Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kronan ensam öfvcrtager ledningen af de nu ifrågaställda säkerhetsanstalterna, i likhet med hvad från äldre tider egt rum i afseende å Rikets yttre kuster, helst seglationen å ifrågavarande sjöar anses lika äfventyrlig och svår som på nämnde kuster, till följd hvaraf äfven en ordnad lotsoch båk-inrättning vore för förenämnde trafik af behofvet påkallad; att den för det nya lo ts distrik te t föreslagna stat, efter förvärfvad närmare erfarenhet om behofvet, framdeles möjligen kunde påkalla någon ändring och således tillsvidare endast borde antagas för de första åren; samt slutligen att, för tillvägabringandet och årliga underhållet af ifrågakomne lotsoch båk-inrättning, såsom enskilda bidrag kunna påräknas 1000 r:dr årligen af Götha kanalbolag, samt omkring 2000 r:dr om året i uppgifven seglationsafgift å Wenern, eller tillsammans 3,000 r:dr, hvadan det ytterligare erforderliga behofvet uppginge tili omkring 12,000 r.dr. Som Kongl. Maj.t i nåder bifallit, att en lotsoch fyr-inrättning på statens bekostnad organiseras å insjöarna i kanal-leden från Götheborg till Mein, Bih. till B. St. Proposition, N:o 17. sä snart tillgångarna sådant medgifva; men Kongl. Maj.t endast, i sammanhang med pröfningen af det utaf särskilda kommitterade utarbetade förslag till förnyadt lots-reglemente, funnit lämpligt taga i nådigt öfvervägande de för nu ifrågavarande lotsoch fyr-anstalter i underdånighet föreslagna grunder, vill Kongl. Maj.t dock emellertid, enär anslag för den nya lots-inrättningen bör vara att tillgå, innan densamma sättes i verket, men det erforderliga beloppet ej på förhand kan med säkerhet bestämmas, härmedelst hos Rikets Ständer lör ändamålet äska ett förlagsanslag af Fyratusen Riksdaler Banko årligen. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. C. A. B. Ggllengranat.
Juslitic-ombudsmans Embetsberättelse den 15 Nov. 1847. 29 rande, alt frågan om Gottlandspostens sättande i förbindelse med södra snällposten skulle framdeles, efter inhämtande af härvid erforderliga undersökningar och utredningar, tagas under öfvervägande, i öfrigt gillat och bifallit hvad i och för inrättande af den utaf Rikets Ständer föreslagna dubbla postgången blifvit af Öfverpostdirektörs-embetet hemstäldt. angående sökt restitution eller afkortning af bränvinsbrännings bevillning (lil). 1845 den 10 Mars föredragen, då befallning gafs, att Rikets Ständers beslut, i hvad det rörde personer, för hvilka denna förmån medgifvits, skulle Kongl. Majlis Befallningshafvande till efterrättelse och vederbörandes förständigande meddelas; hvarjemte, med hänsigt till intagande i näst utfärdande Förordning, angående bran vinsbränningen i riket, af erforderlig föreskrift, rörande den åt Kongl. Maj:t för framtiden uppdragna pröfning af enahanda ansökningar, utdrag af protokollet borde tili Civil-departemenlet expedieras. H**J:o angående förändrad reglering af mulbetesrättighet å kronoparken Edsmären (122). Sedan Kammarkollegium, efter vederbörandes hörande, infordradt underdånigt utlåtande afgifvit, har Kongl. Majit, vid föredragningen häraf den 12 Februari 1846, i betraktande af hvad i ämnet anfördt och upplyst blifvit, funnit Rikets Ständers omförmälda framställning icke kunna i nåder bifallas. t*4:o angående preskriptionstid för liqvid af åtskilliga i Riksgäldskontorels räkenskaper balanserade poster (117). Häröfver hafva så väl Justitiekanslers-embetets, som Högsta Domstolens underdåniga utlåtanden, genom särskilda remisser af den 18
Hrr, om sådana finnas, äfven besinna, att säkraste medlet, att förekomma politisk oro och politiska bearbetningar, är inom landet allmänt spridt välstånd och derutaf sig härledande välbefinnande, är den frihet, som lemnäs till utvecklingen härutaf. Och erkännes detta, torde äfven medgifvas, att ingen institution är, genom den frihet till sjelfverksamhet den lemnar, mera egnad att befordra de förra och betrygga den sednare, än den nu af mig föreslagna. Innan jag upläser mitt förslag, önskar jag att få fästa upmärksamhet på en omständighet, af sednaste Riksdags-åtgärder härflytande, hvilken för detta förslags framgång gynnsamt torde verka. Vid omnämnde Riksdag anslogs nemi. till länens förfogande, och öfverlemnades till Hushållnings-Sällskaperna, då någon annan allmän förening inom länen ej fanns, en betydlig del af den skatt, som på bränvinsförsäljningen biet' lagd. Åtskilliga HushållningsSällskaper tyckas hafva kommit uti förlägenhet för användandet af denna summa, att dömraa bland annat derutaf, att ett af dessa, 42 Ben 31 Oktober. eget nog, ansett sig kunna använda den sålunda, att den kapitaliseras under några år för att med den inflytande räntan bereda en vacker lön åt Sällskapets Sekret. Ofverlemnas nu dessa medel, möjligen vid denna eller en kommande Riksdag förökade, åt de af mig föreslagna Nämnder, upstår genast en tillgång, visserligen ringa emot hvad uti en framtid man torde anse sig behöfva, men hvarmed dock åtskilligt inom länet till en början kunde uträttas, och hvarigenom till någon del kunde mildras den farhåga, som mången hyser för de utgifter hvartill Nämndens åtgärder och af den tillstyrkta förslag föranleda; farhågor ej oförklarliga, då erfarenhet behöfs för att lära mången inse den mångdubbla vinst, som skördas af dessa, då de, såsom förhållandet med så sammansatta församlingar som de af mig föreslagna bör och säkert oftast skall blifva, klokt ordnas och utföras. Mitt förslag följer: Förslag till Reglemente för Lans Nämnden. 1 §•
Anmäldes och bordlädes följ:de, från Utsk:n inkomna Mern., Utlåt, och Betänk., nemi. från Konstitutions-Utskottet: N:o 16, med förslag till ändring i åtskilliga grundlagsstadganden. för att bringa dessa till öfverensstämmelse med strafflags-förslaget; Stats-Utskottet: N:o 153, ang:de regleringen af utgifterna under riksstatens 9:de hufvudtitel; Sammansatta Statsoch Lag-Utskottet: N:o 43, i ani. af väckta motioner om förändrade föreskrifter i afseende på böters fördelning och om bötesmedlens användande; Bevillnings-Utskoltet: N:o 24, ang:de införsel-tullen å artikeln ättika; Banko-Utskottet: N:o 55, i ani. af erhållen återremiss af åtskilliga punkter i Mern. N:o 44, med förslag till förändrade föreskrifter i Usta, 2:dra och 3:dje arliklarne af Banko-reglementet; samt N:o 56, i ani, af erhållen återremiss å åtskilliga delar af Betänk:t N:o 45. R. o. Ad. åtskiljdes kl. | 2 e. m. In fidem, 0. Brakel. 390 Pen 26 September. Lördagen den 26 September 1863. Plenum kl. 10 f. m. Justerades prot:t för den 22 sistl. Maj f. m. Företogs val af 18 ledamöter och 12 suppleanter i förstärkt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t, och befunnos, elter valförrättnin gens slut, hafva blifvit utsedde till Ledamöter: N:o 120. Gr. Liljencrants, Gustaf Fredrik; 133. » Snoilsky, Gustaf Fredrik; 140. » Björnstjerna, Carl Magnus Ludvig; 213. Frih. Armfelt, Magnus; 228. » Ridderstolpe, fullm. Frih. Cederström, Carl Rudolf; » 267. » Ehrensvärd, fullm.
