Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Förordmn angide städsel och lego af jord på landet deri 13 Juni 1800; Nio 61, i ani. af motion om ändring i nu gällande föreskrifter angide anmälan af missnöje emot sådana domstols i invändningsfrågor meddelade beslut, hvaremot klagan icke får annorledes än i sammanhang med Itufvudsaken fullföljas; Nio 62, i ani. af motioner om ändring i K. Förordningen angide inteckning i fast egendom den 13 Juli 1818; Nio 63, i aril. af motion om ändring i 4:de kap. 2:dra §:n Jorda-halken; Nio 64, i ani. af återremiss af Utskits Utlåt. Nio 38, öfver motioner om ändring af 12:te kap. 2:dra §:n Rältegångs-baiken; Den 26 September. 393 N:o 65. i ani. af återremiss af Ulskds Utlåt. N:o 44, öfver motioner ang:de tillåtelse lör enskilde att anställa särskild prestman lör gndstjenstens upprätthållande i orter, aflägsna från församlingens kyrka; N:o 66, i ani. af återremiss af Utsk:ts Utlåt.
Att ett utländskt försäkrings-bolag affattar sina prospekter och policer på sitt 4 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 95. eget lands språk, samt beräknar försäkrings-summan uti den enhet myntet der eger, finnér Utskottet af mindre vigt, helst hvar och en försigtig och omtänksam försäkringstagare icke lärer underlåta att på förhand härom göra sig underrättad samt att derefter uppställa sina beräkningar, och de, hvilka sålunda icke gå till väga, ändock icke lära genom lagstiftning kunna i detta mer än andra hänseenden af Staten skyddas för förluster. Emot förordandet af det stadgande, att alla försäkrings-bolag, hvilka inom riket utöfva någon verksamhet, skulle, vid till följd deraf uppkommande rättstvister, underkasta sig Svensk lag och domstol, får Utskottet åberopa samma skäl, hvilka i första punkten blifvit andragna. Förhållan let är nemligen, att då de flesta bolag redan nu medgifva, att genom eller emot dem anställda rättegångar handläggas och afdömas efter det lands lagar, der tvisten uppstått, så göra några få utländska bolag, synnerligen de äldsta och mest solida Engelska, härifrån ett undantag. Att dessa bolag skulle göra medgifvanden åt Sverige, hvilka icke kommit något annat land till del, är föga sannolikt, hvarförutan ett stadgande i berörda rigtning emot dem mindre erfordras, då de derförutan, så vidt Utskottet har sig bekant, fullgjort sina åtagna förbindelser. På dessa skäl, och då Utskottet ej heller anser, att bedrägerier af ett försäkrings—bolags agent kunna förekommas derigenom, att agenten härstädes skall lagföra och kungöra erhållen fullmagt från bolaget i fråga, enär en entledigad agent ändock skulle kunna lyckas att i bolagets namn lemna falska försäkringar, får Utskottet vördsamt hemställa, att jemväl i sednare punkten af Johan Gustaf Dahlgrens motion äfvensom i Herr Ridderstads motion framställda förslag, ej måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 26 Februari 1863. Allmänna Besväraoch Ekonomi-Utskottets Betänkande S:o 96. 5 N:<> 96.
Under åren från och med 1849 till och med 1857, skulle de årliga utgifterna för belöningar under denna tid, i händelse de utgått till nu föreslagna belopp, hafva stigit lill omkring 35,000 R:dr; men att då man mäste antaga, att ökade belöningar jemväl skola öka antalet al dödade rofdjur, de blifvande utgifterna för dylika belöningar icke borde beräknas till mindre än 50,000 R:dr årligen, hvaremot också kunde förmodas, att, i den mån rofdjuren genom de förhöjda premierna blefve alltmera utrotade, denna utgift borde komma alt framdeles betydligen ininskaS ; Och hafva Rikets Ständer på grund häraf, enligt hvad i den underdåniga skrifvelsen angående regleringen af utgifterna under sjunde hufvudtiteln redan blifvit anmäldt, funnit skäligt, på sätt E. K. Majit begärt, anvisa ett belopp af fcrntiotuséh Riksdaler årligen, aft, från och med början af nästa statsregleringsperiod, såsom förslagsanslag till belöningar för rofdjurs dödande, uppföras å nämnde hufvudtitel, och att utgå sedan den nya Jagl-stadgan träd t i verksamhet. Ett annat medel till rofdjurens utrotande har varit att, i afseende på jagten ef ter dem, stadga vissa undantag från den enskilda jagträtten.
