Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid förnyad föredragning af Bevillnngs Utskottets den 29 dennes eft. m. på bordel lagde Utlåtande, N:o 52, i anledning af erhållen återremiss i vissa delar af Memorialet N:o 49, med förslag till sammanjemklling af Riks-Slåndens olika beslut, angående Stora Sjötulls-bevillningen, godkände Ridderskapet och Adeln så väl de af Utskottet föreslägne rättelser uti »2, 42 0C1‘ 43* voterings-propositionerne, som den nya, under N:o 66, af Utskottet föreslagne voterings-propositioneu. S. D. Vid förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets den iS 48 Prot. Uich', cl. 31 Jan1835, dennes på bordet lagde Memorial,.N:o 72, med föreslagna tillägg till i3 och 17 §.§■ Riksdagsordningen, i afseende på Universitetens representation, återremitterades det af Utskottet uppgjorda förslag till förändrad redaetion af 2 mom. 1 perioden i l3 §, med den, såsom Ståndets gemensamma tanka förklarade anmärkning, att Riksdagsmän från Universiteten böra nises genom Academiernas samtlige Professorer och Adjuneter, ordinarie elier extra ordinarie, samt Docenter, Academiernas Räntmästare och Secreteiare samt alla öfrige Academiska tjenstemän, som i och för sina befattningar ega Presterlig befordringsrätt; men den föreslagna förändringgen vid slutet af 2 mom. i 17 §. lemnades utan anmärkning. S. D. Lades till handlingarne Constiiutions-Utskottets den i5 dennes på bordet lagde Memorial N:o 73, till Preste-Ståndet, angående åter remissen på Memorialet N.*o 67, med föreslaget tillägg vid 16 §. Riksdags-Ordningen. S. D.
Prop. M 1, om Statsverket 1859. matematiska och fysiska kunskaper, hvilka, jemte en under längre tidrymd samlad erfarenhet, fordrades för bestämmandet af skeppskroppens ändamålsenligaste form och egenskaper i öfrigt, måste han tillika vara ej allenast i viss mån sjöman, för att kunna bedomina omständigheter, som ega gemenskap med tacklingen och inredningen, utan äfven artillerist, emedan bestyckningens beskaffenhet utgör utgångspunkten för ett krigsfartygs konstruktion, och konstruktören således icke, utan någorlunda insigter i artilleri-vetenskapen, kan vid fartygets konstruerande tillbörligt afse hvad som fordras, för att bestyckningen skall kunna ändamålsenligt användas. Dessutom måste konstruktören ega kännedom ej mindre om beskaffenheten af de olika slags materialier, som i fartygsbyggnaden ingå, samt deras behöriga anbringande för att åt densamma bereda största möjliga styrka och varaktighet, än ock om allt hvad med byggnadsarbetets anordnande och utförande eger gemenskap; hvarförutan fullständig kännedom om användandet af ångkraften för fartygs framdrifvande och hvad dermed stöde i sammanhang, numera vore för hvarje konstruktör oumbärlig. Vid konstruktionen af vanliga lastfartyg kunde det vara möjligt att bringa de genom theori och erfarenhet vunna satser i afseende på form och byggnadssätt under allmännare och lättfattligare reglor, efter hvilka skeppsbyggeri i dess enklare form kunde handtverksmessigt utöfvas; men annor lunda vore förhållandet med en så sammansatt byggnad, som ett större krigsfartyg. Men om äfven antages, att personer kunde finnas, hvilka, begåfvade med ovanliga naturanlag, genom sjelfbildning och på praktisk väg, förvärfvat utmärkt skicklighet i alla delar af skeppsbyggerikonsten, kunde dock dylika tillfälliga undantag ej göra umbärlig en korps, som mera uteslutande egnat sig åt byggandet of krigsfartyg och hos hvilken följaktligen ofvan antydda egenskaper säkrast kunde väntas vara förenade.
