Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Tyska språket, som är särdeles lämpligt för en sadan komparation, men i den sednaste Skolordningen har man icke Den 17 Oktober. 135 blott ryckt undan den historiska grunden, utan i stället infort ett språk, som med det Svenska icke kan kompareras, nemi. det Fransyska. Om man bibehållit Latinet såsom bildningsämne, hade Fransyska språket kunnat lättare införas i den första undervisningen, men då nu så icke skett, är det nödvändigt, att det sednare språket utbytes emot det Tyska. Det är gifvet, att då en 9-årig gosse skall i skolan undervisas uti Fransyska språket, hvarmed modersmålet nu skall kompareras, måste läraren lära honom att snart nog sagdt hålla tungan rätt i munnen, så att han lärer rätt uttala ett Fransyskt ord. Detta tager till en början i anspråk största delen af tiden utan någon vinst och åsyftade ändamålet, nemi. att lära ungdomen tala Fransyska, vinnes icke, ty i elementar läroverk läres företrädesvis grammatik. Jag anser således utfärdandet af den nya Skolordningen i detta fäll innebära ett helgerån. Jag begagnar ordet helgerån derföre, att införandet af det Fransyska språkets läsning i detta stadium af undervisningen fordrar långt mera tid än det Tyska, derföre att framstegen deri under denna längre tid blifva mindre än i Tyska språket under en kortare, och derföre att ingen grundval för allmän bildning derigenom liigges. Jag behöfver icke genomgå Skolordningens föreskrifter, ty hvar och en, som haft någon befattning med skolan, känner nogsamt att hela denna författning medför de största svårigheter vid tillämpningen, och leder till de ytterligaste orimligheter. Jag måste likväl här påpeka något högst besynnerligt i denna Skolordning. Den föreskrifver nemi., att i 4:de klassen och vidare skall undervisning lemnäs i litteraturhistorien. I detta ämne tinnes likväl ännu ingen lärobok, och lärarne fråga, hvarefter skola vi undervisa. Inom Stockholms stad har man ansett såsom enda utväg för lärarne att för tillfället likasom sammanrafsa en lärobok, utkastad på lösa pappersblad, och lyckligt är det om lärjungarne kunna använda de skrifna bladen. Innan en dylik föreskrift inrymts i författningen, hade man väl bordt tillse att en dylik lärobok varit att tillgå.
StatsUtskottets den 12 i denne månad afgifne och påföljande dagen hos Bonde-Ståndet uppläste utlåtanden angående dels ytterligare bidtag af Statens medel till Krono-Uppbords-Betjeningens i Stockholms aflöning m. ra. och dels väckt fråga om Kirono-Uppbörds-Betjeningens aflöning i Götheborg samt öfrige Släderne i Riket; och, sedan jProf. Uidr. d. 17 Febr. 1818* 135 af desse utlåtanden inhämtats att Stats-Utskottet ej funnit skäl att Stats-Verket med någon utgift i forenämde afseenden belasta, meri då Biksens Ständer vid de senare Riksdagarne, för att bereda ersättning, så väl åt Städernes, som Bandets Krono-Upbörds-Beljening, för det tillökte besvär och den större kostnad, som vid debitering, uppbörd och redovisning uppkommit, anslagit viss Procent på Bevillningsmedlen, hvilken, derest den finnes icke svarande mot behofven, torde böra ökas, Utskottet hemställt om icke denna fråga må i sådant afseende öfverlemnas till Bevillnings-Utskottets åtgärd, så fann Bonde-Ståndet för godt bifalla hvad Utskottet i förstnämde afseende yttrat rörande Stats-Verkets betungande, men fann så mycket mindre skäl godkänna den föreslagne Retnissen till Bevillnings-Utskottet, som Bonde-Ståndet ansåg den till Krono - Uppbörds-Betjeningens aflöning redan anslagne Procent å Bevillningsmedlen vara för ändamålet fullkomligt tillräcklig. Hvarom Respective Med-Stånden samt Stats-Utskottet skulle vördsamt och vänligen underrättas. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-'
