Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N.o 49• > 5 son hafva instämt Nils Strindlund, Casper Wijkman med flere Ledamöter af det Hedervärda Ståndet, under yrkande, att Jägeri-betjeningen borde afskalfas. Härförutan hafva åtskilliga talare anmärkt en felaktighet, som i Utskottens förra Utlåtande influtit vid citationen af 4 § 1 1647 års Skogsordning; i anledning hvaraf Utskotten, innan de ingå i någon ytterligare pröfning af frågan, böra angifva, att den anmärkta §:n influtit, sådan den finnes tryckt i Brumrners samling af Kongl. Förordningar, rörande Skogarne; att olikhet emellan serskilda aftryck af Författningen verkligen eger rum, och då detta misstag nu blifvit rättadt genom nämnde §:s införande i sin helhet, sådan den i originaldocumentet i Riks-Archivet finnes förvarad, torde de i det efterföljande få tillfälle att ådagalägga, att anmärkningen ej varit af beskaffenhet att beij dligt inverka på frågan. Hvad sålunda erinradt blifvit, hafva TJtskotten noggrannt öfvervägat, och då det vore mindre upplysande att ingå i en speciel vederläggning af hvarje serskild anmärkning, anse Utskotten sig fast hellre böra företaga en ny utredning af frågan, hvarförutan likväl erinras bör, alt der, på sätt Herr Danckwardt yttrat, genom Ingakraft vuu - i6 Lagsämt Allm. Bcsv. o. Occ. TJtsk. Ull. N.-o 49- na Doniar eller Resolutioner iir vordet bestämdt, att blott några socknar hafva del i vissa allmänningar, måste vid delningen deraf dessa Dornar och Resolutioner tjena lill ofelbar efterrättelse, och att följaktligen någon ny rätt, genom antagandet af Utskottens förslag, ingalunda kan, utan uppenbar misstydning af detsamma, uppkomma för sådana socknar, som lagligen varit uteslutne.
Lagerbjelke, Gustaf: Jag begär endast få fästa uppmärksamheten derpå, alt den anteckning, som bör ske i jordeboken, i min tanka icke angår de personer, som begagna holmarne, utan alt de och de holmarne blifvit till allmänt begagnande upplåtne. Hr von Hohenhausen: Om någon begär att på dessa holmar få uppföra hus, så skall särskild anmälan derom göras hos Konungens Bef:h:de, och det kommer då att dermed förfaras på vanligt sätt, samt anteckning göras i jordeboken. Hr Den 22 Januari e. m. 393 Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller att af Ridd. secret. fa veta, om det är bekant burn de öfriga Ständen afgjort detta mai. I anledn. häraf upplystes, att Presteoch BondeSt:n bifallit Utsk:s utlåt., men att prot.uldr. i ämnet ännu icke ankommit från BorgareSt. Hr von Hartmansdorff: Jag får, emot hvad Frih. Raab yttrat, erinra, att jag icke talat om någon bosättning på dessa holmar, men jag har förmodat, att fiskare komma att uppföra några fiskarestugor der och ligga der om nätterna. Om det skulle tillgå så, som Hr von Hohenhausen anmärkt, så är det så myckel bättre. Det står väl icke så uti betänk., men man bör hoppas, att, för sakens riktighets skull, det måtte komma att tillgå på det sättet. Uppå härefter framställd propos. biföll R. o. Ad. StalsUtsk:s utlåt. Gr. Sparre, Erik: Från StatsUlsk. lärer hafva inkommit och på förmiddagen blifvit hordlagdt ett betänk. rör:de K. M:s nåd. propos. om anslag till arfvoden för lagberedningens ledamöter. Då det är mig bekant, att, i okunnighet om R. St:s beslut derom, en och annan ledamot ämnar att afresa ifrån hufvadstaden, så tager jag mig friheten föreslå, att delta betänk, blir uppfördt främst pä föredragningslistan nästkommande Lördag.
