Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Revisorerne kunna derföre icke underlåta att uttala den öfvertygelse, att det skulle leda så väl till en klarare öfversigt af Reservfonden, som i öfrigt till reda och enkelhet både i Statsförvaltningen och i räkenskaperna, om, på sätt af flere motionärer vid fem föregående Riksdagar och vid i8^3 års Riksmöte af samtliga Stånden, beträffande Tullbevillningen, yrkats, alla de Extra Ordinarie inkomsterna inflöto till Riksgälds-Kontoret, såsom hittills med den Allmänna Bevillningen ägt rum, för att utaf Fullmäktige derstädes, efter särskilda anordningar, till Kongl. Stals-Kontoret, i mån af behof, utbetalas för de af Rikets Ständer pröfvade behof och ändamål. Å nedanstående, af Kongl. Stats-Kontoret den 18 December 1889 afgifna, förslag, som finnes bifogadt Kongl. Maj:ts till Rikets sednast församlade Ständer aflåtna nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, hafva Revisorerne ansett sig böra fästa kommande Ständers uppmärksamhet.
Af A. JV. Uhr från Orebro län: ”Då i en del städer och orter ingen ordningsstadga af lokalmyndigheterna är utfärdad för dem, som ega rättighet till försäljning af spirituosa i minut, och då ej allestädes, der en sådan för närvarande finnes, den är af beskaffenhet, att det ändamål, den borde åsyfta, vinnes, utan i håda fallen osedlighet och oordning blifvit följden, så kan jag ej underlåta anmäla min reservation emot sammansatta Utskottens beslut, att ej vid 43 §. införa de af afdelningarne nästan enhälligt beslutade, och af behofvet påkallade, så lydande tillägg: ”4:de mom. Kongl. Öfverståthållare-embetet i Stockholm och ”Magistraten i rikets öfriga släder böra derjemte, för nyssnämnde slags näringsidkare, meddela lämpliga ordningsstadganden, hvilka inom hvarje stad böra, så ”vidt hinder deremot icke möter, bringas till likstämmighet för all derstädes tiliåleu försäljning af spirituösa drycker, och olika tider för näringsställenas tili”slutandc icke bestämmas, så vidt ej sådant för ordningens upprätthållande finnes ”vara nödigt.” ”7: de mom. ”För dem, som enligt nästförutgående tvänne mom. erhållit tillstånd till ”bränvinsminutering, bör Konungens Befallningshafvande utförda lämpliga ordnings”stadganden. Och då orsaken till dessa momenters uteslutande ej varit annan, än att loka!myndigheterna redan ansetts ega rättighet att utfärda nödige ordningsstadganden, så, enär detta ej är någon skyldighet, och i följd deraf, dels icke, dels illa blifvit full gjord t, hoppas jag, att Rikets Ständer skola godkänna sammansatta afdelningarnes här citerade förslag.” Vice Talmannen Zetterberg, Johan Pehrsson och Lars Mallsson från Upsala län, Ola Mänsson från Christianstads län, Erik Mallmin från Westerås län, •/.
Beda satt ännu en stund och hörde på snyftningarna, men sedan stack hon fötterna i sina tofflor och smög sig tvärs öfver golfvet, och lutade sig ner öfver Emys säng, der kuddarne lyste så hvita i månstrimman, som trängde in genom springan vid rullgardinen. » Gråt inte, » sade hon bevekande, » gråt inte. ! » Emy rörde sig icke, men det kom ett mummel under täcket. » Jag kan inte hjelpa det. Det är så förskräckligt. » Ja, det kunde Beda så godt förstå. Hon kände med sig sjelf, hur förfärligt det skulle vara att komma hemifrån. » Men vi ska ' nog försöka att göra det så trefligt vi kan för Emy, » sade hon tröstande och satte sig på sängkanten. » Ah, det är inte det ... » Emy satte sig plötsligt upp i bädden. » Du tror visst, att jag kommit hit för att lära mig hushållet, du? » » Ja. » » Nej då, det är för nå ' nting helt annat. » » År det. ? » Beda blef allt mer förvånad, och de sutto tysta ett ögonblick. Hastigt slog Emy arraarne om sin nya väns hals. » Du är snäll och rar. Jag tror det. Jag tror det » upprepade hon snyftande vid Bedas bröst. » De ha skickat bort mig för. för. för nå ' nting; som jag inte kan tala om. De tro, att jag kan glömma. Men det kan jag aldrig, aldrig. » Beda smekte henne litet tafatt till svar. Den främmande flickans ömhet och förtroende kommo så brådstörtadt, att hon inte visste, hvad hon skulle säga. » De tro, att jag inte ska ' tänka på honom, derför att vi inte få träffas, » fortsatte Emy. » Men de ska ' få se De kan få mig sjuk. De kan få mig att dö, men aldrig, aldrig att glömma. Det ska ' inte lyckas. » Kärlekens fröjder och sorger kände Beda inte mycket till. Hon hade visserligen ett dunkelt begrepp om den lyckliga kärleken genom åtskilliga förlofvade par bland sina bekanta, men någon olycklig sådan hade hon icke sett på nära håll.
