Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Punkten 7, deri Utskottet afslyrkt bifall till väckta förslag om beredande af särskild anstalt för belåning i Banken af guld och silfver, äfvensom 17 punkten, hvad angår dess Usta och 2:dra momenter, innefattande förslag till föreskrifter i Banko-reglementet, rörande kreditiv till Filialbanker och vilkoren dervid, samt 28:de punktens Usta mom. om fonden för utlåning med omsättningsrätt, äro godkända af tre Stånd, men återremitterade af Bonde-Ståndet, som afslagit punkterna 9 och 10 samt lagt till handlingarne punkten 21, hvilka sistnämnde tre punkter deremot likaledes blifvit af öfriga Riks-Stånden bifallna; och enär i frågor af förevarande beskaffenhet tre RiksStånds sammanstämmande mening utgör Rikets Ständers beslut, Uo kan Bonde-Ståndets återremiss och afslag icke föranleda till någon åtgärd. Bih. till R. St. Den af Utskottet i 13:de punkten gjorda hemställan, att nya Filial-banker hädanefter ej må undfå kreditiv af Riksbanken, är af samtliga Riks-Stånden bifallen, af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet med den förändring, att i stället lör ordet ”hädanefter” införts ordet: ”tillsvidare Utskottet får, i följd häraf, och som beslutet öfver nämnda punkt bör Bankofullmägtige meddelas, inbjuda sistbemälda två Riks-Stånd all instämma i Utskottets af öfriga Stånd gillade ordställning, och, derest denna inbjudning icke skulle hvarken af Ridderskapet och Adeln eller Bonde-Ståndet antagas, framlägga följande förslag till voteringsproposition för frågans afgörande genom omröstning i Förstärkt Banko-Utskott:
Vid den så kallade Tjursbacke uti Rydaholms Församling, och Kongl. Majit i Nåder öfverlemnat denna Allmogens underdåniga ansökan till Kongl. Commerce Collégium, sä hemställer Johannes Svensson, att hans nu väckte motion, om tillåtelse till en sådan marknads hällande, mätte såsom önskningsmål af Riksens Högloft. Ständer upptagas och hos Kong!. Majit i underdånighet understödjas. — Utskottet, sorn utgår trän den allmänna grundsats, att allt, hvad som kan bidraga till en lifligare rörelse i den inhemska productionens afsättning och till en lättad communication vid varubyten, bör gynnas och befordras, Anner en stads anläggande i Kronobergs Län, frimarknadérs hållande i j32 Besv. och Ekon. Utsk. B et eini an dm. Wrigstad och Rydaholm af Jönkopings Län samt å stranöplatsen Stenungssund i Bohus Län visserligen i detta afseende kunna blifva af mycken nytta och medföra ett godt ända» mål; men, då en fullständig pröfning af dessa frågor förutsätta en undersökning och en kännedom af sådane speciella och locala dertill hörande omständigheter, som hvarken af Utskottet eller Riksens Höglofl. Ständer torde kunna väntas; så anser Utskottet sig icke kunna sträcka sin åtgärd längre, än att vördsamt tillstyrka Riksens Höglofl. Ständer att, jemte frambärande af deras allmänna önskan om befordrandet af sådane anstalter, hvarigenom en större och lifligare communication till den inhemska produetionens förkofran och afsättning och med detsamma konstflitens tillväxt må kunna vinnas, i underdånighet öfverlemna till Kongl. Maj:t att, efter vederbörandes hörande, i sin vishet pröfva och bestämma: om och huru vida de genom dessa Motioner åsyftade ändamål lämpligen arå kunna uppnås. Dock varder detta Riksens Höglofl. Ständers egen pröfning vördsamt understäldt. Stockholm den 2 April 1823, Sesv, och Ekon, Etsk. Ankom den 5 April 1823.
