Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Af denna Skådepenning äro sedermera, till åtlydnad af Rikets Ständers förordnande, exemplar i Guld af Fullmäktige i underdånighet öfverlemnade till D. D. M. M. Konungen och Drottningen samt öfrige medlemmar af det Kongl, huset; hvarförutan exemplar i Silfver blifvit tillställde Deras Excellenser Rikets Ilerrar, Svenska och Norska Stats-Rådets Herrar Ledamöter, Herr Landtmarskalken och de 3:ne ofrälse Ståndens Talmän vid sednaste Riksdag, Universiteterne i Upsala, Lund och Christiania, Kongl. Mynt-Kabinettet, Gymnasierne i Stockholm, Linköping, Skara, Strengnäs, Westerås, Wexiö, Götheborg, Calmar, Carlstad, Hernösand och Wisby, Kongl. Vitterhets, Historie-och Antiqvitets-Academiens Sekreterare samt Bankens Mynt-Kabinett; och i Brome 420 exemplar till Höglofl. Riddarhus-Direktionen, 40 exemplar till Högvördige Preste-Ståndets Cancellie-Di - 6 Berättelse af Banko-Fullmäktige. rektion, 40 exemplar till Valof!. Borgare-Ståndets Cancellie-Direktion samt 63 exemplar till Hedervärda Bonde-Ståndets Cancellie-Direktion. Utöfver berörde sammanräknade 563 exemplar i Bronze, äro slagne 137, af hvilka en del på förhand blifvit till vederbörande utdelade och de öfrige förvaras i Banko-Fullmägtiges Expedition, för att, i händelse af reqvisition, tillhandahållas Höglofl. Riddarhus-Direktionen samt de ofrälse Riks-Ståndens CancellieDirektioner, hvilka fått emottaga ett mindre antal än som erfordras, i fall alla de vid sednaste Riksdag antecknade Riksdagsmän uttaga hvar sitt exemplar. Kostnaderne för ifrågavarande Skådepenning uppgå till en sammanräknad summa af 5,374 R:dr 43 sk. 10 rst. Banko, nemligen: Till Professoren Qvarnström för modelleringen samt tillsyn öfver graveringen B:ko R:dr 500. Till Gravören L.
Hemman hör så väl i detta som andra fall tillgodo njutas; deruti Utskotten, af andragne skäl, funnit sig böra föreslå, att, i likhet med hvad Hans Andersson hemställt, genom utfärdande af en Förklaring må stadgas, det ett Hemman, som blifvit förmedladt, sedermera icke annorledes än efter beräkning af det förmedlade Hemmantalet hvarken hör erlägga eller få Brandstod. 8:0 Angående Herr Lagmannen, Grefve Johan Henning Gyllenborgs gjorde Förslag, till erhållande äf rättighet för en hvar af Rikets Innevånare, att till Kongl. Majit i under - 124 Den 2 Martii. dånighet ingifva nyttiga Förslag i alla Styrelsegrenar; äfvensom hemställanden, angående ändring eller förklaring af utfärdade Författningar; deruti Utskotten, hvilka i allmänhet ansett det nu icke vara någon betagit, utan tvärtom öppet att städse, med iakttagande af de skyldigheter, hvilka derifrån höra vara oskiljaktiga, samt inom en laglig gräns, hos Kongl. Maj:t uti underdåniga Ansökningar och Hemställanden anmäla, så väl enskildta som allmänna Ärender, på anförda skäl, och då det vore betänkligt, att utsträcka herörde förmån så vidt, som Herr Grefve Gyllenborg syntes åsyfta, funnit sig icke hora tillstyrka bifall af omförmälte Förslag. 9:0 Angående Riksdagsmannen, Anders Danielssons från Elfsborgs Län, Motion, att Rikets Ständer måtte åt en eller tvänne af dem utsedde Lagkunnige Män uppdraga, alt sammanfatta 1:0 Ett kort Sammandrag af Författningar, rörande Svenska Jordägares rättigheter och skyldigheter, och 2:0 En fullständig och systematisk Samling af Författningar i samma ämne; deruti Utskotten, i afseende på förra omständigheten, ansett det blifva af mindre nytta och jemväl icke till ändamålet fullkomligt ledande, att tillstyrka någon anstalt, för att få ett så beskaffadt Sammandrag, som förenämndt är, författadt och iordningstäldt; hvaremot, rörande
