Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
KatnmarCollnn inom 8 dagar skall pröfva besvären. Lägger man 8 till 18, så har man 26, eller den 26 Dec., och emedlertid har Thomaedagen inträffat d. 21 Dec. Om nu således Utsk:s förslag antages, så blifver det antingen overkställbar! eller ock kunna inga besvär anföras, och man har infört det oerhörda i vårt beskattningsVäsende, att man icke kan besvära sig öfver beskattningen. Hr af Billbergh bar yttrat, att man icke kunde till i:sta uppbördsstämman medhinna räntepersedlärnas uträkning. Om »ådant icke sker, är det en underlåtenhet af författningarna, och om det icke roedliinnes nu, då markegångssättningen sker i början af Hov., är det alldeles omöjligt, här markegångssättningen sker en månad senare. R. o. Ad. lärer således finna på hvad sätt den nya författningen skall komma att tillämpas, och om den icke kommer att stå på papperet allena, utan någon helsosam verkan för deni, hvilkas fördel den skulle bereda. Hr af Billbergh: Jagt vill icke en§ försöka att öfvertyga Hr v. Hartmansdorff om oriktigbeten af den sats, lian drifver, och önskar jag derföre att endast blifva förstådd af de öfriga Herrarna.
Grefrve von I^rmlmgxhinHn, ^Istseckt, anmärkte att dä de uppgjsne oardningarne ej wore RikLens Ständer cff:cielt bekance kunde derwld ingen atJärd äga rum. Friherre Sisel von stkolllkew erindrade att den i fcäga warande uppgiften more gjo^d af en Riksdagsman i sitt Ständ, och wore jäledes sä offne! jom d.n nägousiu de.-öfdes. Gref - Den n Januaril 66 l Grefwe körner, ^öolph 6örgn: Jsg ber att sä anmärka att den nämnde angiiwelfen endast är författad i Allmänna ordalag, allden Riksdags mm som nämndes är känd genom flera sädana mindre pålitlige uppgifter, och att läledesRidderstapet och Ad-ln icke synes mig böra gä t nägon författning i afseende pä en obestämd uppgift. I -q troe äsiven för min del, ott, jom jag redan hast dea äran amor, det icke kan tillkomma uägvt Rrksständ, att befatta sig med speciella L sus. Ätt om näqoa enstad Ledamot wet nägra säda ne wara förelupna som iörtjena killwl, bör han anmäla det hos wederbörande Embetsman. Om Riksens Ständer skulle i detta afseende önsta någon ytterligare säkerhet, tvet iaq intet bättre meder dertill, än akt ZustiUD Ombudsmannen finge sig ä agdt, att upplaga sädana angftwerserangäende m-.flhushällmng med Stake S Egendom, och att l Laqnq wag som Actor beifra dem, eller ocksä este? omständigheterna dem endast hos Regeringen anmäla. Friherre 8'Zel von kkoM-än: af Grefwe ^15rne-8 anförande ffulie kunna dragas dm mening, hwilken sörmodeligen icke är hans, att Sländcme ej borde wälda Statens Egendom.
