Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
JBonungen iu^cmte bå, förr dn 9Riföbagen åtffiltö, Ifela <Statö*SRåbet8 tanfar i amnet od) mebbeie IRiföhagen, på fRiföfalen, (Sitt famtpde eder be orfafcr, för ffmilfa .Span Beflutet ej gobfanner. § 82. fpmab till dnbring af ©runblagarna, uti föreffrifmen orbning, 3fifö (Såfom ©runblagar ben £rt)dfriI)etö IRiföbagen ager gemenfamt @Ml* od) @rtminal SSeflutar Sörffag beröm till konungen, -j Bcflut fattat, mebbele Sfliföbagen antingen ©itt [amtpcfe till bejj åftunban eller ©ina flät att bet magra. Jlan konungen ide förr, ån fftif öhagen åtffitjeS, fatta — unberråtte bå Sftif öhagen mib befi näfta fammanlomft någon lagfråga för Sltföbagen framftälla, famt mebbele ©in — tjttranben åt fHiföbagctt, font rneb frågan mibare förfar, fåforn i 9tiföbagö Ifttföbagen åge ocl gemenfamt meb konungen ftifta, förånbra eller upip® fjäfma JfprMag; bod att bermib erforbraö famtpde femmäl af Sillman t Äprfomöte. Dfmer Sörflag angåenbc bplif Sag fiola, på fått i mom. 1 fägö, @tatö SJteb görllaring giföaer, funna ogiltaö af förft berefter famutantråbanbe Stiföbag, få od, om förf läring angår ämne, forn till ,fct)rfo Uti Sfriföbagenö Jvatnrar må frågor alla flag. Stiföbagcn åge bod ide maft finner.
Jag finner mig föranlåten nästan bedja om ursägt, för det jag faller 256 Den 19 Junii f. m. in i denna allvarsamma discussion med upplysning i en detaljfråga af mindre betydenhet, men noggranhet är en art af pligt uti alla ämnen, som blifva föremål för offentlig behandling, och hvarå allmän uppmärksamhet fästas. Det har blifvit sagdt, att * GallaSpektaklet soiia gafs, i anledning af H. K. H. Hertigens af Skåne födelse, först calculerades kosta 8,00*0 Ridr, men att Förste Directeuren öfver Kongl.' Majits Spektakler sedermera hegärde och erhöll ett tillskott af 1,900 R:dr, med tillägg af något hrutit tal. Någon irring har häri egt rom; ty förhållandet är icke alldeles så. Ferdinand Cortez, hvilken gafs som GallaSpektakel vid ofvannämndé glädjefulla tillfälle kostade 12,700 Ridr, och var den kostsammaste, som blifvit uppsatt på vår scen, sedan Operan Gustaf Wasa. Jag begärde dock icke af Kongl. Majit mera än 8000 R:dr i och för GallaSpektaklet, påräknande att det återstående af kostnaden successivt skulle ersättas genom det tillopp den förmodades gifva, då den uppfördes åt Allmänheten. Det öfriga tillskottet, som af Kongl. Majit i Nåder . erlades, utgjorde betalning för de 2ine frispektaklcr, som efter GallaSpektaklet på Kongl. Majlis Nådiga befallning gåfvos, och hvilka beräknades efter 972 Ridr för aftonen, som gör brutto-inkomsten för fullt hus. Det är endast desse upplysningar jag har velat hafva äran meddela, i afseende på en förfluten - / Den 19 Junii f. ro. fluten mig anförtrodd befattning, hvilken tillfälligheten nu fört å bane. Herr von Hartmansdorff, August: Angående öfverskottsmedlens tillgripande, liar jag långt före detta yttrat min öfvertygelse, att inga andra dispositioner borde göras af Statsmedlen, än dem som öfverensstämde med Ständernes beslut; men då bör ock