M:ts disposition, för att, på sätt K. M:t finner lämpligast, användas till bildande af befäl för arméen. Hr Björnstjerna: Att utur beväringsmanskapets leder uttaga män, hvilka man förmodar vara tjenlige att vidare utbildas för att tjenstgöra såsom befäl, tror jag vara ett steg, som ingifver mera förtroende för den åliggande tjenstepligten, enär de beväringsskyldige genast komma i tillfälle att erfara det de kunna blifva använda såsom befäl. Det är ett förtroende, efter hvilket hvar och en bör sträfva, och hvilket också bör stå öppet för hvar och en att ernå, i mån dess fallenhet, duglighet och egenskaper i öfrigt dertill lemna tillfälle. Man eger skäl att förvänta, att då bland de beväringsskyldige inträda personer af alla slags bildningsgrader och vilkor, det skall finnas några, hvars fallenhet gifva vid handen att desse med vederbörlig bildning kunna användas till befäl. Det kan visserligen icke nekås, att bland indelta arméens manskap finnas personer, af hvilka befäl kan uttagas, men man måste på samma gång ihogkomma, att i den mån man minskar arméens manskap, måste nya der i de bortgångnes ställe insättas, och det blir mycket svårare att fylla dessa platser. Om, såsom en ledamot af detta Stånd föreslog, hela denna I>8n 23 Maj t\ m. friköpningssumma ställdes till K. M:ts disposition, utan något annat uppifvet ändamål än att skaffa befäl, så finnes ingenting sorn hindrar K. M:t att beträda denna bana, hvarigenom K. M:t uppmuntrar landets ungdom till kärlek för vapenjn-ket och eftertanke om nyttan och nödvändigheten af ett val ordnadt försvarssystem. Jag anhåller om bifall till den nu föredragna punkten. Frih. Creutz: Det föreslagna elitsystemet tror jag i allmänhet kommer att förorsaka landet en ökad tunga. Det är icke nog med att beväringsmanskapet skall exercera 2:ne år, utan af andra klassens beväring skola eliter uttagas, hvilka skola hafva en förökad öfningstid.
År 1829, till följd af Kongl. Brefven den 16 Janna!ii, den aa April och den 8 Julii samma år Sv. B:co Rrur 4$,OOO. samt år i83o, till följd af Kongl. Brefven den 16 Januarii och den 1 Juli . , . „ „ „ 411,000. 7:o Till följd af Kongl. Majrts Nådiga Bref den i3 Mars i83o iiro o de ThJock af Extra Utgift sm eill en utbetalde 3ooo Rrdr, såsom Capitalafbetalrad-Tue/n. ning å en TheaterCassanS äldre Skuld, samt 1,414 R;dr 3a sk. såsom oliqvideradt räntebelopp pä samma skuld. 8:0 Af Nionde HufvlidTit elus tillgångar hafva Revisorerne funnit vid i83o års slut vara utestående, för lill olika föremål och personer meddelade lån, i Capital . 46,81)0. samt upplupne räntor It fia: 28. 8. tillhopa 47,18a: 28. 8. hvarföre Låneoch Säkerhets-handlingarne af Revisorerne granskats.
Stad, att vid nu varande omständigheter få göra möjligt findrige afbeta! ningar på Capitalet, och tillika på den ökade säkerhet, som Utskottet förmodat kunna för Banco* Verket beredas. Uti förenämnde Motion har blifvit hegardt, att Räntan för det ifrågavarande Lånet måtte nedsättas från 5 till 4 procent, och betalnings-grun derne i allt öfrigt blifva lika, sorn för Banquen# Fastighets Lån i allmänhet, och för de Länebiträden hvilka tid efter annan för uppgifne be hof blifvit lemnade till åtskillige Städer och Orter, nemi. att 6 for hundrade af primitiva Capitalet årligen skulle erläggas, derutaf 4 procent å allt det obetald ta räknades som Ränta, samt det öfriga afskrefves på