Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Grunden för detta förordnande lärer twifivelsutan wara ett förutsätt inde, att man innan samma älder ej anses äga nog mognad och stadgad insigt uti de nödige ansedde kunskaper; men dä allmänna Lagen lemnar hwarje Mansperson, hwarS answar för sine aerningar redan börjar ivid femton ärs älder och i wista kall, förr, rättighet att wärda sin ägendom af hwad betydenhet som helst, hwilken befattning, i öfwerenestämmelsk med äsyktadt ändamäl handhafd, torde kunna nägorlundg egalera wigten af det kall en Riksdagsman, endast säsom sädan betrakrad äger, utan af - Den 13 October. 4Z7L afseende pä de särskilt? uppdrag, hwilka bero af betz Ständ till honom fattade ytterligare förtroende, och härtill äfwen kommer att sednare tiders erfarenhet wisat Exempel af flere, som innan de uppnätt ben föreflagnc äldern af 25 är, funnits wärdigc att af Kongl. Maj.-t ihogkommas med betydelige och answarssulle Embeten, i hwilkas förwaltning de fullkomligen rätkwisat det höga förtroendet, sä tror jag all anledning wara, att i likhets med hwad hitintills warit wanligt stadga, det Riksdagsmäns älder hädanefter bör wara minst 2l är, tvid hwilkcn tid man i alla öfrige sä enskilte som allmänna Wärf, med undantag af-förmynderskap, anses fullmyndig. Säsom ett tillfälligt hinder för rättigheten atk säsom Riksdagsman warda antagen är äfwen det, att efter ingifwen Eessions-ansökning icke hafwa blifwit genom Oom befriad frän sine Borgenärers kraf. Och detta förslag, derest det gillas, synes mig härdare än Eesslonantms brott förtjcnar.
Sjelfva fästningen ligger högt uppe på klippan, och det är således nödvändigt att få ett par låga verk, som kunna bestryka vattenytan och dessa verk måste nödvändigt vara kassematterade då de inom gevärshåll iiro omgifne af höjder. Att i våra dagar söka försvara ett öppet verk, som är omgifvet af höga berg, hvilka när som helst kunna af henderne besättas med skarpskyttar, de der plocka bort servisen, är icke rådligt. Dessutom hafva krigsfartyg genom sina j20 å 30 fot öfver vattenytan belägna kanoner, och sina skyttar i mastkorgarne en stor öfverlägsenhet öfver dylika verk. Ett skäl som talar emot Utsk:ts förslag att de återstående penningarne skulle Statsverket besparas är att den summa som är beräknad såsom tillgång redan till större delen är använd till inköp af materialier, såsom tegel, virke m. m.; skall allt detta försäljas af Kronan så upkommer derigenom förlust; skalidet transporteras till andra länder, upstår äfvenledes förlust; skall det åter magasineras, så måste provisionela byggnader underhållas till dess förvarande, och äfven det medför förlust; skall slutligen arbetena på fästningens norra delar åter uptagas, så blir det en förlust. I alla hänseenden skola således ett afbrytande af befästningsarbetet medföra förluster för Staten och jag anhåller således, att Hr Gr. och Landtm, behagade föreslå 11. o. Ad. att den af K. M. begärda summan måtte beviljas till fullbordande af detta visserligen icke ovigtiga verk. Erih. Tersmeden: nader i allmänhet tillstyrkt icke obetydliga anslag. Hvad Waxholm och Carlskrona fästningar beträffar, har Utsk. till och med tillstyrkt mer, än K. M. begärt, för att få arbetena derstädes desto förr färdiga, i öfverensstämmelse med hvad Chefen för IngeniörsCorpsen föreslagit. Deremot har Utsk. afstyrkt allt anslag till Carlsborgs fästning. Förhållandet är att hufvudverket är färdigt, och att nu ett verk på norra sidan skall anläggas.
