Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter denna allmänna framställning af de hittills gällande grunder för dispositioner å anslagen för RiksStatens serskilda hufvudtitlar, öfvergå Förklaranderne att punktvis besvara Herr JustilieOmbudsmannens speciella anmärkningar uti memorialet Lit. E. Förrberörde grunder äro tillämplige på dem alla. 1 ista punkten, angående förhöjda lönförmåner för Embets och Tjenstemän i Ä ammar Rätten. Vid granskning af de flera, sedan år 1835 fattade och i Hr Justitieombudsmannens memorial uppräknade, beslut om lönförmåner för Embets och Tjenstemän i KammarRätten, har Hr Justitieombudsmannen ansett oemotsägligt, att dessa beslut äro stridande mot Rikets Ständers vid sistlidna Riksdag meddelade Förordnanden dels angående sjelfva aflöningsstaten, dels om dispositionen af de å RiksStatens hufvudtitlar uppkommande besparingar; samt af sådan anledning och under åberopande af 57 , 62 och 64 §§. i Regeringsformen, antagit att Konungens Rådgifvare, genom deras tillstyrkanden af de anmärkta besluten, medverkat dertill, att Statens medel äro använda annorlunda än faststäldt blifvit, utan att de, sin pligt likmätigt, gjort föreställning deremot, ett förfarande destomera eftertänkligt, som andra hufvudtiteln, uppå hvars föregifna besparingar desse utöfver Staten ökade utgifter anvisats och utgått, redan år 1832 varit öfver dess behållna tillgångar anlitad och sedermera ytterligare skuldsatt, hvilket icke lärer hafva varit Konungens Rådgifvare i allmänhet och minst undertecknad, Skogman, obekant: och har Hr Justitieombudsmannen, på sådana skäl, anmärkt alla ifrågavarande till - 120 styrkanden såsom öfverträdelser af hvad Regeringsformens 65 $. till iakttagande stadgar.
— Ehuru böjd att tro verkningarne kunna hänföras till båda dessa orsaker, vill jag för närvarande blott fästa mig vid den sednare, eller vid sjelfva Militair-Systemets beskaffenhet och följder. — Om Sverige, i stället för sin Carldén XII, af Försynen blifvit hugnadt med en Statsman och icke hemsökts med en planlös, blott äregirig, krigare, så är det mer 102 Den i December. än troligt, att Sverige, genom sitt försteg på bildningens bana, hade inom Norden och Europa bibehållit sitt ursprungliga rum af politisk inflytelse och magt.. Men händelserna och en falsk politik hafva omsider bragt detta land till den i politiskt hänseende mer inskränkta plaLs, det nu innehafver, och denna förändrade ställning vore må hända ej så ofördelaktig, om styrelsegrundsalserna i lid rättat sig derefter. — Att glömma den maglinflytelse, man egt, lärer vara svårt, och statsinrättningarne förändra sig sällan, eller åtminstone långsamt, efter ett förändradt statsskick. — Härutinnan lärer man väl finna orsaken, hvarföre Sverige så länge sträfvat för bibehållandet af ett MilitairSystem, som icke mer eger någon verklig grund, sedan stöden för dess upprätthållande steg för steg blifvit undanryckta. Man har länge förbisett, huru man alltjemnt förlorat styrka och förmåga; man har, detta oaktadt, städse velat spela en politisk röle, som öfverstigit landets krafter. Man eger alltid minnet rf var, huru man, såsom innehafvare af större delen af Östersjö-stränderna, och under helt andra politiska verldsförhållanden i allmänhet, varit en ej obetydlig sjömagt, och man vill Den i December. derifrån inbilla sig, att man beständigt kunde vara det. Jag bar med eftertanka begrundat, livad som blifvit anfördt, för och emot sjöförsvaret, och jag har dervid trott mig finna, att sjöförsvaret, på det bela, ännu icke för Scandinavien blifvit ifrågasatt, såsom helt och hållet umbärligt. — Meningarne hafva hitintills, i detta afseende, endast delat sig emellan .sjöförsvar på hafvet och sjöförsvar i skären; hvaraf frågan uppkommit, om
