Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bokhållaren Axel Wilhelm von Schewens begäran om utbekommande af pollett för adeliga ätten N:o 1755 von Schewen. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, huruvida R. o. Ad. godkände det beslut, hvartill Riddarh.-Direktm i denna fråga kommit. Ropades ja. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att i de plena, som blifvit utsatta att hållas nästa Måndag den 23 dennes, Riks-Stånden komme att emottaga hvarandras helsnings-deputationer, och anmodade de medlemmar af R. o. Ad., som önskade deltaga i Ståndets helsnings-deputation, att anteckna sig hos Riddarh.-Fiskalen. R. o. Ad. åtskiljdes kl. $ 11 f. m. In fidem, 0. Brakel. Den 23 Oktober. r måndagen den 23 Oktober 1863. Plenum kl. 10 f. m. Frih. Raab, Adam Christian, anförde dels mundtligen dels skriftligen: Vid trenne föreg:de Riksdagar har jag framställt förslag i afseende å prot.-föringen inom detta Stånd. Dessa förslag hafva afsett att påskynda uppsättningen af Ståndets prot:r för att bringa dem till allmänhetens kännedom skyndsammare, än för närvide är händelsen. Alt det sätt, hvarpå med prot.-föringen nu tillgår, är ändamålsvidrigt, torde icke kunna förnekas, ty protrna blifva icke färdigtryckta förr än flere månader, ja t. o. m. år, efter det diskussionen blifvit hållen, och deraf blir en följd, att talarne, som endast genom tidningsreferater få sina anföranden meddelade åt allmänheten, måste tidt och ofta göra reklamationer emot tidningarnes uppfattning. Man må dock icke alltid tillskrifva den oriktiga uppfattningen oskicklighet eller partiskhet hos referenterna, utan snarare förundra sig öfver att dessa kunna så pass noggrannt som det vanligen sker, följa diskussionen, då den plats, som blifvit dem anvisad, är synnerligen olämplig, aflägsen och bakom ryggen på de flesta respektive talarne.
Preste-Ståndet den 7 Borgare-Ståndet den 10 Bonde-Ståndet den 10 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse_, angående sökt befrielse från Götha Canal-Bolag ålagd bevillning för utdelade vinstmedel. (Stats-Utsk. Uti, N:o 316.) S. A. K. Sedan E. K. M:s och RiketSjKammar-Rätt, i anledning af derom ianmärkningsväg väckt påstående, genom utslag af den 6 Maj 1839, hvilket icke inom föreskrifven tid blifvit öfverklagadt och således vunnit laga kraft, förklarat, alt ett belopp af 3,035 R:dr 28 sk. 9 r:st borde till E. K. M:t och Kronan utgöras, såsom efter fem procent beräknad bevillning för den af Götha Canal-Bolags inkomster under åren 1829 till och med 1836 samlade behållna vinst, hvilken, enligt Bolagets beslut, blifvit med tillsammans 60,712 R:dr, Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelsej N.o 116. 209 R:dr, på ea gang, för Bolagets räkning disponerad; så och efter det Götha Canal-Direction hos E. K. M. i underdånighet anhållit, att E. K. M. täcktes, af gunst och nåd, meddela den eftergift af detta bevillnings-belopp, hvilken, enligt Directionens förmenande, skulle varit att motse, derest Kongl. Kammar-Rättens utslag kommit att inom behörig tid öfverklagas, har E. K. M., som funnit Sig icke kunna bifalla den sålunda i underdånighet sökta eftergiften, likväl, genom skrifvelse den 27 nasti. Juli, till Rikets Ständers Stats-Utskott i Nåder öfverlemnat de detta ämne rörande handlingar, på det att Rikets Ständer måtte varda i tillfälle att, med billigt afseende å förekommande serskilda skäl och förhållanden, samma eftergift bevilja.