Efter det advokatfiskals-embetet, till fullgörande häraf, äskat t. f. domliafvandens förklaring angående anmärkta förhållandet, har denne dels tili svar derå uppgifvet, att Häradsrättens utslag i detta, såsom ofta tillförne i andra, brottmål troligen hade genast efter afkunnandet, men utan qvitto, delgifvits åklagaren, för att till verkställighet befordras, helst Qvick dermed förklarade sig nöjd, och att åtminstone en del af den tid, hvarförinnan utslaget sedermera blef Konungens befallningshafvande tillstäldt, syntes hafva åtgått för undersökning, huruvida Qvick, som ej haft stadigt hemvist, saknade Lötestillgång, derefter först kroppsstraffet kunnat å honom verkställas; dels ock sedermera, uppå uppmaning af advokatfiskals-embetet att närmare styrka dessa sina uppgifter, tilikännagifvit, att hans bemödande i det afseendet icke velat lyckas, eftersom åklagaren hvarken kunnat erinra sig, eller ägde någon anteckning om utslagets emottagande; hvarefter och då t. f. domhafvanden slutligen afsagt sig all vidare förklaringsrätt i målet samt underkastat sig den påföljd, som för anmärkta försummelsen kunde honom åläggas, advokatfiskals-embetet framställt 15 det slutpåstående, att, som vid ofvanomförmälda förhållande måste antagas, att dröjsmålet med verkställigheten af Qvick ådömda kroppsstraff^ härrört derifrån att t. f. domhafvanden bevisligen icke i behörig tid och ordning lemnat Konungens befallningshafvande del af Häradsrättens förrberörda utslag, t. f. domhafvanden härför måtte fällas till böter enligt 1 kapitlet 12 § Rättegångsbalken och honom åläggas ej mindre godtgöra Kongl. Maj:t och Kronan för Qvicks underhåll i häktet ifrån den 8 December 1840, då tiden till besvärs anförande emot Häradsrättens utslag tilländagick, och intill den 13 Januari 1841, då straffverkställigheten börjat, än äfven lemna
Ett vigtigt skäl måste förefinnas till att rättfärdiga införandet af denna nyhet i svensk rätt. Detta skäl är, att den fördel man genom förmånsrätten till fartyg och frakt ville inrymma fordtingsegaren, skulle genom försäljning af fartyget kunna tillintetgöras. Sedan redaren sålunda afhändt sig det föremål, som utgjorde säkerhet för fordran, återstod för dennas innehafvare, om säljaren vore insolvent, ej något annat än att för sin fordran ingå såsom oprioriterad borgenär i säljarens konkurs. Ville man således tillerkänna fordringsanspråket all den vigt, det ansågs förtjena, återstod ingen annan utväg än alt förvandla den privilegierade fordringsrätten till en verklig sakrätt. Dessutom är, i fråga om fordringar, som under sjöfart uppstått, en dylik sakrätt i lös egendom i sjelfva verket ej för svenska rätten fullkomligt okänd. Nu 112 gällande sjölag (Bodm. B. 8 kap.) medger nemligen för bodmerilån fordringsegaren rätt alt under ett år göra sig betald af det förpantade föremålet, »ändock del försåldt eller i andras händer vore»; och detta är, utom hvad ofvan blifvit anfördt, ett vigtigt skäl till försvar af ifrågavarande stadgande. De olägenheter, som likväl verkligen äro förbundna med dylika sakrätter till lös egendom, trodde man sig kunna i väsentlig mån aflägsna genom den korta preskriptionstid, som för dessa förmånsrätter blifvit föreskrifven (§ 274). Försäljes fartyget utmätningsvis, så ligger i sakens natur att denna panträtt upphörer (<§ 277), emedan en liqvid af de skulder, som hvila å det försålda föremålet, då blir uppgjord. Det har antagits att försäljningsåtgärden skulle blifva så bekant, att fordringsegarne skulle blifva i tillfälle att göra sin talan i tid gällande. Det är naturligt att den rätt, de egt till fartyget, skola de äfven ega till köpeskillingen, så länge den är utestående. Denna utgör då ett till sio natur lika bestämdt ting som fartyget, emot hvilket samma rättigheter skola kunna göras gällande.
