Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Lagman Randel skall vara mycket svag och dålig; slagattacker ha förlamat hans högra sida och han lär inte ha många dagar igen. Måhända ville han lära dottren att älska dessa trakter, som för honom sjelf varit så kära och sen så bittra. Hvad heter hans dotter; månne hon vara mycket vacker? frågade Helena. Hon heter efter sin moders vän, men hon kallas Saida. Brås hon på modren, så måste hon visst vara mycket vacker. Och söt och god tillade Helena måtte vi snart få se henne. Det anar mig, att jag börjar hålla mycket af denna Saida. Ja mamma, vi måste ställa så till, att vi snart få se dem båda Men huru gick det då med den der Baremann? Han var och blef försvunnen. Några menade, att han dödat sig, andra, att han rest bort för att aldrig mera återkomma Nu är det slut med min historie och nu måste vi gå att tänka på skorpbakningen. Allt har sin tid mina barn. Se här har ni edra hvita förkläden. Kap. Familjens efterlängtade skyddsling. Följande dagen på förmiddagen, sutto i det såkallade arbetsrummet prostinnan med båda flickorna, hvar och en med sin skilda sysselsättning; gumman med glasögonen på näsan vid sin spinnrock, Clara arbetande på en yllemusslinsklädning, Helena virkande på en börs. Huru kommer det till sade Clara sakta till sin syster att du nu arbetar så jemt? Nu klagar du icke alls öfver "ledsamt." Minsann tror icke jag, att Helena rodnar sade modren, i det hon höll upp med sin spånad hvad kan Clara ha sagt, som så tog? Jag tycker det är vackert så. Hemligheter! Hvad kunde de röra för slag? De rörde våra älskare, sådant der, som mamma inte mera förstår sig på. Hvem kan ni nu i hast ha fått till älskare här på landsbygden. Ännu har inte ens pappas adjunkt anländt tillade gumman med en slug min på Clara. Tror mamma då, att i sådant fall vi just ginge an att tas som från hyllan. Jag blir alltid liksom litet ond, när jag hör talas om, att den eller den adjunkten blifvit förlofvad med den eller den dottren till sin principal.
Lund - Prot.-Utdrag den 12 Augusti 1854. 357 blad, såsom arrendator af Strömsholms kungs-ladugård af halfva spannmåls-arrende-beloppet för år 1852. Den föreslagna voterings-propositionen godkändes. S. D. Vid förnyad föredragning bi föllos Bevillnings-Utskottets Utlåtanden: N:o 19, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet N:o 13, angående Städernas salu-accis: och N:o 20, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 14, angående Post-bevill ningen. S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets nedannämnde Betänkanden och Memorial: N:o 38, i anledning af väckt motion om förklaring af Kongl. Förordningen den 10 Juni 1841, angående straffet för olofligt innehafvande af dyrk, bifölls. N:o 39, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 18, öfver väckt motion angående vilkoren för vinnande af lagfart å fast egendom. Lades till handlingarne. N:o 40, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 26 öfver väckta motioner om en fullständig revision eller förklaring af 15 kap. Ärfda-Balken. Lades till handlingarne. N:o 41, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, med förslag till ändring i Kongl. Förordningen den 20 November 1845, om jords eller lägenhets afstående för allmänt behof, bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens följande Betänkanden och Memorial: N:o 13, i anledning af väckt fråga derom, att Rikets Ständer måtte i underdånig Skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla om vidtagande af skyndsamma åtgärder till lugnande af de separatistiska rörelserna inom Kyrkan, och upphörande af förföljelser emot dem, som i borgerligt afseende föra en stilla och oförvitlig vandel, bifölls. N:o 15, i anledning af väckta motioner om ändringar i Kongl.
