Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ribber, skapet och Adelns egen närmare ompröfning öfwerlämna. Witz 46l3 Den 2Z October. Md anmälandet af ett mäl, till sin beskaffenhet sä nytt som detta, och dä uti Regerings - Forincn af den 6 Junie iZoy icke finnes rörande Adop, tioner i Adeliga Atter, nägot stadgande förcffrifwit, har Utffottet tvid jemförelse med den princip som j Z?:de H af nyp berörde Regerings»Form synes räda, rörande Adelffaps förlänande, trott sig icke böra fört!, ga de lwiftrclsmäl som hos Utskottet up,ostätt, huruwida det ät Herrar känsel genom ofwanbci örde höga resolution förlänade Adelskap med samma princip karr anses fullkomligen instämmande, ds desse Adopterade personer undsätt Adelskap för sig och sine afkomlingar (pä sätt ofwan Sberopade Z7 Z stadgar) under samma tid som af dem introducerade Adeliga Ätt, hwaruti de blifwit upptagne, ännu existerar sä .väl hufwudgrcncn som flera sidogrenar, in.d den ärfteliga rätt och adcliga wärdlghcten, som under det förflutna Regerings - sältet förlänades. Hwad äler beträffar den omständighet, att säsom nu ffett, twänne personer, genom samma Kongl. Resolution med Adoption uti en Adelig Ätt blifwa bcvädadc, wägar Utskottet hysa ben förmodan, att wid en siik händelse, det skulle närmare bfwercnsstämma med billighet och rätkwisa, om hwar och en af desse personer, som hwar för sig undfätk serskildt förmäner, äfwen ock .förpliktades, att hwar för sig serskild Jntroduction erlägga.
Sttaj månabö utgång ittnemaranbe år tullfritt i rifet införaö; bmilfett tullfrihet berefter ge Sttajttö nåbiga Äungörelfe beit n ftftlibne 2lpril blifmit titt betta dré flut utfträcft. Stteb bifall titt Olifetö febnaft förfamlabe ©tanberg uitberbåniga bemftättan om borttaganbe af be uti nu gättaitbe tutttara flabgabe förbub belö mot införfel af tactod) barlaftjern, belö mot utförfel af åtffittiga artiflar af gjutet jern, bär Äongl. 8ttaj:t, utöfmer bvab i 13 § af ftprelfe fig ttllbrngtt feban fifta 9lifdbag. 73 § af itnberrättelferna wib tulltaran är mebgifroet om införfel af Sarf* jern för tnefaniffa werfftäberd och gjuterierd bebof, imber ben 19 Ses cember 1855 t nåber förorbnat, att Sarts pcb Sarlafcjern ina t rifet titförad emot en tuflafgift af en rifdbaler banfo för bwfltje ffeppunb ftapeljlabdwigt, famt att utförfel må ega rum af£arf SCRaj:t i nåber mebgifwit, att fmibt eller walfabt ©tångs ocb ^lattsjern, f 9Jlaj:t imber ben 29 i famina månab i nåber förflarat, att nuwaranbe förs bub mot införfel af $rut må från od) uteb år 1859 lifalebed upphöra, famt anbefallt ©eiteral
Begagnas någon af dessa utvägar, så blifver följden den, att RiksgäldsContoirets tillgångar i Banken minskas eller treprocents-skulden ökas med förenämnde belopp; men tillgångens förminskning återfylles likväl ge - Den i3 April. nom bevillningsmedlen, som till det mästa ingå till Conloiret under innevarande qvartal. Nu liar RiksgäldsContoiret att disponera i Banken: på Räkningen N:o i: 200,000 R:dr, och på Räkningen till Canal-byggnaderne nära 8000 R:dr. RiksgäldsContoirets skuld åter lill privata för tre-procents]ån utgör endast i3,ooo R:dr. Med sådane tillgångar torde det icke vara betänkligt att assignera de i förskott begärde 100,000 R:dr på Contoirets fordran i Banken, enär de säkerligen inom månadens slut ersättas genom ingående Bevillningsmedel. En upplåning af summan mot 3 procent skulle visserligen lyckas med Contoirets goda credit, och skulle ej förorsaka någon förminskning för det närvarande i Contoirets tillgångar; men då ränta härigenom skulle utgå och detta vore en onödig utbetalning, enär penningarne utan ränteförlust, af egne tillgångar, nu kunna erhållas, instämmer jag med Friherre Boije iden mening, att denna utväg ej bör tillgripas. Contoiret har förut vid denna tid på året befunnit sig i nödvändighet att göra vida större utbetalningar, än den, som nu är i fråga, till särskilda oväntade behof, såsom dispositioner å Creditiven med mera, men Contoiret har derföre icke upptagit lån, ulan temporärt begagnat sin credit i Banken, när befintlige tillgångar af Bevillningsmedlen ej för ögonblicket räckt till. Genom öfverskotten från StatsContoiret och Contoirets Dea 13 April - egne öfverskott, hafva dessa uttagningar blifvit åter fyllde, och Contoirets räkning med Banken, samt dess egen financiela ställning, blifvit så fördelaktige de nu äro. Detta om RiksgäldsContoirets ställning och förmåga att utbetala ifrågavarande förskott; nu utbeder jag mig att få tillägga några ord rörande sjelfva saken.