Capitalet. Banco Utskottet kan för dess del ej tillstyrka, att den sålunda begärde nedsättning i Räman för Götheborgs Stads Lån skulle af Rikets Ständer beviljas. De vid sista Riksdag i ämnet af£»ne Betänkande!! visa, dels att ändamålet b vax - Banco-Vtskötttti Betinkandin: fure ifrågavarande Lån beviljades, var, att Staden derigenom skulle komma i tillfälle liqvidera åtskillige skulder hvarföre Stads-dassan emot Sax procents Kanta hos private personer häftade, och hvilka skulder då blifvit till betalning uppsagde* varandes vid sådant förhållande, och ehuru äfven, då» lindrigare Räntevilkor å Stadens sida yrkades, »tvifvelaktigt en stor förmån, att i stället för'uppsagda och förfallna 6:procents-skuIder, erhålla ett stående Lån mot 5 procent
St:r dock måtte redan vid detta Riksmöte anslå en summa af 500,000 R:dr runt, att under hvartdera afåren 1858—59—60 utgå till förberedande och påbörjande af Stockholms befästande å landtsidan. Då det derjemte är af största vigt att de färdigbyggda skansarne genast bestyckas, hvarigenom vinnes, att Stockholms försvarsstyrka redan efter upförande af 3 eller 4 fästen blifver i högst betydlig grad ökad, men tillgång f. n. ej finnes på dertill nödigt och lämpligt artilleri, och då dettas anskaffande och tillverkning till såväl pjeser som lavettage kommer att erfordra ej ringa tid, så får jag äfven föreslå R. St:r att under samma år 1858—59—60 anslå en summa af 30 0,000 R:dr r:mt om året att användas till anskaffande af det till de först färdigblifvande skansarnes bestyckning nödiga antalet kanoner. Remitterades till StatsUtsk. Hr Björnstjerna, Joli. Magnus, upläste en så lydande motion: Genom den förhöjning skjutslegan tid efter annan undergått, har Indelta Arméens befäl betungats med deraf följande utgifter för resor, hvilka ålagts detsamma utan motsvarande förmåner. I äldre tider fortskaffades befälet genom rotehållarnes välvilja, men ett sådant förhållande, hvilket grundade uteblifvandet af alla anspråk på reseersättning, kan ej mera återkomma. Rättvisligen torde befälet ej böra åläggas sådane resekostnader, hvilka ej föran - Den 26 November e. m. 419 ledas af den tillsyn det bör utöfva öfver underlydande, enl. gällande föreskrifter och utfärdade befallningar. Alltså får jag vördsamt föreslå, att skjutsersättning, enl. resereglementet, måtte tilldelas Indelta Arméens öfveroch underbefäl, samt Civilstat vid följande tillfällen, nemi.: 1:0. Vid de Syneoch Ekonomiska besigtningar, som anbefallas uti K. M:s förnyade Nåd. militissboställsordning af d. 23 Januari 1836. 2:0. Vid soldattorpsyner. 3:o.
Om, på sätt Utskottet föreslagit, vården och förvaltningen af de mindre betydande boställsskogarne skall uppdi'agas boställshafvarne, lärer deraf böra blifva en följd, att dessa tilläggas sådan andel af skogarnes afkastning, som icke allenast motsvarar deras på förvaltningen nedlagda kostnader, utan äfven innebär en lämplig uppmuntran till omsorg om skogens behöriga skötsel och bevakning mot åvei’kan. Af hvad ofvan blifvit yttradt om Kronans andel i alla boställsskogars afkastning, följer, att härtill kan disponeras högst hälften, hvilket maximum dock äfven måste öfverskridas för nuvarande innehafvare, hvilka ge nom särskilda resolutioner hafva sig större rätt tillerkänd. Ehuru Utskottet vis serligen hade ansett det vara till större enkelhet i föreskrifterna ledande, om allt hvad som återstode af skogens afkastning, sedan Kronan bekommit sin hälft, Bih. till B. St. Stats-, Lagsamt Allm. JBesv.- och Ekon.-Utsk.
