Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 2(50, med förslag till voter.propos:r i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut i fråga om en del af de i sammanhang med 45:le hufvudiiteln för en gäng eller för vissa år ifrågasatte statsbidrag, godkände R. o. Ad. de föreslagne voter.- proposaue och lades detta mern. i öfrigt till handlingarne. Föredrogs StatsUtsk:s d. 9 dennes f. m. på bordet lagda utlåt. N:o 201, i anledn. af anmärkmr vid Dlsk:s under N:o 227 afgifna betänk., ang:de ett låneunderstöd för återuppbyggandet af Conradsforss bruk. R. o. Ad. beslöt att lägga detta utlåt, till handlingarne, med förklarande, att R. o. Ad. lät bero vid den deri gjorda erinran, alt Etsk. med det föreslagna stadgandet om aflemuandet af full stän - Den 19 April e. m. 625 ständiga handlingar, ang:de den föreskrifua inteckningssäkerheten, afsett ej allenast bevis alt lånsökanden icke innehar förmynderskap, utan äfven vederbörliga intyg derom, att låntagaren icke har örn liander någon kronouppbörd eller andra förmånsrätt ägande medel. Föredrogs ej mindre BancoOtskis d. 9 dennes f. m. på bordet lagda utlät. N:o 51, i anledn. af väckt fråga om åstadkommande af prof på ett förbältradt sedelmynt, än äfven ett från Vällofl. BorgareSt. ankommet prot.utdr. af d. 18 dennes, hvarigenom Medslånden blifvit inbjudne alt instämma uti BorgareSl:s i detta ämne fattade beslut, innehållande, ”att Graveuren Akerberg må till inköp af nödiga machiner ra. m., erhålla 1000 r:dr samt dessutom ett månadtligt underhåll af 120 r:dr allt b:co, räknadt ifrån oell med den tid, då R.
Jag tror således ej, att något i detta afseende är att anmärka vid Utskottens förslag, men att det har den dubbla nyttan, att både skydda den lärande mot förtryck af mästaren och att skydda mästaren mot lärgossars och gesällers obilliga anspråk. Man finner nu för tiden ofta, att mästare äro mera i beroende af gesällerne, än tvärtom. Men jag tror, att, för att bereda en öfvergång och förena de särskilta meningarne, vore det tjenligt, om Utskotten uppgåfve ettformulaire, enligt hvilket contracten ansågos vara afslutade mellan mästare och lärgossar, så snart ej något formligt contract blifvit uppgjordt. Då tjente detta, likasom tjenstehjons-stadgan, för förhållandet emellan husbönder och tjenstefolk, att bestämma förhållandet emellan mästare och gesäller, sä sriart ej särskilte contract i anledning 304 Den 3e Augusti J. m; af bestämde överenskommelser blifvit gjorde. Jag tror, att om Utskotten anmodas att uppgifva ett sådant formulaire, vore ändamålet vunnet. Herr Ehrenborg: Herr von HsrtmansdoifF har frågat, hvarföre någon särskilt vård skall tsgas om lårgossar, då inga contracler uppgöras emellan husbönder och tjenstefolk? Jag lår svara först och främst, att lärlingarne ofta ej åro myndige, hvilket år förhållandet med tjenstefolk, och vidare ait desse förbinda sig pä år, då de andre deremot göra det på längre eller korrtare tid. Dessutom har äfven Herr von Hartmansdorff medgifvit, att Stadsmanna-nåringarne fordra en vård, som ej på Landtmannanåringarne år tiliåmpelig. Det år svårt att ställa barn, som ingå uti handtverk, under tjenstehjons-stadgan, och låta dem taga årstjenst, då dertill fordras full arbetsförmåga. Herr von Hartmansdorff har äfven anmärkt, att det vore olämpligt, att upptaga någon viss tid uti contracten, emedan en mästare ej kari bestämma, når en lärgosse kan hafva lärt hvad som erfordras.
