Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottens Betänkande, IV 2. s iig4 — i>97» bif. af Adeln, IX. s 329, af PresteStåndet, IX s 331, af BondeStåndet, IX. s 334, af BorgareStåndet, IX. s 335. Underd. RiksdagsBeslutet, §. 44- FyringsMedel, Danska, I 1. s 84o. Fångars flygt, om anstalter till förekommande af; Konungens Nådiga Proposition, I 2. s i85 — 188, remitt. till Lagutskottet, II s 1353, i354, i355, i356. Utskottets Utlåtande, VII 3. 1. s i3 — 20, bif. a Adeln, IX s 1217, återrem. af Pi •esteStåndet, IX s 1220, bif, af BorgareStåndet, IX s 1234. Ytterligare Utlåtande, VII 3. 2. s 54 —‘56, lagdt till Handlingarne af Adeln, IX 3. s 208, af BorgareStåndet, IX 3. s 224, af BondeStåndet, IX 3. s 244, bif. af PresteStåndet, IX 3. Underd. Fångföringssätt, om ändring i närvarande; io4 Motioner, remitt. till Stals-, Lagoch Ekon. Utskotten, II s 1204, is44» I299* Utskottens Betänkande, IV 4- s i56 — 162, bif. af PresteStåndet, IX s 742, återrem. af BondeStåndet, IX s 791, af BorgareStåndet, IX s 829, bif. af Adeln, IX s 853. FångPredikanter, om tillökning i Löneanslagen för; Motion, remitt. till SlatsUtskottets, II s 1 j 52.
Af årsberättelsen framgick, att under vinterns lopp hållits förutom några större och mindre fester 16 samkväm med diskussion, föredrag eller sällskapsnöjen. Vid åtskilliga af dessa hafva flere af hufvudstadens mest framstående förmågor inom dess såväl lärda som artistvärld lämnat lärooch njutningsrika bidrag, för hvilka klubben stannar i stor tacksamhet. Klubbens läsrum och bibliotek hafva hela året varit tillgängliga för medlemmarna, hvilka flitigt begagnat sig af dess genom gåfvor och inköp ökade bokförråd till fritt hemlån. Kvinnoklubben har för öfrigt i den konferens, som Svenska kvinnornas nationalförbund den 21 — 23 september anordnade i Stockholm, aktivt deltagit genom det föredrag » Om Kvinnoklubbens idé », som hölls af dess ordförande, fröken Hanna Andersson. Under mötesdagarna var Klubbens lokal tillgänglig för konferensens medlemmar och äfven därigenom blef klubben bekant för såväl insom utländska mötesdeltagare. Till styrelseledamöter i stället för de nu afgående utsagos: Ordförande: fröken Hanna Andersson, kassaförvaltare: fröken Ch. Nyqvist, öfriga ledamöter: fröken E. Steinvall, fru Raphael, fröknarna S. Gumcelius, A Rosling, A. Tibell, E. Hertzman, fruarna M. Asp, A. Grafström, Th. Burgman och fröken G. Meyerson. Flere svenska damer hafva med med fr mtrång begagnat Alliance francaise ' s kurser i Nancy, den enda stad i Franktike, där dessa kurser fortsrå hela året. Diplomen, som erhållas vid tre examenssessioner hvarje år, i april, juli och oktober, äro necket värderade och gifva rätt att undervisa i franska språket. Kurserna gifvas fyra gånger i veckan i en af universitetets lärosalar och kosta 40 francs för 40 lektioner. Sistlidne juli förvärfvades diplom af fröknarna Klara Broander från Visby, Frideborg Johansson från Öland och Einander från Söderhamn. Vidare inhämtas af M:elles Dure ' s annons i dagens nummer. Den 1 och 2 november skola kvinnoförenintrarna i Breslau, Bromberg, Bonn, Danzig, Frankfurt a. d. Oder, Minden och Rudolstadt sända delegerade till Berlin för att diskutera öfver några viktiga frågor.
