Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Under sådana förhållanden kunde det icke vara obilligt att ett årligt arfvode, motsvarande den lön Siljeström, anställd vid annat läroverk, enligt 71 § af Skolstadgan, skulle åtnjutit, honom tilldelades inlilldes han åter kunde inträda i tjenst, och under hvilken tid otvifvelaktig! den lifaktige och begåfvade mannen icke skulle underlåta att genom skrifter eller på annat sätt verka för upplysning och vetande. Motionären hade derföre föreslagit alt Rikets Ständer måtte från nästa statsregleringsperiods början anslå ett årligt arfvode åt Rektor Siljeström, motsvarande trefjerdedelar af hans nuvarande lön, eller 3,000 R:dr, så länge han icke bunde inträda i någon offentlig befattning med motsvarande löneförmåner, under uttryckt önskan att, i den mån helsa och krafter det tilläte, egna sig åt uppfostringsväsendets bästa. Enär motionären ej uppgifvit, än mindre visat, att Rektoren Siljeströms sjukdomstillstånd är af den beskaffenhet, att Siljeström derigenom allt framgent blifver oförmögen till tjenstgöring, utan deremot antagit möjligheten, att denne kan komma att i Ijenst åter inträda, anser sig Utskottet under sådant förhållande sakna giltig grund för tillstyrkandet af dit årliga understöd, som genom förevarande motion för Siljeström blifvit hegärdt.
Till förstärkning af norra hamnarmen vid Cimbrishamns hamn, hvilken byggnad under vintern 1861 skadades af stark storm och sjögång, har Kongl. Maj:t, — enär staden, sorn, genom verkställd reparation, mot en kostnad af omkring 6,000 R:dr satte den skadade hamnarmen åter i sitt primiliva skick, icke mäktade bestrida de förstärkningar, hvilka vid undersökning ansågos nödvändiga till framtida skadors afvärjande, och som beräknats erfordra 29,740 R:dr, — i Nåder anslagit 20,300 R:dr såsom statsbidrag, efter en plan, hvilken gillades den 24 Aug. 186!. Kontrakt om detta extra förstärkningsarbetes verkställande genom Hamn-Direktionens försorg inom den l Oktober innevarande år, antogs af Vägoch Vattenbyggnads-Styrelsen å Kongl. Maj:ts och Kronans vägnar den 4 nästlidne November. Företaget har fortgått under ledning af tjenstförrättande Chefen i södra Vägoch Vattenbyggnads-Distriktet, och Distrikts-Adjutanten har dervid ägt den närmare tillsynen. Det har likväl befunnits af nöden, att arbetsterminen utsträckes till sommaren 1863. Till upprensning af den igengrundade och för trafiken inom en del af Stockholms skärgård särdeles vigtiga farleden emellan Vermdön och Ingarön har Kongl. Maj:t den 13 Mars 1861 i Nåder gillat en af Styrelsen för Vägoch Vattenbyggnader vid granskningen i betydlig mån ändrad samt inskränkt plan, och disponerades på samma gång till understöd för rensningsarbetet ett belopp af 7,300 It:dr R:mt. Kontrakt om detta arbetes utförande genom en af Intressenterna vald Direktion har först under nästl. September månad till Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader inkommit, samt blifvit hos Kongl. Majit i underd. anmäldt. Ifrån särskilda medel har Kongl. Majit i Nåder disponerat bidrag: Till Götheborgs Hamnarbeten.
