Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För den händelse, att den för oftanämnde kommunikations-led och jernvägs-anläggning fastställda arbetsplanen icke skulle följas och derifrån, utan vederbörligen sökt och erhållen tillåtelse, skedd afvikelse icke varder, på föreskrifvet sätt rättad, eller i fall arbetena icke skulle i stadgad ordning fortsättas samt inom derför bestämd tid fullbordas, eger Kongl. Maj:t låta inställa all vidare utbetalning af det beviljade statsbidraget samt återfordra hvad deraf utbekommits, att, på en gång eller successivt, till Riksgälds-kontoret inbetalas inom den tid, Kongl. Maj:t finnér för godt i nåder bestämma. Skulle åter detta företag under arbetstiden öfvergifvas, eller någon del af kommunikationsleden, efter fullbordandet, icke så underhållas, att Stals-Ulskollets Utlåtande iV.-o i 63. 13 den framgent kan begagnas, eller om betalningsskyldigheten för det erhållna lånet icke skulle kunna af bolaget fullgöras, komma kanaloch slussverks-anläggningarne, äfvensom jernvägen, att hemfalla till staten, utan rättighet för aktieegarne, att, till större eller mindre del, utaf det allmänna erhålla ersättning för de tillskott till detta företag, som dessförinnan blifvit af dem utgjorda. 9:o. Under byggnads-åren skall bolagets direktion, inom den tid och till den embetsmyndighet, Kongl. Maj:t behagar i nåder föreskrifva, årligen afgifva berättelse om arbetenas fortgång under det nästföregångna året; börande ej mindre förvaltningen af bolagets angelägenheter, än de afslutadc räkenskaperna, vid årligen anställande revisioner, granskas; uti hvilka revisioner staten bör ega att genom ett af Kongl. Majit utsedt ombud deltaga, intilldess det af allmänna medel erhållna låneunderstödet blifvit återbetaldt. 10:o. I den mån, jernvägen varder fullbordad och till allmänt begagnande upplåten, skall bolaget vara skyldigt att, emot den ersättning, som Kongl. Majit, efter vederbörandes hörande, pröfvar skäligt bestämma, på densamma fortskaffa trupper och allmänna posten samt ombesörja alla andra för Kronans eller det allmännas räkning ifrågakoinmande personaloch varu-transporter.
Ibland, när jag vill ha en riktig ljuflig stund, smyger jag mig in i förmaket, där jag klädt om hela möblen med det honorar den för mycket rara förläggaren var så innerligt god och gaf mig för rakt ingenting, och säger, medan jag sakta gungar upp och ned: »Nu sitter du »I Stockholm», Lovisa lilla!» Det är en otroligt ljuflig förnimmelse! Också begriper jag inte att inte hvarenda människa blir författare — för förnimmelsernas skull! Jag kan inte beskrifva, med hvilken särskildt högtidlig känsla jag i dag fattat pännan. Jag sitter nämligen vid Ruffens gamla kontorspulpet och skrifver; vid hans första och hittills enda pulpet, som jag under alla dessa år betraktat med en sådan oändlig vördnad och som jag förskaffat mig på så värkligen ansträngande sätt genom att själf ropa in den i största smyg på vår egen bodauksjon, fast Ruffen påstod, att den var för hög och skranglig! Auksjonsförrättaren, en gammal räf, dyrkade oupphörligt upp mig med 10-öringar. Jag dyrkade upp honom igen med 25 öringar, och så höll vi på att dyrka upp hvarann, till dess vi var uppe i fem och tjugo, då klubban ändtligen föll till min favör, som väl var, ty jag var halfkväfd af förargelse och hetta, där jag satt gömd bakom en tunna, för att inte tala om, att våta, sammanpackade bondrockar i ett hett rum inte är särdeles angenäma som luktdynor betraktade. Sedan visade det sig, att det var Ruffen som gifvit auksjonsförrättaren i uppdrag att ropa. Pulpeten skulle bli en julklapp åt mig — en öfverraskning, kan tänka. Som jag sa! Det hade öfverraskat mig bra mycket mer, Ruffen lilla, om du för en gångs skull gjort hvad jag bad dig om, men det gör du aldrig, och så blir jag tvungen att blaméra mig alltjämt.
