Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Har vunnit sig jungfrun som fager der stod! Den fagra stolts bruden, en jungfru så skön, ALLA Till riddarens bröst sluts som älskogens lön! Och derpå så taga vi alla i ring, (taga ihop i ring). Och svänga oss sedan så lusteligt kring, Och önska dem tomtebolycka! 2. Christ' gifve hvar riddare, stolt i sin skrud, En gång i sin brudsäng så fager en brud! RIDDARNE (som förut). Och helgonen gifve hvar jungfru en vän ALLA. TÄRNORNA. Så manlig och stolt som den adlige sven! Med barn och med blomma i dygderikt spår De sälla månd' lefva till senaste år! Christ' gifve dem tomtebolycka! (de tömma nu under sirlig bugning sina pokaler, hvilka emottagas af svennerna; derpå fortsätter musiken med raskare rytm; den förnämste af riddarne går fram till bruden, bugar sig för henne, fattar hennes hand och för henne fram midt på scenen; likaså en af tärnorna med Bengt, under afsjungandet af följande:) Och kom nu ungmor så fin och fager, Och vi ska' dansa till ljusan dager! TÄRNORNA. RIDDARNE. Och kom nu ungfar, så stolt och fin, (de taga nu i ring och dansa rundt om Sigrid och Bengt som stå hand i hand midt inne i ringen.) ALLA. Och vi ska' dansa kring makan din! Må trogen älskog från gamla borgen I allan tide bortjaga sorgen, Och Sigrid fagra och lagman Bengt Få riklig tomtebolycka! (Alla, utom Knut, Ingrid, Björn och Botvid indragas i dansen som hvirflar i allt raskare fart, under omtagandet af ofvanstående kör; just då dansen fortgår som lifligast, höres hastigt ljudet af ett och alla betrakta hvarandra med förskräckelse.) Hvi blåser väktarn? BENGT. horn, med skarp och långt utdragen ton, utanför. Dansen stannar Är ofärd nära? Skydde oss Guds helgon! BENGT. (smygande sig intill honom). Trygga dig, min Sigrid! Femte scenen. DE FÖRRE.
Postverket (kontanta anslaget på förslag att af postmedlen direkte utgå) Till postdiligensernas fortskaffande på sådant sätt, att de skjutsskyldige ej dermed betungas, Reserva tions-anslag Tullverket (Förslags-anslag att af tullmedlen direkte utgå) ^Ersättning till städerna för mistad tolag, Förslags-anslag Jägeri-staten Skogsplanterings-kassan (kontanta anslaget såsom ersättning för hemmans-räntor och arrenden m. m. på förslag) Skogsinstitutet, lägre skogsskolor samt öfriga till skogsstaten hörande tjenstemäns aflöning, Reservationsanslag ••••' Till belöningar för rofdjurs dödande, Förslags-anslag Lyshållning m. fl. utgifter för Kronans publika hus i Stockholm, Förslags-anslag Byggnader och reparationer i Stockholm, Reservations-anslag Byggnader och reparationer i landsorterna, Reservations-anslag Städers friheter, Förslags-anslag Transportkostnader för Statsverkets bergseflekter, Förslags-anslag Observationsoch uppbörds-procenter m. m., Förslags-anslag Mantalsskrifningsprovision, Förslags-anslag Tiondeprofvare Restitutioner, Förslags-anslag Uppköp af ved för Wisby s. k. kronokalkugn, Förslags-anslag Reseoch traktaments-penningar, Förslags-anslag Skrifmaterialier och expenser, ved m. m., Förslags-anslag Extra utgifter, Reservations-anslag Kongl. Theatern Summa vudtiteln. 21 Bil. Eiitt. Indelta Räntor, enligt markegång på Törslag. S p a n m Indelt på Törslag. Mått. Värde å 2 R:dr kubikfoten. Oindelt. Mått. Värde förslagsvis ä 2 R:dr kubikfoten. Summa Riksmynt. | Departements-chefen Departementets Expedition Riksarkivet \ Kongl. Bibliotheket Kleresistaten Särskilda Förslags-anslag för Kleresiet: Biskopens på Gotland lön 3,000: — Åt 13 konsistorii-notarier, å 270 R:dr, högst 3,510: — Ersättning åt innehafvare af roterade ecklesiastik-boställen 3,000:
Summa « 17,137 24 B. Bränneri-rörelsen år 1820. Credit, Banco. Utgift och Förluster. Löner, Reparationskostnad å Hus och Inventarier . samt diverse utgifter vid de nedlagdcBränncrien 5,676 18 5 Anma r kfl. Vid de i gång varande Bränneriet! äro alla utgifter i och för Biänvinshränningcn och försäljningen, af hvad namn och beskaffenhet de vara m§ , pälagde Bränvinets kostnad Förlust på försåldt Bränvin år 1820 gör enligt Calculerne deröfver 7,938:11. 1. Vinst på 1820 års Bränneri-rörclse, som påföres Summariska Räkningen öfver Allmänna Magazins-Inrättningens Förvaltning och tillstånd nämnde år i >394 6 5 Summa I7>I'i7j24 — 1 238 Litt. Utredning öfver Förluster och åren, sorn uti Räkenska - D ebet. Banco. Inkomst: Observations-medel influtne vid diverse Magasin enligt den afslutne Hufvudboken 1,844 44 10 Vinst pä försålde Inventarier .. 7,3a5 32 6 Summa 9,i7° 29 4 I 2?>C) C. Vinster uppå rörelsen de föregående pen förekomma år 1820. •' • — • r ' / Credit. Banco. Afskrifningar grundade på Anmärkningar och Resolutioner • 65a 16 6 Förluster genom försäljning samt förbrukning af Inventarier och Fastigheter m. m 3,524 3i 3 Summariska Räkningen öfver Allmänna Magazins-Inrättningens förvaltning och tillstånd år x8ao upptager Vinst från föregående årens rö- relse i*»»* , * * 4-993 29 7 Summa 9.170 29 4 / i 2 Sam/. a/p Summariska Räkningar med hvarje rättningens Fordran vid I8i9 års blifvit försträckt år 1820, samt Debet, Banco. 1.
Herr von Piosen: ”Enär icke, inom någotdera af de 2:ne Riksstånd, hvilka återremitterat Utskottens Utlåtande N:o 160, någon anmärkning blifvit gjord eller kunnat göras, i afsigt att ådagalägga, det fel förelupit vid den nya roleindelningen i de Län, för hvilka Roterings-längderne vid innevarande Riksdag blifvit Lill Rikets Ständer öfverlemnade, och ej heller något giltigt skäl, i min tanka, finnes dertill, att Rikets Ständer skulle dröja med att för deras del fastställa denna redan verkställda indelning, intilldess densamma klefve i samtliga Länen fullbordad, enär roteringsverken i de olika Länen icke stå i ringaste samband med hvarandra och ett uppskof med denna fastställelse icke komme att, såsom vid återremisserne af en del anmärkningar synts hafva förmodats, medföra någon förändring i afseende å utgörandet al rotevacance-afgiften; samt då Rikets Ständer redan definitivt afgjort frågan om denna afgifts belopp och sättet för dess utgörande, genom bifall lill Stats-Utskottets Utlåtanden N:is 64, Litt. K. och 226, så reserverar jag mig i så måtto från Utskottens ifrågavarande Utlåtande, som jag anser, det Utskotten, med afseende jemväl derå, att lvänne Riks-Stånd bifallit Utlåtandet N:o 160, bordt vidhålla sina der förut yttrade åsigtcr, dels angående den nya roteringens giltighet, samt dels rotevacance-afgifts erläggande i stället för rotefrihetsbevillning, och sålunda förklara, atl UlskotLen icke funnit skäl att frångå hvarken den gjorda hemställan, att Rikets Ständer måtte, för deras del, gilla den, i öfverensstämmelse med de ofvanberörda Längdierne, verkställda nya roleindelningen i Stockholms, Vestmanlands, Nyköpings, Upsala, Jönköpings och Östergöthlands Län, ej heller tillstyrkandet, alt rotevacance-afgilt må hädanefter utgå på det sätt och efter de grunder, som från och med år 1835 egt rum.
Om Const.Utsk. behagat dela frågan uti 2:ne delar, så hade vi varit i klart vatten med densamma långt före delta. Nu hafva vi den svårigheten, att i samma mern. hafva 2 slags ämnen. Del ena slaget, hvarom icke votering uti förstärkt Const.Utsk. kan äga rum, och det andra, hvarom votering kan komma att äga rum, och det är detta, som jag tager mig friheten att anse såsom en anmärkning, hvilken måste behjerta*; men för alt komma ifrån detta ärende, sådant det sig nu till föredragning befinner, vågar jag vördsamt föreslå, det R. o. Ad. ville besluta: hvad den förra delen beträffar, den del sorn angår riksdagsbeslutet, att densamma icke nu till pröfning upplages, såsom icke tillhörande Const.Utsk:* befattning; men att den öfriga delen af mern. återremitteras, med den gemensamma tanke, alt de deruti förekommande grundlagsändringsförslag hvarken äro högst nödiga eller nyttiga. Frih. Rehbinder, Fredr. Wilh.: Med anledn. af Ur Gripenstedts första anförande, anser jag mig, såsom ledamot af Exped.Utsk., böra uti största korthet yttra mina tankar i ämnet. Enligt min förmening, har Const.Utsk. vid delta tillfälle, ehuru möjligen af välmening, öfverskridit gränsorna för dess verkningskrets, då det föreslagit R. St. att taga sig ett slags förmynderskap öfver nästinfallande riksdags Ständer. 1 händelse 3 eller 4 RiksSt. skulle besluta ett sådant förmynderskap öfver nästa R. St., så är det naturligt, att Exped.Utsk. mäste expediera detsamma medelst en 5 i riksdagsbeslutet; men derest icke minst 3 Stånd skulle göra detta, utan 2 Stånd stannade emot 2, så är det klart, att Exped.Utsk. icke kommer att göra det, utan att frågan i sådan händelse förfaller. I öfrigt förenar jag mig 'i allo med Hr von Hartmansdorff. Frih. Cederström-. Jag har endast velat, i anledn. af Gr.
klaminande i det hastiga uppsvingandet till rikedom, och man angslas for att Matilda och hennes man vid morgonljuset koinma att finno en hog vissna lo£ i stallet for guldet. Det kan ju htinda, att dct varade, men man undrar om de sjdfva kunde tro p i det frdn den ena dagen till den andra. Och hur soln hiilst blir slutet iind % en besvikens och forortittads bittert vemodiga: ~Detta - det var d % lifvet! w K. J. Fr&amp;n skilda hiill. Doktor Astrid Cleve kommer att f r h och med d i ~ n 4 oktober hiilla en serie forelasningar i organisk kemi, illustrerade a€ experiment och demonstration aE preparat. Fiirelasningarna, som anordnas af pedagogiska larokursen, skola hiillas i Stockholms hogskola tisdagar kl. 7-8,au e. m. ii. ~Kvindernes Blad *, en ny dansk veckoskrift, utgifven som bihang till ~Vationaltidcncie, llaghladet och Dagens iYuheder-, har utsandt sitt fiirsta hafte sondagen. den 18 september. Bladet, som redigeras a€ fru Zi ' iyrtorRendiz, har till hufvudsyfte att meddela redogijrelser for kvinnorijrelsens historia s %v&amp;l i Danmark som i utlandet och nnderrsttelser om kvinnornav stallning i de olika llnderna. Forsta numret innehiiller bI. a. biirjan af en uppsats om x,Iivindesagens Historie i Sverrigx, af Certr-rid. \ delbory samt ett bref till bladets redaktor f r h Bjtrr.n.djerwe Ijjwnson. ii. Den forsta tyska kvinnoklubben har invigts i Berlin. Lokalen a r belagen vid Schadowstrasse, cn liten tyst sidogata, soln liiper ut thin Unter den Linden, och ar kornEortabelt inriittad med lasooh skrifiwm, .matsal och en skuggig tradgkd.
MetallEffecter, sorn, enligt Rikets Ständers Beslut, kommer att vid nämnde Contoir ega rura. §• i Directionen af detta Contoir eger, att i. ifrån och med den tid Contoirets Discontröreise börjar, äfven meddela lån på i Banquen lånbare exportable Järnoch Metal-Effecter , stående å Vagarne inom DiscontContoirets Xa - BhncotJwkottcts Betänkan deri, neDistrict ; samt uppbära inbetalningar å dy» like JLån och Panter relaxera; i hvilket afseende Diréctionen har att emottaga och profva samt under sin vård och redovisning förvara inkommande lanehandlingar i denna väg, §• ‘-i* Vid granskningen och godkännandet af Xåne-Documenterne , äfvensom relaxation I grund af skedde inbetalningar, med det mera, sorn under Järn-LåneAdministrationen hörer , förfare
För beklädnad, remtyg, utredning, tross och gevär för 80 jägare och spel, med hvilket antal denna personal skulle minskas; utgörande beloppet häraf, på grund af erhållne upplysningar om passevolansvillkoren för en del persedlar samt om den antagliga slitningen af de öfriga » beklädnadspenningar för underbefäl m. fl » inqvarteringspenningar för 80 man » medikamentspenningar » » » » skarpskyttearvoden för 48 man samt i aflöning och rekryteringspenningar, enligt uträkning vid betänkandet om värfvade arméens lönereglering Summa besparing hvaremot en ökad kostnad skulle uppstå för corpsens vapenöfningar, enligt kommitterades härom afgifna särskilda förslag och dervid fogade uträkning af Skillnaden mellan dessa begge belopp utvisar således en besparing, på det hela, vid Wermlands fältjägare-corps af Rdr 8,327: 58. och då detta belopp afräknas den ofvan funna högre kostnaden vid lifgardesregementena till fot, så erhålles, såsom ökad årlig kostnad vid värfvade infanteriet i sin helhet » 4,622: 92. Den förhöjda kostnaden vid indelda infanteriet utgjorde » 522,302: 39. Alltså blifver sammanlagda ökade kostnaden för hela infanteriets organisation . ... » 526,925: 31. Upplysningsvis böra här jemföras de för Wermlands fältjägare-regemente nu anvisade tillgångar och de blifvande kostnaderne för det till corps förändrade regementet, enligt organisationsoch löneregleringsförslagen, dock utan afseende på vapenöfningarne, hvilkas ordnande är oberoende af nämnda förändring. Nu utgå för regementet. Till aflöning, musikens underhåll, rekrytering, inqvartering, skarpskyttearvoden och medikamentspenningar, enligt regementets stat Rdr 69,859: 50. » beklädnad, utredning, gevär m. m. för 600 man » 20,922: — Summa Rdr 90,781: 50. Motsvarande kostnader för corpsen blifva:
Att hiir uppriilnia d l a de lagreformer, som sedan följt, skulle föra oss för lingt. Vi vilja blott erinra huru soin dessa och alla senare framsteg i kvinnans stillning inom hem och samhälle skulle varit othnkbara, om ej fraii b (jrja11. en fast opinion, ett klart medvetancle bildat sig hos t;; inkande mli,nniskor i dit hörande äm~1e11. ") Men icke; og hiirined. Herths verkade genom sin forfattares k ~ r a k t e r p i hela kmakteren af kkvinnofrkgans framtriiclancle och fortsatta behmding hos oss. I intet l a ~ l d har kvinnans t d a n förts i ett ädlare sprak, aldrig lrmpeii för hennes frigörelse utkäuipats med renare vapen, alldrig målet för denna frigörelse stallts. högre och mera fritt för egen11.ytta och sjalfvislm syften äii i Sverige af Freclrilcs Bremer. Vi f&amp; icke laïigre följa det ädla föreinalet för r å r teckniiig. Vi hafva sökt skildra hennes lifsgärning i ett af dess vasentligaste g-run.ddreg. Men hiiriued iir heimes betydelse för oss långt ifrån iittö ' md. Hon hall1 ännu oiiiidligt mycket att säg.a oss friin sitt sällsynt rika sjiilslif, niirdt af brefviixlingen med vännen och urngiiiiget ined tidens yppersta 1n5i11, från sina resor, fra11 sin litterära verksainbet - friii. siim höga syften och sina djupt kiincla brister. Vi hafvn iinnu okiiinda skatter att Iliiinta fran det egendomliga, omrade af hennes begåfning, soin vi ville lcalla hjartats snille; f r h helmes godhets outtömliga källspr&amp;ng, f hennes sanu.in gssö kaiide ande och hennes troslif, hvilket, m&amp;ttnclt af kärlek, dock oaflfiatligt spanade efter nytt ljixs.
Gr. Mörner, Carl Göran: Jag får hemställa att R. o. Ad. ville inbjuda de öfriga Stånden att förena sig i det beslut, som R. o. Ad. under denna dags förmiddag fattat i afseende å första punkten af Sammansatta Statsoch Ekon.-Utsk:ts Betänk. Gr. Björnstjerna: Jag anhåller att få göra det tillägg till det af Gr. Mörner nu framställda förslag, att denna inbjudning måtte få gälla alla de beslut, R. o. Ad., i afseende å denna fråga, nu lättat. Gr. Liljencrants: Den enda skilnaden mellan R. o. A:s och Preste-St:s beslut, i afseende å första punkten, har varit att Preste-St. beslutat att ett anslag af 100,000 rdr skulle af Riksgäldskontoret hållas K. M. tillhanda; hvaremot Gr. Mörners förslag innehåller att nämnde belopp skulle uppföras på 6:te Hufvudtiteln. Gr. Mörners, till stöd derföre anförda, efter mitt förmenande, ganska giltiga skäl är, att man sålunda får en större säkerhet, att detta anslag erhåller en mera stadigvarande natur, samt att, då entreprenadkontrakterna vanligen afslutas på 5 år, Den 28 Mer» e. m. 383 regeringen icke måtte finna sig förhindrad att för längre tid än en statsregleringsperiod bevilja det ifrågav:de anslaget. Jag anser, det R. o. Ad. bör, så vidt på Ståndet beror, söka förmå Preste-St. att vidtaga denna obetydliga ändring. Utgiften kommer i alla fall att ega rum; och i sjelfva verket är det endast en formfråga, ty hvad som skall afgöras, är allenast, livar detta anslag skall uppföras. Mig synes lämpligast vara att uppföra detsamma på en Hufvudtitel. Gr. Björnstjerna: Jag afstår från mitt sednast framställda förslag. Sedan öfverläggningen i frågan förklarats slutad, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. på bifall lill det af Gr.
Revisorerne hafva sjelfve anfört historiken rörande denne, för uppgifvet ändamål reserverade byggnadsfond, men ansett det leda till förvillelse, att medlen särskilt bokföras och ba - — 77 lanceras såsom en Militice Boställs-Cassans skuld, hvilket likväl efter Revisorernes tanka icke är förhållandet, enär återbetalning af ifrågavarande medel icke kan äga rum annorlunda, än att Cassan genom boställets bebyggande fullgör hvad densamma enligt gällande föreskrifter åligger. Denna åsigt vore rigtig, om berörde summa tillkommit genom försäljning af caractershus och skulle framdeles till uppbyggande af ett dylikt hus användas; men då, enligt hvad det åberopade Kongl.
Wi wete gemensamt, at det är denne Prins, som äterstaffat Swensta flaggan sin fordna ära, upoffrat sin halsa, och blottställt sit lif för Rikets försvar, och som i Len högst bekymmersamma belägenhet, dä Riket förlorade en stor och alstad Konung , war sjelf den förste at skingra och förekomma hotande faror, och at gifwa efterdöme af undersäteligt nit och trohet för deli efterlemnade Son och Tronföljare, war Aflernädigfte Konung. Wi hafwe'under Hans Kongl. Höghets förmynderstap blifwit bibehällns rvid fredslugnet och smakat desi frukter, och tvär glädje har fullkomnats, dä wi öfwerlefwat den dag Hans Kongl. Majtt Sjelf emottag styrelsen af Sit ärfda Rike. Desi» kända sanningar tarswa icke at af mig widare ut»vecklas. Historien tilhör det at tolka dem för efterwerlden; men dä det silgger i naturen at erkänna stora och lvsande gcrningar, och wt erfarit, at Hrns Kongs. Höghet, utan at ihogkomma egna wilkor, hwilka genom tidernas stiften och den högt upstigna dyrheten märkeligen lidit, haft allt ospardt för det allmänna bästa; sä aga Rikets nu församlade Ständer talande anledningar, at derföre wisa deras 93? deras underdåniga wördnad och tacksamhet: och hemställer jag således til Högloflige Ridderskapets och Adelns godtfinnande, at bertil utse et sätt, som jämte det öfweriygar Haus Kongl. Höqhet om wäe uvviktiga erkänsia, tillika bereder Hans Kongl. Höghet den tilsrcdsställelse, at utan förlägenhet kunna bestrida Dest nu indragna Hofhållning. Anhalstr ödmjukast at med detta Memorial äfwen sa wända mig til de ösriga KelpLökivn Med» Ständen. Norrköping den 26. Mast igoo. k. Begärdes pä bordet.
351 en missräkning i behofvet af våra stridskrafter, jemfördt med Landels nuvarande ställning, äger rum. Jag medgifver gerna, att Sveriges stridskrafter, lika med de flesta Länder i Europa, ej äro förmånligt i förhållande till deras nuvarande ställning; men kan det väl vara tänkbart, att Sverige, omgifvet af mägtiga Grannar, skall kunna våga, utan att befara sin egen undergång, göra början med återställandet af denna jemvigt, innan de mägtigare nödgas vidtaga detta beslut? De skäl, sorn ytterligare, i anledning af denna fråga, kunna framställas, äro redan i förra Plenum af Grefve Löwenhjelm tillräckligen utvecklade, för att ens behöfva upprepas. Att FörsvarsVerket är stäldt på en kostsam och för Landet tryckande fot, kan jag likväl ingalunda medgifva. Jag tviflar i det hela, att, i närvarande tider, något Lands Försvarsstyrka kostar i proportion mindre, och känner med fullkomlig visshet, att de 25,000 Man stående Troupper, som på ij Millions Folkmängd i Dannemark underhållas, uppgår till ojemnför ligt större kostnad, än hela vår Krigsmagt men också måste vi med smärta erkänna, det många behofver, som röra Materiellen, äfven nödige för Landets försvar, linnas ouppfyllda. Hvad åter angår en del af Statens öfverflödiga, så väl Militaira som Civila Embetsman, Den 5 Januarii. så delar jag med Grefve Wrangel den öfvertygelse, att derå afseende må fastas. Sverige har, vid förlusten af Finland, det vill säga ? af dess styrka, icke allenast bibehållit samma Embetsmannacorps och samma vidlyftiga Inrättningar, som stiftades då Sverige, utom Finland, ägde de östra Provincerne samt Pomern, utan äfvenledes förökat den.
M:t framställt den underdåniga önskan, alt åboerne å slipendii-inrättningens hemman måtte, emot skyldighet alt allt framgent till slipendii-tönden årligen utgöra så väl den gamla grundskatten, som ock en sednare tillkommen så kallad korn-skalt, samt att erlägga lämplig löseskilling, undlå egande-rätt lill samma hemman, hvilket förslag, i mer eller mindre män afslyrkl af öfrige deröfver hörda embelsmyndigheler, deremot understöddes af Kammarkollegium, som, på uppgifna skäl, ansett skatleförsäljningen både kunna, utan hinder af testamentet, ega runi och lör så väl stipendii-inrätlningen som hemmans-åboerne blifva förmånlig; att Rikets Ständer, under nyssnämnda Riksdag, med anledning af förekomna anmärkningar emot förvaltningen af ifrågavarande stipenriii-fond, hos E. K. M:t i underdånighet anhållit, det instruktion för slipendii-inrättningens styrelse och reglemente för utlåningen af inrättningens medel mätte utfärdas; hvarefter förslag lill dylik instruktion äfvensom underdåniga yttranden deröfver lära blifvit af vederbörande i underdånighet afgifna; samt alt, likaledes vid samma Riksdag, och pä grund af anförda förhållanden, Rikets Ständer hos E. K. M:t underdånigst begärt, att undersökning måtte anställas, till utredande af Kongl, och Hvi.lfeldlska slipendii-inrättningens samt åboernes ömsesidiga förhållanden; och har, efter hvad derom hos Rikets Ständer nu blifvit upplyst, E. K. M:t funnit godt, sedan Juslitie-kanslers-embetet i afseende härå sig underdånigst vltrat, meddela Kammar-kollegium
Då jag jemväl anmält min reservation mot Utskrs hemställan i förevar:de punkt, anser jag mig desto hellre föranlåten att, i likhet med Frih. Ahlströmer, begära densammas åter-remitterande. På sätt Hr Bildt redan nämnt, har Utsk. icke underkänt det välvilliga syftemålet i den föreslagna åtgärden; men härmed är motionären föga belåten och det goda syftet föga tjenadt. Utsk. förklarar alt ”kännedom om sättet att tillreda öl, denna sedan äldre tider i Sverige nyttjade dryck, samt dess, vid måttligt bruk, helsosamma och närande egenskaper, torde kunna antagas vara så fullständig och allmänt spridd, att ytterligare undervisning härutinnan är alldeles öfverflödig;” och ”att icke heller ölbryggerikonsten efter Bayersk method härstädes är alldeles okänd,” slutar Utsk. deraf, att ”i de flesta af rikets större släder, äfvensom på många ställen å landsbygden, bryggerier för tillverkning af denna vara nu mera finnas anlagda.” — Det är ganska sannt, att inom de större städerna och äfven på landsbygden försäljes öl, som uppgifves vara s. k. Bajerskt, man skulle tro således af liknande slag med det i Bajern tillverkade. Men härvid finues föga någon annan gemensamhet än benämningens. Till en början bryggdes det väl med någon sorgfällighet och efter den Bäjerska metoden af tillverkare från Bäjern, men denna omsorg uphörde snarligen; och enhvar som smakat det nu för tiden hos oss tillverkade öl, samt varit i tillfälle jemföra det med det äkta Bäjerska, finner säkerligen ganska lätt den stora skiljaktigheten emellan dessa båda varor. Svårligen kunna de hos del verkliga Bäjerska ölet rättvist beprisade egenskaper af alt vara närande, helsosamt och smakligt med sanning tillerkännas den, efter min öfvertygelse, här i Sverige orättvisligen med namnet Bäjerkt öl betitlade dryck. Vårt gamla Svenska öl var beräknadt för de forntida kämpar, som under våldsamma lekar och strider samt vilda kroppsöfningar kunde tåla vid en tjock och stark dryck, sådan denna lärer varit. I våra tider har man velat njuta en mera lätt flytande, en mindre tung vara.