Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Departements-chefen Departementets Expedition Kommers-kollegium Statistiska tabellkommissionen: Aflöningsmedel för Statistiska centralbyrån 15,450: — Reservations-anslag: Till bibliothekets underhållande 1,000: — » arfvoden åt tillfälliga biträden 7.250: — » det officiela statistiska trycket 5.000: — » en statistisk tidskrift 1.000: — 14,250: Landtmäteri-staten: Penningar: Tillkommer: Löneförhöjning för Aktuarien i General-landtmäteri kontoret - 500: — , Ersättning för de indelta räntorna, hvilka numera blifvit, jemlikt Kongl. Brefvet den 19 Februari 1864, till Statsverket indragna . 1,304: 99. 1,804: 99. För rikets ekonomiska karteverk, Reservations-anslag Öfverståthållare-embetet: Nuvarande beloppet / 73,867: — Tillkommer: Löneförhöjning åt Fogaten 500: — Dito åt en Kanslist hos Fogaten 400: — Till befrämjande af ärendenas gång inom Sekreterareexpeditionen 1,000: — Såsom hyresersättning för Öfverståthållare - embetets kanslis embetslokal, tills vidare 1,500: — 3,400: — Landt-staterna i länen: Penningar: Afgå, enligt 13:de punkten i den underdån. skrifvelsen 480: — 992,524: 28. Indelta räntor: Nuvarande beloppet 164,480: Mått. Värde. Indelt spanmål: Afgå, enligt 13:de punkten i den underdåniga skrifvelsen 2,672: 6. Nuvarande anslaget 3,868: Tillkommer, enligt 13:de punkten i den underdåniga skrifvelsen 2,677: 5. Särskildt för slags-an slag för landt-staterna i länen: Landshöfdingens i Wester-Norrlands län lön: Till bestridande af lösen för åtskilliga i lönen ingående räntepersedlar • • • • Gästgifvares friheter ,
Ett så - 12 Allm. Besv,- och Ekon,-Utskottets Betänkande, N\o 118, dant lunder skulle annars mola vid hvarje fråga om upphäfvande af ett inonopolium, då det vore icke sannolikt, att personer, som deraf hade fördel, skulle uragtlåta att för hvarje fall, så mycket som möjligt, hos Regeringen förskaffa sig bekräftelse på hesittnings-rätten deraf. Det skall följa af g § i Riksdags-beslutet den 2 Maj 1810, att denna, så väl som alla öfriga Skråinrättningar i Sverige, icke bör uteslutande vara till någon viss Corporation öfverlåten, utan tillhör en hvar Svensk medborgare att sig dermed befatta. —- Så vida begreppet om egande-rättens helgd får gifvas den utsträckning, att den ifrågavarande anstalten deraf skyddas, skall aldrig något föråldradt missbruk afbjelpas, vore det än, lika med hvad detta förmenas vara, uppenbarligen stridande emot Grundlagens anda, sådan den ultryckes i 60 § Regerings-formen. — Båtförare-Gillet, stifladt under helt olika handelsförhållanden, skall nu mera icke förmå att, med sina 25 numer-bålar, motsvara den så oändligen utvidgade rörelsens fordringar, eller att utan legobiträde besörja alla transporter emellan fartygen och upplagsplatserne. — Följden skall vara uppehåll, väld, öfverdrifven taxation samt ocker på opriviiegierade båtförares arbets-förtjenst. Gillet skall utvälja de för sig formonligaste, och antingen uppskjuta de öfrige i reserv, eller, efter föregången ansökning, meddela tillåtelse för den Irafikerande att hjelpa sig sjelf, för hvilken tillåtelse likväl ofta dryga afgifter och ända till half frakt måst erläggas. Det är visadl exempel, att en exportör blifvit af Gillet lagsökt för 1,245 R:dr 11 sk.