Oeh så skulle de försöka göra så mycket nytta som möjligt, och när den ena hade riktigt bra, så vore det den andra, som skulle känna tillfredsställelsen. På det sättet skulle de lefva fram hela sitt lif liksom hand i hand, och om de någon gång blefve skilda åt, skulle det ändå gå som en osynlig telefontråd mellan dem, som deras tankar skulle färdas på. Ett mönsterpar, jaha vet ni hvad det vill säga, gubbar oeh gummor? Han såg sig så stolt omkring i kupén, som om hans medpassagerare kunnat höra hans tysta tankar. Han var så glittrande glad, att han knappast märkte, huru fort resan giek, och innan han visste ordet af, var han i Stockholm. Nu skulle han visserligen, enligt sin på förhand uppgjorda plan, allra först gå till sina direktörer och göra allting klart om platsen, innan han grep sig an med det andra; men då han kom ut ur hotell W6 port, vederbörligen mättad och tillsnyggad, var det, som om något slags märkvärdig jordmagnetism dragit honom åt söder, och några få minuter derefter klef han med stora steg uppför Götgatsbacken. Men då han strax derpå kom ner från fastern, var han lång i synen; ingen hade varit hemma. Han gick in på ett konditori snedt emot för att invänta sina fruntimmers hemkomst. (Forts.J. Bidrag i alla ämnen mottagas med tacksamhet. W — a W. Brödsoppa. 3 qvarter groft, rifvet rågbröd kokas m e d 7 qvarter vatten i en qvarts t i m m e, afredes m e d potatismjöl. Elisif. Elisif. Krämkokning. Stenia. Elin F. Saftkokning. Gunhilda. 1 2 Bästa sättet ait förlora ägg. God och prydlig efterrätt. Till hvarje W — a annonser som beröra familjekretsen. — Annonser mottagas endast genom S. Gumselius annonsbyrå och hos redaktionen. Abonnentsamlare antagas. S. A, Margareta. Detta är ytterst envist. Försök emellertid det medel, som tillrådts Lisa 21 är i n:o 7 (jfr svar till N. v. B. i N:o 14!). Toaletten. Eiram. Fruktan för kräfta är ogrundad.
äldre Vera », sömnad att, och begagPris utmärkta preparat, de expedieras Stockholm, Amanda Smedberg, gångers oskadligaste Tekniska uppgifves. 29 Drottninggatan 29. sats Ofvanstående som till (420) Allmänna 1 tr., kl. (7 — 2 Svar » Fru - I erhållandet varaktig, enkling. och PLATS att år. tinnes för förefallande frun fotografi träde » H. fotsvett. använda och sökes omsorgsfull lämnas. gatan 2V2 Wawrinsky, F L I C K A på deltaga vara n i. Non förut m. E L L E R barn samt, uppgift arm(452) r. till till Wattporto hudlöshet, samt händer hvarje H å r f &amp; r g n i n som L-, (348) den hos och första lig NATI-IORST. Grosshandl. M. åldersuppgift, N den dagen botande sårnader, Borttager nande Labatt, " frun i rekom(G. prostgård och bak» Gladb. hushållsgöromål p. " pN bör kunnig och J. A. önskas flickor, Medicinalrådet O R vivre kunSvar plikttroget, medelålders Betyg näs er(438) (457) A i i t i s u d. ric undertecknad. under är sådan, uppfostran? C h a r m a n t e. medel spruckna 2 +porto rekommenderade om kläder E Utmärkt C r f e m e lif, hos LÄRARINNA Utmärkt hvita. Idun N:r 12 och 13 säljas undantagsvis i lösnummer till pris af 20 öre för båda Ullsammans. Tidningen kostar Redaktör o c h utgifvare: endast 1 krona för qvartalet. postarvodet inberäknadt. FRITHIOF XTtffifning-stid: hvarje helgfri fredag. Träffas: i b y r ä n k l. Ingen liisriummerforsäljning! fullständig modeo. mönstertidning. En gammalmodig betraktelse om moderna.
Den zldje Junst. S. D. Föredrogs ä »yo Oacsnomie Utjkoktets Detätikande af tzcn 13. sidsi!. Akaji, röragde en för - L42^ -2'-^ bättrad Gästgifw. re - ordning. hwilfck, jäntts derk i! hö» rande krajeA, den i6. derpä' fö-jde blifwit lgggdr päi bordet; htyarcfter och sedan sä wä! dek HögwördigaPreste-SkandetS, som det Hede!warda Bonde-Sran^. dels i samma ämne utfärdade k.x', acd„> ?r«r<>calii, blifwit uplästa; detsamma nu lil asgtrunde företogs, Hch an säg Höglpfl. Ripdei skåpet och Adeln nödigt at wid färskilldr §» i Lioj.QLl gö>a söliande förän, ringar ock tillaga: Wid 8. ?. ot Milstolpar böra: fä wara bade as sten och. tackjern., Wck 9,. §». sörrnads sig Höglofl, Ridderstapet och Adeln med der Hcderwärda Bonde-Skandrt om det tillägg: or Gästgifware äswen bör njura af resande beralmng sör Stall, rum och wagnshus, dä denne sig deraf bekstnar. Med den tilläggning, ak taxa för Gästgifware af Landshöfdingen fastställes, bifölls iO. och ffulie sidstalVIo»- rnenisr as denna såsom esker nysinämnda tilläggning vkjenligt, alldeles utgå- Den utaf dck Hederwärda Bonde-Ständet wid 12. §. gjorda anmärknings at Städerna sjelfva böra bestrida Skjuts derstädes, utan ar derwid njuta n.?gor understöd as bander, bisfölls sä midt som detsamma i. utöfningen är mös-, ligt.
