Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag hoppas att StatsUtsk., utan behof af ytterligare utredning från min sida, skall begagna den vink jag tagit mig friheten gifva, för att icke tillstyrka R. St:r att anslå penningar till upförande af ett arkivhus på andra vilkor än att dertill utses en plats sådan, att icke kostnaden för byggnadens upförande må alltför mycket öfverstiga värdet af det nuv:de RiksArkivet. Jag anhåller att dessa mina anmärkn:r måtte få åtfölja den K. Propos:n till Utsk. Gr. Anckarsvärd, Carl Henr.: Jag har icke kunnat undertrycka min förundran deröfver, att då motionstiden för R. St:r Den 22 April. är inskränkt till en månad, Regeringen likväl så utan återhåll begagnar sin obegränsade motionsrätt för att gång efter annan af R. St:r fordra nya anslag, hvaribland det nu på bordet liggande belöper sig till nära en million. Jag hade äfven föreställt mig, att Regeringen framför alla andra borde känna tillgångarne äfvensom att den ordinarie statsregleringen ännu icke inkommit på R. Stms bord. flvad sjelfva den nu förev:de frågan beträffar, så anhåller jag att äfven få bifoga den K. Propos:n en erinran, hvilken måhända vore för StatsUtsk. öfverflödig , den nemi. att icke särdeles många år äro förflutna, sedan RiksArkivet med en bråd störtad hastighet inköptes förStatens räkning, och att det således icke kan annat än förundra R. St:r och deras kommittenler, att efter så kort tid denna byggnad nu förklaras vara oduglig och onyttig, samt att nya anslag fordras af den betydenhet, som nu äskas. Hvad sjelfva summorna vidkommer, så får jag blott anmärka, att man såsom lagstiftare vid sina besluts lättande bör taga det förflutna såsom en vägledning för det närv:de eller tillkommande. Se vi härpå, så finna vi t. ex. alt Museibyggnaden, för hvilken äskades ett anslag af en half million, nu ånyo kräfver en half million.
Med stöd af hvad jag nu haft äran anföra, förenar jag mig med dem, som anhållit om afslag å denna punkt af Konst.Utskits Betänkande. Ofverläggningen förklarades härmed fulländad, hvarefter H. Exe. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att under densamma blifvit yrkadt dels förslagets antagande och dels dess förkastande, samt att H. Exc. först finge hemställa, om R. o. Ad. antoge ifrågavtde förslag till ändring i 12 § Reg.Forin. Denna propos. besvarades med starka nej, blandade med ja, hvaruppå H. Exc. gjorde propos. å förslagets förkastande, samt, då svaren dervid utföllo med starka ja jemte många nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. 4:de punkten, innehållande förslag ang:de det tillägg till 12 § Reg.Form., att Konungen icke må, utan R. St:rs samtycke, blifva regeraude Furste af utländsk Stat. Frih. Raab, Adam Christian; Jag hade väntat att få höra någon af dem, som förra Riksdagen voro ledamöter af Konst. 27B Den 10 December f. m. Utsk:t, yttra sig; men då så icke skett, får jag anmärka, att mig förekommer detta stadgande ganska betänkligt, emedan under uttrycket »främmande Siat» kan inbegripas äfven brödrariket Norge, sä mycket heldre, sorn Sverige ofia sä af detsamma benämnes. Det skulle således kunna innebära, att Konungen af Sverige, när Han tillträdde timonen, ej kunde blifva Konung af Norige, ulan att fråga It. St. till råds och begära deras samtycke. Deremot är detta stadgande alls icke af behofvet påkalladt, och att man föreslagit detsamma till antagande, påminner mig om en anekdot från Tyska Förbundsförsatnlingens sammanträde i Frankfurt år 1848, hvarvid man en hel f. m. diskuterade öfver huru de priser skulle användas, som den blifvande Tyska Flottan skulle komma att göra. Frih. Sprengtporten, Jacob Wilhelm: De farhågor, som Konst.UtsIct genom sitt nu framlagda förslag sökt på förhand häfva, förflyttar oss några hundra är tillbaka i vår historia.
Margret kom in med brickan, der det kokande vattnet stod och rök hemtrefligt i bringaren med silfverlock; och värden tog ut ur pulpetskåpet en bukig rhumflaska af utsiradt glas, å hvilket bl. a. stod inristadt: M. P. S. 1821. P. M. S. 1863. utvisande, när hans far för första gången fått flaskan samt när denna sedan öfvergått till honom sjelf. Värden föregick med godt exempel och lagade enligt gammal god sed sjelf först sin toddy, – en vred mörkröd en; derpå Truls sin, en något blekare i hyn. Sade skål, stötte glasen samman och togo hvar sin klunk ur den heta, starka vätskan, fader Per en mycket grundlig, Truls en mindre rundligt tilltagen, samt lutade sig välbehagligt tillbaka i de bekväma länstolarne och bolmade på piporna med deras innehåll af «Ystads Ärligt och Godt». Margret hängde åter öfver Odhner vid en vrå af det stora klaffbordet, då och då förstulet blickande på de begge männen. Från tid till annan tillsade fadern henne att hemta in nytt varmt vatten. Kvällen skred; vägguret knäppte på sitt stadiga och betänksamma sätt, tick-tack, paus, tick-tack, paus, knäppte varnande till på ett särskildt sätt, till tecken att åter en timma af detta förgängliga jordiska lif stode i begrepp att förrinna, knäppte ännu en gång på samma särskilda sätt, knarrade och slog. Tio. «Nu får du gå och lägga dig, Margret,» sade fader Per till den unga flickan, hvilken satt och gäspade öfver boken med små ögon, som knappast kunde hålla sig uppe. Hon reste sig sömndrucken, förtumlad, log, och neg vackert för Truls. «Skall jag inte först förhöra dig?» sade han. Hon skrattade stilla, men visste ingenting att svara, så sömnig som hon var, stod ännu en stund och fingrade på boken, neg ännu en gång och gick ut. De begge männen blefvo sittande kvar vid sina glas och sina pipor, i gemytligt samtal. Fader
i ett trefl., säkert o. vinslgifv. företag. i parti och Svar t. H. D » post. rest., Kristianstad. Den eger företr., som är skickä &lt; » B &gt; fa «-3 fl &amp; 0 &lt;° a B^ fa fa, (S ri ffl g «) §CJ oc3 &lt; — * ÖD &lt;V minut. Jakobsgatan [2527] 22 A, 2 Fru Bosalie Ericsson. passande för både höst oeh vinter, i stort urval från 7 kr. till högre priser hos D. Forssells Söner &amp; C:o, lO 3Drottn.ingga.ta. ». l O. Ett rikhaltigt lager af Gosso. Flickkläder för alla åldrar, bättre och enklare. Kläder sys äfven, då tyg tillsläppes. Vesterlånggatan Äkta billigast och [2457] Naney Cederberg, 24 Pincenez, Teateroch Reskikare m. m. af bästa kvalitéer hos Fabrikör C. G. Collin, 3 Storkyrkobrinken 3. F i l i a l: 20 Fredsgatan 20. [2358] [2130] tr. bäst SVENSONS Fröhande. l 24. psii] ^ Pianomagasin. För instrumentens bestånd ansvaras. Äldre Pi°nos tagas i utbyte. OBS. M e d. C 17 ta nygatan 17 Priskurant utkommer i dagarne och sändes på begäran gratis. jo » * ro GUST. PETTEKSSQN &amp; Komp., a. DS °_, g c. g £ 38 Regeringsgatan 38. ' $gtF Bort Flyglar. och Pianinos med Tafflar liktornarne! &amp; från J. G. T1367] Ett nytt, osvikligt, smärtfritt likg tornsraedel (bättre än Collodin och alla g; andra liktorn smedel) borttager full &lt;&gt; komligt liktornar med roten inom korg tid. Inlagdt i eleganta karton^ ger har Deletor den stora fördelen framför alla dylika medel, att man ständigt bär det på sig.