Sedan flera af R. o. Ad:s ledamöter förklarat, att de önska en sådan redaction, som jag. föreslagit, måste det icke numera ligga ensamt mig till last, om denna redaction anses vidlyftig och otydlig, och jag vill gerna till dem, som anse redaetionen otydlig, lemna öppet att göra den mer tydlig. Jag vill jemväl, i fall sådant nu icke kan ske, villigt gå in på det förslag, sorn Gr. Cronhjelm nämnt, att nemi. låta denna fråga hvila, tills man får se, huru den blifver afgjord hos det Stånd, der de farhågor uppstått, som man genom denna punkt sökt undanrödja. Intetdera alternativet, mitt förslags förtydligande eller uppskof med frågans afgörande, vill jag motsätta mig. Jag skulle tro, att i afseende på den förmenta otydligheten kunde det gå an att, i fäll man så behagar, borttaga bela den parentius, som börjar med orden: "deri inbegripna" och slutar med orden: "äro utförda," då förut alla skatter och onera äro nämnda. Om R. o. Ad. vill förena sig om en sådan förändring, skall jag ej hafva något deremot. För öfrigt tror jag, att den anmärkning, Frih. Boye sednast gjort, har sin goda vigt, att man nemi. i detta beslut ej behöfver vara så nogräknad om orden, då man är ense i saken. Den hufvudsakliga förändringen i redaetionen består icke, såsom Hr Lagerhjelm yttrat. endast i orden* ulan jemväl i formen; ty annat är att Den a3 Juli f ra. 3« anhålla, att en kungörelse rörlde denna sak måtte af K. ål. utfärdas, än att besluta sjelfva saken och sedan anhålla, att en kungörelse derom må blifva utfärdad. Hr Rosenblad: Sjelfva det stadgande, som nu är föreslaget, är visserligen icke nödvändigt; men, såsom jag förut förklarat, då det kan tillfredsställa dem, som hysa några farhågor, har jag icke velat tala deremot.
Då annan person icke blifvit beordrad att den frånvarandes tjenst bestrida, eller då särskild öfverenskommelse varder träffad om tjenstens bestridande, förfaller all fråga om löneafdrag; — Och få Rikets Ständer, i sammanhang härmed, i underdånighet anhålla, alt E. K. Maj:t, efter vederbörandes hörande, täcktes antingen genom allmän författning, eller, der sådant kan finnas nödigt, genom pröfning för särskilda lall, i nåder bestämma, om och till hvad belopp afdrag å lönen bör ega rum för den, som till särskild tjenstgöring kommenderas; — Börande ofvanberörda af Rikets sednast församlade Ständer meddelade föreskrift, att ledig tjenst, hvarmed provisorisk aflöning är förenad, må tillsättas med rättighet till åtnjutande allenast af de aflöningsförmåner, som i förut gällande stater finnas derför bestämda, äfven framgent iakttagas i de fall, der lönerna ej blifva definitivt å stat uppförda. Mäter ielen. 21:o. Försvarsverket lill lands i allmänhet eller Krigs-kollegii afdelningar. I afseende på detta till flerfaldiga med landtförsvaret gemenskap egande föremål afsedda anslag, hvilket, enligt nuvarande Riksstat, utgör 1,136,578 R:dr 89 öre, fördelade mellan Krigs-kollegii särskilda afdelningar för Artilleri-, Fortifikationsoch Intendenls-ärenden hafva följande förändringar ifrågakommit. Enär Fortifikations-afdelning ens anslag lill bestridande af underhållet af Landtförsvarets hus och byggnader i fästningsoch garnisonsorler, hvilket alltsedan år 1832 utgjort 75,000 R:dr årligen, under den sednare liden, i följd af arbetslönernas ovanliga stegring och äfven i anseende till förhöjda pris å byggnadsmaterialier, blifvit alldeles otillräckligt, bar E. K. Maj:t äskat en årlig förhöjning af 10,000 R:dr i berörde anslag; Som likväl förvaltningen af de till försvarsverket i allmänhet under ofvannämnda gemensamma benämning anvisade betydliga medel icke är inskränkt genom någon af Rikets Ständer fastställd fördelning af tillgångarne, utan E. K.
I anledning häraf, och med afseende på föremålet af Amiralitets Krigsmans-Cassan, samt då dess tillgångar i jemförelse till deras antal, hvilka utaf denne Inrättning behöfva understöd, förut varit otillräcklige för enahanda Gratia’ers bestående åt Sjömanskapet som Fandt - Milicen ägt att undfå af Vadstena Krigsmanshus-Cassa, men skulle blifva det ännu mer, om ifrågavarande påräknade inkomst lemnäs oersatt; har Stats-Utskottet ansett billigheten och behofvet fordra, att omförmälie för Amiralitetets Krigsmans Cassa förlorade intrad af de så kallade Fastoch Armpenningarne från Pommern , i stäl'et bestås af Staten samt i sådant afseende uppföras till det uppgifne beloppet, 3000 Rjdr på Rikets Stat. 7:0 Förekommer uti Kongl. Majus Nådiga Proposition den Frågå, att, sedan Riksens Ständer vid sista Urtima Riksdagen bevilljat Staden Soderhamn afskrifning utaf de Arrenden, 10 34 Ståts-Utskottets Bttänkandon. som tiil Stats-Verket bort erläggas för de derstädes, efier Gevärs-Factoriets flyttning till Eskilstuna eller Carl Gustaf Stads Bruk, ledig hlifna Rolskiften, saint derjemte ansett den ännu icke utarrenderade Jorden böra tillhöra Stadens disposition, men afkastning?» härutaf varit päräknad för att betala en del af Räntan å köpeskillingen för Carl Gustafs Stads Bruk, det mätte Riksens Ständer, i följd af den beviljade afskrifningen utaf omförmäldte till serskildt behof anslagne inkomst, utse en motsvarande ersättning deraf, så att Stats-medlen icke må belt öfva disponeras till utgifter, hvartill de ej varit påräknade.
Men en barytonstämma lämpar sig ej för slikt; vill en barytonis t partout tjusa damerna — jag förtänker honom det ej — då far han allt lof att göra det på annat sätt. Hr F. försöker ju detta för öfrigt med » fina manér ». Det är ju godt och väl, men icke passar det precis hans trumpetare. Då hr Forstén står och kurtiserar fröken Ek utanför kyrkan vid Fridolinsfesten, frapperas man af huru mycket våra Amaranthoch Innocence (! ) - hjeltar måtte likna medeltida trumpetare. Föröfrigt går det nu bättre än förut för hr F. att ' fa fram rösten och att han ej tremulerar — ens i afskedssången — bör högeligen beundras. Men det är med hr F. som med hr Simonsen i Kjöbenhavn, sans comparaison hvad röstmaterialet angår. De * kunna knapt sjunga två takter efter h varandra legato. Der för gör ej hr F: s afskedssång det intryck, som den rätt tilltalande kompositionen och det varma föredraget annars skulle göra. Hr Johnsons trumpetare är också ganska bra. Men, när han trumpetar kärlek, måste han minnas, att det är ren kärlek det är fråga om. Fruarna Strandberg hjelpas äfven i denna opera åt en-drägteligen som goda anförvandter anstår att lätta bördorna för hvarandra vis å vis Grefvinnans tråkiga och dumma parti. Fru W. Strandberg har fatt klander för att hon spelar Martha emellanåt i denna rol — men i all verlden !då hr Bunges Grefvinna heter lika simpelt om ej simplare än Martha, hvad göra? Likaså har man klandrat hr Rundbergs Damian för att vara en dålig medeltidsfigur. Men då hrr Nesslers och Bunges Damian samvetsgrant. är tagen ur » Nurnberger-dockan », hvarför klandra hr R., om han bjuder till att låta hr Dahlgrens mirakulöse Donathan gå igen i riddarkostym? Och som en värd kollega oändligt träffande har sagt: något roligt bör man väl få ha i denna opera!
; a11 lilan först; sknltlinnans vemod, niir hon ser, hur kulturarlwte: kxtjzgar det imprungliga, afvensom hennes kraf, att man bör j ': " / jrz s h i~ilti / i-, vxz i r t ~ t ~ l - i ' i? trogen, när man uppfordras att välja. Heia hennes: .l) tict:; har detta val till motiv, och hon afgör det s,; att naturen blir segerherre. Men naturen skall vara glad, ty hon älskar icke smärtan. Ja, hon gar så långt, att hon hatar och afskyr den. erkänner hon öppet. i lifvet ar det ju giadjen, som uppei13iler var kraft, och vi m2 icke låta nedtryck (; ss, om sorgen tïiiffjr oss. Sjut, ropar hon, men skynda dig att njutu. Lifvet ur s5 kort, och det är farligt att dröja. Eger du milda ord, sh strö ut deiii on~kring dig; gif icke en half kärlek, stycken Kott af karkkcn, nieii helii la~niien full och låt den ohämmad flöda! Skank icke vinet cntlast droppvis i bagaren; fyll den ända till brädden och tUni deil i ett andedrag! Hatar eller älskar du. s3 hata och äIska starkt. avi sige vi1 hverandrc Vor Kjxrlighed, vort !Ii5 Blcd sande, stzrke Snvne Og kysse, talike, favne. Snart skilles vi jo a t i ~. Lifvets kraf ar glädje, icke sorg eller försakelse. Sidant ar det sällhetsbegrepp dikterna framvisa. Deraf kan man första, att det ar varen hon föredragcr, nar det galler att uttala, hvilken årstid hon mest älskar. Pessimisten och den lefnadströtte föredraga hösten. Saturen ar då mognare, litet blaserad och allvarligare. Friskheten har försvunnit, resignationen inträder. » Sommar och god tid, säger Topsae i studieboken, &gt;göra alla träd lika, men.