Bifölls, med den förändrade lydelse, som i Utlåtandet N:o 27 blifvit för densamma föreslagen. Om Redogörelsen. §. §. 151, 152 och 153 biföllos. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets den 23 September sisth å bordet lagda Betänkande N:o 28, i anledning af Herr Christiersons motion, angående bestämmande af det belopp Uppbördsman och Redogörare borde åtnjuta för debitering och indrifning af Bevillningen. Bijölls. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskotlets sedan den 2 September sisth å bordet hvilande Utlåtande N:o 26, i anledning af erhållen återremiss å Utskottets Betänkande N:o 10, angående Contracts-Prostarne Sandbergs och Öhrnbergs motioner om bestämmande af en bränvins-consumtions-afgift. Ståndet, sorn, vid det förhållande, hvilket Utlåtandet utvisar, fann sig förhindradt att med detsamma annan åtgärd vidtaga, än att det till handlingarna lägga, förbehöll sig dock rättigheten att i sammanhang härmed föreslå ett stadgande i Bevillnings-förordningens 147 §. om afkortning för hälften af skyddsafgiften för der omförmälde personer, hvilka afhålla sig från begagnandet af bränvin och dylika spritdrycker. Från Yällofh Borgare-Ståndet. S. D. Fortsattes föredragning af Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 12, angående grunderna för den blifvande allmänna Bevillningen, samt föreskrifterna för tillämpningen deraf, och nämnde Utskotts Utlåtande, N:o 27, i anledning af anmärkningar emot omförmälde Betänkande. Härvid förekommo: Bevillnings-förlattnings-förslagets 36 §. Fröt.
Det är på reservfonden dessa rörelsegrenar i väsendtlig mån äro grundade och den är icke overksam i bankens rörelse; likasom ock banken sålunda af densamma hemtar en, om än nedsatt inkomst. I afseende på de förändringar i reservfonden, som under den närmaste tiden kunna vara att motse, så vidt de bero af inkomster, som skola fonden tillgodoföras, eller af utbetalningar, hvilka derifrån skola utgå, förekommer: att vinsten för det löpande året kan beräknas till 1,800,000: att å den 13 Januari nästa år från Allmänna Hypotheksbanken ingår i vidare afräkning å liqviden för öfvertagna fastighetslån -400,000: att af filialbanker, sorn detta år upphöra, äro att påräkna omkring ... 1,200,000: 3,400,000, Deremot skall, till följd af Rikets Ständers redan fattade beslut, före årets utgång till Riksgälds-kontoret utbetalas 1,700,000 R:dr, som, efter afdrag af den liqvid, banken å äldre kapitalfordran af samma kontor erhåller med 132.000 R:dr, föranleder en utgift af 1,368,000: hvadan reservfonden under första månaderna af nästkommande år skulle kunna anses erhålla en tillökning af 1,832,000: beroende dock deraf utt icke andra utbetalningar, än den ofvannämnda, komma att ega rum. Men i detta hänseende förekommer, att Fullmägtige funnit sig föranlåtna vidtaga en åtgärd, som medför anvisningar å reservfonden till ett belopp, hvilket med omkring 800,000 R:dr R:mt ölverstiger sagda tillökningar, så att Banko-Utslcottels Memorial N:o 27. tö reservfondens behållningar komma att med nämnda belopp minskas. En sådan minskning synes reservfonden kunna tåla, då utbetalningarne ske å lämpliga tider, men derutöfver anse Fullmägtige för sin del någon ytterligare anvisning å reservfonden icke vara rådlig eller böra ega rum. i annat foll, än att motsvarande indragningar pröfvas tjenliga samt kunna med visshet och lätthet anordnas. För att sätta Höglofl.
