Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderstaper wille wid sina eqendommar afsäga sig sädane pertonella eller acceHoira föra.äner, som med jorden eller grundskatten icke kode nägvn egrntelig gcmenjkap, samt säledes för sin skattefria jord, lika med andre Hemman förrätta KronvskjUt. ser, sälom l synnerhet wid krigstider beswäcande, samt att biträda uti den fördärsweliga Hällstiurscns förpackrning, sä ock, att allestädes deltaga uti inqmartertngs-bcswaret. Till mera enformighets och vwäldighets wmnande, har jag en annan gäng tillstyrkt, att uti Utskotten Adelns och de öfrige Riks-Ständens Ledamöter borde blifwa liktalige, och att all omröstning skulle ste per cgpns, och icke Stänböwiö; men alle lära erindra sig, att just beHe billiga och patriotiska uppoffringar da bestrtddeö af de Respecuva Herrar, iom nu sörestä tdtal cetzis^ as alla Adrliga privilegier. Man iu - 798 Den 15 Ja,marti. inwänder att besittnings-rätten af FkälseSäterker icke mera är en enskild Adelig rättighet; men dä ock Konungen sancttomradt en sä likstämmig Medborgs rätt, att hwar Swenst man mä fritt lä köpa och besitta ali stagS Swensk iord, och säledes en Danneman nu mä winna en lika" ägande rättighet till Säterier som wid 1789 ärs Riksdag erhölls lill Frälsehemmans besiktning, sä will jag dock förmoda, att om ett Sccmum härefter tre fjerdedelar och ej sju ättvndcdeiar af all stags Frälseegendom mä finnas i Riddcrssapel och Adelns hander; och jag kan ingalunda finna skäligt, att den grundstatt, som Frälseman infriat, stall ater för andras obilliga pästäcnde jorden päläggas.
Det lärer icke kunna nekas vara för Allmänheten vida beqvämligare, att på den tid på förmiddagen, hvar och en finner för sig beqvämligast, på en gäng afsluta den vexling han önskar, än att, såsom nu, först emellan klockan q och 11 nödgas infinna sig vid Vexel-Bancoluckan för att göra insättningen, samt sedermera , klockan emellan i och 2 , åter inställa sig der för att emottaga sin expedition, under fara att finna dess utgifvande uppskjutet till eftermidda* 4a Banco-Utskottets Memorial N:o go. gen. Utskottet vill derjemte fästa uppmärksamhet på den verkliga våda för misstag och bedrägerier, samt deraf förorsakade enskilda förluster, som kunde af närvarande förhållanden blifva en följd, och sorn kanske hittills endast den så allmännare Svenska ärligheten lörekommit. Då, vid VexelBanco-luckans öppnande för att på en gång utdela en hel dags expeditioner, en större folkmassa finnes hopträngd, till större delen ohekanta lör Bokhållaren vid Luckan och för hvarandra, kan omöjligen denna Bokhållare sätta sig i personlig beröring med hvar och en, till hvilken han skall utdela expeditioner, utan måste de vid namnens uppropande ofta gå genom flere händer, innan de hinna till sin egare. Huru lätt kunde det ej hända , alt i trängseln en expedition stannade i orätt mans hand, eller blefve bortstulen; en fara, som icke kunde uppkomma vid en Cassa-vexling, der en betydligare trängsel är nära omöjlig, och Casseuren eger lätt och omedelbar beröring med den vexlande. 2:0 En betydlig besparing för Banken. Då närvarande invecklade expedi - Banco-Utskottcts Memorial N.-o go. 4 ’ tions-sä tt sysselsätter en mängd personer inom Vexel-Banken, inser man lätt, att dess upphörande skall tillåta en betydlig indragning i närvarande personal. En betydlig förenkling i Bankens Bokföring. Under närvarande bokföring, med 4 serskilda räkningar för hvarje år, men hvarje räkning innefattande
Detta i sådan ordning fortsatta arbete har haft den Jyckliga framgång, att icke allenast den uedra kolflötsen uti □o6 Den 37 Februari i. Ryds gamla schakt anträffats redan i Sept. månad förlidne år, och således inom den dertill beräknade tiden, utan äfven att vid Brors Backe kolbrytning från sisth Aug. månad varit i full gång; och genom denna förändring i arbetsplanen kan den betydliga vinst upphemtas, att kol på en gång kunna uppfordras både vid Ryd och Brors Backe. Då Direct. nu har den tillfredsställelsen att kunna frambära en sådan hugnelig underrättelse inför E. K. M., lyckönskar hon E. K. M. i und., att under Dess regering se uppnått ett mål, som under en lång följd af år, under oafbrutet sträfvande och med de största uppoffringar, fruktlöst dittills blifvit sökt. Genom Direct:s föranstaltande hafva stenkol ej mindre från Ryds än Brors Backes schakter blifvit hitskickade för att försökas. Försöken skedde uti Flottans verkstäder å K. Skeppsholmen och bestodo deruti att sammanvälla alne jernstänger af 2 tum i fyrkant, då följande resultater uppkommo: Med New east le-kol blef jernet vällfärdigt på 16 minuter; kolåtgången var 8 U v. v., den lemnade slaggen 5g lod; med HulTs kol blef jernet vällfärdigt på 20 minuter, kolåtgången var 7 U v. v., den lemnade slaggen i3 lod; med Höganäs-kol blef jernet vällfärdigt på 17 minuter; kolåtgången var 7 g, den lemnade slaggen 11 lod. Kolen, som användes vid försöken, voro sönderstötta till ungefär lika finhet; och förklarade de vid försöken använda smedsmästare, att de funno Höganäs-kolen vara ganska användbara till all sorts suddning och baka sig bättre än Hulls-kolen, hvilka sednare hade den olägenheten att fräta jernet, äfvensom att de, af detta enkla försök, icke funno Höganäs-kolen stå långt efter de vid försöken använda Newcastle-kol.