Ad. icke måtte godkänna, utan afslå Utsk:s hemställan. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Jag vet icke hvartill detta tillägg tjenar. Kan det vara meningen att Filial-Bankerna skola 316 Ilen 26 Maj. blifva skattefria, för så vidt enskilda penningar äro i dem insätta? Eller är det fråga om att beskatta de medel, som R. St:rs Bank der insatt, så komme ju äfven Riksbanken att beskattas. Detta vore iitl minska den R. St:r tillhörande bankovinsten. Således skulle jag tro, att när det står ”Enskilda Banker”, så borde FilialBankerna icke sättas i fråga, emedan de medel, som R. Stms Bank der insatt, icke äro enskildta. Dessa Banker äro det följaktligen icke heller mera än lill någon del. Jag anhåller om afslag på denna punkt. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: I afseende på Hr von Hartmansdorffs yttrande, att R. Stms Bank möjligen skulle kunna blifva beskattad, derföre alt den försträcker medel åt Filial-Bankerne, så får jag nämna, att det måtte helt och hållet grunda sig på något misstag, emedan beskattningen endast kan komma i fråga i afseende på den vinst, som Bankerna lemna delegarne, och att således R. Stms Bank har hvarken godt eller ondt af ifrågavande beskattning. I likhet med Gr. Ugglas anser jag,Natt den här insatta mellanmeningen ”sorn ega sedel-utgifningsrätt” bör ur författningen utgå. I sammanhang härmed skall jag taga mig friheten att till Hr Gr. o. Landtm, ställa den förfrågan, huruvida det yrkande, att nu gällande serskilda beskattning på Banker må förändras, bör till pröfning uptagas nu, eller om dermed kan upskjutas, till dess 35:te §:n i Bevillms-stadgan ifrågakoramer.
De unga fruarna, ty det var mest unga par, slungade sina glas lika käckt som deras män. Den nästan febrila feststämningen hade gripit äfven dem. M e n den unga värdinnan, s o m hittills skämtat i yster täflan m e d det öfriga sällskapet, följde ej de andras e x e m p e l; sedan h o n läppjat på glaset satte h o n sakta n e d det, och när hennes uppsluppet glada unga väninna ville rycka det ifrån henne, för att äfven .det skulle krossas mot golfvet, lade h o n sin späda hand skyddande öfver det. Mannen såg öfver till henne m e d en egendomligt hotfull, förnärmad u p p s y n; en hastig blekhet for öfver hans förut starkt upphettade ansikte. Världsvan som han d o c k var, bekämpade han sig, och den lysande festen fortsatte i bullrande munterhet, i hvilken den unga värdinnan nu äfven tog del, gladare tycktes det, fiffigare än någon af de andra närvarande damerna. H o n var ung, hon var rik — hvarför skulle h o n ej hängifva sig åt den lycka s o m därigenom b j ö d s henne? Hon hade just n u fått en aning o m att den kanske skulle bli af kort varaktighet. När h e n n e s man i upphettad, nervös stämning lämnade h e m m e t för att fortsätta festen m e d kamraterna, gick ejheller h o n till hvila. H o n gled ljudlöst in i det vackra, väl o m b o n a d e rummet, där en rosenfärgad ampel spred sitt milda sken öfver luftiga draperier, öfver lätta små ting till m ö b l e r m e d mönster af törnrosknoppar och fjärilar. Det var hennes helgedom. Hennes lilla dotter sof därinne. M o d e r n sköt till dörren till det angränsande rummet, där sköterskan sof. Barnet, en omkring åtta års flicka, vaknade, liks o m under en förnimmelse af moderns närvaro. Så s o m n a d e hon igen m e d ett svagt, lyckligt leende, slumrade timme efter timme m e d samma ljufva förnimmelse af moderns närvaro. Nästa » mårtensgås » visade sig ej de trofasta vännerna.
