Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Gr. o. Landtm, hemstälde i anledn. häraf om R. o. Ad. bifölle, att med föredragning af K. M:s Nåd. Propos., ang:de grunderne för rättigheten att tillverka bränvin samt beskattningen derför, må upskjutas till R. St. fattat deras beslut om tillsättande af ett serskildt Utsk. för behandling af frågor, ronde bränvins tillverkning och försäljning. Härvid anmälde sig och yttrade: Den 7 December. 123 Hr Cederschiöld: Rob. Theophron: Jag vet icke om jag misstager mig, men, sä vidt jag kan erinra mig, föreskrifver Riksd.Ordn. att endast en bordläggning får ske och att i nästa plenum derefter remiss till vederb. Utsk. ovilkorligen bör ega rum. Gr. o. Landtm, förklarade, att Hr Cederschiölds anmärkn. vore fullkomligt riklig om ärendet hade blifvit ånyo föredraget, i hvilket fall remiss borde ske; men att Gr. Lagerbjelke nu gjort sin framställning, innan ärendet föredrogs, och fördenskull R. b. Ad. vore oförhindrad att fatta det beslut han föreslagit. Hr Cederschiöld: .lag ber om ursäkt för den gjorda anmärkn:n derest jag misstagit mig, men jag hade icke fattat annat, än att Hr Gr. o. Landtm, hade föredragit K. M:s ifrågav:de Nåd. Propos. Uppå härefter framstäld förnyad propos. beslöts, att med föredragning af K. M:sNåd. Propos., ang:de grunderne för rättigheten att tillverka bränvin och beskattningen derför, skulle upskjutas, tills R. St:r fattat sitt beslut om tillsättande af ett serskildt Utsk. för behandlig af frågor, ronde bränvins tillverkning och försäljning. Hr Edenhjelm, Gillis: 1 anseende till fortfarande sjuklighet, vågar jag anhålla, alt blifva entledigad ifrån befattningen att vara Bänkman för 19:de Bänkm:s-afdeln. under anhållan derjemte att vid min Riksdagsmannarätt varda bibehållen. R. o.
Domstolars organisation; N:o 8> öfver väckte motioner, om ändring af 2 §. och ett tillägg till 3 §• i 13 Cap. Rättegångs-Balken; N:o 90, öfver Riksdags-Fullmägtigen Pehr Jönssons från öland motion, om förändring i hvad angående Communications-Resolutioner från Öfver-Rält nu stadgadt är; N:o 91, öfver Herr IV. F. Dalmans motion, om förändring af nu gällande föreskrifter, angående skyldighet för Domare å landet, att vid så kallade extra förrättningar, före afresan från förrättningsstället, till Parterne gifva Protocoll och Utslag, S. D, Vid förnyad föredragning biföllos Statsoch Oeconomie Utskottets Betänkanden: N:o 5, i anledning af vackt fråga, om förändring uti gällande stadganden, angående de till Brukens tjenst anslagne recognilions-skogar; N:o 6, i anledning af väckt fråga, att transporterande af Båtsmän samt Kronans effecter hädanefter, i stället att ske med Kronoskjuts, måtte verkställas sjöledes, då sådant kan ega rum; N:o 7, i anledning af väckta motioner, dels att den afgift, som till Svenska kyrkan i London erlägges för fartyg, hvilka besöka Stora Britanniens hamnar, malte upphöra, dels ock att nämnde kyrka måtte försäljas; N:o 8, i anledning af väckte motioner, om behofvet utaf nya Provincial-Läkares tillsättande i åtskillige delar af Riket; N:o 9, i anledning af väckt motion, om rättelse i det förhållande, att Krouofogdarne i Bohus Län och Städernes Magistrater lemna bidrag till tryckning af Läns-Kuugörelserne; N:o 10, i anledning af väckt fråga, om KronosVjutsens afskaffande; N:o 11, i anledning af väckt fråga, om Artillerie-hästars begagnande i stället tor Kronoskjuts, till forsling af Kronans spanmålsoch mjöl-förråd för vissa Garnisonsorters behof; N:o 12, i anledning af väckt fråga, om upphäfvandet af den, vid fördelningen af utmarken på Öland, samma utmark åsatte ränta.
