Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit den 21 December 1824 Nådigst fastställde arbetsplan, att det årliga anslaget för byggnadens fortsättande till och med för år 1828 vore Den I September f. rn, disponeradt, och att då nu, till följd deraf, Committerade ej ägde några tillgångar utöfver detta anslag, till inredande af de salar och rum, hvilka Directionen öfver GarnizonsSjukhuset föreslagit, och samma olägenheter äfven nu skulle uppkomma, som de, hvilka Committerade förut anmält blifva en följd af en sådan inredning under fortsatt byggnadsarbete; Committerade ej kunde tillstyrka Nådigt bifall till hvad Directionen öfver Garnisonssjukhuset i underdånighet hemställt; men sedermera den i5 Junii samma år, då Committerade öfvertygat sig, att äfven ulan afseende på rum för convalescenler, det voie högst nödvändigt, att för de sjuke af Stockholms Garnison, i synnerhet vid sådane tider, då febersjukdomar i större antal förekomma, och det provisoriska Sjukhuset ej svarade emot behofvet, större utrymme blefve beredt; och med GarnizonsSjukhusets Öfverläkare företagit en besigtning på stället, i ändamål att utröna, på hvad salt detta lämpligast skulle kunna åstadkommas; i underdånighet yttrat, alt i händelse Kongl.
Man svarar: åtminstone att arbetet förr blifver färdigt, om han deråt får odeladt egna sig. Väl! men här gäller ännu mera än i de flesta sndra fall den regeln att det är bättre att få ärendet ändamålsenligt än fort verkstäldt. Med bibelarbetet brådskar ej. Vår nu gällande bibelöfversättning är med alla de fel man förr mera än nu velat tillskrifva den, ett mästerverk af stor förträfflighet. I den finnér fromheten ännu och skall länge finna tillräcklig näring för sin hunger och törst efter Guds ord. Finnas ställen, som blifvit dunkla genom öfversättningen, så finnas ordets tjenare förbundne att forska deri för att kunna åt dem som behöfva det förklara, hvad som kan förklaras, och i flera af våra landsorter träffar man ibland allmogen dem, som utan andra hjelpredor än dem vår svenska bibel sjelf i de tydliga ställena erbjuder till förklaring af de dunklare, kommit långt i bibelns rätta förstånd. Dessutom vore tidsvinsten ej så stor, som man vill föreställa sig. När den bibelrevisor man vill utse hade hunnit fullborda sitt uppdrag, så skulle hans förslager naturligtvis ej utan pröfning antagas. Allm. Besvärsoch Ekon.-Utsk. Betänkande, N:o 88. 15 Om också denna pröfning till en början öfvcrlemnas ål allmänheten, så att hvem, som dertill hade håg och förmåga, kunde få göra sina anmärkningar, så skulle likväl dessa till sin halt pröfvas och jemföras så väl med öfversättningen sorn originalet; man blefve slutligen tvingad att åter tillsätta en bibelkommision, ty att Riksens Ständers Ekonomi-utskott vid en blifvande riksdag skulle åtaga sig ansvaret af en sådan pröfning, kan jag ej föreställa mig. Hvad är då igenom förändringen vunnet? ingenting annat, än att man på en omväg nödgats återgå dit, derifrån man utgick, lycklig om man kan återvinna den ställning, som utan nödtvång blifvit öfvergifven. Den svenska kyrkan har varit lycklig att genom sin bibelkommission erhålla en anstalt, så motsvarande hennes grundsattser och behof att upphälvandet deraf skulle medföra stora och kännbara olägenheter.