S: D: Till slutligt afgörande företogos de sedan sista Riksdagarne i Stockholm 1809 och 1810 samt i Örebro 1810 och 1812 hvilande förslag till ändringar i Grundlagarne uti nedanskrefne ordning; och stadnade Ståndet deröfver i efterföljande Beslut: Angående Regerings Formen. § 2. Det af Constitutions Utskottet föreslagne till-lägg blef såsom en följd af Riksens Höglofl. Ständers redan fattade Beslut, angående 41 :sta § m, afslaget. § 4. Den år 1809 yrkade ändring af orden: eller Ofrälse till och Ofrälse blef af Ståndet gillad. Constitutions-Utskottets år 1812 afgifne Förslag till ny redaction af samma 4:de §. blef bifallet. § 5. och i sammanhang dermed §§ 6, 7, 8, 9, 10 och 11 blefvo oförändrade bibehållne. § 12, Likaledes blef den i förening med ofvanberörde 5 :te § föreslagne nya redactionen ogillad, äfvensom det af Constitutions Utskottets år 1812 tillstyrkte till-lägg uti denna 5. afslogs. §§ 13 och 15. bibehöllos oförändrade. § 20. Den af Constitutions Utskottet 1809 tillstyrkte förändring bifölls. § 28. Det ifrån 1809 och 1810 hvilande förslaget till ändring i denna § bifölls, undantagande 2 ulra Momentet: att till Sysslor vid Academierne befordra Utländske Lärde af utmärkta egenskaper och förtjenster, samt uti 5 :te Momentet: Ingen må till Militäre Ordinarie Beställning utnämnas eller på Förslag uppföras, sorn ej uppnått 18 års ålder; hvilka tillägg afslogos; äfvensom det vid 1812 års Riksdag föreslagne tillägg till denna § blef ogilladt. § 29. Nya redactionen bifölls. § 35.
Af denna summa torde 16,000 R:dr b:ko böra användas till upköp af 20 kor och tvenne tjurar för hvarje holländeri och 4,000 R:dr b:ko användas för de omkostnader, hvilka utan tvifvel skola upstå för ordnandet af dessa ladugårdar. Som behandlingen af denna sak för öfrigt är af allt för stor vigt, att en enskild representant skulle våga att framkomma med detaljerade upgifter på huru dermed borde gås tillväga, får jag ytterligare i ödmjukhet föreslå: att, ifall mitt förslag blir antaget, R. St:r i underd:het till K. M. måtte ingå med en anhållan, det en komité måtte blifva nedsatt, som eger att vidtaga de åtgärder, som för ändamålets vinnande befinnas vara nödiga. Då de åtgöranden, hvilka i Norge blifvit åstadkomna i och för realiserandet af samma sak jag här ofvan haft äran föreslå, möjligen Den 29 November e. m. 507 kanna vara till stor nytta vid behandlingen af detta ämne, och jag från Sällskapet för Norges väl fått löfte om underrättelser häruti, utbeder jag mig, att framdeles, då dessa blifvit inhemtade, få meddela dem till det Utsk., som komma att behandla frågan. Om remiss af denna motion till vederbörligt Utsk. får jag i ödmjukhet anhålla. Begärdes på bordet. Hr Tersmeden, Pehr Keinil., upläste en så lydande motion: Hvarje upmärksam betraktare af kristendomsundervisningens tillstånd i vårt land i allmänhet, och synnerligen inom folkskolorna, lärer det ej ha kunnat undgå, huru katechesläsningen inkräktat på andra läroämnen, huru den efterhand blifvit betraktad såsom ett fullgodt surrogat för bibelläsning; huru en viss färdighet deruti bland allmogen ej sällan ansetts liktydig med och äfven benämnts kristendom. Frågar man sig härvid, huruvida ett vidlyftigare dogmatiskt kompendium verkligen är af nöden vid den första kristendomsundervisningen, så torde svaret häruppå, inför hvarje uplyst förstånd och oförvillad känsla, utfalla nekande.
Wld detta beslut har sälcdes ingen fröga uppstått om dc handlingar och Protokoll, hwilka hos Herrar Fullmäktige och Revisorer blifwit förde och i Boliquen finnas förwarabc, ir> extens», eller i sammandrag , skulle allmängöraS, ehwad dc innefattade hemligheter eller ej. — Contraproposttioncn, hwilken af Majoriteten blifwit afstagen, bcwisar detta sä myckel mera tydligt, som, i händelse den blifwit bifallen, ''en fullständig Berättelse, sädan Kansli - Afdelningen "den upprättat, ätföljd af hwad i Banco - Utskottet "derom blifwit yttradt, genast ifrön Banco - Utskottet "till RikctS Ständer borde bfwerlemnas till den ötgärd "derwtd, som de klindt lämpligast anse." Pä goda skäl har Höglofl. Utskottet fattat sitt bcstut, och dst är jcmwäl vstridigt, att blott detta förhastande borde rnstä i den manlista Sb-tberattelsen till Rikets Höal. Ständer, nemligen, att rejpective Herrar Deputerade i detta Utskott, stlnnit sits föranlatne, att göra ofwanberörde anmärkning emot herrar Fullmäktige. Sedan Herr Ryumäfiaren Grefwe kstsmilroim och Herr Majoren Friherre jaeob stiaclersriöms hoS Höglofl. Ribbe! skåpet ock Adcln ingifna anföranden till Ulskottck hlifwit remitterade, blcfwo deftc den 4 sistl. till KanstiAfdelningen förwiste, att betz ullätandc deröfwer afgifwa. Sednare delen af Herr Grefwe hamiltons Memorial, broan Herr Baron LestslLträm instämt, kom der i behörigt öfwerwägande; dä samma KanstiAfdclning icke fann nägot skäl hofwa förekommit att tillstyrka ändring eller uphäfwande af Högloft. Utskottets in klen» redan fattade bcstut.