Utskottet sig hafva besvarat en af Riksdags-fullmägtigen E. M. Falk från Skaraborgs län inom Bonde-Ståndet väckt och till Utskottet remitterad motion angående upplåtande å arrende af vissa andelar af nämnde kungsgård; hvarjemte Utskottet, i sammanhang härmed, förehaft en jemväl inom nämnde Stånd af Riksdags-fullmägtigen Andeis Jonsson äfvenledes från Skaraborgs län gjord framställning om anslående af det under nämnde kungsgård lydande kronohemmanet, V4 mantal Wallen till boställe åt Folkskoleläraren i Otterstads församling, till stöd för hvilken framställning motionären anfört, att 1'olkskolebildningen i nämnde församling skulle genom numera aflidne Grefve Thorsten Rudenschöld i lifstiden blifvit bragt till en särdeles hög ståndpunkt, hvarvid den, enär församlingen saknade egna tillgångar att underhålla skicklig folkskolelärare, icke kunde bibehållas, derest Staten ej gjorde berörde uppoffring till förmån för sjelfva saken och ett aktadt minne, som dervid vore fästad!; men då bifallandet af nämnde framställning skulle införa en ny och med afseende å Statens lör andra ändamål anlitade tillgångar betänklig grundsats, att Staten skulle förse Folkskolelärare med boställen, saknar Utskottet giltig anledning för ' CO O orda denna framställning, hvilken alltså torde af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. Stockholm den 23 Februari 1860. Reservationer: af Herr von Printzencreutz, B. JVsom åberopade Stats-Utskottets Inkomst-afdelnings förslag till utlåtande i ämnet, så lydande: »Stats-Utskottet har, efter erhållen kännedom af frågan rörande handlingar och dervid åtföljande kartor, tagit detta ärende i noggrannt öfvervägande; och anser sig till upplysning i ämnet böra erinra om hvad i frågan förut förekommit. Vid 1828 och 1829 årens riksdag hade Kongl.
Uti nedanupptagne hos Hederv. BondeStåndet gjorde Motioner hafva: 1:0 Daniel Andersson frän Carlstads Lån anmält nödvändigheten af minskning i den så kallade Slottsbrobacken, belägen å stora vägen från Götheborg till Carlstad, emellan Gäslgifvaregårdarne Malöga och Lillnor, vid södra landet af Färjestället SlottsbroSundct, i Grums Härad, hvilken backe, såsom sträckande sig 14?- S tats-Ut skottets ända ned till sjöstranden, skall vara ytterst besvärlig för resande, skjutsande samt Allmänna Posten; skolande denne sistnämnde, som derstädes passerar 4gångor i veckan nyligen varit blottställd för olyckshändelse. Och som behofvet af denna backes borttagande således vore ostridigt, men Grums Härad, såsom litet och i allmänhet medellöst, saknade förmåga att bestrida kostnaden derför, uppgående, enligt upprättadt förslag, till nära 3ooo R:dr Banco; så hemställer Daniel Andersson att anslag af allmänna medel dertill måtte beviljas; dervid Johan Jacob Rutberg från Norrbottens Län förklarat, det han icke biträdde Daniel Anderssons ifrågavarande Motion. 2:0 Anders Nilsson frän Carlstads Län föreslagit, dels alt, när ny väg å hvad ort som helst kommer i fråga att anläggas, först måtte afgöras, antingen den för omkringboende endast är behöflig, i kvilket fall, dermed efter förut vanlig praxis bör förhållas, eller om samhället åter har egentliga nyttan af anläggningen, då densammas fallbordande samt utgifterne för de derigenom inom Häraderne nödige blifvande nya vägdelningarne borde på Statens bekostnad verkställas; hemställande Anders Nilsson tillika, att samma förslag måtte tillämpas på de, enligt K. M:ts, Motionen bifogade, Nådiga Resolution, fastställde väganläggningar inom Nordmarks
D e t var därför länge hennes önskan att skrifva F r e - drika B r e m e r s biografi, o c h f ö r öfver femton år sedan började hon samla material därtill. Friherrinnans vidsträckta, dels praktiska, dels litterära verksamhet hindrade henne emellertid under loppet af 80-talet att ägna biografien den tid hon skulle önskat, hvarför arbetet på densamma blott långsamt fortskred. U n d e r de sista åren blef emellertid biografiarbetet åter friherrinnan Adlersparres hufvudI n:r 1 för år 1890. intresse. B e t hade också, innan döden i somras bortryckte henne, framskridit så långt, att blott de sista kapitlen förelågo oafslutade. Be två sista åren hade friherrinnan Adlersparre till medarbetare i biografien fil. kand. fröken Sigrid Leijonhufvud, som äfven enligt den aflidnas flere gånger uttalade önskan nu afslutar arbetet. B e tvänne första häftena ha redan utkommit från P. A. Norstedt &amp; Söners förlag, och k o m m e r verket i sin helhet att omfatta åtta häften om minst fyrtio tryckark. A t t nu här i I d u n ånyo b e - ledsaga