Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag mins henne, när hon var fem år, hur hon stod framför spegeln och gaf ögon åt sig sjelf, hur hon tog på sig alla smycken, hon kunde få bära, och hur hon klädde ut sig, så snart hon fick tag i några brokiga tyger. Ber ha ni anlagen. För öfrigt apade hon efter sin bror i allting, fast han var yngre än hon. H o n hade nätt och jemt gått och läst, så började Rose att förevisa henne ute i verlden — ja, du vet, Majken. I deras lilla stad var det knapt lönt. H o n var i Stockholm en hel vinter — och så började badortsbesöken. Ulla Ellen skulle inte motse ett så bekymmersamt lif som hennes mammas, lilla Ellen skulle bli afyttrad och ha sin framtid betryggad. Och så släpades hon med och förevisades — vacker, blyg, skär och späd med de der märkvärdiga ögonen — och modern gjorde sig rent af löjlig, som ni vet. Det var verkligen intressant att höra, hvad herrarne hade att säga sinsemellan om dem båda. Hvad jag säger är, att det är ynkligt att ha lefvat ett lif, sådant som Roses, och så uppfostra sin dotter till samma nolla, som hon varit sjelf. Jo, det blef resultatet af hennes lifs erfarenhet! Och det fast hon min själ bordt ha haft tid att tänka öfver, hvad som fattats henne. För det borde väl vara solklart, att hvad ungdomen skall lära] sig, det är att arbeta, så den kan försörja sig sjelf. Gosse eller flicka, lika mycket, oduglingar kunna de bli i båda fallen. Och jag är så » modern », fast jag är en gammal tant på öfverblifna kartan, att jag inte har högre tankar om en qvinna, som inte vill försörja sig sjelf, utan anser, att en karl skall föda och kläda och hysa henne och hon skall ta hans förtjenst af honom, än jag har om en karl, som inte kan dra ' sig fram, när Lan bara är frisk. Ja, jag vet, hvad ni vill säga, små flickor. Gift er så innerligen gerna allihop och sköt om edra små barn och bli en god hjelp åt edra män och arbeta med honom. Men lär er och edra barn att stå på egna ben.
De har faat ödeläggande familjetragedien är föräldrakärleken, det med at ha et ' indre Vrosen, som maa reddes ' där denna öfvergår till svaghet. Fru Bente — skal först og fremst finde ud, hvad f0r utbrister en gång: » jeg tror nok, vi kan sige, Dogenigtsliv, de kunde ha mest lyst paa. » vi plukker Dunet af vort eget Bryst — saa Och han hånar Endres uttryck » att offra sig vi ncesten ribber os for hvert Barn, vi ha • — för konsten », » et Lukensrresonnement » som at vi ssetter hele vor Tilvairelse og Lykke ind han kallar det, och tillfogar: » du kjober jagu paa dem. Det er bare, saa at sige, vort Sko for at slippe at fryse og ikke for at opInstinkt. » Hon har rätt, del finnes ingenting, hjrelpe Skomagerprofessionen. » När Endre vä- som det gamla paret ej gör för att bereda grar att bli en ämbetsman, emedan han då sina barn lycka. Doktor Baarvig blir ju mordskulle känna sig » som en Ting, som Tappen brännare för att rädda Kjel från ruin, och fru i et Maskineri, » så blir detta för honom en Bente offrar hela sitt arf för Endres skull. galenskap, ett obegripligt nonsens. Och hvarDeras afsikter äro de bästa, och likväl missför? Jo, ty han har vuxit upp i en annan tid, lyckas de. Hvarför? Jo, de gå för långt i då man icke tillstadde känslorna ett sådant öfeftergifvenhet. Genom att låta barnen följa vervägande herravälde öfver sina handlingar. sina obestämda och vacklande framtidsplaner, För honom är det helt enkelt en plikt, både! uppgifver föräldrakärleken sin plikt att råda mot samhället och den Oud, som skänkt hooch, där så erfordras, bestämma. Ty de äldre nom lifvet, att han lefver det till gagn för alla, få ej åt dem, som stå utan lifserfarenhet, öfså långt hans förmåga sträcker sig. Och han verlämna ansvaret fullt och helt.
