Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hon skulle sy ut det där mönstret hon hade litet ondt i hufvudet, det såg så regnigt ut o. s. v. Men Rikard gaf icke vika. Hans friska energi och lefnadslust verkade så smittande, att Alie själf började tycka, att hon lefvat som en riktig mullvad, och att hon väl kunde behöfva skaka af sig litet jord. Och så gingo de gata upp och gata ned utåt Djurgården, hem öfver Ladugårdsgärdet och Lill-Jans och Villastaden. Han ville se på alla nybyggnader, alla planteringar, som vuxit upp sedan han reste. Att hon, som icke hade hans vana vid marscher och strapatser kunde blifva trött af en så lång promenad, föll honom icke in. Han hade aldrig tanke för annat, än hvad som för ögonblicket intresserade honom själf, och Alie skulle förr ha gått tils hon stupade än hon velat låtsa om att hon var trött. Dylika promenader upprepades sedan ofta och äfven fru Rode, som under flera år fört ett nästan fullkomligt stillasittande lif, blef snart tvungen att följa med Rikard ut på visiter, på teatrar, på utfärder utåt landet. »Jag är i alla fall tacksam, så länge jag slipper vara med om springlekar», sade gumman humoristiskt en dag då Rikard hade öfvertalat henne att följa med till en familj på landet, där det fans fullt med ungdom i huset. »Ja, men det slipper nog inte jag», sade Alie, »fast jag aldrig har kunnat fördraga springlekar i all min dar.» Om förmiddagarne arbetade Rikard några timmar inne i sitt rum på ett större krigsvetenskapligt verk, till hvilket han samlat material under sina resor. Han tålde då ej att störas af ett enda ljud ingen fick röra sig i rummet utanför, ingen fick ens taga i en dörr. Alies rum låg på ena sidan om salen, hans på den andra. När det då någon gång hände att hon kom in utifrån, då han satt och arbetade, ville hon ej gå igenom salen, utan kunde sitta långa stunder i köket och vänta på, att han skulle gå ut. Detta såg modern, men det föll henne icke in att göra någon invändning häremot. För henne var det själffallet, att alt och alla skulle underordna sig under hans trefnad.
Or, ganisationen har »visligen blifmit i underdänighet underkastad Kongl. Maj:k, som ivid flere tillfällen nädigst täckts taga Läkare - konstens förkofring sig om hjerta». Utom mänga andra undersätliga förbindelser, hofwa Swenffe Läkare att tacka wär nädigs Konstng för den under Förmyndare-regeringen werkstälda lyckliga förening af Collcgium med Cyirurgiska Societeten , som säledcs sätt ett till allmän båtnad närmare fästadt föreningsband emellan inwärtes och utwärteö Läkare-konstcn, än i nägot annat land finnes sä fast samman, knutit. Herr För fattige och vencriffe sjuke i Stockholm, ärligen - Rd. B:co i52c>: - » Enligt 17Y5 ärs till K. Seraph. Ordens Gillet inkomna Räkenskaper är utbetaldt för Hospitalen och Lazaretten samt till Barn uppfostrings - hjelp i Landsorterna, samina är, en summa — Rd31,889- sr, Z 152 Den 2 Aprrk. Herr klLrllikt-n tZ^llensKöl-l, lk^il, yttrade sig: fiss Folkets Representanter i en Stat, som utur Revolutions, tillstånd höjt sig till form och wardighet af ett stadgadt Reger ings-sätt, kan wal icke wigtigare öfwerläggningsämnen förekomma an sörswarct af denna Stats Sjelfständighet och wärdén om .detta Folks ökande och hälsa. Det första af drsta ämnen har i dag med en warma, Ridderffapet och Adeln wärdig, blifwit omfattadt och behai;dladt, och pä samma, uti Swensta Riddarhusets Annaler merkwardiga dag, förekommer det andra härtill slutligt afgörande. Jag stall ej widlyftigt yttra mig öfwer en fak hwars wigt och beskaffenhet blifwit sä wal och grundligen afhandlad af den wardige
En mängd mindre mossodlingar hafva derjemte blifvit verkställde nästan i alla trakter af länet. Odlingsföretagen på fast mark, om än vanligen omfattande endast smärre jordvidder, hafva ännu mera allmänt förekommit. De hafva förnämligast TMndsh.-Emb. uti Calmar län und. ber. för åren 1856—1860. 