Maj:ts Befallningshafvandes i Örebro län underdåniga memorial af Angående penden 5 sistlidnö Januari, med öfverlemnande af Landssekreteraren i länet G. Hö- sionsruu för korbergs underdåniga ansökning, att, enär han, som, i följd af sjuklighet, ådragen genom ansträngdt arbete i Statens tjenst, sedan år 1855 nästan oafbrutet åtnjutit kåberg. tjenstledighet, numera, vid uppnådd ålder af 58£ år, icke kuude påräkna förmåga att sköta sin tjenst med den håg och drift, som det allmännas kraf påkallade, och ej heller, på sätt företedt läkarebetyg vitsordade, kunde utan fara för sitt helsotillstånd i tjenstgöring återinträda, Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer göra framställning om sökandens uppförande å allmänna Indragningsstatcn till åtnjutande af en efter löneinkomsterna vid landssekreteraretjensten skäligen lämpad pension af 4,500 R:dr årligen, derest sökanden, efter derom gjord underdånig ansökning, af Kongl. Majit erhölle nådigt afsked från tjensten; till hvilken underdåniga ansökning Kongl. Majrts Befallningshafvande tillstyrkt nådigt bifall, enär sökanden varit i Statens tjenst 36 år och mer än 22 år ordinarie Landssekreterare, och det icke kunde antagas, att han, vid nu uppnådd ålder och efter långvarig tjenstledighet, skulle kunna åter ingå i utöfning af sin tjenst och densamma, i betraktande äfven af de förändrade förhållanden, som i åtskilliga delar af förvaltningen under sednare tider inträdt, fullt nöjaktigt sköta, samt dessutom tjensten icke lämpligen borde för längre tid uppehållas genom vikarier, hvilka ofta måste ombytas och icke alltid stöde att erhålla på de vilkor, som under förhanden varande förhållanden kunde erbjudas.
Den i 4§. antagne grund för rösträttighet vid Socknestämma skall vid tillämpningen, serdeles i städerne och företrädesvis i hufvudstaden, vara orättvis och alldeles otjenlig, enär endast fastighetsegare äro tillagde beslutanderätt; men alla, sorn å landet lefva af capital, löneinkomster eller andra yrken än åkerbruk å egen jord , samt alla hyresman i städerne äro betagne till och med rättigheten att sig å Socknestämma infinna, aöie Cap. Byggninga-Balken stadgar dock, att alla, sorn i Socknen bo, skola Kyrka bygga och underhålla, och i städerna, åtminstone Stockholm, äro hyresmän underkastade flere lill Kyrkan utgående afgifter, hvilka vanligtvis blifvit efter bevillningen beräknade. Genom Kongl. Förordningen dea 18 Sept. 1765 finnes erläggandet af brandvakts-afgift stadgadt såsom vilkor för hyresmans i Stockholm röstningsrätt vid Prestval och äfven, sedan 1817 Lagsamt Allm. Bes i-’»- och Oeco/i.- Utsh:s Betänkande JV:o /fo. 3 års Förordning utkom, har man funnit sig föranlåten alt, jemväl till af Autoriteterne äskade Socknestämmor kalla hyresman, hvilka utgöra den talrikaste delen af hufvudstadens invånare, som till hvarjehanda ändamål och till ett högst betydligt belopp deltager i försarnlingarnes utgifter. Härvid har emedlertid de största svårigheter mött alt tillvägabringa lagligen bindande beslut, utan bestämda och bindande former för omröstning. Det har blifvit, tili afhjelpande af omförmälde missförhållanden , föreslaget: att hyresman i städerne måtte tilläggas röstningsoch beslutanderätt å Socknestämmor; att bevillningen för sistförflulna året vid röslberäkningen borde tagas till grund, och ett minimum bestämmas, för vinnande af en sådan rättighet; och att vederbörande skulle inför Pastor eller Kyrkorådet legitimera sig genom conlributions-sedlarnes uppvisande, före Socknestämman» på det voterings-längdens uppgörande ej måtte upplaga tiden för öfverläggningen. Den i 5:e §.