Sammandrag öfver de i Malmö Låne-Contoirs Rörelse använda Bankens Fonder, och afkastningen deraf, för åren 1827, 1828 och 1829. Inkomster: Influtne Räntor För en såld Inventarie-persedel . Anmärknings-Medel .. Utgifter: Aflöning och Resepenningar . Discretioner och Arfvoden . Hushyra och Ved » Porto, i Malmö och Stockholm . Contoirs-Omkostnader . Ljuspenningar ... Revisions-kostnad .. Lagsöknings-Kostnad, hvarföre ersättning ej är att förvänta Behållen Vinst, till insättning i Låne-Banken Tillgångar och Fordringar: Cassa-Behållning .. Utestående Lån .. Inventarie-värden Skulder: Till Vexel-Banken .. Till Låne-Banken Inventarier ... Balancerad Vinst .. Behållning på Creditivet . Bil. N:o 6. (Götheborgs Låne-Contoir 2.) Utestående Låne-Summans fördelning, enligt gjorde anteckningar. Antal Lån. 1827. Antal Lån. 1828. Districter: Bil. N:o 6. (Götheborgs Låne-Contoir 3.) 1829. b. Jernbelåningen. cc to l ^ 1828. 1829. Bil. N:o 7.. (Malmö Låne-Cont. 2.) De utgifne nya Lånens fördelning, enligt gjorde anteckningar, hvartdera året. Efter Dist rict er: Malmöhus Län Christianstads Län . Blekinge Län Efter Näringar: Possessionater Bönder . Handlande Fabrikanter Handtverkare Militairer . Civile och Ecclesiastique Tjenstemän Eller : Landtmanna-Näringar Stadsmanna-Näringar . N:o 8- Sammandrag öfver de till K:gl. Commerce-Collegium, för Manufacturisters och Närings-Idkares understöd, upplålne Bankens Fonder, tillhopa R:dr 1,000,000, och afkastningen deraf, för åren 1827, 1828 och 1829.
Uppl. och godk, bos Ridd. och Ad. d. 8 Maj f8Tg, Öfriga lliks-StSnden d. 9 Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om af skaff ande af Guld och Silfver pä Civile Uniformer. Då h os. Riksens flander ‘Viga blifvit vackt om afskaffande af Guld och Silfver på Civile Uniformer, kunna Riksens Ständer ej underlåa att uti detta ämne till Eder Kongl. Maj:t i underdånighet framföra sina tankar. Riksens Ständer är o öfvertygade, att de Guld - XJnderdaniga Skrifvelser. och Silfver-broderier, med hvilka en sfor del af nämnde Uniformer finnes smyckad, i allmänhet medföra ett ofördelaktigt inflytande. Det är ej egenteligen den dertill afgående kostnad, som bestämt Riksens Ständers öfvertygelse , ehuru denna kostnad, hvad vissa Unitormer angår, ej bör anses obetydlig; men allmänna rösten, som allvarligt yrkar utrotandet af en öfverdrifven yppighetsanda och införandet af tarfliga seder, — samt nödvändigheten att ej genom den ena åtgärden motarbeta den nytta, man genom en annan velat bereda, — äro de vigtiga skäl, på hvilka den nu yttrade tanka sig grundar. En prydnad utan nytta och icke antagen af behof att representera, kan lätteligen misstänkas leda sitt ursprung från böjelse för yppighet och dess utspridande. Den lägre och illa lönte Tjensteinannen kan möjligen under sin glänsande yta glömma sina små tillgångar och bereda sitt ekonomiska obestånd genom nöjet att föreställa hvad han verkeligen icke är. Afven denna möjliga missräkning bör, i Riksens Ständers tanka, förekomma*, och en anstalt upphäfvas, hvilken liksom understödjer praktbegäret. Statens förmån lärer i ej ringa mån befordras derigenom , att hvar och en dess medlem iakttager den plats, honom verkligen tillhörer, söker hedra denna och ej inom gränsorna af en högre fiker eftr näring för sin fåfänga.
3:o af dito till Bonde-Slåndet, ang:de stämmo-böternas fördelning 4:o af Banko-Utskottet lill Bonde-Slåndet ang:de beskattning å Privat - bankoi och Hypotheks-föreningar m. m 5.'o af dito t II Bonde-Slåndet med förslag att nya ok Iröjer icke mätte föi Privat-banker utfärdas, samt att Hypotheks-föreningarne jemväl må i framtiden upphöra 6:o af dito till Borgare-Ständet, ang:de någon del af Bank daude till praemiér ställa försök att bere tatis # • o ^ C/l ' rr ! ^ o -5 J 2L O ra cz; ts s_ CQ >- n CQ eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. i^- en Ocq en 1 ÖS rc c" T Ridd. o. Adeln. FrosteSiandet. BorgareStändet. BondeSlåndet. IN'.o N:o | Sid.