Föredrogs a nyo och bifölls Expeditions - Utskottets, den 3 dennes under N:o 9 aflåtne, och den 5 derpåföljde pä bor* det lagda Memorial, angående ökadt Cancelliebiträde för Correctur - läsning. S. D. Vid förnyad föredragning af AU* manna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets, d. a dennes, under N;o 8 afgifne, och den 5 der. päföljde på bordet lagda Betänkande i fråga om Åsele-Uappmarks församlingars skyldighet att deltaga uti Allmänna Beväringen , blef samma Betänkande af Ridderskapet och Adela afslaget. S. D. Sedan Prof-, tit dr. Si 9 Slätt, tSjS. 9 S. D. Sedan Ridderskapet oell Adeln lill Allmänna Besvärsoch Oeconouiie-Utskottet remitterat dels, den 30 December f. m., Herr Lefréns, Johan Pehr, den 15 sistl. December e. m. anmälda, och den 17 derpåföljde e. m. på bordet lagda Motion, om inre Näringsfrihet, inskränkningar i Utrikes handel, samt förbättrade Tullbevaknings-anstalter; jemte de af åtskillige Ledamöter, rorande samma ämne, förstnämnde dag afgifne yttranden; dels ock, den 30 sistl. December e. m., Friherre Aherhjelms, Gustaf Fredrih t anförande, i anledning af Herr Lefréns berörde Motion; så fann Ridderskapet och Adeln, uppå derom af Herr Tham, W, nu gjord hemställan, för godt, att äfven till Be. villnings - Utskottet remittera Herr Lefréns nyssnämnde Motion, tillika med allt hvad i anledning deraf blifvit anfördt. S. D. Då nu å nyo föredrogs Constitutions-Utskottets, den 18 sistl. December, under N:o a aflåtne och den a 3 i samma månad på bordet lagda Memorial, innefattande utlåtande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Förslag till ändrad Redaction af en period i Eih. till R. St.
»Seså, gör dig inte till. Jag vet mycket väl att du känner till bakvägen på Slätticke-krogen. Du ser att jag är väl underrättad.» Den andre ryckte till så häftigt, att Richard lugnande måste lägga sin hand på hans arm. »När blef du min förmyndare?» »Jag är inte din förmyndare, men jag är läkare.» »Medikofilare!» »Det gör ingenting till saken, när jag bara förstår hvad jag säger. Låt bli det der. Jag skulle inte talat om det i qväll, men jag reser redan i morgon, så att vi komma inte att träffas.» »Bekymra dig inte.» »Men du gör som jag sagt?» Richard såg honom skarpt i ögonen, som veko åt sidan. »Det gör alldeles det samma», sade Axel i förändrad ton. »Hvilket gör det samma?» »Allt.» »Hvad är det för dumheter!» Nu klingade kyrkoherden i sitt glas, och samtalet afbröts. Då skålen druckits var Axel försvunnen. Richard sökte honom förgäfves i alla rummen. Sedan han väntat en half timmas tid, började han ånyo sina efterforskningar. Slutligen fann han honom nere i kapprummet, der han satt ensam vid en lampa och skref i sin annotationsbok. »Men, menniska, hvarför sitter du här?» »Tror du inte att jag har bättre sällskap här än deruppe i sorlet? Tror du jag ville byta med någon af er?» Han kastade sig tillbaka emot stolsryggen och betraktade vännen med ett inspireradt leende. Glasögonen glänste mot lampan. »Du är en ohjelplig fantast. Hvad är det nu du har för dig igen?» Det låg en viss förtviflan i Richards ton. »Se sjelf!» Axel kastade boken på bordet bland en hop schalar. Hans vän tog den med mulen min. »Det fins menniskor, som äro skapade till att lefva kort och rikt», sade Axel med en kastning på hufvudet. »Rikt?» upprepade den andre, »säg hellre vanvettigt. Det kommer sanningen närmare.» »Vi ska inte tvista om namnet.» »Såå – du skrifver vers?» »Det ha bättre än jag gjort.» »Och gjort bättre än du – förmodligen.»
III 207. A. 272- Gesäll-bref på landet, angående ändring af 33:dje §:n i Fabriksoch Handtverks-Ordningen den 22 December 1846, i fråga om utfärdande af —: B. V. 58 2.38, A. 238. Giftermåls-Balken, 2 dra Kapitlet 5:te §:n, angående förändring eller uppgifvande deraf —: B. Giftomanna-rätten, angående dess upphörande; motion af Friherre Steffan Creutz: se Motioner. Godtgörelse af Stats-medel för kostnaderna till Riddarhus-Salens inredning, anskaffande af värminrättning, samt införande af gaslysning m. m„ angående ifrågasatt sådan: B. III 602, 637, 641 A 643- Gottland, angående skiljande af Landshöfding»* och Militär-befäihafvare-embetena derstädes: B. IX. 58, 109, 144, A. 144': U. X 219 247, A 247 —, angående vidtagande af åtskilliga åtgärder för utsträckande af postföringen och telegraferingen å nämnde ö: B, X. 24, 144, A. 144. —, angående upphörande af den s. k. kalkugns-afgifteu derstädes: I. 116, IL 121; B. III. 13, A 48, E. 152. —, angående uppskof med tillämpandet af Kongl. Kungörelsen den 15 Juli 1859, rörande laga skiftens verkställande derstädes: B. VI. 36, 429, A. 429. Gottlands Läns Hushållnings-sällskapets ansökan om nådig fastställelse å ett uppiättadt förslag till Reglemente för en skiftes - 8ti — G — kassa-förening i nämnde län, angående; motion af Herr Didrik Gillis Bildt: se Motioner.