M:t ingi fv i t vetenskapsmännens redovisningar för de, enligt E. K. M:ts Nådiga förordnande, till dem af fregattens chef utbelalde belopp, utvisande att utgifterne för de zoologiska och botaniska samlingarne öfverstigit de derför afsedde medel med 4,336 R:dr 31 sk. 11 rst., som af den expeditionen åtföljande zoolog och botanist enskildt förskjutits, samt derjemte, med förmälan, att särskilda utgifter tillkommit, nemligen frakt för en sändning naturalster, hvilka, till följd af bristande utrymme å fregatten, blifvit från Valparaiso hemsände, 321 R:dr 21 sk. 5 rst., omkostnader för samlingarnes transport från fregatten till Riks-museum, 22 R:dr 4 sk., och utgifter för den zoologiska samlingens första omläggning i ny sprit efter ankomsten till Museum, 350 R:dr 38 sk. 8 rst., eller tillsammans 694 Ridr 16 sk. 1 rst., hvilken summa, då den ej kunnat af Riks-musei årliga anslag godtgöras, genom förste zoologise-intendentens försorg tills vidare blifvit förskjuten, samt alt för de erhållne rika samlingarnes bringande i det skick, att de, så vidt Musei nuvarande lokal medgåfve, kunde vetenskapligt ordnas och bearbetas, ytterligare erfordrades, för den zoologiska afdelningen, till skåp, till lådors inredande, till omkring 3,000 glaskärl, samt till sprit och andra materialier 4,169 R:dr, och för den botaniska afdelningen, till skåp, papper, upphäftning af vextsamlingarne m. m. 800 R:dr, eller tillsammans 4,969 Ridr, begärt, att, som Akademien saknade medel till betäckande af dessa utgifter, tillhopa 10.000 R:dr, enahanda summa måtte af allmänna medel beviljas; sä har E. K.
Utskottet har dock härvid funnit de serskilda undantag påkallas, att, å ena sidan, Grundlagsfrågor, såsom fqrdrande en längre mognadstid , ej finge af Konungen , hvarken till förberedning eller till afgörande propooeras, samt att, å andra sidan, Rikets Ständer måtte obehindradt utöfva rättigheten att, genom nya val, bekräita eller öfverflytta deras förtroende till förvaltarne af deras egna verk, och till deras Ombud för uppsigten öfver Lagarnes efterlefnad; och för öfrigt har Utskottet förmodat det instämma med sakens natur, att, vid Urtima Riksdagar, Utskotten öfverhufvud ej organiseras , innan Remiss å någon Konungens Proposition gör sådant Constir. Utskottets Memorial jV.-ri 53. 7 hehofligt j samt att Urtima Riksdag ma, i analogie med 70 och 72 af Norrigea Grundlag t när sorn helst det täckes Konungen, upplösas i rnen deremot ovilkorligen lemna rum för under tiden påkommande Lagtima Riksmötei t enlighet härmed får CoftstifutiorSs-Ut-'' skottet, för Grundlagslikmätig behandling : V.ördsamligen föreslå nedanstående redan-* tionsändringar jemte deraf följande smärre rättelser och tillägg; \id slutet af 4p $. Regefihgsförrlieri införes en hänvisning till RiksdagsOrdning.eriä 2 §. sålunda; — ,’derförinnan kalla j hvarmed vidare fur Jares, pä sätt 2 %.
Då all verkan af den försutna falalie-tiden en gång blifvit eftergifven, bör denna eftergift sträcka sig till alla de personer, hvilka inom densamma kunnat framställa deras arfsanspråk, och icke endast till de personer, hvilka nu finnas i Utsk:s Betänk, upgifne. Skulle de andra lagliga arfvingarne ej sig anmäla, så synes det åtminstone för mitt begrepp vara långt billigare, att Norrtelje stad finge åtnjuta den del af arfvet, som bordt tillfalla dessa sednare. För åstadkommande af en förändring af beslutet i den syftning jag framställt, tror jag icke att en återremiss af Utlåt, behöfves, emedan milt förslag ej afser någon förändring i sjelfva eflergiftsfrågan, utan endast går ut på ett tillägg i redaktionen, hvarigenom andra möjligen existerande arfvingars rätt till andel i arfvet hålles öppen. Jag föreslår derföre, alt efter orden ”till förmån för Fiskaren Henrik Sund och Fiskaren Johan Pehr Urnbergs hustru, Margareta Catarina Sund införas orden : ”för hvad af detta arf dem lagligen tilkommit, i händelse prescriptionstiden ej varit försuten.” Genom ett sådant tillägg blifva de nödsakade att lagligen styrka icke allenast deras skyldskap med den aflidne, utan äfven att de äro hennes enda arfvingar. Man bör härvid ihågkomma, att enl. den nu i Sverige gällande arfslag än den s. k. jas representationis längre utsträckt än förut, så att syskons afkomlingar, äfven i fjermare led än det första, inträda i deras förfäders ställe och rätt. Om således några flere syskonbarn lill enkan Sandelin, än de i Betänk. 