbud emot införande af Utländskt Bomullsgarn; deruti Utskottet på upptagne grunder föreslagit såsom tillägg i dess redan afgifne Betänkande, att Riksens Ständer kunde i underdånighet anhålla hos Kongl. Maj:t om tillåtelse för Svenska Bomulls -Spånads. Fabrikanterne, att till bevakande af deras rätt och till förekommande af underslef, hafva, om de så för godt finna, ett Ombud närvarande, der inkommande Bomullsgarns-Varor borde till förtullning värderas. 9?o Af dm 16 dsnntt, angående de innom Den 30 AprH. Välloflige Borgare-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, om en friare Tackjerns-Handel; anmälande Utskottet att samma Betänkande redan blifvit af de Öfrige tren* ne Riks.Stånden bifallit, 10:0 Af den 16 dennes, i anledning af Herr Lefflers väckte Motion, om vidtagande af visse anstalter till besparing af Skogs-effecterj deruti Utskottet pä anförde skäl ansett sig icke kunna tillstyrka bifall i hvad genom berörde Motion blifvit föreslagit. Upplästes till Justering och godkändes följande från Expeditions-Utskottet insände Förslag, till Riksens Ständers underdåniga Skrif* velser till Kongl. Majit: i:o Om Majoren Florus Tolls innestående Accords-ersättning. 2:0 Om Underhålls-Summa och Enke-Säte för Hennes Maj:t Drottningen, i händelse af Enke-tillstånd, samt Rosersbergs Kungsgårds användande vid Hennes Maj:t, nu varande Eake-Drottningens död, 3:0
Då nu kostnadssumman i det af vederbörande Distrikts-chef uppgjorda och af Vägoch Vattenbyggnads-styrelsen godkände kostnadsförslag upptogs till 168,600 R:dr B:ko eller 252,900 R:dr Runt, egde den ifrågavarande menigheten giltigt skäl att antaga, det den af Rikets Ständer beviljade lånesumman, som icke på en gång bchöfde användas, utan någon tid kunde förräntas, skulle, med inberäkning af denna räntevinst, blifva tillräcklig till arbetets utförande. Det befanns dock inom kort att det erhållna lånet var, i följd af inträffad stegring i priserna å arbetslöner och materialier, alldeles otillräckligt och att kostnadssumman, enligt samma Distrikt-chefs eget embetsintyg, endast i följd af nämde stegring borde höjas med 60 procent, eller till 269,760 R:dr B:ko motsvarande 404,640 R:dr R:mt. Utskottet tyckes hafva fästat synnerlig vigt vid sistnämnde summa, enär densamma blif - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 120. 59 vit i Betänkandet åberopad samt afslaget å det nu begärda lånet lian anses vara förnämligast grundadt på don omständigheten att strandegarne redan fått af Staten låna ett belopp nära motsvarande berörde 404,640 R.dr. Men deremot finnes icke i Betänkandet uppgifvet, livad som likväl blifvit med vederbörande Arbetschefs intyg styrkt, nemligen att utöfver de erhållna lånesummorna tillhopa 390,000 R:dr, för arbetets fullbordande fordras ytterligare en utgift af icke mindre än ! 97,000 „ så att totalkostnaden kommer att uppgå till 487,000 Rall-, i stället för ursprungligen beräknade 252,900 R:dr.
Emedan rättigheten för qvinna att idka handtverk, sedan hon trädt i gifte, vore både oformlig, enär hon derigenom stadt sig under mannens målsmanskap och äfven, att sluta af hvad som i flera fall redan skall inträffat, måste leda till det förhållande, att, derest mannen vore handlande, denne, såsom ansvarig för hustruns yrke, skulle, i strid med 3 kap. 3 § Handels-balken, idka både köpenskap och handtverk i samma stad, så och med fästad* afseende jemväl derå, att en handlandes enka. om hon träder i nytt gifte, icke längre än sex månader efter vigseln eger fortsätta första mannens handels-rörelse, har motionären yrkat, att ifrågavarande morn. af ö:te § måtto li blifva lydande som följer: Morn. o. »Enka, frånskild hustru, eller ogift qvinna, sorn, på grund »af förestående stadganden, är i utöfning af någon fabr i/i s-n är ing, ege, der»est hon i gifte träder, att, med mannens samtycke och under dera» geni c»- »sapina ansvarighet, samma näring fortsätta.» Mom. 4. »Då, i de fall, som mom. / och 2 angå, fråga är om wå»got af de handtverk, hvartill, enligt § 3 mästerskap eller skicklighet.»-berin »erfordras, skall qvinna vara af verkgesäll biträdd, så framt hon icke, på sätt »i denna .författning stadgas, styrker sig ega erforderlig skicklighet i yrket. »I fråga o.n sådan handtering, sorn i § 4, morn-. 2 afses, galle äfven för qyi«- »,na hvad i samma inom. föreskrifvet är.» Endast för det fall, att eli handlande träder i äktenskap med en hantffy*rk»res enka, och då således ordalydelsen i denna §:a 3 morn, möjligen ku» Allm. Best.- och Ekon. - Utskottets Betänkande, N:o 128. 7 föranleda en tillämpning i strid mot det i 3 kap.