I hennes ett ganska egendomligt förhållande, att konstnärsakap röjes så mycken mognad, våra flesta djurmålare varit » dtisseldorfså stor behärskning, så utveckladt koloritfare » och endast i ringa mån stått unsinne, att hon redan kan räknas bland der inflytande af det öfverlägsna franska vårt lands främste yngre konstnärer. Och djurmåleri, som hvars förnämsta reprehon tager sin uppgift på fullaste allvar sentanter pläga nämnas Troyon och Bosa och med en energi som visar, att hon icke Bonheur. Emellertid ha sådana djurmå- endast eftersträfvar den medelmåttiga talare, som en Gustaf Brandelius med sina langens lättköpta ställning, vid hvilken lifliga skildringar af herrgårdsnatur och dess värre så många af de kvinnliga bil» bondland », Brynolf Wennerberg med dande konstnärerna stanna. sina mera genreartade framställningar och Theodor Lindblom. den för blott få månader sedan aflidne G. E. Fischer med glans häfdat och uppbu4 * I DU N 1894 Mot lycksalighetens Jfn som i min barndoms Öfver dunkla sagosjöar Drömmens farkost sakta Mot lycksalighetens öar. öar ... tider glider Klara böljan här ej blandas Med ett stoft af strandens närhet, Och den svalka, som jag andas, Bär en doft af Edens skärhet. Fagra dälder, rosenfyllda, Jag i spegelns famn kan skåda. Ljusa ängder, soiförgyllda, Hvilka älfvodanser tråda. Hafsfrun sina salar öppnar. Allt af prakt och glädje blänker. Rika skatter — hela göpnar — Fantasiens barn hon skänker. » Fäst den Kring din • » Och den Kärleken svala pärlerunden barm, * hon manar stilla, slockna skall i grunden, till lifvets villa. ' Bägarn tag! Man smärtan glömmer Vid dess råga. Grip den trollska Harposträng, som trofast gömmer Vemodsklang från JVeckens polska. » Frukta ej den röda ringen, Tag den, och du skall ej mera Bunden bli af f ordetingen Och dess varelser af lera.
S. D. Föredrogs ånyo och hules till handlingarna Konstitutionsutskottets memorial N:o 20, med utlåtande i anledning al talmannens i Bonde-ståndet vägran af proposition på återremiss af Konstitutions-utskottets memorial N:o 12, angående Kongl. Maj:ts nådiga förslag till ny riksdagsordning m. m. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottens betänkande N:o 20, i anledning al väckt motion om föreskrifters meddelande i fråga om anläggning af anstalter lör ängsvattning. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Stats-utskottets nedannämnde utlåtanden stannade Ståndet i följande beslut: 502 Prot.-utdrag den 5 Juli i848. N:o 216, i anledning af väckt fråga om restitution af erlagda bränv i ns-be v i 11 n ingsm ed el: Återremitterades; N:o 217, angående ifrågaslälld ombyggnad af den ena, och tillbyggnad af den andra, flygeln vid Rikets Ständers hus. Bifölls; N:o 218, i anledning af väckt motion om förbud för Riksgäldskontorets tjenstemän att innehafva syssla vid annat embetsverk. Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottets betänkande N:o 98, i anledning af väckt motion om burskapsegande handtverksmästares befriande från skyldigheten att vid besigtningar å och kostnads-förslags uppgörande, för Kongl. Maj:ts och kronans räkning biträda. Den 5 Juli. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Konstitutionsutskottets den 1 och 3 dennes på bordet lagda memorial N:o 20, med utlåtande, i anledning af talmannens i Bonde-ståndet vägran af proposition på återremiss af Konstitutions-utskottets memorial N:o 12, angående Kongl. Majrts nådiga förslag till ny riksdags-ordning m. ra. S. D.
Ridderskapet och Adeln till Utskottet återremitteradt, på grund af gjorda anmärkningar vid redactionen utaf den underdåniga framställning till Kongl. Majrt, som Utskottet föreslagit, nemligen: [Bihang till B. St. Prot, 1834. 7:de Samt. i itta Afd. 2 iä-.de Håftet. Lag-Utskottets Utlåtande N:o q6. a) Af Herr Carl Gustaf Stuart , som trott omförmälde framställning böra erhålla följande något förändrade lydelse: ”att Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes, med ändring af hvad Kgl. Förordningen den 17 April 1828, angående upphörandet af CoramerceCollegii domsrätt i vissa mål, i detta afseende innehåller, i Nåder stadga, att äfven de mål, som angå förbrytelser emot Författningarne om oloflig inoch utförsel af varor, tullförsnillning, utoch inrikes seglation och varutransporter landvägen inom landet, (härunder jemväl inbegripne öfverträdelser af Författningarne rörande den Allmogen i 7 Härader af Elfsborgs Län samt Städerne Borås och Ulricaehamn beviljade handelsfrihet) hädanefter skola fullföljas i den Hof-Rält, under hvars domvärjo UnderRätten, som målet handlagt, lyder; äfvensom att åtal emot Under-Rätt, för tjenstefel i dessa mål, likaledes böra i vederbörande Hof-Rätt göras anhängige och afdömas. Lärande, i händelse Kongl. Majit härtill lemnar Dess Nådiga bifall, de uti högstberörde Nådiga Förordning meddelade föreskrifter, angående tiden och hvad som för öfrigt vid ändringssökandet bör iakttagas, äfven varda härefter behörigen lämpade.” b) Af Herr Friherre C. TV.
