Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S, D. Återremitterades N.o 49. Banco-Utskottets Memorial med generelt Förslag till Reglementariska Stadganden för de särskilda Afdelningarne af BancoDisconten. Lagoch Ekonomi-Utskottens utlåtande - Vrot. Ut Ar. d. i5 SepremL ig^. <75 lärande om yrkadt utvidgande af de så kallade Privilegia Exclusiva. S. D. Wid förnyad föredragning af särskildta Utskottets, den 27:de s.istlidne Augusti, på bordet lagda Betänkande, rörande Reglering af Rikets Styrelseverk, beslöt Borgare-Ståndet, att till Constitutionsoch Lag Utskotten öfverlemna KongL Maj.fs i detta ämne aflätna Nådiga Skrifvelse, af den 4 sistlidne Martii , jemte utsedde Committerades deruti åberopade förslag, till förändrad organisation af Styrelseverken samt öfrige tillhörande handlingar, äfvensom Särskildta Utskottets Betänkande och dervid fogade Bilagor; med anmodan till förstnämnde trenne Utskott, att öfver de i Committerades Förslag och Särskildta Utskottets Betänkande förekommande Grundlagsoch Lag-frågor, sina Utlåtanden till Riksens Ständer afgifva. Från Hederv. BondeStåndet. S. D Föredrogs Lagsamt Allmänna Besvärs* och Ekonomi-Utskottets, den 10 dennes på bordet lagde utlåtande, N.o 68, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N.o 73, angående rättighet till grustägt å andras egor, för underhållandet af ali Bihang till R. S. Vrot. t):dt Sami, 62. 374 Prou Ut dr. d, 16 Septtmb. 1823» manna vägarne, samt sättet och ordningen till samma rättighets bestämmande och begagnande ; hvarvid Bonde-Ståndet, under åberopande af sitt förut Jemnade biiail tili sistnämnde Betänkande, godkände det förtydligande sednare Utlåtandet innehåller.
M:l i underdånighet göra anmälan; framhärdande Rikets Ständer etc. Stockholm den 27 Januari 1858. N:o 200. Expeditions-Utskottets Förslag lill underd. Skrifvelse N:o 200. 185 .V© goo. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 23 Jon. 1858. Preste-slåndel den 23 Borgare-ståndet den 27 Bonde-ståndet den 27 Rike/s Stunders underdåniga Skrifvelse, i Jräga om lindring af Kongl. Stadgan Jör Rikets all/nunna Elementar-läroverk den 14 Augusti 1856. (Allm. fksv.- och Ekon.-Ulskts Bet:den N:is 116 och 128.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har blifvit framsläldl, hurusom vid den uti E. K.
Hvad således beträffar det i den underdåniga ansökningen framställda senare alternativet om ny räntegaranti för fullbordandet af Köping-Hults jernväg, enligt den ursprungliga planen från Orebro öfver Svartå till Wenern, så hemställer Kommittéen i underdånighet, att densamma icke må till någon Eders Kongl. Maj:ts nådiga åtgärd föranleda. Då, såsom förut är nämdt, Köping-Hults jernväg, i sin först föreslagna utsträckning, numera icke ingår i den linie som tillhör systemet för statens jernvägar, så återstår att taga i betraktande den för trafik öppnade delen deraf emellan Örebro och Arboga, jemte dess något påbörjade fortsättning till Köping. Kommittéen har i det föregående såsom en allmän princip framhållit den af Eders Kongl. Maj:t äfven nådigst gillade åsigt, att stambanor icke böra anläggas längs segelleder eller förbinda städer och lastageplatser, belägna vid samma segelbara vatten i nära grannskap med hvarandra; och hvad nu beträffar den påbörjade delen af Köping-Hult-banan emellan Arboga och Köping, så vill det synas, som om bolaget kommit till insigt deraf, att på denna del af banan icke kan förväntas en trafik, motsvarande kostnaden för dess fullbordan. Att sådant skulle inträffa kan också tagas för afgjordt, då man tager i betraktande beskaffenheten af den trafik, som underhåller rörelsen på den färdiga banan. Den består nämligen hufvudsakligen af de varor och effekter, hvilka transporteras emellan bergslagerna och banans ändpunkter Örebro och Arboga (till största delen från och till Nora-banan) samt i någon mindre mån lastas eller lossas vid stationer emellan Arboga och Nora för bergslagsorternas räkning. <-> o o o Antingen dessa effekter skola vidare afgå på Mälaren eller komma derifrån, och antin - 76 gen hamnen vid Arboga eller Köping begagnas, så vinnes ingen minskning i transportkostnad eller tid, som kunde tillskynda trafikanten någon fördel af att begagna en och en half mils förlängd jern vägstransport mellan Köping och Arboga.
På Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande af bifall till detta Förslag, såsom öfverensstämmande med Kongl. Maj:ts förut fattade beslut, täcktes Kongl. Maj:t samma Förslag, sådant det vid detta Protocoll finnes bilagdt, i Nåder gilla, och befalla, att Proposition skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständer afgå. Ex Protocollo C. R. Kökeritz. Kongl. Maj dt Nådiga Propos. N.o 8. 13 N:o 8. KONGL. MAKTS Nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, angående 'yrkad befrielse från rotering för Tynderö Socken i TVesterNorrlands Län; Gifven Stockholms Slott den 29 October 1828. Vid allmännaE^tra Rotejemnknings förrättnin geninom Vester-Norrlands Län, har, genom Beslut af den 3i Julii 1826, vederbörande Roterings-Commission ansett Tynderö Socken, belägen i Medelpads Fögderi afnämndeLän, böra, såsom oprivilegierad, i Ordinarie BåtsmansRoteringen intagas, hvaröfver Tynderö Socknemän hos Kongl, Maj:t anfört underdåniga besvär, hvaruti de, med åberopande af den frihet för utskrifning af Båtsmän, som af fordna Konungar dem varit förunnad, och senast genom Kongl. Brefvet af den 16 Januarii 1797 blifvit stadfästadt, i underdånighet anhållit, att från ifrågavarande Rotering varda befriade, helst Socknen endast hade sin hufvudsakliga näring af fiske, hvilket dock, serdeles i senare tider, skall varit föga lönande. Uti det underdåniga yttrande RoteringsCommissionen häröfver afgifvit, har densamma Kongl. Majrls Nådiga pröfning underställt, huruvida Socknemännens förbe - i4 Kongl. Maj.ts Nådiga Propos.
Äfven ämnen ur gamla testamentet upptogos, dock endast så vida de stodo i ett innerligt och betydelsefullt förhållande till evangeliet; så blefvo profetiorna om Kristus indragna i både påskoch julspelen, samt historien om skapelsen och syndafallet i de sednare64. Christi himmelsfärd brukade behandlas i särskilta stycken, hvilka på himmelsfärdsdagen uppfördes och hvilka omfattade, utom uppstigandet till himlen, äfven de tillfällen han visade sig för lärjungarna och Maria. För alla de kyrkofester, hvilka fira Jesu lif, från och med julen till och med himmelsfärdsdagen, har man ännu religiösa skådespel. Till denna krets, som innehåller hufvudämnena för medeltidens drama, sluta sig de skådespel, hvilka behandla Marias historia. Några af hennes lifs vigtigaste tilldragelser, såsom bebådelsen och besöket hos Elisabeth, bilda delar af de dramer, som framställa Jesu lif. Sjelfständiga stycken har man i dem, som behandla Mariæ himmelsfärd65, äfvensom i några af den art stycken, som gemenligen kallades ”Marieklagan” och uttala den heliga modrens sorg öfver sonens död. Dock äro de sednare stundom förbundna med påskspelen och tjena än som inledning till dessa, än bilda de såsom modrens klagan vid korsets fot en del af sjelfva stycket. Som sjelfständigt stycke utfördes Marieklagan oftast på långfredagen. Denna dag firades i kyrkorna genom klagosånger öfver Kristi död, och Marias förhållande till kyrkan gaf en lättfunnen anledning att behandla dessa sånger som gudamodrens klagan. Än äro dessa klagosånger växelsånger emellan Maria, Maria Magdalena och Johannes, än äro de lyriska monologer. De äro ganska talrika och förekomma både på latin och tyska; den ryktbaraste latinska är den bekanta ”Stabat Mater”66. Äfven andra kyrkofester än dem, hvilka omedelbart anslöto sig till den förstnämnda cyklen, firades med skådespel. Man har skådespel, som uppfördes på Kristi lekamens fest67, och sådana, som behandlade något enskilt söndagsevangelium, såsom det om Yttersta dagen68.
Vill godsegaren icke verkställa förtullning efter det af besigtningsmännen varan åsätta värde, skall skriftligt bevis derom å angifningsinlagan tecknas och varan derefter, så fort sig göra låter samt sist inom en månad från angifningen, genom tullkammaren å offentlig auktion försäljas. Sedan tullafgiften, beräknad efter försäljningsbeloppet, derest detta öfverstiger godsegarens värdeuppgift, men alltid minst efter denna senare, blifvit, jemnte auktionsomkostnaderna, afdragen, skall behållna auktionssumman godsegaren tillställas. Med brukade flyttsaker och resande tillhöriga effekter, som icke utgöra handelsgods, förfares enligt hvad derom särskildt är eller varder stadgadt. § 5. På vederbörande Fabriksoch Handtverksföreningar, eller, der sådana ej finnas, på vederbörande Kommunalstyrelse ankommer att utse en eller flere personer i hvarje stapelstad, som ega att tillse, det de till särskilda yrken hörande varor blifva efter riktiga värden och benämningar förtullade; dock må dessa ombuds frånvaro icke hindra tullbehandlingens företagande och fortgång. § 6. Om hvad iakttagas bör vid inkommande och utgående varors angifning och journalisering samt huru förhållas skall med varors undersökning, förtullning och utlemnande m. m., derom länder till efterrättelse hvad i särskilda författningar stadgas. § 7. De skeppsförnödenheter, hvarmed ett Svenskt, från utrikes ort återvändande, fartyg under resan blifvit försedt, äro icke underkastade tull, så länge de förblifva i samma fartygs bruk. § 8. Vid utförsel sjöledes från stapelstad af följande, utaf utländskt råämne inrikes tillverkade varor beviljas restitutionsvis af tullmedlen: för 1 centner raffineradt socker, alla slag 11
Jag vet icke hvarföre man skall söka consequence deri att för hela Landet bevilja Spannmålsanslag, hvarigenom man för de icke vanlottade gör det samma, som för de af Naturen och läget mindre gynnade Provinserna. Behof bör val åtminstone förefinnas, innan fråga om undsättning kan blifva ett öfverläggnings-ätnne. Herr von Hohenhausen, Michael: Jag delar fullkomligt den öfvertygelse, Grefve af Ugglas yttrat. En, värd Ledamot, Herr Lagerhjelm har sagt, att SockneMagaziner äro och blifva skadliga, att de medföra olycka för de Di st ricter, der de äro, emedan de äro ett slags Disconter, och begäret att låna hindrar annat omtänksamt förskaffande. Härom har blifvit mycket talat, och personer från alla provinser hafva vitsordat, att det verkeligen varit följden 5 men den värde Talaren har trott, att med DistrictMagaziner vöre förhållandet annorlunda , emedan det man insatte, uttog man en annan gang. Som nu säd ej är, som silfver eller jern, en vara, som ej Iean förskämmas, så måsteden utlånas, likasom ur SockneMagazinen , emedan annars derå blifver afgång eller total förlust; dessa lån till Magjainerne skola nödvändigt jemte någon ränta till förvaltningskostnadens bestridande betalas. Således är det ingen tvifvel, att ju detta äfven blir en slags Discont, lika som SockneMagazinerne, och således j yisBa afseenden skadligt. JJistricG Den 27 Octobcr /, m, Msgszinerne äro egentligen bifallne för de norra provincerne af det skäl, alt der är nödvändigt att hafva ständig tillgång på utsädesspannmål, eroedan transporten är lång, och sädesslag ifrån de södra orterne der ej skulle trifvas. Detta är ej förhållandet i den södra delen af Riket, der man är omgifven af sädesrika provincer, och man har hafvet å alla sidor, så att der är lätt tillfälle bekomma utländsk spannmål, om så skulle fordras. Brist behöfver man således icke befara.
En bred gång leder till en öppen rotunda, hvilken med sitt kupolformiga glastak upptager hela höjden af byggnaden. Denna rotunda är om gifven af arkader, afdelade i tvänne våningar. På högra sidan härifrån finna vi » a model hospital » och på motsatta » a kinder garten ». Södra paviljongen kommer uteslutande att användas som utställningslokal, den norra för » reformoch välgörenhetsorganisationens » räkning. I andra våningarna äro salonger, bibliotek och komitérum belägna. I södra paviljongen komma också att förläggas ett » modellkök » samt flere förfriskningsrum m. m. Färdig, är denna byggnad beräknad att kosta 200,000 dollars och kommer i smak och arkitektoniskt hänseende att blifva en af de förnämsta på utställningen. Detta är i allra största korthet några ord om det verk, som förskaffat miss Hayden namn och ryktbarhet äfven långt utom Amerika. Slutligen ett par ord om henne personligen. Miss Hayden har efter sin spanska moder ärft ett sydländskt ansikte samt en fantasi, rik på lif och färg. Hennes första modersmål var spanska, hvilket hon dock säger sig hafva förgätit under sin mångåriga vistelse i Förenta staterna, hennes faders hembygd. Från denne fader, amerikanare i ordets verkliga betydelse, har hon fått sin ihärdighet, sin företagsamhet samt stora praktiska duglighet. Hennes uppträdande är det mest kvinnliga och anspråkslösa, man kan tänka sig, ty en emanciperad kvinna i ordets sämre betydelse är i sanning en sällsynthet i Amerika, ehuru man i Europa föreställer sig just motsatsen härom. Ser man miss Hayden på hennes arbetsrum i » The Bookery Building », är hon allvarsam och tystlåten, men efter slutad arbetstid finner man henne lika glad och lycklig, som hvarje ung flicka bör vara i ungdomens år. Hennes mörka, djupa ögon tyda på en poetisk natur och de något starkt markerade sydländska anletsdragen på en upphöjd ehuru tillbakadragen karaktär. Sådan är i få ord Amerikas första och enda kvinnliga arkitekt. Signe Ankarfelt. ; V a, nu blir våren så shönt besjungen utaf poeter från land oeh stad;, hvar svärmisk tärna — gu ' signe ungen! — nu nästan känner sig nödd och tvungen att rimma samman en liten rad.
Jag är således öfvertygad om att ett Kyrkomöte är af den yttersta vigt,'ty det är i högsta målto nödvändigt, att församlingarnes medlemmar, ju förr deslo heldre, komma i tillfälle att visa deltagande för kyrkans angelägenheter, och det är af detta skäl, som jag, med frångående af ötskis förslag till lista §:n, förenar mig med flr von Hartmansdorff, pä det att icke något upskof mätte komma att ega rum. Hr Carleson: Här har talats mycket om nödvändigheten af ett Kyrkomöte, men hvarken jag eller Gr. Lagerbjelke har beslridt nyttan af ett sådant, utan endast den form för detsamma, som här blifvit föreslagen. Ulsk. har velat bestämma en viss form för de Kyrkomöten, som för serskildta fall under möjligen inträffande omständigheter kunna komma alt sammankallas, men jag deremot anser det orimligt att en gång för alla bestämma den form, i hvilken Kyrkomöten för serskildta fall och möjligen på långa mellantider skola förekomma. Jag erinrar mig nu att Hr von Hartmansdorff gjort den invändning, att om ett Kyrkomöte utan någon på förhand bestämd lag skulle sammankallas, så skulle dess ledamöter förmodligen komma att utnämnas af Konungen. Jag tror deremot att Konungen, i händelse Han funné tjenligt att sammankalla ett Kyrkomöte, förmodligen skulle komma att bestämma sältet, hvarpå ledamöterne af församlingarne sjelfve skulle utväljas; och Han skulle således icke utnämna Per eller Pål, utan bestämma huru Per eller Pål skulle af församlingarne sjelfve utväljas. Detta i afseende på sådant Kyrkomöte, som för en eller annan serskild orsak skulle komma att sammankallas. I afseende åter på Kyrkomöten, sådane Hr von Hartmansdorff velat hafva dem, kan jag icke underlåta att uprepa hvad jag derom redan sagt, eller, alt, då derigenom skulle, upkomma en ständig representation för Kyrkan, så kan det icke bjelpas att denna representation mäste komma i kollision med vår nuvande allmänna representation.
Berg m. fl. från Bohus Län , angående Postgången emellan KonungaRikena Norrige och Danmark; samt Protokolls Utdrag d. 5 Jan. 1818• 19:0 C. .F. Z?erg fran Bohus Län, medförslag till förekommande af Balancer hos KronoFogdar; Om hvilka Remisser Respective MedStånden skulle vördsamt och vänligen underrättas. Frän Högloft. Ridder skåpet och Adeln. S. D. I anledning af en Ridderskapet och Adelns Ledamots, uti den fonn 29 §. i Riksdagsordningen föreskrifver, anmäld anmärkning mot föredraganden inför Kongl. Maj:t 1 Cornmando-mål för Arméen, samt derå begärd Remiss till ConstitutionsUtskottet, blef samma anmärkning till ConstitutionsUtskottet' af Högloft. Ridderskapet och Adeln remitterad. S, D. Remitterades till StatsUtskottet: 1:0 Ett Memorial af Herr lserhjelm, H. W., angående Löne tillökning för Allmänna Beredningens Ledamöter. 2:0 Ett Memorial af Herr Stjernschantz, Jo« han Abraham, angående bibehållande af Rikets närvarande MilitaireStyrka , jemte Grefve Löwenhjelm!
Öf ver bemälde synd, beder "Gud och församligen om förlåtelse, samt V atlof var bot och bättringsa enär den - 6 LagUtskolttls Betänkande N.o 76. ris egentligen endast religleusa handling, hvars rotta ändamål ar att, med förkunnande af tillgift och försoning, upptaga den ångerfulle och hotfärdige i församlingens gemenskap, till fullt åtnjutande af alla Kyrkans friheter, efter Utskottets tanka, ej kan anges mindre behöflig och ändamålsenlig i det af Motionairen förutsätta, än i andra fall, der Kyrkoplikt är fureskrifven, finner Utskottet så mycket mindre skäl, att förslaget understödja, som det sällan skulle blifva möjligt för brottslingen att bevisa å hvad tid han stölden begått, eller att han inom den föreslagna préscriptions-timman sjelf upptäckt och erkänt sitt brott samt det stulna terlemnat. Utskottet tillstyrker derföre, att Motionen må lemnäs utan seende. Stockholm den 15 Julii 1829. N;q 77, Ankom till Etped. Utsk. den U Julii 1819. Betänkande öfver Riksdags-Fulb mägtigen från Norrbottens Laglusiatiets Betänkande N:o 77. 7 Län Fahle Burmans Motion, om skärpning af straffet för stöld, samt om belöning a f allmänna medel för tjufvars upptäckande och gripande
Lazarettet utbetaldte årliga Anslaget af 5oo R:dr icke är uti Sammandraget upptaget ibland årets utgifter, utan endast affördt under lefvereringstitel, på lika sätt, som den till RänteKammaren aflemnade summa af R:dr 64,971: 42> 5. 2:0 att, uti RiksHufvudboken upptagas, såsom RiksStaten behållne utaf 1826 års Lotteri-medel, R:d. 110,869: 25. g. men, på sätt ofvan ntredt är, bär återstoden af Lottförsäljningsmedlen, efter afdrag af vinsterne, endast utgjort R:dr 110,712: 3i. 5; och således uti RiksHufvudboken R:dr i56: 42> 4- mera, än LotteriRäkenskaperne utvisa, ehuru dessa räkenskaper befunnits både ordentliga och behörigen verificerade. Den utaf Lotteri-vinsterne, år 1826, innehållne Bevillning har uppgått till R:dr 8,368: 17. 