Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Betänkanden. 275 lill Fjorton Classer, blef denna förändring af Utskottet bifallen. Härvid reserverade sig Herr Limnelius, under förklarande, att han icke insåg någon nytta ined en dylik förändring vara förenad. Herr Leffler anförde: Ehuru jag icke vill bestrida det uppgifna behofvet af en högre Class för Handtverkare 1 Stockholm, får jag dock den äran upplysa, att under de sednare åren har man i Götheborg ej kunnat tillämpa den högsta Classen, som finnes upptagen i 1815 års Förordning." Samma förhållande tror jag äfven ägt rum i Rikets öfrige Städer. Jag kan således icke inse behofvet för dem af högre Classer, än som hittills ägt rum. Skulle dessutom någon kunna taxeras högre, äger man alltid öppet , att beräkna dess afgift efter inkomst. Hvad åter angår den mindre Class, som EorgareStåndet yrkat och som de fleste af Höglofl. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL S&imat&ai MGL&»8QÅBIDiiBQB PHOTOKOLL vin Ladima HiSiida^esi I Stockholm Åren 185G* I85f och 1858. FÖESTA SAMLINGEN* Afdelningen: Kongl. Majus Nådiga Propositioner och Skrif reiser, jemte Utdragen af de inför Kongl. Maj: t uti Stats-Rådet i ämnet förda Protokoll. mm mmm i Kongl. Maj:ts Nåd. [Ank. till Exp.-Utsk. d. 21 Febr. 1837, kl. 2 e. m. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om för ändringar i lagstiftningen angående tull och andra dermed förenade afgifter; Gifven Stockholms Slott den 13 Februari 1857. Kongl.
Ja, Mine Her rar ! en viss ordning är stadgad , och så snart en Länk brytes i denna Ordnings-kedja, uppkomma praejudicater till skyddande af andra ingrepp i Samhällets befastade grundläggning, hvilka förr eller sednare skola för dess bestånd medföra vådeliga följder. Samfundets Medlemmar hafva öfver!ätit åt deras Representanter utöfnirgen af de förras rätt. Genom Grundlagen hafva Representanterne uppdragit åt visse Eiectorer eller Constitutions-Utskotfet April. 425 pröfningS-rätten angående högre Embefsmäns förhållanden; således lika anspråk, som nu åtskilige värde Ledamöter yttrat, att Riks-Stånden äga återtaga hvad genom Constitutionen de fränträtt , kunde ock af enahanda grund de väcka, hvilka genom Grundiagarne lemnat oss Nationens öfverläggnings-rätt, att densamma reclamera och sjelfva utöfva; och följderna deraf lemnar jag hvarje kännare med mogen erfarenhet att sjelf inse. — Nationen har öfverlast till visse Auctoriteter att granska och bedömma lägre Embetsmäns och Corporationens förhållanden. Ständerne skulle jemväl af lika skäl kunna tillvälla sig friheten till pröfning angående så väl de förre som de sednare, och vi derigenom återflyttas till de uppträden, hvdke utmärkt Riksdagarne under Farlietiderne ifrån Konung Carl Xlhs död 1718 intill 1772 års Regements förändring. Men jag tror likväl att hvarje sann Patriot och Fäderneslandets Vän, lika med mig derföre hysa fullkomlig afsky. Nationen har sin stadgade frihet efter Rikets gällande Grundlagar. — Den är tillräckelig för Samhällets väl , blott den redligt utan sjelfsvåld begagnas. Måtte endast vid blif " ' vande Riksmöten Folkets Representanter vara derom angelägne, att i synnerhet uti det vigtiga Constitutions-Utskottet, som efter min öfvertygelse har den största magt af alla Utskott, väljas Män kände för redlighet, kurn skaper och erfarenhet, och Nationenslagliga tätt, så väl som Controllen uppå högre Emr 4