Denna berättelse meddelar, att landlmäteri-fiskalen haft under handläggning 133 balanserade och 5*23 inkomna, tillsammans 656 mål och ärenden, af hvilka 483 blifvit afslutade och 173 balanserande till följ:de år; äfvensom att från landtmäteri-fiskalen utgått 724 expeditioner. Med afseende å landtmäteri-personalen meddelas, att denna vid 1861 års slut bestod af 240 elever, 230 auskultanter, 23 storskifteseller afvittringslandtmätare, som icke tillika voro förste, andre eller kommissionslandtmätare, 210 vice kommissions-landtmätaren, 211 kommissions-landtmätare, 24 andre och 24 förste landtmätare samt 10 embetsoch tjenstemän i General-landtmäteri-kontoret, tillsammans 972; hvarvid dock anmärkes, att under året ej tjenstgjort mer än 134 elever, 117 auskultanter och 412 landtmätare i länen, tillsammans 663, oberäknadt de vid storskiftesoch afvittringsverken anställde 57 landtmätare, hvilka ej tillika arbetat vid det allmänna skiftesverket. Att en så talrik personal, hvars uppgift det är att skilja mellan mitt och ditt, och af hvars kunskaper,', oegennytta och humanitet man kan vänta det största gagn, liksom den största skada af frånvaron af dessa egenskaper — att en så talrik personal, i saknad af all uppsigt, allt öfverbefäl, all kontroll, tillfredställande skulle kunna uppfylla sin uppgift, har jag ansett och anser vara omöjligt, och min egen erfarenhet vitsordar att jag icke misstagit mig häri. Ofverdirektörs-embetet är det enda öfverbefäl öfver landtmätarne från Ystad till Haparanda, och det förmanskap, som förste landtmätaren borde ega, existerar endast på papperet.
Hvad distillering af hafsvatten beträffar, så har dermed gjorts försök sedan man anskaffat sig en behörig apparat, men någon bekräftelse på den verkliga fördelen deraf år ännu icke vunnen, emedan man påstår, att det distillerade hafsvaltnet vore mindre helsosamt. 1 öfrigt kan jag försäkra, att alla nyttiga upptäckter och förbättringar, som införas på utländska flottor, äfven adopteras på vår flotta så snart man om desamma genom våra utrikes vistande sjöofficerare, hvilka just äro utskickade för att observera sådant, derom fått kunskap. — Jag skulle önska att flottan kunde fä ett ökadt anslag för att completlera allt, som i anledn. af utrikes skeende förbättringar äfven bör hos oss införas; men då Konungen måst inskränka sin propus, anglde Jlde hufvudtiteln till den summa, som förut varit hegard: så kan jag icke sträcka min begäran derutöfver, utan anhåller att densamma matte beviljas. Dea i a Augusti f. m. Hr Frill. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Ulsk:s förslag i denna punkt. Ropades nej. Uppå derefter framställd propos biföll R. o. Ad., att anslaget till materiel för flottans underhåll och nybyggnad, hädanefter såsom hittills, uppföres i en summa med 582,997 r:dr 28 sk. b:co. Utskts förslag, pag. 9, i utlåt. N:o 53, ang:de exercis-anslagets fördelning. Frih. Lagerbjelke: Efter det beslut, som R o. Ad. nu fattat, synes denna fråga böra förfalla. R. o. Ad. ansåg, ali, till följe af Ståndets förut fattade beslut, StatsUlskts förslag om exercis-anslagets fördelning äfven borde anses vara förfallet. Utskottets yttrande, p a g. g, i utlåt. N : o 5 3, öfver Hrr Petreus o eli Christier ssons samt Riksd.- fullm. Lars Petterssons motioner. Detta yttrande blef af R. o Ad. gilladt.
