Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Drottningen till Sverige återkom , hästantalet var betydligt ringare, än nu, dels genom de transporter af hästar, som afgått till Norrige eller de öfningsläger i landsorterne, hvilka Hans Maj:t Konungen bevistat och hvarunder lians Majit serskildt bekostat de frånvarande hästarnes underhåll. Då Utskottet, enligt dess serskildt af gifvande Betänkande, i anledning af Rikets Ständers år i83g församlade Revisorers Berättelse och der väckt fråga om saknad redovisning för det till Kongl. Hofstallet anslagne fourage, ansett, att, enär fourage blifvit af Rikets Ständer in natura anvisadt för ett visst antal hästar, någon serskild redovisning för detta till Kongl. Maj:ts disposition ställde fourage icke erfordrats, finnér Utskottet sig, i öfverensstämmelse dermed, böra hemställa, att yrkandet om leverering till Stats-Verket af sådane medel, som kunna hafva influtit, för hvad af detta fourage blifvit vid hofstallet försåldt, må lemnäs utan afseende. Vidkommande åter hemställan derom, att fourage-anslaget för framtiden må nedsättas och fouragets användande inför Kongl. Kammar-Rätten och Rikets Ständers Revisorer redovisas; så enär Utskottet, uti dess utlåtande angående Riks-Statens irsta Hufvud-Titel, föreslagit, att ett bestämdt contant anslag för Kongl, hofstallet må varda anvisadt, och, likasom hofhållnings-anslagen, stäldt till Kongl. Maj:ts fria disposition, finner Utskottet sig härvid endast böra åberopa nämnde utlåtande, hvarigenom serskildt yttrande, i anledning af denna del af motionärens framställning, icke erfondras. Stockholm den 23 April 1840. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 67. 3 N:o GT. Ank. till Exp. Utsk. den 24 April, kl. 2 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt fråga om indragning af Förvaltningen af Sjö-Ärendena och Kongl.
Rikets Ständer hafva alltså beslutat, alt för läroverket i Hernösand 1 Rektor, 5 Lektorer, 7 Adjunkter, samt för läroverket i Wisby 1 Rektor, 4 Lektorer och 8 Ad junkter, skola på stat uppföras. Jemte dessa 15 äldre läroanstalter, har E. K. M:l i Sin nådiga Proposition föreslagit upprättande af 11 nya fullständiga högre Elemeutar-Lärovcrk, med en dertill erforderlig årlig anslagssumma af 235,400 R:dr R:mt. 1 det den nådiga Propositionen åtföljande Slatsråds-prolokollel finnes väl icke någon närmare utveckling af de skäl, på hvilka detta förslag lill sina allmänna grunder, eller i hvad det rörer de särskilda, deri upptagna städer, stödjer sig. Rikets Ständer kunna likväl icke annat än i allmänhet instämma i den åsigt, att all utveckling al dcu offentliga undervisningen och således äfven förökandet af de högre Elemenlar-Läroverkens antal är i hög grad önskvärd Så vidt man alser uppfostringsverket i sin helhet, synes det dock med skäl kunna ifrågasättas, huruvida icke det fullständiga ordnandet af redan befintliga läroverk och dessas förseende med tillräckliga lärarekrafter bör i första rummet afses och först sedermera upprättandet af nya läroanstalter. Erkännande riktigheten af en sådan grundsats, hafva Rikets Ständer funnit det vara elt alltför stort steg pä den sistnämnda banan, att på en gång nära fördubbla antalet af redan befintliga högre Elemenlar-läroverk. Då del ligger i sakens natur, att här egentligen är fråga om den högre afdelningen af dessa läroverk, som ungefärligen motsvarar hvad fordom kallats gymnasium, i hvilken afdelning alltid lärjungarnes antal måste vara jemförelsevis ringa, torde, hädanefter som hittills, sammanförandet af dessa färre lärjungar, vanligen tili åren mera försigkomne, inom elt inskränktare antal högre läroverk vara lämpligt, hvilket äfven af andra länders erfarenhet beslvrkes.