Mitt intyg är, att i allmänhet Ungdomen kommer mer underbyggd från Academierna nu, än i min ungdom. Men en ny epok hörjås för en yngling, när han lemnar Academien och inträder på tjenstebanan. Då han måste tjena utan lön i i4 å i5 års tid i Cancelliet, kan man icke begära, att han skall länge stadna vid Universitetet, för att hinna der inhemta mognade kunskaper. Jag brukade vanligen underrätta deras blifvande Expeditions-Clief om, huru Examinerades framsteg voro, i synnerhet om några serdeles utmärkte sig, för att på dem fästa uppmärksamhet. Nästan alltid hafva mina omdömen om dem äfven i framtiden besannats, och desse ynglingar äfven fortfarit att utmärka sig, och blifva belönte, en sporre på den efterkommande Ungdomen, att äfven vinlägga sig om kunskaper. Jag anser en Examen vid Universitetet böra föregå, der kunskaperne bättre kunna utrönas, emedan hvarje Professor förut vanligen tenterar sin Examinandus. Den 18 December. *47 Bland andra inkast man gjort mot Unirersiteten är äfven det om Latinska språkets skrifning. Det Latinska språkets Gramatik är den mäst fullkomliga och utredda af alla. Bland de lefvande språken finnes blott ett, som har en fulländad Gramatik, nemligen det Fransyska, men den är för filosofisk för att kunna i första ungdomsåren rätt fattas och begripas. I en litterär uppfostran anser jag det vara bättre, att begynna med att lära Gramatiken af ett dödt språk, emedan den är bestämd. Ehuru man måste börja med utanläxor blir likväl Gramatiken sedan en verklig filosofisk undervisning, ganska tjenlig och verksam till redande och utvecklande af begreppen och förståndet. Man må sedan glömma den lilla Latin man lärt, men de grammatiska reglorne blifva qvar, användbara med föga förändring vid läsandet af hvad språk som hälst, äfven modersmålet. Jag anser de chrior man skrifver, såsom den förnämsta förberedelsen till denna grammatikaliska kunskap, och jag har märkt, att de, som icke kunna Latin, sällan kunna sitt modersmål grammatikaliskt.
Om förbrytaren skulle vara mindre brottslig derföre, att anstalterne å Statens sida ej äro fullkomliga , så skulle ju den till lifstids fängelse dom le vara fri fran allt vidare straff eliva i brott han än beginge , till och med jnor! ty det harju varit Statens pligt att tillse det möjligheten till vidare brots utöfvande varit honom betagen. Den vigtigaste anmärkning mm gör emot ifrågavarande Fö.slag, är km lian la den frugran man hyser, att genom Stadgandet af dödsstraff tor stöld, tjqfvrn skall mmdre agta att vid utöfningen af sitt brott äfven blifva mördare, och man häfver blottställt Medborgares lif för att freda deras Egendom. Erfarenheten är otvifvrlagtigt den säkrast© ledaren för att* bedömmi, huruvida denna farhåga är grundad eiler icke, och det hade varit Den i April. 57 önskeiigt att äga en säker jemnförelse emellan tjulnads-brott med och utan mord, begängne under den tid, då dödsstraffet för stöld ännu var gällande. Hvad man likväl med säkerhet vet, är, att flere stora tjufvar den tiden blefvo hängde, hvilka icke begått något mord, och för min del tror jag att den från Fästningen förrymde tjufven, som å nyo stjäl, lika litet agtar mänmsko-lif för att föisvara sin egen frihet, antingen han har att vänta dödsstraffet eller lilstids-fänoelset utan hopp att vidare kunna rymma; jag säger, utan hopp att kunna rymma, ty detta hopp, hvilket ej kan äga rum, utan på bekostnad af allmänna säkerheten, måtte väl alldeles bet3gas brottslingen, om icke Staren skall alltför mycket vanvårda sin skyldighet; och det torde vara en stor svaghet, om han tror sig nödsakad att hos tjufven nära hoppet att kunna undkomma utur lifstidsfängelset , för att derigenom söka förmå honom att icke blifva mördare. Det torde dessutom vara en stor skillnad uti sjelfva caracte. ren hos mördaren och tjufven. Den förres ogärning är oftast endast utbrottet af ett vildsint lynne och otyglade passioner.