Solfjäders-papper; se Papper. Spanska Flugor hänföras under Apolheksvaror. 4 26 Förslag till Tull-Taxa. Tullvärde. Qvantitet för Tullberäkn. Inf. Bar Tull. ko. R:dr sk. 32 r. Spänmål: malen: Gryn och Mjöl: införtullas efter den afgift, som vid införseln är gällande för det sädesslag, hvaraf Grynet eller Mjölet är tillverkadt, med tillägg af 10 procent, och så, att af Hvete 9 lisp., af Råg och Ärter 12 lisp., af Korn 10 lisp. och af Hafre 8 lisp. Mjöl anses svara mot en tunna säd, samt att 4 lisp. Gryn af Hafre och 6 lisp. af andra sädesslag svara mot en tunna säd af samma slag. Speglar och Larnpeiter 1 skålp. R:dr sk. 8 r. 30 Spetsar, Uddar och Blonder: Silkesoch Linne1 skålp. 6 5 Andra slag 1 skålp. 1 12 Spännhalsdukar: af heloch halfsiden 1 skålp. 3 _ 5 16 — af andra tyger 1 skålp. 1 16 — 2 af läder 1 skålp. — 24 — 24 * Stearin 1 skålp. — 5 3 * Slen, arbetad, ej specificerad 1 skålp. 6 8 (Se vidare förteckningen å vid införsel tullfria varor.) Stenkolstjära 1 tunna 32 25 * Strumpor och andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten: Silkes1 skålp. 3 16 32 * Halfsiden-. ». 1 skålp. 2 5 16 * andra slag 1 skålp. 1 1 — * S Prumps t ickor t skålp. — 12 — 1 Strängar: af metall • 1 skålp. _ 8 10 — :— andra slag 1 skålp. — 24 12 — * Stal, alla slag, utom gjutstål 100 ti. stäp. v. 3 — Speldosor; se Jnstrumenter, Musikaliska. Spelkort; sc Kort. Spermaceti-olja; se Oljor. Spiauter; se Zink. Spiesglans; se Antimonium.
Dito å Tionde Spanmålsvärdet genom förslagsprisets nedsättning 5:36. — 77 42 t r Lasarettet i Stockholm 5ooo Hospitalers och Lasaretters underhåll 45237 [5 5 Tillökning, för Götheborgs Hospital, som af Tullmedlen utgått 5oo. Dito för Fahlu Hospitals kopparrefusion 11 g: 23. Dito genom indelta räntornas rättande till verkliga förhållandet . 467: 22. 7. Minskning genom nedsättning uti förslagspriset å Tionde spaumålen io5:2i. 4- i 086 45 7 10 5 2 I A Stora Barnhuset i Stockholm 18071 4^ — / 4 Minskning genom nedsättning uti förslagspriset å Tionde Spanmålen — 776 3o 9 Frimurare-Barnhuset i Stockholm 666 i 2 — Barnhusen i Landsorterne io35ö — 2 Minskning genom nedsättningen uti förslagspriset å Spri — 83o 33 2 Institutet för Blinda och Döfstumma 3333 iÖ — Tillökning, med vilkor att än en Elev från hvarje Stift må vid Institutet emottagas och vårdas 2000 Summa 115751 3o 7 599° 4< 4 2544 2 11 När minskningen afgår med . __ 2544 2 11 blir tillökningen på det hela 3446 38 5 och Summan - ( £ j % l 2 1 — L Bil. N:o j. S j and c HujfvudTitel n. 19 1823 års Anslag. Tillökning. Minskning. Dito för Civile Embetsoch Tjenstemäns Enkor och Barn Tillökning Dito för Militaire Embetsoch Tjenstemäns Enkor ochl Barn /■ samt för UnderOificerares d:o d:o J Tillökning intill nästa Riksdag 5.000 7.000 . Summa 51,000 12,000 när tillökningen tillägges 12,000 — blir summan på det bela 63,ooo 20 Bil. N:o 8.
I anledning af de upplysningar Friherre Palmstjerna och Herr Riben nu meddelat, samt Dea 3 februari i e. m. hvad Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt yttrat, får jag äran hemställa, om icke Herr Grefven och Ordföranden skulle vilja inhämta Ridderskapets och Adelns tanka, huruvida det ej vore lämpligt besluta, att de UtskottsLedamöter vid denna Riksdag, som erhållit exemplar af Bihanget till sistlidne Riksdags Protocoll, böra vid Riksdagens slut återställa deni till RiksgäldsContoret, för att vid andra tillfällen begagnas. Antalet af desse exemplar är så stort, att Länestyrelserne kunde få hvar sitt exemplar, hvilket jag anser vara högst nödvändigt, af det skäl, som jag i motionen redan anfört, att nemligen det är svårt för dem att rigtigt handlägga förefallande mål och dervid tillämpa Rikets Ständers och Kongl. Maj:ts beslut, då de ej äro i tillfälle att inhämta grunderne till desse beslut och de åsigter, som föranledt desamma. Herr Lefrén, Johan Pehr: Jag kan ej inse annat, än att vid tryckningen af StatsUtskottets ifrågavarande Betänkande något misstag ägt rum, hvarigenom Utskottets Utlåtande om utdelningen af Bihangen till Protocollen blifvit uteslutet. Rätta förhållandet kan jag verkligen icke nu upplysa; men det vet jag, att när målet förehades i Utskottet, var detsamma, jemte Utskottets beslut, för mig fullkomligt klart. Då återremiss af Betänkandet torde beviljas, blif - Den 3 Februarii e. tn. >37 ver det ej svårt för Utskottet att upplysa, huru härmed sig förhåller. Emedlertid synes mig nu tiden kunna användas bättre, än med vidlöftigare discussion om detta lilla mål. Herr Crusenstolpe: Jag förenar mig med Herr Lefren i hvad han nyss anfört, med den erinran derjemte, i anledning af hvad Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt yttrat, att det icke var på de 6, utan på de 310 exemplaren af Bihangen, som min anmärkning om utdelningen hade afseende. Herr von Hart mans dorff; August:
Backstugor Bebygde Lägenheter, afsöndrade från Hemma på viss tid eller lifstid Skattlagde Fisken och Fiske-Lägenheter, af säl skilde slag, som ej under något Hemmans rän ta äro inbegripne, Skatte Dito Krono Dito Frälse Tull-mjölqvarnar med 531 par stenar Tull-Sågqvarnar, Grofhladige Husbehofs Mjölqvarnar . Husbehofs Sågqvarnar Stampar Kopparhammare Stångjerns-Verk Ämnes-Hammare , Masugnar Jern-manufactur-verk af serskilde Glas-Bruk Pappers-Bruk Tegel-Bruk Olje-Slagerier Garfveriet1 Klädes-Fabrik , Tobaks-Fabrik ... Pottaske-Bruk . Slip-Verk Färgerier Lack, Harts och Kimröks-Fabriker Landsoch Härads-Allmänningar af 4,926 Tunnlands l| kapplands rymd Diverse Personer, som ej hafva viss näring (in beräknade Civile Ernbetsoch Tjenstemän, sora ej äro skattskrifne vid sine boställen, samt 257 Gerningsmän på landet Sterbhus, Testamenten Gåfvor och Fideicommisset - lag Hemmantal. Carl Mörner. N. J. Lått". BEFALLNINGSIIAFVANDES UTI i Jonköpings Län TILL BOSTOOt» MAcMP i underdånighet afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE, för Åren 1828, 1829, 1830, 1831 och 1832. S C <D € tt ?l! <0 Ti jil, ECKSTEINSKA BOKTRYCKERIET. 1 ett Iand, der folklynne och klimat föga omvexla med åren, af hvilka det ena merendels är det andra likt, der inga Revolutioner i naturen förändra, knapt skaka, sällan öfversvämma jordytan, och der ett, i decennier oförändradt Stats-skiek lemnat alla Näringar åt sin fria utveckling; der är det i sanning svårt att en gång hvart Femte år säga något nytt i Oeconomiskt och Statistiskt afseende.
Län motion, att, i afseende på Realisationen, Landtmannens skatter, efter medium af 10 års Markegångspris, förvandlas lill spanmål och kött, och sedermera utgå in natura, eller efter nämnde pris; Bevillning s-Utskott et: Nils Perssons ifrån Södermanlands Län motion, om befrielse för den så kallade Tidningen för Bondeståndet, ifrån den vanliga Stämpel-afgiften, Erik Nilssons ifrån Jemtlands Län motion, om Bevillningsafdrag för ränta, då den uppgår lill eller öfverstiger 4 procent, Densammes, om nedsättning i Tullafgiften för Exportvaror och förhöjning för Import-, och serdeles öfverflöds-varor, samt om Tullafgifternes för de senare utgörande i silfver, Densammes motion, om upphörande af Curhus-afgiften i Jemtlands Län, och Jon Olof Dahlbergs ifrån Wester-Norr lands Län memorial, med förslag till njr Bevillnings-Stadga; Banco Utskottet: Kongl. Majrts Nådiga Proposition, om Utmyntningsgrunderna för tillverkning af Koppar-skiljemynt och Ducater, Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition, angående Controlerne för Belåningen i Banken af Tackjern på Stockholms våg, Johan Erik Janssons ifrån Wermlands Län och Lars Perssons ifrån Westmanlands Län motioner i samma ämne, Erik Svanbergs ifrån Wester-Norrlands Län, motion, rörande garantien för Realisationens bestånd, och densammas motion, rörande Bankens Lånerörelse; Banco• och Lag-UIskotten : Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, med förslag till Lag för Banken, m. m.; La g-TJt skot t et : Johan Jacob Rutbergs ifrån Norrbottens Län motion, alt, för Norr - * FroC. Vtdr, d. 3 Mars i834.c i5 oell Westerbottens
Maji II. 111, 115. »—• angående upptagande i Stat af 35oo R:dr HamburgerBanco Fyringsmedel, såsom inkomst från Dannemark, Maji I. 160, 232, 275, 277. Maji II. 7. 115. — angående äskadt lånebilräde till uppbyggande eller inköp af Scholashus i Landskrona, Maji I. 161, 282, 275, 277. Maji II. n5, •— angående medel af Staten till Cassern åt Kongl. Andra GardesRegementet, Maji 1. 264, 352, 3Gp. Maji II. 109, iio, 117. — om utbyte af en till KronoBränneriet på Ladugårdslandet hörande Tomt, Maji I. 264, 351. Maji II. 109, in, 117. .«— om öfverlåtande af Ladugårdslands KronoBränneri till Cassern åt Kongl. Andra GardesRegementet, Maji I. 264, 35i. Maji II. 109, 111, 117. 316 StatsTJtskottets Betänk anden, Memorial och ProtocollsTJtdrag, rörande Båtsmanslndelningen i Blekinge, Maji I. 264, 351. Maji II. 109, ni. — angående Roteringen i Jemtland, Maji I. 265, 367. Maji II. in. *— om RiksgäldsVerkets tillstånd och förvaltning, Maji I. 265, 367. Maji II. m, >— om Ecclesiastiksamt Militiae-Boställsliemmanens lösande till Skatte, Maji I. 35p, 367. — örn anslag å Stat för inrättande afExcercili as-Esq va dron er vid LifRegementets CavalleriCorps, Maji I. 35g, 367. Maji II. 118. -—• angående förändring uti Ståten för Kongl.