Jag tror således att det vore i sin ordning, 5 H. 3 34 Den 1 Mars f. m. att Svenska folkets representanter lill Honom framställa sina önskningar i detta hänseende, på det att Konungen sedan må kunna utöfva Sin höga räll och motsvara hvad en och hvar hyser för Hans personliga vilja. Hr Cederschiöld, Rob. Theophron: Då till följd af Hr Bråkenhjelms yttrande alla de utaf R. o. Ad:s ledamöter, som tiga, kunna anses hafva gillat Utsk:s Betänk., så får jag förklara att jag hade ämnat rösta nej, och att jag således reserverar mig emot det beslut R. o. Ad. nu har fattat, emedan jag anser en lagstiftning i den väg motionen afsett vara af behofvet högeligen påkallad. Hr Adelborg, Anders Otto: Till följd af den siste värde talarens yttrande, hvilket jag finner hafva sin riktighet, får äfven jag anmäla min reservation. Gr. von Rosen, Fredr. Carl: Afven jag får anmäla min reservation emot det beslut, R. o Ad. nu fattat. Hr Dalman, Wilh. Fredr. Achates: Jag anhåller äfven att min reservation måtte blifva uti prot. antecknad. Gr. Posse, Gustaf Maurits: Afven jag får till prot. anmäla min reservation emot det af R. o. Ad. nu fattade beslut. Hr Mannerskantz, Carl Axel: Mot det beslut R. o. Ad. nu fattat anhåller jag att få anmäla min reservation. Föredrogs ånyo särskildta Utsk. d. 22 och 25 dennes på bordet lagda utlåt. Jf? 6, ang:de Hr Dalmans motion om bränvinsbränningen under nästkommande April månad. Hr Dalman, Wilh. Fredr. Achates: Ehuru det icke vore svårt att vederlägga de sofismer och den advokatur, hvarpå Uisk. grundat sitt afstyrkande af min motion, vill jag dock icke uptaga tiden med en granskning af Ulsk:s Betänk., emedan Bondeoch BorgareStm redan lagt detta Betänk, till handlingarne och K. M. utfärdat en författning, sorn» visar att Regeringen icke kommer att vidtaga några hämmande åtgärder emot den i April månad hotande bränvinsbränningen.
Nådig stadfästelse, det ena den 12 November 1858 under benämningen Aktie-Bolag för Storfiske, med ett teckningsbelopp af minst 20,750 R:dr, det andra den 19 November s. å. under benämningen AktieBolag för Storsjöfiske, med 70,000 R-.drs teckningssumma. Fiske och kustfart hafva till följd båtbyggnads-industrien, som derföre i flera län omtalas. 1 de län, der bruksrörelse drifves, framkallar dess behof binäringarne kolning och körslor, de senare ej alltid till allmogens verkliga fördel och för bruken en nödtvungen men dyr utväg i brist af bättre. Endast från de två nordligaste länen omtalas salpeter sjudning och pottaskeberedning såsom binäring af någon betydenhet, hvartill på åtskilliga ställen äfven kommer tjärubränningen. Husoch hemslöjden kan i många fall ej bestå täflan med machinarbetet. Bland annat hafva alltså bomullsväfnaderna från fabrikerna till stor del utträngt linneväfvandet i hemmet. Emellertid omtalas väfnad såsom hemslöjd och föremål för afsättning från Westra Wingåkers och Österåkers socknar i Södermanland, från större trakter af Småland, från Gotland (vadmal), Frosta härad af Malmöhus län, Warbergs, Halmstads och Laholms fögderier af Halland (mycket ylle jemte stickade arbeten), utom de 7 häraderne af Elfsborgs län äfven på Dalsland, i Södra Wadsbo härad af Skaraborgs län, delar af Wermland, Fläckebo och Wester-Fernebo socknar af Westmanlands län (nöthårsmattor) samt delar af Westerbottens län. Den berömda linodlingsoch o uö/wads-industrien i Helsingland och Ångermanland befinnes deremot i aftagande, ehuru den ännu lemnar till marknaden stora qvantiteter. Wory-arbeten drifvas i Sorunda socken af Stockholms län, Vedens och Bollebygds härader af Elfsborgs, delar af Orebro och Stora Kopparbergs län; 54 Husoch hemslöjd. Bran vinstillverkning och -försäljning. Laggkärls-t\
