Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln vid denne Riksdag afgifne Berättelse, har Directionen an-1 malt det flere gånger hafva inträffat, att större penningesuinraor; hvilka, antingen tillhört. Deh 11 Martti. ge de under RiddarhusDirectionens Förvaltning ställde Fonder, blifvit inbetalte, eller ock, vid tillfälle af nya Stiftelser, till RiddarhusDirectionen öfverlemnade, icke kunnat emot första inteckningen i fast egendom, enligt de i LåneReglementet antagne grunder, så snart utlånas, som afkomsten deraf varit till bestämde pensioner eller andra lika beskaffade nödvändige behof påräknad; hvarföre Directionen hemstält att när större penningesummor inflyta och icke kunna snart emot inteckning i fast egendom, enligt Reglementet utlånas, RiddarhusDirection må äga, att endast intill dess tillfälle dertill yppas, emot annan af RiddarhusDirectionen godkänd säkerhet samma penningar på kort tid utlåna. Med anledning häraf, samt då tillika hos Utskottet anmäldt blifvit att en större summa för det närvarande finnes ligga ofruktbar, hvarigenom så mycket större förlust för Cassan hotar att uppkomma, som de å Fonderne anviste pensioner och stipendier ovilkorligen måste utgå; får Utskottet, nu provisoriskt föreslå att, intill dess granskning af LåneRegletet i hela dess vidd af Utskottet hinner verk.: •tällås och Höglofl. Ridderskapet och Adeln underställas Directionen må, på sätt i ofvannämnda måtto är föreslaget, mot godkänd säkerhet af hypotheque eller borgen, på högst •tt års tid söka förränta de nu innestående me? del, hvarvid äfven derest någon person anmäler sig till erhållande af lån emot sådan sä* Deri II Martii, 717 kerhet som LåneReglementet i allmänhet föreskrifver, och anhåller att under tiden få lyft* penningar emot annan säkerhet afofvannämnde beskaffenhet
Under åberopande af hvad härom blifvit anfördt i de förut afgifna Femårs-berättelserne, får Öfver-Ståtbållare-Embetet beträffande Police-Inrättningen i Hufvudstaden tillägga, alt sedan densamma, jemte åtnjutande af tillförene anslagne 15,000 R:dr ifrån Stats-Verket, 2,725 R:dr i hyresoch lönemedel ifrån Stadens Drälsel-Commission samt 1,500 R:dr såsom enskildt Nådigt bidrag till Tjenstemännens aflöning, erhållit, genom Kongl. Brefven den 17 November 1837 och den 26 Februari 1839, ett ytterligare anslag ifrån Drätsel-Verket af 12,750 R:dr, hvarigenom Police-Inrättningens årliga tillgångar sammanräknade uppgått till 31,975 R:dr Banco om året, hafva Police-Beijeningens löner blifvit förhöjde och dess antal ökadt, så att, utom Stadens 3:ne Fiscaler, för hvilka löner äro serskildt uppförda på Stadens allmänna Stat, Police-Betjeningen vid 1842 års slut utgjordes af 2 Vaktmästare, 11 Gevaldiger och 65 Uppsyningsman. I följd häraf, och sedan Police-VaktContor i serskilda delar af Staden blifvit inrättade, har Policen onekligen kommit i ett förbättrat skick; hvilket isynnerhet vid tillfällen, då giöfre brott blifvit föröfvade, ådagalagts genom en lofvärd drift och framgång i Policens åtgärder för de brottsliges efterspanande och upptäckande.
