Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär jemväl öfriga af LandlbruksAkademien ifrågasatta anslag för ett mera ändamålsenligt ordnande af nämnde experimentalfält, med dithörande byggnader, syntes vara nödiga för alt detsamma skulle kunna motsvara sin bestämmelse, tillstyrkte Stats-Rådet, alt 45,300 Riksdaler måtte hos Rikets Ständer föreslås att härtill utgå under nästa statsregleringsperiod med en tredjedel om året; äfvensom att, till betäckande af de årliga utgifterna, — ibland hvilka likväl intendentens aflöning syntes, med beräknande af honom såsom boende vid experimentalfältet tillgodokommande fördelar in natura, böra minskas med 1,000 Riksdaler, — måtte af Rikets Ständer äskas 5,300 Riksdaler, med hvilket belopp anslaget ti|l »befrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmannanäringar» skulle ökas. Då de af Styrelsen för Alnarps landtbruksinstitut ifrågasatta anslag, dels årligen lill aflöningars förhöjande och andra utgifter, dels för en gång till nya byggnadsföretag, skulle påkalla ett betydligt tillskott ifrån statsverket, hvilket så kort efter institutets första ordnande enligt dep vid statsanslagets beviljande derför uppgjorda plan icke bort vara att emotse, fann Stats-Rådet, med afseende jemväl å hvad Landtbruks-Akademiens Förvaltningskomité i ämnet anfört, sig icke kunna biträda de framställda yrkandena till den omfattning, institutets styrelse ifrågasatt; men emedan det för landtbruket inom södra delen af landet vore af stor vigt, att icke Alnarps landtbruksinstitut, i saknad af nödiga förbättringar och inrättningar, stadnade i sin utveckling, syntes medel böra beredas till sådana utgifter, som vore af angelägnaste bekaffenhet, eller åsyftade besparing i årlig arbetskostnad, eller afsåge jordens väsendtligare förbättrande, hvarigenom snart nog förhöjda inkomster till nödiga utgifters bestridande borde kunna påräknas, hemställde Stats-Rådet, det Kongl. Maj:t måtte föreslå Rikets Ständer dels att anvisa för en gång, till utgående under år 1864: 48 Bit. N:o 5 till Kongl. Maj.ts Nåd.
Förevande belänk. innefattar förändringar, hvilka kunna komma att leda till betydligt förhöjda afgifter vid laga skiften för jordinnehafvarne genom det arfvode, som skall lemnäs till förste landtmätaren, hvilken genom förändring i författningen skulle åläggas alt verificera de arfvodesräkningar, som blifvit af landtmätare inlemnade för att erhålla förskott på sådana vidlyftiga skiften, som äro af beskaffenhet att fordra större tid än ett år. Om detta skulle af R. St. antagas och af K. M. godkännas, så, ehuru jag medgifver, att denna granskning af arfvodesräkningen sker af en ansvarig tjensteman, är det likväl bra båldt att jordägaren måste i förväg utbetala | af arfvodet för en skiftesförrättning, utan att han äger någon slags garanti för att landtmätaren någonsin ämnar fullborda det påbörjade skiftet. Jordegaren måste då likväl ej allenast utbetala dessa af arfvodet, utan dessutom äfven det plus, som ålgar till arfvode för förste landtmätarens granskning af räkningarne. Dessutom är denna granskningsskyldighet för förste landtmätaren af en gan 31* - 484 Den 26 Sept c mijer. ska kinkig oell svår natui'. Han kan på ett oafslutadt skifte omöjligen af de ofullständiga handlingarne se huruvida de afritningsbilar, sorn linnas uppgjorda för mätningen, utgöra någonting så bestämdt, alt han kan genom jemförelse med äldre kartor i provinskonloret bedöma huru stor del af skiftet, som af landtmätaren blifvit förrättad, och möjligen blir han, om han är en samvetsgran man, försatt i nödvändighet att underkänna räkningen och säga: jag kan ej bestämma huru stor del det utgör af det hela, enär dettas gränslinier ej ens äro fullständigt upptagna. Väl finnas en del af inägor och en del af utägor i skifteslaget upptagna, men om deremellan finnas impedimenta, som icke äro på de insända lapparna uppsatta, så kommer det hela att få ett helt annat utseende och nuvar-.de räkning att underkännas. Hvad blir då följden? Att ingen afgift kommer ali af jordegaren betalas?