Ridder skåpet och Adeln: i:o En af Herr Grefve von Fersen, Ascel, väckt motion, deruti lian, under andragande, alt, i sammanhang med de finauciela åtgärder, som denna Riksdag vidtagas, Hypotheks-Inrältningar syntes på det högsta förtjenta af bistånd till en-skyndsam utveckling, hvilken genom credit kunde beredas, om den för dem öppnades, i det eller de Verk, som hittills ombesörjt eller framdeles? komme alt ombesörja Statens lånerörelse i allmänhet, föreslagit, alt för Hypolheksföreningar, som lill Banken, eller, i fall lånerörelsen derifrån skiljdes, till det Verk, hvarpå den öfverflyttades, inkomna o med begäran om assigneringsrält och för sådan begäran, i det sätt hvarpå de voro organiserade, lemnade antaglig säkerhet, möjlighet och rättighet, att af denna fördel sig begagna, nu måtte beredas. I anledning af hvilken motion blifvit yltradl: af Herr Friherre Ehrenborgh,'Casper IVilhelm: att han funnit den bästa idéen uti detta ämne utvecklad i det Betänkande, som i8a3 åis Finance-Comité afgifvif; att en stor Statsman då redan yttrat den tankan, att öfverflytta 6o millioner R:dr skuld från enskilde på HypotLeksföreningar, ehuru han ej vågat framställa den under den communala forin, hvari den nu mera framkommit, emedan tiden då ännu icke tillkännagifvit, att man kunde gå till sådane föreningar i provincerne, men att Herr
Regemente soldattorpen äro antingen på allmänning eller ock på Rotens samfällda mark upptagne , så kunde någon ersättning icke heller stamrotärne vid desse Regementen tillerkännas. "Vidare, och då genom ett den a o September 17B3 stadfästadt Contract för Bo. lius Häns Regementes Norra Bataljon stadgadt är, att den Rotehållare, å hvars ägor soldattorpet finnes, skall, efter öfverenskommelse, eller behörig undersökning, undfå ersättning af med-interessenteme, samt ehuru något Knekte-Contract för Regementets Södra Bataljon ej blifvit upprättadt, Kongl. Maj;t likväl under den 24 Februarii 1794 foreskrifvit, huru soldaierne vid gamma Bataljon skulle med torp förses, och Lanshöfdingen den I Junii 1807, fastställt gTunderne för bestämmandet af utrotarnes ersättning till Stamroten ; så lät Kongl. Majit vid desse förordnanden i Nåder bero. Riksens Ständers förslag till plan-pen* pingarnes utgörande, fann Kongl. Majit Jeunna till verkställighet bringas, endast vid Upplands och Södermanlands Regementen, Första I.if-Grenadier-Regementet, Jönköpings, Kronobergs och Calmare Regementen, hvilkas Knekte-Contract funnits öfverensstämma, ej allenast deruti, att till Knekte-torpet skola, utom husen, finnas en kåltäppa, ett spannland eller ett halft ZfustiticzOmbudsm.
Hvad nu Herr Borgmästaren Westmans ifrågavarande hemställan beträffar; så och då 14 Statssamt Allm. Besv.o.Oec..Utsk, Utl.H:o 31» Utskotten, uppå tle aF Motionairen anförde skal, ansett sig biira medgifva de fördelar, som skul. le beredas Söderhamns Stads och Sodra Helsinglands invånare, om de för deras patienter hade att anlita en egen och inom orten be. lagén Curhusinrällning; hafva Utskotten vördsami siolat tillstyrka Rikets Höglojl. Ständer, all hos Kongl. Maj t göra underdånig framställning derom, att ett Curhus mä i Söderhamn fä inrättas, med vilkor att ortens invånare till dess uppbyggande och underhållande tillräcklige medel sammanskjuta, utöfver den tillgång, Som lemnäs af Södra Helsinglands nu erläggande Curhusafgift, och hvilken afgift Utskotten anse härtill böra fä användas. Några Uedamöters serskilda tanka varder härjemte öfverlemnad. Stockholm den 18 Maji 1829. Reservation af ‘Herr Friherre Cederström, Jacob: fdljden af Utskottens beslut blifver, att det redan varande Curhusel i Gefle, hvarifrån en betydlig del Stöts* s'tAllm> af den inkomst, hvarpå detsamma är grundadt, derigenom ryckes, icke kan svara mot ändamålet med dess stiftelse. Troligtvis blir det nu jemväl i Soderhamn föreslagna dårhuset Forsed t med så knappatillgångar, att icke eller det' kan svara emot ändamålet. Jag har derföre ansett mig böra reservera mig mot beslutet, såsom medförande skadliga följder för Provincen, och långt ifrån att bereda en förbättrad helsovård, försämrar den redan befintliga. Häruti förenade sig Herrar Grefvarne Hosse och Hamilton. Ankom till Exp.-Utsk. d, 22 Majt 1829. Utlåtande, med anledning af gjord framställning om Allmogens i Wadsbo Härad befrielse från Hjelpedagsverkens utgörande till Mariseholms och Cathrinebergs Kungsgårdar.
