Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den egentliga öfningstiden börjar således för honom först efter utnämningen til! sekund-löjtnant; och borde följaktligen då, medan hvad dessförinnan af den nyutnämnde i theoretiskt och praktiskt hänseende inhemtats ännu är i friskt minne, hans vidare utbildning till sjöofficer få genast begynna och sedermera utan uppehåll fortgå salunda, alt han blifver beordrad att, såsom vid ett högre praktiskt läroverk, tjenslgöra å örlogsfartyg af olika certer under en tid af 4 till 5 är, deraf de tre första borde tillbringas å utevarande exercis-korvetter eller mindre fregatter, det fjerde dels på ångbåts-expedition och dels på exercis-skeppet å Carlskrona redd samt det 5:te på skärgårdsfartyg och rekognoscerings-expedition i Stockholms skärgård; hvarjemte han, under vintrarna efter slutade 4 expeditioner skulle dels vara anställd vid exercis-skolorna och dels bestrida varfsofficers-tjenst å någondera af Flottans stationer. Efter de uppgifna 5 årens förlopp, derunder åt sekund-löjtnanten, jemlikt särskild instruktion, lemnals tillfälle till utöfvande af all slags tjenst, som för hans grad kan ifrågakomma, har han genomgått en så fullständig praktisk kurs i sjökrigstjensten, att, så vida han eger god theoretisk underbyggnad och icke saknar naturlig fallenhet för yrket, han kan antagas vara en erfaren och skicklig sjö-officer samt således mogen till vidare befordran inom flottan. — För vinnande af detta mål skulle erfordras, att, utom det 28 Bil. N.o 4 till Kongl. Majds Nåd. Prop. N.-o 1, om Statsverket 1856. vanliga exercis-skeppet på Carlskrona redd, två korvetter eller mindre fregatter året om, minst en ångkorvett i 9 månader samt tillräckligt antal skärgårdsfartyg hvarje sommar hålles i sjön.
Hos honom har tidens allmänna tendens mot inåtvändt drömmeri och själfkultur strömmat samman med den böjelse för formell utveckling för att använda all kraft på sällskapslif och personligt lif, som är karakteristisk för denna ungdom, hvilken tidigt fattats af en leda vid att befatta sig med offentliga ärenden, som på en gång förslappade och förfinade sinnena. Claës Julius Ekeblads ungdomsjournal har ingen vid omkrets. Det är som den högadlige unge officeren ej hade det ringaste intresse för andra samhällsklasser än sin egen. De andra stånden bilda på hans lifs teater blott en mörk folkmassa i bakgrunden, som han ej tänker på, och vidrör han någon gång deras förhållanden, är det med öfverlägsenheten hos en hellensk aristokrat, som icke blott anser sin krets socialt men också moraliskt öfverlägsen »de lägres och dåligas». Prästerna betraktar han antingen som en patronus sin kyrkoherde med nedlåtande vänlighet, eller skildrar dem som »lismare och hycklare», som rikta sig på politiken och göra penningen till gud. Den högre bourgeoisien (och de nyadliga), med hvilka dock hattpartiet stod i så nära förbund, behandlar han med högdragen försiktighet. När han en gång på »comedien», på den franska teatern, kommit bredvid fröken Plomgren – dotter till den bekante finansieren – törs han ej mycket tala med henne »ty,» skrifver han, »jag vet, att hoffruntimren ej tycka mycket om henne. De säga, att hon ser så borgaraktig ut och har en hoper med manér, som ej anstå dem». Mot det lärda ståndet har han en världsmans och en officers dubbla motvilja. När han ute hos R. R. Höpken på Fogelbro, där flera af tidens lärda voro välkomna gäster, lefver samman med Wargentin, den berömde astronomen, och Wilcke, den stora fysikern, skrifver den unga snobben, »att läsmakarna ej gärna trifvas med stort nöje hos bättre folk». Det lägre borgerskapet ser han ner på med grandseigneurens öga. Om en bjudning hos sin förra lärare Mallet heter det sålunda: »Där var en stor kvantitet med borgare, utaf hvilka jag ej kände en enda.