Stats-Ut.kottet har dock haft tillfälle, inhämta, atc sedan Högwördiga Prest-Stander den 28 Junii 1809 för Reteringsfriheren utfäsi en Extra Krigsgärd till ofwanberörde belopp för de Prestgardar, Skomar och annan under Presterskapets fria disposition stående Embetsjord, hwilka da ej worn med Rotering beswärade; sa har Ståndet sedermera såsom desi Protocoll den i4:de April 1812 innehaller , »vid atagandet af Notering under krigstid för den Ecclesiastiqve-Staten tillhörande vroterade Bo, stalls-jorden, deremot förbehållit, att omförmälde Extra Krigsgärd borde förswinna; hwilket StatsUtskottet welat Hedenvärda Bonde-Standet upp, lysningswis till swar meddela i förmodan, att Ståndet i anledning häraf finner, det all »verkan af förbindelser om Krigsgärden upphört i och med detsamma som grunden dertill förswunnit genom Noteringen, hwilken redan gatt i »verkställighet: Och har Stats-Utskottet jemwal ansett sig böra af detta Uträtande lemna de öfrige Nespcctive Standen del. Arebro den 21 Maji 1812. Riddoch Pä Högw. Prest-Ständcts Adclns Lcd magnar, Ledamöters magnar, 6 i» 1 > ö 1 71 e i-. Ou-itsl ^eluira)-. Pä Wallof. Borga^-EstänPä Hcderw. Bonde-Ställ - dets Lcd. magnar, dets Led. mägnar, O. 6ar1rson. Den i Junii. 425 Utdrag af protscsllet, hållet hssHZglofl. Ridderskapct och Adeln, wid Urtima R.ksdagen i Orebro den r Juni: l8i2.j S. D Remitterades till Allmänna B'fwärsoch Ekonomie-Utskottet:
Nf desse lagens stadganden upstär den orimlighet att mannen alrid och ovilkorligen mäste besinna ^g i omyndighets tillstånd, intill desi han nyssnämnde alder upnätr; Men gwinncm deremot wid en älder af -5 1402 Den 21 December. aZ är och 15 dagar, sedan hon rigtigt gist och enka b i>mit, warder ifrån sadant omyndighets riljständ befciad. Af den rättighet Konungen äger till dispenie följer widare, att om speculativa frandcr me dg isma och en owarsam Domare tillstyrker, del Mö mä warda myndig förklarad, kan e:i flicka aswen wid ststberörde al« der, pä sin derom gjorde underdäniga ansöka» biiswa öfwcc sig och sill gods steff mägrig. Det är icke uran exempel huruledes unga och oerfarna fruntimmer, dels såsom Enkor och dels säsom Mst, i kraft as sadan ffadelig lag blifwit olyckliga offer för lisi och egennytta. Till förekommande deraf, anser jag derföre lagen salunda böra ändras, att elfwen Enka altid bör wara omyndig, inkil! desi hon fyllt åtminstone Tjugu etr är och att dispence i staga om Mös omyndighets tillstånd ej bör ägg rum förr än hon trettio är upnalt. b)!Ibsr§. Enligheten med Originalet intygar ssoli. ITolmbsrZson. Utdrag af Riksens Högloft. Ständers Lag UtffottS Protocoll hållit i Stockholm den Z2 Nowem» ber 1809. S. D. Uri kill Högrärade Vorgare-Skändet ingis» - Dcn 2i December.