Vid sådant förhållande upptagas och tilläggas här de begge s. k. kreditiverna till förbättrad pensionering af Arméens och Flottans befäl och öfriga tjenste Transport 8,858,195: 11. ö Stats-Ulskottets Memorial M 219. Transport 8,938,495; 11, mannapersonal, utgörande det ena 100,000 R:dr, och det andra 30,000 R:dr årligen, eller för 3 år 390,000: — Dessutom anser sig Utskottet härvid upplysningsvis böra erinra, att det af Rikets nu församlade Ständer anslagna belopp till pensionsförhöjriing för gemenskapen vid Flottan, jemte det för upprätthållande af förstnämnda kassas pensionerings-skyldighet under denna likasom under flera föregående riksdagar anvisade särskilda anslag, oaktadt dessa 2:ne anslag äfven i några riksdagshandlingar benämnas kreditiv, äro upptagna och inbegripna under den här ofvan uppgifna summan af alla vid innevarande riksdag beviljade och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade anslag utan återbetalnings-skyldighet. Pä det att hela den allmänna hevi Ilningen för de kommande åren måtte kunna inberäknas bland de till Riksgälds-kontorets utgifter anslagna tillgångar, upptagas och utföras här bland de detta Verk ålagda utbetalningar de beviljade och halfva personliga skyddsalgiften ungefärligen motsvarande anslagen till folkundervisningen 259,000 R:dr, eller för 3 år 777,000; — Summa Riksgälds-kontoret under nuvarande riksdag ålagda utgifter, utom de för dels Statens jernvägsbyggnader, dels enskilda jernvägs-anläggningar beviljade statsbidrag samt ränteoch amörterings-anslaget för innevarande års jernvägslån R:dr R:mt 10,125,195: II.
Då, enligt hvad ofvan är nämndt, pensionsbeloppet, genom 3:ne Stånds beslut, är bestämdt till 833 R:dr 16 sk. årligen, utgör berörde tillägg den enda olikhet, i hvilken Riks-Stånden uti denna fråga stannat 2 emot 3. Oell jemte det Utskottet får inbjuda Ridd. och Adeln att, i afseende på tillägget, antaga den af Borgare-Ståndet begagnade redaction, såsom i Utskottets tanka, egande nödig bestämdhet, får Utskottet tillika först föreslå, att 3:ne Riks-Stånd förena sig om endera meningens antagande, men derjemte, om rådan t icke antages, härigenom framställa förslag till voterings-proposition : Stats-Utslottels Memorial K:o 2.5o. 21 Den, sorn bifaller Utskottets förslag rörande den vedergällning, som skall tilldelas f. d. Lag-Coiniteens Ledamöter, Commerce-Rådet Zenius, Advocat-Fiscalen Staaf samt Förste Expeditions-Secreteraren Richert, voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej, bifalles berörde förslag, med det af Borgare-Ståndet gjorde tillägg, att, i händelse nämnde Ledamöter komma att inträda i activ befattning i och för Lag-Verket, de, så länge sådant fortfar, böra uppbära enahanda arfvoden såSom hitintills, hvaremedlertid pensioner icke ega rum. De öfriga punkterna rörande utgifternas reglering å Allmänna Indragnings-Staten äro, dels genom samtlige Riks-Ståndens, dels genom 3 :ne Stånds sammanstämmande beslut, afgjorda i enlighet med Utskottets tillstyrkanden; nemi.: i:a punkten, angående uteslutandet af det hittills uppförda anslag till f. d. Kongl.