Önskningar i denna riktning hafva ock vid de sednaste riksdagarne icke uteblifvit. De under sistlorlidne riksdag väckta motioner VIII och detaljerade förslag i ämnet utgöra derpå ett förnyadt bevis; och då de ändamål, för hvilka kommunerna, så länge de vidblifva sin bestämmelse och sitt begrepp, arbeta, alltid tillika måste, ehuru lokala, anses vara statsändamål, som bäst befordras, ju större lokalkännedomen är; då väl ordnade kommuner derjemte, naturligen, äro de säkraste organer, från hvilka statsförvaltningen kan erhålla de för sin verksamhet och sina beslut erforderliga, föregående upplysningar, och de sålunda på dubbelt sätt kunna sluta sig lill denna; så torde dessa önskningar så mycket hellre förtjena ali motsvaras, så vidt det kan ske utan förnärmande af de grundsatser, på hvilka de från statens ovilkorliga öfverhöghet härflytande rättigheter hvila, som de i alla afseenden öfverensstämma med de samhällsbegrepp, hvilka i alla tider, om än under vissa perioder med försvagadt lif, genomgå vårt folks historia. Under full kännedom af frågans stora vigt hafva derföre Committerade i denna syftning sökt lösa sitt uppdrag, och om åtskilligt uti de nu utarbetade förslagen ännu bibehåller en exceptionel karakter, är orsaken dertill att söka dels uti de lagars positiva beskaffenhet, med hvilka Committerade dervid kommit i beröring, men som de, till följd af statsförfattningen, icke ansett sig kunna föreslå till ändring, dels ock uti de nuvarande sakförhållandenas egna fordringar. Committerade hafva dervid lörst ansett den borgerliga kommunalstämman och den kyrkliga stämman böra särskiljas; en åsigt, som äfven redan år 1840, efter hvad från den tryckta samlingen af dåvarande Kyrkolagscomités förslag kan slutas, finnes hafva varit påtänkt.
Kamrear-Rin uti skrifvelse!' af d. 7 Juli 1843, anmodat K. Statskontoret och K. General-Tullstyrelsen, att innehålla hälften af President, af B illberg hs - hos nämnde Verk ägande pensionen, så hade genom dessa innehållningar ifrån och med Juli månad 1843 intill President, af Billbergh» död i April månad 1850, enl. betyg från K. Statskont. och K. General-Tullstyrelsen en ytterligare tillgång till balancens gäldande blifvit beredd af 17,687 Ridr 37 sk. 1 rist b: ko. Om nu Adv.FiskisEmb. fått fullfölja sina indrifningsåtgärder emot Presidenten af Billbergh, så är det utom allt tvifvel, att alla här ofvan upräknade tillgångar,'tillsammans utgörande 41,263 Ridr 31 sk. 4 rist biko, redan skulle uti Kronans kassa hafva influtit samt Ädv.Fiskalen följaktligen också, enl. 23 § af K. Kammar-Rins Instrukt., hafva undfått 12 proc. å berörde summa. Men genom K. M:s tid efter annan meddelade Nåd. Beslut af d. 13 Mars 1844, d. 17 Juni 1845 och d. 28 Sept. 1848, anbefalldes upskof med utslagets verkställande emot President, af Billbergh med honom tillerkänd rättighet så väl att fritt disponera den del af sin lön, för hvars återgäldande han ställt säkerhet, som äfven att upbära de pensionsbelopp, om hvilkas innehållande K. Kammar-R:n hade förordnat; och slutligen har K. M., sedan R. St. dertill lemnat sitt samtycke, genom Nåd. bref af d. 8 Juli 1851, förklarat President, af Billherghs sterbhusdelegare böra från den President. ålagde ersättningsskyldighet njuta fullkomlig befrielse, hvarigenom ingenting af de i qvarstad satte tillgångarne kunnat genom Adv.FiskisEmbis försorg indrifvas och i kronans kassa lefvereras.