12 7 7 Beträffande åter »le med anledning af förhållandet på Strömsholm, utaf Herr Presidenten rn. tn. von Schultzenheim, jämte flere Ledamöters inom Riks - Stånden gjorde framställningar örn behofvet af Veferinaire kunskapers större befordran lill danande af skicklige Läkare i denna konst; så har Siats-Utskottet med afseende å hvad härom blifvit grundligt och med sakkännedom ådagalagt, nogsamt funnit att berörde vetenskap fordrar större uppmuntran och. understöd än hittills varit deråt lernnad inom Riket, hälst utom den i Skara gjorde privata stiftelse för ändamålet, någon undervisnings-anstalt i denne väg icke finnes samt de enskildte bemödanden, sorn till bristens ersättande för öfrigt skjedt, icke eller tillräckligen svara emot behofvet. Och har på grund häraf samt då utaf de vid 1815 års Riksdag på Stat uppförde 10,000 R:dr årligen till Kongl. Maj ts Nådiga disposition i och för sådane föremål sorn tillböra Medicinal - Verket och Läkarevården i allmänhet äro odisponerade nära 5000 R:dr Banco, som härtill kunna påräknas, hemställer StatsUtskottet, det Riksens Högloft. Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att den åtgärd matte i Nåder vidtagas, hvarigenom Ve-' terinaire kohsten närmare befrämjas, antingen genom understödjande af de Personer, som derom sig redan vinnlagt eller de nya anstalter,' sorn i detta hänseende kunna finnas mäst tjenlige och berörde tillgång på medel härtill medgifver. Hvad sluteligen angår Riksdags-Fullmägtigen Wessings från Vesterås I»än andragande,’ Stats^Utskottets Betänk a riden* huruledes För Betäckningen vid Strömsholm af Allmogens Hästar skall blifvit uppuren en för dryg betalning; så Utgör detta ett ämne» som iclfe tillhörer Utskottets yttrande, utan äger den, som tror sig blifva i denne del högre taxerad än vederbör, att sådant å behörigt stal e till rättelse anmäla.
Ropades äfven Ja och Nej. I anledning hvaraf Hans Excellence yttrade, att då han, af de svar Piidderskapet och Adeln lemnat å de gjorde propositionerne, icke kunnat med fullkomlig tillförlitlighet bestämma Ridderskapets och Adelns pluralitet, samt votering redan blifvit begärd, ansåg Hans Excellence sig böra framställa följande voteringsproposition: Den, som bifaller BevillningsUtskottets hemställan om befrielse från Tolags erläggande för varuartiklarne Boksvärta, Färgträd, Hudar och Skinn, Silke, Socker och Ull, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej; anses BevillningsUtskottets berörde hemställan hafva blifvit af Ridderskapet och Adeln afslagen. Friherre af Nordin: Jag hemställer, om icke i Nejpropositionen borde intagas en underdånig hemställan till Kongl. Majtt, att lill nästa Riksdag låta utreda förhållandet med Tolagen i hvarje stad, och dess särskildta beskaffenhet, på det Ständerna då må komma i tillfälle att fullständigt granska frågan, och med sakkännedom afgifva deras yttrande. Herr Hjerta: Jag har visserligen ingen ting att invända emot Friherre afNor - Den 2 November f. m. 27 elins förslag, men liemställer, huruvida det hail behöfvas, då ett Betänkande från Statsoch EkonomiUtskotten för närvarande ligger på Ridderskapets och Adelns bord, deruti en framställning blifvit gjord af enahanda beskaffenhet med den Friherre af Nordin föreslagit. Friherre af Nordin: Efter den upplysning Herr Hjerta meddelat, och då det ändamål jag åsyftat, sålunda i alla fall kan vinnas, afstår jag från det föreslagna tillägget uti voteringspropositionen. Hans Excellence Herr Grefven och LandlMarskalken förnyade den af Hans Excellence nyss framställde voteringsproposition, hvilken af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs.
