Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta torde vara ganska lätt visadt, om man endast egnar någon upmärksarahet ät betänk. Jag hänvisar i detta afseende till pag. 6. Der står, ”att K. M. icke ansett andra persedlar böra såsom hufvudräntor bibehållas, än sådane, hvilka dels tili sitt värde årligen bestämmas genom markegångstaxa och sålunda antingen utgå i penningar efter förvandling eller levereras in natura, dels äro af beskaffenhet att kunna tjena lill grund för en skatteberäkning, dels ock i räntorna ingå till sä betydlig qvantitet, att de icke, utan alltför stor rubbning, i dessa räntors totalbelopp, kunna ullemnas; äfvensom att ifrågavar. hufvudräntor för liela riket lämpligen skulle kunna efter olika förhållanden inom serskilda orter, bestämmas endast till Spannmål, Dagsverken, Smör, Hö, Kol, Ved, Kött, Fläsk, Tackjern samt Strömming och Lax” etc. Detta utgör ett antal af 11 å 12 persedlar, och allt hvad som icke finnes inbegripet i dessa 12 persedlar skulle anses höra till smäpersedlarne, hvilka, ehuru flera hundra lill antalet, likväl endast i värde upgå till ett belopp af 144,000 r:dr då deremot hufvudpersedlarne belöpa sig till 2,597,000 r:dr, eller med tillägg af de årliga penningar, som redan finnas i markegångstaxa^ och hvilka i alla händelser skola oförändrade såsom hittills utgå, 2,900,000 r:dr. En hvar torde häraf finna alt den föreslagna förändringen icke i något hänseende är förskräckande, enär småpersedlarne utgöra omkring 5 proc. af det stora hela. När derjemte StatsUtsk., för att betrygga dem, som hysa farhågor för alla förändringar, i sista mom. af den nu uplästa punkten föreslagit, att alla i räntan ingående penningar skola bestämmas och utgå efter royntbestämningslagen af d. 31 Mars 1830, så tror jag att Hr Printzensköld äfven i detta afseende bör något så när hafva sina farhågor lugnade.
Vid handläggningen af detta ärende har Utskottet inhemtat: att förslag lill afhjelpande af de menliga följder, hvilka härflyta från Gesällers kringvandrande, redan blifvit gjorde af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-Stånden vid 1823 års Riksdag, äfvensom af Borgare-Ståndet vid 6 Allm. Besv. och Elton. Vult. Betänkande, N:o 15. i83o års Riksdag, i sammanhang med ett förslag till ordning för handtverkerien, och hvilka Commerce-Collegium sedermera år 1836 utarbetat; samt att Rikets Ständer ytterligare, vid sistlidne Riksdag, varit betänkte på mera omfattande stadganden, hvilka de trott sig hufvudsakligen finna uti det af serskitde Committerade för fattigvårdens reglerande, i fråga om Gesällers kringvandring, till Kongl. Majit öfverlemnade och Rikets Ständer Nådigst meddelade underdåniga förslag, den 8 Juni i83g. På grund af detsamma anhöllo Rikets Ständer den i3 Februari 1841, i en underdånig skrifvelse till Kongl. Majit, om utfärdande af en allmän författning, hvarigenom åtskilliga förhållanden, Mästare och Gesäller emellan, samt i afseende på de sistnämndes skyldigheter, kunde bestämmas, stödjande sig på vissa i den underdåniga skrifvelsen föreslagna hufvudgrunder. Och har Kongl. Majit sedermera funnit godt, efter vederbörandes börande, att till, inskränkande och ordnande af gesällvandringen, under den 16 Januari innevarande år, utgifva en Nådig Förordning. De af motionären föreslagna förändringar uti sistnämnde Nådiga Förordning har Utskottet tagit i öfvervägande.