E n fråga, som länge sysselsatt mig, trängde sig vid läsandet af denna uppsats ovillkorligen i förgrunden. Hvarför skulle en hvilodag vara nödvändig endast för fruar och fröknar, som under veckan få vara ute och promenera, sköta sina nöjen eller på sin höjd ha ett lindrigt arbete för händer? Hvarför är icke söndagshvilan lika nödvändig för kokerskan, som i 6 dagar stått framför sin spis, diskat tallrikar och skurat golf, för husjungfrun, som i 6 dagar bäddat, dammat och dukat, för barnjungfrun, som i C dagar klädt, tvättat och roat de ofta bortskämda barnen? J a g vet mycket väl, att i de flesta hushåll tjänarna hafva s. k. » utsöndagar », d. v. s. en ledig föreller eftermiddag efter 1 4 eller 2 1 arbetsdagar. Men huru mycket är denna söndagshvila värd? Kokerskan må- ste lika väl passa på familjens måltider, rummen måste lika väl städas, och barnen måste lika väl snytas. Hvarför skola tjänare i familjer vara så illa lottade, att en välbehöflig hvila blir dem beröfvad, och hur kan denna svårighet öfvervinnas? E n del arbete måste ju äfven på söndagen förrättas i huset, såvida vi icke vilja lyda de stränga judiska stadgarne för sabbatens helighållande. I Skotland äro de mer än i andra land tillämpade, ehuru icke ens där i hela sin vidd. F ö r att tjänaren på söndagen skall känna sig fullt fri, skall det oundgängliga arbetet på den dagen verkställas af familjens medlemmar som ett kärleksverk. Doktor Alfred R. W a l l a c e säger i sin uppsats » A suggestion to Sabbafh Keepers », offentliggjord i » Nineteenth Century », ungefär följande: » V i föreslå här ett sätt, genom hvilket allt som är nödigt för hälsa, nöje eller barmhärtighet kan göras på söndagen utan brott mot tredje budet. Nästan allt arbete i hemmet göres nu af legda tjänare, hvilka i regel äro sysselsatta 6 dagar i veckan, och hvilka icke hafva mindre att göra den sjunde. Den, som vill hålla söndagen helig efter bokstaf och ande, måste bevilja dessa lastdragare fullständig hvila och icke ålägga dem något arbete den dagen.
Vill Utskottet återlemna något från ett eller flera Riks-Stånd remitteradt mål, såsom till dess befattning ej börande , åligge Utskottet, att sist inom åtta dagar afgifva sitt utlåtande, med deruti anförda skäl, till samtliga 40 ConstitutioniUtskottets betänkande. förde skäl, till det eller de Ständ, sora remitterat; hvarefter samtlige Stånden, efter erhällen cornmunication , böra skyndsamt yttra sig, under hvilket Utskott de anse målet höra. §- De allmänna beslut, som ett Stånd fattar, äfvensom hvad ett särskildt Stånd, i egenskap af Riksstånd, beslutit och annats rätt röra kan, meddeles de öfrige Stånden genom Ut - Riks■ Stånden, hvilka derefter böra skyndsamt yttra sig , under hvilket Utskott de anse målet höra. Se Bihanget, 3 Bandet sid. 46. Ridderikapet» sch Adelns Protocoll d. 23 April iQiö, II sid. 149, och d. 2 Maji, 1. sid. 10. PresteStåndets Dito d. 25 April rgig, sid. 156, 4 Bandet. Borgare - Ståndets Dito d. 21 och 23 April, sid. 1908, 1961. BondeStåudets Dito d. 21 April sid. 304, 4 Bandet. 57- De allmänna beslut, som ett Stånd fattar, äfvensom hvad ett särskildt Stånd, i egenskap af Riksstånd , beslutit och annats rätt röra kan, meddeles de öfriga Stånden genom Ut - drag drag Constituti&iiS‘Utsk&ttets betänkande. 41 drag af Protocollet. Vill Ledamot, som ej i Ståndets fattade beslut instämt, sin särskildta tanke hos de öfrige Stånden anmäla, stånds det honom fril t, genom särskildt Memorial eller Dictamen till P1 otoco lief, hvilket må Ståndets beslut åtfölja.
