Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dock – själfva medvetandet därom medför en krampaktig spänning af alla själens krafter, och under inflytande däraf återvinner han sin fattning. Frågorna, som framställas, återkalla honom till verkligheten och lifvet från den tystnad, däri han så länge varit lefvande begrafven. Hvar fråga sprider också en smula ljus i hans föreställningars kaos. De första äro rent formella och personliga, röra sig om födelseår och data, om hans anställning som kungens läkare och föreläsare. Så kommer, försiktigt formuleradt, spörsmålet om hans förhållande till drottningen, och han svarar så frankt som funnes häri ingenting att dölja. Han förnekar alldeles icke, att drottningen hedrat honom med en vidtgående förtrolighet, af osedvanlig karakter, han medgifver villigt, att han ofta besökt henne, också på ovanligare tider, ja till och med om nätterna. Än har han därvidlag gått kungens ärenden, än har drottningen låtit kalla honom med bud, någon gång har han väl också själfmant inställt sig – slikt händer ofta i en läkares praktik och det var i sin egenskap af läkare som han besökte drottningen – men aldrig har han stannat längre än nödvändigt, och han tillbakavisar med lugn värdighet hvarje antydan om någonting otillbörligt i hans relationer till Hennes Majestät. Han märker till sin förvåning, att förhöret tydligare och tydligare syftar mot denna punkt, och att protokollet öfver vittnesförhöret tycks fullt af för drottningen högst förklenliga utsagor; men hvad betyda väl slika vittnesmål i en sak af så intim natur, att all bevisning måste betecknas som på förhand utesluten? Detta framhåller han ständigt, och sin försäkran upprepar han ideligen, till svar på alla närgångna frågor i anledning af det vittnesskvaller, som förts till protokoll. Han ljuger frimodigt och med öppen panna, som en kavaljer, då han af lumpna och lågsinnade människor ställts inför nödvändigheten att till hvarje pris försvara en dams heder; och han andas lättare ju tydligare han därvid åter känner, att hans eget öde är oupplösligt förenadt med drottningens. På blotta sannolikheter skall icke ens denna domstol våga fälla honom – en fällande dom ligger i det hela taget utanför rimlighetens gräns, så länge en syster till Storbritanniens konung ännu bär namn, heder och värdighet af Danmarks drottning.
Varandes likväl uti förestående summa 6n,o5g R:dr 4 sk. 5 r:st. äfven inbegripne de 2:ne under samma Styrelse stående Enkeoch PupillFondernes behållningar. Tillgångar hafva bestått Allmänna Enkeoch Pap ill-F o n d e ns 1829. 185 0. 1 Statsanslaget 10,000. 13,000. Tjenstemanna-Fondens bidrag till denna Fond 3,000. 13,000. 14,403:4a. 8. 4* läggas till behållningarne för åren 1827 och 1828, tillhopa 3,746 R:dr 3 sk. 4 r:st., utgjorde Fondens hela behållning vid i83o årsslut 4,852. R:dr 22 sk. * Enskilda Enkeoch Pupill-Fonden. Inkomster: Årlig afgift Retroactiv afgift Expectance-afgift Ränta . Utgifter: Afskrifning 1: 28. io. 5: 16.— Pensioner 698. S:r 1: 28.10. 698: 16.— Skillnaden emellan Inkomsterna och Utgifterne, laggd till förra arens Besparingar, har ökat Fondens behållning vid i83o års slut till 32,2t5 R:dr 9 sk. n r:st. -K Med framställning af desse förhållanden, få Revisorerne tillkännagifva, att CivilStatens Pensions C as sas räkenskaper, jemte förvaltningen, från och med Inrättningens stiftelse till och med år i83o, blifvit, i början af innevarande år granskade af Delägarnes Fullmägtige, sorn under den i3 sistlidne Mars derom till Kongl. Maj:t aflemnat underdånig Berättelse, hvilken finnes å trycket utgifven och äfven blifvit Revisorerne meddelad. Och hafva Revisorerne, i följd deraf, ansett sig kunna inskränka deras granskning af redogörelserne för de ifrågavarande tvänne åren lii! blott en allmännare öfversigt af Inrättningens ställning. Arméens Pensions-Cassa.
Men då riu , sedan Brännvinsbränningen , sorni i gr 9 så ansenligt utsträcktes, vid (8 15 årsi års Riksdag fått en fastställd gräns, inga serdeles olägenheter deråf visät sig* sartit då en inskränkning vid detta tillfälle åjndäst skulle åstadkomma omkostnader och oro; tior jag elev vara battré, stt låta Blifva vid hvad éotti är, än att nu göra eri förändring* sorn åter vid éh ättharl Riksdag skulle föranleda till nya föfändringat’. Ätskiliige yttrade härtill deras bifall. friherre JFrangel: Det förundrar in ig hölä ÉS Landshöfding träda upp Och säga att iSi5 åré BiännVinsFöfördn:ng icke ar dén Basta föt närvarande tid , samt yrka ett erkänd Skadlig förändring i en céeönomisk Förlåttnirig. Rrfarénheten har visat, att den bär elt Cörfetfiv innom sig sjelf. Hvad Patriotisrrien angår; har jag aldrig betvifla! Barön Hjertås ; Jag vill så mycket möjligt är undvika bedömtttå den hös någon, men jag fordrar ock; att man ické betvifla! min PMribtistfte , deri jag alltid skall söka rättfärdiga genom ittinä handlingar. Gref ve de la Gardie; Jacob: Ehuru jag för fefiskilt del ogillar det vid 1815 års Riksdag hiedgifna tillstånd, att få begagna två 90 , kanttörs pannor * Vill jag likväl ej underlåta ätt anmärka det felagtiga och skadliga i ofta Den 8 Maji, f. m. 207 forändrade Författningar. Ätt vid den eria Riksdagen tiillåta Utvidgning déh Vid deri an. dra inskränka, medför i niin (anka störfé oreda och olägenhet , ari att bibehålla de få 90 kannors pännorj soin lära finnasJag har sjelf häruti ej något interesse , jag har aldrig haft och tanke* aldrig hafva tvanne 90 kannors pannor; Det är principen att ej ändra beständigt Författningar, jag tillstyrker.
Fattigförsörjningen handhafves af en dertill vald direktion, som, i enlighet med ett af Kongl. Maj:t år 1822 faststäldt reglemente, besörjer omkring 27 stycken fattiges vård och underhåll i en dertill uppförd byggnad. En i staden år 1838 grundlagd sparbank hade vid 1847 års slut en grundfond af 1,695 R:dr 22 sk. och insättarnes fordran utgjorde 73,257 R:dr. Under Carlskrona stad lyda 2:ne köpingar Ronneby i Medelstads och Christianopel i Östra härad. Ronneby, med 1700 invånare, deribland 16 handlande och 43 handtverkare, drifver en icke obetydlig handel med skogsprodukter. Köpingen äger 1 skonert, 2 galeaser samt 3 slupar och jakter om tillhopa 144Tjhr läster. Derigenom att köpingen ligger mer än \ mil från den hafsvik, hvari Rottneån utfaller, uppkomma flera obeqvämligheter för sjöfarten, till hvilkas afhjelpande man dock nu är sysselsatt med upptagande af grund i ån och segelledens upprensande. Den genom köpingen löpande å formerar der ett betydligt vattenfall, hvarvid flere qvarnar, stampar och ett pappersbruk äro anlagde; äfvensom en kopparhammare med valsverk är under anläggning af samma personer, hvilka här redan hafva verkstad, der 30 arbetare sysselsättas med åtskilliga slags tillverkningar i koppar, malm och jern. Köpingen lyder i judicielt afseende under Medelstads häradsrätt och utgör ett pastorat med socknen af samma namn, hvars kyrka finnes i köpingen. Handlandé och handtverkare derstädes äro borgare i Carlskrona och sortera i sådant afseende under Carlskrona magistrat. Ekonomi och politi handhafvas afen särskild köpingsnämnd, enligt af Kongl. Maj:t den 6 September 1847 faststäldt reglemente. Till nämndens 31 biträde finnes en polisuppsyningsman anställd. Särskildt postkontor är i Ronneby inrättadt.
Major Andersin erhöll afsked redan 1835, efter att i 43 år med utmärkelse och tapperhet redligen tjenat sitt fädernesland, och erhöll då den obetydliga pensionen af 600 R:dr R:mt. För några år sedan ökades denna genom Konungens nåd med en obetydlig årlig gratifikation. Med dessa små tillgångar försörjde Major Andersin sig sjelf och tvänne ogifta döttrar. Den med sin anspråkslösa och knappa lott förnöjsamme, vördnadsvärde veteranens ålderdom stördes af tärande bekymmer för sina döttrars öde, då han en gång skulle lemna dem, utan anförvandter, utan stöd, och båda sjukliga, oförmögna att sig genom arbete försörja. Det sista han förmådde verkställa var uppsättandet af en underdånig skrifvelse till Hans Maj:t Konungen, deri han bönfaller, att Hans Majit i nåder täcktes behjerta denna hans barns bekymmersamma ställning och bereda dem någon hjelp. De små gratifikationer, som genom Hans Majits nåd, af allmänna medel, möjligen kunna komma att tilldelas dem, äro, som nogsamt kändt är, alltför obetydliga för att kunna bereda dem den mest tarfliga utkomst eller ens skydda dem för nöd. Tillhörande det frejdade regemente, der den gamle slutade sin tjenstemannabana, och hvilket regemente räknar som en heder att haft honom i sina leder, får jag hos Rikets Ständer vördsamt föreslå, att till Major Andersins efteremnade tvänne ogifta döttrar, Sofia Charlotta och Emma Christina, måtte anslås en årlig pension af 200 R:dr R;mt till hvardera. Härmed bifogade afskrift af bouppteckningen efter aflidne Major Andersin visar deras nödställda belägenhet och äfven bifogade tjensteförteckning ådagalägger, hoppas jag, bättre än de bevekande skäl jag ytterligare skulle kunna framställa, att Motioner hos Eidderskapet och Adeln 1865. No 36. 81 att Major Andersin genom sin långa, om ock på obemärkta platser, dock städse utmärkta tjenst, gjort sig förtjent af, att fäderneslandet vördar hans minne, genom att med en ringa skärf skydda hans efterlemnade barn från nöd och elände. Om remiss häraf till vederbörligt
Sedan .Ridderskapet och Adeln ogillat Constitutions-Ulsfcotlets, i anledning af återremissema på Memorialet N:o 84» aflåtna Memorial J\:o 107, onder förklarande, alt Ståndet förblefve vid dess förut fatlade beslut, och Utskottet, i Memorial N;o 118, hemställt, alt, enär Öfriga Riks-Slånden godkänt uppgifna volerings-propositioner, med rättelse af ett skrifeller tryckfel, hvilket Borgai e-Ståndet serskildt anmärkt, Ridderskapet och Adeln täcktes, lämpande sig efter Medstånden, låta vid de föreslagne omröstningsproposilionerne hero, har, enligt Protocolls-Utdrag för den 3o nästlidne April, Ridderskapet och Adeln icke för .godt funnit »att sistnämnde Memorial N:o 118 bifalla. Då emedlertid, på de i Memorialet TV:o 107 anförda skäl, vissa af Ridderskapet och Adeln anmärkningsvis i dess .plenum väckta nya frågor, rörande dels formen för återremiss å gr.undlagsändi ings-förslag, dels ökandet af förstärkta Constitutions-Utskoltets Ledamöter, dels ett af Rikets Ständer beredt, alternativt förslags bordläggning, jemte Konungens, ej kunnat i sammanjemkningen eller omröstningen inrymmas.
R:dr 1,000 2:o hyresmedel till beredande af utrvrnme åt ännu 9 elever utom de 11 , som Föreningen redan kunde hysa, samt åt de faste arbetarne och en trädodlare, äfvensom till lektionssal och rum för uppställande af Föreningens samlingar hörande lill trädgårdsodlingen, såsom böcker, insektoch frö-samling, pomologiskt kabinett, inodellverklyg m. m „ 1,500. 3:o till underhåll af en trädodlare från utlandet för beredande af en grundligare undervisning särskildt i trädskötseln 1,200, 4:o till aflönande af två fasta arbetare för trädskolornas skötsel, å 400 R:dr lör hvardera „ 800. Summa R:dr 4,500; anhållande Styrelsen, på grund häraf, i underdånighet att Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer göra nådig framställning dels om fortfarande af det årliga anslag, stort 4,000 R:dr, som Föreningen till underhåll af dess elevskola åtujöte, dels om ett årligt anslag af 4,500 R:dr till elevskolans utbildning och trädskötselns befrämjande, att af statsmedlen utgå under nästa statsreglerings-period. Uppå de af Föreningen anförda skäl hade Landtbruks-akademien, uti infordradt underdånigt utlåtande af den 10 nästlidne September, tillstyrkt nådigt bifall å hvad Föreningen sålunda begärt. f) Elfsborgs läns Södra Hushållningssällskaps genom Kongl. Majits Refallningshafvaode i samina län anmälda uuderdåniga skrifvelse af den 7 sistlidne Maj, in - 30 Bil. N:o 4 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1859. nefattande förnyad anhållan, att sorn den inom nämnda län i provinsen Dalsland med allmänt understöd inrättade lägre landtbruks-skola genom sin aflägsenhet från länets södra del icke kunde utöfva något egentligt inflytande på dervarande åkerbruk och boskapsskötsel, Kongl.
Ståndet beslöt, det Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, enär den vid Carolinska medico-chirurgiska institutet meddelade undervisning måste anses icke allenast motsvarande, utan ock i flera delar fullständigare, än den, som vid Universitetens medicinska fakulteter kan åstadkommas, de läkare, hvilka genomgått alla vid institutet föreskrifna examina, må tillerkännas lika befor - 444 Prot.-Utdrag den 22 Juli 1857. dringsrätt med dem, som, efter vid ettdera Universitetet aflagd medicine-licentiatexamen, genomgått den så kallade operations-examen och erhållit chirurgie-magisterdiplom; Och skulle Högvördiga Prcste-Slåndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet inbjudas alt instämma i Borgare-Ståndets, i anledning af Betänkandets 5:te och 6:te momenter, fattade beslut. Den 22 Juli. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Företog Högloflige Ridderskapet och Adeln val af Direktörs-suppleant vid Låne-kontoret i Göteborg efter Herr Kapitenen och Riddaren .Johan Angust af ‘Peterséns, sorn anmält sig vara hindrad alt sådan befattning emottaga; och befanns, Tid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedd: Herr Johan Samuel August Virgin, Kapiten. S. D. Vid förnyad föredragning af Betillnings-Utskottets Hen 11 och 15 dennes på bordet lagda Bétänkande N:o 10, angående tull-bevillningen och dermed sammanhang egande ämnen, stannade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: l:o. Bifölls Utskottets yttrande, angående Herr Bodells i fråga om tolagsersällningén för staden Luleå väckta motion. 2:o.
Ad. sjelf blifvit tillskapad genom concessionerne vid 1809 års riksdag, hvilka åter voro en omedelbar följd af Reg.F:s innehåll och afgifter, så skulle jag förmoda, att man rätt lugnt och med godt samvete kan låta det bero vid Exped.Utsk:s skrifvelse och icke försöka att vilja vindicera sin rättighet, i afseende på R. o. Ad:s beslut i detta fall. Ilr von Hartmansdorff: Frih. Cederström har förklarat att R. o. Ad., vid fattande af sitt beslut, begått ett misstag. Om Frih:n hade sagt, i hans tanka, sä hade det varit antagligt; men att förklara att så verkligen förhåller sig, det är väl mycket. Frågan är just den, antingen lian eller Ståndet misstagit sig. Derom torde Frih. Cederström vara jäfvig att yttra sig. Han säger alt om R. o. Ad. 270 Den 28 Jnni f. ra. komme att närmare tänka pä sitt beslut, så skulle Ståndet sjelft förmärka att det hade orätt. Nu fogar likväl händelsen så, att när Frih. Cederström närmare betänkt saken, så har han gifvit R. o. Ad. till ilten rätt. Han säger nemi., att om säterier skulle deltaga i fjerdingsmansbestyret, sä borde det ske till hälften. Om han ytterligare tänker något närmare pä saken så torde han finna, att R. o. Ad. helt och hållet har rätt. Det är under denna förväntan, sorn jag anhåller att R. o. Ad. mätte bifalla Frih. Palmstjernas förslag till beslut. Ofverläggningen förklarades härmed vara fulländad, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, framställde, att Frih. Palmstjernas förslag till beslut, vore så lydande: ”Då R. o. Ad. afslagit Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s tillstyrkande uti utlåt. N:o 69, att äfven säterier rå- och rörssamt insockne-frälschemman skulle åläggas fjerdingsmanna-bestyret, och R. o. Ad. anser, att R.
Hamilton fästat sig. Han har trott, alt Ståndet vore i sitt handlingssätt rörande della förslag bundet af de voteringar, sorn ägt ruin i förstärk t Coust.- Ulsk. En talare har förut uppläst bevekelsegrunderua för den omröstning, som i förstärkta Consl.TJtsk. ägt rum. Jag anhåller att få återkalla dessa i Ståndets minne, för att deraf erfara hvilken deras åsyftning var och huru man ville att saken skulle af Ständerna behandlas. Del heter nemi : ’’För händelsen af ett sådant bifall tror Const.Ulsk. sig ock böra hemställa, alt till volering i förstärkt Const.Ulsk. må framställas propostr, hvilka icke längre, un det närvar, ändamålet att bereda möjligheten af ett jemkmngsföi slag fordrar, ina ingå i frågans detaljer; RiksSttn naturligtvis deras rätt öppen lemnud, att vid granskningen af det jernkningsförslag, som på den nu sökta grunden af Coust.Utsk. kan uppgöras, göra alla de fordringar gällande, hvilka icke genom den nu föreslagna voteringen blifvit uttryckligen förkastade.” Om Ulsk., då det afgaf sitt betänk., hade tillagt: ”Denna hemställan är så att förslå, alt 0111 grundsatsen af allmänna val antages, så är det Ständerna lörmenadt att kunna vid denna riksdag ogilla de förslag, som Utsk. på den Ingda grunden uppbygger;” om, säger jag, Utsk. tillagt denna mening, så skulle utan tvifvel ett smålöje och ett ogillande beslut blifvit följden. Nu likväl, sedan denna votering är gjord och man kommer till pröfningen af den byggnad, sorn på grunden är uppförd, då, säger man, äro Ständerne bundne vid ett visst förslag till byggnadens beskaffenhet. Men jag anhåller att få fästa uppmärksamheten på elt förhållande, som jag ej hört någon härstädes omtala. Om alla 4 Stånden varit sig emellan ense att gilla grundsatsen af samfällda val, så hade frågan utan omröstning i förstärkt Coust.Utsk. stålt i samma skick, hvari hon nu kommit genom densamma. aG4 Den ii A p r i 1 f. m.
Jemte förmälan, att de af Rikets vid 1840—1841 årens riksdag församlade Ständer beviljade 25,000 R:dr till förbättrande af nämnde hamn blifvit använde till anskaffande af ett större ångmudderverk, samt att, efter vunnen närmare kännedom om lokalförhållandena, plan blifvit uppgjord för ytterligare nödvändiga muddringar m. fl. arbeten till en fullständigare förbättring af ifrågavarande hamn, har styrelsen öfver vägoch vattenbyggnader i sitt afgifna underdåniga förslag, Stats-Vtskottets Utlåtande, N:o 163. 5 samt under åberopande af dess år 1847 i underdånighet anmälda plan, till dessa hamnarbeten upptagit i lista klassen förstnämnde summa. Då denna hamn är för närvarande både nog djup och nog säker, samt för stadens handelsrörelse äfvensom ångbåtsfarten tillräcklig, anser Utskottet någon uppolfring för dess förbättrande för närvarande ej å statens sida vara behöflig, utan hemställer, att det af Kongl. Majit till förbättring af hamnen vid Landskrona äskade anslag icke må af Rikets Ständer bifallas. 4:o Till hamnanläggning vid Engelholm samt upprensning af Rönne ä 22,533 Ridr 16 sk. Enligt hvad af styrelsens för vägoch vattenbyggnader underdåniga generalförslag inhemtas, bar kostnaden för ifrågavarande hamnanläggning blifvit beräknad till 67,600 Ridr banko, hvaraf omkring | äro vordne genom teckning af 800 aktier å 50 Ridr anskaffade af det bolag, som bildat sig för hamnbyggnaden och i sammanhang dermed upprensningen af Rönne å. Då detta företag är af ganska stor vigt både för staden och för kringliggande orter, samt det af Kongl. Majit äskade anslaget icke utgör * af kostnads summan, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer må, för hamnanläggning vid Engelholm och upprensning af Rönne, å bevilja ett anslag af 22,533 Ridr 16 sk., emot vilkor, att ett bolag åtager sig hamnbyggnadens fullbordande och åns upprensning utan vidare statsbidrag och derför ställer godkänd säkerhet. 5:o
Flere talare hafva redan, före mig, utur Utskottets Utlåtande upptagit, huru första anledningen till Skeppsförsäljning utur Svenska Flottan grundades på den möjligheten, att kunna afyttra Krigsskepp, sorn voro öfver 25 år gamla, samt huru denna princip genast blifvit frånträdd, då ej allenast de sednast reparerade, och i fullgodt stånd varande Skepp, utan till och med ett alldeles nytt, ingått ibland de försåldes antal. Det är för mig oförklarligt, att denna omständighet icke i ringaste mohn fästat StatsUtskottets uppmärksamhet, såsom ämne för någon undersökning, huruvida det kan vara öfverensstämmande med verkställande maktens ändamål, att vid alla möjliga tillfällen, genom handelsspeculationer, söka tillvinna Staten fördelar, som ännu aldrig slutats utan att medföra resultater, alldeles motsatta dem man trott sig bereda. Jag upprepar, att det är mig alldeles oförklarligt, att det Utskott, som har sig uppdragit, att reglera Staten, och att föreslå Skattebördan, icke häpnat vid den omständighet, att de synbart rådande Styrel 24 H. 8 Den 14 Maji. segrundsatserne hota, att ohjelpligt undergräfva det allmänna välståndet, genom den böjelse för handel och köpenskap, hvilken, i förening med lindrigast sagt en oförklarlig kallsinnighet för stadga och ordning i Myntväsendet, så bestämt synes utgöra hufvuddragen uti vår Styrelses caractére. Behöfver jag härvid i minnet återföra Medelhafsexpeditionen med Spanmål, jemte de genom Allmänna Magazinsinrättningen Staten åsamkade hiskeliga förluster. Behöfver jag härvid återkalla uppmärksamheten å Krutförsäljningen på Vestindien, mot Socker och Vin; Krutförsäljningen på Medelhafvet; annan Krutförsäljning på credit, till vida lägre pris än det vi sjelfva ärlägga; — andra förhandlingar af mera och mindre vigt, alt förtiga.
Långt hellre ville jag då hafva stått och hört på hvad min far och kapten Bildt talade om ute vid gungbrädet. Jag visste dessutom ingen vackrare syn än de båda gamla männens silfverlockiga hufvuden, der de lutade sig emot hvarandra. En patriarkalisk stränghet i seder inom hus rådde här, liksom hos mina föräldrar, med den skilnad blott att det på Morlanda var betydligt mera tyst och enformigt. På söndagarne afbröts likväl denna stillhet. Då kom den stora familjen af gifta söner och döttrar, boende enhvar på sina gårdar inom ön, till middag i det gamla familjhemmet, sedan alla förut varit i kyrkan. Nu blef det vind i seglen och friskt prat hit och dit, men likväl kände jag mig icke riktigt fri i denna krets. Jag hade väl tvång hemma också, men vid det var jag van, och jag kände mig icke alls ledsen den dag, då det från de sköna ängarne, den trefliga trädgården, den stora familjsalen, den fjäderlätta patronessan och ministerskans patiencebord bar af ut på sjön bland tjära, dref, spannmålssäckar och tunnor. Endast den gamle egendomsherrens milda anlete, milda röst, milda afskedshelsning och välsignelse saknade jag. Men jag hade redan lärt mig fatta att de bilder, som man älskar, aldrig behöfva vara borta: man tar dem med sig till sitt eget hem, sin egen inbillning, der de lefva mycket längre än deras lif är i verkligheten Tusen saker skulle jag kunna förtälja om såväl denna del af ön som herresätet och dess invånare, men om jag vidlyftigare ville uppehålla mig vid hvarje ställe, så behöfdes en hel del i stället för de blad, som jag anslagit till upptecknandet af mina minnen från skärgården. Det är dock med tankar af vördnad och kärlek jag kastar blicken tillbaka på detta ädla gamla hem, der jag mången sommar under uppväxandet från barn till fullvuxen flicka åtnjöt så mycken välvilja. Fiskebäckskil, Kristineberg och hemresan. Fiskebäckskil, tillhörande Morlanda pastorat, beläget på Skaftölandet vid Gullmarfjordens mynning, är ett bland de förnämsta fisklägena i skärgården.