Man kan visserligen medgifva, att det tyckes vara rätt, att den ena betalar lika mycket för kannan som den andra; men obilligheten af en olika beskattning är dock icke så stor, som man töresta lier sig; ty den som tillverkar i stort, kan ganska väl nöja sig med en mindre förtjenst på hvarje enhet af sin tillverkning, än den som drifver rörelsen i liten skala. Jag anhåller att dessa anmärkningar måtte få medfölja remissen till Bevilln.Utsk:t. Frih. Baab: Jag ber om tillgift, för det jag för tredje gången upträder; men jag anser nödigt, att häfva den betänklighet, som uttalades af Hr Gripenstedt i afseende på möjligheten för Sverige att tillverka bränvin för lika godt pris som utliindningen. Hittills har detta icke låtit sig göra, till följd af den inskränkta brnnningstiden af två månader om året, och dessa de mest otjenliga, då deremot utländningen i sina stora fabriker får tillverka året om, i fall han behagar. De vilkor, som betingas för bränvinsbränningen, äro egentligen blott två, nemi. spanmål och konstfärdighet; den förra kunna vi hafva till bättre pris och den sednare lika god som utländningen. Om således lagstiftningen ändras derhän, att bränvinstillverkningen blir tillåten hela året, så faller det af sig sjelft, att, derest vi hafva lägre pris på spanmål än utländningen, vi också skola kunna tillverka mot lägre pris än han; och jag vill särskildt nämna, att innan 1853 års författning utkom, då skatten var låg, tillverkades här i Stockholm ganska mycket distilleradt bränvin, som utskeppades, hvilket sedermera blef omöjligt, när skatten höjdes. Jag anser icke lämpligt, att nu vid remissen tvista med Hr Nordenfelt, men vill blott nämna, att spelsjukan, som icke får upmuntras, just eger rum vid de små brännerierna, emedan det alltid blir ett spel, att i dem kunna förtjena mer på besparing af skatt, än man förlorar på bortspillandet af material och arbete; men det skulle icke blifva ett spel för den mindre fabriksbrännaren, om han, likasom den större, betalade hvarken mer eller mindre i skatt, än för hvarje tillverkad kanna. Idr Hjärne:
Utskottet anser sig icke kunna biträda det i Herr Biskop IIeurlins motion framställda förslag, angående Stals-obligationers utfärdande å ett så nedsatt belopp, som 125 R:dr Banko, hvilket förslag ej heller öfverensstämmer med den åsigt, som ej allenast under förflutna Riksmöten, utan äfven under innevarande Riksdag, vid behandlingen af frågor om Riksgälds-kontorets upplåningsrätt, gjort sig hos Rikets Bih. lill R. St. Ständer giiilande samt föranledt stadgandet, att delta verks räntebärande obligationer skola lyda å minst 230 Ridr; varande, såsom skäl för denna åsigl, hufvudsakligen anfördt det af erfarenheten bekräftade förhållande, att räntebärande obligationer, derest de utställas på mindre belopp, lätteligen uttränga det egentliga sedelrnyntet ur allmänna rörelsen och tillerkännas den emot deras beskaffenhet och ändamål stridande egenskapen af representativt mynt. Vid bestämmandet af valörerna å Statsobligationer, som komma att under en längre tid blifva utelöpande och derunder ofta öfvergå till andra innehafvare samt följaktligen utgöra föremål för många enskilda liqvider, synes det för öfrigt vara af synnerlig vigt, att afse det dessa liqvider, hvad beräkningen af den å obligationerna upplupna ränta beträffar, förenklas och underlättas. Utskottet har derföre trott, alt de obligationer, hvarom nu är fråga, med tillämpning af den i afseende på lägsta obligations-valören utaf Rikets Ständer redan godkända åsigt, höra ulgifvas å sådana valörer, att den för hvarje dag upplöpande räntan utgör ett belopp, som med gångbart mynt kan jemnt liqvideras. Vidkommande åter antalet af de särskilda valörer, derå obligationerna böra utfärdas och för långifvare finnas att tillgå, anser Utskottet fördelaktigheten och beqvämligheten för långifvarne och allmänheten af många olika valörer icke motsvara det ökade besvär och den vidlyftighet vid bokföring och redovisning, som härigenom ovilkorligen måste förorsakas för det verk, derifrån obligationerna ulgifvas. Sedan, genom Rikets Ständers numera lernnade bifall till hvad Kongl.
