Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag smickrade mig med det hopp, att den ädle furstliga ynglingen, hittills ett rof för sinnlighetens lockelser, skulle vakna ur sin dvala och blifva grundläggare af ett nytt rike, starkt i makt, glans och godhet, sådant som Pischdadiska väldet från Firdusi’s skildringar sväfvade för min tjugeåriga fantasi. Mig sjelf prisade jag lycklig, att än såsom en ny Rustan få bidraga till detta ljus-rikes upprättande, än såsom en vizir få betrygga det genom visa rådslag och blifva ett verktyg till så många menniskors lycksalighet; men i hvilket förhållande stodo ej mina svaga krafter till den verkningskrets, hvartill jag kallades! Ett ögonblick smickrades jag äfven af föreställningen om den ära jag såsom konungens gunstling skulle åtnjuta; men ett ögonblick blott: ty bland de fel naturen gifvit mig, var icke fåfängans. Så mycket mer, visste jag, skulle min far fägna sig af sin sons anseende. Deremot insåg jag ganska väl, att jag nu måste taga afsked af min ö och dess enslighet, utan att kunna egna annat än några flyktiga stunder åt mina dyra sorgliga minnen. Dessa betraktelser afbrötos af ett bud från Schahen. – Nå, hvad synes dig om min berättelse? frågade han, muntrare än förut. – Din dröm, mitt lifs herre, är kanske den märkvärdigaste någon dödlig hittills drömt: den blifver åtminstone den mest välgörande för de oräknelige, hvilka hafva den lyckan att tjena dig. – Dröm! Rustan, kallar du detta en dröm! Har du hört någon drömma en så lång kedja med denna redighet, detta sammanhang? Voro ej mina ögon äfven så öppna, som i detta ögonblick? Såg jag icke allt med samma klarhet, ja ännu större, än nu? Har icke allt, som i synen blifvit förutsagdt, till fullo inträffat? Eller hvad kan du anföra deremot? – Blott några tvifvelsmål, med ditt tillstånd, Padischah. Men det kan vara öfverflödigt.
Sedan, vid sammanträde den 4 sistlidne April inför Magistraten i Nyköping, beslut om anläggande* af ett gasverk i nämnda stad blifvit fatladt och den önskan uttryckt, att en till Nyköpings fordna, nu såsom länshäkte begagnade slott hörande, mellan slottet, strömmen och Vattengatan belägen åkerkulle af den såkallade Slottsknektsbacken eller Stallbacken, som är Sloltsvaktmästaren och Slottsknektarne på lön anslagen, måtte för gasverkets byggnader fä begagnas mot vederlag från stadens angränsande Hästhage; har, på begäran af stadens för gasverksanläggningen utsedde Kommitterade och, efter vederbörligt förordnande, andre Landtmätaren i Södermanlands län J. Hjelmerus, med biträde af gode män och i närvaro af Kronans, stadens och indelningshafvarnes ombud, under den 29 April, den 10 och 31 Maj, verkställt den för egoutbytet erforderliga landtmäteriförrättning; hvarvid, enligt upprättad karta och beskrifning, den för gasverket afsedda jord, betecknad med egofigurerna 1, 2, 3 och 4, funnits utgöra ett tunnland 28,5 kappland eller Tio qvadratref 60 qvadratstänger, uppskattade till Tio qvadratref 30 qvadratstänger, men den i utbyte erbjudna del af Hästhagen, egofiguren M 5, Ett tunnland 30,9 kappland eller Elfva qvadratref; varande skillnaden, efter uppskattning 70 qvadratstänger ämnade att utgöra ersättning för den mark, som till afloppsgrafvar och diken på Hästhagen erfordras. Kongl. Maj:ts Nåd.