Dem i allmänhet bomme att begagnas affall raiD alla Der förebommanDe timmermanS»arbeten. 9KeD De af Svibcts ©tänDer raiD fifla StibSDag Dertill anraifaDe ®n°^193'' meDel bär nPa DocfbpggnaDS»arbetet i CarlSbrona få fortgått, att femte Docfan nu äfraen är fullbordad. SibaleDeS har en raiD Denfatn» ma gåenDe raattenafteDningS«trumma blifratt fullänDaD; bvoaremot meD fpllntng od) planering fåraäl embring Denna forn De öfriga Docforna åtjbiUigt ännu återftår att göra. ^JurningSarbetet å gafraelmurarne till De feDan längre ttDer tillbaba bpggDa förfta och anDra Docforna, hrailba hittills raartt flutna enDaft meD träDammar, hnr nu äfraen be» DrifraitS och få fortjbriDit, att anDra DocfanS flutningSmuc är fullbor» DaD, Då Deremot arbetet meD Den till förfta Docfan ännu pågår. St fartpgenS beftpefning, äfraenfont raapnen i öfrigt, bär lemnatS ssefiycfnins. Den uppmärbfamhet, forn Denna rotgtiga Del af fjöfötfraaret påballat; och här meD Det af fKibetS ©tänDer anraifaDe eptra ftatSanftag till 3o bombfanoner od) projcftifer bet för närroaranbe bcf>öfiiga antalet af fåbana fanonet blifroit anjfaflfabt, fatrtt återfioben af anjlaget blifroit anroänbt till uppljanbling af projcftilec. gartpgenö beftpcfning
Balans från föregående år: Utgifter: Till rese och traktaments-kostnader i och för tillsyn öfver arbeten till förekommande af eldfara för slottet finnes, år 1855, till t. f. Slotts-arkitekten Hoffman af ofvanberörde anslag vara utbetaldt ett belopp af 277 R:dr, hvilken utgift, enligt Revisorernes tanke, rätteligen bort bestridas af det vid sednaste riksmöte beviljade extra anslag till dylika arbeten. Iilriksdals Kongl, lust-slott. Räkenskaperna hafva för båda revisions-åren blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskade utan anmärkning; och inhemtas deraf följande förhållanden: Debet. Balans från föregående år: — Uppbörd: Balans till påföljande år: Summa 11,450: 47. 10. 13,742: 33. 188 — I anledning af den utaf sednast församlade Revisorer gjorda framställning, att, enär arrende-rätten till slottets trädgård och orangerier, efter hvad Revisorerne inhemtat, blifvit medelst kontrakt upplåten åt trädgårdsmästaren N. Nilsson, men detta förhållande icke finnes i räkenskaperna antydt, en afskrift af samma kontrakt måtte, till lättnad vid granskningen, biläggas räkenskaperna, få Revisorerne nu anmäla, att en dylik afskrift åtföljt kassa-räkningen för hvartdera af revisions-åren. Strömsholm* slott. Räkenskaperna, hvilka för båda revisions-åren undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten, utan anmärkning, samt icke heller föranledt till någon erinran från Revisorernes sida, utvisa följande förhållanden: Debet. Balans från föregående år: Credit. Balans från föregående år: Utgifter: Diverse omkostnader 208: 28. — 113: 10. — Balans till påföljande år: Räkenskaperna, hvilka uti serskilda hufvudböcker lemna redovisning för anslaget till naturhistoriska Riks-museum samt för öfriga under Akademiens förvaltning ställda medel, hafva för båda revisions-åren undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten, utan anmärkning; och inhemtas deraf: Ar 1855. l:o Debet. Balans från föregående år: Uppbörd.
Prot. 1853—1854. 3 Sami. 4 Bäft. 5 34 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 6. kamererarens i länet mening; men då förfatlningarne icke gåfvo anledning dertill, att Landskamererare eller Landssekreterare, då han i något mål vore af annan mening, än den hvari Landshöfdingen stadnade, egde rättighet att låta sin reservation, genom särskild skrifvelses biläggande, åtfölja den från Landshöfdingen utgående expeditionen, och Kongl. Maj;t alltså tillförene förklarat en så beskaffad reservation endast böra i länsstyrelsens protokoll intagas; fann Statsrådet den förda klagan öfver Landshöfdingen vägran att låta klagandens, såsom reservation mot förslaget, ingifna skrifvelse förslags-handlingarne bifoga, icke förtjena afseende. I afseende på behandlingen af frågan om tillsättningen af den kronofogdetjenst, hvartill olvanomförmälda förslag var upprättadt, och hvilken tillsättning skedde den 5 September 1851, har Utskottet af Statsråds-protokollet för samma dag inhemtat. att Landskamererarens i förutnämnde underdåniga besvär åberopade reservation då blifvit till sitt innehåll inför Kongl. Majit anmäld. På de af Kammar-kollegium andragna grunder och enär någon i gällande författning meddelad föreskrift icke finnes, som kunde utgöra hinder derför, att Landskamrerares reservation vid Kongl. Majlis Befallningshafvandes underdåniga utlåtande i ärende af förevarande beskaffenhet mä, jemte sjelfva utlåtandet, till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemnas, anser Konslitutions-Utskottel, att föredragande Statsrådet i nu anförda rådslag ej uppfattat frågan från riktig synpunkt.