Då de utaf sednast församlade Eevisorer meddelade tabellariska uppgifter om kassans ställning för år 1851, såsom uti 1853 års revisionsberättelse omförmäles, voro i vissa delar ©fullständiga, hafva Eevisorerne ansett lämpligt att uti förestående tabell jemväl redogöra för kassans inkomster och utgifter under förstnämnde år. — U7 Pensionärernes antal vid de under revisions-åren, i Mars månad, verkställda pensionsregleringar har utgjort: år 1852. år 1853- Hel-års PensioPensionernas PensioPensionernas pension. närer. belopp. närer. belopp. Allmänna Pensions-staten. Redogörelserna för det under Direktionens öfver Arméens pensions-kassa förvaltning ställda anslaget för pensionering af militäre embetsoch tjenstemäns samt under-officerares enkor och barn äro, för båda revisions-åren, i Kongl. Kammar-rätten granskade utan anmärkning och utvisa följande förhållande: Debet. år 1852. år 1853. Balans från föregående år: Stats-anslag. Restitution Pensioner Till Givil-statens Annons-kostnader pensions-inrättning, andel i pensioner, . 24. — 27. — S:r 24,448: 24,450: 1. 8. — 448 — Balans till påföljande år: Vid 1851 års stats-revision fastades uppmärksamhet derå, att militäre embetsmän åtnjöte pension från Arméens pensions-kassa på samma gång, som de uppburo lön eller pension för civil tjenst; och då kassans behållning, under de sednare åren, småningom minskats samt, i följd deraf, farhåga måste uppstå för kassans framtida bestånd, hade Revisorerne ansett angeläget, att den förändring i reglementets föreskrifter vidtoges, att kassan befriades från utbetalning af pensioner till sådana delägare, som framdeles erhölle tjenster i civil väg -eller blefve på allmänna indragnings-staten uppförda.
Reglementet, trll cwa tredjedelar af samtelige Banko-Fullmägttge stadgade antal, som till fattande af någor bestut bör wara tillstädes, och som närwarande Banko-Utskottet anser, böra tillämpas och gälla, äfwen för hwardera StändetS Fullmägtige särskildt; igenom s:ne Fullmägtiges af Hederwärda Bondeständers sränwaro, saknas, hvarmedelst Bankens mycket angelägna förvalkning befinner sig uti overksamhet: kan BankoUiskottet ej undgå, att hos Hederwärda Bondeständer anmäla, angelägenheten af sadan widtagande skyndsam anstalt inom det Hederwärda Ständer, som oförtöfvadt kan återställa Banko. Fullmägtigfkapek Uti test fulla aclivils. Orebro den 29 Äng. i8ro. 6srl klörasr. l.. Kl. kinnanäsr. k. l-ungren ^oli:son. Kl. Relsillgius. Uppläst hos Ridd. och Adeln d. zo Aug. rZr». Preste-Ständet d. zo - « Borgare-Ständet d. zo - « Bondc-Ständet d. zo Wördsamt Memorial. 8)aake, Utskottet anser sig ej längre böra uppskjuta, art om Bankowerkelö Mständ och dest styrelse ester Rik - ror Den sy Aug. Riksens Ständers sista sommanwaro, till de Respective Siänden afgifwa wördsam berättelse.
