Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Redogörelse slutats med en under titel "'Brist till liqvid” utbalancerad summa af 564 R:dr 38 sk. 8 r:st., hvilken saknas uti 1835 års Redogörelse; att af Räkenskaperna dock synes, som skulle någon brist icke förefinnas, men att visshet derom icke kunnat erhållas, emedan verificationerna på uppbörden och balancerna varit ofullständiga samt Cassa-redogörelse saknas. Att Räkenskaperna äfven år 1835 på lika sätt upptaga uti ingående balancen af tillgångarne en summa af 183 R:dr 16 sk., hvilken ej bland dem utbalanceras år 1834; Att serskildt uti Räkenskaperna inom linien är antecknad en utgift af 1,632 R:dr 9 sk. 4 r:st., såsom kostnad vid nybyggnader, men hvilken icke är inbegripen uti summan af utgifterné samt alt upplysning saknades om tillgångarna för denna utgift. Efter erhållen del af dessa anmärkningar har vederbörande redogörare, för alt gifva en redigare åsigt af förhållandet, öfverlemnat en förändrad uppställning öfver Contanta Inkomster och Utgifter för år i834 eller Capital-Räkningen, hvilken härhos i underdånighet bifogas, samt, vidkommande anmärkningen rörande de uti 1835 års Räkenskap på nytt uppdebiterade förskotter å Landlmätare-arfvode i83 R:dr 16 sk., upplyst, att denna summa, utbetald och qvilterad, år 1834, måst enligt Kongl. Kammar-Rättens Öfver-Revisions Departements Civil-Con»— ~:™rla Toerson,}, sier nrmdfthiteras uti 1835 års Räkenskap såsom — 22 icke upptagen under nöjaktig rubrik, och ett uti sistnämnde ars Räkenskap samma summa åter är afförd under rubriken ”Extra Utgifter” samt med Landtmätarens förnyade räkning verificerad.
Någon åtgärd borde derföre vidtagas, hvarigenom åtminstone för framtiden utväg, mätte beredas, att genom ökad skicklighet i handteringen kunna täfla med utlandet i tillverkningen af en så nödvändig artikel, som den ifrågavarande. Då, enligt motionärens tanke, härtill i första rummet fordrades en lämplig undervisnings-anstalt, hvarest allt hvad till väfnads-industrien hörde fullständigt och vetenskapligt meddelades, har motionären nu föreslagit, att för den tid, nästa Stats-reglering omfattar. 5.000 r:dr årligen måtte anslås till bildande af en teknisk undervisnings-anstalt i Borås, hvilken stad ansåges härtill lämpligast, enär densamma utgjorde medelpunkten af de trakter inom Elfsborgs längder nämnde industri vunnit en högre utveckling. Då erfarenheten visat, hurusom borttagandet af införsels-förbud i allmänhet icke medfört de menliga följder, motionären befarat, utan fastmer ofta bidragit till industriens förkofran, och väfnads-yrkets upphjelpande, i Utskottets tanke, icke står att vinna blott förmedelst inrättande af en allmän teknisk bildnings-anstalt, der undervisningen bör afse flera industri-grenar och ej inskränka sig till en enda, utan denna industri måste, om sådant finnes behööigt, på annat mera direkt verkande sätt uppmuntras, samt för öfrigt äfven om en allmän teknisk undervisning antages kunna till det åsyftade ändamålet i någon mån bidraga, en slöjd-skola redan finnes på ringare afstånd från Borås inrättad, nemligen i Götheborg, har Utskottet, helst Borås stads innevånare icke erbjudit sig att till den föreslagna läro-anstalten anskaffa lokal eller på annat säta bidraga, funnit sig böra hemställa, att den väckta motionen icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Skrif X; 209, Qveckfeldt, Hof-RSd, dess Arfvingars Kronofordran, Remiss II: 5i2. b, S, U, Bet. IV: 673. Bet. IV: 1368. Skrif. X: 351. Qviding, B. C., Stats-Sekreterarc, Anmärkning mot honom, se Stats-Räds-Protok oII, granskning deraf. R. Ransakning, se Brott, Regimente, Lif-, dess Dragonoch Husar - Corpser, 38 Register. Bxercilie-Sqvadroners inrättande dervid, Remiss IT* 512. b. S, U, Bet, IV; 1266. Besl. IX: 43o. 434, 4.37. 43<r, — Adelsfane-, in dragning deraf, Remiss II: 493. S, U. Bet. IV: 151. Bcsl. IX: 85. 101. 106. 122. iAndra Gardes-, Kassern för det, Remiss II; 512. b. S. U. Bet. Ladugårdslands Kronobränncribyggnaders användande till Kassern, Remiss II: 534. S, U, Bet. IV: 1221. Besl. IX: 411. 4l^. 4l6, 417. Infanteri-, dc Indelta, Lönförhöjning för Under-Ofliserare m. fl. derstädes, Remiss II: 513. S, U. Bet. IV: 1058. Skånska Karabinier-, Häslheminansoch FÖrdels-räntorne dervid, S, U. Bet, IV: 901. Skrif. X: 262. — Wermlands Fältjägare-, förhöjning i Aflöningen derstädes, S. U. Bet, IV; Io57. Skrif. X; 296. — f. d. Östgötha Kavalleri-, Öfverste-Indelningen dervid, S. TJ. S. U, Bet. IV: 1829.