R:dr, att förskottsvis utbetalas ■i afräkning å den ersättning, som, efter skeende utredning, kan varda Staden tillerkänd, och af kommande St:r anslagen.” Hvaremot BondeStandet denna hemställan afslagit, samt åter PrästeStändet deruti gjort den ändring, ”att Nio Tusende Riksdaler Banco borde beviljas Staden Marstrand såsom ersättning, i ett för allt, för dess förmenta ifrågavarande fordran:” och BorgareStändct likaledes, såsom ersättning för den från utgjord inqvartering härledde fordran hos Staten, tillaggt Staden Marstrand en summa af gooo R:dr B:co, af RiksgäldsContoirets medel, varigenom Marstrand skulle anses vara för omförmäldte anspråk till fullo godtgjord. 4g6 Stats-Utskottets Vid detta förhållande och som 3:ne RiksStånd ansett Staden Marstrand vara till ersättning berättigad, ehuru Ridd. och Adeln varit af olika mening med Presteoch BorgareStånden, i afseende på totalbeloppet af densamma; alltså anser Utskottet sig böra inbjuda Ridd. och Adeln, att de 2:ne nyssbemälde RiksStåndens beslut i detta ämne biträda, då genom 3:ne Stånds beslut frågan afgjord blifver; men skulle Ridd. och Adeln icke finna godt att denna inbjudning antaga; då anser Utskottet saken böra till afgörande af Förtäckt Statsutskott liänskjutas, i hvilket afseende till bifall framställes följande Voteringsproposition : ”Den, som bifaller att af RiksgäldsContoii ets medel anslås omkring Jjtdel af Staden Marstrands förmenta fordran eller en Summa af 9000 R:dr, att förskottsvis utbetalas i afräkning å den ersättning, som, efter skeende utredning, kan varda Staden tillerkänd och af kommande St:r anslagen; röstar Ja. Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej; kommer Staden Marstrand att af RiksgäldsGontoirets medel utbekomma såsom ersättning för sin från utgjord inqvartering härledde fordran hos Staten, en Summa af 9000 R:drB:co, hvarigenom
Rörande den Summa, som för Statsoch Riksgälds-Verkens behof erfordras att genom Allmänna Bevillningen utgöras; RiksStatens tredje HufvudTitel; Krigs Academiens på Carlberg Lönings' och Un-’ derhållsStat; Förhöjning i Aflöningen för Wermelands Fält.' jägareRegemente; Lönförhöjning för MilitaireStaterne ; Upptagande i Stat af 3,500 R:dr Hamburger Banco Fyrings-medel såsom inkomst från Dannemark ; Lån af Allmänna Medel till Scholsehus upp. byggande ellar inköp i Landskrona 5 Constitutions Utskottets; Rörande förändrad Redaction af sednare Momentet i 107 §. Den 21 Maji. 2:0 Anmodan till ExpeditioosUtskottet att uppsätta Förslag till Riksens Ständers underdåniga - Skrivelser till Kongl Maj:t, i anledning af förstärkta StatsUtskottets Memorial, så väl om TalemänsTafflarnes indragning, som ock angå. ende utbetalning af framlidne RegeringsRädet ton Schevens innestående Pension. 3:0 Återremiss till StatsUtskottet, om medel till de Allmänna Scholae - och Läroverkens förbättring* samt till Statsoch OeconomiceTJtskotten: Angående Afradsoch Kronotionde Spannemå» lens utgörande, forslande eller lösande. Af den 9 Maj: Att BondeStåndet återremitterat StatsUtskottets Betänicande, angående Båtsmanslndelningen i Blekinge; samt bifallit följande Utskotts Utlå^ tanden, nemligen: Banco Utskottets, Angående specificerade Förteckningars insän^ dande öfver Assignationer, som på Banquen utfärdas* Om återstoden af det till Götha CanalArbetets fortsättning anslagne Byggnadsbiträde för in» levande år.