Det är verkligen påkostande, att ett så svårt förhållande skall äga rum, att, sedan man måhända med all omsorg sökt åstadkomma, den noggrannaste rättvisa i sitt beslut, man i bokstafven skall vara representant af egennyttan, ty så ser det ut i de vanliga expeditionerne; och jag kan icke annat än på det högsta instämma i Hr von Hartmansdorffs förslag. Frih. Cederström: Jag begärde ordet, för att få upplysa Hr von Hartmansdorff, att jag icke förklarade, att lian bland den lösen, som skulle borttagas, upptog lösen för lagfarlsärenden; och i afseende på hans anmärkning, att en 4 H. 11 Sa Den ii Mars c. ra. under-dotnare med 4 a 5,ooo r:drs inkomst icke vill blifva förflyttad till Högsta Domstolen, får jag nämna, att i en så stor domsaga får domaren vidkännas så betydliga utgifter för resor, skrifvarebiträde och uppehälle vid tingsorterna, alt han icke kan påräkna i behåll mer än 2,000 r:dr, hvilket väl ej tyckes vara för mycket, då man besinnar, att domaren, i hvars hand allmänhetens väl och ve ligger, bör väl lönas. I afseende på Hr von HartmansdorfFs yttrande, att hellre anslå löner till notarier än förnya assessorer, vilt jag nämna, att dessa löner icke hafva något sammanhang med denna fråga, emedan förhållandet är det, att i Hofrätterna äro göromålen så många, att de icke kunna bestridas med det nuvar. antalet af assessorer, hvarföre man varit nödsakad att begagna 2 0 3 adjungerade ledamöter; af hvilken anledn. K. M. föreslagit nya assessorater i Götha Hofrätt. — Jag ber dessutom alt få fästa uppmärksamheten derpå, alt genom det att lösen borttages, skulle extra-ordinariernes lott blifva annu sämre; och i anledn. af det utaf Hr Ribbing citerade exemplet af Konungens Cancelli, att lösen der blifvit borttagen, får jag yttra, att hågen mycket aftagit att tjenstgöra i Justitise-revisionen. Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinh.:
I fråga om ersättning för ej mindre löneän andra anslag blef af Rikets Ständer vid sednaste Riksdagen antaget, att, sedan beloppet, efter medium af markegången under de före indragningen sistförllutne 10 åren med tillagd forsellön, blifvit uträknadt, detsamma, enligt enahanda beräkningsgrund, borde förvandlas uti vissa persedlar, samt deras värde, bestämdt hvart 5:te år, efter medelmarkegång för de 10 föregående, utgöra framtida ersättningen. En dylik förvandlings-operation för hvarje indelt lön skulle likväl, utom besväret, leda derhän, att den förenkling uti aflöningssättet för de med sådana löner försedda Stater och Corpser, hvars tillvägabringande bör utgöra ett af förändringens hufvudsyften, förfelades. Då de af Staten anslagne löner i allmänhet äro bestämda i penningar, samt det till och med, i afseende å nya löner, blifvit beslutadt, att icke någon del deraf, på sätt förr skett, bör grundas på spanmåls-beräkning, kunna ej heller Comiterade inse något skäl, hvarföre vid fråga om förändrad reglering med de Stater och Corpser, som nu innehafva indelta löner, undantag ifrån nämnde allmänna princip skulle ske och der anstälde Tjenstemäns aflöning, mera än andras, göras beroende af varuprisernas omvexling. Tvärtom synes enhet i detta afseende i möjligaste måtto böra beredas, helst, om den grundsats, som vid bestämmandet af vissa Staters aflöningssätt blifvit följd, är rigtig, den naturligtvis äfven måste vara det vid fråga om de öfrige, samt det skäligen bör antagas, att, derest de bestämda contanta lönerne, i följd af förändrade omständigheter, blifva otillräcklige, Staten anvisar nödig förbättring så väl för ena som andra TjenstemannaCorpsen, utom det att, efter hvad erfarenheten äfven bekräftat, det indelta löningssättet icke medför någon tillförlitlig garanti emot behofvet af en dylik förbättring, men väl den olägenheten, att detta behof icke blifver lika åskådligt, som vid contant aflöning.