B:co. Då, enligt Utskottets tanka, det allmännas nytta af berörde företag torde blifva af ringa vigt och ingalunda motsvara den kostnad, som derå skulle rfedläggas, anser Utskottet sig icke kunna å Zetterbergs ifrågavarande motion tillstyrka bifall. 5:o Från Preste-Ståndet har Utskottet erhållit remiss å Prosten Arborelli derstädes väckte motion, innehållande, alt, då Ofyan-Siljans och 4 Stals Utskottets Utlåtande, N:o 156. större delen af Nedan-Siljans Fögderier, i afseende å belägenheten, lämpade sig mera för sommarhandel på Helsingland , än på Westerås och Gefle, anläggning af en båtled emellan sjöarne A mmun gen och Matlången skulle hafva till följd, att Mållångstad blefve en nederlagsplats för Dal-allmogens i nämnde Fögderier behof, dem |de, emot sina slöjd-och industri-producter, kunde tillbyta sig för billigt pris, hvadan motionären, på desse och flere anförda skäl, begärt, att ett anslag af 5o,ooo R:dr B:co måtte beviljas för sjöarne Ammungens} Flåtens och Mällångens förening medelst en canal, hvarom undersökning år 1841 skett, då kostnaden beräknats Lill något öfver 53.000 R:dr, och derjemte blifvit utröndt, att några naturhinder icke möta. Styrelsen för Vägoch Vattenbyggnader har anfört, att denna canal, som blifvit beräknad till 3 V2 fots djup och calculerats att kosta 53,517 R:dr, hufvudsakligen vöre nyttig för Furudahls, Dalforss och Svabens Verks jernbruks-transporter, och att egarne till desse Bruk antydt sig vilja till arbetets utförande bidraga, men icke uppgifvit, huru stort anslag de från Statsverket förväntade. Med anledning häraf och då företaget icke kan anses vara af så synnerligen allmän vigt, finner Utskottet icke lämpligt att tillstyrka det i Prosten Arborelli motion äskade Stats-anslag. 6:0
Under sådane förhållanden lia, vid nyligen inom orten hållet sam manträde, komitterade, med föredragande af den menliga omlassningen framför frågans totala fall, förenat sig i den åsigt, att man snarare skulle närma sig målet genom att för närvarande inskränka sina bemödanden till att söka åvägabringa en billigare jernbana af mindre spårvidd och för lättare lokomotiver; och hysa komitterade den vissa förhoppning att ett bolag för anläggning af densamma skulle blifva bildadt, om Staten vilie dertill bidraga med ett lån af Tvåhundrade Femtio Tusende (250,000) R:dr b:ko, som Ange ränlefrilt innehafvas under de första Fem (5) åren, samt sedan årligen afbetalas med Två (2) procents amortering; hvarjemte Tre (3) procents ränta skulle erläggas å den vid hvarje års början återstående kapitalskuld. Den stora lyftning, som en sålunda lättad kommunikation skulle gifva åt industrien inom en af Rikets metallrikaste och idogaste, men också uti mångå hänseenden mest vanlottade bergslagsort; den billigare lefnadskostnad som derigenom bereddes åt dessa orters fattigare befolkning; samt det betydliga tillopp sorn Köping-Hultslinien på detta håll skulle upfånga, komme utan tvifvel att i rikt mått återgälda hvad Staten på denna anläggning upoffrade. Det verkliga behofvet af densamma är också i ögonen fallande, då man jemför den stora tillgången på råämr en med den närvarande pro - Den 28 December e. m. 175 duktionen, samt denna sednare med förhanden varande transportmedel, på hvilka tillgången der, såsom annorstädes, aftager i samma mohn som jordbruket uparbetas.
I 2,079: 3Z: 440,135: -z: 8 Landt Nilitrenö Lönings-Stater Krigs-Collegtum Forltfications-Skaten GencraliketS-Staten Gencral-AdjntanterneS d:o . Indeldte ^.cgementcr. Kongl. LchNeaemcniet med hela Dest Indelning Dito Cuiracsicrcr med Pcnninge-Löner D:o Husturer d:o . D:o Grenadierer d:o , D:o Lif-Grcnadjcr-RegemcntetS Rusthålls-Division, Dest J>k delningar D:o med Spanncinalö- och Pcnninge-Löner . D-o Roihalls Division, Dest Jndelningar Skanffa Carabinier-Rcgementel Skånska Hustar-Regemenkct Skända Cavallerie-Regementerncs Wargering Wästgötha Dragon-Regcmente Smalands Laila Dragon Regemente . Bohus Läns d:o ... Jämttlands Regemente Uplands d.o . ... Skaraborgs d:o Utgift i Penningar. Tunna». Jönköpings d:o Dahl-Regementet Hesinge d:o Elfsborgs d-o ... Wästgbtha-Dals d:o Wästmanlands d:o Wästerbottens d:o - . Calmsée d:o Nerike och Wärmelandd:o , Militiä Boställs,Castau anflagne Reseroe Hemmans-Näntor Kongl. Gordes Brigaden Swea Gardes Rrgemente Lif-Gardet till Hast ... Andra Gardes Regementet Götha d:o d:o Wendes d.-o d:o Kongl. Majus Eger Regemente Wärmlands Jägar,-Bataillon Commendanter i Fästningarrie Krigs Academicn Archlie, ech Rustkammar.Stater samt Söderhamns Factor!» I penningar Inoeldt L,pannemäl 21,086 Tunnor iZ§ Kappar a gä st.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att i afseende å hvad Hr Hjärne i sednare delen af sitt yttrande anfört, ansåg II. Ex. någon framställning till R. o. Ad. icke af nöden, emedan H. Ex. redan före detsammas afgifvande anmodat Ridd.secret. att uppsätta det ifrågavar. prot.utdr., hvilket, innan R. o. Ad. komme att åtskiljas, skulle för Ståndet blifva justeradt. Hvad åter beträffade Gr. v. Fersens yttrande, ansåg H. Ex. icke något hinder vara för R. o. Ad. att, i följd af det fattade beslutet, bestämma ordningen för föredragningen af de mål från Constit.Utsk., som enligt samma beslut blifva hvilande. Ånyo föredrogs StatsUtskrs d. i5 dennes på bordet lagda memor. JN:o 396 i frågan om en militärpost till bevakning af lånecontorets hus i Malmö. Hr Cederschjöld, Pehr Gust.: Jag skulle för mia upplysnings skull önska att få veta, huru långt befälhafvarens rättighet att permittera sträcker sig, då Malmö garnison, bestående af 3oo inan, som ej har annan tjenstgöring än bevakningen af fängelset, och jag tror knappt den, ej skall kunna utgöra en enda post till, endast derföre, att de permitterades antal då skulle minskas. Gr von Fersen, Hans: För min del tvekar jag icke att öppet ogilla det motiv, hvarför ifrågavar. militärpost ej skall kunna utgå; men jag tror icke, att det kan blifva underkastadt R. o. Ad:s pröfning, huruvida summan af den ajo Den 39 Januari c. m. garnison, som finnes i en stad, bör förstärkas eller icke_ Betänk. utgör blott svar på en förfrågan, och omkring något annat synes fx-ågan ej kunna hvälfva sig; ty att B., o. Ad. kan bestämma, huruvida flei’a eller färre man skola utgöra en stads garnison, tror jag icke. Jag anhåller således, att betänk, må läggas till handhna, fastän jag i afseende på sjelfva saken ville afslå det, om sådant kunde ske.
Disconterings-rätt, nu mera icke kunde af Lombard-inrättningen ensam erhålla en laglig Revenue på Actie-Capitalet, så behagade Kongl. Maj:t, genom Nådigt Rescript af den 24 April 1792, upplösa Bolaget, hvarefter, jemnlikt derom uti Reglementet för Riksgälds-Contoiret meddeld föreskrift, Inrättningen öfvertogs af Contoiret, för hvars räkning den sedermera blifvit underhållen. I senare tider har re venlien af General - Transport 3,289,o55: 10. 1. Assistance-Contoiret varit så otilJräckelig, att, oaktadt någon ränta icke beräknas på FörlagsSumman, afskrifixingar måst derå göras tt_). General - Assistance - Contoirets Hus och Fasta Egendom: Upptages uti Räkenskaperne efter inköpspris, samt med tilllägg af tillbyggnader, till ett sammanräknadt värde af , . 35,696: 10. 1. Förskottsvis utbetalde Medel till inlösen af förkomne skadade och förfalskade Credit1Sedlar 4^2: 34. 8. Denna Summa har till största delen utgått för meddelde förnyelser, emot ställd säkerhet, af förkomne Credit-Sedlar samt ett så kalladt Realisations-bevis, och det öfriga, för dels förfalskade och dels skadade CreditSedlar, hvilka allt ifrån 1790-talet och intill år 1811 blifvit af särskildte förekomne skäl inlöste. Transport 3,325,204: 7.— *) För år 1819 afstrefsyå Förlags-Sura , , ruan , såsom föriust Rd. i5,838:11.10.