Men enligt min tanke var Furumarks nederlag snarare en följd af den omständigheten, att högste befälhafvaren, general Wrede, som tillika förde befälet öfver de trupper, hvilka i Jemtland skulle försvara Svenska riksgränsen emot Norrige, hade sitt högqvarter i Hernösand, trettioåtta mil från stället; att han ej skickade någon af sina adjutanter att undersöka belägenheten, och gifva nödiga föreskrifter åt Furumark, huru han borde förhålla sig, i händelse han blef anfallen; samt slutligen att Savolaks jägare, till hvilka detaschementet skulle draga sig, stodo i Löfånger, vid stora vägen emellan Skellefteå och Gumboda. Hvad jag sist anfört tvingade Furumark, om han ville följa sin instruktion, att välja strandvägen, och detta medförde den inträffade olyckan. Detaschementet hade bordt blifva anbefaldt, att göra sitt återtåg genom Burträsk, och Savolaks jägare vara förlagde vid Gumboda, då i värsta händelsen blott tross och artilleri gått förlorade; men truppen blifvit frälsad. Mod och stridslust saknade hvarken Furumark eller truppen; men i deras nu redan afskurna ställning var här ej mycket att göra. Några officerare och omkring 50 man visade likväl mera beslutsamhet än befälhafvaren; de kastade sig in i skogen, uppsökte Burträsk vägen och framkommo på den till Umeå. Kapiten Florus Toll och löjtnant Wilhelms, hvilka varit på Sveaborg, men efter denna fästnings uppgifvande afgått till Svenska hären, befunno ibland dem. Ryska styrkan vid Skellefteå utgjorde omkring 7,000 man, under general Schuvaloffs öfverbefäl. Medan detta föregick vid Skellefteå, stodo, såsom redan nämndt är, Savolaks jägare, under öfverste-löjtnant Dunker, i Löfånger, der de borde afvakta öfverste-löjtnant Furumarks befallningar. Men Dunker, icke overksam, erfor snart att gemenskapen emellan honom och Skellefteå var afskuren, och uppbröt den 16 Maj, på eget bevåg, utan att vidare invänta några order.
Maj:ls ”Nådiga afsigt att ställa berörde tredjedel under Landtbruks-Academiens förvaltning, såsom fond till de från Acadeiniens bestämmelse oskiljagtige utgifter att, med anledning häraf, Rikets Ständer, uti underdånig [Skrifvelse till Kongl. Maj:t af den 19 Juli 1812, yttrat: ”Sedan betydligaste delen af Rikets utländska gäld sålunda kominer att försvinna, anse Rikets Ständer, det innebära en rättvisa, att Svenske medborgares hos Franska Regeringen egande erkände fordringar, ”hvilka blifvit uppgifne till en sammanräknad summa af 2,995,937 Livres ”2 Sous 4 Deniers Tournois, af Svenska Staten godtgöras tili det belopp, ”sorn, efter föregången närmare utredning, Kongl. Maj:t i Nåder godkänner, ”och sådant på sätt som följer: ”l:o Böra de 18 procent, som Hans Kongl. Höghet Kronprinsen ”uppå berörde fordringar i Nåder behagat förskjuta med en summa af ”99,864 R:dr 25 sk. Hamburger Banco, genast Hans Kongl. Höghet godt - Bih. Ull R. St. Best och Ekon-Utskottens Utlåtande, N:o 30, "göras, och hvilket belopp, enligt hvad i nästa punkt omförmäles, kommer "att afgå från hvad de enskilde fordrings-egarne ytterligare böra undfå. ”2:0 Jemlikt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, komma enskilda Svenska medborgare att för deras hos Franska Regeringen egande ”fordringar af förut omnämnde beskaffenhet, hvilka af Eders Kongl. Maj:t "i Nåder varda godkände, blott till ?:delar af dessa fordringars belopp "njuta indemnisation af Svenska Staten på det sätt, att, sedan ifrån två tredjedelarne af hela fordringssumman i Franskt mynt först afgått de ”af Hans Kongl. Höghet