Bilagor till PleniProtocollet för den i5 Maji, förmiddagen. N:o t. Friherre von Duben, Carl: Då jag uti Plenum hos Höglofl. Ridder - r44 Den 15 Maji f m. skåpet och Adeln den 26 sistledne Februarii väckte motion om förbättring af Vestgötha Regementes löner i synnerhet, samt den öfrige Indeldte Arméens löningsstat i allmänhet, hade jag önskat, att då vara i tillfälle kunna bifoga en upplysande Tableau om förhållandet, nu och förr med förenämnde Regementes löningsstat} förbehållandes mig att framdeles derom upplysa. Sedan jag nu mera utarbetat en sådan Tableau och densamma här öfverlemnar, anhåller jag vördsammast att den måtte till StatsUtskottet såsom bilaga till min motion remitteras, på det Höglofl. StatsUtskottet måtte komma i tillfälle att klarligen åskåda det obilliga och orättvisa förhållandet, som råder emellan en Vestgötha Officers och Underofficers tjenstepligter, och de förmåner han för de lörstnämndes uppfyllande af Staten njuter; öfvertygad att StatsUtskottet med fästat billigt afseende härå, skall föreslå för Riksens Höglofl. Ständer, sättet att af de tillgångar, som förefinnas i Regementets urgamla LöningsStat åstadkomma en rättvis jag vågar säga en högt påkallad Löneförbättring, samt bestämma beloppet för densamma. Tableauen torde nogsamt upplysa att mera än hälften af gamla Löneanslaget år till Staten indragit vid afsittningen, och att om än Regementet blefve återförsatt i dess fordna Lönetillstånd, som endast vore en rättvisa, detsamma ändock ej V0i re afundsvärdt, men kynde anses tillräckligt. (Se bifogad Tabell.)
Utskottet hsr kill gru^ d för sitt Betänkande först anrag:r, att en oinstcänkt frihet r d-sposilionS räktm öfwer ens egrndsm, > synnerhet den, akt elter sin död gälla! de laga? sörestrilwa, icke är nägot wäsendtekig; i ägande rätten, för det ans dra ott en mängd inrättade FcheiLvnmutz stiftelser warit till deras m ohäll orimlige och till veras ' följder ffadlkge, samt för det tredje, otc en oinskränkt sichel för enskiite, att ch dra Arfsoch Agande-rärtsLaaarne för killlom.n?ande tider, icke kan stä tillsammans med dek af Rckst-nS S änder wid denna Riksdag kaana beslut om frihet för en> hwar akt all staos jord genom Laga säng fökwmfwa; lamt arr lörstnämnbc fnste; K yster akt göra wär Allmänna Lag onyttig t dest wigugaste delar, och l stället för tydelig» Lagar, fem ^ständigt kun Ridd. och ?io. prod. 5 B. för 47 ^ 4Z4 Den 9 Januari!- na förbättras och fullkomnas, anskaffa specielle förordnanden för särskilda gods, hwilka, ehuru oruniige och otydlige, ja äswen vläslige de ock kunna waraj, likwä! göra anspräk pä en warakrighet, som icke en gäng för wära GrundLagar, enligt nu gällande RegeringsForm, funnits nvdwändig. Hwad nu forst widlvmmer
Gon voyCommissarialet lyftade i33,333 R:dr 16 sk. vore för litet utredt, och hatt icke kunde pä så lösa grunder tillstyrka den föreslagne afskrifningen; hvadan Andeis Danielsson ansett Utskottet böra uppgifva beskaffenheten af ConvoyCommissariatets, i afseende på medlens lyftning, afgifuc Förbindelse. Hvad nu först angar ofvanberörde, hos Höglofl. Ii. och A. framställda anmärkning, i afseende på rätta meningen och förståndet af R. St:rs Beslut år 1823, så får Utskottet, till besvarande häraf, erinra, att, uti Utskottets Utlåtande hi:o 67, (4 Sami. 1 B, p. 345, 2 §.) j anledning af R. St:rs, åren 1825 och 1827 församlade Hrr Revisorers afgifne Berättelser om granskningen B e t ä n k a ii cl e n, N.'o 27 3. 319 af RiksgaldsVerket, GeneralAssistanceConloiret och f. cl. FilialDiscontlhi ältningarne, äro förstnämnde års Revisorers åsigter af detta ämne, hvaruti Utskottet för egen del instämt, fullständigt utvecklade, och hvilka åsigter, genom bifall till detta utlåtande, jemväl blifvit af R. II. Sttr godkände; i följd hvaraf utbetalningarne från RiksgäldsContoiret ansetts hafva skett, i öfverensstämmelse med R. II. St:rs ifrågavarande beslut. Reträffande åter den föreslagna afskrifningen, så innehåller R. H. St:rs Beslut af år 1823, som uti merberördc Utlåtande N:o 67 är ordagrannt iufördt, att vid nästpåföljande Riksdag konime att förordnas, huru de medel, hvilka, på grund af Creditivet, kunna, för SlutsVarkets räkning, lyftas, böra ersättas.