Eall förbrytaren i de 2 fall jag först nämnk, wal nansin sakna tillgång att lägga Zc, R:dr til! plikten och dä gräkis och ntäN ans sivar enligt 4 2 mom. lära utdela hela »plågan. Huru förekommer; dä almä,'heleus förivillunde. elier tror man, att en af utrikes eller inrikes sien» der befoldad agent skall lis ett sadant ändamål sakna iAL R:dr och rryckningsförlagel? ha wi ej dcsintom i dagblad fett npglfwas den oskyldiga ntwägen, att genom snbscripkion hälla författare och förläggare fkadelöse? 7'seo Aker alla försök kil almänhekens förwillande ruan all betydenhet, font också i dagblad blifwit pästäkk, wälan' lätom o§ dä tilkräda ivar medfödda rätt att gratis förwilla henne, och borttagom en lag §. som är illiberal, otti Vet yrke den förbjnder är offyldiat, och i alla fall är onödig da den i motsatt fall ej kun npfylla ändamålet. Jag har nn anmärkt de delar af allman rakt, deni jag icke anser wara sa Eyddade af tryckfrihetslagen, som de ester mitt begrep om Lag boede wara, och nalkas nn granffningen at del be« skydd den lemnar enEtlk rätt. Ehuru beskyddad man nn mera är till namn och rykte, gifwes wäl näppeligen nägon afh-noling i detta ämne, som icke öfwerflödigr uprcpar, akt EyVd till namn och rykte är lika dyrbart nied ffydd kill per sE Dklr N y zk, 4^2 Den i Juni!- son 06) egendom, och jenne delta utgör grunden lil! samhällscontrackct. Della är sä nicht, att afnell bland deni som uppå goda grunder icke marvera silk rykte sä högt, gifwes ingen fräck nog al! det tillstå.
Hemliga Utffottets förenämnde Resolution, som ar inre^istreraä sub N:v 675 och m OriZinali inbunden ibland Lontoirets handlin» gar för ar 1800, har den 26 Junii samma ar til hela sitt innehall blifwit intagen uti Herrar Fullmägtiges krotOLoll, under 8 §. extrlläeraU lil lit. kublau och 8ckk-nberF, samt meddelt Lommissarialet och införd Uti dest krotOLoll för den ^5 Julii i8oo, ka§. 67. Herrar Fullmägtiges nytzberörde krotocoll för den 26 Julii i8oc>, hwaruri lxcsolutionen ar intagen, har blifwit jusrersät den 7 näst derpå följande Julii, dä Herr Krigs-Rädet warit närwa» rande. Wid flera andra tilfallen, dä Herr KrigsRädet Larlsson warit närwarande, har Resolutionen ocksä kommit Uti fräga, hwarpä säsom exempel mä anföras. r:o. Har lit. 8ckenber§ Utl en til tzerrar Fullmagtige ingifwen ansökning om et Bokhallareförordnande, (iniezistreraä sub N:o II18) äberopat Högloft. Hemliga Utffottets liesolurion, hwilken ansökning hos Herrar Fullmägtige blifwit föredragen först den 22 September 1300, och ytterligare den 9 derpä följande October; — och bägge dessa dagar har Herr Krigs-Rädet warit närwarande. 2:0. Resolutionen är sedermera Åberopad, sä wäl Uti Lomm issariatets afgifne och sub N'.0 I,Z5 l inreAistreraöe försiag til en Kevi^ois befattning, hwartil Ht. SclienberL warit sökande, som Uti denne sist - I07S Den 24 Mars. sistnämndes öfwer detta förslag anförde beswär/ inreZistreraäe sub N:0 iZ75»