”Inte träffa mig! Vill ni inte träffa mig?” ”Nej.” ”Men jag kan då aldrig begripa ” Han gick rundt omkring mig. Jag satt stilla, med handen skuggande öfver ögonen. ”Jag skulle väl icke ..” Han tog mina händer så att ansigtet blef fritt, och han böjde sig ned och stirrade in deri... ”Jag skulle väl icke vara farlig för ert lugn? Det är ju omöjligt! Säg! Ni känner mig ju icke.” ”Nej, nej, det är inte det.” ”Men hvad är det då? Säg!” ”Jag kan inte se er.” ”Men hvarför? Hvarför?” ”Nu har ni en dålig tanke om mig.” ”Jag! Hvarför skulle jag det ha?” ”Det vet ni nog.” ”Nej det vet jag vid Gud icke!” ”Låt oss då inte tala mer om det. Nu får ni gå.” ”Ja. Men hvarför skulle jag tycka illa om er?” ”Jag har varit så opassande.” ”Nej inte alls. Skall jag nu gå då?” ”Ja.” ”Seså, var nu inte ledsen.” ”Nej, nej, det går snart öfver.” Han sprang mot dörren för att taga öfverrocken på. Jag satt stilla med handen öfver ögonen, men jag hörde honom komma tillbaka, i små afsatser liksom betänkande sig eller afvaktande hvad jag skulle göra. Jag låtsade mig icke ge akt på det, jag kunde genom fingrarne skymta att han böjde sig ned och såg in i mitt ansigte med sin underligt bekymrade min, så drog han undan mina händer och kysste mig igen. ”Det är så underligt att nu gå till en annan. Det kostar så på att gå,” mumlade han helt tyst. En sista kyss och vi skildes åt. Jag stod liksom förlamad när han gått. Så gick jag fram till spegeln och såg länge djupt in deri. Var detta ansigte gammalt och fult nu? Var jag samma menniska? Det stod champagne i hans glas; jag gick bort och läppjade på det glaset. Det var då verklighet att han varit här! Det var då sant! Jag såg på klockan; hon var ett. Jag klädde af mig långsamt. Hvad skulle menniskorna tänka om mig i morgon?
Genom utskrifna sedlar på olika valörer, som föreställa penningar, ända ifrån 6 rtst till !oo,ooo r:dr b:co, är en bank bildad, som äger en fond af 3o,000,000 r:dr b:co. En af eleverne förvaltar general-cassan, som representerar alla okända handelshus 1 inoch utbetalningar. En annan elev förvaltar assurnncebolagets cassa, söm bar en grundfond af 600,000 r:dr b:co, 3oo,ooo af dessa medel hafva tillkommit genom actie-teekning af eleverna. Dessa actier få, efter läroverkets stadgar, emellan eleverna säljas och köpas, samt ränta, efter utgifna cuponer, derå uppbäras. 3oo,ooo r:dr b:co har assurancebolaget fått till skänks genom testamente af en från läroverket' afgången elev, hvilka medel emot ränta innestå i en å institutet inrättad låne-bank. Piäntan af dessa får bolaget använda, ehuru icke mer än en del af capitalet,. då högst tryckande omständigheter inträffa, och bolaget ingen annan tillgång äger. Till ledamöter i bolaget väljes af eleverne 3:ne af dem, som äro actie-ägare, samt en casseur, Lånebanken förvaltas äfven af en elev, hvars föremål är att emottaga penningar till lans emot en lägre ränta, och sedan Den 7 Ma r s e. tn. desamma utlåna emot en högre. Denna hank gifven och emottager lån, allt efter som dé elever, hvilka föra böcker, äro i behof att penningar uppeller utlåna. General-cassan, assurance-cassan och lånebanken inventeras hvarje månad af 3:ne elever, sorn genom votering med slutna sedlar dertill blifvit valde. Bland eleverna finnas äfven 2:ne controlleurer, som attestera och bokföra assignationerna, eiler de handlingar, hvarpå inkomster och utgifter grunda sig, samt derföre ansvara. Casseurerne ansvara endast och allenast för sina cassör.