392 Den 24 April. npgifne, numera ej lefva, kunna dock afkomlingar af dera finnas, hvilka, ehuru i aflägsnare led, äro lika berättigade till arfvet, som Sund och hans sysler. Jag anhåller om Hr Gr. o. Landtnäs Propos. å bifall till Betänk. med det tillägg jag föreslagit. Frih. Cederström, Rudolf:
Tvärtom tror jag, alt om någon af sin heder är förbunden alt bringa detta företag till slut, så är det just den värde Ledamoten. Då han så mycket talat om, att Ständerne af deras heder voro förbundne att fullborda det, synes han med ännu mera skäl böra på sig sjelf göra tillämpning af samma regel. Den förklaring, som Herr Grefven lemnat, att han ville öfvergifva vården af arbetet, synes mig således vara ett skäl för Ständerne att innehålla med vidare uppoffringar åt detta Bolag, hvilket, med undanlag af honom, föga låtit förmärka sin tillvarelse. Jag har ej vttrat annat än önskan, att man måtte af * vakta tiden, då man sett, hvad tillgångar finnas öfriga åt Götha Canal; men denna Grefvens förklaring skulle lätteligen leda mig alt gå ännu längre. Han har äfven mot mig anmärkt yttrandet, alt ordningen hittills varit Canalen först och Fädernes 18 H. 12 178 Den 26 Mars e. m. landet sedan, samt att det nu vore tid att losta om; hvarvid Herr Grefven erinrat om sina förhållanden till Fäderneslandet. Jag yttrar mig såsom jag ser sakerne; vill gerna tala om sak allena och icke om person; derföre undvek jag att nämna någon. Men på sitt sätt uppmanad att göra motsatsen, då min ringa person blifvit satt i jemförelse med en man, som inom vårt Iand äger ett stort namn, får jag förklara, att jag väl beundrar den kraft, som emot ett helt folks vilja förmår att drifva fram sin sak, och som kan hålla ut med att oupphörligen nödga detta folk lill nya uppoffringar; men deremot beklagar jag ännu mera, att denna kraft tagit en så ensidig riktning, att öfriga, efter mitt omdöme, vigtigare föremål fördenskull åsidosättas. Mig förefaller det icke behagligt att se Canalen gå fram, under det försvarsverket ligger nere, under det Styrelseverken förblifva i ett vacklande skick, uppfostringsverket står efter vårtid, för att icke tala om penningeverket, och de deraf beroende näringarne.
Söib hammares öfverläggning ont fåbatt fråga gatte i affeenbe på Äotuttt* gens beflxtt uti utåt, font röra enffitba perfotterö etter forporattonerö rättigheter ocp angetågenpeter, ptoab uti 107 § 9iegeringöformen ftabgabt år. § 58. 9tår proportion etter motion förfta gången i dammare förefomnter, [fatt ben, fåframt ej hammaren enpättigt benfanttna genaft titt Utffott förvifar, tigga på borbet till näfta fammanträbe, bå fåbatt påmoiöntitg bör ffe, bereft frågan ej nebtåggeS etter, örn ben rörer hammaren enffitbt, etjeft bliftoer afgjorb. öptoarjc tebautot eger i ntåtct afgifva pttranbe, pvitfet jemtoåt titt Utffottet öfverlemna^; men ej må beraf remifen titt lttffottet uppepåttaS. ttppftår fråga titt pvitfet Utffott ett utåt Bör pånvifaS, [fatt bettna fråga blott för bet fammanträbe, bå ben väcft btifioit, funna låggaS på borbet, men Vib bet nåftfötjanbe ovitfortigen afgöraS. § 59. 33etånfanbe, forn af ftänbigt etter i befj ftätte fårffitbt tittfatt Utffott afgifvitS, ffatt i bägge kamrarna för ärenbetö afgöranbe, fåvibt ffe fatt, fauttibigt förebragaS. 36 9tiföbagö Söib näfta förebragning, epmab öfmertäggning bå eger rum elter ej, må bet, på flera tebamöterö förenabe Begäran, åter göras pmitanbe.