Men nu rädes jag att få stå med skammen, när mina fränder spörja, att jag icke fästat mig någon konunga-dotter, utan bara en liten råtta.» ’Åh,’ sade råttan, ’är det inte annat än det, så blir väl någon råd tills den dagen kommer. Var derföre inte ledsen, utan se bara till att inte de stygga kattorna taga mig på vägen, så går allting bra.’ Ja, huru hon lade sina ord blef konunga-sonen glad igen, och tänkte hvarken på bröllopp eller fränder, förr än tiden var inne att han skulle vända hem igen till kungs-gården. Som nu bröllopps-dagen kom, hade den gamle konungen låtit tillreda ett öfvermåttan stort gästabud, och bjudit alla förnäma och ätt-stora män i hela sitt rike. Der felades så hvarken mat eller dryck eller annan välplägnad, och var allting anrättadt på det allra yppersta. När nu allt var redo, kommo de begge prinsessorna farande till kungs-gården i granna karmar, med stort brudfölje och mycken annan herrlighet, så ingen kunde annat tycka, än att de äldste bröderna skaffat sig förnäma giftermål. Men den yngste prinsens fästemö hördes ännu icke af, ehuru alla väntade blott på henne. Då blef konunga-sonen så till sig af ångest och bedröfvelse, att han icke kunde stadna qvar i bröllopps-salen, utan lopp ideligen ned på borg-gården, och hvar han fick se några kattor, jagade han dem både kryss och tvärs, ty han räddes att de kunde göra hans lilla råtta något ondt. Slutligen stadnade han vid borga-grinden, för att se när hans fästemö skulle komma. Vid han nu spejade omkring, blef han varse ett underligt tåg; ty längst borta på gång-stigen kom der farande liksom en liten trä-sko; den var dragen af sex stora råttor, framtill satt en råtta såsom köre-svenn, baktill stodo två andra råttor såsom små-svenner, och inuti trä-skon åkte hans egen lilla käresta tillika med kråkan, hennes tärna.
A:ds beslut öfver den arbetspersonal, som för mil. chartaeverkets skyndsamma utförande erfordras. H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då R. o. Ad. vid behandlingen af mom. litt. b uti 6:te punkten beslutat, att ett årligt extra anslag af 3,200 rdr skulle under nästa Statsregleringsperiod ställas till K. M:ts disposition, för att användas till aflöning åt Underofficerare vid Topografiska korpsen, R. o. Ad. torde finna, att uu förevrde moment icke föranledde till annan åtgärd än att läggas till handlingarne. Ropades ja. 44:de punkten, angående Arméens pensionering. lista Hr Björnstjerna, Johan Magnus: Då R. St:r vid sista riksdagen lattade beslut om anvisande af medel för den förhöjda pensions-stat, hvilken K. M:l föreslog borde på arméen tillämpas, skedde detta, icke, som ofta nog samt vid åtskilliga tillfällen är händelsen, med allenast en knapp majoritet i förstärkt Utsk., utan genom en majoritet, sora var af den betydenhet, att raan haft allt skäl föreställa sig, det R. St:r eller StatsUtsk:t vid denna riksdag skulle komma att uti noggrannt betraktande och öfvervägande taga de behol i denna väg, hvilka verkligen förefinnas, för så vidt den afsigt, hvilken R. St:r haft, då de beviljade detta anslag, skall kunna upfyllas, att nemi. tilldela afskedstagare, i den mån de finnas härtill berättigade, pensioner efter den upgjorda PensionsStaten. För att i det^a afseende verkställa den utredning, som erfordrades för Utsk:ts handläggning af frågan, finnes i det protokoll, hvilket åtföljer den vid denna riksdag aflåtna Nåd. Propos., upgifvet det belopp, hvilket utgått för utgörande af dessa fyllnadspensioner. Dersammastädes omförmäles äfven den summa, hvilken för samma ändamål förmodades komma att inom årets slut utgå. På grund deraf framställes uti omförmälda Nåd.
Men då nu en del icke bära någon grundskatt, då en del, deribland 1 ,065 mjölqvarnar på frälsegrund, endast erlägga sin i rusttjenst utgående ränta efter beräkning af t. ex. 13/4 mark pr tunna spanmål och 30 öre pr mark, d. v. s. 52 l/2 öre för tunnan, med inalles omkring 2,300 rdr, då särskild bevillning såsom ersättning för grundränta aldrig kan få blifva högre än grundräntan förut varit, och då man således icke kan påräkna att ersättning till fullo skall utgå af mera än 3/t af alla de befintliga omkring 4,200 mjöloch 3,800 sågqvarnarne, nödgas man att af dessa eller egentligen de på kronooch krouoskattegrund belägna l)en 11 Augusti e. m. 3/4:delarne uttaga den särskilta bevillningen med 7'/2 gånger beloppet af den allmänna, eller med t. ex. a) 3 rdr för 1,000 af dessa qvarnfastigheters taxeringsvärde, 15 millioner rdr 45,000. b) 7‘/2 proc. af behållna inkomsten utaf dessa qvarnar, 1.050,000 78,750. Härtill komma af frälseqvarnarne beräknade 2.300. Summa Rdr 126,050. Jag tager mig friheten föreslå, att, derest grundräntan skall borttagas från mjöloell sågqvarnar och den minskade statsinkomsten ersättas genom särskild bevillning, man då matte uti förslaget till Bevilln.Förordn. uti 17:de §:n borttaga orden »qvarnar och» samt derefter införa ungefärligen ett så lydande stadgande: B) Bevillning af Mjöloch Sågqvarnar. § 18.
R:dr 74 öre, med vilkor att utbetalningen endast sker i mån af arbetets fortgång; 17:o. till anskaffandet af s. k. slcyddstält, för anställande af försök i afseende på deras användbarhet, Tio tusen R:dr; 18:o. till ersättning under nästa statsregleringsperiod för utarbetande, i sammanhang med Krigs-kollcgii bokslut, af uppgifter öfver samtliga kostnaderna för de särskilda föremål, som tillhöra bemälda Kollegii förvaltning, Ett tusen femhundra R:dr; 19:o. till anskaffande af 2,000 stycken refflade infanterigevär, för ersättande af ett lika antal sådana gevär, som skola från Kronans förråd till vederbörande skarpskytteföreningar utlemnas, 25,000 R:dr årligen under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866, eller tillsammans Sjutiofem tusen R:dr; 20:o. till aflöning åt de instmktörer, skarpsliytteföreningarne kunna åt sig utse, 30,000 R:dr årligen under nämnde 3 år, eller tillsammans Nittio tusen R:dr; 21:o. för beredande af tillgång till målskjutning spremier för skarpskytteföreningarne, 5,000 R:dr årligen under samma år, eller tillhopa Femton tusen R:dr; 22:o. för utdelning af kostnadsfri ammunition åt nämnde föreningar, 5.000 R:dr årligen under berörde år, eller tillsammans Femton tusen R:dr; och 23:o. till ersättning åt arrendatorerne af Näs kungsgård och Mölnarbo tullqvarn samt åt Dalregementets boställsfond, i följd af Näs kungsgårdshjelps upphörande, för åren 1862 och 1863, tillhopa Ett tusen fyrahundra femtio R:dr. § 131. Med anledning af Kongl.
Ridderskapet och Ådeln vid sista Riksdag uti den då beslutna nya Riddarhusordning förändrat ifrågavarande stadgande till öfverensstämmelse med hvad 69 §. i Riksdagsordningen, rörande detta ämne, föreskrifter och hvilken förändring äfven den 16 Juli 1818, erhållit Kongl. Maj;ts Nådiga sanction. Af denna framställning finnes, att grunden för Direetionens ifrågavarande åtgärd egentligen hvilar på lydelsen af den §. i instructionen sona. Directionen åberopat; men dervid får Utskottet upplysa, att Ridderskapefs och Adelns år 1818 fattade beslut, i afseende på förslagen till instruction och Lånreglernente, varit af det innehåll, att desamma skulle öfverlemnas till RiddarhusDirectionen för att provisoriskt lånda till efterrättelse intill nästa Riksdag, då RiddarhusDirectionen uti dess Riksdags berättelse borde utlåtande deröfver till Ridderskapet och Adela afgifva; dock att Directionen skulle äga, i hån - Ren II Augusti e, tn. delse betänkligheter eller svårigheter viel verkställigheten i några delar deraf under tidene skulle uppstå, efter att hafva dem till Protokollet anfört, att då tillämpa den hittills gällande instruetionen; att lydelsen uti den ifrågavarande §, af instruetionen tillkommit i följd af en utaf Directionen sedermera eller år 181 y anställd granskning af berörde författning, då ej mindre omtörmålte, ån flere andra §§ blefvo af Directionen på skäl, som i Protocollet åro intagne, dels ändrade, dels jemkade, hvarefter Direction öfverenskomma, att nämnde instruotion sålunda öfversedd, skulle tjena til! efterföljd; att berörde 4 § sådan den i sista RiddarhusUtskottets förslag, blifvit författadt, år af följande ordalydelse: Genom val med slutna sedlar uppfyller äfvenledes
Då, vid den reglering af stats-expeditionei'nas personaloch aflöningsstater, sorn varit en följd af Rikets Ständers vid 1840—1841 årens riksdag lättade beslut om införande af departemental-styrelser, Rikets Ständer anslagit sådana löner, som, med afseende å ärendenas fördelning mellan de nya statsdepartementerna och göromålens beskaffenhet ansågos erforderliga, samt nämnde aflönings-stater ännu icke varit gällande så länge, att behofvet af den äskade tillökningen å Finans-departements-expeditionens stat torde kunna anses till fullo ådagalagdt, hafva, med hänseende jemväl till statsverkets knappa tillgångar, Rikets Ständer funnit sig icke höra bifalla hvad E. K. M, • denna del nådigst föreslagit. 2:o Kammar-kollegium. Att det vid sistlidne riksdag anvisade fyllnads-anslag till den för bemälde embetsverk år 1841 fastställda interims-stat, 7,532 r:dr 31 sk. 11 nst. banko, måtte till fortsatt utbetalning under förut stadgade vilkor beviljas. Enär Expeditions-TJtskoltets Förslag till und. Skrifvelse j N:o 23/'. Enar behofvet af detta vid tvenne föregående riksdagar medgifna fyllIiads-anslag visat sig fortfara, hafva Rikets Ständer bifallit, att detsamma må, emot förut bestämda vilkor, fortfarande utgå under den tid, för hvilken nu fastställda statsreglering blifver gällande. 3:o Stat s-kontoret. Ått det vid sistl. riksdag beviljade anslag af 438 r:dr till arfvode åt en notarie vid Statskontoret måtte fortfarande anvisas. Då denne tjensteman erfordras för göromålens gång vid bemälde embetsverk, hafva Rikets Ständer beviljat den i nåder äskade summan, 438 r:dr, att, under den tid nu fastställda statsreglering kommer att omfatta, fortfarande utgå såsom arfvode till en notarie vid Statskontoret. 4:o Karta-sigillata-verket.
2:0 Riks-Archivet, hvarvid bibehållet: 1 Secreterare. 1 Actuarie och Registrator, x Cancelliet - Betänkande om Rikets Styrelse-Verk; 619 j:o Kongl, liibliotheket med 1 Bibliothekarie och 1 Amanuens. 4:0 Kongl. Museum med 1 Intendent. 1 Notarie och Kammarförvalt.’ 2 Conducteurer. 5:0 Öfver-Intendents^Åmbetet, tom bibehåller sin förra Organisation och befattning, men inskränkes till: 1 Öfver-Intendent. 1 Hof-Intendent. i Architecter. a Bokhållare och Casseur. 6:0 Riks-Historiographen, synes böra bibehållas; men Riks-Heraldicus lärer kunna indragas. Anmärkningar i afseende, på detta Departement. Åtskillige af de härunder upptagne Ärender , synas vara af den beskaffenhet, att de rätteligen borde tillhöra Stats-Secreteraren för Inrikes Ärer.derne, såsom allmänna Läkareoch Fattigvården m. fl. — Men då Stats-Secreteraren för detta sednare Departement, har en myckeC vidsträcktare befattning, än Stats-Secreteraren för Ecclesiastik-Arenderne, torde den föreslagne fördelningen få bibehållas, sa framt icke i constitutionel ordning afgores, att Ecclesiastik-Departernentet helt och hållet indrages och Ärenderne emellan de öfrige Departementen fördelas. 630 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. Styrelsen af Medicinal - Arenderne synes visserligen icke vara af den vidsträckta omfattning, alt ett helt Collegium för sådant ändamål erfordras. Utan att åberopa, det hela denna Styreise i Norrige bestrides af tune personer, En Bureau-Chef och En Fullmägtig, tro likväl Cornmitierade, att den här i Riket, äfven med förutsättning af deri mest fullkomliga Administration, skall kunna bestridas af 1 Chef och 2:ne Ledamöter, med dertill hörande Betjening.
Dess Fru 24 år . , Inspectoren Eric Grönberg 36 år, Dess Hustru 29 , . Rättaren Anders 23, född ” 1796 Dess Hustru 19 . Kammarjungfrun Catharina Ig, Hushållerskan Lotta 25 , Betjenten A. Nyberg 22, född *TS 1797 > Kusken F. Berg 30 . Drängar: Anna 19, Brita 23, Carin 28 Pigor: Johanna 16 , Stina 19, Ulla 29, Maja 31, Carin 30, Lisa 37, Greta 41, Inga 27 På ägorna boende personer upptagas härefter med deras ålder, utom Torpare och Jord-in nehafvare, som införas sist efter Hemmans-ägare och brukare. Summa Fattighjon som njuta understöd Under Sri^e. -2 <0 o, CJ °» < Summa Anvidrkning. För alla Manspersoner som höra till UtskrifningsManskapet antecknas dag och år, på sätt ofvanföie visas. (Liti A, till Njr 17 i Bih, till RiksSt, Prof, i8i7-*i8i8t j;te Sami* Häftas näst efter samina Nummer.) 12 I deras födelse - Formulair N:o 3. (A.) Uppgift till Mantalsoch Skattskrifningen i N. N. Socken för år 18 * • Namn. Fö >• delsedag. 2 09 sx 0 G| •*«€ 1 Jnnehafvande Embete eller Tjenst, Ägande eller Arrenderande Egendomar och lägenheter, Verk och Inrättningar inom SkattskrifmngsDistrictet. Undertecknad . Har ett Burn med SidenTapeter, ett dito med SidenMeubler, ett dito med Meubler af Utländskt Träd. Dricker Vin och Caffe; Spelar Kort; brukar ett FickUr. Hustru , Dricker Caffe; nyttjar Sidenkläder och ett FickUr. Hemmavarande Söner: N. N. Dricker Vin och Caffe.
