Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Allmänna MagazinsDirectionen och Björnberg den 10 Mars 1820 afslutade ArrendeContract, alla fastigheter och inventarier skulle återställas i samma skick de emottogos: att Sterbhusdelägarnes ersättningsåliggande i afseende på husrötan således bordt utrönas, genom undersökning af Fastigheternes beskaffenhet vid Arrendetidens utgång med 1829 års ( 43 ) sint, jemförelsevis emot det skick, hvaruti de befunnos vid tillträdet år 1820: alt en sådan besigtning, hvilken med erforderlig tillförlitlighet icke skulle varit möjlig att verkställa under den oblida årstid, då väderleken derför lade hinder i vägen, likväl icke kommit att ske innan, genom timad eldsvåda, natten emellan den 9 och ro Mars i83o, husen afbrunnit: att då husrötan å samtelige Byggnaderne, för tiden emellan 1793 och 1820, hvarunder nästan jemn bränvinsbränning idkats, icke uppgått till mera än i,523 R:dr 16 sk., det kunde anses sannolikt, att det mindre antal Byggnader, Björnberg år 1820 emoltog, icke under de derefter förflutna åren, hvarunder bränvinsbränning endast de första åren verkställts, möjeligen blifvit så förfallne att desamraas istånd sättande ju kunnat ske för den erbjudna Summan 1,760 R;dr; samt all, om än den A Fastigheterne inträffade Brandskada ej skedt, Husens iståndsätlande ändock varit utan ändamål, så vida Byggnaderne måst säljas med vilkor att från Tomterne bortflyttas; i anseende lill hvilket allt, jemte flere anförde skäl, det synts Kongl. StatsContoret; alt Sterbhusdelägarnes erbjudande i denna del ej saknat stöd af billighet. Dock som Besigtnings uteblifvande å Byggnaderne, ifrån 1829 års slut till Mars månads början år i83o, vållat, det Kongl. Maj:t och Kronan fått ålnöjas med den husröte-ersättning, sorn afträdaren erbjudit; så hafva llevisorerne trott sig böra händelsen hos Rikets Ständer anmäla.
För män del tror jag förslagets förnämsta förtjenst just vara den, att samhällets alla bättre och ädlare krafter genom detsamma uppkallas till endrägtig samverkan för befordrande af fosterlandets andliga och materiella förkofran, och till motverkande af de elementer, som möjligen deri skulle vilja störande ingripa. Denna endrägtiga samverkan skulle lätteligen kunna störas och möjligen aldrig uppkomma, om vid tillsättandet af den första kammaren något afseende komme, såsom här angifvits, att fästas å ståndsoch klass-intressen. Man har mycket talat om den politiska situationen och ur dess närv:de beskaffenhet velat hemta stöd för åsigten om nödvändigheten af förslagets antagande. Denna situation har alstrats af den tänkande majoritetens inom nationen fasta öfvertygelse, att det hvilande förslaget på ett fullt betryggande sätt tillgodoser alla berättigade samhällsintressen, och situationen har blifvit Den 4 December. I 213 befallande genom samma majoritets allt mer och mer ökade visshet, att förslagets motståndare äro oförmögna att framställa ett bättre förslag. Situationen är enligt mitt ringa förmenande sådan, att den med nödvändighet framtvingar samma förslag ånyo, om det nu skulle falla, och för att det då skall förklaras hvilande, behöfves endast 2 Stånds beslut, om det framkommer i forin af Kongl. Propos.; den framtvingar ock utan tvifvel en urtima Riksdag för beslutande öfver denna vigtiga angelägenhet, och situationen å Riddarhuset är slutligen sådan, att ingen med visshet kan förutsäga förslagets utgång. För min del är jag öfvertvgad och jag hemtar stöd derföre genom temligen noggranna beräkningar, att förslaget har en mer eller mindre stark majoritet för sig, men om det ock folie med 10, 5 röster eller kanske på den förseglade sedeln, så vore segern endast ögonblicklig, ty R. o. Ad:ns ställning inom nationen är icke så sjelfständig, att den kan tillåta R. o. Ad. alt 2 gånger förkasta delta förslag.