För den förflutne tiden anser Stals-Utskoltet följaktligen någon erinran i detta afseende icke kunna ega rum; men då, med fortsatta enahanda föreskrifter som hittills, den händelse ytterligare vöre att befara, hvilken nu af Fullmäglige Riksgäids-Contoiret blifvit anmäld, Stats-Utskottets Betan k a liden, 37 att nemligen ett större penninge-belopp, jin som slutligen kunde finnas erforderlifFt, en längre tid måste för berörde ändamål tillhandahållas och förorsaka ett ökadt behof af Riksgälds-Contoirets ålitande till dess Creditiv på Banken, än elias! kunde vara nödigt, har Stats-Utskotlet, till förekommande häraf, trott sig dess heldre böra tillstyrka det stadgande af Biktens Höplofl. Ständer, att Redogörelsen för RiksdagSKostnads-medlen, så vid denne sorn följande Riksdagar, skall vara afslulad inom sex månader ifrån Riksdagens slut, sorn någre andre utgifter i och för Riksdagen då icke böra återstå att liqvidera, än befalningen för icke fulländad tryckning af Riks-Stålidens ProtocolJer och Bihang, hvilken må kunna af Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret godtgöras, till hvilkas vård dessa handlingar skola öfverlemnas, och som för så väl inflytande medel för försålde exemplar, ,som för de återstående exemplaren lämpligast böra tillhöra att fordra redovisning. Skulle detta - vinna Riksens Höglofl. Ständers bifall, lärer sådant böra hos Kongl. Majrt i underdånighet anmälas, i afseende på liden för Riksdagskostuads-Räkningens afslutande, samt Stats-Utskottet tillåtas att derom Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret till iakttagande underrätta. I 28 S t a t s-U t sk o t tets B et än Landen» Detta hemställes vordsamligen till Riksens. llögloflige Ständers beprofyande, Steckholm den 24 Seplemb. 1823, K:o 5o8, Anlcom den 4 Oct. 1833.
Uppmätningen af bränvinet och dess profning får deremot icke ske af kontrollören ensam, hvarföre det för hvarje bränneri bör utnämnas 2:ne eller flera pålitliga personer, af hvilka en och en i sin ordning hvarje dag på bestämd timma infinner sig i bränneriet, för att tillsammans med kontrollören och under samma ansvar som denne, företaga uppmätningen och profningen. Dessa personer skola vara edsvurne. Om länsmannen härtill anses passande, samt bor i närheten af bränneriet, kan han härtill utnämnas. Dels för att ännu mera stärka kontrollen, och för att man ej må råka i för För hvarje förrättning dessa personer, ellhr länsmannen, öfvervara, har kommissionen ansett att man borde tillerkänna dem 56 sk. Emedan kommissionen antar, att lönnbrännings-kontrollörer komma att tillsättas, som utom deras egentliga göromål äfven så vidt möjligt borde hafva inseende öfver de anmälta brännerierna, så böra dessa kontrollörer under deras närvaro i brännerierna delta i uppmätningsoch profnings-förrättningarne. Der brännerier på landet ligga helt nära hvarandra, torde på samma sätt, som i städerna, kontrolleringen uti 2 ä 5 brännerier öfvertagas af samma kontrollör. Finnas ibland polisbetjeningen i städerna dertill tjenliga personer, så bör en sådan städse deltaga med kontrollören uti uppmätnings-och profnings-förrättningen; eljest bör, så vida det låter sig göra, tagas personer af tullbctjeningen. Dessa erhålla likaledes 56 sk. för hvarje förrättning hvari de deltaga. De kontrollörer, som, när tillsynen öfver flera brännerier öfvertages af en kontrollör, kunna besparas, har kommissionen tänkt kunna begagnas vid brännerier på landet, der länsmannen ej kan erhållas, och hvarest det kunde blifva svårt att finna någon pålitlig person att öfvervara uppmätningen, så att i ett sådant bränneri följaktligen blefve 2:ne kontrollörer.