Ridderskapet och Adeln beslutar återremiss af Betänkandet; pch det är derom, jag nu tho8 Högyälborne Den 5 Julli e. m, ' 75 Herr Grefven och Landt-Marskalken och Högloflige Ridderskapet och Adeln vördsamt anhåller, och att Utskottet måtte anmodas, att, så snart möjligt är, hos Rikets Ständer föreslå de lägenheter, hvilka i stället för nybyggnad, kunna anvisas till Veterinär-Inrättningens fullbordande, eller i händelse tillgång till sådane lägenheter ej skulle finnas, anvisa medel till deras anskaffande genom anslag eller lån, eller på hvad sått Utskottet lämpligast finner, samt att skaffa utvägar, att livad till Inrättningens underhåll m. m. såsom högst nödvändigt blifvit åskadt, må kunna erhållas; då troligen, inom en tid af ganska få år, Inrättningen torde blifva i tillfälle, att bevisa, att de förluster, som hittills icke sällan träffat ågarne af husdjur, skola i betydlig mon kunna förekommas m. m. och att dymedelst den måttliga summan med tiden rikeligen skall ersättas, hvilken nu begåres till Veterinärlnråitningens försättande uti full verksamhet. Friherre Riclderjiolpe, Fredric: Vid Höglofiige StatsUtskottets Uetänkande, i frågan om härvarande Veterinär-Inrättnings underhåll och fullkomnande, anhåller jag att få göra följande anmärkningar: i) Stats-Utskottet har ej riktigt uppfattat Kongl. Maj;ts proposition rörande VeterinärInrättningens plan, Utskottet har med det Yil?6 Dm 5 Julii e, m. kor beviljat en nedfatt fumma, att Inrättningens verkningskrets ej allenast må inskränka sig till Hästmedicinen, utan äfven utsträckas till Boskapens skötsel. Så väl af Kongl. Maj:ts proposition som af de Committerades berättelse synes tydeligen, att
Maj-.t i underdånighet anhålla , att Lag-Comitén kunde få sig uppdraget, att, sedan hela Lagförslaget blifvit färdigt och kommit i det skick , i hvilket Kongl, Maja, efter Stats-Rådets och Högste Domstolens hörande , finner detsamma böra genom Nådig Proposition till Rikets Ständers pröfning öfverlemnas, författa och i god tid före nästa Riksdags början från trycket utgifva en tydlig och lätt öfverskådlig framställning af arbetets plan samt allmänna grundsattser och motiver , tillika med uppgift och jemförel. ge af de väseudtligaste skiljaktig - \k Bil. till LagUtskottets Betänkande N:o 74, lieterne emellan den nu gällande Irgens stadganden och dem, som till antagande föresils, jemte skälen till dessa senares afvikelser fran de förra ; sa att denna framt ställning må kunna, under fortgången af Rikets Sländers granskningsarbete , ehvad det kommer att å en eller flere Riksdagar för sig gå, tjena till stödjepunkt } ledning och rättelse. En Ledamots serskilda mening bifogas» Stockholm den 17 Junii 18129- Reservat ion af Herr Professor Bexell. Man har inom Representationen yrkat, och man har haft rätt att yrka , att Rikets Högloflige Ständers Lag-Utskott bestämdt skulle uttala ett omdöme öfver Lag-Comiténs sist utgifria , ifrån dess förra skiljaktiga, men af tiofRätter och af vederbörande Domare med flere redan granskade förslag till ny Civil-Lag.