215 följder ledande afvikelse ifrån de allmänna grunder, hvarpå Arfsrätten hvilar; och som, uppå dervid anförde skäl, och synnerligen i anseende lill obilligheten deraf, att fjermare Sidoarfvingar, som vanligen äro minderåriga, blifva, i följd af den nu stadgade inskränktare representationsrätten, vanlottade endast derföre, alt de haft olyckan förlora sina föräldrar eller andra anhöriga i rätt uppstigande led, genom hvilka arfvet eljest skulle komma dem till godo, R. St., för deras del, funnit en förändring uti berörde stadgande böra ega rum; så, och då, till förekommande af den osäkerhet och deraf härflytande tvister, hvartill svårigheten att åstadkomma bevisning om långt aflägsen slägtskap kan föranleda, R. St. ansett ifrågavarande arfsrätt böra inskränkas inom den af LagComitén uti dess Förslag jemväl antagna gräns af Nionde led, och hvilken derföre bor bestämmas för arfsrätt i uppstigande led, eller så kalladt bak-arf, hafva R. St., som, enär den nu gällande inskränkningen af representationsrätten, i fråga om Sidoarf, finnes stadgad ej allenast i ardra och 3:dje §§. af 3:dje Cap. ÄrfdaBalken, utan ock i 4;de §:n, samt dessutom förutsättes i 5:te och följande till och med ii §§., fulrnit nödigt, att hela delta Capitel erhåller en förändrad redaction, fördenskull härmed skolat hos E. K. M. i underdånighet föreslå, att samma Capitel må, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med LagComiténs afgifna Förslag, erhålla följande förändrade lydelse: 216 Exp. Vist. förslag till und. Siri fp. N:o 287. 3. Capitlet. Om Bak-arf och Sido-arf. 1 §•
N.o Sj.. landet är tvärtom, der rörelsen är ojemn och dess mer eller mindre liflighet beror på tillfälligheter, olika årstider, m. m.; der kunna skjuts-inrättningar icke bestå utan serskildta bidrag, och Utskottet afs tyr k er derföre bifall till de förslag, sorn hafva afseende å Gästgifveri-skjutsens upphörande i allmänhet eller öfvertagande af Staten, helst detta senare för Stats-Cassan bomme att medföra ganska betydliga utgifter, som skulle föranleda ökade beskattningar, Deremot är Utskottet af den öfvertygelse, i fråga om hvad för närvarande till förbättring och lättnad i Gästgifveri-skjutsen må kunna lillgöras, att håll-skjutsen bör upphöra, både derföre, att den är den mest skadliga, åtminstone i moraliskt hänseende, och derföre, att den på vissa ställen torde helt och hållet kunna, utan afsaknad, undvaras, och på de öfriga åter genom skjuts-entreprenader bör kunna ersättas; och anser Utskottet, att sedan, genom af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande anställda noggranna undersökningar, utrönt blifvit, huruvida reserv-skjuts-lagen inom Länen må utan tunga kunna, jemte förut åliggande skjutsning, äfven bestrida den skjuts, som vid de GästgifVaregårdar, dit 4e höra, nu utgöres med hållhästar, håll - Allm. Be sv.- och Oec.-Utsk. Bet. No B 4- s5 skjutsen vid sådana Gästgifvaregårdar bör genast afskaffas, och de liållskjuts-skyldige hemmanen, der afståndet från Gästgifvaregården det tillåter, anslås till reservens förstärkande; hvarjemte på samma sätt torde böra förfaras, då genom reserv-lagens tillökande med andra hemman, som dertill kunna vara att tillgå, och hvarom jemväl undersökas bör, de förra kunna för liåll-skjutsens bestridande blifva tillräckliga.
