Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då ifrågavarande, af Kamereraren i Riksboksluts-kontoret Spongberg upprättade förslagsformulär, som är en omarbetning af Kongl. Kollegii hufvudbok för år 1858 och uppställd efter rikshufvudboken, lärer erfordrat för den i detta räkenskapssätt särdeles erfarne och från andra tjenstegöromål under tiden befriade författaren omkring ett års arbete; då granskningen af detta formulär ofta medfört särdeles svårighet och tidsutdrägt, ja kalkyler och uträkningar pä ett helt tätskrifvet ark för kontrollerande af en enda i formuläret intagen post; då de i verifikations-sammandrageu upptagne belopp, synnerligen hvad kassor och fonder angar, blifvit sönderdelade i särskilda konti och derunder hörande olika titlar och alltså vållat stor tidsutdrägt vid kontrollen; samt då de 37 — 290 — löpande göromålen i Kontoret äro af beskaffenhet att icke tåla uppskof och måste samtidigt med granskningen fortgå, lärer Kongl. Kollegium, af hvad anfört blifvit, gunstbenäget finna, att ett arbete af den omfattning och betydenhet för Kongl. Kollegium, som frågan om ett nytt bokföringssätt, ej kunde utan en noggrann undersökning och mogen öfverläggning af oss bedömas samt att någon försumlighet ej orsakat den tidsutdrägt, ifrågavarande granskning ovilkorligen fordrat och medfört. Remisshandlingarne bifogas. Stockholm den 8 December 1862. E. Dahlqvist. 3. Wennerqvist. Kongl. Krigs-ltoifegii Foiiilikatioiis-affleliiiiigs underdåniga yttrande öfver en af Rikets Ständers Revisorer år 1862 gjord förnyad framställning. Stormäktigste, Allernådigste Konung! Rikets Ständers Revisorer hafva uti afgifven berättelse om verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1860, under titeln Kongl. Krigs-kollegium, i 7:de § anfört: ((jemväl nu församlade Revisorer vitsorda det i berättelsen om nästlidna års statsrevision anmärkta stora behofvet af en kasernbyggnad för Kongl. Svea Artilleri-regemente.«
Om sådant ej antoges, yrkade han deremot, att visitationen måtte blifva alldeles oinskränkt, så att den ena medborgare-dassen ej måtte mera deraf betungas än den andra, hvilket skulle ega rum, genom den vidsträckta rättigheten att visitera i salubodar och magazinj såsom correctiv hvaremot föreslogs, att stadgas måtte, dels det beslagaren skulle, utom böter och ansvar, ersätta allan skada, som ofta kunde (t. ex. om visitation skedde under marknad och störde afsättningen) blifva ganska betydlig samt uppgå till flere 100, ja 1000 R:dr ; dels ock att, då de, som söka beslagare-befattning, vanligen skola sakna tillgång både till böter och ersättning, han hos Domaren i orten borde hafva nedsatt loo R:dr Banco, samt deröfver vid visitationen förete bevis, hvilken summa, om intet gods funnes, skulle tillfalla den, som undergår visitationen, och beslagaren dessutom vara underkastad böter och ansvar. Dessa iooR:dr borde, i Herr Montans tanka, af lo B*vLag-s. Allm.Be$v.o.Oec.Utsk.Uil.iH:o3o, Tullstyrelsen förskjutas, emot borgens ställan* de af vederbörande Embetsoch Tjenstemän , emedan de, som denna icke kunde åstadkomma, ej borde få begagnas att stora enskilde personers frihet och säkerhet, och kunde på sådana vilkor obegränsad visitationsrätt medgifvas , inskränkt endast till tiden. Med Herr Montan har Herr Strehlenert sig förenat , men tillika fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att, genom de nu gjorda förslag, Utskotten skola på allt sätt sökt freda boningsrum från visitation, men öfverflyttat den egentligen till salubodarne; helst äfventyret för visitation i boningsrum synes förbjuda dess verkställande.