Armfelt hade härifrån afrest den 21 till Krageholm, tillhörigt grefve Piper, hvarest han uppehållit sig till den 24 om aftonen, då postjagten afseglade. Dess ockupationer på Krageholm kunde ej utletas. General Taube, som den 8 — 10 rest denna väg, hade äfven stannat på Krageholm, hvarest de förmodligenråkats. Armfelts sällskap bestod endast af dess doktor Hartman och domestiker. Jag har allestädes funnit mycken tranquilité. Fasan öfver det grufliga brottet har varit delad med ömhet för de olyckliga, som deruti på mer eller mindre sätt deltagit Verkningame af en god och stadig regering hafva redan spridt sig till lands * orterna. En klok man, som rest i de södra provinserna, försäkrade mig, att folket der är disponeradt till den fullkomligaste tranquilité. I Skåne har allmogen ett blindt fortroende för general Toll. Denne mannens pålitlighet influerar mest på skåningens stillhet Som frånvarande uträttar han väl intet i den orten, men som närvarande kan han göra allt. De som hafva generalens förtroende, lagman Thestrup, Ludvig Toll m ‘. fl. sakna deremot folkets, så att han ej kan genom des3a emissarier agera. Klagomål mot Thestrup * en qualité af domare torde ej länge utebtifva. Jag talade med gästgifvare och klokare bönder i Skåne och Småland och fann allestädes en sådan ton som jag önskade. De admitterade förnuftet i sådana diskurser, der jag förestälde mig att endast passion skulle regera. De kände lifligt den förlust de gjort, men den bragte dem ej till den ursinnighet, som qväfver känslan af en återvunnen sällhet Lemnade åt sig sjelfva, skola de följa förnuftets väg, hvarifrån endast general Toll skulle kunna draga dem. Ham Hicrta * *. Fahlun den 9 Aug. Mitt sista ifrån Hedemora innehöll en i hast sammanrafsad relation om de tänkesätt jag mött hos bondeme i den orten. Jag ankom hit samma afton och på dessa dagar har jag uppsökt herr landshöfdingen samt andra betydlige män. Styresmannen
Och Beria och Serna voro hufvud för fäderna ibland dem som bodde i Ajalon; de förjagade dem som bodde i Gath. Men hans broder, Sasak, Jeremoth, Sebadia, Arad, Ader, Michael, Jispa och Joha. Desse äro Beria barn. Sebadia, Mesullam, Hiski, Heber, Jismerai, Jislia, Jobab. Desse äro Elpaals barn. Jakim, Sichri, Sabdi, Elienai, Zillethai, Eliel, Adaja, Beraja och Simrath. Desse äro Simri barn. Jispan, Eber, Eliel, Abdon, Sichri, Hanan, Hanania, Elam, Anthothia, Jiphdeja och Pnuel. Desse äro Sasaks barn. Samserai, Seharia, Athalia, Jaresia, Elia och Sichri. Desse äro Jerohams barn. Desse äro hufvud för fäderna i deras ätter; de bodde i Jerusalem. Men i Gibeon bodde fadren Gibeon; och hans hustru het Maacha. Och hans förste son var Abdon, Zur, Kis, Baal, Nadab, Gedor, Ahio och Secher. Men Mikloth födde Simea; och de bodde tvärsemot deras bröder i Jerusalem med sinom brödrom. Ner födde Kis, Kis födde Saul, Saul födde Jonathan, MalchiSua, AbiNadab och Esbaal. Jonathans son var MeriBaal. MeriBaal födde Micha. Micha barn voro: Pithon, Melech, Thaerea och Ahas. Ahas födde Joadda. Joadda födde Alemeth, Asmaveth och Simri. Simri födde Moza. Moza födde Binea; hans son var Rapha; hans son var Eleasa; hans son var Azel. Men Azel hade sex söner. De heto: Asrikam, Bochru, Ismael, Searia, Obadja, Hanan. De äro alle Azels söner. Eseks barn, hans broders, voro: Ullam hans förste son, Jeus den andre, Eliphelet den tredje.