De siffror, som Betänk:t gifver vid handen, rörande kostnaden för Itiks-arkivets förflyttning, visa ett helt annat resultat än det, hvartill den värde Frilen uti sin poetiska flygt kommit. Gr. Hamilton åter har ansett Kommers-Colhii nuv:de lokal nästan lika olämplig som f. d. Ridderstolpeska huset. Den förra hvilar dock på hälleberget, — en grund, hvilken vi redan af Bibeln känna är ganska god, —• och det sednare deremot hvilar på pålar, hvilka, jemlikt Betänka, äro af röta angripna och förstörda. Att så är förhållandet kan ock på stället inhemtas. Månne det väl kan vara rätt att släppa köttstycket för skuggan? R. St:r hafva tilllörene afslagit byggnadens förläggande till Carl Xllhs torg, af anledning alt densamma sålunda skulle blifva förlagd alltför långt bort från embetsverken. Ifrågasättes nu att förlägga densamma till Humlegården eller Bellevue, — blir ju afståndet ännu större. lag erinrar mig, huruledes Frih. Cederström motiverade sitt afstvrkande af förslaget alt förlägga byggnaden till Carl XHI:s torg dermed, att dersammastädes skulle verkställas så storartade planteringar. Huru den planen utvecklat sig, derom kan en hvar lätt nog öfvertyga sig. Jag fortfar uti min först framställda anhållan. Frih. af Ugglas: Jag hoppas, att Frih. Cederström icke kan finna otillständigt att jag till honom framställer den frågan, hvar han vill att detta arkiv skall förläggas; ty på så obestämda ord, som att Stats Utsk:t skall hitta på lämplig plats för denna byggnad, har samma Utsk. bra svårt att gissa, hvarest den värde talaren önskar densamma förlagd; och att samma talare är svår nog att i detta afseende tillfredsställa, derom bära flere föreg:de riksdagar vittne. Förslaget att förlägga byggnaden till Teknologiska institutet, anser jag vara en lör dessa samlingars välbefinnande och begagnande i högsta måtto olämplig åtgärd. 250 Den 17 Jani e, m.
Kapitlet 5 § Byggninga-balken stadgade ansvar för intagande af mäld på oskat t lagd qvarn sålunda icke vidare ega tillämplighet, torde 20 Kapitlet 5 § Byggninga-balken böra till all kraft och verkan upphälvas; Äfvensom, enär de i särskilda författningar nu förekommande stadganden om bestämd taxa på de algi fler, som qvarnegare skola lör spanmåls förmälning och virkes försågning erhålla, varit en följd af den inskränkning, som, med afseende på gamla qvarnegares rätt. hittills egt rum i fråga om qvarnanläggningar och åsyftat att förekomma, det allmänheten skulle kunna blifva af qvarnegaren obilligt taxerad och betungad, men en sådan tvångslag, efter upphörandet al grundränta ä qvarnar och denna närings deraf följande Irigifvande, skulle blifva både obehöflig och olämplig, Rikets Ständer fä i underdånighet hemställa, att hvad i fråga om qvarntull för spanmåls förmälning och om sågarelön är stadgadt må förfalla. Rikets Ständer framhärda etc. Slockholm den 13 Juni 1863. ExpeditionsUtskottets Förslag till anderd. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 10 Juni 1863. Preste Siandet den lo — Borgare-Slåndet den 11 Bonde-Ståndet den 13 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förändrade föreskrifter i fråga om byggande och underhållande af badstuf vor eller mältehus å kronohemman och boställen. (Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk, Bet. N:o 8.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har blifvit ifrågasläldt, att del, enligt 2 Kap. 1 g
Den som bifaller Utskottets af tre Stånd godkända förslag om tull-frihet vid införsel af »Färgträd, helt och oraspadt, alla slag, samt andra till färgning användbara, oberedda växter och växtdelar, ej specificerade,» röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålles lör denna artikel nu gällande införsels-tull af 1 R:dr för 100 R:drs värde. Voteringen har utfallit med 88 Ja och 31 Nej; och hafva alltså Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll. Den som till kontra-proposition i hufvudsakliga voteringen, rörande artikeln Lin, antager det af Rorgare-Ståndet fattade beslut, alt införsels-tullen härå skall utgöra för »ohäckladt» 8 sk. och för »häckladt» 16 sk. lispundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontra-proposition Ronde-Ståndets beslut att fastställa denna tull till 28 sk. för »ohäckladt» och 1 R:dr för »häckladt» lispundet. Denna votering utföll med 54 Ja och 65 Nej; hvadan Bonde-Ståndets beslut an tagits till kontra-proposition vid hufvud-voleringen. 20\de voteringen (25:te punkten). Den som vill att, i enlighet med Utskottets hemställan och två Stånds beslut, införsels-tullen å Lin skall bestämmas för »ohäckladt» lill 12 sk. och för »häckladt» till 24 sk. lispundet, röstar 6 Stals-Utskottets Memorial, A’:o Si6. Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages Bonde-Ståndets beslut. Resultatet af omröstningen har varit 83 Ja och 36 Nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat enligt Ja-propositionens innehåll. Den som vill att, i enlighet med Utskottets förslag och tre Stånds beslut, Ull, alla slag, belägges med en införsels-tull af 2 sk. skålpundet, röstar Ja j Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer denna artikel att vid införsel vara tullfri.