Siänder, angåeti■* de uppskof med äietrbetalning af ett frärt Banco-Discont-Verket år 1818 iitgifvet Lärt. Contoirs-SkrifVafen vid BancoVerket, J. Wier* bar uii en till Bmco Utskottet ingifven skrift t framställt, huruledes, han, i Julii månad år I818, af förre Siads - Fisiialén i Wexiö, C. j. Forss »tider, hvilken då såsom resande Vistades i Stockholm* på göd trö i Ctirfirh issi riri Émo.- tagit, flir att till Ranco-Discont-Verket inlemha ett i Handlanden N. Lundgren Misods nama 690 Banco Utskötters Betänbanden. med borgen af Färgaren D. Wiberg till närrio de Verk stäldt Reversal å 1G00 R:dr, försedt ined egenhändigt åtecknadt betyg, om desse personers vederhäftighet, af Landshöfdingen i Kronobergs Län, Herr Grefve C. J. Mörner, å hvars kända namnteckning Wier förmäler sig allena hafva fästat afseende, dä han, me«- deist vanlig påskrift, såsom inlemnare iklädt sig ansvar för Documentets rigtighet; hvarefter och enär Forssander, som af Wier genast uppburit det beviljade Lånet, sedermera i sin hemort föröfvat åtskillige bedrägerier och andt» ligen lemnat Riket, samt det blifvit utredt, att Lundgrens och Wibergs förenämnde namnteckningar voro helt och hållet falska, Wier, i grund af sin omförmälde ansvarspåskrift, blef år 1820 lagligen förpligtad, att Lane summan till Råneo-Discont-Verket återbetala; i följd hvaraf, och då Wier, såsom medellös, saknade all annan tillgång, att en slik ersättning åstadkomma, införselför
Landtm. eriQrade, att då den discussion, som försiggått, endast omfattat de 3 särskildta förslag, som omförmälas i början af Utsk:s framställning uti nu förevande punkt, det vore klart att endast om dessa 3 förslag beslut kunde fattas; men om nu propos. framstäldes i öfverensstämmelse med Hr von Hartmans - 256 Den 22 Februari e. m. dorffs yrkande, kunde derigenom afskäras all öfverläggning om punkten i öfrigt, oaktadt rättighet lill framställning i sådant afseende borde vara bevarad, då R. o. Ad. ännu icke förklarat öfver läggningen öfver punkten i dess helhet vara slutad; hvarföre också Hr Gr. o. Landtm, ansåge sig i alla händelser böra framställa särskild propos. på bifall till Utsk:s hemställan, och att tillfälle, att nu afskära all möjlighet till ytterligare öfverläggning derom, icke borde lemnäs genom antagande af den contra-propos., Hr von Hartmansdorff föreslagit. Hr von Hartmansdorff: Jag vill icke försöka att tvista med Hr Gr. o. Landtm, ulan skall bemöda mig att hafva lika godt tålamod som någon annan. Det nyss uplästa förslaget till votens-propos. blef nu, efter förnyad upläsning af R. o. Ad. godkändt, hvarefter voteringen ansläldes och vid dess slut rösterne funnes hafva utfallit som följer: Ja — 29. Nej — 27. Hr Gr. o. Landtm, hemstälde sedermera om R. o. Ad., på sätt Frih. Stjernstedt yrkat, behagade bifalla 6:te punkten af K. M:s ifrågavande Propos., innehållande: ”att i sammanhang med beslutet om präglingen af det föreslagna nya skiljemyntet, hvartill ”räknas så väl det minsta silfvermyntet på 10 Öre, som de nya ”kopparmynten, bör, i öfverensstämmelse med hvad nu är stadgadt ”förklaras, att ingen är pligtig i betalning eller vexling på en gäng ”emottaga mera af detta skiljemynt än 1 R:dr Riksmynt.”
Jemte tillkännagivande af detta, i anledning af E. K. Maj:ts Nådiga Proposition, fattade beslut, och då likväl angeläget är, att Statsverkets rätt, i följd af det med Bergslaget nu träffade aftal, varder i behörig ordning bevakad, så att, inom möjligen kortaste tid, det åsyftade ändamålet må uppnås, hafva R. St. härmed skolat hos E. K. M. i underdånighet anhålla, ay, jemte det Bergscollegium hä - 320 Exp. Utsi-, Förslag till und. Skrifvelse N:n j34. danefter såsom hittills vakar öfver Silfververkets drift på rätt Bergsvis och tillser, att hvad för en stigande tillverkning på ändamålsenligt sätt hör iakttagas, icke åsidosattes, KammarCollegium, såsom det Embetsverk, hvilket eger inseendet öfver Kronans Gods sig uppdraget och handlägger alla mål, rörande Kronoräntornes bestämmande, må af E. K. M. i Nåder anbefallas hålla hand deröfver, att hvad, enligt Bergslagets åtagande, hör, i följd af Silfver till verkningens årliga belopp, till den ifrågavarande Fondens bildande erläggas, blifver i detta ändamål afsatt, administreradt, och till jordegendoms inköp användt, samt Fonden årligen förökas, icke allenast genom de fastställde årliga Capital-tillskotten, utan ock med det genom Fondens förräntande inflytande interesse!, ; äfvensom att bemälde Collegium bör, om icke årligen, till E. K. M., åtminstone vid hvarje Riksdag, till Rikets Ständers Stats-Utskott afgifva berättelse derom, i sammanhang med de uppgifter på E. K. Majrts och Kronans domainer och sättet huru de förvaltas, som, till följd af Kongl. Brefvet den ik December iSio, utaf KammarCollegium aflemnas: Administrationen af Sala Silfververk dock härigenom icke betaget, att, under Bergslagets Revision, vidtaga alla de åtgärder, som höra till Fondens förvaltning, förökande och förräntande. Rikets Ständer framhärda etc. NiO Exp. Utsi. Förslag till lind. SI rifa.