Jag föreställer rnig, att inom den tid af Sex månader som derefter förlöper, innan dessa Län åter förfalla, Penninge-väsendets regler ring må åtminstone ,uti visse delar, hafva erhållit den utveckling, som befordrar möjligheten å dé* gäldskyhliges sida att härutinnan kunna iakttaga en fullständigare ordning och noggrannhet. Rikets Ständers Banko-Utskotts Betänkande, i anledning af ett från Vallöf. Borgare-Ståndet remitteradt Memorial, angående Låne-rä ttighet i BankoDiskont - Verket för Götheborgs och Bohus Läns innevånare. Uti ett till VälloflBorgare-Ståndet ingifva Memorial, som till Statsoch Banko-Ut skot - 94 Banko-Utskottets Betänkan den'. 1 skotten blifvit remitteradt, liar lliksdags-Fullrnägti. gen frän Uddevalla Stad, Herr Lagmannen N. J. Palmborg deröfver beklagat sig att Direktionen af Riksens Ständers Banko Diskont. Verk skall afslagit alla de ansökningar om Län som der blifvit gjorde af Götheborgs och Bohus liäns innevånare, på den grund, att desse hade tillgång till Lån uti Götha-CanalBolags och Götheborgs Banko-Diskonter; hvilket likväl i sednare tider, med undantag af innevånare i Götheborgs Stad, icke skall hafva varit förhållandet. I anseende hvartill, och då tillika ett förväntadt Sillfiske i Uddevalla Skärgård ökar örtens behof af Penbinge-understöd, Herr Lagmannen trott bade rättvisa och allmänna nyttan kräfva, ej allenast att Direktionen af Banko-Diskont-Verket ju förr desto heldre afviker från dess förmenta grundsats, att ej gifva Bohus Läns innevånare Län, utan äfven att någon serskild fond anslås, såsom hjelp för de Sillsalterioch Tranlcoks-Idkare hvilka utom den dem ålaggda vanliga säkerheten, kunna visa sig vara försedde med till denna gagneliga handtering nödige materialier.
Jag tror att på samma sätt vore det lyckligast för vårt fädernesland, om det kunde uppdrifva till en större fullkomlighet några få af de industrigrenar, som äro mest lämpliga för våra förhållanden, och för hvars alster det sedermera på verldsmarknaden kunde tillbyta sig de utländska produkter, hvaraf det har behof. Denna idé, att livar och en skall rigta sitt arbete åt ett visst särskildt yrke och icke splittra det på flera, har en ganska god grund: arbetets delning; och den låter tillämpa sig såväl på enskilta personer som på bela länder. Jag yrkar bifall till Betänk:t. Frih. Hamilton, Hugo. Obestridligen är den fråga, som nu är under behandling, i och lör sig sjelf af föga vigt; den minskning, som genom den föreslagna nedsättningen skulle uppkomma, belöper sig endast Sill 1,500 rdr; men denna punkt har fått en tillfällig betydelse och den är icke så ringa; det är nemi. den första af de punkter, i hvilka Utsk:t föreslagit nedsättning i tullsatserna, utan att hvarken General-tullstyrelsen eller Kommers-Coll. tillstyrkt sådant. Alla de punkter, som på detta sätt skilja sig från de öfriga, utgöra derigenom ett helt för sig, och det är då icke orätt, om vi, som icke önska förändringar i tullbestämmelserna, i främsta rummet motsätta oss de afUtsk:t i dessa punkter föreslagna nedsättningar. Man kan vara älskare af frihandelssystemet utan att vilja gå så långt. Sjelf har jag vid flera riksdagar sökt att få förbudssystemet upphäfdt, och är glad alt hafva bidragit dertill. Jag har anselt det skadligt för staten såväl i financielt som i moraliskt hänseende att tullarne voro så höga, att de uppmuntrade till lurendrejeri; roen jag önskar dock att något skydd måtte 554 Den 28 Maj f. ni. qvarstå för näringar, vid hvilka en mängd menniskor äro anställda, på det att ieke dessa menniskor må sättas ur stånd att försörja sig och falla fattigvården till last. lag har trott, att den åsigt, sorn ledt K. M:s Nåd.