På flere ledamöters hemställan, men emot <yi ledamots afstyrkande, beslöt R. o. Ad., att pröfningeu af denna artikel skulle uppskjutas tills R. o. Ad. fattat sitt beslut ang:de väfnader. 3oo Den ai December f. m. Ur: Fick-, Af en ledamot yrkades för denna artikel bibehållande af i B >5 års tullbestämmelser, hvaremot en annan yrkade bifall till Utskts föislag, hvilken sednare mening äfveu af R, o. Ad. antogs. Ur: Väggoch Studsareaf bronz; andra slag; samt delar af Ur, ej specificerade. Utskottets förslag biföl los. Urband och Urkedjor. På hemställan af en ledamot, fann R. o. Ad. att denna artikel, såsom hörande till slöjdevaror och med dem dragande lika tull, borde utur den egentliga taxan uteslutas och endast i nolen upptagas med hänvisniug lill ”Slöjdevaror, ej specificerade.” V a n i 11 e. Några ledamöter yrkade bibehållande af den i 1835 års taxa bestämda införselstull, hvilket åter af andra bestreds. Utskts förslag blef af R. o. Ad. bifallet. Violrot; Visitkort; Vitriol och Vadd. Utskottets förslag biföllos. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum komme att fortsättas på eftermiddagen kl. 6. Vagnar och Åkdon. Emot Ulskts förslag yrkades, dels antagande af förslaget i betänk. N:o 21, dels bifall till sistnämnda förslag, med tillägg att äfven enskildes ur Riket bevisligen utförda vagnar få tullfritt åter införas. Äfven yrkades bifall till Utsk:s förslag i utlåt. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s i utlåt. N:o 3a framställda förslag. Ropades ja och nej. Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla förslaget i betänk. Ropades äfven ja och nej.
Utskottet desto hellre trott kunnavidtagas utan fara för att det nya kopparmyn tet skulle komma att med fördel utrikes slas och hit införas, som, på sätt Öfver-Styrelsen vid Kongl. Myntverket vidare förmält, de så kallade Rrgs pollellerne, enligt det Silfvervärde de vid utgifvandet egde, blifvit utmyntade efter 666 Rrdr 3a sk, per Skeprd släps, vigt eller 863 Rrdr 16 sk. per Skeprd vict. vigt; men desse dock icke utgjort föremål för en så beskaffadspeculation. Hvad åter angår de af åtskillige ledamöter inom Riks-Slånden gjorde anmärkningar emot Utskottets förslag till Koppar-myntsorter, så medgifver väl Utskottet det kunna synas såsom en brist i systemet, alt kopparmyntet skulle vara indelad t i decimal sig emellan, då silfvermyntet ej egde denna indelning, menenär Utskottet med synnerlig tillfredsställelse funnit, a!t med få undantag, sjelfve de ledamöter inom Riks-Stånden, sorn talat emot Utskottets förslag till ett nytt myntsystem, dock fullkomligen erkänt rigtiglleten af den princip sorn för detsamma legat till grund, samt dels det väsendtligaste skäl, som kunnat anföras emot Kronans fördelning i g/ioalelar eller vigten af att vid det nya silfvermyntets utsläppande i rörelsen, efter dfen långa tid allmänheten måst vara i saknad deraf, söka i möjligaste måtto undvika allt, sorn kunde hos allmänheten ingifva förvillelse om det nya myntets-, rältavärde och tili eri början försvåra beräkningen deraf, icke kan Eanco-Utfkcttet: XJtl. N:o 14. tillämpas, i fråga om de föreslagne nya kopparmyntsorterne, hvilkas rätta värde allmänheten lätteligen blifver i tillfälle urskilja, vid dessa myntsorters jemförande med de nu allmänt gångbare kopparskiljemynten; dels dessutom de af Utskottet föi’eslagne kopparmyntsorterne så noga inpassa med de nu gångbara, att t. ex. skillnaden emellan en-slantsstycket och 2 styfver