Må det således tillåtas mig att ännu en gång återkomma till dessa af mig förväntade lyckliga resultater. De äro: 1:0 minskning i spannmålsproductionen under jordens fördela kt i g a r e användande, hvaraf ovilkorligen skulle följa någon förhöjning i spannmålsprisen, hvilket åter väl behöfdes både för landt m annen och löntagaren; 2:0 ökning af kreaturens antal, hvaraf åkerjorden skulle tilltaga i bördighet; 3:o spridande af penningar t i 11 de orter, som sakna fördelen af när belägen het till stora städel-, hvarest ladugårdsskötsel lättast kan utvidgas, och hvaraf flera sakna bergsbruk och hemta förnämsta delen a f s i n bergning från landtbruket, som i Sverige är i behof af binäringars stöd; 4:o m ö j~ lighet att lägga högre skatt på husbehofsbrännvinshränningen eller alldeles borttaga den, i det man öppnar nya utvägar för jordbrukarn att vända jordens alster i penningar; 5:o att kronoutlagorna bättre utgå från vissa orter, och 6:0 en fördelaktigare liandelsställning med frä inni a n d e folkslag. På dessa fördelar synes väl Utsk. äfven hafva satt något värde, men icke vidtagit någon åtgärd till deras bringande i verkställighet på den af mig anvisade vägen, under förutsättning af en fördelaktigare verkan utaf den väg. Utsk. föreslagit, såsom mera bestämd och enkel samt, efter Utsk:s tanka, tillräckligt skyddande; hvarjemte Utsk. slutligen tillagt det skäl, att R. St. svårligen torde kunna utsträcka beskattningsrätten a de ifrågavar. varumtiklarna utöfver den tid, som grundlagen utstakat för Pi. Sits ordinarie sammanträden. Då det låg i mitt förslag, att tullen småningom skulle höjas, förutsatte jag naturligtvis, att nuvar.
RUDOLF (inträder med ett otändt ljus i handen genom dörrn som stått på glänt; han ämnar säga något, men tvärstannar vid anblicken af grefvinnan). GREFVINNAN (framtager ett litet paket med papper). GREFVINNAN (förvånad). SARA. Jag ber om Och här ser ni några vigtiga papper. Börsen skall belöna er, om ni svarar ärligt; papperen ska ställa er under lagen, om ni söker bedra mig. Store Gud! Det är Leonora! RUDOLF (kämpande med sin öfverraskning, sätter ljuset ifrån sig). 156 SARA (förskräckt). Herre, min himmel! Hvad kan nådig grefvinnan ha att fråga mej? Jag känner hela historien om er fosterdotters födelse; det är blott några små bisaker om hennes barndomsöden, som jag af er vill ha reda på. Ja, den stackars flickan ä' nu borta. GREFVINNAN. SARA (med tillgjord smärta). GREFVINNAN. Ja, jag vet det, och jag beklagar er uppriktiga smärta. (fixerar henne skarpt.) Det är lågt, att stå här och lyssna, men om det än gällde mitt lif, kunde jag ej gå härifrån. (Han öppnar sänggardinen och man ser hur Aron sakta drar sig bakom sängen och bakre gardinen, hvarefter han skyndsamt smyger till en mörk vrå bakom klädskåpet. Rudolf döljer sig med gardinen så småningom.) Fannys mor var en Fransysk sångerska och hette Gabrielle Helene Gelicourt. Har jag ej rätt? Jo, men hur vet ni det? Hon blef i officer. SARA. GREFVINNAN. RUDOLF. GREFVINNAN. Frankrike gift med en Svensk SARA (med stigande förvåning). Också det lär vara sannt. Den unga frun, som hade en vacklande hälsa, angreps snart af en tärande sjukdom, och hennes man, som var en dålig menniska, öfvergaf en tid derefter i hemlighet sin unga fru, och återvände hit till Sverige. Jag tror visst att så förhöll sig. Den unga öfvergifna makan var nära att duka under af förtviflan, och reste en dag, endast åtföljd af sin späda dotter, hit till det fremmande landet, der hon ingen kände.
St. äro Svenska folkets representanter, kan jag icke erkänna någon annan än dem vara behörig att fälla omdömen öfver grundlagsförändringar. Hurudant är då omdömet, som Ständerna i dessa dagar fällt? Jo! 2 Stånd hafva förklarat sig emot allm. valprincipen, och R. o. Ad. befinner sig i närvar, ögonblick icke hafva yttrat sig för någon mening. Man har talat om förträffligheten af Norriges representation, och af föreningen med detta rike hemtat skäl att yrka, det vi måtte rätta vårt representationssätt efter det Norrska. Jag har såsom åhörare varit tillstädes vid 4 Storthing i Norrige, och under 2:ne af dem bevistade jag nästan dagligen öfverläggningarna; men jag har derunder icke funnit någon anledn. att tillstyrka mitt fädernesland vidtagandet af Norriges representationssätt. Det grundar sig, som man vet, derpå, att representanternas antal från landet skall utgöra §tdelar och städernas ^:del af Representationen. Följden af den allm. valrätten har varit den, att böndernas antal ökats för hvarje Storthing; och ehuru nödig denna del af Representationen är uti de ämnen, som den kan bedöma, är den likväl icke tjenlig att leda ärendernas gång i det hela, hvilket kan blifva följden, om den vill taga sig de rättigheter, hvartill den har magt, och det blir utan tvifvel äfven snart händelsen. Efter erhållna underrättelser voro vid sista Storthing af 64 representanter från landet 43 bönder. Man har omtalat, huruledes man här, likasom i Norrige, borde utvälja ett visst antal af hela Representationen till bildande af ett öfverhus, som skulle äga en återhållande kraft på underhuset. Norrska Lagthinget, bestående af 4 af Storthinget, har endast till namnet, men ingalunda _ till sammansättningen, någon egenskap af återhållande magt. Medlemmarna väljas bland Storthingets ledamöter i allmänhet, och jag har hört representanter på fiäga, hvarföre den eller den valdes till ledamot i Lagthinget, svara: jo, derföre, att han skulle vara för mägtig i Odelsthinget, om han vore der, eller genom sin talträngdhet vålla för mycken tidspillan och besvär.
»Under bemälte år hafva uti samtliga landtdistrikter 101 brännerier varit i gång, »hvarutaf 12 med enkel redskap, och pannorna med få undantag under 100 potter. Då »de sednare varit i verksamhet endast under få dagar, de flesta mindre än 8 dygn, kunna »desamma med hänseende på den fråga, som är förhanden, med fog utlelemnas, särdeles »som de tillika för det mesta ligga så spridda omkring hela landet, att man ej kan hän»föra summan af flera bränneriers produktion tili ett enda, eller med andra ord, att det »ej kan antagas, att de komma att ersättas af ett eller flere brännerier åf ofvan an»tydd storlek; »De öfrige af förenämnda 101 brännerier, nemligen 59, äro pistoriska, och utaf dem »endast 17 af 200 potter eller derutöfver. Af de öfriga 42 äro 2 öfver 100 potter, 9 Bil. till Särskilda Utsk. Mern. No 4. 11 72 Norska Regeringens underd. Utlåtande. »öfver 50, 26 öfver och 5 under 20 potter, och af dessa 42 brännericr kunna de 4 4 förutnämnda antagas blifva utvidgade till den här ofvan föreslagna drift, samt således allt »framgent förblifva i verksamhet, liksom äfven de 47 brännerierna med 200 potters pan»nervmd. Af'de sednare 54 brännerierna, sorn, på få undantag när, ligga i Totens och »Hedemarkens fögderier, torde också några komma att utvidgas lill den storlek kommis»sionen föreslagit, hvaremot de flesta troligen komma att nedläggas, men möjligen ers&l»las af några färre större bolagsbrännerier, såsom erfarenheten redan visat att man gjort »början med på grund af den genom lagen af den 4 Augusti 4S45 gjorda inskränkning »uti denna handterings sönderstyckande i mindre brännericr.
