Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N. Härad af N: N. Län) att deltaga i rädfla"gcn och b c flut.!!, om derstädes förekommande ärm"den, hwarwid han owilkorligen förpligtas, att stålblå sig till efterrättelse Swerigks Nikes beswurna Re"gm-ings-Form af den 6 Juni! iZo), jämte Riks' ''d^gs OcVningen och öfrige gällande Grundt-gir ö' Fnllmagtcrne underffrifwes sär Prcste-Stand.t af Bgkopp och Consistorium: för Brrgare-Ständet af Stadens Magistrat ^och Lstdste och hwad Fahlu Bergs» lag färffrldt beträffar af Grulwu-Rätten och Bergslagens DMuerade samt för Boiide-Srändek. af.Wal-« för - Den iz Dcrcw.dcr, 795 sörrättarcn : börön,de tillika för sistnämnde Ständ Wal« prolecokek af Eiecrorrrue Niidertekirxdt rncdlölja sanik efter fulländad granskning af Fustmngkeyne till den walde ä:erställas; och ware ^W»ki orrätkareugryldig atr Walprvtoceliel. söre sin a;resä fran jörLktniugs ställer asiämna. §. 27. Prepositioyen angående StatL'Werkets tillständ och. beöof/ b re ar af Sanden h.vartdera err exemplar tillställas, öswcrlämne Konungen ankiygett wid det lllisäiie dä Riksdags enligt föregåendes öpnas eller ä Riks-Salen annan dag, der Honom sa gode synes, eller ock omedelbart lill Riksens Ständers Stats U.'ff'otl: luoiii fjorton dagar wid Lagtima Riksdag och inom en manad wid Urtima ester dest öpnande. — Riksdas gens börja» räknas altid frän ben dag dä berördo pro» position af Rrksens Ständer eller nämnde Utskott em otta ge» bljswik.
Nå-ja, att du satt upp schweitzeriet åt henne ... hvad gör det Du borde finna dig smickrad! ETTIG. Och det säger han åt mig! ETTIG. Det gör jag också ... när hon kan förtrolla barn, hur mycket mera farlig skall hon då inte vara för karlar! EVALD (stött). Barn Akta dig, Ettig! När man varit fem år på Carlberg så är man inte något barn längre... ETTIG. Seså, bli inte ond nu jag vet ju att du är fyllda aderton år ... jag ville bara drifva litet med dig! STJERNE. Nå, tala nu om misstaget! VALTER (afsides). Det är märkvärdigt hvad hon dröjer! EVALD. Jo, som jag kommer ut ur porten, så ser jag ett fruntimmer som går före mig på trottoiren ... jag går i fatt henne och ber att få göra sällskap ... hon har ingenting emot det, och det bär af långt ner åt Clarasidan ... vi förde en mycket liflig konversation, och när vi slutligen kommo till ett stort hus nere på en af smågatorna, niger damen mycket infamt, slår upp sin svarta voile och säger: "Det är första gången på fyratio år som en sådan ära händt mig, och jag skall riktigt tala om för min måg på Carlberg sådana artiga kadetter han har!" Och hvem tror ni jag såg? Jo, lektor Bergs svärmor, en gammal hexa på sextio år! EVALD. Jag kunde inte säga ett ord, och till råga på förargelsen kom jag för sent hem och fick arrest dagen derpå Några dagar derefter kom lektorn och underrättade mig om att jag kunde ha godt hopp om att få bli' hans svärfar bara jag först blef DE ANDRA. Ha-ha-ha! 20 torr bakom öronen, som han uttryckte sig ty gumman hade blifvit alldeles förtjust i mig Ah! jag var så ond så att jag hade haft lust att mana ut honom! VALTER. Det skall lära dig en annan gång att låta bli och spela kurtisör! EVALD. Äh! du skall inte komma med några moraler, du är sjelf mycket värre! VALTER. Evald! EVALD.
