Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Läktare som ej wälfd ar. 1 ! i Swinhus. !o. st,' ^ »hemligt hus. , 1^. z, Foderlada sä stor at den ensam äm ! > Lilräcklig för gärdens behof. !l Men om til Stufwan ar förstufwa och Kammare, blifwa Byqgningsären därpä. Och om bertil är Gästestufwa Om Badstufwa är med 6 knutar och således tillika innehäller Mälthus eller Kolna. 14 2 7 8 10 12 Z Z:o Ä mindre än belt Hemman mä enligt Lagens Stadgande smärre Hus wara efter nödtorften och galla the för lika ärs Byggnad som sagdt är. Der serskilda Ängs-Lador behofwas, beräknas hwardera utan afseende pä Hemmanets grad, blott efter storlek och beskaffenhet, til 4 dels §dcls eller ett är. Och om Ria eller Smedja tarfwas eller wälfd Källare äfwen som när andra Hus, utom de u-präknade, skola byggas; mä det pä särskildt aftal emellan Jordägaren eller den hans rätt Dispo - D n 29 Augusti. 158S Disponera, och antagne Aboen äfmen dädanefter ankomma. Stockholm den ri Augusti 1809. Pä Högloft. Ridderffapet och Adelns Ledamöters wägnar. Ill p". § trömkeIt. Pä Högwördiqe Preste - Ctändels Ledamöters magnar Olo k k f u r b 0 k. Pä Högtärade Borgare - Ständets Ledamöters magnar. ?. III. (1 r V L 8 m ii n I. Pä Hederwärda Bonde Ständets Leda' meters wägnar. Lörj 6 ä n s 8 o n. Asstrift. Wördsamt Memorial! Wid öfmerwarande gf ätffill-ga Imister rörande Byggnads - skyldigheters utgörande L Skatte och Frälse Hemman ej mindre än mid handläggning af wärkstalde Huse-syner ä dylika Hemman, har jag trott mig finna Allmän, na Lagens Stadgande derom uti 2 / Cap.
Stats $amtAllm.Besv,o,Oec..Utsi,Utl.N'o3Z. 19 Kongl. Bref innehåller, hos Kongl. Maj;t i undernighet frambära och bestyrka grunderna för deras anhållan om befrielse från dagsverks-skyldighet till Marieholms och Cathrinebergs Kungsgårdar; blifvandes, i sådant fall, af Kongl. Majtts Nådiga pröfning beroende, antingen en sådan ansökning, efter sig företeende skäl och omständigheter, må kunna omedelbarligen i Nåder afgöras, eller, efter förutgången noga Och fullständig utredning af alla hithörande förhållanden, till Riket* Ständers vidare behandling i Nåder öfverlemna*, vid nästblifvande Riksmöte. Stockholm den j8 Maji 1829. STOCKHOLM, tryckt i Marquardska Boktryckeriet, *829. Stats samt Allm. Besv.o. Otc. TJtsk. Uti. Utlåtande i fråga om sättet för undsättningsskuldernes liqviderande i Skaraborgs Län. Genom Nådig Proposition den l3 Februarii detta år, har Kongl. Maja, ”då det redan vore ”ådagalagdt, att Statens fordran för den till ‘'Skaraborgs Län, efter 1826 års missväxt, kemnade Undsättning i spannmål, svårligen ”kart, äfven med den största varsamhet, lill ”fullo indrifvas , utan att derigenom motverka undsättningens hufvudsakliga ändamål , ”sorn icke allenast är att afhjelpa ögonblickets behof, utan äfven, så vidt ske kan, ”förekomma de nödlidandes undergång , och ”det af Kongl. Majjts Befallningshafvande i ”Länet uppgifna förslag till förbättrad organisation af Sockenmagasinen i Länet på en ”gång innefattar en möjlighet, att få Statens förfäran i det närmaste godtgjord och lofvar att ”i framtiden bespara alla dylika, från di”recta undsättningsanstalter å Statens sida ^nästan alltid oskiljaktiga förluster,*’ till Rikets Ständer öfverlemnat Kongl. Maj:ts Befallftingshafvandes berörde underdåniga hemställ Bihl till Riks-St.
Hvarför har Agneta inte förberedt henne? » Å t e r gick han ett slag o c h satte sig så ner bredvid Agneta i soffan. » Ja, var inte ledsen på mig, jag förstår n o g att det inte är lätt, när man har att göra m e d ett sådant barn. H o n har alltid varit sådan, alltid varit s o m en fin b l o m m a, s o m man inte vågat röra vid. I det här rummet såg jag henne för första gången. Det var på hennes födelsedag, midsommardagen. H o n blef sjutton år då. Hela traktens u n g d o m var här och dansade. Och i det här rummet stod h o n brud. H v a d h o n var vacker! Ja, det här rummet o c h de här gamla sakerna ha sina minnen för litet hvar. » H a n tog sig en stor pris o c h snöt sig häftigt, så fortsatte h a n: » Somliga människor äro så omöjliga att förbereda. Jag kan bli ursinnig, när jag tänker på att jag ännu ingenting sagt — att det ännu återstår. Jag skulle däran, då hon berättade o m patiencen och o m Gustafs roliga bref o c h o m aktierna. G u d tröste o s s! H o n är så omöjlig m e d sina k ö p o c h sina byggnader o c h sina pensioner för de gamla o c h utstyrsel för de unga. Fredrika är en ängel, men en tusan till envis ängel, o c h det hon inte vill förstå, det förstår hon inte. Det är bra m y c k e t värre för mig än för Agneta. Agneta hade kunnat sagt det, så hade det varit sagdt, M e n fruntimmer äro » H v a d ämnar kusin Fredrika då taga sig till? » frågade han, i det han böjde sig ner o c h tog upp ett af korten, som fallit på golfvet. » En massa saker. För det första skall jag k ö p a Grangärde, o c h så skall jag b y g g a för några af mina torpare o c h reparera för andra. Ja, det är alldeles tvungen sak. Skulle kusin tycka det vara angenämt att behöfva ha samvetsförebråelser hvar gång Maja Lisa har sin värk? Nej, — nå inte jag heller. M e n så skall jag allt göra något annat, s o m. blir dyrare.
Litt. G.) rörande 11,000 Bd. B:co förskjutne medel till Lyckeby Ouarnars Reparation, Fröt. Vtdr. d. 18 Junii 1823. N.‘o 188 (Bil. Litt. II.) rörande utlemnad Koppar till taktäckning å Kongl. Slottet och Hennes Kongl. Höghets Prinsessans Palais i Stockholm. N o 189 (Bil. Litt. I.) rörande det för BagareÄmbetet i Hufvudstaden år 1818 anslagne Parti Råg, och N:o 190 (Bil. Litt K.j rörande förhöj ning i Spannmåls upphandlingsprisen för Skaraborgs Län. Bifollos. N:o 191 (Bil. Litt. L.) rörande Spannmåls upphandling i de orter, der klen skörd inträffat. Ansågs böra ytterligare hvila på bordet intill dess Hufvudfrågan om MagazinsInrättningens fortfarande tillvarelse förekommer. N:o 192 (Bil, Litt. JVI.J angående gjord Anmärkning vid ett Herr Öfverste Åkerhjelm beviljadt Sparinmäls Lått i Umeå Magazin, och N:o 193 (Bil. Litt. N.) om oliquiderade förskotter, uppburne af Major Coyet och HofMarskalken Löfvensköld. Prot. XJtdr. d. lQ Juni» ifl£3. 345 Biföllos. N:o 194 {Bil. Litt. O.) rörande upphandlad riad Råg vid Norrköpings Krono* Magazin. Lades till Handlingarne. N:o 195, (Bil. Litt. P.) rörande verkstälde SpannmålsTransporter, landvågen från Wadstena till Örebro. N o 196, {Bil. Litt. Q.) rörande ett till Bohus Läns Kongl. Regemente af Lands* höfdingen m. m. Grefve von Rosen utlemnadt lån af Allmänna Magazinslnratt* ningens Medel. N o 197, (Bil. Litt.