Föredrogs å nyo ConslitutionsUtskottets den 14 dennes aflåtne, samt den 23 i samma månad på hordet lagde, Memorial innefattande tvenne särskilte meningar, såsom alternativer, i frågan om bestämmande af en tid af 5 414 Den 27 Maji. år, inom hvilken Grundlags-ändringsförslag ej skulle kunna afgöras. Herr CederskjöldPehr Gustaf: Jag vill blott erinra, att förhållandet med detta mål är fullkomligt enahanda, som med det föregående. Herr Munck af Rosenschöld: Jag her att få i Protocollet anmärkt, det detta mål varit i ConstitutionsUtskottet heslutit för fyra månader sedan, men derefter legat oexpedieradt tills nu. Jag var emot heslutet, då det togs, och tillkännagaf min reservation deremot. Men sedermera heslöto Utskottets fleste Ledamöter, att, i de mål der inom Utskottet två Stånd stadnat emot två, de tvänne olika meningarna skulle ingå till RiksStånden, såsom alternativer. Jag instämde väl icke i ett sådant heslut, men då det af Utskottets pluralitet blifvit gilladt och följdt, har jag sedermera måst rätta mig derefter. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde om icke, då uti detta mål två Stånd inom ConstitutionsUtskottet äfven stannat emot två, frågan borde förfalla, samt Utskottets Memorial endast läggas till Handlingarne; hvilket bifölls. Herr Munck af Rosenschöld: Som jag icke tror, att sedan ConstitutionsUtskottet framställt ett förslag till ändring i Grundlagarne, Riksens Ständer vid samma Riksdag kunna låta Den 27 Maji. 415 ett sådant förslag förfalla, får jag emot Ridderskapets och Adelns beslut mig reservera. Företogs till pröfning ConstitutionsUtskottets den i5 dennes aflåtne, samt den 23 i samma månad på hordet lagde, Memorial, rörande StatsRådsProtocollens fulländade granskning. Herr Munck af Rosenschöld uppläste följande :
Tre år ifrån Beslutets kungörande måtte bestämmas för uttagande af ofvan upptagne till BankoStatens Enke-Cassas disposition öfverlåtne fordrings-poster. Och har Utskottet, i händelse af bifall härtill, skolat hemställa, att, sedan den utsatta praescriptions-tiden tilländalupit, de af mera berörde poster, som derunder icke blifvit uttagna , mätte utur Bankens räkenskaper få afskrifvas samt till full ego tillfalla BancoStatens Enkeoch Pupillkassa, för att framgent till dess fördel användas. I sammanhang med detta ärende hafva Fullmäktige anfört, att det i viss moa skulle leda till mera reda och ordning uti Banco-Verkets räkenskaper, orri behållningar af här ofvan uppgifne beskaffenhet icke behöfde under ett eller annat århundrade uti böckerne balanceras, utan linge efter förloppet af vissa decennier derifrån afskrifvas, helst beträffande de öfverskott, som uppkommit vid försäljning af sådane guldoch silfver-panter, som icke inom behörig lid blifvit omsatte eller slutbetaklte, desse utgöra så små och obetydliga belopp, att vederbörande egare icke bry sig om att lyfta desamma, och hvad behållningarne å räkningar i förra Vexel-Banken angå, det kan med visshet antagas, antingen alt de derå utgifne Assignalioner helt och hållet förkommit, eller ock, alt desse balancer ansetts vara så obetydliga, alt, af sådan anledning någon assignation derå icke blifvit utfärdad. Och hafva Fullmäglige tillika upplyst, att uti 1789 års Hufvud - 4 Banco-Utskottets UtlåtandeN:o 56. Bok upptagas under nedannämnde rubriker följande, alltsedan den tiden balancerade, skuldposter, nemligen: Bankens Liqvidalions-Conto » 7^7: ,0> 8. Seqvestrerade Penningar N:o 3 ijoo: 22. 5.
Men det är ej ensamt dessa LÖningsanslag, som böra, på ett mera ändamålsenligt sätt efter tidens kraf, rättas, bestämmas och förbättras; billigt afseende bör jemväl fästas å den framställning, Krigsoch KammarCollegierne samt KammarRätten och StatsContoiret den 29 April och 16 October innevarande år, hos Kongl. Majrt i underdånighet lemnat om olämpligheten deraf, att de af Staten lönade Embetsoch Tjenstemän, dels till Kronan erlägga contribution af de Löner de åtnjuta, dels vidkännas afdrag (Centonal) af dessa Löner, till förmon förvissa Inrättningar och för att bereda tillgång till utbetalande af Företrädares Begrafningshjelp. Att Enrbetsmannen, för den lid han till Statens nytta tjenstgör, får oafkortad t Den 17 De ceni lier f. m. åtnjuta sin Lön oell vara befriad från alla återbetalningar deraf till Kronan, synes både rättvist och billigt. Medgifva ej StatsVerkets tillgångar att umbära de sålunda uppkomne återbetalningarne och att gifva särskildte anslag till de Inrättningar, sorn bafva förmon af Löneafdragen, så borde Lönerne från och med i83o och framgent regleras så, att de, med dessa återbetalningar och afdrag förminskade, kunde till sitt Nettobelopp utgå, derigenom Löntagarne skulle erhålla visshet om hvad de bestämdt hafva att åtnjuta, och KronoUppbördsoch RäkenskapsVerket i betydlig nion förenklas; äfvensom Staten, mången gång undgå förlusten af Kronoutskylder, hvilka ej sällan, i brist af tillgångar hos aflidne Embetsoch Tjenstemän, måste afskrifvas. Jag anhåller om Remiss af detta Memorial till Statsoch BevillningsUtskotten, samt communication med Respective MedStänderne. Lades på bordet. 4:o Af Herr af Gejerstam, Gustaf Emanuel: För hvarje näring, som skall kunna fortskrida och fullkomnas, är af största angelägenhet, att hafva frihet i sin utöfning inom det land, der hon kan anses naturlig.
Likaså har jernvägs-kommittéen, i fråga om östra stambanans rigtning, uti icke ringa mån grundat sin åsigt om dess läge på den förutsättningen, att Kinda kanal skulle komma till utförande. Efter att hafva anfört några andra skäl mot stambanans förläggande öster om sjön Sommen, yttrar kommittéen i sitt betänkande pag. 79. “Kommittéen har dessutom i afseende på denna fråga tagit i betraktande, “att förslag redan är uppgjordt till en, för jemförelsevis ringa kostnad, i förening “med pågående sjösänkningsarbeten, utförbar sammanhängande vattenkommuni“kation från Linköping genom sjöarne Rengepi, Jcrnlundon, Åsunden, Juttern och “Krön ända till Wimmerby, äfvensom från Åsunden till Östersjön vid Gamleby, “medelst hvilken segelled midten af landet mellan östra stambanan och Östersjön “kan erhålla en lika behöflig, som för denna orts produkter af hufvudsakligast “trävaror beqväm och billig kommunikation med slättlandet, Göta kanal och äfven “hafvet;" samt pag. 121: “då dessutom fråga är om den så kallade Kinda kanals bringande till verkställighet och Wimmerby samt trakten deromkring med en jemförelsevis ringa kostnad “derigenom kan erhålla en särdeles billig kommunikation till Göta kanal samt “möjligen äfven genom Gamleby viken till Östersjön, så minskas äfven behofvet “af en jernväg från denna trakt till Westervik.“
Ett land, som omgtfves af Håfven, och är-försedt med ypperliga hamnar, hvilka deremot till en de! saknas i andra, af samma haf begränsade Länder; sorn har grofva och tunga pioducter att utbyta, och deribland alia materialier, sorn skeppsfarten kräfver, ett sådant land har naturen anvist för handels-industrieu, ej allenast för att besörja directa utbytet mellan egna pioducter och främmande, utan ock att befordra dylikt utbyte den etla och andra främmande Nationen imellan. Sveriges och Norriges frakthandel bör, efter min tanka, stå i bredd med jordbruket, bergsbruket och fiskerierna. Scandinaviens de sednare åren kunnat blifva det, emedan dessa varor olofligen inkommit på de främmande platser, dit de blifvit afsände, och således ej heller kunnat på Lastdocumenterna upptagas. Emedlertid och ehuru, efter all anledning, Ut. skottets Tabell är grundad på erhållna upp-< gifter, som blott erfordrat ett fullständjga-re utmärkande, om fråga var om export alfor' tnlladt eller af Nederlagsgods, för att vara upplysande och tjenliga till sitt ändamål; kan man snart missledas deraf, då de i allmänhet blifvit åberopade vid frågan om Rikets handel, (se p. 22 uti Grefve Schie enus yttrande.) §66 flen 2 g Juni, flagga, sjelfständig och frägdad, svajande på aflägsna haf, skall vara en borgen för national-välmågan. Nederlagseller transitohandel intager i vanliga tider ett mindre väsendtligt rum, än den förutnämnda^ ehuru visserligen äfven vigtig, i beräkningen af industri-medlen. För modligen blir den aldrig mer hvad den varit de förflutna åren. Också var den då icke jemn och naturlig, utan volkanisk och tillfällig. Localen determinerar fördelarna af Nederlagshandeln mera än af någon annan, och der den ena ej är tjenlig och passande, är den andra ej heller nyttig, Som^utbytesplats mellan Americanska Staterna och Norden blir Götheborgs Stad alltid lämplig för nederlagshandeln, och denna derstädes drifven, sålunda gagnelig för Riket.