Att, då Rikets Ständer beviljat de för Kongl. Maj:ts Kansli äskade tillökta anslag dels till Sportel-ersättning, dels till fyllnad i löningsslaterne, samt till Kongl. Maj:t öfverlemnat huru dessa medel skola till vinnande af en ändamålsenlig löne-reglering fördelas, de Kommitterade, som haft sig uppdraget att afgifva underdånigt utlåtande rörande grunderne för Kansliets njra reglering, borde i Nåder anbefallas att inkomma med serskildt förslag till samma reglerings verkställighet i öfverensstämmelse med de af Kommitterade upprättade Slater, med hänsigt i möjligaste måtto dertill, alt de serskilda anslag till befordrande af göromålens behöriga gång inom Kongl. Maj:ts Kansli, som nu äro på 2:dra Hufvud-Titelns besparingar anvisade, må kunna upphöra; börande Kommitterade derjemte yttra sig, huruvida det vöre lämpligt att all beräkning af spanmål under de nya förhöjda lönerne komma att försvinna. Att då Rikets Ständer afslagit Kongl. Maj:ts Nådiga framställning om löner för ett tillökt antal tjenstemän inom Stats-Kontoret, hvars tjenstemanna-personal, i anseende till ökade göromål, befunnits otillräcklig, samt Stats-Kontoret nu ytterligare hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmält behofvet af ökadt arbetsbiträde, serdeles vid Riksbokssluts-Kontoret, Kongl. Majit ville i öfverensstämmelse med Dess den 28 sisth October fattade beslut, söka genom anvisning af serskilde medel, i möjligaste måtto bereda tillgång på erforderligt arbetsbiträde inom nämnde embetsverk.
19 stone alla resande, hvilka icke bevisligen vore stadde i tjenste-ärenden eller begagnade egna hästar, förpliglades att å gästgifvaregårdarne erlägga en mindre afgift till vägarnes underhåll, hvilken för de resande icke kunde komma alt förefalla serdeles betungande, men hvaraf likväl på hvarje ställe en fond skulle kunna bildas till vägarnes lagning stationerne emellan, och hvaraf förvaltningen icke eller torde blifva mycket invecklad, men skulle i betydlig raon kunna lända till lindrande af vägbyggnadsskyldigheten; och liar jag så mycket mindre ansett mig böra undertrycka denna min serskilda mening, sorn jag i allmänhet håller före, att lindrandet af jordbrukets indirecla skattebördor bör föregå all annan skatlejemkning.'” Härmed förenade sig Herr Aminoffsamt Riksdags-FullmägLigen Zetterberg från Stockholms Län, hvilken derjemte tilläde, det han äfven reserverade sig mot Utskottens förslag att fritaga bruksoch qvarnegare m. fl., från skyldighet att underhålla väg, troende att just dessa verk och inrättningar draga mesta nyttan af goda och barbara vägar. Häruti förenade sig till alla delar Riksdags-Fullmägtigen Matts Pehrsson, jemväl från Stockholms Län. N:o 21. Ank. till Exp. Utsk. den i4 December, kl. y e. m. Betänkande, i anledning af väckt fråga om fri tångtägt & hafsstränderna. Ifrån det Hedervärda Bonde-Ståndet har till Utskotten blifvit remitterad en af David Andersson från Hallands Län ingifven motion, deruti blifvit yrkad fri och obehindrad rättighet till hemtande af tång ifrån hafsstränderna. Enligt motionärens förmenande, kunde icke bestridas, att hafvet är en allmänning, som eges af landet, hvars inbyggare således hade lika rätt till den afkastning, samma allmänning omedelbarligen lemnade, eller det hafsjögräs, som inflyter och till gödningsämne begagnas under namn af hafstång.