R:dr sk. r.st R:dr sk. r:st 2 ofärgadt 1 "skålp. 8 — 2 24 — färgadt 1 skålp. 10 — i 24 — linne-: ofärgadt 1 skålp. 24 — 2 32 färgadt 1 skålp. 36 . 32 — segeloch bind-: 1 skålp. 8 — Gevärj alla slag, eller delar deraf . 100 R:dr v. 33 16 — Gipsarbeten , ej specificerade 100 R:dr v. 25 Glas: buteljer, burkar, bunkar och flaskor (karafiner och slipade flaskor härunder ej inbegripna): 2 till och med i kanna 100 st. —.— 32 — 7 — deröfver till och med t kanna 100 st. 2 16 — 14 af större rymd 100 st. 4 32 — 2 32 ■— fenster-, alla slag 1 lisp. 40 24 ljusk ron1 skålp. 4 — 2 32 — optiska: lösa och oinfattade 1 skålp. 20 — monterade: glasögon och lorgnetter . 100 R:dr v. 23 andra slag 100 R:dr v. 5 spegel-: rå och oslipade eller så kallade glasämnen 100 R:dr v. 15 slipade, of olierade 100 R:dr v. 20 folierade 100 R:dr v. 25 Gaze; se Väfnader. 1 Gentianarot; hänföres under Apotheksvaror. Ganever; se Bränvin, | Gjulstenar; se Sten, 476 Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelsej IV.■o 212. Tullvärde. Qvantitet Införselstull. Banko. beräkningen. Banko. li:dr sk. r:st Glas : Rtdr sk. rtst 2 urandra slag, hvita eller färgade, ej 1 skålp. 12 1 specificerade 1 skålp. 8 — Glasjlusser : 1 skålp. 1 24 — oslipade 18 — 3 slipade eller ritade 1 skålp. 24 7 —- Glete eller glitt, alla slag
De söka mig dagliga, och vilja veta mine vägar, såsom ett folk det allaredo rättfärdighet gjort hade, och sins Guds rätt icke öfvergifvit hade; de äska mig i rätten, och vilja med sinom Gud till rätta gå: Hvarföre faste vi, och du ser der intet uppå? Hvi tvinge vi vår kropp, och du vill intet veta deraf? Si, när I fasten, så bruken I edar vilja, och trugen alla edra gäldenärer. Si, I fasten till att träta och kifva, och slån med näfvanom oskäliga. Faster icke såsom I nu gören, att ett rop skall af eder i höjdene hördt varda. Skulle det vara en fasta, den jag utvälja skulle, att en menniska tvingar om dagen sin kropp, eller hänger sitt hufvud såsom ett säf, eller ligger i säck och asko? Viljen I det kalla fasto, och den dag, som Herranom tacknämlig är? Men detta är den fasta, som jag utväljer: Gif lösa dem som du med orätt bundit hafver, släpp dem som du betungar, gif dem fri som du tvingar, haf bort allahanda tunga. Bryt dem hungroga ditt bröd, och de som elände äro haf uti hus; om du ser en nakot, så kläd honom, och drag dig icke undan för ditt kött. Allt då skall ditt ljus utbrista såsom en morgonrodne, och din förbättring skall snarliga växa till, och din rättfärdighet varder för dig gångandes, och Herrans härlighet skall taga dig till sig. Då skall du åkalla, och Herren skall svara dig, och du skall ropa, och han skall säga: Si, här är jag. Om du ingen besvärar när dig, eller finger räcker, eller illa talar; Och utskuddar dina själ dem hungroga, och mättar de elända själar; så skall ditt ljus uppgå uti mörkret, och din skymning skall vara såsom middagen. Och Herren skall föra dig alltid, och mätta dina själ uti torkone, och styrka din ben; och du skall vara såsom en vattnad örtegård, och såsom en vattukälla, hvilko aldrig vatten fattas.