Utdr. den 19 Maj 18/j I. 455 1:0 Utlåtandet N:o 48, i hvad det, pag. 2 och 3, rörer dels, i följd af antagna inbjudningar, förfallna voterings-propositioner, dels åberopande af redan verkställda omröstningar, äfvensom h vad Utskottet anfört, pag. 43, lades till handlingarne; 2:0 med förklarande, att Ståndet icke instämmer uti Ridderskapets och Adelns beslut, att, för den händelse förbud emot inföisel af kläde fortfarande kommer att ega rum, ulförsel af finsorterad Electoral-ull skulle berättiga till införsel af kläde till lika vistt emot 2 Frdr tull per Skålpund, lade Ståndet denna del af Utlåtandet N:o 48, till handlingarne; celi 3:o Yoterings-propositionerna i Utlåtandet N:o 48, jemte hvad Utskottet, dels i sammanhang med votei ings-propositionerna, dels serskildt, utom hvad redan är under N:ris 1 och 2 af detta Protocoll omförmäldt, 1 nämnde Utlåtande hemställt. Godkändes. S. D. Föredrogs ånyo Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Memorial N;o y3, med förslag till sammanjemnkning af RiksStåndens skiljagtiga beslut, i anledn ng af Utskottens Belänkanden N:ris 4 och 29. Härvid förekommo: Ingressen samt 1—4 §§• Författnings-Förslaget. Voterings-propositionen vid 1 §., jemte hvad, i afseende på dessa punkter, i öfrigt förekommer uti Memorialet N:o h3, godkändes, 5 och 5 §§. Inbjudningen afslogs, och voterings-propositionen gillades, äfvensom yttrandet, p ig. 6, af Memorialet N:o ^3, angående 6 §., i öfrigt bifölls. 7—9 §§•
Pr torell'''Secreterare. Sekreter i Pem. Committäen. töfwersättning. Homburgssa Bauquter HusenS ContoCourant. 3? o i.Averboffffe Arfwingarnes Liquidation. N:o s. Huset Luis L Jencquels liqui. dationer: ' Conto Courant frän Januari; r, till December Zi. 1807. k) Detta Conto Courant tillhörande Jn« teresie uträkning. C) Conto Courant frän 1 Januarii till 31 December 1808. v) Till ,808 ärS Conto Courant hörande Jnteresie räkning. k) In - Den 1 Aug. Zlt L) Jnteresie räkning frän 1 Januarii till z. December ;809. N o z. Husets don Halle Son l-qui. dationer: , . Conto Courant frän 1 Januarn t:ll Zi December 1807. L) Uträkning öfwer ,808 ärs interetzcn. c) Jnteresie. uträkning för är ,809. Husets Louis 6c Jencquels li« qvidation öfwer deras andra fordran. Z!Z 312 N:s i. Ois König!. 8c!ixvecl. ?om Ksmer in Ltrsliunö unö nrcir M4 König!» koinmsrldics Ksmmil-Oopsrtement ciile!k>i!. Kov. kiir äero selden °krLirs; von ,1. Kovenider 1807 von mir beialt vorden Kiä. 560,000 Kco L:co m,rlc ^n: kerrere krnrres von äen, König!. Kommsrscke Kslvmirr!