m Nordiska Museets Lotteri landsorten åtföljd af uNordiska Museets Lotteri kvid och 40 öres porto. Nordiska Museets Lotteri Fredsgat. 77199) J O H. Quillaia-tvålen ÄR EN NY FLÄCKTVÅL, SOM BORTTAGER ALLA FLÄCKAR T. O. M. ^BLÄCK, UTAN ATT SKADA TYGET. MED QW^CYA-TVÅLEN TVÄTTAR MAN SJÄLF PA NÅ- GRA MINUTER SINA OCH LJUSA SKOR. TVÅLEN FÅR ÅTERLÄMNAS OM DEN EJ HÅLLER HVAD SOM IOFVAS I PROSPEKTET. SÄLJES HOS C. F. DUFVA, DROTLNINGG. 41, HOS NORDINGS PARFYMAFFÄR BIBLIOTEKSGATAN 11 SAMT HOS DE FLESTA SPECERIHANDLARE I STOCKHOLM. SÄNDES TILL LANDSORTEN MOT INSÄNDANDE AF 1 KR. I FRIMÄRKEN TILL J. MALM, STOCKHOLM. (G. 77361) Magasin Noir glacéhandskar maskinkrossad A n t h r a e i t, BÄSTA BRÄNSLE FÖR ILLUMINATIONSKAMINER OCH VÄRMENECESSÄRER. ALLM. KONTOR: RIKSTELEFON 42J ALLM. ALLM. FILIAL: RIKSTELEFON 2012. Uti Skeppsbron 92. 5 Strandvägen B. Lokalen öppen kl. 10 f. m. — 4 e. m. Profver portofritt till landsorten. MUSIKAFFÄR.
De arbets-förteckningar, berättelser och rapporter, sorn i statistiskt hän - Stalssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Vlskottens Betänkande, N:o S. 5 seende nu afgifvas, kunna dessutom, så väl i anseende lill deras uppställning, dervid någon fullständigt uppgjord plan icke följes, som ock derföre att de ej till något helt sammanföras, icke lemna någon tillräcklig upplysning om tillståndet och förhållandena i Riket, än mindre någon allmän öfversigt deraf. De brister, som uti ifrågavarande hänseende sålunda förefinnas, hafva länge varit insedda, och lid efter annan hafva oek förslag lill afhjelpande af desamma blifvit gjorda. Hedan vid 1812 års Riksdag förklarade Rikets då församlade Ständer, uti en till Kongl. Maj:t allålen skrifvelse, rörande, bland annat, vidtagande af åtgärder till landets förbättring, sig anse första vilkoret i detta hänseende vara att, genom upprättande af en statistik öfver Sverige, bibringa kännedom af landets lokal och näringar, samt föreslogo för sådant ändamål åtgärder. Kongl. Majit anbefallde derefter, uti Bref af den 11 Januari 1814, Landlbruks-akademien att utarbeta och afgifva förslag till förbättrad uppställning af de berättelser, som Konungens Befallningshafvande borde hvart femte år afgifva rörande länens tillstånd, och Landlbruks-akademien afgaf äfven den 11 Oktober 1820 underdånigt betänkande i frågan, jemte förslag till de förändringar och tillägg i nyssnämnde berättelser* som funnits nödige, samt förmälde sig jemväl anse dessa berättelser ieke kunna så inrättas, att genom dem allena en fullständig statistik öfver Riket vore att förvänta, äfvensom Akademien erinrade, att då en större del för ändamålet nödige upplysningar funnes spridda bos andra verk och auktoriteter, Kongl. Majits Nådiga afsigt, att erhålla en länge saknad kännedom om landet, således icke skulle vinnas, så framt icke alla de statistiska materialier, som funnes undangömde i en mängd arkiver, blefve samlade och ordnade till ett gemensamt helt.