Han hade, såsom vi förut nämnt, under någon tid invaggat sig i den bedrägliga förhoppning, att Suenonius, i trots af sin predikan, som ännu var samtalsämnet inom församlingen, och sin uppmaning till folket att hos honom angifva allt hvad de visste eller trodde sig veta om de förmenta hexorna, likväl slutligen afstått från de började förföljelserna, vare sig att han kommit till förnuftigare insigt eller låtit beveka sig af Adolfs böner, eller ock fruktade hans hotelse. Adolf förleddes till denna tro af den skenbara overksamhet, presten iakttog under den tid, då han ordnade de gjorda anklagelserna och författade de skrifter, han ämnade insända till konsistorium i Strängnäs och theologiska Fakulteten i Upsala. Pastorn var ingen öfvad stilist och behöfde rundlig tid, för att någorlunda begripligt och grammatikaliskt riktigt ihopskrufva sitt opus. Under denna tid voro icke heller hans predikningar riktade emot trolleriväsendet, utan hade återvändt till sitt älsklingsämne: fördömelsen af Synkretisterna eller dem, som arbetade för en försoning mellan Lutherska och reformerta kyrkorna, för hvilket parti Suenonius med eller utan skäl ansåg sin egen biskop, den fromme och fridälskande Johannes Mathiæ, stå i spetsen. Orsaken, hvarför han icke fortfor att dundra från predikstolen mot hexeriet, var kanske den, att detta under hvardagarne alltför mycket tog hans tankar och verksamhet i anspråk, hvarföre han åtminstone om Söndagarne, för omvexlings skull, ville uppfriska sig med det theologiska gräl, i hvilket nu som bäst det svenska presterskapet var fördjupadt. Men ännu sannolikare var, att han fruktade, det folkets fanatism, ytterligare eggad, skulle i förväg gifva sig luft mot hans offer, innan de hunnit att på lagenligt sätt bli torterade, öfverbevista, domfällda, halshuggna och brända. Sedan den första störtskuren af anklagelser mot de af pastorn utpekade qvinnorna hade fallit, kom, medan han ordnade och upptecknade dessa, nästan dagligen ett eller annat af hans får och frambar anklagelser, icke blott mot de ifrågavarande för hexeri misstänkta personerna, utan äfven mot andra, som hitintills ej varit misstänkta.
Då flere ansett för eu ridikyl, att fästa så mycket afseende på denna sak, tar jag mig friheten nämna, att sjelfva LandtbruksAkademien funnit den så anmärkningsvärd, att Akademien för några år sedan utverkade utförselförbud på ben. Icke långt derefter lick dock en enskild person Kongl. Maj:ts licence till betydlig export deraf, på samma Akademies tillstyrkan. Detta är en del af benens senaste historia, hvilken sålunda synes redan förut framställa en något vacklande grundsatts i denna fråga. Möjligen kan jag af skenbara facta uppställa en oriktig slutsålts, men hoppas då rättelse, D e n 3o O c t o b e r f. m. 4o5 eller i annat fall biträde af Directeuren för Kongl. LandlbruksAkademien, som jag med synnerlig tillfredsställelse nu finnér närvarande. Emellertid måste jag vidhålla yrkandet om åtminstone 4 sk.‘s utförsellull å oarbetade ben. Hans Excellence Herr Grefve Mörner, bidolf Göran: Det är i anledning af hvad den siste Talaren behagat anföra, sorn jag ber få nämna, att LandtbruksAkademien funnit ben såsom gödningsämne vara af stor nytta, och äfven gjort försök dermed på sitt experimentalfält. Akademien föreslog ock en gång förbud emot utförsel deraf; men då man icke fann detta verka, att benen mer användes bär i landet, utan att de lågo obegagnade, tillstyrkte Akademien, att de heldre måtto få utföras. Landshöfdingen i Halmstad inkom med en upplysning, att en stor mängd ben der i Länet funnos, hvilka lågo onyttjade, men en Köpman önskade få utföra, och detta gaf anledning till den omtalade licencen. Då en så betydligt ökad lull nu blifvit föreslagen, synes i alla fall all försigtighet iakttagen, för att vänja allmogen begagna de öfverflödiga benen så, att de blifva nyttiga till gödningsämnen. Herr Munck af Rosenschöld: Jag vill blott ytterligare anmärka, att detta är en vara, som troligen inom ett pär år stiger 4o6 Den 3o October f. m. öfver 200 procent i värde.
17402) [2000] skola, dels i familjer, samt kan förete nant, önsk. sig pl. i en enkel fam. på utmärkta rekommendationer, söker till ekvirera å Papper och landet, där hon mot en billig afgift kan få hösten plats såsom lärarinna i någon Kuvert fr. H J A L M A R P E T E R S - delt. utidehusl. görom. Svar torde sänd. familj. Svar torde godhetsfullt adresm. J.3124 », adr.S. Gum.A-B.Sthlm. SON &amp; C:i, Pappersafiär i parti och seras till » I. », Seffle, p. t. I^äi * ai * iiiiia. E R gratisprofoer Karlstad. Finnes något sätt att färga en ljus, haifylle barnkappa vackert mörkröd? Svar, motses med tacksamhet af Hanna. Kan man i hemmet själf med fördel bereda vaxpapper till öfveibindande af syltburkar? Och i så fall huru tillgår detta? Hus häller ska, N:r 570. Min förra förfrågan, huru man skall kunna tillverka ett billigt, men trefligt antependium tyckes hafva spårlöst gått förbi. Hoppas nu fä ett svar af någon, som intresserar sig för ett vackert altarbord. Som jag genom finare handarbetens förfärdigande sökt bereda mig en välbehöflig inkomst, men förtjänsten " alltid blir så obetydlig i jämförelse med det arbete, som därå nedlägges, har jag tänkt försöka med väfnader, men som jag ej kan tillverka några ovanligare sådana, vore jag mycket tacksam, om någon genom vår vän Idun ville gifva mig några beskrifningar på sädana väfnader, som kunna tillverkas i vanlig väfstol. Oändligt tacksam för minsta ledning, och om jag skulle bli i tillfälle att som återtjänst gifva råd uti na ' got, som jag kan, skulle ingen vara gladare än — ia. Svea Mineralvattenfabrik S O N:r: 4 3 5. Om Gerd vill uppge, hvilket lands nationaldräkter hon behagar tycka om, skall hon &gt; ' å upplysning om, hvar beskrifningar pä dem hnnas. Läsare af Idun.
Stockholm den 5 September 1834- N:o 24. Ankom till Exp.-Utsk. den 5 Sept. Ytterligare Utlåtande, i anledning af väckt fråga, dels om upphörande af Krono-brefbärings-skyldiglVeten, dels om ersättning för samma onus. Det af Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten uti ifrågavarande ämne, den 1 2 sistlidne Julii, under N:o 14 afgifne Betänkande har, med anledning af åtskillige inom Ilögvördige Preste-Ståndet framställde anmärkningar,; blifvit derifrån till Utskotten återremitteradt; men som , enligt ankomne Protocolls-utdrag, Höglofl. Ridd^rskapet och Adeln under den 6 Bihang till R. St. 2 Statsoch Oeconomie-Utshottens Utlåtande IV-o stå. i förra månaden, samt Vällofl. Borgare-Ståndet och Hedervärda BondeStåndet den 3o sistlidne Julii, samma Betänkande godkänt; så hafva Utskotten ansett återemissen icke kunna till någon åtgärd föranleda. Ankom till Exp.-Utsk. d. 5 Sept. Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Utskottens Betänkande N:o 20, rörande ny indelning till ordinarie Knektehåll af oroterad jord m. m. Enligt ankommet Protocolls-utdrag af den 18 sistlidne Augusti, har väl Hedervärda Bonde-Ståndet, på grund af framställda anmärkningar, till Utskotten återremitterat nämnde Betänkande; men som detsamma, på sätt från de öfrige 3 Riks-Stånden aflåtne Protocolls-utdrag utvisa, blifvit af dem bifallet, nemligen af Högloflige Ridderskapet och Adeln den 18 samt af Högvördige Preste-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet den i3 i nyssnämnde månad; så hafva Utskotten ansett återremissen icke kunna till någon åtgärd föranleda. Ankom till Exp.-Utsk. d. 5 Sept.
CreditSedlar, om inlösen uti RiksgäldsContoiret af skadade. Cronhjelm, Grefve Polycarpus, yttranden. Jan. Julii P. 243. Aug. Cronstedt, Friherre Carl Fredrik, yttranden. Cronstedt, Grefve Claes, yttranden. Crusenstolpe, Magnus, yttranden. Aug. P. 11. Sept. 2 A. P. 32y. No v. P. 582. D. Dagsverken till Kungsgårdar, om rättighet att gälda dem med penningar. Aug. 2 A. P. 125. Dahlby och Flyinge, angående åtskillige Häraders i Skåne arbetsskyldighet till. Jan. Mars P. 167, 208. April P. 366. 102 Dahlby Kungsgård, angående sökt eftergift af bristande arrende för lotten N:o 3 dertill hörande. Dalman, Johan Wilhelm, yttrande, Dec. 3 A. P. 128. Dalman, Lars Johan, yttranden. Febr. p. 365. B. 270. Oct, 2 A, p. 4- B* 96- Danckwardt, Garl, yttranden. Julii P, 88, 92,95, jod, i64- Danckwardt, Magnus Georg, yttranden. April P. 437. B. 388. Maji p. 329. Danckwardt Liljeström, Gustaf Malcolm, yttrande. Jan. P. 206, Danska Hästar, rörande förbud mot införsel af. Julii P. 1039. Sept, P. 371. Darelli, Isaac af, yttranden. Febr. P, 479- B. 34i. DebetSediar, om vissa föreskrifter i afseende 103 på upprättandet af. Julii P. io4o. Äng. P. m, 119. De Geer, Grefve Carl, ÖfversteKammarjunkare, utnämnd till Landtmarskalk. Jan. Dejne-penningarne, om utgörande af de så kallade.
