Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. 27 Undervisnings-anstalter för Jordbruk och Landtmanna-näringar. 23:o) Med afseende å de lägre landtbruks-skolornas nyttiga inverkan på jordbruket och det ådagalagda bchofvet af tillökning i dessa skolors antal, liar Kongl. Maj:t begärt, att för inrättande af ytterligare tre sådana skolor i de orter, som Kongl. Majk kunde finna vara deraf företrädesvis i behof och hvilka uppfyllde de för dylikt understöd stadgade vilkor, Rikets Ständer måtte bevilja ett årligt anslag af 4,000 R:dr för hvarje skola, eller tillhopa 12,000 R:dr, att under ofvanstående rubrik i Riks-staten uppföras. I sammanhang med denna nådiga framställning har Utskottet förehaft följande dels inom Borgareoch dels inom Bonde-Ståndet väckta motioner, nemligen: af Herr A. O. Wallenberg och Riksdags-fullmägtigen Pehr Tjernlund från Wester-Norrlands län, hvilka, hvar för sig, fästat uppmärksamheten derå att, ehuru nämnde län voi-e försedt med en landtbruks-skola, denna inrättning, såsom förlagd i nordligaste delen af Ångermanland, dock icke kunde i anseende till länets vidsträckthet vara af synnerligt gagn för Medelpad; och hafva vid sådant förhållande och då en dylik bildnings-anstalt särskilt för Medelpad otvifvelaktig! skulle i väsendtlig mån undanrödja do hinder, hvarigenom en önskvärd förkofran af jordbruks-näringen inom provinsen nu motverkades, motionärerne föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja erforderliga medel för inrättande derstädes af en lägre landtbruks-skola; af Riksdags-fullmägtigen Johan Johansson från Calmar län, som, enär
Då härifrån afgå Skulderne d. 3r Dec. 1826, utgörande Öfverlevereringar af Uppbördsman 10,277:20.— o; Skulder till Diverse Verk , « hvaraf till Rikets Ständers f Bank • • • • 4>7^>845: 38. 10^^. 3 T. 3> . ^ Återstående Utgifter enligt Stat 2i4,25i: 3. 5.^ 1 ' 1 ^ Qvarhlifver ett Öfverskott af R:dr 594,363: 22. 5. ■v.* ~ hvilket Öfverskott likväl till stor del kommer att försvinna, såsom sva ^ rande emot hvad af Restantierne hlifver afkortadt, och hvad som kommer till afskrifning utaf Förskotten och Proprie Balancerna, de senare jo till det mesta härledande sig ifrån äldre tider. Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.o 2. Till följe af Rikets Ständers, vid 1823 års Riksdag fattade Beslut, att, i stället för de, enligt föreskriften i Rikets Ständers Revisorers Instruction, efter hvarje Revisions-förrättnings slut, förut upprättade och af trycket utgifna Tabeller, för att visa Stats-Verkets Inkomster och Utgifter, RiksHufvudbokens Capital-Räkning med dertill hörande nödiga Bilagor skulle, i samma ändamål, genom trycket allmängöras, har, genom de år i8a5 församlade Rikets Ständers Revisorers försorg, tryckningen af sådana Handlingar för åren 1822 och i8a3 blifvit verkställd. Genom Nådigt Bref af d. 1 Nov. 1826 har af Eders Kongl. Majit blifvit förordnad!, att Capital-Räkningen med Bilagor för år 1824 då genast skulle tryckas och till Allmänheten jemte Tidningarna utdelas. Sedan Eders Kongl. Majit till de förlidet år församlade
I det rum, hvilket nu lärer inrymma en liten bokhandel8, stod fordom en vacker och präktig qvinna inom sitt handelsgebit, och så väl skötte hon de af maken anförtrodda affärerna, att hon förtjent bära sin systers namn Majken, ehuru förstås att ingen, som kände henne, ansåg att hon kunnat heta något bättre och lämpligare än Margreta efter den stora Margareta, som rymde både Sverge, Norge och Danmark inom sina kjortelveck. Och aldrig under årens lopp led kärleken genom detta lif i handling, som icke hade tid att drömma, ty förutom boden och huset hade hon barnen och barnkammaren att öfverse – och likväl huru fin och behaglig var hon ej, då hon, efter dagens mödor och sedan barnen kommit i ro, träffade sin förtjuste make i den lilla förtroliga kretsen vid brasan i förmaket! Här uppgjordes icke blott mången ny spekulation – ingen affär afslöt mannen utan hennes råd, då de kunde inhemtas – utan vackra kärleksord och glada förhoppningar utbyttes äfven. Det var en trofast helig hängifvenhet, som bestod alla prof och som städse tilltog och aldrig minskades: ja, den varade till sista timman och stod i rosor midt i snön. Men också var det ett lika förnuftigt som ädelt välde denna hustru utöfvade. Ingen mensklig varelse mer än hon skulle vågat gå emellan mannen och hans vrede; men då hon sakta gick fram och lade sin hand på hans arm, som kanske redan lyftats, sjönk den darrande ned, och ett mildt, om än oredigt: ”Är det du, min skatt!” ställde allt till rätta. Hon insåg fullkomligt sjelf hela ansvarsfullheten i den makt, hon innehade. Derföre lät hon också aldrig genom minsta ord förstå att hon kände sig ega den. För sådan fåfänga skulle hon icke velat offra minsta gnista af mannens högaktning, ty det var just aktningen för hennes mening och tanke som verkade så godt för hela omgifningen, inberäknade de många underlydande till lands och sjös. Välgörande är i sanning ett sådant hustruns kraftfulla och milda inflytande på den man, hvars natur innefattar så skilda elementer, så djupa och starka känslor, härledande sig från såväl ett våldsamt som blödigt lynne.