Det, som kunde haft ett mera djupt intresse — en skildring af förhållandena på de olika godsen, förhållandena mellan våra dagars rika husbondefolk och deras underhafvande — skulle fört oss för långt ut och faller ju också, strängt taget, utom ramen för vår artikel. HERTIGINNAN THERESE D OTRANTE, FÖDD FRIHERRINNA VON STEDINGK. Tage Thott, ändrades år 1797 — 98, och h a r slutligen i senaste tider undergått en storartad omgestaltning, hvars ära tillkommer de nuvarande ägarne. Våra bilder från Trollenäs visa oss slottet i dess nuvarande skick, med den vackra, välvårdade närmaste omgifningen och den praktfulla inre anordningen. Hvart rum för sig är ett väl utfördt mästerverk, där hvar detalj är vårdad och där allt ger intryck af rent kunglig prakt, till hvilken kommer en utmärkt praktisk inredning — till största del nog friherrinnans egen förtjänst. ELGHAMMAR. SVENSKA ADELSNAMN I UTLANDET OCH VICE VERSA. | Å RUBRIKEN här ofvan skulle kunna gifva anledning till, alt en och annan af den h ä r lilla artikeln väntade någon ' vetenskaplig ' historisk undersökning, så tillkommer det oss först som sist att ' begränsa ämnet ', genom att angifva, det vi komma att inskränka oss till att låta hufvudsakligen den nu lefvande generationen af ätterna inom » ridderskapet och adeln » som hastigast passera revy för att därunder tillse, hvar vi påträffa i senare tid tillkomna förbindelser mellan svensk och utländsk aristokrati. Vi kunna därvid kanske påräkna litet mera intresse, än om vi hängifvit oss åt genealogiska utsväfningar, hoc est historiska undersökningar rörande dylika förbindelser af sekelgammalt ursprung, hvilka som sagdt egentligen kunna intressera blott h r r genealoger ex professo. Men en del notiser rörande t. ex. representativa svenska högättade damer i utlandet och vice versa: döttrar af utländska adelsfamiljer, som i vårt land intaga en mera framskjuten plats — några dylika notiser torde kanske kunna intressera litet hvar. ELGHAMMAR: STORA SALONGEN.
De fleste af männen äro insvepte i klostrets kåpa; många bära dock egna kläder, ja, somliga äro till och med utstyrda i full baltoalett med hvit halsduk och chapeau bas under armen. Lokalen är rymlig. Hvem vet om icke här, när midnattstimmen slår, dansas en bacchanalisk dödsdans, spelad af artisten, som dinglar derborta med fiolen fastbunden på bröstet och hedersdiplomet hoprulladt i handen. Han var en stor man för blott två år tillbaka. De af liken, hvilka bäst bibehållit sin menskliga form, ligga i glaskistor, iklädda praktfulla drägter. Bland dessa senare finnes en ung furste af Tunis, som här blifvit omvänd till kristendomen (!) och nu i sin mjuka, hvita, guldbroderade drägt med krona på hufvudet och bönbok i handen i dubbelt afseende utgör klostrets stolthet. Det föreföll mig, som om ett sorgset leende sväfvade öfver de fina, ännu fullkomligt väl bibehållna läpparne. Stackars fursteson! Kanske han saknar sina fäders graf! Det finns ju så mycken otacksamhet till i verlden. Vår vägvisare, en jovialisk munk, som tydligen här kände sig lika väl hemmastadd som i sin egen syskonkrets, jemkade en fot här, rätade upp ett hufvud der — allt under det han utvisade de mer eller mindre märkliga personer vi gingo förbi. Qvinnornas sal! Hvilket sorgligt hånande intryck gjorde den icke. Hvad hjelpte här alla toalettens finesser! Siden, band, blommor, allt gjorde döden blott mera bister, dem sjelfva än mera afskräckande! De unga flickorna buro alla kronor af orangeblommor. Dessa, tillika med toaletten för öfrigt, var det enda, som skilde dem från deras egna mormorsmödrar. Qvinnorna ligga i fack, det ena öfver det andra. Nedanför stå de kistor, i hvilka de förts till klostret, ordnade med detta skönhetssinne, som italienaren visar i allt, till och med i de enklaste, de sorgligaste anordningar. »La bella!» sade munken och visade på en glaskista, som stod litet för sig sjelf på en upphöjning.
