Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Preste-Ståndet den 15 sistlidne Februari; och som, enligt 75 § Riksdags-Ordningen, frågan sålunda blifvit genom tvenne Riks-Stånds beslut afgjord, så få Utskotten endast tillkännagifva, att någon vidare behandling af frågan å Utskottens sida icke kan ega rum. Stockholm den 4 Mars 1845. Statssamt Allm. Bese.- och Eleon.-Utskottens Alem., N:o 67, Uti. Ank.|till Exp.-Utsk. den 5 Mars, kl. 6 e. m. Memorial, i anledning af återre/niss å Utlåtandet, N:o 4<b Utskottens berörde utlåtande, afgifvet, med anledning af väckt fråga om spridda rusthållsoch roteandelars sammandragning, har blifvit at Hög v. Preste-Ståndet återremitteradt; men då samma utlåtande är vordet bifallet af Högloft. Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet den 12, och af Hederv. Bonde-Ståndet den 15 nasti. Februari, i anseende hvartill frågan, jemnlikt 75 § Riksdags-Ordningen, är genom trenne RiksStånds beslut afgjord, så kan någon vidare behandling deraf, å Utskottens sida, icke ega rum. Stockholm den 4 Mars 1845. Ank. till Exp.-Utsk. den 5 Mars, kl. 6 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt fråga om en Normalskolas inrättande i Stockholm för fruntimmers-undervisnintren. O Från Högloft. Ridderskapet och Adeln hafva Utskotten fått emottaga en af Herr Lagergren, Aväckt motion, hvaruti blifvit anfördt, att, lastan i sednare tider många åtgärder vidtagits för den allmänna undervisningen, den del deraf, som rörde qvinnans bildning, likväl blifvit nästan helt och hållet lemnad ur sigte.
'S , !.,mt bordc vara det 1 synnerhet i Wermland, der rhanen finnes lif.^ h,*m.™*n u,^or en soldat; men på de (elaine hemgande samt vedh,^ 1°^ ,** tc,rPJ;Egenhet, timmer till stugans uppbyg drängar till recin er 8 b*l,ef’r«‘ <*b ‘<u'lige,laika sfi minea 1 f”' T,1*d«lningen och pennmge-utgifterne fördelas på liva'! delli!8!01'nl \ !,ShA\Te merabeslä i nträkningarue af hvad ten lil prestera vilt"1" tillsläppa än uppbärandet deraf. Rätlighevi. f fi tUlfn l0n h,.o ! HS|0 a jr’ U" ock derföre man äger visser.,^ ont ■— a5 — De klufna hemmanen äro merändels vidsträckta och smådelarne uti dem säljas vanligtvis ganska högt. Understundom följer häraf, att hemmanets taxeringsvärde äfven blir högt, ehuru man visserligen icke skulle få köpa hela hemmanet för det sålunda åsätta värdet. Icke dessmindre finnes kanske ingen del af hela beskattningen, hvaröfver man så beklagar sig som denna: icke derföre just att denna beskattning är hög, utan för det den är ny och visar en afsigt å Statens sida att beräkna räntor på synbar förmögenhet. Äfven här gör på det klufna hemmanet, ehuru högt kanske värderadt, permilie-afgiften Två Riksdaler för tusende^ på hemmanets många delar ganska ringa. Men nian kan likväl oftast göra flera resor och memorialisera år efter år för att få en afprutning på detta värde hvarvid man vinner några skillingars, sällan Riksdalrars minskning i Debetsedelens belopp, och det gränsar nästan lill löjlighet, örn något al beskattnings-arbetet möjligtvis kunde värka löje att se med hvilken ifver man arbetar och huru nöjd man befinner sig då det lyckas att få denna Bevillning minskad, om ock denna minskning icke uppgår till beloppet af lösen för de erforderlige handlingarne.
Ad. åtskiljdes kl. half till 3 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Lördagen den 14 Oktober 1854. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 2 prot.-utdrag för denna dag f. m. samt pleni prot. för d. 8 sisth Juli f. m. Fortsatles öfverläggningen om BankoUtsk:s' Betänk. JVå 61, med förslag till en i vissa delar förändrad organisation af Bankoverket samt reglering af tjenstemanna-personalen och dess lönevilkor; Och förekom härvid l:o Utskottets tillstyrkande, po g. 18. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag anhåller att få fästa Ståndets upmärksamhet derpå, alt första delen af detta förslag hör först framställas till afgörande, derföre att den sednare innehåller detaillerade föreskrifter och att Ståndet skulle hafva bundit sina händer på förhand, om ett annat föredragningssätt beslutes. Emedlertid hemställer jag, alt Utslcs Betänk, måtte upläsas från sid. 5, der det börjar med orden: ”Sorn enl. Förslagets etc.” och slutar å sid. 7, der ett tvärstreck förekommer. Sedan denna upläsning försiggått, anförde Hr von Hartmansdorff: Bankens rörelse är, såsom det Högh St. nogsamt känner, fyrfaldig. Han vexlar penningar, och mottager sådana lill förvar, han omsätter dem från en räkning till en annan, och utlånar dem på fast eller lös pant samt blötta skuldebref. Om allt detta skall kunna verkställas, med största beqvämlighet för allmänheten och mindsta besvär för Bankens tjenstemän: så bör han ega ett hus med lång och ljus bottenvåning, hvarest erforderliga vexlingskontor, mottagningsoch uttagnings-kassor finnas, på det att allmänheten icke må besväras med att gå flera trappor upp. I öfvervåuingarne böra deremot inrymmas sådana kontor och afdelningar, der sjelfva-utlåningen samt bokföring och bokslut m. m. förrättas. Men en sådan byggnad saknar Banken.
Jemte lillkännagifvande af hvilka Adliga ynglingar, som sedan sista Riksdag antingen åtnjutit de för Studerande vid Rikets Universiteter anslagne fyra högre och åtta lägre D e n g J ti n i i e. m. 353 lägre RiddarhusStipendier, eller varit till FriCadetter vid KrigsAcademien på Carlberg antagne, har Direcdonen i g §. hemställt, om icke, enär den händelse inträffar, att en RiddarhusStipendiat eller Cadett tillika erhåller understöd af annan allmän eller enskild stiftelse, eller eljest någon opåräknad inkomst, hvarigenom tillfälle för honom beredes, att, utan det från Riddarhuset anslagna understöd, kunna sine Studier vid Universitetet eller KrigsAcademien fortsätta, RiddarhusDirectionen må äga att, efter sig företeende omständigheter, pröfva, huruvida Stipendiaten eller FriCadetten må vid det af Riddarhusets medel utgående understöd varda bibehållen; Å- hvilken hemställan Utskottet får vördsamt tillstyrka bifall, samt att ett stadgande i denna väg må inflyta såsom tilllägg till de för Riddarhusets Stipendier fastställde Reglementen. Sedan, enligt hvad RiddarhusDirectiolien nedanföre i samma g §. anmäler, Adliga GadeliSchokeFouden numera vunnit den förkofran, att ett af de utaf Högloflige Ridderskapet och Adeln, medelst vid sista Riksdag fattadt beslut, sorn vidden innevarande är vordet bekräftadt, å nämnde Fond anslagne så kallade NäringsStipendier skulle kunna af det tillökta Capitalet såsom ränta utgå; så återstår för detsammas kungörande 27 H. a3 3”4 Den g J u n i i e. m. såsom ledigt, endast att Höglofl.
Stjernstedt förslag, eller det af Utsk. redan afgifna, så framt ej R. o. Ad. ensamme ville fatta ett tredje beslut, olika med alla de öfriga Ståndens, hvilket sannolikt skulle blifva utan all verkan. Deremot, ifall Utsk. endast får sig å lagd t att jemka de olika besluten, är det icke omöjligt att, om R. o. Ad. bifaller LagUlsk:s förslag, något af de begge Stånd, sorn nu lemna!, sitt bifall till reservationen, skulle blifva benäget att frångå delta sitt beslut och förena sig med R. o. Ad. och PresleSt. om en und. skrifvelse, hvarigenom frågan icke behöfde underkastas votering i förstärkt Utsk. I alla afseenden anser jag således frågan komma i en bättre ställning om R. o. Ad. nu fattar sitt beslut, än om Ståndet skulle återremittera betiink. Frih. Cederst röm, Jacob: Den method för ärendets slutliga afgörande, som den siste värde talaren framställt, kan jag icke för någon del godkänna. Han har åberopat, all 2 Stånd anlagil Fril). Stjerusledts förslag. Det hafva vi visserligen genom prot.utdr. fått erfara; men dessa beslut slå i rak strid med 87 § Reg.F., enär Utsk. aldrig blifvit bordt öfver detta förslag, och lagfrågor icke få upptagas i Stånden i annan ordning, än den nämnde § bestämmer. Att dessa 2:ne Stånd bifallit ofvannämnde förslag kan omöjligen leda till ett sådant resultat; ty då nu PresteSt. bifallit LagUtsk:s förslag, så skulle, i händelse R. o. Ad. äfven gjorde det, frågan komma att förfalla, emedan de begge olagliga besluten aldrig kunna komma under omröstning. Men jag skulle tro, att del icke vore skäl alt låta frågan förfalla. Om R. o. Ad. återremitterar betänk., så kommer Utsk. i tillfälle alt med moditicationer tillstyrka bifall till reservantens förslag samt, efter sammanträde med SlalsUlsk., föreslå det anslag, som kan blifva nödvändigt för dess verkställighet. Jag begär propus, pä äterreiniss.
Stockholm i det fallet böra få göra såsom andra städer, dä de vilja verkställa försköningar, d. v. s. antingen sammanskjuta de nödiga medlen dertill, eller ock upplåna desamma pä stadens credit, samt dem småningom amortera, hvilket äfven här -torde vara det rättaste. 404 Den 30 October f. m. På dessa skiil anhåller jag, alt detta betänk., som efter min förmening är bygdt på rättvisa, måtte af R. o. Ad. bifallas. Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Frih. Hamilton bar sagt, att Utsk. väl funnit billigheten deraf, att de till Stockholms broar införda varor skola hjelpa till alt underhålla dessa broar till så stor del, som desamma genom varutransporten skadades, men att då tillika vore upplyst, att på de sednare åren afgifterne för varorne uppgått till långt mera, än hvad broarnes underhåll kostat, så hade Utsk. deraf hemtat anleda, att nedsätta dessa afgifter, i likhet med hvad som till broarnes underhåll erfordrades. Jag anhåller likväl dervid att få fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att utgiflerne för ofvannämnde broar och quaier äro af 2:ne slag, nemi. de som utgå till underhållet af hvad som redan är bygdt, och de som utgå för alt bygga ånyo. Det har genom Gr. Lewenhaupt redan blifvit upplyst, att Stockholm står i skuld för nära 700,000 r:dr, till stor del för uppbyggande af quaier och broar; om dä alla de varor som å desamma uppläggas skulle undandraga sig allt hvad som öfverskrider blotta underhållet, hvem skulle vät dä betala sjelfva byggnadsomkostnaderna? Ar det icke billigt, alt de varor, som draga nyttan af dessa quaier och broar, äfven få betala omkostnaderne för deras uppbyggande?
Sålunda förekommer deri den underrättelse, att under de sednaste 21 åren skulle med statslånen jemte öfverskotten af statsinkomsterna omkring 254 »miles» allmänna vågar hafva blifvit antingen anlagda eller förbättrade. Såvidt Revisorerne känna, hafva de hittills upptagna statslånen icke till någon del blifvit använda för anläggning eller förbättring af landets allmänna vägar och hos utländningen lärer, genom en dylik uppgift, omdömet om vårt eget lands resurser icke blifva särdeles gynnsamt, isynnerhet då i denna promemoria — hvilken ursprungligen synes hafva haft Svensk text — 254 mil efter Svenskt språk och mått blifvit på Engelska språket återgifna med 254 «miles» (1 milé icke fullt £ Svensk mil), alstrande hos den Engelske betraktaren alltså den öfvertygelsen att Sverige, för anläggandet af en landsvägssträcka af omkring 40 Svenska mil skulle vara nödsakadt anlita statslån. Deremot saknas i samma promemoria upplysning om det för hållandet, att Sverige under de sednaste 10 åren anlagt jernvägar å en sammanräknad längd af omkring 70 mil, utom alla de jernbanor, som, till en längd af omkring 20 mil, åstadkommits af enskilda bolag. Att efter sådana meddelanden, här exempel - — 77 — vis omförmälda, spekulationerna på det nya statslånet skulle inom England blifva föga lifliga och lånet följaktligen derstädes misslyckas, finna Revisorerne icke besynnerligt. Också hafva låneöfvertagarne hvarken begagnat den i kontraktet dem medgifna rätt att inom 14 dagar efter kontraktets afslutande öfvertaga mer eller mindre af den icke fixt kontraherade låueandelen, eller inom den 1 sistlidne September anmält sig att mot uppgäld öfvertaga någon ytterligare del af lånet. Deremot synas Fullmäktige hafva varit angelägne att tillförsäkra Riksgälds-kontoret att få behålla en betydligare del af obligationsbeloppet.
Maj:t ingått, rörande uppsättande af 3 kompanier ingeniör-trupper, som skulle bilda en pontonier-bataljou, hade, enligt hvad korpschefen uti underdånigt memorial af den 2 sistlidna Augusti yttrat, så fullständiga skäl blifvit anförda för behofvet af en sådan trupps tillvaro och ordnandet af ett fullständigt krigsbryggeväsende, att ett återupprepande deraf syntes korps-chefen mindre nödigt. Dittills hade, på Kongl. Maj:ts förnyade framställningar till Rikets Ständer, medel blifvit anslagne till uppsättande af tvä af dessa kompanier, deraf det 2:dra, hvars anvärfning och uppsättning börjades år 1864, hunne kompletteras inom innevarande års utgång. Det 3:dje kompaniet återstår således ännu, innan bataljonen blir fulltalig; och då till dess uppsättande åtginge en tid af minst två år, så skulle i bästa fall denna fulltalighet inträffa först i början af är 1869, då likväl denna sist anvärfda (rupp ännu vore oöfvad och följaktligen ifrågavarande vigtiga del af arméens behof i krig fortfarande ouppfylld eller åtminstone i ofullständigt skick. Chefen för Ingeniör-korpsen har derföre anhållit, att Kongl. Maj:L täcktes till Rikets Ständer aflåta proposition om anslag till det 3:dje kompaniet, enligt ett af Chefen öfverlemnadt förslag och på samma vilkor, som för uppsättande af 2:dra kompaniet beviljades eller utan särskild uppsättningskostnad, med undantag af den för anvärfningen, dertill särskildt anslag begärdes; hvarförutan föreslagits inköp af 18 hästar samt uppsättning af stallinventarier för dessa.
Rikets Ständers medgifvande vid 1823 års Riksdag till Caserners uppförande Den i5 Ja n u a r i i e. ni. på Statens bekostnadj hvilket Herr Grefven jörmodar hafva föranledt till det omdöme i StatsRådets Protocoll , att Incjvarteringsbesväret ej borde falla Städerne allena till last, anser Herr Grefven vara af så evasiv och obestämd beskaffenhet j till tid och biträdej att derifrån skäligen icke bör kunna ledas en tillämpning i närvarande tid, då tillgångarne icke synas kunna, uppfylla nödvändigare behof, och att i alla fall ett vilkorligt medgifvande af lindring i en mindre del af Inqvarteringsbesväret ej bör föranleda till en allmän ef ter gift af samma besvär för Städerne, derigenom allmänna Bevillningen skulle än ytterligare blifva ökad. "Vid 1823 års Riksdag lyckades det de i frågan interesserade personer, att utverka en Ständernas underdåniga skrifvelse, hvaruti Ständerna anhöllo, att Kongl. Maj:t ville låta öfverse InqvarteringsOrdningen och hos Rikets Ständer föreslå de förändringar, dem Kongl. Maj:t funne med omständigheterna förenlige, samt låta uppbygga Casernbyggnader, så fort ske kunde, hvarförutan Ständerna anhöllo om utredning af Inqvarteringsbesväret, och förslag till dess jemnare fördelning; men då varande Statsutskott yttrade sig mycket varsamt, och ansåg Städerna icke böra frånkännas Inqvarteringsskyldigheten, fast det tillstyrkte lindring och jämkning. Häraf mäste otvifvelaktigt livar och en, som icke anser sig hunden af förut fa liad mening, finna, att Rikets Ständer aldrig hittills förklarat Städernas Inqvarteringsskyklighet böra upphöra; och att j8a3 års Beslut icke innehöll mycket allvar med den då åsyflade lindringen, bevisar sig deraf, att Ständerna icke anslogo några medel till uppbyggande af Caserner och Stall.
Taflans originella ram sysselsätter emellertid för den korta stunden åskådarnes intresse tillräckligt, för att ej ledsnaden hinner få plats, och hr Personnes erkännansvärda bemödanden att ge den fadde filosofen en smula färg samt fru Littmarcks åtminstone tillräckligt färglagda Lais åstadkomma munterhet. Programmets sista stycke, » Ingen utmätning », af M. P. Dominguez, tillhör dessa besatta upptåg, som försätter åskådarne i en paroxysm af skratt, ur hvilken man ej vaknar till eftertanke, förrän man är både ute i korridoren och på gatan. Det låter ej referera sig, men väl se sig. Herr Hedlunds ynkligt härliga fin de stecte-snobb förtjänar isynnerhet mention som något extra i det rent besatta. Tråkigt hinner man således icke ha på ett besök under detta piogram, och utbytet är kvalitativt taget delvis af värde, kvantitativt mer än frikostigt. E n lärarinnas r o m a n. En svensk kulturbild, tecknad på verklighetens grund för Idun af * Algot Sandberg. (Forts.) Kvinnor kandidater till franska deputeradekammaren. Sarah Bernhardt har af den frantka föreningen för kvinnans frigörelse uppställts som kandidat till årets deputeradeval. Bland öfriga af föreningen uppställda kandidater hafva flere afsagt sig den äran. Fruarna Noel Bortier, skrift ställarinna, Hermance Chatelain, redaktris för Kevue européenne, Jarrethout, f. d. marketenterska och innetiafvarinna af hederslegionen, samt Renée Marcil, redaktris för L ' Esprit de la femme, hafva däremot antagit kanditaturen. Teater och musik. Kungl. operan har på julrepertoaren som vanligt upptagit » Värmländingarne » och till omväxling med detta allt fortfarande lifligt senterade sångspel gifvit » Per Svinaherde » med hr Lemon i titelrollen. Bland öfriga repriser märkas » Trubaduren » med fru Louise Pyk som gäst och nu senast » Friskytten », som gafs i tisdags med på ett undantag när samma rollbesättning som senast. Nämnda undantag gäller Agathas parti, som denna gång utfördes af en ung debutant, fröken Hulting.
Banco» icke kunnat tillförlitligen upplysas, när och på hvad vilkor ifrågavarande hemman blifvit lill Borås stad upplåtne, samt *vid hvad lid och på hvad sätt de samma kommit ifrån staden i enskilde personers besittning; hvaremot af Jordeböckerne jnbemtats, att desse hemman varit dels gamla frälse och skattehem many dels ock Kronohemman, hvilka senare, tid efter annan» blifvit till skatte försålde; äfvensom Kongl. Resolutionen-uppå Borås stads enskilda besvär den u September i6('4 upplyste;, att stadens Borgerskap redan, den tiden brukat' och innehaft hemmanen, men genom nämnde Resolution blifvit från utskrifning och rotering för de samma-försko»t, samt i. stället fått sig ålägdt att utgöra en Båtsman för hvarje fem gårdar; och: vidare vöre val, genom Kongl. Brefvet den s5 November i(J83, i Nåder förklarad t; att ifrågavarande hemman, på grund af nyssnämnde (jeller år 1664 år sj)Ko n gk 11 e s-o 1 ul i o n, ,sk u 11 e lemnäs och förblifva under Båtsmaushållet, dock roed vilkor, att sådant skedde på samma sätt och fot,"sorn vid Knektehållet brukligt och med Kongl. Mäjrts Instruetioner och Ordres om Bålsroansindelningen kunde enligt vara; roen icke destomindre hade två och trefjerdedels mantal af desse hemman, nemligen Garslösa hufvudgård för I1/2, Håstorp för 1/2, Ingelstorp för 1/2, Backabohl för 1 fa, Ryd eller Sanderyd för 1 f\ och Bönhult Storegård för 3/4 mantal, blifvit insatte i Soldatrotar vid Elfsborgs Regemente, dels vid indelning,stiden, dels kort derefter, och vöre således redan den tiden komne utur stadens ego och besittning, emedan de annars icke hade, emot i683 års Kongl. Bref, kunnat å landet roteras.
Dessa jemte flere med saken gemenskap egande föremål synas, i Utskottens öfvertygelse, böra förut vara fullkomligen utredda; och som förberedande undersökning förmodeligen intill nästa Riksdag kan hinna fullbordas, tror Stats-Utskottet, att också intill dess med anslåendet af den föreslagne Fonden bör uppskjutas, heldst de kosö nader, som med en sådan undersökning äro förenade, kunna, då de succesive utgå, bestridas af det till Rese-och Tractaments-penningar för Extra förrättningar i Civile ärender å Andra hufvud-Titeln uppförde årliga anslag. Hvilket alt vördsamt underställes Riksens Högloft. Ständers ompröfvande. Stockholm den 7 Augusti 1823. Ankom den 20 Aag. 1823. Riksens Högloft. Ständers StatsLag samt Allmänna Besvärs - ijS St ats-Uts kattets Bä tä nk a'n den. och Ekonomi Utskotts Utlåtande, i anledning af de flere, vid innevarande Riksmöte, väckte motioner, rörande förändring i närvarande Fångföringssätt m. m. TiH gemensam behandling af Stats-Lag samt Ekonomi Utskotten hafva följande Memorialer blifvit remitterade, rörande yrkad förändring i närvarande Fångförings-sätt, jemte flere dermed samm hang egande ämnen; nemlig en:.
Låta de sig ej heller deraf rälta; döme dä Rätten till skilnad på ett år, till säng och säle: förbjude ock, vid vile af fängelse, makarne att hvarandra under den lid besöka. § Skiljer mannen sig sjelf ifrån hustrun, eller hustrun [rån mannen, lill säng och säle, af hat eller illvilja, och håller sig i landel uppe, från hem och hustru, eller drifver man hustrun, eller hustru mannen ur hus och bo, och nyttjar der begges gods och egendom; för fores som i förra § sagdl är, och (ylle den brottsliga skadan.» Stockholm den 28 Februari 4860. Reservationer: af Herr Grefve Sparre, E., med hvilken Herr Grefve Taube, H. E., sig förenat. »Emot det i förra delen af Utskottets Betänkande framställda förslag måste jag nedlägga min reservation. Afven om, såsom Utskottet påstått, det vore rationelt riktigt att uppdraga äktenskaps-skilnadens bestämmande åt domstol i det fall, att »afsky och hat» uppstått mellan äkta makar, så föijer dock icke deraf, att Utskottets berörda förslag bör bifallas. Ty detta upplager jemväl såsom ovilkorligt skiinadsskäl det i Kongl. Förordningen den 27 April 184 0 såsom anledning till slulnads sökande hos Konungen förekommande fall, att den ena makan »beträdes med slöseri, dryckenskap och våldsamt sinnelag» Af dessa omständigheter borde åtminstone icke slöseri vara ens någon skilnads-anledmng, knappt nog heller dryckenskap. De förekomma ej heller såsom skiinadsskäl i Lag-komittéens och Lag-beredningens förslag. Uttrycket våldsamt sinnelag, så naket som det här förekommer, utan att det ens uttryckligen förutsattes, att detta sinnelag gifvit sig luft mot den andra makan, synes mig så Lag-Utskottets Betänkande M 19. 15 sväfvande, att det vore alltför vådligt att derpå grunda ovilkorlig rätt till äktenskapsskilnad.
Gonmuparieii 1 :o Itti ©frifwelfe till Stcpiforente af ben 9 ftfll» ©eptember, hofwa Jperrar gullmäftige i DufsgälbS*kontoiret anmält, fjuculebcö kommisarien ber* ufo tung. gtipbciren af Äongl. 3?orbfl:jerne*Drben, $5aoib Sfs efterlemnabe knfa, ©abriclle kf, föbb ©trötn, uti en tilt 4?errar Jultmäftige flällb ©frift, imber åberopanbe af ett bifogabt, från 2>ufiitie*kollegittm od) 0örmpnbare*^ammaren mebbelabt Betyg, forn innehåller, att, enligt ben, efter bemälbe kommisarie förrättabe Boupptecfning, utgör wärbet och beloppet af hönö qwarlåtenjlfap 2167 Di:br 3 S* 5 tfh och ©terbf)ufetö fFitlb 1839 Df:br 4l 7 r:f^/ tuom Ijwab ©terbfjufet fan fomtna att wibfätmaö wib liqttib af åtffillige S25orgenärerö ännu outtagne utbetningar i Brufspatrotten B. 2. ©rttbbö kcticours, till ett fammau* %äfnabt belopp af 38o 9t:bc 19 S* 7 t:ft. allt Banco, anhållit, att henne måtte till bcS egen och eu oförförjb botterS bergning, bewiljaé ett beljöjligt unberfiöb. Dd) hofwa Jperrar $ullmäftige yttrat, att be, font uogfamt egbe fg befant koni* kommisarien