B) Undervisningsanstalter för sami befrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmanna-näringar, äfvensom fislceri-näringens understöd. a) Landtbruks-akadcmiens underdåniga memorial af den 14 sistlidne Juni, hvaruti, sedan Kongl. Majit, under den 3 April detta år, jemte meddelande af nådigt beslut angående en af Gottlands läns Hushållnings-sällskap gjord och till Akademien remitterad underdånig framställning om anslag till upprättande af ett allmänt utdiknings-system för detta|län, tillika i nåder anbefallt Akademien, att före instundande riksdag till Kongl. Majit inkomma med underdånigt utlåtande och förslag rörande de allmänna åtgärder till svenska jordbrukets ytterligare befrämjande, som i den af bemälda Hushållnings-sällskap antydda syftning eller eljest kunde anses nyttiga och tjenliga att under den närmaste framtiden med statsunderstöd bringa till verkställighet, samt om de anslag, hvilka i sådant afseende behöfde hos Rikets Ständer äskas, —■ Akademien, till åtlydnad häraf och efter att i ämnet hafva infordrat sin Förvaltnings-kommittés betänkande, framstäldt 15 särskilda, här nedan upptagna förslag i syfte att fortskynda jordbrukets utveckling till högre fullkomlighet, nemligen: l:o angående en allmän plan för vatten-aflednings-arbeten, m. m. Härvid har Akademien, under åberopande hurusom Kongl.
Saldo från år 1888 ... 106: o 4 Ränta ... 5: 0 3 Platsförmedlingsafgifter 148: 6 0 Bidrag f r h Centralbyrån 300: - Afsärid t till Centralbyrån Annonser Postporto Diverse ... Lön åt föreståndarinnan Lön At vikarie . Kassabehållning . Summa kronor 569: 6 7 Bil. S t y r e l s e n s for Fredrika-Bremer-Förbundets arsberattelse t i l l Arsmotet 1890. sjukkassa Sjiikkassans verksamhet har under året 1889 fortgått och utvidgats på satt följande siffror utvisa: Delegarnes antal, som vid 1888 års utgång var 1 3 6 hade vid slutet af 1889 höjt sig till 153. För kassans kapitalslallniiig, utgifter och inkomster redovisas i kassaförvaltarens rapport. Under året har ett sammanlagdt belopp af kronor 1,524: 6 O shsom sjukhjelp utdelats (mot kronor 694: 6 0 föregående år). Kassans expedition har hållits öppen i Fredrika-Bremer-Förbundets lokal en gång i veckan, hvarjemte anmälningar mottagits å denna lokal kl. 11-4 alla dagar. I afseende på inträde i kassan galler fortfarande: att kvinnor tillhörande de kategorier, fiir hvilka kassan närmast varit afsedd, utan vidare vinna intrade under förutsättning af rent läkarebetyg; att för inträdessökande med kvalificeradt Iakarebetyg afgörandet ligger hos de tre läkare, som tillhöra styrelsen; samt att i öfriga fall styrelsen i sin helhet beslutar. Kassaförvaltarens redogörelse lyder som följer: Vid 1 8 8 9 års utging utgjorde sjukkassans En Stockholms stads obligation 1,015: 4 2. Fordran i Stockholms lans sparbank ... 1,578: 2 8.,, In tecknings-Garanti-Aktiebolaget ... 56: 6 i. Kontant 23:. 88. Summa kronor 2,671: 1 9. Sjukkassans kapital. Summa kronor 2,671: i!