Således, då hypotheksföreningar blifvit satta i första rummet, då sedermera associationer för spannmulsbelåning samt privatbanker, som i stor scala befatta sig med samma ändamål, blifvit nämnda, samt derefter privatbanker i allmänhet och slutligen andra bolag och enskilda personer äro föreslagna att erhålla ifrågavar. rättighet, så är del klart, alt i mån af bristande tillgångar blifva de sednare nämnda uteslutna från delaktighet af denna förmån; men i händelse tillgångarna räcka lill äfven för dem, kunna de begagna sig af denna bancorörelse, som ar fullkomligen öfverensstämmande med sanna bankprinciper och nästan dea enda riktiga förvår bank, emedan den medgifver möjlighet för banken att utsträcka sin rörelse, då näringarna så kunna fordra, och att indraga den, då näringarna icke behöfva clt sådant biträde. En sådan creditivrörelse ger de särskilda associationerna den fördel, att de ej behöfva hålla stor cassa, utan hafva att påräkna understöd i nödens stund. Det är icke någon slags bank, som med så mycken nytta och på sä riktiga grunder, som en statsbank, kan lenina ett dylikt biträde, och denna rörelse tillhör nästan uteslutande en sådan bank; ty en statsbank bör icke egentligen beräkna någon vinst, utan om den bär sina kostnader och använder hvad som af andra banker beräknas som vinst till understöd för industrien, liar den, enligt sin bestämmelse, blifvit icke en näringsidkare, utan ett stöd lör näringarna. Slatsbankens allmänna grundsats är således att öka ifrågavar. associationers styrka, på det de så mycket mera må kunna befrämja industrien. För min del får jag derföre vördsamt tillstyrka antagandet af förevar, punkt af Utsk:s betänk, i sin helhet, dock med iakttagande af någon redactionsförändring till följd af R. o. Ad:s redan fattade beslut, emedan den proportion, som R. o. Ad. frångått, i denna punkt omnämnes. Jag yrkar icke kringgående af R. o. Ad:s förra beslut, utan endast denna punkts antagande, såvida den står i öfverensstämmelse med redan fattade beslut; men dessa göra blott en redactionsförändring nödig. io H. 4® 3(5a Den 3o Juli •. m. Frih.
Härförutan äro inom länet inrättade 3 särskilda flickskolor, en små - barnsskola och en slöjdskola. För danande af Folkskole-Lärare finnes sedan år 1843 ett Institut i Strengnäs. En arbetsoell förbättringsanstalt för barn är inrättad, stående under särskild Direktion, med Landshöfdingen till Ordförande och af honom tillkallade Ledamöter. Offentliga sjukvårdsinrättningar för Länet äro: l:o Lazarett och Kurhus i Nyköping, 2:o Ett Lazarett och Kurhus i Eskilstuna, för denna stad samt Österoch Wester-Rekarnes härad. 3:o Nyköpings Hospital. 5. hvaraf dock det för kurhuset i Nyköping uppförda belopp till största delen består af i landet innestående uppbörd, som först under ett följande år inflyter. Kurhusafgiften har under nämnde 3:ne år utgjort 6 sk. för hvarje mantalsskrifven person inom Rekarnes fögderi och Eskilstuna stad, men för öfriga Länet 5 sk. Banko. Vid hospitalet har i medeltal under ifrågavarande 3:ne år 56 personer erhållit vård och dagportionskostnaden utgjort 7 sk. 5 rst. Hela utgiftssumman för denna tid har uppgått till 15,351 R:dr 43 sk. 9 rst. Banko. Inom Länet finnas 3:ne Provincialoch 2:ne extra Provincial-Läkare anställde, äfvensom en ensamt af kommunen aflönad Distrikt-Läkare för Floda socken. Jemte de apotheker, som finnas i samtlige städerne, äro dylika anlagde vid Malmköping, samt i Björnlunda, Floda och Westra Wingåkers socknar ; hvarförutan vid Bie i Floda socken en så kallad kall vattenkuranstalt finnes inrättad. 23 Antalet af taxerade krogar och andra. näringsställen som, oberäknad t gäst gifverierne, år 1847 uppgick till 66, utgjorde år 1850 52, hvadan en minskning af 14 stycken i detta antal ägt rum, och det endast å landet.
Men denna fördel komme under nuvarande förhållanden berörde åboer icke till godo af det skäl, att för skatteköp ovilkorlig immission i hemmanet erfordrades; och då vid ansökan derom kungörelse borde utfärdas med uppmaning till dem som till hemmanet kunde ega bättre rätt än åboen, att inom natt och år göra densamma gällande, fruktade denne att genom en dylik åtgärd uppväcka anspråk, från hvilka han eljest möjligen kunde blifva fredad; till förekommande af hvilken osäkerhet i kronojordens besittning och den liknöjdhet vid dess brukning, som deraf vore en följd, motionären föreslagit utfardande af en författning, hvarigenom dem, hvilka ville väcka anspråk på åborätten lill kronohemman, sorn med stöd af ofvauomförmälde Kongl. Kungörelse den 29 Februari 1808, före 1835 års slut blifvit försålde, blefve ålagdt att inom viss tid, af exempelvis natt och år från författningens kungörande, talan derom vid deusammas förlust, i laga ordning anhängiggöra. Hvad nu först angar det af Olof Lindström framställda förslag om skyldighet för, såsom han det benämner »bördeman», att till köpare af besittningsrätten till kronohemman före dess tillträde återställa den för slik besittningsrätt erlagda Lay-Utskollels Betänkande. J\f 19. löseskilling, få Utskotten, med erinran om den väsetidtliga skiljaktighet, som förefinnes emellan den i lag stadgade bördsrätt, på grund hvaraf eganderätt till fastighet förvärfvas, och den åt kronohemmans-åboers efterkommande medgifna företrädesrätt framför oskylde till värdskapet å dessa hemman, der endast nyttjanderätt är i fråga, tillika lasta uppmärksamheten derå, att Konungens Befallningshafvande åligger att då flera göra anspråk på besittningsrätten till en sådan lägenhet, bestämma företrädet dertill, men att talan angående den ersättning, en afträdare kan anse sig ega att för hemmanet fordra, bör, i brist af godvillig öfverenskommelse vid Domstol, efter stämning, anhängiggöras och pröfvas.
Ida hade knappast hunnit ned på sadelplatsen, förrän h o n mötte löjtnant Edelberg och hans unga fru. » Goddag, fröken Hallner! Det var då riktig tur att vi träffades! V a r nu snäll o c h muntra u p p J e n n y litet, ty h o n är vid misshumör i dag. » Fru Jenny var allt utom belåten, det syntes tydligt, o c h innan Ida hann säga något, utbrast hon: » Ja, j a g vet inga odrägligare tillställningar än kapplöpningar! K a n det vara något nöje att se arma, utmärglade hästar o c h ryttare, s o m på- minna o m humlestörar? N e j, f y! » » Men hvarför i all världen har du då rest h i t? » frågade Ida förvånad. » Min man ville ha mig m e d o c h förresten — det ar j u tres chic. I m o r g o n äro vi bjudna på middag till öfverstens, o c h då måste man kunna deltaga i allmänna samtalsämnet. Nej, se hvad L y d i a är elegant i dag! Säg, Ida, du k o m m e r naturligtvis på balen i kväll? » » Ja, » svarade Ida litet tankspridd, ty h o n hade fått syn på löjtnant v o n Minoff, s o m stod strax bredvid, tillsammans m e d några andra yngre officerare. Om h o n ändå kunde få träffa h o n o m! Jo, nu såg han henne o c h k o m fram o c h hälsade. » Kanske j a g får tjänstgöra s o m rådgifvare åt herrskapet, liksom åt kamraterna nyss, » framkastade han muntert. » Tack för tillbudet, m e n vi äro hvarken rådlösa eller brödlösa, » svarade Jenny. » Ja, otack är världens lön! » sade löjtnanten skrattande, utan att låta genera sig af fru Edelbergs mindre vänliga ton. » H v a d är det för råd du har att gifva? » frå- gade mannen. » Jo, hvilka hästar ni skola hålla på vid totalisatorn. Jag har j u nu sett d e m hvarje dag efter träningen, så jag är ganska inne i förhållandena.
