Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Emot Ignell försöktes detta redan 1843, då han af Stockholms stads Konsistorium hlef förklarad inkompetent och utesluten ifrån förslag, ehuru den tidens Ecklesiastilr-minister, hvilken vid föredragningen af detta mål innehade Ecklesiastik-portföljen, icke lånade sig till verktyg åt försöket. I förevarande fall gick det icke an, ehuru, såsom af hela förslags-proceduren visar'sig, Domkapitlet härtill gerna skulle hafva velat drifva saken, att upprifva den förut afgifna Kongl, resolutionen, emedan detta skulle gjort saken alltför uppenbart orättvis och förhatlig; här var följaktligen för den då föredragande presterlige Ecklesiastik-ministern ingen annan utväg att tillgripa, än att, med upptagande af irrhtrighets-beskyllningen, underkänna Ignells lärdom allt afseende i befordringsväg, För hvarje vän af en upplyst och sund gudaktighet, af forskningens frihet och protestantismens dyra sak bör det fördenskull, som jäg håller före, vara en helig pligt att inlägga en allvarlig protest mot det förfarande, som uti hela detta förslagsmål, så vidt det rörer Ignell, har egt rum, på det att det aldrig hädanefter måtte förnyas”. KonstitutionsUtskottets Memorial N:o 5. 19 Uti denna reservation hafva Herr A. Blanche, f. d. vice Talmannen Per Eriksson och Riksdags-fullmägtigen Carl Nettelbladt instämt. Riksdags-fullmägtigen F. Mengel har önskat, att antecknas skulle det han icke öfvervarit memorialets justering. Herr Professoren Lindgren anförde:
Hans Kongl. Höghet ArfPrinsen uppbär för närvarande af Stats-Verket j 6,666 R:d 32 sk., och en tillökning härå af 33,333 R:d 16 sk. synes således erfordras för kostnaden till särskilt Stat och Hofhållning, jemte öfriga utgifter vid resor in. m.; hvadan Utskottet tillstyrker en förhöjning till berörde Summa , att likaledes från och med nästa år på Stat uppföras; och som Hans Kongl. Höghet genast kornmer att antaga sin egen Hofhållning och Stat, hvarvid, till anskaffning och uppköp af hvad dertill erfordras, eo särskild summa behöfver påräknas, äfvensom till Hof Siat» 4:de J3. Den 28 Juni. Stathållningen under den ännu återstående half» ten af året; så föreslår Utskottet, att Riksens Höglofl. Ständer för dessa behof bevilja ett belopp af 40,000 R:d, att af Hans Kongl. Höghet under loppet af innevarande år uppbäras. För Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Sophia Aikrtina finnes nu å Stat anslagna 28,990 R:d 5 sk. 4 rst. Om detta belopp, hvartill Hennes Kongl. Höghets Stats Summa från 38,655 R:d 18 sk. 8 rst. vid 1809 och 1810 årens Riksdag nedsattes, då kunde anses vara svarande mot ändamålet, så är det likväl vid nu högt uppstegrade varupris visserligen icke tillräckeligt för Hennes Kongl. Höghets Hofhållning och öfriga utgifter, äfven med den största sparsamhet. Riksens Ständer lära nogsamt inse detta, äfvensom att Hennes Kongl. Höghet nu icke äger någon inkomst från Stiftet Qvedlinburg, hvarifrån sorr erhållits ett icke obetydligt bidrag för Hennes Kongl. Höghets Hof-Stats kostnader.