Fullmägtige i Riksgälds-Contoret nödgas för ett tillfälligt behof ”anlita Creditivet, skola de söka, så fort möjligt är, återgälda hvad å detsamma är lyftadt, och skall all skuld å Creditivet ovilkorligen hvarje år >’den 3o September vara till fullo inbetald." Banco-Utskolteis Betänkande N.-o 73o. i5 t Ett synnerligen vigtigt skäl för Credilivets beviljande finner jag deri, att då Rikets Ständer måhända icke tillåta Riksgälds-Contoret att för sina förbindelsers uppfyllande upptaga ett utländskt lån eller införa ett fond-system, lära Conlorets Fullmägtige, om Creditivet icke erhålles och de således icke kunna upptaga lån, betalbara vid anfordran eller på kort uppsägning, snart se sig urståndsalte att fullgöra de Contoret åliggande utbetalningar. Sker detta under Riksdagens lopp, så lära väl Ständerna, i afseende derpå, blifva inkastade i nya svåra öfverläggningar, hvilka mycket komma att förlänga denna Riksdag, som eljest synes nalkas sitt mycket efterlängtade slut. Sker det åter efter Riksdagen, så lärer följden oundvikligen blifva ett nytt sammankallande af Rikets Ständer. Bägge alternativen torde befinnas leda lill samma obehagliga följder: dryga kostnader och Nationens missbelåtenhet. Jag anhåller, att, om förslaget ickeblifver af Statsoch Banco-Utskotlen, i hvad jag anlydt, ändradt, denna min reservation måtte få till RiksStånden Betänkandet åtfölja ” Uti Herr Prosten Åstrands reservation har Herr Doctor Moréa instämt; af Herr Rubin: ”Då jag nu vördsamt får anmäla min reservation emot ifrågavarande, af Höglofl. Banco-Utskottefs pluralitet fattade beslut, utbeder jag mig alt här i korthet få redogöra för mina åsigter, hvilka jag hoppas skola, om icke helt och hållet, åtminstone tili någon del, gillas äfven af dem, hvilka för öfrigt ifra för bifall till motionen. Rikets Höglofl.
Majit i nåder uppdragit åt Stats-kontoret verkställigheten af berörde ackords-inlösen efter de af Rikets Ständer bestämda och af Kongl. Majit gillade grunder, samt amorteringen i enlighet dermed fortgått utan annan förändring än de jemkningar deruti, som, uppå Kongl. Majits nådiga framställning, vid 1847—1848 års samt 1853 —1854 års Riksdagar medgäfvos till förmån för Landshöfdingarne i Wermlands och Kalmar län, anhöllo, uti en den 3 No Uih. lill II. St. Proposition N:o 7S. vember 1856 till Kongl. Majit i underdånighet ingifven skrift, Landshöfdingarne i åtskilliga af ifrågavarande lån, att sorn, ehuru den af Rikets Ständer vidtagna och af Kongl. Maj:t gillade åtgärd i afseende å amorteringen af landshöfdingen ackorden medfört befrielse för vederbörande Landshöfdingar från erläggande af ett landshöfdinge-ackordet motsvarande kapital, det likväl vore uppenbart, att desse Landshöfdingar finge återgälda hvad deras företrädare uppburit och användt, samt rättvisan syntes fordra att tungan af amorteringen blefve fördelad på flere personer än dem, som innehade landshöfdingc-tjensterna under tiden närmast efter den, då ackords-regleringen tillväirabragtes, helst för vissa Landshöfdingar löneförmånerna blifvit genom Kongl. Brefvet den 24 Februari 1837 betydligt nedsatta och för dem alla en stegring i lefnadskostnaderna tillkommit, Kongl. Majit mätte till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition derom att amortering från och med år 1858 finge, i stadgad ordning för öfrigt, ske å endast den del af primitiva ackords-summan, som, sedan inbetalningen för år 1857 egt rum, komme att såsom skuld qvarstå.