Sorn erfarenheten bekräftat, att någon entreprenad icke kunnat tillvägabringas hvarken vid Kappeleds gästgifvaregård i Willstads socken och Westbo härad af Jönköpings län, eller vid Norrlida gästgifvaregård i Båraryds socken af samma härad; men dessa hemman, hvilka hafva gästgifveri-skyldigheten sig ålagd, vore af särdeles svag beskaffenhet, har E. K. M:t funnit sig föranlåten alt al Rikets Ständer äska, alt ett årligt understöd för ifrågavarande gästgifverier måtte å stat uppföras, nemligen för \ mantal Kappeled 66: 32. och för | mantal Norrlida 80: — eller tillhopa 146: 32. hvaremot en för närvarande odisponerad tillgäng af 50 R:dr 45 sk. 8 r:st. å indelta anslaget på denna titel kunde indragas; och ehuru, enligt gällande författningar, icke något hemman eger undandraga sig skyldigheten af gästgifverihållning, när den anses nödig, hafva Rikets Ständer dock ansett billigheten fordra, att, pä de ställen, der denna för allmänna ändamål ålagda skyldighet blifver för åhoerne så betungande, att deras bestånd derigenom undergräfves, slaten kommer vederbörande till hjelp med det understöd, som skäligt pröfvas; hvadan Rikets Ständer bifallit E. K. M:ts i berörde hänseende gjorda nådiga framställning. Jordbruket, handeln och näringarne. a) Undervisningsanstalter för jordbruk och landtmannanäringar. 5:o. Sedan Styrelsen öfver det å kungsladugården Ultuna i Upsala län inrättade Landtbruks-institut, uti underdånig skrifvelse den 30 Sept. sistlidet år, för E. K. M:t ådagalagt otillräckligheten af det vid sistforllutna riksdag, till understöd för nämnde institut, beviljade årliga anslag af 4,000 R:dr, samt tillika i underdånighet anhållit om aflåtande af nådig proposition till Rikets nu församlade Ständer om anslagets förhöjning till 8,000
Vid den betydelsefulla högtid, då Eders Maj:t emottager Norges krona och Brödrafolkets hyllning, anhålla Svea Rikes Ständer att, genom oss, sina ombud, lå frambära sin underdåniga lyckönskan. Ett halft århundrades minnen fästa Sveriges tacksamhet vid Eders Maj:ts höga ätt; och icke Sveriges allena. Ibland de många ärorika värf, som Eders Majrts frejdade Farfader utförde, var ett af de största, att Han förenade den Skandinaviska halföns skiljda folk och genom denna förening beredde dem ökad styrka och trygghet. Att åt de förenade folken bevara dessa skatter utgjorde äfven ett kärt föremål för Eders Maj:ts vise och fridsälle Faders oaflåtliga omsorger. Genom denna handling, under sådan vård, hafva Nordens båda förenade riken alltmera stigit i yttre anseende, medan de tillika åt inre förkofran kunnat ostördt egna sina krafter. Hvarje band, som närmare förenar Norges folk med dess Konung, måste vara af stor betydelse äfven för Sveriges. Ju mera livartdera af de bägge, genom stamfrändskap förbundna och i högsint frihetskänsla liknande hvarandra, skatta broderlandets lycka såsom sin, desto säkrare skall det oek befrämja och befästa sin egen. Försynen har nu uti Eders Majits hand lagt ledningen af de tvänne folkens Öden. Stort och ärorikt är detta kall, men icke fritt från mödor och bekymmer. Lättare blifver det dock i samma mån, som de bägge folken genom redlig samverkan understödja Eders Maj:ts omsorger och bemödanden. Måtte himmelen förläna Eders Maj:t att, genom vishet i rådslag, fasthet i beslut och framgång i utförande, befästa föreningen samt dymedelst befordra de bägge rikenas tillväxt i välstånd, makt och anseende! Lönen är skön och härlig: tvänne folks kärlek och tacksamhet. Stormäktigste, Ailernådigste Drottning ! Den Krona, Eders Majit nu går att emottaga, är ett nytt band, som närmare förenar Eders Majit och Konungahuset med Brödrariket. Det Svenska folket, som nyss hemburit Eders Majit en lika hyllning, deltager lifligt och upriktigt i den nu förestående, och Rikets
Dessa åtgärder hafva emellertid ännu ej ledt till något resultat och jordbruket i landet lider under tiden af oredan och obestämdheten i lagbestämmelserna, så mycket mera, som täckdikning och ängsvattning allt mera vinna insteg, fordrande det ena djupa floddiken för hopsamlandet af vatten och det andra fördelning och utledande af vatten, vid hvilka olika åtgärder, grannars och ' angränsandes olika åsigter och fördel ofta stå i strid, både med hvarandra och de gamla författningarne. På ofvananförde skäl och då jag ej vill belasta Lag-Utskottet vid denna riksdag med uppdraget, att i ett så svårt ämne som vattenrätten, vara l.ag-beredning, men en omfattande lag i ämnet dock i högsta grad är af behofvet påkallad, i jordbrukets intresse, får jag härmed vördsammast föreslå: att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes åt sakkunnige män uppdraga, att utarbeta förslag till en ny lag, så väl för alledning af vatten, som ock för tilledande deraf, uti hvilken sednare ej allenast borde bestämmas jordegares ömsesidiga rättigheter sinsemellan, utan ock deras rättigheter i förhållande till egare af vattenverk, samt att desse sakkunnige män, så vidt möjligt måtte tillförbindas, att hafva sitt förslag så tidigt färdigt, att detsamma kunde ännu under denna riksdagens lopp för Rikets Ständer framställas. Jag anhåller slutligen om remiss af denna min motion till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet samt anhåller desslikes hos Höglofliga Utskottet att motionen, i betraktande af frågans vigt, måtte så skyndsamt som möjligt företagas, för att snart kunna till Stånden återkomma. Stockholm den 22 November 1862. David von Schulzenheim. Motioner hos Riddcrskapct och Adeln 1862. xo m Af Friherre von §rliiif/i ulifi!ih Davide angående Sala silfververks återgång till Statens disposition.