[2858J Stärkelse, svenskt fabrikat, gifver linnet, utan att förstöra det, en bländande hvit färg. Till salu hos alla specerihandlande i ribilligt K. M. Lundbergs BOSÄTTNINGSMAGASIN 1 Storkyrkobrinken 1 i [2935] ARMKLÄDER Bästa, sortiment Mina Lundeli och billigast hos [2986 40 Drottninggatan 40, I tr. Flaggor slutrealiseras. Utmärkt julklapp! Svenska 8 fot Till landsorten mot efterkraf. ket. [1487] Emalj erade Kok-f A. G. Strindbergs kärl, Stockholm Q Emalj erade Fisk-j 8 Tegnér gatan ö kittlar, OTROLIGT, Emalj er ade Pota-| men verkligt! tiskokare. Svart helsiden Merveilleux, Läkareråd. Lindblom Svart helylle Biaritz, 65 Drot ninggatan 65, godt papper Svart helylle Cachemire, samt Billigt oeh väl August Carlson 100 st. kuYerter Guldsmedsverkstaden, 6 O öre. Aug. Magnusson STOCKHOLM, 46 &amp; 48 Yesterliniatai St ' 6rsta .. lager i Norden af kulörta och svarta Försäljningslokaler å nedra bot en, 1,2 o. 3 tr KLADNINGSTYGER. upp. OBS.! PROFVER KOSTNADSFRITT. konkursmassa. Dammfläckar på tyger möbler o. s. v. försvinna, om fläcken gnides med en äggula och litet brännvin. Olga. Allm. telef. [2963] PAPPERSHANDEL prima kvalité å 2: 50 pr mtr 1) Se svar till Naima i n:r 5. 2) Ni gör klokast i att låta taga bort dem eller ännu hellre plombera dem, TY eljes kan värken lätt börja på nytt. dubbel bredd å 2:50 pr mtr LEFNADSGLAD VERMLÄNDSKA. Tag ett gram och, om detta ej hjälper, ytterligare ett hälft gram ANTIPYRIN, och försök med varma grötar. — I värsta fall bör ni af läkare skaffa er en morlinlösning eller annat smärtstillande medel. PRENUMERANT.
Jag är till största delen förekommen af den siste talafen , och vill blott fästa uppmärksamheten derpå, att, enär Hr Frih. o. Landtm, i sista plenum behandlat frågan i öfverensstämmelse med 55 §:n Riksd.Ordn., Hr Landtm, sannolikt icke nu kan, i strid med nämnde §, göra den propos., som åtskillige begärt, att frågan skall förfalla. 55 §:n stadgar, att, sedan propos. blifvit yrkad, som Talman vägrat framställa, öfverläggningen skall blifva hvilande, till dess Const.Utsk. afgjort, hvilkendera af parterna, som sett frågan riktigt, Talmannen eller Ståndet; och jag förmodar således, att Hr Frih. o. Landtm, ur sin egen åsigt icke kan framställaden propos., Hr von Troil begärt, utan förblifver vid hvad It. o. Ad. beslöt sisth Måndag, hvari, för min del, jag icke kan medgifva någon förändring. Frih. Boye, Ludv.: Jemte det jag understödjer det yttrande, som Hr von Troil afgifvit, finner jag mig af mitt förra yttrande i hufvudsaken, så väl som ang:de behandlingssättet, uppmanad att besvara de 2:ne sista ledamöterna som yttrat sig. Jag skall aldrig brista • i vördnad för lagarna eller i vördnad för det Stånd, hvilket jag har äran tillhöra. Men jag skulle missförstått de förra och missförstå tystnaden hos detta sednare^ om jag befarade något klander derföre, att jag talar sanning, eller någon fordran, att jag skulle böja mig för hvad jag anser vara olagligt. Jag kan ej hjelpa det; sanningen måste hafva sin rätt. Hr Frih. o. Landtm, är för väl öfvertygad om min rena tillgifvenhet, för att kunna taga illa upp framförandet af det fria yttrande, att Hr Frih. o. Landtm, begått ett misstag. Här är fråga om rätta förståndet af ett grundlagsbud, ty 4> §:n i Riksd.- Ordn. hörer till vära grundlagsbud.