Directeurerne pröfvas med lika noggrannhet som hva* och en annan persons, samt Utskottet dessutom medgifvit Ledamöterne länsrätt på pu« blique papper. 3;o Att, hvad accorder eller eftergifter ä lån beträffade, hvarom Utskottet .ansett pröfningen böra hänskjuta® til! Rikets Ständer, dylike enskilde mål borde sa vidt möjligt är* skiljas frän Städernas befattning samt af BancoUtskottet afgöras, eller ock, endast om och när dertill finnes anledning, af Utskottet un» derställas Rikets Ständer; hvarigenom således förekommes, att Ständerna blefvo besvärad© jned alltför manga småsaker. Uti desse omständigheter så väl sona' hvad i öfrigt Utskottets Memorial innehåller „ anser Utskottet sig tillräckligen hafva uppgift» vit skälen för sitt tillstyrkande; och då Ufs&ottel finner ©fvanbereid® anmärkningar ic&® Bartea-Utskottets Betänkande»* 3 37 gifva anledning till ett ytterligare utvecklande af grunderne för Utskottets förslag; får Utskottet, med åberopande af dess innehåll, endast vördsatnt upplysa, att genom beslut af ilen 3:dje och louie innevarande månad, hvil* ka blifvit Utskottet tillkännagifne, Höglofl. Ridderskupet och Adelil , Högvördiga PresteStändet samt Hedervärda JBondeStändet redan godkänt Utskottets Memorial, och att, i föjld deraf, de deruti tillstyrkte ändringar, vunnit gine Stånds bifall. Stockholm den ai November lSaj. Ånkont den 30 Köv. 1823. Memorial till Rikets Högloft. Ständer, angående nagta nödige ansedde förklaringar och ytterligare controller i afseende pä lanquens Cassör i jemte en ärlig ersättning af 200 R.dr för CassaCommissariens derigenom ökade arbete och möda.
2 :o att den af Lag-Gom mitten föreslagna och af Justitieombudsmannen förordade indelning af fängelsestraffen i straffarbete och fängelse, må antagas såsom grund för den nya Crimin allag eri. 5.0 att ensamhets fängelset må användas endast för ransakningsfångar och bekännelsefångar samt i början af fängelsetiden för alla grö re brottslingar, eller i allmänhet för sådana, hvilkas förbrytelse enligt 1754 års lag år med dödsstraff, svårare kroppsstraff eller fästningsarbete belagd. 44 Hor till Lag-Utskottets Betänkande, iV:o g3. 4:o att ensamhetsfängelset, såsom straff, icke må utsträckas till längre tid, än högst 18 månader, men dessutom kunna inoni fängelserna för kortare tid användas såsom disciplinarmedel. 5:o att straffarbete må verkställas i gemensamhetsfängelse, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med den förbättrade Auburnska methodenså att fångarne under nätterna förvaras i ensamma celler, men om dagarna arbeta tillsammans i mindre af delningar under tystnad och sträng disciplin. 6:o Alt för detta ändamål dels de nya Penitentiärfängelser, hvilka åro under arbete, må förses med rum för gemensamt arbete, dels Lånsfängelser, Stadshäkten och Fästningar inredas med celler för fångarnes afskiljande under natterna och vid ledighet ifrån arbete." af Herr Lagergren: "Uti Lag-Ulskottets förestående Betänkande har jag icke instämt. Både i afseende på motiveringen för Utskottets tillstyrkanden och i fråga om sjelfva dessa tillstyrkanden har jag oftast varit af skiljaktiga tankar från dem, som Utskottets fleste Ledamöter ansett böra i Betänkandet uttryckas. Att fullständigt framlägga dessa skiljaktigheter, så vidt de angå motiveringen, medgifver icke tiden. Jag tror mig derföre kunna härutinnan inskränka min reservation blott till antydande af de grundåsigter, i hvilka jag skiljer mig från pluraliteten inom Utskottet. Uti Betänkandet antages att Rikets nu gällande brottmåls-lagstiftning icke är mägtig af förbättring, utan bör ”utdömas” och ersättas af en alldeles ny strafflag.
Lika litet kan jag förstå, hvarföre 55 §. i den hitintills gällande författningen blifvit borttagen. Väl har jag, under Utskottens öfverläggning, fått höra långa föreläsningar för och emot, och ännu orimligare förslag till en annan §., som Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. 37 likvisst strandade emot Rättegångs-balkens 17 kap. 7 §.; men intet har jag kunnat öfvertygas om nyttan af det ”pröfvc Domaren”, som man nu i tysthet medgifvit, medelst uteslutande af 55 §. i bränvinsförordningen. I dessa delar vill jag anmäla min reservation emot betänkandet och anhåller, atl densamma blir bifogad Utskottens utlåtande.” Häri bar Ola Pehrsson frän Blekinge län instämt. Af A. Uhr från Örebro län: ”Då i en del städer och orter ingen ordningsstadga af lokalmyndigheterna är utfärdad för dem, som ega rättighet till försäljning af spirituosa i minut, och då ej allestädes, der en sådan för närvarande finnes, den är af beskaffenhet, atl det ändamål, den barde åsyfta, vinnes, utan i håda fallen osedlighet och oordning blifvit följden, så kan jag ej underlåta anmäla min reservation emot sammansatta Utskottens beslut, att ej vid 43 §. införa de af afdelningarne nästan enhälligt beslutade, och af behofvet påkallade, så lydande tillägg: ”4:de mom. Kongl. Öfverståthållare-embetet i Stockholm och ”Magistraten i rikets öfriga städer böra derjemte, för nyssnämnde slags näringsidkare, meddela lämpliga ordningsstadganden, hvilka inom hvarje stad böra, så ”vidt hinder deremot icke möter, bringas till likstämmighet för all derstädes tiliåleu försäljning af spirituösa drycker, och olika tider för näringsställenas tili”slulandc icke bestämmas, så vidt ej sådant för ordningens upprätthållande finnes ”vara nödigt.” ”7: de mom.
Skåne utgående kronotionde spanmå) på en anstalt, den der långt före detta upphört, icke lärer böra ifiågakomma, hemställer Utskottet, att den väckta motionen måtte få förfall». Stockholm den 4 Juli r 84ö* f.A n fsbasiJJlv hmmM Ä« shnA sba JsqnJrsgMKÄ A snAinäSttii 'is laäoj» «fo» t»?r«ois!i «I?toJooJ s b 'is -febi sid nsJsraB' saaafc « STOCKÉMÄ,», f. d Schultze’* Boktryckeri, 1848, M lioja Jbsxaat V f T '.s 1 f iViÉ aåi1'! . % 88f*»' A; , ;«'■■■. ;^!Vch2i?!i<3 W ItsV 091*3! -bl ClfeS 1*9011 IIU) | 13 ‘ Ti^t 000«0<f i: .-.vv-b b:. ibba 'iti ^(inJiSd: 0 a i i? Ig gil v l; . : ! -va-Tl ä 3 m Ståls-Utskottets Utlåtande, No 238. 1 N:o 238. Anb. till Kxp.-Utik. den 6 Juli, kl. 12 midd. Utlåtande, i anledning af erhål/ne återremisser &
Obligationer med 4 procents ränta,' utfärdade till Rikets Ständers Bank, eller dess ordres, att årligen till ett antal af 22 stycken å 4,000 R:dr B:ko hvardera, eller å ett sammanlagdt belopp af 88,000 R:dr sagde mynt, infrias 3,432.000: 3,300,000; - » med 4 proc. dito, för upplånte medel till utbetalningar å kreditivet för neutralitetens upprätthållande (serien B.) 342,375: — 332,625: - » med 41 dito, för under åren 1857 och 1858 upplånte medel, 44,000: » med 4 dito, för det till jernväg sanläggningars bekostande, enligt Rikets Ständers'1 beslut vid 1853 och 1854 års riksdag, upptagna fonderade statslån (serierna A. och B.) 225,500: — 225,500: — » med 31 dito, för dito dito, (serierna C. och D. 54,400: — 54,400: — Ränteoch amortissements-fonden för sistnämnda statslån, å hvilken fond af Rikgälds-kontoret godtgöres 5 procents ränta, 22,638: 96. 27,247: 2. Insatt fond till säkerhet för Götha kanals framtida underhållande, emot 5 procents ränta, 140.889: 140,889: — Beviljad och afsatt fond för Södertelje kanals underhållande, emot dito, 45,000: — 45,000: Innestående lösen för å skattejorden växande ekar; ä hvilka medel godtgöres 4 procents ränta 296,019: 56. 298,535: 66.