S t r y k morgon och afton p å e t t tjockt lager salva a f l del salisylsyra, 10 delar hvetestärketec, 10 d e l a r zinkoxid och 20 åel&amp;vvaseliri, och täck d e t hela m e d litet ren b o m - ull. En olycklig notarie. D:r — d. finnas Vesterlånggatan 4 5 orten 12721] i Allm. telef. Rekvisitioner 1 " " 3S @ B u t i k e r: handskar för hvilkas barhet Orolig flicka. Drick något lätt lösande v a t t e n, t. e x. Frågande. Blcksotspatient. praktverket m e d Af £ detta arbete, som utgifves ä 50 öre, Nationelt praktverk a 3? S L A R S S O N. i godtköpsupplaga. te ha 4 häften utkommit. [2894] JOHN FRÖBERG, Finspong. WIRÉN &amp; K:ni. Stockholm. OBS. N y g a t a n STOCKHOLM. Pris 5 kr. m i d - d a g, 3 kr. s o u p é. Allm. [28S4] och Franska kon lektioner versationscirklar. o. fredagar kl. 3 — 4 e. m. V a s a g. F r å g o r. l: o. Bekymrad husmor. Vore särdeles tacksam för snart svar. Gregorius. Vivika. Slierry. Pr ett g o d t bordsvin K r. » Manzanilla, ett torrt vin med Dinner flaska. Sherry, Olorozo. med. l P r} - but. 1.10, ^ - b u t. 3.50 Chåteau d ' Estournel 1886, i m p o r t e r a d 2.50 § i buteljer _. Figeac S:t Emilion 1877 m. fl. sorter. K r. - b a. o c h antika Beställningar å alla E förordad af professorerna C. E.
Banken utgilne skuldförbindelser undfått valuta, derom innehafvandet af sjelfva skuldförbindelserna icke af Domslolarne ansetts utgöra erforderligt bevis, samt, enligt de för Banken gällande Ordningar och Reglementen, vid den tidpunkt, sorn här är i fråga, Commissarierne i Canzliet icke allenast egt gemensam arsvarighet för de under deras vård befintlige lånehandlingar, utan äfven måste anses hafva varit skyldige Banco-Utshottets Memorial, N:o 89, 5 att tillse, det de af dem beviljade lån icke blifvit till obehörige personer utlemnade; likväl och som Banco-Commissarien Hahlt, hvilken icke allenast såsom lånsökandemes Commissionär lånehandlingarne till Banken inlemnat samt lånemedlen uppburit och qvitterat, utan äfven, i egenskap af Districts-Commissarie för Calmar Län, sjelf haft närmaste tillsynen öfver låne-acteine, redan år 1835 aflidil, vid hvilket förhållande del numera icke kunde utredas, hvarken huruvida han verkligen innehaft och till Banken aflemnat de uti hans, å skuldförbindelserne tecknade, qvittenser åberopade fullmagter, hvarom Commissariernes Protocoll för de dagar, då lånehandlingarne blifvit af dem granskade och godkände samt lånemedlen utgått, icke lemna någon upplysning, eller, derest fullmagterne blifvit aflemnade, på hvilken tid eller genom hvilkas förvållande desamma förkommit, samt härtill komme, att, enär de antagna formulären till skuldförbindelser för lån af ifrågavarande beskaffenhet innefatta erkännande af lånsökanderne, att de uppburit och undfått den förskrifne lånesumman, det tillförne icke ansetts oundgängligen nödvändigt, att, i de fall, då de lånsökande låtit genom Commissionär sine lånelrandlingar till Banken inlemna, denne sistnämnde för lånemedlens lyftning presterat serskild fullmagt, ehuru sådant, utan att någon föreskrift derom funnits, i allmänhet är vordet af Canzli-Commissarierne iagttaget; har Fiscals-Embetet, vid öfvervägande af alla de serskilde omständigheter, som beträffande ifrågavarande lån sig förete, ansett, att, under närvarande förhållanden, hvarken den ena eller andra af Bankens tjenstemän skulle i laglig väg kunna förpligtas alt till större eller mindre del ersätta den förlust, sorn Banken å oftanämnde lån fått vidkännas, samt att följagtiigen ett åtal, åsyftande att bereda Banken en slik ersättning, skulle vara utan allt ändamål.
