Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
KALLIMAKOS. En lejd spion alltså! KALLIAS. Om du så vill. KALLIMAKOS. Och detta vågar du oss säga! 13 KALLIAS. Ja! KALLIMAKOS. Du litat på min gästvänskap för mycket. KALLIAS. Jag börjar nästan tro det. KALLIMAKOS. Håll då opp Med dina vrängningar och svara öppet I hvilken afsigt du har kommit hit! KALLIAS. Jag kommit hit att se, om ert Athenai I grunden var så uselt som man sagt. Jag funnit har tyvärr det ryktet sannadt, Och ej en droppe blod skall Sparta spilla För er, när kriget en gång bryter löst. KALLIMAKOS. Hvem tänker väl på krig i dessa tider? Philippos är ju vänligt stämd mot oss Och är som bäst nu sysselsatt att hämnas Den oförrätt, som drabbat hela Hellas Jag menar Delphoi-templets plundring af Phokeerna. KALLIAS. Sen kommer turn till er. KALLIMAKOS. Då har du alltför illa lärt att känna Den store makedoner-konungen, Ty han vill Hellas' bästa det är visst. KALLIAS. Och derför vill han också styra det. 14 KALLIMAKOS. Och om så vore? KALLIAS. Hör jag rätt? KALLIMAKOS. Fullkomligt. KALLIAS. I skullen vilja styras af barbaren? KALLIMAKOS. Ja, hvarför inte? Han är just den man, Som vi behöfva i vår lumpna tid, Då statens skepp för vinden drifver kring Han kan med kraftig hand dess roder fatta. KALLIAS. Jag har hört nog! POLYXENA (afbrytande). Och vi ha ock hört nog Af eder politik! Är det väl artigt Att om så ledsamt ämne orda nu, Då vi till Evansdyrkan kommit samman? KALLIMAKOS. I dag ha alla onda magter svurit Sig samman att min glädjefest förstöra Och det är desto mera ledsamt, som Det troligen rätt snart är slut för mig Med dessa glada orgier. ALLA. Hur så? KALLIMAKOS.
Gottlands National-Bevärin^ Hallands Beväring Beväringsmanskapets Vapenöfning, Förslagsanslag . ... S: i Materielen. Försvars-Verket i allmänhet eller K rigs-Collegii Departementer, Reservations-anslag 644,166: 32. - Förra anslaget af Rotefrihetsafgiften 22,500: Topografiska Corpsens arbeten Lifmundering för Indelta Infanteriet Inqvarteringskoslnader i Stockholm, Förslagsanslag Dito i landsortérne, dito Salpeter-uppköp Ved och Ljus för Fästningsoch Garnisons orter Str Diverse Anslag. Spanmåls-upphandling och Bageri-kostnader . Du rchmarche-kostnader, Reservations-anslag Reseoch Tractaments-kostnader, Förslags - anslas Dito för Städernes Magistrats-personer och Borgare vid besigtningar, Reservationsans la sr Accords-Förskotter och Ersättningar Skrifmaterialier och Expenser för Departementets Canzli-Expedition, Furslags-anslag Skrifmaterialier och Expenser, samt Ved och Ljus för Krigs-Collegium m. 11. Kronovärde. Markegång. Indelt. Mått. Värde å 6 R:dr Tunnan. Oindelt. Mått. Värde förslagsvis å 6 R:dr Tunnan. Stats-Räden utan Departementer : | Lön .. 4,5oo | 6ooo._
Jag har förut gjort den motion, att Götheborgs Discont skulle få utreda sig sjelf, helst den hittills sökt honorera sina förbindelser, och jag hem - Den 2 Junii. 85 ställer således, om icke ett undantag för denna Discont må åga runi. Friherre Cederström: Att göra ett un dantag för Götheborgs Discont är hvarken möjligt eller skäligt* Den år ej i tillfälle att obehindradt liqvidera, och vid den slutliga utredningen torde man finna, att Götheborgs Discont icke lemnar den minsta förlusten. Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, blef 8;de punkten af Ridderskapet och Adeln gillad. Friherre Wrangel anmälte till Protocollet sin reservation emot Eidderskapets och Adeinj beslut. g;de punkten lydde sålunda! 9:0 I likhet med hvad som är stadgadt om Gotha CanalBolagssamt MalmöDiscenter, skall Utredningen af Götheborgs Discont vara verkställd inom Fem år. att räkna från den dug, då Utredningen uti RiksgäldsContoiret är kungjord att taga sin början; och till hvilken tid denne Discoftts utestående Lån således böra vara behörigen infordrade; hvadan någre Lånomsåttningar icke fä beviljas under de sista Nio månader af den till Feni år bestämda utredningstid Friherre Wrangel, Henning'. I 9 punk - 8-i Dea 2 Junii. ten torde ock ett lilleg vara nödigt. Jag skulle nemligen tro, att den borde jernkas efter det beslut som vid den s:dra punkten blifvit fattadt, så att jemväl för Gäldenärer i Götheborgs Dicsont blilver öppet, att, om de kunna, fåförvandla sina Discontlån till stående, nemligen med samma vilkor som i andra punkten år föreslagit; och anhåller jag om proposition till bifall af detta tillägg. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagada gilla g:de punkten med det af Friherre Wrangel dervid föreslagne tillägg.
