Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kopparskrot, eller gammal och brukad Koppar, samt så kallade Kop - Kopparstick, Estamper och Lithographiska Arbeten , oinbundne . vautitet för TullbcrUkningar. Införsels Tull. U tförse Tull. I Stt I Ltt i Stt ioo Rdr V. 5o 4 16 32 16 >2 Koppartråd, se Träd. Bil. t. Exp.-Vtsk.-s försl. t. und. skrif. N.-o 386, 39 Tullvärde (Qvantitet föi T ullberäkningen. Införsels Tull. Utförsels Tull. I 12 Kopparstickssvärta Korgar af alla namn 1 # 5 4 och slag 100 Rdr V. 33 16 1 Korgmakare - Arbeten .. ioo Rdr V. 33 16 I I 12 Korkar, skurne . 1 tt 6 2 28 Korkträd Kort, Spel(med vilkor att de vid införseln erhålla Bevillnings-Stämpel, mot erläggande af Stäm1 Ltt 1 3 33 16 4 pelafgift Kransögon, Räfkakor, Räfkryddor eller Nuces Vomica; Kreatur, lefvande: 1 Gross 1 i 1 5 16 5o Hästar 1 styck. 12 . 24 Nötkreatur, stör20 re eller mindre 1 styck. 5 10 8 Andra fyrfotade 1 styck. 2 4 Får och Baggar ifrån alla Tyska Stater, samt intill Vesterhafvet gränsande Länder Fri a För andre lefvande Kreatur, som, med serskildt tillstånd, införas Korf, se Metvurst. 5o Bil. t. Exp.-Utshs försl t. und. skrif N;o 386. kultvärde Qvantitet för TullberäkInförsels Tull. Utförsels Tull. ningen. till racers förbättring, erlägges £ af den i Taxan utsatte Tull Krita: Hvit i stycken, 2 samt Kritsten malen och i T:a IO 5 slammad . i T:a 24 4 Rödoch Svarti % I 3 Krokar till fiske . iooo styck.
Sedan vasslan något afrunnit, ökas tyngden efterhand och slutligen insvepes ostmassan i en linneduk, hvilken lägges på spjelar i botten af ostkaret. Ofvanpå duken lägges ett trälock, belastadt med tyngder, på det att vasslan må ytterligare afrinna. Efter 10 minuters förlopp skares ostmassan i smärre stycken, insvepes åter i duken, hvilken återigen belastas med press och nu får vara orörd i omkring 15 minuter. Efter denna tids förlopp skares massan återigen i smärre stycken och pressas under ytterligare 10 minuter på samma sätt som förut. Sedan males den i ostqvarn, saltet inblandas, omkring 15 p r o c, hvarefter massan insvept i en duk, får ligga orörd under en tid af 20 minuter, då den upptages och arbetas med händerna samt insvepes återigen uti duken. Efter 20 minuters förlopp males osten för andra gången och är nu färdig att läggas i formen. Ostformen pressas i en vertikal ostpress under omkring 12 timmars tid, då den uttages och omsvepes med en duk samt insattes åter i press, i hvilken den får qvarstå till påföljande morgon. Uttages nu, vändes och förses med en torr duk och insattes åter i en press, som belastas hårdare än förut. I denna press får osten qvarstå i omkring 4 dagar, hvarefter den uttages, ingnides med olja och sättes nu på en träbylla i ostkammaren. Efter någon tids förlopp flyttas den till en svalare kammare, hvarest den förblifver under den återstående lagringsperioden, som vanligtvis utgöres af omkring 3 månader. Under pressningen och lagringen bortgå ungefär 20 — 30 procent. Den bästa tiden för Cheshireostens försäljning å engelsk marknad är november — december, då god och vällagrad sådan betalas med omkring 64 öre pr engelskt skålpund. JR. G. Toll. B a k n i n g. Smörkringlor. 1 qvarter god mjölk, eller grädde, \ skalp, socker, \ skalp, smör, och 1 lod hjorthornssalt blandas tillsammans med så mycket mjöl att degen blir hård, hvarefter den arbetas synnerligen väl.