Näs och Nordmarks härader jemte Svanskogs socken och Gillbergs pastorat i Wermland, samtliga med den ansenliga folkmängden af öfver 90,000 innevånare; och då ej mindre af denna omständighet än äfven af det förhållande, att afståndet från Åmål till närmast belägna städer, Carlstad och Wenersborg, utgör åtta mil, måste följa att läroverket i Åmål, der lärjungarnes antal under de sednare åren uppgått till omkring 60, skulle, ändamålsenligt inrättadt, blifva af ett långt större antal lärjungar anlitadt och följaktligen mera egnadt att uppfylla ortens nästan oafvisliga behof af lämplig undervisningsanstalt, får jag, med upplysning, att staden Åmål erbjuder sig att bekosta och underhålla der för läroverkslokal och rektorsboställe nödiga byggnader, till vinnande af ofvannämnda och omförmälda syftemål, vördsamt föreslå: att elementarläroverket i Åmåls stad må förändras från tretill femklassigt, och att följaktligen statsanslag till aflöning åt erforderligt antal lärare må beviljas. Om remiss anhåll es. Stockholm den 15 November 1865. L. G. Andersson, från Elfsborgs län. Uti förestående motion förena sig: A. Eriksson, P. Eriksson. A. Jansson, v. Talman. Riksdagsmän från Wermland. jP. Persson, från Wermland. Motioner i Bonde-Ståndet 1865. Af Erik Johan Rudberg från Calmar län, om pension åt Underlöjtnanten L. S. von Schantz. i Då Rikets Ständer alltid visat sig hysa ömhet om alla ännu lefvande och ålderstigne män, som bevistat 1808, 1809 samt 1813 och 1814 årens krig, hvilket ock är både med rättvisa och billighet förenadt, att dessa fäderneslandets försvarare i sina sista dagar icke böra lida någon nöd; alltså får jag, enligt härjemte bifogade meritförteckning, anhålla att Löjtnanten L. S. von Schantz, såsom nu 80 år gammal, blesserad under krigen och således oförmögen till allt arbete-och nu derjemte stadd i yttersta fattigdom samt färdig att falla den fattigförsörjningsort till last, hvarinom han vistas, måtte varda med något understöd hugnad.
Landskansliet i Upsala den 4 Juli 1862. 11. von KRAEMER. Joli. Kjellin. P. II. Löfqvist. 30 Tabb. Upsala län. Tab. ]V:o 1. Den 31 December enligt Enligt de mantalslängden, som upprättats vid slutet af motstående år. Utskrifhusförhörslängderne. Hela folkmängd en af Deraf frie från mantalspengar. ningsmanskap. Ä landsbygden. Mankön. Qvinkön. Summa. Mankön. Qvinkön. Summa. Mankön. Qvinkön. Summa. Ärliga utsädet på tunnland i medeltal af kappar Ärliga behofvet för länet till utsäde tunnor Tunnland åkerjord, använde år 1860 till odling af / 1856 l 1857 Skördebelopp i kornlal af utsädet (och med dettas afdrag)/ 1858 1 1859 V 1860 Ärlig förbrukning på person i medeltal kappar Hvete. ftåg. Korn. Hafre. Blandsäd. Ärter. Bönor. Potatis. Andra rotfrukter. Tabb. Antal 1860—1861 vinterfödda Hästar. Tjurar. Oxar. Kor. Ungnöt. Får. Getter. Areal vid Afverkningsbelopp utfördt i Särskilde slag af skogar m. m. periodens slut. Tunnland. År. Qvantitet. Kub.fot. Penningevärde. R:dr R:mt. Anmärkningar. Kongl. Majit oell Kronan tillhörige och till Boställens, kyrkors m. m. upptagna 13,802 tunnland skog tillhörige: II. K. H. Prins Gustafs Folkskola 519 tunnland, Upsala Centralhospital ... 803 » Upsala Akademi 12,480 » Summa 13,802 tunnland. Andra skogsplanteringar 1 Flygsandsfält / 32 Upsala län. Tab. ]V:o 5. DÖDADE ROFDJUR. År. Björnar. Vargar. Lodjur. Jerf var. Räfvar. Mårdar, Hill rar Uttrar. Skjälar. Örnar.