N:o 325 Herr Appelbom , Fullmäg1ig Herr lerLmeäeu, ^acob gottan, Lieutenant. Wida, Den 25 Augusti. 109 Widare uppbröts Herrar Electorers Lista till wal af följande Utffotts-Ledamöter, neml. Uti Bewillnings-Utskottet: Efter Friherre isvast, gollsu Uenric,N:o LOA Friherre Xk.erllje1m sk I^lsrZreteltinä, Lamuel^ Ofwerste. Uti Allmänna Beswärsoch tveconomieUrskottet: Efter Grefwe Uövenlljelln, Lsrl 6u8tsk, och Herr lVtuncll sk K08SN3cllöI6, hollan: N:c> 28t Friherre Örnskötcl, gollsn vvilllelm, Ofwerste, och N:o 959 Herr 8slllekclt, 6ustsk, Lieutenant. Derefter tillsade Herr Landt-Marskalken att wal af Bänkmän borde anställas för 5:te Afdelningen efter Grefwe Ko8en, Kollert, för Afdelningen efter Friherre Leclerscröm, 6u8tsk, Lror; för 2i:sta Afdelningen efter Herr ktsröll till Segerstad, kolt tkermsn; för 2Z:dje Afdelningen efter Herr Uillje, Li^ntlle; och för zz:dje Afdelningen efter Herr Lilkverrcllölcl, dliis; hwilket wal någon dag i nästa wecka borde förrättas, äfwen borde nya Elcctorer wäljas efter Herr OiUron, Fullmägtlg Herr ^er8meäen, Herman ; Herr kke i tk, Fullmägtlg
SJJaj:t i unDerDånigfet ingifwaö, jemte De £Ke* folutioner, Utflag od) ©omar, Ijwilfa, meD anleDning Deraf, till SlHmogen utfdrDaö, De fupplifer, forn i $ongl. $ftaj:té Sgna fanDer aflemna^, odj De ^refbbewiö, Deraf SlGmogen, enligt §örfattningarne, äger att i fället för ^af ftg begagna, Då Den föfer arbete i lanDöorterne; SlnorDningar; Slnföfningar till Äongl. «9?aj:t af SIGmögen, Sittare, ©ragoner, ©oU Dater, ^ronané Q3åtémän famt €nrolleringö De fall, Der befttelfe äger rum för kronans manjfap; 33 roaré unDetf)åHanDe, fråga Derom, fe 2lnföfningar; brottmål, Dfanfafningar, 2lnföfningar, görf(aringar odj 33efroär* banDlingat Deri; 33pggnaDer, publifa, frågor Derom, fe 2lnföfningar; 33åtömän, DrDinarie», Snrollering* od) §örDubbling*, fe 2lnföfntngar; 24 Saracterö Dö* inrättningar; $olfpafö wtD inrifeö fjöfart; §u lim af t er, fe Sonjittutorial; gångffjutö, atiföfningar m. m.
Vi käi~iln dess verlcningar p&amp; arbetsmal.-lrnadei~ och iilom affarsvadden, inen g1ijnm.a liitt bort, hurusom den med nödiga 1110- ' S. difi.lcatioiier gör sig gäll.a~ide pil lifvets mest slril dn oinrhden. ' l) en stkr kvar genom tids8.ldi: iwine sAsoi-n. besta~nii~amde för kö- nens i.iibördes stiihiiig. Den sthr kvar s&amp;som den konstanta., ofora1icle13.iga~~fi~l~turii balioin d l a tillfal.l.iga, p&amp; liarnl~tereocli c~instandigheter beroenile imotiv till äli.tei~skq) litefter liela slialm, al l t i f 6 h den reiiaste och inest upphö; j ds kärlek, genom v a d i g eflt,erle.filacl för iiatiii: ei~s och sni~iilial.lets Inid, # n.cls ned till den lirasaaste egennytta ocli den 15,aste siiinlighet. Dess popiilära formulering med afseeiide ph arbetsmarknaden är allmänt känd: när tvk a,rbetsgif \ rare springa efter en arbetareJ d&amp; stiga lönerna; ii&amp;r tv&amp; alrhetare springa efter en ail~etsgi,ifvare, d&amp; falla löneri1a. Med afseeiide pB fijrli5llmdet niellaii. maii och kvinna. ] .filter de11 sig fo~: rni: il.eras shliinda: i \ Tiil~- hR wii7z Oqa fihen 7tvinnc1, c7h r.ii [jam hol ?.