porträttbilden med några allmänt tillgängliga biografiska data, ha vi ansett obehöfligt. I dess ställe här fröken Leijonhufvud f ö r våra läsarinnors räkning nedtecknat följande intressanta: Fredrika-Bremer-minneh vid Arsta. Under lindarna invid ÖsterHanninge kyrkogårdsmur hyllar stoftet af Fredrika B r e m e r. H o n har sin graf i den svenska kustb y g d, till hvilken hennes barndomso c h ungdomsminnens starkaste rottrådar knöto sig, dit hon efter alla sina pilgrimsfärder s o m af en hemlig trollmakt drogs tillbaka, o c h där hennes sista dagar förrunno inom det gamla b a r n d o m s h e m m e t s murar. Trettio år hafva rullat fram öfver världen sedan den d e c e m - bernatt, då Fredrika B r e m e r utandades sin sista suck. T i d e n har
Domstolen åligger att, på delegarnes bekostnad, låta i Allmänna Tidningarne införa Kungörelse om sådane Bolag, med uppgift om alla delegare derutinnan, hvilken Kungörelse bör vid hvarje års början, likaledes på delegarnes bekostnad, förnyas, under iakttagände af inträffade förändringar af delegare, som alltid böra hos Domstolen anmälas. Delegare i enskild Låne-Bank svare, en för alla och alla för en, för alla Bolagets förbindelser. § 3. De, som förena sig om inrättande af Enskilde Låneoch Sedel-Banker j gore hos Kongl. Maj:t underd. ansökning om Privilegium derå, hvilket, efter pröfning af Bankens grundreglor och Utlånings-Reglemente, må på högst 20 år beviljas, under iakttagande af här nedan stadgade vilkor. Delegare i sådant behörigen privilégieradt Bank-Bolag svare för Bolagets förbindelser, endast med beloppet af den actie eller andel, hvarför han sig i Bolaget tecknat. 4 Bancooch Lag-Utskollens Bet. Enskilde, så viii Låne-Banker som Laneoch Sedel-Banker ege, alt, vid Låns meddelande, afdraga den högsta lagliga ränta, dock icke för längre tid än ett år, äfvensom att, efter förfallotiden, åtnjuta en half procents ränta i månaden, äfven då lägre ränta forskrifven är, men med vilkor, att Lagsökning sist 2 månader efter förfallotiden anställes. Förenämnde enskilde Banker njöte ock lill sina fordringars utsökande och indrifvande enahanda handräckning, som Allmänna Penninge-Verk. § 5- Enskilde Låneoch Sedel-Banker må ej inrättas och privilegieras med mindre delegarnes tecknade Capital uppgår till minst 3oo,ooo B;dr Banco, § fillman en enskild Låneoch Sedel-Bank må träda i verksamhet, höra, för en tredjedel af det tecknade Capitalet, sådane räntebärande säkerheter_> som af Kongl. Maj;t för ändamålet godkännas, under allmän vård nedsättas i den ordning Kongl. Majit vid Privilegii meddelande föreskrifvit.
Enär de i 4ö § 1 momentet, för uteblifven uppgift lill mantalsoch skattskrifning, stadgade böter nu delas emellan åklagaren och socknens fattige, men Utskottet ansett billigt, att de senare deraf ensamt komma i åtnjutande, får Utskottet anmäla den deraf föranledda förändring, som i Utskottets förslag § 43 förekommer. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln har Utskottet fått emottaga 2:ne motioner af Herr Grefve Spens> Carl Gustafsorn föreslagit, dels alt, uti blifvande Bevillnings-Förordniug, Berednings-Comitéerne icke må bibehållas, ulan beskattningsbestyret å landet, likasom i städerne, åt Taxerings-Comiteerne öfverlemnas, hvarvid likväl, lill förekommande af för stora taxeringsdistrict, det bör ankomma på Konungens Befallningshafvande, att med Häradets eller Häradernes bifall om districtens fördelande, enligt locala förhållanden, bestämma, samt dels, att först sammanträdande TaxeringsComiteer skola med noggranhet uppskatta hvarje jordegendom till det värde, densamma med säkerhet anses ega, hvilket värde sedermera i 5 år borde ligga till grund för afgifternes utgörande, utom i händelse någon egendoms värde genom olyckshändelser varder förringadt, då, uppå egarens derom skeende anhållan, nedsättning deruti må beviljas och, efter nämnde tids förlopp, ny uppskattning, enligt berörde grunder, anställas, till rättelse för påföljande 5 år. Under den längre tid, som förflutit, sedan nu gällande Bevillningssystem först infördes och tillämpades, har visserligen den närmare kunskap om detta beskattningssätt hunnit grundläggas, att en förenkling i verkställighets-åtgärderne dervid numera synes både kunna och böra ega rum, men i fråga om den förändring, som, i afseende härpå, utan olägenhet kan vidtagas, anser Utskottet hufvudsakligen böra tillses, att bevillnings-taxeringen i möjligaste måtto grundas på en tillförlitlig kännedom af de förhållanden, som rätteligen böra vägleda Taxeringsmännens omdömen.