Den som till Contraproposition antager Herr Hjertås förslag, att Ridderskapet och Adeln må afslå Statsoch BancoUtskottens Utlåtande, och till förberedande åtgärder för fortsättningen af Götha Canal, bevilja ett bidrag af Etthundrade tusende R:dr B:co att af RiksgäldsContoiret genast utlemnas; under vilkor, att CanalDirectionen blifver Kongl. Maj:t och Rikets Ständer ansvarig för medlens användande till Canalarbetet, och Bolaget för deras återbetalning, på sätt Rikets Ständer framdeles må förordna, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer Herr von Hartmansdorffs förslag, att Ridderskapet och Adeln må bifalla, att ett bidrag af 100,000 R:dr B:co nu genast lemnäs Götha Canalarbetet, under förbehåll att sättet och vilkoren för detta bidrags meddelande blifva föremål för särskild öfverläggning; att utgöra ContraPropositionen. Hvilken Voteringsproposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. Sedan 4r> 42» 43 och 44 §§• i Rid darhusOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen kl. half till 3 e. m. och fortsattes sedermera, hvarunder Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken öfverlemnade klubban till Grefve Possej Arvid samt bortgick. Efter någon stunds förlopp återkom Hans Excellence och återtog klubban; och befunnos efter voteringens slut kl. half till 5 e. m. sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer: Ja «— i65. Nej i139. I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Herr Hjertås förslag till ContraProposition således blifvit af Ridderskapet och Adeln antagit.
Ständer äfven ansett allt för ringa, relativt lill de inkomster, hvilka samma Fond äger af Svenska Stats-Verket och då man jemför de särskilte Staternes handelsförhållanden och lästetalet af de å ömse sidor till handelsföretag begagnade fartyg. e) Genom Kongl. Majrts Nådiga Bref den 9 December 1836 hafva 20,000 R:dr blifvit anslagne att från och med 1837 i 10 år utgå af Handelsoch Sjöfarts-Fonden, till nybyggnad af en Sluss i Stockholm, under vilkor, bland andre, att Stockholms Stad årligen under samma lid afsätter ett lika stort belopp, hvilka båda summor borde under tiden förökas med. ränta på ränta; varande förenämnde 20,000 R:dr för år 1837, i följd af Kongl. Brefven den 28 April och 27 Juni samma år till Directionen för Börs-, Brooch Hamn-Byggnaderne i Stockholm aflemnade, sedan flere af Stockholms Stads myndigheter underdåniga utlåtanden afgifvit. Emot en sådan disposition, som blifvit bestämd att utgå för längre tid, än sist faststälde Statsreglering är gällande, hafva Revisorerne ansett sig böra framställa anmärkning. /) Sedan Kongl. Majrt, till vinnande af närmare, upplysningar rörande de, i afseende på Handelsförbållanderne med Columbien och åtskilliga andra länder i America erforderlige åtgärder, funnit godt i Nåder uppdraga åt Premier-Lieutenanten vid Kongl. Flottan C. A. Gosselman, att, enligt af Herr Statsministern för Utrikes Ärenderna medde - — 83 lael Instruetion, i nämnde ändamål dit afresa, och tillika genom Nådigt Bref den 26 April 1836 tillagt bemälte Premier-Lieutenant en ersättnings-summa i ett för allt af 3,000 R:dr Hamburg.
Den mänskliga odlingen liknar så till vida klotet på det uppåt lutande planet, att den börjar sin återgång, så snart den ej föres allt högre; och hvilkas plikt är det väl, om ej just kulturfolkens, att föra densamma framåt och uppåt? Att kulturens utveckling befordras såväl utom som inom skolan erkänna vi nu för tiden gerna; men att denna utveckling så vidt den betingas af det rena vetandet, först och främst borde tillgodoses af våra dagars högskolor, torde ock lika allmänt erkännas. Språkstudiets hufvudsyfte vid högskolan eller universitetet bör följaktligen vara ej så mycket inhämtandet af vetandets uppnådda resultat såsom sitt eget mål, som fastmer utbildandet af förmågan att deltaga i arbetet för vetandets vidgande på språkens stora fält, vare sig i literär eller rent språkvetenskaplig riktning, samt tillämpningen af denna förmåga. Ej som skulle den förra tillbakaträdande uppgiften, som väsentligen, om än i begränsad mån, tillhör den lägre skolan, alldeles vika for den senare, ty detta vore visserligen orimligt, men dock så, att hvardera bör ega sin bestämda polaritet. Är denna uppfattning riktig, bor med andra ord mogenhetsexamen vara allmänbildningens afslutning — såvidt nämligen denna betingas af statens, ej af lifvets, skola —, och universitetet specialstudiets härd, då borde väl äfven, hvad nu särskildt de lefvande språken vidgår, den vid universitetet inträdande ungdomen omedelbart finna framför sig valet mellan tvenne till sitt omedelbara syfte skilda, om äfven i ett och annat hvarandra för öfrigt berörande riktningar: den rent literära och den rent språkvetenskapliga, båda hufvudsakligen afseende grundandet och utbildningen af forskningsförmågan. Det är ej meningen med denna uppsats * att vidare ingå i detalj rörande den närmare tillämpningen af denna grundsats, ett ämne till hvilket författaren boppas få vid ett annat tillfälle återkomma, såvida han ej dessförinnan Öfverge visats om ohållbarheten af sin åsikt. Hjalmar Edgren. Svensk Tidskrift 1891. i.