Och - så svarar hon blixtsnabbt: » Einiausend siebenhundert und drei » (1703), eller så här: » Sage aber gleich richtig auch diese Z a h l! » Svar: aZv / eitausend vierhandert neun und vierzig » (2449). Ja, det där kan verkligen förefalla hardt när ofattligt. M e n nästan allting här i världen låter på ett eller annat sätt förklara sig, och saken i fråga är till ipå köpet, när allt kommer omkring, bland de allra enklaste. ' Om vi t. ex. tänka oss, att miss K. och mr L. kommit öfverens om samt dagligen och stundligen öfra-detta frågeschema: Miss Dorothy Tennant. Stanleys trolofvade brud. mir eller weiter » Kannst du mir ( Eller: » Sage aber ( Jag vill ingalunda påstå, att miss K. och mr L. begagna sig just af ofvanstående mycket enkla frågeschema, hvilket jag uttänkt endast såsom ett alldeles tillräckligt förtydligande exempel. Sannolikt är deras schema i hög grad uttömmande och innehåller troligtvis tre, fyra eller kanske flere ord för en oeh samma siflra, något som blir nödvändigt för händelse flere lika siffror förekomma i samma tal. Nå, men miss K. nämner j u föremål, som af publiken uppvisas för hennes frågare, t. ex. snusdosor, näsdukar, visitkort, glas, käppar, klockor m. m. Ja, det är ingalunda svårare, tvärtom lättare, enär därvid endast en, två eller högst tre siffror behöfva förekomma. Antalet af de föremål en person kan antagas bära på sig eller hafva i närheten eller de enkla ämnen (metaller o. d. ), hvaraf dessa föremål äro tillverkade, kan väl knappast uppgå till mera än ett par hundra och alla dessa kunna j u lätteligen numreras. Med ett ord — allt som låter schematisera sig, som kan ordnas i en viss nummerföljd, kan också på ungefär ofvannämnda sätt behandlas i frågor och svar. Men om man försöker med ett elfvaeller tolfstafvigt ord — och i synnerhet tyska språket är, som man vet, särdeles lyckligt lottadt därvidlag — så blir miss K. bet.
Det inledes med en kortfattad redogörelse för de expeditioner, hvillca förut besökt dessa ödsliga trakter, alltifrån Baffins expedition år 1616, hvarnnder denne berömde sjöfarare gjorde ett fåfängt försök att här finna en nordvestlig genomfart till Kina och Japan, ända till Peary ' s biida intressanta grönlandsfärder under h e n 1891-92 och 1893-95. Slrildringen af den expedition, i hvillcen förf. sjiilf deltagit, är frisk och underhillande. Synnerligen gripande i all sin enkelhet ar redogörelsen för besöket å en af Carey-öarna, där nligra .lämningar af * n olyckliga Björlingska expedi: tionen anträff ades. Förf. håller före, att expeditionens undergång åtminstone till någon del berott på ledarens .obekantskap med förhållandena i de arktiska regionerna och ett ringaktande af de svtirigheter, som en forsl~ningsresande har har att Irampa med. Äfven berättelsen om sammanträffandet med Peary och hans sällskap ar mycket intressant. Skildringarna af djurlifvet äro siirdeles klara och åskådliga och vittna om god iakttagelseförmåga och vetenskaplig. noggrannhet. Böcker &amp; dana som, denna iiro, iifven om de äro skrifnn för en äldre publilr, siisdeles larnpliga för ungdom. Genom läsning af s3 " dana arbeten utvidgas ej blott de ungas vetande, utan deras fantasi erhåller Sfven en sund och god näring, då däremot de ofta ganska innehållslösa ungdomsböclrerna i allmänhet lämna ringa eller ingen behållning. Boken passar för ungdom öfver 15 år. Djurens lif af A. Förkortad upplaga af Carl Cederström. Pris 1 kr. häftet. Andamålet med utgifvmdet af en förkortad upplaga af iDjurens l i f ~ är att göra det viktigasto af detta populära verks innehåll Irändt iifven bland den del af den stora allmiiuheten, som ej kan förskaffa sig den större upplagan till följd af dess höga pris (37 kr. Stilen i den förkortade upplagan klar och lättläst och. skildringarna af djuren och deras lehadsvanor synnerligen tilltalande och intressanta.
