Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Motionairens förslag till Lag för privat-Banker och till BankoOrdning, i händelse privat-Bank-systemet antages, kunna vid granskningen icke åtskiljas. Lika med Motionairen önskar jag full ' frihet för pri val-krediten att utbilda sig. Men kan man väl anse privat-kreditens tid vara kommen, när, för alt kunna bli verksam för sig och andra, det fordras först och främst, tillvarelsen af en kostsam StatsBank, och sedan alt denna StatsBank, för alt göra det slag af privat kredit, som Motionairen afser, möjligt, måste uppoffra sin frihet. 56 ,D e n i December. Eu StatsBank skulle det vara, sora man kan behandla och misshandla, huru man behagar, sorn den ovillkorliga förbindelsen, kan åläggas att hålla Cassa på100, 000 R:dr, samt enligt §. i äfven till dubbla beloppet, lill inlösen af privalBankens noter (§. n ,) för hvilka. privatBanken ingen annan tillgång beredt och ingen, annan säkerhet ställt, än intekningshandlingar uti fast Egendom, räntebärande publika papper och actier (J. i). Men finnes några publika papper i vårt Land/ det enda lyckliga Land i Europa och Amerika som sluppit låna och sätta sig i skuld. Actier, sorn kunna göra anspråk uppå, att lån på dem må beviljas, hvar finnas de? in t ek n i n g sh a rull in g ar uti fast Egendom vore således det bypothek, sorn StatsBanken hade att förvänta 5, sköna hypotheker! der hypothsksböcker och värderingsgrunder ännu saknas. Dessa intekningshandlingar kunna varagoda fordringsbevis. Men huru långt kommer man med fordringsbevis i en Bankrörelse, som fordrar Mynt i Cassan. Huru skall det tillgå med bildningen af dessa privatBanker ? Sex fastighetsägare öfverenskomma att till hvarandra utställa skuldsedlar, som de låta intekna i egna fastigheter och sedan, jemte förbindelse-skriften att ansvara en för alla, och alla för eu för Den i December. *7 Bankbolagets skulder, deponera i Statsbanken.
Bäst är för hönsens trefnad, om de om dagarne få gå lösa i ladugården, men detta är sällan tillåtet, utan är bäst att i så fall göra en liten ventil å fönstret, hvarigenom de vid blidväder kunna utsläppas och har man så utanför på en fläck undanskottat snön, så att de få krafsa på bara marken, så må de ganska bra, ty i snö vilja de ej gärna gå, och om de det måste, få de ofta reumatism eller kramp i benen, hvilket stundom är ganska svårt att bota. På så sätt kan man utan några kostnader alls få ett rätt användbart hönshus. Om man däremot ej har en ladugård eller ett fårhus — som äfven är bra — att tillgå, så kan man, som jag af egen erfarenhet vet, med ringa kostnad uppföra ett litet hus åt sina höns af timmer; innanför timret lägges på cirka " jz fots afstånd från detsamma en innervägg af sämre bräder, och däremellan fylles och packas torr sågspån. Golfvet måste också vara dubbelt med sågspån som fyllnad; likaså taket. Bäst är att lägga hela huset hvilande på 4 stenstaplar, på det råttor, som gärna draga sig dit, där höns finnas, ej må komma in. Ett sådant hus för 50 st. höns går färdigt till circa 70 kronor. Golfytan kan i ett sådant beräknas till V Ii qv.-fot för hvarje djur af vanlig storlek och 2 qv.-fot för större. Ett stort fönster, som om vintern förses med dubbelfönster, anbringas åt söder, och under detsamma en öppning för utgång, äfven den med dubbla luckor. Ett så- dant litet hus har stora fördelar. Hönsen värma själf va upp detsamma tillräckligt; de trifvas däri väl med god skötsel; det är lätt att hålla rent hos dem o. s. v. 1 Till hönshuset hör äfven en hönsgård. Bäst är naturligtvis, där så är, att hönsen få ströfva fritt omkring, men det låter sig sällan göra, ty de föröfva därunder åtskilligt ofog på åker och trädgård samt äro utsatta för rofdjur af flere slag. En inhägnad för hönsen fås bäst och billigast af s. k. stängselduk, uppspikad på pålar omkring den plats, där hönsen skola vistas.