på bottnen nästan lika salt som i Atlantiska oceanen och året om afkyldt till en temperatur af – 2° till – 2°.7. Ytvattnet deremot är till sin beskaffenhet mycket vexlande, tidtals på vissa ställen nästan drickbart och om sommaren ofta starkt uppvärmdt. Det märkliga förhållande eger här rum, att ytvattnet till följd af dess ringa salthalt fryser till is, om det utsättes för den temperatur, som råder i det Umbellula från Kara-hafvet. a. Polypstocken i sin helhet, ½ af nat. storl. b. Polypstockens öfversta del, 1 ½ af nat. storl. salta vattenlagret närmast bottnen, och att det bildar ett dödligt gift för många bland de kräftdjur, maskar, musslor, snäckor och sjöstjernor, som myllra bland bottnens leroch sandbäddar. Elpidia glacialis Théel från Kara-hafvet. 3 ggr förstorad. a. Buksidan. b. Ryggsidan. Manganhaltiga myrmalmsbildningar från Kara-hafvet. ½ af nat. storl. Mångenstädes medger bottnens lösa beskaffenhet icke tillvaron af någon algvegetation, men i trakten af Beli Ostrow fann Johannesen vidsträckta, med »sjögräs» (alger) täckta bankar, och från Novaja Semljas ostkust insamlade dr Kjellman 1875 ett ej ringa antal alger98, på grund hvaraf han blifvit satt i stånd att jäfva den gamla oriktiga föreställningen om den dervarande hafsflorans beskaffenhet. Han har för detta verk utarbetat en utförligare framställning härom, som jag längre fram skall meddela. För tillfället vill jag återgå till berättelsen om vår färd öfver Karahafvet. Härom innehåller min dagbok följande: Den 2 augusti. Fortfarande härligt väder, ingen is. Lena tyckes vilja aflägsna sig från de öfriga fartygen och märker ej den flagg, som hissats såsom öfverenskommet tecken, att dess kapten skall komma om bord på Vega, eller åtminstone närma sig med sitt lilla fartyg inom hörhåll. Fraser afsändes derför att taga fatt på henne, hvilket äfven lyckas mot natten. Den 3 augusti. Om morgonen kom kapten Johannesen om bord på Vega.
Säd till Stock* holms Bagare-Åmbete m. m, och dessa förlusters afskrifning i Räkenskaperna. fc:o Lika med Revisorerne, linner ock Stats* Utskottet, att så beskaifade förluster, sam dem Magazins-Inrättningen fått vidkännas dels å g.jorde utlefvereringar till Stockholms Stads BngafeÄmbete, Maria Fattighus m. m. dels ock å ofvertagandet af den Spannmål som genom Stats-Rådet m. m. Herr Grefve Plåtens försorg blifvit upphandlad, skola kunna afböjas och förekomrnas, enär sådanfe föreskrifter för Inrättningens förvaltning varda meddelade, att Bondern© icke få användas till andra bidrag, eller ingående af undra förbindelser och åtäganden, än deni Sorn stå uti ett diteet sammanhang med föremålen för Inrättningens organisation. I af,eende 1520 Stat-s-TJtskotlets Betänk anden'. på de förluster sorn Magazins-Inrättningen re* dan fått, och än vidare torde få vidkännas å försäljningen af Råg till Stockholms Bagare-Ämbete i ändamål att bibehålla det grofva brödet vid ett nedsatt taxe-pris så och då dessa förluster härflyta af orsaker, hvilka icke äro en följd af Inrättningens förvaltning, föreslår Stats.Utskottet att meranämnde förluster må i Rakenskaperne få afskrifvas pa det de samma, ej genom intagandet i vinstoch förlust-afräkningarne, måtte oriktigt komma att förblandas med de Resultat som uppkomma af Magazins-Inrättningens öfriga Spannmåls rörelse» Carlscrona Bränvins-bränningsArrende angående.