Gråsidor eller Sej 1 R:dr 25 öre, Lax och Al 6 R:dr, Längor och Torsk, med derunder inbegripne Rotscher, samt Klipp-, Stockoch Platteller Bredfisk 1 R:dr 50 öre, andra slag 2 R:dr 50 öre per centner. Detta förslag har blifvit af Ridder skalet och Adeln samt P reste-ståndet godkändt; hvaremot Borgare-ståndet i afseende på denna artikel antagit särskilde kommitterades, af Kongl, Maj.t förordade förslag, innefattande tullfrihet vid införsel af samtlige nämnde slag Fisk, med undantag af saltad eller inlagd: Anjovis, Sardeller och Thonfisk, derå, i likhet med hvad af Utskottet föreslagits, tullsatsen blifvit antagen till 25 öre skålpundet Bonde-ståndel har stadgat tullfrihet för saltad eller inlagd: Sill och Strömming samt torr eller rökt: Gråsidor eller Sej, men för öfriga slag gillat de af Utskottet föreslagna tull-a fgifter. Utskottet inbjuder Borgareoch Bonde-stånden att, med frånträdande af sina skiljaktiga beslut, instämma med de båda öfriga Stånden i godkännandet af Utskottets förslag, och får, för den händelse dessa inbjudningar icke skulle antagas, föreslå följande omröstningar: 8:o. Den som vill att, på sätt Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, saltad dier inlagd Lax skall vid införsel draga tull af 1 R:dr 10 öre centnern, röstar Ja; Bevillnings-Utskottets Memorial M 27. Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Borgare-ståndets beslut, denna artikel att vid införsel vara tullfri. 9:o. Den sorn godkänner Utskottets, af två Stånd gillade förslag, att saltad eller inlagd Sill skall vid införsel åsättas tull af 25 öre centnern, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Borgareoch Bonde-ståndens beslut, denna artikel att vid införsel vara tullfri. 10:o.
Wid förnyad 'föredragning af Banco-Utstot» tets Den iz Juli!. 221 tets den y Julii pä bordet lagda memorial angående Banco - werkets tillstånd och förwaltning, blef detsamma pä begäran af Grefwe käörner, /räoipb Loran, och Friherre Leäerliröm, Jacob', äter hwilande. Justerades, följande: Utdrag af Protokollet, hållet hos Högloft. Ridderftapet,vch dldeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den i z Julli 1812. S. D. Föredrogos ä nyo och biföttos StaisUtffottets den 9 sistledne Julii pä bordet lagda betankanden: i:o Angående Kongs. Maj:ts Nädiga ftrifwelse till Riksens Stander af den 25 Junii 1812 vm den wid 1809 och igro ärens Riksdag föreslagne Revision öfwer förwaltningen af alla Rikets medel sedan igoo ars Riksdag. 2:0 I anledning as Kongl. Maj:ks Nädiga Proposition titt Stats-Utskotter af den z Junii 1812 angäende Riksgälds-Contvirets utländska gäld. z:o Om Stats Regleringen samt project till Riks Stat för innewarande är. 4:0 Angäende Kongl. Majlis Nädiga proposition af den t 9 sistledne Junii om inrättande af ett invalidhus. 5:0 Angäende Riksdagsmannens frän Stora Kopparbergs län memorial om befrielse för allmo, gen att ärlägga mantals penningarne ml kohl. 6:0 Angäende pension för Chirurgiä-Magistem Osbeck. luxra.