Jag anser altså rätt att afslå Jf:o 54 och bifalla Ilr Cederschjölds förslag. Hr Hjärne: Ju mera man fördjupar sig i denna formfråga, destomei’a intrasslad blir den. Jag tror icke, att den kan lagligen redas utan votering. Jag begär altså den, ehuru det är mig likgiltigt, huru den utfaller. Hr Cederschjöld: Jag vill blott erinra Hr Dalman derom, att möjligheten att antaga mitt förslag till voter:spropos. i memor. N:o y5 nödvändigt fordrar ett godkännande af voter:spropos:n i memor. N:o 54- Afslås denna, så är det omöjligt att bifalla mitt förslag, som i nejproposm just innehåller densamma. Således lär man icke komma från saken utan votering. Hr Stuart: För att visa, huru enkel den fråga är, som man nu synes vilja på allt sätt intrassla, ber jag blott att få uppläsa Hr Cederschjölds förslag till voter:spropos. Det lyder sålunda: "Den, som anser Constit.Utsk:s förslag ”till ett stadgande i 4r § Riksd.Ordn. om Statsrådets leda - Den i6 Februari f. m. 223 ”möters tillträde i Ståndens plena böra förfalla, röste ja; ”deri det ej vill, röste nej. Vinner nej, kommer ny votering att anställas öfver den propos., som Constit.Utsk frara”ställt i memor. N:o 54-” Jag kan således icke linna, att någon votering nn erfordras för att, efter afslåendet af nämnde memor., fa Hr Cederschjölds förslag till propostr antaget. Hr Dalman förenade sig med Hr Stuart. Hr Cederschjöld: Jag har nu icke memor. N:o 54 till liands; men jag tror, att man tilläfventyrs kunde hjelpa saken utan votering, om blott någon förändring vidtoges i redactionen af milt förslag till voter:spropos:n. Frih. Cederström: Hvad som en gäng är afslaget kan icke komma att utgöra föremål för en ny votering. Hr Hjärne:
Ranko-Utskottet. l:o Grefve Posses, Arvid, denna dag väckta motion, angående indragning af Riks-bankens låne-fond för inteckning i fastighet å landet, och densammas fördelning i form af kreditiv på nuvarande och blifvande Hypotheks-föreningar;. 2:o Friherre Alströmers, Carl Jonas Oscar, denna dag väckta motion, att det Jern-kontoret medgifna kreditiv å Rikets Ständers Bank måtte få fortfarande begagnas; - 46 Prot.-Utdrag den 22 November 1856. Lag-Utskottet. l:o Herr Thams, Casper Wollrath, den 19 dennes på bordet lagda motion, om upphäfvande af Kongl. Brefvet den 17 Oktober 1778, angående förekommande af barnamord; 2:o Herr Dalmans, Fredrik Wilhelm Achates, den 19 dennes på bordet lagda motion, angående förändrad redaktion af 4 kap. 4 § Utsöknings-Balken, rörande skuldsedlar till viss man eller ordres; 3:o Densammes den 19 dennes på bordet lagda motion, angående förändrad redaktion af 10 kap. 4 § Handels-Balken, i afseende på preskription för arf vingars ansvarighet för död mans borgen; 4:o Herr von Helands, Isak Fredrik, denna dag väckta motion, om stif tande af en lag, hvarigenom telegraf-depescher förklaras i vissa fall vara gällande som om de vore skriftligen algifne; Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. l:o Friherre Sljernstedts, Jakob Theodor, den 19 dennes på bordet lagda motion, angående rustoch rotehållares befriande från deras befattning med rekrytering foell remontering, samt underhåll af beklädnad, mundering och utredning m. m., mot det att de åtaga sig en gång för alla bestämda, mot omkostnaderna vid berörde åliggande svarande årliga utskylder, tillika med de i anledning af denna motion samma dag och nu afgifne yttranden; 2:o Friherre Baabs, Carl
Den ai April f. ra.' 2G1 samfäldt måste icke innefatta delar inom sig. Att icke Svenska folket i massa, både släder och land, kan sammanträda för att förrätta val, det faller af sig sjelf!; men att districten skola vara helheter för sig, innefattande så väl städer, soin land, det föijer också af begreppet om samfällda val. Jag vidhåller således hvad jag yttrat om den frågan och ansel' att densamma, såsom stående i strid emot Ständernes beslut, måtte ifrån betänk, afskiljas, innan R. o. Ad. öfvergår alt tala och besluta öfver detaljerna; instämmande alltså med Gr. Spens att den frågan först mätte afgöras. Skulle emot förmodan R. o. Ad. vilja bibehålla fördelningen emellan districter lör städer och köpingar och districter för landel, ehuruväl dessa komma att något korsa hvarandra, i thv att köpingar, alltid mer