Indragnings - Staten. Uppå denne Stats besparingar äro af Riksens Höglo!]. Ständer nu anslagne följande utgiftet, nemi. •Stats-Utskottets Betänkanden. 179 3 Till Pensioner åt Hans Kongl. Höghets Kron-Prinsens f. d. Eäiare, Herr Cantzli-Rådet Tannström och Herr Regerings-Rådet Le Moine, hvardera 1,500 R.dr, tillsammans * 3,000: Dito åt Herr Bergs-Rådet Friherre Hermelin - 1,000; Hvarförutan Riksens Höglofl. Ständer anvisat de öfrige besparingarne, som dertill nu kunna disponeras och under detta år uppkomma, att användas till Euner eller Pensioner åt den indragne delen af Högstsalig Konung CARE Xlllrs Hof-Stat, samt till fyllande af detta behof anslagit en ytterligare tillgång af 20,000: Hvarmed Indragnings-Staten Summa alltså nu blifvit ökad. f. I följd häraf utgöra de nu bestämde Utgifterneå Riks-Stafen för nästa och på följande år intill först kommande Riksdag följande Summor. Första Hufvud-Tituln 623,468:12.10. Tredje Dito . - 3,267,888:22. 7. Fjerde Dito 21,168:41. 1. Femte Dito 20,018: Sjette Dito 30,559:10. 4. Sjunde Dito 36,000: — —■ Åttonde Dito 331,001:13 4. Hihang till Riks-St. Prat. 4'.de Sami. N:r *«;. zz(> *794 Stats-Utskottets Betänkanden1 I Stats-Verkets Inkomster utgjorde uti den I af Riksens Ständer vid 1815 års Riksdag fast I ställde Riks-Staten följande belopp:
Och ehu» ru inwändning emot Jntekningens bewiljande blifwit gjord samt Rättegång med Ofwerste - Lieut» nanten kock pä Contoirets bekostnad fullföljd och hwiiken ännu ar oafstlltad, samt Reversen genom Comvirets försorg äfwen blifwit beivakad uti Kam. mereraren Östermaiks Concours wid 9chEds Bergs-Tings-Räkl,i Wermeland, sinnes dock Cvn.toi» reis fordran icke förr an den 16 Februari, detta är wara upfagd, hwarken hos Läntagare», SurdSMäklaren Oaill/ eller Camivnisten Kammereraren Vougt. Beträffande^de till Discont-Werlen i Malmö, Götheborg och Äoo meddeldte Län, sä förekommer harwid aldraförst, att Borgmästaren L. ^1. i>lorälinst, enligt Herrar Fullinägtiges Prokocoll för den 28 November 1805, ä Discont - Werkets i Malmö magnar skrifteligen anhällu, att Herrar Fnllmägiige wille meddela Discont - Merkel ett Län af 102,000 Nd. i Banco emot Z procents ärlig rama och g mänaders upsagning samt erbuden säkerhet rui Direclionens förbindelse, och Jmekning uti DiscontWerkels glla killgängar jemte Direcrionens Ledamöters - Ioo6 Den 18 November. ters enhilda borgen, akt en för alla och alla för en answara. Och akt dessutom uli Malmöhus Lans Landt-Rämerie fäsom Hypocheque deponera" DisconlWerkets ägande Fordrings» Doeument till belopp swarande emot länet; hwilker Directionen önskade att efter hand fa urtaga emot Obligationer pä io,ooo Rd. hwarje gäng, men ari efter sig företeende omständigheter fä berörde Obligationer infria och äterbcläna, dock sä arr ingen Uttagen Läne-Summa förräntades mindre lid än gine mänader.