Lika med den värde talaren tror jag det visserligen i hufvudsaken varit enahanda, om man föreskrifvit, alt riksgiskont. skulle så till kapital som ränta bokföra denna fond i enlighet med 1841 års beslut. Men då R. St. föreskrifva, alt en särskild fond skulle för denna kanal afsättas och fonden utgöres af sådana räntebärande obligationer, hvaraf «riksg:skont. i närvar.de ögonblick vore i behof, har StatsUtsk. trott att det vore lämpligare, atl bereda riksg:s-kont. en tillgång till dessa obligationer, men att det deremot möjligen varit stridande emot R. Stis beslut vid 1840 års riksdag. Om StatsUtsk. hade tillstyrkt R. St. att helt simpelt bokföra skulden. Pä grund deraf och för att så myckel som möjligt icke afvika från 1840 års Ständers beslut, har Utsk. föreslagit, att Strömsholms kanalbyggnads-fonds obligationer mätte Den 29 Maj. 191 få ulbytas emot riksg:skonl:s egna obligalioner. Då Ulsk. falt,arle delta beslut, befarade nian, att RiksStänden möjligen skulle anse Ulsk. hafva tillstyrkt dem eli npphäfvande af föreg-.de Ständers beslut såvida Ulsk. hade förordat skuldens bokförande. Dä Ulsk:s tillstyrkande inskränker sig endast lill utbyte af obligationer, tror jag, alt man gatt sä försigtigt tillväga som möjligt. Lika med Hr Rääf anser jag af yttersta vigt alt ifrägavar. betänk, blifver af R. St. bifallet, och jag fär derom alltså vördsamt anhålla. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag instämmer i de af Hr Schartau i bans reservation gjorda anmärkmr emot Ulsk:s betänk. hvilket är lika beskaffad! sorn Ulsk:s föregide utlåt., aug:de de af K. M. begärda tvä millioner r:dr. Ifrägavaride betänk, bär stämpeln, om ej af förhastande, åtminstone af hastverk. Men när R.
Direktioner att, efter hvarje utlåningsdag, till Banken insända de kassa-behållningar, som icke i och för rörelsen ovilkorligen erfordras, föranlåtes Utskottet fästa uppmärksamhet derå, att, enligt de, till undvikande af penninge-remisser med posterna emellan Stockholm och de orter, der Rikets Sländers Bank har Låne-kontor, af Utskottet uti Memorialet N:o 32 föreslagna och af Rikets Ständer fastställda föreskrifter, det hädanefter kommer att stå hvar och en öppet, att i Rikets Ständers Bank samt Låne-konloren i Götheborg, Malmö och Wisby insätta penningar att lyftas å uppgifven ort, samt alt, i följd deraf, Direktionerne öfver Låne-kontoren, i osäkerhet om beloppet af de invisningar, som kunna å vederbörande Låne-kontor utställas, icke äro i tillfälle att, efter hvarje utlåningsdag, med någon tillförlitlighet bestämma, huruvida för handen varande kassa-behållning må kunna anses vara öfverflödig eiler icke. Som Utskottet likväl ansett det icke vara rådligt, att den i förevarande hänseende nu befintliga föreskrift alldeles borttages, har Utskottet derifrån uteslutit endast orden: efter hvarje utlåningsdag.' På dessa skäl tillstyrker Utskottet, liro. att föreskriften i § 87 mom. 1 må evhålla denna förändrade uppställning: De Banko-Utskotlets Memorial, N:o 66. 17 De å Diskont-verkens låne-rörelser inflytande räntor och öfriga vinst-medel få icke utlånas, utan skola, efter afdrag af utgifterna för Diskont-verkens förvaltning och beloppen af de lån, hvilka vid de årliga revisionerna kunna varda inom linien förda, efter utgången af hvarje qvartal, så lort ske kan, till Banken inlevereras. Direktionerne öfver
