Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Montgomery, Robert: Frih. af Ugglas bar redan så fullständigt utredt denna fråga, att icke mycket återstår att deruti tillägga; men jag vill likväl till besvarande upptaga några af Hr Cederschjöld anförde omständigheter. Till en början får jag således förklara, att jag belt oell hållet instämmer uti den af Hr Cederschjöld uttalade åsigt, ang:de nödvändigheten deraf att Konungen icke måtte hafva några bekymmer uti ekonomiskt hänseende, så att han får egna sig uteslutande åt sitt vigtiga värf; men hvad jag icke kan förstå, är, huru samme värde talare kommit till den slutsats, som han deraf velat draga, eller tillämpningen af detta förhållande å den summa, hvilken han föreslagit, såsom för ändamålet nödig. Först har nemi. Hr Cederschjöld begärt 50,000 rdr och derefter 170,000 rdr. Uti bådadera fallen synes han mig helt och hållet sakna all grund för antagandet af de summor, till hvilka han kommit. Hr Cederschjölds framställning i detta fall stödjer sig på det tydliga syfte, att sedermera icke någon fråga i denna väg måtte uppstå; men huru kan Hr Cederschjöld veta, att den af honom föreslagna summa är tillräcklig? —Gr. Mörner åter har föreslagit dessa 170,000 rdr, emedan detta belopp utgör ungefärligen \ af hittills varande anslag; men, frågar jag ånyo, huru han man veta, att denna J är den rätta siflran? För min del tror jag det icke vara skäl att i detta fall bestäm - Den 18 Mars f. m. 203 ma någon siffra, dä man omöjligt kan veta den rätta. Dä K. M. icke sjelf funnit lämpligt att i berörde hänseende göra nägot förslag, kan jag för min del icke finna, huru sådant skall kunna vara lämpligt för någon annan. På dessa skäl, samt med hänsigt i öfrigt lill hvad Frih. Tersmeden nyss anfört, angående den ringa sannolikheten att ett från Stats-Utsk:ts i denna fiåga skiljaktigt beslut härstädes, skulle blifva äfven It. St:rs beslut, får jag tillstyrka bifall till hvad Stats-Utsk:t föreslagit.
Innehållande de Handlingar, hvilka till Riks-Stånden blifvit aflemnade, såsom Konungens Nådiga Propositioner, Riksens Ständers Utskotts Betänkanden och Förklaringar. samt Riks-Ståndens Protocolls-Utdrag vid Lagtima Riksdagen i Stockholm i Sa 3. Sjette Samlingen. Banco-Utskottets Betänkanden. 2;dra Bandet, STOCKHOLM, Tryckt lios Elinda och Granberg, I. P. Lindks Enka, E\ B, JVe&tius, Z. Haggström, A, E, Ortman, samt å Ecksteinska och Martjuardska Boktryckerienic, 1823 och 1824. Bihang till Samtlige Riks-Ståndens Protocoll. V Sjette Sam lingen. Andra Bandet. Innehållande: Banco - Utskottets Betänkande». STOCKHOLM, Tryckt i MarquarDsxa Boktryckeriet, i8<3* is&i&EgSS! Anborn d. 8 Sept, 1823. Utlåtande till Rikets Högloft. Stander öfver den uti 1822 ars Revisions-Berättelse, §. 1, gjorde framställning, i fräga om pregling af Runstycken. I anledning af Banco-Styrelsens hos Rikets Sunders Revisorer gjorde anmälan, att Ranquens liela behållning uti Runstycken af gamla pregeln, det enda Runsty cles - mynt, sorn för närvarande är att tillgå, emedan det nya kopparmyntet utgöres endast af hela, halfva oell fjerdedels skillingar, vore i ett för allt en rest af blott 400 R:dr, hafva Revisorerne till Rikets Ständers bepröfvande, såsom alternativer, framställt: om Runstycken af förr vanlig storlek, efter 100 R:dr per Skepptd, böra an vidare, i man af beliofvet, preglas, oaktadt den uppofft ing för Stats-Verket, som, i anseende till kopparens högre värde, blefve med en sådan ptegling förenad?