Noggranheten och fullständigheten af de vidsträckta undersökningar, som föregått K. M:ts Nådiga Proposition härom, och hvaraf Utskottet kommit i tillfälle, att närmare känna Afloningens nuvarande beskaffenhet så väl inom de Civile Staterne som ock inom både den värfvade och den indelta Armeen, äfvensom verkan af den föreslagne nya regleringen ej mindre på deraf uppkommande Statsbehof än löntagarnes vilkor i alla grader samt uppbörden, redovisningen och Statsförvaltningen, föranleda Utskottet så mycket mera, att inför B. St:r framlägga och söka utreda detta ämne, som berörde reglering åsyftar en hufvudsaklig förändring i en inrättning, hvilken, grundlaggd af en bland Sveriges störste Konungar, ägt bestånd under nära halftannat århundrades mångfalldiga skiften. I Betänk anden, Alio 124. m I sådant afseende får Utsk'*ttet till en Början upplysa: att, sedan hos R. Sttr vid sista Riksdag den önskan blifvit framställd, att tillgång måtte beredas till förbättring uti de för Befälet vid indelta Arme'en an-’ slagne löner, samt att R. Sttr tillika ville bos K. M:t i underdthet anhålla, att en jemnare reglering med dessa löner måtte verkställas och ett minimum i lönebeloppet bestämmas för hvarje grad; så anmälte, i underd. skrifvelse af den 29 Julii 1823, R. St:r, att, vid öfvervägande af hvad i detta ämne förekommit, R. Sttr runnit Befälet vid indelta Armeen och egentligen vid Infanteriet vara ganska olika lönadt, samt en del försedd med löner, som icke kunna anses tilIräckIige för skälig utkomst; men att, ehuru detta missförhållande i någon mohn kunde härröra deraf, att prisen på Landtmanna-varor fallit och andra pris deremot blifvit stegrade, R. Sttr likväl trodde egentliga orsaken igenfinnas i Armeens i senare tider förändrade organisation, hvarigenom Befälets personal blifvit ökad. Och med tillkännagifvande, det StatsVerket saknade tillgångar, att genom ytterligare anslag åt ifrågavarande
Man vill förneka allt uppskof, der - ao8 Den 13 November f. m. före att Riksdagen derigenom skulle förlängas; nå viii, jag medgifver, att Riksdagen redan varit för lång, ehuru jag visserligen icke dertill bidragit, men att nu för några veckors förkortande af densamma uppoffra ett angeläget fäderneslands-interesse, det tillåter mig icke min öfvertygelse om rätt. Friherre BoySj Fredrik: Med den conseqvence, som jag alltid önskar iakttaga, måste jag, då jag deltagit i beslutet, att åt Herr Grefven och LandtMarskalken öfverlemna, att efter dess godtfinnande föredraga målen inom Riddarhuset, äfven nu åt Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken öfverlemna, att, när Hans Excellence så för godt finner, föredraga frågan om Bankens lånerörelse till afgörande, det må blifva i dag, i morgon, eller om 3:ne månader. Herr Munck af Rosenschöld: Om uppskofvet ej skulle blifva längre, än till dess JemkningsBetänkandet, rörande realisationen, inkommerså skulle vi då vara endast på samma punkt, som nu; vi skulle då afgöra lånerörelsen, innan vi afgjort realisationen, och sålunda fastställa en lånerörelse, innan vi bestämt grunderna för densamma. Jag anhåller om uppskof, tills JemkningsBetänkandet blifvit af Ständerne afgjordt. Herr Den i3 November f. m. 209 Herr Cederschjöld: Då jag beklagligtvis finner en oro hafva yppat sig öfver lånerörelsen, och jag skulle önska, att denna oro genast kunde stillas; så ber jag få anmärka, att, så vidt jag kunnat fatta, ingen skillnad, i afseende på lånerörelsen, uppstår, antingen realisationen blir af eller icke; ty lånetillgångarne blifva i bägge fallen alldeles desamma. Jag skulle derföre önska, att de, sorn underblåsa denna oro, ville bestämt uppgifva, hvad inflytande de tro realisationen kunna hafva på lånerörelsen, på det man må kunna lugna sinnena. Jag befarar annars, att denna oro sprider sig i landet, och stämmer opinionen emot realisationen.