Med stort välbehag satte han sig på gräset så nära grafven, att de långa benen med de knäbundna strumporna och de grofva snörskorna hängde ned öfver grafkanten. Han måste sitta stilla en rätt lång stund och hålla ögonen på kistan. Då man hade en sådan fruktan som han inom sig, kunde man aldrig vara nog försiktig. Men kistan rörde sig verkligen alls icke, det var omöjligt att misstänka, att den gömde något försåt. Ej förr var han viss om sin sak, än han stack ned handen i sidfacket på säcken och tog fram fiol och stråke. På samma gång nickade han åt den döde nere i grafven. Eftersom han var så stilla, skulle han få höra något vackert. Det var något mycket rart detta, det var ej många, som fingo höra honom spela. Ingen fick höra honom på de gårdar, där man brukade hetsa hundarna på honom och kallade honom Getabocken. Men det kunde hända, att man fick höra honom i en stuga, där man talade lågt och rörde sig stillsamt och ej frågade honom, om han ville köpa getskinn. På ett sådant ställe brukade han taga fram fiolen och låta höra sig. Och det var en stor utmärkelse, den största han kunde bevisa någon. Där han satt och spelade på grafkanten, lät det alls ej illa. Han spelade ej en falsk ton, och han spelade så sakta och mildt, att det knappast kunde ha hörts till nästa graf. Se det förnämliga i saken var, att det alls ej var dalkarlen, som kunde spela, utan det var hans fiol, som kom ihåg ett par små melodier. De kommo fram ur den, så snart han förde stråken öfver den. Det skulle kanske ej hafva betydt mycket för en annan, men för honom, som ej själf kom ihåg en enda melodi, var det den allra kostbaraste gåfva att äga en sådan fiol, som spelade af sig själf. Medan han spelade, satt han och sken och log, liksom den, som hör ett barn pladdra och prata. Det var fiolen, som talade och talade, han bara lyssnade. Det var dock för märkvärdigt, att dessa vackra saker hördes, så snart han förde stråken öfver strängarna. Det skötte fiolen om, den visste, hur det skulle vara, och dalkarlen, han satt bara och lyssnade. Det växte visor ur den där fiolen, som det växer gräs ur jorden.
Jag tror derföre, att det är allt skäl att bifalla den ifrågavande §:n sådan den är framställd: och anhåller om propos. derå. Ilr von Hartmansdorff: Då kreditiv-summan blott utgör en million r:dr, så är det visserligen troligt, att riksg:s-kont. ej derföre kommer i någon förlägenhet; emedan denna summa ej är större än det kreditiv, som riksg:s-kont. eger att i banken begagna. Men då kont. skall, för att fylla bristen, eller för att fylla utbetalningen, göra uppfinningar, och då de inhemska kapitalisterna veta, att ingen kapital-rabatt lemnäs, och de sålunda med all säkerhet förutse att intet lån kan utrikes med någon fördel erhållas, så står det i deras makt alt höja räntan desto mera. Fullmäktige böra derföre, genom alt kunna få begagna hvilkendera utvägen som heldst, sättas i tillfälle att betinga sig de drägligaste vilkoren. Lyckan för Sverige att icke hafva behöft göra några lån, föranleder oss till att tro, det vi kunna sjelfve bestämma lånevilkoren så goda vi vilja. Man har redan börjat med derefter rättade förslag till föreskrifter för riksg:skont. ; men jag befarar att det slutas med förlust, om man icke lager sig tillvara, utan vidblifva de föreslagna vilkoren. Det är orsaken hvarföre jag yrkar att man måtte visa fullmäktige det förtroendet, att man lemnar dem fria händer i detta hänseende. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.:
Till följd af det utaf Utsk:t begagnade ordet »utgöra» och lydelsen af §:n i öfrigt, 344 Dea 17 September f. m. kan likväl tvekan uppstå, huruvida rederiet har annan förpligtelse än att förskjuta begrafningskostnaden, eller om det bör bestrida hvad som brister, sedan sjömannens tillgångar blifvit för ändamålet använda; äfvensom, enligt §ms innehåll, tvifvel måste förefinnas, om annan del af sjömannens qvarlåtenskap än hans inmstående byra må till godtgörande af denna kostnad få användas. Till undanrödjande af denna tvetydighet och då jag anser att ali qvarlåtenskap efter en afliden sjöman bör, fortfarande såsom hittills, i första hand så långt den förslår anlitas till ersättande af kostnaden för hans begrafning, anhåller jag att §:n måtte erhålla den förändrade redaktion, att efter ordet »begrafningskostnaden» införes »som, såvidt sjömannens qvarlåtenskap dertill icke lemnar tillgång, bör af rederiet bestridas.» Gr. Sparre: Om icke en förändring blifvit af en utaf Utsk:ts egna ledamöter föreslagen, skulle jag visserligen icke hafva besvärat med någon anmärkning; men då en förändring i alla fall torde komma att beslutas, vågar jag hemställa, om icke ordet »vederbörande» borde borttagas, så att det endast komme att heta »håfve sterbhusdelegarne» etc. Hr af Ström: För min del finner jag den af Gr. Sparre gjorda anmärkning rigtig, och hemställer derföre att ordet »vederbörande» måtte utgå. Frih. Leijonhufvud: För min del har jag ingenting att invända hvarken emot Hr af Ströms eller Gr. Sparres förslag, men skulle tro att, om ordet »vederbörande» borttages, ordet »hans» borde insättas, enär uttrycket eljest torde blifva allt för obestämdt. Gr. Sparre: Mitt förslag var att »vederbörande» bör ut gå, med bibehållande af »sterbhusdelegarne», hvilket ord ensamt torde gifva uttrycket nog bestämdhet. H. Exc. Hr Frih. De Geer:
1 skalp. 1 skalp. 1 skalp. skälp. skalp, skålp. skålp. skålp. skålp. tunna 1 skålp. 1 skålp. 1 skälp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. i musslor, glas, o. s. v. Något afdrag i vigten göres ej för lådan, glaset, musslan eller annat tillbehör. Införselstull. Banko. U:dr sk. r:st 16 1 12 Qvantitet för tullbe räkningen. Införselstull. Banko. K: dr sk. r:st Färgträd, helt eller oraspadt, alla slag, samt andra till färgning användbara växter och växtdelar, i Taxan ej specificerade 1 lisp. skålp. /, Galläpplen i i 6 Gallmeja i skålp. Gardiner, Rullaf bomulls-, linne-, eller hamp-väfnad, må- lade eller tryckta i skålp. 10 Garn: Bomulls-, enkelt eller duhbleradt i härfvor eller å bobinen ofärgadt i skålp. 4 färgadt eller tryckt: Turkiskt rödt i skalp. 8 allt annat i skålp. 12 Anm. I händelse hos vederbörande Tulltjensteman villrådighet uppstår, huruvida icke en under benämning af dubbleradt bomullsgarn angifven vara rätteligen bör till bomullstråd hänföras, åligger godsegaren, såsom vilkor för tillgodonjutande af de för dubbleradt bomullsgarn stadgade lägre tullumgälder, med sakkunnige personers, efter besigtning å godset, afgifna betyg styrka, att varan utgör garn af sistnämnda beskaffenhet. Camél-: ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt i skålp.
Jag är af den tankan, at ju mera wi närma ofl til jämlikhet i medborgeliga rättigheter och skyldigheter, desto fastare och lyckligare blir Samhället i det hela, och det är til det allmännas, ej blott til särskilta Ständs och personers wäl, sorn wära beflut böra leda. Jag tror äfwen, at beskattningen och bertil hörande allmänna beswär, jämt fördelade pä all jord, skulle för det hela blifwa mindre kännbare, och at införandet af denna i min tanka mest allmänt wigtiga beffattningsgrund skulle i en hög grad befordra jordbrukets upkomst samt öka Statens allmänna wälmåga och inrestyrka. Men ehuru sannt och rätkwist detta är, böra en sädan likhet och jämnkning , efter min öfwertygelse, aldrig pä mindsta bekostnad af -n laglig ägande rätt införas. All upoffring, som Ridderskapet och Adeln gjort och ännu kan göra af personliga företräden och rättigheter, anser jag säledcs för billig, meri för orättwist allt, som leder til mindskning af Dm 8 Julik. af lagligt åtkommen ägendom, utan motswarrga upoffringar af öfrige medborgare. Dä Staten under krig fär ökade behof, dä allmänna skyldigheter och beswär bli mera tryckande, och dä nya statler och biträden be höfwas til förswar af medborgares ägendom, dä blir det i min tanka en skyldighet för alla, som genom detta allmänna skydd winna enskild säkerhet', at bidraga sä at ej pä sätt hittils stundom stett, en del jordägare winna pä kriget, under det at andre utöfwer sina krafter betungas. Endast ifrän denna grundsats kan i min tanka billigheten ledas för de allmänna beswär, som man wil under krigstider päföra jord, hwilken hittils derifrän warit fri, och pä samma grund tror jag at alla privilegierade hemman borde, efter nägot rättwist förhällande, deruti tvid sädana tilfällen deltaga.