Af Krigs-Fonden, enligt bilagde Summariska Liqvidation — Rikets Allmoge för lemnade undsättningar enligt bilagde Uppgift Hos diverse Personer ägde Inrättningen vid 1812 års slut 147,363 R:dr 16 sk. 7 rsst. hvilka fordringar utgöra ungefärligen samma belopp vid 1814 års utgång; och då härifrån afdrages Inrättningens Skulder till diverse Personer, utgör återstoden omkring 100,000 R:dr} deraf likväl endast halfva summan kan i Calcul som rörlig Fond upptagas, emedan återstoden beror på tillgörande Liqvidationer och utredningar, hvarigenom största delen, såsom dels redan under andra titlar liqviderad, dels ock till afskrifning beviljad, kommer att försvinna; alitsa utföres här — * ^97>239 618,513 50,000 I | 1 \ 0 Summa 965,752 45 2 Behållningar: Enligt bilagde Uppgift, vid slutet af år 18*4 — 46r,$82 19 T, 5 1,003,468 3 n Summa 461,582 5 1,969,221 1 1 Stockholm af Kongl. Allmänna Magazins-Directions Contoir den 10 Juli 1815. P. a. JVelint ‘ ' - • 1 - ■ L' a Provisionel Summarisk Liquidation imellan Statsverket och de Forstråckningar, som från Inrättningen utgått till ör - 3 Hvete. Räe. Contanta 1' ebet. tneaei. Mått. Värde, Mått. Varde.
konungens af Öfre-Birmas hof en » drottning », som beskrifves sålunda af en resande amerikan: » En så vacker varelse tror jag mig förr aldrig förr hafva sett och torde nog aldrig få se hennes like i världen. Hon var, skulle man med skäl kunna säga, en af paradisets » Houris », en orientalsk pärla af sällsynt skönhet och öfverjordisk glans. » Det säges och ej utan tillförlitlighet, att birmanernas kaukasiska typlikhet kan bero på den starka invasion af israelitiska element, som landet haft att mottaga sedan långliga tider. Detta gäller särskildt den Kareniska stammen, i hvilken man dock egendomligt nog äfven påträffar kvinnor och män med brunt hår och bruna, ja, blå ögon. En mycket egendomlig dräkt bäres af de s. k. » röda karenskorna ». En stor röd turban, stundom svart, hvilar på hufvdet. Från högra skuldran nedfaller ett slags röd, romersk toga, som ordnas i smakfulla veck. Den vänstra armen är merendels bar. Ett slags schal lindas vidare om midjan och 6 u t i, Af Klädes, Stickylle oeh Ull NOrrkÖDingS Ullspinneri tillverkas alla slags Herro. Damtyger samt Konstväfnader 1 starka och vackra kvalitéer. Slöjdgatan 7, stwm, Aiim. t. Billiga arbetslöner: Klädninnstyg, 8 — 9 kv. br., pr mtrkr. Ylle af hämtas! K e m. ID UN 310 U r notisboken. t Viktor Rydberg. Oväntadt kom i lördags budskapet, att den store skalden och tänkaren Viktor Rydberg samma dag på middagen kl. 1,15 aflidit å Djursholm. Med honom har den svenska vetenskapen och den svenska vitterheten förlorat en af sina ädlaste och störste. Han var född i Jönköping den 18 december] 828 och sålunda vid sin död nära 67 år. Från 1855 var han bosatt i Göteborg, där han idkade publicistisk verksamhet i Göteborgs Handelsoch Sjöfartstidning. Efter att i 21 år hafva varit fast medarbetare i nämnda tidning, erhöll han af styrelsen för Göteborgs stads undervisningsfond uppdrag att hålla föreläsningar i filosofi och kulturhistoria därstädes.
I sådant hänseende stadgas nemligen uti i:sta punkten af 1824 års Instruction dels alt, "om något större eller "mindre skulle, uti Bancoeller Riksgälds-Varkens förvaltning, vara för"summadt eller efterlåtet, eller kommit i olag, tillhör del Revisorerue att "detsamma med all sorgfällighet rätta och i behörigt skick och ordning •'återbringa”, dels ock att ”hvad Revisorerne, i stöd af Rikets Ständers, "eller deras behöriga Utskotts utfärdade Instructioner och med noga iagt"lagande af 70 §. i Riksdags-Ordningen, föreskrifva, böra Fullmägtige sig •till efterrättelse ställa, såsom vöre det Rikets Ständers egen föreskrift.” 4 Stats-UtskotteU Memorial, N:o 433. Deremot innehåller rörande samma ämne den för Banco-Revisorerne vid sista Riksdag antagna och, under den 17 December 1835, af Kongl. Maj:t kungjorda Instruction, uti 3 §. mom. litt. c. och d. endast, alt, derest något skulle finnas vara försummadt eller e!jost kräfva rättelse, åligger det Revisorerne att härå fästa Fullmägliges uppmärksamhet och derjemte hos Rikets Ständer förhållandet anmäla samt föreslå de åtgärder, hvilka, till vinnande af behörig verkställighet eller rättelse härutinnan, anses böra vidtagas; äfvensom att Revisorerne skola lill laga beifran af vederbörande befordra så beskaffade förseelser af Fullmägtige eller Bankens embetsoch tjenstemän, att Revisorerne anse åtal i anledning deraf höra ofördröjligen anställas. Enär en serskild
Betänkanden, N:o 33o. 3j Vinner Nej; skall, i den händelse RiksMarkegångspriset för den under lönerne inberäknade Spannemål något år öfverstiger 6 Ridå1 B:co den härigenom uppkommande brist för den del af berörde Spannemål, som öfverskjuler Kronans behållne Spannemål, af RiksgäldsContoiret StatsVerket ersättas. Som desse Propositioner blefvo besvarade med 46 Ja och 73 Nej samt Nej alltså vann; skall i den händelse RiksMarkegångspriset för den under lönerne inberäknade Spannemål något år öfverstiger 6 R:dr B:co, den härigenom uppkommande brist för den del af berörde Spannemål, som öfverskjuter Kronans behållna Spannemål, af RiksgäldsContoiret ersättas. Hvilket Förstärkta StatsUtskottet skolat hos R. II, St:r vördsamt anmäla. Utlåtande, i anledning af verkställd granskning af Tullverkets Räkenskaper och Förvaltning för år 1826. (l.-A.) Till Utskottet har blifvit aflemnad den vid Tullverket, för år 1826, upprättade och afslutade Hufvudbok med dertill hörande VerificationsHandlingar; äfvensom Utskottet fått mottaga de under samma år till K. GeneralTullStyrelsen ankomne K. M:ts Nåd. Skrifvelser och hos nyssbemälde Styrelse förde ProtocoII; och får nu Utskottet vördsamt anmäla det, vid anställd granskning befunna förhållandet. 38 Stats-Utskotlets § I* Sjö-Tull och Umgälder. hvarunder äfven hänföras åtskilliga mer och mindre tillfälliga inkomster. Från år 182.5 inbalanceras Behållningar och Fordringar lill ett belopp af 52,i3i: 7. 7. men hvarifrån afgå Öfverlefvereringar och Skulder 588: 3i. 2. Återstå alltså inbalancerade Inkommande Sjö - Tull samt Bevillning för Socker 1,790,294: 32. 2.
N:o 11, ang:de grunderne för den blifvande allmänna bevillningeu samt föreskrifterne för tillämpningen deraf. 15:de punkten, ting-.de bevillningen för fiskare; och 16:de punkten, ang:de bevillningen för fruntimmer, som idka klädsöm. Utsk:s i dessa punkter afgifna förslag bi föl los. 17:de punkten, ang:de uteslutande ur förslaget till bevilln.- stadga af stadgandet om bevillning för försäljare af lottsedlar. Utsk:s härutinnan vidtagne åtgärd bifölls. 18:de punkten, ang:dc bevillning af föreståndare för commissionsconlor; och 19:de punkten, jungfrur. Ilvad Ulsk. i dessa punkter föreslagit och hemställt, blef af R. o. Ad. bifallet. 20:de punkten, ang:de beskattningen för de utländningar, som resa omkring i landet och utbjuda eller sluta handel om utländska varor. Den af Utsk. i 14 § af förslaget till bevilln.stadga intagna redaction af stadgandet om ifrågavar. beskattning upplästes samt blef af R. o. Ad. bifallen. 