— och så vi klaga, att den lykiat, Ack, hans ljum saga. hvad skall icke du då som en gång han i kårlek Du, som var i hans hjärta känna, fäst! bofast, du, som stått vid hans sida trofast under alla de gångna åren, vän och värmande, ljus och blid, du, som helt under sorg och hade vuxit med honom gamman samman, alltse ' n dess han en gång dig funnit uti solfager Du, ungdomstid! som vittnat hans andes strider under tyngande, mörka tider, du, som sett hoad som ingen, ingen utomstående nå ' nsin såg — du, som skådat de öde slätter, där han vandrat i långa nätter fram i sökande kam,p och fram med längtande själ och håg! Du, undran, som sett dessa ljusa där han diktat i stilla lunder, stunder, där i aningsfull, tyst förbidan blidt i drömmar han satt försänkt, där han härligt på harpan toner fram, hvilka örat där han biktat i helig tjusning, hvad hans hugstore ande Du, lekte smekte, tänkt! som varit hans ro, hans trefnad i hans växlande, långa lefnad ack, — hvad har du i dessa dagar lämnad ensam hår kvar — ej känt! Dock — där hån öfver skimrar Ekeliden blidt i den mörka klart ett sken från tiden de ljusa rymder, hvartill porten nyss stod på Du — ej sörjer, glänt. som dessa plåga, hvilka ljusnande hopp ej äga, ty du vet, att din våg skall enas sist med hans uti evig vår — och du vet, att hans vackra gömmes göms minne hår uti hoarje sinne — i kårlek och tro, så långe ån ett skålfoande hjärta slår — • — En suensh kvinna. Högre bildning oeh kvinnlighet. Af Hanna Kamke. let är en ganska vanlig iakttagelse, att fik&amp;o den kvinnliga ungdomen nu för tiden saknar det behag och den finhet i seder och skick, som utmärkte deras mödrar och mormödrar. Om detta gäller, i allmänhet, 315 N så gäller det dock tyvärr ofta äfven om de flickor, af hvilka man på grund af deras högre bildning kunnat vänta något helt annat.
På det att icke allt folk må vända ögonen på oss för hans sångs skull och hålla oss för narrar. Han sade, folket vore narrar sjelfva. Dock lofvade han sig icke mer vilja sjunga, det han också höll den gången.» Denna anekdot är oss dyrbar, emedan den visar, att Lucidor var både sångare och viskompositör. Men hvilken sjelfständighet mot hopens undran visar den ej derjemte! Kunde det länge dröja, att ej en sådan menniska blef allbekant? Den andra lyder: »En gång åkte gref Peder Brahe förbi. Då tog jag af mig hatten som andra och bockade mig. Lasse frågade mig, hvarföre jag det då gjorde. Derföre att riksens drots åkte förbi, sade jag, och det heter 'ära den äras bör', och han dessutom är en herre, hög af ålder och meriter, och meriter ega vördas och äras. Då svarade han: Grefe Per far sina vägar och jag mina. Om jag har några pengar i pungen, så går jag på ett värdshus, lagar om mig det bäst jag kan, och gref Per för sig, hvar han vill. Men har jag något att söka af honom, så går jag till honom och bugar och bockar.» Hvilken sjelfständighet äfven mot de store! Och detta på en tid, då de förnämste rådsherrarna hade ett litet hof omkring sig på sina gods, och presteståndet på riksdagarna yppade sin fruktan, att, likasom aristokratins hofpredikanter och patronatsprester redan voro det, hela kleresit skulle blifva simpla tjenare åt adeln. Men hörom vidare: »När jag bad honom bättre använda sina gåfvor, söka ynnest hos de höge, deraf han kunde vinna både födan och äran, svarade han, att det vore väl tokigt att sälja sin frihet för några hundrade riksdaler om året. Och dertill vore det en inbillning om den äran. Ty, sade han, om ni sutte vid ett herrebord och jag vid ett gårköksbord, eller ni sutte vid den främre ändan af bordet och jag vid den andra, käre, hvad sällhetsförmån hade ni framför mig?