Utskottet delar dessa åsigter; såsom följd hvaraf Utskottet äfven tillstyrker, att den föreslagna förändringen icke mätte bifallas. 12 Kap. fl §. Herr Thomée har förmält hurusom det gais en tid, då de Heste trodde, att med skifteslag blott skulle förstås de hemman, som med hvarandra hafva sammanblandade egor, och att således egare till delar uti hemman inom skifteslaget icke skulle vara, till följd af Skiftes-stadgans föreskrifter, ovilkorligen förbundne, att låta dessa delar i sammanhang med skiftet å karta och mark utläggas, men detta missförstånd, som redan i 9 § i 12 kap. Skiftes-stadgan vore temligen tydligt visadt, hade dessutom blifvit på det fullständigaste ådagalagdt genom flera Kongl. Maj:ts Nådiga Utslag, likmätigt hvilka laga skiften blifvit ogillade derföre att landtmätaren endast delat emellan hemmanen, enär följaktligen skifte icke skett emellan alla delegarne, eller, såsom det också hette, hela skifteslaget. Att landtmätaren borde dela emellan alla delegarne lede således lika litet något tvifvel, som att motivet dertill vore, såsom det sägs i fl § 12 kap. Skiftes-stadgan: ”att ytterligare kostnader i detta afseende må besparas och oreda vid egornas bruk förekommas.” Men oaktadt ett sådant motiv, hade likväl nästan vid hvarje riksdag sedan år 1828 blilvit iöreslaget, att delegare i eli och samma hemmans-nummer icke rnåtte, emot deras enhälliga önskan tvingas att låta stycka detsamma på en gång med öfriga hemmanen i skifteslaget. Dessa förslag hade emellertid alltid blifvit förkåsfade, derföre att den nu gällande ofvanbérörda föreskriften skulle lända till delegarnes Sammans. Lagsamt Allm. Bes v.- och Ekon.-Utsk. Bet. 13 uppenbara fördel, enär, till följd deraf, samtlige skifteslagets delegare, nied en högst ringa tillökning i skiftes-kostnaden, fingp på en gång sina egolotter utlagda.
Jag förbehäller mig att in. gen inskränkning mätte göras i hwar och ens frihet att yttra sig sä mycket han behagar. Wid benna Riksdag har handt att äkskiliige tält 4 a 5 Sänger. Herr Klingsporr, 6erstt: Hwar Ledamot bör fä kaia sä mänga gänger han will. Herr käklman: Dek öfwerensstämmer fullkomligen med mm önskan vin nägot kan widlagas till förekommande af öftverftödiea discusiiomr, hwariill torde bidraga om i RiddarehusOcdningen stabgas at! Uti Den n November. 629 uti elt och samma amne, hwar och en Ledamot eg« dast en gang bör kunna yttra siq; likwäl torde ett säoant stadgande förtjena den noggrannaste uppmärksoMM, sä att ingens rä lighet derigenom ^ran es. Vtängen gang händer art anmttkningar göras mot hivad någon anfört af sadan beskaffenhet att de lärt bade kunna och böra weder^ggas. Det more ival dä icke uti fin ordning om den som anfört någor pä gansta goda och grundeliga stil, skulle pä en gäng höra den basta fak öfwer inda kastad, genom ett fiygtigt fast mä handa qwickt infall, utan art äga tillfälle att »vederlägga dylika inkast. Men pä en annan iida äter har man exempel, att dä en och samma person ärstilliga gänger tali i samma ämne, har fluteligen difcoursen bifwit aldeles ledd ifrän den sak, hwarom fräga' warit och öfwerläggningen förbytt till en ordstrid, ledande till personalifering, som pä intet färt kan förenas med det lugn som böe beledsaga allmänna öfwerläggningar, och som dessutom borttager en lid hwilken dyrbarare borde anwandas
Jag har förut i fråga om helsö - D« n 10 Mars f. ra. 263 vålden hänvisat Frih. Cederström till det vidsträckta begagnande af denna rätt, som ägt rum, utan att R. St. någonsin derom särskildt beslutat. Nu får jag inskränka mig till alt instämma i hvad Hr Frih. o. Landtm, i afseende på detta förslag yttrat, äfvensom i hvad Hr von Hartmansdorff derom anfört, och jag afstyrker således bifall till Gr. af Ugglas’ förslag. Hr Lagerheim, Lars Magnus: Hvad först angår Gr. af Ugglas’ förslag, så synes det mig håde till ordalag och syftning alltför nära beslägtadt med den fråga, sorn i sista plenum af R. o. Ad. blef afgjord, för att nu komma under R. o. Ad:s ytterligare öfverläggning. Jag begagnar likväl detta tillfälle, då jag sisth plenum händelsevis var frånvar. vid detta besluts fattande, att yttra den vissa förhoppning, att vi genom MedStåndens inverkan må lagligen kunna komma ifrån det ändamålsvidriga beslut, som då fattades, hvilket, efter min förmening, säkerligen skulle komma att omintetgöra all förmånlig påföljd och all inflytelse af communal-styrelser i landet. Då inga afgifler få bestämmas, blir denna styrelses verksamhet alltför begränsad. Att R. St. ensamme äga alt sig beskatta kan icke sättas i tvifvel, men att R. St. och K. M. äfven må äga att denna sin rätt åt communerna uppdraga, är ingalunda efter min förmening stridande emot grundlagen, och måste gälla intill dess R. St. och K. M. vid en påföljande riksdag derom annorlunda besluta. Det synes således på intet vis grundlagsstridigt, och jag hyser, på sätt jag tagit mig friheten nämna, den förhoppning, att vi måtte lagligen komma ifrån detta beslut, emot hvilket jag nu får till prot. nedlägga min reservation. Frih.
Då det icke är möjligt att gifva alla indelta bataljoner ett lika antal rusteller rotehålls-nummer, samt anvisningen af nummer för spel och gevärshandtverkare således vid regementena inverkar olika på antalet disponibla bajonetter, torde behofvet af rustoch rotehålls-nummer för spelet och gevärshandtverkarne böra beräknas för hela infauleriet, och fördelningen på regementen och korpser ske i förhållande till deras styrka, så att de svagare finge färre eller inga och de starkare flera indragna och anslagna nummer. Men intet regemente och ingen korps bör få flera anslagna nummer, än regementet eller korpsen bör hafva spel och gevärshandtverkare. De öfriga blifva indragna till regementets eller korpsens lönefond, hvarigenom behofvet af kontant statsanslag der minskas, och de svagare regementena och korpserna få, till fyllande af bristen i anslagna rusteller rotehålls-nummer för spel och gevärshandtverkare, motsvarande anslag i kontant. — De till lönefonderna indragna nummer inberäknas i aflöningstillgångarne efter medelvärdet af befintliga vakansafgifter vid regementet eller korpsen; men ersättningen i kontant, för bristande anslagna nummer, som tillägges en del andra regementen och korpser, utgår efter medelvärdet af samtliga inom arméen sålunda till lönefonderna indragna nummer Komitéu har visserligen, i sammanhang med ordnandet af indelta arméens nummerstyrka, hemställt, att, vid bestämmandet af den inskränkning i bergslagsfriheten, som vederbörande inom bergslag, jemlikt 3 § i Kongl. Förordningen den 20 September 1859, prölvas skyldiga att vidkännas, Kongl. Maj:t täcktes taga i öfvervägande, huruvida icke bergsmansjorden numera bör rätteligen underkastas ständig eller ordinarie rotering i stället för den extra roteringsskyldighet. som af brukande bergsmän nu utgöres; men med afseende på denna frågas för närvarande outredda skick, anser jag densamma här icke böra tagas i be traktande