Har det icke warit Ull - Magazins inrättningens wällande, att den derstädes inlemnade Ullen längre tid legat oförsakd, utan säljarens egit, dels genom Ullens orena beskaffenhet, dels genom derä satt för högt pris, dels ock genom desi uturagtlätandc, att sjelf eller genom pålitligt ombud omhugfa sig köpare. .<4:» Att Ullen mer eller mindre intorkat och förlorat uti wigten, mäste ocksä föras pä ägarens rakning, i ty att den antingen inkommit däfwen pä Magazinet, eller säsom nyst berört är, genom ägarens förwällande för länge legat oförsäld. 5w Att Ullägaren länge mäst wänta pä premis rrne blir hwarken Magazins - Inrättningens fel, eller ffäl emot nya premiers anslående, utan har samnnr dröjsmäl, säsom allmänt kändt är, härrört, af uleblif WLl! - Den 16 Aprrk. 569 wen dertill anslagen Fond frän Stats-Werket. Jalla fall hafwa premierne Warit wälkomne, dä de utfallit, och, säfom Högloft. Utskottet förmäler, äfwen bidragit till ersättning af den förlust, som någon gäng intraffat gennm Ullens intorkning. Den af wig uti mitt Memorial omkbrmälte minskning uti Ulltillförseln wid StvcHolms Magazin, efter Ullpremiernas indragning, bewisar säkrast Ullägarens upmuntran af sagde premier, samt följden af deras uphvrande. Hwad angär Högloft. Utffvttets yttrande, angående de i Orterne anlagde Fabrikers tillwcrkningars wida bättre beskaffenhet, än Stockholms Fabriker:
Kallelse till ordinarie och extra ordinarie sammankomster utfärdas af Ordfiden genom allmän Kungörelse, som i häradets alla kyrkor skall upläsas minst 14 dagar före sammanträdet, så framt ej i speciela fall så skyndsamt sammanträde äskas af K. Befih:de, att denna kallelsetid ej kan iakttagas. I kallelsen uptagas de ärenden, hvilka blifva föremål för Nämndens behandling. Den 12 November. 171 7 5:11. a) Motionsrätt eger: l:o Hvarje SockenNämnd, och 2:o HäradsNämndens egna ledamöter. b) HäradsNämndens ledamöter ega omedelbarligen väcka motioner under Nämndens pågående sammanträde; men motioner från SockenNämnd skola, skriftligt upsatta, inlemnas till Ordf:den en månad före det ordinarie sammanträdet, för att vid detsamma kunna föredragas. c) Vid Nämndens extra sammanträde få endast förekomma sådana frågor, för hvilka extra sammanträde blifvit beviljadt. Artikeln 2. 8 §:n. a) HäradsNämnd har befattning med frågor, som angå häradets allmänna hushållning och ekonomi, polis-, fattigoch helsovård, barnaupfostran och skolundervisning. b) Derjemte eger Nämnden tillse, att häradets enskilda lägenheter, inkomster och kassor behörigen vårdas och förvaltas. 9 §:n. a) Förete sig behof af nya eller utvidgade inrättningar för häradets gemensamma räkning, med afseende å de angelägenheter, som stå under HäradsNämnds omvårdnad, eller visar sig tillfälle tiH ökade näringsutvägar, eller förmånligare begagnande af utvägar, som redan finnas, eller lättade kommunikationsmedel för trafikens befordrande, såsom strömrensning, båtleders öpnande, anläggning af vägar m. m., då skall nödvändigheten eller fördelen af sådana företag, efter inhemtade noggranna uplysningar, af HäradsNämnd pröfvas. b) I så beskaffade frågor, som angå flera härader eller hela länet gemensamt, får icke Nämnden besluta om åtgärder, hvilka i frågans sammanhang och behandling i sin helhet kunna göra inskränkningar i LänsNämnds verksamhet. Dylika ärenden remitteras till LänsNämndens handläggning.