Min vördsamma hemställan är fördenskull, ej mindre att en slik allmän afgift må beviljas och Kongl. Maj:t derom i underdånighet underrättas, med anhållan att desse medel måtte, på sätt i allmänhet sker med allmännaKronoutskylderne, ingå i Statsverkets kassor, af Kongl. StatsContoiret disponeras samt vederbörligen redovisas, än äfven att detta Memorial till StatsUtskottet remitteras och del deraf lämnas de öfrige RiksStånden. Vördsamt Memorial! Då jag nyss föreslagit en tillökning i Statens inkomster; så torde det icke anses obehörigt, att jag uti dem föreslår en minskning på ett annat sätt. Vi håfve ibland våra Kronoutskylder en afgift, kallad Djeknepenningar eller MatJagspenningar, bestående af 1 sk. 6 rist. Den 4 December f. m. på hvarje matlag, hvilken Utskyld afKronans Uppbördsman uppbäres och ingår till Consistorierne, för att, enligt 1624 års Riksdags Beslut, användas, antingen till Ringare SkoleBetjentes understöd, eller ock till fattige Skolgossars hjelp i deras studier; men aldenstund denna afgift nu mera blifvit altför obetydlig, för att löna mödanatt debiteras, uppbäras, särskildt redovisas och controlleras, samt SkoleYerken i sednare tider fått en bättre reglering samt äro mera tillgänglige för fattige Gossar; äfvensom afgiften icke heller är grundad på billighet, enär Millionären icke betalar mer än 1 sk. 6 r:st, så väl som Torparen; så anser jag, att densamma bör upphöra, och hemställer altså vördsamt, om icke denna tanka må till StatsUtskottet remitteras samt MedStånden communiceras. Vördsamt Memorial! Ibland de grenar af Landthushållningen, som kräfva en synnerlig omtanka, är onekeligen vården af Skogarne i Riket. De äro alla i ett märkbart aftagande, om man undantager bär och der kanske någon trakt, dit menniskohanden ännu icke hunnit sträcka sin yxa. Det ringaste som kan bidraga att hejda förstöringen måtte då icke vara olämpligt.
Slutligen har Utskottet ock funnit motionärens förslag, att det såluuda Förstärkta Lag-Utskottet lill sitt biträde skulle ega utse fyra lagkunnige märt utom representationen, på goda skäl grundadt; men Utskottet har dock ansett med Representativ-författningens grunder stridande, att tillägga de sålunda tillkallade rätt att deltaga i besluten; och har, i öfverensstämmelse dermed, modifierat förslaget. Bih. till R. St. Utskottet, som, lika med motionären, trott de nu nämnda ändringar i våra Grundlagar nödiga, hufvudsakligen för att bereda en möjlighet, att, inom en icke allt för lång tid fullända slutpröfningen af förslagen till ny civiloch criminal-lag, har dock, lika med motionären, funnit, att den föreslagna tillåtelsen, en gång i Grundlagarne införd , kan tillämpas äfven på frågor om andra Kongl. Propositioner, rörande lag-förändringar; mea äfven häruti, i likhet med motionären, har Utskottet ansett en sådan tillämpning, ehuru Utskottet icke för sådana frågor allena skulle velat föreslå regelns införande, icke höra väcka någon betänklighet emot ändringens godkännande. Utskottet får således till grundlagsenlig behandling föreslå, att följande Grundlags-paragrafer må erhålla följande ändrade lydelse: Regerings-Formens 87 §. Riksens Ständer äga gemensamt förfaller frågan och förblifve vid det, som förut stadgadt varit. Vilja samtliga Riks-Ständen åt Lag-Utskottet uppdraga att med deras rätt, öfver Konungens Proposition i sådan fråga besluta, antingen om alla de ämnen , hvilka Propositionen omfattar, eller blott om vissa deribland, då skall Utskottet, genom val i vanlig ordning, ökas till ett antal af Fyr atio åtta ledamöter, Tolf af hvarje Stånd. Detta Förstärkta Lag-Utskott åligge då, att i frågor, hvilka blott i vissa delar blifvit till Utskottets af görande öfver lemnade, till Riksens.