Majit äskat att det å Sjette Hufvudtiteln till “Extra Utgifter4' uppförda reservations-anslag måtte från 9,000 R:dr ökas till 15,000 R:dr, eller till enahanda belopp, som för extra utgifter under Riks-statens Femte och Åttonde Hufvudtitlar blifvit anvisade; och hafva Rikets Ständer, efter tagen kännedom af de i Statsråds-protokollet till stöd för denna nådiga framställning anförda skäl, funnit godt den äskade anslags-tillökningen bevilja. 53:o. Slutligen få Rikets Ständer i underdånighet anmäla, att, med anledning af de uti E. K. Majits nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof gjorda framställningar om anvisande af medel för kanal-och sluss-anläggningar, för hamnbyggnader, för anläggning af nya samt förbättrande eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, för befrämjande af utdikningar och vattenaftappningar m. fl. allmänna arbeten, Rikets Ständer, i likhet med hvad vid närmast föregående riksdagar iakttagits, komma att rörande dessa frågor till E. K. Majit aflåta särskild underdånig skrifvelse. Enligt de af Rikets Ständer nu anmälda beslut, i hvad desamma angå ordinarie stats-regleringen under Sjette Hufvudtiteln, kommer denna hufvudtitels slutsumma att uppgå till 3,706,800 Riksdaler. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 3 November 1863. STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1864. Tillhör Expediti orts-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, ]S:o 149. 1 Tali. Litt. A. Lands-Staterna i Länen. 1 :o Ny anvisning. För tillvägabringande af förändrad reglering utaf Fögderierna i Calmar län: åt en Kronofogde: Lön 2,500: — Hyresersättning 300: — ^ 800- åt en Häradsskrifvare:
Fruktan för brist på saltpetter till kronans behof måtte så mycket mindre nu kunna förebäras såsom hinder, då produetionen af denna vala så ökat sig, att krutbruken den 3i Mars 1838 hade 48,078 lisp. saltpetter öfver års-behofvet inne, eller nära trenne års förråd; och skulle saltpetter-näringen ännu ej vara bragt till friskt lif inom fäderneslandet, så betviflar jag, att han någonsin blir det, ty få näringar hafva väl blifvit så skyddade medelst höga pris å varan och import-förbud, som denna. Jag kan icke föreställa mig, att någon nu skulle vilja ur rädslans gömmor framdraga det förr begagnade skälet, alt det vore vådligt lemna i allmänhetens händer tillverkningett af en till missbruk så lätt användbar vara som krutet; denna åsigt har förlorat allt afseende, sedan krutet blifvit i verldshandeln tillgängligt, och sedan inom fäderneslandet kruttillverkningen i en viss socken Öfvergått till folk-näring* och man skulle ju från samma synpunkt äfven kunna förbjuda tillverkningen af stål och svärd, ty afven dessa missbrukas. — Då således, efter min öfvertygelse, något antagligt skäl numera icke linnes för monopoliserandet af kruttillverkningen, får jag vördsammast föreslå, att R. Fl. St. hos K. M. i und. anhålla, det, efter slutet afår 1843, bergslagerna måtte: 1:0 äga rättighet alt sjelfva tillverka sitt bergsprängnings-krut eller, derest de del icke önska, med krutbruksägarna öfverenskomma om priset, varans mängd och heminingssättet; a:o få, så fort sig göra låter, emottaga K. M:s nåd. beslut i ämnet, på det, i händelse af bifall, de bergslager, som det önska, måtte äga rådrum att lill contracts-tidens slut bringa sina egna krutbruk i fullbordan.' ; Om remiss härå till Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk. anhåller jag vördsammast. 4.
Antogos, med undantag af dem, som angingo följande artiklar: born, hudar och skinn, oberedda pelsverk, häktor, bakar och hyskior, hängslen, instrumenter, jerntråd, all annan spik samt allt manufacturoch handtverks-smide, ej specificeradt, fruntimmerskläder, nya, knifvar, kreatur, saltadt och lorkadt eller rökt kött, leksaker, talgljus, läder-arbeten, lackerade, ej specificerade, metaller, metvurst, nålar, oljekakor, ost, papp-arbeten, papper, pappers-tapeter, paraplyer och parasoller, paraplyställningar, porslin, medicinskt salt, saxar, skomakare-arbeten, smör, spanmål, spetsar, uddar och blonder, spillning, affall oell spån, stenkols-stybb, strumpor, strängar, ståltråd, stål-arbeten, ej specificerade, tenn, tobak, stäfverlaggoch botten-, bjelkar och sparrar af furu och gran af mindre tjocklek, än 5 tum midtpå, tvål, tågvirke, väfnader af helsiden samt halfsiden, de varor, som upptagas i 312, 313 315, 316, 317, 318 och 319 voterings-propositionerna, yllelinneoch hamp-väfnader, utom hvad i 331 voterings-propositionen upptages, kläder, nya, andra slag, krut, porslin, salpeter samt väfnader (355, 356, 357, 358 samt 361 voterings-propositionerna), i hvilka afseenden inbjudningarne afs/ogos. Yttrandena, i fråga om förbud å jern, kläder, spelkort, krut, malm, porslin, salpeter, väfnader (äfven hvad rubrikerna angår). Hvilade, af anledning 6:te punkten uti Protokolls-utdraget, N:o 296, i detta ämne den I5:de dennes utvisar. Förslaget vid slutet af memorialet att instämma i Pr este-ståndets beslut, angående stafningen af orden Glycyrrhiza och sonda^ gillades.
