Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag skulle icke hafva föreslagil någon bestämd ordalydelse i della fall, ulan hafva yrkat ålerremiss: så vida icke nu, då riksdagen redan är nära silt slut och LagUtsk. ännu har flere vigtiga mål till behandling, en sådan åtgärd vore detsamma som hela förslagets tillintetgörande, enär återremissen troligen icke kunde blifva från Stånden afsänd och af Ulsk. besvarad innan riksdagen vore uplöst. Hr Carleson, Ed v. Henr.: Om Kyrkomöte, på sätt Hr von Hartmansdorff ifrågasatt, skulle efter vissa mellanskof på bestämda tider sammankomma, så skulle deraf blifva en följd, att den Svenska Stats-kyrkan skulle komma att på dessa Kyrkomöten representeras. Deooa Stats-kyrka representeras för närvarande på riksdagarne utaf så väl PresteSt, som de öfriga 3:ne RiksStm. Dessa Stånd ega uu att gemensamt med Konungen stifta lagar, som angå kyrkan, och att lill Konungen frambära sådana önskningar uti religiösa mål, som kunna blifva föremål för Hans beslut. En sådan representation, som den Hr von Hartmansdorff föreslagit, skulle således, enligt min tanke, ovilkorligen komma alt. stå uti strid med den Svenska Statskyrkans nuvarande representation, och en sådan kollision kan jag för min del ingalunda tillstyrka. I afseende på de kyrkomöten, Ulsk. nu föreslagit, yttrar en reservant, Professor Bring, följande: ”1 likhet med LagUtsk:s majoritet är visserligen jag öfvertygad, att Svenska kyrkan lika litet som någon annan kan helt och hållet undvara synoder. Då likväl dessa, om det bestående förhållandet mellan Stat och Kyrka, och i sammanhang dermed hela kyrkoförfattningen, icke skall i grunden rubbas, hos oss omöjligen kunna blifva annat än, hvad äfven Utskottet föreslår, blott rådgifvande, i utomordentliga fall af Konungen sammankallade församlingar, så synes mig en särskild lagstiftning med afseende på dem vara både öfverflödig, och i viss mån för sjelfva det åsyftade ändamålet hinderlig. Otvifvelaktig! eger Konungen, oaktadt derom intet finnes uttryckligen stadgadt, full rättighet att när som helst påbjuda ett kyrko-möte.
död i den sköna marmorsarkofagen. Bredvid mitt läger såg jag en blomma stå; dess kronblad voro ned emot mig vända; de voro svafvelgula och dunkelblå, liksom af lidelsernas eld förbrända. »Passionens blomma» är det namn, hon bär. Det sägs, man henne första gången funnit på Golgatha, just på de ställen der den gode Frälsarns blod i sanden runnit. Hon plägar spira på martyrens graf; martyrens sköna vittnesblomma är hon, och derför också, liksom gjutna af, i kalken alla pinans redskap bär hon. Man ser dem, efterbildade i smått: gisslet och repet — hela pinokammarn, korset, som Återlösarn att bära fått, och törnekronan, spikarne och hammarn. En sådan helig blomma var det ock, som, böjande sig ner emot mitt läger, kysste min hand och mina ögonlock med denna sorgens glöd, som kvinnan eger. Men drömmen vexlar och — Sällsamt! nu jag ser lutad emot mig bilden af en kvinna; den svafvelgula blomman fins der ej mer, der fins blott hon — min andes älskarinna. Du var passionens blomma i drömmen nyss, mitt barn, min älskade! Nu först jag kände den innerliga värmen i blommans kyss och värmen af den tår, som min panna brände. Jag låg med slutna ögon, och ändå väl jag såg dig genom den slutna ögonfransen; din blick var full af kärlek och full af själ, du sjelf så andefin i måneglansen. Vi bytte ej ett ord; och dock förnam mitt hjerta tydligt allt hvad du tänkte dölja; att tala hjertats språk är väl ingen skam, men tystnad bor på höjden af känslans bölja. Ett samtal utan ord! Men tiden gick fort som den går vid kärlig underhållning, och sommarnatten blef till ett ögonblick af lockande och skrämmande förtrollning. Ack — fråga aldrig hvad vi talte om! Hvad är det Sanct Johannismasken glimmar? Hvad sorlar bölja, som till bäcken kom? Hvad susar vestanvind i nattens timmar? Hvad strålar diamant och ädelsten? Hvad doftar nattviolen, sommartida? Detsamma talte väl i månens sken martyrens blomma vid den dödes sida.
