Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vi veta dock, att 3 Stånd bifallit det, och jag tror det icke då vara lämpligt att besluta annat, än att antingen bifalla detsamma, då det redan har 3 Stånds beslut för sig, eller lagga det till handlingarne, åt - 66 H. 5» Den i3 Mars e. rri. minstone lian icke jag ogilla Memorialet, då jag icke känner det. Uppå derom af Hans Excellencé Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition blef förevarande Betänkande af Ridderskapet och Adeln bifallit. Företogs till pröfning och bifölls Be vi 11- ningsUtskottets den i o dennes under N:o 71 afgifne, och den 11 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, med förslag till Bevillningsafgift å de Sågar, Valkoch Stamverk, om hvilkas anläggning hädanefter kan blifva fråga, eller som, ehuru redan anlagde, ännu ej blifvit skattlagdt-. Föredrogs å nyo ConstitutionsUtskottetS ej mindre den 26 sistlidne November under N:o 57 afgifne, och den 17 derpå följde December eftermiddagen på bordet lagde Memorial, med åtskillige Grundlagsändringsförslag, åsyftande Riksdagsgöromålens förenklade och ordentligare behandling, Riksdagarnes förkortande, samt besparing i Riksdagskostnaden; än ock den 27 sistlidne Februarii under N:o 70 meddeldte, och den 4 dennes på bordet lagde Memorial, innefattande Utlåtande öfver de vid berörde förslag gjorde anmärkningar. Uppå derom af Hans Excellence Herr Den i3 Mars e, m. Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt att samma förslag, med den i sistnämde Memorial framställe förändrade redaction af irsla Perioden i 5p § Riksdagsordningen, till den behandling 56 § RegeringsFormen föreskrifver, godkänna. Å nyo föredrogos följande ConstitutionsUtskottets den 27 sistlidne Februarii aflåtne och den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial:
Denna inkomst vore väl endast beräknad till 60,000 R:dr årligen och således icke fullt motsvarande den brist som blifvit uppgifven, men erfarenheten hade Betänkande n. 19g visat, att den i sjelfva verket vanligen öfversteg det förslagsvis påräknade beloppet med 10 till i5ooo R:dr, och foljakte 1 Igen skulle kunna i det närmaste uppfylla behofvet. Gommitterade hafva derföre i underd. anhållit, att K. M:t täcktes vid denna Biktdag låta till B. St:r afgå Nådig Proposition om berörde Krutoch Saltpeter-försäljnings-medels anslående för Saltpeter Verkets vidrnagthållande framgent; hvarvid, såsom ytterligare skäl, blifvit tillagdt, att, i fall Saltpeter-tillverkningen , genom saknaden af nödig tillgång på medel för dess behöriga drift och möjeligen stigande förkofran, skulle göra större återfall, den ej lätt derifrån upprättades, och derjemte all utsigt stängdes till erhållande inom Riket af de 3o,5oo LM Saltpeter, sorn årligen erfordras för det Krutpartie, hvilket, enligt nu gällande Contract med Krutbruks-ägarne, bör tillverkas. Vidare och enär, vid uppbörden af den årliga Saltpetergärden, under de sednare åren sig visat, att denna gärd blifvit i några Län helt och hållet, och i de öfriga till större delen löst med penningar, samt alltså den reglering syntes, utan olägenhet för de skattskyldige, kunna vidtagas, att i alla Län gärden i penningar uppbäres af K.
Ett dylikt lefnadsmål skulle tillfredsställa äfven de mest fordrande, men icke henne. Ännu återstod det henne långa fristunder, hvilka genom sena kvällstunder och tidiga morgontimmar kunde ytterligare förökas, och nu gällde det att på ett lämpligt sätt använda äfven dessa. En sorglig händelse bidrog att afgöra, huru detta tomrum i hennes lif skulle fyllas. En af skolans döfstumma elever drabbades af en ögonsjukdom, som enligt läkarens utsago måste sluta med synens förlust. Nu gällde det att bereda den arma döfstumma tillfälle att, äfven sedan det blifvit ständig natt för henne, kunna meddela sig med andra, och det enda sättet, hvarpå detta kunde ske, var genom att lära henne de blindas skriftspråk. Så lärde sig föreståndarinnan för Tysta skolan blindskrift, så lärde hon också känna huru få böcker, som på svenska stå de arma blinda till buds, oeh därför beslöt hon att använda sina fristunder till bildande af ett blindbibliotek. Helt nyligen har på hennes föranstaltande bildats en förening för blindskrift; redan äro hundratals tryckapparater spridda i slott och koja, den ena färdigtryckta boken inkommer efter den andra; grunden till blindbiblioteket är lagd, och snart skall delta resa sig som en minnesvård öfver den uppoffrande kvinna, hvars högsta mål i lifvet varit att skänka talets gåfva åt de stumma, att bereda en vederkvickande läsning åt de blinda. Och åt sig själf? Ja, under jakten efter ett värdigt lefnadsmål har hon förlorat ur sikte det egna jaget med dess små intressen. Inez Wigert. (Ib.) Icke våra önskningars uppfyllelse, utan den kraft, hvarmed vi försaka dem, är den enda sanna lyckan. Den bildade kvinnans aflöning. För Idun af I. D — f. tt kvinnan, särskildt den bildade, till följd af sina små lefnadsomkostnader blott behöfver en ringa inkomst för att kunna försörja sig, har så länge varit ett antagande, att det slutligen öfvergått till ett påstående, hvarmed man söker förklara det berättigade i det många gånger hänsynslösa sätt, hvarpå hennes aflö- ning nedpressas.
Jag får således tillkännagifva, att jag, hvad redactionen beträffar, helt och hållet frångår detsamma; vidblifvande dock de grundsatser, som deri finnas uttryckta. Jag finner, att af de redactionsförslag, som här blifvit upplästa, är Hr Dalmans det, som i grundsatserna närmast öfverensstäinmer med mitt, och förenar jag mig derföre hufvudsakligen uti samma förslag. Det utgår från Dcii 21 Februari f. ni. från dten pHncip, att Stånden måtte äga rättighet att göra anmärkn:r vid Constit.Utskrs förslag, att dessa skola behandlas såsom 56 § i mom. föreskrifter) och att, då ett Constit.Utsk:s förslag återkommer, detsamma, såvida alla 4 Stånden förena sig derom, skall blifva hvilande till påföljande riksdag, men att, derest skiljaktiga meningar inom Stånden uppstå, dessa skola sammanjemnkas till ett helt förslag genom votering i förstärkt Constit.Utsk. Hr Dalman har föreslagit, att ledamöternas antal i förstärkta Constit.Utsk.- skulle ökas till 3o af hvardera Ståndet. Jag biträder denna mening derföre, att jag icke finner ringaste grutid, hvarföre förstärkta Constit.Utsk. skall bestå af endast 20 ledamöter af hvarje Ständ, då alla andra förstärkta Utsk. t. o. m. LagUtsk., som endast består af 16 ordinarie ledamöter* utgöras af 3o af hvardera Ståndet. Rörande förslaget till ny redaclion af det morn., som talar om behandlingen af grundlagsändringsförslag, härledande sig från K; proposlr* har jag hört den opinion bestämdt uttalas från den sidan* hvarpå jag anser mycken uppmärksamhet böra fästas, att nemi. Konungens förslag till grundlagsändringar icke böra supprimeras, men att, om i anledn. af den K. proposm, sorn icke af den första riksdagen godkännes, ett annat förslag framkommer, detsamma skulle alternativt kunna biläggas den K. propos:n, för att alternativt kunna antagas eller förkastas af kommande riksdagen. Jag vill äfven öfvergå till denna åsigt, isynnerhet som jag tror det vara ett medel att få förslaget att gå igenom.
Xin naturliga rattskansla upprördes af den orättvisa, som i mitt tycke ra eder fors henne, da man nekade henne ej blott tiufalle att utveckla och tillgodogöra sig sin intellektuella beghfiiing, iita11 af \ - en rättighet a t t r&amp;da öfver sin person och sin förmögenhet. Denna niiii bkiidning hade tagit allt mer bestämd karakter under de fyra ai. jag uppehhllit mig i Amerika, ehuriwäl den då s. k. rk-rnnoemancipationens knappast hade fått tillträde till sydstaterna, där jag vistats. Jag höll starkt p&amp; kvinnans mänskliga varde och ' reme era, I rättigheter, och därför .harmade det mig a t t se. Fredrika Bremer, i anledning af sin roman)) Herthai,. i tidningarna; utsatt för hätska och oädla anfall. Denna min ' harrri gaf sig 1~1ft i en uppsats, som uiider namn: af ren ropandes rost i öknen, anonymt insändes .tills Aftonbladet och ' blef där intagen våren. Den väckte ett visst uppseende ' och eggade nyfikenheten, som dock ' ej förmadde utgissa författarinnan. Då jag för Sophie yppade min identitet;, gladdes hon däråt, ' m611 fruktade, att jag väntade och ' fordrade för mycket af och för kvinnan. Vårt sympatiska samlif .och * gemensainina ntveckliilgsarbete afbröts genom mitt giftermål, som ägde rrum i. bö~jan. a f sominaren 1857 .. I deii ' br~llopsr6sa, som jag med. min man. kort därefter. företog till kontinenten, .iieltog också Sophie, och vi njöto ' bhda i rikt mått ' af den i s&amp; mångi afseenden iiitressanta resan; hvilken för oss bådá öppnade nyar världar ..
3,340* — 2,968 — 2,896 — 2,547 — 2,067 — Tjära, exporterad ifrån Stcckholrn d:o Till inrikes orter ifrån Stockholm af22,260 19,468 — 25,126 — 22,2234 — 25,352 — gångne Fartyg 1,237 - 1,259 - 1,213 — 1,119 — 1,174 — Uti det uppgifna värdet af varor, införde ifrån eller utförde till utrikes orter, ingå äfven Guld och Silfver, till nedannämnde belopp: lafö reit: Guld, arbetadt , oarbetad t Silfver, arbetadt , myntadt „ oarbetadt Ulf öv dt: Guld, arbetadt „ myntadt Silfver, arbetadt „ myntadt „ oarbetadt År 1838. 1839. 1840. 1841. 1842. och under dessa år hafva vid Skeppsvarfven härstädes blifvit byggde Sex nya Fartyg, uppmätte till 777 Läster. Vid jemförelse af de anförde uppgifterne angående Hufvudstadens handel och sjöfart under ifrågavarande år hefinnes, på sätt Grosshandels-Societetens och Skepps-Rederiernes
Utdr. d. g Maji 1818. 409 ko-F'Ullmägtiges i afseende på Malmö- och Götha Canal-Diskonters fordringar och skulder vidtagne åtgärder; hvarförutan Prest-Ståndet ansäg lämpligt så väl anmoda de förenade Statsoell Banko-Utskotten, att sedan samtlige Riks-Stånden öfver detta nu af Presie-Standet afgjorde Mål sig utlåtit, inkomma med Förslag till Reglemente for Malmö, Götheborgs och GöthaCanal-Bolaos-Diskont-Verks utredning, med hvad O dertill hörer; som ock uppdraga åt Banko-Utskottet att meddela utlåtande angående till hvad belopp och efter hvilka grunder de af Riksgälds-Contoret åt fordrings-ägarne uti de frenne nyssnämnda Diskont-verken utfärdade Obligationer, må uti Riksens Ständers Banko-Diskont till beläning emottagas. Slutligen pröfvade Prest-Ståndet ock skäligt att med godkännande af de skäl, uppå hvilka Utskotten uti Calculen öfver Götha-CanalDiskonts-skulder och tillgångar icke såsom tillgång upptagit Diskontens hos Canal-arbets-kassan ägande fordran circa 1,100,000 R:dr förklara, det ofvanberörde 1,100,000 R:dr hvarken nu eller framdeles kunna beräknas såsom någon tillgång till gäldande af Diskontens skulder. Från Vdllojl. Borgare-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning gillades följande från Utskotten inkomne och hos Borgare-Ståndet på bordet hvilande Betänkande» och Utlåtanden, nemligen: Banco-Utskottetss 34, i anledning af vissa föreslagne förändringar vid Sedel-wtgifningen från Banken. 4lö Prot. ZJtdr. J. 9 Maji 181 8; N:o 41, angående återstoden af det till Göthai Ganal-arbetets fortsättning anslagne Byggnads-biträde för innevarande år. Stats-Umkottet N:o 194, angående medlen till den föreslagné inrättningen af en Berg-Verks-Skola.
När Konungen lernnar Rikssalen, beledsagas Han af Ridderskapet och Adeln, hvarefter de öfriga Stånden i ofvan föreskrifna ordning afträda. §. 41. Stats-Rådets och Högste Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom Justitie-CantzlereD och Justitie-Ombudsmannen kunna ej säte och stämma i sitt Stånds Plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje Stånds särskilda Ordningar stadga, der - Konstilutions-Ulsleottets Memorial JVg 8. 13 till berättigad»; äro; dock för Stala-Råds-Ledamot det fall undantaget, då honom, enligt Regerings-Formen uppdraget är att vara medlem af Regering. J Utskott eller val lill Utskotts-Ledamöter må icke någon af förenämnda personer deltaga. Ej må någon, af hvilken Riksens Ständer kunna fordra redo och ansvar, inväljas i Utskott, der redovisning för hans egna göromål och Embets-åtgärder kan förekomma; börande för öfrigt och i allmänhet iakttagas, att i mål, sorn personligen röra en Ledamot af något Riks-Stånd, må han väl i Plena eller Utskott öfverläggningarne, men ej besluten, öfvervara. §. 61. Då val till Konung eller Thronföljare skall förrättas, åge Riksens Ständer, att dagen före den, som, i enlighet med Riks-Ahlen, blifvit till valdag bestämd, { Ståndens särskilda Plena, genom allmän omröstning, välja, till en Nämnd, Sexton personer lör hvarje Stånd, med uppdrag att, vid förefallande skiljaktigheter emellan Riks-Stånden, bestämma valet. A den utsatta valdagen skride hvarje Stånd särskildt lill val af Konung eller Thronföljare. Förena sig alla Stånden om en och samma Person, vare Han ansedd såsom af Sveriges Rikes Ständer utkorad. Äro Ståndens röster delade emellan flere, algöre Nämnden; dock må ej hos densamma komma under omröstning andre, än de, som flesta rösterna i hvarje Stånd erhållit; och må ej något Ständ flere än en Candidat framställa.
155 för små poster i lån upptagas; att då, efter min öfvertygelse, den förutsättning, att utvidgandet af Bankens lån-rörelse, medelst upplåning, ej åstadkommer ökning i Sedelstocken, är blott skenbar och ej verklig, liebst sådana fordringsbevis, hvilka, efter Innebafvarens behag, genast kunna i BancoSedlar förvandlas, otvifvelaktig! måste vara för Silfver-fonden lika mycket eller lika litet graverande, sorn om enahanda belopp från början funnits i Banco-Sedlar utslälldl; så synes mig deraf följa, att räntan å de npplånta medlen är bortskänkt och uppoffrad, egentligen blott för att kunna framvisa i formen, ej i verkligheten, en bättre proportion emellan Silfver och Sedlar, i stället att denna ränta, besparad, eljest kunnat i Silfver förvandlas, och sålunda bidraga till ett sannskyldigt förbättrande af samma proportion, och ändlligen, alt det enda vilkor, hvarunder jag skulle vilia tillstyrka en nppoch ut lånings-röi else, vore, alt den blefve ställd på RiksgäidsContoiret, med förbehåll likväl, alt oinskränkt Creditiv derföre ej gåfves på Banken, utan serskilda fonder anvisades till ränta och amortissement; då Contoiret åtminstone på sin Lån-rörelse kunde sjelf förvärfva hvad som fordras till dess omkostnader och aflöning af dess egen Tjenstemanna-personal. 156 Bil. till Banco-Utskottets Bet. Sedan nu, enligt Statsoell BancoUtskottens till Rikets Ständer afgifna förslag, Riksgälds-Gontoirel äfven skulle komma att upptaga lån, får jag ytterligare tillägga; att jag anser upplåningar genom Banken, i förening dermed, vara så mycket mindre lämpliga, enär då nödvändigt skall uppstå en större svårighet för Riksgälds-Contoiret att erhålla de för dess operationer nödiga låne-biträden, så framt icke högre ränte-vilkor bestämmas, än som i Banken erbjuda sig, och blifver denna dilference i ränta sålunda en ny uppoffring af det Allmänna till 'några fä enskilda personers förmon.
Samma dag anmälde Öfver-direktören detta förhållande hos Kongl. Majit i ett underdånigt Memorial, uti hvilket Öfver-direktören ansåg, att 4 arbetare voro alltför litet för det stora verkets bearbetande; uppgaf skälen, hvarföre väl Topografiska: korpsen, meri icke Öfverdirektören, nu eller framdeles, kunde, utan att urfvvdena ansenligt höjdes, få nödigt antal skickliga arbetare; —- påminde om, de utomordentligt, ökade gör omålen i General-Landtmäteri-kontoret och om de stora fördelar, sorn kunde vinnas genom det ekonomiska karteverkets bearbetande genom nämnde korps samt derom, att af Kongl. Brefvet den 15 April 1859 ville synas, som skulle den omständigheten, att de tor det ifrågavarande verkets utförande anslagna medlen blifvit uppförde å Sjette i stället för Fjerde Hufvudtiteln, utgjort en väsendtlig orsak till, att verket, ernot alla vederbörandes tillstyrkan, ej uppdragits ät Topografiska korpsen, — och ytfrade, att li#n ansett sig skyldig göra denna sin anmälan för den händelse, att Kongl. Majit skulle finna lämpligt aflåta Proposition till Rikets, i då näst påföljande Oktober månad, sammanträdande Ständer, rörande nyssberörda medels omflyttning från Riks-Statens 6:te till dess 4 Hufvudtitel samt emellertid låta anstå med vidare försök, att bringa Kongl. Brefvet den 15 April 1859 till verkställighet, så vidt det, anginge General-Landtmäteri-kontoret och dervid anställande kartografer. Ofver denna anmälan resolverade Kongl. Majit genom Bref af den 16 December 18.59 — med flere uteslutningar infördt i Svensk Författnings-Samling för året, N:o 69 — sålunda, att Öfver-direktören entledigades från sitt uppdrag och detta lemnades åt Ingeniören G.
– «Ingenting annat!« – utbrast Munck, sjelfklokt och triumferande. – «Det der är något, som Ers Maj:t kan hjelpa när som helst och ju förr desto bättre.« Medan den egennyttige gunstlingen talade på detta sätt, tänkte han i hemlighet på Gustafs frikostighet, när hans kassa var väl späckad. – «Och på hvad sätt?« föll konungen genast in, och bekymrens moln skingrades på hans panna. – «Åh, kors! Kungen i Frankrike ämnar ju skänka Ers Maj:t vestindiska ön St. Barthelemy. Ständerna veta ingenting om den saken. Ers Maj:t kan anse ön som sin enskilta egendom samt sälja den när som helst och till hvem Ers Maj:t behagar, utan att det angår någon, eller redogörelse ens kan sättas i fråga « Gustaf afbröt, med gnistrande ögon och kinderna blossande af vrede: – «Fy! fy! hvad skall det heta, min herre? Vill ni, att jag skall bli en skamfläck i häfderna? En kung roffa sitt eget land! bete sig som en schackerjude mot sitt eget folk Fy! fy! hvilken förnedring, att ens tänka ditåt Det vore förbi, för evigt förbi med vördnaden för majestätet, den stund en Herrans smorde kunde beträdas med en så smutsig egennytta Låt det vara dig sagdt en gång för alla, Adolf! aldrig mera ett ord af så kränkande syftning; jag skulle då nödgas förvisa dig ur min åsyn.« Flat och häpen, framstammade Munck en oredig, men ödmjuk bön om förlåtelse. Samme Gustaf, som med ädel afsky ansåg förslaget att begå stöld från sitt rike, fann ingen betänklighet vid, att genom en annan låta bestjäla sin gemål. Alla andra makar – tänkte han – hafva gemensam förmögenhet. Hvarföre skall då min gemål, så sparsam, så föga gifmild, rufva på sina skatter, medan jag saknar utvägar att bestrida nödiga utgifter?
Transport så att här kunna skäligen utföras 5:o. Silfva'tionde, Myntar elon och Slagskatt, upptagne i nuvarande Riks-Stat. till 10,500 R:dr, hafva i medeltal understigit detta belopp och beräknas nu till 6:o. Kopparränta?!, sorn beräknades vid 1854 års Riksmöte till 82,000 R:dr B:ko, har utgått år 1850 med 655 Skepp:d, försålda till 83,080 R:dr » 1851 -—- 636 82.591 » „ 1852 — 632 89,636 » „ 1853 — 621 ,100,037 » „ 1854 — 663 116,228 » i medeltal med 642 Skepp:d, försålda till 94,314 Rdr. Men då häraf icke mindre än 464 Skepp:d belöpa sig på Fahlu Bergslag, hvars afrad för Stora Kopparberget blifvit, med samtycke af Rikets sednast församlade Ständer, genom Kongl. Maj:ts Nådiga Beslut den 19 December 1855 nedsatt från hvart 10:de till hvart 30:de Skepp:d af årliga tillverkningen, bör Statsinkomsten häraf för åren 1858—1860 icke skäligen beräknas högre än till 7 :o. Tiondeoch 11 ammar skatts jern beräknadt vid sednaste Statsreglering till 47,600 R:dr B:ko för det förra och 94,500 för det sednare, har under åren 1850—1854 i medeldeltal utgjort, tionde-tackjernet, som under denna tid utvisat en nästan oafbruten minskning, 12,331 Skepp:d, med ett värde, enligt räkenskaperne, af B:ko R:dr 88.304: och hammarskattsjernet, hvars myckenhet och värde under tiden omvexlat, 6476 Skeppul, uppgående i värde till 102,770: tillsammans B:ko R:dr 191,074.
Ja, du lyckliga hem, där hjärtan klappa, där kinder rodna i skimmerglans, där händer binda så ifrigt samman en önskekrans — där lifvets ljusaste hemligheter gladt letas ut, där hopp och verklighet famna hvarandra i samma minut. Träden susade där utanför, vågorna slogo mot strand. Tidens oro hade ej funnit vä- gen dit. Allt var sommarro och glädje. Du däjliga hem, hägne dig Gud! Sådana hem äro vårt lands välsignelse. Sådana hem, som byggts i Herrens namn, i kärlek och tro, i bön och hopp. Ett sådant hem är det fagraste på jorden. Du, min okände vän, jag har täljt dig en saga. Kanske har du hört den förr? Jag tror nog d e t; hemmets saga är så gammal, men den dör aldrig. Den diktas om från släkte till släkte, evigt ung och evigt fager — det ljufvaste af allt — det vackraste — —. Adi. - n * - jyotäbel förlofning. Förlofning har eklaterats mellan den bekante sjportsmannen löjtnanten grefve Clarence von Bosen och fröken Agnes von Blixen Finecke, dotter till hofjägmästaren frih. Fredrik von Blixen Finecke och hans maka, född grefvinna Krag Juel-Wind-Frijs. En kvinnlig donator. Framlidne järnkramhandlaren C. F. Eks efterlämnade dotter, fröken Carolina Ek, som den 27 sistlidna juli afled härstädes i den höga åldern af nära 90 år, har i sitt testamente, förutom till enskilda, donerat följande belopp till välgörande ändamål i hufvudstaden: till Borgerskapets änkehus kr. 5,000, Hemmet för kvinnliga idioter 5,000, Prinsessan Lovisas vårdanstalt 15,000, Svenska allmänna djurskyddsföreningen 5,000, Hemmet för äldre 263 blinda fruntimmer i Stockholm 5,000, Arbetshemmet för blinda i Stockholm 5,000, Jakobs och Johannes församlings barnkrubba 5,000, Stockholms sjukhem 15,000, Eugeniahemmet 15,000, Jakobs och Johannes församlings fattiga 500. Summa kr.
Jag har tvekat, huruvida jag nu bör afhandla detta ämne, då det hörer till ett sednare mom. i Utsk:s Förslag samt R. o. Ad. redan beslutat, att Betänk, skall punktvis föredragas; men då de bestämmelser, hvilka skulle träda i stället för konventikel-plakatet, finnas uptagne i C g af K. M:s F örslag, som jag nu genomgår, samt föreg:de talare redan begifvit sig till detta ämne har jag ansett mig kunna i ett sammanhang yttra mig. Jag vill likväl förutskicka det tillkännagifvande, att mitt förslag ang:de konventikel plakatet är så redigeradt, att det ganska val kan behandlas för sig, om It. o. Ad. sa tinner Den 4 November f. m. 343 för godt. Att samtlige stadgandenie slutligen sammanföras i en enda Författning, torde dock vara lämpligast. LagUtsk. har föreslagit, att konventikel-plakatet skulle helt enkelt uphäfvas, utan att något annat sattes i dess ställe, eller, med andra ord, att rättigheten att hålla religions sammankomster ej skulle vara underkastad någon särskilt inskränkning eller kontroll. K. M. har i Dess Förslag gått en medelväg, dä åtskilliga af R. St:rs medlemmar ieke ens varit vägda med de kontroller, K. M. ansett böra finnas. Jag har stark atiledn. att tro, att just inom BondeSt:t kommer förslaget i detta hänseende att möta det största motståndet. Om man således icke vill äfventyra hela förslagets framgång, måste man vara betänkt på några ytterligare kontroller i denna väg. Jag har derföre, med hutvudsaklig ledning af de i ämnet inom Högv. PresteSt:t väckte motionerne. upgjort följande förslag till den 0 §:n: »Rättigheten (K. M:s Förslag) myndigheten i orten.
Arest, Stän-et wid Urtima Riksdagen k Örebro den 16 Juiri 1812. S. D. Ehster siutad öswerläggning om Stats-Ust stöttets den 9 dennes pa bsrdet lagde Betänkande, i anledning eif Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Riksgälds, Contoirets stuld till Utländska Fördringseaare; blek detsamma af Prest-Ståndet g>^ ladt och godkändt. 17r supra. Lx krotocollo, f. 17. Almquist. Ut - Den l6 Julik. l?o; Utdrag af Ulällofl. Borgare-Ständets prs, tocoll, hället wid Urtima Riksdagen i Orebro den 16 Julik -812. SD. >^wad Banco-Utskottet tillstyrkt i desi aft gifne Utlåtande om Bancowcrkets tillstånd och förwaltning, blef af Borgare-Ståndet till alla delar bifallit. 17t supra. Llx krotocollo, kerfström. Utdrag af Wälloflkge Borgare, Ständets prstocsll, häller wid Urtima Riksdagen i Örebro, den r6 Julii 1812. SD. ^örehades a nyo och gillades Stats-Utffotkets Betänkande om en bättre Kontroll pa Mantalsstrifningen i Riket; i solid bwaraf, till Bewillnkngs. Utstottet öfwerlemnades, att wid Bewillnin, gens förestående tillse, det nödige medel till nämnde behof blifwa att tillgå 17t supra. kx protocollo, f. f. Lerjström. Utdrag af UOällcfl. Borgar-.Ständets prstocoll, hället wid Urtima Riksdagen r (örebro den r6 Julii 1812.