N:o 458- I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, i frågan om yrkad ränta för fordringar hos Kronan, enligt General-Krigs-Commissariatets vid f. d. Arméen emot Norrige, åren 181$ och Ibi6, utstalde fordringsbevis. Från BancoUtskottet: Af den 3 dennes; N-o 51. Öfver den uti 1822 års RevisionsBerättelse §. 1 gjorde framställning, i fråga «m prägling af Runstycken. $6Q Vrot TJtdr. ä. 16 Septemb. 1323. Angående anslag till kostnaderne för Myntverkets iståndsättande. Från Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskotten: Af den 29 sisth Augusti: N.o 172. öfver väkte motioner, angående yrkad skärpning i ansvaret för Skogsåverkan. S. D. e. m. Wid förnyad föredragning bifölls Stats Utskottets, den 4 dennes under N:o 452 afgifne, samt den 5 derpå följde e. m. pa bordet lagda Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, i fråra om pension för Herr Landshöfdingen H. Järta. Från Högv. PresteStåndet. S. D. Efter skedd föredragning af Lag-Utskottets utlåtande N 0 170, angående skyldighet för Gäldenär, att sin skuld med arbete aftjena m. m. beslöt Presteståndet, som afslagit Utskottets förut i ämnet afgifne Betänkande, att vid detta afslag förblifva ; hvadan förstnämnde Utlåtande skulle läggas till handlingarne. Fröt.
Skulle emedlertid denna motion blifva till vederbörligt Utsk. remitterad, så anhåller jag, att dessa mina anmärkn:r måtte dit få medfölja, till det afseende de kunna förtjena. Gr. Wrangel, Tönnes Hellmuth: Då jag var en bland Ben 7 Juni f. m. 43 dem, som vid ett föreg:de tillfälle bidrog dertill, att ifrågavartde förslag icke genast genom öfverraskning gillades, anhåller jag, att nu få framlägga skälen, hvarföre jag icke anser att detsamma, sedan R. o. Ad. haft tillfälle alt taga det i närmare öfvervägande, bör bifallas. K. M:s Nåd. Propos. vid förra Riksdagen, ang:de räntornas förenkling med flera ämnen, innehöll, såsom bekant, Irenne delar, nemi. l:o) angtde sjelfva förenklingen; 2:o) rör:de ändring i sättet för räntornas utgörande, och 3:o) om markegångssätlningen. Ren första afsåg blott ett preliminärt beslut, och innehöll endast ett utkast lill, eller rättare sagdt, vissa grunder för en blifvande förenkling, men utan något definitivt förslag; och den uttalade äfven tydligt den tanke, sorn också af Ständerna godkändes, att det definitiva förslaget först vid en sednare Riksdag borde framläggas. Den andra delen deremot, ang:de sättet för räntornas utgörande, samt den tredje om markegångens bestämmande, ansågos vara så litet beroende af den första, att K. M., i fråga om ändring i sättet för räntornas utgörande, föreslog R. St., att, för verkställigheten häraf, bevilja ett statsanslag, till betäckande af bristen, dock så, att en liqvid mellan statsoch rikgälds-verkeh skulle årligen upgöras, för att hålla de räntetagare skadeslösa, som möjligen kunde komma i mistning af förut innehafvande upsägningsrätt af persedlarne in natura. På samma sätt var äfven förhållandet vid förra Riksdagen, samt i afseende på K. M:s Propos., ang:de räntornas förenkling, hvilken således till sitt väsendlligaste innehåll upskjöts till ett kommande riksmöte. Deremot bifölle Ständerna hvad K.
3 R eser v alianer: af friherre Raab. A. C, sorn tiUkännagifvit. att han ansåg Utskottet icke hafva bordt, utan sammanträde..medi Stats-Utskottet, behandla ifrågavarande ärende. Af Magnus Mänsson från Östergöthlands län: »Emot Utsottets beslut, att tillstyrka, åtta procent af blifvande skatt tor Bränvins-tillverkningen åt öfvero dr under-kontrollörer äfvensom polis-tjenstemän jemte uppbördsoch dcbiteriirgs-mifn, får jag mig reservera, på den grond, att jag anser frågan tillhör* Stats-Utskottet, som troligen icke underlåter att i denna sak inkomma med Utlåtande,» Häri har Pamel Danielson från Örebro län instämt. Jlin» Persson från Blekinge Län och Erik Jansson från Stora Kopparbergs län, hafva begärt få hän anteknadt, att de i beslntet om förestående Betänkande icke deltagit. STO<'KH()l,M. i. HAcJmitse# Hobtwcaeri. Särskilda Utskottets Memorial, M 2S. 1 JW 25. Ank. till Exp.-Ulsk. d. 8 Nov. 1884, kl. 11 f. ra. Särskilda Utskottets Memoriali anledning af återremisser å dess Memorial J\° 23 med förslag till voterings-propositioner om afgiften för brdnvins försäljning. Samtliga Riks-Stånden hafva återremitterat i fråga varande förslag till voteringspropositioner; och Borgareoch Bonde-Stånden hafva derjemte afslagit den af Utskottet framställda inbjudning att sig med Ridderskapet och Adlen samt UresteStåndet förena.
Ittfcljtc af mafulerabt ffämpla&t papper. l:o Utbpte af mafulerabt ftämplabt papper tillåteS, när bet är fpnbart, att ntifpifning eller annan orfaf mållat dbartanö obrufbarfjet, faint bet blab, fjmarå ptnpelit är fatt, ftnneö opmpabt; Ijärmib flad lifmäl för papperet betalas tre öre. ©amma ftabganbe gäfle äfmen röranbe djartor, l) ma rine b ffulbfeblar mib intedfningar, till Iåns erpullanbe ur ©anfelt eller publifa fafor, marit belagba, bå nteb meberböranbeS betpg prfeS, att anfbfningarne beröm blifmit afflagne. 2:o ©åtecEnabe beläggningö Uppbörd ecb vebounémng af d>art»:ftgtllatse:me&ten. i:o öattbsfoiitorett i rifet [fatt bet åligga att l)å(la en noga ocb uppmärk fant tittan öfwer Iwab i 17 § angåenbe cbartoré fötfäljning flabgabt är, famt titt ben änbait föra orbentlig anterfniiigöbof, ej miiibre öfwer in 2:o 3 affeeitbe på Ipönittgöfeblar iafttageé: att atta Ipöningöfeblar titt äften Äprfoberbar ocb l|3refterffap noga förwaraö, ocb cbartfE Stöaj:tö od) Diifetö kammarrätt inom SJlarö måttabé ftut, od) i lanbéorterite tid Sanbéfoittoren före påföljaitbe
Till betäckande af alla dessa årliga och oundvikliga kostnader, samt tillfälliga och sannolika förluster finnes ingen annan tillgång än i procent årligen d. ä. 53,333-y R:dr B:co. Otillräckligheten deraf särdelesom realisationen icke inträffar kan en hvar inse; men skadan för hela riket af en sådan olycka, om hon genom lånet skulle fÖrvållas kan ingen beräkna. Innan realisationen är gjord och stadgad samt en fast grund således blifvit lagd för våra credit-företag, eller innan nästa Riksdag, synes följagteligen den föreslagna åtgärden icke böra komma i fråga. Men anser man staten dessförinnan nödvändigt böra särskildt bidraga till räntans nedsättning å smärre intecknade lån , så kunde det ske enklast och lättast derigenom, att R.‘gsContoiret afbetalade vissa summor på Statsverkets skuld till Banken 4s400>00° R*dr och alt denne dermed utvidgade sina lån på fastigheter i samma mon, som ansökningar och fullständiga handlingar inkomme, utöfver beloppet af de för samma ändamål redan anslagna tillgångar. Finge RrgldsContoiret upplåna de dertill nödiga medel a 4 procent: så kunde Banken äfven utlåna dem dertill; men i annat fall finge 5 procent derföre betalas till Banken, likasom RtgdsContoiret gjorde till sina långifvare. Ägare af intecknade XVI Stats-Utsk. Bet. N:o 382. fastigheter åtnjöte ändock 1 proctts lindring, och Banken erhölle fastighetspant i stället för R:gdsContoirets obligationer för sina fordringar hos Statsverket. LaneBankens personal torde ej behöfva annan tillökning, än som knnde lemnäs af de tjenstemän, hvilka blefve öfverflödiga vid förändringarne med YäxelBanken. Inga särskildta kostnader förvållades RrgdsContoiret, emedan det från Bankeu såsom tillökning i hans behållna ränte-vinst återfinge, samma 4 eller 5 procent, sorn det sjelft betalade till sina långifvare. RrgdsContoiret gjorde hvarken någon ny, eller utländsk gäld, utan omsatte blott sina skuldsedlar till Banken i skuldsedlar till allmänheten.
