Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Friherre Wrangel, Henning, uppläste följande : Vid l8l2 års Riksdag hade jag äran till Höglof], Ridderskapet och Adeln göra en motion rörande Landtmäterie-taxans för - Den 5 Maj, t. m. bättrande på bestämda grunder, och hvartill jag äfven inlemnade ett project, som af Riksens Ständer blef bifallet, och en underdånig önskan gjordes äfven derom till Kongl. Alaj:t, om dess snara verkställande. Detta hade också den verkan, att från alla Landtmätare i Riket inhämtades deras tankar, och af Förste Landtmätaren Åkerblom i Malmö titarbetades, efter dessa uppgifter samt efter mitt förslag, en Landtmäteri-taxa, som, enligt min tanka och den kännedom jag äger i detta ämne, är, i anseende till grunderna, förträfflig. Anledningarna, hvarföre denna Taxa ej gått i verkställighet, känner jag icke, Jag får således än ytterligare anhålla hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln, det nämnde förste Landtmätare Åkerbloms afhandling i ämnet, åtföljd af de anmärkningar, som af mig kunna göras, måtte blifva remitterad till OeconomieUtskottet, samt att hos Kongl. Maj:t en underdånig önskan inåt. te göras, för att få ofvannämnda Taxa, under loppet af nu påstående Riksdag, fastställd. Remitterades till OeconomieUtskottet, Herr König, Pehr, hade inlemnat följande: Uti 24 af det år 17Ö7 den 10 Janu. ari utfärdade Kongl. Reglemente för Ar. méens PensionsCassa, utlofvas en dylik inrättning för Civilstaten, hvilken borde förvaltas af samma Direction, som sköter Ar - Deri 5 Maj. e. m. méns PensionsCassa, dock tillökad, för att ej behöfva betala annan betjening, likväl med det förbehåll, att hvarje Cassa borde vara för sig sjelf. Verkställigheten häraf har alldeles ute; blifvit. Nu hemställer jag till Högloft.
Mai j sista pleno till Höglofl, Ridderskapet och Adelns nplysta pröfning sramstälda fragg om errra rotcringens qwarstående tinder fredliga tider, blef as en wärd ledamot lagd pä bordet, — Kanske! fordrade ämnets wigt denna hwila, och jag tror, att det hwarken för skyndsamt eller genom blotta önskningar bör behandlas. Imedlertid magar jag säga, alt jag täflar med en hwar inom Nid - Den i Iunii. 4-Z Riddarhuset i en öm känsla för ägande rättens helgd, men undrar icke, och stall än mindre kanna mig särad ivid mängas olika opinion, art de ur en annan synpunkt än jag, bedömt denna framställning. Jag bekänner uprigtigt, akt jag aldrig kan wika frän min öfwertygelje, att sedan extra roreringcn blifwik bifallen kill förökande af landel för, swar under krigstider, skulle nödwändigk deraf följa, att denna nya förstärkningscorps blifwer organiserad och under fredlig tid exerceras. Flera stät bifogades i mitt sista memorial och läiigt innan det förekom, ansäg jag fäsom en öm och owilkorlig pligt alt radfräga och inhämta flera fran oiika landsorter roterade säleriägarcs tankar i detta ämne, hwilka med mig instämde l den öfwertygelsen, att extra roleringenK beständande under fredlig tid war lika nödtvandig, som oundwikelig. Jag trodde under detta riksmöte den lid wara förhanden, da Ridderstapek och Adeln med förenad kraft wille söka rättelser ost) länning af den mer och mindre ojemna tyngd som drabbar fatexijorden^ Da jag sjelf äger säterier och förr orokerade lägenheter i Z:ne olika län, känner jag af egen erfarenhets huru. ojemt tryckande den extra rolen,- gen utfallit.
