Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid Bytesmåls granskning i Bytes-Contoiret, tillskapas ofta nya skattläggningar, ej på stället, der gods eller vederlag är o belägne, ej i Parternes närvaro, utan i samråd med Landttnäteri-Contoiret; oaktadt, enligt Kongl. Förordningen af den 26 Juni 1731, ny skattläggning ej äger rum, sedan Kronan i 10 år rigtigt uppburit sin renta af det tillbytta Hemmanet. HofStallmästaren Baron Rålamb, ÖfversteKammarherren Baron Hamilton och Herr Baron Jacob Cederström , kunna af egen erfarenhet intyga, att Bytes-Contoiret utkraft Bytesbrister, hvarföre förut antingen decharge varit lernnad eller gravations-bevis utfärdadt på Hemmanet. Sådana oblyga försök äro alltid svåra att emotstå, då inom mer än 100 år Familier bortdödt, förmögenheten blifvit skingrad och handlingarne förstörda , eller kommit i orätta händer. De som haft några Bytes-fordringar, hafva näppeligen kunnat utbekomma dem , efter lång. väntan, på annat sätt, än att för en stickstyfver sälja dem till vederbörande. Kan ett sådant förfarande anses rättvist, så är det den mest scandalösa rättvisa, som finnas t Europa. Sedan Den st Juli. Sedan Kongl. Maj:t af ömhet för fordringsagarnes egendomsrätt afslagit den gjorde hemställan om Bytes-Cöntoirets upphäfvande, återstår för Riksens Ständer, att af lika ömhet för de oskyldiga, som häfta för urgamla Bytes brister, eftergifva Kronans fordringar hos dem, hvilr ket äf Riksens Ständers ensak. Billighet och en öfver 130 års väld skriande rättvisa påkallar detta offer, sorn ej blir betydligt enligt Kongl. Kammar -Collega Yttrande är 18to. Jag styrks häruti så mycket mer, som jag icke i någon af de på Rikets inkomster tryckte utkomne förteckningar blifvit varse några medel, för Kronans räkning insatte af Bytes-Contoiret.
Jag får jemväl nu underställa densamma Ståndets pröfning och antagande. R. o. Ad. beslöt, att, om läkare, som under cholerafarsoten utmärkt sig för nit oell sjelfuppolfring samt fallit offer för denna sjukdom, i fattigdom efterlemna!- enka och barn, KM. må äga rätt, efter sig företeende omständigheter och efter vid hvarje särskildt fall föregången nåd. pröfning, tilldela ett sådant sterbhus en gratification för en gång af de creditivmedel, som i och för berörde sjukdom nu blifvit ställda lill K. M:s nåd. disposition. Vid förnyad föredragning lades till handhna StatsUtsk:s d. 20 dennes e. m. på bordet lagda memov. N:o 3y5, med berättelse i afseende på utbytet af den för f. d. General-assistancecont. begagnade egendom emot den Stockholms stad tillhöriga s. k. Hessensteinska egendomen. Likaledes lades till handhna förstärkta StatsUtskrs d. 20 dennes på bordet lagda memor.: N:o 378. rörtde verkställd omröstning i åtskilliga punkter, angtde extra statsregleringen; N:o 37g. rörtde verkställd omröstning i fråga om bestämmande af arfvode för Statscommissarien Tauvon. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 10 på aftonen. lii fidem protocolli, F. O. Silfver stolpe. Måndagen den 29 December 1834- Plenum kl. 10 f. m. Justerades 8 prot.utdr. för d. 22 dennes e. m. Upplästes till justering och godkändes nedannämnda från Exped.TJtsk. inkomna förslag lill R. St:s underd. skrifvelser till K. M., nemi.: Wto 204- angtde väckt fråga om indragning af tjensler vid skogsoch jägeristaterna; Nto 255. i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse om ytterligare statsanslag för Arme'ens Pensionscassa; Nto 356. i anledn. af K.