I det stället lefde den fordom lycklig, ädel och duglig genom from tro, genom öfvertygelse för känslan, den saliga suppleanten för bristande öfvertygelse för förståndet. Låt Bonden åter träda i sitt gamla förtrogna förhållande till sin Själasörjare, låt Presten åter blifva hans ende lärare, som, jemte Christendomens heliga dogmer, bibringar honom bokstafveringens konst, och Svenska Menigheten skall, med förfäders kunskapsmått och under åtnjutan-j de af förfäders laglikmätiga frihet, åter, som i fordna lyckliga dagar, blifva ett mönster för allmoge i hela Europa. Jag besvär således Höglofl. Ridderskapet och Adeln att noga betänka sig, innan ett beslut tages, som så mägtigt skall inflyta på kommande generationers väl, att icke låta sig locka af de klingande namnen Folk» eller Arbetsskolor, eller låta sig imponeras af phraser om kunskapers väckande, af arbetsdrift gej nom meddelad arbetsförmåga, hvilka, trots all deras yttre pomp af djupsinnighet, icke en gång för det lägsta Grammaticaliska förståndet hafva någon mening. L stället må vi hågkomma och djupt inprägla i vårt sinJ ne, att uppväxande medbröders moralitet, caracter och själsegenskaper, äro någon ting Den X Maji för adelf, att vara subject för principlöst företagna paedagogiska experimenter. Undertecknad, Silverstolpe, Axel Gabriel: Det är ej min tanka att nu uppehålla Hög3ofl. Ridderskapet och Adeln med vederlägg-* fiingar af hvad som här blifvit anfördt. jag utber mig blott för det närvarande få nämna, att jag har den äran vara ledamot af den Comité, hvars, för oduglig förklarade, välvilja i dag lupit ett så högtidligt gatlopp; och jag förbehåller mig derföre att, så vida min tid det medgifver och jag finner mig dertill befogad, framdeles få skriftligen yttra mina anmärkningar i detta ämne, för att till O-conomieUtskottet äfven kunna remitteras.
I lika matto anser jag vara gf vigt, att atlöningen för persona"len sä lämpas, att elen lemnar sina innelealvare nöelig utkomst; oelr lläller "jag kore, att Ilnelcr-Ollieerarne i främsta rummet köra torlrjelpas till lönlör"liöjning. "ö:o. llntlervisningsveiket päkallar en reglering, sä att tillfälle wä l»e"reelas ieke allenast ynglingar, som ännu använela sig i Örlogstjensten, utan "oek IIneler-OffieeiLi ne, att viel en offentlig läro-anstalt nnclergä cle examina, "ele äro älagele prssstsr», vle lörie för att vinna OEeers-kelortlrsn oell cle "seelnare fur att kunna tilläggas Lägsta Ilneler-Oflleersgraclens lön, lrvilken "unelervisning nu i privat väg oell mot Letalning elein LiLringas." "6:0. 8eelan llikets 8täneler, uti unclerclänig skrifvelse af elen 23 Ooto"loer 183/j, förklarat, att alla ele intraeler, som, i oell för Läkoell 1^- "rings-anstalterne inflyta oell tleriloianel alven cle uncler rullrik "lnsättnin"gar" päiäknaele Dansk» L^ringsmeelel, döra oalkortatle till nämncle anela"mai framgent använelas, Lemställer jag i unclerclämgLet, att älven elen till"ökning i elessa L^ipenningai', som, enligt sist alslutaele eönvention, intl^ter, "mä lör k^iangs-Nnstalterne parriknas." filter inlle in taneke al livael sälunela Llilvit al Departements-OLelen i unelertlänigLet anlörelt, täektes Longi. !VIaj:t, enär ämnet var ak elen vigt oell omlättning, att, till unävikanele al misstag, synnerlig forskning oell noga Leräkning at lanelets tillgängar mäste löregä ele äs^ltaele loränelringarne, enligt 8tats-Läelets tillstyrkan, i waeler förklara, clet Longi. Naj:t val, lika meä Departemens-OLelen, insäg LeLolvet al llet^elligare anslag lör ett lullstäneligt orelnancle al