Delta tillägg har synts Riddarh.Utsk. i så måtto tvetydigt att man deraf ej inhemtar huruvida, derest Riddarhusets nuvar:de Tjenstemän vilja underkasta sig de vilkor, som den förändrade 13:de § stadgar, dem icke jemväl må tillkomma de större fördelar i pensionsbelopp m. m. som af förändringen härledas; eller, om stadgandet i den nya 13:de § är en lagstiftning ensamt för framtiden, eller för en helt ny upsättning af Tjenstemän, hvars tillämpning således på en längre tid troligen icke kommer i fråga. Utsk., som funnit en slik otydlighet böra undanrödjas innan den nya Instruktionen utfärdas till efterrättelse, har således anmodat mig såsom Utsk:s ordf., alt hos E. Ex. Hr Frih. o. Landtm, vördsamt anmäla detta förhållande, för den framställning till H. R. o. Ad., som E. Ex. i anledn. deraf, kan finna nödig. Stockholm d. 10 Juli 1851. L. von Stedingk. Gr. Lagerbjelke, Gust.: Då denna fråga åtminstone för mig är alldeles obekant, och nu först framställd utan att jag förut hört ens talas derom, så anhåller jag att densamma måtte få hvila på bordet. H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att till honom af Naturforskare-sällskapet blifvit aflemnade, (ill utdelning bland R. o. Ad:s ledamöter, åtskilliga biljetter till bivistande af sällskapets sammankomster i morgon och d. 18 dennes, samt anmodade de Hrr Ledamöter, som deraf ville sig begagna, att dertill anmäla sig hos Riddarh.Fiskalen. Anmäldes och lades på bordet: Const.Utsk:s mern. N:o 10, med betänk, i anledn. af anmärknme vid mern. N:o 7, innehållande förslag till åtskilliga ändringar i grundlagarne; och StatsUtsk:s mern. N:o 229, i följd af erhållen återremiss af utlåt.
Angående fördröjdt fullbordande af väg förbättringsoch vattenaftappningsarbeten jemte andra med statsbidrag understödde arbetsföretag, samt angående afgifvandet af berättelser om sådana företags fortgång. (Rev. ber. sidd. S8—62.) Under erinran om det vid beviljandet af statsbidrag till kommunikationsanstalternas förbättring eller befrämjandet af valten-aftappningar och odlings-företag i sednare tider stadgade vilkor: att alla sålunda understödda arbeten borde i öfverensstämmelse med fastställda planer vara fullbordade inom derför af Kongl. Majit bestämd tid, samt att Kongl. Majit, i annat fall, egde ej allenast inställa all vidare utbetalning af det anvisade stats-bidraget, utan äfven återfordra hvad deraf redan uppburits, hvilket borde till Riksgälds-kontoret inbetalas, hafva Revisorerne anmält, att blott en del af dessa företag fullbordats och efter anställd afsyning kunnat godkännas före förloppet af den tid, inom hvilken vederbörande genom de ingångna kontrakterna förbundit sig att, på föreskrifvet sätt, hafva desamma utfört. 1 de flesta fall hade visserligen, efter derom gjorda underdåniga ansökningar, begärda anstånd med arbetenas fulländande erhållits och statsbidragen fått med oafkortadt belopp åtnjutas, men det af Revisorerne anmälda förhållandet bade dock förefallit dem så mycket mera anmärkningsvärd!, som, innan arbetstiden bestämdes, vederbörande menigbeter eller arbets-direklioner blefve derom hörda och deras egna förslag vanligen utgjorde grunden för den meddelade tidsbestämmelsen; och hafva Revisorerne härvid yttrat, att det anmärkta dröjsmålet med arbetenas verkställighet vid flera tillfällen torde egentligen vara att tillskrifva likgiltigheten för uppfyllandet af de med det allmänna ingångna förbindelser och den på erfarenheten grundade förmodan att underlåtenheten deraf sällan medförde några olägenheter.