Skrifvelse, N.o 1^.0. va Rikets Ständer funnit sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, alt den å de olika hemmanen fördelade utmarken på Öland måtte, på statens bekostnad, underkastas förnyad besigtning och skattläggning, hvarvid iagllages, att för sådan mark, hvilken är af den beskaffenhet, att den endast till bete kan användas, hemmanen, hvilka förut å utmarken egde betesrättighet, och således icke genom en dylik marks tillskiftande vunnit större fördel, än de tillförene egde åtnjuta, blifva från all skatt befriade, hvaremot för odlad och odlingsbar jord rubbning uti räntan icke må ega rum, så framt ej densamma finnes åsatt till högre belopp, än som kan anses motsvara den fördel utöfver betesrätten, som genom egandeoch och fri dispositions-rätts förvärfvande vunnits, samt att utbetalningen af utmarks-skatten må, intill dess liva skattläggningen försiggått, fortfara, men för den nedsättning, som vid nya skattläggningen åsättes, återbäring, beräknad från och med år 1841, af Stats-Verket utgå. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 5 December 1840. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Nov, 1840. Pieste-Ståndet den 14 Borgare-Ståndet den 18 Bonde-Ståndet den 18 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej angående tillökning uti skattefrihets-dygnen vid Masugnar. (Stats-Ulsk. Uti. N:ris 64 och 226.) S. A. K. Under anförande, att, då befrielse från den af masugnar fastställde Tionde-afgift, hvilken, enligt gamla författningar och häfd vunna sedvänja, vanligen utgår med 1'7 lisp. tackjern för hvarje dygns blåsning, endast är beviljad för trenne s. k. kalldygn för hvarje års blåsning, hvilken befrielse blifvit - Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Brot. i83f 3.dje Sami. 20.-de Häftet. 1 2 ConstitationsUtskottets Memorial N:o jX Preste-Ståndet: 1:0 ntt frågorna om Indragnings-magten och om Juryn böra skiljas, så alt de hvar för sig kunna afgöras; 2:0 alt Tryckfrihetsmål icke skola öfverlemnas åt Kämnerseller Rådstufvu-Rälter, för afdömande i vanlig ordning, nian Constilntions-Utsköltet anmodas att till Riks-Slånden inkomma med förslag lill en förbättrad organisation af Jury-inrättningen. Borgare-Ståndet: 1:0 att ordalydelsen af förslagets usta Moment angående citation af 86 $. Regerings-Formen, sådant detta Moment nu blifvit uppställdl, ogillas och bör förtydligas; 2:0 att, hvad förslagets 3:dje Mom. vidkommer, Ståndet val anser Jury skola fortfara att vara laga Domstol i Tryckfrihetsmål, men anmodar Conslilulions-Utskottet att uppgöra förslag till en annan organisation deraf; 3:o att, i följd af nästföregående beslut, de under Lilteris A och B föreslagna Tryckli ihets-Lagens 5 $. tillhörande stadgauden förfalla. Bonde-Ståndet: 1:0 alt Jury-inrättningen må bibehållas, med sådan förändring, alt den organiseras efter hemtade grunder från det förslag Lag-Com. afgifvit rörande inrättandet af Jury i brottmål; 2:0 alt, så vida della förslag icke blifver R. Ständers gemensamma utlåtande, 1111 varande Jury-inrättning kommer att qvarblifva, med endast den ändring i 4 Morn. af 5 Tryckfi ihels-Lagen, att den deri stadgade fråga, sorn af Jury bör besvaras, erhåller sådan lydelse: ”Är skriften brottslig efter TryckfrihetsLagen?”