Men som de obligationer, hvarom nu är fråga, icke varit gångbara utom Riket, och en dylik annoncering i utländska tidningar, vid bestämmandet af prsescriptionstiden för inrikes skulder, tillförene icke ansetts böra verkställas, samt densamma möjligtvis kunde föranleda misstydning, såvida icke en omständlig utredning af de kungjorda skuldernes beskaffenhet tillika blefve meddelad; bar Utskottet icke funnit anledning att understödja Fullmägtiges härom framställda förslag. Stockholm den i3 Januari i845. Reservation af Herr Schartau: ”Ehuru Rikets Ständer åtskillige gånger tillförene icke dragit i betänkande att utsätta terminer för giltigheten af de genom deras penningeverk utfärdade förbindelser; så anser jag likväl en sådan procedur ej vara dem värdig, eller med deras eget credit-interesse öfverensstämmande, hvadan jag emot den af Stats-Utskottet nu tillstyrkta åtgärd mig reserverar. ” Uti denna reservation instämde Herr Berg. Stats-UIskottets Utlåtande, N.v 159. 7 JS3. 15©. Ank. till Exp.-Utsk. den 22 Jan., kl. 11 f. ra. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Pdkets Ständer, om anvisande af medel till arfvoden, m. m., för Lag-Beredningen. (U. A.,) Samtlige Riks-Stånden hafva till Stats-Utskottet remitterat högstberörde den ig
Departements-chefen, Statsrådet Carlson, uppläste derefter till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: l:o angående disposition af kronotionden från Gotland lör dervarande presterskaps aflöning; Och behagade Kongl. Majit, enligt Stats-Rådets tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådana de finnas detta protokoll bilagda, samt befallde, att, i enlighet dermed, nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex protocollo A. J. Olde. STOCKHOLM, TRYCKT HOS A. L. NORMAN, 1866. Konal. Maj:ts Nådiga Proposition N:o 78. Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Febr. 1866, kl. 12 raidd. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer angående an slag till ny skolhusbyggnad och nytt gymnastikhus i Carlstad; Gifven Stockholms Slott den 2 Februari 1866.
R;dr 42 sk. 8 *;st: af Statsverket dittills 3g6 JDtn 30 Augusti f. m. årligen varit anslagne. De åtgärder som af denna Comité, hvilken tills under år 1818 fortfor, vidtogos och bereddes, voro hufvudsakligen: Att alla Strömsholms och Kungsöhrs jordägor afmättes: Att större delen deraf utarrenderades mot hö m. m. som till Stuteriets utfordring och underhåll erfordrades : Att nödige betesmarker indeltes: Att Stuteriet sammandrogs till Strömsholm: Att behöflige byggnader derföre dels uppfördes, dels reparerades desto nödvändigare, som de byggnader hvilka vid Kungsöhr lörut till Stuteriet begagnades, ändock snart hade behöft ombyggas: Att de dagsverken som förut af landets innevånare utgjordes in natura, fingo lösas efter Markegångspris, till lättnad för de dagsverksskyldige och till beredande af en contant inkomst för Stuteri-Inrättningen: och att Stuteri-Staten reglerades med de sålunda beredde inkomster utan vidare behof af de 2763 R:dr 42 sk. 8 r Detta oaktadt bibehölls Stuteriets hästar ungefärligen vid dess förra antal: och jag hemställer till hvar och ens eget bepröfvande, hvad omdöme dessa Comittéens åtgärder rättvist förtjena vid jemförelsen af det förhållande, som derigenom bereddes och det som förut i långliga tider ägt rum. De anslag Comittéen erhöll till byggnader - Mm 50 Augusti f. m. 397 nea uppförande oell förbättrande vid Strömsholm, påkallades icke alla för tillfället utan voro, af skäl sorn jag förut nämnt, redan länge nödvändige. Redogörelse för dessa medel är längesedan till Kongl. KammarRätten aflemnad samt der granskad, och Rikets Ständer hafva samma medel vid föregående Riksdagar afskrifvit. Genom den besparing 2763 R:dr 42 sk. 8 r;st., samt den inkomst för Kungsöhrsårrendet som Comitéen beredde StatsVerket årligen, låra dessa medel ock redan vara ersatte eller snart blifva det. Sedan Comitéen upplöstes, förordnade Kgl.