Till Utskottets behandling har blifvit öfverlemnad cu inom Borgare-ståndet väckt motion, deruti Herr L. V. Henschen, under åberopande af innehållet i åtskilliga - Stats-Utskottets Utlåtande M 167. slulliga motioner bifogade handlingar, föreslagit, att den af Rikets Ständer förre Länsnotarien, Lartds-sekreteraren Olof Henrik Förberg, i anseende till obotlig sjukdom och andra ömmande omständigheter tillagda lifstids-pension, 200 R:dr B.ko, måtte till 300 R:dr s. m. förhöjas. Vid anmälan af detta ärende, får Utskottet, jemte upplysning, att, på sätt motionären uppgifvit, Rikets år 1851 församlade Ständer, i anseende till Förbergs i tjensten ådragna obotliga sjukdom och öfriga för honom förekommande bevekande omständigheter, beviljat bemälde Förberg för hans återstående lifstid en årlig pension af 200 R:dr, hvilket belopp, enligt Rikets Ständers föreskrift, borde utgöra ett Förberg personligen tillerkändt understöd, hvarå borgenärer icke egde anspråk, anföra, att, då till stöd för nu afgifna motionen hufvudsakligen åberopats den under sednare åren inträffade pris-stegringen å alla lefnads-förnödenheter, men Utskottet anser särdeles betänkligt att endast på sådan grund förorda nu gjorda framställning, hvilken, om den vunne Rikets Ständers bifall, otvifvelaktigt skulle framkalla enahanda ansökningar från en mängd andra pensionstagare, hvarigenom icke obetydliga utgifter för Stats-verket kunde uppkomma, Utskottet af sådan anledning finner sig böra hemställa, att förevarande motion ej må af Rikets Ständer bifallas. 70:o. Utskottet har jemväl förehaft till pröfning en af Herr von Knorring, Erik Oscar, hos Ridderskapet och Adeln väckt motion, att Rikets Ständer måtte tilldela f. d. Stall mästaren och Löjtnanten Carl Emil Hahr en årlig pension af 300 R:dr Runt.
Man må fråga hvem som helst af sina bekanta, så äro de alla eniga om, att någonting måste göras för att lifva upp den söfvande sällskapston vi tvingas att underkasta oss. Den icke endast hindrar oss att vara oss sjelfva under de stunder vi helst önska det, utan den tråkar ut oss och väcker afsmak för både lifvet och menniskorna. I huru många århundraden hafva ej dessa menniskor ansett det för sin pligt, att taga på sig en konstlad min och » stelna till », så snart de ämna göra visit eller gå bort på en liten aftonbjudning. I hvardagslag äro de icke sällan hemtrefliga, förståndiga personer, hvilka både våga tänka och tala. Blen när de olyckligtvis äro i sällskap, då blir man förvånad öfver deras främmande ton och deras frånstötande sätt. Och än mer, de tyckas alla ha kommit öfver ens om att vara så tråkiga och andefattiga som möjligt, så vida de ej händelsevis dragas in på något ämne, som intressar dem allt för mycket. Då glömma de sin otillgänglighet, men då — gäller det också nästans goda namn och rykte. De unga ha tröttnat på att sitta och lyssna till de äldres spetsfundiga kritik. De känna allt mer och mer, att de hafva rättigheter på lifvet, och att man icke utvecklas till en god och sann menniska endast genom att kritisera andra. Dessutom, hvar skulle man mötas, lära känna hvar andra och få en inblick i sina medmenniskors karaktärer, om icke just på sällskapslifvets område. En ung man är ju alldeles afstängd från qvinligt umgänge, så vida han ej har sådant i hemttet, inom familjen. Då han emellertid sammanträffar med jemnåriga, med den qvinliga ungdomen, måste vi ursäkta honom, om han mången gång ser både förlägen och tafatt ut och helst gömmer sig inne i rökrummen med korten i hand. Han är ju så främmande, så litet hemmastadd i denna halfhviskande konversation, som innebär så föga, men låter oss ana så mycket. Har han ej tillfälligtvis förut gjort bekantskap med någon af damerna i sällskapet, måste han sannerligen ega en hjeltes mod för att våga stanna. Det är icke comme il faut, att en ung dam visar sig litet uppmärksam, än mindre vänlig mot en sådan okänd ung man.