Herr Viktor Lennstrand lät i Helsingborgs Dagblad kungöra, att söndagen den 4 november 1888 kl. half 2 e. m. skalle fortsättas ett diskassionsmöte, hvarvid L. komme att försvara vissa af honom utgifna teser, samt att kl. 6 e. m. samma dag utilistiska samfundet skulle anordna en fest.Den 3 november meddelade emellertid magistraten i Helsingborg följande resolution: » Sedan hos magistraten blifvit an * mäldt, att V. E. Lennstrand, som härstädes haft flera offentliga tillställningar, derunder fält yttranden, hvilka ansetts åstadkomma allmän förargelse och särskildt vid den sista tillställningen den 1 i denna mänad » försvarat teser » af innehåll, som synes hemfalla under ansvar enligt 7 kap. 1 § strafflagen, fann magistraten skäligt, jemlikt 13 § i Ordningsstadgan för rikets städer, förbjuda Lennstrand förnyande af dessa tillställningar ». Härefter anmälde Lennstrand ett föredrag öfver annat ämne än det, som afsågs i de af honom utgifva teser, äfvensom en fest, Hilda Ekelöf först ett diskussionsmöte, dervid komme att försvaras satser, utvisande en uppfattning, motsatt den, som gjort sig gällande i de af Lennstrand utgifna teser, oeh sedermera en tillställning med sång, musik ooh deklamation, J. O. Ljungqvist en sällskapsfest ooh N. Åkesson en dylik fest, anordnad af ufci-litiska föreningen. Dessa anmälningar ingåfvos alla den 3 november, först Lennstrands, med afseende å hvilken polischefen hänvisade till magistr&amp;tens samma dag meddelade förbud och sedan de öfriga, den ena efter den andra, hvilka alla möttes af det svaret, att tillställningen icke tilläts. Det är temligen tydligt, att alla dessa resolutioner stredo mot lag. Först den, hvarigenom Lennstrand genom hänvisning till magistratens förbud att fomya förut hållna tillställningar förvägrades att hålla föredrag öfver annat ämne än de, hvaröfver han förut i staden föreläst.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse den 20 dennes, om föreslagen jemkning i Extra Roteringen. Från Vcillojl. Borgare-Ståndet. S. D. Remitterades till Lagoch E k 0 n 0 111 i - U t s k o 11 e n: Herr E. M. LefHers Memorial, med anmärkningar vid förslaget, till Handtverks-Reglementet; uti hvilket Memorial Herr Palm instämde. Från Vällqfl. Borgare-Ståndet. S. D. Remitterades till Stats-U t skottet: Herr .T. Cronii Memorial, om inqvartering, för det i Christianstad förlagde Wendes Kongl. Artilleri-Regemente; Protocolls-Utdrag. Statsoch Banco-Utskotten: Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, den 12 sisth Martii, om bidrag till utförande af Hjelmare Canaloch Slussverks - ombyggnad; jemte flere Ledamöters yttrande i ännxet. Allm. Besvärsoch EkonomiUtskotten: Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, den 20 sisth Martii, om föreslagen jemkning i Extra Roleri ogen. Frän Ilcigl. Ridclerskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Stats-, Bancosamt Allmänna Besvärsoch Ekono 111 i - U tskotten: Grefve Lewenhaupts, Claes, Memorial, innefattande anmärkningar vid Herr Sölfverbergs, Magnus Didric , elen 7 sisth Martii afgiine yttrande, i anledning af Herr Haijs Albrects, Motion, angående inrättande af private Låne-Banker. Allmänna Besvärso eli Ekonomi-Utskotten : Herr Hammarskölds, Lorentz, Memorial, i anledning af Friherre Ankarsvärds, Carl Henric, Motion, angående förändrade Stadgande)! , i afseende på publika Examina. i3oa Miks-Ständens Lag-Utskottet: Herr Rosenblads, Bernnard, den 3 sistl.