Jag har äfven på visst sätt, då jag här så ofta yttrat mig i andra ämnen, funnit mig förbunden att bryta tystnaden, sedan en talare förklarat, "att lian tyckte sig förmärka att hvarje minut, sorn denna discussion fortgått, förvärfva! åt den åsigt, han i frågan hyser, en och annan ny ledamot." Jag vill ej att någon skall misstaga sig 0111 den åsigt af frågan jag hyser, än mindre alt man skall tro mig vilja undandölja den. Min fasta öfvertygelse ar, alt den coristitotionella monarkien är utaf all regeringsform den bästa, då monarken i densamma ar tillagd erforderlig makt att bevaka och skydda allas rätt. Denna regelingsform allena kan gifva samhällets moraliska princip en öfvei vägande vigt oell upprätthålla minoritetens lagliga rätt mot majoritetens öfvervälde. Mätte den eonstilutionella monarkien aldrig aflägsna sig ifrån eller lemna ur sigte denna dess höga bestämmelse, med hvilken den ensamt och ensam förmur göra folken ädla och lyckliga! I republiken deremot finnas blott 2:ne makter eller partier, nemi. del herrskande, som förtrycker, och det svagare, som förtryckes, intilldess detsamma i sin tur kan blifva det starkare, då det alltid later del förra erfara vedergällningsrätten, stundom känna tyngden af sin hämnd. I republiken utgör den politiska striden om makten, att medlens beskaffenhet alt ernå densamma blir likgilltig blott de leda till målet, hvarföre ock folklynnet der oftast blifver hardt och slutet, samt öppenhet och förtrolighet, om ej bannlysta, dock sällsynta. All tids historia bevittnar delta, äfven vår egen under den s. k. frihetstiden, då monarkien endast fanns lill' namnet, ty i verkligheten var väldet oinskränkt och ensamt lios regerande och administrerande Ständer.
Allt detta i en ram af förgyllda salonger, glänsande kammarherrefrackar och frasande hofsläp. Pjäsen blir bestämdt populär, vår bön förutan. Med f. d. fru Hartmann skulle den ha varit outslitlig. V ä g g o h y r a, M a l och B a k t e r i e r Sven Scholanders musikoch Bellmansafton i förra veckan hade naturligtvis fyllt Vetenskapsakademiens hörsal med en lika distinguerad som animerad publik. Kaden af vapenprydda ekipager utanför portarna och trängseln af livréklädda lakejer i vestibulen vittnade granneligen om den popularitet den möderne trubaduren åtnjuter upp i de högsta kretsar,. medan på galleriet en ej mindre trogen publik af snälla små borgarfruar, kontorsoch telefonfröknar gaf smattrande fyllighet åt applådsalvorna. Lycklige » Sven i Luthagen » — eller man vore nästan mera frestad säga » Sven i rosengård »! Pianisten Harold Bauer, hvilken i utlandet och nu senast i Köpenhamn skördat stora triumfer, gifver konsert i Musikaliska akademien härstä- des nästkommande tisdag. På hemfärd. Skiss för Idun af Agathe Lind. Y arm och andfådd kom fru Holm i sista stund springande till ångbåten. Väl ombord, fick hon dock ej lugneller ro, ty då började ett ifrigt kollationerande med styrmannen, om allt var med: paket från kryddboden, ölkorgen, såpfjärdingen samt alla öfriga paketer och korgar. När så slutligen allt var tillrättakommet, uppköpslistan för tredje gången genomsedd och ingenting var glömdt, utom några buntar band, gick fru Holm upp på öfre däck. Där funnos endast ett par passagerare förut; fru Holm slog sig ned ensam på en soffa och svepte sin tjocka ullschal omkring sig. Det kändes kyligt på sjön. Ångbåten hade redan hunnit ett godt stycke ut, längs stränderna lågo villa vid villa. De sågo alla så inbjudande ut, näpna små dockhus med vildt vin och stamrosor, solglans och vågskvalp. En och annan villa stod redan tom, man anade höst, det var mörka kvällar, — in till staden, till lifvet, värmen och ljuset! Fru Holm drog en suck.