Enligt hvad de tryckta Revisions-Berältelserne af år 1835 (pag. 24) och år 1Ö37 (pag. i5, 16) närmare omförmäla, hafva Banco-Fullrnäglige ej allenast dragit försorg om ulgifvandet af de 7 valörerne af Bankens nya Sedlar, hvilka blifvit af Rikets Ständer ovilkorligen bestämde genom §. i3p af Banco-Reglementet, utan ock, med den rättighet, sorn i nämnde §. blifvit Fullmägtige lemnad, funnit nödigt aLt låta utgifva en åttonde valör å 10 R:dr Banco, hvartill en betydligare quanlitet papper redan fanns förfärdigadt innan Rikets Ständer, vid sistförflutue Riksdag, fattat deras beslut angående Bankens nya Sedelsorter. Med stöd al den i §. 248 mom., litt. II., af Banco-Reglementet Fullmägtige lemnade tillåtelse, att, för underskrifningen, numereringen och dateringen al de nya Sedelsoi tei ne, provisoriskt bestämma den vedergällning, som pröfvades lämplig, hafva Fullmägtige, under iakttagande af den i §. i45 af samma Reglemente gifna föreskrift, alt alla Sedlar, som från Banken utgifvas, skola vara underskrifne af 2:ne detta Verks Tjenstemän, genom Beslut den 3 December i835, för de lägre valörerne bestämt tills vidare följande vedergällning i detta hänseende, nemi.: för första underskriften B:co R:dr 1: 16. för andra underskriften — 3a. samt för desse Sedlars förseende med nummer och serie-bokstaf ... „ — 24. Tillsammans B:co R:dr 2: 24 för hvarje rooorde; hvilket belopp med 16 skill, per 1000 understiger hvad som, enligt åberopade §. Litt. c af Banco-Reglementet, blifvit af Rikets Ständer bestämdt för underskrifter, numerering och datering af de äldre Sedlarne, från och med 8 sk. till och med 3 R:dr.
Han för godt finnér att i Högste Domstolen öfvervara. / alla frågor.om förklaringar öfver Lagen, emellan Riksdagarne, skola Högste Domstolens beslut hos Konungen i StatsRådet anmälas. Gillar Konungen den gifna Lagförklaringen, utfärdas den med Dess underskrift; ogillar Konungen densamma, för falle den lill all kraft och verkan. Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.-o 83. 88:de Med förklaring öfver Civiloch Criminalsamt Kjrko-Lag förhålles, som med sådan Lags stiftande. De förklaringar, som, till svar på inkomna förfrågningar om Lagens rätta mening, Konungen, genom Dess Högste Domstol, emellan Riksdagarne, gifver, kunna af Rikets Ständer ogillas, hvarefter de icke längre vare gällande eller af Domst olar ne iakttagas eller åberopas må. Utdrag af Protocollet öfver Justitia;-J'- renden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet pä Stockholms Slott den 11 September 182g. Närvarande: Justitias Stats-Ministern H. E. Hr Grefve Rosenblad. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E. Hr Grefve af Wetterstedt. Stats-Råden: H. E. Hr Grefve Löwenhjelm. Grefve af Ugglas. Undertecknad Hof-Canceller. Undertecknad Hof-Canceller uppläste i underdånighet ett på Nådigste befallning Bil. till K. M. Nådiga. Propos. N:o 83. 71 §• Med förklaring öfver Civil-, Criminalsami Kjrko-Lag för hålles, under Riksdag, sorn med sådan Lags stiftande. De förklaringar öfver Lagens rätta mening. Högste Domstolen, med Konungens bifall, emellan Riksdagarna, gifver, kunna a f Rikets Ständer vid näst påfölj ande Riksdag ogillas, hvar efter de icke längre vare gällande , eller af