En annan författare, som anställer en jemförelse mellan åren 1836 & 1856 beräknar, med stöd af KommerseColhii Berättelse, att införseln af alla slag landtmannavaror det förra året öfversteg utförseln s. å, med 4,000,000 rdr; men det sistnämnda året med ända till 7 V2 mill. Att vår ladugårdsskötsel icke gått framåt, med jättesteg åtminstone, torde kunna slutas af följande sammanställning, hvilken jag påträffat, upgjord efter Landshöfdingarnes 5-årsberättelser. Folkmängd. Hästar. Hornboskap. Får&Getter, Svin. På 100 personer af folkmängden belöpte sig således: Ar 1822, Hästar 14,3 Hornboskap 56,1 Får & Jemföres inoch utförseln af ladugårdsprodukter under åren 1848 & 57 finner man för År 1848. Öfvervägande införsel År 1857. utförsel införsel utförsel. Smör Lisp. 4,400 — 102,000 Ost » 3,900 90,000 — Talg » 140,000 221,000 — Humla n 5,000 13,000 — Dricka K:r — 3,000 — 31,000 — Fläsk Lisp. 264 37,000 — Medwurst a 4,000 71,000 Kött, saltadt Lisp. 19,000 42,000 — Lin, ohäckladt » 1,500 20,000 — Fjäder !> 26 22,000 — Man torde häraf kunna finna, att vår ladugårdsskötsel ej gjort särdeles framsteg på sednare tider, då importen af sådana varor måst ständigt ökas. Vi veta att våra fabriker, spinnerier & väfverier gjort betydliga framsteg under de sista 10 åren; men långt ifrån att exporten Den 3 December f. m. af dylika varor stigit, är det importen, som varit i jemn och stor tillväxt år från år. Den var 1848. 1857. öfverskott in försel utförsel införsel utförsel.
Afco *4. il 3} I 1778 års Hufvudboks extracter finnes ej någon tillgång i skiljemynt antecknad. Om någon sådan fanns är den inberäknad bland Guldoch Silfver-behållningen (då varande skiljemynt, slantar, utmyntades efter 5o R:dr p. Sk:pund). Det enligt 1802 års myntfot, utpräglade skiljemynt efter 100 R:dr p. Skrpund är upplordt för i8o3 lika med Specie, efter det då i allmänna rörelsen gick lika med detta mynt, men för de senare åren — då bägge upphört att vara gångbara — har man öfverfart den lilla behållningen såsom vara, till rubriken: Lätt Realisibel tillgång, der upptagen till det i Bankens Böcker antagna värde af koppar, nemligen: 47 R:dr 4 skSilfv. Spec. p. Sk:pund. — Behållningen i det nu gångbara skiljemyntet å 166 a:3-dels R:dr B:co p. Sk:pund har, för år 1828, beräknats tillökt till en rund summa af R:dr 5o,ooo. 4) I Bankens Böcker och alla hittills derefter utgifna Tabeller har behållningen af myntade plåtar fortfarit att upptagas ibland Bankens contanta tillgångar, äfven sedan de upphört att vara gångbart mynt. I afseende på den närvarande lillaåterstoden är det visserligen likgilltigt, livar den upptages; men för bedömmande af 12 Banco-\Jtskottets Betänkande. Bankens ställning till ex.: 1778, vore det missledande att anse såsom contant en kopparmassa, uppgående till omkring 3 års export från liela Iliket. Man har således här upptagit den såsom vara, hland lätt realisibla tillgångar, bibehållande det åsatta priset: 47 R:dr 4 sk, Specie (å 120 sk. Curs t B:co, å 128 sk. Curs
Semtllntntp af Capitalei:, 2lctte*23olag, 2lj$oaationei:, ©octeteter, £«pov, Werf, -^ypotheEs* od; anöra allmänna j^åttningar. §. 33. 'f SM af fapigheter, efter Deras roärDe, famt af hanDel, näring och rörelfe, efter inEompen, fBewillningS utgår, utan allt afDrag för gälD, få Eomina ide De intecfnaDe och i törelfen inftucfne capitalen, fåfom, enligt ofwanberörDe grunD, reDan till Söeroitlning bejEattaDe, att i fåDant affeenDe färjEilDt upptagas. ©om lif roal låntagaren enDap förjfottSroiS erlägger Den fSeroiUning, hmil* Een för utlånta meDel belöper, roare Det hanö oroilEorliga rätt, att Detta för* ffott af långifroaten återfå, meD §em procent af räntan för alla utlånta capi» tal, utan affeenDe .Derpå, om De äro intecfnaDe eller ide, få framt nemligen räntan är till mer än §em procent bepämD. Såntagaren åtnjute Detta afDrag 44 rotD E)macje räntebetalning, odj gtfrce Ijan t>erå qoitto. ©itter ej langifwaren meD fåDant qvitto eller annat laga bemiö ftprfa, att 33ewillning$ Det till lajl:, för alla De år, inom Den för fotDringaté utföfanDe i lag jlaDgaDe tiD, Det icfe förut fått åtnjuta^; ware ocf låntagaren i Detta fall berättigaD till laga ränta för beloppet af fywarje årö afDrag, från Den tiD, Då Det rätteligen borDt l>onom tillgoDoräfnaö. £)o Utföfeé åter forDran i concurö, åligge
Efter det Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader, uti dess före innevarande riksdag till Kongl. Majit afgifna generalförslag, angående understöd för allmänna arbeten, meddelat utlåtande i anledning af berörda ansökning, samt dervid anfört, att ehuru Styrelsen ansåge den föreslagna kanal-leden vara förtjent af synnerlig uppmärksamhet, samt att, derest företaget skulle kunna bringas till utförande, det bidrag, som beviljades, borde utgå i form af anslag utan återbetalningsskyldighet, Styrelsen likväl, vid betraktande deraf att kostnaden för arbetena i allmänhet vore högt beräknad och att rörelsematerielens anskaffande syntes tillhöra den enskilda företagsamheten, funne sig icke böra tillstyrka högre bidrag till företaget än En million Riksdaler, under förbehåll att vederbörande intressenter bekostade återstoden och ansvarade för farledens framtida vidmagthållande, förekom denna fråga till nådig pröfning i sammanhang med öfriga i Styrelsens generalförslag upptagna större arbetsföretag; men då upplysning saknades, huruvida något i orten bildadt bolag vore benäget att, emot åtnjutande af de utaf Styrelsen ifrågasatta belopp, utföra och för framtiden underhålla omförmälda kanal-led, fann Kongl. Maj:t Sig icke då böra föreslå Rikets Ständer att till detta företag anvisa några medel.
„ Per Persson från Wermlands län, om eftergift af den utaf Konun gens Befallningshafvande i nämnda län Kronolänsmannen L. G. Bengtzon ålagda skyldighet att utgifva 216 Riksdaler 34 öre Riksmynt för undervigt å inlöst bränvinsbränningsredskap. „ Erik Ersson från Gefleborgs län, om anslag af fem millioner Riks daler Riksmynt för fortsättning af norra jernstambanan från Upsala i rigtning åt Sala och Storviks station på Gefle—Dala jernväg. Pehr Tjernlund från Wester-Norrlands län, om anslag för omlägg ning af landsvägen utmed kusten af nämnda län. „ Anders Medin från Kronobergs län, att Staten måtte öfvertaga den förre lokomotivföraren Riex genom domstols beslut ålagda skyldighet att till åtskilliga personer utgifva ersättning, i följd af den vid Sandsjö jernvägsstation den 23 December 1864 inträffade olyckshändelse. „ Anders Medin från Kronobergs län, om nedsättning af belop pen i vissa delar af den för trafiken å Statens jernvägar gäl laude taxa, m m. N:o 355. Motionen ingifven den 15 November, men af motionären återkallad den 18 i samma månad. Motionen ingifven den 15 November, men af motionären återkallad den 18 i samma månad. „ Carl Johan Kjellman från Jönköpings län, om framställning hos Kongl. Maj:t i ändamål att Styrelsen öfver Statens jernvägsbyggnader måtte anbefallas, att när arbetet för jern vägsförbindelse emel - Förteckning å Motioner i Bonde-Ståndet, 23 lan Calmar och Warborg öfver Lamhult och Wernamo närmar sig jernstambanan, åt ifrågasatta enskilda företag lemna erforderlig hjelp i afseende å materiel, m. m. N:o 358. Af Georg Nyqvist från Wermlands län, om ny undersökning för utrönande af lämpligaste sträckningen för en del af nordvestra jern stambanan, m. m. N:o 359. „ Jöns Rundbäck från Göteborgs och Bohus län, om uppförande af ett representanthus samt om anvisande af dertill erforderliga medel. i STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1866.
Deremot hafva BoställsCassans egne tillgångar vid slutet af år 1828 uppgått till 442,722 R:dr 33 sk. 9 r. samt skulden utgjort 1,734 R:dr 32 sk. 4 r> hvaraf visar sig, att, jemte det denne senare minskats med 112 R:dr 35 sk. 5 r., Fonden under ifrågavarande tvänne år vunnit en tillväxt af ej mindre än 21,469 R:dr 5 r., hvilken, efter hvad tillkännagifvet blifvit, skall liärledt sig, till en mindre del uti höga Mar - 961: 42. 6. 657: 3i. 2. 94: 46. 8. 655: 19. 6. 244: 43. 5. 3, 992; u ( 8t ) kegångsvärden å Reserv-Hemmans-Räntorne desse år, men hufvudsakligen deraf, att nybyggnader och reparationer å Boställshus icke medtagit de dertill årligen anslagne 9,000 R:dr, emedan väckta anspråk å nya Caractershus, af förekomne anledningar, blifvit underställda Kongl. Maj:ts Nådiga godtfinnande och till inskränkt antal i Nåder bifallits. Afskrifningar hafva blifvit beviljade, genom Kongl. Brefvet den 21 Februarii 1829. 1:0 af aflidne KrigsCasseuren Schylanders balance 4,085: 36.10. 2:0 af RegementsSkrifvaren Flodmans d:o 51: 24. — S:a 4,115: 12.10. hvarjemte till afskrifning blifvit i underdånighet anmälta 8 serskilde poster till ett belopp af 1,177: 46. 6. Summa 5,295: 11. 4- Emot Räkenskaperne, som med ordning och redighet blifvit förde, har icke något varit att anmärka. Cassans LåneDocumenter hafva blifvit granskade och i fullkomlig ordning befunne.
•— Jag hemställer derföre till Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken samt Högloflige Ridderskapet och Adeln, om icke, innan ämnet definitivt skall afhandlas, nägon närmare underrättelse bör sökas, huruvida en sådan KröningsTafla, som den Professor von Breda är villig fullborda, kan för bättre pris erhållas af Professor Hasselgren elier Professor Westin, samt i synnerhet, jemväl noga utredas, inom hvad tid ett sådant Konststycke kan, fullkomnadt till Riksens Ständer öfverlemnas, för att inför Konungen sedermera i underdånighet frambäras; och bör jag ej underlåta härvid anmäla, att min sist gjorda anmärkning i afseende å bestämd tid för Arbetets fullbordande, blifvit framkallad af de berättelser jag fordom hört, att dylika Arbeten ofta ej blifvit fullkomnade, fastän den betingade ersättningen, stundom på förhand varit till fullo utbetald. Jag anhåller att mina Anföranden i detta ämne måtte till Stats-Utskottet få åtfölja Herr Hammarskölds Förslag, och att Stats-Utskottet anmodas söka de upplysningar hos Professorerne Weslin och Hasselgren, jag haft äran framställa såsom högst nödige, samt att mig tillåtes Communication häraf med respective Med-Ständerne. Herr Mannerhjerta> Ulric Emanuelj uppläste följande: Den i5 Jannar ii. 27 Som j;ig nyligen i en vackt Motion om ökadt anslag för de fria Konsterna yttrat: alt den omvårdnad Staten gifver åt Konsterna och dess Idkare, alltid belönas genom välgörande följder; så torde det mig ursägtas om jag ej Stillatigande förbigår de anmärkningar, som äro gjorde vid Herr Hammarskölds Motion, beträffande den af Herr von Breda påbegynta Krönings-Tafla, Hvad först vidkommer Herr Lidströmer» begäran, alt Remiss å Motionen skulle afslås intilldess Summan vore bestämd, som för ifrågavarande Tafla erfordras, så torde det hafva undfallit den värde Ledamotens uppmärksamhet, alt endast Remiss kan afslås, då ett Memorial strider emot Innehållet af 5i §. Riksdags-Ordningen.
Air den till Dcfensions-Werket förut anstagne Fond merändels funnilS otillräckelig: att erfarenheten wisat akt de oumgängeligastc behof ivid infallende krig warit oupfylde, ehuru i senare tider denna tillgäng blifwit genom serskilda anordningar till wida högre belopp updrift wen: och att dä waru-prisen stiga, och efter ett nyst siuradt krig mycket finnes, som mäste äter pä nytt iständsättas, kan Utskottet för sin del icke annat än tillstyrka den L Näder äskade påökning af medlen lill Defeysions-Werket. Hwad angar den widare yrkade nogare granskning af de Bewillnings-Jnkomster, fäsom. Tull-medel, Charta - Sigiiatä, Post-medel etc., som ingä till Stats-Werket, sä fär Utskottet jemte de af Herr Baron ULxerKeim meddelade uplysttingar ytterligare tillägga, atr Utskottet icke kunnat veste Inkomster till högre belopp uptaga, än hwartill de i förra och förledil ärs Stater funnits upförde. Granskningen om en möjeligen förhöjd inkomst af nämde Bewillningar tillkommer Bewillninqs - Utskottet, som äger akt dem fastställa; Mm Skats-Utskotter tror sig emed - oss Den Z ZebrugrLi' emedlertid sa mycket mindre kunna antaga något öf, werstott, som i händelse en förändring med Bränwins-afgiften blir faststald, det torde först böra Hewisas huruwida den till der päräknade belopp utgår. Hivad beträffar den anmärkning, att StaksBehofwen äro i allmänhet högt tilltagne och Inkomsterne lågt beräknade, har Utskottet icke trott sig hehöswa erindra att försiktigheten wid alla Förslagsxalculer bjuder en lika methode, om ej ett opäräk nadt deficit stall upkomma.
Men då utsigt till befordran äfven under fred bör beredas beväringsmanskapet och hvarje utväg begagnas att öka befäIstillgången föreslås: att beväringssoldater till ett antal af 2 på stambataljon må efter egen ansökan beordras till korporalsoch underbefälsskolor och underhållas då af anslagen till beväringsmanskapets vapenöfningar; att beväringssoldat må i samma ordning som manskap vid stammen befordras till underofficer ; att från beväringssoldater befordrade underofficerare utan lön må till ett antal af 4 på hvarje stambataljon, under de år de eljest skulle hafva varit beväringssoldater, åtnjuta dagaflöning under regementets vapenöfningar, samt beklädnadspenningar och gratifikation enl. de i 29 § af Kongl, förordningen den 4 Februari 1862 stadgade grunder; börandes dock dagaflöningen, utgå från samma anslag, som för det öfriga underbefälet, då sådan förmon detta tillkommer. Kostnaden för dessa underofficerare kan beräknas sålunda: Beklädnadspenningar 25: — Gratifikation 75: Betalas således af beväringsfonden 140: — 200 underofficerare efter 140 rdr 28,000 rdr. Beväringsfonden är nu 389,400 och bör inom trenne år eller då den blir en half million kunna bestrida denna utgift. Beväringssoldat kan icke blifva korporal eller vice korporal. Desse hafva en annan och vidsträcktare tjenstgöringsskyldighet, än som kan åläggas beväringssoldaten. Då det emellertid kan vara nyttigt att hafva ett lägre underbefäl bland beväringssoldaterne till biträde under detta manskaps marscher till mötena, föreslås: 62 att bland beväringssoldaterne ett antal af högst 24 på hvarje stambataljon må för visad skicklighet och pålitlighet förordnas till rotmästare och erhålla samma tobaksskilling som vice korporal er samt tilläggas något utmärkelsetecken.
Då, i min tanka, en återremiss af Utskottets Betänkande ej skulle verka ändring, utan endast en närmare upplysning, hemställer jag, att, på sätt Grefve Spens föreslagit, StatsUtskottet må anmodas meddela de af Grefve Gyllenborg nödiga ansedda upplysningar, så vida Grefve Gyllenborg deremot skulle vilja afstå ifrån att yrka återremiss af Betänkandet, hvarigenom Votering således kunde undvikas, Grefve Gyllenborg förklarade, det han för sin del vore nöjd, om StatsUtskottet, på sätt Herr Påhlman yttrat, meddelar de af Gref* yen äskade upplysningar, Friherre Cederström, Jacob: Ehuru gerna jag äfven för min del vill undvika Votering, anser jag det icke vara lämpligt att antaga Betänkandet och tillika begära upplysning i ämnet af Utskottet; utan bör Betänkandet antingen bifallas i hela dess vidd, eller ock återremitteras. För iagttagande af Formerne, begär jag således Votering, Hans Excellencej Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, det Hans Excellence ansåg Ridderskapet och Adeln kunna bifalla Utskottets Betänkande, men likväl infordra Utskottets yttrande öfver de af Grefve Gyllen - Den 16 Maji. 379 borg äskade upplysningar, hvilka med sjelfva frågan, angående Cassern åt Andra Gardes Regementet, icke ägde något sammanhang. Friherre Cederström: Jag får likväl underställa, huruvida, sedan Betänkandet blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottet kan ingå i någon pröfning af en sådan Remiss. För öfrigt, och till ådagaläggande deraf, att ett Betänkande, som första gången är under pröfning, bör helt och hållit antingen antagas eller förkastas, anhåller jag att 56 § i RegeringsFormen må blifva uppläst, Hans Excellence yttrade, alt då Grefve Gyllenborgs anföranden icke innefattade några Anmärkningar vid StatsUtskottets Betänkande, utan endast anhållan om upplysningar i vissa delar, trodde Hans Excellence, att Betänkandet kunde bifallas med det tillägg, att Utskottet anmodades meddela de af Grefve Gyllenborg begärdte upplysningar.
Vid laga odet af en sådan åtgärd skulle visserligen leda till fördel både för allmänheten, som bereddes ett ökadt tillfälle för erhållande af Kassa-kreditiv, och för Banken, som derigenom kunde beräkna större ränte-inkomst å kreditiv-rörelsen; men emot detta förslag förekommer, att då den del af Bankens sedelstock, som icke motsvaras af metallisk valuta, är inskränkt inom ett maximum, hvilket icke får af Bankens styrelse öfverskridas, nämnde förändring förutsätter behofvet af ett serskildt kreditiv, anvisadt till nämnde styrelses disposition vid sådana möjligen förekommande fall, då kreditiven äro anlitade till högre belopp än fonden för desamma utgör samt att tillgång tili ett dylikt kreditiv nu saknas. Vid detta förhållande och enär en flerårig erfarenhet torde erfordras för kännedomen angående den summa, hvarmed den bestämda fonden skulle kunna öfverskridas, anser Utskottet det ännu, då kreditiv-rörelsen egentligen blott under ett år eller det näslförflutna varit i gång, för tidigt, att besluta om en åtgärd, som kan leda till oredor i redovisningen, hvilka på förhand omöjligen kunna förutses. Alt åter, såsom jemväl är vordet hemstäldt, till förstärkning af Kassa-krediliv-förlaget, använda, om äfven för kortare tid, obegagnade andelar af fonden för Publika pappers belåning, lärer icke kunna komma i fråga, i fall, såsom Utskottet förmodar, Rikets höglofl. Ständer vidblifva det redan vid 1844—1845 årens riksdag fattade beslut, att någon annan försträckning Lune-fonderne emellan ej böregarum, än beträffande förlagen till lån på guld och silfver samt jern, koppar, m. m. och på publika papper, hvilket sistnämnde förlag Utskottet dessutom ansett böra nedsättas från 1,000,000 r:dr till 500.000 r:dr banko.
Silfversköld inför H. R. o. A. meddelat, att Artilleriets Befälhafvare behöfver någre Tjenstemän sig till biträde, emedan han annars slutligen skulle nödsakas att sjelf uppgöra Ritningar och förrätta renskrifning, förmodar Utskottet innefatta tillfredsställande svar på Hr Grefve Horns anmärkning; och får Utskottet, i afseende på angelägenheten, att den af Utskottet föreslagne tillökning i Anslaget å Stat uppföres, erinra, att Utskottet i förra Betänkandet upplyst, det en emot denna tillökning svarande summa förut för ArtillerieStaben utgått af Tredje HufvudTitelns Besparingar, hvilka, enligt hvad i nästföregående 5:te Punct blifvit anfördt, härefter ej synas kunna dertill anvisas; hvadan Utskottet hemställer, att dess förra Förslag i detta afseende må bifallas. 7:0 För CommendantsSlaten har all tillökning i Anslaget på Stat blifvit bestridd, hos H. R. o. A. af Hr Rosenqvist af Åkershultj F. L.j och hos Ilederv. BondeStandet af Eric Carlsson från Upsala Län ra. fl., emedan, då Utskottet ej anfört något skäl till den föreslagne tillökuingen intet skäl förekomme att densamma bifalla; hvarjemte Hr Grefve Horn, C. F., och 106 Stats-Utskottets Casper TVijhnan ansett någre Commendanter i Haparanda och Grisslehamn ej behöfvas; anförande Casper CFijkmanatt med begreppet om dylika beställningar alltid förenade sig tillvaron af fästning eller åtminstone en af flere Corpser och Vapen bestående Garnizon, hvilket ej inträffade med ifrågavarande platser; att en TullTjensteman der syntes lätteligen kunna bestrida alla göromål som föreföllo; samt att, om vid Gränseorterna nödvändigt fordras en person, beklädd med MilitairTitel , erfarenheten visat, det sådane Personer numera ej äro sällsynte vid Tullverket.
D. af Wirsén (Med ill. af Jenny Nyström) 51 Nordanstorm; af O * * * * (Med ill. af Carl Larsson) 51 Sveas pansar; af Frithiof Holmgren (Med ill. af D. Ljungdahl) 51 Återfunnen; af Daniel Fallström (Med ill. af Gerda Tirén) 51 Fjärden och ån; af Ellen Lundberg, i. Nyblom (Med ill. af Jenny Nyström) ~ 51 Magdalena; af Anna Knutson (Med ill. af D. Ljungdahl) 51 Morgon och afton; af Tor Hedberg (Med ill. af D. Ljungdahl) 51 Hemma! Af Snorre (Med ill. af Jenny Nyström) - 51 Hård seglats; vid årsskiftet af Sigrid Elmblad 52 Skogens rå; af Edv. Hammarstedi 1 Minnesvården; af G. H. - 2 Biografiska uppsatser: Önskan; af Sigrid Elmblad - 3 (De m e d * betecknade äro åtföljda af ett, de m e d * * beTvå dikter; af Ellen Lundberg, f. Nyblom — 4 tecknade af två eller flere porträtt.) Till kvinnan! På Publicistklubbens årsfest å " Mathilda Lönnberg; af Edvard Lidforss 1 Grand Hotel, den 26 jan. Af Johan 2 Nordling 5 " Henrika Hagdahl; af Johan Nordling 3 När ögonen brusto; af Fredrik Nycander 6 " Britte-Sophie Raab; af Ellen Key~ Kvällsstämning; af Daniel Fallström 7 * Éllen Lundberg, f. Nyblom; af Daniel Fallström 4 Hemlig sorg; af E. N. Söderberg 8 Af skedssång; af Axel Karlfeldt 8 " En kvinnlig vetenskapsresande på katedern 4 5 Min tillkommande; af E. Tornérhjelm 11 " Hulda Lundberg; af Ilse Franke * Johanna Strömberg; af Johan Nordling 6 Fyra dikter af Ada Negri. Försvenskade af Sigrid Elmblad 12 Bellmans maka; några anteckningar med anledning af hundraårsminnet, för Idun af Till Wilma Hallé; efter en konsert, af Lotten Birger Schöldström - 6 von Krozmer. (Med en porträttbild) - 12 7 Islossning; af Ellen Lundberg, f. Nyblom 13 * Eva Fryxell; af L.