var stark, ställ liöga mål, dig som kvinna, och gossens vilja skall få och mannen rykte Din modersfamn den skola är, viger in för lifvet — som o, det Och att låt din son få lära där bästa dig blef gifvet! när han en gång drager pröfva egna ut vingar, kanske i frestelsens en stål vinna! minut älskad stämma klingar — En röst, så smekande och öm, att den frestelsen får vika; — hviskar sakta som i dröm: » minns mamma !. aldrig svika! » Daniel Fallström. Våra hem och deras möblering. Af Cecilia Wcern. Bosättningen. Ila diskussioner om hem och möblering intressera väl närmast de unga, som, förlofvade eller oförlofvade, umgås med tankar på eller drömmar om att nybilda, att skapa ett hem. Men jämte dem äfven de unga par, som efter några års giftermål få råd att flytta in i större våning eller rentaf bygga hus och i sammanhang därmed utvidga eller ombilda sitt bo. Ja, det är oftast bland dessa senare, som möbleringskonsten får sina bästa anhängare. De hafva själfva en bitter erfarenhet af, huru grundligt man kan vantrifvas med möbler, Icke nog att man är ung, opraktisk och som man köpte, utan att egentligen tycka förälskad, obekant med hvarandras smak och om dem, för att det icke fanns något annat vanor och i grunden plågad af det halfva färdigt och man dock måste ha något att förhållandet af en eklat förlofning. Man blir sätta in i våningen, innan man själf flyttade ofta alldeles upptröttad på bråket och springet, in. För hvarje dag, som gått, har man hunde ändlösa diskussionerna, påtryckningen utinit bli mera förargad på de små dumma från i frågor, som blott röra en själf, svårigemmastolarna, som icke äro bekväma och icke heten att välja, när det finns så litet att välja vackra, men som » hörde till möbeln », på det på och intet, som tilltalar. Slutligen går det gängliga bordet, på den omöjliga soffan eller alldeles rundt i ens hufvud, och allt det man de tunga dyra gardinerna. Möbeltyget plågas ser förefaller en lika odrägligt.
— Ärcbitioct för SteiitralitetenS upps rättl)åHanbe 26. 8- 16. — b:o för 3nbuflri*®.vpofttioneti i SPariS 27. 8- 17. — ©tebe! för bcböfioanbeS unbfätfs ning t utifnoevtår 27. 8- 18. — ©ntuberna för Statens mebtoers fatt toib jcrntoägöattläggningar 28. §• 19. — ©tebels upplåning genom fonbes rabe .Statsobligationer 30. SjSng. §. 20. Uttberb. Sfriftoelfer rörattbe Stats: regleringen 30. §• 21. Sing. Sltlmänna ©eioiWntngcnä belopp 40. §. 22. — Slllmänna ©ctotllttingcnö förbcls ttittg 41. §. 23. — Smllbctoillntngcn 42. §. — Stämplabe ^)3apperS — Söilforen för tittiocrfning odj för: fäljiting af brämeiit . 44. §. 27. llitbcrb. Sfriftoelfer t ©etoillntngös ärenben 45. §. 28. Sing. ©aufotoinftenS antoänbanbc 45. §. 29. — ©attfcitö ©tetalliffa fa fia . 45. §. 30. — ©attfenä Såne: odj frebitiorörclfc 46. §. 31. — fpenitingarö remitteranbe genom tntotSntngar emellan ©anten od; befi Sånefontor 47. §• 32.