Inom det förstnämde äro i52 nybj^ggen och 22 torp, samt uti Lappmarken 68 nybyggen anlagde eller beviljade tili anläggning. Antalet af krono-hemman, nybyggen och torp i Länet, utgör nu 2,426 särskilta rökar samt 178 andra odlingslägenheter Kongl. Maj:t och Kronan tillhörige, utom dem som innevarande år tillkommit, jemte de uti tabellen upptagna 208 liöslogar och muhlbetestrakter och 1381 Renbetesland. — Af ifrågavarande nybyggen befinnes ett å kustlandet och nio inom Lappmarken för närvarande utan åbo; men i öfrigt hafva inga lägenheter fallit uti ödesmål. Antalet af gästgifverier, post-och brefbärare-hemman är oförändradt. Största delen af ortens invånare äro sjelfägande jordbrukare eller innehafvare af krono-lägenheter, hvaremot arrendatorers och brukares antal är ganska ringa. Statsbidrag: Desses utgörande, som försvårats af ofvannämde missväxtår, är till en del betungande genom sträng skattläggning och rotering, samt långväga färder för gärdernas afbördande, vägars underhåll och skjutsningsskyldighet. Kostnaden för sistnämde onus och vägarnas snöplogning vinter - tiden skulle doek betydligen minskas om entreprenad härutinnan kan bringas till verkställighet, hvilket man bör hoppas, på sätt redan skedt i Skellefteå, der allmänna landsvägens plogning samt hålloch reserve-skjutsningen vid sju' gästgifverier under fem års lid besörjes af entreprenörer för vida mindre betalning, än de förut kostat, oberäknad! mångfaldiga fördelar, som jordbruket derigenom tillskyndas. Beräkningsgrunden för alla i tabellen upptagna onera, är medelpriset af fem sista årens markegång. I följd af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse den ry April 1828, anmärkes här, att uti den i tabellen uppförde kostnad för rustning och rotering, så mycket mindre inbegripes rusthålls-stammars och augmenters räntor, som sådana eller hästvacance-spanmål härstädes icke förekomma. Kneckte-rotefrihets-medlen utgör 890 R:dr 28 sk. 3 runst. Politie:
Enär del måste leda lill god ordning och reda i förvaltningen, om cn viss summa anslås, inom hvilken de under denna rubrik förekommande utgifter böra bestridas, tillstyrker Utskottet, all föreuämnda anslag må upphöra att innehafva egenskapen af för» slags-anslag samt alt-, på säll Kongl. Majit begärt, eli bestämdt årligt anslag för sagde ändamål i stället af Rikets Ständer beviljas, I fråga åter om det belopp, som rnå vara behöfligt till betäckande af de under berörda anslag inbegripne utgiftsposter, Ilar Utskottet, i betraktande deraf, att en ej obetydlig tillökning i denna llufrud-litcls anslag redan blifvit af Utskottet tillstyrkt, och då erfarenheten ännu icke till fullo ådagalagt, huruvida hela den för omförmälda utgifter äskade summa af 70,000 R:dr blilver erforderlig, ansell all någon nedsättning af denna sum ma skäligen kan ega runi, och hemställer derföre, att Rikets »Ständer i så måtto bifalla Kongl. Majlis Nådiga framställning, all. för den lid nu skeende Statsreglering blilver gällande, Rikets Ständer, till bestridande af kostnaderna för skrifmaterialier och expenser saint extra utgifter å denna llufvud-titel bevilja eli anslag af 50,000 R:dr Ruut årligen, deruti inbegripet beloppet af den från Postverket nu utgående ersättning för ulgifterne till den ministeriel» brefvexlingen, hvilken ersättning således skulle komma alt upphöra. 5:o. Hvad dernäst angår Kongl. Majlis Nådiga"framställning derom, alt samlelige här ofvan omförmälda anslag, utan hinder af deras fördelning i särskilda ulgifls-titlar eller inskränkning till något visst är, måtte få användas lill fyllande af möjligen uppkommande brist å en eller annan sådan titel, anser Utskottet sig böra tillstyrka Rikets Ständers bifall lill hvad Kongl. Majit sålunda äskat.