21:sta punkten, ang:de Riksdagsm. M. Månssons motion i fråga om rusttjenstbevillningen för jord af frälseskatte natur. Frih. Cederström, Jacob: Utsk. har i sitt tillstyrkan de förblandat sak med följd, men har visserligen rör:de verkningarue deruti rätt, att frälseräntcägaren ansvarar för rusttjenstbevillningen; dock icke så till förståendes, som efter termerne i detta moment af det nu upplästa Utsk:s resonnement, att jordägaren icke har något ansvar för rusttjensten; ty om rustningen åter påbjödes, men försummades, förlorar icke ensamt ränteägaren sin frälseränta, utan jordägaren frälsenaturen på jorden, som blir kronoskatte. Detta är en följd af äldre författningar och tillämpningen deraf: men icke svara rusttjenstmarkerne mot rusttjensts-skyldighelen; ty äfven i fall den underliga händelsen inträffade, alt Konungen befallde
Förslaget från 1809 och 1810 antogs. 28 §. likaledes; och blef 1812 års Redaction afslagen. 29 §. nya Redactionen antogs, sedan Högvördige Präste Ståndet, som detta förslag hufvudsakligen rörer, enligt nu ankommit Protocolls Utdrag, till den föreslagne ändringen lämnat bifall. 30 §. förslaget bifölls. 35 §. Tillägget sedan 1809 och 1810 och Agenter för Handeln bifölls; men alla de öfrige förslagen till ändringar eller tillägg wid denna § afslogos. 37 §. de här, wid 1809 och 1810 gjorde Förslag blefvo af Bonde Ståndet antagne. 38, 39 och 40 §.§. förslagen afslogos. 41 §. öfver denna §. hade Riksens Ständer redan fattat sitt beslut. 42, 43 och 49 §.§. de wid desse §.§. föreslagne ändringar biföllos. 650 Bilagor till protokollet den 16 Juni 1815 52 §. första Punkten i förslaget angående Bonde Ståndets Secreterare, ansågs förfalla sedan redan derom blifvit stadgadt i Riksdags Ordningens 24 §. och det öfriga ej kunna komma under öfverläggning. 53 §. Förslaget antogs. 56 §. Förslaget af slogs. 61, 69, 70, 71 och 74 §.§. de sedan 1809 och 1810 hvilande Förslag biföllos. 77 §. tillägget såsom öfverflödigt ansågs böra förfalla. 80 §. Föreslagne ändringen ansågs ej kunna komma under pröfning. 81 och 87 §.§. Förslagen afslogos. 91 §. i anseende till sammanhanget med 39 §. ansågs Förslaget af sig sjelf förfalla. 92 §. Förslaget bifölls och skulle således denna §. uteslutas. 93 §. de föreslagne ändringar afslogos. 96 §. den gjorde anmärkningen ansågs ej böra komma under öfverläggning utan förfalla. 97 §. Förslaget antogs. 102 §. det hvilande Förslaget af slogs. 103 §.
De Landstingets beslut, som på Konungens befallningshafvandes pröfning bero, skola för hvarje dag till Konungens befallningshafvande skriftligen öfverlemnas tillika med alla till målen hörande handlingar, hvarefter Konungens befallningshafvande, så vidt ske kan, före Tingets upplösning, meddelar Tinget svar, eller, om det ej medhinnas kan, låter detsamma, inom en månad efter Tinget, i länets kungörelser ollentliggöras. Vägrar Konungens befallningshafvande att godkänna Landstings beslut, uppgifve skälen dertill; och ege samma Ting, om det församladt är, men i annat fall näst derefter sammanträdande lagtima eller urtima Ting, att afgöra huruvida frågan skall till Konungens pröfning hänskjutas. Beslutas sådan hemställan, förfares dermed som i 57 § sagdt är. 60 § (§ 62). Ofver Landstings beslut, sorn af Konungens befallningshafvande godkänts, må af menighet eller enskild part klagan ej föras, derest ej den klagande förmår visa, att någon hans lagliga rätt blifvit genom beslutet förnärmad. 1 sådant fall ege klaganden, att till Kongl. Maj:t ingifva underdåniga besvär sist före klockan tolf å tretionde dagen efter af beslutet erhållen del, den dagen oräknad och, om inställelsedagen infaller å helgedag, nästa söcknedag derefter; skolande beslutet anses delgifvet den dag, då detsamma blifvit på det i 59 § föreskrifna sätt kungjordt i den församling, hvartill den klagande menigheten hörer eller der den enskilde parten eger sitt hemvist, eller, om han är utom länet bosatt, har egendom eller idkar näring, som beslutet förmenas angå.