Sig vilja samtycka, att på sätt af Rikets Ständer blifvit föreslaget oell hemstäldt, emot det att Riks-Archivet samt Vitterhets-, Historieoch Antiqvitets-Åcademiens samlingar inrymmas i det af Riksgälds-Contoret för det närvarande begagnade hus, Riksgälds-Contoret flyttas till det hittills af Kongl. Sundhets-Collegiuin och Fält-Läkare-Contoret innehafde hus, samt att Kongl. Sundhets-Collegium och Fält-Läkare-Contoret må flyttas till det hus, hvilket hittills varit begagnadt af Kongl. Nummer-Lotteriet, såvida Rikets Ständer anvisa nödiga medel till reparation af sistnämnde hus och dess apteråude för det nu dermed afsedda ändamål. Utskottet har, vid öfvervägande häraf och med tillämpning af Rikets Ständers redan fattade beslut, att, efter det frågan om Riks-Archi vets flyttning till en ny lämpligare local blifvit slutligen pröfvad, taga i förnyadt öfvervägande den om en af Kongl. Maj:t nödig ansedd tillökning i Riks-Archivets aflöningsstat, ansett sig nu böra ej mindre ånyo afgifva yttrande, i anledning af Kongl. Majrts i Dess Nådiga Proposition angående Slals-verkets tillstånd och behof gjorde framställning, ätt till löner åt 2:ne Bih, lill R, St. Fröt, 1840 och 1841. 4 Sami, I A/d, 3 Band. 52 Haft, 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N'.o 593. ordinarie tjenstemän och en vaktmästare vid en serskild afdelning för den historiska forskningen, äfvensom, till arfvoden åt biträdande personer, RiksÅrchivets Stat måtte erhålla en årlig tillökning af 2,500 R:dr Banco, än ock meddela utlåtande, i afseende å det af Kongl. Maj:t äskade anslag för reparation och apterande af Kongl. Nummer-Lotteriets hus.
Fult väder och oupphörliga regnskurar, hvarföre jag tänkte sitta hemma hela förmiddagen; men min granne Engelsmannen kom in och hade mig ut att spatsera, då det längre fram klarnade upp. Vi gingo ut till Mohammed 'Alis palats och gingo äfven in i den del deraf, der divanen är. Uppgången bestod af en präktig bred marmortrappa och den stora samlingssalen utanför sjelfva divan-salen var präktig, golfvet betäckt med en dyrbar matta, som nu äfven var öfverdragen med lärft. På väggarne hängde några ganska vackra taflor och i ett litet kontor der bakom stod hans byst i gips. Den öfriga delen af palatset var nu ej öppen och vi kommo således ej in dit. Engelsmannen är särdeles förtrolig, vi gå arm i arm och äro såta vänner, Gud vet hvad han är för en. Straxt på eftermiddagen gick jag upp till Mohammed, som jag nu träffade alldeles ensam, och i anseende till den verkligen kalla NO vinden, som drog igenom Liwan, satte vi oss i bönporten, der vi suto i lä. Här suto vi nu omkring en timmas tid och pratade och när jag gick gaf jag honom 3 piaster. Sedan gick jag genom gårdagsträdgården och träffade 'Ali, som oändligen beställsamt och vänligt tog emot mig och frågade genast om han ej finge hemta ut åt mig ett bröd att äta eller stoppa åt mig en pipa; men jag vägrade bäggedera. Sedan gick han omkring litet med mig i trädgården och samlade åt mig några nabuk, som han kallade nabk, och några geranier, dem han bad mig stoppa i mössan för att ge god lukt. Han var alldeles oändligen beställsam och upprepade för allt hvad jag sade: sahih, doghri, taib kawi 'azim &c. allt säkert för att få en bakhshish, liksom i går, men nu fick han nöja sig inalles med 3 prisar snus. Dock är han, tror jag, en oändligt välvillig gubbe utan något ondt i sig, åtminstone tacksam äfven för en ringa gåfva. Senare spatserade jag utåt den östra porten. Men vädret var verkligen något kallt till följe af NO vinden, som var mycket stark.