Preste-Ståndet den 22 Borgare-Ståndet den 22 Bonde-Ståndet den 22 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående anstånd med återbetalningen af eli staden Sölvitsborg beviljadt hamnbyggnads-lån. (Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 58.) S. A. K. Sedan, till befordrande af påbörjad kajbyggnad vid staden Sölvitsborg samt upprensning af hamnen derstädes, Rikets Ständer vid 1844 och 1845 årens Riksdag beviljat nämnde stad ett under år 1847 utbetaldt låneunderstöd af 10,000 R:dr, för hvilket lån skulle, efter 5 års förlopp från slutet af det år, hvarunder medlen utbekommits, årligen under 14 och ett halft års tid erläggas 8 procent å hela lånesumman, dervid räntan komme att beräknas efter 2 procent och återstoden utgöra kapital-afbetalning, så har, efter det E. K. M:t, uppå stadens Hamnbjggnads-direktions derom i underdånighet gjorda ansökning och i anseende till förefunna behofvet att efter utvidgad plan verkställa muddringsarbetena, i Nåder medgifvit den till 1851 års slut bestämda arbetstidens förlängr ning till den 1 November innevarande år, hos Rikets nu församlade Ständer blifvit ifrågaställdt, huruvida icke, af samma skäl, som legat till grund för högstberörda Nådiga beslut, och då det för Sölvesborgs samhälle skulle blifva alltför betungande att, medan de dryga utgifterna för hamnarbetets utförande ännu fortfore, jemväl utgöra de föreskrifna inbetalningarne å ofvan omförmälda dertill erhållna lån, det kunde tillåtas, att, med bibehållande för öfrigt af de stadgade betalningsvilkoren, liden för de årliga inbetalningarnes vidtagande finge utsträckas från 5 till 7 år efter det år, hvarunder lånesumman lvftades, och således dessa inbetalningar börja först vid 1855 års slut.
Alla hoppas kunna ställa kvinnofrågans horoskop efter dessa få kvinnliga stjärnor. Läsa vi emellertid stjärnorna rätt, skola vi iakttaga, att för den ovanliga som för den vanliga kvinnan kräfver den offentliga verksamheten inom affärs - lifvet, statstjänsten, vetenskapen, konsten oeh litteraturen oupphörliga offer. Tusen ömhetsimpulser måste af dem undertryckas; tusen personliga omsorger om de sinas lycka måste de uppgifva. En sådan kvinna nödgas förhärda sitt hjärta för dagliga vädjanden till detsamma; dagligen rycka sig ur små fästhållande barnahänder eller ur det hem, där hon som dotter eller hustru har kära plikter att fylla. Ännu gör flertalet kvinnor, äfven de snillrika, allt detta med saknad. Men låt kvinnans offentliga arbete allt jämt ökas och pågå fem, sex generationer, och — kvinnorna skola visa sig själsligt modifierade. Deras instinkt om att 2 + 2 Men kulturens och lyckans summa blir då endast en addition af samma slags värden, icke en organisk produkt af olika väsenarters förening och harmoni. (Efter denna inledning berördeföreläsariimaiide kvinnliga arbetsområdena, men endast i förbigå- ende, då hon ägnade detta ämne en särskild utredning i det föredrag om » naturenliga arbetsområden för kvinnan », som afhöUs inom » Föreningen för befrämjande af ett naturenligt lefnadssätt » den 23 dennes. Hon öfvergick därefter till en analys af mannens och kvinnans olika sätt att arbeta och de villkor, kvinnan måste uppfylla, för att nä samma resultat som mannen, samt framhöll därunder flere af de väsensolikheter, som käime teckna man och kvinna. Sedan hon betecknat det erotiska och moderliga området som det, där kvinnan äger sin geniala öfverlägsenhet, framhöll hon önskvärdheten af att den andligt skapande kvinnan skall sätta in hela sin personlighet i sitt verk, och, om hon ej har mod till detta, hellre omsätta sin andliga begåfning i sympatiskt förstående än i produktion. Till konsten liksom till inånga andra arbetsområden, där hennes kvinnliga egendomlighet ej får ett uttryck, drifves kvinnan genom brödnöden.
Att, som redan 12 år efter IndelningsContractet af den 27 April 1685, eller år 1697, uppsattsen på hvad en Båtsman i Blekinge be*v stås utgjorde 24 Daler Silfvermynt, och Indel-, ningen uti Södra Möre, vid samma tid verkstäld,' anslår 24 Daler Silfvermynt, behållen Persedel-Ränta på hvarje Båtsman, skall uti Blekinge beräknas 24 Daler Silfvermynt öfver hufvud på hvarje helt Rustnings - Nummer eller Rusthåll; likväl 3:0 Om något Hemman, méd ett mindre Ränte - belepp ända till 20 .Daler Silfvermynt, eller flere, hvilkas Ränta sammanlagd icke Uppgår till mera än 20 Daler, skulle befinnas vaja af sådan god egenskap att ensamt eller de andre sammansatte kunna för 20 Daler behållen Slat$-Utskattet$ Hetänkahdeiii 5V3 J Ranta tusta Batsman, böra de dertill, utan fyll»; flad i Räntan från andre Hemman eller Lä-» genheter, 1 Rustnings-Längden uppföras. 4:0 Att, Vid genomgående af förra Indelningsverk, 4et befunnes Kummer, hvilka hade Utöfver 24 Daler till Båtsmans-rustningen anSlagne, bör det öfverskjutande Ränte - beloppet frångå att antingen formera nya Nummer eller läggas till andra, £:o Att vid sammansättningen af de Rust» ningsnummer, hvilka af flere Hemman, Hem.-1; Itiansdelar eller med Ränta belagde Lägenheter,; komma att bestå, och vid hvilkas sammansättning hufvudsakligt afseende på närbelägen heten och ömsesidig tillgänglighet bör sättas, skall hvarje Hemmans eller Lägenhets skyldighet att för Räntan, med de öfrige, som utgöra numret, deltaga uti ali kostnad för Båtsmannens iegning,' rustning och årliga Underhåll, noga bestämmas och på det det sätt uti Indelnings - längden'
R:dr 37 sk. 4 rst., — i stället tagit endast tvänne af de uteglömda partiposterna i beräkning, med uteslutande af den tredje, eller arrendet af Fredriksberg och Östorp, 65 Hulr 8 sk. 7 rst., och på detta förbigående grundat påståendet, att den af mig utförda slutsumman med den förbigångna partipostens belopp oriktigt öfverstege den af respektive revisionen till blott 11,762 R;dr 9 sk. upptagna; — ater en konklusion pä oriktiga premisser. Utan att fästa mig vid en äfven i kredit af respektive revisionen begången mindre miss-summering, eller vid ett uppfattningen af anmärkningens egentliga innehåll 44. — 346 — försvårande skriffel af 158 R:dr 18 sk., i stället för 658 R:dr 18 sk., kan jag, på grund af hvad för öfrigt blifvit af mig upplyst och förklaradt, omöjligen låta frånkänna mig rättigheten att få påräkna ett mera rättvist omdöme, än det respektive statsrevisionen tilltrott sig kunna fälla öfver ifrågavarande bokslut, hvilket, om det med vederbörlig sakkännedom blifvit granskadt, icke skulle kunnat undgå att befinnas fullkomligen adeqvat och med ett ordentligt bokföringssätt öfverensstämmande. Upsala Akademi-kontor den 21 Februari 1852. John Schenson. Akademi-kamrer. Transsumt af kapitalräkningen 'öfver Upsala Kanyl. Öfverse donationers oell fonders medel. O eliet. pag. j denna linf Balans fran lolo: vmlbok. Skuld 1849 ars utgift: Af Holmbladska bibliotheksmedlen 95: 34. „ Höyerska fonden 150: 34. „ 6:te årets inkomst af hibliotheksheinmanen Fredriksberg och Östorp till Akademiens allmänna kassa 65: 8. 7. 6. Balans till 1850: Balans från 1848: Fordran 1819 års inkomst: Akademiska bibliothekets medel Dito sjukhusets dito Sätra helsobrunns dito 1849 års dekanats dito