eller mindre atliigsne ifrån städerna, dock skola höra till desses valdislrict, samt land och köpingar tillhöra särskildta distiict, hvilka icke kunna med hvarandra förenas; så följer af sig sjelft, alt den frågan uppstår: huru bör sjelfva betänk, i så besynnerligt fall komma att uppställas? Jag skulle då tro, att ehvad fråga väckes om bibehållande af Utsk:s uppställning eller mitt förslag 0111 alskiljande af hvad dit, i min tanke, icke hör, så borde man ingå i frågan om valbarheten och huru distrieten skulle komma att välja, samt hvilka som kunde komma att blifva representanter för Svenska folket; hvarvid jag skulle tro, att 0111 R. o. Ad. vill komma till något resultat och bereda framgång för ämnet, så borde i detta läll som gemensam tanke beslutas, att valen skulle bestämmas till ^:del af R. o. Ad., -J-:de 1 af Presteoch -jldel af BorgareSi:n, -jtdel af besuten allmoge, samt den sista eller femte femtedelen af besuttne ståndspersoner.
Utlåtande i anledning af gjorde an* märkningar vid Utskottets af/emnade Betänkande, rörande vackt fråga om skärpning af straff et å tjuf mader m, m, I log lo fl, Riderskapet och Adlen har den i j denne månad, vid skedd förnyad föredragning af Lag-Utskottets den 27-sistlidne Februarii af-, gifne .Betänkande uti väckte frågan om skärpan-, de af Jet nu å tjufnader stadgade straff m. m., hehag3t att det samma till Utskottet åierremit’ tera, i anledning af följande deremot gjorde anmärkningar, ilmo Af Herr Grefve Gustaf Walthier Jlamilton, sorn., jemte det han ansett, att hvarken Uagens otilliäklighet eller allt för stora mild-* het, samt ej eller ett tilltagande böjelse förläte tja, sysslolöshet och utsväfningar, norde berak’ pas såsom vållande till de nu pfverklagafle för Bet link anden. 487 igenom skadliga följders för Samhället vore att befara, hälst Herr Grefven frucktade, att brottslingens grymhet skul e ökas med Lagens; Och , dä hvarken moralité eller sam vete , såsom längesedan hos brottslingen tystade, kunde hindra honom, att vid föröfvande af et 1 olofligt tilgrepp tilika blifva mördare, utan motivet att återhålla honom från en sådan garning blott vore kännedomen däraf, att tilgreppet, om det uptäckes, Icke för honom medför förlust af lifvet, skulle ock, efter Herr Grefven? tanke, vid utstakande af dödsstraff för tillgreppet, Lagen förmå honom att begå mord; enär brottslingen, som icke hade mer än ett lif att förlora, så edes icke ägde något band att vårda andras lif; hvarförutan Herr Grefven, vid det förhållande emellan brott och straff, som vid all lagstiftning borde komma i beräkning, ansett för!usten af ett menniskolif icke kunna mätas mot ett olofligt tillgrepp af mindre penninge-belopp, och att, genom stadgande af dödsstraff för sådant tillgrepp, den kedja skulle brytas, sorn Rikets gällande
Riksgälds-kontoret till cn fullkomligt obegränsad framtid skall ifrågavarande belopp vederbörande tillhandahålla, hafva, i öfverensstämmelse med hvad i afseende på fordringar enskilde personer emellan finnes stadgadt, Rikets Ständer funnit godt, för sin del besluta utfärdande af en allmän kungörelse, hvarigenom innehafvarne af meranämnda obligationer, assignationer och attester, äfvensom egarne till öfrige här ofvan uppräknade depositionssummor, föreläggas alt inom tio år ifrån detta års slut, eller inom utgången af år 1861, samma obligationer, assignationer och attester eller andra fordringsbevis till Riksgälds-kontoret inlemna och sin derpå grundade rätt till betalning gällande göra, vid förlust af ali vidare rättighet dertill; anhållande Rikets Ständer i underdånighet att uti förenämnda kungörelse, så väl obligationerne, som depositions-skulderna måtte varda uppgifna i enlighet med den derå här ofvan meddelade förteckning. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 28 Augusti 1851. Expeditions-Utskotlcts Förslag lill und. Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 27 Augusti 1851. Preste-Ståndet den 28 Borgare-Ståndet den 28 Bonde-Ståndet den 28 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående decimal-syslemels tillämpning på indelningen af Rikets mxjnt, äfvensom på mått, mål och vigt. (Allmänna Besv.- och Ekon.-Utsk:ts Uti:den N:is 118 och 131, samt Mern. N:o 133.) S. A. K.