Hvad Riksens Ständer sålunda i hvarje omständighet, uppå tillika anförde grunder, besluta, finnes bär nedan i korrthet sammanfattadt, uti följande Momenter; »so Inga Reclarnalions~måI, som icke höra till de 161 mål, hvilka redan blifvit hos Contin i 11 e r a d e anmäldte, må till pröfning upptagas, och bland desse sistnämnde endast sadane, sorn äro af vederbörande bevakade inom den derföre stadgade senaste prsescriptionstid, den 1 Martti 1822, så vida icke försuten tid redan blifvit af Kongl, Maj:t återställd. 5:o Ersättning må ej tillstyrkas för andra förluster, än dem, sorn blifvit Svenske medborgare tillfogade af Magter, med hvilka Riket var i fredligt förhållande; förlusterne ina i öfrigt hafva timat på hvad tid som helst. 3:0 Epokerne af krig eller fred med Frank-' rike och Preussen bestämmas i enlighet med H ans Exellenc Herr Stats-Ministerns för Utrikes Arenderne derom meddeldte Utlåtande, samt, i afseende på England och Danmark, i enlighet med hvad Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse innehåller. 4:0 Förluster å uppbringningar, timade un3 der idkande af oloflig handel, må ej till ersätt-' ning anmälas. 5:0 Med oloflig handel förstås export härifrån af sadane varor, som voro till utförsel förbjudne, TJnderdaniga Skrifvelser. 241 bjudne J samt Import till Utrikes orter af varor, mot hvilkas införsel derstädes förbud existerade, dä varorne till Destinations-orten ankommit. 6:0 Da Skeppare vid uppbringningen antingen icke varit försedd med sädane Skeppsoch Last-Document, sorn, enligt författningarne, bordt vara om bord till den ort, dit Skepp och Last voro destinerade, eller om
De föreslagna förändringar, synas mig sålunda åsyfta en väsentelig rubbning både i Constitutionens ord och mening, och innebära ett oförtjent misstroende till Svenska Folkets moderation och rättvisa. Godkännande af dessa förändringar, skulle förutsätta ett medgifvande att misstroendet vore grundadt; och detta erkännande anser jag icke vara Svenska National Representationen värdigt, Den 22 April e. m. 423 N;o 4. Grefve Spens, Carl Gujlaf: Med anledning af rättigheten att äfven efter Motionstidens slut få väcka frågor i stöd af förekomne Händelser, anhåller jag vördsammast att få göra en motion. Vi hafva, från Constitutions-Utskottet fått utdelad en utmärkt fullständig och upplysande uppgift pä de sedan sista Riksdagen pä bordet hvilande Grundlagsförändringar; ett arbete sorn påtagligt synes ha varit mycket tidspillande. Emed. lertid hafva nu två och en halt månader af den egenteliga Riksdagstiden åtgått, hvarunder den yngre Riksdagsmannen ofta kunde hafva haft tid inhemta genom erfarenhet, och Grudlagens jemförelse dermed, huruvida den senare behöfde den föreslagne ändriDgen; skall då vid hvarje Riksdag efter denna' utdelning af tryckta uppgiften några veckor lemnäs, innan frågorne till afgörande företagas, komma dessa alltid så högst vigtiga frågor, och hvaribland nu varit hela Representationsfrågan, möjligen före, då just Stånden ha sorn mäst att göra. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 P r o t o c o 11, hållna hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, År 1834. Femte Häftet. STOCKHOLM. Tryckta hos Johan Hörberg, 1834- f. /: Onsdagen den 2 April 1834- Plenum kl. io f. m. Öppnades Hrr Electorers lista till val af en ledamot i BevillnUtsk. efter N:o 3/J.8 Frih. von Strokirch, Johan Herman; och befanns dertill hafva blifvit utsedd N:o 1468. Hr Stedt, Claes.
Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade, örn Ridderskapet och Adeln ansåg Statsutskottets Memorial böra, i anledning af de dervid gjorda anmärkningar, till Utskottet återremitteras. Ropades Ja oeh Nej. Den 16 December. 23 Hvarefter Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla berörde Memorial. Bifölls. Herr Munck af Rosenskjöld: Jag anhåller, att få till protocollet anmäla min reservation emot det af Ridderskapet och Adela nu fattade beslut. Föredrogs å nyo Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens den 31 sistledne November under N:o a38 afgifne, samt den 22 i berörde månad eftermiddagen på bordet lagde, förnyade Utlåtande, rörande frågan om offentlighet vid Riks-Ståndens öfvcrhiggningar: Herr von Hohenhausen., Michael: Då tiden redan är så långt framliden, att Riksdagens slut är bestämdt, är icke nu någon behandling af detta mål möjlig för ett annat Utskott. Jag instämmer således numera deruti, att Betänkandet må läggas till handlingarne, på den grund, att tidens korrthet icke medgifver målets behandling på ett mera grundlags-enligt sätt. Likväl synes af det förslag, hvarmed Constitutions-Ulskottet nyligen inkommit om en förändrad Protocolls-foläng, att frågan i den Kongl. Propositionen hade erhållit en annan vändning, om den blifvit remitterad, såsom flera jemte mig önskade, till Constitulions-Utskollet. 24 Den 16 December. Herr Grefven och Landt-Marskcilken hemställde, örn Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att Lagoch Oeconomie-Utskottens förevarande Utlåtande finge, med afseende på Riksdagens annalkande slut, endast läggas till handlingarne. Bifölls.
Till följd af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 30 Januari 1858, i fråga om postforslingens och gästgifveriskjutsens framtida skiljande från jordbruket samt om lindring dessförinnan uti nämnda besvär, har Kongl. Majit, medelst nådigt bref den 19 påföljande November, förordnat: l:o att, till beredande, såvidt möjligt vore, af gästgifverisamt hålloch reservskjutsskyldiges befrielse från postföring, Kongl. General-post-styrelsen skulle, der sådant icke nyligen skett, låta ånyo på entreprenad-auktion utbjuda all den postföring, som då för närvarande utgjordes genom sådan skjuts och antaga de anbud, som dervid kunde göras till lika eller lägre belopp, än hvartill legan för postföring medelst gästgifveriskjuts, då vore bestämd; 2:o att af posthemmans-innehafvare bestridd postföring skulle godtgöra^ med följande förhöjda legobelopp för milen, nemligen: för enkel postföring inom 312 mil om året på helt hemman 40 öre. » dubbel postföring inom 312 mil om året på helt hemman 45 öre. » postföring emellan Ostersund och Herjeådalen 50 öre. » postföring utöfver 312 mil samt fortskaffande af extra poster 80 öre. och för nya, efter 1830 tillkomna, posters fortskaffande 80 öre. 3:o att skjutslegan för postens befordrande medelst gästgifveri-, hålleller reservskjuts skulle utgå enligt de allmänna grunder, som vore genom Kongl, brefvet den 11 December 1857 bestämda, och derutöfver ökas endast för snälloch paketposter med det i Kongl, brefvet den 18 i samma månad stadgade belopp af 12 öre milen, hvilka förhöjningar komrne att utgå från 1859 års början; och 4:o att, hvad anginge den af Rikets Ständer väckta fråga om posters forsling med ångfartyg, som göra reguliera turer, och på jernvägar, hvilka äro eller blifva upplåtne till regelbunden trafik, Kongl.
För kläder, gång-, linneoch säng-, ej specificerade, har Kongl. ålaj:t fö- Kläder, reslagit, att, med borttagande af nu stadgade förbudet mot införsel af andra slag, gång-» Hr>ne än fruntimmers af till införsel lolgifna tyger, äfvensom af föreskrifter, att spetsar oc^ san®"’ och blonder skola serskildt tull behandlas, införseltullen skulle bestämmas efter sPeci irera c' den å tyget, hvaraf persedeln hufvudsakligen består, med tillägg af 23 procent. Detta förtullningssätt anser utskottet skola vid tillämpningen medföra tvekan och deraf följande olika förfarande hos serskilda tullkamrar, samt huru det än tillämpas, förorsaka ojemn och orättvis beskattning; hvadan och då annan förtullningsgrund, än den nu gällande, nemligen elter värdet, svårligen kan för ifrågavarande artikel antagas, utskottet föreslår, att »gång-, linneoch sängkläder, ej specificerade,» må, med upphäf vande af nu gällande införselförbud, under en rubrik upptagas till för tullning efter värde och åsättas 23 procents införseltull. I följd häraf torde ock nu gällande föreskrift, att »spetsar och bländer skola serskildt tullbehandlas» böra qvarstå. På sätt Kongl. Maj:ts förslag innehåller, tillstyrker utskottet, att införseltullen å »knallhattar» må nedsättas ifrån 36 till 20 sk. Knallhattar. skålpundet; och att »knappar» af sammansatta, eller, såsom arbetade, ej specificerade Knappar. ämnen,» må, med till 2 r:dr nedsatt tull värde, sättas 24 sk., i stället för nu gällande 32 sk., införseltull per skålpund. Lika med hvad Kongl. Maj:t föreslagit, anser ock utskottet 40 Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 13. Knifvar. Koppar. Koppar nickel. Kort, spel - Kreatur. »rakoch pennknifvar» böra förtullas efter vigt, i stället för stycketal, och sammanföras under en rubrik; Men då värdet af ett skålpund sådana knifvar, hvilket Kongl.