Här är således intet afseende fästadt å särskilda klass-kategorier, ehuru de, som omförmälas i 1848 års förslag, ej kunna genom det nu ifrågavarande sägas vara uteslutna från tillträde till Första Kammaren, då, i följd af den sedan dess inträffade förhöjning i löner och taxeringsvärden, samt förändrade taxeringsgrunder, de inkomster, som nu åtfölja de i det förra förslaget omnämnda befattningar, åtminstone med högst få undantag ligga inom den nu föreslagna inkomst-census, samt förhöjningen i fastigbetscensus mot den, som i det förra förslaget var utsatt, fullt motsvaras af den inträdda förhöjningen i taxeringsvärden. För öfrigt är, enligt hvad redan blifvit anmärkt, den såsom valbarhets-vilkor nu föreslagna inkomst icke satt till så högt belopp, att någon samhällsklass derigenom kan anses utestängd från tillträde till Första Kammaren, ehuru tillräckligt för att hos denna Kammares ledamöter förutsätta ekonomiskt obe roende, jemte en vidsträcktare verksamhetskrets Under denna förutsättning af ekonomiskt oberoende hos Första Kammarens ledamöter hafva dessa i det Kongl, förslaget blifvit frånkända rätt till arfvode för denna befattning. Detta borde visserligen gälla för representanterne i allmänhet, då en värdig utöfning af representantkallet svårligen kan tänkas utan det intresse för allmänna angelägenheter, som icke beror af någon arfvodes-beräkning, men då, genom denna regels utsträckning äfven till Andra Kammaren, mången med allmännare förtroende omfattad och deraf väl förtjent skulle af ekonomiska skäl nödgas afsäga sig detsamma, hafva denna Kammares ledamöter blifvit berättigade till arfvode, hvilket dock blifvit bestämdt lill visst belopp för hela riksdagen samt föreslaget att utgå icke, såsom hittills, från de valberättigade utan af statsmedlen, hvilket öfverensstämmer med den i förslaget antagna grundsats, att de utsedde riksdagsmännen icke representera särskilda samhällsklasser utan nationen i allmänhet.
Till Lunds elementarläroverk: penningar R:dr 3: 5. 32 kubikfot 5 kannor oindelt spanmål med ett förslagsvärde af » 65: — ^g. g Till Malmö elementarläroverk: penningar 767: 68. — Till Helsingborgs elementarläroverk: penningar 1,387: 46. — Till Landskrona elementarläroverk: penningar 199: 57. — Till Ystads elementarläroverk: penningar 295: 64. — Till Christianstads elementarläroverk: penningar 40: 92. och 100 kubikfot 8 kannor oindelt spanmål med förslagsvärde af 201: 60. oio. «o 2,960: 92. samt under anslaget till pedagogier och folkskolor hvad Cimbrishamns pedagogi skulle tillkomma: penningar 42: 99. Summa R:dr R:mt 3,544: 11. Tillfälliga anslag, att utgå under den tid, vissa personer qvarstå vid innehafvande tjenster: För läraren i musik:?och sång vid Malmö läroverk H. J. Tengvall R:dr 55: — För Rektor vid Helsingborgs elementarläroverk A. Hammar samt Kollegerna dersammastädes Borgström och Thulin, skilnaden mellan det i stat beräknade värdet å 2 R:dr per kubikfot å förut omförmälda dem å lön anslagna spanmål och samma spanmåls värde efter årlig markegång, hvilken ersättning, beräknad efter jemförelse med 1852—1861 årens medel-markegångspris, upptages till 125: — Transport R:dr R:mt 180: — Kongl. Majus Nåd. Proposition N:o 80. 43 Transport R:dr R:mt 180: — hvarjemte, till bestridande af kostnader, som kunna uppkomma, i händelse 2:dre kollega vid Landskrona elementarläroverk, J. A. Holmgren och 2:dre kollega vid Ystads elementarläroverk, C. G.