Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid det af Kongl. Stats-Contoret upplysta förhållande, att nemligen meranämnde Chefen för Topografiska Corpsen beviljade anslag utgjort dels ersättning för ökadt besvär med telegraf-inrättningen, dels ock fyllnad i den lön honom efter Stat borde tillkomma, men hvartill statsanslaget ej förr, än, dter verkställigheten af några vid Corpsen beslutade indragningar, lemnade full tillgång, synes, efter Utskottets tanka, anledning icke hafva saknats till 8 Stats-Utskotlets Utlåtande, N‘.o 54 beloppets anvisande å anslaget för oförutsedde militärbehof; och kommer för öfrigt, enligt hvad Kongl. Stats-Contoret uppgifvit, den anmärkte origtigheten vid bokföringen att försvinna genom utgiftens öfverförande från Topografiska Corpsens till oförutsedda utgifts-anslaget. Deremot anser sig Utskottet böra tillstyrka, att. till beredande af lättad öfversigt utaf de för Telegraf-anstalterne i Diket utgående kostnader, Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet hemställa, att samtlige för ifrågavarande anstalter be« helliga utgifter hädanefter må af Postverkets medel bestridas. § 10. (1841 års Rev. Ber. pag. 19. Förkl. 211.) Revisorerne hafva anmärkt, att, på grund af Kongl. Brefvet den 3 Mare 1837, blifvit af anslaget för byggnader och reparationer i landsorterne åren 1838 och 1839 utbetalde tillsammans 2,095 R:dr 40 sk. för iståndsättande af brandredskapen vid Corrections-inrättningen å Långholmen, hvilka utgifter, elter Revisorernes tanka, bordt utgå af de för fångvården i allmänhet anvisade medel. Lika med Revisorerne, anser Utskottet skäl desto mindre hafva varit för handen att med förenämnde helt och hållet främmande utgifter belasta anslaget förtbyggnader i landsorterne, sorn detta anslag erfordrats för sådana kostnader, hvartill detsamma egentligen varit afsedt; och får Utskottet af sådan anledning föreslå, det ville Rikets Ständer hos Kongl.
Härvid anmärker Akademien först, att anslaget å dess stat för samlingarnes ökande, 2,000 R:dr Ranko, är bestämdt för statens historiska Museum och Myntkabinettet gemensamt, men att erfarenheten visat, att det för dessa ändamål är Bih. lill R. St. Prot. 1856 & 1857. 1 Sami. 1 Afd. 9 Baft. ^ SO Bil. M 7 till Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. Ni 1, om Statsverket 18S6. alldeles otillräckligt, helst då i betraktande tages, alt antalet af jordfynd, till en del af stort materielt värde, under de sednare åren till följd af vidgade odlingar betydligt ökats, och huru nödvändigt det varit och ännu är att genom inköp al enskilda samlingar rikta statens Museum, samt slutligen huru många luckor ännu återslå att fylla i den offentliga myntoch medalj-samlingen. Af den öfversigt Akademien lemnar af kostnaden för samlingarnes ökande för åren 1827—1855 visar sig att denna kostnad i medeltal utgjort för hvarje år: under åren 1827 —1851 B:ko R:dr 476: — » 1832—1836 » 648: — » 1837—1841 » 1,058: — » 1842—1846 » 1,594: — » 1847—1850 » 2,129: — » » 1851—1855 » 3,239: — och att densamma således för hvarje qvinqvennium ökats med omkring 50 procent. För betäckande af den brist, som uppkommit derigenom att, på sätt nyssberörde redogörelse utvisar, hvad som för samlingarnes ökande under de sednast förflutna åren utbetalts med 1,239 R:dr
För de unga kan det kanske hafva sitt intresse och sin nytta med sig att höra, huru vi äldre hade det beställdt m e d vår brefväxling ej längre tillbaka än år 1853. Under det årets sista kvartal förde de mystiska telegraftrådarne sin tysta talan för första gången i vårt land och med dem följde andra tider för nyheters och viktiga meddelandens spridande. Man kunde ej då skrika » hälla » till vännen, som bodde i en annan landsända, och morra öfver, o m nå- gon annan tagit sig orådet före att komma med samtal emellan, så man får vänta ett par minuter. Nej, annorlunda var det allt då! Man såg noga efter, hvilken dag i veckan, ej som nu hurudags eller kanske rättare huru många gånger om dagen, som post afgick, och huru mycket postarvodet var hit eller dit; olika var det snart sagdt till hvarje ort i vårt land, dyrast för korta vägsträckor, billigare längre bort. Huru behändigt nu, ingen öfning i den ädla räknekonsten, 10 öre enkelt porto öfver hela landet och till Norge och Danmark till på köpet. Bodde man i Stockholm och skulle skrifva till Alingsås, så gick post dit 4 dagar i veckan — mycket på den tiden, och få orter i vårt goda land kunde glädja sig åt att hafva så flitig förbindelse med landets hufvudstad. Men så låg det lilla Alingsås midt i stråkvägen till Göteborg, därför blef det så äradt. Ett bref, ungefärligen hälften af hvad man nu får skrifva för 10 öre, kostade dit 7 skilling banko (omkring 21 öre). Utanskriften skrefs på själfva brefvet, kuvert funnos ej. Till Haparanda var nästan billigare att skrifva jämförelsevis; dit kostade ett bref 11 skilling banko, oaktadt de oländiga vägar, som säkert funnos dit upp. Se någon gång tillbaka, så Ingen anar, huru svårt det var innan lär du dig sätta värde på man fick in uti ett barns lilla hjärna, huru livad du äger. mycket ordet banko förstorade skillingens tt gammalt ordspråk säger, att » aptioch riksdalerns värde.