Godkänna begge, hvile förslaget till nästa Riksdag, då derom, enligt moni. i, slutligen afgöras kan. Grundlagsfråga kan äfven väckas af enskild ConstitutionsUtskotts-Ledarnot, eller annan Riksdags-fullrnägtig eller Riksdagsman, dock blott genom skriftligt memorial, som omedelbart till Constilulions-Utskottet inlemnas. Utskottet kan både godkänna, förkasta och ändra ett sådant förslag, men bör, om memorialets inlemnare sådant yrkar, meddela honom sitt yttrande, med tillstånd all detsamma, jemte memorialet, genom tryck allmänt göra, då han för det sistnämdas innehåll sjelf, i egenskap af lörfatlare , må, enligt Tryckfrihets-Förordningen, ansvara. Morn 4* Förslag, rörande Grundlags-fråga, sora, enligt föregående moment, är af Constitutions-Ulskottet godkändt eller utarbetadt, öfverlemnas till Kamrarne, hvilka derom hvardera serskildt ölverlägge, med rätt att godkänna, eller förkasta, eller uppgöra nytt lörslag till afgörande af samma fråga. Förkastar endera, förfalle frågan för den Riksdagen. Godkänna begge, eller sammanstämma de om nytt förslag, hvile det till nästa Riksdag, då derom, enligt inom. i, slutligen afgöras kan. Hafva begge Kamrarne godkänt olika förslag, infordras ett ytterligare Betänkande af Constitutions-Utskottet, hvilket, på samma sätt som det förra, behandlas. Kunna, vid föredragningen deraf, Kamrarne sig icke förena, och ingendera likväl yrkar bibehållandet af gamla Grundlagsbudet, bestämme Gemensamma Kammaren det lörslag, som hvila bör till den Riksdag, då derom, enligt mom. i , slutligen afgöras kan. Grundlagsförslag, som på endera af ofvannämnde sätt, har blifvit lill framtida Riksdag hvilande, kan då ytterligare anordnas att hvila till nästa Riksdag, om Konungen och begge Kamrarne sig derom förena.
Den står till reds, då dörrarna klockan fem öppnas, till och med om Madame icke skulle vara tillstädes, och likt det århundrade, den inviger, är den allt annat än eterisk. Man serveras tunna, med gåslefverpastej belagda brödskifvor, kaviarsmörgåsar, köttsylta eller kall roastbeef; men först och främst tronar tekitteln numera endast för syns skull på bordet. Om man är » XX:me siécle », har man aptit. Man äter, och man dricker vin. I strömmar låta tjänarne dess rubiner eller topaser flyta ur den med drifvet arbete prydda silfverkannan. Och därmed får man trösta sig, om Madame skulle glömma tiden och ej infinna sig till mottagningen. I alla anordningar herrskar en större glans. Emedan allt utspelas vid ljus, kan man, innan gästerna komma, behörigen fördela ljuseffekterna, och i en modern parisersalong spela lamporna första rollen. Det är blott amerikamillionä- rerna, komna direkt från sina grufvor, som kunna vara plebejska nog att låta sin vå- ning stråla i elektriskt ljus. Parisiskan, och till och med utländingar, som i viss mån betrakta sig som parisare, sky som pesten all annan belysning än medels de konservativa oljelamporna. Endast de vittna om, att man icke hör till uppkomlingarne. Med afseende på deras former har likväl det nymodiga uppfinningsgeniet det vidsträcktaste spelrum. Som brokiga solrosor sticka de fram mellan de exotiska väggdekorationerna eller höja sig i den atelierlika » halle », som nu nästan oafvisligt hör till en mottagning comme il faut, på en meterhög kolonnfot, nedsändande sitt sken under spetsskärmar, vida som Robinsontält. Ej en vrå i rummet ligger i skuggan; man sönderplockar j u också på det obarmhertigaste sätt nästans goda namn och rykte. Vore det möjligt att dölja blygselns rodnad på kinderna, skulle man döda hvarandra med skandalklubban. Hos några stjärnor inom stora världen börjar det bli brukligt att utfylla Madame ' s » timmar » med på förhand arrangerade underhållningar.
Rdr om äret» Dch Den L4 November. ?447 Osti som Herr Ö'werslén Lock begärt, att Stats - u skottet mätte häröfwer afgifwa sikt betänkande t o Riksens Hoglofl. Ständers plena, sä fär Stats - Utskottet öfwer detta färsing sig altja utlaka. A t till större eller mindre del förminska eller indraga den indeld-c Armeens nuwarande siyrka, anser Stålv - Uiffotlec för Desi del betänkligt art tillstyrka. Eser F-.nlandS förlust utgör dek indeldta EavNleriei 5,005 man och det uideldta Infanteriet 30.282 Man eller tillsammans 25,287 man: E hurudan Sweriges framrida politiska ställning än mä bllfwa, lärer Utan twiftvel Vetta antal wara det masta, som för Rikets för sivar simres nödwändigt, ari i nummer bibehålla och htvarföre Stars-Utskottet icke eller tror sig böra understödja något förslag, som leder till ändring elier rubbning Uti dek antagne genom Regeringsformens 80 H. fgststälde indelnings werkö; hwad indragning eller förminskning uti det derutinnan bestämde nummcrtal af manskap angär. Men som det tillförene tinder fredlig tid warit manligt att a skilligs nummer, stundom till större stundom mindre an.-al, häliiis wid htvarje Compagnie vacante emot det alt Rustoch Rote-hallaren derföre till Stats-Casina crlagt en wist varancé - afgift, med förbindelse att wid inträffande ölsted de ledige nummerne genast recrutera, sa tror Stars - Utskottet alt en sadan u'wag intill nästa Iiiködag nu äfwen skulle til! Skars-Werketö förmän kunna midtagäs.
Jag tror, att innan vi erhålla en fix tull på spannmål, kunna vi ej komma till någon säker spannmålshandel, och jag skall derföre med nöje arbeta för att vi må komma på den punkt, att tullen på spannmål icke må kunna förändra sig, emedan det ar det enda sätt, hvarigenom Sverige kan komma att mäta sig med andra nationer i oecono - 3io Den ao Juni. miskt välstånd. I öfrigt öfverlemna!- jag till Hr Gr. o. Landtm, att afgöra i frågan om återremiss. Frih. Palmstjerna: Det är icke för att vidare påyrka min mening angående återremissen, som jag begärt ordet, ty nied fullt förtroende till Hr Gr. o. Landtnäs upplysta omdöme öfverlemnar jag den saken till Hr Gr. o. Landtmrs afgörande; men jag vill endast råsta uppmärksamheten derpå, att jag icke hållit mig till ord, utan verkligen till sak. Här är begärd en förändring i grundlagen, men icke uti bela grundlagen, utan uti 60 §. Reg.F., och icke utj hela denna §., utan endast i uttrycken: sjö- och landttullssamt accisafgifterna. Utsk. har icke heller yttrat sig öfver något annat, än dessa båda saker. Jag för min del tror, att tu Ilafgifter na och accismedlen äro ganska långt skiljda från bran n v i n sbrän n in gsmedl en. En förändring i det ena fället medför icke behof af förändring i det andra. De hafva ingen annan gemenskap, än att destå tillsammans i en §., och tager man sig af tulfafgifterna anledning att väcka fråga om förändring utaf uttrycket: b u sbehofsbr än n er i medi en , kan man deraf taga sig anledning att väcka fråga om förändring äfven uti hvad §. som helst i grundlagen, åtminstone i afseende på skatterna, och jag kan således icke se, hvad skäl som kan föranleda till återremiss af memor. för en förändring i berörde afseende; åtminstone hafva de värda talare, som derför yttrat sig, icke anfört sådana skäl, som kunnat verka på min öfvertygelse.
B.ko 5,131: 16. — » 4,707: 26. — » 26,928: 33. 6. » 30,800: 14. 368 — Men icke nog, att sjukhuset från 1854—1859 haft vid dessa årens början till mig en sammanlagd skuld af (2,509: 47. 3 B:ko) 3,764 R:dr 97 ören eller i medeltal vid hvarje års början (418 R:dr 16 sk. B:ko) 627 R:dr 49 ören, utan har jag derjemte för de tre första månaderna af hvarje år af egna medel ofta bestridt de löpande utgifterna, hvilka, då den nu nämnda skulden för åren 1852—1859 och medikamentsräkningar för alla åren fråndragas, utgöra j af sjukhusets årliga utgifter, hvilkas belopp återfinnas i räkningarne för dessa år. Att äfven från och med 1860, då sjukhuset för första gången vid årets början visade behållning, mina förskotter icke varit så obetydliga visa samma räkningar. Att jag likaledes af egna medel, årligen förskotterande, bestridt det Akademiska sjukhusets studentafdelnings hufvudsakligaste utgifter *) från den 1 Januari till den 1 Juni, emedan dess inkomster, såsom studentbidraget och stipendieplikterna för vårterminerna ej utfalla förrän i början af Juni, äfvensom samma utgifter från Juni till December månads slut, emedan dessa inkomster för höstterminerna först inflyta i slutet af året; — att medlen utan ränta förskjutits åt sjukhusets så allmänna som studentafdelning, samt att genom mitt åtgörande sjukhuset fick den 1 Januari 1856 såsom gåfva af några mina vänner mottaga 1,000 R:dr R:gs, vill jag upplysa på samma gång grannlagheten förbjuder mig nämna hvad jag i öfrigt kan hafva verkat för sjukhusets ekonomiska förkofran. Upsala den 18 December 1864. O. Glas. Intendent vid Sätra helsobrunn och Prefekt för Akademiska sjukhuset. Kongl. Direktionens öfver
'I utsökningsmål, der fråga tir om fordrings-anspruk, som härleder sig från inrop af varor på offentlig auction och är grundadt på ordentligen förd t auctions-protocoll, ege Konungens Befallningshafvande magt förständiga vederbörande nnder-execulor alt, i händelse gäldenären, då sökandens påstående, enligt hvad i 2 Cap. 1 §. Utsöknings-Balkcn sägs, varder honom delgifvet, icke bestrider rigiiglieten af krafvet, eller deremot något invänder, uttaga beloppet, jemte af Konungens Befallningshafvande bestämd ränta och koslnads-ersättning, samt sökanden delta tillhandahåller; dock att utmätning, enligt så beskaffadt beslut, ej må verkställas, innan utmätnings-förrättaren tagit skriftligt bevis, det gäldenär emot krafvet ej gör invändning, antingen af gäldenären sjelf, eller, derest han ej är skrifkunnig eller ej vill beviset meddela, af två ojäfvige män; äfvensom ett sådant behandlingssätt icke i något fall och således ej eller i den händelse, alt gäldenär emot krafvet gör invändning och målet förthy kommer att fortgå, på sätt eljest är i allmänhet föreskrifvet, må för gäldenär medföra någon ökad kostnad utöfver den som skolat uppstå, derest ofvanberörde utmätnings-resolution icke varit gifven”. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 27 Januari 1841. N:o 206. Expeditions-Utskottets Forslag till und. Skrifvelse, N.o[ioB. 473 N:o 206. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3 Fehr. 184*• Preste-Slåndet den 6 Borgare-Ståndet den 10 Bonde-Ståndet den 13 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om rotering af utsockne frälshemmannen i Halland. (Statssamt Allm. Besv. och Ekon.-Utsk. Bet.
Ersättning för stallhyra m. m. för 65 tjenstehästar å 100 R:dr 6,500 Summa Tillökning I 52,700 50 — hvilken tillökning dock minskas med nu utgående rationspenningar 6,987 87 '/, — Återstår Tillökning 25,712 j 62 Vt — Anmärkning: 268 tunnor spanmål, som nu för regementets räkning i dess stat reserveras, kunna till Statsverket öfverlemnas; så att, om värdet af denna spanmål, förslagsvis beräknad till 12 R:dr tunnan, med 5,216 R:dr afdrages från ofvanstående belopp, blir tillökningen i sjelfva verket endast 22,496 R:dr 62 V2 öre Riksmynt. Bil. JYl 3 till Kongl. Maj:ls Nåd, Prop. M 1, om Statsverket 1836. B Att. Sj. Wermlands Fälljägare-Hegemente. 21 Nuvarande Afl iining. Föreslagen Tillökning. Nya Aflöningen. Summa Tillökning. Riksmynt R.dr öre R:dr öre R:dr öre I R:dr Staben : Jn 3 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. Jtä I, om Statsverket 1836. Litt. m. Ing enior-korpsen. Nuvarande Aflöning. Riksmynt R: Jr öre Mil ilä r-Stal en ; Chefen njuter lön ä Generali.tets-Staten. Ofverste 4,500 — Ofverste-Löjtnant , , , . 3,750 — Major — Kapiten af l:a klassen 2,700 — Dito af dito Dito af 2:a klasset) 1,550 — Dito af dito — Löjtnant af l:a klassen 810 Dito af 2:a dito 810 Dito af dito 6.00 Under-Löjtnant 570 Dito . Konduktör 570
Jag kunde hafva gått efter henne, talat vid henne, smekt henne, men jag visste, att intet ord af mig, ingen ömhetsbetygelse, ingen försäkran skulle hafva räckt till för att utplåna det intryck, jag gjort på hennes sinne. Ensam och törstande efter en människa, som kunde möta mig med sympati, hade jag denna dag utan mål irrat omkring, och under tiden satt den enda, hvars hjärta alltid slog mig till mötes, ensam och väntade på den lyckan att blott få höra ljudet af mina steg. Jag visste det. Jag visste, att jag ref all lycka på jorden itu med att tala, som jag gjorde. Och dock gjorde jag det. Ty jag kunde icke annorlunda. Jag kunde ej finna hvila i mig själf eller i mitt hem. Jag kunde rifva sönder min lycka, drömma om lycka, längta efter lycka, men aldrig njuta den. Jag visste dunkelt, att det var så, och att mitt handlingssätt var en dåres. Men denna aning – eller detta medvetande – förmådde ej göra sig gällande och inverka på mitt handlingssätt. Det låg dödt inom mig som salt i ett öppet sår och tjänade blott att öka ångesten i mitt själstillstånd. Hela mitt nervsystem var i uppror, och jag gick länge fram och åter i mitt rum, därinne fortsättande den plågsamma irrfärd, från hvilken jag återvändt hem. Jag gick där, till dess att jag plötsligt blef skrämd af själfva tystnaden omkring mig, och i en obestämd fruktan, att något kunde hafva händt, öppnade jag dörren för att gå in i sängkammaren och förvissa mig om, att hon icke gjort sig själf något ondt. Men när jag kom in i salen, där det var mörkt, hörde jag bakom mig ett ljud, som kom mig att spritta till. Det var ljudet af en människa, som andades. Och när mina ögon vant sig vid mörkret, såg jag min hustru sitta på den stol, som stod närmast min dörr, och utan att göra en rörelse stirra ut i mörkret. Aldrig har jag känt bådas vårt elände så häftigt och djupt. Det kändes, som om för ett ögonblick något mjukt och varmt vält fram inom mig, brytande igenom ett hårdt skal, och i det jag kastade mig på knä framför henne och slog mina armar om hennes lif, brusto vi båda i gråt.
Då lånevilkoren redan kunde anses vara bestämda och “någon “annan förändring i de öfverenskomna kontraktsbestämmelserna icke syntes “kunna ifrågasättas, än möjligen förekommande jemkningar i tidsbestämmelserna “för såväl ränteoch amorteringsliqviderna som lånets inbetalningsterminer jemte “de stadganden, som kodicillen innefattade, “ yttrades visserligen tvifvel om nödvändigheten af något särskildt ombuds utsändande; men Fullmägtige funno likväl, i betraktande af vigten att få denna fråga skyndsamt och fullständigt ordnad, skäligt bifalla låneöfvertagarnes berörda framställning; och blef, vid nästa sammanträdet den 23 Mars, Riksarkivarien Nordström utsedd att såsom Fullmägtiges ombud för nu angifnå ändamål afresa till Frankfurt arn Main. Genom frenne särskilda, vid Fullmägtiges sammankomst den 6 April, anmälda telegrafskrifvelser, hade Riksarkivarien Nordström, som dagen efter erhållet uppdrag anträdt sin resa, underrättat att lånenegociationerna, sedan de till en början hållits i Frankfurt am Main, måst fortsättas i Paris, enär tidningarne i förstnämnda stad rörande lånet innehållit menliga artiklar. I fråga om penningarnes indragning hade låneöfvertagarne yrkat, att de vexlar, som af Riksgälds-kontoret komme att utfärdas, skulle till inlösen förfalla först trenne månader efter hvar och en i lånekontraktet bestämd betalningstermin, ett yrkande, som Riksarkivarien enträget förordade, enär i följd af de politiska förvecklingarne hela låneaffären — enligt Riksarkivariens yttrande — “stöde på spel“. Härpå afgåfvo Fullmägtige det telegrafsvar, att lånets inbetalning medelst tre månaders vexlar medgafs, dock endast för den fixt öfvertagna fjerdedelen.
D* Då nu å nyo föredrogs StatsUtskottets den 18 sistledne Julii, under No 311 afgifne samt den 19 derpå följde eftermiddagen p& bordet lagde Utlåtande, i anledning af väckt motion om ett årligt arfvodes anslående för ÖfverDirecteuren Schwartz; fann Ridderskapet och Adeln för godt bifalla det i Utskottets Utlåtande upptagne sednare akernatif, eller att Riksens Stäader borde hos Kongl. Majtt i underdånighet anhålla, att Kongl Majt måtte i Nåder låta af ManufacturFonden tilldela ÖfverDirecteuren Schwartz ett lämpligt ärligt arfvode, emot skyldighet å hans sida, att på vissa bestämda tider hålla Teehnologiska föreläsningar, Ut Supra. Den i Augusti i e, m. D. S Vid förnyad föredragning af Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Ut6kottens den 30 sistledne Junii under N Ut supra. SD, Remitterades till Riddarhus -Ut Jkoitet: Håres Excellence Herr Grefve De la Gardes, Jacob, motion, att de så kallade Thamiske föreläsningarne hädanefter alltid må bållås i Secreta Utskotts-Salen å Riddarhuset; jemte de af åtskillige Ledamöter, i anledning deraf, denna dag afgifne yttranden. Ut supra. S, D» Vid förnyad föredrfgning af StatsBancooch Lag-Utskottens den 18 sistledne Julii under N:o 314 afgifne samt den 19 derpå följde ettermiddagen på bordet lagde Betänktnde, angående väckte frågor om enskilte personers rättighet att utfärda invisningar, ställde till betalning tf andre enskildte, samt beskaffenheten af de fordringsanspråk, som derigenom uppkomma; blef samma Betänkande, pi grund af åtskilliga Ledamöters dervid gjor - Den, I Augusti e, m. de anmärkningar, till Utskotten återremitte-" rädt. Ut supra. Utdrag af Protocollet,hållet hos Högloft.
Då gick hon in till sin herra, och gaf honom det tillkänna, och sade: Så och så hafver den pigan af Israels land sagt. Konungen i Syrien sade: Så far dit, och jag vill skrifva Israels Konung ett bref till. Och han drog dit, och tog med sig tio centener silfver, och sextusend gylden, och tio högtidskläder; Och förde brefvet till Israels Konung, och det lydde alltså: När detta bref kommer till dig, si, så vet att jag hafver sändt min tjenare Naaman till dig, att du gör honom fri ifrån hans spitelsko. När Israels Konung las brefvet, ref han sin kläder sönder, och sade: Är jag då Gud, att jag skulle kunna döda och lif gifva, efter han sänder till mig, att jag skall göra den mannen fri ifrå hans spitelsko? Märker och ser, huru han söker tillfälle emot mig. Då Elisa den Guds mannen det hörde, att Israels Konung hade rifvit sin kläder sönder, sände han till honom, och lät säga honom: Hvi hafver du rifvit din kläder? Låt honom komma till mig, att han må förnimma att en Prophet är i Israel. Alltså kom Naaman med hästar och vagnar, och höll för Elisa husdörr. Då sände Elisa ett båd till honom, och lät säga honom: Gack bort, och två dig sju resor i Jordan; och ditt kött skall komma sig till igen, och varda rent. Då vardt Naaman vred, och drog sina färde, och sade: Jag mente han skulle komma hitut till mig, och gå fram, och åkalla Herrans sins Guds Namn, och med sine hand taga på rummet, och så bota spitelskona. Äro icke Abana och Pharphars vatten i Damascon bättre än all vatten i Israel, att jag må två mig deruti, och varda ren? Och vände sig, och for sin väg med vrede. Då gingo hans tjenare till honom, och talade till honom, och sade: Min fader, om Propheten hade sagt dig något dråpeligit före, skulle du icke hafva gjort det? Huru mycket mer, medan han säger till dig: Två dig, så varder du ren?
Jemte denna tillgång, torde nu äfven hafva influtit eller snart ingå för de, enligt Eders Kongl,. Majus. Nådiga skrifvelse, till En Million Riksdaler ansedda behällningarne och krigsrustnings förråder, s.å mycket, att de sammanlagde synas medgifva liqvid. erand.et af betydligaste delen af de poster som af Krigs-Comjtéen äro uppgifne, att först fordra betalning. Riksehs Ständer, få derföre hos Eders Kongl. Majit i underdånighet anhålla cm den Nådiga åtgärd, a.tt dessa contanta medel genast varda i sådant ändamål disponerade och använde efter de Administrerande Verkens utredning af fprdringama , samt sedan Edera K ongl 378 Den 7 Augusti Kongl. Majrt i Nåder pröfvat oell fastställt,' hvilka skuldposter, sorn dermed kunna och böra betalas. De återstående skulderna, hvilka, enligt förslagsvis meddelad uppgift, utgöra omkring En och en half Million Riksdaler, torde i det närmaste kunna betackas genom öfverskotten af den summa 2,000,000 Riksdaler Preussiskt Courant, lid ers Kongl. Majit, genom ofvan högst åberopade Nådiga proposition, till detta ändamål åt Riksens Ständer öfverlåtit. Meri då, efter hvad Eders Kongl. Majit i Nåder förklarat, denna tillgång endast efter hand, och på längre betalningsterminer, sorn ännu icke äro bestämde, kan utfalla, hafva Riksens Ständer, för att lämpa liqyiden af detta skuIde-belopp, efter ett sådant förhållande, samt tillika tillse, att billighet och rättvisa nrå iakttagas mellan fordringsägarne, trott sig böra i underdånighet föreslå följande liqvidationssätt. 1:0