Utom overturerna till » Trollflöjten » o c h » Enleveringen ur seraljen » upptog programmet en aria ur » Figaros bröllop » o c h ett par sånger vid piano, förträffligt föredragna af fru Edling, samt såsom hufvudnummer den härliga g-moll-symfonien, af hvilken tredje satsen, den genialiska menuetten, måste omtagas. K. hofkapellet, som anfördes af hr Henneberg, förtjänar ock erkännande såväl för utförandet af samtliga numren som ock särskildt för anordnandet af denna musikafton som en enkel offergärd åt den odödlige tonsättarens minne. Ur Waldemar-sagan, suite i fyra afdelningar för stor orkester af Andreas Hallen, uppföres o m söndag kl. • / * 2 e. m. m. i Berns konsertsalong med biträde af k. hofkapellet. Naturligtvis kommer tonsättaren själf att leda uppförandet. Denna konsert-matiné torde säkerligen varda af stort intresse. Martha Remmert, berömd pianist från utlandet, gifver nästkommande tisdag konsert härstädes, antagligen med biträde af k. hofkapellet. Musikföreningen gifver sin uppskjutna konsert torsdagen den 17 dennes å Musikaliska akademien. Programmet upptager bland annat Mozarts härliga Requiem. Generalrepetition hålles måndagen den 14 i E. W:s stora sal kl. 7 e. m. I en vrå af världen. (Forts. o. slut fr. föreg. n:r.) etta nedslog henne dock ej. Det mål, hon satt sig, liksom bytte plats; hon glömde sin egen längtan; förnekade man hennes konst? Nå väl — så länge hon lefde,. skulle hon kämpa för den-, och den dag skulle komma, då den blefve erkänd för hvad hon visste den vara, konst och ej rätt och slätt handarbete. Och inne i sin » atelier » lefde hon nu sin egen drömda värld.
Majit gjorda underdåniga framställning om nödvändigheten att snart vidtaga åtgärder, dels för ombyggnad af bron Nio 31, öfver Buttersbäcken, å Carl-Johans-vägen, och i sammanhang dermed, omläggning af närmast derintill befintliga vägdelar, dels ock för anbringande af ny farbana å broarne öfver Staa-elfven och Bådsjösundet, hvilka företag, enligt två särskilda förslag, beräknats tillsammans erfordra en kostnad af 10,299 Ridr, hade E. K. Majit, under den 7 Februari 1862, uppdragit åt bemälde Styrelse att skyndsamt gå i författning om utförande, på det för ändamålet lämpligaste sätt och så snart årstiden det medgåfve, af jemväl sistnämnde reparationsarbeten, samt anbefallt Stats-kontoret att de dertill erforderliga medel med högst sistberörda belopp under förskottstitel utanordna. Under den tid, som numera förflutit, hade af ofvanberörda, vid särskilda tillfällen anvisade belopp, blifvit från Stats-kontoret på Styrelsens för allmänna Vägoch Vattenbyggnader reqvisition utbetalde och för de afsedda ändamålen disponerade ej mindre 8,840 Ridr till iståndsättande af bron öfver Bådsjösundet och anbringande af en isbrytare derstädes, än äfven de för ombyggnad af bron öfver Buttersbäcken jemte dertill hörande vägförbättringar samt anbringande af nya farbanor å broarne öfver Staa-elfven och Bådsjösundet bestämda 10,299 Ridr. Deremot hade, enligt hvad Stats-kontoret anmält, de för reparationen af bron öfver Hjerpeström afsedda 12,535 Ridr ännu icke blifvit från Stats-kontoret reqvirerade, af anledning, efter hvad särskildt blifvit meddeladt, att i sammanhang med inom orten väckt fråga om ett annat läge för bron öfver Hjerpeström, de nödvändigaste reparationerna å gamla bron blifvit verkställda utan det beviljade anslagets anlitande.