Jag hade ej förmodat att med en sädan öfwcrtygclse, mätt och steg skulle blifwa förestagne, hwilka med undantag af de wälgrundade anföranden, som innefattas j 6 och 9 puncterva, jag fruktar rakt. leda. lill dehn skatters för störing. Beträffande. Utskottets anmärkning emot Kongl.. Jagt-Stadgan , säsom i afseende pä. Skallgäng för allmän och icke lämpad efter lo ca la. omständigheter;, sä hem-r Den ig September. 63Z hemställerjag till' bwar sch k«z som med eftertanka genomläser 10 Z, af 2 Art. i HLgstberörde stadga» om icke denna anmärkning saknar grund. I denna § förordnas: att i hwarje Län där Margar skada göra, Gasa Jagt-tyg hällas och Jagtplats inrättas men att antalet af dessa Iagt-tyg, och Ja g tgl atler heroo af O« djurens mängd och ortens srvgrikhel, hwaro-ra Konungens BefalrniugshafWgnde efter ^fwer-Jägmästarens och Jord-ägarncs hörande äger förordna. Ett efter omständigheterna mera lämpadt förordnande kan gerna icke gifwaS —.
Innehållen Bevillning af vinster (lefvererad till RiksgäldsContoiret år 1827) 968: 8. 7. ■* Collecteurers öfverlef, e,.,i„6.r 29,93;46.s. Summa R:dr 3oi,ioo:42. g. Härutaf befinnes alltså, att Lotteri-försäljningsmedlen, år 1826, utgjort R:dr 270,739: 43. II. 5. men när från sistberörde summa afdrages beloppet af utgifterne och deribland anslaget till K. Lazarettet 5oo R:dr , 47,°o2: 37. 8. blir verkliga behållningen 63,70g: 4r. g. eller 3,709 R:dr 41 sk. 9- >’• utöfver det i RiksStaten påräknade belopp af 60,000 R:dr; dock får härvid anmärkas: i:o att uti det vid Nummer-Lotteriets BokslutsContoir upprättade Sammandrag öfver 1826 års Räkenskaper upptages behållningen till R:dr 64,209: 4i* 9- eller 5oo R:dr mera, än här ofvan utsättes; hvilken skiljaktighet härrörer derifrån, att det till K.
Anitia fJufu)ub-®Urln, innefattanDe anjlag till troile od) 2anDé»Stater# ne, meD en ttUöfning feDan fifta DufSDag af 9t;Dr 298,062: 18: 5. 2,354,480. iErcbfe Ijufnuiö-^itfIn, forn innehåller anflagen för SÖlilitaite Staterne od) 'görfroar&roerfet till lattDS, meD en tillök trins af 9v:Dr 118,013: 36: 5. 3,392,500. ifffrDr ÉjuftDuö-litcln, font innefattar SDHlitaite Staterne oct> §ör* froar&Sökrfet till fjög, meD en tiliöfning af 9fcDt 29,662: 40: 8 1,242,180. 4‘eratc Qatuuiä-Citeln, upptaganDe anflagen för l3öetcnf?aperna od) De flona ^onflerna, meD en neDfättning af9v:Dr 655: 40: .. 26,430. öjfttf JSjuftt>ut-®iteln, cUet anffogen för mitta ©tiftelfer, met en förhöjning af 3tt>r 42,431: 27: . , . 161,630.