Riksgälds-kontoret erläggas feni procents årlig ränta. För öfrigt ankommer på Fullmäktige att, med hänsigt till förevarande förhållanden, bestämma ej mindre iånetiderna, än lånebeloppen. § 165. För statsfyllnadssummans liqviderande och för bestridande af Öfriga Riksgälds-kontoret åliggande utbetalningar, eger detta veik att, från den lista September det ena året lill den sista Juni det nästföljande, begagna ett räntefritt kreditiv ä Rikets Ständers Rank, till ett belopp af högst En million riksdaler; börande alltid de å detta kreditiv Iyflade medel ovilkorligen, sistnämnde dag, vara Banken godlgjorda. Då Bankens ställning det fordrar, må berörde kreditiv af Banko-fullmäktige uppsägas, dock ej förr, än i sista rummet och sedan andra utvägar blifvit begagnade. Sådan uppsägning leder till den påföljd, att kreditivet månadlligen, till den sista derpåföljande Juni, indrages till så stor andel, som motsvaiar antalet af de för kreditiv-lättighetens begagnande, till samina dag, återstående fulla månader. § >66. I händelse sådant, för verkställandet af Riksgälds-kontoiets förestående utbetalningar, finnes Stals-lUskottels Memorial, N:o 341. 9 finnes oundgängligen nödvändigt, ega Fullmäktige att, under de i 143 § stadgade vilkor och förbehåll, upplåna härtill erforderliga medel emot detta verks obligationer, ställda till inlösen antingen efler viss förfallotid eller efter föregången uppsägning. Angående uppbörden och redovisningen af de till Riksgäldskontoret ingående bevillningsm. fl. medel. § 167. Allmänna bevillningen uppbäres och redovisas på sätt i gällande Bevillnings-förordning Ir stadgadt; och åtnjuta de tjenstemän samt öfrige vederbörande, som med uttaxeringen och uppbörden af bevillningen ega befattning, de uti samma Förordning dem tillerkända »rfvoden och traktamenten. Likaså ega Kronofogdarne och Landskontoren att, för uppbörden och redovisningen af arfsoch testamcnls-bevillningen, tillgodonjuta de serskilda arfvoden, som uti Kongl.
Så fort sig göra låter, de vid slutet af Utskottens den 23 sistledne April afgifne Betänkanderörande utredningen af Götha CänalBoiags, Malmö och Götheborgs Disconter upptagne puncter siler propositioner. 2:0 Samma Betänkande helt och hållit uti ett sammanhang. Den 9 Maji. 3:0 Utskottets blifvande Utlåtande, i anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottens förande allmänna FinanceRegleringeri den 6 Sistledne April meddelte Betänkande, i de drilar samina Utlåtande kan blifva trän Utskottens förut äfgifne Betänkande skiljagiigt. Ut supra. SD. Föredrogs å nyo och gillades följande StatsUtskoitets den 1 dennes afgifhe, samt deri 8 i samma månad förmiddagen på bordet lagrie Utlåtanden; 1:0 Angående Krigs Åcaderriiens på Carl" Lerg Lönings - och UnderhållsStat. 2:0 Öfver Kongl. Majit* Nådiga Remiså angående förhöjning i aflöniiigen för Wermelands FältJägareRégerriente. 3:0 Angående upptagande å Stat af 3,500 k:dv Hamburger Banco, fyringsmedelj såsoni inkomst från Dannemark. 4:0 I anledning af Herr L. L. Edelbefgs Memorial, om Lån af allmänna Medel till Scholaehus uppbyggande eller inköp uti Landskrona. Ut sUpräi §. D. I anledning af dervid gjorde Aria märkningar, återremitterades följande Utskotts den 1 derinés afgifne, samt deri 8 i samttiä månad på bordet lagrie Eetänkärideri , ligeri: » Den 9 Maji, 271 Till Stais Viskat let: Angående den Summa, som förStatsocH RiksgäldsVerkens behof erfordras* att genom allmänna Bevillhihgen utgöras. Till Bevili/iings Utskottet: Angående Postinrättningen och de deraf lill Statsverket inflytande Inkomster m. m.