Kungörelser i närvarande tid blifvit både till antal och vidlöftighet betydeligt ökade emot förr, samt utgiften dertill följakteligen mer betungande, tryckningskostnaden för UandshöfdingeEmbetenas årliga Kungörelser, sorn från Predikstolarne böra upläsas, hädanefter bestridas af Statens Allmänna medel. I anledning häraf med de flere skäl, hvarå Herr Professor Forssell grundat sin motion, har StatsUtskottet nogsamt insett att ifrågavarande tryckningskostnad, som i allmänhet vidkännes af Kronobetjeningen, medförer en känbar utgift, hvarifrån befrielse skäligen kan önskas, så vidt angår de Kungörelser som uti egenteliga Embetsärender utfärdasMen Utskottet, som ej är i tillfälle att beräkna eller utröna det belopp af Statens medel, som för denna kostnads bestri. dande kan erfordras, anser frågan härom icke kunna lämpligen i annan ordning komma till handläggning, än efter Landshöfdingarnes derom tillgörande underdåniga anmälanden hos Kongl, Maj;t? hvarigenom förhållandet härmed i alia X.::.- 7o StatsUtsk, Betänkanuen.- men ma varda uppifvet, och ett generelt Förslag uprät.tadt, till grund för ärendets närmare bedömande; Hvarföre StatsUtskottet finnér sig ej kunna tillstyrka någon Riksens Högiofl. Ständers åt. gärd härutinnan för närvarande, såsom beroende på en sådan närmare uplysning om behofvet. Riksens Högloft. Ständers StatsUtsk otts Utlåtande, i anledning a f Kongl. Maj-ts Nådiga Proposition om eftergift nf en Statens fordran i Landshöfdingen m. m. von Echstedts Sterbhus. v^amtelige RiksStånden hafva till StatsUtskottet* åtgärd remitterat följande:
Vän erbollo ^idels akskriliiing ä ele till elem sk 8lalen lemnsele köi sli äekningar eklei' i83o meel >833 arens missvexler ssml gäldenärerne i Mo, rbollens Län elessulom ekleigikt ak elen genom liögre siris ä ulborgad ssianmäl u^srknmne skillnad einellan Llalens bidrag ocb Länets skuldsumma, allt under iagltagande ak ele föreskrifter, röiande liesvidalions-ssllet oob det med ektergisleii förenade villkor ak Lookeneller Lisli ict-Maga^ins anläggande, som, i öfverensstämmelse med Likets Lländers beslut, innekaltas uti Longi. Majils Mädiga Liek sk den ,3 Leoeniber >83^. Landsbökdingen i Mesterbollens Län Mc/zzzrz'z/^ liar nu till Long!.
