Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag fortfar således att tro, det en betydlig besparing på anslaget till Gevärsförrådens complettering kan äga rum, ' och skulle tillstyrka, att denna besparing snarare användes för Dockan i Carlskrona, hvartill Utskottets Ordförande upplyst, att tillgångar saknas; och jag skulle ytterligare vilja förstärka detta anslag med det, som är ämnadt åt de välsignade ångfartygen, af hvilka vi ganska säkert hafva nog med eli. Af Capotter och Öfverrockar har en besynnerlig målning här blifvit framställd, och en enskild händelse framdragen, som bevisar intet, ty krukor finnas i alla Armeer. Jag har för öfrigt icke, såsom Friherre af Nordin påstått, fästat mig vid summan af 3o,ooo Capotter; jag har blott nämnt dem såsom Den 2 November e. m. bevis på den planlöshet, hvarmed den Kongl. Propositionen, i afseende på UtredningsDepartementet blifvit uppgjord, och jag har sjelf sagt, att Utskottet nedsatt antalet till i5,ooo. Men jag bar påstått det vara orimligt, att lemna äfven dessa i5,ooo åt samma öde, som de 18,000 från i8i5; ty vi skulle med samma hushållning som hittills, och hvilken, Friherre af Nordin må säga hvad som helst, ej kan betraktas annorlunda än såsom misshushållning, ånyo hafva intet qvar om några år. Såsom grund för anslaget till FortificationsDepartementet har man anfört, att arhetsanslaget borde rättas efter arbetsstyrkan. Jag skulle likväl tro, att motsatsen borde äga rum, och äfven i detta afseende anser jag mycket vara att vänta af framtiden. Hvar och en, som har den ringaste kännedom om mechaniska arbeten, och ser, huru våra Krono-arbeten för närvarande utföras, kan ej annat än önska ett uppskof med anslag för dessa arbeten, intilldess vi lärt oss att bättre använda utländska uppfinningar och methoder.
Mr/.O' ZV.r^ZZs t5^//veZ5e, ZV.'0 64. na för ^Oilt att, i alseencle pä Kili8-Danlien nnäer Kili8claA6N8 lopp, vi^ta^a, ielie eller an8ett 8i^ llitiutill8 liunna Aöra nä^on 8er8liilc1 oell af ett 8aclant saminanllanA olleroencle framställnlnA till lliliet8 8tänäer, i af86en6e pä orclnanllet af Drivat-Lanli-rörel8en. Nen efter lien tiel, 8orn nu förflutit 8eclan IliIi8cIaASN8 llörjan, utan alt nä^ot körsla^ i berörcle 1rän8een6e till Lon^I. Naj:t inliommit, tinner Ixon^l. Na^:t 8ig ielie llöra längre clröja att 8er8liilclt fästa Diliets 8täncler8 uppmärlisamllet pä nöc1vänlli,»li6ten lleraf, att, i afseende pä dessa för Diliet maAtpäli^Agnde ämnen, beslut, ä lliliets 8tänders sida, 8ä snart möjligen slie lian, mä vidta»as; bvarvid IxonAl. Napt Aör 8>A förvissad, att äen viZliAa trädan om pennin^eväsendet ordnas pä ett 8ätt, 80>n tillfredställer nationens anspräli, ielie mindre pä myntvärdets upprättliällands, än oeli L närinZarN68 oell clen allmänna rörel86N8 llellof. Don^l. Naj:t förblifver kliliets 8tänder med all I^onZl. Räll. oell Annett städse välbevågen. Datum ut 8upra. o 8 e k. R.
Jag har här hört ofta upprepas, huru man icke vill vela utaf någon census; jag bekänner likväl, att ett sådant yrkande, just af dem som se de största farorna uti ett antagande af de allmänna valens princip, och som derföre i frigast arbeta deremot, förefaller mig högst besynnerligt, Svårt vore väl att bestämma hvilka af de nu orepresenterade, hvilka ibland den s. k. ofrälse slåndspersonsclassen, som ifrån valrätt skulle blifva uteslutna ; månne t. ex. den lägre kronobetjeningen, månne underofficerare, vare sig af indelta eller värfvade armeen, eller alla sådana f. d. borgare, som, sedan de uppsagt burskap i städerna, utflyttat på landet och der köpt sig större eller mindre landtegendom, skola erhålla valrätt inom detta nya Stånd man sätter i fråga att bilda. Säkerligen äro många ibland dessa nu nyss uppräknade fullt ut så qvalificerade att få välja representanter, som mången på landet, knappt besutten bonde, eller i städerna någon af de fattigare bandtverkarne; men om de, och med dem alla, som kunna påräknas under ungefär samma bildningseller lörmögenhets-cathegori, skulle komma att höra lill det femte Ståndet, och der rösta per capita, så skulle de der genom sitt större antal komma alt helt och hållet dominera vid valen inom detta Stånd. Skulle man antaga Const.Utsk:s förslag, så skulle man derigenom låta det öfvervägande inflytande, som i afseende på folkombudsförsamlingens sammansättning åt de mera bildade inom det Svenska samhället nu är gifvet, genom adels, presters och borgares större representationsrätt emot den som BondeSt. äger, ehuru detta sednare Stånd är vida talrikare, och kanske äfven förmögnare, än alla de tre öfriga Stånden tillsammantagna, öfvergå på en gång och derigenom alltför hastigt helt och hållet till den på en lägre ståndpunkt så väl i afseende på bildning som förmögenhet ställda stora tallösa mängden. En sådan öfvergång, genast från ytterlighet till ytterlighet, skall jag åtminstone aldrig kunna förespråka.
I afseende på de relativa kostnaderna för dylika arbeten, är det obestridligt, att de minskas eller förhöjas i mån af den drift, hvarmed en klokt och omtänksamt uppgjord arbetsplan kan fullföljas, samt att hvarje afbrott eller förändring dervid måste medföra förlust, och således är en misshushållning med statens medel. Den detaljerade arbetsplanen uppgöres till en stor del redan föregående år för ett följande; kontrakten med privata arbetare, hvilkas antal vid Waxholm uppgår till närmare hundrade, afslutas om hösten och om moderata priser å leveranserna skola erhållas, är nödigt, att leverantörerne på förhand kunna beräkna behofvet och afsättningen. Den prisstegring, som i motsatt fall lätt inträffar, kan t. ex. på tegel, hvaraf millioner stvcken årligen behöf vas, uppgå ända till 10 r:dr på tusendel. En förändring i planen för dessa fästningsarbete!], om den. vid definitif pröfning af ärendet, skulle finnas af Statsverkets bristande tillgångar oundviklig! påkallad och med rikets säkerhet förenlig, kan för kommande år utan Stats-Utskottets Utlåtande, Pko 13. ä misshushållning verkslällas, men för den tid, i den Kongliga propositionen afses, icke utan betänkliga olägenheter och förluster. I stället för att, ulen tillräckliga skäl för ett sådant beslut, till ett godtyckligt belopp nedsätta det fordrade förskottet, bode Utskottet, efter min tanka, om det icke ansett sig kunna i dess helhet bifalla Kongl. Maj:ts nådiga proposition, bordt tillstyrka för år 1851 ett förslags-anslag tilt det belopp Kongl. Maj. t för arbetets oa förut na fortgång äskat, men att för de 2: ne nästföljande åren anslaget endast kommer att utgöra skillnaden mellan det anslag, som Rikets Ständer komma att för nämnde fästningsbyggnader under de 3:ne åren 1851, 52 och 1853 anvisa och den summa Stals-Utskottet nu, för året 1851, såsom förslagsanslag tillstyrkt
Uppå härefter framställd propos. lät R. o. Ad. vid Utsk:s ifrågavar. yttrande bero. ll:o Arsenik. Utsk:s yttrande godkändes. 12:o Askar och dosor, etuis med tillbehör m. jl. Utsk:s yttrande, att dess förslag, att utesluta ur sjelfva taxan och i noten till ej specificerade slöjdvarar hänvisa dem bland ifrågavar. artiklar, som äro åsatte införselsafgift af 25 proc. i värdet, borde förfalla, blef af R. o. Ad. godkändt. Äfvenledes godkände R. o. Åd. Utsk:s yttrande att med undantag för artikeln Gevär, äfven dess i afseende på den af ifrågavar. artiklar, som nu draga 33| procents tull, gjorde enahanda förslag, mätte förfalla, derest införselslulleu å ej specificerade slöjdvaror blifver bibehållen vid 33^ proc. af värdet. Då härefter förekom den voter:s-propos. N:o 14, som af Utsk. blifvit föreslagen för den händelse, att införselstullen å slöjdvaror, Den 15 Juli f. m. 89 ej specificerade, nedsattes till 25 procent af värdet och R. o. Ad. samt PresteSt. för sådant fall ej ville antaga Utskrs i afseende på nyssberörda med 33§ procents införselstull belagda artiklar gjorda förslag, tilfkännagaf Hr Gr. o. Landtm, att den härom lill R. o. Ad. samt PresteSt. framställda inbjudning blifvit af sistnämnde Stånd antagen, hvarefter Hr von Hartmansdorff yttrade: För min del får jag vördsammast tillstyrka R. o. Ad. att vidblifva sitt beslut i denna punkt. Frågan är af stor vigt för handtverksnäringen. Häruti instämde Hr Printzensköld. Uppå härefter framställd propos. beslöt R. o. Ad. att med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, godkänna den af Utsk. föreslagna voter:s-propos. N:o 14.
B:co under loppet af ett år skulle utgå af Handelsoch Sjöfarts-fonden; den 5 Oct. i83g£j) att ett lika arfvode skulle under ytterligare ett år från nämnde fond lill samme man qvartaliter utbetalas, så vida icke dessförinnan General-Consuls-beslällningen i Caraccas blefve, i öfverensstämmelse med Kongl. Brefvet den 23 Nov. i838, i Nåder tillsatt, då nämnde arfvode genast skulle upphöra; äfvensom den 23 Januari i836 f) bestämmande af Svenska och Norrska General-Consulernes i förenade StaLerna, Rio de Janeiro och Lisabon, aflöning till 3,5oo R;dr Hamb. B:co för hvardera; af goo R:dr Hamb. B:co årligt arfvode lill Svenska Pastorn i London; och slutligen af ett arfvode af 2,5oo R:dr Hamb. B:co till en Handels-agent uti Italien, allt från samma fond. Med anledning af verkställd granskning af Con voy-Commissariatets förvaltning och räkenskaper för åren 1831 och i832 anhöllo Riksens Ständer, i underdånig skrifvelse den 23 Febr. i835, att Kongl. Majit, i följd af hvad Stals-Utskoltet i åtskilliga delar utredt och anmärkt, måtte täckas _/") Tit. Rosenblad, Mörner, G. Lagerbjelke, Adelsvärd, Poppius, v. Schulzenheim och Skogman. Tit. af Wetterstedt bade föreslagit denna åtgärd. g) Tit. Mörner, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, v. Schulzenheim och Skogman. Tit. af Wetterstedt bade derom gjordt framställning. h) Tit. Rosenblad, Mörner, Löwenhielm, Adelsvärd, v. Schulzenheim och Skogman. Framställning i ämnet var gjord af Tit. af Wetterstedt. i) Tit.
Denha Benta har sin upprinnelse från Allmogens skyldighet i äldsta tider, att underhålla Lagman och Häradshöfding genom Gärd, som utgjordes efter Hemmantalen. Den betalas af hvarje Bök eller mat-lag, utan åtskillnad, antingen matlaget är större eller mindre, och icke efter Gårdeller Hemman - talet. Enligt Kongl. Brefvet af den .16 December 1617 och 39 §. uti Kongl. Besolutionen af den 22 November 1680, borde Lagmans-rentan betalas med 6 öre och Häradshöfdinge-Bentan med ia öre Sunt af Böken. Men nu erlägges den. olika på olika orter, dels med 9, dels med 6 och dels med 3 sk. på Matlaget. 260,00 Q:de B. Uti l8l2 års Riks-Stat är elen påräknad till lika belopp, som år 1809, eller 47,500 Et ars medium häraf utgör 54,378 R:d 2 1 vk. 3 rst; men Utskottet föreslår, att den må beräkna* till en jemn Sumanå af 16:0 Chart© Sigillats-Re* COgnitior.s medel. Denna afgift är först påbuden uti 1687 ars Kongl.Förordning for Kongl. Cantztliet, och erlägges nu, enligt Kongl. Cantzli - Collegii-Taxa af den sfi Februari 1778, med 2 procent vid Befordringar till Publique Embeten och Tjenster, för Transporter och för Caracterer, med 3 procent för Don ationer och Pensioner i Uods eller penningar af Pu. 51,ooo. Den i 2 Juriii '499 blique medel, med 4 procent för gåfvor i reda penningät på en gåtlg, tned 3 procent för eftergifter af Gravaticrier eller skulder oell Utskyldftf till Kronan, med i6 sk. för Confirmationet påRusthållsamt
Instämmande i motionärens yttrade åsigt om vigten och fördelen för Svenska jordbruket, att det af honom omförmälda och, efter hvad erfarenheten ådagalagt, särdeles nyttiga och ändamålsenliga gödningsämne mera begagnas, betviflar Utskottet dock, att en så beskaffad större fabriks-inrättning, som motionären med sitt förslag åsyftat, skulle komma att i väsendtligare mån befrämja detsammas allmännare anskaffning och användande. Sedan den enskilda omtanken inom flera delar af riket härå blifvit mer och mer fästad, har beredningen samt begagnandet af kreatursben till förökandet af jordens produktions-förmåga under sednaste tiden betydligen tilltagit och torde troligen, utan behof af några särskilda åtgärder från det allmännas sida, komma att framgent ytterligare utvidgas. De kostnader, sorn med anläggningen af de för benmjölets tillverkande erforderliga stampar äro förenade, lära dessutom vara af den ringa betydenhet, att något särskildt statsbidrag för dylika anläggningars åstadkommande icke synes behöflig!. Vid nu anförda förhållanden och då en större genom allmänt understöd framkallad och underhållen benmjöls-fabrik ingalunda torde företrädesvis blifva gagnande inom hufvudstaden eller i dess grannskap, får Utskottet hemställa, att det utaf Friherre af Schmidt för ofvanberörde ändamål föreslagna lån icke må varda af Rikets Ständer beviljadt. Stockholm den 28 Mars 1854. Stalt-Utskotteh Utlåtande. A’:a sa. i) XiO 80. Ank. till Exp.-Utsk. den 30 Mais 1854, kl. 12 m. Utlåtande, angående ett föreslaget lån till staden Umeå för den ä dervarande kinka företagna reparation. (Rgs. Afd.)
Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. önskade, att, på sätt Hr v. Hartmansdorff yrkat, Constit.- TJtskls förslag skulle moraentvis till afgörande företagas. Ropades ja. Första morn. upplästes, så lydande: R. St:s Bank förblifve under R. St:s egen vård och garanti, så att den må ostördt förvaltas af de fullmägtige, hvarje RiksSt. dertill förordnar, efter R. S t:s, i öfverensstämmelse med särskild bancolag och Rikets öfriga gällande lagar, gifna föreskrifter, samt att R. St. åligger att fylla den brist, som möjligen kan uppstå i Bankens tillgångar, för fullgörandet af dess genom lag stadgade förbindelser. Gr. Horn erinrade, att det vore anmärkningarna vid detta morn., och ej sjelfva morn., hvilka borde blifva föremål för pröfning och beslut. Hr von Hartmansdorff: Jag vill blott anhålla, att de särskilda förslagen till ny redaction må uppläsas, på det man må erinra sig dem och säkrare kunna stadga sin mening. Hf Hjärne: Jag anmälde mig nyss, innan Hr Gr. o. Landtm, annu föredragit 1 morn., för att yttra mig emot Den 2a December f. m. 4^7 det af Hr v. Hartmansdorff föreslagna föredragningssätt; men sedan R. o. Ad. nu dertill lemnat sitt bifall, får jag endast anmärka, alt Hr Rosenblads förslag icke på detta sätt kan komma under pröfning, emedan det är uppstäldt i annan ordning än^Utskts förslag. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att II. Ex. varit af samma mening som den siste talaren och derföre velat framställa propos. på anmärkningarna i sin helhet, men att, som Ståndet varit af af annan tanke, sådant numera ej kunde komma i fråga. Underteckn. Ridd.Secret.: Enligt hvad jag till prot. uppfattat, innefattar Gr.
Rätts och i 35 §. af samma Stadga förklarades, att efter Sveriges Lag, ingen ägde vädja från denna Konungsliga Dom och Hof Rätt, men att, sorn Konungen hade högsta Dom öfver alla Domare i Sverige, det skulle vara tillåtet för den, sorn ville besvära sig öfver någon Hof-Rättens Dom 3tt, likväl icke genom vädjande, utan genom od„ Den 5 Maj. 73 mjuk böneskrift, gifva sina besvär tillkänna, och njuta beneficium Revision is. Således var Kof .Rätten eller 3:dje Domstolen rättligen att anse för sista Jnstamien, ehuru Kongl. Maj:l ville, af nåd, sjelf taga saken under granskning, i fall underdånig ansökan derom skedde. An tydligare är detta uttryckt i Kongl. Placatet, angående Revision öfver Justitie saker, af d. <? 8 Juni j 66 2 ; och äfven i i Gap Rättegångs Balken af 1734 års Bag slutas uppräknandet af Rikets Domstolar med Hof-Rätten; hvilken ock i 8 Gap. fortfar att kallas Konungens Högsta Nämnd. När likväl nu mera Hof-Rätten icke, såsom fordom, utöfvar Konungens Domsrätt, utan, efter gällande Grundlagen , denna Domsrätt tillhörer en ännu högre Domstol, hvilken följaktligen måste betraktas såsom den sista Jnstantien i Rättegångs-Ärenden ; har Hof Rätten förlorat den förra betydelsen af Konungens Nämnd och förvänd, lat sig til! Rikets första Ofver-Domstol; men härigenom hafva de verkliga Instantierne blifvit oförmärkt ökade till fyra, i stället för det urgamla antalet af tre, Detta sednare antal synes, äfven så väl för tvister, sorn för Brottmål, vara alldeles tillräckligt. Vid första
Föredrogs och bifölls Expeditions-Utskottets Utlåtande M 4, i anledning af åtskilliga föreslagna förändrade föreskrifter i afseende på tryckningen af vissa delar utaf Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll. Från Hogv. Pr este-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande M 9, i anledning af väckt motion om en undersökning af befordringsväsendet. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet Rikets Ständers innevarande år församlade Revisorers Berättelser: l:o om granskningen af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning jemte Fullmägtiges i detta Verk deröfver afgifna Utlåtande; och 2:o angående förrättad granskning af de under Kongl. Maj:ts och Rikets Kommers-kollegium ställda fonder och medel. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Konstitutions-Utskottets Memorial : M 4, med anmälan om Riks-Ståndens beslut angående det hvilande förslaget till ny Riksdags-ordning, m. m.; och Bih. lill R. St. JVS 5, med anmälan om Riks-Ståndens beslut i anledning af åtskilliga sedan sistlidna riksdag hvilande grundlagsändrings-förslag. Från Vdllofl. B or g are-Ståndet. S. D. Föredrogos ånvo och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskot O j tets Betänkanden: JVS 9, i anledning af väckt motion om en undersökning af befordringsväsendet; JVS 1 7, i anledning af väckt motion om tillsättande af en komité för utredning af frågan om införandet af en jury-institution; JVS 19, i anledning af väckt motion, att nämndemän måtte tilldelas viss andel i expeditionslösen såsom ersättning för inställelse vid ting; och JVS 19, i anledning af väckt motion om ändring i föreskrifterna rörande barnmorskas rättighet att utöfva instrumental förlossningskonst.
Den dag Skönheten (vänder sig till behaget): » I krifarfaringsmetod, som lär vara den för ett fritt barnet sagt sin första lögn är betydelsefull för stallen af denna bäck såg jag ofta min bild, blodomlopp nyttigaste. hela dess vidare uppfostran. Grekiska sagan men aldrig fann jag där detta förtjusande A h a! friseringsattiraljerna: de vänta på har ställt Herkules vid skiljovägen, lemnande i smålöje, som jag ser på dina läppar. Hvem frisörens ankomst. Begagnar en fin parisiska hans fria val, om han vill följa den lockande är du? » » lugg »? frågar ni. Ytterst sällan. På sin depraverande lasten eller den blygsamma dygBehaget: » Man kallar mig Behaget. (Afsides) höjd en korkskrufsartad figur i pannans midt den. Hvarje barn står vid sin första osanning Det är då ingen synvilla! » eller tvänne, en på hvardera sidan. En än i inför samma afgörande. Väljer det lögnen, är Skönheten: » Hela ditt väsen tilltalar mitt dag ganska vanligfrisyr är den, som kallas hela dess lefnadsriktning falsk. Här kan med bjärta. Skönheten känner något som liknar å la vierge, d. v. s., håret benadt ocb nedrätta tillämpas skalden Goetbes ord i » Herman afund » struket tätt utefter tinningarna. Är pannan och Dorothea »: » Ögonblicket afgör öfver mänBehaget (sakta): » Aha! Det är skönheten mycket låg, ordnas håret ofta i förra århunniskans lif och öfver hela hennes öde. » — dock det hade jag ju strax bort finna. » dradets stil, d. v. s. rakt uppstruket öfver ett (Högt): » Afundsjuk? Och hvarför? Skulle slags valk. Behöfver jag tillägga, att en granskönheten ej vara nöjd med sin lott: beunde dame aldrig begagnar sig af de » löslugdran — » gar », som täcka en del fönster vid Avenue de Skönheten: » Ack, min vän, beundran, därl ' Opera? på ledsnar man snart; tusen gånger ljufvare Ett bruk, som väl närmast uppkommit af Smånotiser från kvinno värld en.
För öfrigt, och med afseende å hvad jag här ofvan omnämnt rörande de särskilda förhållanden, som vid regementets tjenstgöring förekomma, anser jag lönerne vid Kronprinsens Hussar-regemente skäligen kunna föreslås till omkring %:delar af de lönebelopp, som för de särskilda graderne vid öfriga garnisons-rementerne ifrågakommit; med tillämpning af hvilken grund nedannämnde löntagare ändock personligen skulle komma i åtnjutande af ungefär lika stor lönförhöjning som deras vederlikar vid öfriga garnisons-regementer och i vissa fall till och med mera. Jag föreslår således följande löner: för Sqvadrons-chef, som nu åtnjuter blott 600 R:dr 1,600 R:dr R:mt. » Regements-qvartermästaren med 660 R:dr 1,350 » » » Förste Löjtnanten och förste Adjutanten med 579 R:dr lön 900 » » » Andre Löjtnanten och Andre Adjutanten, af hvilka den förre nu uppbär 480 R:dr och den sednare 579 R:dr . 750: » » » Under-löjtnant och Regementsstallmästaren, med 405 R:drs lön 600 » » » Fanjunkare, med 214 R:dr 50 öre i lön 600 » » » 6‘ Sergeanter, hvardera med 184 R:dr 50 öre i lön 375 » » » \8 Sergeanter med samma lön 325 . » » Bih. lill R. St. Proy. M i, om Statsverket 1856. för Regements-hästläkare med 480 R:dr » Sqvadrons-hästläkaren med 184 R:dr 30 öre « Regements-trumpetaren med 314 R:dr 30 öre m Sqvadrons-trumpetaren med 184 R:dr 30 öre
— utom att den nedlagt sitt ordboksarbete, sedan detta fortskridit till och med bokstafven A — synes oss nära nog komiskt, då man ju fullväl känner, huru nämda akademi gifait sitt kraftiga stöd åt den verkliga talangen och derigenom bildat den mest helsosamma motvigt mot den dåliga literaturen, som dag ifrån dag hotar att öfversvämma vårt fosterland. Bäkna blott upp de skrifter, akademien prisbelönat — allt det bästa, som ser dagen lemnas naturligtvis till bedömande af denne areo-pag, — och ni skall genast ha den samtida svenska literaturens hufvudarbeten, folkets älsklingslektyr, uppräknade. Och då skolen I se, hvad akademien verkligen uträttat. ‘ Bland de 100 underteckname finnas flere namn, dem akademien — beklagligtvis — alls ej känner till. Och de öfrigas kompetens såsom samhällsförbättrare kan man äfven sätta i tvif-velsmål. Som vi ej alls kunna medgifva dem någon rätt att yttra sig i literära spörsmål, allra minst af sådan betydelse som de här framlagda, så skola vi, i stället för att lyssna till deras omogna, ja beklagligt » gröna » reformförslag, tillåta oss att .sjelfva framlägga vår åsigt om hvad som i närvarande stund bör göras i denna fråga: (Sedan den ärade tidningen meddelat dessa af en aktad nittonårig kritiker uppsatta förslag, som utrymmet hindrar oss att aftrycka, afslutar den sin artikel med följande ord:) Det har varit oss mycket obehagligt att röra vid en så tvetydig sak som denna så kallade » författare-revolution », just för att hos de unga lederna, som på visst sätt nog ha ett sken af rätt på sin sida men som i andra fall bestämdt ha orätt, spåras en sådan ofördragsamhet mot andra åsigter än deras egna och en sådan hänsynslöshet i deras uppträdande emot svenska akademien, att man ej kan annat än beklaga den svenska ungdom, som så illa förvaltar det arf den tagit af stora fader. Det liggeri tidens anda en strafrvärd böjelse att rifva ned det bestående och att utan urskiljning hugga in på allt, som är för högt för att nås af den råa hopens händer.
"tryckelig föreskrift att ett beslut ej genom protest kan "uppchällaS Med anledning häraf har ett tillägg i § influtit. "Att sista Momentet borde fölunda styliseraSr "Dock bör protocollS - Utdrag derom, eller ''om fakenS wigt fordrar en sädan skyndsam, "het, att det ej medhinnes, en af GrändetS "Secreterare behörigen pateknad afffrift af "den proposition, som bcsiutet grnndat, alltid "tillika ätKija och af Ordföranden för Depn"tationen i de andra Ständen högt uppläsas." Utskottet har funnit ett sädant stadgande öfwcrflödigt. Att ProtocollS - Utdrag öfn-crlemnas, synrS wara det wäsenteligaste och fullkomligen göra tillfyllest. Det öfriga blifwer endast ett enskidlt arangement emcllan Ordföranden för Oeputatjonen och StändetS Secreterare, L. 58: Den 1O Gctober. §- 58. Ridderskapctoch Adeln: ''akt wid "orden: r tur ett protocoll mä rvid justeringen "bör tilläggas: utur munteliga men ej Dristeligen inlemnade llictaminn etc. Sä länge menskliga mittag finnas, torde man ej med skäl förbjuda deras rättande. Man kan skifwa lika obetänkt som man talar; och dä det anförda ej grundar eller fordrar ett beslut, synes det utan olägenhet lltgä, likwäl med lagttagande af hwad so Z förcskrifwer. P r ä s t e -> S t ä n d e t: "att det första ordet "wid tyckes wara ett Skrifeller Tryckfel och meningen uppenbart strida emot begreppet om justering, att "ivid justeringen, som innefattar en granskning af den "förehafda saken, hwad som helst, ända till ett helt "anförande, bör kunna ätertagaS." §:n utsätter tydligen hwad som kan utcstukaS.