Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Brefvet den 26 Januari 1847, dertill kommo såkallade Lappmarkshemman: alt extra rotering skulle åsättas indragne och på indragning ställde Militie-boställen, Kyrkoherde-boställen, Presterskapets stomhemman, prestegårdarne underlagde utjordar, samt den Milda Stiftelser anslagne jord: att all annan jord och således äfven dåvarande rusthållsoch augmentshemman, inqvarteringshemman, de Gustafs och Carlbergs kopparverk med kol och körslor anslagne hemman, samt sådane då i skatt icke ingåugne nyhemman, hvilka voro skyldige ali vid frihetstidens slut rotering utgöra, skulle ordinarie rotering åsiittas och indelas till 200 rusthållsnummer, men i öfrigt Lill rotehåll; och att, jemte det de rustoch rolehållen indelte hemmansräntor, så i Jemtland som Medelpad, äfvensom ränlorne af reservmedels-kassan komme såsom understöd vid rustningens och roteringens utgörande att bibehållas, lill hvarje rote skulle beräknas den ägovidd och andre förmåner, som efter skallläggningsmethoden för Jemtland motsvarade | mantal eller 5 hdels tunnlands skatt. Med tillämpning af dessa grunder blef ock den nya roteringen år 1847 af Kommissionen utförd; hvarefter, sedan det nya roteringsverket undergått behörig granskning samt Rikets Ständer för deras del antagit de bestämmelser, Eder Kongl. Maj:t täckts föreslå såsom vilkor för roteringens godkännande, Eder Kongl. Maj:t, jemte meddelad stadfästelse, ej mindre å det med pro - 24 vinsens roteringsskyldige jordägare inför Eder Kongl. Maj:ts Befallningshafvande den 28 September 1847 afslutade Knekte-kontrakt för Jemtland, än äfven å ett uppgjordt Reglemente, derefter förra reservmedels-kassans fond tillika med här ofvan omförmälde såsom fortgående bidrag bibehållne hemmansoch augments-räntor, under namn af Jemtlands Roteringskassa, hädanefter inom orten skulle af en särskild
Härtill fordras, att de emot en sådan skuld svarande fordringar af Hypotbeks-Föreniogens gäldenärer ej, utan serskildt medgifvande af Hypollieks-Föreningen, få inbetalas i annan ordning, än medelst den föreskrifna amorteringsprocenLen. 10:0 De lån, hvarföre Riksgälds-Contorets garantie kan erhållas, få ej ställas på längre förfallotid än 38 år, ej vara förskrifne med högre Tänta än 5 procent, och böra vara uppsägbara å Hypotheks-Föreningens, men ej å fordringsegarnes sida. 11:0
Om den ädle Grefven behagar göra sig litet mera bekant med lagstiftningen i allmänhet, än han nu synes vara, så skall lian tvifvelsutan finna, att man icke kan tänka sig en Rättegångsordning, som ej afser och måste afse fall, då ÖfverDomaren dels är ovilkorligen förpliglad, dels berättigad, att till den honom underord - Den 5 J a n u a r i i. nade myndighet återförvisa ärenden, sora af denne blifvit ha lidia gele. — Tänkom oss t. ex. den händelsen, att en Pröfningseller TaxeringsComité med vårdslöshet eller ofullständigt verkställt sine åligganden (och erfarenheten har visat, att båda delarne inträffat) — tänkom oss till och med det fallet, att Taxeringsmännen rent af uteslutet och förbigått afgifter, som i författningarne äro uttryckligen påbudne, men till beloppet bero på Taxeringsmännens pröfning, ty äfven detta fall är af erfarenheten constateradt; då frågar jag den ädle Motionären, om det kan stämplas såsom godtycke, att de Auctoriteter, som, vare sig af misstag eller af annan orsak, icke uppfyllt deras pligt, tillrättavisas genom en föreskrift till dem, att omgöra hvad de ofullkomligt eller oriktigt verkställt? För min del skulle jag tro en sådan procedure ej blott vara rättvis, utan en oundviklig följd af den form, som i allmänhet bör ligga till grund för ärenders behandling. Ty hvad är val rättvisare, hvad är väl naturligare än det, att sjelf rätta hvad man felat, att sjelf förbättra hvad man kan förbättra? Så länge vi äro menniskor, men icke öfvernaturliga väsenden, måste vi underkasta oss denna sakernas ordning, och jag förstår i sanning icke, huru man vill eller ens vågar tänka sig ett annat förhållande. Den höga plats på Auetoriteternas Rangordning, som den ädle Motionären synes vilja till ägga Rikets Ständers Deputerade, är jag, så vidt det angår deras personer, långt ifrån att vilja dem betaga.