Frih. Cederström: Det är mig omöjligt att finna de af Frih. Hamilton anförda skälen giltiga. Då R. o. Ad. funnit att förbud i vissa afseenden måste bibehållas, så torde för hvar och en vara klart, att, då detta är ett beslut, som man med full öf - Den 3 Juni f. m. 34§ vertygelse om dess riktighet fattat, man äfven måste vara betänkt på att icke försvaga den position man härvid innehafver, derhän att slutligen låta sig derutur alldeles bortjagas. Så snart ett förbud upphäfves, försvåras bemödandet alt värna de återstående. Ju färre de blifva, ju mera enstaka de stå, desto mera lifvas hoppet bos dem som vilja afskaffa dem totalt, att derutinnan lyckas. Skadan häraf för det allmänna vore i de vigtigare frågorna alldeles uppenbar. Det är således öfvervägande skäl, jag fordrat, för biträdande af ett sådant beslut, som Frih. Hamilton förordat; men hvaruti bestå då dessa öfverlygande grunder? Den värde Frihrn uppgifver väl att vi ej kunna använda della jern; men i hvad män är det då bevisadt, att när utländningen kan använda varan, den Svenska industrien ej skulle förmå göra sig den till något gagn? Till dess detta styrkes, framhärdar jag i min redan uttryckta mening. flr Printzensköld: Om det af Frih. Hamilton framställda förslaget skulle vinna bifall, så är det i sanning fruktansvärdt att till den Svenske stångjernstillverkarens skada Hera kanongjuterier än de som nu finnas, skulle uppstå. Härmed menar jag dock ingalunda att de blifva anlagde för samma ändamål som de nu befintliga, nemi. för att tillverka kanoner, tjenliga att skjuta med; men det torde falla vederbönde masugnsegare in, att gjuta tackjernet i form af kanoner för att kunna få utföra detsamma, och detta missbruk bör man väl söka att förekomma. Man säger visserligen att en kanon kan väga ända till 70 ä 80 SkSf, och alt transporter af en sådan koloss medför stora svårigheter; men i förslaget till tulltaxa söker man förgäfves efter någon bestämmelse i afseende på kanonernes storlek och tyngd, för att medföra rättighet att dem utföra.
R:dr so öre å 9 R:dr d:o; 1858 års vår: råg 15 å 16 R:dr, hafre 6 å 8 R:dr per tunna — höst: råg 13 å 15 R:dr, hafre 6 R:dr so öre å 7 R:dr d:o; 1859 års vår: råg 13 å 15 R:dr, hafre 7 R:dr per tunna — höst: råg 12 å 14 R:dr, hafre 6 R:dr 50 öre å 7 R:dr d:o; 1860 års vår: råg 12 R:dr 50 öre ä 14 R:dr, hafre 7 Ralr 50 öre å 8 R:dr per tunna — höst: råg 13 k 16 R:dr 50 öre, hafre 7 å 8 R:dr d:o. Till jordbrukets utvidgande och förbättring hafva, under åren 1856—1860, nedannämnde arbeten blifvit dels fortsatte, dels företagne och antingen till vissa delar eller helt och hållet utförde, nemi.: sänkning af Hansjon uti Fryksände socken af Fryksdals öfre tingslag, till vinnande af vid pass 730 tunnland odlingsbar jord för omkringliggande hemman, till hvilket arbete Eders Kongl. Maj:t täcktes år 1851 i nåder bevilja understöd af statsmedel med 1,245 Riksdaler såsom anslag och 12,600 Riksdaler Riksmynt såsom lån; 8 Wermlands län. Vattenaftappningar. Nyodling. Dikning. Åkerbruksredskap m. m.