Diskont-verkens säkerhet nödigt, O ’ Banko-Utskottets Betänkande N:o 35. Diskontoch låne-kontorens sä- låta anställa inventeringar å de på våkerhet nödigt, låta anställa invengarne, för dessa Yorks räkning, pantteringar å de på vågarne för dessa | satta effekter, kontors räkning, pantsatta effekter, j Och hemställer Utskottet, i samband härmed, 34:o. att § 166 måtte få från blifvande Reglemente uteslutas; så lydande: Urån belåningsrätt äro uteslutne effekter, upplagde på extra vågar eller lastageplatsen som icke äro med ansvarige embetsman försedde, tackjern, förvarade i enskilde personers utom städernas vågar befintliga bodar, samt stamp-, skrotoch klotjern. Mom. 1 af § 167 innefattar upplysning om hvad med Kassa-kreditiv förstås. Sådan upplysning, tillkommen för att särskilja dessa kreditiv från de äldre kreditiv, hvilka från Banken utgifvas, torde numera vara obehöflig, och Utskottet tillstyrker 35:o. att nämnda moment ej må inflyta i blifvande Banko-reglemente; lydande detta, som följer: Med Kassa-kreditiv förstås rättigheten att, inom visst bestämdt maximum, kunna af Banken undfå låneunderstöd för tillfälligt begagnande på sådant sätt, att ränta påföres för hvad af det medgifna beloppet tid efter annan lyftes, men enahanda ränta åter godt.göres krcditivhafvaren för derå efter hand skeende återbetalningar. Genom remiss från samtliga Riks-Stånden har Utskottet fått emottaga Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af den 11 November nästlidet år, dell Kongl. Maj:t till Rikets Ständers afgörande öfverlemnat Siockholms stads Magistrats hos Kongl. Majit gjorda underdåniga ansökning af den 26 Juli 1861, att Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition derom att Förmyndare-kammaren i Stockholm måtte, i likhet med hvad som blifvit Sparbankerna i riket beviljadt, tilläggas rättighet att hos Rikets Ständers
Äro de till Kongl. Ordens-Cafforne först utgift ne Obligationer långt före förfaltokiden infriade, hwarefter nya Capital äter blifwit insatte och äf, wrn genom anticipation betaldehwilka operationer oafbrutit kommit akt fortsättas, och hwarpä säsom epempel endast mä anföras: att en till Kongl. Swärds-Orden den ig November 1804, utfärdad Obligation pä zzo Rd. förfallen den lz No. ' Den i8 November997 November 1829, inlöstes den 19 Mars 1808» En dito till Kongl. Nordstjerne-Orden af den rz November 1804, stor 240 Rd., förfallen den ig Ostovember 1809, inlöstes den 5 November, 1807; En dito til! Kongl. Wafa - Orden pä 110 R:dr af den ig November 1804, förlasten den ig November 1809, inlöstes den 5 November 18-07; En dito till Kongl. Seraphimer Orden af den 16 November >804, pä 1.450'
Utskottet tillbandakomne handlingar den upplysning, att, sedan Kongl. Majit, genom Nådigt Bref den 16 Mars 1802, angående hushållningens förbättrande å Öland, med bifall till Kammar-Collegii gjorde hemställan, föreskrifvit, att om förmälde utmark, efter det de delar deraf blifvit frånskiljde, hvilka till Skogsallmänningar och Eke-planteringshagar borde bibehållas, finge af Kongl. Majits Befallningshafvande fördelas emellan dem, som sig deraf begagnade, dock alt, om någon del af den upplåtne marken funnes tjenlig till trädplantering, vissa skyldigheter i berörde hänseende borde med fördelningen förbindas, så hade under den 6 Maj 1813 för de Committerade, som skulle verkställa den sålunda beslutade fördelningen af Alfvaren, Nådig instruction blifvit utfärdad, innefattande bland annat den föreskrift, alf, för hvarje till uppodling tjeuligt tunneland, en viss årlig ränta af 1,2,3, till 4 kappar afrads-spanmål borde utsättas; hvarefter utmarks-fördelningen för sig galt och af Kongl. Majit blifvit i Nåder gillad, för Norra Mötet enligt Kongl. Brefvet den 29 October 1816, och för Södra Mötet, jemlikt Kongl. Brefvet den 12 Maj 1819. Så väl vid 1823 års, som vid 1828 och 1834 årens Riksdagar, hafva af Riksdags-fullmägtige från Öland befrielse från berörde spanmåls-ränta blifvit sökt, Bil. till Siats-Utskottets Utlåtande, N;0 64. g sökt, hufvudsakligen på enahanda grunder med dem, hvilka innefattas i de till Stats-UIskottets handläggning nu öfverlemnade framställningar, att nemligen, ehuru jagträttigheten på Öland från uråldriga tider varit Kongl. Maj:t förbehållen och alla högdjur på ön fridlyste, hvilket gällt sä väl för inegorne som utmarkerne eller Alfvaren, hade likväl denna rätt endast angått djuren, men icke varit så vidsträckt, att sjelfva jorden någonsin ailsetts för en Kongl.