Bihan get till Riks-Ståndens Protocoll, samt utskrifningen af manuscriptet dertill. Genom Protocol Is-Utd ra g af den 17 sistlidne Mars, liar Höglo fl. Riditi/t. litt II. St. Fröt. tS34• to Sunil. 2 Afd. i fule Häftet. Exj).
Circnlär-brefvet d. 20 April 1850 meddelade föreskrift, rör:de befrielse i visst fall från mantalspenningars utgörande; N:o 67, ang:de indragning af Wermlands Fälljägare-reg:te; N:o 68, i anledn. af K. M:s nåd. propos., ang:de frami, förre Depart:s-chefen vid K. General Tull-styrelsen, Presidenten J. P. af Billberghs Enkas och barns ansökning, att njuta befrielse från Presidenten af Billbergh i lifstiden ådörad ersättnings-skyldighet för den efter upbörds-tullförvaltaren M. Finér yppade balans; samt N:o 69, i anledn. af R. St:s sednast församlade Revissorers berättelse om granskningen af de under Commerce-colbii förvaltning ställda fonder. Föredrogos och biföllos StatsUtsk:s följande d. 8 dennes e. m. på bordet lagde utlåt:n. N;o 70, angrde begärd afskrifning af det för upbyggandet af Stiftskyrkan i Hernösand beviljade lån; och Den 13 Mars. 397 N:o 71, i anleda, af K. M:s nåd. propos., angrde af Majoren G. Bennich sökt ersättning för innehafda hästhemmansränlor vid f. d. Westgötha kavalleri-reg:te. B. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 10 e. ni. In fidem protocolli, Albert Munck. Thorsdagen den 13 Mars 1851. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 9 prot.-utdr. för gårdagen och pleni prof. för d. 26 sistl. Febr. Föredrogs ånyo och bifölls LagUlsk:s d. 1 och 12 dennes på bordet lagda betänk. N:o 11, i anledn. af väckt motion om stiftande af en lag, ang:de flyttning i och ur hus på landet. Föredrogs ånyo Allm. Besv. o. Ekon.Utskts d. 1 och 12 dennes på bordet lagda betänk.
Oä i döljan af betänkandet blifvit ssigdlt "att annani garanti för keslulad m)NtdestZmnmg ej kan ställas ani den redda,a metallens kria vexling" samt "att genom silsverutvexlingens (omotiverade) Uppskjutande, det med M^ntdestämningen askkläde Sndamälet skulle fö,kelas", dar det s^nks n,jg onödigt, samt i ändra Ilänssenden mindro lämpligt, att bestämma ett ultima^- tum för Utvexlingsdagen. Orid. »Zjnarre.- dag förenar mig uti Orekve v. 8cl> venius yttrande, sä väl dvad detiälkar deloppet al del tireditiv, som Utskotten ansett döra för LancoOnllmäktige öppnas, som ock i aksende pä tiden för 8illverulvexlingens däljan. Ivammarderre ZlosenL/ad/ Oduru jag delar ilrrr fian/lielt"ldct Ilegardts öfvertvgelse Nm 8jIfverfoNde,ls tillräckligdet i dess närvarande skick, vill jag likväl ej göra denna öfvertygelse gällande sedan , as fal dagnu för realisationens deständ, den opinion allmännare dikdat sig, att någon förstärkning, fä,e utvexlingens.början, dör gifvas at reela konden; MeN kan, under köiutsättning ak nödvändigdelen däraf, ej undgå alt reservera mig mot Utskottens tillslvrkan att allenast s 8^ Ltativel, Lanco-Dtskotteo, Loo,ooo Ii:6r i silfver, eller ungefärligen bälflen »k rlet belopp, som för konden» förstäikning anses erforrleriigt, mä tillätas att i läneelle,- c, eiliti v-väg anskaffas. Oell vikar jag rlesto liälrlre, alt öenna lättigliet ma utsträcka, till fullt en Nili.