Statt wpp Adam första mann, Vij viliom gå i paradis fram. Jag vill tigh ther inplantera, Medh glädie och ffrögdh ytermera. Wäll ähr tigh adam väll är tigh nu, Deieligh skapelse haffuer thuu. Krop och siäll medh liff och sinne, Förnumstigh i krafft och minne. [10 raders tomrum] Thinom barnom iagh giffuer och såå, Stora och små som komma må. Thz giffuer iagh tigh min käre vänn, Migh hoppas tu löner migh vell igen. Adam suaradhe. Loff heder och ärha, och vyrdighett, Vari tigh gudh i himmelrick. Som så aldeles skapade migh, Enkannerliga effther siälffuan tigh. Besynnerligh offuer all Creatur, Fich iagh medh tigh så godh natur. Ach huad iagh ähr nu mykytt rick, Förty iagh ähr tik sielffuan lick. Iagh vill tigh halla fför min gudh, Och altidh holla titt helga budh. Gudh till änglanar. Mannen kan icke allena bliffua, Och ey fföruthan stalbrodher bliffua. Han skall haffua bådhe roo och lisa, Och änglanars fordell vill iagh beuisa. Quinnan skall altidh mannen hugsuala, Och aldrigh bedröffuan eller leggian i dualla. Hon skall vara aff hans sidoreff, Och aldrigh aff honom tryckias nedh. The skola och vara miskundelike, Och intz tera huart annat suike. Men om the vilia annat att göra, Tå skall iagh them aff paradis köra. Om te vilia lyda och leffua wäll, Både mz sinne, veett, och skäll. Tå skåla te båda till lika vara säll, Euinnerliga leffua, och ffara wäll. 7 All skapat tingh them vndergiffua, Iagh vill te skola ther aff väll liffua. Ther effter skolla the ffå stor Roo, Euinnerliga mz migh i himmelen boo.
— N:o 77, med voterings-proposition i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Utlåtande N:o 37, öfver väckt motion om ändring af Kyrko-lagens stadgande i fråga om sättet att begrafva sjelfspillingar och dem, som i lifstiden fört ett ogudaktigt lefverne: B. VII. 162, 165, A. 165, B. 306, 326, A. 326, E. 390. — N:o 79, i anledning af motion om förändring i lag-stiftningen rörande äktenskaps-förord samt mannens målsmans-rätt för hustrun: B. VII. 238, 246, 248, A. 248. Lag-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 80, i anledning af gjorda anmärkningar och Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande N:o 57, öfver motion om förändring af Kongl. Förordningen angående vissa föreskrifter till kvrko-tuklens uppehållande, den 4 Maj 1855: B. VII. 246,‘248, 250, A. 250, B. 262, 264, A. 264, B. 306, 326, A. 326. — N:o 81, i anledning af väckt motion om upphörande af frälsemans särskilda forum: B. VII. 246, 249, 250, A. 252. — N:o 82, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 73, öfver motion angående giltigheten af Kongl.
Remitterades, jemte afgifna yttranden i ämnet, till Stats-Utskottet; 2:o angående sökt statsbidrag för anläggning af jernväg emellan Christianstad och Hessleholms station å södra stambanan. Remitterades till Stats—Utskottet. 5:o angående pensionering å allmänna indragningsstaten af Läkare vid arméen och flottan. Remitterades till Stats-Utskottet, S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets Utlåtanden: M 42, i anledning af väckt motion om förklaring af författningarne, i fråga om vilkoren för hypothekslåns erhållande; M 45, i anledning af väckta frågor om inlösen af åtskilliga så kallade Riksgäldssedlar, hvilka icke inom den bestämda presk ri ptions-tiden blifvit till in vexling företedda; och Memorial M 44, angående verkställande af undersökningar i anledning af väckt förslag om norra stambanans framdragande från trakten af Husby eller Odensala öfver Erikssund lill Grans socken. S. 1). Föredrogos ånyo och biföllos Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets: Memorial M 1, angående arfvode för Utskottets Sekreterare; Betänkande M 2, i anledning af väckta motioner om åtgärder för omläggning af allmänna ländsvägen genom flera provinser i Norrland; Betänkande JV2 3, i anledning af väckt motion om åtgärder till förekommande af utvandring till Amerika; och Betänkande JV2 6, i anledning af väckt motion om särskild ersättning åt postbonde, då han nödgas på sin skjutsstation afbida postens expedierande. 224 Prot.-Utdrag den 11 Februari 1863. S. T).