St:r att besluta, i!o att RiksgäldsContorets på Riddarholmen belägne Hus, efter verkställd ändamålsenlig inredning, i närmaste öfverensstämmelse med förut åberopade planritningar, må upplåtas och begagnas: a) till Samlingseller SessionsRum för de 3:nc ofrälse RiksStånden, samt för lerås Canzlier och Archiver. Betan kander), N:o ao5. 261 b) Till Pleni-Rum för StatsUtskottet, såsom hittills; till SessionsRum, Canzlier och Arcliiver för Constitutions-, Bevillnings-, Lag-, Allmänna Besvärsoch Ekonomisamt Expeditions-Utskotlen. c) Till EmbetsRum, såsom hittills, för R. St:rs Justi tiaeOmbudsman. d) Rum till de personer, hvilka skola hafva inseendet öfver samt vården om Huset. 2:0 Att H:rr Fullmäktige låta, på RäksgäldsConloirets bekostnad, besörja om Rummens inredning och aptering samt inköp af erforderlige Meubler och loven tariipersedlar. 3:o Att derest emellan Riksdagarne, någon eller någre Commite'er af K. M:t i Nåder varda tillförordnade, för hvilka erforderlige Rum uti Kronans Hus icke öro att tillgå, måga sådane, uppå K. M:ts Nådiga tillkännagifvande härom, till begagnande af desse Commite'er uti ifrågavarande Hus hyresfritt begagnas, men med de vilkor, som för öfrigt af Herrar Fullmäktige bestämmas. 4:o Att deremot skola de för RiksgäldsContoiret beliöflige Rum och Lägenheter få disponeras uti GeneralAssistanceContoirets Egendom , i hvilket hänseende H:rr Fullmäktige skola ega , att på RiksgäldsContoirets bekostnad, låta besörja om rummens ändamålsenliga inredning. Skulle R. H.
Ja, de genomspäjade till och med öar och skär längst ute i hafvet; men piltarne funnos icke. Han lät sedan hämta till sig galdermän, som med runors hjälp förmådde utforska fördolda ting, och dessa förklarade, att brorsönerna ingalunda fostrades å land men voro likväl ej fjärran från honom. »Vida ikring hafva vi letat efter dem», invände han, »och minst kan man väl vänta, att de skola vara här i närheten. Visserligen ligger ej så långt härifrån en ö, som vi ännu ej genomsökt: men ingen bygd finnes där; där bor blott en fattig fiskare.» »Där skolen I dock först leta», förklarade galdermännen; »ty för våra ögon hvilar mycket dunkel öfver denna ö. Det är oss icke lätt att klart genomse denne gubbes hus, och frukta vi för, att han är framsynt och att han visst icke är den, han anses vara.» »Då skola vi genomspäja ön», utbrast Frode; »fastän det tyckes mig besynnerligt, att en gammal fiskargubbe understår sig att, oss till trots, gömma dessa kungasöner.» Tidigt en morgon vaknade gubben Vifil ute på ön. »Mycket underligt», utropade han, »är nu på färde; hit hafva stora och mäktiga fylgjor kommit. Stån upp, Halfdans söner, Roar och Helge, och hållen eder i mina skogar i dag!» De lupo strax till skogs. Och det gick, som Vifil förutsett, att kung Frodes män kommo till ön och sökte efter piltarne öfver allt, där det föll dem in; men ingenstädes funnos de. Och fastän fiskargubben syntes dem mycket misstänkt, lämnade de dock till sist hans ö och anmälte för konungen, att deras letande varit förgäfves. »Då hafven I stöfvat uselt», sade han; »denne gamling är mäkta trollkunnig, och därför mån I ögonblickligen fara samma väg tillbaka, så att han icke hinner att dölja dem mera, ifall han hafver dem hos sig.» Som de måste lyda konungen, drogo de för andra gången öfver till ön. Då sade fiskaren Vifil till svennerna: »Längre är det eder icke förunnadt att vara i ro — hasten till skogs igen, så fort
Utsk:t har derom yttrat att familjrätten är traditionel. Jag bekänner, mine Hrr, att jag, i fråga om eganderätten, är en djerf novatör och under Riksdagens lopp kommer att framställa satser, som skola gifva mig namn af nyhetsmakare. Under det jag försvarar dessa nya satser i egendomsrätten, emedan de skulle närma oss till andra nationer, med hvilka vi stå i handelsförbindelser, anser jag oss deraf alldeles oförhindrade att bibehålla våra gamla stadganden i afseende på familjrätten, emedan den har med utlandet ingenting att skaffa; den bär och kan bära en rent nationel och traditionel prägel. Men om nu familjrätten är och måste vara traditionel, så torde det tillåtas mig att genom angifvande i få ord af lagstiftningssättet i vårt land visa olämpligheten deraf, särdeles hvad angår familjerätten. Under det man i främmande stater varsamt vidrör lagstiftningen och sällan framkommer med förslag annorlunda än väl utarbetade, så tillgår i vårt land så, att vid hvarje Riksdag, d. v. s. hvart tredje år, företaga våra 7 å 800 lagstiftare eu fullkomlig revision af lagen; man börjar med den första sidan och genomgår lagen ända till den sista. Under 5 Riksdagar har jag haft den äran att sitta i Lagutskottet och sett den mängd af motioner, som vid hvarje Riksdag inkomma, vanligen afseende förändringar i familjerätten, — ty det är ganska lätt att föreslå förändringar i detta hänseende, emedan man endast behöfver anslå en eller annan känslosträng och bevisa att lagen någon gång lägger en tung hand på densamma, för att dermed ådagalägga nödvändigheten af en förändring, men för ätt bevisa behöfligheten af en ändring i egendomsrätten fordras mera djupgående insigter och derföre låter man den vara i fred. Då jag nu naturligtvis ofta varit nödsakad att bekämpa de gjorda förslagen, har jag derföre blifvit utskriken såsom fiende till alla reformer.
Det vore visserligen ledsamt, om sä vore förhållandet, men jag anser dock att det skulle hafva sin stora nytta med sig för fäderneslandet i det hänseendet, att raan derigenom finge en temligen alfvarsam varning att framdeles icke lyssna till allt för liberala för - Den 18 Juni e. m. lil slag och påyrka förändringar, innan man är säker om den blifvande följden af det sorn sältes i st. f. hvad man vill hafva bort, såsom varande felaktigt och förkastligt; hvilket borde tagas i betraktande vid många andra måhända vigtigare frågor än den förevar:de. För min del anser jag den föreslagna förändringen icke böra vidtagas och hnfvudsakliga skälet dertill är, att jag tycker nu gällande Handtverk-ordn. vara bra. Må den förblifva sådan den är, till dess den utarbetat sig. Detta har jag, velat yttra om författ ningen i sin helhet, för att ej besvära R. o. Ad. med vidlyftigare diskussioner om de serskilda §§:r i hvilka förändringar äro föreslagne dem jag anser lika obehöriga som den nu till öfverläggning framställda. Innan jag frångår denna punkt af Utsk:s förslag, vill jag fästa upmärksamheten derpå, att det ej är, i min tanka, något serdeles vigtigt som vinnes med hvad Utsk. föreslagit, att prof för mästerskap till alla handtverksyrken skola förevisas. Jag frågar nemi. hvad slags säkerhet har man väl af dessa mäslare-prof alt de äro arbetade frän början till slut af den som mästerskap söker?
Lagsamt Allmänna Besvärs - rich Ekonomie-Utskottens Utlåtande angående för - Lagoch Besvärs-Utskottens Betänianden. 165 fattande af ett Sammandrag och en Systematisk Samling af Författningar ne om jordäg ares rättigheter och skyldigheter. V!d förehafvandet af det från Hedervärda Bonde-Ståndet till Lag - Utskottet remitterade Memorial, hvaruti af Riksdags-Fullmägtigen Anders Danielsson fran Elfsborgs Län föreslås , att Riksens Höglofl. Ständer matte åt en, eller tvänne af dem utsedde Lagkunnige män uppdraga att sammanfatta: tano ett kort sammandrag af Författningar , rörande Svenske jordägares rättigheter och skyldigheter, och 2:do en fullständig och Systematisk samling af Författningar i samma ämne; har Lag-Utskottet ansett denna fråga så nära röra Allmänna Hushållningen att den, gemensamt med Allmänna Besvärsoch Ekonomi - Utskottet, borde till pröfning förekomma, på grund hvaraf desse Utskott densamma företagit.
Hafva nu delegarne öfverenskommit om alt söka ego-utbyte eller kunna de ej bringas till förening, då tillhör det skiftesmannen att kalla delegare och rågrannar till sammanträde, dervid skiftesmannen och gode männen, enligt 7 kap., skola undersöka, bland annat, om den till utbyte ifrågasatta jorden är sådan, att den efter ordentlig uppskattning, enligt 11 kap. 5 §, i vederlag tagas kan. Det är häraf klart att graderingen, eller den ordentliga uppskattningen, här, likasom i. andra fall, tillhör skiftes-beredningen. Sedan den i 7 kap. föreskrifna undersökning fullständigt försiggått, arnt förening mellan delegarne, till hvilka nu äfven räknas de Bih. till R. Lagsamt Allm. Bestoch Ekon.-Utsk. Bet. N:o 37. i det iirågasatta ego-utbytet deltagande rågrannar, icke i den ordning ofvan är vordet nämndt, kunnat tillvägabringas, åligger det skiftesmannen och gode männen att utlåtande öfver frågan meddela. Nöjas delegarne enhälligt deråt, då skola de teckna sitt godkännande å föreningsskriften, som jemväl med gode männens påskrift bestyrkes, hvarefter utlåtandet har lika bindande kraft, som om förening är sagdt. