Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 3y, i anleda, af väckta motioner ej mindre om bestämda föreskrifter för befordringar inom Postverket, än ock om behofvet af ny postordning och instruction för postinspectorer och postförvaltare samt af nytt löningssätt för dessa tjenstemän. Hr Grundelstjerna, Axel Wilh.: Emot Utsk:s förslag i sista punkten af betänk, ber jag att få göra några an - Pen 10 Maj f. ra. I förra delen deraf tillstyrker Utsk. nemi., att it. St. må hos K. M. i underd. anhålla om granskning och omarbetning af nuvar. postordning och instruetion för postinspectorer och postförvaltare. I anledn. häraf får jag upplysa, att K. M. redan anbefallt en sådan granskning och utsatt viss tid, inom hvilken densamma bör vara verkställd. Den föreslagna åtgärden lärer således vara öfverflödig. Hvad åter beträffar sednare delen af Utskts förslag i oroförmälda punkt, synes det åsyfta införande af bestämda löner för postförvaltare-tjenster i stället för sportler, hvaraf densamma nu till större delen hemta sina inkomster. Dessa löner skulle då komma att betunga staten; och ehuru jag visserligen i allmänhet icke är vän af sportelsystemet, tror jag likväl icke, att det uti ifrågavar. fall bör afskaffas, emedan uti detta löningssätt ligger en sporre för de omförmälda tjenstemännen att uppmärksamt och nitiskt gå allmänheten tillhanda, emedan deras arfvoden derpå bero. Dessutom är detta löningssätt det, hvarigenom tjensterna blifva rättvisast lönade; ty ju flera correspondenter, destomera arbete, och derefter böra äfven inkomsterna rätta sig. Vidare förekommer jemväl den omständighet , att om correspondenterna skola erlägga afgifterna till staten i stället för till poslförvaltarne, skola dessa afgifter utgå efter bestämda taxor, hvilka åter icke kunna upprättas emellan riksdagarna, utan måste tillkomma genom Konungs och Ständers gemensamma beslut. Att rättvist uppgöra sådana taxor vore icke heller lätt, emedan den ena har vidsträcktare och den andra mindre vidsträckt correspondance m. m.
Anslagen kronotiondespanmål, som tills vidare utgår i contant, beräknad enl. Malmöhus läns markegångstaxa, genom Statscont 3:o. Af 1828 urs statsanslag till rikets allmänna elementarläroverk: Contant lönetillökning, som tillgodokommit vederb. lärare ifrån år 1829, utgår genom Statscont. (enl. dess skrifvelse d. 7 Maj 1834) , _• Ytterligare contant lönetillökning af samma statsanslag, ifrån år 1840, utgår genom Statscont. (enl. K. circuläret d. 1 Nov. 1839) Rector. Bilaga N:o 3. Föreslagen lönestat för Carlskrona högre Lärdomsskola jemte 2:ne Ayologistc lasser. Banco. R;dr sk. r. för Rector .. 1200 Conrector . 800 Aldsta collegan . 660 32 — •C) Andra collegan . 600 Yngsta collegan 533 16 — 59 Aldre apologisten 666 32 — 55 Yngre apologislen 533 16 — Läraren i sång och musik 150 55 Läraren i Gymnastik 150 Remitterades till Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskrn. Hr Cederschjöld, Robert Theophron, uppläste en sä lydande motion: Uti 34 § af Reg.F. stadgas, att ledamot af Statsrådet eller af Just.rhdet icke må tillika annat civilt embete bekläda. Hvad Just.rådet beträffar, så synes detta stadgande vara lemligen oegentligt och icke uttryckande hvad dermed varit åsyftadt. Då grundlagarne i hvarje särskildt fall skola efter deras ordalydelse tillämpas, och nyssnämnde § i Reg.F. endast förbjuder ledamöterne af Just.rådet att tillika bekläda annat civilt embete, sä skulle man häraf kunna draga den slutföljd, att Hrr Just.råder grundlagsenlig! kunde tillika bekläda embeten ai militärisk eller presterlig beskaffenhet. Att lagstiftarens mening ej kunnat vara sådan, torde dock få för gifvet antagas.
Sjöar, dels Mälaren, HjeJmaren och Tisnarcn, sorn jemväl tillhöra andra Län, och dels Angaren, Långhalsen, HaIIhösjön, Näsnaren, Håfven, Väckeln, Tolgarn, Stensjön, Djulösjön, Storsjön, Wiren, Kolsnaren, Högsjön, Öljaren, Wammen, Nissliugen, Skundern, Dunkern, Ilamfjerden, Flotsjön, Eklången, Öknasjön, Hörningen, Lännasjön, Magsjön, Klämmingen, Sillen, Likstommen, Gällringen, Kyrksjön, Rundviken, Sibbern, Eknarn, Nyckelsjöh, Misteln, Långsjön, Insjön, Bolsten, Hagbysjön, Näshul tåsjön och Lock vattne t; och Strömar, nemligen, utom ett okändt antal mindre, Nyköpings ån, Bergshammars fin, Björkkulla ån, Forsa ström, Vadsbro ån, Näshulta ån, Eskilstuna och Torshälla ström, Jäders och Tjula ån, Trosa ån, Bälinge ån, Svärta och Norsa ån, Berga ån, Helleforss ån, Husby eller Lundby ån, Skeppsta ån, Åkforss ån, hvilka strömar och Åar, liksom alla de öfriga Vattendragen, utfalla dels i Hjelmaren och Mälaren och dels i Östersjön, nemligen i Hjelmaren och Mälaren de på norra, och i Östersjön, de på södra sidan om den största af en mängd i Länet varande landlhöjder, som styra vattnen tvärt emot hvarandras direktioner. Denna största af laudthöjdcrne utskjuter från Svenska Landthöjden Tiveden och genomlöpande Nerike sträcker sig öfver Oppunda Härad samt vidare än på ena, än på den andra sidan, men allmännast utmed gränsen utmed Österrekarne och Willåttinge samt Åkers och Daga Härader fram till Öknebo Härad i Stockholms Län, d< lande sålunda Nyköpings Län hydrografiskt betraktadt i två lnifvuddelar.
Kungörelsen den 7 November 1832 för gods, som transiterade Göta kanal från haf till haf, för att derigenom uppmuntra trafiken på kanalen; oell sedan Statens jernväg mellan Göteborg och Stockholm blifvit fullbordad, hade samma undantag jemväl till transitogods på denna jernväg blifvit utsträckt, hvilket undantag likväl tillämpades endast på gods, som angåfves till direkt försändning på kanalen eller jernvägen samt vid framkomsten till förtnllning, nederlag eller reexport, att skäl ej saknades att utsträcka den afgiftsfrihet för transitoförsändningar på jernväg, som för Göteborg nu vore medgifven, till alla andra med transitorätt försedda stapelstäder, mellan hvilka transitförsändningar på jernväg, utan behof af särskild under transporten följaktig tullbevakning, kunde tillvägabringas; att derest tullverket kunde befrias från den särskilda bevakningskostnad, som vid försändning af transitogods annorledes än på jernväg uppkomme, och hvilken med afseende å de stora afstånden emellan de transitoberättigade städerna ingalunda vore obetydlig, syntes ock skäl vara för handen att eftergifva anspråket på transitoafgift för gods, som, utan att uppläggas i magasin under tullverkets vård, endast omlastades i en hamn för att till en annan transporteras; helst journaliseringsoch förpassningsbestyren, ehuru icke obetydliga, ej kunde beräknas förorsaka någon nämnvärd särskild kostnad; samt att då erforderlig trygghet mot missbruk åtminstone ännu icke torde kunna beredas, med mindre än att tullbevakning, såsom hittills, transitogodset medföljde, syntes enda lämpliga vilkoret för transitoafgiftens eftergifvande i dylika fall böra blifva, att godsegare, som äskade transitoförsändning, ålades godtgöra tullverket den för bevakningen utgående kostnad. På de skäl, som af General-tullstyrelsen sålunda blifvit anförda, hafva Rikets Ständer funnit sig böra i underdånighet anhålla, att E. K.
Kronofogdarnes kontrollanter samt båda i och för uppbörden delade samma ansvarighet; samt att sålunda något skäl till berörde löneskilnad icke förefunnes; hemställande deiföre motionären att Rikets Ständer måtte bevilja lika lönevilkor och samma pensionsrätt åt Häradsskrifvare som dem Kronofogdar åtnjuta; af Riksdagsfullmägtigen A. W. Uhr från Nerikes län, med hvilken Riksdags — fullmägtige Ola Jönsson från Malmöhus län och C. J. Svensén från Calmar län sig förenat. Uti nämnda motion (JV2 399) har Uhr fästat uppmärksamheten derå, att vid bestämmande af Häradsskrifvares aflöning, en felaktighet, enligt motionärens åsigt, blifvit begången derutinnan, att lönen blifvit bestämd till 2,000 R:dr, deri inberäknade afkastningen af boställe, iler såcant funnes, och sportlerna, ty derigenom hade lönen blifvit lika för alla, hvilket innebure stor obillighet, då den Häradsskrifvare, som erhållit ett mindre fögderi med lägre folknummer, hade icke allenast mindre arbete utan äfven i ganska väsendtlig mån mindre utgifter i och för tjensten, såsom till resor, biträden m. m., än den, som innehade ett större och folkrikare fögderi, och att det lämpligaste sättet att få lönen rättvist bestämd vore att nedsätta densamma till ett lägre för alla lika belopp, derunder boställsalkastningen men icke sportlerna inberäknades; och har motionären derföre föreslagit, att hvarje Häradsskrifvares lön måtte bestämmas till 1,600 R:dr, hvarå afkastningen af boställe, der sådant funnes, måtte afgå, men att sportlerna deri ej måtte beräknas.
Preste-Ståndet den 28 — —* Borgare-Ståndet den 28 Bonde-Slåndet den 3o — —* Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j angående granskning aj Författningarne, rörande Krigs-tnanskaps casserande för begångna brott. {Lagsamt Allm. Besv. och Ekon. Utsk. B.t. N:o 46.) S. A. K. Då fordringarne på sedlighet och god frejd hos manskapet inom Arméen blifvit allt mera stegrade, och ehuru Rikets Ständer måste till sin grund godkänna den uti de i detta afseende nu gällande stadganden uppenbarade syftning, att hos Krigs-manskapet underhålla en lefvande känsla af heder och ett oafbrutet bemödande att bevara ett godt anseende; hafva dock Rikets Ständer, vid betraktande af det årligen tilltagande antalet af brottslingar samt med fästad t afseende derpå, att Krigs-manskapet härtill i sin mon bidrager, hyst den öfvertygelsen, att det i allmänhet borde blifva af ett välgörande inflytande på detta olyckliga förhållande, om, vid tillämpningen af nu gällan le föreskrifter, rörande Manskaps casserande, mera skonsamhet och öfverseende egde rum; och fä Rikets Ständer, med anledning deraf, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det E. K. M, täcktes låta öfverse och till öfverensstämmelse bringa de serskilde, i afseende å Krigs-maliskaps casserande för begångne brott, utfärdade föreskrifter, samt tillika förständiga vederbörande - Expeditions-Ulskollets Förslag till und. Skrifvelse, N-0 314* 68i rande att desamma med noggrannhet tillämpa, så att icke andra personer må varda för begångne lag-öfverlrädelser från krigstjensten skiljde, än de, sora föröfvat sådane brott, för hvilka en dylik påföljd är uttryckligen stadgad. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 30 April 1841. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 24 April 1841.
Utskotten : Herr i on Hartmans dorffs, Augnst, den 15 dennes e. tn. pä bordet lagda Motion, att Rikets Ständers vid sista Riksdag fattade beslut, i afseende S Kongl. Cancellie-Styrelsens Hand .Gassa, matte varda till Kongl. Maj:t samt Rikets Ständers Fullmägtige i RiksgäldsContoret behörigen expedieradt. ■dj skrift. Vid 1887 Srs Revision yppades, att Rikets Höglofl. Ständers beslut, år 1823» angående öfverlemnandet till Riksgälds-Contoret af Åbo Academie-Fond, 5750 Riksdaler, blifvit expedieradt blott till Kongl. Maj:t men ej till Riksgälds • Contoret. Enligt hvad jag nu skall upplysa, lärer ett dylikt Rikets Ständers beslut, angående Kongl. CancellieStyrelsens Hand.Cassa, den tiden utgörande 8880 Riksdaler, icke hafva blifvit expedieradt, hvarken till Kongl. Maj:t eller Riksgäld*- Contoret. Prot. Utdr. d, 19 Dec, tSsg, 3 25 Statsoch Serskildta Utskotten afgafvo, under den sa November 183 3, ett gemensamt Betänkande Öfver Herr Hammarskölds Motion, angående Cancellie-Styrelsens upplösning, hvarest slutligen förekommer: ”Stats-Utskottet instämmer äfven för dess del uti detta yttrande:” (Att nemligen Cancellie • Styrelsen mätte, dä den nya organisationen kotnme att vidtaga, upplösas;) ”och får blott tillägga, det Rikets Höglofl. Ständer lära finna nödigt förordna, att den i 2 §. <j Mom. af Cancellie - Ordningen omnämnde Handcassa, som nu star under oftanämnde Styrelses värd, skall efter dess upplösning, till Riksgälds-Contoret öfverlemnas, lör att der framgent förvaltas.” Detta Betänkande bifölls den a g November af Borgare-Ständet, den 0 December af Bonde - Ståndet oell den 15 December af Ridderskapet och Adeln.
Bifall kill Stais - Uiffottcts betänkande om Swenffa ultramarinffa besittningars dräksciwerk, samt öfwerlcmnande kill Kongl. Majit, cur rörånLe samma besinningars styrelse widtoga den försättning, som Kongl. Majtt för godt sinner. Bifall till Stais-Utskottets betänkande» om kostnaden till tryckningen af Riks-Ståndens protocoll; om tryckning af bihangek till Riks - Sundens prokocolli samt oni det län, ägaren af Rosenfors; jernbruk, Majoren Ucrlenbor^ af Wadste» na krigsmanshuscasta innehar. Gillande af Stats-UtffollelS utlälande rörån, de styrelsen af Niksgaldswerket, dä de fleste as Fnllmaguge sig wid Riksdagen uppehålla, samt anmodan till Bancooch StatS-Utffotten, att till Riksens Ständer inkomma med förslag till särskild författning huru med styrelsen af Banco och Riksgäldswerken ma sörhällas, »ar Riksdagar komma art hällas pa airnal ställe än i Stockholm. Af den iz Maji. Bifall till Srats-U.lffotkees betankanden i anledning af Konungens proposition om ändring i rvitza omständigheter af det hiktils stadgade om accordserfättningar till Officerare af för detta Fluffa Armeen' angående Cenionalen af ffalte köpeskilling för sädane Kronolägenheter hwarä mantal ej Den z Iunii - är sart; rörande dag^racr.unenten och resevenninaax för samiclige R>^-S'ändens och deraö UrskoltS Secreterare, Canhlier o l) waktberjening. Bifall kill der särffstta lltffottekS, i anledning af Konungens proposition om förstärkningsmansikapet, afgifne betänkande, i den säkra öfwerkygeise, att hwad Kongl. Aiaj:r i g.dje inom. i näder proponera!, icke kai tagas i den mening, att någon af förstärkningsmans?apet kan emot sin wilja
Collegium under den 9 October 1810 företagit sig pröfnin'gen af den derå verkställda skattläggning, hvilken dervid blifvit gillad och fastställde. Men som nu. Kongl. Majus ofvanberörde Nådiga Bref af den g April 18I0 hade irnellankommit, hvilket, i anledning af Riksens Ständers underdåniga anhållan , anbefallte Kongl. Collegium, att å hemmanet anställa undersökning till utrönande huruvida innehafvaren fullgjort sina skyldigheter, och att, derest han deruti brustit, dermed efter lag och beskaffenheten förfara, samt vid nästa Lagtima Riksdag till Riksens Ständer om förhållandet dermed afgifva Berättelse, så och då således Riksens Ständer med hemmanet tagit befattning, hade Kongl, kollegium funnit sig nu ej kunna något örn dispo - 86* Dm 7 Juli. dispositionen deraf förordna, följaktligen ej afgöra tvisten imellan Controlleuren Blåvik och Bruks-Patron Wahrendorff om bättre rätt till hemmanets besittning eller införsel deruti , för underdåniga skatterätts - fordringar , utan hade Kongl. Collegium under berörde dag, den 9 October 1810, genom bref anmodat, Landshöfdingen , att till följe af Kongl. Maj:ts Nådiga Befallning föranstalta om behörig syn och undersökning af Domare och Nämnd i Kronofullmägtiges och Innehafvarens närvaro , till utredande huruvida den sistnämnde så i anseende till hemmanets byggnad och häfd som får-afvelns underhållande fullgjort sina förbindelser, derom Ock Syne-Rätten borde sig utlåta. Denna undersökning hade nu Landshöfdingen genom skrifvelse af den 3 uti innevarande månad till Kongl. Collegium insändt. Enligt hvad densamma inngliåller och SyneRätten sig yttrat, har Bruks-Patron v. Wahrendorff, så i anseende till får-afveln som hemmanets byggnad och häfd samt Krono-utlagor, fullgjort sina skyldigheter.
Lags författande icke eller ansetts böra lemnäs omyndige öpet, at om försättande i myndighets tilstand Konungen Lollicitel-L; sa ar wal häraf tydeligt, ac Lagstiftaren da som förut ansett samma förbud för undersatarZe gagnelige, samt ac de egemelige Regerings-Arenderne icke uphörr wara sa mängfaldige och wigtige, at Konungen da, mera än förr, borde beswaras med sädane enstilde solliLimrioners anhörande. Och som ett bland nuwarande Regeringsforms wäsendteligaste syftemål är, ar ^uztirigsArender mage til, behandlings-sätter wara fran öfrige Regerings-Arender fliljde, någon rättighet i de saker, som til werklig .juri5cijttion af fordne» hördt, ej eller blifwit Konungen tilerkänd, utom den urgamla at bryta Dom aker, som wunnir laga kraft, och återställa försutten tid; sä kan ej eller af Regerings-Formen anledning tagas derth, at der nu wore enffilde tillatir, härom omedelbar - ri6s Den 29 Mars. barligen beswära Konungen. Och som all fräga OM ny Lags stiftande för clispenser i sädane mål, som i alla tider hört til werldslig Domstol, äsyfrar jemte sammanblandning af ^justiun. och andre StyrelseÄrenders behandlings - satt, äfwen en ändring i Konungens magt; synes häraf följa, at den nu ifrägawarande motion icke kan blifwa amne för detta Utstötts utlåtande förr an, efter inhämtadr yttrande af Högloft. Lomtitmions-Utstotter, Riksens Högloft. Stander i behörig ordning öfwerenskommit och Kongl. Maj:t bifallit, at en sadan Lag kunde med Regerings-Formens pnnciper förenas, och der derefter blifwit Lag-Utskottet updragit, at gransta detz sammanhang med Allmänna Lag-ms esprit.
Majlis disposition, utan endast anmält, att, derest kassans öfverlemnande till Riksgälds-kontoret i nåder medgåfves, reservations-arislaget lill rese-stipendier samt läroböckers och lärda verks utgifvande, som i nu gällande Riks-stat är upptaget till 15,600 8:dr Runt, borde ökas med ett räntan å kassans nuvarande kapital, 13,500 R:dr, efter 5 procent motsvarande belopp, 075 R:dr, hvadan anslaget i sådant fall skulle bestämmas till 10,275 Ridr eller, för jemn räkning, 10,300 R:dr. Och har Stats-kontoret derjemte upplyst, att, enligt aldie sladganden, en gratifikation af 48 Ridr 30 sk. B:ko årligen från kassan utgått till en f. d. tjensteman vid Kansli-styrelsens Expedition, hvilken summa, i händelse kassan indroges, framdeles kunde anordnas af 8:de Hufvudtilelns extra utgifts-medel. Rikets Stäader anse den af Revisorerne föreslagna åtgärd otvifvelaktig! böra förenkla förvaltningen och redovisningen af ifrågavarande medel; och dä möjligen anledningen, hvarföre Rikets Ständers förut rörande detta ämne gjorda underdåniga framställningar icke vunnit nådigt afseende, torde höra sökas uti uteblifven garanti derför, alt räntan af den ifrågavarande, ej genom stats-bidrag bildade kassa allt framgent kornme att användas lill det dermed alsedda ändamål, få Rikets Ständer anhålla, det E. K. Maj:t, med vilkor att 8:de Hufvudtitelns anslag lill rese-stipendier samt läroböckers och lärda verks utgifvande af Rikets Ständer allt framgent lorhöjes med ett belopp motsvarande årliga räntan af den uti f. d. Kansli-styrelsens handkassa samlade kapitalbehållning, täcktes i nåder medgifva, att berörde kassa må till Riksgälds-kontoret öfverlein nas. 5:o.
Jag ber slutligen, att, i afseende på naturen af Utsk:s förslag, få göra en kort anmärkning. Det är klart, att en nationalrepresentation måste icke allenast grundas på den förutsättning, att. den nation, för hvilken den skall tjena lill efterföljd, för framtiden skall förblifva uti ett fullkomligt lugnt tillstånd, ii an mäste man, enligt min förmening, vid bildandet af en sådan inrättning, snarare taga i betraktande den omständighet, att densamma möjligen kan komma att undergå pröfningar, emot hvilka det är svårt att hålla ut. Låtom oss, med den representation, som Ulsk. här föreslår, tänka oss uti partitidernes period; jag frågar då de Hrr, som talat för Utsk:s förslag, om icke ledamöterne i de båda kamrarne hufvudsakligen skulle komma alt hysa samma tänkesätt. Det är just den omständighet, att samma parti, som hade makten i den ena kammaren, äfven skulle vara det rådande i den andra, som gör alt jag anser detta förslag farligt för den Svenska monarkiens bestånd. — En annan värd talare har förundrat sig deröfver, att. jag sagt, det jag blifvit kastad emellan 2:ne ytterligheter. Mig synes likväl 2:ne ytterligheter vara, att den ene vill upplösa Stånden och den andra vill skapa nya; den ene yrkar satser, som leda till ett. folkvälde, den andre sådana, som leda till ett embet, smanna-välde. En annan värd talare har velat uppskjuta lnifvudfrågan tili en lämpligare tid, då sinnena lugnat sig mera. Jag medgifver visserligen, att detta vore det vigaste; men det är icke i lugnet, sorn mannen pröfvas, han pröfvas i striden. Slutligen har en värd talare hemställt till mig, huruvida icke ett amendement skulle kunna göras vid milt förslag till gemensam tanka. Jag goldet mycket gerna; jag skulle önska, att R. o. Ad. ännu tydligare kunde uttrycka sin tanka om det oemotståndliga behofvet af en förändrad nationalrepresentation, och att delta kunde inläggas i det förslag, jag tagit mig friheten framställa. Gr. Gyldenstolpe:
R:dr för hvarje tunna spanmål under lönerne, måtte för hädanefter blifvande tjenstemän uppföras, lönerne för en Notarie, en Canzlist och en Hof-Rätls-post, som, enligt Rikets Ständers beslut, skola uti Götha Hof-Ratt tillökas, böra utgå till det förhöjda belopp i contant, deras vederlikar derigenom komma alt åtnjuta, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner nej, kommer den ifrågaställde tillökningen icke att berörde nya personal tilldelas. Voteringen har utfallit med 66 ja och 53 nej, och har, i följd häraf, den uti ja-propositionen omförmälde tillökning blifvit beviljad. Tredje Voteringen. Den, som, med gillande af Slats-Utskoltets tillstyrkan, anser, att redan befintlige extra Provincial-Läkare icke böra undfå lönetillökning och att arfvodet för hvardera af de åtta extra Provincial-Läkare, som ytterligare komma att anställas, bestämmes till 25o Rdr, med vilkor, som serskildt stadgas; voterar Ja ; den, det ej vill, Nej; Förstärkta Stats-Utskottets MemorialJY:o 3yz. o O Yinnernej, kommer aflöningen för så väl redan befintlige, som ytterligare beviljade åtta extra Provincial-Läkare, att, under vilkor, som serskildt stadgas, utgå med 45o R:dr för hvardera. Voteringen har utfallit med 67 Ja och 5i Nej, hvarjemte en sedel blifvit casserad; och har följaktligen lönetillökning för nuvarande extra Provincial-Läkare blifvit afslagen och aflöningen för tillökade 8 dylike Läkare, på sätt ja-propositionen innehåller, till 200 Rdr bestämd. Sedermera har följande votering blifvit företagen: Den, som vill, alt extra Provincial-Läkare icke tillika få innehafva annan tjenst» voterar Ja; den, det ej vill, Nej; Vinner nej, stadgas det vilkor, att extra Provincial-Läkare, utan menigheternes begifvande och Sundhets-Collegii hörande, med denna beställning icke få förena någon annan.
Inf. - tull. b t f.— tull. 3tbjå. r. lindar och Skinn, som ej inbegripas under pelsverk: JX. r JS. r. — 16 — oberedda: torra F ö r b. F ör b. 9 Kanoner, Siyeken, Nickhakar och Mörsare, oslåmplade och oborrade 1 Sk® St. v. 4 F ö r b. 9 Hållar ofver 1' tums tjocklek, samt Lod och Lodjur olver i Sk®:s vigt stycket Smidt eller Valsadt: 1 Sk® St. v. 9 — 2 * 50 _ Keltingar, af större eller mindre lånkjerns-diameter . 1 Sk® St.v. 6 _ — F r i a. IG Stång-, platt, * turn tjockt och deröfver, under 12 tums bredd och öfver jj tums fyrkant lSk®St.t. 4 ~ - 32 20 Bandoch Platt, under f tums tjocklek. Bult-och Gallersamt Sänksmide, rundt eller kantigt, Knipoch Fyrkant-, af fturn och derunder, Skåroch Klippjern, Saitpanne-plåtar f turn tjocka och deröfver, samt af 12 tums bredd och deröfver . 1 Sk® St. v. F ö r b. 10 8 33 16 Plåtar: oförtente, under ’ t. tjocka: af till och med 6 L® vigt stycket 1 Sk® St. ▼. L® vigt stycket « •. Kläder, Gangetc. 1 Sk® St. v. 9 16 Tillhörige Sjöfarande eller Resande, når de åro synbart brukade eller pröfvas icke öfverstiga egarens behof F r i a, F Cl, 60 Bevillnings-Ut.skottets Utlåtande, N\o 30. Tullvärde. Qvantitet för tullberäkn. Inf. -tull. Utf.-tull. %■ A r.