Skulle R. o. Ad. likväl besluta en återremiss, anhåller jag att få fästa Utsk:s uppmärksamhet på nödvändigheten att handlägga detta mål framför alla andra, på det återremissen så snart som möjligt må blifva besvarad , och då vore det önskligt, att Utsk. äfven ville yttra några ord om en ganska vigtig del af Just.ombudsmrs berättelse, nemi. frågan om de Halländska kyrkohemmanen. Jag förblifver likväl vid den mening, att det vore bäst att nu bifalla Utsk:s betänkande. Frih. Boye: Utgående från den princip, alt Representationen icke från sina Utsk. bör emottaga andra betänk:n än sådana, som äro tillräckligen upplysande och bestämda i sina yttranden, har jag begärt återremiss af detta betänk. Jag skall dock gerna medgifva, att en enskild tanke ingått i denna begäran. Jag tror nemi., att om Utskts betänk, återkommer, fullkomligen upplysande de omständigheter, hvilka nu blifvit antydda, men icke utredda; om uti de särskilda fall, deri Utsk. säger, att orätt varit dömdt, utan att de vunnit någon Jusl.ombudsmls åtgärd; om, säger jag, upplysningar i dessa fall inkomma, och om, såsom jag hoppas, Utsk. icke suppositionsvis fäller sitt omdöme, utan ger oss ett bestämdt omdöme, sådant, som jag sannerligen tror, att Just.ombudsm. förtjena!, så äfventyrar icke denne embetsman, mot hvilken jag ej finner något att anmärka, att några personer, med afseende på detta halfva omdöme, dessa antydda, men väl undangömda omständigheter, anse sig böra frångå honom vid valet, eller icke göra som jag; ty jag får förklara, att jag ville gifva honom min röst. Men om R. o. Ad. icke skulle anse de nu gjorda anmärkningarna vara af den vigt, att de böra föranleda till återremiss, skall jag ej begära votering. Frih. Ehrenborgh: Det är egentligen i anledn. af Frih. Boyes anmärkning, att de speciella fall, som Utsk. betecknat med orden: hvari varit orätt dömdt, böra uppgifvas, som jag begärt ordet.
R:dr 23 öre vidtagne åtgärder ännu icke ledt till äskad påföljd, men att mamsell Charlotta Edströms skuld, 604 R:dr 17 öre, blifvit under revisionsåret till fullo inbetald. § 4. Vid 1856—1858 årens riksdag anvisade Rikets Ständer ett belopp af 3.000 R:dr R:mt att under nästföljande statsregleringsperiod årligen utgå till arfvoden för lärare vid Mariebergs artilleriläroverk i de kunskapsämnen, som tillhöra Civil-ingeniörer, men hvarken af de till Revisorerne öfverlemnade räkenskaper eller af den utaf Kongl. Maj:t för läroverket fastställde utgiftsstat kan inhemtas, huruvida berörde medel blifvit under revisionsåret för afsedda ändamålet använde. § 5. Vid Revisorernes besök å härvarande s. k. Artillerigård har deras uppmärksamhet fästats derå, att ett betydligt förråd gevär, pistoler och andra vapen, deribland öfver 5,000 stycken nya belgiska minieoch kammarladdningsgevär, blifvit inpackadt på en trång vind, der, oafsedt eldfaran från Svea artilleri-regementes nedanför belägne verkstäder, berörde vapen, enligt Revisorernes åsigt, icke kunna erhålla den vård och tillsyn, som deras dyrbara beskaffenhet kräfver. § 6. Revisorerne anse sig böra omförmäla ett förhållande, som för närvarande äger rum vid gardes-infanteri-regementena, att nemligen utaf sådane gevär, som äro till målskjutning duglige, endast ett mindre antal, 12 på hvarje kompani, vid de tillfällen, då målskjutning skall verkställas, till manskapet utlemnas, hvaremot de gevär, som eljest af soldaterne begagnas, äro för sådant ändamål obrukbara; äfvensom att blott ett mindre, för målskjutning ingalunda tillräckligt antal skarpa patroner till manskapet utdelas. Då Revisorerne finna det af vigt att Arméen beredes tillfälle till erhållande af större skjutfärdighet, hemställa Revisorerne, att lämpliga åtgärder, ledande till detta mål, må, om möjligt, vidtagas. 65 — § 7.