Troligen låg för delta Den 19 Februari e. ra.' alsing lill grund den allmänna farhåga, som, vid Riksbankens återställande under lagen i afseende på dess förbindelser emot dess ereditorer, ansåg, för alt trygga det oafbruten fortfarandet af dessa förbindelsers uppfyllande, stränga restrictioner nödiga. — De sedan förflutna 5£ år, under omvexling af gynnande och ogynnande förhållanden, hafva visat, att man i farhågorna och varsamheten gått för långt, och att den styrka och credit, R. St:s Bank, framför någon annan allmän inrättning eller någon enskild förening inom Riket äger, mycket kraftigare an hittills kan begagnas lill de inhemska creditförhållandenas lifvande och trvggande. Delta föranlåter mig att åter upptaga förslaget om creditivers beviljande åt privatbanker, dock på samma sätt, som de redan hypotheksföreningar m. fl. beviljade crediliver, såsom en rätt, icke af privatbankerne att fordra, ulan för Bancoslyrelsen, när omständigheterne det medgifva, att bevilja. Äfvenledes anser jag nödigt, att begagnandet af dessa crediliver inskränkes lill de för privatbanker ej så sällan oundvikliga kriser, då starka uttagningar af deras eassa i annan händelse skulle nödga till kännbara indragningar i deras lånerörelse. Jag tror ock, att man ej bör lemna detta tillfälle obegagnadt, för att vinna för Riksbankens discontinrältningar den kännedom af de privata bankernas utlåningar, hvilken är af stor vigt för att hindra den svåraste olägenhet för all discontrörelse, som samtidigt hedrifves af olika disconter utan samband med hvarandra, nemi. att gäldenärer låna i den ena disconten för att betala i den andra, och på delta sätt under en skenbar noggranhet dölja för alla deras oförmåga att i verkligheten afbörda sig lånet. Till återtjenst kunde man gerna bevilja privatbankerna rättighet lill lika meddelanden af R. Sits Banco-discontverk. I öfverensstämmelse härmed får jag äran föreslå:
Om åter inteckningshafvaren blifvit behörigen kallad, men, af en eller annan orsak, den Lagen ej godkände, skulje försumma att anmäla sin, af båd® sökanden och Domstolen kända fordran, så kunde en minuts försummelse förorsaka förspillandet af hela dess timliga välfärd; och delta kunde i synnerhet lätt hända fruntimmer och ali - Lag-Ulskollels Betänkande N;0 61. moge, i följd af okunnighet om föreskrifna former, eller om påföljden af dessas uraktlåtenhet, äfvensom genom ombuds försumlighet. Att förmå nöjagtigt motivera det stora äfventyr, som sålunda blifvit förelagdt innehafvare af intecknad skuldsedel, verkande äfven på detta pappers credit, dertill syntes syftemålet ej vara nog vigtigt, helst detsamma lätteligen stod att vinna genom sakegarens egen försorg. Måhända invändes, att afbetalning, eller till och med inlösen, kunnat ske, utan att sådant af gravations-beviset upplystes. Det torde dock kunna tagas för afgjordt, att innehafvaren af en gällande intecknad revers, då räntan till betalning blifvit förfallen, icke underlät att snart infinna sig med originalet, då således förhållandet nogsamt blefve kändt. På dessa, med flere af Motionairen anförda grunder, har han föreslagit: att anmälan om 'intecknad skuld, i anledning af årsstämning, icke må behöfva ega rum, utan sådan stämning afse blott annan gäld, eller om detta ej skulle bifallas, åtminstone det tillägg i Författningen göras, att, om bevisas kunde, genom räntebetalning eller annorledes, att den skuld, som blifvit intecknad, men hvarom, oaktadt kallelse, anmälan å årsproclamadagen icke skett, vore behörigen känd eif gäldenär, betalnings rätt en icke destomindre må för inteckningshafvaren anses bevarad.