Drottningens, H. M., Kröning; se Statsutgifter, de så kallade Extra. Drottningholms broar; se Anslag 61; Hufvud-Titel, 8;de. Dryckenskap; se Fylleri. PrcsteStåndet. Borgare Stå ridet. b?å 34 b. n 34 b. n 34 b. V 34 b. v 34 b. V 34 b. ” 35 b. Y 35 b. y 35 b. ? 34 b. | 34 ? 34 lagdt ad acta. b. V 34 a. a. “34 b. Y 34 a. a. V 34 å. V 34. a. a. \° iiy b. I 34 b. Y 34 b. y> 34 b. | 34 b. v 34 b. Y 34 b. v 34 a. a, y 34 å. y 34 a. a. 7 34 b. *i 34 a. a. 3j° 34 b. v 34 b. v 34 b. Y 34 Bonde Ståndet. b. ?I 34 b. § 34 å. Duvallsj G., kronofordran 5 se Kronofordran» jDöd kropp efter sjelfspilling: om plats för dess ned gräfvande ,,,, > > > > > * * V V V ’ * Dödsstraffs quaiificerade, och om afskaflandc al andra sätt för verkställandet af dödsstraff, än halshuggning , Svar pä återremiss ,,>>>>>>>>> Kongl, Maj:ts Nådiga bifall till denna lagförändring >>>>>>>>> Dödsstraffet för stöld ur bref, som ej‘ äro under allmän yard: om dess borttagande ,>>>>>>> Svar på återremiss , , , , , , > > » > > > Kongl. Maj:ts Nådiga bifall till denna lagförändring y , x >> t * > * >>> > Z.
Om nu dertill kommer, att den af Kongl, Kammar-Rätten gillade Redogörelse - methoden verkeligen äger de fördelar den tilläges, att förena enkelhet, tydlighet och redighet, med den möjligaste säkerhet och lätthet vid Contro len å medlens behöriga redovisning, så vora skadan af ett sådant fördröjande ännu betydligare. Jag hemställer således vördsamt till Högloft. Stats-Utskottet, om det vore conseqvent att sålunda upphäfva föregående Ständer* jgoslft, Stats-Utskottr.tS Beiänhanden'. oagtadt man förklarade sig ej hafva kunnat anställa behörig undersökning. För min del anser jag derföre lämpeligast,’ att Riksens Höglofl. Ständer, utan vidare tillägg, i underdånighet förnya sista Ständers un-1 derdåniga önskan om verkställighet af det då fattade beslut, och derjemte i underdånighet anhålla, att den af Kongl. Majit redan för snart 3:ne år sedan i näder anbefalite granskning af den gillade Redogörelse - methoden må så påskyndas, att, derest densamma af Kongl. Majit gillas, den då för Räkenskapernes uppgjörande vid nästa års början må blifva antagen. Skulle åter Kongl. Majit icke i Nåder kunna bifalla sista Ständers härom gjorde underdåniga anhållan, då, och endast i detta fall, kunde dea utväg vidtagas, som inom afdelningen är föreslagen , att anställa jemförelse emellan arne Riks-Hufvud - Böcker, som enligt de arne olika methoderne äro afslutade. Sluteligen önskar jag, att de betänkanden, som öfver detta vigtiga ämne i Nåder äro infordrade, mätte, så fort de afgifvas, på Stats-Verkets bekostnad till trycket befordras.” Hvilket Anförande, såsom innefattande Herr Öfverstens serskilta tanka i förevarande ämne, skulle, på begäran, åtfölja till Riksens Höglofl. Ständer. Som ofvan. jN;r a 81- Riksens Höglofl.