Ja nu hafva varit öfvervägande Mom. litt. b, Majoren i Carlsten. Hr Printzensköld, Carl: Då Utsk. antagit samma grunder för aflöningen åt Kommendanten och PlaceMajaren å Carlsten och å Waxholm, samt R. o. Ad. beslutat ett belopp af 730 Rdr för PlaceMajoren och Adjutanten å den sednare orten, så synes samme tjensteman å Carlsten böra erhålla ett lika belopp. Hr Bildt, Didrik Gillis: Jag tror dock, att fårhållandet 50 Den 4 Juli e. m. på Carlsten är något olika mot det på Waxholm, ty efter hvad jag känner, har PiaceMajoren på det sednare stallet icke någon annan tjenst på stat, då deremot PiaceMajoren å Carlsten tillika är Chef för infanteri-kommenderingen; och då han i denna egenskap upbär arfvode, synes mig det na föreslagna af 400 Rdr vara aldeles tillräckligt. Jag anhåller således om bifall till Betänk, i denna punkt. Hr Printzensköld: Jag afstår från mitt yrkande, sedan Hr Bildt nu lemnat tillfredsställande uplysningar i ämnet, beklagande blott att sådana icke finnas i Utsfcs Betänk. Uppå härefter framstäld propos. biföll R. o. Ad. förevide mom. Mom. litt. c, Place Maj or och Adjutant i Carlsborg. Härvid förekom först och bifölls Utsk:s förslag ang:de afiöningen för ifrågav:de Kommendant. Vidkommande åter Utsfcs tillstyrkande i fråga om aflöningen för PiaceMajoren och Adjutanten, anförde Frih. Leijonhnfvud: Jag skall visserligen aldrig motsätta mig beviljandet af ett verkeligen behöfligt anslag, men hvad det nu ifrågav:de angår kan jag ej betrakta det såsom sådant.
Du blir, och eger gods och gård och makt Och kan mig lofva hämd på Bjelbojarlen, Kom åter då, och Sigrid blifver din! Är det ert sista ord? BENGT. KNUT. Det är mitt sista. Och svärjen J derpå? BENGT. Hvad gagnar det? Hvem vet? BENGT. KNUT. Nåväl, jag svär det vid S:t Knut! Så varen tröst, skön jungfru! Väpnaren Skall blifva riddare; den arme svennen Skall vinna gods och gård och makt och ära; Och innan vår med sommar byter skrud Skall Sigrid fagra vara väpnarns brud! (går hastigt genom fonden.) Andra scenen. DE FÖRRE (utom BENGT). Vor' han så stor på jorden, som han är I orden, junkern, stode du väl brud I morgon, tredska flicka! Men jag hoppas Det dröja skall förr'n hit han återkommer, Den stolte fattiglappen, väpnaren! Det finns ej skick och skam hos unga nu KNUT BENGT (till Sigrid). (till Sigrid). För tiden! Tacka månde jag min ungdom, Då var det... skäms du inte, gamle Björn, Ler du din herre midt i synen, gubbe? Jag tänkte på en viss herr riddar Knut J känden väl ej riddarn, J, herr Knut? BJÖRN. Som tog sig hustru mot sin faders vilja; 12 Tyst, gråskägg! Alla ha'n J satt er samman Att vara bönemän för väpnarpojken, Har fångat eder alla i sitt nät; Är fästad i den lösa fjärilns garn! INGRID. KNUT. KNUT. Som, vete böfveln hur han bar sig åt, Ja, till och med min välbetänkta hustru Han räddade min dotters lif, minns det! Än sen? Det kunde hvilken annan gjort Som hade råkat vara när den trakten Der jungfrun gick och svärmade i skog! Guds död! Uti min ungdom satt en mö Den hela dagen still i jungfruburen Vid sländan, eller sömmande i silke Och rödan guld sin slägts och sina fränders På sjukeplägning uti traktens kojor Hugstora bragder; nu hon springer kring