För öfrigt synes denna delagtighet böra afmätas efter hvars och ens bergningsvilkor och förmåga att förvärfva; och som Bevillnings-taxeringen för lön och rörelse måste antagas såsom den allmännast giltiga grunden för bedömandet deraf, anse Rikets Ständer, att, der delagtigheten icke bestämmes efter fastighet, den bör bero af berörde taxering, i ett förhållande till fastigheterna, hvarigenom iagtlages den öfvervigt, som Rikets Ständer ansett dessa böra tillerkännas. Då Rikets Ständer anse dessa bestämmelser vara tillämplige äfven för städerne i allmänhet och jemväl lemna erforderlig ledning för behandlingen af ärenden, som angå församlingar, som utgöras både af stad och hemman på landet, måste likväl derifrån undantagas Stockholms stad, der serskilda förhållanden förete sig, som väcka betänklighet vid en lagstiftning i detta ämne, och hvarom Rikets Ständer nu, likasom vid sista Riksdagen, saknade närmare underrättelser, för hvilkas inhemtande Rikets Ständer då hos E. K. M. i underdånighet begärt, att undersökning måtte anställas, hvarföre, samma hinder, som då varit för handen, äfven nu möter för uppgörande af förslag till lagstiftning i denna del. 1 afseende på det närmare handhafvandet af de egentliga menighets-bestyren, har väl blifvit ifrågasatt en Lagstiftning om fullständigt ordnade Communal-Styrelser, hvilket äfven i sin mon varit åsyftadt med det af Coramitterade för faltigvårds-ärendena afgifne förslag till Communal-lag; men ehu - Expeditions-Utskottets Förslag till tind. Skrifvelse, N.-o 4oo. ru Rikets Ständer inse vigten af en sådan anstalt, möta dock betänkligheter vid| en mera omfattande Lagstiftning derom, då af menigheternes rätt att sjelf ve råda öfver sina angelägenheter, under förutsättning, att Statens rättsenliga fordringar fullgöras, måste följa, att ordnandet af förvaltningen bör bero af menigheterne sjelfve, så att hvarje Lagbud derom är en inskränkning af den Communal-friliet, som Lagstiftningen bör hafva lill föremål att hägna och utbilda.
Lif - a38 Den 17 Mars f. m. Gardets Casscrn-byggnad anvisade anslag; i anledning af någre i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof förekomne allmänna frågor; angående regleringen af utgifterne under RiksStatens första HufvudTitel; om fortfarande löneanslag åt Lärarne vid Stockholms Stads Undervisningsverk; om publikt understöd åt Författaren af Svenska Folkets Historia under Konungarne af FFasaÄtten; om anslag af Statsmedel för författandet af en fullständig Historia om Konung Carl XI:s Regering samt den så kallade frihetstiden; angående anslag för utgifvandet af nytlige Böcker åt de fattigare folkklasserne; angående fortfarande anslag för Elementareller ProfSkolan i Stockholm; i anledning af väckt fråga om förökade anslag för vissa Läroinrättningar m. m.; samt i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets i åtskillige ämnen afgifne och af 3:ne RiksStånd godkände Betänkandeil. Statsoch BankoUtskottens: angående allmänt låneunderstöd till reparation å Calmar Domkyrka. Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens: om upphörande af Kronans optionsrätt till de på Krono-skattejord växande Mästeoch Storverksträd. Den 17 Mars f. m. BankoUtskottets : i fråga om beläning af Cobolt i Rikets Ständers Bank. Bankooch LasrUtskottens: O rörande förändringar i hittills gällande Författningar om föryttrande af Bankens fastiglietspanter genom BankoAuction. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets: angående Sågare-Iönens utgörande vid Sågq var nar; om en Låne-anstalt för Tackjernstillverkare och rörande controller i afseende på Tackjerns godhet m. m, 8:0 Öfverlemnande till BevillningsUtskottet: af Förstärkta StatsUtskottets Memorial angående anställd omröstning i fråga om Bevillnings erläggande för Proste-tunnor, och stämplade pappers-afgiften. ExpeditionsUtskottet: af Kongl. Maj:ts den 8 i samma månad på RiksSalen afgifne