Hans Excellens, Justitiae-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Stats-råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mö’rner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe. Slutligen uppläste Heparlements-chefen till justering ett, till följd af Kongl. Maj:ts den 20 sistlidne Oktober fattade beslut, uppsatt förslag till nådig skrifvelse till Rikets Ständer, i fråga om Calmar läns fördelning i två län; Och behagade Kongl. Majit, enligt Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, gilla samma förslag, sådant det finnes protokollet tillagdt, samt befallte, att skrifvelse, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer expedieras. Ex protocollo C. A. Schalén. Ank. till Exp.-Utsk. d. 17 Dec. 18S3, kl. 11 f. m. Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse till Rikets Ständer om val af ett hemligt Utskott; Gifven Stockholms Slott den 15 December 1855. Med anledning af nu för handen varande allmänna politiska förhållanden, och i öfverensstämmelse med 34 § Regeringsformen samt 28 § Riksdagsordningen, äskar Kongl. Majit af Rikets Ständer, att ett hemligt Utskott må af dem utväljas. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. J. F. Fåhreeus. Kongl. MajUs Nåd. Skrifvelse, JYs 32. 39 Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Maja Konungen i Stats-Mdel å Stockholms Slott den 13 December 1853; hvarvid 11. K. U. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Expeditions-Vtskottels Förslag till underd.
Ty han drog ut, och stridde emot de Philisteer, och bröt neder murarna i Gath, och murarna i Jabne, och murarna i Asdod, och ibland de Philisteer. Ty Gud halp honom emot de Philisteer, emot de Araber, dem i Gurbaal, och emot de Menniter. Och de Ammoniter gåfvo Ussia skänker, och han vardt namnkunnig allt intill der man kommer in i Egypten; ty han vardt ju starkare och starkare. Och Ussia byggde torn i Jerusalem på hörnportenom, och på dalportenom, och på annor hörn, och befäste dem. Han byggde ock slott i öknene, och grof många brunnar; ty han hade mycken boskap, både i dalar och slättmark, desslikes åkermän och vingårdsmän på bergen, och på Carmel; förty han hade lust till åkerverk. Och Ussia hade en magt till strid, af krigsmän som i här drogo, i tal räknade under Jegiels skrifvarens hand, och Maaseja befallningsmansens, under Hanania hand, den af Konungens öfverstar var. Och talet på de yppersta fäder af de starka örligsmän var tutusend och sexhundrad. Och under deras hand härsmagten trehundradtusend, och sjutusend och femhundrad, skickelige till strid i härskraft, till att hjelpa Konungenom emot fienderna. Och Ussia fick dem till hela hären sköldar, spjut, hjelmar, pansar, bågar, och slungor till att kasta sten med; Och gjorde i Jerusalem bröstvärn konsteliga, som skulle vara på tornen och hörnen, till att der utskjuta med pil och stora stenar. Och hans rykte kom vidt ut, derföre, att honom besynnerliga hulpet vardt, tilldess han mägtig blef. Och då han var mägtig vorden, hof hans hjerta sig upp till hans förderf; ty han förtog sig på Herranom sinom Gud, och gick in i Herrans tempel, till att röka på rökaltaret. Men Asaria Presten gick efter honom, och åttatio Herrans Prester med honom, starke män;
