Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Julii P. 54o. Sala Silfververk, angående. Aug. Oct. P. 3. Salt, om Tullfri införsel af. Nov. P. r 13, 396, 45o. — om rättighet för Herjeådalens Allmoge att Tullfritt få hämta från Röraas i Norrige. SaltpetterFonden, angående dess förräntande. Nov. P. 110. B. a5. P. 246, 25o. Dec. 2 A. P. i4- Saltpettergärden, angående. Febr. P. 759. Aug. Saltza, Fiherre Gustaf von, yttranden. SaluAccisen. Se Accisen. Sammansatte Utskott, om utskrifvande af särskilte exemplar till hvarje Utskott, då mål till dem remitteras. Febr. P. 801. Sandels, Hans Excellence Hr Grefve Johan August, yttrande. Maji P. 752. Santesson, förr Häradsskrifvare, angående dess pension. Aug. P. 473. Schinckel, Johan Fredrik von, yttranden. Aug. Schlegelska Köpegodsen i Halland, angående. Jan. P. 207, 213. April P. 367. Schleswig och Hollstein, angående ersättning till innevånarne derstädes för gjorde leverancer m. m. till Svenska Arméen efter freden i Kiel. Julii P. 1126. Sept. P. 492- Schmidt, Georg Lars af, yttranden. Mars P. 271. B. 608. Sept. P. i5^. Schoerbing, Canlzli-Råd, om inköpande af dess bok rörande den rätta skogshushållningen. Febr. P. 743. B. 856. April P. 623. Schough, Capitaine G. O., om eftergift af den Kronan tilldömde immissions-rätt i bans extra-lön. Junii P. 120. Schulzenheim, Friherre Conrad Theodor, yttrande. Febr. P. 751. B. 858.
Angelägit är ock det, att dä de nu i tjenst stäende blesicrade Officerare och Under Officerare, eburu stil werk,am tjenstgöring oförmögne, icke utan härd orättwisa kunna twingas att bortby. ta sine knappa lönings förmoner, emot än knappare Pensions willtor, Kongl Maj.t för. sättes i tillfälle, att, genom anbud af en för deras nödtorftiga bergning lämpad Pensions, summa, förmä dem till afskedstagande och att sämcdelst lemna rum för tjenstbart Befäl tvid Armeen. Sä mycket wigtigare har det för StatS. Utskottet warit att, till underlättande af Kongl. Masts Nädiga omsorg i denna del, oaktadt Stats Werkets kända knappa tillgängar, hwilka genom nya päkomne Stats utgifter ytterligare medtagas, söka till att Utfinna medel till den mätteliga Summa Kongl. Majit i sädant af' seende 148 Den 29 September. seende östat; Och som Stats Utstottet funnit utrväg gifrvaS att dertill ästadkomma x,5Lv R:dr ärligen, sä sär Stats-U,kottet nu till Riksens Högloft. Ständer hemställa, om Riksens Högloft. Ständer bifalla, att en sädan Summa mä pä Stat anfläS, och utbeder sig Stats.Ulstottet att i särsttlt Betänkande, i ett sammanhang fä upp. gifwa, hwarest medlen till sä wäl denna, som öfriga af Stats. Utstottet tillstyrkte utgifter, kunna erhällns. Orebro den 29 September 1310. kä NjAloil. Ib. Wci^mgo. kä VNIokixe 8orgrre-8kIn6ekk PI Us<ierv!r-is 3on<is-5r!s 1. eäsm§terr v!xn»r: lisli l-elisinLlerr /^br. Lozol. ^nöers ^obgnrtoa. O. /t. l-unnius.