Krut, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl. Förordningen den 1 Oktober 1858, angående tillverkning, vård och försäljning af —: B. I. 521, 555, A. 555; E. II. 57. — K — 109 Kröning, Deras Majestäters Konungens och Drottningens, angående öfverlemnande af en skådepenning till minne deraf åt de vid sista Riksdagen antecknade Ledamöter af Ridderskapet och Adeln: 1. 25. Kungs-Barkarö församling, angående upplåtelse af en del utaf Krono-ängen Tyskhagen i Vestmanlands ' Kungsgårdar och andra Krono-lägenheter, angående arrendemedel af dem: se Stats Utskottets Utlåtande N:o 45, rörande beräkningar af Stats-Verkets inkomster. Kungsladugården Borgholm på Oland, i anledning af väckt motion om eftergift af 1857 och 1858 årens återstående arrende för nämnde ladugård: B. lil. 556, 628, A. 628. Kungsöhrs norra kungs-ladugård, angående upplåtande under ständig besittnings-rätt af en jordrymd derinvid: I. 47, R 49; B. II. 465, 482, 538, A. 540; E. III.
— Dito af 450 värf vade arlilleri-båtsmän, å 3 t:r spanmål per år och 8 sk. aflöning per dag 1,350: Dito af 18 Under-ojficerskorporaler y id korpsen, å 3 t:r spanmål per år och 12 sk. aflöning per dag 54: 18 korporaler, arfode å 25 R:dr — Beklädnad och sängkläder å R:dr 43: 8 sk — Dito af 200 kanoniere)' å per medium R:dr 62: 44 horujl. Majcts Nåd. Kongl. Majds Nåd. Prop. om Statsvei'k. 1850. Spanmål in natura Contant tunnor kpr R:dr sk. r:st Transport 1,989: — sk. i aflöning per är samt 3 t:r spanmål 000: — 12,583: 10. — 10 korporaler, arfode ä 25 R:dr 400: Beklädnad och sängkläder å 40 R:dr 9,200: Förhöjd aflöning till 100 matroser af första klassen, deraf 70 å 8 sk. och 30 å 4 sk. per dag . /lrf oden till 1,385 indelade och roterade artilleribåtsmän och vice korporaler å 0
Hysaby, som bestod af 10 hemman, hvaraf 7* tmderlades Staden, men 2 mantal Grenna Prestgård och mantal lin53' by Ribbagård blefvo undantagna och bibehållas ännu såsom Landth0'0 man, samt lyda, fastän inmängde blend Stads-Lomterne, ännu under Lan^5 Rätt. t Staden, fastän en hufvudort i det fordna stora Brabeska Grefskap0' bär dock aldrig varit af någon betydenhet. Den grundar sitt bestånd på åkerbruk. Också ligger den i Länets mäst fruktbara nejd och är sedd med mycken och bördig jord. Den är märkvärdig för sitt vack ^ läge, sitt grönskande torg ock sina blomstrande Kerbärslunder, sorn be skugga husen å hela Storgatans eria sida! också räknas bär och fröid bland Stadens vinstgifvande afsättnings-artiklar. Stadens folkmängd utgör 647 personer, hvaraf mantalsskrifne af n®3^ kön i39 och af qvinnkön 187. Folkmängden har under de sista fena ^ ren ökats med 99 personer, som mäst tillskiifves inflyttningar af Adelej Ståndspersoner samt deras hushåll. Stadens vackra läge och ortens öN®! flöeliga tillgång på lefnadsmedel för godt köp göra den till en beliafrjj bostad för åldrige och obemedlade familier, som åskådande den liflig3 1 u reisen af resande å den genomlöpande stora stråten mellan Jönköping 0 Stockholm samt njutande beqvämligbeterna af Postkontor och Apothek m., bär finna elt lugnt och tyst Stadslif. y Folket lefver i allmänhet stilla och sedigt och under de sista fe*11 ^ ren hafva af Stadens innevånare blott två blifvit dömde för stöld sa*jj sex för fylleri; och något brott af svårare egenskap har under berörde icke blifvit föröfvadt. Folkbildningen inskränker sig till innanläsning och Christendot»sliU skap; samt någon skrifoch räknekonst blend mannkönet. En Pedagogi eller Vexel-Schola, hvarest Läraren bär vara Presto3 ^ gemensam för Stadsoch Lands-församlingen, och der meddelas undervisning i grunderna för vetenskaperna.