Prot. i834 och 1835. 5-te Sami. i;sta Afd. i\dra Band. i 1 -.sta Häftet. Bevillnirigs-lJtshotlets Memorial N:o 4y. Utskottets ofvannämnde Utlåtande N:o få, som innefattar de skål, hvarföre Utskottet ansett någon serskild åtgärd, med hänseende till Herr af Sillens förslag, icke erforderlig, har af Högvördige Preste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit gilladt, men Höglofl. Ridderskapet och Adeln har, jemte bifall Lill Betänkandet N:o 36, äfven antagit Herr af Sillens ifrågavarande förslag, uti hvilket beslut Vällofl. Borgare-Ståndet, genom inbjudning från Höglofl. Ridderskapet och Adeln, instämt. Vid detta förhållande och då Utskottets pligt är att sammanjemka de här anförde, genom Protocolls-Utdrag Utskottet meddelade, Riks-Ståndens olika beslut i denna fråga, får Utskottet, i främsta rummet åberopande de i Memorialet N:o 46 upptagne skäl, hvarföre någon förändring i afseende på de grunder för control och redovisning, som Utskottet uti dess under N:o 36 afgifne, af 3:ne Riks-Stånd bifallne Betänkande föreslagit, icke torde kunna ifrågakomma, nu tillägga, att Utskottet så mycket mindre ansett sig, vid afgifvande af Memorialet N:o få, böra ingå i pröfning i den del af Herr af Sillens framställning, som rörer reglementariska stadganden, som Utskottet icke inser, att de delail-omständigheter, Herr af Sillens förslag innefattar, stå i strid med de grunder, hvilka Rikets Höglofl.
Dessa under den 18 December 1857 af Kongl. Majits Befallningshafvande upprättade och i underdånighet insända handlingar öfverlemnades sedermera till Förvaltningen af Sjö-Arcndena och Kammar-Kollegium för behörig granskning, efter hvars verkställande dessa Embetsverk, uti afgifvet utlåtande af den 7 sistlidne Februari, underdånigst anmält, att vid den förnyade indelnings-längden och vakans-förtekningen, sedan under granskningen åtskilliga uti dem i afseende på deri upptagna lägenheters nummer och hemmantal anmärkte mindre betydande felaktigheter blifvit vederbörligen rättade, i öfrigt icke något funnits att erinra samt att genom jemförelse af nyssberörda längd och förteckning med de förut af Kongl. Majit och Rikets Ständer faststälda inhemtades, att 20 hela rusthåll, såsom förut var förhållandet, blifvit bildade och att räntor, som icke kunnat till hela rusthåll sammansättas, öfverblifvit tili ett belopp af 212 daler 4 öre 4 penningar silfvermynt, motsvarande, efter 20 daler för hvarje Båtsman, något öfver 10| rusthåll, så att, enär förut, såsom öfverblifna beräknade räntor motsvarat närmare 15 rusthåll, en minskning af något mera än 4 rusthåll egt rum. ? Ö C o Då Kongl. Majit, för dess del, i nåder godkändt ifrågavarande jemkade in delningslängd och vakans-förteckning öfver nyindelad jord i Blekinge län, sådana de blifvit utaf Förvaltningen af Sjö-ärendena och Kammar-kollegium rättade, har Kongl. Majit nu velat samma handlingar till Rikets Ständers granskning och gillande, jemväl för deras del, härmed öfverlemna. Ofvanförmälda indelningslängd och vakans-förteckning äfvensom de handlingar, hvilka må finnas för deras granskning blifva behöfliga, skola tillhanda - 14 Kongl. Maj:is Nåd. Skrifvelse N:o 43. hållas det Rikets Ständers Utskott, åt hvilket ärendets handläggning varder uppdragen. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL.