Endast för muddringen voro då utbetalda 139,735 R:dr 35 öre R:mt; och enär hamn-direktionen samtidigt med föreuämnda arbete uppfört en ny pålbrygga och lastbro längs åt hamnens norra sida, öster om stora eller s. k. gamla lastbryggan, ny kaj äfven vester om samma lastbrygga, byggt 3:ne nya släpställen samt omsorgsfullt vidmagthållit öfriga byggnader i hamnen, hvaraf förstärkning af hela vestra hamnarmen, medelst anbringande af en myckenhet sten utanför densamma, hvilka särskilda arbeten och tillgöranden finnas vitsordade uti Chefens för södra Vägoch Vattenbyggnads-distriktet, Herr Majoren och Riddaren Remmers år efter annat afgifna embetsberättelser, och direktionen derjemte till fullo, på sätt ofvan är nämndt, inbetalt hamnens hela skuld till Handelsoch Sjöfartsfonden och verkställt stadgad amortering och ränteliqvid å det vid 1853 och 1854 års riksdag beviljade ofvan omförmälda lånet å 40,000 R:dr Banko, har hamnens alla tillgångar icke allenast medtagits, utan är hamnen än vidare skuldsatt och direktionen i saknad af alla medel för att kunna verkställa nu nödiga ansedda ytterligare arbeten, nemligen utvidgning af hamnen åt nordöstra sidan med dertill hörande kajbyggnad samt ombyggnad af stora lastbryggan, helst hamnens inkomster under närmaste 4 å 5 åren med visshet kunna antagas hufvudsakligen åtgå i och för muddringsarbetets fortsät Bih. till R. St. N:o 38. tande och afslutande, redan verkställda byggnaders underhåll samt afbetalningar och räntor å ej mindre hamnens i Riksgälds-kontoret egande oftanämnda lån, än andra skulder. Hamnkassans skuld vid sista räkenskapsårets slut utgjorde 61,783 R:dr 33 öre R:mt.
Af dan 4 April, om Remiss till 0 ConomieUtskottet af Bengt Svenssons Memorial om Joidbrukets upphjelpande; om gillande af expeditionen rörande ett tillägg i Ju stit as.Ombudsmannens Instruction; om bifall till OeconomicUtskoitets anhållan om ökad be be. jenin^j om bifall till ExpeditionsUtskot tets anhållan om ökad betjening; om Re. xnisser af åtskilliga Riksdagsmäns Memorialer; om uppskof med pröfningen af Constitu» tionsUtskottets Betänkande al den 1 Augusti 1812, rörande ändring af 56. § Regeringsformen, till dess Utskottet inkommit med utlåtande öfver Konungens Proposition rörande de hvilande Grundlagsfrågorna; om instämmande med Ridderskapet och Adeln i remiss till Lagsamt OeconomieUtskotten af Friherre gfaeob Ceder ströms Memorial, angående upp häfvande af SkråOrdningen; om Remisser af några Riksdagsmäns Memorialer; om å. terremiss af LagUtskottets yttrande öfver Ju stitiaeOmbudsmannens RiksdagsBerättelse; . om inbjudande till de öfriga Respectiva Stånden att deltaga i anmodan till StatsUtskottet att, så fort sig göra låter, till Riksens Stander inkomma med utlåtande öfver beräkningsgrunderna, det specifika beloppet och sättet till utgörande af Riksdags-vedergällningar för Ståndens och Utskottens Secreterare, Cantzli. er och Vaktbetjening; — om Remisser af åtskilliga Riksdagsmäns Memorialer. — Af den 13 April, om bifall till LagUtskottets anhållan rörande ökad betjening; _ om Remiss till