Allt detta, hvilket vi anfört, för att utveckla den mindre glädjande betydelsen af den tyska förnöjsamheten, har, såsom sagdt, sin hufvudsakliga grund uti nationens splittring i så många skilda stater. Ty derigenom har den saknat politiskt inflytande. Men det förhåller sig med nationer, som med individer, att en bestämd karakter utvecklar sig endast genom umgänget med andra och genom verksamhet utåt. En sådan hafve tyskarne som nation saknat. Tyskland har väl deltagit i lösningen af de flesta den europeiska politikens frågor, och striden har vanligen utkämpats på Tysklands fält. Men detta deltagande har för nationen saknat intresse. Allt efter omständigheterna hafva tyskarne tjenat än den ena än den andra partens afsigter och vanligen varit delade emellan dem båda. Den ena eller andra småstatens tillfälliga fördel öfver den andra har i desse strider utgjort Tysklands enda vinst, men aldrig har dervid nationen som sådan uppträdt, kämpat för ett allmänt, nationellt intresse och förvärfvat något inflytande uppå andra nationer. Detta röjer sig icke blott i Tysklands politiska lif, utan har äfven, såsom nedanföre skall visas, bestämt dess vetenskapliga sträfvanden. Det sagda synes motsägas af den vigt Österrikes och Preussens röster för närvarande ega på den europeiska politikens vågskål. Huru litet dock den förra af dessa stater representerar Tyskland, inses lätt. Österrikiska monarkien är en sammangyttring af slaviska, romaniska och germaniska folkstammar, som med hvarandra icke sammanhållas af några gemensamma intressen; skilda från hvarandra i språk, lagstiftning, seder, förenas de blott utaf det tillfälliga bandet af en gemensam herrskare. Ingen af dessa stammar kan anse sig för den herrskande. Åtminstone kan staten med samma skäl anses för en slavisk stat, med underlydande germaniska stammar, som tvärtom, och om nationellt oberoende och sjelfständighet för någon af dem kan icke blifva fråga. På Preussen voro en tid Tysklands blickar hoppfullt fästade, men många tecken synas visa, att denna tid nu är förbi. Öfverallt röjes hos de bildade mycken bitterhet mot detta lands nuvarande styrelse, och med ifver klandras alla den sednare tidens regeringsåtgärder.
Utsk. har här icke begagnat samma ord, som uti 27 § 1 mom. 2 perioden, hvarest det heter: ”Riksdagens början räknas från dagen, då den blifvit å rikssalen öppnad.” Samma reduction kan begagnas här, hvarigenom man undviker att kalla riksdagen för han, hvilket icke lärer förekomma i grundlagen. Det låter något hardt, åtminstone för den, som älvan vid Svenska språket, att hora, att riksdag icke må räcka längre, än så och så länge från den dag, han öppnad blifvit. Jag skulle derföre anhålla, att Ståndet för dess gemensamma tanka måtte förklara, att samma ord, som äro begagnade i afseende på den dag, från hvilken riksdag skall anses börjad, äfven mätte begagnas här, och alt således redactionen måtte blifva denna: "Riksdag må ej räcka längre än från den dag, då den å rikssalen öppnad blifvit. Skulle” &c. Ilr Hjärne, Harald: Jag hade trott, att Hr v. Hartmansdorff skulle begärt ordet för alt vid denna sisla § consequent fullfölja sitt ogillande af alla Constit.Utsk:s förslag, likasom alla föregående förslag till förbättringar; men då så icke skett, ber jag att få yttra några ord vid Utsk:s förevar, förslag. Constit.Utsk. har ansett ändringen uti förevar. $ stå i något sammanhang med den föreslagna ändringen uti 27 § Riksd.Ordn., som redan är af R. o. Ad. profvad. Jag kan dock icke finna, alt det gifves något egentligt samband dem emellan. Jag har med miu röst bidragit till antagandet af förslaget uti 27 § 1 mom. 2 period.; men jag skulle önska, att förevar, förslag till ändring uti 80 §:s r period, icke blefve af R. o. Ad. godkändt till grundlagsenlig be i5 H. 47 D c n s>~ O c t o b c r e. m. handling. Förändringen i 27 § afsåg endast inskränkning i motionstiden. I 80 § åter liar Utsk. föreslagit en ändring, som har afseende på riksdagens längd, hvilken uti denna § är bestämd till o månader. Dessa båda frågor tycker jag icke äga samband med hvarandra.