Å dylika lån äro afbetalningar gjorda till belopp af 24,022: 17. 9. hvadan en förminskning under tillen från och med den 1 Juli 1847 uppkommit af Silfver R:dr 34,706: 41. ö. och utgjorde återstående beloppet den 30 nästlidne Juni: å Landt-egendomar 127,025: 30. 9. Kapilal-afbetalningarne å de till Städer och Korporationer utgifne lån hafva utgjort 7,621 R:dr 8 sk. 10 r:st., hvarigenom Bankens fordran för dylika lån är vorden nedsatt till 37,645 R:dr 23 sk. 7 r:st. Banko. Bland dessa lån är ett, nemligen det till Uddevalla Stads Kyrka, år 1848, slutligen betaldt med 1,094 R:dr 30 sk. 4 r:sl. nämnde mynt. §. 56. I enlighet med föreskrifterne i 177—182 §§. al BankoReglementet äro, emot inteckning i Fastighet och återbetalning i sedlar, llt8'*lle: Antal Summa T . , .. lån. Inbetalningarne hafva, omsättningarne oberäknade, utgjort: å Bruksegendoms-lån Influten afbetalning a lönnen till Städer och Korporationer, Utlåning mot inteckning i fastighet och återbetalning i sedlar. Enär härförutan kapitalbeloppet af ofvan upptagne 34,706 R:dr 41 sk. 6 r:st. Silfver, som i n fl n (i t i afbetalning å Fästighetslånen mot återbetalning i Silfver, jemlikt 177 §. 1 morn. af nu gällande Banko-Reglemente, till denna Lånefond ingått med B:ko R:dr 56,720: 7. 10. hafva alltså inbetalningarne uppgått till 732,584: 36. 4. samt öfverstiga meddelade nya Lånen å 698,600: med B:ko R:dr 33,984: 36. 4. Utestående kapitalbeloppet den 30 sistlidne Juni utgjorde": å Bruksegendoms-lån
Innevånarne både i staden och den kringliggande vidsträckta, men mindre sädesrika landsbygden hafva i allmänhet ringa tillgångar, som icke medgifva större uppoffringar för barnens skolbildning, helst lefnadskostnaden är i Upsala minst J-del dyrare än i Norrtelge. Det distrikt, som läroverket kan anses närmast komma till gagn, är ganska stort och kan antagas till 4 mils utsträckning åt alla håll, utom åt hafssidan, samt omfattar Lyhundra och Sjuhundra härader, nära hela Åkers skeppslag, Frötuna, Länna, Bro och Wätö skeppslager, största delen af Närdinghundra härad, och betydliga delar af Frösåkers och Långhundra härader, tillsammans öfver 28 socknar med en folkmängd af omkring 35,000 personer, utom stadens egen befolkning, utgörande omkring 1,200. Då nu blott 3 år förflutit, sedan läroverket trädde i verksamhet och lärjungarnes antal fortfarande under denna tid så betydligt ökats, att det med sina 5 års lärokurser kan jemföras med åtskilliga redan femklassiga läroverk, t. ex. Eksjö med 85 lärjungar, Ystads med 76, Borås med 67, Mariestads med 72, samt med de åt Landskrona och Christinehamn af Kongl.
