Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bank ej vid anfordran inlöste sina i 1 § omförmälda förbindelser, borgenären skulle ega att åtnjuta högsta lagliga ränta ifrån den dag, då betalning blifvit vägrad och intill dess inlösning åter vidtoge, icke syntes kunna ega tillämplighet i afseende å sådana Bankens obligationer, sorn, ehuru de, på sätt i 1 § förmäles, voro tryckta eller graverade, likväl innehölle viss betalningstid eller voro förskrifna med ränta, utan Idott å Bankens kredit-sedlar eller andra dermed jemförliga förbindelser, hvarom 9 § 1 mom. af förslaget handlade; att hvad 19 § 5 mom. innehölle lika ledes borde tillämpas endast å Bankens kredit-sedlar, enär för dess öfriga förbindelser borde i det hänseende, hvarom bär vore fråga, gälla de för förbindelser i allmänhet stadgade grunder; att innehafvares af enskild Banks kredit-sedlar rätt till betalning komme att mer än tillbörligt och nödigt vore inskränkas, om de, såsom förslagets 20 § antyder, skulle, äfven sedan Banken råkat i konkurs-tillstånd, vara förhindrade att söka de särskilda bolagsmännen innan de i första rummet hållit sig till Banken och dess betalningsskyldighet blifvit genom Utslag fastställd; samt att stadgandet i 25 § 2 mom. om föreläggande genom allmän kungörelse för en hvar, sorn innehade någon den enskilda Bankens kredit-sedel, att, vid förlust af all betalnings-rätt, sedeln till inlösen i Banken uppvisa inom två år Irån kungörelsens datum, icke syntes tillfyllestgörande för den händelse, att banken komme i konkurs-tillstånd, enär i sådant fall det låge i sakens natur att inlösen i Banken ej finge ske, förr än nämnde två år förflutit, och således all fråga om uppvisande under tiden till annat än bokföring och påskrift måste förfalla. Kongl. Maj:t, som ansett omförmälda erinringar emot förslagets med Civil-lag Kongl. Maj.ts Nåd. Skrifvelse N:o H. 5 gemenskap egande delar vara af beskaffenhet, att hindra detsammas antagande i den ordning Rikets Ständer nu anmält, har förthy derå vägrat
Slott blef wäl är 1744 anslagit och gistvik till Enke-Säte för Drottning chovrs^ men lörbyttes är 1772 af Kongl. Maj.-t emot Swartsjö Slott. Gripsholms Kongs-Ladugärd bestär af y mantal med dertill hörande Torp, jem e de sä kallade Lilla och Stora Djurgärds Trädgardarne, Djurgärden i omkrets 15,230 alnar, innefattande Djurgärds-ängen, Foder-gärden, Hammaren och Bond. Az6 Den 12 Abruarii. angen, af hwilka Hammaren är jemte Gripsholms Ladugärd utarrenderad, Fvderängen nyttjas till Hjortarncs instängande och conservanon, Bondängen till Beteshage för Slottsoch Djurgärds-Stcuens kreatur men Djurgärdsangen disponeras för Kongl. Majus Egen höga rakning. Widare hörer hit: En Skogs park, Kongs-hagen, som nyttjas till limmer och wed efter Slottets behof. En park Brätön, benväxt med lindar och löfträd, derifrån träd till plantering wid detta och öfrige Slott hämtas: Ett rud stffe i Fakeburs-fiön: Ett kräftfiske i Ekesägs Ä, förbehållit Hof-förtäringen wid detta Kongs. Slott; samt dessutom räntan af Taxinge Säg y R.d. 12 ss. 6 r.-si., enligt Kongl. Kammaroch Commerce-Collegiernes Bref af den 18 November 1761.
Till befrämjande af nedan omförmälda planchverks utgifning hafva Rikets Ständer anslagit följande summor, hvilka, med iakttagande af Kongl. Maj:ts i sådant afseende meddelade föreskrifter, böra af Riksgälds-kontoret utbetalas, nemligen: l:o. Fyra tusen fem hundra Riksdaler för utgifvandet af ett planchverk öfver Svenska svamp arter, enligt original-afbildningar, verkställda för ett till Ye tenskaps-akademiens disposition stäldt anslag; 2:o. Slats-Ulskollels Memorial M 281. 11 2:o. Sex tusen Riksdaler, för att användas till utgifning af 2:ne planchverk, nemligen ett sådant verk öfver fornsaker och, andra historiska märkvärdigheter, sorn förvaras i Stålens historiska Museum, samt ett dylikt verk öfver medeltids-sigiller; och 3:o Ett tusen två hundra Riksdaler, att utgå med ett årligt belopp af 400 R:dr under åren 1858, 1859 och 1860 till understöd för fortsatt utgifning af det utaf framlidne Ofversle-Löjtnanlen U. Thersner började planche er ket: Fordna och närvarande Sverige. § 165. Med anledning af derom gjord framställning, hafva Rikets Ständer beviljat och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisat ett anslag af 1,500 R:dr under hvartdera af åren 1858, 1859 och 1860, eller tillsammans Fyra tusen fem hundra Riksdaler, för uppsökande och aftecknande af de inom Sverige befintliga runstenar ; vid hvilket anslags utbetalning, hvad härom varder af Kongl. Maj:t föreskrifvet. bör tjena till efterrättelse. S 166. Efter det Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad å angelägenheten deraf, att understöd utaf allmänna medel erhölles till fortsättande af ett för sin foster ländska vigt och sitt vetenskapliga värde utmärkt arbete, med benämning Svenska språkets lagar, har ett lill 1,500 R:dr under hvart och ett af åren 1858, 1859 och 1860 bestämdt anslag, eller tillsammans
Jag har ej vågat föreställa mig det; men skulle med innerlig tillfredsställelse emottaga upplysningen derom. Jag yrkade ock derföre uti beredningen, att man först skulle sysselsätta sig med denna undersökning. Den andra afdelningen föreställde j.ig mig vara myntbestämningen; med förutsättning af ett bestämdt begrepp om mynt. I min öfvertygelse bar fullkomligen ingått, att detta skulle utgöra det rätta vilkoret för en bättre ordning och snart sagt, för möjligheten af någon allmän förkofran. Jag har fått en ytterligare styrka för denna öfvertygelse af hvad jag sedermera hort derom yttras inora detta Hus. Jag förutsåg fullkomligen, att detta förslag skulle få de flesta emot sig; detta finnes ock redan yttradt ä FinanceComiténs Betänkande. Fordringsägarne anse sig dermed, 250 Den 14 April. icke belåtne. Gäldenärerne anse sig dermed icke belåtne; och 'de som stå utan särskildt interesse mellan dem begge, frukta skakning i de förhållanden, som äro förhanden; frukta oförutsedda följder af hvad som icke mathematiskt kan uppställas i beräkning, eller frukta misstag i den uppställda beräkningens grunder; de förra, åtnöjande sig alltså häll dre med ömsesidiga, hvarandra motsatta förhoppningar på framtidens utslag; de senare, åtnöjande sig häldre med de brister oc.h olägenheter man led dan känner, än att inkasta sig i vådorna af en förändring för problematiska földelar skull; lemna icke bifall till förslaget om en definitiv uppgöring. Med förutseende af detta omdöme öfver ett förslag, måtte en temmelig stark öfvertygelse om dess nödvändighet vara driffjädern för dess framläggande. Det bevisar derföre icke, att ju nyttigare och lämpligare medel kunna af andra uppgifvas; men pligtkänsla måtte emedlertid utgöra motivet att gå alla dessa obehagligheter till mötes; att påtaga sig första intrycket a'f framställningar, sorn snart sagdt från alla håll mötas med ogillande. Medborgares förakt öfver den, som har andre afsigter, än dem han framställer, men den, som fikar efter ögonblickets bifall för sin mening, plägar åtminstone icke på detta sätt anlägga planen för sin framgång.
Uti alla i denna och näst föregående §. omförmälda fall, vare de vid förseelsen nyttjade redskap och det i bränneriet vid beslagstillfället befintlige bränvin, jemte de käril, hvari det förvaras, förbrutne. Med afgift, sorn i denna och näst föregående §, såsom beräkningsgrund för böterne, omförmäles, förstås den i Tariffen utförde årsafgift § 38. Skulle den hemmansegare eller brukare, hvilken , jemlikt 1 Art. 5 är berättigad att, på ett enda ställe, utöfva bränvins-tillverkning för flere, nära hvarandra belägne, honom tillhörande hemman och lägenheter, beträdas att tillverka bränvin på annat ställe, än det af honom bestämdt uppgifna, vare han förfallen lill det ansvar, som i i:sta morn. af 36 stadgas.. Bevilln.-j Lagsamt Allm.. Bésv.- och Ekon.-Ulskottens BetankaruiCj N.-o % 5 § 39- Beträdes egare af ältiksfabrik, alt hafva, inom de byggnader, sorn för äl I iks-beredningen äro inrättade, eller med de pannor, som dertill begagnas, tillverkat bränvin eller afyttrat förbränna eller så kallad lank , skall lian icke allenast vara underkastad bär ofvan stadgadt ansvar för oloflig bränviusbränriing, hvarvid bötesbeloppet derutöfver tredubblas, utan ock förlora rättigheten alt älliksberedning, såsom fabriksnäring, bedrifva. Apothekare, sorn nyttjar destilleringspannor till större rymd eller antal, än tillåtet är, eller för andra än pharmaceutiska behof, skall vara sitt Privilegium förlustig, och, för iivarje oloOigen nyttjad panna, böta såsom för oloflig bränvinsbränning. Den innehafvare af bränvinsbrännings-redskap , som öfverträda, hvad I 1 alte, i3:de och ig:de§§. är föreskrifvet, med undantag, på grund af i6§-, af hvad om haltens rymd bestämmes, bote, hvarje gång, han dermed beträdes, Sexton Riksdaler Tretiotvå skillingar Banco.
Då nemligen den å Manufactur-Disconlen till förlagslån afsatte summa är inskränkt lill ett visst belopp, hvilket i ingen händelse får öfverstigas, och, efter hvad erfarenheten de senare åren utvisat, antalet ai fa b rik s-idka re, hvilka för sina näringars fortkomst behöfva och fått sig beviljade dylika lån, oupphörligt tillväxer, blir en gifven följd deraf, alt de lån-berättigade fabrikanterne nu. för tiden få vänta ett och ibland flere år, innan lånen kunna lill dem utassigneras. I Disconl-Conloret kunna de likväl göra sig underrättade oni den ordning, i hvilken förut beviljade och till inbetalning förfallande lån böra lill fonden ingå, och i förlitan dertill, att de, hvar i sin tour, komma i åtnjutande af de låne-understöd, hvarom Kongl. Maj:t dem försäkrat, kunna de någorlunda säkert beräkna tiden, när de dem beviljade lån, efter vanliga förhållanden, äro Iros Fonden att lyfta, men lemnäs deremot anstånd med redan förfallna capital-afbetalningar, gå de senare tillkomna läntagarne för längre eller kortare lid i mistning af dessa bestämdt påräkneliga lånebidrag, hvilket åter mången gång kan medföra flere och betydliga olägenheter. Dessa anstånd med afhetalningar i stadgad ordning å förlagslån inverka således på tredje mans rätt; och då det icke kan bestridas, att ju den, som under vissa bestämda vilkor erhållit ett dylikt lån, är ovilkorligen förbunden och bör detsamma i föreskrifven ordning återbetala, Bih. till R. St. • io Stals-Utskottels Berättelse N:o 16g. finnér Utskottet af dessa skäl sig ega full anledning tillstyrka , alt Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t anhålla, alt så beskaffade anstånd med capital-afbetalningar å förlagslån i Manufactur-Discontén hädanefter icke må beviljas» Stockholm den 14 Junii 1834- N:o 16g. Ankom till Exp.-Utsk. den i£ Junit..
Inrättningen är bildad genom årliga bidrag af delägarne, hvilka äro fördelade i 3:ne klasser, i förhållande till de utgjorda bidragen. Berättelse öfver Stockholms Stad för åren i848—1850. 6 42 C) Sjukvårdsanstalter. Utom en första och en andra Stadsläkare, som af Stockholms Stad aflönas, finnes inom hvarje territorial-församling en af fattigmedlen aflönad läkai’e, hvilken det åligger att utan betalning biträda församlingens fattiga, som vid sjukdomstillfällen honom påkalla, hvarvid dessa tillika erhålla medikamenter på fattigvårdens bekostnad. I hufvudstaden finnas för öfrigt följande allmänna Inrättningar för sjukvården: a) De vid Territorial-församlingarne inrättade sjukrum: Sjukvården ombesörjes af fattigläkarne i församlingarne och omkostnaderna bestridas af fattigvårds-inrättningarnes medel. b) Stockholms Stads och Läns Kurhus: Detta har icke till sin omfattning undergått någon förändring sedan sista berättelsen afgafs. De i samma berättelse omnämnda 2:ne besigtningsläkares verksamhet har fortfarit och visat samma fördelaktiga resultat, som förut är nämndt. Kurhus-afgiften har från och med år 1850 utgått med 16 sk. för hvarje inom Hufvudstaden mantalsskrifven person. Vid 1850 års slut ägde Kurhuset en kapitalbehållning af 2,000 R:dr; och blefvo under samma års lopp derstädes vårdade 812 personer. c) Danviks Hospital och Dårhus samt den dermed förenade stiftelse för Civile Embetsoch Tjeustemäns enkor och döttrar, kallad Enkehuset: Vid 1850 års slut ägde Hospitalet uti jordegendom 99| mantal, uppskattade till 536,238 R:dr, af hvilka dock större delen är under skattemannaoch ständig besigtningsrätt mot låg ränta upplåten. De af inrättningen använda byggnader samt derinvid belägna qvarnar äro brandförsäkrade till 84,831 ll:dr 16 sk. Kapitalfonden utgjorde år 1850: 40,833 R:dr 16 sk. Inkomsterna uppgingo till 37,976
Afdrag för inom linien förde Lån. Vinst. Säk ra. Det lärer dock, i afseende på denna beräkning böra anmärkas, att sedan återbetalning skett af de lån, Banken upptagit hos så väl Riksgäldskontoret, som allmänheten, vinsten torde för de kommande åren utöfver samma beräkning lemna ett öfverskott, motsvarande den ränta, som nu från Banken utgår för nämnde lån, samt att det är sannolikt, alt Bankens läne-rörelse skall gifva en något högre afkastning än Utskottet i förestående beräkning upptagit. Utskottet bör derjemte erinra, att Riksgälds-kontoret under nästa år bär, utöfver det öfverskott af vinsten för innevarande år, som icke erfordras för att fylla grundfonden till ett belopp af 10,000,000 R:dr, att påräkna den å Diskont-rörelsen under detta år belöpande vinst, omkring 450,000 R:dr, hvilken dock, såsom i Diskontens låue-rörelse använd, icke lärer kunna, utan allt för stor rubbning, dragas utur nämnde låne-rörelse förr än ingående ränte-medel sådant medgifva. 2:a Afdelningen. Angående Batikens Luneoch kreditiv-rörelse. Enligt det för Bankens styrelse och förvaltning nu gällande Reglemente, bedrifves genom Banken och den derunder lydande Bankosamt Handelsoch Närings-Diskonten följande ullånings-grenar, nemligen: J :o Belåning af guld och silfver, arbeladt och oarbetadtj som är försedt med Svensk kontrollstämpelSvenska och Holländska Specie-dukater samt guldoch silfver-medailler, jemnlikt 150 med 154 §§ i åberopade Reglemente. Denna låne-rörelse, för hvilken något Circulalions-kapital icke blifvit afsatt, har under de sednare åren varit i jemnt stigande, och utgjorde beloppet af utestående lån den sista
IX. A. 18. 37. A. 66. U. 477 494, 748. A. 751. XI. E. 401. — R — Rundqvist, H. E. A., otjenstbare Premier-Löjtnanten vid Flottan, om dess berättigande till pension å Allmänna Indragningsstaten vid afskeds erhållande. V. 608. R. 639. X. B. 79, 117, 134. A. 151. XI. E. 401. Rustoch Rotehållare, om dessas befriande från deras befattning med rekrytering och remontering samt underhåll af beklädnad, mundering m. m. emot det att de åtaga sig en gång för alla bestämda mot omkostnaderna vid berörde åliggande svarande årliga utskylder, samt dermed gemenskap egande ämnen. I. 261, 288. R 301. XI. B. 132. A. 134. Rusthållsoch Eu-per-mille-afgifterna. Se Wadstena Krigsmanshus-Kassa. Rustningsbesväret, om statens öfvertagande på passevolans, af. XIII. B. 483. IX. A. 26. Rusthållningshäst, om förändradt stadgande rörande den ålder sådan bör innehafva vid antagandet, och om föreskrifter angående hästläkares åligganden, vid remonterings-förrättuingar. V. B. 579. A. 616. Rugen, om anläggning af en elektrisk Undervattcns-Telegraf emellan denna ö och Skåne. IV. B. 416. V. 174. A. 211. E. 329. Råda ås, konopark i Skaraborgs län, angående upplåtande af mark derå, för en vattenledning till staden Lidköping. I. 71. R. 87. II. B. 744- III. A. 4. E. 39. Råkoppar om återinförande i Banken af den Fahlu Bergslag förut medgifna belåningsrätt å. XI. B. 77. A. 85- Rälla-tall.
Adis förut fattade beslut. 8:de punkten, ang:de redaction af ingressen till afdelningen litt. b i 2: dr a inom. af 21 punkten af betänk. N:o 124; och 9:de punkten, ang:de 1 och 2 mom:ne af de i nyssnämnde afdelning litt. b) föreslagna vilkor. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i dessa punkter hemställt. Hr Tersmeden: I enlighet med hvad jag förut yttrat, ber jag att nu få anföra några ord öfver denna punkt i sin helhet. Det är min rätt att yttra mig öfver motiverna dertill, hvilket jag förut ej haft tillfälle att göra. Dä betänk, om detta ämne förra gången här förevar, anmärktes af flere ledamöter, och i synnerhet af Hr Silfverstolpe, att de af StatsUtsk. framställda vilkoren ej voro enliga med grundlagens föreskrift, och att de innefattade en betydlig inskränkning i den rätt, som är Konungen i 89 § Reg.F. medgifven. Pä dessa anmärkmr har StatsUtsk. svarat åtskilligt, men skälen äro, hvad man säger, hemtade som man kan. Utsk. säger t. ex. ”R. St:s rättighet att, vid beviljandet af statsanslag, för desamnias användande föreskrifva de vilkor, som finnas nödiga, elier lämpliga — en åtgärd, som egentligen icke innefattar annat, än ett närmare bestämmande af de föremål, hvartill anslaget bör utgå, och sättet för dess användande, — lärer, såsom stödd på grundlagens föreskrift, icke kunna ifrågasättas”. Jag tror att detta är sagt i så vidsträckta termer, att det verkligen kan ifrågasättas. — Vidare säger Utsk.: Den 29 Juni. 333 ”Om äfven dessa vilkor skulle afse sådane åtgärder, hvilkas vidtagande ankommer ensamt på K. M:s nådiga beslut, kan likväl K. M:s pröfningsrätt destomindre härigenom anses förnärmad, som K. M. dock städse är obetaget att, i händelse sålunda stadgadt vilkor skulle i nåder pröfvas mindre tjenligt eller verkställbart, inställa anslagets begagnande”.
Jag anhåller om proposition å 2 procents ränta, såsom den förut varit. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Då det nu är i fråga, att Banken hädanefter skall upplåna penningar för att tillfredsställa lånsökande, och sjelf erlägga 3 procents ränta, hvarunder man icke lärer kunna hoppas, att Ranken skulle få dessa penningar, anser jag det vara obilligt, att Banken skulle under något vilkor utlåna mot 2 procent. Den siste värde talaren har i ett föregående yttrande sagt, att de ifrågavarande odlingslånen tjente till eröfringar inom eget område. Detta är ganska sannt; men erfarenheten har visat, att det varit Bankens Den 27 November. 121 medel, och icke nya uppodlingar, som egentligen blifvit eröfrade. Jag tillstår, att, när jag bär hör discussionerne örn bara lån och lån af Banken, kan jag knapt afhålla mig ifrån att föreställa mig Rikets Ständer såsom en aimée, hvilken belägrar Banken, och väl slutligen lärer eröfra den. Herr Munck af Rosenschjöhl: Till hvad jag förra gången nämnde får jag äran tillägga, alt en enskild odling sällan de första åren af kastar 3 procent af kostnatlen, och detta utgör ännu ett skäl mera, hvarföre räntan icke bör sättas högre än till 2 procent. För öfrigt är saken så utredd, att jag vördsamt anhåller om proposition. Herr Ribbing: Jag ber endast få fästa uppmärksamheten på hvad Friherre Boije sist yttrade, och huruvida erfarenheten ådagalagt, att de odlingar, som blifvit påbörjade i och för odlingslånen, i allmänhet varit verkställda med någon uträkning. I afseende på hvad som blifvit omnämndt rörande öfverproduetion af spanneraål, så medger jag, att denna öfverproduetion icke ledt till någon öfverproduetion af victualievaror; men jag hemställer, huruvida icke öfverproduetionen af spannemål, som föranledt den öfverdrifna bran vinsbränningen, derigenom varit mera skadlig, än gagnelig. Hans Excellence Herr Grefven och 122 Den 27 November. LandtMurskalken gjorde proposition till bifall a Utskottets förslag i denna punkt. Ropades
Ständer äga att vid förslagets pröfning deröfver bestämma sitt beslut, Med sådan öfvertygelse om rätta förståndet af Riksens Ständers förklaranden och önskningar, tror jag mig för alltid kunna öfvergifva tankan på ett försök utan ändamål, det nemligen att göra indragningar af Tjenster, med bibehållande af det gamla Administrationssätt t. Herr Borgmästaren Hohn bar dessutom tillräckligen visat, att det verkligen gamla sättet icke var det som nu följes. Att återföra Collegierna och Styrelseverken till deras äldsta form och be - Serskildta Utskottets Betänkande/i, 707 skafFenhet, medelst frånskiljande af hvad tid efter annan blifvit tillagdt och förändradt, är derföre hvad jag, lika med Herr Borgmästaren, tillstyrker. En af de farliga te stötestenar för förbättringen är derigenom borttagen, jag 'menar fruktan för nyheten. Om man later de i föryngrad gestalt framträdande Verken behålla sina gamla namn, fast de förlorat den vördighet, sorn kan härröra a£ ett antal Ledamöter kring bordet, finner jag knappast behöfligt, att förändra någon annan $. i GrundLagen än den 47^e oc^ denna af det skäl endast, att en annan Organisation af RiksRätten blifver i och med detsamma nödvändig, som Qollegiernas Presidentsoch Ledaitiotstjenstår indragas. Herr Borgmästaren Hohn har upptagit det inkast mot den föreslagna Organisationen, sorn kan förutses, att nemligen våda för den enskiltes säkerhet kunde uppkomma af en så vidsträckt myndighets öfverlemnande åt en enda person, som den, hvilken skulle tillkomma DepartementsCheferne. Herr Borgmästaren har härvid, till en sådan ^ farhågas Stillande, anfört, att jemte det ingen Embetsman får ostraffadt handla mot Lagarne, så bör det i alla fall vara lika lätt att söka upprättelse af en aom af flere, heldst Vi uti Grundlagarna hafva en controlleranda magt förvarad emot Konungens Rådgifvare och Föredragande.
7 f&amp;rglagda blad som framställs idrotter och lekar, mest jagter, frln olika delar af varlden, slsom: nosbörningsjagt, friln Afrika; vildblst fangas med kastrew, frBn Amerika; kalkbacksAhning, f r h Canada; tjurfiiktning, fran Spanien; karneval, frAn Italien, etc. etc. En del bilder gifva en ratt god framstallning af saken i fraga och kunna tjiina att för barn, som hunnit nog 18ngt i geografien, stilrka och klargbra intrycken friin Iikroboken eller lararens framstälining. Andra bilder äro tamligen intetsagande. Noaks ark, pris 1.50, en samling djurbilder, mest diiggdjur och fkglar, stora tydliga och ganska val traffade, en god och Iamplig bildbok för 5-8-&amp;ringar. De sona konstnärernas album, pris 2.50, ä r en samling g a n s h fina teckningar - djur, blommor landskap - ärnade till fdrglaggning för barn. En del taflor &amp; ro redan farglagda för att tjkna som mönster. Detta arbete vore nog en karkommen gaifva för barn f r i n 10 &amp; r, som ha anlag för teckning. Utom de redan ofvan omtalade utjiindsbe bilderböckerna hafvzi v i fatt oss tillsända Stanley i Afrika, pris 1.75, som ju kan girakns tifven svenska barns intresse. Skada blott, att en god del af siral menniskorna som djuren äro sai illa tecknade, och att fiirgl8ggningen i allmiinhet ä r dalig. Hvad vkra svenska barn skola med Baanums SPOPI f6rewisning, pris 1.75, att göra., det kunna vi omöjligt begripa. Nog kan man visa barn nAgot nöjsammare och biittre Bn alla de vidunderligheter, som i denna förevisning aro samlade. Vi niimnra exempelvis " en kvinna utan ben " äfvensom " en jätte utan ben ". Till sist omnämns vi niigrs publikationer, som bära det gemensamma namnet: " Barnens bibliotek. " De hafva en grann utstpiel;.