På de ställen, hvarest ett ringa antal hästar för dagen utgår, utom vid marknader eller andra serskilde tillfällen, är det, efter min tanka, icke rätt att tillvägabringa en sådan Lag, som tvingar till fördubblade kostnader för hästarnes underhåll, och jag tror, alt den resande härutom i möjligaste måtto litet uppehälles. i följd af mitt förslag, emot hvad förhållandet hittills varit.” Härmed instämde Nils Månsson från Malmöhus Län, Erik Ersso?i från Kopparbergs Län, Peter Persson från Calmare Län, Erik Ersson från Stockholms Län, Peter Nilsson från Christianstads Län, Lars Larsson från Skaraborgs Län och Erik Ersson från Örebro Län. N:o 99. Ankom till Exped.-Utskottet den 18 Julii. Utlåtande, i anledning af väckt fråga om beredande af vissa förändringar i beräkningssättet af tull å en del varor, som från Sverige till Norrige införas. Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs Län har uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet och derifrån till detta Utskott remitteradt memorial anfört, att Norrska Tull-lagen och den deruti åberopade Tariff för införseloch transito-tull bestämmer afgifterne för linneoch bomullsgarn efter vigt, genom hvilket stadgande inträffar, att berörde Varor af Svensk tillverkning, hvilka äro beräknade för allmänna bruket och derföre gröfre, ehuru säkert lika goda och uthålliga med utländska, blifva, i anseende till deras tyngd, underkastade dryga afgifter, hvarigenom åter *5 2 Ållin. Besv. och Oeconomie-Uiskoltels Utlåtande Nio Qj). €ii formenlig afsättning motverkas.
M:s propos. här hufvudsak, men BankoUtsk. har icke destomindre ansett sitt betänk. såsom hufvudsak. Det är visserligen sannt, att BankoUtsk:s betänk, är af 2 Stånd med någon förändring bifallet och af 2 Stånd afslaget, men härvid är alt ihågkomma att Utskrs betänk, var ett förslag till svar å K. M:s propos. Det står således qvar det factum, att den K. proposm som ligger till grund för hela behandlingen af frågan, blifvit af alla Stånden afslagen, samt att alla 4 Stånden afgifvit kontraförslag till K. M:s propos.; men som detta ämne nu kommer att falla, sedan 3 Stånd bifallit Utsk:s nu föredragna betänk., så inskränker jag min begäran om återremiss, till den anhållan, att R. o. Ad. låter bero vid de tre öfriga Ståndens beslut. Frih. Gederström, Claes Rudolf: Då Gr. Lagerbjelke återtagit siri först gjorda begäran om återremiss, vill jag ej öda Ståndets tid med ett utförligare besvarande deraf. Jag hade eljest ämnat säga, alt man mätte anse den återstående tiden för riksdagsärendernes afslutande serdeles rundlig eller ock måste denna fråga vara en särdeles ömt om hjertat liggande, då, med kännedom om 2 Slånds redan lemnade afslag å första betänk, man kunnat vilja begära en återremiss af detta. Jag kan ej finna nödigt att Ståndet använder någon annan term än den sedvanliga, vid dylika tillfällen, som det nu förevar., hvilken term de tre öfriga riksStånden ock lära begagnat, i det de nemligen funnit formenligt ”att lägga betänk, till handlingarne.” Just så torde R. o. Ad. äfvenledes böra förfara. Ty på grund af 75 § Riksd.- ordn. har den ursprungliga frågan tydligen förfallit; och delta är hvad BancoUtsk. rätteligen har uttalat. Yäl har man hört någorstädes yttras att, efter den utgång saken fått, Exped.Utsk. skulle komma att röna någon svårighet vid uppställningen af det svar R.
V. A. 39. — iN:o 44. angående föreslagen tillåtelse lill det för Hammars sockens allmänna byggnader erforderliga virkes hemtande från dervarande Komminister-boställes skog. IV. B. 339, V. A. 39. — N:o 45. i fråga om införsels be viljande för bytesfordran i Skånsk ränta. IV. B. 339. V. A. 39. — N:o 46. angående tryckning af ett nyligen nprättadt register öfver Preste-Ståndets Protokoller vid 1834 och 1835 åreus Riksdag. IV. B. 339. V. A. 39. — N:o 47. i anledning af väckt fråga om de lill stipendier för Folkskole-lärare-elever anslagna medels användande lill förbättring af Folkskole-lärarnes löner. IV. B. 339. V. A. 39. — N:o 48. angående nedsättning af räntan å fonden för Hjelmare kanals och slussverks underhållande. IV. B. 339. V. 39, 75. A. 86. — N:o 49. angående Riksgälds-Kontorels befrielse från skyldigheten att erlägga post-porto för emottagna fribref, samt betala arfvoden för della verks posträkningar. •— IN:o 50. i anledning af väckt motion om förbättring af Soldaternas vid , Södermanlands regemente löneförmoner. — N:o 52. i anledning af väckt motion oro Statsbidrag för reparation af Westerhejde Kyrka på Gottland. V. B. 37^ A. 91. — N:o 53. i anledning af väckt motion om anslag af allmänna medel för anskaffande af s. k. Lifräddningsbåtar. V. B. 37, 91. A. 175. E. 221. ( 174 ) Slats-Ulskotlets Mcraorialer, Betånkauden och Utlåtanden. Nto 54. i anledning af väckt motion, angående nedsättning uti arrendet för Skällnora Kungsgård. V. B. 37. A. 91. VII. U. 466. VIII. A. 36.