Ty väl giller i allmänhet, att englarne lefva i ett oupphörligt stigande af detta ljus och denna värma: men emedan alltså deras fullkomlighet ändock icke är sjelfva den gudomliga, så kunna de skiftevis vara i ett mer eller mindre af innerlighet och klarhet; och derifrån uppkomma likheter af hvad vi kalla morgon, middag, afton. Öfverhufvud är tilltagande i fullkomlighet, samt det successiva af nuancerne i detta tilltagande, detsamma för englarne, som tid är för oss. Efter dessa nuancer, dessa sig utvärtes återspeglande tillstånds-förändringar, tälja de sin tid, eller beräkna sina yttre lefnadsskiften och lifslängder. Förändringarna fortgå i oändlighet, liksom sjelfva tilltagandet. Man behöfver alltså lika litet rädas, att den himmelska sällheten skall någonsin bli enformig och entonig, som att den skall mattas genom tidslängd; bådadera så mycket mindre, som i engla-samfunden gifves en ändlöst fortfarande otalighet af tillfallen för hvarje sann och god böjelse, att yttra sig i verksamma bekräftelser. – Somliga läsare torde föreställa sig, att i detta slags Tid och Rum saknas all den objectiva gemensamhet och consistens, hvarförutan de upplösas i ett drömspel. Men objectiviteten och consistensen qvarstå, – ehuru (om vi så få uttrycka oss) för-inrade. Således väl icke på det viset lika för alla individuer utan undantag, som jordens tid och rum äro: men dock i ett skick, hvilket är gemensamt för alla dem, som befinna sig i samma (och nästbeslägtade) sphärer af lif, kärlek, samfund; hvadan följer en – åtminstone i det allmännaste – ungefärlig gemensamhet för alla dem, som bebo samma himmel. Redan i vår nuvarande verld, som dock är den egentliga Tidsoch Rum-verlden, äro ju (såsom redan blifvit erinradt) tiden och rummet långt ifrån, att vara helt och hållet lika för alla. Man kan, efter det nu anförda, desto mindre förundra sig, att dessa förhållanden, att all denna ungdom skola företrädesvis i Äktenskapen uppenbara sin verklighet.
Maj:ts förslag, att införseltullen å »metvurst» må nedsättas från 8 till 4 sk. skålpundet. att vid rubriken »mjöl af vegetabilier, som ej kunna inbegripas under spanmål eller hänföras till medicinalier» må tilläggas orden »ej specificeradt» och att införseltullen å denna artikel nedsättes från 6 till 2 sk. skålpundet. att införseltullen å munlack nedsättes från 18 till 12 sk. skålpundet; att »insyltad muskot» må ur kontexten uteslutas och i noten hänvisas till confiturer; och att af de under hufvudrubriken »nålar» nu specificerade slag »kråsoch bröstnålar af oäkta metall» må, i stället för nu stadgad tull ad valorem, förtullas lika med ämnet, hvaraf de hufvudsakligen bestå; samt deremot Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 13. 45 öfrige specificerade slag, nemligen »syoch tambour-, knappoch hårnålar samt andra slag» sammanföras under en så lydande rubrik »knapp-, syoch andra slag» och åsättas 12 sk. införseltull per skålpund. För oliver, som nu äro åsatte 12 sk. införseltull per skålpund, har Kongl. Oliver. Maj:t föreslagit nedsättning af denna afgift till 6 sk. Då denna artikel utgör en öfverflödsvara, som endast af de förmögnare samhällsklasserne förbrukas, anser utskottet, nu gällande införselafgift å oliver böra oförändrad bibehållas. Ehuru oijekakor både i nu gällande och äldre tulltaxor varit tullfria vid utoijekakor. försel, och Kongl. Maj:t icke eller deri föreslagit förändring, har utskottet likväl, vid betraktande af denna artikels egenskap af serdeles fördelaktigt foderämne och den inom landet tilltagande förbrukningen deraf, funnit angeläget, att densamma varder med utförseltull belagd; och föreslår utskottet, att oijekakor må, med tullvärde af 20 sk., åsättas 5 sk. utförseltull per lispund.