Under båda åren , vid särskildta tillfällen, har jemväl tillstånd blifvit meddeladt, ej mindre att på en annan leverantör öfverlåta ett contract, sedan delta redan länge varit, genom uraktlåten leverering, förverkadt, än ock att vid sådan händelse, utan ränta till af - a54 Den 37 Maj f. m. delningens cassa, återställa det å samma conlraet uppburna förskott, sorn alltså, utan någon molsvar. fördel för det allmänna, iklädt sig egenskapen af en låneförslräckning till vinst enskildt för leverantören.’’ ”Krigs-collegii ratt, att, då coutracl otn leverancer till Kronan ej uppfy lies, pröfva , huruvida de utstakade böter skola uttagas, eller om sådana skäl äro för handen, att, då någon olägenhet ej af försummelsen för Kronan inträffat, tilltal må förfalla, är uttryckligen grundlagd i 24 Jin af E. K. M:s nåd. förordn. huru förhållas skall vid besigtningar och öfverbesigtriingnr, af den 20 Dec. i8?.5, samt genom E. K. Mls till collini aflåtna nåd. skrifvelse den 28 Äng. i832 ytterligare fastställd och bekräftad. Denna collini nådigst förunnade pröfningsrätt har med omsorgsfull noggrannhet blifvit utöfvad, och de skäl, sorn dervid blifvit antagna, lära lika litet, som coiiegii uti dylika frågor meddelade beslut, kunna emot qo Jin Reg.Fm någonsin blifva föremål för R. Stis eller deras Utskls pröfning.” ’’Att vid de af R.
Man haffwer aff them hwarken frögd eller ähra. Cyboræa. Min käre man hwadh i haffwen sagt Thz är sant och haffwer godh macht. Till liffsens bärningh oss inthet tryter Wij äghe thz mästa i hwsen nyter. Haffwe tär till all lust och frögdh Mz hwilko wij nu kunne wara nögd. Medh barnen haffwer thz sigh och sannerliga så Thet haffwer iagh märkt och kan förstå. Och thz är nu mijn sorgheligha klagan, Att om Gudhi så måtte behaga Han wille oss giffwa barn och blomma Wij måtte för them i qwido komma. Ruben. Å käre hustru then bittida båsar Får offta seent koo in om låsar. Öffwer thz inthet är tw ey klagha töör Men war till fridz som Gudh thz gör. Cyboræa. Thet will iagh och göra, men hörer till Hwadh iagh edher kungöra will. I natt iagh een så hårdan dröm fick Then fast in i mitt hierta gick. Ruben. Sij iagh wiste wäll tw skulle komma ther mz Medh drömer att fara är tijn sedh. Cyboræa. Ey låter migh tala, och sedan dömer, Om i troo iagh förgeffwes drömer. 11 Migh drömdhe att iagh ett barn födde edher Thet war een pilt slemmer och ledher. Heela wårt slechte han skulle förderffwa, Sigh een gruffweligh dom förwärffwa. Aff hwilken dröm iagh så förskräcktes Att iagh hasteligh aff sömpnen wppwäcktes Sedhan haffwer iagh och warit så bång Att heela wärlden görs migh fast twång. Ruben. Jagh täncker tw skulle skämmas före Sådane gruffwelighit snack at säja thöre.
Bänk verkstålles; håfve sin rättighet den gången lörlorat. §. 4a ' Val eller votering Svarar mot 45 §. sker med iakttagande af hvad 55 och 71 §§. Riksdagsordningen föreskrifter. Vid alla val, på ett större antal personer, böra namnen å vallistan upptagas i alphabetisk ordning. Den 18 Augusti e, Otn valsedlarnes råtta beskaffenhet bör en fullständig och skriftligen författad underrättelse alltid före valet i Riddarhussalen anslås, samt dervid tillika anmärkas, hvilka Ledamöter af Ståndet, som förtiilfållet, enligtRiks. dagsOrdningen, icke kunna komma under omröstning eller äro berättigade att i valet deltaga. Under påstående votering böra voteringssedlar alltid finnas att tillgå på särskildta ställen i Riddarhussalen, och får emellan de med Ja och Nej utmärkte, någon skillnad i öfrigt icke finnas. §. 43. Mellan tvenne eller (Ny flere, som fått lika röster, skiljes genom lottning, når så behöfves. Öfverenskommer Ridderskapet och Adeln, 294 Den 18 Augusti e, m„ eller år det särskildt stadgadt, att, jemte de de personer, som in pleno skola väljas, ett visst antal suppleanter tillika bör utses, för att inträda, i mon af inträffande ledighet ; då bör alltid valet ske på det sammanlagde antalet af ordinarie och supplean. ter, hvarvid de flesta rösterna bestämma hvil-* ka personer blifva ordinarier, äfven sorn den ordning, hvari suppleanterne böra tillkallas, §. 44. Sedan voteringseller valuppropen åro slutade, öppnas sedlarne af ordföranden , samt granskas af honom och af dem, som vid bordet sitta, ibland hvilka fyra föra hvardera särskildt Protocoll, som efter fulländad votering eller val collationeras; derefter upprättas ett omröstningseller valprotocoll, hvilket under - Svarar mot 46 Den 18 Augusti e. m. 255 skrifves ef alla dem som vid bordet sitta, och genast upplåses. §.45.