Denna anmärkning innefattar således en ny motion om Grundlagsändring, och då sådan, emot Regerings-Formens 8i icke får i Ståndens plena väckas, har Utskottet ansett sig grundlagsenligt icke kunna upptaga nämnda anmärkning till annan åtgärd, än meddelandet af här lemnade upplysning» och får Utskottet, i följd deraf, hemställa, huruvida Bonde-Ståndet skulle finna lämpligt att uttryckligen instämma i något af de öfriga Ståndens, i anledning af Utskottets Memorial N:o 6t, afgifne yttranden. Men äfven under förutsättning af Bonde-Ståndets bifall till denna hemställan finner Utskottet någon sammanjemkning mellan de serskilda Ståndens meningar, rörande Utskottets Memorial N:a 6i , icke möjlig, utan måste, äfven under denna förutsättning, den oförenliga skiljaktigheten mellan Borgare-Slån dels mening, å ena, samt Ridderskapels och Adelns och Preste-Slåndels, å andra sidan, till samtliga Riks-Ståndens behandlande onmäla, och derjemte för den möjligen nödigblifvande voteringen i Förstärkt Conslitutions-Ulskolt föreslå följande voterings-proposilion: Den, som vill, att Riksens Ständer vid nästa Riksdag skola besluta om Constitulions-Utskollets i Memorialet N:o 6i framställda förslag till följande ändrade lydelse af Regerings-Formens 8-j och Riksdags-Oidning. ns 33 nemligen: Regerings-Formens 87 §. Riksens Ständer äga gemensamt — förfaller frågan och förbli!ve vid det, som förut stadgadt vtrit.
Finner någon detta olämpligt, så ursäkta vi oss med, att på promotionsprogrammet alla de kvinliga promovendi kallas » damer », liksom alla de manliga få heta » herrar », ehuru åldersgränsen på båda hållen går ned ända till — 11 år. Fordringarna, som förut voro ganska höga, nedsattes enligt beslut af Stockholms Simsällskaps styrelse — skälet skola vi längre fram meddela — till följande: För kvinlig magister: skicket (3 betyg) Sträcksimning 1080 met. Eyggsimning 450 » Klädsimning 360 » Flytning 180 » Vattentrampning.150 » Längddykning 12 » Djupdykning 3 ggr Stenföring (större sten) 14 met. För kvinlig kandidat: Utmärkta framsteg (1 betyg) Sträcksimning Ryggsimning Klädsimning Flytning _. Vattentrampning LäDgddykning _ 300 meter 90 » 90 » 30 » 15 » 4 » För magister fordras därjämte hopp från högre trampolinen (den s. k. magistern), för kandidat från den lägre (den s. k. kandidaten). Deras höjd är resp. 14 och 24 fot. Tornets är 36 fot. Jämförda med de för herrarne gällande fordringarna, utgöra damernas ungefär något mindre än hälften. Såsom hvarje simmare torde finna, äro ofvannämnda prof, särskildt magisterprofven, om ej så synnerligen fordrande, dock tillräckliga för att ådagalägga en grundligt inhemtad simfärdighet, hvarmed man bör mäkta reda sig under alla förhållanden i det våta elementet samt kunna — magister betyder j u lärare — meddela fullständig simundervisning åtminstone åt kvinliga elever. V i äro ock öfvertygade, att en stor del af de unga flickor, som promoverats, skulle med glädje mottaga en simkondition under sommaren och förträffligt fylla sin plats. A f lärarinnorna vid våra simskolor skulle nog goda anvisningar lemnas på lämpliga simgouvernanter, de enda, hvarmed (i parentes sagdt), enligt vår oförgripliga mening, flickor borde plågas under den korta sommaren. Till nu ifrågavarande promotion hade magisterprof aflagts af ej mindre än 17 kvinnor, hvilka också alla den 26 augusti mottogo eklöfskransen.