BondeSt. erhållna återremisser af Utsk:s, under N:ris 66 och 68 afgifna betänk:n. Upplästes och lades pa bordet nedannämnda utlåt:a fritt Dea 12 Ja mia ri. 71 StatsUtskottet: Pf:o 393. i anledn. af gjorda anmärknrr vid Utsk:s betänk. N:o 273, ang:de dels grunderna för roarkegångsprisens bestämmande, räntepersedlarnas omsättning och förenkling, indelta räntors och tiondeanslags återingående till Kronan samt andra med grundskatternas utgörande gemenskap ägande ämnen, och dels i anledn. af flera i samma frågor väckta motioner; Allm. Besvärsoch Oecon.Utskottet: N:o i4i. i anledn. af väckta motioner om utvidgad sågningsrätt å såväl skattlagda som husbehofssågqvarnar. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 3 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Thorsdagen den i5 Januari 1835. Plenum kl. io f. m. Justerades 8 prot.utdr. för d. 12 dennes. Upplästes till justering och godkändes nedannämnda från Exped.Utsk. inkomna förslag till R. St:s underd. skrifvelser till K. M., nemi.: N:o 270. om utfärdande af ett allmänt stadgande, ang:de val till organist; N:o 271. i anledn. af väckt fråga om afskaffande af handklofvar. Vidare upplästes till justering Exped.Utsk:s förslag N:o 272 till underd. skrifvelse till K. M., i anledn. af Dess nåd. propos. om ändring i 5 cap. 1 § Missg.btn. Hr Dalman, Wilh. Fredr.: Sedan jag närmare betänkt de möjliga följderna af den motion, som jag i sista plenum väckte, nemi. att expedierandet af R.
Dervid synes, att YtterTjnrbo och Siende härader af Westerås län samt Asunda härad af Upsala län hafva densamma uti Westerås eller Enköping; Torstuna, Simtuna och Wåla härader af Westerås län uti Sala; samt Nysätra, Långtora och Bisttopskulla socknar af Lagunda härad uti Sala eller Westerås; öfrige socknarna af Lagunda härad samt hela Trögds, Bro och Håbo hålåder af Upsala län, jemte alla socknarna af Stockholms län hafva sin handelsort i Stockholm; hvaremot alla socknarna af Hagunda, Ulleråkers, Bälinge, Norunda, Örbyhus, Olands, Kasbo och Waksala Härader hafva Upsala till handelsoch afsätt ningsort, hvarvid dock allt hvad som der afsättes från landet, och ej på platsen konsumeras, sedan hufvudsakligast föres till Stockholm; att detta antagande öfverensstärnmer med nuvarande förhållandena inhemtas af alla de anföranden de olika orterna vid fyrfaldiga tillfällen afgifvit. Yäl finnas de, som tänka att jernvägarne skola förändra förhållandena så till vida, att produ centen af varan sjelf skall fara och, utan afseende på någon viss saluort, uppsöka konsumenten; jag kan dock ej förmoda att så blifver förhållandet, och, i sanning, det vore högst beklagligt om allmogen, i förlitande på en sannolikt ofta sviken förhoppning om en möjlig obetydlig vinst, skulle resa långa vägar och uppoffra en tid, sorn nyttigare kunde vid hemmet användas; för den större jordbrukaren må det vara en möjlig fördel att så göra, men aldrig för de mindre hemmansegarne, som dock utgöra landets hufvudsakliga befolkning; andra länders erfarenhet jäfvar äfven sådana tankar, och vissa försäljningsorter — städernas torg —, der producenten vet att hans vara kan afyttras och konsumenten att den kan köpas, måste alltid finnas och af båda anlitas. Sannolikast är, att här i landet, i likhet med hvad på många andra ställen blifvit förhållandet, spannmålshandlare etablera kontor och anlägga magasiner vid vissa ställen utefter jernvägen.