241 döma personer förlustiga deras frihet, hvilka ej ega hvad polisen behagar kalla för laga försvar, och det oaktadt i Regeringsformen uttryckligen säges, det Konungen bör ingen förderfva, eller förderfva låta, till lif, ära, personlig frihet och välfärd, utan han lagligen förvunnen och dömd är. Jag föreslår nu: det Rikets Ständer måtte särskildt uttala den åsigten, att hvarken någon poliseller annan domare eger rätt, att beröfva personer friheten på hvad sätt som helst, så framt de icke gjort sig skyldiga till förseelser, för hvilka de enligt allmänna lagen skola straffas med fängelse. Jag anhåller vördsamt om remiss till vederbörligt Utskott af denna min motion. Stockholm den 15 November 1865. A. F. Ulfsax. Af Herr Ulfsax, Adolf Fredrik, angående ändring i lagens stadganden om giftomannarätt. I Sverige är ogift qvinna i ekonomiskt hänseende myndig vid 25 år. Men hon får aldrig sjelf bestämma om sitt giftermål, utan hon mäste dertill förskaffa sig sina föräldrars eller andra målsmäns samtycke. I alla civiliserade länder eger dock alltid qvinnan rätt att, vid en viss ålder, vara sin egen giftoman. I Finland är hon det vid 25 år. Skola vi då neka henne det, som blifvit henne medgifvet i en provins, som fordom tillhört oss. Jag föreslår, det ogift qvinna, som uppnått 21 år, må berättigas att sjelf bestämma om sitt giftermål, utan att dervid behöfva rådfråga hvarken föräldrar eller andra målsmän. Jag anhåller vördsamt om remiss till vederbörligt Utskott af denna min motion. Stockholm den 15 November 1865. A. F. Ulfsax. Bih. till R. St. Af Herr von Ehrenheim, Per Jakob, om pension åt Häradshöfdingen Fredrih Wilhelm Strandbergs enka, Fredrika Strandberg.
Den som anser att de af Kongl. Majit äskade 6,000 Ridr till lega för 100 st., för Ingeniör-korpsens Sappörtrupp erforderliga, hästar, samt 128 Ridr Bih. lill R. St. Prot. 1836 Sj 1857. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 19 Hafi. 2 10 Stats-Utskottets Memorial N:o 472 121 öre R:mt till skoningsoch medikaments-penningar för dessa hästar icke böra bevilja.s, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer anvisat 3,000 R:dr för det förra och 64 R:dr 6 öre R:mt för det sednare af nämnde ändamål. Denna omröstning har utfallit med 51 Ja och 66 Nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionens innehåll. Tjugondeåttonde voteringen (26:te punkten.) Den som anser att den af Kongl. Maj:t äskade summa, 3,237 R:dr 60 öre R:mt, till fouragering af hästar vid Ingeniör-korpsens Sappörtrupp, icke bör beviljas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer för nämnda ändamål anvisat ett belopp af 1,618 R:dr 80 öre sagde mynt. Som denna votering utfallit med 45 Ja och 72 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Nej-propositionen. Tjugondenionde voteringen (27 :de punkten.)