Det kan visserligen för det »juridiska åskådningssättel» synes som läge det något oegentligt deri att en majoritet af borgenärer skulle kunna tvinga minoriteten att taga ackord, men kreditens intresse fordrar det; ty det är af största vigt för krediten att en konkurs snart blir utredd, till följd af den stockning i rörelsen som en konkurs alltid förorsakar, och om majoriteten önskar en upgörelse genom ackord, så är det väl billigt att icke en eller några personers tredsko derför skall kunna lägga hinder i vägen. Fördelarne af den förändring Utsk. förordat inses lutt af hvar och en som varit inne i konkurser; ty nu kan en enda fordringsegare tvinga de öfriga att antingen icke antaga ett för dem förmånligt ackord, eller också dessförinnan betala honom hans fordran fullt ut. Om man blir inblandad i en konkurs, är det alltid bättre att genast erhålla en något mindre summa än den man har att fordra, än att vänta kanske i 10 år på konkursens utredning, då rättegångskostnader uppsluka en stor del af utdelningen. Dl man här lagt vigt på alt det finnes ett förslag till konkurslag som, utarbetadt of Sveriges »yppersta jurister» blifvit godkändt af Högsta Domstolen, så får jag för min del anmärka, att det finns ett annat förslag, utarbetadt. på sednare lider i öfverensstämmelse med den nyare konkurslagstiftningen, och äfven detta bar efter hvad man sagt mig blifvit godkändt af Högsta Domstolen. Det förefinnes likväl mellan dessa förslag den stora skillnaden att del förra förslaget godkändes för 20 år sedan, då deremot det sednare godkändes för 2 år sedan. Utsk. bar likväl ingalunda uttalat någon sådan förkastelsedom öfver det förra föislaget att regeringen i någon mån är förhindrad att vid utarbetande af ny konkurslag välja det bästa af de båda förslagen. På grund af hvad jag anfört, anhåller jag om bifall till Utskis Betänk..
För öfrigt mot förfallandet af de flere i ConstitutionsUtskottet framställde anmärkningar, som jag ej der medgifvit skulle förfalla. 7) Oell får jag sluteligen äfven iterera min reservation deremot, att StatsRådet Friherre Cederström blifvit af ConstitutionsUtskottet redan i sistledne Februari månad ställd till ansvar inför Riksens Ständer efter 107 §. Regeringsformen, för det han i StatsRådet skall hafva uraktlåtit jäfva sig, isynnerhet i ett Rättegångsmål, oaktadt Utskottet förut låtit en anmärkning emot Föredraganden af samma mål förfalla, hvilken var i flera afseenden mycket giltigare. Allmänna Lagens stadgande om Domare-jäf kan enligt min tanka icke användas, åtmindstone icke i all sin vidd användas, på StatsRåder, ty dessa hafva blott en delibererande och ingen afgörande röst. Det ses ock tydligen deraf, att Justitia^ StatsMinistern och JustitiaeRåder få i StatsRådet pröfva nådefrågor, som de förut i Högsta Domstolen lagt hand vid; äfven deraf, att StatsSecreteraren, som föredragit ett mål i Allmänna Beredningen, af Regeringsformen är berättigad, ja pligtig, att föredraga detsamma i StatsRådet; och slutligen äfven deraf, att, om ett StatsRåd vore Chef för ett Departement, såsom i flere Länder, och såsom det äfven för vårt Land blifver af Särskilta Utskottet föreslagit, måste Den 27 Maji. 419 detta StatsRåd vara närvarande, och yttra sig vid målets föredragande inför Konungen, oaktadt han förut lagt hand dervid, då det förevar i dess Departement. Om, detta oaktadt, StatsRådet Friherre Cederström verkligen uraktlåtit jäfva sig, så var detta ett fel emot Allmänna Lagen, således af dem, som omnämnas i 106 §. RegeringsFormen, och höra under RiksRätt, och icke under Rikets Ständers pröfning, men det var allsicke ett rådslag emot