Vårt råd är och blir därför: vandra först någorlunda grundligt på olika-turistfält inom vårt eget sköna land; besök sedan Norge, men om möjligt — var ej alltför snar till omdömen! Ledamot af Seenska Turistföreningen. Elpis Melena, » Kretas Af Cecilia välgörarinna ». Bååth-Holmberg. IDUN 1893 han » ej k a n måste uthärda se henne. » han, som sköna hennes frånvaro, D e t var samtidigt sagdt, ingick giftermål utan härmed med den Tack vare emellertid dinalerna Bedini d e inflytelserika och G a u d e, öppnades ånyo En lärarinnas roman. E n markisinnan. Roms portar skan; hufvudanledningen för den b e r ö m d a till denna kardock kättermildhet svensk, kulturbild, tecknad på verklighetens grund för Idun af Algot Sandberg. (Forts. o. slut.) £&gt;, påfliga kretsarna hyste att i henne vinna en fl salongen, där man samlades, hängde ett stort O oljeporträtt af furstinnans kunglige broder. Kerproselyt. stin hade aldrig sett konungen, utan endast några På senhösten s a m m a år erhöll hon a f mindre porträtt af honom. » Ja, h a n är god, » sade hon, » mycket god och honom, däri han frågar, o m hon vill åtaga den kärleksfullaste broder. Ja, du vet det nog, du, » laga ärende ». U t a n betänkande afsände hon fortfor hon, vändande sig till sin hoffröken, » cm han inte tänkte på mig med ett par trefliga klädtelegram m e d j a k a n d e svar o c h v ä n t a d e att ningar om året, skulle jag minsann inte kunna öfverbringaren af detta » g r a n n l a g a » u p p d r a g visa mig bland folk. » skulle vara någon af hans närmaste vänner, Det var icke tillgjordhet eller något slags skryt generalerna M e d i c i, B i x i o eller C o s e n z. Till detta. Kerstin hörde sedan, att furstinnans alla hennes stora öfverraskning infann sig nästa tankar voro så upptagna af att göra väl mot andra, att hon alldeles icke brydde sig om sig själf.
Likväl och då fattigvårdsärenden handläggas af sockennämnden, lärer deraf få slutas, att gemensamheten i förvaltningen måst vara genomförd i sin helhet och att intet hinder möter för dess behandling enligt de af pluraliteten utstakade former. Man kan dock lätt tänka sig ett annat föremål, omkring hvilket saker nes gemensamma intresse grupperat sig och hvilket icke nödgade till gemensamhet i för valtningen af annat än just detta enstaka föremål, och i sådan händelse vore förordningen overksam. Enligt 85 § af mitt förslag låta alla för de båda socknarne gemensamma kommunala angelägenheter af hvad slag som helst utan svårighet behandla sig. Problemet A X C uti det 5:te exemplet skulle, eftersom ärendet rörer skolan, finna sin lösning i kyrkostämmo-förordningen, men denna vet ej af någon samverkan för sådant ändamål emellan särskilda kyrkoförsamlingar. I 86 § af mitt förslag finnes regel derför. Det 6:te exemplet kan naturligtvis ej finna någon behandlingsform i komiterades förslag, men i mitt särskildatjena de ofta åberopade §§ till detta ändamål. De anförda exemplen angå blott förhållanden, som äro, men då, efter min åsigt, allt hvad som är lofligt, äfven bör göras möjligt, så har jag trott det tillhöra lagstiftaren, att uppställa reglor äfven för detta vardande, och 87 § är ett försök i denna riktning. Jag 19 144 har dervid halt till förebild 4 Kap. 6 och 7 §§ uti det af Komitérade för kyrkolagens öfverseende år 1846 afgifna underdåniga förslag. De ärenden, sorn äro egnade att föredragas på de i paragrafen omförmälta gemensamma stämmor kunna vara af ganska stor vigt och förtjenta att af lagstiftaren understödjas genom uppställande af lämpliga former för öfverläggning och beslut. De kunna t. ex. angå sammanbyggande af kyrkor, inrättande af gemensam fattigvård, omläggning af en oländig och otjenlig sockenväg o. s. v.