Far några mhnader sen, då det låga torftaket blommade, då fliiderbusken knoppades och katten satt och slickade solsken pk tröskeln, ritade jag af stugan i min skissbok. Skisserna misslyckades, men hvad jag vann p % försöken, var bekantskapen ined Krycke-Britta. Hon hörde till gamla världens folk ocli uppfattade lifvet ungefär som en svårlärd lexa, som ingen gick rätt igenom utan att få bra med pisk. Men hon var - oaktadt denna uppfattning - ingen ' pessimist, visst inte, hon var kristen, men en kristen, som bar sitt kors med klar panna och leende min. J a g kände inte till hennes lefnadsliistoria, men när jag flydde undan duskväder och melankoli in i hennes lilla varma stuga och halsades af hennes fryntliga välkommen, fick jag en plötslig lust att vanda upp och ner på hennes kors eller leta ut hennes lifs saga, för att tala i den romantiska stilen. Det gick minsann inte i första taget. Gamla Britta .skulle först berätta en olycksliandelse med grisen och sen blef det ett långt trassel om ii11 och strumpgarn. Men under en paus sköt jag fram foten och stannade rocklijulet för henne. Satt bort snurran, Britta, och tala om nigot roligt », bad jag, jag har haft så ledsanit i dag!, » Hvad dkw, sporde hon liapet, amin lilla fröken, hvad då?, J a g ville inte erkänna att ' jag suttit och läst mig till mina sorger, därför bara suckade jag. s J a, ja, livar och en har sitt,. sade Iion ocli satte bort spinnrocken. Liksom för att ge mig litet uppmuntran bar Iion fram det stora, gfviga, geranietradet och satte det inidt framför mig:, Tag en liten kvist ocli gnugga mellan fingrarne, det luktar så g o d t ~. Sen slog hon sig ner p8 banken, drog ett nappatag ur ullsäcken och började karda. wDu kan då aldrig vara utan arbete, anniarkte jag.
Direction inom 3:ne månader efter det Actierna igenom uteblifven inbetalning blifvit jemlikt Reglementet Bolaget hemfallne , och som sådana uti Allmänna Tidningarna dödade, öfverlåta desamma till andra personer, hvilka de återstående inbetalningarna fullgöra; men efter dessa 3:np månaders förlopp hembjuda åt Riksens Ständers Bank de odisponerade Actierna, mot inbetalning af deri icke erlagde del af Actie-Capitalet , på samma sätt sorn för öfriga Actieägare är föreskrifvet. Igenom de nu lemnade nya och tillökta biträden anse Riksens Ständer all af Canal-Boläget uppgifven pretention å ersättning af Statsverket helt och hållet böra försvinna; och hafga derjemte som vilkoj: för dessa biträden stad. va t. l:q 420 Den 8 Augusti l!o Att Banco-styrelsen må hädanefter äga ovilkorlig rätt, att erhålla fullständiga upplysningar och förslag öfver det verkställda och tillärnade arbetet, samt att anmärka allt, sorn finnes strida emot de vilkor, hvarunder Bolaget erhållit bidraget, eller afvika från den af Kongl. Maj:t för hvarje år fastställda arbetsplanen; äfvensom allt, liva» uti misshushållning kunde förspörjas, med rättighet att innehålla anslagen, intill dess förklaring, som af BancoStyrelsen godkännes, blifvit aflemtiad eller nödigt afseende gjordt å det, som till rättelse är uppgifvet, Ö:o Uhderkastas Canal-Bolaget skyldighet, att inrätta sin Discontrörelse enligt de föreskrifter, som i hänsigt å Samhällets allmänna fördel äro stadgade för blifvande
Hvilket, med anledning af E. K. M. Nådiga remiss, Rikets Ständer få i underdånighet anmäla; framhärdande &c. Stockholm den 19 Juni 1840. 4o Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N:o i3. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 20 Juni 1840. Preste-Ståndet den 27 Borgare-Ståndet den 27 Bonde-Ståndet den 1 Juli — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående f. d. Arrendatorn af Rinkeby hemman i Stockholms Län, Kamereraren H. H. Krutmejers ansökning om befrielse från skyldigheten att ersätta den genom hemmanens senare utarrendering, Kronan tillskyndade förlust. S. A. K. Sedan arrendatorn af Kungsgårdshemmanen Rinkeby N:ris 1 och 4, om tillsammans | mantal, inom Danderyds socken af Stockholms Län, Kamereraren H. 11. Krutmejer, genom Danderyds skeppslags Tings-Rätts den 30 Mars 1833 gifne, laga kraftvunne utslag, blifvit, i anseende till uraglåtenhet att ställa behörig borgen för arrende-förbindelsernes fullgörande under tio års tid, räknad från midfastan år 1832, förklarad arrendet förlustig, med skyldighet att, jemnlikt 9 punkten i Kongl.
” ”4:0 Sjette Momentet skulle antyda [följande Bevillningsgrund;” ”Bevillning utgöres med viss procent af de inkomster utöfver 50 R;dr Blco, som i egenskap af lön, arfvoden, sportlar eller tillfällige förtienster, t ill fal la? do personer, som äro i Kongl. Majits och Rikets eller serskilde Inrättningars tjenst; men i! sådan egenskap beräknas icke bevillning å den så kallade centonalen, ehvad den utgöreS genom innehållning eller eljest.’* Bil■ t. Bevilln.-Utsköitits Betänka ide N\u 7. 41 ’’5:o Ordr.lydelsen i g:de Mom. hat Af. delningen sålunda uppfattal ”Bevillningen uigår med vissa procent af Testamenten, Gåfvor, Fidei-Cornmisser, fjermare Arf, Vinstmedel och rrsättning för hvarjehanda Fynd. Från en dylik Bevillnings-afgift må undantagas Testamenten till fromma Stiftelser samt sådane dispositioner, gåfvor och inkomster, sorn ej i värde uppgå till 50 R:dr, eller hvilka icke tillfalla personer i det slägtskaps-för* hållande, som II Art. 7 §. Bevillnings-Författningen såsom undantag upprepar” Med Herr Friherren och Presidenten förenade sig Herr Rydström; äfvensom, så vidt reservationen afsåg serskild beskattning och uppgift af sådana Capitaler, sorn icke äro instucirne i fastigheter, handel, näring eller rörelse, Eric Persson från Gefleborgs Län, Anders Andersson från Skaraborgs Län och Johannes Svensson från Jönköpings Län; den sistnämnde under anförande, att h*n dertill hade desto större anledning, som han noga kände, att flera Capitaler voro från all beskattning undanhållne.
N:o 7, i ani. af väckt motion om upphörande af den för de Kongl, personerne och utrikes sändebuden stadgade tullfrihet och restitution af de utaf deni erlagda tullafgifter. Föredrogs, meri biel på flere ledamöters begäran ånyo bordlagdt, Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk;ts d. 21 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 72, i ani. af återrerniss af Utskrts Betänk. N:o 40, angrde väckt motion om särskilda föreskrifter i fråga om tångtägt å hafsstränderna i Halland. Föredrogs och lades till handlingarne Allm. Besvärsoch Fikon - Utskrts den 21 dennes bordlagda Mem:r; N;o 73, i ani. af återrerniss af Utskrts Betänk. N:o 50, angrde väckt motion om minskning af de för beväringens räkning befintliga förråder af mindre munderingspersedlar, såsom skjortor, strumpor oell skor; samt Deu 2(< Mars. 519 N:o 74, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk. N:o 54, angide väckt motion i fråga om fördelningen emellan socknar inom samma pastorat af återvunnen helgonskyld. Anmäldes och bordlädes från nedannärnude Utsk. inkomne Mern., Utlåtm och Betänkm, nemi. från K ons ti tu t iöns-Ut sk otte t: N:o 9, ang:de det tillägg till 12:te §:n H. F., att Konungen icke utan Riksdagens samtycke må blifva regerande furste af utländsk stat; Stats-Utskottet: N:o 59, i aid. af K. Propos. om anvisande af medel till utvidgning af den för jernvägen genom Stockholm beslutade bangård vid Clara sjö och tillökning i de för trafiken derstädes afsedda byggnader; Sammansatta Statssamt Allm.