Pettersson och, af anförde skäl, hemställt, att mera verksamma åtgärder, än som dittills ifrågakommit, måtte vidtagas för indrifning af berörda fordran, hvilken år 1858 uppgick till 3,312 R:dr 76 öre, hade, uti häröfver den 19 December 1869 afgifven förklaring, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i nämnda län, jemte upplysning att ifrågavarande ännu oguldne arrendemedel icke kunnat indrifvas, emedan såväl dåmera aflidne arrendatorn Pettersson som hans löftesmän saknat tillgång och befunnit sig i konkurstillstånd, i följd hvaraf kronouppbördsmännen i fögderiet, i och för bevakande af Kronans fordringsrätt, jemväl måst föra talan i då nyligen afslutade rättegångar, förmält, att bemälde uppbördsman hos läns-styrelsen sökt, att förutnämnda arrendemedel måtte ur kronoräkenskapen afskrifvas, men att denna fråga ännu vore på Konungens Befallningshafvandes pröfning beroende af orsak, att åtskilliga för ärendets handläggning behöfliga handlingar, hvilka påfordrats, icke till länsstyrelsen inkommit. Då emellertid, efter hvad Bevisorerne inhemtat, detta ärende ännu befinnes i oförändradt skick, hemställa Revisorerne, att Kongl. Kammar-rätten må anbefallas vaka deröfver, att den hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande väckta frågan om dessa medels afskrifning utan vidare dröjsmål varder pröfvad och afgjord. § 2. Någon anmärkning mot dessa räkenskaper har hos Revisorerne ej förekommit. Kammar-rättens aktoratsräkning. Denna räkenskap, sorn innefattar redovisning för de, i följd af nämnda embetsverks^Advokatfiskäls-kontors och Ofver-revisions-departements väckta åtal, thil betalning ådöinde medel, bar blifvit granskad i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning. Den utvisar följande förhållande: Debet. Balans från år 1858: Uppbörd: Or edit. Afshrifningar: Leverering och uppdebitering: Balans till år 1860:
Prop. J\s 1, om Statsverket 1859. för Fältkamererare och Kassör, 450 till 600 R;dr » Tvg-officer 270 till 500 » för Löjtnant, 270 till 500 » » Sekreterare och Auditör, 270 till 400 » » Magasinsfövaltare och Sjukhus-inspektor,... frän 270 till 400 » » Under-Löjtnant, 180 till 400 » » Kanslist, 180 till 200 » » Kontorsskrifvare. 180 till 200 » kommande dessa förhöjningar, i händelse de medgifvas, att utöfva högst ringa inflytande på pensionsmedlen, hvilket synes deraf att t. ex. för är 1859, dä pensionsutgiften i Arméens Pensions-kassa är beräknad till 450.260 R:dr. Gottlands Landtbo väring deruti ingär med endast 5,470 R:dr. livad härefter beträffar det ärliga bidrag, som erfordras till upprätthällande af Arméens Pensions-kassas egen pensionering, och hvartill Rikets Ständer vid förra Riksdagen för hvartdera af ären 1858. 1859 och 18G0 ä Riksgälds-Kontoret anvisat ett kreditiv af 85,500 R:dr, nied skyldighet fiir Pensions-kassan att till Riksgäldskontoret afstä det Kassan för dessa tre år tillkommande förhöjda vederlag för de till Statsverket indragna rusthålls-afgifterna; så är, pä sätt ofvan omförmälts, af Direktionen öfver Pensions-kassan alternativt föreslaget, att berörda anslag mätte hädanefter fä utgå under form af förslagsanslag, eller ock, om det kotnine att utgå under samma villkor som hittills, anslaget dä måtte förhöjas med 10 till 12,000 R;dr; men dä Rikets Ständer, i anledning af Kongl. Maj:ts vid förra Riksdagen i sådan syftning gjorda alternativa framställning, förklarat alternativet om ett bestämdt anslag företrädesvis antagligt och ett sådant anslag jemväl anvisat, samt det nuvarande