Vid 89:de punkten: (angående offentliga föreläsningars hållande i hufvudstaden.) a) Af Grefve Cronstedt, Fr., Friherre af Ugglas, Gust., Herr aj Edholm, E. W., Professor Selander och Doktor Fallenius, hvilka, såsom sin reservation upptagit Utskotts-afdelningens förslag till utlåtande, som hade följande lydelse: »Utskottet uppskattar högt värdet af hvarje åtgärd, som på ett ändamålsenligt sätt kan bidraga att bland allmänheten sprida upplysning och vetenskaplig bildning, likasom Utskottet erkänner hufvudstadens behof i detta hänseende. De talrika besök, som egnats åtskilliga vid sin skilda tillfällen mot inträdesafgift hållna vetenskapliga föreläsningar, ådagalägga nogsamt befolkningens beredvillighet att begagna hvarje densamma erbjudet tillfälle till inhemtande af kunskaper; men på samma gång Utskottet sålunda instämmer med motionären i afseende på det ändamål, som bör vinnas, kan Utskottet deremot icke dela hans åsigt i afseende på de åtgärder, som vöre för ändamålets befrämjande lämpliga. Att, på sätt motionären antydt, upprätta en särskild vetenskaplig undervisningsanstalt med fasta lärare, för hvilken några bestämda lärjungar eiler åhörare icke kunna påräknas, synes Utskottet mindre välbetänkt. Afven om hågen att underhålla och föröka den vid akademien grundlagda vetenskapliga bildningen må mera allmänt förefinnes, torde dock, åtminstone bland civile tjenstemän, de fleste vara af 76 Stats-Utskott'Is Utlåtande N:o i39. (Fortsättning.) tjenstgöring i embetsverken och andra näringsomsorger så upptagna, att de svårligen ega mycken tid öfrig för, i egentlig mening, vetenskapliga föreläsningars bevistande.
Denne Sexman anmälte äfven, at sedan förre åboen i Stacksund dödt i Norrköping, så hade hans fattiga enka med barnen flyttat til sin bror i Skogstorp. Församl(ingen), som eftersinnade, at hon wore en wärnlös enka, den der tagit sin tilsflygt hos sin bror; ej varit länge ur sochn; och barnen kunde framdeles här tjena, tillät henne, att i sochnen qwar-blifva. Jn fidem protocolli C. F. Maneck År 1798 d.(en) 11. Nov.(ember) blef en Extra ord.(inarie) Sochnstämma med St. Malms resp.(ective) församl.(ing) hollen efter föregången pålysning. Sedan Kongl. Majts. nådige Circulaire Bref, d.(en) 21. febr.(uari) detta år angående saltpetter tillwerkningen8) och Kongl. Majts. och rikets Krigs-collegii Kungörelse, d.(en) 20. Juni detta år, beträffande saltpetter plant-ladu-inrättningen, blifvit å Predikstolen tydel(ige)n upläste; så hadde, i anledning af Wälb.(orne) H(er)r Landshöfdingens Kungörelse, d.(en) 12. sept.(ember) sistledne, sochnemännen nu sammanträdt, att i detta mål med hwarannan rådgjöra. — Underteknad, til sochnemännens nödiga uplysning, uprepade innehollet både af Konungens nådige Circul(är) Bref och af K.(ungl.) Krigscollegii Kungörelse. Ägaren af Ericsberg med underliggande egendom, wälb.(orne) H(er)r David Gotth.(ard)