Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I)en slutföljd Grefve Mörner i öfrigt gjort, att då Ständerne ej ägde tillgång till StatsRådets Protocoller, Ständerne éj heller skulle kunna afgörande rätten utöfva; denna invändning är redan af mig undanröjd. Jag här påmint deéom, att om Ständerna i något enda fall skulle få sjelfva bedömma Ministéren, hvilket likväl synes vara medgifvit i sjelfva den förändring , sorn nu föreslås oss, en förändting, som ju åter ické åsyftar §:s borttagande; så skulle alltid sammsi consideration uppstå, nemligen, att upplysning om innehållet af Protocollerne i anmärkningsfrågan 6kulle lemnäs Ständerne af Constitu*j tions - Den 23 Maji. *93 tionsUtskottet, på samma gång, som anmärkningen återlemnades; och då det måste medgifvas, att i något fall Ständerna kunde erhålla den upplysning, som borde tagas utur StatsRådets Protocoller; så vöre det också klart, att så äfven borde tillgå i alla antmrkningsfrågor, emedan Lagen icke gifver ringaste anledning till någon arbitrair magt hos Utskottet, att i något fall lemna en sådan upplysning, och i andra vägra den; hvilket likväl skulle äga rum, derest Utskottet kunde göra hvilketdera det ville. Då RegeringsFormen befaller, att Utskottet skall höras, och Riksdagsordningen befaller, att alla Remisser skola af Utskotten besvaras; så måste ändamålet vara, att Utskotten skola, i alla Mål, lemna all den upplysning, ali den kännedom, som Utskotten äga. Så förstår jag Lagens ändamål, och så torde det böra af alla förstås. För den erinran Friherre Åkerhjelm gjort om ofullständigheten af mitt yttrande, angående f. d. Konungens Conseil, anser jag mig vara Herr Friherren förbunden. En större fullständighet hade likväl kan hända varit öfverflödig. Alla minnas den magt SäkerhetsActen gaf Monarken, och äfven skadligheten deraf.
Herr Påhlman, Otto Fredric'. Jag instämmer väl icke i den sista Talarens åsigt, att Rörelse-capitalet, genom den af Utskotten föxeslagne myntreglering, kommer att minskas; men det oaktadt vill jag icke bestrida den af flere Ledamöter väckte motion, om silfveruppköp, emedan, såsom jag tillförene flera gånger yttrat, det är bättre att, om sedlar Jkola utgifvas, derföre erhålla något emotsvarande värde, som i Banken qvarblifver, än att endast såsom lån, utgifva dem; men då detta ämne synes mig innefatta en ny fråga, som icke blifvit inom Utskotten ventilerad, hem-; ställer jag, om det ej är mest enligt med formen, att frågaa först till BancoUtskottets ut - V l' f 29e« g 7u/m /, m. 457 låtande öfverlemnas. Jag erkänner svårigheten för BancoStyrelsen, att verkställa ifrågavarande Silfver-upphandling. Antingen skola Riksens Ständer lemna BancoStyrelsen fullkomligt bestämda föreskrifter; men då kunna Styrelsens beslut lätteligen af speculanter motverkas; eller ock skall man tillåta BancoStyrelsen att förfara alldeles efter eget godtfinnande, i hvilket fall befattningen torde blifva allt för grannlaga. Jag anser det således vara bättre att anslaget till Kongl. Maj:ts disposition öfverlemnas. Man har bland annat tillstyrkt, hvad BondeStåndet beslutat, eller att detta anslag i visst fall borde användas att styra coursen. Jag känner visserligen, att både BondeStåndet och PresteStåndet vidtagit ett sådant beslut; men jag måste, för min del, alldeles bestrida detsamma* Att Coursen ingalunda låter styra sig, synes mig vara skäligen uppdagadt, icke allenast genom Kongl. Maj:ts Nådiga tillkännagifvande, angående de betydliga uppoffringar Kongl. Maj:t i detta afseende gjort, utan ock af förflutna tiders erfarenhet. För att styra Coursen, måste Nationen vidkännas jemt så stora uppoffringar, som svara mot underbalao_ cen i handeln, hvilket åter för en längre tid torde blifva omöjligt.
Om ändring i tiden till Capitations-, BränvinsConsumtionsoch Pannerymds-afgifternas uppbärande. 7:0 Börande nedsättning af Post-afgifren för alla till och ifrån utrikes orter afgående och ankommande bref. 8:0 Örn qvarntullens eller Mantals-penningarnes beräkning och erläggande af Stockholms Stad m. m. gro Beträffande förhöjning i Fotsoch Båk-afgifterna samt Sjö-Tullen. IIt Supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. Remitterades till Stats-Utsiottet ett anförande af Friherre Staél von Hollstein, Corfitz Ludvig, angående redovisningen för Statsmedlen 1808 och 1809, om upplysningar angående Saltpeterfonden, samt angående upplysning om ett öfverskott af 1813 års Tulluppbörd, hvilket i Götha Canal-Discont blifvit insatt. Ut Supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. i 18 Den 2 7 .Tult. S. D. Återremitterades . Stats-Utskottets den 25 dennes på bordet Iagde .Betänkande af den 24 nästföregående, angående skrifvare-hjelp åt Expeditions-Utskottefs Betjening, a rivoden för tryckningen af Bihanget tili Biks-Ståndens Protocoll m. m. Ut Supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. Biföll Höglo/l. Bidderskapet och Adeln Banco-Utskoitets den 15 och 18 dennes afgif11 e, samt elen 22 sisth på bordet lagde, Betänkanden: 1:0 I anledning af återremiss om utlåning på fast egendom. 2:0 Angående förbättrade Uöne-vilkor för Bankens Embetsoch Tjensteman, m. m. / 3:0 Börande yrkad förändring i Författ ningarna om Banco-Auctioner, Ut Supra. E x Protocollo A. G. Silverstolpe S. D.
{Fall erinran införas i ^onungené befallnings bafroanbeS Alllmänna Jtungörelfe angående Mantals oel) ©FattjFrifning. s$Jed böterneé uttagande forfjålleé på fatt om böter för forfummelfe void Mantals odj ©FattjFrifning redan {Fabgadt är. <Dm £ajreringSCommttté på fcandet. §. 87. Snar ©ocfemberedningarne fina förrättningar {lutat, anmält bet $ä* raböjFrifmaren genafl boö ^onungenö befallningöbafwande, forn få bejtämmer antalet af £a)ceringS€ommittéer od> bern indelar, att meberbörande ej befrnä* ras meb långa refor, odj utfätter hagarne för hvarje Ha^eringSkommittöcS fammanträde. §. 88. £a):eringSkommittéerne böra årligen fammanträba få tidigt, att deras förrättningar innan funii månads utgång äro fullborbabe. §. 89. 3 bege kommittéer är Sandöböfbingen, eller ben, f>an i fitt {Fälle förord» nar, Crdföranbe, meb rätt att i öfmerläggningarne, ej i befluten, deltaga; orf> mare SandSböfdingen förbunden, att öfmerroara be, i följd af benna författ» ning, förfta året fFeende taperingar, om laga förfall ej ^indrar, i ^noilfen bän* belfe
Den präktiga Mamanpze har blifvit bortgift med gamle Bastian, och sjalf har hon resignerat och fiitt afstå från sin a1- skade. Ja, afven som enka blir hon tvungen till nya offer. N a r Foss vill lemna inteckningen i Borg såsom säkerhet, och bankens ombud invänder att egendomen ar dotterns, svarar han dessa ord, ganska betecknande för stallningen: &gt;; \ ' lin datter, det er mig det! Vi bruger saa her paa Fossegaard. :, Och nar allt slutligen störtar, och hela korthuset faller sönder, och Marianne kommer under fund med allt det falska i deras spel då finnes intet qvar, förgafves har hon offrat sig. Tomheten, egoisnien lägges obarmhertigt i dagen; älsklingen, som hon hoppats att kunna återvinna, gär förlorad, och hon börjar efter en ungdom, som hon bortkastat på en lögn, ett nytt, ädlare lif, helgadt åt uppfostran af de .unge. Det ser ut, som ville Lie göra detta uppfostringsverk till regel. Inger-Johanna slutar med att halla skola uppe i fjallbygden; Cecilia får ett lifsm51 i att fostra Marthas son, och Marianne tager till sitt hem några af bygdens fattiga barn att der göra dem till människor, som förstå hvad lifvet innebar. Sarskildt tyckes hon ömma för dessa parias utan namn, för dem, hvilka samhället pekar ut såsom faderlösa, Marthas och Barbros söner, den lille Jan och Nikolai. Lic har icke en förebråelse för Martha och hennes felsteg. Hon står ren inför skalden, och det ar modern, som blir den anklagade. Likaså ar stackars Barbro icke tillräknelig - men samhället. Samhället, som drar växel på hennes ensamhet och fattigdom, rycker henne frin sitt barn och later andra njuta dess rätt. samhället, som på detta vis gör henne främmande för Nikolai, låter andra fostra u p p honom och betraktar honom som en brottsling. Ur kretsen af de missriktade, som skalden drager i ljuset: och en motsats till kommendörskan med sin småaktiga sallskapsmoral, trader en annan mor oss till mötes, den gamlailfa.
Jag tror således, att Utskottets Memorial uppfyller ändamålet, och att man icke behofver sätta i fråga om kunskaperna blifvit inhämtade hos skräddare eller skomakare. Hans E.xcellence Herr Grefven och Landt Mar ska/ken hemställde, om Ståndet behagade instämma i Herr von Harlmansdorffs framställning rörande 9:de punkten. Ropades Ja och Nej. Herr von Hartmansdorff: Om man insätter orden: eller andra dylika läroanstalter, så är ju Grefve Gyldenslolpes önskan uppfylld. Grefve Gyldenstolpe: Herr von Hartmansdorff lärer icke kunna påstå, alt Motala Verkstad är någon läroanstalt, och jag hemställer örn , i fullkomlig och god tillverkning, andra dylika inrättningar kunna mäta sig med den. Herr Lefren; Det är ju meningen alt bilda dessa personer till anförare för näringarna, och icke till närings-idkare, hvilka blott föda sig sjelfve. Således måste de kunskaper som erfordras, vara både theoretiska och praktiska. Jag tror således att Den 5 Febr ii nr ii f. m. 19 det vore i full conseqvens med livad Herr von Hartmansdorff yttrat, utan att utesluta någon gagnelig inrättning, om man begagnade uttrycket: dylika anstalter. Herr Crusenstolpe: Herr von Hartmansdorff har talat om Handels-Institutet i Götheborg, Grefve Gyldenstolpe om Motala Verkstad. Om denne sednare nämnes i redactionen, kom man kanske lättast från saken. Herr von Hartmansdorff: För att göra slut på discussionen, tillstyrker jag hvad Herr Lefren föreslagit. Grefve Gyldenstolpe: Att jag citerat Motala Verkstad hoppas jag ingen skall misstycka, då det endast bevisar alt jag sätter ett stort värde derpå. Vill Ridderskapet och Adeln endast i redactionen aalto ut Motala Verkstad, så skall jag i öfrigt vara belåten med den förändring Herr von Hartmansdorff föreslagit.
Dessutom böra, för oförsedda händelser, tvenne serskilda tillräckliga summor anslås och till utbetalning ä Riksens Ständers Riksgälds-Contor anvisas, den ena, att vara tillgänglig, då Konungen, till Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan hela Stats-Rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finner dem vara oundvikligen nödig; den andra, att, vid infallande krig af Konungen lyftas, sedan Han Stats-Rådet in pleno hört och Riksens Ständer sammankallat. Riksens Ständers förseglade anordning å sistnämnda summa må ej förr brytas, eller summan af Fulhnägtige i Riksgälds-Contor et utbetalas, än sedan Riksdagskallelsen blifvit i Hufvudstadens Kyrkor vederbörligen kungjord. Bland Constitutions-Utskottets förslag. 1:0 Till åtskilliga föreskrifter, åsyftande Riksdagsgöromålens förenklade oell ordentligare behandling, Riksdagarnes förkortande samt besparing i Riksdags-kostnaderna.. Riksdags-Ordningen; B) §. 26. irsta Perioden. Konungen eller —- sammankomma på Rikssalen, senast inom åtta dagar frän den, då Riksdagen blifvit, enligt 23 $., kungjord.-—-— '4 ConslitulionsUtslottels Memorial N:o 4* C) §. 28. i:a Perioden. Ridderskapet och Adeln • tjenligast linner; genast eller sist inom tolf dagar, sedan Riksdag, jemlikt 23 , kungjord blifvitj Ledamö ter, lika mångå af hvarje Stånd, i de Utskott, hvilka skola ärendena bereda och utarbeta. L) §• 52. Utaf alla Memorial och Anför anden} som äro af egenskap att böra till något Riksens Ständers Utskott remitteras, skola till Ståndet ingifvas trul exemplar hvaraf det ena stannar vid Protocollet, och det andra till Utskottet afgår.
Uti de fyra kolumnerna för Riks-Ståndens beslut utmärka bokstäfverna a. afslaget; a. a. ad acta; b. bifallet; g. godkändt eller gilladt; l. b. lät bero, och å återremitteradt. Då något Stånd annorlunda, eller under vissa modifikationer, fattat beslut, är endast dagen i kolumnen införd. För tiden från den 15 Oktober 1863 till riksdagens slut, den 8 December samma år, är året utsatt i kolumnerna för Riks-Ståndens beslut. Summariskt innehåll af Bihangel lill Riks-Slåndens Protokoll vid Riksdagen 4862—4865. S»ml. Afdela. Band. 1-11 Kongl. Majits Nådiga Propositioner och Skrivelser med tillhörande Utdrag af Stads-Råds-Pro tokollen. Dito dito Nas 38 —128, jemte Innehålls-förteckning. Berättelse om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit, sedan nästföregående riksdag, jemte de af Kongl. Majit till Rikets Ständer héline tal och svar uppå underdåniga framställningar, samt Anteckningar om allmänna vägoch vattenbyggnadsarbeten i Sverige, omfattande åren 1860—1863. Rikets Ständers år 1860 församlade Revisorers Berättelser jemte vederbörandes Utlåtanden, angående 1:o Statsverket, 2:o de under Comerce-Coliegium ställda fonder, 3:o Bankoverket och 4:o Riksgäldskontoret Dito år 1861 dito dito angående dito dito. Dito år 1862 dito dito angående dito dito. Rikets Ständers Justitiae-Ombudsmans Berättelser, äfvensom Tryckfrihets-Komitens Berättelse. Kongl. Majlis Befallmngshafvandes Embets-Berättelser. Konstitutions-Utskottets Memorial Niis 1 —17, jemte Förteckning. Stats-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden Niis 1—86. Dito Dito Niis 87—138. Dito Dito Niis 139— 170.
Nu emedan det är af högsta vigt att ifrågavarande undantagslagar icke allenast offentliggöras, utan ock att detta sker så ofta att tillvaron deraf ej må falla ur allmänhetens minne, hvilket lätteligen kunde inträffa, derest, , enligt motionärens förslag, kungörandet i kyrkorna, som för närvarande är det på alla orter lämpligaste sättet att gifva dessa lagar offentlighet, ovilkorligen bestämdes till hvait femte år, får Utskottet, som dessutom anser förhållandet böra vara enahanda, om vitesförbudet afser förekommandet af jagt eller åverkan, vördsamt tillstyrka, att ifrågavarande motion mätte af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. Stockholm den 2 Mars 1848. STOCKHOLM, Elmcn et Granberg» Tryckeri, 1848. Lag-Utslotlets Betänkande, A:o 29. 1 N:o 29. Ank. till Exp. Utsk. d. 13 Mars, kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af vackt motion, angående skärpta kontroller för kyrkoböckers förande m. m. I memorial, hvilket hederv. Bondeståndet till Lagutskottet remitterat, har riksdagsfullmäktige!) Sven Heurlin från Kronobergs län anmärkt, att, ehuru Rikets senast församlade Ständer antagit och medelst underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:ts godkännande öfverlemnat ett förslag till förordning, innefattande åtskilliga föreskrifter, dels för vinnande af fullständighet i presterskapets anteckningar öfver lodda, vigda och döda personer, dels för kontrollerande af riktigheten utaf samma anteckningar, dels ock i afseende på anteckningarnes förvarande, berörda underdåniga skrifvelse likväl icke vunnit annat afseende, än alt densamma blifvit till kyrkolags-kommittéen öfverlemnad.
Vidare och då för att såväl den egentliga undervisningen skulle kunna behörigen bestridas, som ock elevernas praktiska öfningar i folkskolan tillbörligen öfvervakas, särskildt lärarebiträde, åtminstone vid de mera besökta seminarierna blefve af nöden, samt för undervisning i gymnastik, sång och musik, teckning och trädgårdsskötsel erfordrades lärare, af hvilka de, som för de tre första öfningsämnena antogos, utan tvifvel, der ej ett ringare antal elever rättvisade en nedsättning till lägre belopp, borde i allmänhet få sig anvisade arfvoden lill likhet med hvad för lärarne i nämnda ämnen vid de treklassiga läroverken beslodes, hvarförutan, för bestridande af andra oundgängliga utgifter, såsom till undervisningsmateriel, hyra, ved, ljus, m. m. särskilda medel icke kunde undvaras, ansåge Kongl. Majit kostnaderna för dessa seminarier, då de till elfva, ett i Luleå deribland inberäknade blefve inskränkta, icke kunna i medeltal antagas till lägre belopp än omkring 6,000 Ridr för hvarje. Enär indragningen af de tre seminarier, dem Kongl. Majit ansåge kunna undvaras, synts icke böra annorlunda verkställas än i den mån der redan anställde lärare antingen till andra tjenster afgingo eller kunde erhålla anvisning på lärarebe - 78 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 139. fattningar vid andra seminarier, Idefve medel behöfliga för upprätthållandet under den närmaste framtiden af alla nuvarande seminarier; men då, derest de af Kongl.
Men jag har tillförene haft äran visa, att Konungens Rådgifvare i Commando-måi ej synes , enligt naturen af dess befattning, kunna af Ständerna tilltalas för brist på nit, drift och skicklighet, hvarföre §:n utan tvifvel så bör redigeras, att just försummelsen af ”Rikets sanskyldiga nytta” må äfven till Konungens Rådgifvare i Commando mål kunna hänföras. Att införa honom näst efter: ”StorsRådets Ledamöter samfält, eller en eller flere af dem” — skulle ej gå an; emedan de följande Orden: ”Uti deras deras Rådslag om Allmänna mått och steg,” — ej synas kunna lämpas på Konungens Rådgifvare i Commando-mål j bellst Allmänna mått och steg förmodligen ligga utom gränsen för hans verkningskrets. — Jag vågar derföre ödmjukast föreslå följande Redaction: ”Skulle Constirutions-Utskottet anmärka, att Stats-Radets Ledamöter samfällt, eller en Den ti April. 317 eller flere af dem, eller någon Stats-Secreterare, eller Konungens Rådgifvare i Commandomål, i deras Embets-åtgärder icke iagtragit Rikets sanskyldiga nytta, eller icke med oyäld, nit, drift och skicklighet sitt förtroende-Embete utöfvat, då skall Utskottet sådant för Riksens Ständer tillkännagifva , hvilka” &c. Friherre Cederström, Jacob : Jag instämmer med Herr Cederskjöld deri, att den af honom foreslagne förändring i Redactionen af 107 §. Regerings-Formen , är vida bättre än det af Constitutions Utskottet afgifne Förslag, Constitutions Utskottet har i sitt Förslag icke nyttjat benämningen af, Konungens Rådgifvare i Commando-mål, utan benämnt denna Embetsman, Konungens Föredragande i Commando-mål: I Grundlagen finnes icke en sådan benämning, utan i i 106 §. Regerings-Formen nämnes han som Konungens Rådgifvare, och samma benämning måste väl på alla ställen nyttjas , eller ock på alla ställen ändras. Om Herr Cederskjölds Förslag skulle gillas blir det nödigt att 29 §.
Rdr 2,340 att med 180 rdr till hvardera utgå ifrån den tid förhöjda tjensteår vid ifrågavarande befattningar, genom innehafvares afgång eller frivilliga afsägelse komma att upphöra. 2:o Universiteten. Med åberopande af de skäl, som i protokollet för Ecclesiastik-ärenden den 13 dennes äro anförda, äskar Kongl. Majit för Universitetens behof följande anslag på ordinarie stat, nämligen: till Universitets-bibliotheket i Upsala 1,500: „ Kemiske Institutionen vid Universitetet i Lund 500: „ Botaniska Institutionen derstädes 300: hvarigenom anslaget till Universiteternas materiella behof således skulle komma att ökas med 2,300. Stipendier åt utmärkta yngre Akademiska Lärare, 2,000 rdr vid hvardera Universitetet, tillsammans 4,000: Stipendier åt medellösa Theologie Studiosi, 1,000 rdr vid bvartdera Universitetet, tillsammans 2,000: „ lönefyllnad åt Kalsenianske Professorn vid Upsala Universitet 000: „ lönefyllnad åt Bibliothekarien vid Universitetet i Lund 800: 3:o Folk-skolorna. Såsom ersättning till Garnizons-skolan i Christianstad för den afgift, som under namn af portpenningar fordom till samma skola utgått, har årligen, alltsedan 1841 från Rikets Ständers Riksgälds-kontor blifvit utbetalt 240 rdr bko; men då detta belopp icke är någon förändring underkastadt och allt framgent hör fortfara, föreslår Kongl. Majit, att det - samma må å stat uppförs med 240: 4:o Medicinal-staten. För att bereda tillfälle att kunna anställa tvenne nya provincialläkare, hvilka enligt hvad vederbörande upplyst, äro af behofvet påkalla Transport rdr 12,280 —■ — Bilt. till R. St. Prof. om Statsverk. 1850.
Hulr eller omkring 691,000 Hulr per mil; men denna skilnad som för hela vägsträckan skulle uppgå lill 547,142 H:dr, är dock icke af någon betydenhet, i fal! det skulle befinnas, att sträckningen öster om sjön Sommen i öfrigt vore lör landet gagueligare och af behofvel mera påkallad, än den vestra. Det torde ock med all visshet kunna antagas, alt, genom noggrannare och fullständigare undersökningar, än de, som under den korta tiden af endast 4 månader under innevarande års sommar medhunnits och med de ringa tillgångarne kunnat bekostas, man skall lyckas så förbättra planerna för en jernväg öster om Sommen, att icke allenast våglängden skall blifva betydligt kortare, än som nu uppgifvits, utan ock lutningsoch krökningsförhållaudena blifva betydligt förmånligare, än som vid den första undersökningen visat sig, och alt, till följd häraf, icke allenast den högre kostnaden, utan äfven öfriga omständigheter, som blifvit anförda mot den östra riglningen, skola så uljemnas, alt förmånen af den östliga riglningen framför den vestliga skall blifva alldeles påtaglig. Uti Chefens lör Statens jernvägsbyggnader ofvan berörda underdåniga betänkande förekommer visserligen, att linien från Falköping öfver Jönköping och Tenhult, för att träffa östra alternativet, måste förlängas med 1 mil 10,000 fot, till följd hvaraf en förökad kostnad af omkring 820,000 Hulr skulle uppkomma, så att verkliga prisskilnaden till fördel för vestra linien skulle utgöra 1,367,142 Hulr, Denna anmärkning försvinner dock, om man besinnar, att södra stambanans nord - Motioner i BondeStåndet 1863. 759 ostligaste punkt blir förflyttad 1 mil 10,000 fot öster om Nässjö samt följaktligen kommer alt gagna en vidsträcktare ort, än om den blott berörer Nässjö.
Detta contract bör ‘sist inom 14 dagar derefter, vid 3 Rdr 16 sk. ‘vite, jemte den serskilda påföljd, att den till “biträde i Handeln antagne, i annat fall, anses “deraf icke vidare förbunden, af Handlanden “tillställas, i styrkt afskrift, Handels-Societetens “Ordförande, hvilken åligge, att, vid Societe“tens näst inträffande sammankomst, den emot* “tagna Handlingen aflemna, för att i Societe“tens förvar qvarblifva; varande, i händelse “contractet sedermera af någondera contrahen“ten brytes, den andre contrahenten öppet, att “låta detsamma vidare fortfara eller ock alldeles förfalla. “ Förslaget till Förordning} angående Handtverkerien i Riket. H Art. Om Lärlingar. $. 2- “Då Lärling af Mästare antages, bör med “honom, eller, om han är omyndig, med hans “lagliga Målsman upprättas contract, som nog“grannt upptager lärotid och öfriga vilkor. “Mästaren, som dock vare berättigad, att dessförinnan, högst tre månader, hafva Lärlingen “på prof, vare pligtig att, inom 14 dagar ef“ter contractets upprättande, till Ordföranden i “Handtverks-Societeten aflemna en styikt afskrift af contractet, vid Tre Rdr 16 sk. vite “och den påföljd, att detsamma eljest anses så“som å Mästarens sida brutet och I ärlingen “deraf icke vidare förbunden; börande Ordfö - 31 Exp. XJtth Förslag till un A. SM/v. N:0 353. “randen, vid So-cietetens nästinträffande sam“mankomst, samma Handling aflemna, att i “Societetens förvar qvarblifva.
Da Ut» skottek icke funnit någon betänklighet uti att med afseende pä Thronens försäkrande bifalla bade att Ko, vunsen mätte wara myndig wid Aderton ar och art, Den 14 Aultk. »6;r enär Thronföljaren icke denna alder uppnatt, personalet af Riks,Styrelsen matte af Företrädaren kunna bestämmas, har Utskottet likwäl i anseende till den som stuve bllfwa en omyndig Konungs Förmyndare ansett nödigt bestäirtt uttrycka, att han åtminstone skulle hunnit till den alder, wid hwilken man i allmänhet anses till myndiga ar kommen utan att likwäl allmänna Lagens stadgande om Förmyndares älder blefwe pä honom tillämpadt, och t afseende pä en afliden Konungs Testamente, att dek skulle äga kraft ej blott till nästa Riksdag, men till dek Riksens Ständer hinna sig deröswer yttra. Utskottet bär icke desi mindre instämt i den tanka, att en således förordnad Förmyndare,Styrelse icke skulle wara owillkorligen förbunden att genast sammankalla Riksens Stander, utan derest inga trängande omständigheter det fordrade, äga att afbida deras nästa Lagtima Sammankomst. Utskottet har trott att en sadan mellantid skulle wara lika swarande emot ändamälet, att förekomma de wid en Regems timabe dödsfall möjligen inträffande orolighcter, som alt lemna den nya Regeringen tillfälle akt winna och förtjena Nationens förtroende; Men längre än till nästa Riksdag har Utskottet icke ansett sig böra sträcka kraften af den aflidne Konungens förordnande, sä snart icke en Prins af Kongl.