JVs 93, angående pension för Regementsläkaren G. WBeckers enka, Evelina Wennberg; af Herr Hallström, JVs 94, om anslag till förbättring af hästoch fårafveln inom Jemtlands län; af Herr Hallström, JVs 95, angående Söderhamns treklassiga elementarläroverks utvidgning till femklassigt samt anslag till ökad lärarépersonal vid samma läroverk; af Herr Heijkenskjöld, JVs 96, om anslag för Örebro—Arboga-jernvägens fortsättande till Köping; af Herr Sandegren, JVs 98, angående lönebeloppen för arméförvaltningens tre sekreterare; 48 Prot.-Uldrag den 14 November 1865. af Herr Ljungberg, JM 99, angående vissa ändringar i Instruktionen för Rikets Ständers Revisorer af Statsverket; af Herr Henschen, JM i Oi, angående ett i Upsala fallet danaarfs användande ad pios usus derstädes; af Herr Wistrand, JM 109, om anslag till aflöning åt lärare vid ett tillämnad t fullständigt högre elementarläroverk i Stockholm, efter nya elementarskolans plan och metod, m. m.; af Herr Wistrand, JM i 10, angående giltigheten af möjligen skeende öfverenskommelse i fråga om Stockholms stads eller läns utlösande från andel i stadens och länets gemensamma kurhusinrättning; af Herr Wistrand, JM 114, om anslag till fortsatt utgifvande af planchverket »Fordna och närvarande Sverige»; af Herr Wistrand, JM 115, att vid beviljande af nådigst äskadt anslag tili kasernbyggnad för Kongl. Svea artilleriregemente måtte fästas särskildt vilkor i afseende å byggnadsplatsen; af Herr Beronius, JM 116, om eftergift till förmån för Falu slöjdskola för flickor af Kronans rätt till danaarf efter ogifta Charlotia Christina Nyman; af Herr Ekerot, JM 118, angående låneunderstöd till anläggning af jernväg emellan Sölvesborg och Christianstad; af Herr Ekerot, JM 119, om anslag till anläggning af hamn vid Laga-åns utlopp; af Herr Ekerot, JM 120, angående pedagogiens i Laholm uppflyttning till två- eller treklassigt elementarläroverk ; af Herr Ridderstad, JM 121, att till exercis lämpliga gevär måtte från Kronans magasiner utlånas till folkskolelärare-seminarierna i riket; af Herr Ridderstad, JM 122, om anslag för anställande af biträdande underlärare vid folkskolelärare-seminarierna i riket; och af Herr Ridderstad, JM 124, om anslag till läkares anställande vid rikets folkskolelärare-seminarier.
Bellinftanden. ^”befallte att Dess Nådiga Proposition till Rikets ”Ständers Statsutskott skulle i enlighet dermed ”utfärdas. —- ”Ex Protocollo J. A. Afzelius.” Och har tillika blifvit Utskottet meddeld den af Kongl. Majit i Nåder åberopade och härjemte i afskrift fogade förteckning på den föreslagne ersättningens belopp* uptaget till a6,881 Rid g sk. 9 rst., hvarutaf Tomter och byggnader bestiga till 15,05! Rid 15 sk. 1 rst. samt flyttningskostnaderne för Magazinslnrättningens StatsUtskottet har i dettav ämnet inhämtat, att då Riksens Ständer vid sista Urtima Riksdagen, enligt Deras underdåniga skrifvelse den 27 Julii 1815, biföllo uplåtandet af ofvannämnde för Allmänna Magazinslnrättningen umbär* liga Byggnader till Curhus for Stockholms Stad och Län, skedde sådant utan vilkor af någon ersättning till Allmänna MagazinsFonden. Och som dessutom denne Fond utgör en Statens tillhörighet, om hvars disponerande Riksens Ständer äga att förordna, så har Utskottet trott, att ersättning af andre Statens medel till Magazinslnrättningen för omförmälte byggnader och den vid afträdandet deraf beräknade kostnad, icke må anses nödig annorlunda, än att, i an - StatsUlsh. Bctänkanden. ti ledning af hvad Kongl. Maj:t härutinnan nu i Nåder äskat, Riksens Ständer i underdånighet hemställa, att efter skeende pröfning af de upJåtne Ryggnadernes upgifne värde och omkostnadernes belopp, afskrifning i Magazinslnrättningens Räkenskaper må beviljas för hvad som finnes skäligen böra af ifrågavarande Summa falla Staten till last; Hvilket till Riksens Högloft. Ständers bepröfvande vördsamligen öfveriernnas. Stockholm den 3.4