Instruction numera blifvit af Rikets Ständer fastställd och af Kongl. Majit utfärdad, till ledning vid revisionerne af Bmcoverket, hvadan således Revisions-Instruclion af den 20 Januari 1824, i hvad den rörer delta Verk, redan lill all kraft och verkan upphört, och då den under förflutna tider iagltagna likstämmighet i föreskriflerne, rörande Bancooch Riksgälds-Verkens granskning, äfven hädanefter synes böra återställas, så vidt med dessa Verks skiljagliga föremål och åligganden öfverensslämmer, anser Utskottet, lika med Fullmägtige i Riksgälds-Conlorel, att en, med hufvudsakligt iagttagande af de för Banco-revisionerne nu gällande stadganden, uppgjord serskild Instruction jemväl bör utfärdas, till efterrättelse vid granskningen af nämnde Conlors tillstånd och förvaltning. Dessutom kan Utskottet icke annat än instämma i Rikets sist församlade Sländers åsigt om olämpligheten och origtigheten deraf, alt de för tillfället utsedde och endast under en kortare lid hvartannat år sammanträdande Revisorerne likväl ega att fatta beslut och meddela föreskrifter, som de af Riks-St&nden tillsatte, lagligen ansvarige, Fullmägtige måste, vid utförandet af den åt dem uppdragna förvaltning, iagttaga ocii efterkomma, Likaledes delar Utskottet den al bemälde Ständer äfven uttryckta åsigt om obehöfligheten af de ur nu gällande Instruction för Revisorerne öfver BancoVerket uteslutna stadganden i 3:dje och 6:le punklerne af 1824 års Revisions-! nstruction, hvarigenom Revisorerne serskildt dels berättigas att hos vederbörligt Utskott anmäla de Bankens och Riksgälds-Contorets tjenstemän, hvilka utmärkt sig för synnerlig drift och skicklighet, dels uppmanas att, i allt hyad dessa Verk angå kan, befrämja desammas bästa och säkerhet.
Hvad Utsk. yttrat om hvad det ansett vara rätt eller orätt, är naturligtvis blott ett uttryck af Utskrs egen åsigt. Då två Ständ stannat emot två, mäste det vara svårt för StatsUtsk. >att veta hvilkendera meningen, som är rättast; men då StatsUtsk. från riksdagens början haft en tanke, sorn ar gillad af två och ogillad af de öfriga 2 Stånden, och delta Utsk. blott förklarat, att det fortfar att hysa denna lanke, så har Utsk. icke gjort sig förtjent af den skrapa man velat tilldela detsamma. Frih. Sprengtporten, Jac. Willi.: För min delin* stämmer jag uti Gr. Plåtens yttrande, alt det utaf Utsk. begagnade uttrycket är ganska vanligt och blifvit användt endast för att uttrycka Utskts fasta öfvertygelse att votering hade bort äga rum i förstärkta StatsUtsk. Utsk. måtte vara berättigad! att framställa detta, och om Utsk. dervid begagnat ett uttryck, hvaraf ingen borde finna sig förnärmad, men som är myckel bestämdt, så kommer det deraf att grund7. 5 II. ij i3o Den 12 Maj. Ingen nli 6g §:n Reg.Fm jemväl är mycket bestämd i /råga om skyldigheten för RiksStln att underkasta sina skiljaktiga beslut votering i förstärkt StatsUtsk. I åberopande af 6g §:ti Reg.Fin begagnas nemi. ett mycket skarpare uttryck äu Utsk. användt; ty uti nämnda § heter det, att om 2 Stånd stanna emot 2, skall förstärkta StatsUtsk. rösta till ovillkorligt antagande eller förkastande af hvad StatsUtsk. tillstyrkt. Således torde R. o. Ad. tinna, att den anmärkn., som blifvit framställd i afseende på det af StatsUtsk. begagnade uttrycket, hvilket för öfrigt jag lemnar i sitt värde, icke bör kunna föranleda lill den förmodan eller påstående, att SlalsUlsk. brustit i den aktning, som i skrifsätlet bör iakttagas af Utskin mot RiksStm. Hr von Hartmansdorff, Au g.:
Maj ts tänkesätt, säkert icke wilja ittstränka sin omsorg blott till närwarandc tid, blott till Statswc>cket8 ' edan b siutna uppkjelpande, men äfwen titt en aflägsen framtid, som dä först ej wäckel nägon farhäga, dä först lcmnar rum ät ett grundadt hopp, när Swenges inbvg,are med enighet, kraft, förtroende och fred kunna gä kommande öden till mötes. Kongl. Majit förblifwer Riksens Ständer med all Kongl. Näd »ch ynnest städse wälbewagen. L ^ k 6. »k VVelrr„1eät< Stock» Den 2 April. is Stockholms Slott dcn zi Mars rgrs. Protokoll, hällit inför Konungen i StatsRädet^ hwarwid Hans Kongl» Höghet KronPrinsen war tillstades Närwarande» En af Rikets Herrar StatsMinistern för Utrikes Ärenderna, Herr Friherre Von Lindeström. StatsRädcn Friherre LlosenblaU. Friherre Von Liatett. Friherre l^UIerbetö. Friherre ^cilerspnrre. Underteknad HofCantjler. Pä-Kongl. Mains Nädiga befallning anmälte unders teknad den frän Riksens Stander inkomtie underdäniga ssrifwelse af d?N zö sistl. rörande Wakgerittgen; hwarefs ter det sivar upplästes, som Kongl» Majit lätik uppsätta^ för att till Riksens Ständer, af underteknad HofCatttzler contra signeradt, afgifwas, och uti htvcjrs innehäll Statss Rädetö Ledaniötcr enhälligt instämde. In ticleM ikrotOcol!! O. sk Wettersteät. Friherre eberström, Uuäolk, uppläste till Protokollet följande:
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lagsamt Allmänna Besvärsoch ■EkonomiUtskottens Betänkande, N:o 23, angående allmänna beväringen gällande föreskrifter. S. D. Föredrogs ånyo Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 24, i anledning af väckta frågor, dels om upphäfvande af al! stängselskyldighet, dels ock om ändring i nu gällande stadganden, rörande samma skyldighet. Utskottens sista hemställan i Utlåtandet eller den, som förekommer vid slutet, pag. 9, och å pag. 10, godkändes, men i öfriga delar återremitterades Betänkandet. S. D. Föredrogos ånyo Konstitutions-Utskottets Memorialer: N:o 43, med voterings-propositionen, rörande Konstitutions-Utskottets uti Memorialen, N:ris 22 och 32, väckta förslag till ändring af 35 8 Regerings-formen. Voterings-propositionen godkändes. N:o 44, i anledning af Preste-Ståndets återremiss af Memorialet N:o 34, innehållande förslag till voterings-propositioner, rörande det uti Memorialet, N:o 13, afgifna förslag till ändring af 52 8 Regerings-formen och 24 8 Riksdags-ordningen. Lades till handlingarne. Prot.-Utdrag den 9 September 1854. 443 N:o 45, i anledning af Preste-Ståndets återremiss af Memorialet, N:o 35, innehållande voterings-propositioner, rörande Utskottets förslag i Memorialet, N:o 15, till ändring i 39 8 Riksdags-ordningen. Lades till handlingarne. och N:o 46, i anledning af Preste-Ståndets återremiss af Memorialet, N:o 37, innefattande hemställan om voterings-propositioner, angående det i Memorialet, N:o 17, afgifna, förslag till ändring af 44 8 Riksdags-ordningen. Lades till handlingarne.