Tjeiistehjons böcker, angående införande af s. k. och andra bestämmelser i afseende å förhållandet mellan husbönder och tjenare. Motion N:o 246. Sammans. Lagsamt Allm. Besv,- och Ekon.-Utsk. Betänk, N:o 2. Tinnerholm, om pension åt enkan efter Post-inspektoren i. Umeå Axel Fabian. Motion N:o 104. Stats-Utsk. Utlåt. Ii St. underån. Skrifv. Tiöllde, angående förändradt sätt för uppbörden och redovisningen af. Se Räntor. 44 Topografiska korpsen, om anslag till inköp af embetslokal för. Motion N:o 227 Stats-Utsk. Utlåt. Trägårdh, R., Motion N:o 83, om nedsättande af särskildt Utskott för behandling af alla frågor angående elementar-läroverken. Konstitutions-Utsk. Mera. N:o 51. Motion N:o 84, om upphörande af ett utaf Carlshamns stad hitti!ls"erlagdt lönebidrag till stadens eleinentar-läroverk. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 139, R. St. underdån. Skrifv, N:o 169. Motion N:o 262, om användandet af vissa Riksbankens medel till beredan de af återstående försträckningar till filialbankerna i Carlshamn, Orebro, Wisby och Borås, företrädesvis till förstnämnda filialbank. Banko-Utsk. Utlåt. N:o 23. Motion N:o 263, angående nedsättning i skyddstullen för porslin. Bevilln.- Utsk Betänk. N o 8 samt Mein. N:is 13 och 19. R. St. underdån. Skrifv. N:o 148 Motion N;o 264, om anslag till inrättande af en teknisk läroanstalt i Carlshamn. Motion N:o 296, angående förhöjning i lönen för Öfver-fältläkåren vid Kongl. Majrts Flotta. Stats-Utsk. Utlåt N:o 81.
Summa. antal fartyg. lästetal. antal fartyg. lästetal. antal fartyg. lästetal. år 1851 » 1852 » 1853 . » 1854 ». 1855 . 305 316 309 273 268 6,934 7,666 7,197 5,579 5.762 6 2 7 22 16 452 165 554 1,635 4,264 311 318 316 295 284 7,383 7,831 7,751 7,214 7,0261 Skeppsbyggeri bedrifves icke obetydligt i Roslagens skärgård, förnämligast i Vätö oell Väddö socknar, der för delta yrke visar sig särdeles håg; och är det nästan uteslutande i denna del af Länets skärgård, som nybyggnad ägt rum al de fartyg och båtar af fem läster oell derutöfver, hvilka inom Länet blifvit under dessa åren nybyggda och, med undantag af dem, som uppstått vid varfvet å Lilla Essingen, utgjort: år 4851 18 st. fartyg och båtar om 547 läster » 1852 18 » » b » b 769 » » 1853 16 b b b b b 495 b » 1854 16 b » » » b 419 » b 1855 10 b b » b » 290 » Skälfångst idkas mindre allmänt af skärgårdsboerne och blott af en och annan, stundom under resor upp emot Åland och Bottniska viken; men afkastningen deraf uppgifves icke vara betydlig. Jagt öfvas inom Länet öfver hufvud icke såsom näringsfång, utan mera för tidsfördrif. I skärgården erhulles dock flerestädes sträckoch sjöfogel till afsalu. Tjärubränning idkas ganska obetydligt och lemnar icke något till handeln. Salpetertillverkningen har varit årligen i medeltal omkring femhundra Lispund och bedrifves af allenast fä. Forsling bereder allmogen förtjenst egentligen endast i de trakter, der jernverk linnas.