Herrn kostat mej i kläder och föda. Men Herrn vill kanske glömma det? Skulle jag också glömma, så har ni, min mor, en förmåga att påminna, som aldrig sviker och aldrig tröttnar. Kom, min gosse. Här inne ä' det oväder, men vår Herre ska' nog skänka oss solsken der nere i lusthuset. Och hvad han än gör för oss, den hedersmannen, men aldrig pockar han på tacksamhet och kontant betalning. (Tar alla spöna samt fiskkassen och går ut i fonden. Herman in till höger). Gubevars! Alltid ska' det vara så gudeligt mellan de der herrarne. Berthel, han tror väl att man uppfostrar en tjugu års pojke till en kyrkengel. Vi lefva inte i några englatider nu för tiden, minsann! (går in till venster, möter Fanny i dörren). Nu ska jag lösa af dej vid skänken, min flicka. SARA (försmädligt). BERTHEL. HERMAN. SARA. SJUNDE SCENEN. FANNY. Strax derefter HERMAN. Nu har jag smålett, när man ropat mig, nigit, när man skämtat med mig, skrattat när man förnärmat mig. Nu har jag sökt vara sådan, som min fostermor vill ha mig. O, hvad denna lefnad är förfärlig! Och ingen enda vän, som fattar hvad jag lider. HERMAN (som inkommit från höger med ett par taflor under armen och hört de sista orden). FANNY (som stått försänkt i sorg vid venstra bordet, spritter till vid Hermans ord). HERMAN (sätter från sig taflorna, springer till Fanny, fattar hennes händer, ömt). FANNY (blygt). FANNY. Ingen enda vän? Herman! Har Fanny ingen enda vän? Jag kan ej hålla af den vännen nu som förr. Jag kan inte numera förtro dig allt, Herman. Du har vuxit ifrån att vara min lekbror. Barnhusbarnen. Och min lilla syster har blifvit så stor och så lärd, sen hon kom i pensionen. Så lärd? Har jag inte lärt dig nästan allt hvad jag sjelf fått lära? Men det är nu många veckor sen du läste några lexor för mig.
Af ifrågavarande Cirkulär inhemtas, att, uppå gjord underdånig anmälan, att föreskrifterna rörande mantalspenningars erläggande af torpare och med dem jemförlige lägenhetsinnehafvare, som uppnått 63 års ålder, skola i så måtto olika tillämpats, att torpare dels. blifvit jemförde med brukare af hemman, och i sådant fall, utan inskränkning till viss [ ålder, påförde mantalspenningar, dels ansedde lika med personer, tillhörande arbetsklassen, och i följd deraf från denna afgift fiitagne. Kongl. Majit funnit godt i nåder förklara, att torpare och andra till arbetsklassen hörande personer, som emot arbetsskvldighet innehafva mindre jordlägenheter, böra, efter uppnådd 63 års ålder, befrielse från mantalspenningars erläggande åtnjuta.
Naturhistoriska Riksmuseum » 187—188. Navigationsskolorna .. » 144. Bilagan litt. I. vid » 144. Normalskola, Vexelundervisningens . » 220—221. 319—321. Norrbottens hästjägare-sgvadrons fond . » 110—111. Norrbottens läns arbetshus-fond Nya elementarskolan i Stockholm » 221 222. Optiska telegraf inrättning en » 126—127. Ordensgillet, Serafimer . » 196—198. 335—336. Orthopediska institutet .. » 234. Ottenby stuteri » 166—167. 304. Passevolans-fonderna, förenade mötes. » 108—110. 277. Passevolans-fonden, Tross» 107—108. 277. Pensionsanslag för blesserade officerare . » 38—40. 245—246. Pensions-inrättning, Civilstatens Bilagan litt. K. vid » 145. Pensions-kassa, Arméens » 145—148. 291—292. Pharmaceutiska institutet » 66—67. Polishäktena » 153. Postverket »' 01—65. Publika hus och byggnader i Stockholm Reservationer emot Revisorernes beslut . » 82—83. 239. — å statsanlagen 8. Reservmedelseller rotering s-kassa, Jemtlands . 117—119. 280—281. Resestipendier, anslaget till X 34—35. 242—243. Restantier » 4. Revision, tiden för nästa . Riddarholmskyrkans iståndsättande » 19—20. Riksgälds-kontoret, liqvider med )) 7—8. Rikshufvudbok, nytt formulär till » 2—3. — 345 — Revisionsberättelsen Rikshufvudbokens kapitalräkningar, tabel, lerna Niis 1 och 2 vid sid. 3.