Tyskarne i pensionen hade med stort besvär lyckats förskaffa sig ett sexqvarters högt lärkträd, som, uppstäldt på en hög fot, utpymtadt med alla tänkbara granlåter, skulle föreställa julgran. »Granen» stod midt i växthuset mellan två alléer af praktfulla palmträd och såg så förkrympt och sorglig ut, att den med ens framlockade alla hemlängtans andar i min själ. För att förströ mig gjorde jag en promenad i staden, der lifvet brusade och pulserade som vanligt. Luften var varm, som en högsommardag, i gathörnen stodo blomsterförsäljare, utropande buketter af rosor, orangeblommor och violer, hafvet vältrade sig i långsamma blåskimrande vågor mot stranden, och på Chiaian koketterade parasollklädda damer för herrar i hvita linnekläder och bredskyggiga halmhattar. Aldrig hade dessa taflor förefallit mig så främmande som i dag. Utanför kyrkdörrarne sutto skrumpna käringar, utbjudande skelögda jesusbarn af vax med eldröda mantlar ocln guldkronor af papp på hufvudena. Det var det enda, som tydde på helg, om man undantager tiggarne, som fördubblat sin efterhängsenhet i förhoppning, att främlingarnes hjertan nu skulle vara lättare att beveka än vanligt. Utan att märka det hade jag så småningom lemnat staden bakom mig och genom porta Macqueda gått ut på den väg, som förde till landsbygden. Bullret dog bort allt mer och mer. De byggnader, som här på ömse sidor instängde vägen, lågo alla gömda i skuggrika trädgårdar och läto mer ana än se sig. Längre fram togo orangelnderna vid, och de få ekipager, som syntes — det var icke corsotid — rullade framåt med ett visst aristokratiskt lugn. Monte Pellegrinos mjuka spetsar tycktes alldeles sammansmälta med den lätta, genomskinliga dimma, som hvilade öfver synranden, och aldrig hade det beryktade berget förefallit mig skönare, mer stämningsfullt.
Remiss till StatsUtskottet af Olof Gudmundson Bagges från Bohus Län Memorial, angående anslag af Statsmedlen till gäldande af Mantalsskrifvaren Åkerströms innestäende Mantalsskrifvare-provision, samt af en förlängning af praescriptions-tiden för fordringsägare i StatsContoiret; af Hans Hanssons från Stora Kopparbergs Län, angående beräknings-sättet af 284 Den 15 Juni. Rentepersedlar efter Kronovärdi: af Eric Svem. som från Bohus Län, m. fl. angående medels anslående i RiksStaten till eislittning för det lidande, som under sista krig vissa Härader i Bohus och Elfsborgs Län öfvermått. Till Statsoch BancoUtskotten: af Anders Petter Pehrssons från Östergöthland Memorial, innefattande anmärkningar vid det fordrade understödet till Götha Canal. Till BancoUtskottet: af Eric johanssons från Stora Kopparbergs Län Memorial, angående Lån utaf Banken till Gagnefs Sockneboer. Till Bevillningsutskottet: af RiksdagsFullmägtiges från Öland Memorial,angående uppbördstidens flyttning för denna Ö till Maj månad } af Olof Gudmundson Bagges från Bohus Län Memorial, angående en sådan förklaring öfver Kongl. Tullersättning ej bör erläggas af öppna eller däckade båtar} och af Jonas Jonssons från Södermanland Memorial, om förhöjning uti PostföringsTaxan. Till Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten: af Nils Månssons från Malmöhus Län Memorial , om rättighet för Landtmannen, i synnerhet i Skåne, att tullfritt få utföra egna naturoch konstalster 3 och af Olof Olssons från Elfvedals H.ärad i Carlstads Län , angående ändring i 3. §. af Kongl. StängselFörordningen den 9 Februari 1802. Till Lagutskottet; af Eric Svenssons från Götheborgs och Bohus Län Memorial om upphäfvande af Kongl. Brefvet den 1 Februari 1 758 , som förbjuder dem, hvilka följa Häradsnöfdingarne på Ting, att vid Tingen advocera} af M, Wesnngs med anmärkningar
Skall offentlighet vid öfvcrläggningarne äga rum? 2:0 Hvilka skyldigheter åligga åhörarne, i händelse offentligheten hifalles? 3:o Huru skola förbrytelser mot ord* ningen åtalas och bestraffas? De t vänne första frågornas afgörande är Ståndens ensak; ty hvarje Stånd äger en otvifvelagtig rätt att ensamt bestämma, om och på hvad sätt offentlighet må 'äga rum vid dess öfverläggningar; men den tredjes afgörande tillhör lika otvifvelagtigt Rikets Ständer och Konungen gemensamtj ty den innebär stiftning af strafflag, som ej kan ske i annan ordning, än den i Grundlagen för sådan lagstiftning stadgade, De tvenne första frågornes beredning tillhör således RäddarhusUt skottet; den tredjes Lagutskottet. Enligt min åsigt hör RiddarhusUtskottet behandla de delar af ämnet, som tillhöra dess beredning, i tvänne serskilte Betänkanden. I det ena bor ej förekomma annat, än hvad som rör den Ordningsstadgaj som Utskottet anser böra tjena till ef - IO Den 3 F e b r u a r i i f. m. terrättelse, i händelse offentlighet lomme alt äga rum. I det andra bör ej förekomma annat, än förslag till de §§., som böra i RiddarhusOrdningen intagas, i händelse offentligheten bifalles, jemte Utskottets till eller afstyrkande af sjelfva hufvudfrågan.