V. B. 373. VI. 4. VII. A. 21. — N:o 14. i anledning af väckt motion, att Pastorer måga deltaga i aflöning till Klockare, i mån af deras delaktighet i Klockareval. V. B. 373. VI. 4- VII. A. 21. — N:o i5. om upphörande af den Handels-societelerna i Sjöoch Stapelstäderna, genom 7 mom. i Kongl. Kungörelsen den 10 September 1628, ålagda förbindelse att ingifva bevis öfver verkställd saltimport, samt rättelse af berörde författning i öfrigt. V. B. 373. VI. 4- VII. A. 21. — l\:o 16. i anledning af väckt motion, om befrielse för rotehållare från skyldigheten alt för Regements-ofFicerare förevisa rekryter, innan de antagas. V. B. 373. VI. VII. A. 21. — N:o 17. i anledning af väckt motion, om vidtagande af åtgärder för Riksdagens förkortande. V, B. 373. VI. 4' VII. A. 21. — N:o 18. i anledning af väckt motion om Svenska undersåters skyldigheter, när de vilja bosätta sig eller resa utrikes, samt ulländningars rätt att inkomma och bosätta sig i Riket. VI. B. 400. VII. 49' t®1* XVIII. — N:o 19. i anledning af väckt fråga om medel och utvägar till Svenska jernhandelns befrämjande i Amerika. VI. B. 4oo, VII. A. 5o. ( 8 ) Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottets Memorialer, Be tänkanden och Utlåtanden: N:o 20. i anledning af väckt motion, angående beviljande af vissa Stapelstadsrättigheter för Staden Laholm. VI. B. 4oo. VII. A. 5o. N:o 21. i anledning af väckt motion om Askim och Frölunda församlingars skiljande från Fässbergs Pastorat. VI. B. 4oo. VII.
På grund häraf får Utskottet vördsamt tillstyrka, att ifrågavarande motioner måtte lemnas utan afseende. Stockholm den 25 Februari 1845. Ank. till Exp.-Utsk. (len 28 Febr*, kl. 6 e. ra. Betänkande, i anledning af väckt motion om förändring af 12 Haj), 4 §. Iiandels-Balken. Hederv. Bonde-Ståndet liar till Lag-Utskottets behandling öfverlemnat ett af Riksdagsfullmäktigen Gustaf Pettersson från Östergöthland till Ståndet ingifvet memorial, deruti han, med anmärkning, att de straff, som 1734 års lag bestämde för bedrägerier i allmänhet, voro för milda i förhållande till gerningarnes art, samt att denna öfverdrifna mildhet isynnerhet uppenbarades i Handels-Balkens 12 Kapitels 4 §., enligt hvilken den, som nöter och sig till nytta brukar anförtrodt gods, skall höta tio daler och gälda skadan, samt den, som säljer, förpantar eller förskingrar sådant gods, bör straffas med böter till godsets halfva värde och betala fullt åter, — yrkat, det måtte straffet för de i berörde lagbud beskrifna bedrägliga åtgärder skärpas, samt hemställt, om icke samma brott borde försonas med ärans förlust eller fängelse vid vatten och bröd; men då det i berörde lagrum stadgade ansvar är lika med det, som för brott af samma natur är utsatt i andra lagrum, t. ex. 11 Kap. 4 §.