3.; och iiG StatsUtskottets hvilken bevillning för de 3:ne första Qvarlalen af berörde år blifvit, tillika med Bevillningen för de 2:ne sista Qvartalcn af år 1825, till RiksgäldsContoiret lefvererad med en sammanräknad Summa af R:dr io,858: 24. 7. a §• Räkenskapen öfver den sä kallade BrudgäJvoFonden. Interesse» _tj55 Hvarifrån afgå Utgifter: Utbetalde Brudgåfvor 2,633:16. Utlåtande, i anledning af R. St:rs, år i8a5, församlade Revisorers hemställan, i afseende på ÖfverStyrelsen af Nummer-Lotteriet och dess öfverflyttning till Fullmäktige i RiksgäldsContoiret. (R:gs-A.)
Frölich, Hr Cassel, Hr Bråkenhjelm, Hr von Hohenhausen , Hr Bogeman och Hr Gråå hafva, i reservationer emot detta betänk., så tydligen ådagalagt huru stridande emot all klok bancorörelse förslaget är, att jag ej tror mig behöfva för dem af R. o. Ad., som tagit kännedom af dessa reservationer, närmare utreda skälen, hvarföre jag tillstyrker afslag å betänkandet. Jag bör dock tillägga, att när R. St. vid denna riksdag beslutat, alt en million r:dr skall reserveras af den behållna bancovinsten , till bankens förstärkning, så kan det ej annat än vara ett deremot stridande beslut, om man, genom bifall till Utsk:s betänk., skulle borttaga hälften af denna summa och införa den i en lånerörelse, genom hvilken den först efter 28 år skulle återkomma , och hvarigenom den följaktligen blefve otillgänglig emedlertid, om banken skulle behöfva att för sin rörelse begagna medlen. Hr Lefre'n, Joli. Pehr: Jag instämmer till alla delar i den siste värde talarens åsigt, på grund af de skäl, som de nämnde reservanterne hafva framställt. BancoTJtsk:s utlåt. N:o i5o blef af R. o. Ad. afslaget. Vid förnyad föredragning af ej mindre Hr Lefre'ns den 3 sisth Mars på bordet lagda hemställan anglde uppskof med pröfningen af PresteStls inbjudning i anledn. af Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utskms utlåt. N:o 28, än ock af PresteSCs den 27 sisth Febr. och den 3 sisth Mars på bordet lagda nyssnämnda inbjudning, fann R. o. Ad. inbjudningen icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna. Den 3 April f. m. Föredrogs ånyo Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.- Utskrns den 27 sisth Febr. och den 3 sisth Mars på bordet lagda betänk.
Detta inseende har oafbrutet ulöfvats af Rådmannen C. C. Hörnstein. Revisorernes Berätt. äng. Banko-Ver ket. Angående vatten-tillgången för Qvarnen. Reparation af Nedra Verkhuset. § 72. Revisorerne hafva, vid besök ä Tumba, funnit Brukets forråder väl vårdade, samt Special-böckerna öfver åtgången af rudimaterier i behörigt skick och ordentligt förda. Af Rikets Ständers Revisorers Berättelse för år 1853 visar sig, hurusom redan då befarats, alt qvarnen på dess nya plats i det fordna kranhuset, med ditledd vattenränna från samma vattenreservoir, som matar nedra Verkhuset, torde, när detta sednare komme i verksamhet, blott tidtals, då ymnigare vatten tillströmmar, kunna hållas i gång. Enligt hvad Revisorerne på stället inhemtat, har erfarenheten numera ådagalagt, att qvarnen och nedra verkhuset endast undantagsvis kunna samtidigt begagnas. § 74.
Att lön må anslås för en Djurläkare i Norrbottens Län, hvilket, isynnerhet för att hindra spridandet af Boskaps-sjukdomar ifrån Finlands nordliga provincer, hvarest de sägas vara ofta gångbara, af Konungens Befallningshafvande blifvit åskadt 3 och af comitterade till - 74 Den 5 Julii e. m. styrkt, liar Utskottet afstyrkt, hufvudsakligen derföre, ”att andra orter deraf kunde hämta skål, att yrka enahanda förmåner,” och fastän jag får bekänna, att jag för min del ej kan ingå uti denna åsigt, anser jag likväl Utskottets afstyrkande ej medföra några vådliga följder, då, i händelse sådana omständigheter verkligen skulle inträffa, hvilka Landshöfdingen befarat, och som göra en Djurlåkares närvaro uti nämnde liän nödvändig, den utväg återstår, att beordra någon att ditresa, och emedan i alla fall, äfven om lön nu blefve anslagen, ännu på någon tid ingen af Eleverna kan anses vara så långt för sig kommen, att honom en dylik ordinarie befattning skulle kunna anförtros. Meri deremot anser jag så mycket mera nödvändigt, att tillgångar måtte finnas, så vål vid nyssnämnde och möjligtvis inträffande tillfälle, som i händelse på andra ställen i Riket farsoter skulle uppkomma ibland husdjuren, att ersätta Djurlåkarne erforderliga reseoch tractamentskostnader, efter en fastståld taxa, sorn Kongl. Maj;t framdeles, sedan' Rikets Ständer uti ifrågavarande afseende beviljat medel, förklarat sig vilja låta utfärda; och hvartill 5oo R:dr årligen tills vidare blifvit föreslagne. Utskottet har, så mycket jag af Betänkandet kunnat inhämta, likväl lemnat denna det af Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition obesvarad, men torde böra anmodas, att deröfver med utlåtande inkomma, i händelse Högloft. Ridderskapet och Adeln beslutar återremiss af Betänkandet; och det år derom, jag nq
Sedan de dagsverksskyldige Kronooch Skattehemrnans-åboerne under Marieholms och Cathrinebergs L mdshöfdinge-boställen i Skaraborgs Län i underdånig!)! t anhållit om befrielse från detta onus, har E. K. M., enär ifrågavarande dagsverken, såsom vid reglerandet af Landshöfdinge-lönerne påräknade, icke kunde undvaras, men ulredt blifvit, att åboerne egde rätt till den sökla befrielsen, i Nåder föreslagit, att värdet i penningar af dessa dagsverken måtte uppföras å 2:dra Hufvud-Titeln med 894 R:dr 22 sk. 11 r:st.; och hafva Rikets Ständer, vid betraktande af, att omförmälde åboer ostridigt äro till befrielse från ifrågavarande dagsverksskyldighet berättigade, funnit sig, jemte förklarande att densamma må, med den nu fastställde Statsreglerings vidtagande, upphöra, böra å Andra Hufvud-Titeln uppföra dagsverkenas värde, 894 R:dr 22 sk. 11 r:st.; kommande, i öfverensstämmelse med E. K. M:s Nådiga Bref den 24 Febi-. 1837 och 12 Oct. 1838, att häraf upplagas å Skaraborgs Läns-Stat 206 R:dr 12 sk., samt å Christianstads 688 R:dr 10 sk. 11 list., lill fyllnad i Landshöfdinge-lönerne i dessa bada Län. Upsala Län. I enlighet med E. K. M:s Nådiga förslag, hafva Rikets Ständer bifallit, att från 2:dra Hufvud-Titeln må uteslutas derå förslagsvis uppförde 200 R:dr för de Landshöfdingen på lön anslagne 1800 Lispund hö, 38i Expedilions-Ulskottets Förslug till tind.