Såsom landtbo har jag nemi. haft tillfälle att iakttaga, det allmogen i allmänhet anser det såsom ett Den 12 Februari e. m. 453 onus att sköta kommunala befattningar. Dermed äro numera flera göromål förenade, än de flesta af dem kunna medhinna, då man besinnar att den jordbrukande delen deraf har full sysselsättning med sin egen ekonomi. Skulle nu ytterligare dertill läggas nya bestyr, fruktar jag att de skulle bli utledsna vid kommunala befattningar och derpå till sitt välstånd blifva lidande genom försummelse att sköta det egna. Men detta är icke det enda skälet, hvarföre jag yttrat mig emot motionen. Bland de göromål, som den föreslagne länsnämnden skulle hafva sig uppdragne förekommer i 2:dra punkten af motionen, att den skulle uttaxera de för länets gemensamma behof nödige fattigvårdsmedel Den siste talaren har redan visat att följden deraf skulle blifva att inrättningen från sin första början skulle blifva förhatlig just genom sin egenskap af uttaxerande myndighet. Jag lägger dertill att det, efter min öfvertygelse, icke vore rationelt att uppdraga åt en länsstyrelse, eller en mera omfattande municipalauktorilet än socknenämnden, befattningen t. ex. med fattigvården, enär denna och andra dylika kommunala angelägenheter, för att väl skötas, fordra en styrelse med ett inskränktare omfång för dess verksamhet och speciel kännedom af fattig-personalens ställning, arbetsförmåga och lynne. På dessa grunder tillstyrker jag afslag å motionen och således bifall lill Utsk:s betänk. Hr Ribbing, Arvid, anförde skriftligen: Frih. Raabs motion att lemna ett tillfälle för menigheterne att vid tinget få yttra sin mening om häradets angelägenheter, eller, inför landshöfdingen, om länets, synes mig för god för att falla och Utsk:s anförde skäl, att behofvet af sådana tillfällen ännu icke, som det heter ”gjort sig gällande inom fäderneslandet” och att hinder icke lära möta för att bilda gemensamma anstalter för flere socknar, förefalla hala, oegentliga och oriktiga.
Och med en, pä ofwan anförde af mig för trowärdig ansedd nplysning och underrättelse, grundad öfwertygelse, bade om möjligheten af den i fräga »varande odlingen, och Rikets med tiden deraf blifwands fördel, samt derhos med afseende pä de af Herr Major Stael, wid desi ansökning fogade bewis öfwer de framsteg han pä denna arbetswäg redan gjort, sinner jag mig således hafwa en fördubblad anledning, att med fullkomligt instämmande mi Herr Grefwe b.3ntinA8baulen8 yttrade tanka, jemwäl för MM del, i ödmjukhet tillstyrka bifall deraf. Friherre klannerbeim, lttsSrs afgick med Deputativnen, till de öfrige Ständen, Friherre Leöerström, ^acob. Sedan en Nionde hufwud-titel till Jordbrukets, Handelns och Näringarnes uphjelpande, blisivit med en dertill anslagen summa besluten, tror jag för min del bäst wara, att till Kongl. Maj:t öfwerlemna pröfningen hu - i2 52 Den 26 Zebruarii. hliniwida något deraf mä kunna kill Herr Major Ltasls i Lappmarken företa-gne odlingar bewiljas, och fär således för min del tillstyrka bifall a Stats - Utskottets gjorde hemställan. Grefwe lckörnsr, Loran. Jag fär den Kran tillägga till hwad Friherre Lsäsrllrönr yttrat, att ett sädant bifall synes mig desto lättare att gifwa, som Stats - Utffottet ej tillstyrkt någon ling bestämdt, utan är det Kongl. Majrt fullkomligen öppet lemnat, att efter anbefalld undersökning pröfwa, huruwida de föressagne Medlen kunna Herr Major LtLoI bewiljas.