N:o 137, ang. den under innev:de riksdag verkställda statsreglering samt anskaffande af de för Riksgäld skontorets utgifter erforderliga medel; äfvensom Exped.-Utsk:ts Menur: N:o 6, ang. rättighet för Utsk:ts kanslipersonal och vaktbetjening att åtnjuta aflöning någon tid efter riksdagens slut samt om anvisande af medel till gratifikationer åt extra biträden inom kansliet, m. m.; och N:o 7, ang. acceptering efter riksdagens slut af räkningar å tryckning och häftning af Bihanget till RiksStåndens protokoll. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Sammans. Bankosamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts d. 11 och 12 dennes bordlagda Utlåt. N:o 2, i ani. af väckt motion om vidtagande af åtgärder för beredande af lättnad i myntcirkulationen emellan Sverige och Norge. Utsk:ts första tillstyrkande. Frih. Liljencrants, Johan: Då denna fråga förevar inom Utsk:t, framställdes det yrkande, att ifrågav:de åtgärd måtte tillämpas jemväl med afseende å Danskt mynt. Detta förslag vann dock icke Utsk:ts godkännande, hufvudsakligen på den grund, att man ansåg det vara mindre lämpligt att bereda Danmark en sådan fördel. Minoriteten, som önskade åtgärdens utsträckande äfven till Danskt mynt, ansåg, att någon fördel ej derigenom bereddes Danmark, utan att den endast afsåg att åstadkomma en lättnad för cirkulationen i Sverige, derigenom, att man i uppbörden finge emottaga Danskt mynt. Det är bekant, att i landets södra provinser cirkulerar en stor qvantitet af nämnda myntslag; och naturligtvis skulle åt allmänheten beredas en stor lättnad derigenom, att det Danska myntet erhölle samma gångbarhet som det Svenska. På grund häraf får jag anhålla om afslag å Utsk:ts hemställan och bifall till riksdagsfullmägtigen Lönnbergs förslag. Frih. Alströmer, Oscar: Såvida man icke har desto vigtigare skäl att andraga emot det af riksdagsfullmägtigen Lönnberg framställda förslag, så tror jag, att man gör rättast uti att med Frih.
Brot. 1859 & 18(iO. 4 Sami. 2 Afd, 2 Höft. i 2 Sammansatta Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Utlåtande M 5. den underdåniga hemställan, som, på’ sätt motionären förmält, blifvit, af Konungens Befallningshafvande i Hallands län, i ämnet gjord; och af hvilka handlingar inhemtas dels att kostnadsförslaget för fyrens uppbyggande upptog en summa af 775 R:dr R:mt, deruti inbegripen kostnaderna för ritningens och förslagets upprättande; dels att Konungens Befallningshafvande såsom vilkor för bifall till ansökningen föreslagit att fyren skulle af staden Warberg underhållas; dels att Kongl. Förvaltningen af Sjö-ärendena, uti infordradt underdånigt utlåtande, andragit att, efter Förvaltningens åsigt, den ifrågaställa fyranstalten väl skulle för sjöfarten blifva gagnelig och icke heller med den inskränkta lysmngsvidd, den borde erhålla för att ej förvexlas med fyren vid Morups Tånge, kunde medföra någon större kostnad, men att, då, med undantag af Ystads hamnfyrar, som, med afseende på postföringen deremellan och Greifswald, både byggts och underhålles på Kronans bekostnad, sådana fyrar, som den nu föreslagna, hittills icke blifvit af Staten anlagde, utan räknats till de säker hetsanstalter, hvilka kommunerna sjelfve, enligt 45 § i gällande Lots-förordning må inrätta och vidtaga, Förvaltningen funne sie icke kunna omförmälda framställning O O ' O ö understödja, helst genom nådigt bifall dertill anspråk skulle framkallas på enahanda förmån äfven för andra sjöstäder och dryga utgifter sålunda omsider komma att Lotsverket tillskyndas; och dels slutligen att Kongl. Majit uti nådigt
Till sist öfvergnidas de med en bit sämskskinn, struken öfver ett stycke så kallad poler - tvål (de tvänne senare sakerna fås hos hvarje guldsmed), så att allt blir fint och blankt. Knifvarnes blad poleras först i mergel (en kork, doppad i denna, gnides öfver desamma) samt sedan med skinn och polértvål. Skedarne läggas nu i buffet-lådorna, somliga ha dem lagda hvar för sig på bomullsbotten, men har man mindre plats, svepas de i silkespapper, så att de ej röra vid hvar andra. Likaså gafflarne. Knifvarne läggas i sitt etui af rödt ylle, som är syd t så, att äfven de, knifvarne, ej vidröra hvar andra och ligga ömsevis med blad och skaft. De större sakerna, kanna, sockerskål etc. samt strö-, sås-, syltoch saltskedar, insvepas äfven i silkespapper. Göres detta efter hvarje begagnande, skola sakerna alltid vara såsom nya. Ebon Hoi. Syltning-. Syltning. Gula plommon läggas i en kruka, och derpå hälles kokhet mellansirup, så att det står väl öfver; öfverbindes och förvaras samt användes till fruktsoppor. Skall vara utmärkt. von Sn. Drycker. Äppelvin. (Som svar å frågan n:r 206.) De äpplen, som användas härtill, böra vara temligen sura, och vinet kan tillredas på många olika sätt, men det är alltid lika vigtigt att iakttaga följande regler i afseende på insamlingen af frukten samt utpressningen och jäsningen af äppelsaften. Frukten får ej aftagas förr än den är väl mogen, och den lägges sedan 14 å 15 dygn i ett rum att eftermogna. Under denna tid upplösas vätskorna i frukten, och alkohol samt kolsyra utbildas. Sedan utpressas saften ur äpplena, som söndermalas eller krossas och läggas i grofva, starka linnepåsar, hvarefter tyngder påläggas och saften väl utpressas; denna hälles sedan i stora kärl, som ställas öppna, och värmen i rummet ökas till 16 grader.
R:dr årligen samt deremot deras taffelpenningar minskas med ett belopp motsvarande förhöjningen eller skillnaden emellan deras nuvarrde lön och förenämnde 4000 R:dr, hvilken propos. besvarades med starka Ja jemte några Nej, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han härvid funnit ja öfvervägande. Föredrogs och lades till handlingarne Konst.Utskrs d. 22 dennes på bordet lagda Mern. JVs 30, med utlåt, augrde Talmannens i BondeSt. vägran af propos. på en inom Ståndet väckt fråga om remiss till Bevilln.Utsk. af Särskildta Utskrs förbehandling af Bränvinsfrågan förslag till författning om bränvins tillverkning. Föredrogs Wällofl. BorgareStrts d. 26 dennes på bordet lagda Prot.Utdrag JVs 347, innehållande inbjudning till MedStrn, att instämma i det vid föredragningen af Allm. Besv.- o. Ekon.- Utskrs Betänk. J\s 110, i ani. af väckte motioner om inrättande af Kommunal-nämnder, af BorgareSt. fattade beslut, att, med afslag å nämnde Betänk., besluta en underd. Skrifvelse från R. Strr i enlighet med Frih. Alströmers Betänk, vidfogade reservation. Hr Ribbing, Arvid, begärde att detta Prot.Utdrag ytterligare måtte få hvila på bordet, och deri instämde Frih. Hjerta, Fredr. Philip. Gr. Lagerbjelke, Gust.: Redan första gången detta Prot.Utdrag föredrogs, uplystes det, att frågan var genom R. Strs beslut Den 28 Juli. 465 beslut afgjord. Detta Prot.Utdrag med åtföljande inbjudning kan således icke föranleda något annat R. o. Ad:s beslut, än att läggas till handlingarne, enär det faller af sig sjelf att ett R. St:s beslut icke kan eller får genom en inbjudning upphäfvas eller rubbas.