SD. 3 anledning af skedd anmärkning wid Stats-Utstöttes Betänkande, angående de as Kongl. Waj-t äskade Stats-Anslag under Riks-Statens Åttonde Hufwud-Titul, beflöt Boraare-Ständet, att äter remittera detta ärende till Stats,Utskottets ytterligare handläggning. Ut supra. Lx krotocollo, j. j. LerZstrvm. Utdrag af wällöf! Bsrgare-Ständets pro. tocsll, hället wid Urtima Riksdagen t Örebro den 17 Justei S. D. ^emitterades till Nan» 72» Den 17 Junit. Banks - Utstottet: iw Herr Bergs-Radmannen Falkems Me morkal, örn utsträckt belänings-tld i Banken sos Fahlu Bergslag. 2:0 Herr Grotzhandlaren Åbergs Memorial, cm ett Banko-Lan för Uddewalla Stad. Allmänna Befwärs och Ekonomie-Utsksttet: Herr Handelsmannen Stabecks Memorial, sm inrättande as Hushållnings - Nämder eller Industrie - Commiltäer. Ut sugra. klx ?rotocollo, Lerström: Utdrag af protocsllet, hältet hos Heder wäl da Bondc-Ständet wid Urtima Rike dagen i Örebro den 17 Junii 1812. S. D. Remitterades Till Stats-Utskottet: r:o Riksdags-Fullmägrige Pehr Janssons, Eric Anderssons och Hans Hanssons m. fl fran Stora Kopparbergs Lm Memorial, angående Förbud enrot försäljande i större partier, as den l Fromma Stiftelser anstagne Krono Spannemal. Andreas Pettersson fran Skaraborgs Latt Memorial, angående försäljande till Skatte efOhlstorps Krono-Säteri i Skaraborgs Län. Till Stats och B^nco-Utskottet: Nils Ericssons tran Carlstads Län Memoria!. angående förhöjning i Arfwodet för Riksens Ständers FullmägtiLe i Banken och Riksgälds , Contoiret. Til!
I afseende slutligen på straffens bestämmelse att afskräcka ifrån brott} har 94 Den 39 December f. m. jag redan förut påmint, huru olika afskräckande penningestraff äro för den rike och den fattige. Men samma olikhet gäller äfven om fängelsestraff' åtminstone med tvångsarbetehvaraf den rike och bildade synes böra finna sig mer afskräckt, än den fattige och obildade. Detsamma gäller i ännu högre grad om andra kroppsstraff, ända till dess man kommer upp till dödsstraffet, hvilket den bildade menniskan helt visst måste anse mindre rysligt än spöstraffet, då deremot den obildade begär såsom en nåd att få dödsstraffet förvandladt till spö och lifstids fängelse. När derföre straffet skall bestämmas i fängelse, skulle det nästan synas, som borde dagarnes antal stå i något slags omvändt förhållande till det sammanräknade värdet af brottslingens förmögenhet, bildning och värdighet. —■ Men om våra fängelser blifva rigtigt inrättade till verkliga correctionshus; så synes fängelse vara, utom dödsstraffet, det enda, hvarigenom brottslingar af de skiljaktigaste omständigheter blifva i möjligaste måtto jemlika inför Lagen , och hvaruti straffet sålunda lämpligast skulle kunna, för hvarje särskildt brott, bestämmas lika för alla. Hvarefter Herr Cederschjölds ifrågavarande Motion, jemte det af honom nu i ämnet afgifne Anförande, remitterades till Lagutskottet. December f. m. g5 Föredrogs till remitterande Friherre Anckarsvvärds, Carl Henrik, den i5 dennes f. m. på bordet lagde Motion, att SlatsUtskottet måtte vidtaga sådan åtgärd, som för framtiden undanrödjer ali möjlighet lill missförstånd i anseende till Grundlagens bokstafliga mening i 42 §. Riksdagsordningen. Grefve Adelswärd} Erik Reinholdanförde skriftligen: Då Herr Friherre Anckarswärd ansett nödigt alt fästa StatsUtskottets uppmärksamhet på StatsContoirets vägran att vid 1827 års revision lemna tillfälle för den af Revisorerne begärde inventering af Kongl. Räntekammaren, torde mig benäget tillåtas att härom få yttra mina tankar.