När betraktaren från det första intryckets bredd hunnit samla sig till ett mera detalieradt iakttagande, hålla vi före, att de flesta, o m icke alla, främst skola fästa sig vid den lilla utsökt stilfulla möbel i tyrolergotik, som till venster fyller förgrunden o c h utan gensä- gelse kan betecknas som en a f utställningens perlor. Möbeln utgöres endast a f tre olika pjäser, en soffa, ett b o r d o c h en stol, men den konstnärliga omsorg o c h arbete, som krafts vid dessas utförande, kunna på intet vis anses högt betalade med det skenbart rätt höga pris af 1000 kr., som de betingat. Mönstret till m ö b e l n äfvensom till de glödritningar, som pryda densamma, äro komponerade af fröken Selma G i ö b e l. Träverket har nämligen fått behålla sin naturliga färg o c h på det ymnigaste sirats med glödteekningar. Dessa ha utförts af fröken Harry von Diibm, hvilken af sakkunnige erkännes som den afgjordt skickligaste utöfvarinna af den vackra konsten vid Tekniska skolan i S t o c k h o l m. Soffans o c h stolens sits och rygg äro insatta med gotiska gobelinsväfnader i klara o c h harmonierande färger, till hvilka motivet hemtats från en gammal väfnad i Historiska museet i L u n d. D e t finnes en klick » färgblaserade », om v i så få kalla dem, som ogillande rida upp mot denna smak för intensiva o c h ljusstarka färger, som likt en ledande princip gör sig gällande genom de textila alstren frän fröken Giöbels atelier. M e n vi kunna för vår del ej annat än dela hennes uppfattning härutinnan, att man väl må måla litet starkt i en väfnad sådan som exempelvis gobelinen, som är afsedd att trotsa o c h verkligen trotsar sekel, genom hvilka dock alltid den ursprungliga skärpan mattas. Till höger möta vi en m ö b e l af en allvarsam o c h något tyngre karaktär, som gynsamt kontrasterar emot den ofvan beskrifha lätta o c h sirliga tyrolermöbeln.
Nåder förordna om upphäfvande af rättigheten för vissa orters allmoge att å sine till Norrige och Danmark, samt till andre utrikes orter seglande fartyg, till Skeppare antaga personer, som ej undergått vederbörligt examen, eller vunnit burskap i stad; och • 3:o att äfvenledes en underdånig anhållan måtte af Rikets Ständer framställas, det täcktes Kongl. Maj:t, intilldess det låtit sig verkställa, som i föregående punkt är vordet anfördt, fästa Nådigt afseende å de flere omständigheter, som blifvit anförda uti en af Strömstads Borgerskap till Kongl. Maj:t, vid början af sistlidne år, ingifven underdånig -ansökning, innefattande hufvudsakligen klagan öfver sjöfartens olofliga och skadliga bedrifvande, ra. m. städernes invånare, och i synnerhet Strömstads Borgerskap Lill men. Utom dessa motioner i ämnet hafva äfvenledes, inom Yällofl. Bor gare-Ståndet, yrkanden blifvit gjorda af Herr Th. Foenander, alt staden Carlshamn måtte erhålla anslag till en Navigations-skola, så. mycket helldre, som dqnna stad eger ett betydligt Bik. till 11. St. Brot. l84o. 4 Sami. 2 A/d. 7 Haft. 2 i o Statssamt Alin. Besv.- och Ekon.-Utskottens betänkande, N'.o 10. skepps-värf, och således är i tillfälle att utvidga sin sjöfart, hvilken dessutom redan för närvarande är mera utsträckt till utrikes, än inrikes orter; samt af Herr P. II. Lindström, hvilken, under enahanda yrkande för staden Wisby, såsom skäl dertill anfört, att lästetalet af fartyg i nämnde stad öfverväger detsamma i stäJerne Calmar, Westervik, Malmö, Carlshamn och Carlscrona, och att staden drifver en betydlig utrikes sjöfart; hvarförutan stora svårigheter och kostnader uppstode för Gottländska sjömän att, efter slutad fart, om hösten begifva sig till fasta landet, för att der begagna undervisningen i yrket, samt att om våren, innan sjöfartens början, derifrån kunna återvända.
morgon, ty de komma här tvifvelsutan på samma ställe, vid samma tid hvarje dag, tunga i sina stora kroppar efter arbetets vedermödor. Man kan se på deras starka armar, att det är arbetare; man kan se på deras ögon — utan ögonhår och med den skarpa blicken — att det är smeder. Ur Dagern Krönika. 48Men det är mera än arbetare, mera än smeder. Det är menniskor — med en nedtryckande allvarlig blick på tillvaron, tysta, inåtvända, tungsinta menniskor, hvilka för hvarje år få en skrynkla i pannan och många skrynklor i sinnet. De begagna ej många ord och ha lika så få tankar för hvad som går utöfver den nedtyngande och tärande tanken på utkomsten — en tanke, som präglat dessa menniskor med ett slött och obevekligt allvar. Raffaëlli har förstått detta allvar. Han har funnit det högtidligt att denne fader och son stodo här sida vid sida. Sonen som en bild af fadern i dennes ungdom, fadern som en bild af sonen i dennes ålderdom. Sonen är en smula längre än fadern, men tiden skall böja hans rygg, liksom den böjt dennes, och tiden skall gifva honom det hvita håret och den kala hjessan. För öfrigt är det ingen skilnad mellan dem båda, de äro två menniskor, men de illustrera ett lif. Och det är lifvet sådant det fysionomiskt afspeglar äg som fängslar Raffaëlli, lifvet bland de ringare, särskild t bland arbetarne, han, som är arbetarnes målare, söker upp dem för deras egen skull och icke för deras pittoreska sysselsättningar. Hvad andra kulturmenniskor gemensamt benämna arbetare, det är för honom en samling af individualiteter. Han finner sådana först och främst derför att de äro till, därnäst derför att hans särskilda art och begåfning föra honom till dem och slutligen i kraft af en god portion vilja och sjelfdanad teori. Han har i ett par småskrifter — för resten utan större literärt värde — nedskrifvit sin mening om några andra konstnärer och om det som han anser för konstens uppgift; och man kan här lära känna hans teori.
Statskontoret sig under dessa förhållanden och i betraktande deraf att Lekander, enligt de ansökningen åtföljande många betyg dels af kommuner, dels ock af enskilda personer inom hans distrikt, under sin tjenstgöringstid genom både duglighet och redbarhet förvärfvat allmänhetens aktning och oinskränkta förtroende, samt att det årliga understöd, som sökanden, derest han nu toge afsked, kunde erhålla från Civilstatens pensionsinrättning, uppenbart blefve alltför ringa för hans oeh hans familjs bergning, böra på det sätt tillstyrka nådigt bifall å den underdåniga ansökningen, att Kongl. Majit täcktes till Rikets Ständer aflåta nådig proposition derom, att när Länsmannen Lekander med behörigt läkarebetyg till fullo styrker att han är till vidare tjenstgöring oförmögen, ett belopp, motsvarande det, som Lekander för närvarande under sin tjenstledighet, jemlikt författningarne, äger af lönen, 700 Riksdaler, årligen uppbära, siler 3 deraf med 525 Riksdaler må å allmänna Indragningsstaten få uppföras, för att af Lekander, efter erhållet afsked, såsom pension åtnjutas. Stats - Till. N:o 5 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 13 Stats-Rådet tillstyrkte att, ehuru sökaoden icke uppnått den för pensions erhållande å allmänna indragningsstaten föreskrifna ålder, Kongl. Maj:t likväl, med afseende å de härvid förekommande bevekande omständigheter, och då af handlingarne inhemtades att föga utsigt till förbättring i sökandens helsotillstånd vore för handen, täcktes medelst nådig proposition föreslå Rikets Ständer, att sökanden, som under ledighet för sjukdoms förfall uppburit icke blott trefjerdedelar af lönen utan jemväl oafkortad hyresersättning, 150 Riksdaler, måtte vid afskedstagandet få uppföras å allmänna Indragnings-staten, för att derifrån komma i åtnjutande af en mot trefjerdedelar af länsmanslönen 700
Myran. N r «:o. Koka dem i en lut af fy » kilo grönsåpa, 1 sked terpentin och 1 d:o fotogen en half timme. Sammanblanda sä on del ren terpentinolja och 3 delar stark sprit. Tillsatt detta tiU sköljvattnet. Till hvarje spann vatten beräknas en matsked af blandningen. Myran. l Brenåda. Tä / landr .. Många täfiingsskrifler passerade Iduns breilåda den dagen. Vi ha allt skäl förmoda, att äfven eder befinner sig bland dem. ' K. A. 4G, Malmö p. r. » Er annons kostar 3: 50 för 2 gånger. Beloppet kan insändas i frimärken. Bess. Vi ha alldeles för mycket poesi på lager för att kunna reflektera pä det sända, som i intet afseende böjer sig öfver det gamla hvardagliga. A L. Som ni nog redan sett, ha vi nu nödgats afsluta diskussiouen i denna fråga. Darry och W — a. Dikterna äro öfversända till föremålet. Magnus H — b — g. Bäst ni direkt adresserar er till * edra tankars tanke ». Vi sakna tillfälle att tjänstgöra som postillon. » St. » Alla tre nu senast sända uppsatserna voro ju, hvar i sitt slag, förträffliga och skola med nöje användas. ha. Användes; honoreras efter införandet. Red. nar. GnidHerr-Rem - Ur med 2 guldboetter, 60 mm. storlek, 15 äkta stenar, skriftlig garanti lör precis gång och varaktigt, oföränderligt guld, såsom ur af ' 400 kr., levererar jag för endast kr. Härtill passande urkedjor kr. Exped. portofritt motefterkraf; priskurant gratis. IDUN 1896 praktiskt bildad flicka, 30 år, önskar E n plats strax på nyåret som värdinna LEDIGA PLATSER. eller hjälp åt husmoder i ett större hem pä landet. Knnnig i enkl. matl. bakning, K E R S K A. En skicklig kokerska äfven sömn. Svar tacksamttiil » Arbetsam », NorrK O kunnig i strykning eller sömnad finköping poste restante. ner otvifvelaktigt sio fulla utkomst om förfrågan göres lios A.
Besv. och Oecon.^Visk Betänkande i Befallningshafvande och derpåföljande utsyning ra. m., vore, enligt motioliairernes tanka, ett hinder, hvilket afhölle mången från ett fördelaktigt användande af mark, som nu ligger ofruktbar. Något missbruk vore i detta afseende icke att befara, eller skulle åtminstone ganska sällan inträffa , enär egaren måste bäst inse fördelen af ett ändamålsenligt begagnande af sin jord. Öfver denna fråga , sorn bort af Lagoch OeconomieUtskotten gemensamt behandlas, få Utskotten äran yttra, att Då erfarenhelen af den skadliga verkan svedjande på sandmo samt bergaktig och stenbunden mark i allmänhet medför, föranledt det deremot utfärdade förbud, och några förändrade förhållanden i detta afseende iqke inträd t; D i den från flera orter öfverklagade brist på skog icke synes medgifva oinskiänkt tillåtelse, att svedja på sådan mark, hvarest både skogens och jordens alstrings-förmåga derigenom förstöres; Då det deremot utfärdade förbud dessutom icke är ovillkorligt, utan medgifver rättighet dertill, så vida Konungens Befallningshafvande sådant tillåter; och Då enligt Lag och nu gällande Expedilions-Taxa, hvarken arfvode till synemän eller lösen för så kallad utsynings-Resolution erläggas; anse Utskotten de af Johannes Christoffer sson och Eric Ersson väckte motioner icke höra bifallas. Hvilket dock Rikets Ständers egen upplysta pröfning underställes. Ank» till Exp. Utsk. [den 19 Junii. Betänkande} i anledn:ng af väckt fråga om reclamation af förrymde gäldenär er. Till Allmänna Besvärsoch OeconomieZJtskoitet har blifvit hänskjulen en af Herr Bo Christian Roost hos Höglofl. Ridderskapct och Adeln väckt motion, så lydande: ”Med stöd af senare liders bedröfliga erfarenhet, att vårdslösa gälde-( 4 Lagsamt Allm. Bcsv. och Occon - Ut sk, Betänkande !V:o 5.
Dom-kapitlet uti skrifvelse, daterad den 5 dennes, tillställt mig ett så lydande »Transsumt af Rikets Ständers Revisorers den 15 Oktober 1860 afgifna underdåniga berättelse om verkställd granskning af stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1858. Härvid hafva Revisorerne anmärkt: - Att, ehuru räkenskapen för Padagogien i Hjo vid 1858 års slut upptager dels kontant behållning, 94 R;dr 30 öre, och dels utlånt kapital, 2,090 R:dr Runt, hvarken denna behållning eiler säkerhetshandlingarne för Paedagogiens utlånta medel, och hvilka handlingar dessutom bordt i räkenskapen specificeras, på föreskrifvet sätt blifvit af Inspektor Scholae attesterade, samt att låneräkning saknas. Rätteligen transsumeradt styrker, ex officio, Gabr. Söderlind.» Och vill jag, till åtlydnad af Högvördiga Dom-kapitlets befallning, afgifva följande förklaring: Vid tillträdandet, hösten 1857, af min tjenstgöring och befattning härstädes, funnos nästan inga hvarken säkerhetseller andra handlingar, tillhörande Hjo Pedagogi, uti dess arkiv (bil. N:o 1), utan blefvo dessa, till den del sådant varit möjligt, genom dåva 46 - — 362 — rande vice Pastorn i Fogelås S. Hammars benägna biträde, ur aflidne Doktor Mittags bo småningom under loppet af 2:ne år framletade. Möjligheten af säkerhetshandlingarnes specificerande och attesterande var mig sålunda till en början betagen, helst jag icke ens om deras tillvaro ägde fullgiltig visshet. Sedermera deremot, efter deras återfinnande, har specificerandet och attesterandet i räkenskaperna uraktlåtits på den grund, att jag icke ansett mig berättigad att ställa mig de föreskrifter till efterrättelse, som, med afseende på räkenskapers uppgörande, med afseende på redovisning m. m., äro för elementar-läroverken gällande.
Till vice adv.fiscalstjensten erfordras personer med erkänd skicklighet och rättskaffenshet. Dessa egenskaper kräfva motsvarande belöning. Protonotariernes befattning är äfven vigtig och ansvarsfull; dertill erfordras kunskaper och skicklighet. Till dessa tjenster befordras icke någon, förrän vid mera framskriden - Den t5 Vebruari e. ra. 129 skriden ålder; och då böra de kunna göra anspråk på sådana lönevillkor, som försäkra dem om tillräcklig utkomst, samt undanrödja både behof och önskan att söka förflyttning till ledamotsplats inom Hofrätten. För Hofrättens öfrige tjenstemän är ock löneförbättring af högsta behof och rättvisa påkallad. De yngre tjena ganska länge, innan de vinna befordran till första lönegraden. Sportlarne af proltslösen äro så ringa, att, sedan alla brottmålsexpedilioner, skrifningsoch renovalionskostnader, 111. m. blifvit afdragna, ofta icke det ringaste deraf återstår för lefnadskostnader, kläder, rum, o. s. v. Tillfällen till biförtjenster för Hofrättens betjening finnas uti Jönköping icke andra, än enskilda commissioner vid bevakningen af rättegångar eller andra ärender uti Hofrätten. Och dessa commissioner, sorn betydligen förminskades, då Wermland, samt Skåne och blekinge skiljdes från Götha Hofrätt, lemna, — då de fördelas på en så talrik personal, — obetydlig behållning för hvar oell en. Enahanda • är förhållandet med sporteltaxorna. Årliga utdelningen deraf, under sednare åren betydligen förminskad, lemnar, fördelad på många, blott ringa behållning. O111 någon af ord. betjeningen genom sjukdom hindras från utöfningen af sin tjenst, måste den, som i stället förrättar tjensten, anses berättigad lill alla dermed förenade sportlar; och den sjuke har då endast sjelfva lönen att lefva af.
Kyrkoherden tackar just för hennes inbjudning med ett par förbindliga, vällagda ord, och hon svarar med att i långa svassande satser utlägga, hur litet det är att tacka för, medan kyrkoherden otåligt drar i sina polisonger och inom sig tänker, att det är hårdt, att man icke kan få en god middag och ett trefligt litet viraparti utan att behöfva hålla till godo med den gamlas ymnigt framströmmande svada, som hon till råga på olyckan altid i samtal med honom uppblandar med en hop illa passande talesätt och vändningar ur gamla postillor och predikosamlingar. Bredvid kyrkoherden står hans hustru och söker förgäfves kasta sig i samtalet, men fröken Halling vänder sig alltid bort ifrån henne. Agata är så obetydlig, hon kan icke dela sin mans höga flykt, säger hon ofta till sin sällskapsdam. I hennes ögon hafva nu alla prester en högre flykt den försagda hjelppresten från Upsala icke undantagen, hvilken nu som altid stirrar dystert framför sig och undrar om verlden inser, att han gömmer mer inom sig än folk tror. Deruppe på verandan står en annan grupp samlad kring brukspatronen och folkskoleinspektören. Det är fru Holmlund, hennes syster och hennes älsta sons informator. Fru Holmlund är en fyrtio års qvinna med simpla men godmodiga anletsdrag. Hennes historia är rätt enkel. För en tio år sedan kom hon till Lindesnäs som hushållerska, och när hon fått sitt andra barn med Holmlund äktade han henne – hon var en utmärkt hushållerska och det var alt han begärde. Ej heller fröken Beda, hennes syster, som i detta ögonblick står bredvid henne med sin arm i hennes, har blifvit delaktig af mer än den ytligaste fernissa, fastän hennes väsende är finare. Hennes anletsdrag äro reguliera, näsan rak, ögonbrynen kraftigt bågade, man skulle kunnat tro, att hon var helt ung, om icke den starkt svällande hakan, den fula ansigtsteinten och det glesnade framhåret motsagt detta, liksom ock den något mer än fullmogna yppighet, som låg öfver hela hennes figur.
Af Herr Friherre Cederström, ffacob: Då Högloflige Utskottens pluralitet icke leinnat uppmärksamhet åt de välgrundade tillstyrkanden för behandlingen af Jemtlands Rott-ringsfråga, hvilka inom de reSpective RiksStånden och serdeles inom Högloflige Ridderskapet och Adeln af Herr Friherre af Nordin samt Herrar Von Torne och Boij yttrade blifvit* har jag med öfvertygelse, att om, på sätt Provincens Fullmägtige hemställt, Hemmanens Bevillningsvdrden allena antagas till grund för en ny Rotering inom Jemtland, Fält-Jägare-Regementet, hvars styrka redan blifvit från rooo till 800 numer nedsatt, skall nedsjunka till en så obetydlig numeraire, att det éj mera Som Regemente kan betraktas, samt att, om åter, på sätt Utskotten nu å nyo föreslagit, grunden för denna rotejemkning skall blifva en jemförelse emellan Hemmanens godhet, grundräntor och öfriga ntskylder i Jemtland och Rikets öfriga Län, Provincen kommer, af skäl, dem jag i min Reservation, vid Betänkandet N:o 73, redan egt tillfälle utveckla, att erhålla en mera tryckande Rotering, än den, hvaröfver klagan föres, vördsamt skolat, till Rikets Högloflige Sränders bifall, anmäla det af Utskottens Beredning', med anledning af återremissen afgifna, men af Utskottens pluralitet genom omröstning ogillade förslag till Betänkande i förevarande ämne, så lydande: 1:0 Bil. t. Statssamt Oec.-Utsh. Uti. N:o 116. g l:o att, da Provincen Jemtland, genom Kongl.
Förslag öfwer beloppet af den Summa, som ätergätt till Staten, genom Riksens Ständers rörande Pensions-Staten fattade beslut, r6z. rörande Stats-Utskottets Memorial om arfwode till Stats-Commitzarien ^Viäegren för betz wid Riks-Statens upprättande m. m. kemnade biträde, 16Z. — om hänwisande till Stats-Utskottets Nämnd akt afgöra den af Stats - Ukstottetö anmäldte fräga, rörande wilkorrn för reductionen af Lif - Gärdet till häst m. m. iSz. — oM öfwerlemnande till Erpeditions-Utstottet af samtelige 3kikS-Ständens beslut rörande den allmänna Bewillningen, för att deraf sammanfatta den sluteliga redactionen, 164. — om Skänska Cavallen Regementernes Wargering (StatsReglerings Bilagan Litt. k.), 164. — med äkerremitz ä Riddarhus - Utstottets Memorial, angäende stora Riddarhus, Salens förseende med Kakelugnar, 257. rörande ben af Preste - Ständet angäende ordet grundelig gjorde anmärkning wid ExpcditionS-UtstottetS förslag till underdänig ffrifwelse till Kongl. Maj:t vm förbättringar i NiketS Uppfostrings - anstalter, 257. — rörande Constitutions - Utstottets utlätande öfwer Grefwe I» Osräios dictamen, hwaruti föresläs Ridderstapet och Adeln afsägelse af ännu inncyafwande Privilegier, 258. om Konungens dispense-rätkighet, dä Mö 4'ökcr att blifwa förklarad myndig, Z57. om instämmande uti den af Borgare - Ständet föreslagnc förändring uti underdänig» flriswelsen till Konungen, rörande utwägar till afhjclpande af de olägenheter som genom flygsand k