Herrar Silfversparre, Aron Isaac, af Sillén , C. IV. och Silfverstolpe, J. D., anmälte till Protocollet deras Reservationer emot Ridderskapets och Adelns i Förmiddagslleno, röran-;' de Beviilnings-grunderne, fattade beslut, Företogs till pröfning den återstående de^ Jen af Bevillningsutskottets Utlåtande, angående Beviilnings-grunderne , eller de i tredje puncten framställda tvänne Alternativer, antingen den föreslagna Öfverflöds afgiften borde utgå genom Taxering af vissa Öfverflöds-, articlar, och derest den erforderliga Summan icke kunde på sådant sätt erhållas', jemväl en Fyllnads - afgift skulle utgöras till ersättning för LandtTullarne; eller ock den föreslagna Consumtions • afgihen för Öfverflödsvaror och F'yllnads-afgift för Landttulls-ersättningen borde sammanlagdt utgöras med vissa Skillingar för hvarje Riksdaler, som efter andra Artikeln för Rörelse, m. m. utgå. Herr af Brinckman , Gustaf: Jag anser mig pligtig att vördsammeligen upplysa, huru förevarande fråga uppkommit. Dd BevillningS; Utskottet uti dess Förslag till Bevillnings grunderne^hemställde, att en Beskattning på visi Dm 24 Martil^ t. m. $a Öfverflödsvaror i en serskild artikel borda iflnefattas, och först i den händelse fulla b loppet pj kunde derigenom erhåljis , den förutvarande FyJInads-artikeln bibehållas, g jordes det ernof jnnqm Väboflige BorgareStåndet den Anmärkpina, att Taxationen på Öfverflöd borde ingå j Fyllnads afbiten, Qrh densamma i förhållande dertill okas 3 och då denna Anmärkning skulle besvaras , uppstod innom BeyillningsUtskpttet den skiljaktighet , som föranledde de framställda Alfrrnativerns ; hvaraf, efter anställd omröstning, Ledamöterre af Hoglofligg Ridt?erskapet och Adeln med Hedervärda Bondestånd-t antpgo det första, men Högvördig?
Med afseende härå hafva i det lagförslag, som nu till Rikets Ständer öfverlennäs, de inskränkningar i en obegränsad bekännelseoch lärofrihet, som för nämnde ändamål synts lämpliga, blifvit intagna; och Kongl. Majit förmodar, att Rikets Ständer i dessa stadganden skola finna ett bevis på den varsamhet, hvarmed Kongl. Majit anser lagstiftningen böra gå tillväga i ett så ömtåligt ämne, likasom Kongl. Majit hyser den öfvertygelsen, att med dessa stadganden svenska kyrkans bestånd och nationens tillit till sanningen af denna kyrkas läror skola, under ett nitiskt presterskaps ledning, lika litet hädanefter som hittills vara äfventyr underkastade. I fråga om sättet huru de svenska medborgare, som vilja skilja sig från statskyrkan, må ega alt ansluta sig till annat i riket befintligt tros-samfund eller bilda särskilda församlingar, äfvensom i fråga om sådana församlingars förhållande till statskyrkan och det borgerliga samhället, har Kongl. Majit för närvarande, och intill dess sig visat i hvad mån mera omfattande stadganden kunna erfordras, ansett de föreskrifter, som redan finnas gifna för fremmande religions-förvandter, kunna och böra tjena (ill efterrättelse; dock har Kongl. Majit härvid funnit några få tillägg nödiga, deribland det väsentligaste afser de barn, hvilkas föräldrar först efter barnens födelse till annan trosbekännelse öfvergå. Ehuru i detta grannlaga ämne åsigterna kunna vara delade, har Kongl. Majit likväl ansett öfvervägande skäl tala för hvad förslaget i detta hänseende såsom regel innehåller, helst med den åt Konungen lemnade rättigheten att tillåta öfvergång från svenska kyrkan äfven vid tidigare Lag-Utskottets Betänkande M 46. 3 ålder, än den af lagen i allmänhet bestämda, tillfälle i allt fall gifves att vid sådan tillåtelses meddelande fästa tillbörligt afseende å mera ömtåliga familjförhållanden. Efter att hafva i ämnet hört Högsta Domstolen, vill Kongl. Maj:t alltså, med bifogande af de i Högsta Domstolen och Stats-Rådet hållna protokoll, enligt 87 § Regeringsformen, till antagande fram ; djande FöBtati ning1, angående utvidgad religionsfrihet och vissa dermed gemenskap egande ämnen.
M. täcktes i Nåder anbefalla Dess och Rikets Stats-Contor att vid Tumba pappersbruk låta tillverka det för Chartae-Sigillatae-Contoret nödiga papper, så väl till skrifningssom biläggnings-chartor, af hvilka de förra borde skäras till enahanda format och storlek, på det icke, såsom nu skall hända, olika och ojemna ark må finnas i expeditioner, som från Domstolar och Embetsverk utgå, samt till båda slags chartoma papperet, i afseende å lätthet att från annat åtskiljas och svårighet alt eftergöras, erhålla all möjlig fullkomlighet; äfvensom att Rikets Ständer måtte tillika besluta, att, i stället för den fiih lln R. St.