Utdrag den 8 Mars 1830- tets Memorial, N:o 105, föreslagna omröstnings-propositioner, i fråga om regleringen af den genom Banken hittills besörjda Bå* ne-rörelse, komme att förfalla , sedan jemkning Riks-Stånden emellan för sig gått. S. D. Föredrogs Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 70, i anledning af tre Stånds återremisser på Memorialet, Nto 57 , innefattande förslag till åtskilliga grundlags-ändringar, som åsyfta Riksdags-göroinålens ordentliga behandling, och blef den; af Utskottet, uti Memorialet N:o 70, föreslagna nya redaction af första perioden i 59 §• Riksdags-Ordningen antagen till grundlags-enlig behandling vid nästa Riksdag, S.
Föredrogs å nyo Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 407, öfver anmärkningar vid Betänkandet, N:o 388, i anledning af så väl Kongl, Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, rörande en uti staden Wenersborg inträffad eldsvåda, som Kongl. Maj:ts sedermera till Rikets Ständer aflåtna Nådiga Proposition, angående låne-anslag till återuppbyggande af nämnde stad ; bifölls. S. D. Föredrogs å nyo Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 408, i anledning af Fullmägtiges i Riksgälds-Contoret skrifvelse, med hemställan om dispositionen så väl af Lappmarks-ecclesiastik-fondens till bemälde Contor levererade Capital-tillgingar, som af trenne andra Cassors intecknade fordringar; bifölls. S. D. Föredrogs å nyo Constitutions Utskottets Memorial, N:o 70, *> 20 Fröt. Utdr. d. 12 Febr. 1835. till Ridderskäpet och Adeln samt Borgare-Ståndet, angående återremisscrne på Memorialet, N:o 54, innehållande svar å anmärkningar vid Memorialet N:o 3g. Ståndet vidblef sitt, i anledning af Memoiialet JN:o 38, fattade beslut; ocb skulle Conslitutions-Utskottet derom underrättas, med anmodan att sialia sig samma beslut till eflerrältelse. S, D. Föredrogs å nyo Consiitutions Utskottets Memorial N:o 76, angående irenne Stånds återremisser på Memorialet, N:o 66, med förslag till ändring i Riksdags-Ordningens föreskrifter om Bergs-Brukens representation; och blef voterings-propositionen gillad. S, D, Föredrogs ä nyo Con titutions-TJtskottets Memorial, N:o 85, med förslag till ändring och tillägg i 75 §.
Det skulle vara en tröst för m i g att veta, det d u inte är helt o e h hållet v ä r n l ö s. Tala inte o m Gösta. Hvad öfverste A d l e r återigen beträffar, så är han ett ganska antagligt parti. D e n där kalendern är onekligen ett onödigt fjäsk! » låt o s s sofva (Forts.) Innehållsförteckning. Britte-Sophie Raab; af Ellen Key. Idun Med detta n:r följer Iduns Modeoch Mönstertidning n:r 4 till dem, som abonnerat å densamma. Tidningen kostar Redaktör och utgifvare: ANNONSPRIS: ENDAST I KR. FÖR KVARTALET, MED 35 ÖRE PR PETITRAD (10 STAFVELSER). FRITHIOF HELLBERG. FÖR » PLATSSÖKANDEOCH » LEDIGA PLATSER&gt; IDUNSMODEOCH MÖNSTERTIDNING I KR. 65 ÖRE; Träffas å byrån kl. 10 — 11. postarvodet inberäknadt. UTLÄNDSKA ANNONSER 70 ÖRE PR PETITRAD. A l l m. Telef. Nancy å trålande och lifgifvande lyser aprilsolen öfver våra hufvuden, vårflödet sköljer som en frisk morgontvagning efter vinterns sömn genom skog och fält, och ute på de vida vattnen draga fria böljor fram i muntert tåg. Isens bojor äro bräckta. Helt säkert, unga läsarinna, väcker den första sippan, som litet fruset rödblå tittar fram ur sin mossa i blomsterglaset på ditt bord, en längtansfull tanke på de härliga sommardagaina på landet, på det fria, uppfriskande lifvet i skog och mark, på de långa fotturerna, de sköna baden med sin simsport, af hvilket allt din kropp samlat så mycken spänstighet och helsa till en räntefond för hela ditt lif. Och du börjar med ifver räkna dagarna, till dess du får lemna din affärspulpet, din skolkateder, din symaskin, eller kanske blott din bal-och nöjessäsong — ty hvad vet jag därom! — i stadens kvalm för sommarsemestern på landstället. Jag nämnde baden och simsporten.