Palmstjernas förslag innehållande: ”Det vissa socknar uti Stora Kopparbergs län ålagde onus af s. k. Näs Kungsgårds reparalionsmedel skall upphöra sä snart fullständig utredning af dess belopp eller värde i penningar under åren 1828—1847, hunnit ske och vid näst derefter inträffande riksdag motsvande anslag af statsmedel till fullt riksdalertal för regementet å riksstat uppförts”. Dä nu Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. afsloge ifrågavande punkt af Utsk:s utlåt., ropades starka ja, blandade med nej, hvarpå Hr Landtm, förklarade att han funnit ja öfvervägande. 9:de punkten. Hr von Hartmansdorff: Då H. Ståndet afslagit 3:dje punkten ang:de räntornes förvandling till penningar anser jag att den nu föredragne punkten dermed har förfallit, och hemställer jag att Hr Gr. o. Landtm, mätte till Ståndet framställa en sådan propos. Hr Gr. o. Landtm, yttrade att R. o. Ad. torde finna, att till följd af dess i afseende på 3:dje punkten fattade beslut, den nu förevar:de 9:de punkten, som dermed stöde i omedelbart sammanhang, hade förfallit. Ropades ja. 10:de punkten. Lades till handlingarne. ll:/e punkten. Hr von Hartmansdorff: Dä här är fråga om förvandling af en ränta till penningar torde R. o. Ad. finna, att det är samma förhållande med denna punkt som med de föreg:de nemi. att densamma till följd af beslutet om den 3:dje har förfallit. Hr G r. o. Landtm, yttrade, att R. o. Ad. torde finna, alt denna punkt, till följd af R. o. Ad:s i afseende på 3:dje punkten fattade beslut, hade förfallit. Ropades ja. Hr von Hartmansdorff:
Der så oförmodadt —• belopp sig åtagit, då skola Riksens Ständer åtskiljas, och fortfare den förra —• uppgöra och utfärda. Riksdagsordningen. §. 80. Riksdag må ej räcka längre, än Riksdag må ej räcka längre, an tre månader från den dag, — sex månader från dagen anmäle Riksens Ständer det hos Konanmäle Riksens Ständer det hos Konungen, och äske, att Riksdagen måtte ungen, jemte deras önskan, attRiksfortfqra någon viss tid af högst en må- dagen måtte fortfara någon viss in - 12 Consläutions-Utshottels Memorial, N.o 5. nåd derefter; börande minst trenne skränkt tid, högst två månader• Bö Riks-Stånd må äfven slutas randes minst tre Riks-Ståud — innan tre månader tilländagått, enär må äfven slutas, innan sex månader samtliga Stånden sådant begära. tilländagått, enär samtlige Riks-Stånden sådant begära och Konungen dertill lemnar bifall. Se Bib. 3 Sami. Mern. Ridd. celi Adelns Prot. B. XVII p. 74, B. XVIII p. 48, B. X XI p. 101. Preste-Ståndets d:o B. XIV p. 188, B. XV p. 87, B. XVIII P. 166. Borgare-Ståndets d:o B. VII p. 354, 531 B. VIII p. 10, 119 B. IX p. 769. 851. Bonde-Ståndets d:o B. IX p. 268. 15:o Förslag angående National-Representationen. RiksdagsOrdn ingen. A) §. 13. 2 Morn. 2:o Universiteten i Upsala och 2:o Universiteten i Upsala och Lund verldslige Faculteterne. Lund — verldslige Faculteterne.
Utdrag ilen 26 Mars 1829] N.o 35, ofver Hr Contracts-Prosten E. Mgrells Motion om förhöjning af afgiften till Kyrkan för förnyadt lägersmål; N:o 34, öfver Hr Pehr Gustaf Cederschjolds Motion om granskning af alla de Lagförändringar, sorn utan Pikets Ständers samtycke blifvit gjorde, isynnerhet emellan åren 1786 och 1803. S. DI anledning af gjorda anmärkning gar återremitterades Lag-Utskottets Betän kanden: Nio ofver Biksdagi-Fullmågtigefi från Cal mare Län Petter Perssons Motion bm en Lag, som stadgar ett efter förbrytelsens beskaffenhet lämpadt urbota straff för den, som falskeligen å sig bekänner miss^ gerning, äfven af mindre svår art, äg att den dödsstraff föitjenar ; och H:o 32, i anledning af Herr ContractsProsten E. Agrells Motion om förnyande af Kongl. Kungörelsen den a7 Augusti s823; angående vederbörandes åliggande att tillställa så väl Konungens Befallningshafvande soia Presterskapet förteckningar öfver dem, hvil-3 ka för Lagbrott blifvit vid Domstolarne sakj fällde eller under framtiden ställde, Prof. Utdrag (fen *6 Mars l8sg, lrjjr Från Vålloflige BorgareStåndet. S. D. Ett af Bxpeditions-Utskotfet upp^ satt Förslag, N:o 41, till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående afskrifning i Räkenskaperne af Nummer-Lotteriets fordran hos Hamnbyggnads-Directionen i Helsingborg, blef, i anseende lill befunnen ofullständighet i första punkten, återreinitteradt.
St. en lämplig förhöjning i tullen å de stora consumtionsartiklarne socker, caffe, tobak, spriter, såsom rumm, arrak, m. fl. samt viner, och derjemte förelägga R. St., genom utdrag från tullspccialcrnc för de scdnaste 10 åren, en uppgift på den, efter mitt förmenande, stigande importen å de flesta af dessa artiklar. Likaledes önskar jag, att Utsk. måtte föreslå upphörande af creditupplag eller anstånd med tullens erläggande, hvilket i så hög grad uppmuntrar importen för alla artiklar, hvilka icke äro nödvändighetsvaror eller utgöra rudimaterier till våra fabriker; samt slutligen, att med tullförhöjning äfven belägga, der det sig lämpligen göra låter, manufacturvaror och synnerligast deribland all den utländska lux och flärd, hvarmed landet öfversvämmas, dessa leksaker för stora barn, genom hvilkas consumtion intet nytt värde i landet kan uppslå. Den stora förmån vi nu i riket under en längre tid åtnjutit af ett stadgadt myntvärde, undfaller mängden. Det förhåller sig alldeles så med denna förmän som med helsan ; de flesta tänka ej på dess värde, förrän de förlorat den. Hr Hjerta, Lars: Jag vill icke ingå i någon discussion med den värde motionären ang:de de statsekonomiska principer, han i sitt anförande framställt såsom nyttiga för det allmänna, emedan jag tror, alt dessa principer ändock komma att blifva tillräckligt afhandlade, både inom bevilln.Utsk. och när betänk, om tulltaxan inkommer i RiksSt:n. Men jag kan icke undgå att göra en anmärkn. vid det samband, som motionären synes vilja oskiljaktigt fastknyta emellan handelsimporten och bankens förmåga att honorera sina förbindelser, emedan jag tror att deri ligger en villfarelse. Det är nemi. icke möjligt för mig att lf 2 Den 10 Augustia fatta annat, än att banken mäste äga bädc förmåga och skyldighet att uppfylla sina förbindelser antingen importen är större eller mindre, och att motionären således talat om tvenne saker, som icke hafva något nödvändigt sammanhang sins emellan.
Dä Stats, Werkcts upräkthällande fordrar, att betz oundgängliga Utgifter bestridas, hwarförutan detta äfwcnsvm andra Penninge - förwaltande Wcrks Credit skulle skadas, och Löntagaren i synnerhet blifwa lidande, bifalla Riksens Ständer, jämlikt Eder Kongl. Majus nädiga framställa», det Banquens rättighet, att, till godtgörande af en witz faststäkd afbetalning ä Capital och ränta af dctz gjorda förskott, fä Tull-Arrende medlen upbära och sedermera med Stats-Wcrket om bf« tverfkottet ingä Liqvid, mä först med nästa är i8ic> taga sin början, och StatS-Contoirct säledes för inne» warandc är, utan hinder af den skedda pantförskrifningen detza medel lyfta och disponera. Dock pä bet BanTredje Band. N:o lvL, ivz. quea 8O2 Den 2Z September. qven derigenom icke mätte sakna hvad densamma noder detta Är bör ätnjuta i afbetalning pä Capital och ränta af ltir.nadc förskott, anse Riksens Ständer nödigt, att Banquen af de Patrioriska Län och gäfwor, svin blifwit derstädes för Stats - Werkets Räkning insatte och ännu finnas wara vdisponerade, mä gvdtgöras för hwad densamma till och med innevarande ärs stut i Mant afseende tilkommer, och hvilket, enligt meddelad tipgift och uträkning, utgör tilsammans Nittio Ätta Tusende Fyrahundrade Trettio Nio (98,439) R:dr5 skill. 4 rist. Banco. Riksens