Den allegoriska skrifttolkningen var i seklet före Kristus den rådande ibland judarne, och enär dess första regel lydde, att allt i den heliga skrift, hvarje mening, ord och bokstaf, närmare eller fjermare häntyder på den väntade Messias, så var det naturligt, att dessa anknytningspunkter också skulle blifva begagnade. Messiasläran förändrades härigenom visserligen icke i sak, men ikläddes en ny, rikhaltig terminologi, på hvilken det här är af vigt att fästa uppmärksamhet. Egendomligt för det rabbinska och äfven nytestamentliga bruket af denna terminologi är, att ett predikat som tillägges ett af de under logos sorterande begreppen, tillägges gerna, i nyanserade bemärkelser, dem alla. Så till ex. är det skapande logos Guds bild (εἰκων ϑεου) såsom varande Guds ur det abstrakta varat utträdande sjelfuppenbarelse; skapelseordet är Guds bild såsom uttrycket af hans vilja; det fysiska ljuset är Guds bild, emedan det försinnligar Guds väsens herrlighet, ty Gud är en Ljusgud Mich. 7, 8; Es. 60, 19, han är „ljusets fader, som bor i otillgängligt ljus“ Jak. 1, 17, han är sjelf „ljus och mörker är icke i honom“ 1 Joh. 1, 5; vidare är lifvet i kosmos Guds bild, Ps. 19, 1, hvarför Paulus säger, att hedningarne äro utan ursäkt, emedan Guds annars oskådbara egenskaper, hans eviga magt och gudom skådas i hans verk alltifrån verldens skapelse Rom. 1, 19, 20; lagen, den af Gud genom Moses gifna, är Guds bild, sjelfva bokstäfverna, med hvilka den blifvit skrifven, symboliska antydningar på det gudomliga, och ej en prick af lagen kan utplånas, utan att man störer dess likhet med sin urbild; lifvet uti individualandarne var före syndafallet Guds bild; och slutligen är idealmenniskan Messias i högsta bemärkelse Guds bild, hans väsens rätta beläte.
Högheter upplåtna palats här i hufvudsladen, samt för anskaffande af nödiga möbler i samma våning och inventarier för Deras Kongl. Höghelers bosättning, Ett hundra femtio lusen R:dr; och 2:o lyllnads-anslag till H. K. H. Hertigens af Östergöthland hofhållnings-kostnader för sistlidet år, Nittiosex tusen R:dr. § 98. För uppförande af läns-fängelser efter cell-sgstemet, hafva Rikets Ständer ytterligare anslagit en summa af Fyra hundra femtio tusen R:dr, som under hvartdera af åren 1858, 4859 och 4860 skall med en tredjedel, eller 4 50,000 R:dr, från Riksgälds-kontoret utbetalas på sätt Kongl. Maj:t behagar föreskrifva. § 99. Utom de vid innevarande Riksdags stats-reglering å Riks-statens Fjerde Hufvudlitel uppförda anslags-summor, hafva Rikets Ständer till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition beviljat nedannämnde särskilda anslag för landl-försvaret tillhörande föremål; hvilka anslag böra af Riksgälds-kontoret, uppå vederbörliga reqvisitioner, utbetalas, nemligen: 4:o till inköp af 42 nya hästar för Svea Artilleri-regemente, Fem tusen fyra hundra R:dr; 2:o till anskaffning af 39 ammunitions-vagnar för fält-artilleriet, 15,240 R:dr årligen under åren 4858 4859 och 4860, eller tillsammans Fyratiofem tusen sex hundra tretio R:dr; 3n till anskaffning af 42,000 refflade infanteri-gevär, 450,000 R:dr ärligen under sagde år, eller tillsammans Fyra hundra femtio tusen R:dr; 4:o lill fortsättande af Carlsborgs fästnings-byggnad, 4 00,000 R:dr årligen under ofvannämnde 3 år, eller tillsammans Tre hundra tusen R:dr; 5:o <11 fästnings-byggnads-arbelens utförande vid Carlskrona, 80,050 R:dr årligen inder samma år, eller tillsammans