Augusti under N:o 434 afgifne, och den a5 i samma månad e. m. på bordet lagde Betänkande, rörande Allmänna Magazins-Inrättningen, utan ock den 10 dennes, under N:o 545 meddeldte, samt den 25 derpå följde e. m. på bordet lagde Utlåtande, äfven de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Utlåtande gilla, likväl med iakttagande af följande tillägg och förändringar: 1:0. Att den af Utskotten uti 3:dje Puncten, i afseende å den till de Norra Länen anslagne Spannmåls-understöd stadgade prasscriptionstid af ett år till den 1 October 1825, utsträcktes. 2:0. Att Utskottens i 3:dje Puncten gjorde tillstyrkande, angående anslående af 25,ooo Tunnor Spannmål, för de öfrige Länen i Riket ,ji afseende på District-Magaziners inrättande, äf Ridderskapet och Adeln förkastades. Att vid fjerde Puncten det tillägg skulle göras, att hos Kongl. Maj:t borde i underdånighet anhållas, det sådane hand, hvilka i transportväg sjöledes Inrikes Orter • emellan till äfventyrs kunna finnas, måtte i möjligaste måtto undanrödjas, samt en lättare communieation icke på något sätt motverkas och försvåras. 4:o. Att vid 6:te Puncten det tillägg skulle äga rum, att försäljningen af Allmänna M agazins-Inrättningens Lager af Spannmål och Brännvin borde med varsamhet verkställas, samt att Riksens Ständer derföre borde hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t derå täcktes fästa Nådig uppmärksamhet och anbefalla vederbörande, att om försäljningen föranstalta på ett sätt, att den ej må kunna medföra någon menlig följd, i anseende till de nu varande låga Spannmåls-prisen.
Massor uppbryta i länder, der bonden ager intet och är sjelf en egendom; massor uppbryta i länder, der odlingen är ringa och föga förtjena!' skydd; massor uppbryta i länder, eler Catholsk fanatism brinner, der hetsiga lynnen låga af partihat, och der befolkningarna, lata vid arbete, trifvas vid guerilla-lifvet, som der gynnas af klimatet. Försvar med massor förutsätter medgifvandet af invasion, vid hvilken usla länder föga hafva att förlora, och efter hvilken högst yppiga länder fort repa sig. Men intet af allt detta är användbart på Sverige. Våra lynnen äro de Germaniska stammarnes. Under de sednare 5o årens revolutions-krig lemnade de Tyska befolkningarne de ädlaste vedermälen af fosterländskhet, men de lupo icke tillsammans i massor — och, lika dem, uppblossa vi mindre än söderländningen, men vi framhärda manligare. Vårt lynne är att stadigt tillvägagå. Endast till ett ordnadt krigsväsende hysa våra befolkningar förtroende; och deri leder deras instinct dem rätt. — Det låter bra att omtala, huru man åt fienden öfverlemnar landsträckor, och slår sig på central-försvar. Visst måste central-befästning ägas och anlitas i det olyckliga fallet af oemotståndlig invasion; och högt strategisk är den vishet, som denna styrka i motgången åt oss beredt. Men icke dess mindre måste vi först och i det yttersta försvara angripna landskaper, som efter en fiendtlig, äfven kort, härjning, skulle så långsamt repa sig; och i frågan om fiendens förgörande, är ju i alla afseenden bäst att försöka detta på gränsen. Hvarjemte det ålen nu, ända till trivialitet allmänt känd sats, att den sorn intet kan vedergälla anfall med anfall, den kan sig vid lidet anfall icke rätt värja. Men allt hvad här nu antydt blifvit, det sker icke med oöfvade hopar; endast med väl ordnade bataljoner och sqvadroner är det tänkbart; och till en nödvändig förstärkning åt dessa föreslogs 1812 års bevär:s-lag.