N:o 98, öfver Nils Insulins från Stockholms Län motion, om inrättande af förliknings-domstolar; Bifölls N:o 99, öfver Herr Lars Hjertås motion, ora offentlighet vid Under-Domstolar och Police-kamrar; Bifölls. N:o 100, Öfver Herr C. Svedenborgs motion, det ingen må vara berättigad att vid Härads-Rätt något ärende anmäla, sedan de af domaren yid Tingets början bestämda Rättegångsdagar äro förflutna; Bifölls» * 86 fröt. Utdr. d. 31 Julii (834* l\:o gpr. » anledning af ålenemisser af åtskilliga från Utskottet afgifva lietän«anden. Si Amiet Inföll Lag-Utskottets Betänkande N;o 6 o, och lade J\T:o tor till 11 andi ingari ie. N:o j-c»3, Öfver //cri Larssons fiån Elfsborgs Län motion derom, att Jfämudemän måtte förklaras m-iu.ligude och skyldige, att påteckna sisi innings» resolutioner emot stadgad lösen och domhafvande!) icke ega, att härföre af pal le, fm dra någon serskild betalning; Bifölls. \<> i angående afgörande Los llogvördige Preste-Slåndet af åtskil” lige Lag-l t,kottet. IBeiankandrni; Lailes lill handlingnrne.
Aflemnandet af de beväringssoldaterne anslagne ruslhållshäslar, sker vid samma tillfälle, då nämnde soldater lill öfning inrycka. Då beväringssoldaterne utrycka, återlemnas såväl stammens sorn beväringssoldalernes rusthållshästar. Ruslhålls-häslarne aflemnas och emottagas af rusthållarne eller deras ombud; stammens, alltid å dess station; beväringssoldalernes, ä del dem för öfnings undergående anvisade samlingsställe. Stammens enskilla öfningar, äfvensom beväringsrekrylernes, verkställas der sig göra låter å station, dit äfven beväringssoldalerne inrycka, för alt vidare gemensamt med stammen till brigadens eller bataljonens gemensamma mötesplats afmarchera. Efter slutad öfning återmarchera stamoch beväringssoldaterne lill stationen, hvarest de sednare aftackas. Marchedagarne inberåknas alltid i öfningstiden. Gardes-brigaden, linie-gendarmerne, åkandeoch fästningsartilleriet, hvilka endast utgöras af stamsoldater, verkställa årligen 77 dagars öfning, hvaraf likväl alltid linie-gendarmerne och åkande-artilleriet undergå 14 dagars öfning på samma ställe och samtidigt, de förre med dragonernes, de sednare med fot-artilleriets stam och beväringssoldater. Vid artilleriet vidtager, efter 45 dagars öfning, d. v. s. så komlig amalgamation, de olika truppslagen emellan, äger rum, och slutligen beväringsrekryternes, hvarvid stammen begagnas som instruktörer. Angtde tiden, så bör den, efter hvarje provins olika klimatoch och öfriga förhållanden, så beräknas, att alla öfningar äro slut då skörden skall inbergas.