Tillhöriga sjölarande eller resande, när de synbart äro brukade, antingen medförda af dem sjelfva, eller införda med annan lägenhet. Af flera ledamöter yrkades äfven bifall till Utskls sednare förslag. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag rÖr:de kläder: gång-, linneoch säng-, ej specificerade. Ropades ja och nej Hr Landtm, hemställde, om R, o. Ad. ansåg dem, i enlighet med hvad 1835 års tulltaxa stadgar, böra vara förbjudna till införsel. Ropades ja och nej. Hr Landtm, förnyade den förra propos:n om bifall till Ulsk:s förslag rör:de kläder: gång-, linneoch säng-, ej specificerade. Ropades starka ja, blandade med många nej. Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverrösta t nej, begärdes votering. Upplästes till justering och godkändes följande votens-, proposilion : Den som bifaller Ulskts förslag ronde kläder: gång-, linneoch säng-, ej specificerade, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o. Ad. alt stadgandet i afseende på ofvannämnda artikel bör blifva detsamma som i 1835 års tulltaxa. Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, sqin följer; Deu i5 December f. m. 253 Ja — 32. Nej — 13. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade godkänna den af Utsk. föreslagna anmärkningen rörrde tullbehandlingen af Blonder och Spetsar. Ropades ja. Likaledes biföll R. o. Ad., att redactionen rör.'de inoch utförseln af resandes och sjöfarandes kläder skulle erhålla följande lydelse: ”Tillhöriga sjöfarande eller resande, när de synbart äro brukade, antingen medförda af dem sjelfva, eller införda med annan lägenhet.” Knallhattar. Utskottets förslag bifölls. Knapergall och Ekollon.
N:o 47. i anledning af väckt motion om förändring af 5 § i 2 Capitlet Utsöknings-Balken, såvidt den angår tiden, hvarinom lagsökningsmål, som af Konungens Befallningshafvande förklaras tvistiga, böra lill domstol instämmas. VI. E. 73. N:o 48. i anledning af väckt motion om förändring af vittneseden. N:o 49. i anledning af återremiss utaf en puukt i Utskottets Betänkande N:o 35, öfver väckta motioner om ändring af 2 § samt upphäfvande af 5 och 6 §§ i 2 Capitlet Giftermåls-Balken, angående dem, som äktenskap med hvarannan ej bygga må. V. B. 39. A. 77. N:o 50. i anledning af återremiss utaf Utskottets Betänkande N:o 40 öfver väckta motioner, dels om arfsrätt för oäkta barn, dels om förändring af 8 Capitlet 7 § Arfda-Balken, angående underhåll åt sådana barn. V. B. 39. A. 77. N:o 51. i anledning af väckt motion om upphörande af frälsemans särskildta forum. V. B. 168, 191. A. 469. ■ N:o 52. i anledning af Kongl. Maj:ts JNådiga Proposition (N:o 11), angående vissa lagbestämmelser med afseende på Enskilda Banker. VI. B. 198, 227. A. 311. E. 603. — N:o 53. i anledning af väckta motioner om stiftande af en lag root uppror och olufliga folksamlingar. VI. B. 198, 227, 312. A. 360. VIII. U. 184. A. 228. — N:o 54. i anledning af gjorde anmärkningar mot Utskottets Betänkande N:o 26 öfver Kongl. Majus Nådiga Proposition (N:o 15) med förslag till förordning, angående förlagsinteckuing. VI. B. 198, 227. A. 312.
För öfrigt har Ridderskapet och Adeln, i sammanhang med hithörande stadganden, antagit såsom en allmän föreskrift, gällande för båda slagen af enskilda Banker, alt minsta valeuren förderas credit-sedlar bör fastställas till x R;dr Silfver Specie; och i denna fråga finnes äfven BondeStåndet vara med Ridderskapet och Adeln ense; hvaremot Preste-Slåndet bifallit Utskottens i 22 och a3 §§. gjorda förslag om bestämmande af minsta sedelvaleuren, för Actie-Bank, till 5 R:dr Courant, eller 1 \J4 R:dr Silfver Specie, och för Solidarisk Bank till 3 R:dr Courant eller 3f/f R:dr Silfver Specie, men Borgare-Ståndet åter antagit minsta valeuren för båda slagen af Banker till 5 R:dr Courant eller 1 \J\ R:dr Silfver Specie. Vid sådant förhållande, och då det af Utskotten föreslagna alternativet, rörande 3:ne Directeurers underskrifter, endast blifvit af ett Stånd gilladt; då Ridderskapet och Adelns mening, angående förbud för Banken att utgifva andra till innehafvaren ställda, skrifna förbindelser, än creditsedlar, icke