Ännu v å g a v i naturligtvis ej b a d a, ehuru barnen ofta fråga, när detta nöje får taga sin början. » * V i fortsätta här influtna m e d e l: nedan r e d o v i s n i n g e n för Transport från förgående redovisning: 930: 96. Nyinflutna medel: Namnsdagsblomma 5: —; A. E., Stockholm 6: —; Lilla Margit, Upsala 1: —; Ebba G — 5: —; O. D. N. 5: —; 4 lyckliga syskon 2: —; Barnen på Hammar 5: —; Småttingar, Upsala 0: 50; Ingi och Disa 2: —; I. K. 3: —; Lulla 0: 90; A. B — t 5: —; A. E. 1: 50; I. och K. P. 2: —; E — n 1: —; J. W. 5: —; Onämnd, Hernösand 1: —; Syskonen I. 2: —; Säfsjö klubb 5: —; Tynderö folkskola 10: 67; C. L., Nyköping 1: —; Nickan, Kärrgrufvan 1: —; Skolbarn i S — o 2: 50; Från en liten skola i Helsingborg 5: —; Anna, Upsala 1: —; Sommargäster på B — g 6: —; A. B., Sundsvall 10: —; » Fyrväpplingen i Halland » 2: —; Lilla Ingeborg, Helsingborg3:11; H — N — 20: —; Mary och Dick 1: 50; C. F. 1: 50; » En fattiglapp » 0: 50; Från barnen vid Hargs bruks småskola 1: 30; Från barn i flickskolan vid Karmansbo 3: —; Lisa 1: —; Ida, Selma, Greta, Jenny, Alde, Meta, Hanna, Magnus, Janne och B., Anundgård 50; A. O. 2: —; Ferdinand, Augusta, Hildur, Hedvig, Ester och Kuth, Sollefteå 3: —; L. 0: 50; » Trion », Umeå 3: —; Märta och Kjerstin, Göteborg 2: —. Canitueeict.