Det har icke varit mig lätt att besluta mig för ett steg, hvilket tvingar mig att utträda ur den tillbakadragenhet, hvari jag hittills lefvat; och endast min önskan att tillfredsställa mig nära stående personer, af hvilka det ligger mig om hjärtat att blifva riktigt bedömd, och att gifva dem ett obestridligt bevis på att det varit allvar med mina uteslutande af böjelse företagna studier af matematiken samt att dessa ej blifvit utan resultat, har förmått mig att öfvervinna mina betänkligheter. Därtill kommer att man sagt mig att jag såsom utländska kunde blifva af Eder fakultet promoverad in absentia, om jag blott förelade tillräckligt betydande arbeten och gynnsamma vitsord af kompetenta personer öfver mina studier. I själfva verket – jag hoppas att Euer Spectabilität icke skall missförstå att jag öppet tillstår det – vet jag icke om jag skall äga den nödvändiga säkerheten för en examen rigorosum, utan jag fruktar tvärtom, att det ovanliga i min belägenhet, om jag skulle nödgas stå till svars inför mig personligen obekanta män, skulle verka pinsamt och förvirrande på mig, hur öfvertygad jag än är att herrar examinatorer skulle komma mig välvilligt till mötes. Därtill kommer ännu, att jag blott mycket ofullständigt behärskar det tyska språket, när det gäller att uttrycka mig muntligen, ehuruväl jag är van vid att använda det vid matematiskt tänkande och skrifvande, när jag har tillräcklig tid till eftertanke. Denna min ringa vana vid att tala tyska härleder sig däraf, att jag, som blott för cirka fem år sedan begynte lära detta språk, under de fyra år jag tillbragt i Berlin lefvat alldeles ensam och blott vid de timmar, som min vördade lärare ägnade mig, hade tillfälle att höra och tala det. På dessa grunder vågar jag bedja Euer Spectabilität att godhetsfullt bemedla att jag måtte befrias från examen rigorosum.» Denna anhållan, men väl förnämligast de insända arbetenas stora förtjänst och de bifogade utmärkta rekommendationerna, förskaffade verkligen Sonja den sällsynta ynnesten att blifva promoverad doktor utan personlig inställelse. Kort tid därefter var åter hela familjen Krukovsky samlad på det gamla fädernegodset, Palibino. Ur ryska lifvet. Hur olika var dock icke denna familj sammansatt nu mot i Sonjas skildring från barndomstiden!
LOUISE. mer än andra. Jag tror ibland att han håller af mig ERNA. Det trodde också jag. LOUISE. bli sin hustru! Om han om han nu bad mig ERNA. aldrig känslan löpa af med förståndet! Han Alla ha vi tänkt detsamma! Men han låter 92 - binder sig aldrig. Han vet, att det tar slut. »Allting vissnar», säger han. Och när det är Och så är man ensam ensam LOUISE ryser till. ERNA. slut, kysser han galant på hand och går sin väg. svagare än jag och jag vet hvad jag slitas i sär. Res hem. Ryck dig lös nu. Du är led. Det var som om kropp och själ skulle Tårarne ha börjat rinna utför hennes ansigte, som är upp rifvet af smärta. Hon kämpar med sig sjelf; så lyfter hon upp hufvudet, stolt och trotsigt. mig hård. Eld härdar. Jag var mjuk ödmjuk. Jag såg upp till honom. Jag kunde ha krupit i stoftet för hans fötter. Det der tål ingen man Det är öfver nu. Och smärtan har gjort vid och minst han. Nu är jag hans jemnlike. I Luxembourg hänger mitt sjelfporträtt i salen made kraft och arbetsduglighet. När man kan hata, kan man också lefva. nästintill hans egen marmordröm. Hatet am LOUISE sakta. Det kan inte jag. ERNA. ner i din vrå derhemma och glöm. Dess värre för dig! Res derför. Gräf dig 93 - LOUISE. jag varit instängd i en underjordisk trollverld, niskors tortyr. Ja, ja. Jag vill hem! Det käns som om der ljuset är flammor och glädjen består i menKanske fins det räddning deruppe, der solen lyser, skogen står grön och vinden blåser kallt från hafvet * ALLAND kommer från entréen med hatten i hand. bugar han sig kallt. hand och kysser den. Då han får se Erna, Derpå går han hän till Louise, tar hennes här har ni mig nu igen. Det blef ingenting af med séancen. Och LOUISE. Tack! Jag trodde knappast att ALLAND. Hvarför trodde ni knappast att ? LOUISE.