I allmänhet haf» wa Landkbushallare yrkat, at större Pannor bereda besparing af Spannemal och at den möieltga öfwer, driften r k,!,verkningen icke ska! äga rum, dä hwar öcken bränner r-l husbehof, samt affättningen i sa belydeiig man ar inskränkt. Wara härmed huru det will, sa synes den »le omsi.iiidiqbrker företommas» De sä mycket öfwerklagade enskilda stora Bränneriet komma nu at alldeles uohöra. Til Konungen är öswerlemnadt, at utan rnindskmnq j 8'«ree>8 inkomster, ester tidernas skick, L .nvcks bedos och Handels-mågens Ställning kunna inskränka Brännings riden. Krogarnas afskajfande äe der tredje hufwudsokeliga medlet, och pa ek strängt handhafwonde as hiv.-d derom stadgas, hwilar nyttan af hela Planen. Dä wi af Konungens nit för dest Folk böre sörwama Lagarnas werkstaliighet i denna del, kunne WI MW^I, lofwa ost at se den lid Återkomma, da en ril Husbehof inskränkt bränning blir nyttig för raubchruker, utan at-skada de öfriga HuShallsgre-en och förstör^ sederna hos Nationen. De anmärkningar, som biifwit gjorda eller kunnat göras emoe särjkcklda delar ar B tänkandet, lemnar jag at utreda och beswara ät nuna warda Medbroder i Utskottet, hwilke bättre än jag känna ämnet och närmare än jag bidragit til best uret» Jag får slutelig-»» anföra något t anledning af hwad nyst bli-wtt rökt singer, at ställa öswerenökommelsen pä ätta ar. Dek kan icke bliswa min tanka, e« huru jag hyser all aktning för den Ledamot, som det tllstyrkt. Jag fruktar, at man pä sadant sätt skulle gä miste om andamaler.
R:dr för hvarje fulla 100 R:dr 8 sk. ifrån 5,000 till och med 50,000 R:dr . r 12 sk. och öfver 50,000 R:dr för hvarje fulla 100 R:dr 20 sk. 6;o, Förslag, pag. 5, till förändrad lydelse af stadgandet, angående Chartering af Fideicommiss-bref och andra dylika förordnanden): Rijöits; l-o, Yttrandet, pag. 5, och å början af pag. 6* i afseende på. 5 och 10 §§: A ier remitterades; 8:0, Yttrandet, å början af pag. 7, att, med afslag å Herr Bernhard Rosenblads motion i antydd del, de Chartas-Sigillalae-afgifler, som i 10 § al Författningen omförmälas, må fortfarande bibehållas; 9:o Tillstyrkandet, att något undantag från stämplade pappers-afgiften, enligt 10 § af Författningen, för Ijenstemännens inom Kongl. Maj:ts Canzli fullmagter icke vidare må medgifvas, ulan föreskriften derom utur Författningen utgå; 10 0 Förslaget, pag. 7 och 8, angående Chartering af Förordnanden för Stadsmäklare, Skeppsclarerare och Notarii Publici; ll:o Yttrandet, pag. 8, i fråga om afgiften å Svensk-Norrske Consulers diplomer m. m.i Dessa fyra punkter godkändes; 12:o, Förslagen, pag. 9—16, till nya 5de och 6:te §§ uti Författningen r Återremitterades; Pra'.-Utdrag, den 22 Januari 18 45- 557 13-0, yttrandet, pag. 16 och å början af pag. 17, om föreskrifter, under fyra momenter i afseende på efterlefnad af 5 och 6 §§:
T-Ici 4 §. af [Rikets Ständers Revisorers <3en 16 December 1822 afgifne, oell till Barn» coUtskottet remitterade Berättelse förekommer en anmälan, rörande det af Götha CanalVerks Revisorer, gemensamt med Direcl ionen, vid Ordinarie Directionsmötet i Jonköping, i ,1a. riuarii månad år 1821, tills vidare fa st st alde och antagne förslag, till en Besparingsoch Pensionsinrättning för Tjenstemän och ständige arbetare vid Götha Canal. BancoUtskottet har af Protocoller och Handlingar i detta ämne inhetntat: att sedan vid allmän Bolags stämma i ^Linköping, den 1 September 1820» Götha Canal Discont förelagd t BpIagsDelegarne till granskning, en af Directionen uppgjord generel plan till omnämnde inrättning, hvartill,' utom vissa procent af Tjensternännens och arbetarnes löner, som blifvit Föreslagne att dit ingå, derjemte, i anseende till otillräckligheten af dessa tillskott, en Estra HjelpeCassa. borde samlas af opåräknade inkomster, som inflöto till Verkets HufvudCassa; nemligen; straff - Banco-Utskottets
Nådiga försorg att inflyta med 3,500 R:dr Hamburger Banco för hvardera året, sorn gör en 646,467: 35. x. 17,700: 101,1 6 ?: 43. , Stats-Ulshottets Bettini anden! 1795 Summa af 35,000 R:dr Hamb, Banco och å 96 sins Cours, förslagsvis beräknad, skulle lemna en tillgång af 70,000 R:dr, hvilka emot det att, såsom Riksens Högloft. Ständer förordnat, reparations - summan för Vesterås Slott och Köpeskillingen för Eandshöfdinge-Residence uti Vesterbottens Län förskottsvis bestridas af„Gfverskotts-medlen, intill dess nämnde ersättning Ingår, till enahanda belopp, sorn desse utgifter utgöra eller tillsammans 23,310 R:dr blifva, såsom tillgång, för Ifrågavarande Summa att påräkna, men det öfriga åter till Kongl. Majus Nådiga disposition för Eandshöfdinge - Residencers reparerande eller anskaffning i de öfriga Eänen der så nödvändigt finnes. Och den för Bataillons-Eäkarnes aflöning samlade Fond 47»933: *6* —* samt tillgången af Fyrings ersättnirigs-medlen 22,310: Uppkommer en Summa 574>igi: *3- 4- Och brister alltså ett belopp 191.140: 14. 2. Som nu för en gång är upptagen att utgå, roen likväl till stor del blifvit beräknad på Förslag, emedan Aete poster grunda sig på förslags uppgifter , samt för öfrigt äro beroende af Kongl. Majus
Fabrikörn småskrattade och fann efter något letande brefvet, som han räckte Hammar. Denne hade knappast sett underskriften, förr än han häpnade. För andra gången Arnold Lindqvist! Hvad ville detta säga? – För att jag skall synas bättre underrättad och mitt tillämnade lilla skämt lyckas, kanske jag får be er tala om för mig hvad ni iakttog rörande honom, innan ni varsnade elden. – Mycket gerna! Och fabrikören berättade hurusom han sett främlingen gå af och an utanför fabriken och huru denne syntes obehagligt berörd, då han fann sig bemärkt af fabrikören. Fridolf Hammar tackade förbindligast och skyndade derefter hem till sitt rum å hotellet. Han tänkte knappast på eldsvådan längre, endast på det för honom så vigtiga brefvet, hvars underskrift var egnad att gifva honom mycket att fundera på. Åter bredde han ut på bordet framför sig det bref han först erhållit, Brauners berättelse om eldsvådan samt det bref, han nyss fått af fabrikören. – Slumpen gör sitt arbete rätt bra, mumlade han förnöjdt. Dessa trenne skrifvelser höra i hop och röra alla samma person: Felix Brauner. Den första »Arnold Lindqvist» är älskarinnan, den andra är han sjelf. Månne hon endast känner honom under detta namn? Nej, hon har ju sjelf klippt bort hans verkliga från postpapperet. Men det är under detta namn hon lärde känna honom. »Hemligheten» är ett brott; tv en annan hemlighet skulle ej kunna kallas förfärlig. Brottet har Brauner begått, det är också temligen tydligt. Står hans besök i E–tuna i samband med detta brott? Sannolikt inte, möjligen med följderna af detsamma; ty hennes bref är skrifvet först efter ett fullbordadt brott, hvars gerningsman redan insöfts i säkerhet och planlägger nya dåd. Det är detta »nya» hon vill hjelpa mig förhindra. I det gamla kan ingenting förhindras, ingenting godtgöras utan endast förbrytaren befordras till sitt straff, sedan bevismaterielen blifvit tillräckligt bindande. – Nå, på så sätt vet jag ju allt och ingenting på samma gång. Hvilket brott har Felix Brauner begått? Hvilket ämnar han begå? Hvar är qvinnan?