Om frågan besvaras i enlighet med dess framställning, så skulle Utskottets Utlåtande blifva, att som Justitise-Ombudsmannen endast anfört sina enskildta tankar om ämnet, utan att dervid begära någon åtgärd, så hade ConstitutionsUtskottet ej ansett sig böra upptaga dem till pröfning. Utskottet, som gillade detta förslag, beslöt, att Betänkande skulle i enlighet dermed till Riks-Stånden afgifvas. Memorial i anledning af väckt motion om tillägg till Instructionen för Riksens Ständers Justitia:-Ombudsman. Genom remiss ifrån det Hedervärda BondeStåndet af den 3 sistlidne Junii har Constitutions-Utskottet emottagit ett samma dag af Riksdagsmannen Erik Svensson från Bohus Län uppläst Memoria], angående Justitiae-Ombudsmannens åliggande att befordra skyndsamhet i den lagliga gången af Riksens Ständers fattade beslut och gjorda hemställningar. Vid företagen pröfning af denna Motion har ConstitutionsUtskottet funnit densamma innehålla ingenting annat, än hvad förut i Justitiae-Ombudsmannens Instruction finnes innefattadt; och enär derjemte till det åsyftade ändamålet troligen intet annat medel än de föreskrifne kan uppgifvas, som icke kunde leda till åtgärder, förnärmande för den verkställande magten, trodde Utskottet det böra förblifva vid hvad redan är föreskrifvet. örebro den 28 Julii 1812. På Constitutions-Utskottets vägnar A. G. Mörner. JA. Tingstadius. J. P. Sandberg. And. Aberg A:son. G. A. Silverstolpe. Härmed följa 3 bilagor (A—C). 422 Riksdagen 1812. Bilaga A till Mern. Utdrag af Protocollet hållet hos Hedervärda Bonde-Ståndet vid Urtima Riksdagen i Örebro den 3 Junii 1812. S. D. Riksdagsmannen Erik Svensson från Bohus Län inlemnade ett nu uppläst så lydande: Vördsamt Memorial.
I en tid, då man så högeligen yrkar på ► Allmänna Låne-anstalter, till befordran af lättare penninge-tillgång för de manga Lånsökande, som det heter, till Näringarnes upp. komst o<h productionens förökande, torde den, sorn af egna besparda medel, under det hail måste vidkännas myntets successiva försämring, och sin i följe deraf årligen aftagande förmögenhet, biträder med lån, och dervid åtnöjer sig med den i Lagen stadgade räntan, icke böra anses för en alldeles onyttig medlem i Den 29 Maji. Samhället, eller dess vilkor försvåras genom en större Bevillningsafgift, än för alla andra j men om så vore, borde den väl tillfalla Statscsssan, och icke gäidenären, som ej äger rätt fordra bättre Iåns-vilkor, än deni Lagen föreskrifver. Skulle ater, ehuru låne-behofvet nu är så stort, räntan hädanefter kunna anses för hög, och således böra nedsättas, tillhör det ej BevillningsUtskottet derom förordna, eller en sådan Lag medelst magispråk Nationen påtruga } utan hör den i föreskrifven form afgörass och af Konungen sanctioneras. Som denna omständighet är af den beskaffenhet, att ingen återremiss lär äga rum eller behöfvas, så får hos Eders Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken jag ödmjukast anhålla om ogillande och afslag på förenämnde §:s innehåll, sådan den nu befinnes, och att den ändring deruti göres, att ersättningen till Gäidenären icke blifver till beloppet högre, än hvad han förskjutit. Hvad tredje Artikeln, rörande fördelningen af öfverflöda-och consumtioos-afgiften angår, så kan jag ej finna minsta skäl, att medlemmarne af BondeStåndet skola till hälften njuta lindring i den föreslagne afgiften enligt förenämnde artikel. Då alla njuta lika medborgare-vätt, böra ock alla lika, efter sina vilkor och på enahanda grunder, bidraga till Samhällets bestånd j så framt ändamålet är en förökad oumbärlig Stafs inkomst. Är åter afsigten, att genom en sådan afgift åstadkomma minskning