I denna § omnämnde lörelse-idkare, eller hvilken helst annan, sorn åstundan slik rörelse å marknader utöfva, utan att inom staden eller socknen, der marknaden hålles, vara för sådan rörelse till bevillning uppgifven, skall hos den Konungens Bef:h:de, inom hvars län marknadsplatsen är belägen, derom ansökan göra samt, på sätt redan föreskrifvet är, borgen för åsättande bevillning ställa. Finner Konungens Bef:h:de skäl att tillstånds-resolulion bevilja, förfare med borgensförbindelsen jemlikt stadgandet uti mom. i af denna §. Rättigheten må dock icke utöfvas innan den erhållna tillstånds-resolutionen hos häradsskrifvaren i districtet, eller i stad hos vederbör, skattskrifvare, blifvit uppvisad och med dess annotation försedd. § 12. Den som, efter Bevillnts-comites kännedom, befattar sig med brännvins-minutering eller med corn missions han del utan att för slik rörelse hafva sig till beskattning uppgifvit, skall ovillkorligen, efter stadgade grunder, derföre påföras bevillning, utan att comiteen må ingå i pröfning, om den skattskyldige till rörelsens idkande är berättigad. § .3. Taxeringen af sådan rörelse, som uti §§ i r, 12, Art. lil omförmäles, utgör så till vida ett undantag fran den allmänna regeln, att det icke är nästlidne, utan det löpande årets inkomst af rörelsen, som derunder sammanträdande comiteer hafva att till bevillning taxera. § ?4- Gästgifveri. Mom. r. Hemmanet, som till gästgifveri är anslaget, behandlas, i afseende på bevillnrs utgörande, likmätigt föreskriften i Art. VI om jordegendom i allmänhet. Mom. 2.
Men om man ändtligen skall taga egennyttan med i beräkningen och frånkänna det moraliska bandets verkan och kraft, sä vill jag erinra derom, att dessa läkare äfven hafva en särskild fältaflöning och således äfven kunna påräkna en pekuniär vinst. Behofvet af läkare i fält afhjelpes icke derigenom, såsom t. ex. blifvit föreslaget, att man skulle öka antalet af bataljonsläkare, ty landet kan icke un - 192 Den 7 December f. m. der fredstid genom läkarepraklik föda denna mängd af läkare. Derföre måste man se till, alt de läkare, som kunna i landet födas, blifva tillgängliga för armeen när krig inträffar, och detta sker genom det nu framställda förslaget, såvida som detta ändamål kan vinnas, ty man kommer ändå alltid i den ställning, när krig inträffar, att hafva brist på läkare inom landet, ty sjukligheten plägar merendels sprida sig äfven inom landet, sedan den inkommit i armeen. Men man hör dock vidtaga de utvägar, som erbjuda sig, och icke förbise dessa stora fördelar för consideralioner af mindre vigt och värde. Jag tillstyrker bifall till den K. propos., med det tillägg måhända, som Frih. Cederström yrkade. Gr. Mörner: I praktiska ämnen skulle jag tro, att man bör fästa afseende på praktiska förhållanden. Vi hafva haft en tid, då läkares såväl som andras menniskokärlek sattes på prof, nemi. då choleran var här i Stockholm. Jag har mig bekant, och flere Ståndets medlemmar torde känna detsamma, att under denna lid måste såsom läkare vid ett sjukhus anställas en person utan all medicinsk underbyggnad, en person, som var anställd vid de civila embetsverken. En sådan brist på läkare var väl icke då inora landet, och sådana hinder mötte väl icke, för att commendera ut någon af dessa bataljonsläkare och regementsläkare, eller hvad allt de heta; men de infunno sig icke. Danska läkare kommo hit och fingo söka sig om efter sin föda, men några Svenska läkare strömmade icke till Slockholm.
Gnär härjemte tage? i betraftanbe, att allt flera ftvårigheter yppa ftg »vib utlåning af Getfält? gonber, »lieb behörig fäferhet emot fep procent, få att, genom lägre ränta, ett icfe ringa minffning i SnFomjlernc fnart nog lärer inträffa, od; att en (För bel af i Ga(ian beltagaitbe Sgenfieinän? ålber och ftufligfet gifiva afl anlebning befa* LVII1 Ståtås u tf fottets ra, att ^'enftoncrneS antal fnarare fonmter att betpbligt öfaå, än i någon mån minjfaS, fanit att beffc, fjinilfa nu utgå mcb I af ben aflibneS i lifStibcn innehflfba Sön, bets icfe funna minffaS för bein, font nu, i grunb af $Pcnfton3s 23ref, åtnjuta bein, och bets tift icfe ringa bet uppbäras af Gufar och S3arn i ben eliber, att spenftonerncS utbetal* ning i en längre tib ntåfte påräfnaS, få roifar ftg Smätt* ningens fiärining fa bcfpminerfam, att befi upplösning är att befara, berefi något bibrag utöfiner bet, forn nu eger runi, icfe fan tift Smättningenö förmån berebaS. ■Sefa förpåttanben pafma öperrar gullmäftige anfett ftg böra tift UtfTottetS bepjertanbe anmäla och berjemte meb fttt förorb unberftbbja bet af Gommifjarierne, å egne och öfrige Ga|las£)ctägarcS tnägnar, uppgifna förflag tilt 3n
Enär ifrågavarande, för det allmänna gagneliga, Läroanstalt synes förtjent af uppmuntran och understöd, tillstyrker Utskottet, att den af Kongl, Maj:t härför äskade summa 1,000 R:dr må å Stat uppföras; hvarjemte och i anseende till Professor Cederschjölds utmärkta förtjenster om Barnmorske-undervisningen, Utskottet, som förut beviljat r,6oo R:dr i lön för Artis Obstetriciae Professoren vid Carolinska Institutet och hvilken befattning Cederschjöld innehar, får föreslå Rikets Ständer, att på det sätt bifalla Kongl. Majrts Nådiga Proposition, att förrbemälde Professor personelt måtte å allmänna indragningsstaten anvisas 600 R:dr årligen, under vilkor och förutsättning, att derigenom försvinna ej mindre de 566 R:dr Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 4°- 19 32 sk., han förut från Extra utgifts-fonden uppburit, än ock de 100 R:dr, som till honom utgått af Carolinska Institutets Stat och finnas inbegripne i de för Institutets reglering nu beräknade tillgångar. e) Då hittills beviljade anslag för Djur-Läkare i Länen äro å Kongl. Sundhets-Collegii Stat uppförde, har Utskottet, i sammanhang med frågan om denna Stats reglering, äfven förehaft väckte motioner af Herr Grefve Frölich. G., att för lika många Djur-Läkare inom Länen, som antalet af Provincial-Läkare utgör, löner måtte, med 100 R:dr för hvardera, anvisas, och af JViclas Jönsson från Christianstads Län, om anställande af 2:ne Djur-Läkare med 25o R:drs lön uti hvarje Län, äfvensom Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Landshöfdingens i Elfsborgs Län underdåniga hemställan om löneanslag för en serskild Djur-Läkare i södra delen af nämnde Län.
M:t nu af Rikets Ständer äskat, med begäran derjemte, att den del af berörda summa, sorn vore afsedd för natura-underhållet, mätte, med de å aflönings-förslagen för flottans öfriga gemenskap upptagne nalura-porlions-värdcn sammanföras under det till dylika utgifter ifrågaställa förslags-anslag. I afseende å sislomförmälda framställning få Rikets Ständer åberopa hvad här ofvan i 7:de punkten är yttrad t. Hvad åter angår E. K. M:ls förslag om tillökning i den för dppfordrade båtsmän hittills beviljade aflöning, hafva Rikets Ständer funnit denna förhöjning vara af billighet påkallad, samt alltså anvisat den till förbättring af uppfordrade båtsmäns aflöning och underhåll af E. K. M:t äskade summa, 38,836 R:dr 47 öre. 29:o Beträffande E. K. M:ts i sammanhang härmed gjorda framställning, att anslaget lill Flottans underhäll mätte sammanföras med anslaget till "Flottans nybyggnad," så, enär Rikets Ständer vid 1850—1851 årens Riksdag, uppå E. K. M:ls derom då väckta förslag, beslutat, alt bestämd fördelningaf anslaget för flottans underhåll och nybyggnad skulle ega rum och beloppen uppföras i de 2:ne särskilda rubriker, hvarunder de nu å Riks-stalen förekomma oell, så vidt Rikets Ständer erfarit, någon olägenhet af berörda föreskrift hittills icke uppstått, hafva, vid sådant förhållande, Rikets Ständer funnit sig icke böra vidtaga den af E. K. M:t i berörda hänseende föreslagna åtgärd; och hafva å anslaget till flottans underhåll blifvit uppförde de i 26:te, 27:de och 28:de punkterna här ofvan omförmälda förhöjningar efter afdrag, i enlighet med E. K.
Risket med krig hotas eller oroas, genast upp”sätta och med beklädnad förse det emot ”samma jord svarande Försvars-manskap, ”hvilket Kongl. Majit äger att på en gång ”med Qrdinaira Armeen låta uppbåda och ötitcom meri dera; dock bör denna extra Ror ”tering vid krigets slut alldeles upphöra och ”aldrig oftare, än då Riket hotas med an”fall, kunna uppsättas.” (^Se Rikets Ständers Skrifvelse den ii April i8io)v Deri finnes alltså ej någon princip stadgad, som icke är allmännelig; der står ej att endast den privilegierade jorden skall hafva Extra-ordinarie Rotering, och att den öfriga jorden skulle hafva Ordinarie Rotering; det var först vid 1812 års Riksdag det bragtes å bane i anledning af en motion af Herr von Schmitterlöf. Jag ser då, huru åtskillige Riksdagsmän från Skåne, fruktande för ett sådant åliggande, att på en gång vid uppbådning inom en enda provins, anskaffa 25oo inan, och uppskrämda af de öfverläggningar, hvilka vållade det beslut, som den Riksdagen fattades: ”att RiketsStän<!der i underdånighet nedlägga för Kongl. ”Mäj;t den önskan, alt på det sätt Kongl, 9° Den ii December e. m, "Majit i Nåder finner lämpligast, den verkställde Extra Roteringen må varda å nyo "öfversedd, och der den skulle befinnas "ojemn i förhållande lill gamla Roteringen, ”i Nåder derefter blifva jemkad, ehvad underdåniga besvär deremot blifvit anförde "eller icke;” jag ser dem anmäla till Kongl. Majit sin fruktan för provinsens vidare betungande med Extra Rotering och sjelfva anhålla: "att provincen Skåne skulle med en ständig rotering blifva belagd, genom upprättandet af ett Regemente utaf 1800 man, hvaraf endast 1200 skulle vara effective och 600 ständigt vacante.”
Slutligen får Utskottet anföra, att, då Rikets Ständer numera pröfvat Utlåtandena, angående Extra Stats-regleringen och sedan de dithörande anslag, i afseende hvarå sk i 1 jag t igheterne ännu äro oafgjorde, blifvit definitivt bestämde, Utskottet kommer att uppgöra serskild beräkning öfver förhållandet med dispositionen af dertill afsedde tillgångar, hvarvid RiksgäldsContorets behof för 1841 och 1842 årens utgifter kommer att iagttagas efter den nu uppgjorda beräkning af Statsfyllnads-summan, någon åtgärd i anledning af hvad härom uti Memorialet N:o 463 förekommer, nu icke erfordras. Ani;, till Exp. Utsk. d. 29 Maj 1.841, kl. midd. Memorial, med anmälan om Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, rörande föreslagne voterings-propositioner, angående Handelsoch Sjöfarts fonden. (V. A.) Vid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 523, angående förslag till voterings-propositioner, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, i fråga om Handelsoch Sjöfarts-fonden, har Bonde-Ståndet, med antagande af Utskottets inbjudning, instämt uti Preste-Ståndets redaction af beslutet, angående underdånig hemställan till Kongl. Maj:t om ConvoijCommissariatets upplösning, i följd hvaraf den uti lista punkten af berörde Utlåtande i detta ämne föresiagne voterings-proposition förfallit. De öfriga voterings-propositionerna, dels angående Handelsoch Sjöfarts-afgiftens belopp, dels i fråga om huru stor andel deraf skall ställas till Kongl. Majlis
V. B. 579. A. 616. — angående ett af vice Häradshöfding Carl Hessling gjordt. X. B. 386. A. 393. — angående ett af Konduktören H. T. Lundh gjordt. VIII. B. 198 A. 200. — angående ett af f. d. Kronofogden Assessoren A. G. Morén gjordt. XI. B. 28S. A. 304. — angående ett af förre Handlanderne Johan och Jonas Steinmetz gjordt. VIII. B. 198. A. 200. — angående ett af Bokbindaren Carl Widman gjordt. XI. B. 289. A. 304. Adlercreutz, Carl, yttrande: VI. 392- Adlercreutz, Fritz Carl Gustaf, yttranden: V. 374, 526. Administrativa oell ekonomiska författa ngar, angående utarbetande af, ett Sammandrag af. I. 337. B. 338. B. 343, 391. III. Afgilter eller besvär, om bestämmande af hvilka må såsom kommunala anses. VII. B. 47, 310, 378. A. 379- 4 — A — Aflöning, presterskapets, angående nedsättande af en komité för reglering af. I. 376, 446. K. 450. VII. E. 3. — presterskapets, angående vissa friheter och förmoner för hemman och lägenheter, i sednare tider anslagna till. VII. B. 519. A. 535. VIII. E. 103. — det yngre presterskapets, angående ett allmänt nådigt bestämmande af. II. 251. 11. 253. V. B. 638, 661. VI. 304. A. 335. VII. E. 3. — klockares och prestera, om tillhandahållande åt hvarje församling af ett sammandrag af lagrum och författningar rörande. IV. B. 209. V. 62.
För verkställande af detta, till följd af Kongl. Majits nådiga framställning föranledda, beslut, hafva under den 24 Augusti 1860 Kammaroch Kommerse-kollegierne samt Statskontoret — 36 — äfvensom Fullmäktige i Rikets Ständers Riksgäldskontor blifvit i nåder anbefallda att gå i författning örn erforderliga åtgärders vidtagande. 185:0 af den lt Augusti 1860, angående de vid sednaste Riksdag beviljade provisoriska lönearisiags uppförande å ordinarie stat samt vilkoren dervid m. m. (113.) Detta, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga förslag, af Rikets Ständer vidtagna beslut har genom nådigt Cirkulär af den 9 November 1860 blifvit vederbörande embetsverk meddeladt. 186:o af den 25 Augusti 1880, angående upphörande af dagsverksskyldigheten för de under Roma klosters kungsgård hörande Närhsoch Skenholmarne. (116.) Sedan Kammar-kollegium lindor den 18 Februari 1862 häröfver infordradt underdånigt utlåtande afgifvit, har målet blifvit till Civil-departementet öfverlemnadt den 27 Februari 1862. 187:o af den 15 September 1860, angående regleringen af utgifterne under Riksstatens lista Hufvudtitel. (122.) Enligt nådigt beslut af den 27 September 1860, har denna underdåniga Skrifvelse blifvit vederbörande embetsverk till kännedom och efterrättelsa meddelad. Efter inhemtande af Kommerse-kollegii och General-tullstvrelsens underdåniga utlåtande har Kongl. Majit under den 7 December 1860 i nåder fastställt ny Tulltaxa, att tjena till efterrättelse från och med den 1 Januari 1861, hvarjemte nådig Kungörelse blifvit samma dag utfärdad, innefattande förklaring i afseende på städernas rätt till vågafgifter för vissa varuartiklar.
Redactionsförslaget antogs till grundlagsenlig behandling vid nästaRiksdag. S. D. Vid förnyad föredragning af Herrar Santesson och Winbergs den 14 dennes väckta, och då bordlagda motioner, angående förslag, att Rikets Ständer, med afseende på deri farsot, sorn uti Rikets vestra, delar eger rum, må bos Kongl, i underdånighet begära Riksdagens prorogerande, derest omständigheterna det påkalla, blefvo samma motioner remitterade till Allmänna Bcsaärsoch OeconomieUtskottet, sorn skulle anmodas, alt skyndsamligen med Utlåtande derföre till Riks-Stunden inkomma, F r å n Heder v ä r d a Bokde-Ståndet, S. D. Vid justering af Ståndets Protocolls-Utdrag, för den i3 i delina månad, Öfver Ståndets beslut, i anledning af irsta punkten i Stats-Ut skottets Utlåtande-N:o 214. om reglering af utgifterne under Riks-Statens Andra Hufvud-Yitel, fann Ståndet, på derom nu gjord framställning, för godt inbjuda Högvördige Preste-Ståndet och Välloflige Borgare-Ståndet, att uti Bonde-Ståndets, lika med Högloflige Ridderskapet och Adeln, + denna punkt fattade beslut sig förena. S. D. Lädes lill hanÅWng&xne^Constitutions-Utskottets följande Memorial: N:o 22, angående StatsUtskottets anmärknings-anledning, i fråga qm disposition af f, d. Cancellie-Styrelsons Har.d-cpssa; N:o 24, med yttrande, i fråga om behörigt Utskott för handläggning af Grefve Cronhjelms motion, angående slädernes Tolag; N:o 25, angående Riksdags-Fullmägtfgen af Bonde-Ståndet Sven Heurlins a n märk ni n gs-a nl e d ni n g em ot Stats-Rådet och samtlige Föredra-gande ; oell N:o 26, angående Högl.