N:o 1 1, angtde riksdags återkomst hvart tredje år. På begäran af Frih. Cederström, Jacob, upplästes ett prol.ntdr. från BorgareSt. af den 5 dennes, af innehåll, att Ståndet antagit Const.Utskts uti meni. N:o 29 gjorda inbjudning att foga sig efter MedStånden, och alltså godkänt till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag Utsk:s förslag i mern. N:o 11, rör:de riksdags återkomst hvart tredje år; i följd hvaraf Ståndet funnit den uppgjorda voter:s-propostn förfalla; äfvensom Ståndet låtit bero vid Utskts yttrande, att någon vidare grundlagsändring icke påkallas af Ståndets i anledn. af mern. N:o 1 1 förklarade gemensamma tanke. Frih. Cederström, Jacob: Genom BorgareSt:s in stämmande med de öfriga Stånden har förfallit den eljest olagliga händelsen, alt vi finge votera om ett nytt förslag, väckt inom BorgareSt, i stället för Coust.Utsk., och som af Const.Utsk. olagligen blifvit till votering framstäldt. Enligt 2 morn. af 56 §:nReg.F:n får väl jemkning uti ett afgifvet förslag äga rum; men att genom gemensamma tankar göra nya förslag till grundlagsförändringar är ingalunda tillåtet, och derom är likväl här fråga; ty då Const.Ulsk. föreslagit riksdagarnes återkomst hvart tredje år, så innefattar BorgareScs gemensamma tanke, att riksdagarne borde återkomma hvartannat år, ett nytt förslag, och hade derföre bort af Const.- Utsk. afvisas. Detta har jag velat hafva i prot. antecknadt, för att visa, all det ej undfallit uppmärksamheten inom R. o. Ad. För öfrigt är vid denna punkt af Utskts betänk, intet vidare att tillgöra, sedan BorgareSt. förenat sig med de öfriga Stånden, och förslaget sålunda är genom 4 Stånds beslut såsom hvilande antaget. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.:
Med anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition af den 12 April och 19 sistlidne Juli om de nya Constitutionela förhållanden, som genom föreningen mellan Sverigé och No. lige uppkommit, håfve vi, med tillämpning af den grundsats, att denna förening, ej af vapnen, men af den fria öfvertygelsen, tillvägabragt, hädanefter endast bör och skall hvila på ett inbördes erkännande af Svenska och Norrska Folkens lagliga rättigheter till stöd för desas gemensamma Thron, med Norriges Rikes Representanter öfverenskomma, att, uti en särskild , från båda Rikenas Grundlagar afsöndrad Riks-Act, innefatta och bekräfta vilkoret! för den Constitutionela föreningen mellan Sverige och Norige, alldeles, som våra, i detta afseende till Kongl. Maj:t aflåtne underdåniga skrifvelser af den ib Maj, 22 Juni och 23 Juli närmare bestämma; oell håfve vi, under den 6:te i denna månad, derå erhållit Kongl. Majit? Nådiga Sanction och stadfästelse. Afven håfve vi, med afseende nå de frågors natur, som angå Föreningen mellan Sverige och Norrige, beskvHt, att de,- både nu och fram - 463 JDen 9 Augusti framdeles kunna vid sammaRiksdag, då de väckas, till afgörande förekomma, utan att till pasta Riksdag behöfva hänskjutas." ’ 4- §• Vid Reglering af Riks-Statens Utgifter, enligt de förändringar, som vid denna Riksdag •blifvit beslutne, håfve vi funnit, under livart je af Hufvud-Titlarna, följande summor komma att utgå: Första Hufvud-Titidn: , , Innehållande Kongl. Hofdell Slotts-Staterna, upptager en summa af R:d 6x8»' 53: 31 ■— Tillökningen utöfver den. förra Anslags - summan till denna Hufvud-Titul, till ett belopp af 4.3,171: 1 q., består i förökade Stats-summor åt Deras Kongl. Majesfäter, Hans Kongl. Höghet Arfprinsen Oscak , och den Kongl.