"Uti min reservation vid Sammansatta Lagsamt All männa Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 17 Augusti 1854 daterade Betänkande, N:o 28, angående föreslagna ändringar i föreskrifterna om allmänna beväringen, äfvensom under diskussionen derom i Borgare-Ståndet, den 6:te nästderpåföljde September, samt vid Ståndets öfverläggning den 6:te Juli 1.857 om anslag till beväringsmanskapets öfning, har jag i detta ämne dels antyd t., dels utvecklat, grundsatser, i följd al hvilka jag måste betrakta hela militärväsendet, och således äfven ungdomens af flera prisade “militära uppfostran", såsom ett ondt, hvilket, liksom allt dylikt, borde afskaffa». Men emedan berörda onda ännu säkerligen är nödigt för undvikande af ett äu större ondt, nemligen (faran) att komma under den ryska militärdespotismen, samt man vid val mellan två onda ting bör, enligt gammalt tänkespråk, välja det minst onda; tviflar jag ej, ari ännu mycket måste offras för försvarsverkets utbildning. Regeringen, som det åligger vaka öfver vårt politiska oberoende, och sorn disponerar den största sakkunskap, har på skäl, som man måste respektera, och hvilka sakkunnige komiterade, i deras den 12 sistlidne Maj afgifna underdåniga betänkande angående landtförsvaret, delvis utvecklat samt med trovärdiga uppgifter bestyrkt, fordrat ytterligare offer för tryggande af fosterlandets politiska oberoende. Jag vågar icke “slå döföra till" eller tillbakavisa dessa kraf; eller Sammans. Lag■Kaul Allin. Be.st).- och Ekon.- Utskottets Utlåtande N:o 5. 35 ens uppskjuta med pröfningen af de grunder, Regeringen sålunda framlagt. Jag vill ieke taga på mitt ansvar de följder, som af ett sådant uppskof möjligen skulle kunna uppstå. Jag har derföre tillstyrkt, att dessa grunder skulle vid denna riksdag till pröfning upptagas: och derom, äfvensom angående godkännandet af dessa grunder, med ett enda undantag, tycktes Utskottets ledamöter under öfverlägguingarna vara temligen enige.
I följd häraf fördelades ofvanstående, vid 1863 års slut befintliga balans af R:dr 13,793,532,05 från och med år 1864 på denya klasserna sålunda: Dukater. Riksmynt. l:sta klassen: Räkningar öfver medel, tillhöriga staten samt dess allmänna verk och kassor, de under Stockholms stads styrelse hörande embetsverk och kassor samt allmänna inrättningar, välgörenhets-anstalter och konkursmassor 2:dra klassen: Räkningar, tillhöriga alla med beräkning af vinst för den enskilde grundade stiftelser och bolagsföreningar äfven1,035 8,452,144 74 som enskilde personer 3:dje klassen: Räkningar öfver låneoch kreditiv-förla», af Banken an1,640 visade åtskilliga verk och inrättningar 4:de klassen: Räkningar öfver medel, dels beroende af Banko-styrelsens eller densamma underlydandes disposition samt dels in4,663,088 47 satta för utgifna och inlösta postvexlar 676,658 84 S:gr Insättning arne å dylika räkningar under första halfåret 1864 1,035 13,793,532 05 uppgingo till 2,067 109,621,253 07 Snmma 3,102 123,414,785 12 — 29 — Transport hvaremotunder samma år uttogos så att räkningshafvarne den 30 Juni 1864 egde hos Banken innestående: Dukater. Riksmynt. Dukater. ! iksmynt. Assigneringar. 3 3 etOq ja a» 1 Dukater. Riksmynt. Dukater. 29,174 och under förra hälften af innevarande år 13,365, hvaraf från årets början till den 9 Maj, då Kontorets förändrade organisation vidtog 10,723 från och med den 9 Maj till Juni månads utgång 2,642 13 36'.