Administrationen af Boställs-Verket är för öfrigt alldeles oberoende af denna föreslagna förändring i afseende på penningeförvaltningen; men ett Rikets Ständers begifvande till Militiae-Boställs-Cassans emottagande uti Riksgälds-Contoret är, i min tanka, nödigt och skulle sätta Kongl. Majrt itillfälle att sådant låta verkställa, i händelse, vid den förestående nya organisationen af Styrelse-Verken, Kongl. Majit skulle i Nåder finna det bidragande till ändamålet med denna organisation. Härmed förenade sig Herr Friherre Ridderstolpe, Fredrik, Herr von Hartmansdorff, August och Herr Commerce-Rådet Santesson, Af Riksdagsfullmägtigen Nils Mänsson från Malmöhus Län: Emot pluralitetens beslut att, i stället för det förr brukliga årliga penningearrendet, föreslå en Städja i penninJ gar att på en gång vid arrendets emottagande erläggas, föranlåtes jag min reservation anmäla. Icke nog att ett sådant vilkor för1 Militia Boställens utarrenderande skulle från tädan vid auctionea utestänga fattige och 38 Bil.\Stats-samtAllm.Besv,o,Oec. Utst:.UiLN:o']i. ordentlige Speculantér, hvilka saknade den förmögenhet i contant, som fordrades att den utsatta Städjan på en gång inbetala; det skulle derjemte komma att verka orättvist och högst ofördelaktigt uppå Indelningshafvarens billiga fordran, att af sitt tilldelta Boställe erhålla den möjligen högsta inkomst, enär, genom arrendevilkorens försvårande, Speculanters antal inskränkes, samt följden deraf åter sannolikt måste blifva ringare anbud och en minskad inkomst för Indelningshafvarén. I denna Reservation förenade sig med Nils Mänsson, af det Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöter, Pehr Pehrsson från Calmare Llän, Olof Pehrsson från Stockholms .Län, Nils Strindlund från Vester-Norrlands Län, Carl Bergman från Gefleborgs Län, Jan Andersson från Upsala Län, Bars Larsson från Skaraborgs Län och Jonas Johansson från Jönköpings Län m. fl. stockholm, tryckt i Marouardska Boktryckeriet; 1829.
Derjemte äskar Kongl. Majit anslag till förhöjning uti nu utgående aflöning, dels åt 20 Under-Officers-Korporaler vid Marin-Regementet ä 6 sk. hvardera om dagen, uppgående för år tillsammans till R:dr 912: 24. — samt gage-förhöjning för manskapet, 800 man, å l sk. per man om dagen, utgörande för året sammanlagdt 4,754: 8. — g y) _ dels åt Pastorn och tvänne Kompastorer vid Amiralitets-församlingen i Carlskrona, till belopp och under vilkor, som i ofvan åberopade protokoll finnas uppgiine, för år tillhopa ' 510: och dels åt tvänne Machinist-Officerare, 450 R:dr för hvardera, eller tillsammans 900: 7,076: 32. — IfEaterlelen. 3:o. Anslaget för Flottans underhall. Uti detta anslag äskar Kongl. Majit lill förhöjd aflöning åt Flottans nuvarande Ofver-Machinister, Machinister och Lärlingar, samt till aflöning åt ytterligare behöfliga ansedda tvänne Öfver-Machinister, en Machinist och sju Lärlingar, allt på sätt förberörde protokoll när, mare upptager, en tillökning af . ■ 3,215: Diverse Anslag. 4:o. I öfverensstämmelse med hvad bär ofvan, i fråga örn reglering af utgifterna å Fjerde Hufvudtiteln föreslagits, öfverlemna!- Transport R:dr 10,291: 32. Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. om Statsverket 4853. 27 Transport R.dr 10,291: 32. — Kongl. Maj:t åt Rikets Ständer att å Femte Hufvudtiteln under rubrik: ”Anslag för Durch-marche-koslnader, reservations-anslag” uppföra 12,000: 5:o) Anslagen till skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Förvaltningen af Sjö-ärendena och Departementets Kommando-Expedition, äfvensom för Departementets Kan sli-Expedilion.
