Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och sedan Uppbörden nu mera är till fullo indrifven, hvilket Herrar Fullmäktige lära hafva inhämtat af de ingångne Månads-Förslagen, utom någre på handräckning beroende medel och circa 2 5iOOO R:dr Ralance, som innestår hos aflidne Krono-Fogden Grönvall och uti dess Concours komma att bevakas, hoppas Herr Grefven, General-Majoren och Landshöfdingen, att Herrar Fullmäktige icke skola missgynnande anse hvad som kan vara förelupet. Efter en sådan af Konungens Befallningshafvande meddelt förklaring! och då det tillika var bekant, att Kongl. Maj:t i Nåder behagat förordna Herr Kammar - Rådet Fägersten, att i egenskap af vice Landshöfding, genom ny anställande undersökning utreda förhållandet med Uppbörds-Verket i Götheborgs och Bohus Län, hvilket, efter hvad den redan upptäckte Balancen säkrast bestyrkte, råkat uti oordning; funno Herrar Fullmäktige öfverflödigt att skrift;vexlingen fortsätta. Stats~Utskottets Bet ärik and enl 1261' Qin, -vid granskningen af allt detta, StatsUtskottet, lika thed Riksens Ständers Revisorer, med tillfredsställelse erfarit sä väl Herrar Fullmäktiges, sorn Commissariernes bemödanden, att sä vidt på dem kunnat ankomma, uppdaga de oordningar, hvilka i Uppbörds-Verket i Götheborgs och Bohus Län fatt sig inrota; så har Utskottet deremot med lika mycket missnöje funnit, att Herrar Fullmäktige härvid måst sakna det biträde och den skyndsamma handräckning, som de af Konungens Befallningshafvande derstädes bordt kunna påräkna, och hvarigenom den yppade Balancen säkerligen skolat snarare upptäckas. Stockholm den 7 Maj 1818. På Höglofl. Ridderskapet och Adelns Ledamöters vägnar. Carl De Geer. På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar. 11. IV. Selwan På Högvördige PresteStåndets Ledamöters vägnar. C. von Rosenstein. På Hedervärda BondeStåndets Ledamöters vägnar.
M. likväl fann betänkligt att dertill bifalla, innan tillförlitligen blifvit utrönt, huruvida genom allmänna Magasins-Inrättningens försorg alla andra påbudna anstalter till spanmåls anskaffande och magasinering för inträffande behof af brödföda och utsäde kunde blifva umbärlige, eller om framdeles, genom inskränkning i Magasins-Inrättningens föremål och upphörandet af dess allmänna fourneringsåtgärder, ett friare fält kunde öppnas för den enskilda industrien till inköp och uppläggande af större spanmålsförråd utan Statens medtäflan; men då det numera med visshet kan antagas, alt den inhemska spanmålsproduetionen befinner sig på den ståndpunkt, att den i vanliga år motsvarar landets behof och derutöfver Jemnar tillgång lill upplag eller export, samt att, om än i en eller annan province mindre fördelaktig årsväxt skulle göra undsättning af spanmål nödvändig, en sådan, sedan allmänna Magasins-Inrältningens verksamhet upphört, lättast bör kunna tillväga bringas genom den enskilda omtankan, eller, i svåraste fallet, medelst något bidrag från Statens sida, utan att nödvändigheten fordrar, att genom bestämda stadganden ålägga de handlande i Rikets samtlige städer, att hålla upplag af en vara, som redan länge utgjort föremål för en fri handel emellan alla medborgare inom Riket; samt härtill kommer, alt det icke ensamt beror på de handlande, att, då mindre fördelaktig skörd synes förestå, från utrikes ort förse landet med spanmål, enär de högre tullafgifter, som, till spanmåls-productionens skydd, äro importen deraf pålagda, derföre lägga hinder i vägen, och att dessa tullafgifter således vid dylika tillfällen först böra undergå nedsättning; så hafva Rikets Ständer ansett sig bora hos E. K, M. i underd. hemställa, huruvida icke de förändrade omständigheter, som i E. K. M;s högslberörde Nådiga Bref af den 1 Mars 1830 antydas, numera må anses hafva inträffat, så att städerne i Riket, i följd deraf, kunna befrias från den dem åliggande skyldighet att hålla upplag af spanmål. Rikets Ständer framhärda &c.
För öfrigt bestod den hemställan jag gjorde deruti, att jag anhöll det Ståndet behagade förklara huruvida det godkände det förslag till ändrad ordalydelse, hvilket jag framställde, pä det att de öfriga Stånden måtte få veta hvilken R. o. Ad:s mening är. Frih. Cederström: Jag tror att Gr. af Ugglas till följd af sin sednare ankomst hit, orätt upfattat Hr von Hartmansdorffs anmärkn:r. Dessa gå nemi. icke ut på borttagandet af några motiver utan endast, om jag så må uttrycka mig, på ett mera städadt språk. Det enda hvaruti jag vill medgifva att Gr. af Ugglas anmärkn. i detta fall varit riktig, är att Hr von Hartmansdorff ur förslaget uteslutit orden : ”såsom ett uttryck af qvinnans varde", $ Den 27 Maj f. m. 349 hvilket skulle kunna kallas för ett motiv, ehuru jag ingalunda tror det vara nödvändigt, då Hr von Hartmansdorff här ganska riktigt anmärkt, att när qvinnan vill och förslår att sköta sitt goda, så bör sådant henne tillåtas. Jag anser således skrifvelsen, äfven utan detta motiv, vara tillräckligt motiverad, men jag har omnämnt denna sak, emedan jag anser den vara den enda, uti hvilken Gr. af Ugglas till en del har rätt. För min del deremot anser jag alla Hr von Hartmansdorffs anmärknrr vara riktiga och ledande till en förbättrad form. Således anser jag att man härigenom snarare gör de öfriga Stånden en tjenst, än pä något sätt förminskar deras intresse i saken. För min del önskar jag att R. o. Ad. ville godkänna skrifvelsen, i den form densamma fått, genom den af Hr von Hartmansdorff föreslagna redaktions-förändringen. Hr Printzensköld, Carl: När ifrågavarule skrifvelse-förslag förekom till justering uti Exp.Utsk., förutsåg jag nogsamt hvilket öde det skulle komma att röna åtminstone inom detta Stånd, serdeles då det ibland sig räknar en så i alla afseenden upmärksam ledamot som Hr von Hartmansdorff. Frih.
Beträffande den promemoria, sorn Hr af Billbergh till mig enskildt aflemnat, vill jag icke här upptaga den till granskning, men skall ej underlåta att föredraga deu i Utsk.; och jag är öfvertygad, att der Utsk. af i5 H, 33 iyo Den 18 Octobcr. denna promemoria får upplysning om några motsägelser eller andra felaktigheter i redactionen, skola de blifva rättade. CJtskts förslag är emedlertid icke första exemplet på sådana motsägelser; ty dylika kunna äfven framvisas ur nuvar. tulltaxa. I afseende på drawbacken å socker tror jag ej, att Hr af Billberghs anmärkning är enlig med Utsk:s betänk.; ty drawbacken å socker är nu uppförd till lika belopp med införseltullen, och man bar frångått den i nuvar. taxan följda grunden att höja drawbacken något derutöfver, hvartill orsaken lärer varit den afkortning i varans quantitet, som vid förädlingen äger rum. Hr af Billbergh har slutat med anmärkning derom, att han ej funnit något i betänk, nämndt om tolagen, uq -§ af underrättelserna har emedlertid ej undergått någon förändring hvarken af Tullcommitteen eller Utsk., och för hvar och en, som erinrar sig de vidlyftiga discussioner, hvilka under riksdagens lopp öfver detta ämne blifvit förda, lärer det icke vara obekant, att Bevilln.Utsk. väl fått emottaga en motion om tolagen, men att Constit.Ulsk. slutligen hänvisat den till behandling af Oecon.Utsk. Jag skulle således i alla h ändelser hafva bestridi, att någonting om tolagen Blifvit infördt i detta betänk., men finner häruti ingen motsägelse med nu gällande tulltaxa; ty detta betänk, innehåller blott ett förslag till tullbestämmelser, och jag skall för min del ej vara emot, om man framdeles, sedan det i behörig ordning blifvit afgjordt hvilka artiklar böra vara fria från tolag, intager föreskrifterna härom i sjelfva taxan.
Svaren på dessa frågor må en hvar för sig uppgöra; för mig är det klart, att det för en ordnad Statsförvaltning är af vigt, att förslags-anslag så mycket som möjligt undvikas och att de minst böra ifrågakomma, der nationen länge ansett sig eg a skäl att beklaga bristande hushållning; samt att, om än förhållandena någon gång skulle föranleda till någon inskränkning i mötestiden eller till inställande af ett öfningsläger eller detsammas förkortande med några dagar, olägenheterne deraf äro så myckel mindre, sorn öfningstiden i allmänhet kan utsträckas och att i intet läll dessa olägenheter kunna komma i jemförelse med vådan af ett förslags-anslag för det ifrågavarande ändamålet. Anslaget till mötes-kostnader torde dock möjligen böra förhöjas i en högre mån, än Afdelningen föreslagit. Ehuru min mening i flera frågor beträffande Färj rade Arméen varit afvikande från den, som inom Utskottet gjort sig gällande, finner jag mig likväl endast böra anmäla reservation i följande omständigheter: Stats-Utskottcts Utlåtande N:o 71. 93 20 och 21) Utskottets tillstyrkan att öka under-befälet vid Fot-gardena med 8 Sergeanter vid hvartdera Regementet synes mig icke böra godkännas då nummer-styrkan icke blifvit ökad och under-befälets antal inom vår Armée torde vara öfver höfvan stort, så vida del öfriga befälet icke skall anses befriadt från den omsorg om manskapet och deu dagliga tillsyn, som hör jemväl sistnämnde befäl tillhöra. I allmänhet vill det synas som om man sträfvade att försvåra befordran mellan de olika graderne af befäl, enär man söker att inom hvardera hilda Dera olika afdelningar, hvarigenom de komma att utgöra slutna korpser hvar för sig. Alt man derigenom lyckas afhålla dem, sorn ingått i tjenst vare sig bland manskapet eller i Under-officers-korpsen, från möjligheten och hoppet att vinna befordran är tydligt, men att derföre en bättre anda inom Arméen uppstår, må det vara tillåtet att draga i tvifvelsmål, då det är allmänt kändt alt det tillgår annorlunda i verldens stridbaraste
Af sjuklighet hindrad att längre deltaga i riksdagsförhandlingarne, lår jag härmed vördsamt anhålla, att det Högh Ståndet ville, med bibehållande af min riksdagsmanna-rätt, befria mig ifrån att vara ledamot af Stats-Utsk:t samt Elektor. Sedan R. o. Ad., uppå framställd propos., härtill lemnat bifall, anmodade Hr Gr. o. Landtm, dels Ståndets Hrr Bänkmän att utse en Elektor efter Hr Hammarhjelm, dels ock Hrr Elektorer att välja en ledamot i Stats-Utsk:t efter densamme. Gr. Cronstedt, Fredrik: Då vid Stats-Utsk:ts sednaste sammankomster en total brist på suppleanter uppenbarat sig, Den 11 Juli f. m. 357 får jag vördsamt anhålla, att 4 nya sådana måtte af R. o. Ad:s Hrr Elektorer varda utsedde. Sedan R. o. Ad. bifallit denna hemställan, anmodades Ståndets Hrr Elektorer att utse 4 ytterligare suppleanter i Stats-Utsk:t. Efter förmälan att Hrr Talmän vid allmänt sammanträde öfverenskommit föreslå de respektive Riks-Stånden att Lördagen den 25 innev:de månad välja ledamöter i förstärkt Stats-Utsk., hemställde Hr Gr. o. Landtm., huruvida R. o. Ad. behagade besluta, att nämnde val skulle å sagde dag företagas. Ropades ja. Sedermera hemställde Hr Gr. o. Landtm., att R. o. Ad., i öfverensstämmelse med hvad vid föreg:de riksdagar iakttagits, skulle vid ifråg:de val, utom de 21 ordinarie ledamöterne, utse 9 suppleanter, så att valsedlarne komme att upptaga namnen å 30 personer; hvilket jemväl bifölls. Företogs val till ersättande af ledigheter ibland Hrr Bänk* män, nemi. inom 2:dra Bänkm:s-Afd:n: efter N:o 125 Gr. Adlercreutz,! fullm.
Folics - LagUtskottits B et änka# litti. *7 4*8 LtgUtskotttti Betänktwien. Stadganflen, som för ringa förseelser inne* fatta vanhedrande och öfverdrifva straff; Stadgan om afvittringar och Skattläggning gen i Jemtland den 8 December 1820, den förhöjde ExpeditionsTaxan af den 15 Maji 1821, Kongl. Brefvet af den 18 Augusti >819, om Skjutslegscs ökande: Författningarce angående VägareMätareoch Bro-pennin* gar; a § af Stadgandet uti Kongl. KammarRättens lostruction den 2» Junii »8H, att i händelse en anmårkningsfråga skulle angå något Kongl. Maj:ts och Rikets Collegium, eller något annat Publikt Verk, med lika värdighet, eller någon deras Ledamot, eller ock. någon sådan högra Tjensteman, som för sin Tjenstebefattning är endast Kongl. Maj:t redoskyldig, KammaiRättens åtgärd icke må sträcka sig längre, än att, sedan vederbörande fått del af Anmärkningen och deröfver sig yttrat, samt för öfrigt nödige upplysningar inhemtade, till Kongl. Majit i underdånighet insända handlingarne jemte eget utlåtande i ämnet. ”Herr Hartmansdorff inskränker sig likväl^för det närvarande, till följande hufvudsakliga yrkanden: a) Att TullRätterne måtte upphåfvas och de dit hörande mål sedermera vid allmänna Domstolarne upptagas* b) Att de öfverdrifvet stränga Strafflagarne för PoliceFörseelser och TullFörbrytelser måtte göras rimligare och mildare; samt r) Att KammarRätten måtte, genom uteslutande af det anförde Stadgandet i a Lagutskottets Betinkanden, 0. ef dess Instruction, hädanefter blifva lika obehindrad, att till laga kraft och verkan fullföljs anmärkningar emot högre som hit» tills emot lägre Redogörare, för allmän* na medel. Och har Herr Grefve J. H.
Ständer med denna inrättning behaga annorlunda förordna. n:v Hwad Distilerings-rättigheten i Stockholm angar, anser Utstottet sadant böra öfwer lem, nas till Kongl. Maj:t, att derom i Nader stadga, sa wäl som huru med afgiften derföre i sadant fall bör förhallas. Som antagandet af en ny principe i Brännings-rättighetcns utöfwande, förutsätter nödwändigheten af andra beräkningsgrunder för aigifterne, och zg §. af Riksdags-Ordningen alägger Allmänna BeswärSoch Ekonomie-Utstottet att framställa ett till defi pröfning remitteradt mål uti bela dest widd^ får Utstottet underställa Riksens Höglofl. Ständer följande proportioner och principer -i afseende pa de afgifter, som till Staten böra derföre erläggas. 12:0 Hwad Panne-afgiften angar, tror Ut« stöttet, att den samma bör utgöras efter denna proportion, att: Fran och med i till och med 20 kannors pannerymd betalas - (4) för hwarje kanna, fran 2-> till och med Z4 kannor (6) Dito. Dito. frän Z4 till och med 50 - (8) Dito. Dito. Frätt 474 Den 8 Junit. Fran ro till och med 60 kannor (12) för hwarje kanna, fran 6o till och med ?o - (20) Dito. Dito. fran 70 till och med 8o - (zr) Dito. Dito. fran 80 till och med 90 r (48) Dito. Dito.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1885. visat sig hädanefter blifva behöfligt ensamt för det ändamål, hvartill detsamma från början varit afsedt, eller underhållet af Flottans fartygsoch öfriga materiel samt äf dess etablissementer, och att således det bidrag af 100,000 Riksdaler årligen till fonden för krigsfartygs nybyggnad, som vid sista riksdagen antogs då kunna derifrån utgå, icke vidare får påräknas. Anledningen dertill år, att underhållet af de ångmachiner och pannor, hvarmed Flottans i sednare tider tillkomna fartyg åro försedda, fordrar dryg kostnad, hvilken ökas i den mån nya fartyg med ångkraft anskaffas och nu beräknas i rundt tal till 70,00C Riksdaler årligen, samt att för skillnaden emellan denna summa och ofvanberörde 100,000 Riksdaler, som förmodades kunna betåckas genom dagsverkskostnaden för arbeten, hvilka af Flottans handtverkare och arbetsmanskap verkställdes emot ersättning af andra medel, ån Flottans underhållsanslag, erforderlig tillgång under den förflutna tiden funnits icke med någon säkerhet kunna på detta sått beredas, enär dylika arbeten nu mera sällan ån förr förekomma till utförande, ett förhållande, som äfven hädanefter år att emotse. “ “Enligt hvad i det föregående blifvit af mig yttradt, borde för år 1867 till Angående ananskaffande af ny krigsfartygsmateriel finnas att tillgå en summa af slagettdi Flat» & R:dr R:mt 1,700,000: - tans nybyggi t nåd.
Föredrogs ånyo Lag-Utskottets betänkande, N:o 69, i anledning af väckte motioner om upphäfvande eller ändring af Kongl. Förord - 662 Prot.-Utdrag, den 22 Februari i8rj5. ningen elen 9 Maj 1835, angående livad iagltagas bör vid handel om lösören, som köparen låter i sålja rens vård qvarblifva' A errein ii teraden. S. D. Föredrogs ånyo Slats-Utskoltels memorial, N:o 210, angående förskott å innevarande års Slalsfyllnads-summa : Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Stals-Utskoltets memorial, N:o 178, med yttrande, angående Riksgälds-Contorets förvaltning sedan början af sislförflulne Riksdag: Preste-Slåndet förklarade, alt det, i fråga om Rikets Ständers Fullmägtiges förfarande, i afseende på verkställande af Rikets Ständers beslut, angående Riksgälds-Contorets afflyttning från det; af Contoret nu begagnade hus, icke ansåg Fullmäktige härvid hafva ådagalagt det nit och den verksamhet lör uppfyllandet af Rikets Ständers uppdrag, som Rikets Ständer haft skäl att förvänta, men ville dock icke förvägra Fullmägtige decharge. S. D. Föredrogs ånvo Slals-Utskoltets utlåtande, N:o 183, i anled O xJ ning af vackt motion om ett serskildt förklarande, i afseende å det f. d. Consulat-secreteruren Thulstrup beviljade understöd: Bifölls. S. D. F öredrogs ånyo Stats-Utskottets utlåtande, N:o 184, dels i anledning af erhållne återremisser å vissa punkter af betänkandet, PCo 54, angående Stats-Verkets och andra af allmänna medel beslående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1838, 1839, 1840 och 1841, dels i följd af Riks-Slåndens beslut ali öfriga delar af samma betänkande: Härvid förekommo; 1 punkten:
Den K. propos. om ny strafflag har också lill följd häraf blifvit remitterad till LagUtsk.; men della Ulsk. har endast uli det betänk., sorn nu utgör föremål för öfverläggning, tillkännagifva, alt arbetet vore af ilen vidlyftighet, all Utsk. ansett lämpligast att indela detsamma i vissa stadier. Resultatet af arbetet i dess första stadium har Ulsk. visserligen här framlagt för RiksS n, men uttryckligen slutat sill betänk, med den förklaring, all Ulsk. fortfarande är sysselsatt med lagförslagets granskning, och alt, äfven för den händelsen alt hela lagen icke vid denna riksdag kunde blifva granskad, Ulsk. likväl, i sammanhang med det tolalomdöme öfver lagens grunder, hvartill Ulsk. i nästa stadium af sill arbete kan komma, ärnar föreslå R. Sl. de åtgärder, sorn för besvarande af den K. propos. kunna anses erforderliga. Konungen är nemi. ovillkorligen berättigad att innan riksdagens slut fä et t svar på sin propos.; men elt sådant mäste i första hand af del Ulsk., till hvilket frågan blifvit remitterad, föreslås, innan RiksSlm äga alt derom besluta; och det kan följaktligen, efter min tanka, ej vara annat än stridande mot Riksd.- Ordn., om en enskild ståndsledamot i sakens närvarande skick uppträder och, lill följd af en blott preliminär framställning från Ulsk., vili för Ståndet dietern clt beslut lill svar, hvarom Ulsk. ännu icke afgifvit något yttrande, eller framställt något förslag. Jag medgifver visserligen, alt det Högv. Ståndet, genom sitt beslut af gårdagen, föregått pä den väg, som Ur von Hartmansdorff vill att R. o. Ad. äfven skall beträda; men jag hoppas att åtminstone hafva tillräckligen anlydt grundlagsvidrigheten deraf, för att R. o. Ad. icke skall framgå på samma bana. Vill
Som de två Kanslister Utskottet, likmätigt 24 § 1 mom. i Riksdagsordningen, eger att antaga, blifvit anställde såsom Notarier på Utskottets afdeiningar, samt i och för biträde vid öfriga inom Utskottet förefallande Kanslist-göromål erfordras Två Kanslister; så har Utskottet skolat hemställa att från och med den S:te dennes få använda Två Notarieoch Två Kanslist-arfvoden. Stockholm den 13 December 1835. Å Höglofl. Ridderskapet och Adelns k Högvördiga Preste-Ståndets Ledamöters Ledamöters vägnar: vägnar: W. F. TERSMEDEN. P. GENBERG. Å Vällofl. Borgareståndets Ledamöters vägnar: k Hedervärda Bondeståndets Ledamöters vägnar: K. A. ALMGREN. O. ERICSSON. C. O. Ossbahr. M 2. Ank. till Exp.-Utsk. d. IS Dec. 1853, kl. 2 e. m. Banko-Utskottets Memorial, med öfverlemnande af Banko-Fullmägtiges till Utskottet afgifna berättelse. Den berättelse om Bankens tillstånd och rörelse i sin helhet, samt om förvaltningen af Tumba bruk, Banko-fullmägtige, till åtlydnad af 20 § i Banko-reglementet under den 21 Augusti 1831, till Utskottet afgilvit, varder härjemte, med anledning af 2 § uti den för Utskottet gällande Instruktion, Rikets Ständer meddelad.
År 1696 utgafs i Köpenhamn en rimmad skillings-saga om 2 ark in 8:o, med följande titel: ~En herlig ny Historie om Konning Edvardo af Engeland, som var udi en ulægelig Sygdom geraaden, men dog af en viiss Qvindes Raad blef cureret, og det formedelst Kongens yngste Søn Prints Arti friemodighed, som havde sin syge fader saa kjaer, at han reiste til den rige Dronning af Arabia, hvor han med Liste bekom hendes Klenodier, og førde Dronningens dyrebare fugl Phoenix hjem med sig, dog (og?) paa det sidste efter megen Gjenvordighed, som Prints Artus havde udstanden, bekom han Dronningen til ægte. Lystig att læse. Af hollandsk, paa danske Rim udsat af P. J. H. Nämnda färtäljning har sedan dess fått mångfaldiga upplagor. Om densamma meddelas vidare underrättelser hos NYERUP, ~Almindelig Morskabslæsning i Danmark og Norge igjennem Aarhundreder~, Kjøbenhavn 1816, ss. 227-230, »Kong Edvard och Prints Artus.» Hos En liknande berättelse förekommer hos VULPIUS, ~Ammenmärchen~, Weimar 1791, 2 B. C. Se GRIMM, ~Kinderund Haus-Märchen~, Th. II, N:o 97, ss. 71-78, »Das Wasser des Lebens»; jfr. Th. III, ss. 183-185. Hos Se STRAPAROLA, ~Notti piacevoli~, IV, 3. Hos Se VOGL, ~Die ältesten Volksmärchen der Russen~. Wien 1841, ss. 119-135, »Das Märchen von Ljubin Czarewitsch, der schönen Czarewna, seiner Gemahlinn, und dem beflügelten Wolf.»
Exc. Hr Gr. o. Landtm, för mig enskildt gifvit tillkänna, att han för sin del önskade, att denna fråga icke måtte komma att bringas till afgörande inom Förstärkt StatsUtsk, samt bemyndigat mig att inför R. o. Ad. uttala denna haus önskan, så anser jag mig böra hos R. o. Ad. göra hemställan derom, att det af StatsUtsk:t föreslagna månadtliga arfvode måtte äfven inom detta Stånd nedsättas till 750 R:dr Runt. Dock anser jag mig ännu en gång böra förklara, att jag bibehåller den öfvertygelse, att det af SlatsUtsk:t föreslagna, lika med det vid föregule Riksdag till Hr Landtm, och Hrr Talmän utgångna månadtliga arfvodet af 900 R:mt R:mt, vore det lämpligaste. Som jag för min del icke kan inse, att denna fråga, som endast rörer ett mänadtligt arfvode, kan hafva något sammanhang med en efterföljande vigtig statsregleringsfråga, nemi. om löneregleringen, så lår jag, lill följe af hvad jag nu yttrat, vördsammeligen anhålla, det Hr Gr. o. Ordfni behagade framställa propos. om bifall till hvad StatsUtsk:t i sitt mern. N:o 7 föreslagit, med den förändring, att de deri föreslagna 900 R:dr R:mt måtte nedsättas till 7 50 R:dr s. m. Sedan, uppå begäran af Hr Stjernsvärd, Gustaf Mauritz, Riksd.- fullmm J. Anderssons från Östergöthlands Län vid StatsUtskrts förev:de Utlåt, lögade reservation blifvit upläst, yttrade Hr Stjernsvärd: Om jag ej missminner mig, så vidtogos vid 1840 års