Kungörelsen den ii November 1842, inkomsten under de följande åren betydligen stigit, har Kongl. Majit, vid sådant förhållande, ansett ersättningen för densamma ej kunna beräknas efter medeltalet för de tio åren 1839—1848, som de aflemnade uppgifterne i allmänhet omfatta, och alltså föreslagit, att på grund af det för de sednaste fem åren af denna tidrymd uträknade medium af 9,636 rdr 27 sk. 6 rst., ersättningen för ifrågavarande inkomst-titel måtte bestämmas till 9,633 rdr.16 sk. med förklarande derjemte att, så framt kassans styrelse framdeles kan ådagalägga, att, genom fortfarandet af nu gällande afgift, högre inkomst skulle för kassan hafva uppkommit,'och hvarom nödig upplysning kunde beredas genom de till vederbörande Hof-Rätter ingående lagfarts-protokoller, vid hvilka ena hälften af det stämplade papper, Stats-litskottets Utlåtande, N:o 57, Litt. A. 25 papper, hvarmed köpebrefven för lagfarne fastigheter böra vara försedde, skola bifogas, serskildt kommer att afgöras, hvad förhöjning i samma ersättningsanslag kan finnas böra ega rum. För de öfriga afgifterna, sorn borde blifva föremål för serskilda anslag, eller passagerare-afgifterne, avancements-penningarne och inskrifnings-penningarne, hvaraf medeltalet för ofvannämnde tio år utgjort 2734 rdr 13 sk. 5 rst., har Kongl. Maj:t behagat föreslå ersättningen till 2733 rdr 16 sk.; och skulle sammanlagda ersättningsanslaget alltså blifva 12,366 rdr 32 sk. 1 fråga sedermera om berörde afgifters framtida uppbärande för Statens räkning, har Kongl.
Maji, till Rikets Ständer hänskjulit den af Consistorium i Wexiö väckta fråga, om det så kallade Trolliska Stipendium och räntan å den dertill donerade fond, hafva Rikets Ständer tagit kännedom af dé denna fråga rörande handlingar och dervid inhemtat: att på det till Wexiö Läroverk af frami. Carl de Mornays Enka, Anna Trolle, genom testamente af den 28 Januarii tCto donerade Capitnl af 1,10® Joachimer-Riksdaler, hvilken donations bestånd, försäkradt genom Konung Gustaf II Adolf, sedermera ytterligare blifvit bekräftadt af Konung Carl XI den 5 Julii 1684 och den 19 December 1688, årliga räntan, sorn borde tillfalla en Studerande från Wexiö Stift, hvilken vid främmande Academier fortsatte sina studier, och hvilken ränta först utgått ifrån E. K. M:s och Rikets Kammar-Collegium med 10 procent; ända ifrån sistnämnde tid till Junii månad 1821 blifvit utbetald ifrån E. IC. M:s och Rikets StatsContor, senast till Stipendiaten Magister A. J. Ingerman, samt varit å Stat uppförd, likväl ej lill högre belopp än 66 R:dr årligen; att, uppå Consistorii underd. Hemställan, rörande årliga räntan, sorn af Trolliska Stipendiaten finga åtnjutas, E. K. M., genom Nådig Resolution den 6 November 1804, förklarat honom berättigad till 6 procents ränta, som af bemälde Ingermsa äfven för 6 förflutna år fått uppbäras, hvarjemte E. K. M, på CanimsrCollegii och Stats-Conlorets underd. tillstyrkande, i Nåder tillåtit, ali C.apitalet finge emot 5 procents ränta i Riksgälds-Contoret insättas, när Fullmäktige Capitalet till förräntande på sådane vilkor ville emottaga; att någon verkställighet likväl icke följt på detta beslut, då Stats-Contoret allt intill år 1821 utbetalt Stipendii-medlen till Ingerman, som berörde år tillträdde ordinarie tjenst och derigenom förlorade rättigheten att detsamma vidare åtnjuta.
Å lid och lämpliga ställen inom distriktet, hvilka af förseglaren i kungörelse utsättas, ege en hvar, som icke föredrager att få redskapen i sitt hemvist förseglad, densamma förete. 1 stad låte Magistaten ombesörja förseglingen. Den för materialier till försegling åtgående kostnad skall af Kronans medel från Landtränterierna förskjutas och ersättning derför i vanlig ordning af Stats-kontoret meddelas, emot behörig redo och räkning i landsholmen. Arfvode för förseglingsbestyret bekostas deremot af redskaps-innehafvaren och utgår för hvarje kanna af pannerymden med en skilling för inmurad redskap, som förseglas i innehafvarens hemvist, och sex runstycken för sådan redskap, som å mötesställe förseglas Vid dessa tillfällen få reseoch traktaments-penningar icke af förseglare beräknas. §. 39. De, som enligt 90 §. ega att i afseende på bränvins-tillverkning göra undersökningar och beslag, vare berättigade att, när de för Kronans rätt och tili kontroll mot underslef anse sådant nödigt, låta uppmäta redskap i mindre bränneri, fastän den förut är uppmätt och stämplad. Finnes dervid annat innehåll, än stämpel ochi betyg ut märka, vare egaren saklös, der ej underslef skett och han deri del tagit. Om afgift för bränvins tillverkning. §. 40. Afgiften för bränvins tillverkning utgår med 16 skillingar för hvarje tillverkad kanna, bränvinet beräknadt till 6 graders styrka. §. 41. Vid tillverkning i större bränneri beräknas afgiften efter del tillverkade beloppet, och uppmätes detta under kontrollörs tillsyn. §• 42. Vid tillverkning i mindre bränneri beräknas afgiften efter redskapens afverkningsförmåga och antages tillverkningen under dygn uppgå till fem sjettedelar af pan neryra - Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 195. 601 nerymden, då redskap utan mäskvärmare användes, samt till ett med en tredjedel derutöfver förhöjdt belopp, eller en och en niondedels gång pannerymden, da redskap med mäskvärmare begagnas, på sätt efterföljande tarif utvisar: Tarif d a fgiften , berdhnad för dygn.
kandidats. ~ e n n e s ekonomiska utgifter Ila tvärtom varit större. Hennes skolkurs kostar ' i detta fall omkring. 2,000 kr., lians f. ii. ' iiastaii intet, och om äfven d e omtvistade terminsaf@fteriia vid statens elementarläroverk införas, uppgh de ändå ej till mer än 3 8 0 kr. från första klassen till oih med öfre sjunde. Ä r det iii %liända meningen, att en kvinlig fil. kandidat skulle vid en samskola ej söka llirarimeutan l&amp;-arplats? Men hade hon .väl n k o n utsikt att få en dylik plats? Mot det formella i en .dylik aiisökan kan göras anmärkningar,. ty då det firinés b&amp;&amp; lärareoch ' ' ' 9, lärarinneplatser, är det en formell oegentlighet, att en kvinna skall söka den förstniinlnda. Blen oafsedt denna invändning, som utan tvifve1 skall göras, sk finnes det en än viktigare. Då af besparingsskal vid hvarje samskola sh många lärareplatser man vill hafva besatta af kvinnor redan vid skolans anordnande utbytas till l&amp;arinneplatser, d. v. s. till platser med lagre aflöning, så lär nian inte sedan taga en kvinlig lärare till lärareplatsen, ty d % kunde det handa, att alla läxarne blefve kvinnor, hvilket ej ens den ifrigaste kvinnovan kiinde önska. Dessiitom Llr det oriktigt, äfven hvad ang %r seminaristerna, att tala om att deras utbildning är så mycket billigare än filosofie kandidaternas. E n flickas skolbildning kostar i en af Stockholms billigare större skolor 1,350 kr. Lägg därtill, att genom konkurensen inträdesfordringarna i seminariet blifvit höjda, s % att det fordras efter skoltidens slut för inträde därstädes &amp; tminstone ett års kursläsning, hvilken ej kan beräknas lagre an 200 kr. Seminarierndervisningen ar sedan visserligen fri, men det ar ocksA universitetsundervisningen. Inträdes&amp;ldern till seminariet är 18 %r, medelåldern vid studentexamens afläggande 19 år.
”Ja icke sen detta kätterska reformationsväsendet, som de kalla det, kom i landet; men se här i Nådendals kyrka rå de heliga helgonen ändå, och det vet jag, att vill heliga Guds moder, nog har hon makt att skicka englar dem till tjenst, som tillbedja och offra åt henne.” ”Åh prat du, jag börjar nästan ångra mig, att jag lät narra mig hit, att ta emot af hennes papistiska meklamenter. Visst är den skälfvan stygg, när den rätt sätter an, men jag hade hellre bordt bruka den kuren jag lärde emot den förr, och den är god; ty det var sjelfvaste befallningsmannen på Åbohus, herr Lars Hordeel, som för flere år sen lärt den kuren, och det är ändå bara papistiskt otyg med det här klostret, bara signeri och styggelse.” ”Nå huru var den boten som herr Lars lärde.” ”Jo, man tar tre oblater och låter någon skrifkunnig person skrifva på den första: J namn faders † sons och den helige andes, och på den andra oblaten skrifver man: och sonen † sjelfver gud och på den tredje oblaten: och den helige ande † som för dig lidit hafver, och så äter man dem tre dagar å rad. Och si det är intet papisteri och signeri under, så att om det hjelper, så är allt godt.” ”Ja ja”, utbrast nu en gumma, som såg litet förnämlig ut med sin veckade duk på hufvudet, ”nog kan det väl vara bra, men nog vet jag mot skälfvasot ett medel som är bättre, ty det skref sjelfvaste drottning Margretha, konung Göstas husfru, och lärde det åt sin syster, fru Märtha. Och det har jag hört af min mor, som tjente sampiga på Åbohus, med en som hade hört det af en tjenstepiga på Hörningsholm. Och det är godt mot alla åkommor, och det är att skafva hjerpfjädrar af pennorna och torka och gnida fint, och dricka det med varmt öl, äfvensom att bränna fjädrarne och sedan lukta på dem.”
Ständers beslut, hvarigenom ett prsemium af 8000 R:dr B:ko blifvit bestämdt för förslag till ett förbättradt sedelmynt, omförmäles så utförligt i 1843 och 1847 årens Revisions-Berätteiser, att Fullmäktige, till undvikande af en onödig vidlyftighet, till desamma deslohelldre hänvisa, som sednast församlade Revisorer, hvilka haft tillfälle taga kännedom af de prof på förbättradt sedelmynt, som före den för belöningens erhållande utfästa praescriptionstidens utgång till Fullmäktige inlemnades, för deras del, gillat berörde åtgärder, samt några besvär öfver Fullmäktiges i denna fråga fattade beslut icke blifvit af vederbörande anförde. 42:o. Genom 135 § i Banko-Reglementet är det åt Fullmägtige öfverlemnadt, att, efter det vederbörande i ämnet hörde blifvit, besluta och till efterrättelse fastställa de förändringar i systemet för tillverkning af Bankens sedlar, sorn i följd af det fattade beslutet om en förändrad räkneenhet blifva erforderlige, samt att följaktligen vidtaga alla härmed gemenskap egande åtgärder. Sedan Fullmäktige afbidat utgången af den tid, inom hvilken, enligt Rikets Ständers i nästföregående punkt omförmälda beslut, prof på ett förbättradt sedelmynt borde, för vinnande af den utfäste belöningen, vara till Fullmägtige aflemnadt, samt Fullmägtige erfarit, att något antagligt förslag icke vore att på denna väg erhålla, så och ehuru Kongl. Majit ännu ej i Nåder bestämt tiden från och med hvilken det nya räknesättet komme att vidtaga, hafva Fullmägtige dock, till åtlydnad af ofvanberörde föreskrift, dels under behörigt öfvervägande tagit de i samband härmed stående frågor, och dels infordrat förslag till ett förändradt sedelmynt. 24 Berättelse af Banko-Fullmäktige. Det forsta ärende, hvilket, i anledning häraf, hos Fullmäktige förekom till pröfning, angick bestämmandet af de blifvande sedlarnes valör.
Munck af Fulkila, Henriette, f. Peterson, Jönköping, af Nordin, Hedda Charlotta, Stockholm. Oldcnskjöld, Erika Gustafva, f. Ekerman, Venersborg. Lmdwall, Wendla, f. Planting Bergloo, Vrigstad. 1808. iduns alla läsare och vänner! Af vikt är nu för alla dem, hvilkas prenumeration utgår med hal får et, d. v. s. med denna månad, att genast förnya densamma för det senare halfåret, hvilket kommer att bjuda på saker af synnerligt stort intresse. Af samma skäl är just nu den gynsammaste tidpunkten för alla, hvilka ej förut hållit vårt blad, men hvilka nti önska göra en profprenumeration på vårt lands mest spridda och omtyckta familjetidning, att med kr. 2: 50 omedelbart verkställa abonnement för halfåret juli — december. På grund af de betydliga kostnader, som nedläggas på det under årets sista kvartal utkommande julnumret, hvilket gratis tillställes alla våra fasta abonnenter, nödgas vi nämligen i år, liksom i fjol, träffa den åtgärden cdt höja prenunumerationspriset för detta sista kvartal, oktober — december, till 2 kronor. Ileloch halfårspriset för tidningen blir likväl vid det gamla, så att de, som nu med endast kr. 2: 50 prenumerera till årets slut, därigenom tillskynda sig en lätt insedd fördel. Leidenfrost, Josefina, f. Beenstjerna, Vrigstad. Sack, Ebba, Stockholm. Bicckström, Carolina Gustafva, f. Silfversparre, Stockholm. Bland tidningens 1 tallberg; Mina, f. Hård af Segerstad, Skara. senare halfår vilja Freidenfelt, Louise, f. Pihlgaard, Karlsframhålla det rikt krona. innehåll under detta vi då först särskildt illustrerade Festnummer till \. m:t drottning S o f i a s 60 års föclelseclag, som är afsedt utkomma strax i början af nästa månad för att i såväl ord som bild till märkesdagen den 9 juli gifva en skildring af vår landsmoders lif allt från barndomsoch ungdomsdagar intill den stund som är.
Herr knnäström föreställer den fraga, om i Frankrike icke någon ägande ratt sinnes, enar ingen derpå obestämd tid ffulle fa föreskrifwa Lagar om sin egendom, ma man icke påtruga honom, at wilja efter främmande Nationers Lag-oxplic upgöra Swensk Lagstiftning, i synnerhet fran en tidepunkr, da lugn och förtrolighet annu icke war fullkomligt återställd, men som framgent warit Kejsar den Förste förbe - Den 2z Mars. 98Z hällit at befordra. Det kan ival wara, at i Frankrike sa wäl som i England inskränkningar blifwit widtagne, at icke öfwer höfwan tillåta subrtitutiover för framtiden, likwal lar der icke kunna bestridas, at pä kiclei commi§8-Inrättningar stödjer sig i England UspresentstionLn för, Ofwerhufet, som urgjvrdt och kommer at utgöra dest styrka och anseende, och at i Frankrike för der narwarande fordras en stadgad förmögenhet, at kunna bibehålla Adelffapet.
Utskottets omdöme hvilar således vid den regeln, att den större Bränvins-bränning, sorn Jean verkställas med pannor af mer än 70 kannors rymlighet, bör i frågan om beskattning betraktas såsom syftande på afsalu eller också medförande en icke mindre vinst, än den sorn genom salu erhålles. Och på denna öfvertygelse bygger Utskottet det förslag, som redan är nämndt, att för Bränvins-pannerymdsafgiften af alla slags pannor, ej mindre då de nyttjas ensamme, än då tvänue gagnas i ett Verk eller på ett Hemmans bolstad, samma Tariff må bibehållas, som enligt 1812 års Kongl. Kungörelse vid då varande Riksdagen blifvit stadgad. När genom denna Tariff en sådan afgift T)en q 5 Juli. 105 afgift för ile storsta pannerymder är införd, som, medelst afbrott frän deh för lägre grader gällande progressionen, förenar med Bränvinstili verkningen i stort en omkostnad, hvars lyckligaste verkan skulle vara, att borttaga hela den öfverlägsna fördelen af denna handtering och återföra den endast till verkligt husbehof; så har Utskottet ej kunnat uttänka någon ting med dess afsigt mera öfverensstämmande. I sammanhang härmed har Utskottet trott sig icke olämpeligen kunna till Bikets Höglofl. Ständer framföra dess mening i ett ämne, hvilket, ehuru icke omedelbarligen hörande till U tskottets befattning, likväl ej' kunnat vara främmande för dess nit om allt som kan befrämja de goda ändamål Utskottet inom sin verkningskrets bordt afse. Då nemligen Utskottet nu föreslagit bibehållandet af en Pannerymds-beskattning, som har för afsigt att mindska vinsten af all Bränvinshandel; sä skulle Utskottet icke kunna se denna afsigt mera motverkad än genom en tillåten Bränvins-inföisel från utrikes ort; och Utskottet tillstyrker härmedelst den underdåniga hemställan hos Kongl. Maj:f, att allt införande och försäljning af Utländskt Bränvin må hädanefter ovilkorligen förbjudas. De uti 3 §. 11.
800,000 hvartill femmer det void ftfla Stifö* dag till Svotehållarne void <3öefler* bottens ^regemente gjorda anflag af omlring 1600 3v:dr årligen, men htoilfet ännu tele blifvoit uttaget; och forn detfamma intill näfta 3cifé* dag fortfarande lommer att utgå, berälnaé det för 10 år med . 16,000. 31:dr 816,000. hvoillcn fumma, fördelad på fem år, fordrar ett årligt anflag af 163,200. SJlen då <2Bi anfelt Denna funtma böra. beräknas få, att tillgång till någon oförmodad mindre utgift icfe kommer att faknas, famt Derjemte i rundt tal beflämmaS, f>afn)e 2ö3i beflutit, att i odj för £KikSgäldS?£ontoretS be* bof intill nafla DlikSdag anvifa. od> anflå en årlig fumma af .. Sid betäckande af omförmälda UtgiftS?fummor, bäfwe *28*- anf »ifat:. Söv 0tat0?£ontorct: ©tats?<28erkets ordinarie tnkomjler, inbetäk? nadt reflantierne, CDet erforderliga återflående beloppet, el* ler den få kadade ©tatö?f9dnadé?©umman, kommet att från £KikögäldS?€ontoret utbeta* las af den n>id innevarande Riksdag beftäm? da Slllmänna SSevtdningen, bvarS belopp ut? gör 9i:dt 2,301,690; med . ... 1,145,190. -9,698,190. transport SK:Dt 9,698,190. transport
Summa Banko R:dr 19,724: 12. 7. Efter det Öfver-Intendenls-Embetet, den 4 Mars 1845, gjort underdånig förfrågan, när och på hvad sätt allmänna byggnadsanslaget kunde varda godlgjordt för de i omförmälda ändamål derifrån lemnade för - — 326 — skotter, samt den 2 Juni 1846 meddelat Eders Kongl. Maj:ts och' Rikets Krigs-Kollegium förteckning å nyss uppräknade kostnadsbelopp, har Eders Kongl. Maj:t, under den 8 Augusti sistnämnde år, i nåder tillåtit, att dåvarande behållningen å de årliga anslagen till fästningars och landtförs varet tillhörande byggnaders underhåll, 2,701 R:dr;2sk. Banko, finge, i afräkning af de under åren 1841—1845 af allmänna byggnads-anslaget för hufvudstaden förskjutna utgifter för verkställda reparations-arbeten vid Lifgardets till bäst stall och ridhusbyggnader m. ni., genom Krigs-Kollegii försorg, hållas Öfver-Intendents-Embetet tillhanda, med förklarande derjemte, att på särskild nådig pröfning komrae att bero, i hvad mån godtgörelse af omförmälda förskott kunde ytterligare beredas anslaget tili allmänna byggnader i hufvudstaden. Emedlertid hafva de sålunda i nåder anvisade 2,701 R:dr 2 sk. under loppet af år 1846 kommit Öfver-Intendents-Embetet till handa och finnas följaktligen redovisade i samma års hufvudbok, hvilken först vid härnäst inträffande Stats-revision kommer att blifva föremål fingra nsk ning af Rikets Ständers Revisorer. Stockholm, af Öfver-Intendents-Embetet, den 25 Januari 1848. M. G ANCKARSVÄRD. II. W. Bredberg. — 327 Kongl. Konvoj-Kommissariatets underdåniga Utlåtande, i anledning at 1847 års lte\isorcrs anmärkningar vid nämnde Kommissariats räkenskaper. &Iosniäkligste Allernådigste lionung!
Efter hvarje revisions slut, skola Fullmäktige, på sätt Rikets Ständers för Revisorerne utfärdade instruktioner innehålla, föranstalta om tryckning och utdelning med allmänna tidningarne af Revisorernes, angående Statsoch Riksgälds-verken, afgifna och Fullmäktige tillställda berättelser, jemte dertill hörande förklaringar; hvilka handlingar äfven genom Fullmäktiges försorg böra till näst derefter sammanträdande Revisorer och Ständer öfverlemnas. § 201. Före nästkommande riksdags början, böra Fullmäktige: a) föranstalta om upphandling af det, för tryckningen af Riks-ståndeas protokoller med 16 Slats-Utskottets Memorial, N:o 344. dertill hörande bihang, under samma riksdag, erforderliga papper, och, med behörigt iakttagande af Rikets Ständers i sådant afseende meddelade föreskrifter, låta upprätta kontrakter angående verkställandet af bihangets tryckning; b) upprätta kontrakter om tillhandahållandet under riksdagens lopp af dd skrifmaterialier och öfriga effekter, som för Riks-Ståndens och Utskottens behof kunna erfordras ; c) låta komplettera och iståndsätta inventarie-persedlarne uti Riks-Ståndens samt Utskottens sessionsoch kansli-rum inom Rikets Ständers hus; och d) vidtaga de åtgärder, som anses mest lämpliga och ändamålsenliga, i afseende på sättet för ekläreringens besörjande inom detta hus under riksdagens lopp. Vid verkställigheten häraf iakttages, att anbud genom kungörelser i allmänna tidningarne infordras af dem, som kunna vara hugade att tillhandahålla och leverera berörde effekter eller besörja omförmälda tryckningsmed flera arbeten; och bör, innan pappersupphandlingen sker, från Ståndens Kansli-direktioner inhemtas upplysning om storleken och beskaffenheten af det papper, som för protokolls-tryckningen skall anskaffas.