Bostadsboställen, afkastning enligt de för år 1860 gällande värden 561,094: 31. Men dertill borde läggas vakansafgifterna af 1315 nummer, som sku,'e rekryteras, utgörande 141,153: 5. Då bristen inalles utgör 597,892: 46. Om nu från denna brist 597,892: 46. Transport rdr 488,393: 95 Bil. N:o 3 a. till Kongl. Maj:ts Nåd. Hvaremot tillkommer ackordsränta, som skulle till Statsverket öfverflytta» 140,430: — Summa lönregleringsbehof rdr 628,823: 95. Om äfven frän dessa af komitén uppförda lönregleringsbehof afräknas ackordsräntan, hvars öfvertagande af Statsverket komitén föreslagit, skulle den blifvande bristen för lönregleringen efter komiténs förslag uppgå till omkring 488,000 rdr, oberäknadi aflöningen för hela läkarepersonalen, hvartill särskildt anslag blifvit af komitén ifrågastäildt i dess betänkande om »Arméens sjukvård» och dervid fogade förslag till löner för Fältläkare-korpsen. Lönregleringsbehofvet ökas således ytterligare med sammanlagda allöningsbeloppet för indelta arméens läkare. Efter detta förslag skulle alltså föranledas en ganska betydlig statsutgift, men hvars egentliga belopp för närvarande, och innan närmare utredning öfver de befintliga tillgångarne vunnits, icke kan noga bestämmas. Genom den utredning öfver indelta arméens tillgångar, komitén efter vederbörandes approximativa uppgifter nu lemnat, svnes likväl vara ådagalagdt, att dessa tillgångar icke förslå för tdlvägabringande af en nöjaktig lönreglering. Men innan någon lönreglering för indelta arméen kan ega rum, med bibehållande af det indelta löningssättet, har komitén ansett, såsom förberedande åtgärd, nödigt, att en förnyad uppskattning sker ätminstone af bostadsboställena.
Ingen domare finner sig förnärmad af en sådan jäfsanmärknings framställande, men den behöfver sällan framställas mot en vanlig domare, emedan pligten bjuder honom att sjelfmant träda af ifrån domstolen, då han 84 Den g Jun: e. m. vet att anledning till sådant jäf förefinnes. I min egenskap af en bland Svenska folkets representanter anser jag det vara min pligt att nu framställa en sådan jäfsanmärkning, som dock ej har annat ändamål, än att hvar och en, då han går att afgifva den för menniskors ögon slutna voteringssedeln, må med handen på hjertat fråga sig sjelf, om det mål, till hvars vinnande han söker bidraga, är endast och uteslutande ett älskadt fäderneslands sanna bästa. Åtskilliga ledamöter yttrade härtill bifall. Hr von Kraemer And. Ko b.: I afseende å den siste värde talarens anförande, kan jag icke annat än beklaga, att han yttrat en så mörk åsigt om den Svenska nationalkarakteren, att det skulle vara lätt för en inbrytande fiende att besticka Svenskar; och jag frågar honom, hvartill det skulle tjena att befästa Stockholm eller någon annan punkt, om vårt folk vore så beskaffadt. — Jag har helst önskat att kunna yrka bifall till StatsUtsk:s förslag i denna punkt, likasom i andra, och detta derföre, att man med en blick på historien bör finna, att det Svenska folkets karakter är sådan, att det har blott ringa kraft, då det slites mellan partier, och då för dess verksamhet erbjuda sig endast obetydliga mål; men att det deremot finnes mycken kraft i vår nations senor, då det är fråga om att vinna ett stort ändamål. Mig förefaller det mål, som Regeringen och StatsUtsk. här för Svenska folket framställt, att försöka med stormsteg gå framåt, vara en stor och lycklig tanke, äfvensom dess utförande skulle tillika hafva höjt vårt välstånd och lifvat nationalkänslan. Men det finnes något, hvarunder afven den lifligaste önskan måtte böja sig, och detta är nödvändigheten, hvilken här framstår genom en från alla håll sig yttrande önskan om inskränkningar.