Utdrag af Borgare Ständets Protokoll wid Urtima Riksdagen i Arebro den 8 Oktober 18 lo S. D. 2ill Stats-Utffottets Betänkande, rö. rande förhöjning i Expectance Lönerne för StabsCapitainer och Subaltern Officerare af f. d. Finska Armeen, kemnade Borgare-Ständet sitt bifall. Ut supra.- kx krotocollo O. Valerius. Utdrag S. D O^kehadeS äter och bifölls Bewillnings. Utskottets Memorial med hemställan om eftergifter i Bewillningen, hwarom frän siere Landsorter ansökningar blifwit gjorda. Ur supra. Lx krotocollo O. Vslsrius. Utdrag af Borgare-Ständets Protokoll wid urtima Riksdagen i Arebro den 8 Oktober 1810. S. D. 3 följd af förekomne anmärkningar blef Bewillnings. Utskottets ULlätande, rörande yrkad lindring i utskyllderne för Gestriklands Allmoge, och ett till Mskottet rcmittekadt Förstag till Caracterers beläggande med afgift, r denna sednare del äterförwisadt. Ur supra. krotocollo V. Vslsrius. Utdrag zi8 Den 8 October. Utdrag af Borgare-StändetS Protokoll wid Urtima Riksdagen t Orebro den 8 Oktober ibis. S. D. 28id förnyad föredragning gillades till alla delar de förenade Bewillnings samt All, wänna Beslvärs och Oeconomie-Utskottens ge. mensamma Utlätande af den 2 dennes i anled. ning af Kongl. Masits Nädiga Proposition, rörande sökt ändring för Carlscrona Stad i den wid sista Riksdag allmänt bewiljade rättig, het af BränwinS tillwcrkning. ve svprs. klx krotocollo I. O. Vsleriu».
Gdrn, Bomulls - som af färger och färgnings-ämnen äro i behof, har Utskottet, i det härvid fogade tulltaxe-förslag, upptagit de förändrade bestämmelser, som Kongl. Maj:ts skrifvelse, utom i afseende å blyhvitt, innehåller; och hemställer Utskottet, att tulltaxe-förslaget i denna del måtte af Rikets Ständer bifallas. Då Färgträd, helt eller oraspadt, alia slag, samt andra lill färgning användbara, oberedda vexter och vextdelar, i taxan ej specificerade, hvilka nu äro belagda med en procent införsels-tull, utgöra råvaror för färgberedning, anser Utskottet sig, i öfverensstämmelse med Herr Schwarts motion, böra för denna artikel tillstyrka tullfrihet. Såsom Kongl. Maj:ts förslag innehåller, torde införsels-tullen å den för vissa näringar behöfliga artikeln Galläpplen nedsättas från 1 sk. G rst. till 8 rst. skålp. Då ofärgadt Bomullsgarn utgjorde ett half-fabrikat för väfnads-slöjden, har Herr Hjerta, under åberopande af sitt vid en föregående riksdag gjordå förslag, tillstyrkt nedsättning af införsels-tullen för nämnde artikel till 3 sk. skålp., dervid utgående tillika från den synpunkten, att det för inhemska bomulls-spinnerierne vore ändamåls enligare att nöja sig med en mindre förtjenst, än att genom en högre skyddstull locka till anläggning af flere spinnerier inom landet och en konkurrens dem emellan, sorn snart skulle komma att medföra förlust; i sammanhang hvarmed Herr Hjerta ock föreslagit, att införsels-tullen å färgadi bomullsgarn måtte bestämmas lill lika tull af 8 sk. för alla färger. Herr vice Talmannen Brinck har å ofärgadt garn föreslagit 2 sk. 8 rst., samt å färgadt, rödt, 6 sk. och allt annat 8 sk. införsels-tull pr skålp.
