Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hufvudtitelns anslagssumma skulle nedsättas med 13,795 R:dr, hvaremot nied öfverföringen till Femte Hufvudtiteln af de öfriga 13.905 R:dr kunde tillsvidare anstå: men enär Rikets Ständer, uti sin underdåniga skrifvelse angående regleringen af utgifterna under sistberörde Hufvudtitel, på deruti anförda skäl, funnit sig förhindrade att bifalla ofvanomlörmälda förslag om Skärgärds-marinbataljonens inrättande, hafva Rikets Ständer i följd häraf och då anledning till förändring af nu varande anslag till Hallands och Westernorrlands Beväring i öfrigt icke förekommit, på närlagde tabell öfver Fjerde Hufvudtiteln uppfört detta anslag till enahanda belopp, som i nu gällande Riksstat. 18:o. Beväringsmanskapets vapenöfningar. Härvid har E. Kongl. Majit i Nåder föreslagit, att, med bibehållande af den nu för Beväringsmanskapet bestämda exercistid af tretio dagar, fördelade på två år i lika terminer, under dervid stadgade vilkor, alt de två beväringsklasser, som i följd häraf årligen sammandragas, icke exerceras samtidigt, förslagsanslaget lör Beväringsmanskapets vapenöfning måtte äfven för nästinstundande stalsreglerings-period beräknas till enahanda belopp, som nu funnes för sådant ändamål i Riksstaten uppfördt, eller 458,333 R:dr; dock har E. K. Majit behagat nådigst fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, hurusom utgifterna å detta anslag möjligen kunde undergå någon förändring, derest Rikets Ständer komma att antaga den nådiga Propositionen, hvilken E. K. Majit ville rörande bevärings-inrättningens ordnande och utbildning till Rikets Ständer aflåta.
Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Handlanden Billqvists underdåniga ansökning om befrielse från honom ådömd Brännvinsbrännings-afgift. S. A. K, Genom Nådig Remiss af den 10 December 1828, har E. K. M. till Rikets Ständers Statsutskott öfverlemnat handlingarne i målet, anBihang till R. St. Shifv. N;o 317. gående af Handlanden G. Billqvist sökt befrielse från honom ådömd Brånnvins-brånningsafgift, af hvilka handlingar inhemtats, att, sedan Ed. Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Rått, år 18185 öfver gjorda anmärkningar utaf dess Andra RevisiortsContoir vid Götheborgs och Bobus Läns Landsbok samt Inlands Fögderis KronoRåkenskaper för år i8i3, infordrat vederbörandes förklaring, och deraf utrönts, att, under åberopande af Ed. Kongl. Maj:ts och Rikets Götha Hof-Råtts Utslag dén 11 Mars sistberörde år, 374 R:dr 23 sk. af 1812 års Brånnvinspanne-afgift blifvit, enligt 1813 års TaxeringsComités yttrade mening, afkortade för Handlanderne Billqvist, Scherlander och Sparrgren; så hade KammarRåttens Andra RevisionsContoir, med stöd af Kongl. Kungörelsen den i5 Junii 1810, samt med tillämpning af Kongl. Götha Hof-Råtts ofvan åberopade Utslag, ansett samma afkortning vara otillbörlig, och att E. K. M. och Kronan lagstridigt blifvit uti ifrågavarande afgift undanhållne 2,365 R:dr 42 sk., eller tillsammans 2,740 R:dr 17 sk. Banco. Efter Öfvervägande af hvad handlingarne i detta mål innehålla, hafva R.
Ekesjö, angående hegardt Stats-bidrag för ny tomtreglering och nya byggnaders uppförande inom den sistlidet år uppbrunna del af. V. 281. R. 343. VII. 13. 447, 534. A. 535. VIII. E. 103. Ekonomioch Pol i ti-mål, om upphörande af Universiteternas rätt att i de städer, der de ii ro lori agde, med stadsstyrelsen deltaga i handläggning af. V. B. 4l5. 577. A. 581. VIII. U. 113, 125, 173. E. 197. Ekonomiska och Administrativa författningar angående utarbetande af ett sammandrag af. I. 337. Elektorer, Ridderskapet och Adelns, om väljande hädanefter af de i 18 § Riddarhus-Ordningén föreskrifne, samfäldt in pleno, och om i sammanhang dermed nödiga förändringar i Riddarhus-Ordningen. 1. 97. R. 98. Se Afsägelser. •— val af, angående; Se Val. — Förrättade; Se Lista. Elemeutar-luroverk, Rikets allmänna, angående omarbetning eller ändring — E — 49 lindring af Kongl, stadgan den 24 Ang. <856, för. Se Liiroverksstadgan. Elementar-läroverk, högre, att en af f. d. Löjtnanten A. Törnsten i Norrköping inrättad läroanstalt måtte såsom sådant gödkännas och vissa lärare derstädes erhålla rätt till tieustårsberäkning. II. <92 It. 194. IX. B. 4. A. 36 Elementar skolan, Nya. Se Nya Elementar-skolan. Elfsborgs län, om särskild belöning för skogsplantering å Svältorna derinom. IV. B. 38. A. <25 E. 211. — om upphörande af den allmogen i sju härader derinom beviljade särskilda handelsfrihet. VII. B 442. 447. A. 534.
I det nittonde århundradet synes, tvärt emot de nyss' foregide århundradens Jurister, hvilka stodo på reörmatorernes grund och med dem i opposition emot den bigott» vidskepelsens vanliga praxis, en stor del af den sa kallade historiska rättsskolan i Tyskland förklara sig för vigselns nödvändighet till ett borgerligt äktenskap. Men såsom skarpa motståndare stodo på andra sidan de egentliga positiva jurister, hvilka försvarade, ej blott civiläktenskapet, hvilket hade notorietet, utan äfven det, en fulimstad notorietet saknande »hemliga äktenskapet». Beträffande andra länders lagstiftningar, är Holland det protestantiska iand, der protestantismens grundsanningar i allmänhet blefvo verkligheter redan från dess begynnelse, dä de flesta stater icke mäktade afskudda sig den, ännu intill denna dag vidlådande katolicismen. Från Protestantismens begynnelse har civiläktenskapet i Holland bestått som regel, och såsom följd deraf vigseln ständigt varit betraktad som en fri sak. Alltsedan 1580 hafva de protestantiska grundsatserne örn äktenskapet såsom en borgerlig sak varit gällande lag. Civiläktenskapet är der allmännelig!, och vigseln uutantag, ehuru en frihet för alla, som begära den. Då med Protestantismen det borgerliga äktenskapet vid denna tid infördes som regel, så bestämdes tillika : »att det borgerliga äktenskapet skulle vara ett vilkor för deri kyrkliga konfirmationen, der den åstundades. Verldslig» äktenskapskommissarier (notarier) blefvo tillsatta och aflönade, hvilkas kall det var att undersöka och med sin kontrasignation befästa förbindelsens borgerliga giltighet. Resultatet häraf öfverlemnades till presten af dem som åstundade vigsel och kyrkans välsignelse, hvilken icke, utan förevisande af den förutgångna borgerliga konfirmationen, fick ega rum. Samma frihet meddelades de från den reformerta national-kyrkan afskiljda sekterne, af hvilka somliga satte den borgerliga promulgationen af äktenskapet, genom notarius inför Rådhuset, i förbindelse roed deras särskilda kyrkosamfunds benediktion, andra åter icke, såsom Mennoniterne, hvilka förnekade all sammanblandning af verldslig» oell andliga saker, emedan oprotestantiskt.
FBonté, och den sednare såsom ensam löftesman för lädrens lån på 1,300 R:dr, allt Banko; att begge gäldenärerne redan år 1826 afträdt sina tillgångar till borgenärernes gemensamma förnöjande, hvarefter konkursmålen, med fastställande af Diskont-verkets kraf, blifvit af Stockholms Rådhusrätt år 1827 afdömde, utan att likväl någon den ringaste utdelning af de gäldbundna boen Verket tillfallit; att, Fabrikören J. F. Bonté sedermera aflidit och att fordringarne blifvit bevakade i hans urarfva—mål. deri dom meddelades år 1832, men hvarifrån, enligt sysslomanna-bevis af den S7 Januari 1837, Diskont-verket icke kunde erhålla någon utdelning för dess fastställda fordringar, alldenstund den ringa tillgången ej ens var tillräcklig till godtgörande af förmånsrätt egande borgenärer; samt att, sedan sökanden F. W. Bonté sistnämnde år vunnit anställning såsom kanslist vid Stockholms Rådhusrätt, införsel blifvit sökt och beviljad uti hans i sådan egenskap innehafvande lön, hvarigenom det förra lånet, på 800 R:dr B:ko, är vordet slulbetaldt till kapitalet den 13 December 1831, intill hvilken dag upp lupna öfver räntan å samma lån utgjorde 1,192 R:dr 9 sk. 4 rst Banko, samt, genom successiva afbelalningar. det sednare lånet minskats till 731 R:dr 30 öre Riksmynt, hvartill Diskont-verkets återstående oguldna kapital-fordran således nu mera uppgick. Banko-Utsltottels Utlåtande M 22. 1 fråga om den sökta afskrifningen ilar
Man bör dock icke räkna, utan jemföra trafikintraden på en redan öppnad bana. Vi hafva en sådan, nemi. emellan Göteborg och Falköping, hvilken går igenom en trakt, sorn saknar vatten-kommunikationer, och således ar lämplig till jemförelse-linie. Man finner dera! att inkomsten pn Nässjö-linien skulle blifva 350 rdr pr mil. Det år långt derifrån och till 9,000 rdr, som erfordras för att Nässjö-banan skall blifva jemngod med Götheborg-Falköping-banan ; och då anlager man ändock att rörelsen der skall blifva lika stor som på denna sednare, hvarest befolkningen utgör 20,000 personer på hvarje mil. 1 afseende å jordbruket har komitéen antagit, at.t det skulle finnas ett tunnland odlad jord för hvarje person på Nässjö-linien, men blott 7/10:deIs på Laga-linien. Men om man antager denna beräkning, så leder den derhän att skillnaden icke blir mer än 1 rdr rmt om dagen. I fråga nemi. om den odlade jordens vidd och förhållandet emellan dennas areal å ena sidan och folkmängden å den andra, upgilver komitéen, alt den odlade jorden vid linien Finjasjön-Niissjö skulle utgöra 6 % af hela arealen inom 2 ndl på ömse sidor om linien, men vid linien Finjasjön-Tenhult endast 4 proc., och att af den odlade jorden belöper sig vid Nässjö-linien ett tunnland på person, och vid linien Finjasjön-Tenhult endast ?/i0-dsls tunnland, hvilket skulle gifva ett öfverskott till den torras fördel af -j^dels tunnland för hvarje person. Denna upgift grundar sig, enligt hvad en ledamot i komitéen för Utsk:t erkänt, på ett förbiseende, så att nämnde öfverskott bl i f ver, i stället för Tnn’dels, Tmpdeis tunnland på hvarje person. Det, som utgjorde hörnstenen för Nässjö-linieus öfvervigt öfver Laga-linien, fick således undergå en betydlig reduktion.
Denna Domstol, som Riks—Rätt kallas, skall bestå af Presidenten uti Konungens och Rikets Svea Hof-Rätt, hvilken deruti före ordet, Presidenterna uti alla Rikets Kollegier, fyra de äldsta Stats-Råd, Högste Befälhafvaren hvarje af Rikets Kollegier; men vid tilltal emot Regerings-Rättens Ledamot tage, i stället för Stats-Råd, fyra de äldste Justitie-Råd säte i Riks-Rätten. Då antingen Justitie-KansIeren eller Justitic-Ombudsmannen finner sig befogad att åtal inför Riks-Rätten anställa, äske han hos Presidenten Rikets tjenst. Riksdagsordningen: § 41. Stats-Rådets, Högsta Domstolens och Regerings-Rättens samtlige Ledamöter, äfvensom Justitie-Kansleren och Justitie-Ombudsmannen kunna ej säte och stämma i sitt Stånds plena förnekas öfvervara. Stockholm dén 12 Juni 1834. t Reservation er: af Herr Ekholm, med hvilken sig förenat Herr Falhem, Herr Billström samt Riksdags—fullmäktige Anders Andersson från Skaraborgs län, Fehr Sahlström från Stockholms län, Carl Ersson från Westmanlands län, Johan Pehrsson från Upsala län, Gustaf Hultman från Örebro län och Pehr Bengtsson från Kalmar län : »Om det någonsin kan ifrågasättas att förslag till organisation af Embetsverk och allmänna Inrättningar eller tillskapandet af nya böra utgå från Regeringen, lärer detta vä! i synnerhet böra ega rum, när fråga uppstår om bildandet af ett Embetsverk, sådant som nu blifvit föreslaget, till hvars behandling och afgörande en del af de vigtiga regeringsbestyren skulle uppdragas. Enligt mitt förmenande egde det förslag, som af Kongl. Majit i detta afseende framställdes vid 1844 års Riksdag om förstärkning af Ledamöternes antal i Högsta Domstolen, så att en del af besvärsmålen, hvilka för närvarande och visserligen ganska oegentligt afgöras i administrativ väg, skulle kunna till Högsta Domstolens behandling öfverflyttas, Knnslilutions-Ulskollclt Memorial, M U. 13 v elt obestridligt företräde, ehuru detsamma icke lyckades alt tillvinna sig Ständernas bifall.
\:o Strinnholm, Sekreterare, anslag för i 4 1 125 14 b. 29 April b. 29 April b. 29 April b. 29 April 233 Strömberg, SKronobagare, befrielse från ådömd återbäring af beräknad provision å brödbakning i Christianstad . Slängan, anslag för upprensning af i 4 1 194 9 b. 14 Juni b, 14 Juni b. 15 Jani 149 iStädene i Riket, befrielse fran utgifterue för krono-uppbörden , underhållande af tullhus samt fångvården — 4 1 146 b. 3 Maj b. 6 Maj b. 9 Ma b. 3 Maj „ befriande från skyldigheten att forsla samt underhålla fångar — 4 2 93 b. 17 Okl. b. 17 Okt. a. a. 17 Okt. b. 18 Okt. Stämmoböter, fördelningen deraf — 4 2 82 b. 12 Sept. b. 11 Sept. b. 9 Sept. g. 8 Sept. Se Motioner.
Ständer hafva tagit detta i öfvervägande och vid beskaffenheten af Landshöfdingen® fordran icke funnit något att anmärka, dä den grundar sig på det i anledning af Riksens Ständers Beslut af Eders Kongl. Maja den 3 December 1812 utfärdade Nådiga Bref; och hafva alltså Riksens Ständer beslutit, att ifrågavarande ersättning - Den 23 Juni. ning för år 1813, hvarå likväl böra afgå de Lönevilkor Landshöfdingen Fock för sistnämnde år å särskilta andra Stater uppburit, ina beviljas och liqvideras af besparingarne på Andra Hufvud-Titeln eller ock af 1813' års Öfverskblter på Stats-V erkets inkomster. Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung Eders Kongl. Majus På Ridd. och Adelns på Prest - Ståndets Uppläst hos samtliga Riks - Stånden den 22 Juni, Stormägtigste Allernådigste Konung! undefdånigste, trapligdgsts tjenare och undersåtar vagnar Carl Mörner. h, t. Landtmarskalk, vagnar /. A. Lindblom. n. v. Talmani På Rorgare^StåndetS vägnar H. Schwan. Il, t. Talman - På Ronde-Siåndets vägnar Fars Olason. n, v. Talman, VJenom Nådig Proposition af den 5 sist lid ne April, har Eilers Kongl. Majtt i Nåder täckts med - Den 22 Jani. meddela Riksens Ständer Dess Nådiga för«rd för Vesteroch Norrbottens Rans Innevånare, att någon eftergift dem måtte beviljas i det Lån af 50,000 R:d, hvilket dem af Riksens Ständer vid 1809 ars Riksdag blef förunnadt. Riksens Ständer hafva ej kunnat undgå att inse vigten af det skäl, hvarpå Eders Kongl. Maj:t detta Nådiga förord grundat, och då de funnit sig förbundne till underdånig erkänsla för Eders Kong!.
Enligt Kongl, Brefvet af den 9 October 1727 skulle de Civile och Militaire-Betjente, som befordras till indelt lön och ingen tjenst förr haft, det första året, emot förra praxis, ej få njuta förvandlingen tillgodo. Enligt Riksens Ständers Secreta-Uiskotts författade General-Calculation öfver 1732 års Stat skulle Extra samt öfverskotts-medlen till Statens understöd på förslag bibehållas till g,000 D:lr S:mt, medelst det, att alla Civileoch Militaire-Betjente, sorn tillförene icke haft någon lön, skulle, när de framdeles trädde till Beställningar, tjena de första 6 månaderna utan lön. I anledning häraf utfärdade Kongl. Majit under den ig October 1731 Dess Nådiga Circulaire till vederbörande Verk och Stater af innehåll: att vid alla Civileoch Militaire-Tjensters tillsättande från den 1 Januari 1732 skulle noga iakttagas, att der någon, som icke tillförene haft lön, sig till er: Beställning anmälte, skulle densamtna dertill icke antagas eller honom derpå fullmagt meddelas, innan 6 månader voro förflutne, sedan rjensten blifvit ledig, med mindre han sig erböd, att, till dess förenämde tid vöre förbi, tjena utan lön, då han, på sådan händelse, kunde med fullmagt dessförinnan förses och tjensten tillträda. Men i anledning af Riksens Ständers underdåniga skrifvelse af den 13 December 1734 blef genom Kongl, Majus Nådiga Circulaire af den xx Mars 1735 förordnadt, att ifrån samma års början hvar och en, utan åtskillnad, så snart han kom me i någon Kongl. Majus och Kronans tjenst, då tillika skulle blifva delaktig af Ighen , som Staten derpå består, likmätigt förra Kongl. Förordningar, hvarigenom således kamtne att upphöra Kgl. Majtts förut gjorde förordnande af den 19 Oct. 1731, angående 6 månaders tjensgöran de - Den 2 2 Juli. 2121 de utan lön, enar någon , som tillförene dermed icke varit hugnad, till någon Beställning befordrades.
Hvad sjelfva öfverläggningens gång beträffar; så skulle jag önska att hvarje Ti Itel efter nummerordningen serskildt företoges; och förmodar det vara så mycket nödvändigare, som StatsUtskottets Utlåtanden öfver alla Hufvudtilllarne icke äro tryckta och utdelade. Äfven, der så skedt, torde man böra erindra sig, att de Ledamöter, hvilkas tid är upptagen af Utskottsarbeten, svårligen kunnat medhinna, att tillräckligen laga kännedom af de Titlar, hvarom Utlåtanderna sednast blifvit färdiga. Betragtar man det hela af Statsutgifterna; så anser jag Grefve von Schwerins förslag vara desto rigtigare, som, derest man fastställde beloppet af Statens utgifter, innan man bestämt sig för myntets stadgande, skulle det hända, i fall af myntförsämring, att de beviljade anslagen blefvo för behofven otillräckliga, eller i fall af myntförbättring, att de skattdragande icke förmådde bära de derigenom stegrade utskyldema. Jag vågar derföre anhålla att Grefve von Schwerins förslag först måtte komma under öfverläggning, och att jag derefter måtte få göra de anmärkningar, jag kan hafva att anföra vid StatsUtskottets åtskilliga UtgiftsUtlåtanden, Herr Tham, Wolrath: Grefve von Schwerin har, efter hvad jag tyckt mig finna, ty - Den 19 Maji f. m. deligen aniydt sitt förslag, såsom en ny motion, hvilken alltså kommer att ligga på bordet, och icke kan hindra discussionen öfver förevarande ämne, hälst Grefven synes åsyfta, att StalsUtskoltet skulle hinna inkomma med Utlåtande öfver Grefvens Motion, innan HulvudTitlarne bestämdes, och hvilket, då de derom afgifne Utlåtanden troligen återremitteras, ganska väl låter sig göra. Om jag ej så fattat meningen af Grefve von Schwerins förslag, skulle jag med min röst vägrat bifall dertill, hvaremot jag nu i stället tillstyrker det.
I Insecter Se Naturalier Instrumenter 10 nj Fältskärs,'alla slag W. 30 1 „ Handtverks Se Verktyg „ Mathematiskat, Optiske-, , |_Pliysiska och Navi.. gations alla slag ej specificerade W. 5 1 , Musicaliska , , Wald horn och Trumpeter W. „ „ Andia Blåsinstmmenter W. 15 i „ „ Alla andra ej specificeradeW. 5° Inventarier. Skepps W. 25 , „ Bergade från förolyckade Utländska Skepp * 14 * L. af Auctionsbehålluingen - Jord „ Engelsk „ Coinlsk , Poierjord , Frukter af alla slag Se Frukter Ipecacuanha Isenfärga Ister, Sv in och Gås W lufter Se Fäder louveler infattade alla slagW Oinfattade K. F. L. L. L. W W. Kakel, alla slag Kalk, osläckt , Släckt. Kalk oell Kritsten W Kalkoner W Kammar „ Elfenben, och Sköld' paclds W „ Af Horn W - ej specificerade W, Kardblad Inkom mande TnilProc. Utgå- ende TuttPiCC. Tran sitoTuliProc. I 0 * Proc Proc. nas behof öfver T2n°. L. alla slag \y. 50 „ Alla andra slag W, 5° 2 Kauris Se Snäckor Kedjor till innanverk i Fick ur e L Kimrök D 50 1 Kypert Se väfnad af Bomull Kirsbär, torra \y. 5o 5° L. Kli, alla slag Klinkert, alla slag Se Tegel. Kläden Se Väfnad af 1 L. Ylle Kläder, Gång, Finne och Sang , nya af alla namn*och slag W. 50 2 „ Gamla eller brukade som Sjöfarande och resande för egna behof kunna medföra. Knappar af alla namn och ^slag w. 2 5 2 :
Theologien afhandlas discursive så djupsinnigt som Herr Grefvens tankegåfva kan tillåta.» Mallet undervisade själf i teologi och matematik. I historia handleddes Claës Julius af professor Georgii, hvilken läste med honom Pufendorfs Introduction till 1700-talets historia och af docenten Arrhenius i svensk historia, i latinet, hans tyngsta börda, som man på allt vis sökte underlätta, af magister Häggblad. Längre fram åhördes juristerna Frosteri kurser i krigslagsfarenhet – passande för en blifvande militär – och Solanders i rikets grundlagar. De praktiska öfningarna försummades ej heller. Claës Julius fäktade för det gamla originalet Porath, universitetets fäktmästare (och sedermera för hans efterträdare fransmannen Raibaud, för hvilken han äfven skref fransk dictée). Han red för stallmästar Ekelund, som äfven vetenskapligt behandlade hästens anatomi och sålunda var en föregångare till den gamla svenska ridskolans mästare Ehrengranat. Stilen öfvades för en viss Törnsten, och Claës Julius ritade för ritmästar Nobelius, utan att dock hafva någon större talang för denna konst, så införlifvad med rococon, allt ifrån dess gudmor själf m:me de Pompadour. Slutligen spelade han också violoncell. Det intryck denna uppfostran meddelar är förbryllande. Så många sysselsättningar och så många ämnen! Här ligger också skillnaden mellan den offentliga och den enskilda undervisningen i tiden. Den senare är lika encyclopedistiskt öfverdrifven som den förra trång och ensidig. Skolan ville skapa teologer och lärda, den privata informationen framför allt drifna salongsmänniskor. För att kunna draga fördel af den brådskande och mångskiftande andliga träning, som den unga adeln underkastades, innan den begynte karriern i stora världen, tarfvades smidiga, torra och fantasilösa naturer. Det finnes i Stockholms bibliotek en annan källa af utomordentligt intresse för denna periods enskilda informationsväsen. Det är korrespondensen mellan biskop Mennander och hans son, sedermera adlad Fredenheim, en äkta gustaviansk medelmåttstyp. Den unga Fredenheim är en triumf af denna för-Emileska undervisningsmetod.
— En svårighet vid rikshufvudbokens afslutande är den, alt det brister öfverensstämmelse i formulären emellan räkenskaperna i de särskilda verk, som redogöra för allmänna medel. Deröfver hafva Statsrevisorcrne vid flera tillfällen klagat och Ständerna gjort und. framställningar. Konungen har jemväl, så vidt jag vet, i detta hänseende gifvit Slalscont. befallningar, till följd hvaraf nya formulär för de flesta verk lära vara uppgjorda. Man kan således hoppas, att det blir någon förbättring häruti. Om detta skulle lyckas, så blir följaktligen bokslutet i Statscont. sä myckel lättare, och la force des choses, såsom Fransmännen uttrycka sig, skall, om intet annat hjelper, tvinga äfven oss att uppgöra rediga och enkla räkenskaper. Genom enkelheten är det, som man i andra stora länder, t. ex. i Frankrike, kan komma till det hastiga bokslut, som jag vid ett föreg:de tillfälle här omnämnt, och som alla länder borde eftersträfva. Jag anhåller, att R. o. Ad. ville återremittera denna puukt, på det att StatsUtsk. måtte få tillfälle att om förevarande ämne yttra sig i sammanhang med flera frågor och måhända med auledn. af de upplysningar, som en värd talare pä andra sidan torde meddela, sedan han anmält sig och förmodligen ytterligare utreder saken. Frih. Cederström: Jag har visserligen ingenting emot att R. o. Ad. återremitterar denna punkt, på sätt Hr Westerstrand har begärt. Likväl skulle jag tro, att det går lika väl an att genast afstå densamma, ty StatsUtsk. skall i alla fall komma in med yttrande angående särskilda frågor om Slatscont:s räkenskaper och huru statsverkets inkomster skola i räkenskaperna införas, då Ståndet kommer i tillfälle att jemväl upptaga den generella frågan rör;de rikshufvudbokens sätt alt upptaga inkomsterna och om den s. k. reservfonden, som icke är annat än det föreg:dc årets inkomst, skall under den titeln upptagas eller icke.