1 öfrigt yttrades äfven den mening, att, om icke det i motionen äskade beloppet åtminstone något understöd bordt tillstyrkas. Med afseende å hvad sålunda förekommit och då endast Bonde-Ståndet bifallit denna punkt, anser sig Utskottet böra sitt derutinnan framställda förslag frånträda; men enär, på sätt jemväl blifvit hos ett Riks-Slånd yrkadt, och vid flera likartäde fafl egt rum, det ifrågasatta pensions-understödet torde kunna bestämmas till ett lägre belopp än det i motionen föreslagna, hemställer Utskottet, det Rikets Ständer måtte bevilja aflidne Rektor Vierecks efterlemnade, ännu oförsörjda, 2:ne döttrar, Sofia Ulrika Wilhelmina och Hedvig Gustafva Juliana, en årlig pension af 100 R:dr till hvardera, att från allmänna indragnings-staten utgå, så länge de lefva ogifta och i behöfvande omständigheter sig befinna. Presteoch Borgare-Stånden hafva återremitterat 36:le punkten, deruti afstyrkes bifall till väckt fråga om pension åt stads-läkaren i Lidköping P. J. Eckmans efterlemnade enka. Dessa återremisser hafva föranledts af hufvudsakligen följande erin - 12 Stats-Vtskotlets Utlåtande, N:o 186. ringar. Om det äfven ålåge städerne att pensionera sina tjenstemäns efterlefvande enkor oell barn, så, enär Lidköpings samhälle inom kort lid varit hemsökt af kolera-farsoten och 3:ne eldsvådor, efter hvilka tomtregleringejn ensamt kostade 70,000 R:dr, samt fattigvården i följd derafi vore hardt betungad, behöfde staden mer än väl någon lindring i omsorgen för sina fattiga.
Hvad åter angår läraren vid barnmorske-undervisnings-anslalten i Göteborg, fordrar visserligen billigheten, att han för sitt ökade åliggande vid undervisningen erhåller någon förhöjning i arfvode, men då hans undervisningsskyldighet ej torde kunna anses fördubblad, ej heller lefnadskostnaden i Göteborg under de sednaste åren, eller de som förflutit sedan staten vid sistlidne riksdag reglerades, kan hafva blifvit synnerligen ökad, lärer någon nedsättning i det af Sundhets-kollegium för honom begärda belopp lämpligen kunna ske. Med stöd af det sålunda anförda, hemställer jag underdånigst, del täcktes Eders Kongl. Majit föreslå Rikets Ständer beviljandet af anslag till aflöning ål en Bilf IS :o 6 till Kongl. Maj:ts Ndd. Prop. N:o i, om Statsverket i859. 55 Instruktions-barnmorska vid Allmänna barnbördshuset i Stockholm, årligen R:dr 450: — samt till ökande af Lärarens vid barnmorske-undervisnings-anstalten i Göteborg lön från 4,000 till 1,500 R:dr, årligen , 500: — Runt R:dr 950: — 26:o. Vid sistlidne riksdag äskade Eders Kongl. Maj:t af Rikets Ständer, att det dittills för Gymnastiskt-orlhopediska institutet beviljade anslag, 5,750 R:dr, måtte få till oförändradt belopp utgå, hvaremot Rikets Ständer funno sig ega gillig anledning att förhöja detta anslag med 4,500 R:dr eller till 8,250 R:dr R:mt årligen, och bär Sundhets-kollegium, då, enligt hvad de till Kollegium afgifna berättelser ådagalagt, de vid anslaget fästade vilkor blifvit af Institutet uppfyllda, samt då denna inrättning för öfrigt måste betraktas såsom en vigtig och behöflig sjukvårdsanstalt, hvilken utan understöd af allmänna medel icke skulle kunna ega bestånd, ännu mindre utsträcka sin välgörande verksamhet lill behandlingen af obemedlade sjuke, som deraf äro i behof, i underdånighet anhållit, det Eders Kongl. Maj:t mätte täckas af Rikets
» Sådana ögon, » hviskar väninnan åt den förtjusta modern, just då lillan efter verkställd nigning rustar till återtåg. D e små uppmärksamma barnaöronen uppfånga hviskningen, och fåfängans första frö är lagdt. » Åh, där kommer den odrägliga fröken G.; säg till, att jag är utgången! » Lillan spärrar häpen upp ögon och öron: hennes mamma narras! Och hon som alltid trott det vara en stor synd; men efter mamma gör det, kan det ej vara så farligt. » Känner mamma hvem det här är: Hä! hum! jag måste be att få säga. » Det ligger en oefterhärmlig komik i tioåringens lyckade imitation af den gamle, litet besynnerlige » farbrodern ». En ryckning kring mun, och alla mammas förmaningar om vördnad för äldre personer äro förspillda. » Det är fullkomligt ursäktligt, om gossarne ej kunna sina lexor för magister Z. ty de äro så oförnuftigt långa. Det är helt säkert ren fåfänga, för att skryta med, huru långt han hunnit med dem. Att det sker på bekostnad af barnens helsa, bryr han sig ej om. » Att detta klander sker på bekostnad af hennes i rummet bredvid sittande gosses aktning för sin lärare, bryr sig den tanklösa modern ej om. » Nog är det bra, men inte är det roligt, » skämtar pappa i ett sällskap, där det blir fråga om nykterhetssträfvandet, Alla ädla förmanningar om ett måttfullt lif anslå ej mera tolfåringen, som uppfattat orden, men ej förstår, det under skämt mången åsikt yttras, som man ingalunda på allvar ville understöda. Att låta barnen vara inne, då man har besök är alltid mycket förkastligt. Antingen äro de besökande kloka nog att ej vilja skada barnasinnet med ett samtal, som vore ohelsosamt för den outvecklade uppfattningen och det omogna omdömet, och då blir barnets närvaro ett besvärligt tvång för den besökande, eller är det tanklösa pladdrerskor, hvars oförnuftiga prat kanske för hela lifvet sätta fläckar på barnets karaktär. Det finnes tusende tillfällen, då man glömmer, att barnen både se och höra.
tjänarens löner mot löftet om rikliga Någon undskyllan finns ej, därför passivt att man härskande osed. textinneo c h expedieras prenumeranter på drickspengar. o c h öfriga ögonblick kan ihågkommer aldrig tänka gästers måste vid lik hem, sig i en gästfrihetens plikter, uppgörelsen med en tjänare på den förestående inkomsten ur sina fickor. Värnandet borde af håll a henne från T » foga En husmoder, som ett enda fordran på dem, af dessa plikter att ställa någon dyhon inbjuder till sitt af hvilka många, med små tillgångar, Fredrika-Bremerförbundet firade den 2 dennes sin årsfest å Hotel Continental härstädes. Som vanligt var en mängd alster af konst o c h konstslöjd utställd i hotellets festvåning, där årsfesten celebrerades. Sålunda utställde Gerda Tirén en del af sina teckningar till hr Stadlings arbete » Från det hungrande Ryssland ». Fru Boberg-Scholander hade utställt akvareller från Venedig, o c h fröken Anna Palm var representerad genom en vacker skärm med Stockholmsmotiv i akvarell. Fröken Ottilia Adelborg exponerade sitt intressanta o c h präktiga » Prinsarnes alfabet ». Utom dessa voro en mängd andra konstalster utställda, bland hvilka Handarbetets vänner samt fröken Giöbel som vanligt på konstslöjdens område intogo en dominerande ställning. Hr J. Stadling, känd genom sina resor i Ryssland och skildringar därifrån, uppläste under sammanträdet ett intressant kapitel ur sin snart utkommande bok » Från det hungrande Ryssland ». Belönad trotjänarinna. För långvarig och trogen tjänst erhöll på Oscarsdagen silfverpolererskan på k. slottet Mathilda Pettersson guldmedaljen af 5:te storleken med krona. * Modersvärd. Komitén inom » sällskapet för uppmuntran till öm och sedlig modersvård », för hvilket kronprinsessan är beskyddarinna, hade i lördags middag sammanträde i k. slottet under friherrinnan Skogmans ordförandeskap, hvarvid tillerkändes understöd åt 130 däraf förtjänta mödrar för 601 barn till ett belopp af 2,615 kronor förutom kläder till ett värde af 250 kronor. * Kvinnlig konst.