För min del får jag lemna det intyg, ali under de 14 år jag tjenstgjort vid allmänna arbeten, oordningar bland arbetarne varit i märkbart aftagande, hvilket jag tillskrifver dels bättre undervisning, som kommit desse arbetare till del, dels ock den större arbetsförtjensten, hvilken gjort att de insett sig kunna trygga sin framtid genom arbetsamhet och ordning. Frih. Raab: Jag kan icke fatta meningen af några lalarnes argumentation, hvilka hafva tillstyrkt Betänkts antagande, men likväl uprepa, huru ordentligt det tillgår vid jernvägårne, synnerligen dem sorn stå under Ofverste Ericssons upsigt: jag mäste då fråga dessa Hrr, hvad skola vi med detta Betänk.; ty om en sådan ordentlighet är rådande vid jernvägårne, så hehöfves ju alldeles icke de föreskrifter, som i detsamma föreslås. Jag (Inner tillika en annan motsägelse i Gr. Rudenschiölds yttrande, ty på samma gång som han talar om nyttan af denna religionsvård. om det vackra i att hålla morgonoch aftonbön, och den välsignelse som bönen skall medföra, bifaller han äfven detta Betänk., hvarigenom det vill synas som denna välsignelse blott skulle tillkomma de större bolag, eller de arbeten hvilka drifvas med Statens medel. Vi veta likväl att enskilde personer finnas, sorn sysselsätta 1000:tals personer: skall nu icke med dem hållas något korum, skall icke en sådan välsignelse komma dem till del? Detta måtte väl icke den ädle Gr:n hafva menat: men har det icke varit hans afsigt, så är det tydligt att förslaget äfven bör utsträckas lill enskilde entrepreneu rer. För öfrigt har jag ingenting att tillägga annat än hvad jag förut tagit mig friheten yttra. Jag sade nemi. alt detta förslag af Biskop Fahlcrantz innehöll felaktigheter. Deri bestämdes nemi. icke skillnaden emellan arbeten af större eller mindre omfång, eller vid hvilka tillfällen som särskilde prester skulle anställas och vid hvilka tillfällen detta icke vore af nöden.
Dahlgren skulle ej kunnat imitera den gamle prosten i Pjetteryd. Såsom sammanhängande med min första presentation i den vittra kretsen, hvilken blef både ingångsoch utgångspunkten för mitt litterära lif, skall jag anföra något från hemvägen, som hade ganska vigtiga följder, hvilka naturligtvis eljest också kommit i sin tid – men nu betydligt framdrefvos. Thomson, min förläggare, hvilken jag ofta kommer att nämna, dels emedan han blef föreningslänken mellan en hel del författare, som framdeles vid hans lifvade aftonsällskap fingo tillfälle att utbyta sina tankar, dels ock emedan han från första till sista ögonblicket af vår bekantskap visade mig en trofast vänskap ... Thomson, upprepar jag, hade velat låta hemta mig i sitt eget equipage, men Mellin påstod att det för mig skulle bli angenämare att i ro få betrakta belysningen öfver Norrström och Strömparterren. Jag förstod sedan, att Thomson fruktat för obehöriga följeslagare. Men alldenstund Mellin företedde tre utmärkta egenskaper, han var förlofvad man, prest och utomdess den hederligaste själ i en aktningsbjudande yta, så kunde honom väl anförtros uppdraget. Och sedan fans pa stället Thomsons högra hand, A. J. Arwidsson (sedan konglig bibliotekarie), han skulle nog se efter att allt gick rätt till. Men om Thomson, i hvars hus jag gästade, ansåg sig som den unga fruns sjelfskrifne målsman, så ansåg sig Mellin (en gång för alla antagen ciceron, vid allt hvad jag skulle se) icke mindre vigtig, men den som betraktade sig såsom allra vigtigast, det var Arwidsson, den der styrde hela kabinettsbiblioteket och genomgick hvarenda manuskriptsmula, icke allenast för språket med tillhörande, utan för att med den rysligaste noggrannhet bortplocka hvartenda franskt ord. Han kände dem på lukten, redan på längsta afstånd – och pinade mig ordentligt med att i stället för »min» sätta in uppsyn. Han brukade alltid i början då han sände mig sina trefliga biljetter underteckna sig: Eder vän, tjenare och efterskrapare. På ifrågavarande afton hade Arwidsson gått hem före supén. Han var alltid öfverlastad med arbete.