Då detsamma omöjligt kan till sina hufvudgrunder afgöras vid denna Riksdag, anser jag det vara orätt, att nu ingå i pröfning och afgörande af detaille-frågor, helst hufvudgrunderne, eller fastställandet af den princip, hvarefter en förändring i StyrelseFormerne må verkställas, fordrar en förbere-t dande anstalt medelst en Committées nedsättning, som bör utarbeta ett fullständigt förslag till en bättre arbetsmethod inom Rikets Embetsverk, och om nu Riksens Ständer besluta i några enskilta deraf härflytande delar, så kunde framdeles vid pröfningen af ämnet i hela dess sammanhang, Riksens Ständer möjligen finna deras förra beslut förhastadt. Det är på dessa skäl jag anser allt yttrande, vare sig bifall eller ogillande af Betänkandet, nu för tidigt, utan tillstyrker, att hela arbetet må 406 Dm 22 Junii e. m. öfverlemna? till en af Kongl. Majit förordnad Comité, som derå får gora det afseende, som lämpligast synes. Herr Manner stam: Man talar om en blifvande Comittée för indragning af öfverflödig» Embeten och Tjenster. Jag åter tror, att man bör först besluta, att en Comité genast nedsättes, som skall utarbeta en samling af economiska Författningar rörande Handeln, Slöjderne och Uppbördsverket, samt derefter uppgöra förslag till EmbetsVerkens organisation ; till hvilken Comittée Särskilta Utskottets Be-» tänkande äfven kunde öfverlemnas till det afseende det kan förtjena. Herr Munch af Rosenskjöld: Hvad Herr Mannerstam tillstyrkt, instämmer väsendtligen med Utskottets förslag; och lår jag, i anledning af hvad Friherre Cederström anfort, endast yttra, att jag finner det underligt, att förevarande fråga, endast om stadgande af grunder icke skulle kunna underställas Riksens Ständers, så väl som en för tillfället förordnad Cotnitées, pröfning. Friherre Cederström: Om Riksens
Går jag då icke till en allt för lång tid tillbaka, utan håller mig till den senast förflutna och tillser huru med saken i allmänhet sig förhåller, såsom t. ex. med de stora kostnader Gustaf den 3:s krig 1788 föranledde, så finnér jag, alt han, för bestridande af dessa kostnader, måste begagna ett nödmynt. 1809 års Ständer funno likväl icke skäligt att begagna sig utaf denna utväg, utan, till afhjelpande af dåvaride förlägenhet, utgåfvo de i st. en större mängd af bankens sedlar, hvarigenom silfvervärdet nedsattes och en myntförsämring åstadkoms. För hvad banken sålunda ullemnade skulle likväl, utan ränta, årliga inbetalningar göras å kapitalet för att upprätt - 92 Den 8 September f. m. hålla bankens kredit och äfven myntvärdet. Huru gick det väl under den följande tiden med desse ränteoch kapitalinbetalningar? Jo, först upphörde man med ränteliqviderne och sedermera äfven med kapitalafbetalningarna. Desse för hanken påräknade inkomster upphörde således, ehuru de varit afsedde för bankens consoliderande och för att kunna invexla de utelöpande sedlarne. Såsom jag redan nämnt, användes icke dessa inkomster till detta ändamål, utan man anslog medlen till Götha kanal, och flere motståndare till detta vatlenbyggnadsföretag påstodo, att den sten, som af banken blifvit uppförd vid Fittja bro, borde flyttas till Götha kanal, för att användas såsom bidrag lill kanalens gräfvande. Vi böra ihågkomma med hvilka svårigheter realisationen omsider tillvägabringades för att befästa bankens säkerhet, och för att hvarje intresse, bergsbruk, jordbruk och handel, måtte i låneväg kunna draga den största möjliga fördel af denna bank. Privatbankerne hafva äfven i sin mån bidragit till myntvärdets upprätthållande inom landet och de hafva en fördel deraf, att banken kan hålla en silfverfond såväl för upprätthållandet af egna sedlar, som af privathankernes. Det synes mig sålunda högst angeläget alt icke understödja sådana företag, hvilka kunna föranleda en myntförsämring. Gr.
Bewillnings - Summans belopp för hwar serftildt Artikel kan således efter besia förslag ywarken granstas eller utredas, men wäl är Riksgälds-Contoirer i ständ att upgifwa hela Bewillnings, Summan som influtit. Friherre Stael von Holstein. Sedan jag inströ nkt mia till att blott begära uplysning om orsa, ken, hwarföre upgifkerne ifrän Rrlsgälds-Contoiret, om afgifterne för Socker frän General Lmmt-TullS Directionen warit mindre och stiljaktige emot hwad nämnde Direclion upgifwie, syires mig detta amne lätt nalkas fikt stut. Hwad Grefwe Norner anfört om de provisionel!- förslagen, har således intet anseende pä denna sräga, hwilken kunde mig bewiljas oagtadt Utstvttets Betänkande bifölls. Herr Grefwe» och Landtmarffalken gjorde proposition lill bifall ä Ukstoltel Betänkande hwilken med Ja befivarades. Herr Den r4 Zebruarii. 625 Herr käe^lcsnlkjölcl, Dotlof. De prowijlvnella förflag, hwilka i början af hwa^e är ifrän LandsConroiren och andra Upbörds w^rk upgöras efter Bewillningens päraknade belopp, grunda sig endast pä förhäljandet de föregående ären. Detta kan icke annat an wara mycket olika, det ena äret ifrän det andra. Utom de förändringar fom härleda sig frän utflyttningar, dödsfall, lagliga afkortningar för öfwer. och underäriga barn, m. m. sä utgär Bewillningen för Alun, Krut, Säcker och Stät, efter inom äret tillwerkade tunnor, centner och skålpund» och desi werkliga belopp kan icke bestämmas förr än de upgifter fom dylika tillwerknings-egare böra aflemna, äro i föreskrefwen ordning afgifne.
Irunsjuort 3,104,050: cr!>. litt X. A. XiVI. krox. till KV St. L, 1840.) O i 10 transport 3,104,050: — ar 1835 till V:r 182: , 1836 „ 93: ,1837, 81: ecd i contant inmatt till 8tats-^Verket for är 1835 k.dr 2,144: „ 1836 „ 1,195: „ 1837 „ 1,084: deraf medium ut^ör 1,448 ll:«lr, dvarak föijer att, om enadanda Arund för deräkninAen af Vlun-Viondens utZörande skall fortfara, denna 8tats-Inkomst s^nes döra upptagas till allenast 1,000: — 11:o innefattande jemväl Vi triol oelr ködfär», dar efter des8e effeeters försäljnin» utmort: ar 1833 k.dr 979: „ 1834 „ 840: ., 1835 „ 1,034: „ 1836 „ 1,390: „ 1837 „ 1,113: oed 8VN68 kunna fördlifva vid den förslaAsderäkninA, som vid sista Ztats-keAlerinZ »jördes, eller 1,000: — 12:o dlefvo vid sednaste 8tats He»1erinA deräknade till 309,000 d:dr ocd dafva ut»jort: för är 1833 k:dr 314,957: „ „ 1834 „ 322,182: „ „ 1835 „ 324,492: ,. „ 1836 „ 328,577: ,. „ 1837 „ 329,129:
I anseende härtill har motionären föreslagit inrättandet af en Statistisk Central-Bureau, som ansetts höra organiseras, i likhet med den af Belgiska regeringen år] 1841 tillsatte Statistiska Gentral-Commission; uppgifvande motionären, med hänsigt härtill, att alla ledamöterne af denna Commission, utom serskildt utnämnde Ordförande och Secreterare, bestode af sådarie de administrativa Verkens ordinarie tjenstemän, hvilka förut varit sysselsatte med statistiskt arbete, hvar och en inom det Verk, han till hörde. Berörde motion hafva Utskotten tagit i öfvervägande, och få nu upplysa, att Rikets Ständers serskilda Utskott, enligt sitt, vid i8a3 års Riksdag, i frågan om reglering af Rikets Styrelseverk, afgifna Betänkande, ansett ett Statistiskt Conior böra finnas och derföre tillstyrkt inrättandet af ett sådant, hvilket borde ”erhålla utsträckt omfattning lill alla föremål för landets statistik.” Till detta Contor skulle tabellerne öfver Rikets folk mängd, jemte Landshöfdingarnes Fern års Berättelser, ingå; och der skulle innehållet af dessa handlingar ordnas och sammandragas; hvarjemte Contoret borde ega rättighet att, från hvilket embetsverk som helst, begära och erhålla statistiska upplysningar, hvilka sedan borde till ett sammanhängande helt för hela Riket utarbetas och städse i ordning hållas, på det att fullständig kännedom i alla dithörande delar kunde vinnas. I anledning af det i förevarande ämne nu ånyo framställda förslag, få Utskotten vördsamt anföra," att, ehuru det vore nyttigt och fördelaktigt att få alla upplysningar och uppgifter, som kunna inhemtas, rörande landets statistiska förhållanden, på ett ställe samlade, efter en fastställd plan sammanförde och ordnade samt slutligen i lämplig form för allmänheten tillgänglige, helst någon allmän öfversigt af dessa förhållanden icke lärer kunna vinnas af de i serskilda Regerings-departement spridda berättelser, arbetsförteckningar och rapporter från domstolar och förvaltningsverk ; Utskotten likväl emot inrättandet af en serskild bureau, som skulle hafva ett sådant arbete till föremål, funnit öfvervägande skäl förekomma.
Denna Regering skall utgöras af en ordförande, hvartill Kolningen utser en Prins af Sitt hus eller en StatsRåds-ledamot, samt af tre ledamöter utaf Stats-RådetOm Departements-chefs-befattningarnes fördelning ibland de Stats-Rädets ledamöter, som i Regeringen deltaga, samt om ärendenas beredning, föredragning och expedierande genom serskilt tillförordnade föredragande, meddele Konungen föreskrift i den instruction, som för Regeringen vid hvarje tillfälle utfärdas. Med de mål, Konungen dä sjelf afgör, förhålles pä det sätt, sorn 8 § stadgar; Konungen dock obetaget att fördela föredragningen af dessa mål imellan de ledamöter af Stats-Rådet, hvilka Konungen åtfölja, eller ock, der så nödigt finnes, annan Svensk man, med de egenskaper, som 4 § omförmäler, till föredragande serskilt förordna. Då, 1 följd af samtlige Ki.ks-Ståndeus under den 9 innevarande månad aflåtne remisser, Gonstitutions-Utskottet åligger att ofver denna Nådiga Proposition till Riksens Ständer afgifva utlåtande, får Utskottet vördsamt anföra: att redan vid 1840 års Riksdag, efter det Statsrådets nya organisation inträdt, fråga väcktes om behofvet af serskildta stadganden, dels rörande vicariers tillfälliga constituerande, när Departements-chefer äro af laga förfall hindrade, dels angående regerings-ärendenas fördelning, beredning och föredragning, när Hans Maj;t Konungen befinner Sig på resor; men de grundlags-förslag, sorn af nämnde Riksdags Conslitutions-Utskott i detta hänseende framställdes, hafva icke af Riksens Ständer funnits antagliga. Det är dock af vigt, att Grundlagens anmärkta ofullständighet för ifrågavarande fall på lämpligt sätt afhjelpes.
Tab. 4 uppgifva, att Brynte Berthilsson var stamfader för Fårdala och Gällared-grenarne af Liljehöökska slagteri, dels att släkten Liljehöök af Fårdala börjar först med Brynte Berthilssons sonson Riksrådet Anders Pedersson, hvilken i strid med original-stamtaflan (N:o 719 Tab 41) benämnes »stamfader för Fårdala-grenen af Liljehöökska släglen» och slutar med dennes descendenter, af hvilka den sista manliga afkomlingen Anders Fabian Liljehöök dog ogift 1801. Genom denna uppställning och förändring af original-stamtaflorne hafva från Fårdala-slägten blifvit, uteslutna icke blott Brynte Berthilsson och hans tvänne söner, den i historiskt hänseende märklige RiksRådet Måns Bryntesson samt Gubernatorn Peder Bryntesson, utan ock alla afkomlingar från sistbemälde Peder Bryntesson, med undantag af RiksRådet Anders Pederssons och hans descendenter, ehuru äfven Peder Bryntessons öfriga afkomlingar, såsom i rät linea härstammande från Brynte Berthilsson, obestridligen tillhöra Fårdala-slägten om de än skrefvo sig till Gällared. Emellertid hafva nu alla Brynte Berthilssons descendenter, som icke härleda sig från Anders Pedersson och således ett talrikt antal både redan aflidna och ännu lefvande medlemmar af Fårdalaslägten under rubrik af »Fårdala och Gällared-grenarne» samt »Gällareds ättegren» i Herr Anreps ättartaflor fått sin plats på stamtafla!) öfver adliga ätten N:o 66 Liljehöök till Gulland och Kålbeck, oaktadt nämnde ättegrenar redan för nära 400 år sedan haft en från sistnämnde adliga slägt skiljd ättefader. Att en sådan af Hr Aurep begagnad method att upprätta slägtregister är oriktig och oduglig samt måste vara på det högsta förvillande, har
I anledning af väckta motioner hos R. o. Ad., Presteoch BorgareStm om tillökning i nuvar. anslag för gymnastiska centralinstitutet, så att föreståndaren dervid erhöll en bestämd lön af i5oo r:dr samt nuvar. föreståndaren, Hr Professor Ling, personelt åoo r:dr, en öfverlärare 1000 r:dr 6 Den 2 Juni f. ra. och ett tillökadt antal lärare förhöjda löner, har StatsUtsk. uti dess angrde utgifternas reglerande under Riksstatens io:de hufvudtitel afgifna utlåt, förmält sig icke kunna tillstyrka någon ytterligare förhöjning uti det vid sista riksdag från 1000 till 2000 r:dr ökade anslag till beredande af tillökning i lärarepersonalen eller till lönförbättring för den redan varande; men deremot, med afseende å Hr Professor Lings utmärkta förtjenster såsom grundlaggare af den gymnastiska undervisningen här i landet samt å hans i och för inrättningens förbättrande ådagalagda oegennytta, då det vid sista riksdagen beviljade tillskott blifvit disponeradt allenast till andre lärarnes och institutets bästa, för honom, såsom ännu icke åtnjutande högre aflöning å institutets stat än de 5oo r:dr, som vid institutets stiftande år i8i3 honom tillädes, föreslagit en personel tillökning af 6oo rtdr, att å allmänna indraga in gsstaten uppföras. l)å Utsk., förmodligen för att undvika vidlyftighet, icke gifvit den utveckling åt frågan, som likväl synes nödig för att sätta R. St. i tillfälle att fatta ett på sanna förhållandet grundadt beslut, har jag trott mig böra vördsamt meddela några upplysningar, syftande till detta ändamål, icke att söka afleda R. St:s uppmärksamhet från de stora förtjenster, Hr Professor Ling äger såsom grundläggare af den gymnastiska undervisningen här i landet och såsom utmärkt författare. Uppå Professor Lings und. ansökning tillät K.
Då Kopisten Dalman, hvilkens förmenta rätt här egentligen var i fråga, efter flera erinringar derom, omsider den 1 November i838 återställde Kongl. StatsKontorels honom delgifna utlåtande och skriftligen anmälte sig Lill fullföljd af sin förra klagan, företeddes af honom tillika, såsom en ytterligare anledning dertill, Kongl. StatsKontorets i lika beskafFadt ärende den 22 nästförulgångna Oktober meddelade beslut. Och sedan den tid af fyra månader efter erhållen del af samma beslut förflutit, inom hvilken underdåniga besvär deröfver, enligt af Kongl. StatsKontoret tillförene lemnad hänvisning, kunnat hos Kongl. Majit anföras, men en sådan besvärstalan icke blifvit fullföljd, var jag alltså i tillfälle att Kongl. StatsKontorets öfverklagade förfarande i hela dess vidd till granskning företaga, en åtgärd, som Kongl. StatsKontoret äfven, i serskild skrifvelse, äskat, och som föranledde mig att inför Kongl. Majit, i Dess Högsta Domstol, genom ett den i5 April sistlidna år afgifvit underdånigt Embetsmemorial, emot Kongl. StatsKontoret anställa åtal, såsom i det följande närmare ådagalägges. Enligt hvad handlingarne visa, hade uti en lill Kongl. StatsKontoret den 22 April 1834 inlemnad skrift, Kopisten Dalman, med åberopande af 2 §. 4 rnom. Tryckfrihetsförordningen, begärt att, emot lösen, utbekomma ett Utdrag af den hos Kongl. StatsKontoret förda Lista öfver ankomna Kongl. Bref ifrån och med den i April intill ansökningsdagen, äfvensom att få afskrifva eller låta afskrifva, eller emot lösen utbekomma alla till Kongl. StatsKontoret under samma tid ankomna Kongl. Reskripter; I anledning - R. St. Just. Ombudsm.
Hvar under sina fälttåg hade han väl sett förstarna i nödens timme handla annorlunda? Och ändå, hade de icke kallats visa och goda, så framt de lyckats? När stormen var öfver, ville han hålla räfst och ställa till rätta. Stränghet hade han befallt, aldrig medveten orättrådighet. Nu gällde det att eröfra fästningen Fredrikssten, som framför honom på fjällåsen med sina grå murar och de hvassa hörnen stängde vägen uppåt Norge. Var icke utanverket Gyldenlöw redan taget med värjan i hand? – Med värjan i hand? – Han slöt ögonen som han ofta brukade, då han var osedd, och upprepade sakta orden. – De mena att jag frestar dig, evige, underlige Gud, heliga anda, min fägnad, min glädje, min vederkvickelse. Alltid säga de: stanna på halfva vägen, där vi stanna, annars frestar du; sätt dig ned, där vi tröttna, annars kalla vi dig icke längre vår Gideon. – Du, som är skiljedomaren, inför dig ödmjukar jag mig i min nöd, jag förkrossade syndare. Har jag nu gått vill på jorden, slå mig då död ned! – Konungen har somnat på sin post, – sade soldaterna, när de sågo honom med hufvudet sänkt och hatten neddragen. Han hörde dem och såg upp och svarade: – Icke ännu! Första söndagen i adventet steg konungen till häst och red genom dimman ned till möllerstugan i Tistedalen. Han var tung till sinnes och för att öfvermanna sitt svårmod satte han sig på bänken vid spiselelden samt genomögnade sina papper. Det var suppliker och gamla bref och öfverkorsade räkenskaper, ända från vistelsen i Lund. Hans ögon stannade slutligen på två halfark, som voro hopfästa med en mässingsnål och fullskrifna med hans egen svårtydda handstil. Han läste: – Anthropologia Physica. Alla lefvandes naturliga drift är det, som kallas Passion, eller Vällusts åtnjutande. Vällust är af tvennehanda slag, nämligen Själens och Kropsens vällust. Själens vällust kallas den, hvaruti kroppen ingen del hafva kan. Men Kropsens vällust kallas den, hvilken Kroppen tillika med Själen känner ... De Tre Delarna utaf Kroppen äro:
Dessa kommenderingar kostade således tillhopa den stora summan 22,437: 39. 8., men jag kan alldeles icke inse i hvad mån de inverkat på neutralitetens uprätthållande. För kommenderingen å Waxholms fästning äro utgifna år 1854 63,028: 39. 1. Jag gör dervid samma anmärkn.; ty mot Ryssland kunde denna garnisonsförstärkning aldrig behöfvas; ty ryssarne voro då för tillfället fullkomligt instängda, och såvida den icke var mot Vestmakternas 100 skepp, så kan jag icke begripa orsaken. Derefter kommer kommenderingen till Gottland, hvilken kostade icke mindre än 390,069: 29. 8. Ämnade man derigenom hindra Vestmakterna att bemäktiga sig Gottland? Ty ingen lär väl påstå att ryssarne kunde hafva gjort det. På samma vis garnisonsförökningar liela vägen, i Carlskrona, i Landskrona oell t. o. m. på Carlstens fästning, ehuru den icke tyckes vara så blottställd från ryska sidan. Vidare till underhållskostnad och beklädnadsslitnings-ersättning m. m. för öfverkommenderadt artillerimanskap samt dylik ersättning åt lifgardes-regementena 4,851: 31. 6. hvilket tillhopa med 12,463: 17. 6. för år 1855 gör en summa af 17,325: 1, i upköp af artillerihästar 35,968: 40, fouragering af d:0 under år 1854 16,000 Rdr, under år 1855 18,000 Rdr, under år 1856 1 5,887: 10. 4, men jag finner på intet ställe hästförsäljningen krediterad. Vidare för Waxholms fästnings försättande i försvarstillstånd 48,600 Rdr, oberäknadt de medel som R. St:r för sådant ändamål anslagit. Vi hafva nu kommit derhän att kreditiven fått utseende af supplementar-anslag till 4:de och 5:te Hufvudtitlarne, och detta anser jag vara orätt.
Hattar af siden etc., pr st. d:o af ull, hår, felb, d:o andra slag d;o Haltfoder och Hattkullar, pr it Hudar och Skinn, våtsaltade och andra slag, pr it Pelsverk, hopsydda, förtullas sora pelsverk, med tillägg af 75 proc. Humle, pr Ctr Hår och Tagelarbeten, pr it . Hängslen af siden och halfsiden pr it d:o, andra slag, pr it Ingelära, pr d:o syltad, d:o Ister, alla slag, pr it Kakao pr it Kapris, d:o Karkaser och Karkashand, pr it Kastanjer, pr it Kaviar, d:o Kimrök, d:o Kli, alla slag, pr Ctr .. Kläder med 75 proc. förhöjning i tygels tull. d:o med guldoch silfverbroderier, galoner och fransar, med 150 proc. tillägg. Koeffyrer pr st Konfityrer, pr it Konserver, d:o Koraller, arbetade, pr & .. Korgar och Korgmakarearbeten af oskalade qvislar och spån, pr it af skalade men oklufne qvistar, pr ff af klufvet vide etc., pr ö Halfvar, pr st Svin, pr st Andra fyrfotade djur, pr st Käppar, alla slag, pr it Kött, saltadt, pr Ctr d:o, alla andra slag, pr Ctr Lakerade arbeten, ej specifice rade, pr it Leksaker, pr it Lin, häckhult och ohäckladt, pr Ctr Likör, pr kanna Luktvatten, alla slag, pr U Masker, pr st Oliver, pr it Ost, pr Ctr Papperstapeter och Border, pr it Paraplyer och Parasoller af siden och halfsiden, pr st andra slag, pr st Foderaler, som väfnader, med tillägg af 25 proc. Perlor, oäkta, Glas-, pr & andra slag, pr it Plymer, alla slag, pr it