I öfrigt godkändes, hvad i Betänkandet N:o 21 finnes föreslaget. Litt. Y. & Z. Godkändes. Litt. Å. Ångmachiner. Ångpannor. De i 1835 års Tulltaxa bestämda afgifter för införseln af dessa begge artiklar hibehöllos. Litt. Ä. Godkändes. Varor, som icke kunna hänföras under någon af de i Taxan upptagne bestämmelser, fann Ståndet böra beläggas med 33i procents införsel-tull. Tariffen för credit-upplaget och transito-afgiften, sådan den finnes upptagen i Betänkandet N:o 21, godkändes. Underrättelse om hvad vid Taxans verkställighet iagttagas bör. §. §. 1, 2, 3, 4 och 5 gillades. §. 6 godkändes , enligt Utlåtandet N:o 30. §. §. 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13 och 14 godkändes, enligt Betänkandet N:o 21, med iagttagande likväl vid den senare, att i 6:te morn. ordet ”först” införes, enligt Utlåtandet N:o 30, Trot. TJtdr. d. 14 Dec. 1840. §. 15 i Utlåtandet N:o 30 utgårj lill följd af Ståndets ofvan fattade beslut om vagnar. §. §. 15 och 16 i Betänkandet ]N:o 21 gillades. §. 17 gilladesj i afseende på beloppet af de tullmedel, som föreslås att vid utförsel sjöledes af i denna §. upptagne, inrikes tillverkade, varor från Stapelstad, beviljas, med iagttagande likväl, att orden i ingressen till §., ”der fabrik för tillverkning af sådana varor eger rum”, borde utgå 3 och af de förtydliganden, som för öfrigt förekomma i §.
Se Nio 9 af Rikets Ständers underdåniga skrifvelser. 14:o angående tillstånd för Presterskapet att jemte bibehållande af sin nu varande embetsdrägt vid alla presleriiga förrättningar få anlägga ett kors af silfver eller annan hvit metall. DO Anmäld den 27 September 1834- Då ett så stort antal af PresteStåndets ledamöter jemte Sliflens styresmän bestridt den föreslagna förändringen, att någon sammanstämmande mening inom Rikets Presterskap ej kunde antagas lill förslagets fördel, samt allmänna omdömets gillande deraf ännu mindre blifvit uttryckt, fann Kongl. Maj:t ej skäl till den föreslagna förändringen i Nåder samtycka. 15:o angående rättighet lill dubbel tjenstårsberäiuiing för Komministrarne i Gefle stad. Anmäld den 1 November 1839. I likhet med Preste-Ståndets underdåniga framställning, fann Kongl. Maj:t icke skäl att dubbel tjenstårsberäkning -åt Komministrarne i Gefle bevilja. 16:0 angående dubbel tjenslårsberäkning ‘för lärarne vid de nya skolorna i Åmål och Philipstad. Anmäld den 1 November 1839, och som Kongl. Maj:t i Nåder uppskjutit afgörandet af frågan om dubbel tjenslårsberäkning i allmänhet, ville Kongl. Majit förevarande i enahanda ämne väckta serskilda fråga tills vidare äfven uppskjuta. Bil. till R. St. Just. Ombudsm. Emb. Ber. den 14 Jan. 1S40. 63 17:0 om Prest-Kandidaters skyldighet alt ådagalägga kunskap i vexelundervisningsmelhoden, och angående lärares vid vexelundervisningsskolor rättighet att prestvigas.. Se N:o 23'af Rikets Ständers underdåniga skrifvelser. 18:oangående en allmän undersökning rörande Kyrkoliemmanen i Halland. Se N;o 24 af Rikets Ständers underdåniga skrifvelser.