Transport Rimt Ridr 16,800,000: Majit, att bränvinsafgiften, i likhet med tullmedlen upptagen till dess bruttobelopp, för nästa statsregleringsperiod lämpligen kan beräknas till 8,400,000 Summa extra ordinarie inkomster Rimt Ridr 25,200,000 Om efter tillägg af ordinarie inkomsterna » » 8,447,358 hela det sammanlagda beloppet » » 33,647,358: — jemföres med de vid sistlidne riksdag för hvarje af åren 1861, 1862 och 1863 påräknade ordinarie inkomster R:mt R:dr 8,171,100: — och extra ordinarie inkomster » » 20,800.400: — 28,971,500: så visar beräkningen af inkomsterna för nästa statsreglering en förökning af 4,675,858: — Men då nu, såsom härofvan omförmäles, tulloch bran vinsmedlen blifvit bland inkomsterna beräknade till hela sitt bruttobelopp, och deremot bland utgifterna upptagas ersättningarne till handelsoch sjöfartsfonden, samt till städerna för mistad tolag, äfvensom omkostnaderna vid kontroll och uppbörd af bränvinsskatten, tillsammans beräknade till 2,230,000 R:dr, hvilka ersättningar och omkostnader förut utgått direkte af‘tulloch bran vinsmedlen, utan att upptagas bland inkomsterna; så blir, om denna summa 2,230,000: — hvilken uppkommit endast genom en förändrad uppställning af in komstberäkningen, från förestående belopp afdrages, den verkliga inkomsttillökningen, som beräkningen utvisar, 2,445,858: — Kongl. Majit vill nu öfvergå till en framställning af utgifterna under deras olika hufvudtitlar; och komma dervid under hvarje hufvudtitel att, såsom i senare tider varit brukligt, upptagas först de anslag, hvilka äro af stadigvarande natur, och derefter, när anledning dertill förefinnes, sådana till hufvudtiteln hänförliga utgifter, som anses behöfliga blott för en gång eller för en inskränktare tidrymd.
SVÄRD. VÄRDINNAN. Haf tack för kyssen, du hulda tärna, Jag är så lycklig; jag vill så gerna! Ack, den som finge en kyss nu bara, Och lefva lycklig se'n med dig dig-i-i-i-ig! Och lefva lycklig se'n med dig dig-i-i-i-ig! BÅDA. (Faller i hvarandras armar). 29 TRETTONDE SCENEN. DE FÖRRA, BELLMAN, FRÖKEN RIDDERKORS, djupt beslöjad. VÄRDINNAN (sliter sig förlägen ur Jag ber om ursäkt, att jag gick in ... och så kom. Svärd efter, för vi hade en liten räkning oss emellan. Nå, den tycks vara liqviderad nu ... efter hvad jag ser... Åh ja, Herr Bellman förstår... Kom nu han, Svärd! (Sakta till Korporalen): Ser du den der, det är väl Ulla Winblad ... då blir här muntert i qväll! (De gå). FJORTONDE SCENEN. BELLMAN. FRÖKEN RIDDERKORS. Hvilken ångest jag utstått... Denna timma har tyckts mig vara en hel evighet... Folkhopen lär tränga sig hit för att höra Bellman sjunga, och jag såg mig ingen utväg att komma fram, om inte ni, min Herre, skänkt mig ert ädelmodiga beskydd... Ni sade ju, att ni var sänd af min trogna Majken? Ja, min Fröken, och eftersom mitt beskydd ännu är er behöfligt, så stannar jag qvar till dess hon eller er fästman kommer. BELLMAN FRÖKEN. VÄRDINNAN. BELLMAN. Svärds armar). (som stannat i bakgrunden). 30 Jag vet inte hvem ni är, min herre, men ni ser ut att vara en ädel man; hvad skall ni tro om en ung qvinna, som vågat, hvad jag vågat? Hvad skola alla andra tro... Fruntimret, som var härinne? BELLMAN. FRÖKEN (lutar hufvudet i sina händer).