"brott har särskilda gradationer, och att derföre tillämp"ningen af dödsstraffet kunde i många fall komma att stå i "strid med andra gällande lagstadganden; men R. St. hafva "icke dess mindre velat bibehålla alla dessa brotts hänförande under ett straff, — förlusten af lifvel, förmenande, "att correctivet läge i K. M:s rätt att göra nåd. Det synes "likväl hafva undfallit R. St:s uppmärksamhet, att det be"ror af den brottslige att såsom nåd emottaga ådömdastraf"fets förvandling, sä att det följaktligen icke fordras mera, "än alt den anklagade äger kunskap om Konungens synnerliga obenägenhet att tillämpa nu gällande lag emot politiska brott, för att sätta K. M. i nödvändighet att antingen icke låta åtala brottet, eller ock att icke låta verk"ställa den dom, som i målet faller.” Sådana äro de motiver, som vägledt nain Öfvertygelse vid frågans pröfning och som bestämde mig att biträda Flogsta Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den 21 December e. ml 301 Sndring i 32 §. Riksdags-Ordningen; med föreslående af ett tillägg i 28 §. Riksdags-Ordningen. 6:0 Läggande till Handlingarne af nedannämnde Utskotts Memorial och Utlåtanden: Constitutions -Utskottets: Angående ett tillägg i ansvarighets-lagen för Riksgälds-Contoirets Fullmägtige; öfver Herr Treffenbergs anledning till anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Commandomål för Armeen. Stats -Utskottets: Angående Skånska Roteringen; öfver väckt fråga om Revision af Läst-afgifts-fondens förvaltning; angående Svenska Sjöfartens skyddande mot Spanska kaperier. Statsoch Banco-Utskottens: Med svar på återremiss i frågan om Lånebiträde af allmänna medel till Trollhätte Canal-Verk; om anstalter till understöd och uppmuntran för ■Sparbanks-Inrättningarne i Riket; angående Lånerätt uti Riksens Ständers Bank för Allmänna Brandförsäkrings-Verket; med svar på återremiss i frågan om anslag af Allmänna medel för Södertelje Canal-Verk.
Angifna i ordningen af detta uppåt-stigande, äro de allmänna naturformerna dessa: den angulära formen (den egentligen telluriska och geometriska), som, utvecklad till sin högsta fullkomlighet, blifver sphärisk; den sphäriska, som, likaledes utvecklad, blifver spiral; den spirala, som, i liknande utveckling, blifver vertical; slutligen denna verticala, som, då den till sin högsta fullkomlighet utvecklas, blifver just den omtalta cælesta eller himmelska. Hvar och en i ordningen följande utgör den föregåendes mätare, och upptager inom sig ett mer af oändlighet eller evärdlighet, hvarvid den ock. bibehåller ett mindre, än den föregående, af ändlighet och ofullkomlighet. Den himmelska formen är derföre alla de andra öfverlägsen, emedan den innefattar det största antalet af oändligheter och det minsta af ändligheter. Noga taget, måste man tillägga, att de rentaf naturliga allmänformerna lykta sig redan med den verticala. Ty redan i denna form, som ock kunde kallas den nästintill-himmelska (infra-caelestis), begynner – så till vida, som den är den himmelskas närmaste förberedelse och inledning – öfvergången till ordningar, som äro högre än samtliga Naturlighetens; och den himmelska formens väsende är, att helt och hållet vara denna öfvergång. Den sistnämnda formen är alltså den ständiga förmedlings-länk, hvaraf det Ändligas former sammanbindas med den, som omedelbart är det Oändligas egen, – den öfver-himmelska (supra-caelestis) eller andliga formen; som härflyter, icke (liksom de naturliga) ur det lifvade Lifvets ljuskälla, utan från den sol, som är det lifvande (eller i och af sig sjelft lefvande) Lifvets. Genom den himmelska formen går hvarje meddelande af krafter och inverkningar från denna sol och dess verld; på sådant vis, att en samvaro af alla dessa former, och just i här angifna uppoch nedstigande följd, är, liksom i det hela af vårt Universum, så jemväl i den minsta del eller det minsta sammandrag deraf.
Vid jemförelse i ekonomiskt hänseende de båda organisationerna emellan, visar sig derjemte att ett bibehållande af den nuvarande medförer flere andra högre kostnader. Så synes af Bil. C. att, genom skillnad i beställningar och åtföljande löner, den nu gällande organisationen kräfver 25,730 rdr större årlig utgift än den föreslagna. Äfven inhemtas af Bil. 131 B. att uppsättningen af 400 man värfvadt - kavalleri skulle, med 100 man på sqvadron och till följd derutaf flera sqvadroner, blifva genom ökade befälskostnader 27,472 rdr årligen dyrare än vid en sqvadrons organisation med 125 nummer på sqvadron. Härtill kommer att, om organisations-förändring icke sker, det blefve nödvändigt att, hvad helst det måtte kosta, så mycket möjligt vore öka sqvadronernas styrka för att sätta dem i stånd att åtminstone mindre ofördelaktigt utkämpa enskild strid. Hvarje nummer måste då med ryttare besättas; fält-sqvadronerna blefve likafullt, såsom förut är visadt, sina motståndare betänkligt underlägsne. Den årliga nnderhålls-kostnaden för kavalleriet med bibehållande af nuvarande sqvadronsindelning, och den nödvändiga förbättring, som denna, i och för sin taktiska användbarhet, genom sqvadronernas ökade styrka behöfde, skulle således komma att öfverstiga den för den nya organisationen med följande belopp. För uppsättande af nuvarande till under-officerare och trumpetare anslagne nummer 134,437: 73. För löner åt tillökadt depotbefäl 34,500: — För häst-underhåll, m. m. och lönefyllnad åt under-officerare vid detsamma 15,810: — Skillnad i beställningar och löner 25,730: — Förhöjd uppsättningskostnad af 400 man värfvadt kavalleri 27,472: — Summa 237,949: 73.
Ref stantie-förslag, sorn enligt Kongl. Brefvet den 16 och Kammar-Gol i egii saint Stats-Contoirets Circulatre den 22 Ma^i 1789, bort vara afgifvet i Mars Månad 1813, icke inkommit till Riksgälds - Contoiret förr än den 2 Kfars 1814, och 1812 års summariska räkning, hvilken i följd af sistnämnde Författningar bordt vara dit inlemnad inom den 1 Juli 1813, likväl, oaktadt Commis - sarie!» Den 8 Mars'. *48 sariernes i Riksgälds-Contoiret uti tvenne skrif, velser samma ar gjorde påfordran, uteblifvit till den 26 Jan. 1 8«4 ; Alltså och emedan sådan underlåtenhet vid Författningars och meddeldte föreskrifters uppfyllande icke kunde annat, än läggas Svaranderne till last, oaktadt alla de af dem föregifna hinder och invändningar, hvilka uti Kongl, Kammar-Rättens berörde Utslag utförligt blifvit undanröjde, och laglig beifran af det öfverklagade diöjsmalet icke heller derigenom kunde upphöra, att de saknade Handlingarne till Riksgälds-Contoiret omsider inkommit, ty blefvo, i jemförelse med 1 Gap. 12 §. Rätteg. Balk., Herr Landshöfdingen' i Nyköpings Län och UandsKarnererat;en derstädes hvardera pliktfällde till Ettkundrade Riksd. Bancomynt, vid hvilket utslag, uppå Actors derom hos mig gjorde förfrågan, jag äfven låtit bero.
Riksdag hvilande förslag lill ändring i Grundlagarne. Du af llikets Ständer vid sednast hållna riksdag, enligt 67 och 68 §§ Riks dags-Beslutet den 10 Mars 1858. till slutlig behandling vid innevarande riksdag antagna förslag till ändringar i nu gällande Grundlagar, får Konstitutionsutskottet härmed vördsamt till Rikets Ständer öfverlemna. Stockholm den 14 November 1859. Förslag till ändringar i Grundlagarne, af Rikets Höglo!!. Ständer vid Riksdagen 1856—1858 liäiiskjutne till grundlagsenlig behandling vid nu ingångna Riksdag. 1 :o Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af den 6 Oktober 1857, angående ändring af 5 och 6 §§ Regerings-Formen, i afseende å Stats-Rådets sammansättning. Jfcegcrissg^-Formen. § ® (Nu gällande lydelse, hvaruti äro med kursiv stil ut(F örslagens lydelse, hvaruti ändringarne eller tiTIag märkte de delar, hvilka blifvit föreslagna att ändras gen äro med kursiv stil utmärkte.) eller utgå.) Stats-Rådet skall bestå af Tio LeStats-Rådet skall bestå af Tolf Ledamöter, hvilka äge att alla der förekomdamöter, hvilka äge att alla der före - Konslitulions-Utsliollets Memorial A' o 2. 3 mande ärenden öfvervara: ej må fader och kommande ärenden öfvervara: ej må fason eller bröder på en gång vara Ledader och son eller bröder på en gång möter af Stats-Rådet. vara Ledamöter af Stats-Rådet. § 6.