Sedan Kongl. Maj:t derefter, jemte förklarande, att vid Bäckaskogs Kungsgård den om hofveri-skylaigheten träffade öfverenskommelse skulle genast träda i verkställighet, dock endast tillsvidare, för att framdeles, i sammanhang med regleringsfrågan i sin helhet, varda Rikets Sländers pröfning underställd, låtit ytterligare höra de hofveriskyldige, med hvilka öfverenskommelser om arbetsskyldigheternes utbytande emot föreslagen ersättning vid de hållna undersökningarne icke kunnat träffas, huruvida de ville på de till dem framställde förslagen ingå hade, af bemälde hofveri-skyldige, endast de till Billesholms Kungsgård anslagne hemmansegare, med undanlag af tre, anmält sig vilja det uppgjorda förslaget antaga, dock med hemställan, att ifrågakomne spanmåls-qvantiteter måtte få utgöras med råg, korn och hafre, till en tredjedel af hvartdera slaget; hvaremot åboerne å de ölrige Kungsgårdarnes arbetshemman framställt vilkor iner eller mindre afvikande från nämnde förslag. Kongl. Maj:t hade derefter låtit i ämnet höra de i och för beskatlningsväsendets förenkling utsedde kommitterade; hvarjemte slutligen, i hvad frågan rörde arbelsskyldigheten till ofvanomförmälde i Skåne och Skaraborgs län belägna militie-boställen, Kongl. Maj:t anbefallt Dess och Rikets Krigs-kollegium att, efler anställd jemförelse med de hos Kongl. Kollegium förvarade handlingar och räkenskaper, sig yttra, så väl rörande den vid sednasle undersökningen verkställda uppskattning af nyssnämnde arbetsskyldigliet, sorn äfven till hvad belopp lyllnadsanslag af allmänna medel kunde för vederbörande indelningshafvare anses erforderliga utöfver den ersättning eller afgäld, arbetshemmanen, i utbyte emot dagsverks-skyldighélen, kunde komma att erlägga; och hade, till följd häraf, bemälde Kollegium, under den 1 Oktober 1850, med underdånigt utlåtande till Kongl. Maj:t inkommit.
I frågan i sammanhang härmed derom, huruvida lärftstillverkningen för hand såsom näring är förtjent af att äfven för framtiden genom statens mellankomst upprätthållas, då den, enligt hvad af erfarenheten vitsordats, har behof af ett sådant skydd för att icke gå under, fordrar rättvisan att erkänna, det svaret måste blifva negativt. Skälen till en sådan åsigt, som äfven blifvit i sist afgifna embets-berättelse åtminstone antydd såsom i viss mån rigtig, liro i korthet följande: l:o Att då lärftstillverkningen är grundad nästan uteslutande på tillgångarne från den egna produktionen af lin, och odlingen af denna växt understundom är underkastad misslyckade skördar, sjelfva näringen icke lenmar utsigter att bereda en säker, om ock mindre vinstgifvande inkomst; 2:o Att äfven i afseende på utsigterna till vinst föga är att hoppas för den enskilda arbetsskickligheten eller husslöjden, enär denna sednare ändock aldrig i längden kan uthålla täflan med machin-fabrikernas mer och mer extensiva verksamhet ; 3:o Att denna tillverkning, som fordrar i högre grad ihärdighet och tidsuppoffring, icke medgifver dess idkare att egna någon omtanka åt jordens skötsel och brukande, hvilket sednare yrke sålunda allt för mycket försummas; samt slutligen: 4:o Att af nyssnämnda skäl, och då mannen såväl som qvinnan blir tvungen att föra ett stillasittande kammarlif, näringen har ett menligt inflytande på den kroppsliga utvecklingen hos en befolkning, hvars egentliga bestämmelse torde vara att odla jorden och bland hvars liera aktningsbjudande företräden förmågan af kroppsliga ansträngningar och mödor icke bör skattas minst. Dock synas billighet och rättvisa fordra att näringen icke förr beröfvas nämnde skydd, än dess idkare genom equivalenta uppoffringar från statens sida sättas i möjlighet att rigta sina arbetskrafter åt annat håll med någorlunda betryggande utsigter till bergning. T]äru-bränning och Pottaske-tillverkning.
Vid den brist, som, efter hvad för Utskottet blifvit upplyst, ofta förspörjes på personer, skicklige att lörrätta de konservatorn tillhörande göromål, är det, i Utskottets tanke, af synnerlig vigt att lämpliga elever härtill bildas; hvarföre Utskottet anser sig böra för det afsedda ändamålet tillstyrka lörökadt anslag, hvilket likväl, då den af Kongl. Maj: t äskade förhöjning synes vara tillräcklig, Utskottet tillstyrker må bestämmas till 800 R:dr Hant. 66:o. Då emellertid, tili bestridande al de hittills utgående aflöningarne, användls inkomsten af försålda inträdesbiljetter till Musei samlingar, har Utskottet, sorn anser att ifrågavarande, Staten tillhöriga, Museum med dess rika och bildande skatter bör, för att blifva lör alia tillgängligt, vissa tider hållas öppet ulan ringaste afgift af hvad namn och beskaffenhet som helst, trott sig böra föreslå det vilkor för åtnjutandet af de nu föreslagna löneförhöjningarne, att Museum hvarje vecka å vissa timmar hålles öppet emot erläggande af en låg inträdes-afgift, å andra åter får fullkomligt kostnadsfritt beses, under iakttagande af de ordnings-stadgar, som i sådant afseende anses böra bestämmas. Institutet för Blinda och Dofs tumma 67:o. Uti tvänne från Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet till Utskottet remitterade motioner hafva grefve Snoilskij, N, och Herr Bäckström anfört, huru Bih. lill 11. St. Prut. 4856 & 4857. 4 Sami. 4 Afd. 5 Band. 2 Haft. 12 90 Stals-Ulskoltels Utlåtande N:o 148. som, tili följd af bristande tillgångar, Direktionen för nämnde institut hade att kämpa med ständigt ökade svårigheter, hvilka hotade att omintetgöra aila Direktionens bemödanden, derest Staten icke med sin hjelp meilankomme, samt af sådan anledning, jemte förmälan, att utgifterna för institutet, hvars nuvarande stats-anslag utgör 22,333 R:dr 16 sk.
En kvinnlig Chicagostipendiat. Chicagostipendiinämnden har nu upprättat förslag till fördelning af statens resestipendier till Ghicagoutställningen. En kvinna har ihågkommits, nämligen den bekanta slöjdinspektrisen fröken Hulda Tmndin, med ett stipendium på 1. Från förenta staternas inre departements undervisningsbyrå har till fröken Lundin ingått kallelse Teater och musik. Kungl. operan. Till firande af 10 årsdagen af Richard Wagners död hade direktionen för k. operan till i måndags föranstaltat en konsert, som uteslutande upptog kompositioner af den store tonsättaren, dock ingen ny sådan. A f orkesteruummer upptog programmet uvertyren till » Tannhäuser », » Walkiirenritt » ur » Valkyrian », » Charfreitagszauber » ur » Parsifal », förspelet till tredje akten af » Mäslersångarne » samt den storslagna sorgmarschen ur » Götterdämmerung ». Utförandet af dessa nummer företedde visserligen en och annan ojämnhet, men vittnade dock om korrekt uppfattning och pietet mot den aflidne tonskalden. Dessutom utfördes Wolframs täflingssång ur » Tannhäuser » af hr Lundqoist, en aria ur » D e n flygande holländaren » af hr Söderman samt Walthers prissång ur tredje akten af » Mästersångarne » af hr Qdrnann. A l l a tre sångarne rönte liksom k. hofkapellet och dess ledare hr A. Hallen lifligt och välförtjänt bifall af publiken. T d l slut visades en af hrr Julius Kronberg och Oscar Björk anordnad tablå, i hvilken man såg W a g n e r vid sin flygel och omgifven af genier Bamt figurer ur flere af hans mera framstående operor. Tablån visades flere gånger och applåderades. Under inöfning att med snaraste uppföras är » L o - hengrin ». I tisdags hade hr Odmann sin jubileumsdag. D e t var då tjugu år sedan han inträdde vid k. operan. Festprogrammet upptog andra akten ur » R o m e o och Julia » samt » På Sicilien ». A t t hr Odmann blef föremål för de mest stormande ovationer från sina
Vid förnyad föredragning af Expeditions-Utskottets den 22 dennes, under N:o 22, aflåtne, saint den 29 derpåföljde pä bordet lagda Memorial, angående anslag för anskaffande af erforderligt biträde i och för skyndsam tryck" ning af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll innevarande Riksdag, blef samma Memorial, i anledning utaf de af Grefve von Schwerin, Fred: Bogislans, samt Herrarne Cederschiöld, Pehr Gustaf, och von, Hartmansdorff, August, dervid gjorda anmärkningar, till Expeditions-Utskottet äterremitteradt. Prot. Tftclr. d. 50 Jan. isig95 1829. d. 3o. Januarii f. m. Afskrift. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Redan har nu Expeditions-Utskottet, såsom jag Unner, kommit i erfarenhet af de olagenheter, jag förespådde deraf, att det nödvändigt allena ville besörja tryckningen af alla Utskott* Betänkanden. Om hvarje Utskott fått besörja tryckningen af sina Betänkanden, hade de nu uppkomne och föreslagne kostnaderna ej egt rum. Den föreslagna dagaflöniugen anser jag ej lämplig, Den egentliga Correctur-läsningen bör tillhöra Bo ktryckaren, och Utskottet blott collationera correctur-arket med manuscriptet. Skulle Utskottet ej medhinna denna collationering med *in egen betjening, så kunde de öfrige Utskottens betjening dervid biträda, och borde göra det gerna, i stället för det betydligare skrifveri, som de derigenom undgå. J fall återremiss, hvarom jag nu anhåller, beviljas, önskade jag äfven få fästa Utskottets upmärksamhet på åtskilliga omständigheter, i afseende på verkställigheten af ifrågavarande tryckning. Formaten för Utskottens Betänkanden äro alla för små, utom Stats. Utskottets, och om alla inrättades i likhet med sist^ nämnde Utskotts, vanns en tillökning afaågra. der på hvarje sida, och hvarje i5:de ark besparades. De Kongl.
För rikets ekonomiska karteverk „ skiften och afvittringar Till Svenska Trädgårdsföreningen, utöfver ordinarie anslaget åt Föreningens elevskola För en agrikultur-kemisk försöks-anstalt vid Landtbruks-akademiens experimentalfält, äfvensom för ordnande af nämnde experimentalfält, med dertill hörande byggnader „ uppförande vid Ultuna landtbruksinstitut af en stallbyggnad utaf gråsten „ dito vid dito af ett boningshus med lärosalar, laboratorier, rum för elever m. m Till Alnarps landtbruksinstitut „ dito, i och för tillbyggnaden å Lomma församlings kyrka „ utdelande vid landtbruksmöten af prisbelöningar för husdjur, redskap och ladugårdsprodukter m. m „ införskaffande af afvelsdjur af utmärktare boskapsracer. „ fortsättande af de geologiska undersökningarne och utgif vande af derpå grundade kartor „ uppförande af en ny byggnad för Svenska Slöjdföreningens söndagsoch aftonskola „ lärares aflönande och elevers underhåll m. m. vid Skcpps byggeri-iustitutet i Carlskrona „ aflöning åt Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader samt dess tjenstebiträden „ reseoch inspektionssamt undersökniugs-kostnader och expenser för allmänna arbeten „ arfvoden för undervisnings meddelande åt civil-ingeniörer „ stipendier åt elever, som genomgå den för civil-ingeniörer bestämda kurs Ersättning åt aflidne Häradsskrifvaren C. E. Ruckinans sterbhus, för den förlust Ruckman fått vidkännas i följd af för hög uppskattning af bostället Ärja Till understöd åt de mest nödlidande bland staden Warbergs brandskadade invånare För anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar „ kommunikations-led mellan Bräcke gästgifvaregård och staden Sundsvall „ anläggning af väg från Öhrträsk till Fredrika kyrka och vidare till Åsele inom Westerbottens län 100,000 R:dr, deraf under nästa statsregleringsperiod „ anläggning af väg mellan Letsbo by i Ljusdals socken och Ramsjö kyrka 50,000 R:dr, deraf under nästa statsregleringsperiod • • •