Biblioteket, med grad och lön motsvarande Prot.-sekrct. vid Honungens Kansli ånyo varder upförd å rikets Stat nied ett årligt anslag af 1,200 r:dr b:cu. Anhålles om vederbörlig remiss till II. StatsUtsk. Remitterades till StatsUtsk. Uplästes en af Gr. Taube, Henning, Edvard, inlemnad motion af följande innehåll: Jag får ödmjukast föreslå det R. St. måtte besluta, att förre Lans-notarien i Upsala lån, Lands-sekret. Olof Henric Förberg, Hvilken, genom iråkad obotlig sjukdom blifvit alldeles oförmögen att sin tjenst vidare bestrida och således nödsakad alt begära afsked . Den 28 December e. m. från Läns-nolarie-beställningen, hvartill lön icke finnes å Riks-staleu npförd och som förthy icke medför någon pensionsrält, må ega att frun och med d. I Juli -ISSI uplid ra en årlig pension af 200 r:dr b:co, med dervid fästadt vilkor, att denna pension, hvarken får för gäld med qvarstad beläggas, eller införsel deri meddelas, utan att pensionen skall oafkortad till pensionstagaren utbetalas. Då Lands-sekret. Förberg genom träget och ansträngande arbete i allmän tjenst blifvit uturståndsatt icke allenast alt sin innehafde tjenst bestrida, utan äfven att söka och erhålla annan, med pensionsrält försedd, tjenst, hvarigenom hans hustru, Fru Maria Förberg, född Nordencreutz, blifvit beröfvad all rätt till något underhåll efter mannens död, får jag hemställa, att Fru Maria Förberg, om hon mannen öfverlefver, må varda berättigad, att, med ofvan föreslagne vilkor, så länge hon är enka, upbära en årlig pension af 200 r:dr b:co. Om remiss till StafsUlsk. anhålles ödmjukeligen. Remitterades till StatsUlsk. Uplästes följande af Hr Sandels, Pehr Benjamin inlemnade motion:
Att sådant sker ej blott utan all nytta, utan äfven till hinder för en klar framställning af de nödiga tillgångarne, är en mening, derom alla, som, enligt det föregåen*- de, sig i frågan yttrat, varit ense; och då härtill kommer, att de orörliga tillgångarne ändock icke allmänt, utan blott i en del redogörelser, ofta der ganska ofullständigt, upptagas, hvadan största delen af dessa stats-verkets och andra verks och inrättningars tillhörigheter aldrig uti riks-Imfvadboken synas, så Slats-Utskottels Utlåtande, A':o 206. 15 anser Utskottet, utan att derföre förneka nödvändigheten af desammas vederbörliga upptecknande i persedelredogörelser o. s. v., alt, till upplysning om äfven denna del af statens egendom, värden å fastigheter samt vissa inventarier och materialier, som icke kunna till rörliga tillgångar räknas, böra från alla allmänna verks redogörelser öfver sistnämnde tillgångar uteslutas. C. Frågan, om hvilken af de under stats-me-dlen innefattadefonderne hordc uti riks-hufvudbokens kapital-konto intagas, liar Stats-kontoret, uti sitt underdåniga utlåtande angående 1845 års stats-revisions-berättelse, först väckt, i det nämnde verk uttryckt sin tanka, att, då någon af ifrågavarande fonder måste för kapitalräkningens formerande undantagas, med hvilken alla de öfrige hade sina årsliqvider uppgjorde, detta naturligtvis blefve den s. k. statsreglerings-fonden, innefattande de egentliga, till ordinarie statsreglering hörande, statsmedlen.
Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Betänka nelen, Memorialer och Utlåtanden i anledning af väckte motioner om jemnkningar och rättelser i den af Kongl. Maj:t under den 5 Juli 1827 i Nåder utfärdade Taxa på arfvode för Landtmäteri-förrättningar. XVIII. B. 3g6. XIX. 120. XX. A. 116. XXV. E. 16. —■ rörande väckt fråga om behofvet af tillägg i Instructionen för LandtmäteriContoiret, ProvinceLandtmäteriContoiren samt Landtmätarne i Riket den 4 Maj 1827. XVIII. —- i anledning af gjorde motioner om förändring i skyldigheten att bygga och underhålla broar och vägar. XVIII. B. 397. XIX. A. 120. — om ett förändradt sätt för Kungörelsers publicerande i Kyrkor. XVIII. B. 3q7. XIX. A. i43. — öfver väckte motioner om ändring i Kongl. Förordningen den 19 December 1827 angående grunderne och vilkoren för Hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller andra lägenheter från Hemman. XVIII. B. 397. XIX. i45. XX. A. 257. XXXVI. U. i63. XXXIX. A. 23i. XLII. E. 47- — i anledning af Konungens Proposition, att Kongl. Förordningen den 19 December - 3ai ber 1827, ang5ende grunderne och vilko ren för hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller andra lägenheter från Hemman, må gälla äfven i afseende på Säteri-, Rå- och Rörssamt FrälseHemman, och att föreskrifterne om Säteribyggnads underhållande å Säterier må upphöra. XVIII. B. 397. XIX. 146. XX. i. 269. XXXVI. U. i63. XXXIX. A. 243. XLII. E. 47.