Kostnaden för ifrågavarande arbeten uppgår till 1,130,000 R:dr R:mt. Så anordnad uppfyller banan visserligen alla den tyngre varurörelsens fordringar, åtminstone till en början, men för persontrafiken och lättare gods samt torgtillförsel blifver platsen alltför inskränkt, och såsom egentlig hallstation för hufvudstaden i en framtid kan den svårligen tillfredställa anspråken på utrymme och beqvämlighet. Dessutom uppstår snart nödvändigheten att sammanbinda de Norra och Vestra stambanorne, äfvensom att sammanföra de norra och södra orternas trafik till hufvudstaden vid en gemensam bangård, hvarförutan en obehindrad passage genom staden för alla de passagerare och allt det gods, som kan komma att fortskaffas provinserna emellan, bör, utan hinder af omlastning, på jernvägen befordras. Det är en både politisk och ekonomisk angelägenhet af stort intresse, att stambanorna från norr och söder sammanbindas i hufvudstaden. Att hastigt och lätt kunna fortskaffa trupper och krigsmateriel från ena till andra sidan af hufvudstaden, från trakterna norr om Stockholm till de söder derom belägna, och att åter efter behof hastigt sammandraga dem i hufvudstaden, måste vara af utomordentlig vigt. Sedan Norra stambanan till den närmast hufvudstaden belägna delen blifvit fullbordad och de Södra bergen genombrutne för Vestra banan ned till Mälaren och Saltsjön vid Stadsgården, så inträder tiden att fullfölja tredje och sista delen af arbetet för banans fullbordan genom hufvudstaden, uppgående i kostnad till 1,500,000 R:dr R:mt. Sammanlagda kostnaden för jernvägens anläggning i dubbel bana från bangården å Södermalm till Gamla Kungsholmsbrogatan uppgår således till 2,630,000 R:dr R:mt. Norr om denna gata vidtaga förslaget och kostnaderna för Norra stambanans fortsättning till Upsala och vidare.
Friheter och förmåner, de må för öfrigt röra ting eller personer, kunna nemligen upplåtas, dels på evärdelig tid och således aldrig rubbas, dels på en viss bestämd tid efter hvars förlopp de rätteligen upphöra, dels ock på en obestämd tid , i hvilket fall högsta magten synes hafya förbehållit sig den rätt, att efter behag gö'2 LagUtskotttts Betänkande!!. och för godefinnande indraga dem, ehuru denna magt kari derjemte hafva särskildt försäkrat den priviligierade, att icke utan sitt eget begifvande, blifva desse friheter förlustig. Men en sådan försäkran finnes icke vara gifven på Bruks och Qvarnars ifrågavarande frihet» den jag anser helt och hållet förtjena namn af behaglig tids förläning. Friheter och förmåner beviljas vidare af olika anledningar, dels i grund af någon en gång för alia gjord prestation., i förhållande af hvilken, då vanligen bestämmes icke blott frihetens beskaffenhet, utan ock huru länge den må tillgodonjutas, dels ock emot vissa ärligt utgående prce stationer, och åtnjutas, sa länge dessa praestationer utgå; dels åndtligen af blotta gunst och nåd, i hvilket fal! de utan tvifvel upphöra, enär gunsten och håden tryter. Bruks och Qvarnars ifrågavarande frihet anser jag vara i alla hänseenden under sistnämnde predicament. Om någon rätt till denna frihet kan derföre icke, enligt mittbegrepp, vara fråga. Ty icke lärer rättvisans och billighetens Lag förmå, att en ynnest, sorn i fordna dagar blifvit leornad, måhända efter dåvarande behof, måhända ock uppå mindre välbetänkta grunder, bör beständigt fortfara derföre, att de en gång blifvit förunnade. Deremot år det visserligen sant, ait en förlust skulle genom denna föreslagna förändring drabba Bruksoch Qvarnegare. Lagutskottets Betänkanden. Och detta är i sig sjelf det enda och sanna försvar, sorn för berörde frihets fortfarande kan förebringas.