och jag tror denna fråga vara af sådan natur, att hvarje medborgare, som intresserar sig för tukt och god ordning, bör önska, att den Svenska soldaten, nu som fordom, tillhålles och tillvänjes samt genom föreskrifter ledes derhän, att icke försaka de välgörande lärdomar, varningar, upmuntringar och välsignelser, som vår kristna lära erbjuder hvar man. Frih. Creutz: Jag har aldrig någonsin klandrande uptagit, att Frih. Cederström inblandat sig i en militär-fråga, utan jag säde, att det är fägnande att höra en civil tjensteman så lifligt intressera sig för gudsfruktan och särskildt inom arméen. Jag står derföre i tillfälle att återgifva Frihrn samma beskyllning för misstag, som Hr Frihm tagit sig friheten tillämpa på mig. Hvad Hr Stiernsvärd yttrat om korum, så förekommer derom ej något i min motion; meu eftersom han talat derom, må det vara mig tillåtet nämna några ord. Korum kan möjligen vara något godt uti, ehuru jag aktar det utaf föga värde, meu lärer svårligen kunna försvaras under synpunkten af tvång och gudaktighet på ordres. Het är samma förhållande dermed, som med kyrkogån - Den 5 December. 33» gen; man behöfver icke tillhöra den Lutherska kyrkan; man kan vara Katolik, och ändå vara tvungen att efter ordres infinna sig för att guda sig, som man säger, i kyrkan eller vid korum. Jag tror att dylikt icke borde vara något tvång, utan en frivillig sak. Sedan öfverläggningen ansetts fulländad, framställdes prop. å motionens och yttraudernes remitterande till Allm. Besv.- o. Ekon. Utsk:t, samt besvarades med ja jemte några nej; och tillkännagaf H. Exc. att han funnit ja öfvervägande. Utaf de öfriga af Frih.
Landtm, yttrade, att det framställningssätt, Hr von Hartmansdorff föreslagit, visserligen kunde gå an, om icke Hr Ribbings mening, hvilken äfven borde tagas i betraktande, uteslöte ali fråga om penningar eller Rikets gällande mynt. Hans förslag lydde nemi. som föijer: ”samt huru mycket deraf bör i contant insättas." Hr Ribbing: Ehuru jag anser det tillägg, som Hr von Hartmansdorff med flere talare begärt, vara obehöfligt, är det likväl så oskyldigt, att om det kan tagas in utan förändring af hvad jag föreslagit, så skall jag visst icke sätta mig deremot, men tror, alt de värde ledamöterne vid närmare besinnande finna, att det är alldeles öfverflödigt. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, afl Hr Ribbings förslag visserligen så kunde ändras, alt det äfven begagnade de ifrågavar. orden, om det nemi. komme att lyda sålunda: "samt huru mycket deraf bör insättas i penningar eller Rikets gällande mynt." Hr Ribbing och Hr von Hartmansdorff förklarade, att de ej hade något emot en sådan förändring. Hr Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:ns förslag, så lydande: af reda penningar. Ropades starka nej, blandade med ja. Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna afl nej öfverrösta t ja. Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad., att orden — "af reda penningar", skulle utbytas emot orden -— "af Rikets gällande mynt." uo H. 65 5i4 D « 11 20 Februari f. nt. Hr Lefren: Jug a n ha I ler att Hr Landlm. täck te* meddela propos. på den Unfvudfråga, som jag framställt, nemi. utbyte af ordet ‘'minst” emot ordet ”högst.” Alla öfriga bestämmelser i denna § uro småsaker, ciseleringar i jemförelse dermed.
Bifölls. N:o 160, öfver väckt motion om ändring i sättet för besvärs anförande emot Öf ver-S t å th å 11 a r e-E m be te ts och Konungens öfriga Befallningsbafvandes beslut i mål, angående brott emot Polis-författningarne, m. m. Bifölls. N:o 161, i anledning af väckt motion om ändring af 9 och 10 Capitlen Kyrkolagen. Bifölls. N:o 162, i anledning af väckt fråga om lagstiftning för IJypotheks-föreningar. Bifölls. S. D. Då nu gå nyo föredrogs Expeditions-Utskottets Memorial N:o 17 till Vällofl. Borgare-Ståndet, i anledning af erhållen återremiss af Utskottets förslag till' underdånig skrifvelse N:o 139, blef samma Memorial till handlingarne lagdt. S. D. Sedan Preste-Ståndet den 8, 9 och 11 dennes f. och e. m„ samt den 12 f. m. och i dag e. m. till pröfning och afgörande förehaft Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 30, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet N:o 21, angående Tutfbevillningen, har Ståndet, 1 anledning deraf, stannat i följande beslut: Fröt. Ut dr. d. 14 Dec. 1840. De under rubriken ”allmänna anmärkningar” förekommande 6 punkterna blefvo af Ståndet godkända. Af de Speciella anmärkningarne godkände Ståndet, hvad under N:ris 1 och 2 af Utskottet hemställdt blifvit, beslöt, att hvad under 3:o, 4:o och 5:o förekommer, skulle först lill afgörande företagas, sedan de respect.