N:o 35, 3 af Districts eller Sockne-magazin i Skaraborgs Län, med ålerbetalningsskyldighet för dem, inom en tid af 10 år, med en tiondedel hvarje år, i penningar efter det årets markegång, då denna liqvid sålunda ofelbart bör ske; samt att öfriga regleringen af den* na District, eller Socknemagazins-inrättning, måtte i underdånighet blifva öfverlemnad till KongL Majit, att, efter inhemtande af Länsstyrelsens utlåtande , derom bestämma å det ändamålet mest främjande sätt och un^ der vilkor, att Staten ej inblandas i förvaltningen deraf eller kostnaden derföre; men att, ’ om något af Kronans nu egande magazin der i orten kan för Kronans eget be*t bof umbäras , detsamma må för den nya inrättningen få användas, intilldess den enskilda Districts-: eller Socknemagazineringsanstalten kan hinna bringas i ordning. I öfrigt hafva , med föranledande af Kongl. Maj;ts ofvan Högstberörde Nådiga Pro-, position , och vid tillfälle af densammas öfverlemnande till Statssamt Allmänna Besvärsoch Oecononriie-Utskottens gemensama ma Utlåtanden, yttranden blifvit afgifne: Inom Högloft. Ridderskapet och Adeln r Af Herr Friherre Sture, Gustaf, som, med åberopande af en den 8 December 1628» 4 Stais• samt Allm.Besv.o. Oec. Utsi.Utl.N',0 3o. af Konungens Befallningshafvande i Skaraborgs Län utfärdad kungörelse om försäljning genom executiv auction af icke mindre än 14 hemmansdelar och lägenheter inom Provincen, velat bestyrka ortens nödställda belägenhet, samt fästa uppmärksamhet pl nödvändigheten att, vid grundernas bestämmande för återbetalningen af den resterande undsättnings-spanmålen, göra dem så lindriga som möjligt.
Särskilda Utskottet för behandling af brunvins frågan: l;o af Anders Pettersson från Jönköpings län, angående bränvinsbränningen; 2:o af Nils Svensson från Christianstads län, i samma ämne; och 3:o af Ola Månsson från Skåne, i samma ämne. Den 7 Januari. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs och remitterades till Konstitutions-Utskottet Kongl. Maj:ts denna dag ankomna nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående tillägg till 61 § Regeringsformen. Prot.-Utdrag den 7 Januari 1854. 91 S. D. Föredrogos och remitterades till Stats-Utskottet: l;o Kongl. Maj:ts denna dag ankomna Nådiga Proposition till Rikets Ständer angående eftergift, till .förmån för Upsala stads borgerskaps gubboch enke-hus-inrättning, af Kronans rätt till dana-arf efter enkan Charlotta Elisabeth Bång och jungfru Christina Lundström, tillika med ett i anledning deraf afsifvet yttrande. 2:o Kongl. Maj:ts denna dag ankomna Nådiga Skrifvelse tili Rikets Ständer, angående en vid verkställd rotering af köpingen Trelleborgs jord i denna köpings ordinarie båtsmanshåll uppkommen överskjutande mindre rote-andel. Från Högv. Preste-Ståndet. S. D. Efter skedd föredragning remitterades tili Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet, en af Kontrakts-prosten Qviding den 31 sisth December väckt motion, angående åtgärder till proletariatets förekommande på landsbygden, tillika med de yttranden, som i anledning deraf nu blifvit i ståndet afgifna.