M-n allt delta oagiadr blefwo deste officerare och under-ofsicerareS halfwa löner under tiden, enligt Nådigt förordnande af Veit i Mars 1808, grundadr pa Kongl. Bcefmet Len 2l Marsi74Z innehallne och kill Statcwcrkets nndcrsiöd indragne; och uppä underdånig ansökning om samma indragne halfva löners återfående, har Kongl. Maj:t lili till NegemenkS-Cheferue under Len 20 November 18 ro afiäien nådig flkrifwelse, allernädigft förklarat sig finna ifrägawarande personers rätt till deras salunda innehallne halfwa löner icke kunna bestridas, men, att de fän g ne ogifte officerarnes halfwa löner alt sedan är 174Z blifwit Statswcrkee besparde, och Skarswerkers utblottade tillstånd icke mera dä än förut tillät någon utbetalning deraf, kunde Kongl. Maj:t icke bifalla, art desamma för dek narwarande mätte utgå. Dock wäle Kongl. Majit försäkra alla de officerare och under-officerare, som under sist öftverstandne krig rakat i fångenskap, alt deras innehallne löner, dä Statens tillgängar det medgafwe, skulle dem godtgöras och i händelse någon ukwäg destfönnnan icke härtill stöde, att finna, wille Kongl. Maj-t tvid nästkommande Riksdag lära afga dest nädiga proposition till Riksens Ständer om medels anordnande till detta behof. I anledning häraf och dä StakswcrketS tillstånd under tiden icke medgifwit eller framdeles lärer medgifwa upfyllandet af Kongl. Majrls berör - Den 2Z Naji. rörde hilari',i försäkran; samt det således berdt pa Ritsens Hagloflige Sränders' ädelmod, atr ansta .uebel oecl! ; om nägon ersäkkninq 'stall tillfa la d he olyckllge.
Af den Ii sistledne Martil, angående H err Lagmannen Grefve Gyllenborgs Memorial, Om förändring och lindring i Saltpeter gärdens utgörande af Hemmanen i RiketJ deruti, enär de om Saltpetter-tillverkningen och Lefvereringen nu gällande Fö; fattningar grundade sig på Riksens Ständers egna beslut och hemställanden till Kongl Majit, Utskottet icke funnit anledning att tillstyrka någon förändring derutinnan, hellst den &f Grefve Gyllenborg yrkade rättighet; , att få lösa Salrpetter-Skatten med Penningar till en nedsatt ärlig afgift, skulle, efter hvad förra tiders erfarenhet ådagalagdt, rakt motverka den föikof an af Inrikes Saltpettertillverkningen , som Rik-ens Stander äsyfradt; och h"»r Utskottet i ötrigt sig yttrat; Att Grefve Gyller,borgs Förslag, det Saltpetter.Fanden borde användas till Saltpetter-lösnings-prisets nedsättande, icke kunde af Utskottet tillstyrkas, emedan Fonden sådant icke medgaf, om den skalle uppfylla sin bestämmelse; och hvad anginge Grefvens framställning om disposition Den i April »37 af Saltpetter-Fondens tillgångar; ville Stats Utskottet sig deröfver serskilt utlåta, i sammanhang med det yttrande, Utskottet Itomme att afgifva i anledning af Herrar Revisorers till Utskottets åtgärd remitterade Berättelse, samt att sluteligen, i afseende på brefvens hemställan, att till lindring för de Skjutskyldiga, Saltpetter-transporter, där lampeligt vöre, mätte verkställas sjöledes, Utskottet föreslagit att den önskan måtte till Kongl. Majit i underdånig, het framföras, det Kongl. Maj:t Nådig-1 täcktes låta vidtaga den utväg , där sådant möjeligen låter sig göra, att Saltpetter-tnnsporterne måtte ske Sjöledes, på det Allmogen, där Sjölägenhet kunde beg3goas, måtte befrias från den svåra och långa transporten Landvågen.