Jemte meddelande af detta beslut har E. K. M. till Riksens Ständer i Nåder framstält, om icke af ofvan anförde skäl ali fråga om inlösen utaf dessa Hemman, på grund af Kronans rätt dertill, må nu och i framtiden förfalla. Detta ärende med hvad deröfver dels hos Ridderskapet och Adeln och dels inom BondeStåndet, uti särskilda motioner, blifvit yttradt, hafva Riksens SÄnder uti noga öfvervägande tagit; Och sorn det är vordet utredt , att löseskillingen för de i Halland belägna så kallade Schlegelsha köpegodsen, utgörande 16o| mantal oförmedlade frälseoch skätte-frälse-Hemman, hvilka alla nu innehafves af Svenske män, skulle uppgå til! det belopp, att om den finge erläggas i Banco-sedlar till samma numerair , som den år 1655 för Kammaroch Oeconomie-Rådet Schlegel utsattes, de årliga ränlorne af samma Hemman, förvandlade efter medium af 10 Underdåniga Skrif v el seri 73 års markegångspris, skulle uppgå till nära 6 procent, men deremot om, på grund af köpeskillingens benämning i Salubrefvet med R:dr S:mt, Iöseskillingen, efter pröfning af Domaren, skulle fastställas till samma belopp i silfver-R:dr, och hvilket sednare betalningsvilkor troligen komme att bestämmas, icke skulle gifva mera än omkring 2 procent, och följakteligen begagnandet af denna lösningsrätt ej kunde tillskynda Staten någon verklig fördel, men deremot för många enskilda medföra kostnader och olägenheter genom uppkommande rättegångar och osäkerhet samt rubbning i deras egandeoch besittningsrätt, hafva Riksens Ständer, vid sådant förhållande och uppå de uti E. K. Proposition ytterligare anförde skäl, ansett all fråga om inlösen af oftaberörde Hemman, på grund af Kronans rätt dertill , böra nu och för alltid förfalla, samt innehafvarne deraf åtnjuta i sin egandeoch besittningsrätt lika trygghet, som på all annan jord i Riket. Hvilket beslut Riksens Ständer härmed få hos E. K. M. i under-' dånighet anmäla. Riksens
Och Herr Wetterbergs, N:o 222, angående förändringar i Kongl. Förordningen, angående inteckning i fast egendom den 13 Juli 1818. S. D. Till Banko-Utskottet remitterades följande motioner: Herr Falhems, N:o 115, angående förtydligande af 11 § uti Kongl Kungörelsen den 9 Januari 1846, om privat-Ranker; och Herr Palanders, N:o 116, angående förhöjning i pension till Ranko-kamereraren Axel August Drakes enka Sophia Drake. Vid denna sednare remiss åtfölja i ämnet afgifna yttranden. S. D. Till Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten remitterades Herr Trägärdhs motion, N:o 181, angående granskning af Kongl. Förordningen till förekommande af oloflig införsel eller utförsel af varor den 22 December 1841, Kongl. Seglations-ordningen den 15 Maj 1843, och Kongl. Stadgan sistnämnde dag, om hvad vid sjöfart inrikes orter emellan iakttagas bör, samt om inrikes tullförpassning och tull-bevakning. S. D. Till Statssamt Banko-UIskotten remitterades Herr Wallenbergs motion, N:o 208, angående förändring i föreskrifter för Svenska Ilypotheks-föreningar. Frän Prof.-Utdrag den 6 December 1856. 121 Frän Hederv. Bonde-Sländet.