Af Diskont-direktionens, i anledning häraf, infordrade utlåtande är vordet upplyst, alt, sedan ifrågavarande lån år 1832 till betalning förfallit, gäl - denärerne funnits sakna all annan tillgång, än de hos Baron C. J. Fleetwood utmätte fastigheter, hvilka vid försäljning icke uppgått till beloppet af deruti intecknade fordringar, samt att ingen utdelning erhållits hvarken från C. A. Gödeckes konkursmassa eller J. Gödeckes urarfvabo; att de af Baron Fleetwood sedermera gjorde afbetalningar blifvit använde till godtgörande af ett utaf honom i Bankodiskonlen upptaget lån, stort 2400 r:dr banko; att då i Januari månad 1849 underrättelse erhållits, det a rf efter en afliden syster skulle halva tillfallit Gödecke, hvilken dittills icke kunnat å sin diskontskuld göra någon afbetalning, Diskontverkets anspråk på liqvid för dess fordran bos honom gjorts gällande, dock utan att något af berörde arfi exekutiv väg kunnat tillvinnas, enär detsamma från Justitie-kollegium genast blifvit uttaget af dem, som, för derå lemnade förskotter till Gödeckes underhåll, erhållit invisningar till sin godtgörelse; men alt Gödecke, då Diskontverkets kraf icke desto mindre i exekutiv väg fortsattes, lill Direktionen inkommit med ansökning, deruti han, jemte framställning af sin nödställda belägenhet och tvånget för honom att göra cession, om icke några mildrande vilkor för hans diskontskulders liqviderande beviljades, förklarat sig, genom slägtingars understöd, vara i tillfälle erbjuda 666 r:dr 32 sk. banko i afbe - i Banko-Utskottets Utlåtande, N:o 53. täkling på sitt lån, så vida han vunne befrielse från alla exekutiva åtgärder, intill dess Piikets Ständer sig yttrat öfver hans tillämnade ansökning i syftning alt från ifrågavarande skuld blifva befriad; alt
N:o 22. om åtskilliga ändringar i dess sträckning, äfvensom anvisande af erfor derliga medel för densammas fullbordande genom norra Småland och Östergötland under den tid nästa statsregleringsperiod omfattar. Motion N:o 467. Stats-Utsk. Utlåt. Nös 29 och 87. om undersökning i och för föreslagen ändring i dess sträckning från sjön Salens norra ända. Motion N:o 225. Stats-Utsk. Utlåt. Statskontoret, om lönetillökning ål Kammarskrifvarne derstädes. Motion N:o 381. Stats-Utsk. Utlåt. R. St. underdån. Skrifv. Statsverkets tillstånd oell behof, angående afslag i vissa delar å de af Kongl. Maj:t i des nådiga proposition äskade anslag. Motion N:o 295. Stats-Utsk. Utlåt. St. underdån. Skrifv. Stensjön, angående dess sänkning. Se Tjurken. Stipendier, angående sådana åt elever vid folkskolelärare-seminarierna. Se Folkskoleläi are-seminarier. Straffad person, om rättighet för sådan att efter viss tid åter inträda i medborgerliga rättigheter. Motion N:o 358. Lag-Utsk. Betänk. N:o 35, Utlåt. N:o 55 samt Mern. Nös 70, 74 och 78. R. St. underdån. Skrifv. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 39 och Utlåt. R. St. underdån. Skrifv. Straffoch arbetsinrättningar, angående en fullständig organisation deraf. Motion N:o 468. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Strengnäs, om anslag för uppförande af ett sjukhus derstädes. Motion N:o 429. Stats-Utsk. Utlåt. StllbbÖresafgift i Norrbottens län, angående dess användande efter nödiga afdrag till befordrande af länets odling och angående dess förvaltande af landstinget. Motion N:o 330. Stats-Utsk. Utlåt.
ReträfFande extra statsanslagen till cellfängelse-byggnader, hafva Revisorerne dels anmärkt, att kostnaden för redan färdiga fängelsebyggnader i räkenskaperna inoch utbalanserades, ehuru, enligt Revisorernes tanke, dessa kostnader'rätteligen bort, efter byggnadsarbetenas fullbordan, ur räkenskaperna afföras, dels fästat uppmärksamheten derå, att icke mindre än 55,949 R:dr 43 sk. 7 rst. vid 1853 års slut innestodo obegagnade af de medel, som för åren 1852 och 1853 blifvit för ifrågavarande ändamål anvisade; — med afseende å hvilka anmärkningar Styrelsen uti det afgifna underdåniga utlåtandet erinrat, att, om fängelsebyggnads-reformen betraktades såsom ett helt för sig, det svnles vara i sin ordning, att de derför använda kostnader årligen balanserades intilldess reformen blifvit fullbordad, likasom det torde vara af intresse att på ett ställe hafva alla kostuaderne sammanförda, samt alt det af Revisorerne såsom iuneslående uppgifna beloppet, 55,949 R:dr 43 sk. 7 rst., utgjorde summan å kassa-konto i hufvudbokeu, hvaremot den balanserade behållningen endast uppginge tili 18,466 R:dr 24 sk. 8 rst ; — och får Utskottet, vid betraktande af hvad sålunda förekommit, hemställa, att vid den underdåniga förklaringen må bero. Stockholms stads kronoräkenskaper och lunens landsböcker. § 45. Förkl. pag. 246.)