Och nu gå dessa vilda, upphetsade vågor, rusiga af vårluft, yra af den nyvunna friheten, till storms mot den gamla stenmuren. De komma, hväsande och slitande, storma högt upp på den och draga sig åter tillbaka, som om de stött sina hvitlockiga hufvuden. Det är en stormning så god som någon, de taga stora isstycken till skärmtak, de bilda timmerstockar till murbräckor, de bända, bryta, brusa mot denna stackars mur, tills det med ens förefaller, som om någon tillropat dem ett: gif akt! Då rusa de baklänges, och efter dem kommer en stor sten, som lossnar från dammen och dånande sjunker ned i strömmen. Det ser ut, som om detta gjort dem häpna, de stå stilla, de jubla, de rådslå och så i färd på nytt! Där äro de åter med isstycken och timmerstockar, odygdiga, obarmhärtiga, vilda, galna af förstöringslust. Om blott dammen vore borta – säga vågorna – om blott dammen vore borta, då skulle det bli smedjans tur och kvarnens tur. Nu är frihetens dag bort med människor och människors verk! De ha sotat oss med kol, de ha dammat oss med mjöl, de ha lagt arbetsoken på oss som på oxar, kört oss i ring, stängt oss inne, hämmat oss med damluckor, tvungit oss att draga de tunga hjulen, bära de otympliga timmerstockarna. Men nu skola vi vinna friheten. Frihetens dag är kommen! Hören det, vågor uppe i Björksjön, hören det, bröder och systrar i myr och träsk, i bergbäck och skogsälf! Kommen, kommen! Störten er ned i Björksjöälfven, kommen med friska krafter, dånande, hväsande, färdiga att bryta sekelgammalt förtryck, kommen! Tyranniets bålverk skall falla. Död åt Ekeby! Och de komma – våg efter våg störtar utför fallet för att köra sitt hufvud mot dammuren, för att lämna sin hjälp till det stora verket. Rusiga af vårens nyvunna frihet, manstarka, eniga komma de och lossa sten på sten, tufva på tufva från den sviktande vågbrytaren.
Cronhjelms förslag, finge hemställa, om R. o. Ad. behagade bifalla IJtsk:s förslag till 5 och 6 §§ i den blifvande författningen, med de förändringar, som blifva en följd af R. o. Ad:s förut fattade beslut. Ropades starka ja, blandade med nej; hvarpå H. Ex. förklarade, det han funnit denna propos. besvarad med öfvervägande ja. Då nu nästföljande punkt skulle företagas, anmälde och yttrade sig Gr. Cronhjelm: Såsom jag uppfattat Frih. Cederströms begäran, sä är den alldeles oberoende af min, och åsyftar ett ytterligare beslut, hvarå särskild propos. kan göras, nemi. att sportler icke skola beräknas vid chartering af fullmakter. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då H. Ex. förklarat, att den nyss framställda propos. var besvarad med ja och votering ej blifvit begärd, Frih. Cederströms särskilda förslag ej kunde erhålla propos., enär Utsk:s nu pröfvade förslag innehöll, alt vid charteringen äfven sportlar böra beräknas. 17:de punkten, ang:de den af Hr Roos väckta motion om upphörande af den i vissa fall allmogen beviljade lindring uti och befrielse frun stämpladt pappers afgift; och I8:de punkten, ang:de Den 8 Januari f. m. 81 anglie befrielse frun stämpladt papper, enligt 6 §, för ”ansökningar', permissionsaf ryttare, dragoner, soldater och båtsmän, för att utom länet söka arbetsförtjenst.” Hvad Ulsk. i dessa punkter tillstyrkt oell hemställt, blef af R. o. Ad. bifallet. 19:de punkten, ang:de befrielse frun stämpladt pappersafsift för af skrif ter och utdrag af arfskiften och bouppteckningar. Frih. Raab, Adam Christian:
Underdåniga, Skrif veller'. 351 3:0. Att, enär Qvinnor och Barn, särdeles värfvade Soldaters och Båtsmäns, antingen tillika med Mannen, eller särskildt, varda förpassade, i hvilket sednare fall ali möjlig urskillning bör användas, vederbörande åligger att tillse, om dessa komma från någon ort, som är misstänkt för Venerisk smitta, eller om andra omständigheter kunna förevara, hvilka till sådan misstänka gifva grundad anledning, och att, i sådane händelser, icke utlemna Passet förr, än sundhets-bevis blifvit af vederbörlig Läkare meddeladt, i enlighet med hvad Kongl. Brefvet a£ den 10 Julii 1812, till förekommande af Veneriska smittans utbredande, i allmänhet föreskrifver. 4:0. Att, om icke alla förrberörde vilkor för erhållande af Pass blifvit utaf den Sökande iakttagne, hvarom pröfningen tillhör den Embetsman, hos hvilken Passet begäres, det sökta Passet må förnekas eller dess meddelande uppskjutas, intill dess nödig säkerhet blifvit vunnen, om uppfyllandet af samma vilkor. 5:0. Att, Uti Pass, hvilka till längre bort belägna prter meddelas, de allmänna ställen och större Städer, som skola genomfaras, böra utsättas, samt genaste vägen alltid bestämmas; Och blifver Passets Innehafvare såsom Lösdrifvare att anse, om han, utan mellankommen laglig orsak, sig utom denna väg befunne. I öfrigt och med fästadt afseende derå, att det i nu gällande Lego-Stadga innehållne förbud mot ett icke godkändt Tjenstehjons flyttning till annat
Detta Intublkaffe säljes i hvarje välordnad specerioch diversehandel i paketer å 25 och å 10 öre, men bör man akta sig rör alla värdelösa efterapningar, som gå under namn af äkta, prima eller andra benämningar, hvarför man bör efterse att å hvarje paket är tryckt firmans namn, Stockholms Kaffe-Aktiebolag ', samt dess fabriksmärke med^ ordet - Patent », ty endast dessa äro verkligt äkta och garanterade att innehålla den hälsosammaste och bästa kaffetillsättning. J O H. Allm. Kontor: 33 Skeppsbron » 8. Rikstelefon 427 Allm. Försäljning: B Strandvägen B. Rikstelefon 22 2 ». Allm. Husmödrar! DET MODERNASTE OCH BÄSTA I Spara är lösen för hvarje husmoder med en begränsad hushållspenning! Huru göra en verkligt stor besparing? Jo, använden i Edra hushåll Pellerins Margarin, Göteborg, som är %&amp;xichcx S I F T E N fläcktvål Quillaia HUSQVARNA oöfverträffad Q u i l l a i a - t v å l e n är en ny fläcktvål, som borttager alla fläckar t. o. m. bläck, utan att skada tyget. Med Quillaia-tvålen tvättar man själf pa nå- gra minuter sina glacéhandskar och ljusa skor. Tvålen får återlämnas, om den ej håller, hvad som lofvas i prospektet. Säljes i minut hos de flesta parfymoch specerihandlare, samt i parii hos J. Malm, Karlavägen 1 B, Stockholm. (G. 83771) God f r a m t i d! Ung, älskvärd dam, ägande ett kapital på 2 å 3 tusen kronor, kan få inga som kompanjon i Bok&amp; Pappersaffär. Svar genast, helst med fotografi, till Ferieläsning Cascara Sagrada piller (lösande piller) försäljas å 1.50 pr flaska å apoteket Gripen STOCKHOLM. DAMECYKLAR. För undvikande af vinterlagring realiseras under en kort tid ett restparti förstklassiga. Begär genast illustrerad priskurant hos ELOF Velocipeder. samt genom de s t ö r r e järnhandlare i Skandinavien och Finland.
Af den 28 sistlidne Majit 1:0 Öfver ExpeditionsUtskottets Memorial, angående förvaringsrum för öfverblifvande Ex* emplar af Bilianget till RiksStåndens Protocoll. 2:0 Angående de Löneförhöjningar, hvilka vid i8i5 års Riksdag blifvit beviljade tjenst görande Embetsoch tjenstemän, samt Yaktbetjente vid RiksgaldsContoiret, Från Lag Utskottet: Af den 22 sistlidne Maji; I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottes den 17 sistlidne April meddeldte Betänkande, angående förslag till en ny ConcursLag. Från Allmänna Besvärss och Ekonomie Uti skottet: Af den 1 dennes; I anledning af uppgifvit förslag att erhålla ett för vissa år fastståldt så^ despris. Ut supra. Den 5 Junii> S. D. Då nuå nyo föredrogs Bevillningsutskottets den 28 sistlidne April afgifne, samt den 2 dennes på bordet lagde, Utlåtande, ian.; ledning af de hos EorgareStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte 2:ne Betänkanden, rörande så väl anslag af Be vill - ningsmedlen till understöd för KronoUppbördsYerket i Stockholm, sorn frågan om Uppbörds1» Betjeningens aflönande i Götheborg och öfrige Ståderne utom Stockholm; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne , Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne. Ut supra. S. D.