finnes vara af något annat Stånd biträdd; då anie Stånd är© ense om minsta sedel-valeurens fastställande, för både Actie-Bank och Solidarisk Bank, till 1 R:dr Silfver, men de öfrige aine Stånden åter äro i denna fråga sins emellan af skiljaktiga åsigter, samt Utskotten förmoda, a(t meningarne härom lättast sammanjemkas i den syftning som med de förra Ståndens beslut instämmer, helst man, efter de andra meningarne, ej kan undvika att uttrycka valeuren genom bråk, vare sig af mynt-enheten eller räkne-enheten; och då slutligen, i fall stadgandet blifver gemensamt för båda slagen af Banker, detsamma rätteligen förekommer ibland stadgandena i 5 §., som nu blifver den 6:te i ordningen; hemställes, att denna § måtte antagas så lydande:
Vindel-elfven har blifvit flottbar gjord ifrån Lapprnarks-grärisen till hafvet, 10 mil: Ejunga-elfven från Torps-sjön tili hafvet, 7 mil, samt lastageplatsen Svartviken vid dess utlopp i det närmaste fullbordad: Bräkneån flottbar från Blekingsgränsen emot Småland ned till hafvet: uti Indals och Ängerman-elfvarne äro några forssar rensade: Väddö Canal, genom hvilken en inomskärsled beredes för sjöfarten från Norri botten till Hufvudstaden, är till hälften färdig: 6j Konungens Nåd. Berättelse'. Åkers Canal, till befrämjande af landtmannjfe produkters tillförsel till Hufvudstaden från inre delarne af Upland, kan fullbordas år 1823: uppmuddring af Almare Stäks Canal är i det närmaste fulländad. Undersökningar hafva genom Commiténs försorg blifvit verkställda öfver Lina och Angeså Elfvar i Norrbottens Län; öfver en Farleds uppmuddrande génon» "Värmdön i Stockholms Län; öfver Upsala och Öresunds åars uppmuddring i Upsala Län; öfver Svaga Elf i Helsingland; öfver Clara Elf i Vermland; öfa ver afledande af öfverflödigt vatten utur sjön Hjelmaren; öfver sänkandet af sjön Temnaren; öfver flodvattnets afledande i trakterna kring Dal-elfven; äfvensom kring Ljusne-elfven i Helsingland. Sedan étt af Strömrensnings-Commitén föreslaget Bolag till befordrande af vedtillförsel ifrån Rikets Norra Landskap till Hufvudstaden, icke kommit till verkställighet, har Kongl. Maj:t i samma ändamål anslagit lämpliga premier, hvil* ka i förening med lemnadt understöd för byggnad af tjenliga fartyg haft den verkan, att sistledne sommar emellan 3 och 4,000 famnar ved ifrån de Norra Provinserna till Stockholm an* kommit. För att genom den medelst Söder-Teljö
Ständer, Deputerade genom - Den 9 Mars noin afgifven Berättelse den 6 April samina år vördsamt anmält, att sedan, i underdånig anledning af Kongl Maj:ts Nådiga inbjudande och proposition af den 21 December 1809, Riksén» Ständer behagat utse Deputerade af hvar je Stånd, att med de erfarne män, dem Kongl. Maj:t ville förordna, deltaga i Öfver-Revisionen af Räkenskaperna för 1808 och 1809 årens krigskostnader, hvilken efter en bestämd plan kommer att förrättas, Kongl Majit genom Nådigt Bref till Kongl, Kammar-Rätten af den 3 September 1811 meddelt Dess Nådiga föreskrift ter angående berörde revision, och anbefallt, att dermed den x derpå följande October skulle göras början: Att Deputerade, enligt sär-, skildte Nådige kallelser, sig sistnämnde dag i Stockholm och bemälte Verk infunnit, samt efter derstädes erhållen del af Kongl. Maj:ts omförmälte Nådiga föreskrift, berörde dag, i sammanträde med Kongl. Kammar-Rätten och öfrige vederbörande, gått i författning om en del då inkomna Krigs - Räkenskapers uppskattning, till utrönande af den tid, som för granskningen vöre erforderlig, och till förekommande af en skadlig tids-utdrägt, hvarvid, i jemförelse med Kongl, Kammar-Rättens ordinaire revision, den grund blifvit laggd, att i allmänhet, dock med de undantag ochjemkningar, som enligt KrigsRedogörelsernes särskildtebeskaffenhetfunnos nö'- dige, 1000 folier kunde påföras hvarje Revisor till granskning i månaden: Att sedan i föreskrifven ordning ett Revisions* Departement blifvit i Kongl. T)en 9 Margi Kongl, Kammar.Rätten organiseradt i 4 Contoir eller Afdelningar, med En Commissarie, Sex Revisorer och Tvä Kammarskrifvare i hvardera, nemligen 3 ne för granskning af Tand'.