En af dessa rännstenar löper i en trädränna under den stensatta galan, hvilken mäste upprifvas hvarje gång någon rensning erfordras; hvilket arbete äfven kunnat sparas, om trädrännan varit betäckt med trädlock. Ingenstädes hafva vi, såsom i Köpenhamn, den inrättning att rännslenarne från större trakter sammanföras i stora s. k. slamkistor, i hvilka muddret stannar, och genom lock lätt kan upphemtas. Men allt detta är väl för smått för dem, som skola styra i stort. Jag anser det likväl vara af stor nödvändighet, att Stockholms stads styrelse ville nedlåta sigott betrakta dessa saker i sina detaljer. Ännu en sak faller mig i minnet. Vi hafva icke andra våginrättningar vid packhuset och annorstädes, än sådana som äro ytterst obeqväma och fordra stor handkraft. På Köpenhamns skeppsbro har jag deremot sett en s. k. decimalvåg, som är sä inrättad, att en karl kan transportera hela vågen såsom en skottkärra. På den kan man väga många skeppund på en gång, utan att dertill behöfva lod till mer än en tiondedel af varans tyngd. Hon är för öfrigt icke mer än 8 turn hög från jorden, och kan följaktligen lätt pålassas, samt är med allt detta lika säker, som våra vanliga vågar. Men, som sagdt är, allt detta är för smått för Styrelsen alt kunna se, och de äro alltför många, som äro intresserade för upprätthållande af de gamla vanorna. Man kan bäst se af sjelfva delta betänk., huru stora afbränningarne äro af de afgifter, som nu äro i fråga. Utaf i sk. 4 r:st. b:co tunnan, som erlägges, skulle mätaren hafva i i rist., så att endast 5 r:st. tillfalla .stadens cassa. Det vore väl sålunda mycket bättre, då man kommer ihåg att det ändå är consumenterne, som i sista hand få betala denna afgift, att Stockholms stad åtoge sig en liten capitationsafgift för consumtionen, i stället för den afgift, som nu af producenterna erlägges. De behöfva då endast betala £ för att gifva stadscassan hela den inkomst den nu har af den större summan. Frih. Sprengtporten:
Men icke ens under denna form skulle den kunna användas i landtdistrikterna, dels emedan brännerierna ofta ligga många mil från närmaste skattekontor (fogdekontoret) och dels emedan man ej skulle kunna erhålla det erforderliga antalet kontrollanter, som hade tillräcklig insigt i bränvinshandtcringen; och om någon olika beskattning för stad och för landsbygden kan, efter hvad sorn på sista stortinget är beslutadt, i det nemligen båda, så väl genom lag som utfärdad kungörelse om skatten, äro satta på lika fot, numera förmodligen ingen fråga uppstå. I Preussen är bränvinsafgiften, så vidt produktionen sker af mjölhaltiga ämnen, såsom säd och potates, lagd ensamt på mäskekaren (der socker, sirap eller andra socker Hal tiga ämnen: frukt, bär, vin, dricka o. s. v. användas, betalas skatten dels efter panneryinden, dels efter materialet). — Hvar och en, som anskaffar sig brännerieller destil - *) För reduktion af här anförda mått, vigter, m. m. till Svenska förhållanden får man hänvisa till den vid slutet af Betänkandet fogade särskilda uppsats. 4 Norska Kommiss. Betänk, ang. Bränvinsbr anning en. lationsredskap måste anmäla detta på närmaste skattekontor, och anlägger han bränneri måste han afgifva en generaldeklaration öfver samtliga i bränneriet varande pannor och kar, hvilka, liksom i Danmark, mätas, stämplas och nummereras, samt förseglas, när de ej äro i bruk. Tillika måste han aflemna en grundritning öfver bränneriet och mäskekarens plats derstädes. Hvarje förändring, som sedermera der sker, måste anmälas uti en s. k. special-deklaration, och förändringen utmärkas på grundritningen. Innan rörelsen får börja, måste bränvinsbrännaren dessutom 5 dagar förut afge till närmaste skattekontor en fullständig plan för rörelsen, som gäller för 4 månad eller för den del af månaden som återstår. I denna anmälan måste uppgifvas huru mycket material dagligen skall förbrukas; hvilka pannor eller kar skola begagnas, samt hvartill och på hvilka tider de skola användas.
Maj:ls Nådiga framställning, att det anslag, som för elementar-läroverken anvisas, må såsom reservations-anslag i staten uppföras, anser Utskottet, vid det förhållande, att så betydliga anslag för elementar läroverken nu blifvit af Utskottet tillstyrkte, att läroverkens behof i detta hänseende synas vara på ett tillfredsställande sätt fyllda, skäl icke förekomma att göra ifrågavarande anslag, mer än andra, till ett reservations-anslag, utan torde detsamma uppföras såsom bestämdt anslag, och derå uppkommande besparingar alltså ingå bland Hufvud-titelns allmänna tillgångar. Utskottet afstyrker alltså bifall lill Kongl. Maj:ts förslag i detta afseende. För öfrigt och då under den längre följd af år, hvarunder frågan om läroverksreformen varit å bane, aflönings-staterne för elementar-läroverken blifvit blott provisoriskt uppgjorda samt den af Utskottet nu tillstyrkta genomgripande reglering af läroverken afser ett slutligt ordnande af denna fråga, har Utskottet trott sig böra hemställa, att de aflönings-stater för elementar-läroverken, som nu beslutas, må definitivt fastställas. 33:o Borgare-ståndet har till Utskottet remitterat en af Herr J. E. Uppling väckt motion, deruti anföres, att Rektor och Lärare vid Nya Elementar-skolan i Stockholm borde, likasom andra deras vederlikar, åtnjuta boställs-rum, men att sådan förmån dem icke tillkommer vidare, än att Rektor uppbär den otillräckliga summan af 200 R:dr banko om året. Å den tomt, der skolans lokal är belägen, funnes emellertid eri byggnad med 2:neyvåningar upplåtne till boställen, den ena åt Herr Justitie-Statsministern och den andre åt Staty-bildhuggaren, och skulle dessa våningar, hvilka icke af innehafvarpe sjelfve begagnas utan uthyras, vara särdeles passande till boställen åt Rektor och några af lärarne vid nämnde skola. Direktionen hade också för 1,000 R:dr banko årligen förhyrt Slals-Utskoltets Utlåtande N:o 148.
Hermelins län af Manufacturfondcn till dest Eharterverk, iZZ2. — om Leckö Kungsgärds öfverlemnande i förläning ät General Lieutenanten Frih. ^cllcrerent-!, 1ZZ7. — om »värdering af fast egendom som för gäld utmätts, l-;59- om indragning af Kyrro-Ittspectörs-tjensterne i Skäne och Bleking, izök. — med uuderdänlg anhällan om nädigt bifall till de förändringar och jemkningar uti RiktStändens Privilegier m. m., hwarom de öfwerenskommit, 1563. Ian. — med öfwertemnande afAnfwarighetsLag för StatsRadets Ledamöter w., 10, — om förordnande af en Comittö till utarbetande af en fullständig plan till indragning af Embeten och tjenster, 18. — «m Remiss-lage för Landt Räntemästarne ä be 40 Register. till RiksgäldsContoret ingående Bewillningsmedel, Lo. — med underdänig anhällan, dct mätte alla uti allmänna Hushällningsmäl hittills utfärdade Förordningar blifwa sammandragne till en enda Författning öfwer hwarje serstildt ämne, 2g. — om Nättegängö Lmbud, 24. — i anledning af Kongl. Majtts Nädiga Proposition om medel till serstilte tillfallige utgifter, 459. — med Formulaire till H. K. H. Kron-Prinsens försäkran, Riksens Ständers Hyllningsed kill H:s Ä.