Af motionerna bilagda handlingar är vordet styrkt dels att von Wright från och med år 1835 till och med år 1847 varit anställd såsom Ritare vid Vetenskapsakademien, före år 1841 med en aflöning af 300 R:dr Banko årligen af enskilda medel och derefter med en årslön af 500 R;dr Banko utgående af statmedel, dels ock att han alltsedan Oktober månad år 1855 varit sängliggande sjuk och är lill allt arbete oförmögen; och får Utskottet, i betraktande af von Wrighls sålunde iråkade nödställda belägenhet samt för den vetenskapen gagneliga verksamhet, han under en lång följd af år ådagalagt, tillstyrka, att Rikets Ständer med bifall till omförmälda motioner, tillägga Kammarjunkaren Wilhelm von Wright från ingången af nästa statsregleringsperiod en årlig pension å allmänna indragningsstaten af 500 R:dr R:mt. 67:o. Herr von Koch, N. S., har uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Utskottet remitterad, motion (N:o 78) erinrat om den utmärkta förmåga och det rastlösa nit, hvarmed Rektoren i Stockholms nya elementarskola och utsedde Inspektorn öfver Stockholms folkskolor P. A. Siljeström städse vinnlagt sig om vårt undervisningsväsendes utveckling. Nu hade kort efter det Siljeström emottagit sistnämnda 70 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 153. tjenst oell sedan han uppgjort en plan för ordnandet af folkskolorna i bufvudstaden, hans af invärtes lidande och yttre bekymmer försvagade helsa nödgat honom lemna denna befattning äfvensom frånsäga sig det af medborgare honom gifna uppdrag såsom en af hufvudstadens representanter vid innevarande riksmöte. Siljeström ansåge sig sjelf älven nödgad alt snart frånträda rektorsbefattningen vid nya elementarskolan.
Om dek tvärr en möjlighet att glömma ben wäda som af Gmndförfastningais uttydning kunde i framtiden uppstä, om ymn än alldrig wille föreställa stg att en sädan tolkning kunde leda lill deras rubbning sä är det dock för ingen del tänkbart att Rikets bäda Lagstiftande Autorjteter ff„lle uppställa författningar hwilka sä wäl tils afsigt som till lydelse work sins emellan stridande, I sall bestå mina anmärkningar winna Högkoff, Ridderstapcts och Adelns bifall eller äseende, anhällcr jag att de, jämte de bäda ZZ af Förflagkt pä hwilka de syfta, mätte till Eonstitutions - Utskottet warda re* N,Utträde, Herr ^ammLvlkölä, ^orsvLo, upps läste ett Dictamen sä lydande; Högwälöorne Herr Grefwe och Landth Mars ffalk Högkoff, Ridderskap och Adel! Wisten igen skall denna Riksdag alltid Skifwa en af de märkvärdigaste k wära häfder. Efter en i stillhet sörekupen Statshvälfning, hvarigenom alla vära äldre Grundkagar och författningar blifvit för» klarade otjenligför sikt ändamäl, har Nationen sam, manträdt för att, utan allt inflytande af en högre eller främmande magt, bestämma en ny form för sitt Regeringssätt, och de mätt och steg som skola betrygga ben allmänna friheten. Den Lag som bestämmer Re« Dentens ych Folkets inbördes förhällande, är redan antagen och fqststäld; Grunderna för National - Bcwillningen, för wärk fhrdärfwade penn inge - verks äter reglerande hafva redan varit ämne för Riksens Ständers öfrvklläggningar. Och i dag äro tvi samlade för E Den 12 Octoker. 416Z att deliberera öfwer projectet till en förordning som skall skydda utbfningcn af menniskanS första och ädla» ste rätt, af den frihet som ensamt ger wärde och stöd
Emot den i förra Betänkandet, pag. 28, föreslagna anhållan hos Kongl. Maj:t, att, vid utfärdande af Bank-privilegier, desamma måtte, så vidt möjligen ske kan, så ställas, att den bestämda tiden för hvartdera Bolagets verksamhet komme att ungefärligen på samma gång för dem aila utlöpa, har man anfört, att försigtigheten snarare fordrade en framställning i motsatt syftning, emedan, om privilegierne för de Privatbanker, som inom en tid af t5 å 20 år hädanefter kunde bildas, skulle vid en och samma tidpunkt löpa till ända, penningeförlägenheten och stockning i näringarne sannolikt skulle dervid uppkomma; och få Utskotten, i betraktande häraf, omförmälde, i förra Betänkandet gjorda hemställan nu frånträda. Det Bancooch Lag-Utskottens Utlåtande N.-o 4. 37 Det förslag till stadgande om straff för efterapning och förfalskning f Privatbankernes sedlar, som i förra Betänkandet, pag. 28 5:te raden nedifrån, förekommer, torde, fastän någon anmärkning deremot icke blifvit gjord, böra till redactionen jemkas och erhålla förändrade följande lydelse: att hvar, som eftergör eller förfalskar enskilt Låneoch Sedel-Banks tryckta eller graverade ct editsedel, äjvensom den, hvilken utpränglar sådan veterligen eftergjord eller förfalskad sedel, skall jallas till det straff, sorn, i afseende å Rikets Ständers Batiks sedlar, för enahanda brott stadgadt är. Slutligen få Utskotten vördsamt öfverlemna, om icke, derest Kongl. Maj:t skulle vägra Nådigt bifall till Rikets Ständers i underdånighet gjorda hemställan, om antagande af Riksdaler Courant såsom myntenhet, de här ofvan stadgade penningebelopp måga i annan myntsort bestämmas, utan rubbning af de härigenom uttryckta värden. Flere Ledamöters serskilda meningar bifogar. Slockholm den 3 Mars 1835. (Efterföljande Häfte 3* innefattar Reservationerne emot föregående Utlåtande N:o 40 Bihang till /? St.
Därför: tala först vid din fästmö och tveka sedan aldrig Nu mera får man väl hoppas och antaga, att den bildade mannen hvarken kan eller önskar i sin maka se endast en salongsprydnad eller en första tjänarinna i sitt hem och för öfrigt behandlar henne som en nolla eller som ett barn, stående under hans omedelbara uppsikt, och hvilket han bör afFärda med: » det begriper du inte », alldeles som vore hon omöjlig för någon allvarlig uppgift i lifvet, anlagd for endast s. k. » kvinnopjoller ». A r det icke mannens såväl skyldighet som rättighet att anse hustrun likställd med sig själf i hvad som angår båda så nära som den affärsställning, på hvilken hela deras hemlif skall byggas? Sedan barnen kommit ut, kunde deras föräldrar sammanspara något till sin ålderdom och behöfde aldrig underkasta sig den förödmjukelsen att taga allmosor af sina barn, hvilka tvärtom vid föräldrarnes död fingo ett litet, men kärt arf — kärt därför att det åtföljdes af ömsesidig välsignelse. Tala vid din fästmö, innan bandet är hårdt tillknutet! Tala vid din hustru, förr än konkursen står för dörren! Inga Schenfelt. Modernt nomadlif. Några omoderna varningsord till våra flyttningslystna damer. et är en ohygglig tid, slutet af september och början af oktober. Halfva Stockholm får feber — flyttningsfeber. Och ingen läkare förmår någonting. Man sö- ker dem iote heller, utan vänder sig i stället till expressbyråar och hyrkuskar. Den där febern är kronisk; den lemnar oss aldrig fullkomligt; är lindrigare den första april, mera elakartad den första oktober. Knappast någon stockholmare har undgått en släng af den, och ingen stockholmsfru — det är då säkert. Till sin natur är den nervös, mycket nervös. Första kännetecknet är, att man inte trifs. Det känns, som det vore något i olag i våningen; man kan inte riktigt säga hvad, men nå- got är det. Blicken irrar oroligt kring tak och väggar; ibland finner man dekoreringen för mörk, ibland för ljus, eller också får man en fruktansvärd antipati för grannarne eller för portvakten. Och det slutar alltid med att man vill flytta. Så ökas febern.
D«u 19 Februari i f. m. a63 Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken yttrade, att, då flera ledamöter föreslagit, att den i dag hällne discussion jemväl borde ur Protocollet utgå, samt derå begärt proposition, ansåg Hans Excellence sig böra härom göra framställning; och hemställde Hans Excellence altså, om Ridderskapet och Adeln fann för godt besluta, att den i dag hällne diseussion, rörande Herr Dalmans nu mera ur Prolocollet uteslutne anförande, jemväl borde ur Protoeollet utgå. Ropades Ja och Nej. Herr Hjerta: Jag har väl ingen ting emot alt discussionen utgår ur Protocollet, men jag linner likväl en svårighet dervid, nemligen att då borttages tillika min med Heres protest mot den framställde propositionen och det derpå grundade beslutet. Jag kan icke afstå från det yrkande, som åtminstone icke lärer kunna nekas mig, att få i Protocollet förvarad en anteckning, att någon bestridt Ståndet rättigheten att utan talarens begifvande utesluta ett anförande, hvilken rättighet Ståndet enligt Riksdagsordningen icke kan utöfva. Jag skall likväl gerna ingå på diseussionens uteslutande ur Protocollet, men anhåller då, alt, i anledning af det nu fattade beslutet, få väcka en motion till RiddarhusUtskottet, om ändring af den åberopade § i RiddarhusOrd11 i ligen, till likhet med hvad Riksdagsordningen innehåller. 264 Den ig Fe b runri i f. ro. Grefve Horn: Om Ridderskapet och Adeln beslutar, alt discussionen skall utgå, liar jag ingenting deremot, men förbehåller mig, att min protest emot Herr Grefvens och LandtMarskalkens framställde proposition må qvarstå. Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Adolf Göran:
Kullberg, af, Ellen, fröken, Stockho !m. Rulle, Eva, fru, Stockholm. Kulle, N. J., artist, I&lt;ullgren. Lydia, frök&amp;, Göteborg. Kuylenstjerna, Emilie, fru, Stockholm. Köhler, Hulda, fröken, Stockholm. Königsfeldt, IL, häradshofding, Smedjebackon. Lagerberg, Anna, fröken, Stockholm. Lagercrantz, A., h, Stockholm. Lagercrantz, Dika, $u,, Lagercrantz, Rosa, &amp; u,, Lagergren, Alberta, fru,, Lagergren, Eva, fröken,, Lagergren, G. R, konsul,, Lagergren, Manny, fru,, Lagerhjelm, Johanna, fröken, Göteborg. Lagerholm, Hilma, fru, Stockholni. Lagerlöf, Anna, fröken, Lund. Lagerlöf, Hedvig, fröken, Stoclrholni. Lagerlöf, Selma, fröken, Landskrona. Landen, Ellen, fru, Ostersund. Lander, J. M., redaktör, Arvika. Landsort, Frida, fröken, Lidköping. Landsort, Greta, fröken, Stockholm. Lang, Augusta, fru, Mariest.ad. Lange, Thecla, fru, Stockholm. Lannerstjema, Mimmi, fröken, Stockholm. Larsen, Evald, grosshandlare, Malmö. Larson, Adler, grosshandlare, Stockholm. Larsson, Naria, fröken, Sandarue, Söderhamn. Laurin, Agnes, fru, Fridhem, Södertelje. Laurin, Louise, fru, Stockholm. Leesen, von, Jenny, fru, Norrköping. Leffler, 3Pittag-, G., professor, Djursholm. Leffler, Naria, fröken, Majorna, Göteborg. Leijer, Ernst, med. doktor, Stockholm. Leijonhufvud, Ebbs, fröken,, Leijonhufvud, Sigrid, fröken,, Leijonhufvud, Eva, fröken, Lenning, Hilda, Wken, ~ o r r k ~ ~ i i ~. Lewenhagen, Anna, fru, Malmö. Levin, Elisabeth, fröken, Stockholm.