Förhållandet emellan capitaineslönerna var således egentligen som 5:6, sedan den s. k. compagnirevenuen lätteligen kunnat gå förlorad, om passevolancecontractet blifvit uppsagdt. Efter denna reglering undergick Artilleriet en reorganisation, som gick i verkställighet d. i Jan. 1816, hvarvid den princip följdes, att majorerna, som voro bataillonschefer, tillika blefvo compagnichefer, biträdde i sednare fallet af en stabscapitaine vid compagniet. Redan i början af år 1817 insåg man olämpligheten af detta system, och majorerna skiljdes från deras compagnibefäl till förmån för stabscapitainerna, sorn nu kallades yngre compagnichefer och blefve deltagare uti det inom värfvade armeen antagna passevolancesystemet (hvars Den i3 Augusti e. m. 389 nytta eller skada, såsom liggande utom ämnet, jag förbigår), hvilket lemnade dem tillfälle att på laglig väg bereda sig en bättre utkomst. Detta fortgick ända till år i83o, då Artilleriet reorganiserades efter nya principer, som, oaktadt sitt militäriska företräde framför de äldre oell goda inflytande på vapnets framgång, dock medförde den omständighet, att passevolaneetagarries antal betydligen minskades och en förut okänd obelåtenliet i inkomster förmärktes, synnerligen i 2:dra capitainesgraden, sedan hufvudprincipen blef, att alla befattningar inom Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den ao Junii. 501 Detsamma gäller i afseende på alla Deputationeller Utskotts-Handlingar, undantagande Hemliga Utskottets oell alla förseglade Handlingar, till hvilka tillträde ej, utan vederbörlig tillåtelse, lemnäs. 6 §. Af ett ojusteradt Protocoll eller muntligt yttrande, som ej är lagdt på bordet, kan RiddarhusSecreteraren ej utlemna någon afskrift, till annan person än devi detsamma lill Protocollet anfört. Afskrift af ett Memorial kan ej någon nekas. 7 §•
I afseende å hästafveln gäller samma omdöme, som uti sednaste berättelsen, eller att den är god och att i vissa delar af Länet deråt egnas mycken omsorg, äfven af allmogen, De bästa hästarue säljas vanligen vid 5 å 4 års ålder, samt då ofta till remonter. Priserne hafva under de sednare åren vanligen varit höga. Inom Länet har år 1832 bildats en förening till hästafvelns förbättrande, hvilken inköper goda beskällare, som sedermera utlemnas till begagnande, under vilkor att emottagaren inlöser hingsten emot visst belopp, som betalas med en femtedel hvarje år. På detta sätt hafva 11 stycken hingstar blifvit inköpta och på lämpliga ställen inom Länet placerade. Derjemte ankomma årligen hingstar ifrån Strömsholms stuteri, hvilka stationeras i olika delar af Länet. På sätt uti sednaste berättelsen är omförmäldt, uppfödas svinkreatur, i större mängd, uti vissa delar af Länet, särdeles inom Wadsbo och Kåkinds härader, i följd hvaraf betydliga partier fläsk afsättas till andra orter. Enligt inkomne uppgifter är antalet af de inom Länet underhållne kreatur sålunda beräknadt: Hästar. Oxar. Kor. Ungboskap. Får. Svin. Getter. 2:a klassen. 3:e klassen. 4:e klassen. 5:e klassen Pannerymdsafgift. ■o § g För år 1888, då den nya lagstiftningens tillämpning vidtog, har resultatet deraf visat sig sålunda: 83 större brännerier begagnades med en tillverkning af 934,637'/2 kannor, hvarföre afgiften utgjort 511,348: 40.— hvartill kommit tillökning för öfverskotts-tillverkning 10,771: 42. — så att afgifterne uppgått till sammanlagdt 322,317: 34. — För mindre brännerier anmäldes: 241 pannor, utan mäskvärmare, om tillhopa 4,803 kannors rymd. dito med dito » 822 » » 29 S:a 270 pannor.