Utskottet, hvilket det icke tillhörer alt yttra sig i fråga om bestämmande af den tull, som i allmänhet bör för dessa varor erläggas, då de från utrikes ort införas, inskränker sitt yttrande endast till frågan om lämpligheten och nyttan i ekonomiskt hänseende af upphörandet utaf den, genom Ilandels-Träctaten med R3rssland den 8 Maj 1838, Finska produeter medgifva lindring i införsels-tull. 6 Allm, Besv,- och Ekon.-Ulskottets Betänkande, N.o 76. Utskottet medgifver visserligen, alt det tillförene kan hafva varit af hehofvet påkalladt att underlätta tillförseln till Rikets hufvudstad af de från Finland inkommande nödvändighets-artiklar, för att förekomma prisens oskäliga stegring, till mehn i synnerhet för de fattige; men, under numera förändrade förhållanden, då communicationsmedlen inom landet blifvit betydligt ökade, och således transporten af dessa varor från Rikets egne provincer underlättad, bör det med säkerhet kunna antagas, att, om prisen blifva stadgade, så att landtmannen, vid varans ankomst till hufvudstaden, kan vara förvissad alt få den skäligen betald, någon brist å dessa förnödenheter aldrig kommer att ega rum. Att tillförseln från landsorten hitintills varit mindre jemn, härleder sig deraf att, i anseende till den lätta communicationen emellan Finland och Stockholm sommartiden, har, under nuvarande förhållanden, en inträffande starkare tillförsel understundom kunnat nedtrycka prisen så lågt, att från aflägsnare landsorter ankommande varor icke kunnat utan förlust afyttras, hvarigenom landtmannen naturligtvis blifvit afskräckt från dylika speculationers förnyande.
Detta öfverensstämmer äfven med ordalagen, som i slutet deri befinnas. Talmannens vägran är således obefogad, då här ingen ny motion ifrågakommit. Men om man ock antog, att Talmannen, som svurit att handla »i öfverensstämmelse med den af Konung och Ständer antagna Regeringsform», eger att hindra ett Riks-Stånd i utöfning af dess uti 56 § Regeringsformen tillerkända rätt, »att förkasta» ett Utskotts förslag, så måtte sådant åtminstone icke kunna tillåtas i annat fall, än då Ståndets yrkande vore, såsom i 55 § Riksdags-Ordningen säges, »bokstafligen» stridande mot Grundlagarnes lydelse. Talmannen har härför åberopat § 71 Regeringsformen, hvilken bjuder, att då ett Riks-Stand »åstundar ändring uti Bevillnings-Utskottets förslag» (och nämnde Utskott har ej afgifvit det nu ifrågavarande förslaget) »då skall Ståndet meddela de öfriga Stånden sina skäl dertill, samt uppgifva det sätt, på hvilket en sådan ändring må vinnas, utan att ändamålet förfelas». Detta ändamål är nemligen »Bevillningens fördelning till utgörande»; hvarom allena Bevillnings-Utskottet, efter att hafva behandlat alla de särskilda bevillningarrie och fått del af Riks-Ståndens beslut, är i tillfälle att afgifva förslag. Hela detta Grundlags-stadgande kan således ej tilllämpas för annat Utskotts än Bevillnings-Utskottets Betänkanden; och inga andra frågor än Statsregleringsoch Bevillningsfrågor, hvilka af Statseller Bevillningsutskotten blifvit »beredda» och hvari af dessa Utskott förslag afgifvits, kunna, då skiljaktigheter mellan Stånden uppstå, till förstärkt Siats-Utskott öfverlemnas, att af det med Rikets Ständers rätt afgöras. Dessutom finner en hvar, att fråga om ett Stånds skyldighet alt uppgifva »andra sätt» för vinnande af ett »ändamål», som i ett Utskotts-förslag åsyftas, förutsätter, att förslaget först blifvit af Ståndet förändradt eller förkastadt; ty eljest vore ju förslaget bifallet?