Huru kan man vilja föreställa sig, att flertalet af dessa beväringsskyldige egna sig åt sjömannayrket. Med en del är detta visserligen händelsen, men det största antalet ynglingar sysselsätta sig med åkerbruk och andra näringsfång; men icke destomindre skulle desse flertalet utgörande ynglingar, derest Utskottens förslag vinner framgång, blifva ryckte från sina landtmanna-sysselsältningar, endast af det skäl, alt de såsom bosatte inom en kustort, blifvit förpligtade att till sjös fullgöra de vapenöfningar, beväringsskyldige åligga. —Jag hemställer till en hvar, om sådant är rättvist? skall en husfader i en kuslort, derföre att han tillhört sjöbeväringen, slitas från de sina för att i krigstid tjenstgöra å örlogsflottan och blottställa sig för krigets vedermödor och fasor samt lill och med offra sitt lif för fäderneslandet, då deremot hans granne, som, förut bosatt upp i landet och der fullgjort sina beväringsskyldigheter, skulle få sitta hemma i ro och sköta sina angelägenheter. Ilar åter Utskottens mening icke varit all föreslå den snart sagdt obegränsade värnepligt för kustboer, som jag anser följa af den dunkla redaktion, Iivari förslaget blifvit affaltadt, ulan Utskotten endast åsyftat, att allt ”tjenligt sjöfolk” måtte anses skyldigt att vid krig tjenstgöra å flottan, så torde det till en böljan vara nödigt få afgjordt, huru vidsträckt orden ”tjemligt sjöfolk” böra tydas; om dermed,skall förstås endast sådant sjöfolk, som linnés å sjömanshus eller magistrater enrolleradt, eller om dermed menas äfven sådane personer, som, bosatte i kusttrakterna, idka den så kallade landtmannaseglationen såsom en vigtig binäring till deras i en del af dessa trakter svaga jordbruk. I båda dessa fall är Utskottens förslag icke annat än ett försök att införa en pressningslag, stridande helt och hållet emot de rättigheter, kofferdi-sjömän blifvit tillförsäkrade uti 1748 års ännu gällande reglemente.” I ofvanstående reservation instämde S.
Det är Alex-andre Dumas, den äldres, gamla skådespel, som redan för några och fyratio år sedan uppfördes här och som onekligen är något föråidradt, stundom alt för naivt för vår tid, men dock lemnar hr Hillberq nvtt tillfälle till en lika mvcket för sin flärdlöshet, som för sin kraft på några ställen utmärkt framställning, ett i allmänhet konstnärligt godt sceniskt arbete, mot hvilket man endast kan göra den anmärkning, att hans Edmond Kean icke är fullt så » tjusande *, som Dumas skildrar honom. En så farlig hjärteröfvare borde väl visa sig litet älskvärdare än denne alt för buttre hedersman. I Anna Dambys, den unga, intressanta flickans, roll har fru Ulff visat sina bästa egenskaper, och hennes spel har gjort mycket god verkan, hvilket är så mycket anmärkningsvärdare, som rollen egentligen borde framställas af en helt ung person. Stycket är, såsom sagdt, något föråidradt, men det väckte ej häller alldeles odeladt bifall här för fyratiofcm år sedan, ehuru titelrollen då utfördes af Torsslow, h vilken därför mycket berömdes i tidningarna. Det gafs första gången på Djurgårdsteatern 1840. År 1857 togs det upp på Stjepi-ströms Mindre teater och gafs där första gången den 6 maj, till förmån för mamsell Kindahl, en ung, talangfull skådespelerska, som tidigt lemnade scenen. Hennes spel i Anna Dambys roll prisades såsom » lika sant uppfattadt, som älskligt återgifvet ». Pousette, då i sina kraftigaste år, spelade titelrollen » med värme och hängifvenhet ». men uppmanades i tidningarna att genom studier sträfva därhän, att han i starkare scener » icke upphörde att vara herre öfver sig själf&gt;.Broman förklarades hafva af Salomo, den gamle sufflören, gifvit en » konstnärligt fulländad bild ». Hr Gründer skämde ej häller bort rollen nu på Nya teatern. Södra teatern spelar nu endast » kassastycken », men ett af dem, den tarfliga operetten » Kosackflickan », med musik af Hervé, hade dock ej synnerligt lång lifstid, fastän fröken Anna Pettersson, en af allmänhetens gunstlingar, sökte rädda titelrollen.
Tidningarnes framställning af national-represenlalionens öfverläggningar kommer troligen ännu länge att blifva ofullständig, någon gang äfven ovigtig. Utskottet skulle visserligen häremot kunna erinra, att, i dea nion tidningarne blifva flere och de serskilda politiska opinionerna finna sig dem fullständigare representerade, hvarje representant kan tryggare påräkna en rigtig framställning af hans åtgärder åtminstone infördem, hvilk as omdöme af honom högst uppskattas. Utsigten är dock aflägsen och Utskottet anser sig icke derpå böra lägga afgörande vigt. Men Utskottet tror hvarje representant höra vara belåten, när han och de, hvilka närmast intressera sig för hans anseende, ega tillfälle att, i fall en tidningsutgifvare vägrar att rätta en ©vigtighet, genom tryckning af den del af Protocolien, som nödig finnes, skaffa den mest afgörande rättelse, som är möjlig. Det må vara, att det är beqvämare och mindre kostsamt för den enskilde representanten alt få sitt försvar tryckt genom statens försorg oell på dess bekostnad, än alt sjelf nödgas draga både besväret och kostnaden; men värdet af denna vinst minskas dock derigenom, att representanten med sitt enda exemplar af protocolien endast inför ett ganska ringa antal kan rättfärdiga sig; hvaremot mången, som alldeles icke bekymrar sig om att, för upplysning i en enda fråga, skaffa sig hela följden af ett Stånds Protocoll för en hel Riksdag, torde vara benägen att anskaffa ett till denna enda fråga inskränkt häfte. I öfrigt och med åsidosättande af dessa erinringar, hyser Utskottet till hvarje Riksdagsmans fosterlandskänsla det förtroende, att han, med kännedom af den möda och kostnad, Eom den fullständiga tryckningen af protocolien medför, skall högre skatta den Staten genom nämnda trycknings inställande tillskyndade vissa besparing, än enskild lättnad, hvaraf han möjligtvis alidrig kommer i behof. Utskottet har sagt sig ämna framlägga ett förslag af hufvndsakligen enahanda innehåll med det vid sislförflutna Riksdagen rörande förevarande ämne väckta. Utskottet hör tillägga, att Utskottet i två punkter afvikit derifrån.
Men, sådana förhållandena nu äro i Dalarne, kan detta ej ske med mindre, än uphäfvande af lagen om besutenhet. Jag får således vördsamt föreslå uphäfvandet af 4 Kap. 9 § JordaBm, samt K. Förordnm af d. 19 Dec. 1827, om hemmansklyfning och jordafsöndring, äfvensom alla öfriga angtde dessa frågor hittills gällande författningar. För rusthållshemman med häst må dock gälla hvad ofvano:de K. Förordnrg stadgar, om så nödigt anses. Till hämmande af den, så väl för de enskildte, som för det allmänna, hotande förstörelsen och oredan, får jag dessutom hemställa till R. St:r, att de ville hos 11. M. Konungen i underd:het anhålla, alt afgörandet af hithörande mål må blifva upskjutet intill dess R. St:r fattat beslut rörande det nu gjorda förslaget, samt att detta beslut må genast sättas i verkställighet i afseende på lösningsrätten till obesuten jord, utan afvaktan på Riksdagens slut. Remitterades till LagUtsk. 2:o. Sedan vira skogar nu äro i de flesta delar af landet nästan tillintetgjorda, medgifves, att det kan synas något löjligt att börja tala om skogshushållning. Men vi hafva dock en och annan skogssträcka ännu qvar. Måtte vi tänka på att bevara dessa. Det är en känd sak att skogarne, genom den attraktion de utöfva på atmosferens fuktighet, bidraga i väsendtlig mån till så väl ett lands frugtbarhet, som dess innebyggares hälsotillstånd. Ju mera de blifva uthuggna, desto mera skall, under vanliga förhållanden, ett torrt, kallt och sträft klimat upkomma, som, åtminstone till någon del, förstörer växtligheten på jorden och alstrar epidemiska sjukdomar för menniskor och de dem omgifvande ädlare djurarterna. När nu, i anseende till det inflytande skogarnes uthuggning 342 Den 4 December e, m. äger på de atmosferiska förhållandena, vi komma att få vida strängare vintrar än förut, men blifva i saknad af nödigt bränsle, då blir det nära nog nödvändigt att förvandla Svenska folket till flyttfoglar.
Enär nemligen de statsmedel, hvilka till pensions-fondens bildande blifvit afsedda, ursprungligen af Rikets Ständer anvisats till understöd för folkskolelärares aflöning, skulle följaktligen medgifvande! af den nu föreslagna dispositionen utaf berörda medel i sjelfva verket innebära anvisandet af ett nytt statsanslag till förstnämnda ändamål, en åtgärd, hvars lämplighet, vid nuvarande inskränkta medeltillgång och mängden af de maktpåliggande föremål, hvartill densamma tages i anspråk, med skäl bör ifrågasättas. Hvad beträffar det från kommunernes sida påräknade årliga bidrag tili den blifvande pensions-fonden, så torde, i betraktande, af församlingarnes inbördes olikhet i afseende på folkmängd och välmåga, pensions-afgiftens bestämmande till enahanda belopp för hvarje församling i riket icke finnas med billighet fullt öfverensstämmande; hvarjemte ej eller bör förbises, att då, efter hvad kändt är, vid ordnandet af folkskoleväsendet, åtskilliga smärre socknar förenat sig om en gemensam skola och således tillsammans utgöra ett skol-distrikt, men eli motsatt förhållande eger rum med andra mera vidsträckta och folkrika socknar, der det funnits nödigt att för hvarje serskild socken inrätta flere fasta eller ambnlatoriska skolor, komme naturligtvis sistnämnde, med ett större antal skollärare försedda, församlingar, att vida oftare än de smärre socknarne anlita pensions-fondens tillgångar och följaktligen, derest afgifterne bestämmas till lika belopp för hvarje församling, åtnjuta en fördel på de öfriges bekostnad. Genom antagande al' ett hos Rikets Ständer väckt förslag om pensions-afgiftens beräknande efter folkskolornas antal och till lika belopp för hvarje skola, komme väl det ofvan anmärkta missförhållandet att minskas eller försvinna, men Rikets Ständer hafva likväl ansett sig ega grundad anledning att befara, det stadgandet om en från menighetevnas sida till pensionsfonden ingående viss årlig afgift icke skulle af församlingarne i allmänhet med belåtenhet emottagas.
Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet N:o 12, angående stämpling af spelkort och af giften derför. Vallöf!. Borgare-Ståndet, som, lika med öfriga Riks-stånden, godkänt det af Utskottet framställda förslag, att kortstämpel-afgiften måtte förhöjas med 4 sk. för hvarje lek och denna förhöjning tillgodokomma Stockholms allmänna Barnhus, har deremot, på grund af gjorda anmärkningar emot det af Utskottet föreslagna förändrade sätt för sjelfva kortstämplingen, återremitterat hvad Betänkandet härom innehåller; men som de tre öfriga Riks-stånden godkänt Betänkandet jemväl i denna del, hvilken endast innefattar reglementariska stadganden, de der genom 3 Stånds sammanstämmande beslut måste anses vara af Rikets Ständer antagna, har Utskottet funnit omförmälda af Borgare-Ståndet beslutade återremiss icke påkalla vidare utlåtande. Stockholm den 14 Juli 1854. Bih. till B. St. Prot. 18S3 & 18 Si. S Sami. 1 Af dr 11 Haft. STOCKHOLM, tryckt hos ISAAC MARCUS, 1854. Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 19. Ank. till Exp.-Utsk. den 27 Juli 1834, kl. 2 e. m. Rikets Höglojliga Stunders Bevillnings-Utskotts Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet N:o 13, angående Städernes salu-accis.
Commerce-Collegium genom Kungörelse den i3 September r83a låtit komma till allmän kännedom. §. 5. Manilj adur-Medlen. Efter hvad det i Kongl. Commerce-Collegii Statistiska Contor upprättade Utdrag af räkenskaperne för Manufactur-medlen år 183a, som härhos bifogas under Litt. D, utvisar, utgjorde behållningen vid årets början 1,986: 5. 4. behållningen vid årets slut belöpte till 44. 1. Och får Utskottet upplysa, att inkomsterne för denna Manufacturfond utgjorts af de på Riks-Statens g:de IIufvud-Titel till manufacturernes befrämjande anslagne medel 7,000: Transport 7,000: £ih. till R. St. Ståts-UtskottetsBerättelse IV.o 16'gf. Transport 7,000c ersättning för inlöste LärftspiEemiesedlar i Westernorrlands Län, sorn serskildt anordnas af 9‘de Hufvud-Titelns tillgångar 3,299: 2-5. 3., från General-Tu ll-Sly reisen levererade Tulloch Beslagsmedel . . . . 3,386:: 17. 3. innehållen centonal af utbetalde arfvoden „ 28. 2. 13,686: 2 2’. 8’. samt att ulgifterne bestått uti prasmier för tillverkning af finare Lärfter, Bo mu! lss pä naii och Wadmalsväfnader, jemte arfvoden och understöd i Fabriksoch slöjdeväg, allt enligt serskildeaf Kongl. Majit tid elter annan gjorde anordningar. Rörande ifrågavarande Manufactui fond har Kongl.
Man klistrar en remsa af 2 decimeters bredd, af » järnkardus », rundt om alla fyra sidoöppningarna mellan locket och låren; remsans öfre kant vikes öfver locket och den nedre strykes jämnt och stadigt ett god t stycke ner på låren, hörnen vikas väl öfver och tryckas tätt till med en » däfven » handduk. Vid » gångjärnen » och låset klistras öfver 2 gånger. En sådan » varupacke » kan godt ha sin plats i tamburen med ett öfverkast af blommigt cretonne eller annars ett lakan. Om vintern nedlägger man sin » sommargarderob » däri, och är den då väl bevarad. Pelsvaror skola alltid förvaras isolerade från andra kläder. De piskas försiktigt, men länge, och kammas lätt med en ny hornkam, skakas och synas väl, enär minsta » tofva » i pelshåren förråder målens tillvaro därstädes. Förvaras i starka pappkartonger, som beströs med nymalet kaffe, hvilket lätt cfvertäckes med en gles gardin, hvarefter skinnsakerna nedläggas och kartonglocket hermetiskt tillslutes med en pappersremsa. Våra möbler, som ej lika lätt låta emballera sig, piskas samt borstas med en styf målarborste i madrasseringarne, emellan sitsen och ryggen samt omkring armstöden. När resårerna på soffor och emmor ej äro skyddade af väf, fastnar mycket dam vid dem, när golfven sopas, vare sig dessa äro belagda med mattor eller ej. Därför må borste och rotting tjänstgöra äfven där. Stoppade möbler böra om sommaren framflyttas midt i rummet och öfvertäckas helt lätt med lösa skynken, ej åtsittande öfverdraj. Under soffor och länstolar sättas ett par djupa fat, fyllda till randen med vatten, på det att de målar, som tilläfventyrs blifvit afglömda bakom kakelugnen eller mellan panelningar, däri lätt må finna sin bane. Vattenfaten böra fyllas 2 gånger i månaden; man har ju » matbud » till staden hvarje vecka, och kan ju då jungfrun eller kanske t. o. m. » nådig frun själf » åstadkomma detta.