Ej må Riksens Ständer i Konungens öfvervaro öfver något ämne besluta. Andra Riksens Ständers Utskott, än det i föregående §. omnämnda, kunna icke inför Konungen några öfverläggningar hållna. (§. 54 i nu gällande RegeringsForm skulle utgå.) §• 52. Ej må Riksens Ständer i Konungens öfvervaro öfver något ämne besluta. Andra Riksens Ständers Afdelning ar, än Hemliga Nämnden, kunna icke inför Konungen några öfverläggningar hålla. Förslag till ändring i Grundlag. — Regerings-Formen. 81 §. 56. Allmänna frågor, som uti Riksens (§. 56 i nu gällande Regerings Sländers Plena väckas, må ej till ett orneForm skulle Utgå. delbart afgörande der upptagas, utan skola öfverlämnäs till behörigt Utskott, som äge, att dem utreda och deröfver sig yttra, på sätt i Riksdags-Ordningen foreskrifves. Frågor om förändringar af Stadganden i Grundlagarne varda på följande sätt behandlade: Tillstyrker Constilutions-Ul skoltet hvad en Riksdagsman hos detsamma i sådant afseende föreslagit, eller utlåter sig utskottet med tilleller a/styrkande å en af Konungen i lika ändamål gjord Proposition; varde Utskottets yttrande vid samina Riksdag öfverlemnadl till Riksens Ständer, hvilka vid densamma må derom kunna öfverlägga; men icke vid densamma besluta. Göras i Riksens Ständers Plena icke några anmärkningar emot Conslitulions-Utskottels yttrande; hvile detsamma såsom ett Riksens Ständers Utlåtande, hvaröfver först vid nästa Riksdag, och då endast med Ja eller Nej, skall kunna beslutas, och gälle då föreskriften i 73 §. RiksdagsOrdningen. Göras åter i Riks-Slåndens Plena emot Utskottets yttrande anmärkningar; blifve de, hvilka hvarje Riksstånd särskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till Constitutions-Utskottet hänvisade. Utskottet åliggé då, att samtliga Riks-Ståndens tankar till ett helt utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, och, om oförenliga skiljaktigheter finnas, dem derjemte till samtliga Riks-Ståndens ' behandlande anmäla.
Utan att på minsta vis vilja ingå i någon afhandling om föremålet för ett Landtbrukslnstituts verksamhet, hvilket mera passar sig på ett landtbruksmöte än vid en öfverläggning på detta rum, så tar jag mig friheten vädja till de praktiska jordbrukare som förefinnas inom detta Hus, huruvida det kan vara lämpligt att anslå till ett Landtbruksinstitut en så stor areal som 1 Of eller nära 11 hemman af den dyraste jord i Sverige. Enl. mitt begrepp är första vilkoret för ett Landtbruks-Institut, att dess styrelse skall hafva fria händer, och icke vara tvungen att af sitt jordbruk hafva en bestämd ränte-afkastning Det förekommer mig otillständigt att vilja inrätta ett Institut med förbindelse att årligen gifva en afkastning af 1,600 t:r säd, som äro anslagna till ett visst statsbehof, och om den K. Propos:n bifalles, så blefve följden den, att, då Alnarp icke mer än något annat ställe är frikalladt från de missväxt-år, som hvar och en jordbrukare vet understundom kan inträffa, Staten blefve tvungen att ersätta den brist som kunde upstå; ty de anslagna lönetunnorne måste alltid gå ut. Jag anser således, att man icke bör pålägga styrelsen för ett Institut att årligen utbetala en viss summa; ty derigenom blir den i största grad bunden, lian bör derföre inom de närgränsande provinserne, om man icke kan få det i Skåne, 264 Den lf> Aprii. upsöka en lämpligare plats för en sådan inrättning, som den här föreslagna; ty med den landtbruks-erfarenhet jag äger, så anser jag Alnarp icke vara passande. Jag vill icke vidare förlänga discussionen, utan får förena mig med Hr Monlgommerie, likväl med den inskränkning att jag yrkar bestämdt bifall till StatsUlsk:s Betänk, i denna del. Hr Tornerhjelm, Rudolf: De skäl som här blifvit an förda mot bifall till den K. Propos:n, påminna mycket om de obotfärdigas förhinder. Gr.