Då han af fri böjelse omfattat soldatlifvet och gjort det till sitt lefnadsyrke, går han äfven med mera villighet dess skiftande öden till mötes, än den, som utan inre kallelse, pä grund af en lag, som snart skulle anses tyrannisk, tvingades att, emot sin vilja underkasta sig krigstjensten. Hans långa tjenstetid inplantar hos honom en krigslydnad och en disciplin, hvilken man förgäfves skulle söka hos en på endast nationalbeväpningens grunder bildad trupp, och denna omständighet, i förening med hans öfriga förhållanden, gör honom dessutom mindre benägen för rymning. Spridd öfver hela landet, utgör den indelta arméen en stam, synnerligen lämplig för beväringen, och skulle uppfylla detta ändamål ännu mera, derest soldaternas utbildning ifrån början blefve fullständigare och undervisning dem meddelades i alla till soldatyrket hörande delar. I detta fall finnes väl en brist, men denna brist kan afhjelpas genom en ändamålsenligt ordnad rekrytexercis”. ”En sådan organisation, stark i sig sjelf och genom de ärofulla minnen, den för Svenska hären bevarar, kunna Utsk:n desto - 262 D en 28 Juni f. m. mindre tillstyrka att tillintetgöra, som dess vidare utveckling etter tidens fordringar ulan svårighet låter verkställa sig”(!?). Utsk:n medgifva indelningsverkets intrasslade och omilitäriska former, men anse det icke dess mindre vara det för Sverige mest passande organisationssystem! — Den motsägelse, som häri innefattas, torde ej med tystnad böra förbigås. I förslaget har ingalunda klandrats indelningsverkets hufvudgrund med hänseende till de tidsförhållanden då det inrättades, men deremot har i förslaget detsamma ansetts olämpligt för nutidens behof ; — till en del med anledn. af dess af Utsk:n medgifna, brister. Att indelta arméen är egendomlig för Sverige, måste väl ej vara ett skäl att bibehälla den, om man icke anser den ändamålsenlig? Att indelta arméen är nationel medgifves; men en på allmän nationalbeväpning fotad armé är det ej mindre.
Herr Nordenanckars, Fredric Wilhelm, den 24’dennes e m. på bordet lagda motion om förändrad lagstiftning för Rikets Ständers Bank; tillika med de i anledning deraf denna dag afgifne yttranden ; Lag-Ut skottet : Friherre Cederströms, Thure Fredric, den 24 dennes f. iri. pä bordet lagda motion om afskaffa lide af den uppenbara kyrkoplikten, samt ändring af straffbestämmelserna för första och andra resan stöld; tillika med ett i anledning deraf denna dag afgifvet yttrande; Densammes den 24 dennes f, m. på bordet lagda motion om upphörande af Lagmansoch Käinnerssamt Riddaresyne-Rätteme; tillika med de i anledning deraf denna dag afgifne yttranden; Herr Nordenanckars, Fredric Wilhelm, den 24 denne» e. »1. på bordet lagda motion om förändring i credit-lagarne; Allmänna Besvärs<• och Ekonomi-Utskottet; Friherre Raabs, Adam Christian, den 20 dennes på bordet lagda motion om hevärings-manskapets beklädnad; tillika med de I anledning deiaf denna dag afgifne yttranden; Herr Bråkenhjelms, Pehr Reinhold, den 24 dennes f. m. på boidet lagda motion, angående förändring uti nu gällande författningar om mått, mål och vigt* Från Högv. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo och remitterades till Stals-Utskotlet följande r Ståndet väckta motioner: l:o af Professor Reuterdahl, att, ifall Upsala cathedral-skola hugnäs med de af Professor