I afseende å Riksens Ständers Revisorers anförande, att de serskilda byggnads-anslagen icke vidare balanceras och således skulle kun - C 37 } na anses såsom en tillökning uti kostnaden för tillverkningen, Lör Directionen underdånigst upplysa, att då dessa anslag användas till nybyggnader eller större reparationer å de vid Factoriets uppskattning bristfällige byggnaderne, de utgifter, som deraf bestridas, enligt hvad Pievisorerne äfven sjelfva vid början af Revisions-berättelsen anfört, påföras Capital-Conto för Factoriets byggnadsvärde, som derigenom ökas, hvarmedelst eli motsvarande högre tillgång uppkommer och balanceras. Beträffande sluteligen den anförda omständigheten att 55,5oo R:dr, hvilka af Saltpeterfonden blifvit utgifne lill kostnaderne för Factoriets anläggande och bedrifvande, icke uti Factoriets Räkenskaper Lalaneeras; så har en sådan åtgärd så mycket mindre kunnat af Directionen vidtagas, som dylika förskotter icke halancerades i Räkenskaperna den v tid Directionen emottog Factoriets styrelse, och Comitterade för Factoriets anläggning, hvilka dessa medel uppburit, för deras förvaltning afgifvit granskad och godkänd redovisning. Då beloppet emedlertid lärer uti Sallpeterfondens Räkenskaper balanceras, hemställer Directionen underdånigst, om icke Eders Kongl. Maj:t skulle i Nåder linna skäligt, ätt till Rikets Ständer hemställa, att detsamma måtte utur berörde Räkenskaper få afföras. M a j: t s aldraundcrdånigste och tropligtigste undersåtare och tjenare CARL LÖVENHJELM. SciIRÖDERST JERN A. A. P. V. S Y1) 0 W. Stockholm den 26 Mars i833. A. P. Sandström. ( 33 ) Underdånigt Utlåtande till Kongl. Maj:t af Seraphimer-Ordens-Gillet, i anledning af Rikets Stånders Revisorers Berättelse år 1832. Slormägtigste Allernådigste Konung!
Finner Ridderskapet och Adeln summan för liten, så är ingenting lättare än att bestämma en högre, blott någon viss blir utsatt. I öfrigt är det mig alldeles likgiltigt hvad beslut Ståndet i afseende å dessa frågor behagar fatta. Herr Lefre'n: Den siste värde Talaren yttrar, att för alla Publika Hus skulle finnas en lika beskaffad föreskrift med den Utskottet i afseende å Riddarhuset föreslagit. Jag fruktar, att han i detta afseende fått origtiga uppgifter; ty att sådane föreskrifter icke finnas för VetenskapsAcademiens, Arméens PensionsCassas och jag tror äfven JernContorets hus, är jag i tillfälle att bestämdt upplysa. Min öfvertygelse är aa4 ®en *7 Mars f. m. emedlertid, att en positif föreskrift i detta fall snarare skadar än gagnar, hvarföre jag tillstyrker, att gamla redactionen må bibehållas. Grefve Gyldenstolpe: Då jag nämnde Publika hus, kunde jag naturligtvis icke mena hvarken VettenskapsAcademiens eller Armeens PensionsCassas, emedan intetdera är publikt hus. Jag tror derföre, att mitt yttrande grundar sig på verkliga förhållandet i detta fall. Herr von Hartmansdorff: Hvad jag med visshet vet, är att å RiksgäldsContorets hus hvarken hålles någon årlig besigtning, eller är någon sådan föreskrifven, och det lärer dock böra anses såsom locus publicus. Banken deremot har för sina hus en serskild person, hvilken det åligger att efterse dem, och jag hemställer om det dermed ändock gått dess bättre. Hvad Riddarhuset beträffar, så var korrt före Riksdagens början fråga om reparation på taket, hvilket en Byggmästare fann så bristfälligt, att han trodde att det skulle falla ned, samt föreslog en reparation, hvartill kostnaden upptogs till 4 å 5ooo R:dr. En af RiddarhusDirecteurerne besigtigade det och ansåg ingen fara vara å färde. Ridderskapet och Adeln lärer nu sjelf finna att faran innan korrt är lyckligen öfverstånden.
Swedenborgs anhängare lutade tvifvelsutan med sin böjelse, liksom deras mästare sjelf, åt en i betydlig mån republikansk samhällsförfattning, der en theokratiskt-liberal princip vore herrskande och styrande; men utan att tänka sig Konungamakten såsom dermed oförenlig. Sådan var t. ex. Nordenskölds och hans broders mening; ehuru den förres tidskrift, ”Medborgaren”, år 1789 blef förbjuden. Sak samma var troligen med den hithörande, redan med Hertig Carl nära förbundne, och kort derefter allrådande Reuterholm: som på riksdagen 1789 talade häftigt emot den Föreningsoch Säkerhetsakt, hvilken han sedan sjelf, när han blifvit svensk storvisir, kraftigt både prisade och begagnade. Enligt Swedenborgs beskrifning, är endast Helvetet en ren republik, d. v. s. en fullkomlig ochlokrati, hvilken dess medlemmar, för att freda sig mot hvarandras intrång och öfvervåld, oaflåtligt äflas att juridiskt reglera; Himlen åter en theokratisk fristat, styrd af Herren sjelf såsom både synlig och verklig monark, men blott genom en alla medlemmarnes frivilliga dragning åt den gudomliga centralsolen af kärlek och vishet. Skillnaden mellan theokratisk och juridisk Liberalism var alltså visst icke liten. Men ehuru grundväsendtlig, kunde den vid tidpunkten af Fransyska Revolutionens utbrott ej vara så skarpt märkbar, som den sedermera blifvit. För sjelfve Robespierre sväfvade ju en dimmig tankvålnad af theokratisk republik! Bägge voro då ännu, i ett stort antal hufvuden, förblandade eller hopblandade180. Hvadan ock så mången af de tidigaste republikanerne med afsky vände ryggen åt denna revolution, så snart de funno den vara blifven ett försök att lösa det lika orimliga som gudlösa problem, huru man skulle kunna nybygga samhället på en grundval af icke-religion; eller – ty detta vill säga detsamma – att genom blott och bar juridik, genom påhitt af tillräckligt exacta juridiska formler, ordna, till ett i strängaste måtto jemnlikt samhälls-helt, en mängd sjelfviska jagheters möjligast obegränsade anspråk på rättigheter och njutningar.
Man erfor afven, att denna adla kvinna var doininikanernunnaii Rose Gertrude, att hennes världsliga namn var Miss Ainy Fowler, att hon,. ehuru dotter till en anglikansk präst, tinder en vistelse i Paris efter. moget öfvervagande öfvergktt till katolicisinen. Under inanga ai. hade Iion i tysthet utbildat sig för det kall Iion valt till sitt lifs uppgift, ' i det hon tjiinstgjort pk sjnkhns skval. i England som i Paris. Särskildt i den franska hnfvdstaden hade hon varit i tillfhlle att v h d a några fall af spetälska. s et ' anfördes afven, att hon var så föga angeliigeii om ryktbarhet, att Iieniies afresa till Molokai troligen skulle förblifvit en hemlighet oin. i ett offëntligt tal. icke prinsen af Wales n &amp; - ~ därom t Mingen torde erinra sig liiirusoni den adle belgiske prästen, Fader Dainieii, livilken ' tillbringat åratal bland Molokais spetälske, slutligen sjalf föll ett offer för den fruktansvärda sjukdo., åt hvars bekäinpande haii iignat sitt lif. Den lieniska utsikten att iiilhaiida träffas af samma öde kunde dock icke afskräcka denna ännii ej trettio-: kriga kvinna från att följa hans exempel. Vi meddela har några utdrag ur syster Rose Gertriides offentliga berättelse, förvissade 0111, att det storartade arbete i inanniskok~ekeiis tjiinst, som pkgir ' på dessa aflagsiia öar, ej kan vara utan sitt intresse ' för de ' ~nånga bland våra. lasare soni öinina för mänskligt elände och lidande. Syster Rose Gertrudes cirkulär still de spetälskas v2nne.r i Iiela vitrldeis offentliggjordes i Morning PSst för den l 2 maj förlidet år och åtföljdes a f. ett bref till .en van i Paris, i hvilket. orsaken till, dess offentliggörande angifres.