13 de begge fors (nämnda slaterne borde ur Riks-stalen försvinna och bemälde Adjutanter från Generalitets-slaten ulesiulas, voro afsedde alt i den nya organisationen ingå, skulle i första rummet til! kostnadens betäckande anslagen för dessa stater och personer användas, utgörande för Kommando-expeditionen R:dr 13,540: » Topografiska korpsen » 33,700: » Adjutanlerne å Genefalitets-slalen » 12.150: eller tillhopa R:dr 59.390: så alt endast skillnaden häremellan och den till 84,350 R:dr beräknade kostnaden, eller 24,960 R:dr Runt behöfde särskildt anvisas; hvarförutan för General-staben afsåges 13 tjensle-häslar eller, efter afdrag af de 6 för Kommando-expeditionen redan beräknade bäslarne, 7 nya häsl-raliorier. Enligt den nya organisations-planea, uppgjord i hufvudsaklig öfverensstämmelse med ett af särskildt utsedda knmmilterade upprättadt och afgifvet underdånigt förslag, skulle Topografiska korpsen fullständigt införlilvas med General-staben, samt denna stab, såsom hittills, bestå af Officerare från särskdda regementen och korpser. Vidare skulle, till förekommande af minskning i antalet al officerare vid arméen, ersättning, motsvarande lönen i lägsta olficers-gniden, beredas, för att såsom exspektans-arlvode användas åt äldste lönlöse officern, hvilken egde uppbära detta arfvode af deri lön General-stabs-offioern åtnjuter vid regementet. Denne sednares tjenstgöring vid regementet eller korpsen borde dock blifva en bestämd, på vissa lider återkommande skyldighet. Derjemte ansåges del vara af stor vigt. alt inom Regements-officers-gradén i General-staben funnes några få fasta beställningar med lön och pensionsrält.
(U.-A.) Uti Utlåtande N:o 2i3 öfver de inom Samtelige PiiksStånden gjorde anmärkningar vid Utskottets i ofvanberörde ämne under N:o 36 afgifne Betänkande, har Utskottet hemställt, alt i händelse Nyköpings Stud för - 558 StatsUtskottets menade sig äga en i Författningarne grundad rätt till ersättning för StadsUtskylder af Landshöfdinge-ResidenceHuset derstädes eller Kronans deltagande deruti för framtiden, Staden måtte lemnäs öppet, att i vederbörlig ordning göra sina anspråk gällande, samt, derest samma anspråk pröfvades giltige, de erforderlig© medlen af RiksgäldsContoiret utbekomma. Härtill hafva Höglo!!. R. o. A. samt Hc'derv. BondeStåndet lemnat deras bifall; hvaremot Högv. RresteStåndetj som i öfrigt bifallit Utskottets Utlåtande, beslutat, ”att Staden Nyköping, på grund af K. M:ts ''Nåd. Skrifvelse!- till Konungens BeRhde i Nyköpings ”Län af åren 1818 och 1822, äger rätt att ifrån år ”i8i5 till år 1824 af Kronan uppbära de StadsUtskyl”der, som i enlighet med Högstberörde Nåd. Skrif”velser böra utgöras af den till Residencellus för Landshöfdingen derstädes inköpte Stads Egendom, samt att ”desse utskylder Staden af RaksgäldsContoirets medel ”skulle godtgöras,” och Vallöf!. B or gare Ståndet fattat det beslut, ”att Utskottet bör, vid Statsregleringen, tillhandahålla Staden Nyköping de afgifter af LandslröfdingeResidenceHuset derstädes, hvilka, enligt K* M:ts Högstberörde Nåd.
Att instruera Utrednings-Contoiren, blir Herrar FuWinägtiges omsorg, likasom att begagna Utrednings Contoirens biträde, när det kan tarfvas. En vard Ledamot af Högloft. Ridderskapet och Adeln och en värd Ledamot af Vällofl, Borgare-Ståndet hafva yrkat, att i Götheborg borde vara 2me Utrednings-Contoir, det ena för Götha Canal-Bolags-Discont, och det andra för Götheborgs Discont. Men härtill tunna Förenade Utskotten icke linna någon gällande anledning, då Utskotten äro öfvertygadé, att ett enda Contoir skall ganska väl kunna medhinna skötandet af de göromål, som kunna förefalla. Med anledning af 4 mom., hafva åtskillige värde Ledamöter af Högloft. Ridderskapet och Adeln" samt Vällofl. Borgare - Ståndet yrkat, att en Revision bör föregå Handlingarnes aflemnande, hvarvid en och annan af desse Ledamöter tillagt, att Förval färne derefter borde erhålla fullständig decharge. Statsoch Banko-Utskottens Betiinkanden. 2045 Förenade Utskotten, sorn funnit detta vara 1 sin ordning, tillstyrka, i följd häraf, att Herrar Fuilmägtige få sig uppdraget, att låta en sådan Revision af innevarande års Räkenskaper och Förvaltning, så fort ske kan, genom dertill af Herrar Fuilmägtige utsedde personer förrätta; och att, derest något af betydenhet icke skulle vara att anmärka, meddela vederbörande Direc tioner Decharge. I händelse detta af Rikets Höglofl. Stan-' der bifalles, torde föreskrift härom böra införa3 uti ett serskildt moment, sorn då bör blifva det 3!dje och komma att lyda, sorn föijer: 3. morn.