Hvad de värde Ledamöterna yttrat om menniskans rätt att fritt begagna sina krafter, eller det underlåta, kan vara vackert i böcker och tal, och kanske äfven lämpligt för de arbetare, som hemtat och fullfölja sin bildning genom böcker; men det är icke lämpligt för de lägre, obildade samhällsklasserna, och knappt nog för de högre, om dessa af omständigheterna tvingas att nedstiga på en lägre stånd punct, ty erfarenheten visar, att personer ur de högre samhällsklasserna äro lika svåra, om icke värre, att hålla i ordning, än personer ur de lägsta, så snart de förra af omständigheterna blifvit försatte i lika svår belägenhet med de sednare. För min del tror jag att man aldrig bör glömma, det den obildade menniskan just utmärker sig genom mindre omtanka eller snarare sagt en tanklöshet, som gränsar nära till djurets. Den är störst bos Vildén, och det är endast med odlingen, som omtankan stiger. Följden deraf, att den allmänna omvårdnaden icke nödgar de tanklösaste klasserna 4o H. »5 22Ö Den 7 September e. m. att förskaffa sig ett stadigt och ärligt näringsfång, blifver fördenskull, att de råka i samma nödställda belägenhet, som djuren, hvilka söka sitt uppehälle för tillfället, och taga det med våld, eller förgås af hunger. Deri menniska, sorn således ej kan förskaffa sig uppehälle på lofligt sätt, stjäl och kommer i fängelse, eller tigger och kommer på Correctionshus, eller sjuknar och stadnar på SjukellerFattighus. Denna tanklösa folkmassa kan, under sådane förhållanden, äfven jemföras med en förlorad son, hvilken föräldrarne af oförstånd eller flathet icke lärt eller hållit till något näringsfång; han hlir en lätting, som förr eller sednare bidrager att fylla ett af dessa nyss omtalte olyckliga förvaringsställen. Jag tror derföre, att det endast är genom stränghet i Författningarne mot lösdrifveri och lättja, som man kan vinna ordning och trefnad.
Maj:t skulle finna för godt, att ett eller flera af dessa förbud upphäfva, så antogos såsom eventuella tullbestämmelser å ifrågavarande varu-artiklar de tullbestämmelser, som af Rikets sist församlade Ständer i detta afseende stadgades, hvilka bestämmelser finnas upptagna i Expeditions-utskottets förslag till underdånig skrifvelse den 15 Maj 1845, N:o 190. Från Vällofl. Borgare-ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Stats-utskottets utlåtande N:o 184, angående beredandet af tillgångar för det till rustnings-kostnader beviljade serskilda kreditiv. Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Statssamt Bevi/lnings-utskottens utlåtande N:o 16, i anledning af väckta motioner om folkskole-afgiftens fortsatta utgörande, samt om meddelande af närmare bestämmelser dervid; hvilket utlåtande bifölls. Prot.-utdrag den 51 Maj 184-8. 427 S. D. Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottets belänkande N:o 91, i anledning af väckta förslag, rörande folkundervisningen i riket. Yttrandet pag. 3, i anledning af herr biskop Ileurlins motion, lädes till handlingarne. Yllranderne pag. 8, i anledning af prosten Traned samt Jöns Månssons och Pehr Bengtssons der nämnde motioner, återremitterades, samt betänkandets öfriga delar biföllos. Från Hederv. Bonde-ståndet. S. D. Fortsattes och slutades den uti sistlidne plenum började löredragningen af Zcgsamt Allmänna Besvärs• och Ekonomi-utskottens betänkande N:o 14, i anledning af väckta frågor om ändring i sättet för kungörelsers publicerande i kyrkorna, dervid irsta momentet, sorn angår utfärdande af en författning, hvarigenom stadgas, dels att Kongl, förordningar och auktoriteters samt enskilde personers kungörelser skola omedelbart efter gudstjensteils slut frän predikstolarne af presten i föreskrifven ordning uppläsas, dels att, för kungörelsers emottagande, uppläsande och förseende med bevis derom, betalning icke må erläggas.