Anledningen till denna skiljaktighet finnes förklarad genom en å sammandraget för sistnämnde år gjord anteckning, innehållande, att i de vid 1853 års statsrevision meddelade uppgifter, »genom misstag eller rättare genom missförstånd med hän»seende till det approberade krutets på- och afföring, behållningen till år 1853 blifvit »oriktig.» I likhet med hvad vid flera föregående stats-revisioner varit erinradt, få Revisorerne anmäla, att de ständiga upplagen af godt handgevärsoch styckekrut, som, enligt Kongl, brefvet den 10 December 1842, borde utgöra tillsammans 41,000 centner, jemväl under revisions-åren understigit den bestämda qvantiteten; och har bristen deri uppgått vid 1852 års utgång till 7,734 centner 34 & och vid slutet af år 1853 till 6,011 centner 7 <S. §• 13. På sätt uti sednaste revisions-berättelse omförmäles, hade år 1852 en större qvantitet krut gått förlorad genom explosion af det, i hufvudstadens granskap, å Loudden belägna kruthus. Uti det å förestående sammandrag under rubriken: »utlemnadt krut från förråden» för år 1852 upptagna krutbelopp, 15,028 centner 44 &, finnes ock, enligt hvad special-räkningarne utvisa, den genom nämnde tilldragelse förlorade krutqvantitet inbegripen till belopp af 2,506 centner 25 U. I afseende härå hafva Kevisorerne af tillgängliga handlingar inhemtat, att vid den inför Svea Artilleri-regementes krigsrätt hållna undersökning, någon upplysning icke vunnits om orsaken till eldens utbrott och ej heller kunnat utredas huru mycken Kongl. Maj:t och Kronan tillhörig egendom genom explosionen gått förlorad.
Sjölulls-medlen, se Stats-Verket , dess inkom»t«>, extra ordinarie, sid 8 Sjö tulls-medlen , Saluaccis en , Post-medlen , Char t ceSigillat cea fg i flen, Hu s be hofs bränneri -medlen , samt Fidningsstämpeloch Kortstämpel-afgijterne, angående beräkning. V 41 g. V 41 388 gen af desamma ,,,, , , , 5 i 50 1-15 b. V 41 g. y 41 Sjöändans lastageplats , canal deremellan och Philipstad; .%e Anslag för en gång. g). Skandinavien , utgifvande af en Charta der öfver; se Anslag för en gårig, i). Skandinaviska Naturforskare och Läkare, om b. y 40 a. V 40 282 anslag för deras sammanträden , , , , , 4 i 155 2-4 b. v 40 b. i 40 Skatte-frihets-dygnen vid masugnar, om tillökning deruti. V 40 b. V 40 Skeppsbyggeri, om undervisnings-anstalter derb. y 40 b. V 40 a. 1 40 a. y 40 för, samt anslag dertill, ? , 4 2 9 1-6 225 31 Svar på återremiss , , , 4 o 85 13-16 a. a. ys 40 a. a. ys, 40 a. fy 40 a. a. yy 40 » Se Lånerörelse. 1 n -Skolor, se Hufvudtitel Nionde. 5 Skeppsfarten , om åtgärder att befordra dess b. fy 40 b. « 40 V förkofran 8 — 108 22-26 b. 40 b. fy 40 ■j Skeppsholms Församlings Kyrko-Cassa, om erJ sättning för förlorad tomthyra ; 1 se Anmälan 39. » Kyrkobyggnad , om anslaget derJ till; se Anmälan 23. i Skiften och Afvittringar, se Hufvudtitel Nionde. V 40 hörande. Bil. Litt.
Föredrogos ånyo och lades till handlingarne Lag-utskottets den 19 och 22 dennes på bordet lagda memorial: N:o 38, i anledning af skedd återremiss af Utskottets betänkande N:o 20 öfver Kongl. Maj;ts nådiga proposition, med förslag till förordning, angående handelsboks vitsord; och N:o 39j i anledning af återremiss utaf Utskottets betänkande N:o 28, öfver väckt motion om bestämmande af tid för vitesförbuds kungörande i kyrkorna. S. D. Föredrogos ånyo och h\Lö\\os Allmänna Besvärs-och Ekonomiutskottets nedan nämnda, den 19 och 22 dennes på bordet lagda utlåtanden och betänkanden: ]N:o 58, i anledning af väckt motion om beklädnads-direklionernes förpligtande att insätta en del af de under deras förvaltning ställda medel uti R. St. Bank, emot årlig ränta; N:o 59, i anledning af väckt motion om tillvägabringande af en inhemsk försäkrings-inrättning emot sjöskador; N:o 60, i anledning af väckt motion, i fråga om skyldighet för åboer å de till Kongl, och Hvitfeldtska stipendii-inrättningen hörande hemman att riksdagsmanna-arfvode erlägga; N:o 61, i anledning af väckt motion om indragning af Svenska post-kontoret i Hamburg; Prot.-utdrag den &6 April i848. 319 N:o 62, i anledning af väckta motioner angående åtgärders vidtagande för utbekommande från
Den vidare pröfningen af !örev:de Utlåt, uppskjöts till e. m:s plenum. Gr. af Ugglas, Ludvig: Då, såsom R. o. Ad. torde lia sig bekant, frågan om bränvins-försäljnings-afgifternas fördelning befinner sig i ett ganska besynnerligt skick, skulle jag, för att något resultat i afseende å 3:dje monut 24:de §:n målto vinnas, vilja hemställa, att en inbjudning utlärdas till Preste-St. om att förena sig i R. o. Ad:s beslut. Detta förslag begärdes pä bordet. Anmäldes och bordlädes lölj:de frän Utsk:n inkomna Ullälin, Betänkm och Mener, nemi. från Sammansatta Statsoch Banko-Utsk:t: N:o 41, i fråga om vissa föreslagna ändringar i de för R. Sl:rs Revisorer af Stats-, Bankooch Riksgäldsverken gällande särskilda instruktioner; N:o 42, ang:de väckt motion i fråga om grunderna för beläning i R. Stms Rank, publika verk och inrättningar af vissa fastigheter på Gottland; Sammansatta Bankooch Lag-Utsk:t: N:o 1, med förslag till lag om enskilda banker, med rätt att utgifva egna banksedlar; N:o 2, med förslag till lag om enskilda banker, utan rätt att utgifva egna banksedlar; N:o 3, i ani. af väckta motioner ang:de förändring af lagens stadgande om ränta; 186 Den S September e. m. Sammansätta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t: N:o 19, i ani. af väckta motioner om förändring af föreskrifterna ang:de uppläsande från predikstolarne af K. Förordningar, kungörelser m. m.; N.-o 20, i ani. af återremiss af Ulsk:ts Betänk. N:o 7, öfver väckta motioner om förändrade föreskrifter i fråga om vattenverks anläggande m. m.; N:o 21, i ani. af återremiss af Utslcts Betänk.
Banko-Utskottets af den 18 dennes, om allmänt kungörande af den inskränkt! ing_ uti Specie-Mynts utväxling från Banken, som i följd af "Riksens Ständers Beslut, pE de sednare åren ägt oell tills vidare anses böra äga runi. Lag-Uiskottets af den 3 Februari, i anled-! ning af de hos Högvördiga Prest-Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid detta Utskotts förra Betänkande rörande ett närmare bestämmande af beskaffenheten utaf Afviltrings-Eetyg. Allmanna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets af den 10 Februari, angående yrkadt utbyte och jämkning af Iloteringen i Tossbo och Vedbo Härader af Elfsborgs Län. S. D T jät Borgare-Ståndet bero: 1. Vid hvad Riksens Ständers Stats Utskott yttrat uti dess den 12 i denna månad aflåtne samt den 19 på bordet lagde Svar uppå de hos Borgare-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets under den iy:de Januari afgifne och af de öfrige RiksStånden bifallne Utlåtande öfver Herr G. Kjellanders motion, om uppskof med redovisningen af Krono-uppbörden. 154 Pro t: Vid Slats Utskottets den i-6:de uti inne-varande månad meddeldte samt dea ig:de på bordet lagde Utlåtande, i anledning af de inom Hedervärda Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid bemälte Utskotts af de frenne öfrige Stånden gillade Yttrande, uti frågan om fortfarande af det för Fatiigvårds-Inrättningen i Carlskrona anslagne understöd af Statens medel. S. D. Jemte det Borgare-Ståndet lät bero viii Ri ksens Högloft. Ständers Stats-Utskotfs den 12 uti denne månad meddeldte samt dsnig på bordet lagde Utlåtande öfver de af Herrar M. Thunell och H. W. Eckhoff till Borgare-Ståndet ingifne samt till bernälte Utskott remitterade Memorialer, om ersättning för de förluster, som Svenske
Banco-Utskottets beslut, alt nu föreslå Transport-räkningens upphörande och införande af lika expeditiöns-sätt med större Transport-Sedlar i Banken, som det i Riksgälds-Contoiret eger rum, får jag anmäla min vördsamma reservation , och som skäl derföre åberopa Herrar Deputerades af Banco-Styrelsen, Herrar Banco-Commissariernes och Fiscals-Embetets samfälda Utlåtanden, hvilka blifvit dels genom BanCo-Styrelsens, dels genom Banco-Utskotlets försorg, till trycket befordrade.' 64 Bil. till Banco-Utskottets Memorial Nio go. Jag anser det derigenom vara ådagalagdt och bevisadt: att det gamla Expeditions-sältet medför de största möjliga controller och största säkerhet så väl för Banken som Allmänheten, hvilket ock;, icke ens i senare tider, någonsin blifvit emotsagdt; att lika säkra controller icke genom detta nya • sätt möjligen kunna åstadkommas; hvilket Höglofl.
ConstitutionsUtskottets Memorial. N;o 51 med föreslående af tillägg i 1 §. 7 Morn. och 2 §. TryckfrihetsFörordningenj samt N:o 52 med förslag till ändring i 63 Regeringsformen. Föredrogos å nyo; hvarvid de i dessa Memorial uppgifna grundlags ändrings förslag antogos att hvila, såsom Riksens Ständers Utlåtanden, till nästa Riksdag. Från Hederv. BondeStändet. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Stats och LagUtskottens, den 29 dennes på bordet hägde Utlåtande N:o 558, om Statens ansvarighet för enskilde och publike Ämbets och Tjenstemäns förskingrade medel. S, D. Efter öfverläggning, i anledning af Stats, 1052 Fröt. Uldr. d. 27 Septeinb. 1823. Banco och EkonomiUtskottens den 21 dennes sednast på bordet lagde ?.flätande N:o 545, meddeladt öfver gjorde anmärkningar vid Betänkandet N:o 434, rörande Allmänna Magazinslnrättninger; fann BondeStåndet skäligt bifalla det förut afgilna Betänkandet, med de ändringar och tillägg lörsta Utlåtandet innefattar, och i öfrigt här nedanföre omförmäles, nemligen: 1:0 Att den af Uttskotten i 3:djc? punct, n stadgade praescriptionstid, i ocn för vederbörandes anmälan till erhållande af spannmålsunderstöd, utsträckes till den 1 October 1825, samt att de 60,000 tunnor, sorn af Allmänna Magazinslnrättningens tillgångar afsättas för de Norra Läner, öfverlemnas till Kongl. Majtts Nådiga disposition, för att efter Länens folkmängd och olika sädesproduction på tjenligaste sätt fördelas, samt åt Länen erbjudas, antingen till inrättande af District eller SockenMagaziner, i fall vissa orter skulle sådana önska, såsom ledande till ändamålet, eller ock till användande på annat sätt, såsom grundläggning för undsättningsanstalterne.
Ekon.Utsk. inkomne ut)åt:n: N:o 20, i anledn. af väckt fråga om uphäfvande af stadgandet, att K. M:s Bef:h:des utslag i roteflyttnings m. fl. mål, skola Kammar-coll:ii pröfning underställas; N:o 21, i anledn. af väckt motion om förändrad reglering af marknaderne i Slättäng; N:o 22, i anledn. af väckt motion, ang:de föreskrifvandet af kontroller till förekommande af missbruk vid försäljning af kläde; N:o 23, i anledn. af väckt motion om uphäfvande af K. kungörelsen d. 21 April 1837, ang:de förbud att under viss tid af året fiska och till salu hälla hummer; N:o 24, i anledn. af väckt motion om reglering af embetsoch tjenstemäns löner; N:o 25, i anledn. af väckt motion om utfärdande af köpings privilegier för Wrigstads by i Jönköpings län; N:o 26, i anledn. af väckt motion om klockares befrielse från skyldigheterna att fortskaffa presterskapets embetsbref och att besörja ringning vid kyrkorna; samt N:o 27, i anledn. af väckt motion om förändring uti nu gällande grunder för prestmans befordringar. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. J 3 e. m. In fidem protocolli Albert Munck. Lördagen den 1 Februari 1851. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 6 prot.uldr. för d. 29 samt pleniprotm för d. 15 och 18 sisth Januari. Härvid anmälde sig och upläste Hr Stiernsvärd, Gust. Mauritz, följande anförande: Den 1 Februari f. m. 237 Sedan jag först af Postoch Inrikes Tidningen, och derefter af det justerade prot., blifvit i tillfälle att, närmare än vid upläsandet, taga kännedom om innehållet af Hr 0.
— (Srtra ©tat§ 12. — talöfning uti jTattefribetS 21. — tillöfning i Ärebitioet för Söiantt* faftnr — Ärebitioet för belåning af ©v. tttt. 42. HU: m §. 23. äng. belS anflånb meb betalningen, bolö afdrifning af unbfattningäs flitlber 43. §. 24. — ©tatSanflag för ^nqparteringS* fojlnaber 44. §. 25. — löntittöfning för SänSmännen faint inbragning afgjerbingStttanS* lönerna 45. §. 26. — änbring i fiabganbcna röranbe behaglig tibS förläning3 §. 27. — förhöjning i lön*anflagen för @äft* gifinare i jperjeåbalen 47. §. 28. — traftamenten för ©täbernaö 3J?agi* ftratSpcrfoner och borgare , äfven* font för Stämnbemän ochgierbingS* män roib fimer och anbra förrätt* ningar för tronans räfning 47. §. 29. — arfvoben åt 9tåbbu3*3tätterna för bebanblingen af tuttntål 48. §. 30. — anjlag titt (iat()ebral ©folan i Sttnb, i fället för bertill anvifabt öllocfarc^elgondplböforn .48. §. 31. — anflag för 9taoigation3 — SSränvinSbränningSmfgiften . 66. §. 41. — Äurbuö*afgiften 66. §. 42. — ttnb. ffrifvelfer röranbe ferffilba bevittningSfrågor 67. §.
Uti 4 § af samma förslag har Skogs-styrelsen häutydt på särskilda författ ningar rörande ny ttj anderätten till kronoskogsmarkerna i Stora Kopparbergs och de Norrländska länen, samt i ett särskildt författningsförslag, som omförmäles under I:mo här ofvan (pag. 6), uppställt bestämmelser angående nyttjanderätten till skog ej mindre å krononybyggen och nyhemman, än äfven å Kronans oafvittrade marker, hvilka bestämmelser hufvudsakligen innefattas i förslagets 2, 3 och 4 §§, som hafva följande lydelse: ”§ 2. Å odisponerade kronomarker i socknar, der allmän afvittring ännu icke blifvit verkställd, skola kronoskatte och frälsehemmansegare inom hvarje socken vara berättigade, då de samfäldt sig anmäla, att, mot viss afgift, eller så kallade stubbören, å skogstrakter, som icke äro närmare belägna bvgdelag, 46 Sammans. Stats-, Lagsaint Allm. Bes v.- och Ekon.- Vt sk. Betänkande N:o 60. hemman och nybygge än här nedan i § 3 sägs, socknevis njuta utsyning, såväl af fullmogen vexande skog till bj elkar eller sågtimmer, som ock af annan vexande skog, hvilken till bjelkar eller sågtimmer icke anses duglig, äfvensom af vindfällen, annan skadad skog samt stubbar och rötter till kolning, tjärueller pottaske-bränning.” ”§ 3.
Men det är opassande och så mycket mera opassande som jag nästan alltid går dit utan att ha gjort toalett. FRUN. Jag har ju sagt det det är himmelskriande! Men det är väl ändå värre! Härom morgonen, när jag kom in hit i salongen, hittade jag ett papper på golfvet, ett papper fastadt med schärt band vid en stor kastanie. CECILE. Ett karteradt papper? FRUN. Nej, ett papper med verser på verser adresserade till dig! CECILE. Verser! . Allt det här är mycket ledsamt, mycket komprometterande att klättra upp i ett kastanieträd att kasta in verser Dåliga verser förmodligen? Har tant dem qvar? FRUN. Nej, jag har förlagt dem. CECILE. Så tråkigt! Men i alla fall, på det der sättet kan det väl inte fortfara? FRUN. Nej, jag hoppas det! CECILE. Det vill säga, ni ämnar ta edra försigtighetsmått? FRUN. Lita på det! CECILE. Och att om han nånsin vågar visa sig här FRUN. Åh! Femte Scenen. DE FÖRRE. LISE. LISE. Herr Ernest Duplessis frågar om frun vill taga emot honom. FRUN. (till Cecile). Hvad sade jag? CECILE. Han vågar komma hit! FRUN. Som du ser men oroa dig inte jag vet hvad jag skall göra! CECILE. Ah! ni vet? FRUN. Ja visst, och jag är säker om att du skall gilla CECILE. Hvad då? FRUN. Att jag gör som du nyss antydde! CECILE. Som jag antydde? FRUN. Ja visst nemligen visa bort honom. CECILE. Ah! har jag sagt det? FRUN. Sedan jag först låtit honom förstå CECILE. Ja visst, tant! FRUN. Att han aldrig kan ha hopp om att behaga dig CECILE. Nej, inte det minsta ni känner min föresatts FRUN. Klostret, ja! CECILE. Och det hade derför kanske varit bäst att inte ta' emot honom! . (till Lise) Bed herr Duplessis stiga in! LISE. Ja, mamsell! (går).
Mot detta Kammar-kollegii förslag har blifvit anmärkt, bland annat, att, om all fördel af skogens förkofran och all uppmuntran till dess skötande undandroges boställshafvaren, han äfven borde befrias från de med skogens skötsel förenade stora kostnader, hvilka i sådan händelse måste drabba Kronan, men att det otvifvelaktigt vore en fördel för Kronan, om, genom en billig fördelning af afkastningen mellan Kronan och boställshafvaren, den speciela skogsvården kunde åt boställshafvaren anförtros, och derigenom ett minskadt behof af skogsbetjening uppstå. Kammär-kollegii förslag, att afskilja vissa delar af de betydligare boställsskogarne, skulle, åtminstone i fråga om de ecklesiastika boställena, möta hinder af de rättigheter, sorn, på Sätt ofvan är antydt, kommunerna i flera fall kunna ega till dem.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogislautt 3*8 tror Betänkandet vara af den beskaffenhet, »tt det behöfver återremitteras; och önskar, i följd häraf, att få fästa LagUtskottets uppmärksamhet på några omständigheter. Att betrakta en arrendator såsom utgifvare af en skuldsedel, Uret icke vara alldeles lämpligt. Den senare har blott förbindelse, att betala den utfästade summan, Gn arrendator åter, f!*n i Augusta f. m s har på egendomen nedlagt arbete, och möjligen älven sitt capital. Jag skulle derföre tro, att den compromiss-rätt, Friherre Ridderstolpe i arrende-frågor föreslagit, vore ganska tjenlig. 1 England äro Farmers synbarligen skyddade af lagen emot jordägarne. I Frankrike deremot, voro de fordna Fermiers så vanlottade, som jag bc-arar, att våra arrendatorer skulle blifva, i fall det af Lagutskottet Irainstiillda förslag antoges Det är väl sanet, att jordägarens eget interesse fordrar att var» billig emot arrendatorn, men får han ett öfvertag af Lagen, sådant som här föresläs, så torde det ock komma att begagnas af honom vid contractets afslutsndeFörhållandet biir dä enahanda , sorn under de senare aren med Kungsgårds-arrendens, hvilka man blott sökt uppdrifva, utan att tänka på möjligheten af deras utgörande. Herr von Heijne, Georg: För rein del tror jag knappt, att någon husbonde kör bort sin arrendator för det, att han icke precist kan betala arrendet under ett missväxtår. Tvertom känner jag ganska mångå, som till en del eftergifvit sina arrenden och sökt lätta arrendatorernes vilkor vid sådana händelser. Jag är öfvertygad att högst fä skulle vilja begagna deras rätt att vräka arrendator. Men deremot anser jag att, om ett sådant vilkor är vid arrendet fåstadt , att nemligen arrendatorn skall, enär contractet brytea, genast från hemmanet afflytta; detta vilkor bör hafva afseende mindre på arrendebeloppet, än på vården af jor - pen I Au°uslii f. m, den och husen.
(1) En Tunna Hvete. s c rt En Tunna Råg. En Tunna Rågmjöl. En Tunna Koin. p P 3 i O ■ z En Tunna Mjöl. C3J H c 5 3 En Tunna Hafra. Kopparbergs Kopparbergs Ett £ti Humla. En Tunna Honung. En Ask eller Otting Honung. cn c FoderOxe. Ett st. Stut. Ett st. Mindi Svin. H c dä" tä C: Kopparbergs Gefleborgs. ' Ett st. Galt om 3 år. ooo ft ' < Cr> C 7Tx - C/330 5‘" TJ w a; OQ Ett st. lefvande gödd Gås. PS ao C: CL. Cl. O Wo Ett st. Gås. Ett st. Höns. Pi >n Sa aa w o' 00 >' ao 00 n o‘ aa cn vrS: S: oa aa En Tei ja af 1 Får,! 1 Gås och 1 Höns.J M D CT C 'z C 7? Nerike Bergslagen . Wermlands — St. Kopparbergs . , Litt. I. (2) Upsala Län Stockholms Södermanlands Östergöthlands Gottlands . Calmar. Calmar Öland Blekinge Jönköpings Kronobergs Christianstads. Christianstads distrikt Engelholms d:o Cimbritshamns d:o Malmöhus. Hallands Götheborgs Wermlands Westmanlands St. Kopparbergs . Gefleborgs. Gestrikland Helsingland Wester-Norrlands Jemtlands. Jemtland Herjeådalen Westerbottens Norrbottens. >• fö fö *T O fö t-J c p p 1 2 P •' 5 på n C/J ra W < □o st. to Koljor. fe fö 05» C: C Upsala Kopparbergs Jemtland Herjeådalen Westerbottens Östergöthlands Gottlands Calmar. Calmar Öland • Blekinge Jönköpings Kronobergs Christianstads. Christianstads distrikt Engelholms d:o Cimbritshamns d:o Malmöhus Hallands Götheborgs Elfsborgs Skaraborgs Nerikes. Nerike Bergslagen Wermlands Westmanlands St. Kopparbergs Gefleborgs. Gestrikland Helsingland Wester-Norrlands Jemtlands.