Maj att expediera den så kallade . — 5 2 7 — b. 29 Maj b. 23 Maj 74 32 Kyrkoräkenskaper, om förändring b. 7 Juli b. 7 Juli b. 7 Juli 96 i sättet för revisionen af vissa — 8 — 107 — b. 4 Juli 83 Kyrkors sammanbyggnad, angående 1 Aug. 28 Juli b. 4 Aug. vilkoren för — 8 — 131 — g. 1 Aug. 1 anledning af olika beslut — 8 — 172 — a. a. 12 Sept. b. 15 Sept. b. 15 Sept. g. 15 Sept. 142 83 Kyrkostämma och Kyrkoråd, förordning, se Kommunal-styrelse. — 47 — K. Kärreberg M 3, Sven Andersgård, om anvisande, i stället för M 1 Thorsjö Henrik, till boställe åt Länsmannen i Faurås härads södra distrikt, af indragna f. d. Förste Landtmätare-bostället L. Laga Skiften, se Skifte. Lagerheim, om pension åt enkan efter Landshöfdingen L. M Lagfart af fastighet ä landet, angående ett stadgande att sådan skall beräknas från den dag den sökes Lagförändringar: i anledning af åtskilliga af Rikets Ständer vid sednaste Riksdag beslutade » Kongl. Maj:ts svar på åtskilliga af Rikets Ständer nu före slagne Lagstiftning, om ändradt sätt för utfärdande af sådane författningar, hvarigenom förändras förut gällande, se Författningar. Landshöfdinge-ackorden, om förändradt sätt för amortering af Förslag tili voterings-pro position Voterings-resultat Landshöfdinge-Instruktion, om revision eller ändring af gällande I anledning af åtterremiss. Landshöfdingeoch Militär-bcfälhafvare-embetena pä Gottland, se Gottland. £L * " Bonde Ståndet. b. 7 Mars Hufvud - b. 8 Okt. a. a. 5 Nov, a. 20 Juli g. 15 Sept. a. a. 5 Okt. 4 April a. a. 26
Det är nämligen min tro, att människornas lägre lidelser, deras njutningsbegär och deras själfsvåldsåtrå icke tarfva någon eggelse för att bryta ut i all sin förhärjande makt, och framför allt tror jag, att en sådan eggelse icke bör utgå från en kvinna. Väl har man hört talas om att i bohéme-kretsar umgänget könen emellan är så ledigt, att en kvinnas besök hos en man på hans rum icke i ringaste mån förefaller olämpligt eller opassande. Vi skulle dock kanske göra väl i att icke i något afseende taga dessa kretsars vandel till mönster, isynnerhet som deras betydenhet och anseende bland oss här i Sverige torde vara så ringa, att ingen anledning förefinnes för oss att tjuta med ulfvarna. Det äktenskap, som föregåtts af en förlofning under så- dana förhållanden som de i den ifrågavarande skissen, jag kan gärna säga, predikade, skall säkert erbjuda ganska ringa garantier för en lycka, grundad på makarnas ömsesidiga aktning. Det är nog förklarligt att ett par unga människor, hvilkas trolofning börjar draga ut på längden, hvilket ju tyvärr ofta är fallet, finna, att deras tillfällen till sammanträffande icke längre kunna tillfredsställa dem. Men hvarje moder, hvarje mogen och allvarligt tänkande person måste instämma med mig däri, att dessa unga göra rättare i att tåligt foga sig i det i alla fall lindriga tvång, som ett ordnadt samfundslif pålägger dem, än att för tidigt stjäla sig till en samvaro, som är stötande och kan sluta olyckligt. Jag skulle kunna citera exempel af både ett och annat slag, som kunde bestyrka min här uttalade mening; men säker som jag är, att många och troligen de flesta af Iduns läsarinnor utan vidare bevisföring instämma i min protest mot Ysabels teorier, nöjer jag mig med dessa få och enkla ord, som jag icke ansett mig ha rättighet att hålla tillbaka. S — L, 1 — N. THYRA. ÄNNU AB EJ FOR SENT » INTET A K SOM VÄNTANSTIDER. » TNTET är som väntanstider, lär en modern skald ba sjungit.