Hvad beträffar Friherre Cederströms yttrande , att en skicklig Lärling skulle ofta af Mästaren användas lill andra syslor, så förstår jag icke, hvad Mästaren då skulle hafva för vinst äf hans skicklighet i arbetet. På alla dessa skäl tror jag, att man bör nöja sig med det Normal-Contract, som redan finnes i Tjenstehjons-stadgan. Jag tror icke att om man ville erbjuda Svenska Nationen i allmänhet att förändra denna Stadga, och ingå Contracter i alla punkter den innefattar med hvarje serskilt Tjenstehjon, detta af många skulle blifva antaget. Herr Hjerta : Här är blott frågan om 5io Den 12 November f. m. Mästares Contracter med Lärlingar, men icke med Gesäller. Hvilket förkommer i 3:dje Artikeln. Hvad de förra angår finnas redan i denna § ett Normal-Contract, nemligen att Lärlingen vid 18 års ålder må blifva för Gesäll förklarad, om han dertill visar sig ega skiclighet. Således är denna § de värde Ledamöterne redan till nöjes, och beslutet derom bör icke längre uppehållas. Herr Lagerhjelm: Man har anmärkt att orsaken , hvarföre Contracter borde införas, vöre, att derigenom bereda utväg åt Lärlingen, att kunna komma ifrån läran, när han åstundade. Men att detta icke är meningen med Utskottens Betänkande, slutar jag deraf, att det alltid står honom fritt att gå ifrån Mästaren, äfven om denna punkt ur Författningen skulle utgå. Någre hafva såsom medelväg föreslagit, i stället för särskildta Contracter, ett allmänt Normal-Contract. Hvad inbegriper detta väl annat, än de allmänna förhållanden, som i författningen stadgas emellan Uärlingar och Mästare; och just en sådan Författnings existence bevisar , att intet annat Contract kan uppgöras. Friherre Cederström: Det har blifvit sagdt, att en Lärgosse äger rättighet att skilja sig från Mästaren när han vill. Det är likväl icke så, om han står under dess föräldrarätt, då han först vid 18 år kan blifva Gesäll. Är förhållandet annorlunda, men icke nå - Den 12 November got Contract ingånget, så behåller Mästaren honom på samma sätt.
Det i Riksgälds-kontoret Jyflade och på förcskrifvet sätt begagnade lånebeloppet må, utan ränta och kapitalafbetalning, innehafvas till det i 3:dje punkten bestämda årets utgång; hvarefter oell intilldess lånet är lill fullo godtgjordt, sex procent af dess ursprungliga belopp böra lill Riksgälds-kontoret årligen återbetalas, deraf ränta efter fyra för hundra å det oguldna kapitalet först beräknas och afgår, samt öfverskotta utgör kapitalafbetalning. För lån lill uppförande af vanliga trädhus i de städer, der låneunderstöd för sådana byggnader kunna erhållas, kommer den årliga kapital-afbetalningssumman och räntan alt serskildt bestämmas till ett jemförelsevis högre belopp, än för lån till byggnader af sten eller annat icke eldfarligt ämne. o