Femårs period i StatsRådet afgjorda mål. Anmärkningarna, med hänsigt till io7:de §. äro, om jag rätt minnes, omkring tio, då de som röra StatsRådets Ledamöter coliectift, och de gom rigtats emot särskilte Föredragande, sammanräknas; men de förra, elier de sorn egentligen angå rådgifvande åtgärder, inskränkas till Fyra punkter. Antalet nf afgjorda mål belöper sig deremot till 35,314, samt då derifrån efdragea omkring 9000 Högst*. Domstolsärender, återstå likväl öfver 26,000. De irringar eller afvikelser ifrån form, som kunnat upptäckas i StatsRådets afeller tillstyrkanden, äro således mindre än en 65oo.-de del af det hela; dess Ledamöter äro följakteligen felfria på en 65oo;de del när; och då allt det oanmärkta, enligt Grundlagen, bör anges såsom godkänt, skulle ju de åtgärder, som kunna föranleda till mistningen sf Riksens Ständers förtroende, nedfalla ända till det arithmetiska bråkets oändelighet, jemförelsevis med de handlingar som tyckas påkalla detta förtroendes bibehållande. Jag leni nar härvid sjelfva anmärkningarna i deras värde, och lag är skyldig Riksens Ständers granskande Beredning denia tillit^ men till hvad billigt resul - i66 Den 10 Julii f. m. tat sknlle äfven detta medgifvande kunna leda, helst då man bssinaar, att af de anmärkta Fyra punkterna, en blott innefattar en önskan om råd till sparsammare utöfning af en Grund-» lagcenlig Konungslig rättighet, samt tvenne andra efter Utskottets eget uttryck: beträffar mera enfkilta mål, fanit få tedea erbjuda en mindre adcequat tillämpning aj lop.de forn handlar om rådflag om allmänna mått och /leg? Vore det mig tillåtet att bedomina andemeningen af ConstitutionsUtskottets Betänkande, skulle jag våga tro dess önskan i anseende till sluteliga resultatet icke vara skiljd ifrån min.
Den tanken ligger då nära till hands, att de betyg, hon under dessa perioder erhållit, varit sådana, att hon anser det vara bäst att icke förete dem. Men detta skulle hon icke kunna göra, om hennes betyg inskrefves i en betygsbok med numrerade sidor. Om alla husbönder eller matmödrar, hos hvilka flickan tjänade, här i tur och ordning inskrefve sina betyg, skulle ju icke ett enda af dem kunna undanhållas på annat sätt än att ett blad i boken utrefves, något som vederbörande säkerligen skulle akta sig för att göra, då hon visste, att en blick på betygens nummerföljd skulle leda till upptäckt af tilltaget. Det förekommer ju också, tyvärr, att betyg förfalskas. Väl är det icke att hoppas, att detta skulle med absolut säkerhet förebyggas genom införande af betygsboken, men vi hemställa, huruvida man icke kunde antaga, att det skulle förefalla liksom mer riskabelt att inskrifva ett helt och hållet falskt betyg i boken, därifrån det sedan icke kunde undanskaffas, än att på ett löst pappersblad fabricera en attest, som efter omständigheterna kunde företes eller undanhållas. Ännu större skulle risken för den ena och garantien för den andra vara, om man kunde hoppas att i en framtid få betygsbokens införande stadgadt och dess officiella vitsord erkändt genom lag. Och ändringar skulle icke lätt kunna göras i ett i boken inskrifvet betyg, alldenstund betygssiffrorna skulle enligt vårt här nedan bifogade förslag stå i hvar sin särskilda kolumn och de andra, icke använda kolumnerna, ifyllas med horisontala streck. Vårt förslag är alltså detta: En betygsbok, innehållande ett antal betygsblanketter, tryckes. Ä dessa blanketter upptagas förutom tjänarens namn och den tid hon variti sin tjänst särskildt afgifna vitsord o m: ärlighet, sedlighet, ordentlighet, arbetsamhet, tjänstvillighet, raskhet, höflighet, renlighet och hälsotillstånd samt angående kunnighet i enklare eller finare matlagning, bakning, tvätt och strykning, klädsömnad, handarbeten, att förestå ett hushåll, att sköta barn o. s. v. För hvar och en af dessa egenskaper och färdigheter skulle särskildt betyg afgifvas med någondera af siffrorna 1, 2 eller 3, hvarvid 1 vore lägsta betyg