2 10 Calmar län. Nyodling. Dikning. bestått i uppbrytning af sådan stenbunden mark, som legat inom eller intill de gamla åkrarne och behöft odlas för att vinna vackrare eller formliga egofigurer samt underlätta brukningen. Flera större och mindre odlingsarbeten hafva också årligen tillkommit i följd af omflyttningar vid laga skiften, hvarvid ofta händer, att en eller annan delegare icke bekommer inom det honom anvisade nya läge så mycket åkerjord, som han lemnar, utan får sin fyllnad i odlingsbar jord jemte odlingsersättning af skifteslaget. Med föranledande af fögderiberättelserne, torde kunna antagas, att arealvidden af länets odlade jord under perioden vunnit en tillökning af minst 7,000 tunnland, hvilket motsvarar ungefär två tunnland på hvart fullt hemman. Nämnde berättelser antyda likväl, att odlingsifvern flerestädes börjat aftaga. Under de näst förutgångne qvinqvennierne hade, under inflytelsen af gynnande konjunkturer för jordbruket, salupriset å jordegendom uppstigit till en svindlande höjd. Deraf föranleddes en mängd försäljningar, under förhållanden, som nödgade de, ofta på krediten och framtiden sig förlitande, köparne till de största ansträngningar, för att af den köpta egendomen så fort som möjligt hemta medel till afbetalningar å köpesumman. Jemte en alltför långt sträckt skogsafverkning, sökte man derföre begagna sig erbjudande tillfällen till sådana nyodlingar, som kunde med lätthet åstadkommas utan betydligare uppoffring af tid och arbete. Man skyndade att till åker förvandla en del af ängen och de mest stenfria trakterna af betesmarken.
För att befordra skyndsamhet vid behandlingen af de ärender, som blifva till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets åtgärd öfverlemnade, har Utskottet inom sig utsett tre afdelningar för ärendernas beredning innan dessa till slutlig handläggning hos Utskottet förekomma, hvadan Utskottet enligt 24 § Riksdagsordningen eger att antaga tre kanslister, en till biträde vid hvardera afdelningen; men då, enligt hvad erfarenheten vid förflutna riksdagar visat, dessutom oundvikligen erfordras ett pålitligt biträde vid diariernas förande och för att gå tillhanda med notarietjenst, vid Utskottets sammanträden, samt två kanslister, att, i den mån göromålens mängd och omfattning sådant erfordra, i tjenstgöring inkallas, så får Utskottet hos Riks-Stånden vördsamligen anhålla: det Utskottet må tillåtas, att, utöfver hvad Riksdagsordningen medgifver, genast antaga en notarie, och i mån af behof, två kanslister. Stockholm den 7 November 1859. Å Höglofl. Ridderskapet och Adelns Ledamöters vägnar: Enar IVilhelm Nordenfelt. A Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar: Lars Johan Loven. A. W. Dufwa. Å Högvördiga Preste-Ståndets Ledamöters vägnar: Johan Anton Millén. Å Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar: Johan Petter Andreasson. Bih. till R. St. Bcsvoch Ekon.-lhskotlcls Memorial N:o 2. HT:o 3, Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Dec. 1S59, kl. 2 e. m. Memorial, 2' anledning af vack t motion om rättighet för de olika Hypoleks-föreningarne att utgifva deposilions-bevis.
Med afslag å Utskottets tillstyrkande af en underdånig skrifvelse till Kongl. Majit med anhållan om föreskrift för Svea och Götha HofRätter, alt, under tiden mellan våroch höst-sessionerne, arbeta på 2 divisioner, blef Utskottets betänkande i öfrigt godkändt. S. D. Föredrogos ånyo Banco-Utskottets följande memorial och utlåtanden : N:o 25, i anledning af väckt motion om präglande af en skådepenning till åminnelse af H. M. Konung Oscar l:s och Dess Höga Gemåls kröning; Bifölls; N:o 28, i anledning af Banco-fullmägtiges hemställan, att beloppet af en på Kongl. Ränte-kammarens räkning med Banken utställd, såsom falsk ansedd, assignation å 7,900 R:dr B:co, hvilket belopp uti Bankens räkenskaper bland dess fordringar balanceras, måtte få afskrifvas: Bifölls; N:o 30, i anledning af erhållen återremiss å Banco-Utskottets utlåtande, Nio 21: lades till handlingar/le; Nio 31, med hemställan om löneförhöjning åt nuvarande Kamererareu i cassa-afdelningen, G. IV. Schiltzer crantzBifölls; N:o 32, med hemställan om godtgörande för 2:ne från Banken till Kongl. Mynt-Verket utgifne förskott: Bifölls; N:o 33, i anledning af väckt motion, att den, utaf Directionen öfver Malmö Låne-contor, tjenstemännen derstädes medgifna företrädes-rältighet till ombesörjande af commissioner vid Låne-Contoret måtte upphöra: Bifölls. S D. Föredrogos ånyo Stais-Utskottets följande utlåtanden: N:o 90, i anledning af väckta motioner örn ett årligt understöd för aflidne General-Direcleuren m. m. Claes Livijns efterlemnade enka och 0- försörjda barn: Bifölls; Bih. till R. St.
Ut låtanden N:ris 47, 49 och 50, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens tre första Hufvud-Titlar: III. 339, 396, A. 398. —, att sådane måtte ega rum öfver Lag-Utskottets Betän kande N:o 21, angående religions-väsendet: V. 289, A. 290- — —, att sådana måtte ega rum i anledning af Sammansatta Statsoch Banko-Utskottets Utlåtande N:o 24, angående Hy - — G — 85 potheks-Inriitlningarna i Riket; inbjudning till Med-Ståndeu från Välloflig!! Borgare-Ståndet.: se Inbjudningar. Gemenskapen, angående upphäfvande af förbudet för densamma att gifta sig ulan vederbörande befäls samtycke: B. VII. 5, 140, 184. A. 196, E. 354 General-Assislans-kontoret f. d., angående förslag till expektansstat dervid, äfvensom pensions-stat vid Riksgälds-Kontoret: B. XI. 378, 380, A. 380 General-Inspektör, angående anslag till lön åt en General-Inspektör öfver Elementar-Läroverken: motion af Grefve Garl August Adlersparre: se Motioner. General-Mönstring, angående förändring i föreskrifterna rörande Båtsmans-rotehållares skyldighet att inställa sig vid —; motion af Friherre Georg af Schmidt: se Motioner. Geologiska undersökningar, rörande anslag för fortsättning deraf inom Riket, samt lifgifvande af derpå grundade kartor: I. 115, R. 119; B. Georgii. Evert af, dess yttranden: H. 29, 31; III. 644. Gerts härad, angående förändrade stadgande!! rörande krono-brefbäringen inom —: B.
Fröken Gudrun Torpadies konsert å Vetenskapsakademien i lördags var talrikt besökt och den intagande unga sångerskan därvid föremål för liflig hyllning. Någon fullfärdig artist är hon visserligen ännu icke, men hennes vackra mezzosopran torde än konstnärligare kunna utvecklas och hennes föredrag präglas af en viss innerlig het och flärdlöshet, som äro goda grunder att bygga vidare på. Mest anslog äfven nu hennes engelsk-amerikanska visor samt Griegs » Margretes vuggesang&gt;, som måste bisseras. Programmet utfylldes af hr Th. Hofer med några sånger, i hvilka hans präktiga bas gjorde sig väl gällande, och af hr Stenhammar, som för sitt föredrag af tre fantasistycken för piano af egen komposition samt ett par franska dylika, af Godard, inhöstade intensivt bifall. En påskdagsmatiné förberedes som vanligt af k. operans regissör, hr Axel Rundberg. Som bekant brukar denna matiné höra till vårens intressantaste musiktillställningar. Så blir nog förhållandet äfven i år. » Stilleben. Novell af Alvilde Prydz. |] är fanns icke i hela staden ett hus till, så ståtligt som tullinspektor Engels. Och fastän det bodde många hyggliga, rätt bildade människor borta vid smågatorna, fanns det likväl ingen, som i gammal aristokratisk bonitet kunde komma upp mot familjen Engel. Så långt man kunde minnas tillbaka, hade den haft om händer stadens tullvä- sen, och äldste man, som alltid blef tullinspektor, förde familjenamnet Nobel framför släktnamnet Engel, hvilket således ytterligare preciserades såsom varande af bästa sort. * Författarinnan Alvilde Prydz, hvars rykte som en af Norges allra förnämsta berättare vinner allt större stadga, presenterades redan i fjol i både ord och bild för Iduns läsarinnor. (Se biografien och porträttet i n:r 8, år 1895.) Vi vilja nu äfven framlägga ett prof på hennes diktning i följande novell, för Iduns räkning öfversatt från författarinnans manuskript.
Slutligen påstår Utsk., att bevis saknas derom, »att författningen öppnar ett fritt fält för de onaturligaste förbindelser, såsom för blodskam samt äktenskap och lägersmål i andra förbudna leder.» Jag trodde, icke, att jag äfven i detta fall behöfde framlägga någon bevisning. Om majoriteten i LagUtsk. velat göra sig underkunnig 1)en 17 Jnnt t. m. om sanningen i min upgift, hade sådant, kunnat ske genom att vända sig till någon af de J!:ne i liufvudstaden vistande ConsistoriiNotarierne, hvilka kunnat lemna uplysnitig om den stora massa af uplösta äktenskap, och då man vet detta antal, upstår ovilkorligen den frågan, huru det varit möjligt, att alla dessa äktenskap straxt efter deras ingående kunnat så hastigt uplösas. Min 13-åriga erfarenhet har öfvertygst mig, att oftanämnde Kongl. Bref ofta varit orsaken härtill. Om jag således går från början till slutet, kan jng icke finna annat, än att mina i motionen anförda skäl äro fullkomligt tillräckliga. 1 allmänhet måste jag göra den anmiirkn. emot Utskis Betänk., att det allt för litet sett på det rent kristliga momentet, den kristliga försonligheten, hvilken mycket lättare kunnat inrymmas i handhafvandet i alside på barnens ställning till sina föräldrar, om det Kongl. Brefvet blifvit uphäfdt. Jag beder om ursäkt, att jag ytterligare måste hålla mig till LagUtskis Betänk. Utsk. påstår, att författningen är dicterad af mensklighet. Mig undras högligen orri så kan vara förhållandet då den helt och hållet uphäfver sednare taflan af Tio Guds bud, innehållande att menniskan skall älska sin nästa som sig sjelf, och skall väl detta budord i något fall tillämpas, bör det väl vara i fråga om barns och föräldrars skyldigheter inbördes. Är det menskligt att utstryka 4:de budordet? och är det så, så är det åtminstone icke kristligt, ty det sannt kristliga bör åtminstone visa sig i erkännandet och upfostrandet af sitt barn.
Majit uti en af de punkter, hvilka under den 3o October 1778 meddelades Rikets Ständer, yttrat, att Kongl. Majit helst hade på en gång afskaffat alla ransakningar om brott emot sigj men då sådant af anförda skäl ej kunnat ske, hade Kongl. Majit, som trott sig bäst med sin JustitieRevision kunna pröfva målens beskaffenhet, samt om de borde med lagens stränghet ifras eller ock nedläggas, låtit utfärda Kongl. Brefvet den a5 September 1777, hvaruti Domstolarne anbefalldes, att när sådana btott angåfvos, utan minsta tidsutdrägt till Kongl. JustitieRevisionen inberätta målet, hvaruti det bestod och hvilken det angifvit, då Kongl. Majit äfven genast sig i Nåder ville utlåta, huruvida, efter sig företeende omständigheter, saken måtte alldeles nedläggas eller ock med ransakningarne lagligen fortsättas. Häraf anser jag följa, alt ofvannämnda föreskrift i 1777 års Kongl. Bref äfven afsett förklenliga utlåtelser mot Konungen i tryckt skrift; och då denna föreskrift, gifven Domaren till efterrättelse i afseende på rättegångssättet uti de mål, hvarom samma Bref handlar, sedermera under de tider, stadgandet i 3 §. af 1774 års Tryckfrihetsförordning gällt till efterlefnad, utgjort ett vigtigt tillägg lill den för slika måls behandling i öfrigt gällande och uti berörde Förordnings 4 §• omnämnda rättegångsordning, utan att under denna tidrymd hafva blifvit i någon måtto förändrad, än mindre upphäfven; så drager jag deraf den slutsats, att hvar som blifvit angifven för brott emot nyssberörde 3 §. i 1774 års Tryckfrihetsförordning, haft en obestridlig rättighet, att påyrka anmälan efter 1777 års Kongl. Bref, för att såmedelst tilläfventyrs från sig afvärja ali påföljd af angifvelsen, likasom det ålegat
» De svarta trubadurerna », såsom man här kallar negersångsäHskapet » The Fisk Jubilee Singers », hafva under de senast gångna båda veckorna gifvit flere konserter härstädes och tillvunnit sig det allra lifligaste bifall från såväl den musikaliska som den stora allmänhetens sida. De hafva ock genom sina intressanta och omväxlande program, genom sin ypperliga sammansjungning, sin fina nyansering och sina goda röster gjort sig väl förtjänta däraf. En Schumann-afton gifves om måndag i Vetenskapsakademien af de båda framstående pianisterna Vilh. Stenhammar och Knut Bäck. Oupplösliga band. Novell för Idun af Sylvia. (Forts.) ystnaden blef henne likvisst något enHSjjB formig, och i den tilltagande skymningen försänktes hon snart i de eftermiddagsfunderingar, som vid denna tid på dygnet vanligtvis för en stund inställde sig och nu kommo henne att glömma, huru hennes uppträdande gent emot fabror egentligen borde ha varit. Mellan gardinernas tjocka veck föll i detta ögonblick en månstråle, som troligtvis verkade störande, ty hon sänkte ännu djupare sitt hufvud. Med en lätt kyss på hennes hand, som sjunkit ned från min axel, reste jag mig sakta upp samt begaf mig in i salen eller salongen, som min tant gärna kallade det bredvid liggande rymliga, luftiga rummet. » Vår våning är inte stor, » sade hon vid tillfälle en oeh annan gång, » inte stor, men ytterst komfortabel, » hvarvid hon med sin ringbeprydda hand gjorde en li en rörelse mot en del dyrbara portierer, som, ulppriktigt sagdt, hvarken dolde sängkammare eller boudoirer, utan präktiga garderober. Men bakom praktfulla draperier kunde man ju föreställa sig hvarjehanda. Stackars tant! Hon hade svårt att bära försakelser. Att låta någon ana, att hon må- ste försaka, detta var något, som hon aldrig skulle kunnat bära. Med en suck sjönk jag ned i en fåtölj och stirrade omkring mig. Månskenet föll nu fullt in och kastade breda strimmor öfver golf och väggar, hvarvid en oeh annan förgyllning framträdde ur dunklet och glaset, i den gamla böhmiska ljuskronan gnistrade.
Att nu orda om nyttan eller skadan af den befarade iöreningen af Conseiloch Commando-målen , skulle så vida kunna tyckas vara onödigt , att det i alla fall beror af Kongl. Majit att den verkställa, och likväl finner jag betänklighet vid tystnad i ämnet. Att den 'oftanämde föreningen icke skett, dertill kunna visserligen speciella omständigheter hafva medverkat, men möjligen kan orsaken också ligga i Kongl. Maj:ts kända grannlagenhet, att begagna de rättigheter, som Grundlagen honom endast impliciter tillägger , och då jag för min del tvertemot Constitutions-Utskottet anser föreningen högst önskelig, skulle jag hålla för menligt , om Kongl, Maj:ts betänklighet ökades i detta mål genom en tystnad , som kunde tydas till gillande af Utskottets tanka : ”Sammanblandning ”af olika mai” säger Utskottet. Sådant ser jag ej i Conseiloch Commandomåls förening, men väl ser jag det i organisationer, som Utskottet försvarar. Sammanblandning af olika mål sker, när man i en och samma hand förenar de vigtigaste diplomatiska befattningar med de inrikes åtgärder, som framför alla andra Den 1 December f m. 37 förtjena denna sednare qvalification , och då man ökar denna tillblandning med befattningar, som fordra djup Juridisk kunskap, och vidsträckt litterairt omdöme. Detta har skett i anseende till Hof-Cancellers-Embetet, och se | detta kallar jag sammanblandning af olika mål, icke så concentration i en hand af mål fullkomligen homogena till sin natur och sitt åsyfte, endast i behandlingsformen olika. Men ej nog att jag förklarar mig anse meranämde förening oskadlig. Jag går längre och bekänner utan ringaste betänklighet, att jag håller densamma i högsta grad önskelig. Vill man ha systematiskt sammanhang inom hvardera af Försvarsverkets a:ne hufvudgrenar, hvad är då nödvändigare än sammanhang emellan materiellens och personalets organisation? Kan någondera nånsin vara positivt god P Kan någondera vara det annnrlunda , än relativt till den andra? Skådom den yppersta af kända förvaltningar af Militairisk materiell: Den Fransyska: Är det troligt, att den skulle passa till organisationen af vårt Försvarsverks materiell?
Maj:ts Nådiga Proposition rörande använ» det af en på Post-Verkets räkning i Rikets Ständers Bank innestående summa. — angående en prescriptionstid för liqviderandet af åtskilliga i Riksgälds-Contorets räkenskaper balancerade äldre skuldposter. •— i fråga om förändring i sättet för ersättning af hästar och persedlar, som vid rusthålls-regementena under krig gå förlorade. — angående utvidgandet af Apologist-klassen vid Fahlu högre lärdomsskola. — angående inköp af boställe åt en Kapell-predikant i Undenäs församling inom Skaraborgs Län. — angående en del löneförmåner till Under-Oflicerarne vid 3;ne kooapagnier af Helsinge Regemente. — angående förändrad reglering af den åtskilliga hemman i Skaraborgs och Elfsborgs Län medgifna rättighet till mulbete å krono parken Edsmären. med Förslag till förändrade föreskrifter, angående villkoren för tillverkning och försäljning af Bränvin. —- angående förklaring af Kongl, kungörelsen den 1 Oktober 1812, rörande vissa iagttagelser vid besvärsskrifters och ansökningars inlemnande, — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ändring af 8, 9 och 10 §§ i 17 kapitlet Handels-Balken samt förklaring af 2 § i samma kapitel. Underdånig Skrifvelse, angående grufegares åläggande att deltaga i fat tigvården. 128. — angående afvittringarnes skyndsamma verkställande i Vester-Da larne. 129. — angående åtgärder att befordra skyndsammare antagande af det nya systemet för mått, mål och vigt. 130. — angående ytterligare utvidgad smidesrätt inom Bergslag. 131. — angående indragning af Bergsfogde-tjensterne. 132. -—• angående undanrödjande af stadgade hinder för Adelsmäns befor dran till tjenstebefattningar i städerna. 133. — om ändringar uti Kongl. Stadgan angående folkundervisningen i Riket af den 18 Juni 1842. 134. — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående anslag till boskapsskötselns befrämjande i Riket, medelst anläggande af Stam-Holländerier.
Förvillelsen lärer således vara å Herr Friherrens sida i detta fall, likasom den otvifvelagtigt är det angående beloppet af TreprocentsSedlarne, hvilkas ännu oinlösta belopp uti alla tre FilialDisconterne icke uppgår till 3 Millioner. Till Herr Friherrens upplysning kan jag nämna, att dess irring torde härleda sig deraf, att han förmodligen inräknat de bokförda Länen ibland TreprotentsSedlarne. Herr Carpelan, Wilhelm Maximilian, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, sä lydande: Det sammansatta Stats - och BancoUtskotJ tet har för Riksens Ständer framlagt en plan till reglerandet af Disconternas aftäirer. Redan vid sjette raden begynner en lång «ch invecklad mening, hvaraf dock den fhtf* Dtn 17 Martn, t. tn. *23 sats kan dragas, att principerne till närvarande förslag skola framdeles utvecklas j de begära blott att Riksens Ständer skola godtroget underteckna, och när detta är gjordt, få de nöja 6ig med hvilka grunder de finna för godt att framställa. Jag saknar i hela det framgifna Betänkandet i ..allman Åsigt ^ indelning af Ämnet, rigtig Calcul och Rättvisa, hvilket de serskilt reserverade meningarne nogsamt bee visa. Detta vore nog för att yrka dess åter? remittering. Utskotten hafva sjelfva medgifvit, att denna fråga borde gemensamt afhandlas med den öfver det allmänna Myntvärdets upprätthållanlande , men som åsigterne häri varit olika, det vill säga, ämnet ej fullkomHgen utredt, hafva Utskotten framlagt denna fråga , som på det nogaste har samband med det allmänna Myntvärdet och uppgjort ett Förslag, hvars gagne-i lighet eller skadelighet man icke vet. Utskotten säga likväl att detta ej rubbar de stadgade grunderna för allmänna Planen &c. — men, frågas billigt: Hvilka äro dessa, grunder? äro de af Riksens Ständer pröfvade och antagne? Leda de till någon båtnad för Nationen?