Hr Stjernsvärds yttrande måste således hvila på ett misstag, ty motionären kunde omöjligen mena den af Hr Stjernsvärd omnämnde vakansafgiften, hvilken är aldeles för låg för att i detta fall tagas till beräkningsgrund. Den 4 Januari f. m. 45 Jag vill icke yttra mig ang:de den förstärkning i arméen, som legokarlarne skulle utgöra, enär härom redan är tillräckligt ordadt, men deremot ber jag att få instämma i Hr Bildts yttrande, att det hade varit önskligt, att frågan om legorättens öfvertagande af Staten blifvit behandlad i sammanhang med öfriga arméens organisation rörande frågor. I afseende äler å legokarlarnes duglighet och frejd, kan jag icke dela Hr Bildts mening och med all aktning för nämnde ledamots militäriska insigter, tror jag att hans yttrande i detta hänseende förråder obekantskap med huru det tillgår vid våra beväringsmönstringar. Om äfven en Landshöfding eller en Reg:ts-Chef gör sig all möjlig möda för att vaka deröfver, att författningens stadgande ang:de legningsrätten efterföljes, står det dock icke alltid i hans makt att förekomma denna rättighets missbrukande. Jag vill nämna ett ofia inträffande exempel härå. Det är nemi. vanligt att en karl tager lega det ena året t. ex. i Småland, det andra i Östergöthland, det 3:dje i någon annan provins o. s. v., så länge han orkar bära vapen, och det är vid inmönstringen af en sådan karl ganska svårt, ja nästan omöjligt att utröna, huruvida han icke åtagit sig enahanda förbindelse å annan ort. Jag anser således att vi böra vara motionären tack skyldige för hans förslag, hvilket onekligen innebär ett framåtskridande i denna väg, äfvensom jag finner det icke vara omöjligt, att legningen öfvertages af Statsverket, på sätt det blifvit föreslaget. Hvad konskriptioussystemet i andra länder beträffar, tror jag det icke vara lämpligt att åberopa förhållandet härmed uti Frankrike, enär det är allmänt kändt, att
Majit icke underlåta att fasta vederbörandes uppmärksamhet, vid företagandet af berörde arbete, uppå hvad Kongl. Majit kan uti Kapten Stjernsvärds förslag anse nyttigt och tjenligt.” Uti denna reservation instämde Herrar C. G. Gustafsson, A. N. Lund, G O. Sundblad, Sv. Kjöllerström samt C. J. IV/gren, äfvensom Riksdagsfullmäktigén Jöns Månsson. 3:o Af Herrar Wtern oell Winge, samt 4:o af Riksdagsfullmäktige!! Ingemund Odin, enligt följande skriftliga reservation: ”Ehuru man icke kunde antaga Kapten Stjernsvärds förslag, angående omorganisation af landtförsvaret, vara i sin helhet fullt tillförlitligt, ansåg jag likvisst förslaget, såsom det enda och första som hitintills kommit i dagen, utgöra en ledtråd till något ännu bättre och fullständigare, och således bordt underställas Kongl. Majits Nådiga pröfning. Man har, för att hindra ali framgång af förslaget, så väl på sammansatta afdelningarne, som i Utskottens plenum, i ganska ljus dager framhållit alla förslagets brister och missräkningar, men försigtigtvis med tystnad förbigått allt det goda, som förslaget ©tvifvelaktigt i mångå afseenden innebär. Såväl vid föregående, sorn vid denna Riksdag, har både utom och inom representationen hörts gälla klagorop öfver de dryga summor, som under djupa freden användas till försvarsväsendet och uttömmer landets krafter, utan att något lugnande och för nationen fullt betryggande försvarssystem kunnat ernås. Dessa klagorop äro säkerligen icke så alldeles betydelselösa, att de icke förtjena något afseende. Synnerligen hvad beväringen beträffar, anser jag både kostnader och den stora mängd af dagsverken, efter nuvarande öfningssystem, vara liksom ända målslöst bortkastade, i det att beväriugskarlen blott öfvas ett enda år, hvarefter, då geväret tages ifrån honom, han också med detsamma ailagt ali tanke på militär-disciplinen.
D e t vill också säga, att en hvar af makarne i sitt hjerta beflitar sig o c h dervid förblifver att af all sin vilja och all sin håg söka för den andra — i c k e F Ö R HVARJE 6-TAL A B O N - FÖR HVILKA AFGLFTEN I N S Ä N D E S för sig — jemna lifvets väg o c h icke genom knot, otålighet, obilliga anspråk, egensinne o c h dylikt förbittra lifvet för dem båda. Detta är den kärlek, som icke söker sitt, som öfverskyler allt, gifver allt, o c h detta är den enda kärlek, ur hvilken en varaktig lycka kan uppspira. Men — ett vigtigt m e n! F ö r att en sådan kärlek skall kunna uppkomma, utvecklas o c h räcka till för hela lifvet, måste kontrahenterna vara hederliga, rättänkande menniskor med den rätta syn på lifvet, m e d ödmjukt och kärleksfullt sinnelag, så att den ena söker rätta sig efter den andra o c h hvar o c h en ser på sina egna fel mera än på den andres. T y detta är ett hufvudvilkor för den äktenskapliga l y c - kan, att man ständigt frågar sig sjelf: hvaruti har jag felat? o c h i c k e: hvaruti har han eller hon felat? när strider eller ledsamheter uppstå. D e t går icke så fort att lära sig detta, men det går dock, o c h detta är den jordmån, i hvilken den äktenskapliga lyckan och kärleken skola blomstra. E n vigtig sak, om också icke hufvudsak, är, att man icke får räkna sig bland de olyckliga, icke tro att den äktenskapliga lyckan står på spel vid första inträffande tvist eller meningsskiljaktighet. D e t är j u naturligt, att menniskor med karaktär o c h innehåll också hafva utpräglade sidor af denna karaktär, hafva bestämda meningar, värme o c h ifver, kunna brusa upp o c h för att värna, hvad de anse som sitt allra heligaste, också med hetta kämpa derför.