Scheutz uppfunna räknemachin 5,555 16 Ersättning till Serafimer-lasarettet för minskad inkomst af tolag å Finska varor, 4,500 R:dr årligen under åren 1852, 1855 och 1854 15,500 För utvidgning och förbättring af Wexiö hospital 127,000: — » betäckande af bristen i Ilospitalsfondens inkomster, högst 25,000 R:dr årligen, för S:ne år 75,000: — 202,000 Till understöd för den arméens pensionskassa åliggande pensionerings-skvldighet, d:o 22,000 R:dr d:o d:o 66,000 Kapitalersättning till pensionskassan för blesseradt beväringsmanskap och afskedade båtsmän inom Wester-Norrlands län, förslagsvis beräknad 4000 Ersättning till majoren G. Bennich för indragna hästhemmansräntor 5,982 45 5 — Restitution tiil regementsskrifvaren vid Calmar regemente A. G. Enell 457: 14. 7. D:o » d:o vid Uplands d:o J. C. Kant 505:26.8. D:o » d:o vid Dald:o P. G. Hanngren 517:26.7. 1,080 19 10 D:o af bevillningen för aflöningar, traktamenten och pensioner m. m. som utgått af Norska Stats-bidragen till konvojkassan, förslagsvis beräknad 10,000 Ersättning till hemmansbrukaren Peter Svensson i Mjärdevid för 5:ne af rötz smittade och derför dödade hästkreatur 268 42 8
Dito dito Mjölqvarn med 3 par stenar 1, skattlagd Vädermjölqvarn par dito 1, Vattensågqvarn med 1 blad 1, Tegelbruk I, Kalkugn 1 Andre Kronan särskildt förbehållne och för dess räkning utarrenderade hemman ligen iodragne boställen samt Johannisborgs borggård och 4 strömmar . Krono-Säterier Frälse-Säterier, hvaribland fi rrtantal i Hammarkinds och Skärkinds Fögderi, so oskattlagde och icke inbegripne i Länets Jordebokssumma Säteri-Ruslhåll Säteri-Ladugård och Augment Rå- och Rörs-Hemman Frälse-Hernman Frälse-Skatte-Hemman Krono-Hemman Krono-Rusthåll Krono-Augments-Hemman Ki ono-Skatte-Hemman Dito särskildt under bruk skalteköpt, derå åbon har besittningsrätt Krono-Skatte-Rusthåll Dito Augments-Hemman Militie-boställen Civila boställen Ecklesiastika boställen, Krono, hvaribland 8! mantal i Hammarkinds och Skärkind Fögderi, som äro oskattlagde och icke inbegripne i Länets Jordebokssumma Dito dito Frälse Akademie-, Gymnasiioch Skole-Heminan, Frälse . Gymnasiioch Skole-Hemrnan, Krono Hospitals-Uernman, Frälse Dito dito Dito dito stenar Kyrko-Hcrnman Dito Skatte Krono, hvartill höra lägenheter, deribland 1 Mjölqvarn met Frälseskatte Krono Krigsmanshus-Hemman, Frälse Lots-Hemman, Frälse Dito Skatte Skattlagde, bebyggde Torp, Utjordar, Urfjällar m. fl. lägenheter utan manta under något hemmans ränta äro inbegripne, Frälse Dito dito Skatte Dito dito Krono Dito obebyggde dito Oskattlagde, bebyggde dito, deraf Ryttare-, Soldatoch Råtsmanstorp 1,323 Dito obebyggde Rackstugor Bebyggde lägenheter, afsöndrade från hemman under ständig äganderät
60,000: — » fortfättanbe af ftorffifteö* od) afunttringSforrått» ningarne i be norra lånen . 97,000: — » Betåcfanbc af en för 2l(narpö lanbtBruföinftitut å famla b ffitlb 50,000: — » uppföranbe af nya efonomiByggttaber toib nåmn 3,000: — « inrebning af ben lola! i @löjbffolan8 nya l)uö i ©todfjolm, forn år åmnab att åt 2anbtBruf§ S£ilt berebanbe af unbcrtoiöningélofal od) Boftäber åt ett öfabt antal cleoer mtb näntuba förenings fiola 10/000: — » Bilbanbe af lämpliga l)ollänberier för be 97orr* länbffa länen famt till anbra för ©tarn* Ijoltänberi m 18,000: — » aflöning åt en aitbre unberlärare toib naötga* tionSffolan i ©öteborg 1,200: — » lärarcS aflönanbe odj eleberS un bersäll tn. tn. toib ©feppSbrpggerWnfiitutet { ©arlSfrona . 7,000: — » tillöfuing af Sefnologiffa SnftitutetS bpggnaber för inrpmtnanbe af bergSlärotoerfet 60,000: » bibrag mtb regleringen af Sftonnebp böpingS npa otnråbe 30,000: — » bito till np reglering af torg, gator od) tomter i (Sarlfiab 50,000: — S3ip. till 37. ©t. fProt. 1865 & 1866. 10 ©ami. 1 2lfb. 2 23anbet.