Jag hafver intet behag i eder, säger Herren Zebaoth; och spisoffer af edra händer är mig icke täckeligit. Men af solenes uppgång allt intill nedergången skall mitt Namn härligit varda ibland Hedningarna; och i all rum skall mino Namne rökt, och ett rent spisoffer offradt varda; ty mitt Namn skall härligit varda ibland Hedningarna, säger Herren Zebaoth. Men I ohelgen det dermed, att I sägen: Herrans bord är oheligt, och dess offer är föraktadt, samt med sinom spis. Och I sägen: Det är icke utan mödo; och slån det i vädret, säger Herren Zebaoth; och I offren det som röfvadt, halt och krankt är, och offren så spisoffer. Skulle sådant täckas mig ifrån edra hand? säger Herren. Förbannad vare den bedragaren, den i sinom hjord hafver en Han; och när han gör ett löfte, så offrar han Herranom det som intet doger; ty jag är en stor Konung, säger Herren Zebaoth, och mitt Namn är förskräckeligit ibland Hedningarna. Och nu, I Prester, detta budet gäller eder till. Om I det icke hören, eller icke läggen det uppå hjertat, så att I gifven mino Namne ärona, säger Herren Zebaoth; så skall jag sända en förbannelse ibland eder, och skall förbanna edor välsignelse; ja, förbanna skall jag dem, efter I icke villen lägga det uppå hjertat. Si, jag skall förbanna edra efterkommande, och kasta eder träcken af edro offre uti edart ansigte; och han skall låda vid eder. Så skolen I då förnimma, att jag sådana bud till eder sändt hafver, att detta skulle vara mitt förbund med Levi, säger Herren Zebaoth. Ty mitt förbund var med honom, till lif och frid; och jag gaf honom fruktan, så att han mig fruktade, och förskräcktes för mino Namne. Sanningens lag var uti hans mun, och der vardt intet ondt funnet uti hans läppar; han vandrade fridsammeliga och redeliga för mig, och omvände många ifrå synd.
Domen warde, genast efter afkunnandet, med alla dertill hörande Protocoll och Handlingar, pä publik bekostnad, genom trycket befordrad till Allmänhetens kunskap. Kommer saken till Konungens Högsta Domstol, förhälles pä enahanda satt. Den man, som af Rusens Ständer blifwic tillförordnad arr Justina . Ombudsmannen i Embetet efterträda, ware wid sädanr tillfälle pligtig att hans Embetes skyldigheter u:öswa, föranstalta om tryckningen af Rättegangs-Handlingarne samt biwista öfwerläggningarne uti malek hos Högsta Domstolen. Alla 788 Den k9 Zebruarii. Alla mål, angående förbrytelser emot denna Lag stola, wid answar för Domare och Embetsman, med största ffyndsamhet afgöras, och wid alla tillfällen, da fräga kunde u stä om flera olika brotts bestraff. ning, särskilt behandlas, äfwensom den brottslige i alla de sall, dä han ej redan gjordt stg saker till dödsstraff, eller fästning för lifstiden, stall särskildt undergå den bestraffning som han, enligt denna Lag, sig ädragit. Böter efter denna Lag mä ej förwandlas i annat straff, än fängelse ä Fästning, efter beräkning af Sexlori Riksdaler Trottiotwä Skillingar, såsom swarande emot hwarie mänads fängelse, mänaden räknad till Tjuguätta dagar. Böter under ofwannämde summa soaré emot Fjorton dagars fängelse i orten, der förbrytelsen stedt, Böt^r efter denna Lag gange till twestifies emellan Åklagaren och närmaste Inrättning för de Fattiga, de fall undamagne, dä böter, enlitt hwad här ostvan stadgadt är, Mälsäganden ensaint tillfalla. Stormägtigste Allcrnädigste Konung!