Län äro lika taxerade, i afseende på utgifter och aflöning, rörande SoldatRoterin» Besvt och Ekon. Utsk. Betänkanden. 325 gen, till följe af Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning den 27 Januari 1803 oell den 14 Januari 1818, utan förhållande till desse Hemmans mer eller mindre godhet} hvadan han yrkar, att SoldatRo teringen, med dertill hörande onera, måtte fördelas ä hvarje deruti deltagande hemmansdel, efter det antagne uppskattningsvärdet , då dea ena åboen icke tryckes hårdare än den andre, utan alla erhålla en skälig likhet i sine åligganden. Till Ståndets Protocoll har Anders Joachimsson deremot anfört : ”att i hans tanke uppskattningsvärdet, såsom grundande sig, antingen på sista hemmans* köpet eller ock på Ledamöternes i Taxeringsoch PröfningsCommitteerna enskildte begrepp om en fastighets verkliga godhet, är både osäkert och olämpligt. Han förmenar hemmantalet i förening med hemmanets godhet vara och förblifva säkraste grunden för RoteringsSkyldighetens bestämmande, och hemställer derföre, att en förändring efter denna grund finga fastställas. Detta har Utskottet i öfvervägande tagit ; och, alldenstund, likmätigt Kongl. Brefvet till KrigsCollegium den 13 Juni 1732 och 52 §. i 1734 års Kongl. Resolution på Allmogens Besvär, Roteringen blir lika och ej får rubbas , ehvad förfabb* ning sota vidtages antingen med roterade hemmans förmedlande eller uppskattande , 326 Besv. och Ekon. Utsk.
I likhet med hvad som blifvit yttradt af åtskilliga ledamöter, och ibland deni utaf Hr Prosten Östberg, anser jag denna uppfattning oriktig och hemställer derföre, om icke Utsk., vid ärendets förnyade handläggning, skulle finna skäl ali frångå denna princip. Hr Tersmeden, Carl Reinh.: Flere talare hafva bittert klandrat StatsUtsk:s åtgärd att uppgöra exlrastatsregleringen på trenne år. — Då jag inom Utsk. bitiädt denna mening, anser jag mig skyldig alt redogöra lör moliverna dertill, och får dervid i första rummet fästa hermines uppmärksamhet derpå, att nu församlade Ständer, inseende behofvet af representationens oftare sammanvaro, liga ett till grundlagsenlig behandling vid nästa liksdag hvilande förslag, om riksdagars hållande hvart tredje år, att K. M. afgifvit en nådig propos. till samma ändamåls vinnande, oell att således StatsUtsk., då båda Statsmakterna derom liro ense, ägt skälig anledn. förmoda, alt R. St. inom trenne år skola blifva sammankallade samt i följe deraf på goda grunder föreslagit extra-statsregleringens uppgörande endast för trenne år. — Jag anser dessutom af ganska stor vigt, alt Ständerne efter denna riksdags slut åter snart sammanträda för att få afgjorda de till grundlagsförändring redan hvilande förslag, äfvensom dem, hvilka Ständerne, innan de åtskiljas, komma att taga under öfvervägande, hvaribland jag hoppas få räkna den af allmänna rösten så högt påkallade frågan om representationens ombildning. Om R. St. oftare sammanträda, kunna de åt ministeren, såvida den blifver nationel och företager de reformer som af behofvet äro påkallade, gifva ett kraftigt stöd och i motsatt fall utöfva en nödig conlroll öfver densamma, om den skulle visa sig böjd att hylla allenastyrande principer.