Men då för utredningen af denna fråga och upprättandet af förslag i denna väg, erfordras sannolikligen längre tid än den Kongl. Sundhets-kollcgium, hvars kuranta göromål torde gifva detsamma full sysselsättning, kan häråt lemna, anser jag nödigt att detta ärende beredes af en kommitté bestående af personer, hvilka, med intresse för ämnet, förenar lokaloch sakkännedom. Denna kommitté torde äfvenväl böra få uppdrag att utarbeta förslager till alla de reglementen och instruktioner, hvilka för lasaretterna och deras tjenstemän äro behöfliga, och hvarförutan dessa förslager äfvenväl böra omfatta hvad som finnes nödigt att reglementera för lasaretterna vid de helsobrunnar och badinrättningar, der sådana sjukvårdsanstalter finnas genom allmänna medel tillvägabragte eller stå under auktoriteters tillsyn. Af dessa auiedningar får jag vördsamt förslå, att Rikets Höglolliga Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes åt en af sakkunnige och lämplige personer sammansatt kommitté uppdraga att till Kongl. Majit afgifva underdånigt förslag till l:o ett allmänt ordnande af lasarettsoch kurhus-väsendet inom riket; och 2:o till reglementen och instruktioner för dessa inrättningar och deras tjenstemän. Om remiss härå till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet får jag vördsamt anhålla. Stockholm den 28 November 1862. Fr. Aug. B. von Schéele. Af Herr von Scheele* Frans August Berzelius* angående anvisande af årliga anslag till Simlärarne F. A. Gjörcke och J. Larsson. Det är visserligen obestridligt att gymnastiken har i Lings fädernesland blifvit i allmänhet omfattad med all den uppmärksamhet och intresse, som denna för slägtets Motioner hos Ridder skåpet och Adeln 1862. 363 fysiska utbildning så högst gagnrika sak förtjenar, men en del deraf har dock ännu varit och är lemnad till sin sjelfutveckling.
St:rs år 1861 församlade Revisorers Berättelse om granskning af Statsverkets och dertill hörande Fonders räkenskaper för år 1859, jemte de i anledning deraf afgifne underd. utlåtm; 5:o Samme Revisorers Berättelse örn granskningen af de under K. Kommers-Coll. ställda Fonder och medel, jemte bemälda Colini i anledning deraf afgifne underd. utlåt.; samt 6:o Samme Revisorers Berättelse om granskningen af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning, tillika med Fullmäktiges i nämnde Verk med anledning deraf afgifne utlåt. Uppå framställd propos., beslöt R. o. Ad. att med de öfriga Riks-St:n kommunicera och till det blifvande Stats-Utsk:t remittera samtlige ifrågavande handlingar. Föredrogos och kommunicerades med de öfriga Riks-St:n samt remitterades till det blifvande Banko-Utsk:t R. St:rs åren 1860 och 1861 samt innevarande år församlade Revisorers Berättelser ang:de Banko-Verket. Hr Gr. och Landtm, tillkännagaf, att trehundra exemplar i bronz af den skådepenning, Rikets sednast församlade Ständer beslutat låta prägla till minne af DD. MM. Konungens och Drottningens kröning, blifvit öfverlemnade till Riddarh.-Kansliet, för att tillställas de vid sista riksdagen antecknade ledamöter af R. o. Ad. 20 Den 25 Oktober. Frih. Beckfriis, Corfitz Augustin: Jag får härmed afsäga mig förtroendet att vara Bänkman. Frih. Leuhusen, Carl Herman: Afven jag är nödsa kad att afsäga det mig tilldelade förtroende att vara Bänkman. Hr Gr. o. Landtm, lät uppläsa en från Hr StatsRådet och Chefen för K. Civil-Dep:tet ankommen skrifvelse af följande innehåll: Till Hr Grefven och Landtmarskalken 1 Sedan K.