Bifölls; N:o 58, i anledning af väckta motioner, angående upphörande af och nedsättning uti de vid eganderätts eller åbo-ombyten å rusthåll och båtsmans-rotehemman utgående afgifter till Wadstena krigsmanshusoch amiralitets-krigsmans kassorna. Bifölls; N:o 59, i anledning af väckte, motioner, angående nedsättning i arrendet för Wendtholms kungsgård. Bifölls-, N:o 60, i anledning af väckt motion angående förlängd arrendetid för E. Mannen å indragna korporals-bostället Wettsta. Bifölls-, N:o 61, i anledning af väckt motion, angående upplåtande af en kronan tillhörig lägenhet i Ronneby till plats för tingshus åt Medelstads härad. Bifölls-, N:o 62, i anledning af väckt motion, angående förändrad reglering af häradshöfdinge-, kronofogdeoch häradsskrifvare-boställena i Åhs, Gäseneds och Kullings häraders domsaga. Bifölls-, N:o 63, i anledning af erhållen återremiss å Stats-utskottets utlåtande N:o 20. Lades till handlin gar ne-, N:o 64, i anledning af erhållen återremiss å Stats-utskottets utlåtande N:o 28. Lades till handlingarne; N:o 65, angående ersättning för utgifna och i Götheborgs och Bohusläns ränteri-räkenskaper balancerade förskotter till kostnader i anledning af kolera-farsoten. Bifölls-, N:o 66, i anledning af fullmäktiges i Riksgälds-kontoret anmälan om otillräckligheten af det för taxerings-kostnaderna inom Norrbottens län anslagna belopp. Bifölls. S. D. Föredrogos åyno Lag-utskottets memorial och betänkande: N:o 18, i anledning af återremiss af Utskottets betänkande N:o 13, öfver väckt motion om införande af ett stadgande i 5 kap. Utsöknings - 82 Prot.-utdrag den 23 Februari 1848. balken, i afseende på tid för verkställande af utmätning i sterbhus.
R:dr: återbetalas jemte krono-utskylderna, 2,137: 38. 2,024: 88 » sänkningen af Degersjön och Lillsjön i Nysätra socken, å 2,700 R:dr, emot årlig återbetalning af 5 procent, med beräkning af 3 procents ränta, 2,044: 89. 1,960: 84 » dito af Kroksjön i Bygdeå socken, å 2,520 H:dr; återbetalas jemte krono-utskylderna, 2,928: 20. 2,928: 20 Transport: 9,103,056: 8. 9,792,332: 21 — 38 — Transport: för utdikningen af Qvarnmyren, Ätjälsmyren och Tattarsmoran på Tvåråmarks bys ego-område, i Såfvars socken, å 750 R:dr: återbetalas jemte krono-utskylderna, » utdikningsarbete vid Byske by inom Skellefteå socken, å 3,440 R:dr; dito dito, » utdikningen af Ratu-tråsk i Bygdeå socken, ;i 1,840 R:dt-; dito dito, « dito af åtskilliga myrer på Wester-Sjulmarks bys egor i samma socken, å 1,660 R:dr; dito dito, » dito af Hamptjernsoch Degermyrerna inom Degerfors socken, å 7,800 R:dr, emot återbetalning af 8 procent årligen, med beräkning af 4 procents ränta, inom Norrbottens lån: för utdikningen af det vid Niemisels by i Råneå socken belägna Westi-tråsk, å 906 R.dr; återbetalas jemte krono-utskylderna » dito af Teurajervi-, Lombolora. fl. sjöar inom OfverKalix socken, å 7.800 R:dr, emot återbetalning af 8 procent årligen, med beräkning af 2 procents ränta, » dito af B åling sträsket.