Riksdag i detta ämne gjorda underdåniga framställning, Kongl. Majit, med bifall till hvad Rikets Ständer hemställt, genom Nådigt Bref den 7 April innevarande år i Nåder förordnat: ”att, ”med undantag af Åttonde HufvudTilelns anslag till Extra Utgifter, ”öfrige på HufvudTitlarne anvisade medel skola vara underkastade öp”pen redovisning, samt att vederbörande, som af Statsmedlen uppbära "Förskott emot redovisning hädanefter skola för desamma afgifva Spe”cifique och verificerade räkningar, hvaröfver det Verk, som medlen "utbetalar, bör hafva tillsyn;” så hafva Revisorerne, enär ofvanberörde hinder för granskning af användandet utaf StatsVerkets tillgångar i det hela, nu mera blifvit undanröjdt, funnit sig böra Kongl. Majits högstberörde Nådiga åtgärd för Rikets Ständer tillkännagifva. 9:0 Af ett Kongl. Majits Nådiga Bref till Kongl. StalsContoret af den 4 Maji 1827, hafva Revisorerne inhämtat: att, till godtgörande af fulla brukningskostnaden, år 1824, för RyttmästareBostället vid f. d. Östgötha Ca valleri, Stora Lund, hvilket då saknat Åbo, Kongl. Majit i Nåder beviljat utbetalning af 45o Ridr 45 sk. 3 r., hvarmed berörde kostnad funnits öfverstiga värdet af den under samma tid af Bostället erhållne afkastning, 1,955 Ridr 2 sk. 9 r. Banco. Det egna förhållande, som derigenom i afseende på hushållningen med nämnde Boställe, sig företett, har föranledt Revisorerne, att efterse, huru Kongl. Majit och Kronans rätt dervid blifvit iakttagen. ( .33 ) Hancllingarne uti ett till Kongl.
Ridderskapet och Adeln, säsom en följd af 62 § Regerings - Formen, att icke till afgörande företaga nägra frägor om Skatters och Taxors förökande, Bewillningen eller andra utgifter af hvad namn som häldst, innan vederbörande Utskott inkom - Den 85 October. 4643 inkommit med deras Betänkande» öfwer indragningsprojccter och Riksens Ständer öfwer desamma sig utlätit. Hwilket beslut skulle de öfrige Rcspettive Ständer! wänlig!» meddelaS. vt supra. S. D. FöredrogS till afgörande Stats-Utskottets ben 4 i denna mänad upplästa Protocolls-Utdrag af den 28 S-pk. rörande Recognitions-Skogarne, och stannade Riddcrffapet och Adeln efter mäletS behöriga bfwcrwägande i det beslut att Stats - Utskottets utlåtande deröfwcr till alla delar bifalla. Swarvm de öfrige Rcspcctivc Ständen skulle genom ProtvcollS - Utdrag wänligeu underrättas, vt supra. S. O. Med anledning af de tänkesätt det Wällofl. Borgare - Ständet yttrat i betz genom Protocolls - Utdrag af den 18 dennes Riddcrskapet och Adcln wänligen meddelade swar, r afseende pä Ridderskapct och Adelns fattade bcsiut, att äfwen under fredstider ätaga sig Jnqwarlcring för stna hus i Städerne, emot wista dcrwid fästade och af bet Wällofl.