Och i detta samma ögonblick — på hvad vis, eller i hvilket sammanhang vet jag ännu icke, — i detta samma ögonblick suto framför mig inne i mörkret två ögon och betraktade mig. Det var Ursulas, den vackra Ursulas ögon, sådana som jag sett dem ett kort moment för många år sedan i bondstugan i hennes fars värdshus. ARKIMEDES’ PUNKT En förmiddag sist i mars står jag på balkongen till mitt pensionatsrum vid Schiffbauerdamm och slickar solsken. Det är helt gassigt; jag känner, hur värmen qväller mjukt in i blodet, och kan rent af följa den på dess väg från lem till lem och från partikel till partikel. När jag lyfter ögonen från lastpråmarne, som ligga der vid båda kanterna af Spree, och de väl ha hunnit famna det vidsträckta virrvarret af tak, spiror och skorstenar, — hela partiet mellan den nya riksdagsbyggnadens massiva komplex med dess gyllene, soltindrande kupol samt Centralbangårdens enorma båghvalf af jern och glas —, så förlora de sig i ett haf af ljus, i himmelrummets ännu enormare båghvalf af tindrande blått, som spänner sig öfver jättestaden och i hvars midt solen sitter som en rund öppning, genom hvilken ljuset gnistrande frustar ut från oändliga ljusregioner der bortom. Och när så blicken, bländad och trött, vänder tillbaka nedåt igen från sin himmelsfärd, blir den hvilande ute i horisonterna, der luften står som en tät, blå, i svart förtonande rök, hvari konturerna teckna sig mjuka. Som jag står der, känner jag med ens, att det icke bara är solvärmen, som qväller igenom mig. Det är också något annat. Det har kommit i solvärmens följe. Jag gör mig icke reda för, hvad det är, utan låter mig tagas deraf. Jag hör icke längre hvisslandet och fräsandet derborta från jernvägshallen och ser icke mera tågen såsom svarta ormar slingra sig ut och in genom dess jättegap. Sinnena domna af, medan jag försjunker i det der, som kom i solvärmens följe och som jag helst icke bryr mig om att titta in i för att få veta hvad det är.
Utgifter: Kul vert ar och afloppstrummor Viadukter och broar Vägänlägguingar i banan Vägomläggningar . Ballastning Transport och nedläggning af sliper och räler samt upphandling af sliper Bangårdar och byggnader Stängsel, grindar och bommar Rörliga materielens uppsättning Sjukvården Expropriations-omkostnader Diverse utgifter Förvandling (effekters slopning) Afskrifning (slitning å förrådet) Öfverstyrelsen (förvaltningskostnad) Balans till år 1862: Anmärkning: 121 — Transport: Uppbörd: Trafik-inkomster Hushyror Diverse inkomster Balans till år 1862: Skulder Kredit. Sunni Skulder Utgifter: Ofverstyrelsen. Byrå-a fdelning en. Ritoch skrifmaterialier tn. in. 599: 94. Hushyra, ved och ljus 110: 62. Ingeniör-afdelningen. Tjenstemäns aflöning 3,300: — Banvallens underhåll .. 3,421: 25. Kulvertars och afloppstrummors dito 52: 96. Stationers och husbyggnaders dito .. 7,132: 1. Inläggning af nya sliper 2,675: 16. Dito af nya räler 1,662: 93. Telegrafers och signalers underhåll 185; 9. Trafik-afdelningen. Bevakning och signalering 9,287: 59. Skrifmaterialier och tryckningskostnader 3,432: 5. Yed och belysning inom stationerna 2,763: 28. Maskin-ajdelning en. Maskiners och verktygs underhåll .. 6,482: 72. Arbeten för Ingeniör-afdelningen 1,855: 6. Dito » Trafikdito 78: 42. Dito » Förrådsdito 332: — Lokomotivers och tendrars underhåll 10,303: 6. Passagerarevagnars dito 1,842: 73. Godsvagnars dito 5,373: 63. Lokomotivförares m. fl:s aflöning 18,279: 69. Förråds-afdelningen.
Jag får derföre ödmjukast hemställa, att det Stats anslag, som är bestämdt till Underhåll och Reparation af Kongl. Slottet och de Jen 5 Januarii. 185 Publ<que Byggnaderne i Hufvudstaden, och om hvars tillökning Konungen, i sin Nådiga Proposition angående Statsverket , gjort en framställning, måtte blifva sä tillräckligt, att en Predikstol, Chorskrank och AlfarDecoration uti denna Kyrka, som icke äger någon serskilt Fond eller Cassa, må kunna påkostas. Den Summa, som härtill erfordras, kan troligen ej blifva betydlig, och om Riksens Ständer skulle behaga densamma bevilja, barde, enligt min tanka, det vilkor dervid fästas, att endast Sven: ska Materialer och Svenska Mästare användas.’ Ett sådant beslut tror jag vara Riksens Ständer värdigt, då de derigenom begagna ett till: fälle, att offra en skyldig gärd af vördnad och tacksamhet åt Minnet af Sveriges största Konungar och Hjeltar. Detta mitt Anförands anhåller jag ödmjukast må till Riksens HögJ loflige Ständers Statsutskott varda remiiteradt och med de öfrige RiksStånden communiceradt, Lades på bordet. Hans Excellence Herr Friherre Fleming, Claés: I anledning af hvad Herr Rothlieb yttrat, torde det tillåtas mig, att upplysningsvis tillägga : Det var den förtjente och nu mera aflidne Presidenten i StatsContoiret, Friherre Lagerheim, som för några få år 6edan fann RiddarholmsKyrkan i det förfallna tillstånd , att han derom gjorde underdånig hemställan till 186 Dea 5 Jannani♦ Kongl. Majit, en hemställan, den han under; stödde med ett kraftigt skäl till bifall, då han föreslog en, för den tiden, till Reparations företagande tillräcklig Summa, hvilken han genom sin klokhet och omtanka bespart, så att ■ Reparationen, utan Statens särdeles betungande, kunde företagas.
Häraf blefve emellertid nödvändigt att exercismedlen, uti hvilka någon nedsättning icke, enligt Departements-chefens åsigt, borde ega rum, fördelades på sätt Kongl. Maj:t föreslagit och skulle i fall den äskade summan beviljades för personalens öfning sannolikt komma att utrustas, och användas 2 ångkorvetter på aflägsna farvatten, 1 ångkorvett för kadetters öfning, 1 å 2 af de nya krigsfartygen på närmare belägna farvatten, 3 bataljoner skärgårdsfartyg med tillhörande 3 kanonslupar och 6 rekognoseringsfartyg, hvarigenom nödig öfning kunde personalen i begge rigtningarne bibringas. En alldeles motsatt åsigt om behofvet af en sådan fördelning af sjövapnet och flottans personal, har Herr Lilliehöök, C. B., sökt göra gällande uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt och till Utskottet remitterad motion, N:o 108, deruti föreslagits, att det belopp, som Rikets Ständer komme att anvisa till exercis af Flottans bemanning, måtte odeladt ställas till Kongl. Maj:ts disposition och icke, som Kongl. Maj:ts nådiga Proposition rörande behofven för 5:te Hufvudtiteln gåfve anledning till, fördeladt i särskildt anslag för öfning af det yttre och särskildt för öfning af det inre sjöförsvarets personal. Till denna hemställan hade motionären föranledts deraf, att i bilagan till den nådiga Propositionen den åsigt vore uttryckt, att högsta möjliga tjenstbarhet för flottans personal ej skulle kunna vinnas utan att det inre och yttre försvaret erhölle hvar sin särskilda personal, och att en fördelning af flottans personal i nämnda rigtning oförtöfvadt borde verkställas, åtminstone med hänsigt till tjenstgöring, och att, såsom ett uttryck af denna åsigt, en delning af exercismedlen blifvit föreslagen. Då för hvardera grenen af sjövapnet, en fördelning af gemenskap och underbefäl redan faktiskt egde rum, måste den, såsom nödvändig nu ansedda fördelning gälla officerspersonalen.