Utskottet vågar tvifla, att häfderne verkligen intyga, det faran för politisk hänförelse är betydligen mindre vid Tretio, än vid Tjugufem års ålder. Med denna öfvertygelse, har Utskottet ansett den ålder, som berättigar att såsom förmyndare vårda värnlösa barns rätt och att utöfva domare-värf, äfven vara tillräcklig för Riksdagsmannakallet; och med minne af hvad äfven Sveriges historia har att förtälja om de män, hvilka utgöra denna historias prydnader, skulle Utskottet tro sig fela i sin pligt, om det, i en tid, då börden allt mindre kommer alt ensam kunna bereda enman tillfälle att i den ålder, då själskrafterne äro i sin blomma, på de högsta platserna leda landets angelägenheter; längre, än nödigt är, lör män med utmärktare naturgåfvor stängde en bana, på hvilken de kunna på en gång gagna sitt land, och pröfva sina krafter för en, åt några få bland dem möjBih till Ji St. 2 IO Constitutions-Utslcottets Memorial, N:o 85. ligen beskärd, ännu högre och ärofullare verkningskrets. Utskottet har derföre ansett sig böra hemställa till Ridderskapet och Adeln, att Ståndet ville afstå från denna anmärkning, i hvilken intet annat Stånd instämt. Vidare har af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet blifvit yrkadt, att ingen annan hör till Riksdagsman kunna väljas, än den, som bekänner sig till den Evangeliska eller den Reformerta läran; och af Preste-Ståndet, att Protestantisk trosbekännelse skall utgöra vilkor för valbarhet.
Jag önskar denna pröfning. 4g:de anmärk:n har Utsk. riktat emot Konungens råd - De n i J u l i f. m. Gi gifvare, derföre att de tWlstyrkt utbetalningar till aflöning för trupper, som under sommaren i838 dels commenderades att lmr qvarstanna efter mötet, och dels incommenderades till hufvudstaden. Dessa utbetalningar föranleddes af i coramandomålsväg fattade beslut. Anmärk:n N:o 5o företer alla dessa beslut. Jag vill dock nämna, alt då så beskaffade mål som dessa i Statsrådet förekomma, sker det visserligen icke för att underkänna de i commandomåls-väg derom redan fattade beslut, utan endast för att tillse, huruvida de föl' verkställigheten deraf nödiga kostnader kunna grundlagligen af de under Styrelsens disposition ställda medel utgå. Ett afstyrkande i Statsrådet rörer således endast den sednare frågan , och kan icke rimligtvis röra det redan fattade och till sin början vanligen i verket satta beslutet. Utsk. har i detta afseende likasom velat förebrå Statsrådets ledamöter, att de icke gjort observation vid föremålen för dessa commenderingar, och icke förskaffat sig upplysning om hvad som egentligen motiverade dem. Hr von Hartmansdorff har redan förekommit mig med sin framställning i denna del af frågan. Något har jag dock att tillägga. Att någon särskild upplysning i detta fall icke var mera nödig för Statsrådet än för bela Stockholms publik, hvaraf väl ingen till begreppets ålder hunnen person fanns, som icke såg, att dåvar. uppträden kunde leda derhän, att enskild och allmän säkerhet sattes på spel, derest den svaga garnisonen ej erhölle förstärkning, torde emedlertid ej behöfva bevisas. Icke destomindre meddelade K. M. Statsrådet i en formlig förklaring, då frågan om de hufvudsak liga anordningarna för garnisons-förstärkningens aflöning förevar och beslutades, alt just dessa omständigheter, nemi. de synoch hörbara oroligheterna och uppträdena på gator och torg voro orsaken lill truppers incornmendering, och således till den temporärt inträffade högre kostnaden.