För förvaltande myndigheter öfver hufvud skulle således af lärosatsen om ansvarets llvttbarhet härflyta en allmän ansvarsfrihet i alla de händelser, der ansvarighet just bäst behöfves, nemligen sådana, der man i en förnärmande åtgärd icke lyckats att å högre ort vinna rättelse. Emot en Konungens Befallningshafvande eller annan förvaltande eller befallande underordnad myndighet skulle man kunna med framgång anlita åklagare och straffdomstol, när man fått den klandrade åtgärden ogillad af högre myndighet, eller när man underlåtit att en sådan anlita, d. v. s. den förnärmande åtgärden fått vinna laga kraft; men i allt annat läll skulle det vara omöjligt att inför laga domstol göra rättsanspråken epiot denna åtgärd gällande. På förra sättet kan visserligen hända, att åtgärder gillade af högsta styrelsemakten, hvilka således kunna betraktas såsom dess egna åtgärder, blifva af domstol ogillade och för straffbara förklarade. Månne det icke vore bättre, om högsta rättvisa någon gång skulle åsidosättas, än att blottställa sjelfva högsta makten för en sådan förödmjukelse? — Det kan ej nekas, att någon gång så kunde vara. Men skulle detta blifva regel, och samhällsförfattnin gen derefter rättas; då först blefve saknaden af den lagbundna ordningen kännbar. Så länge gränserne för utöfningen af lag och rätt äro så vidsträckta som möjligt, så länge lagskipnin - — 5G — gens område icke är onödigtvis förknappadt, underhålles äfven hos högsta styrande makten en helsosam uppmärksamhet på lagarnes kraf, och frestelsen till godtycket befinner sig kraftigt motvägd. i)en stund deremot den styrande makten skulle känna sig icke blott sjelf tillbörligen fritagen från obegränsad ansvarighet, utan ock obehörigen i stånd att genom sitt gillande från ansvarighet undandraga samhällets underordnade myndigheter, vore väl den lagbundna ordningen undergräfd i en af sina vigtigaste grundvalar.' Obehagligt är det utan tvifvel för en regering att inför landets domare någon gång få orätt. Men med sorgfällighet att följa lag och rätt, kunna sådana läll hvarken blifva många eller svåra — välförståendes att landets domare också försvarligen sköta sitt kall.