Vid Örlogs-Flottan. 1 Contre Amiral - £40! 1 Öfverste -166: 3 2.— 1 Öfverste-Eieutenar.t 133: 16. — 1 Major - 106: 32.— 1 Capitaine 42: 32.— i 0 3° Stats-Utskottets Fetan k anden. a Soubaltern-Officerar 32: (a Under-Officerare 16: 1 Volontaire 3: 36.— Och de Civile, hvilka äro till inqvartering berättigade, lika med vederlikar vid Götheborgs Escadren. Vid beräkning af inqvarterings-penningarne till sådant belopp, efter nu varande Personal, bestiga de samma vid Stockholms Escadren till - go/j8: 16. — vid Götheborgs dito 4519! 16. — vid Örlogs-Flottan - 22,098! 44- — Summa 35666: 28- — Och, när härifrån afdrages hvad som förut finnes förslagsvis uppfördt, erfordras en tilllökning i anslaget af 17,166 R:dr 3! sk., sorn alltså nu skulle å Stat uppföras. Hvad åter beträffar frågan om inqvartering i Contant för Handtverks - och TimmermansStaterne intill dess de med rum i Kronans hus kunna blifva forsédde; så har väl Stats-Utskottet, i anledning af hvad Kongl. Majit i Nåder härom sig yttrat, funnit desse Stater jemväl böra tilldelas en slik förmån så framt de icke uti sin nu åtnjutande aflöning, som efter serskildte beräkningsgrunder utgår, njuter ett deremot svarande belopp; och, då hvad Kongl. Majit i Nåder, efter pröfning af omständigheterne, kan finna för godt att Handtverks - och Timmermans - Staterne tillägga, synes vid detta förhållande lämpligast kunna och böra bestridas af de till Flott ornes underhåll på det hela anordnade medel, anser Stats-Utskottet något serskildt an/ Stats-Utskottets
Om nemligen Bunken, sedan en större del af dess räntevinst blifvit använd till inköp af ofvannämnde obligationer, skulle nödgas vidtaga åtgärder för att hastigt och betydligt förstärka sin metalliska kassa och, för sådant ändamål, å utländska penningemarkuaden utbjuda dessa obligationer på samma gång som Riksg.Kontoret derstädes utbjuder lör Statsverkets räkning enahanda värdepapper, så synes mig uppenbart att den konkurrens, som derigenom komme att upsla mellan dessa båda Svenska Statens största penningeverk, skulle ej allenast menligt inverka på lånoperationen, i och för sig, utan ock, hvad än värre vore, minska förtroendet till de myndigheter, hvilka tillstadt och verkstält dylika åtgärder, utan förutseende beräkning af deras följder. Skulle åter inom RiksStånden göra sig gällande den åsigt, hvilken såsom motion inom BorgareStrt blifvit framställd, i akt och mening att förebygga en samtidig försäljning för Bankens och Biksg Kontorets räkning af ofvannämnda obligationer, kunde sådant svårligen verkställas annorledes än genom förpligtelse för Banken att ej å utrikes ort till försäljning utbjuda sina innehafvande statsobligationer, förr än Riksg.Kontorets hunnit afyttras, ett vilkor, som genom den längre tidsutdrägt det kunde förorsaka i BankoStyrelseus nödiga verksamhet för realisationens bestånd, kunde för densamma medföra våda, särdeles under den närmaste framliden. Af den berättelse om Bankens ställning, sorn' vi sett i Posttidningen, finna vi att den 31 Dec. sisth är felades endast 147,756 rdrrmt, innan sedelstocken hunnit sitt maximum i förhållandet till metalliska kassan. Jag vet väl att under de första veckorna af denna månad har i det fallet någon törändring till fördel för nämnda kassa egt rum, men jag vet också att förbättringen är obetydlig i jemförelse med den silfverutvexling, som vid lörsta öppet vatten otvifvelaktigt kommer att verkställas för betäckande dels af enskildes dels af garantiföreningens skulder till utlandet.