Be-f-y. och Ekon.-Utskottens BetänkandeJV:o 12. 5 för detla sitt beslut, andragit: att förslagens antal och olikhet, jemte innehållet af de i ämnet vid föregående Riksdagar förde discussioner, synas ådagalägga, att den rubbning, tjenstehjons-flyttningar förorsaka i hushållningen, faller sig mer eller mindre besvärlig för olika landsorter, samt att någon bestämning härom, ledande till allmän belåtenhet, icke kan utfinnas; att de olägenheter, nu gällande flyttningstid förmenas medföra., torde af den enskilda omtankan i ekonomiskt och af det vördiga Presterskapets nit i ecclesiastik hänseende, hädanefter som hittills, utan serdeles svårighet, kunna förebyggas; samt att Rikets Ständer, efter långvariga öfverläggningar, framburit deras underdåniga anhållan, att flyttningstiden mätte till den 24 October bestämmas., hvartill Kongl. Maj:t INådigt bifall lemnat; och då härtill kommer, att den missbelåtenhet, som öfver nu varande flyttningstid för tjenstehjon blifvit yttrad, innebär ytterligare bevis på omöjligheten att tillfredsställa hvarje skälig önskan i detla hänseende; att det skulle, i Utskottens tanka, vara betänkligt att söka afhjelpa de partiella olägenheterna af en allmän bestämning härom genom antagande af serkilde flyttningstider för olika orter inom Riket, emedan sådant skulle miiiska utvägarne till näringsfång för den arbetande classen, samt hindra spridandet af insigter i landtmanna-yrken från en ort till en annan; samt slutligen att förändring i den nu gällande allmänna bestämmelsen skulle för vissa landsorter medföra betydande olägenheter, och täta ombyten dessutom i ekonomiska stadganden merendels äro skadlige, få Utskotten, på alla dessa grunder, hemställa, att de uti ifrågavarande ämne gjorde framställningar icke må till någon Rikets Högloft. Ständers åtgärd föranleda. >. Stockholm den 20 September 1840. Ank. till Exp. Utsk. den 20 Nov. kl. 3 e, na. Betänkandej i anledning af väckt fråga om reclamation af förrymde gäldenärer.
Hr Rosenblad: Sedan Gunst.Utsk. tagit under sin granskning 28 'jin Reg.F:n, skulle jag säl skildt hemställa till Utsk:s ledamöter, om det ej skulle befinnas nyttigt att låta äfven ett annat stadgande inkomma i denna §. Denna § nvttjar termen: infödd Svensk man. Då enl. 83 Reg.F:n grundlagen skall elter ordalydelsen tolkas, så skulle efter en sträng bokstaflig tolkning af denna term, den innebära, alt med Svensk man ej förslås någon annan, än den sorn är lödd inom Sveriges laudamärcn. Svensk mans barn, födda på utländsk ort, hafva icke, då de här bosatt sig, blifvit bestridda Svensk medborgare!1ätt; men måhända vore det icke olämpligt, att grundlagens bokstaf sittes i harmoni med hvad billigheten fordrar. Jag yrkar icke detta som någon anmärkn., utan har blott begagnat ett tillfälle alt fasta uppmärksamhet härpå. Gr. Anckarsvärd: Med anleda, af Frih. Sprengtporten anmärkn., att det nya mom. ändamålsenligast hade bort hänföras under de öfriga undantagen, torde jag få yttra, att Coust Ulsk tagit för grundsats, alt vid afgifvaude af nya förslag så litet som möjligt tillhopahbinda dessa med de förut varande sladgandena, för att icke på detta sä t åstadkomma en svårare behandling af saken och troligen dess underkännande. Fi i h Cederström, Anders: Jag tvekar att antaga denna §, sådan som deli här är föreslagen; ty enl.den skulle Judar, hvilka hittills icke haft så vidsträckta rättigheter, kunna komma alt bekläda domareoch sådana embeten, hvilka enl. 28 §:n icke få bestridas af andra än infödda Svenska män. Jag skulle ej tro, att detta vore rådligt, och förutsätter, att personer, hvilka äga rätt att bekläda domureembeten, böra vara af den Evangeliska läran. Hr von Hartmansdorff, A 11 g.: Jag instämmer med Frih.