På theatern, som har en stor, men oprydd salong, hörde jag den Stumma. Masaniello, hr Wurda, och Pietro, hr Reichel, voro tvenne lika jettelika figurer som stämmor. Äfven den förres, i Hamburg lofordade, tenor var skarp och sträf. Första sångerskan, också en favorit hos Hamburgarne, var genom sin korpulens ett de förra värdigt motstycke, och skrek «uhyre» sträft och gällt. Allt syntes vara beräknadt, att genom stora figurer, gester och röster uppskaka ett likgiltigt publikum. I samma groteska smak är publikens förhållande till die «Jungfern», för hvilka Hamburg är så beryktadt. Balerna hos Peter Arens äro kända. Man skulle tro, att der vore rätt gentilt och ståtligt. Men långt derifrån. Danssalongen är temligen låg, på väggarne äro målade serskilda nationers vapen, och möblerna bestå af målade trädbord och stolar. Inga speglar, inga glänsande kronor finnas. Rummen för serveringen äro lika skrala. Hit går Hamburgaren utan gène, och fremlingar, till och med furstar, försumma ej att bese ett offentligt nöje af så eget slag. Det kan också antagas, att största delen af Hamburgarne sjelfva gå dit endast för att se, isynnerhet som de damer, här samlas, skola vara de redan på dekadens stadda. De, som hafva större anspråk, besöka parterren i theatern, och äfven här ser man endast väl klädda både äldre och yngre personer af mankönet, utan att låta sig genera, jemte dem innehafva platsen, som på intet vis är en föraktad plats. En gata, Dammthorwall, en om aftnarna vanlig promenad, har i husens parterr endast invånarinnor af detta slag, som vid en lampas sken inifrån rummen gifva sina behag till åskådande i de öppna fönstren. De synas alla vara af den art, som i Sverige benämnes ladugårdspigor. Man behandlar saken som all öfrig trafik i en frihamn. Men oaktadt denna offentlighet, är man fredad för all skamlös efterhängsenhet, hvilket icke kan sägas vara fallet i Köpenhamn, der antalet af detta slags damer icke torde vara mindre, än i Hamburg.
Ett utminuterings-ställe har det gagn med sig, att, då en fattig arbetare, som icke har råd alt köpa bränvin i större myckenhet, önskar att få något bränvin med sig till cn bergning, en vedlmggning eller något annat utarbete, hvarunder ofta flera dagar tillbringas under bar bimme'1, kan han få upköpa detta sitt lilla bränvinsförråd på minuteringsstället och jag tycker det vara mycket skäl att han der får bränvinel till något bättre pris än om han skall köpa det suptals å krogen. Säga hvad man säga vill, så är bränvinet ännu fol den Svenska arbetaren snart sagdt ett oumbärligt behof, och det torde derföre icke vara skäl ali drifva upp priset å varan högre än Utsk. gjort. Att deremot flera personer å krogen sammankomma för att supa och rumla, det är något helt annat och hör, såsom ett ondt, afskaffas. Då härtill kommer, alt utskänknings ställena i flera hänseenden äro bättre lottade än minuterings ställena, finner jag deruti ett ytterligare skäl att gifva mitt bifall lill Utsk:s förslag. Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabriel: Jag tager mig frihet ten förorda Utsk:s förslag i denna §. En talare, liiPrintzensköld, har ansett det vara lättare alt förekomma fylleriet genom lag-paragrafer, än genom den egna vinning,som skulle förmå suparen att icke sitta och öfverlasta sig på krogen. Jag deremot tror, att det högre priset å bränvinet, såldt på' krogen, förminskar superiet och jag tror, att de beslut i bränvins-lagstiftningen, R. St:r vid denna Riksdag fattat, hafva utgått från synpunkten att fördyra bränvinet för älskaren af kroglifvet, för suparen. Vid sådant förhållande är det väl rätt, att det bränvin, sorn köpes och förtäres å krogen, står köparen dyrare än det, som upköpes för att förtäras hemma eller vid arbete utomhus. Jag anser således, att utskänkaren bör högre beskattas än ulminuteraren, hvarföre jag äfven förordar antagandet af den nu under öfverläggning var:de §:n. Hr von Hartmansdorff:
Län, hvilka, på grund af upprättade, men hittills icke fullständigt granskade eller fastställda roteringslängder, tillkommit, skola, före nästinlräffande Riksdag, en lika vacanceafgift till Stuls-verket erlägga, eller om dermed uppskjutas bör, tilldess Stillssamt Allm. Besv.- och Ekon.-tJIskottens Utlåtande, N:o 162. 27 Kongl. Majits Nådiga Proposition, i hvad sistnämnde Län rörer, hunnit att af Rikets Ständer vid deras liästinträffande sammanträde granskas och fastställas. I afseende härå få Utskotten åberopa deras, i Utlåtandet N:o 160, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse, angående den nya ordinarie Soldat-roteringen i Riket, redan gjorda utredning af hvad till detta ämne hörer, samt på grund deraf äfven, i afseende å utgörandet af båtsmans-rotevacance-afgiften för de hela rotar eller spridda rotedelar, hvarmed den ordinarie roteringen tillökad blifvit eller ytterligare kommer att ökas, hemställa, alt Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit anmäla, det Rikets Ständer anse, att för sådan jord må, der för densamma icke utgöres verklig rotering , i öfverensstämmelse med Kongl. Majlis den 18 Januari 1834 afgifna, samt af Rikets Ständer den 10 November samma år bifallna Proposition derom, erläggas rote-vacance-afgift på enahanda sätt och efter samma grunder, som från och med år 1835 egt rum och således äfven för rotar eller rotedelar, hvarmed den ordinarie roteringen blifvit tillökad eller ytterligare kommer att tillökas inom Blekinge, Calmar, Hallands, Götheborgs och Bohus, Gefleborgs och Wester-Norrlands Län, utan afseende derå, alt längderne å den tillökade nya roteringen inom desse Län ännu icke blifvit i föreskrifven ordning pröfvade och fastställde.
Huru hedrande för Swenska namnet, huru wäl uträknat more icke för ändamälet, om wid behandlingen af betta stora intrefie, i denna sä critista tidepnnek, da odelade känfloc inom och opinionen utom ost, kanske snarare än någon ting annar skall werka lill wart försvar, om siger jag, nu de främmande anspräken, wid deras med glesa titlar trotsigt upgjorde calcul-.', öfwer Sweriges afmatrade styrka, de likwäl wid närmare tillseende nödgades fylla Laeumerne med det fä imponerade begreppet om wär national-cnlhnsiasme, wär sammanstämmighet, wär ståndaktighet. Oh! akt jag mägrade göra för Swensta all MN Nr Den Z Maji. 127 mäuhekcn begripligt, det förhöjda wärdet af fjelfwa sättet: att med et frimodigt yttrande af den fria beredwilligheten, det warma nitet, giftva äl sjelfwa handlingen en mycket större wigt pä den politiska wägbklancen, sädanr skulle kanske mangen Statsman kalla: cn sing Uträkning att för godt köp se sitt interesse till godo, och ett syndigt sätt alt lemna en annan föga mindre stark jdeascorrtinZcnt af blorr abfiract natur — maire samma nacional-anda öfwergä till hcroiSme hos de fosterländers söner, som skola utgöra hennes nya förfwar om görligt är till den grad: arc