Emellertid vore medlen uttömda, och Ständerna missnöjda, utan att riket vore fullständigt försedt med något slag af fängelser. Det sednare blefve händelsen äfven om häradsoch stadsfängelser skulle med R. St:s samtycke innefattas under den anslagssumma, som nu är i fråga. Då förhållandet är sådant, kan jag ej annat än tillstyrka att betänk, måtte återremitteras, på det att ett vederbörligt urskiljande af anslagets rätta föremål måtte göras. Detta säger jag i afseende på lagen och organisationen; men vi skola äfven närmare se till kostnaden. Efter den nya fängelseplanen skulle länshäktena allena komma att innefatta 1,773 ensamhetsrum. Detta antal är visserligen icke öfverdrifvet, tvertom är det, enligt min öfvertygelse, alltför länga; ty i Rlekinge skulle det t. ex. blott blifva 78 sådana rum. Hr Akerman, som der förrättat landsh.-embetet, har likväl nyss omförmält huruledes i ett enda rum i Carlskrona förvarades 90 fångar. Der måste således finnas Jlera fängelserum och ännu flera fångar. När skilnaden der är så stor emellan det förutsatta och det verkliga antalet, så bör man åtminstone icke antaga att summan af 1,773 ensamhetsrum är öfverdrifven, utan snai-are för liten. Men låt henne vara den rätta! Hurudant blifver då förhållandet? Man ser ej af den K. propos:n och ännu mindre af StatsUtsk:s betänk., huru många ensamhetsrum, som blifvit och kunna blifva färdiga för den redan beviljade summan. Men det synes vara 714. Om dessa dragas från 1,773 så återstå 1,059 att bygga. Nu har erfarenheten visat, att hvarje ensamhetsrum i början kostat öfver 1,300 r:dr. Förhållandet är nemi. att, om man enligt den K. proposm sammanlägger kostnaderna för de byggda fängelserna i Stockholm, Linköping, Christianstad, Gefle och Carlstad, med 426 rum, så får man ett medeltal af 1,319 r:dr för hvartdera.
Derefter inträffar, att 3:ne Hrr Reservanter icke haft tid att vid utlåta afgifvande utföra sina åsigter i ämnet. ([ delta hänseende har likväl Hr Bildt inför R. o. Ad. nyss mundtligen ersatt, hvad som i tryck icke kunnat inflyta). Slutligen hafva öfrige reservanter med synbar inverkan af olyckligt skrifkunniga vänners bedröfliga biträde affaltat sina reservationer på ett sätt, att de alltför litet lända till någon uplysning för RiksSt:n. Jag hade äran att vid föreg:de riksdag vara ledamot af Statsoch Ekon. Utsk., som då behandlade denna fråga och som afgaf de betänk:n, hvilka här äro åberopade. Om, vid det först aflålna, mitt namn finnes antecknadt såsom reseservant, så var det endast i fråga om utskrifningspenningarnes återinförande, äfvensom uti den temligen fristående restitutionsfrågan, men alldeles icke i afseende å hufvudsaken. Af sjukdom hindrad taga del i ärendets behandling hos R. o. Ad. fann jag mig deremot, vid frågans förnyade handläggning inom Utsk., icke föranlåten afgifva skiljaktig mening, enär utskrif - 72 Den 22 Februari. ningspenningefrågan fått eli skälig jemkning och restitntionsfrågan jemförelsevis var af mindre vigt. För alt icke nu blifva alltför ut* förlig i min redogörelse tager jag mig friheten all, lika med StatsUtsk. , hänvisa R. o. Ad. lill genomläsning af ofvanberörde 2:ne betänkm; men för alt icke i dag uplaga timman med dylik tidsödande åtgärd, så torde StatsUtsk. få anses vara den myndighet, sorn i främsta rummet bör företaga en sådan grundlig läsning, sedan ärendet, genom skeende återremiss, <lil kommit tillbaka till förnyad behandling. Hr von Troil har lenmat en utredning af frågan, hvarvid lian kommit till del slut, alt skälen för och emot denna sak vore så nara jemnvagande, att de borde föranleda R.