Anslaget för anskaffning af redskaps-, rid-, stalloch anspannspersedlar åt fältbatterierna. R;dr 22,000: Outtagne au slagsoch lä nesmnmor. — 72 — Anslaget för nya pistolers anskaffande . ... 12,000: „ för slagkruthiifvars dito 10,000: — - „ för komplettering af beväringsmanskapets reservförråd 80,000: „ för fullbordande af hamnbyggnaden vid Wisby medelst vågbrytarens förstärkning oell grundlägggningen af 2:ne landtarmar. 84,625: „ för en kanalledning från Storsjön inom Daga härad i Södermanland till Mäla ren .. 100,000: hvilket anslag skulle utgå med en tiondedel årligen under 10 års tid. Statsbidraget för anläggningen af en jernväg mellan städerna Örebro och Nora, hvaraf såsom lån beviljats 150,000: och såsom anslag utan återbetalningsskvl dighet 75,000: 225,000: Anslaget för befrämjande af slöjdexpositioner 6,000: „ för en af Auditören Georg Scheutz och hans son Edvard Scheutz uppfunnen räknemaehin 3,333: 16. — Förslagsanslaget till bestridande af de för kolonien S:t Barthelemys förvaltning erforderliga kostnader, som icke af koloniens inkomster betäckas, - 18,000: Anslaget för inköp af Kansli-rådet J). Krntmeijers gr avyr samling 12,000:: Understödet för Arméens pensionskassa till fullgörande af denna kassas pensioneringsskyldighet, årligen högst 22,000: Lånet för ny reglering af tomterna inom Lidköpings gamla stad, efter den nämnde stadsdel i Maj månad 1849 öfvergångna eldsvåda, - 13,333: 16. - Utbetalningar utaf statsfyllnailssumnian.
Med erinran att författningen väl medgilver den skattskyldige att lemna upplysningar om sina inkomsters och tillgångars verkliga belopp, men icke tillerkänner dessa upplysningar någon bevisande kraft, har Herr Friherre Sprengtporten, sorn ansett att edgång i taxeringsmål med skäl icke blifvit föreskrifven, likväl trott något positivt stadgande böra sättas i stället, då man väl ändå icke kunde låta slumpen eller godtycket blifva bestämmande vid skatternas påförande. Ehuru, på sätt anmärkt blifvit, författningen väl icke tillerkänner bestämdt vitsord åt sådana uppgifter, som af skattskyldige frivilligt lemnäs, lärer dock alltid något afseende fästas å dem, i mån som den skattskyldige gjort sig känd för trovärdighet och samvetsgrannhet i andra medborgerliga förhållanden; men såsom bestämmande vid bevillningsafgifternas påförande qvarstår dock alltid det allmänna stadgande, att taxeringsmännen skola på heder och samvete, efter gifna föreskrifter, inhemtade upplysningar samt eljest egande kännedom om värdet al den egendom eller beloppet af den inkomst, som skall beskattas, fullgöra sitt uppdrag. Rikets .Ständer hafva icke ansett lämpligt, att såsom skyldighet vidare ålägga enskilda personer att aflemna uppgifter till taxeringarne, och då lärer väl rättigheten dertill icke kunna betraktas annorlunda än såsom ett dem beredt tillfälle att meddela upplysningar till den kraft och verkan dessa i och genom sin beskaffenhet kunna anses medföra. Då motionären dessutom icke framställt något bestämdt förslag i den af honom antydda syftning, finner Utskottet sig icke kunna, med anledning af den gjorda anmärkningen, någon åtgärd tillstyrka. § 32. Till följd af de förändrade förhållanden, som inträdt genom de nya Författningarne om kommunalstyrelse, blifver det nödigt att förändra nuvarande föreskrifter om sättet för val af ledamöter i bevillningsberedningarne.
Sjö - Tult sä l Stocholm , Götheborg och Gefle / som de öfriga Stapel, Städerne, -wilken efter Belänkanders ian. häll, skulle enligt I8oo ärö Kongl. Kungörelses lydelse, fä. clareras med Riksdaler Swensk Banco, smurands emot en R daler a^amburgkr Banco, bör beräknas efter den hagens i Allmänna Tidningarne kungjorda Corns, dä Tull - Clareringcn sker, eller ock, om dttta icke wore Postdag, efter den nyst fvregäende Postdagens noierode Cours, synes i Utskottens kanka wara instämmande med bade rättwlfa 06) billighet, sä emot Arv an som de Hmid'ande; »nen dä e> mindre Waiivfl. Borgare - Ständer, än det Hederwärda Bonde - Ständer, efter bwad vfwan anivrdl är, r.u yrkat ekt annat förhällanöe, säsvm efter deras förmodan hwarken ledande kill synnerlig förlust för Kronan eller den Tullklarerande, men deremot undanrödja de hinder vck uppehäll, som de i annar fall ansett möjeli gen kunna uppkomma för Eroorteurer; lä hofwa Uftkotten för deras del wid en sadan förändring icke nägot att eri»d'a.