Möllenborgs verkstad uprältadt kostnadsförslag inhemtat, att silfverpjeser af enehanda beskaffenhet och till samma vigt som de tillgripna, kunna förfärdigas emot en sammanräknad summa af 360 r:dr b:co, icke tvekat tillstyrka att nämnde summa må för det af Hr Odencrantz upgifna ändamål från Riddarh.-kassan till honom utbetalas, emot åtagande å hans sida, dels alt derför anskaffa de ofvanupräknade silfverpjeserna, dels att genom behörigen qvitterad räkning inför Riddarh.-Direktm verificera den utgift som derför kommer att ega rum; och blir häraf en följd, att derest några af de bortstulna 480 Den 17 .lilli. effekterna framdeles skulle tillrättafås, dessa, eller värdet deraf, tillhöra Riddarhusets kassa. Stockholm d. 7 Juli 1851. På Kiddarhus-Utskoltels vägnar. L. von Stedingk. P. IV. Dalman. Vördsamt Memorial. Genom prot:-utdr. af d. 2 dennes, har H. R. o. Ad. behagat till Riddarh.Utsk. hänvisa en af Hr Gr. Liljencrantz, Gustaf Fredrik, vackt motion, om tillåtelse för ett, under benämning den Fosterländska Föreningen, här i hufvudsladen stifladt sällskap, alt intill nästa riksdag fä för dess Direktms sammanträden begagna SecrelaUtskotts-rummcn å Riddarhuset, då dessa icke för annat ändamål begagnas, äfvensom alt nämnde rum, må antingen pä Riddarh.-kassans bekostnad under vintern hållas npvärmde, eller ock en ersättning i ett för allt för denna upvärmning af Riddarh.-Direkt, bestämmas; varande, till stöd för motionen, bifogadt ett tryckt reglemente för Fosterländska Föreningen, hvaraf inhemtas, att Föreningen har det vackra syftemål, ali på ett ändamålsenligt sätt befoidra Gudsfruktan, sedlighet, måttlighet, arbetsamhet och sparsamhet hvarföre dess verksamhet mäste blifva högst vidsträckt, och dess Centralstyrelse hafva sitt säte i hufvudstaden.
Cederström, Carl Emanuel; Jag ber att få nedlägga min reservation mot R. o. Ad:ns den 7 dennes fattade beslut, och förenar jag mig i det af Gr. Björnstjerna afgifva yttrande. Frih. Klinckowström, Rudolf: Mot det vid sista plenum fattade beslut, hvarigenom R. o. Ad. lemnade sitt bifall lill K. M:ts Propos. om antagande af en ny R. O., får jag härmed nedlägga min reservation; och förklarar jag, att jag med min röst sökt motverka detta beslut och således fritager mig från ansvar för de olyckliga följder för Konung och fädernesland, det enligt min tro förr eller sednare kommer att medföra. Frih. Stjernstedt, Lars Fredrik: Jag nedlägger härmed min reservation mot R. o. Ad:ns sisth Thorsdag fattade beslut och instämmer i syftningen af det utaf Gr. Henning Hamilton afgifna yttrande. Frih. Leuhusen, Gustaf Wilhelm: Jag anhåller att få till prot:t nedlägga min reservation mot det vid sista plenum fattade beslut. Gr. Lewenhaupt, Charles Emil: Härmedelst får jag afgifva min reservation mot R. o. Ad:ns omförmälda beslut; och instämmer jag i syftningen af Gr. Henning Hamiltons anförande. Gr. von Stedingk, Ludvig Ernst: Som jag vid sista plenum blef öfverröstad af Riddarhusets majoritet, men ingalunda öfvertygad, inskränker jag mig nu att anhålla, att min Den 9 December. 425 reservation mot det då fattade beslut må i R. o. Ad:ns prot. antecknas. Hr Silfverstolpe, David Ludvig: Som jag icke deltagit i diskussionen öfver det nu till grundlag antagna Kongl, förslaget, begagnar jag detta tillfälle att till R. o. Ad:ns prot. tillkännagifva, att jag röstat nej till samma förslag, och nedlägger min reservation mot det beslut, hvarigenom det blifvit antaget. Hr Silfverstolpe, Carl Gudmund Uno: Jag anhåller alt få nedlägga min reservation mot det i representations-frågan fattade beslut, och instämmer i hufvudsyflningen af det utaf Gr. Henning Hamilton afgifna yttrande. Gr. Piper, Axel Mauritz: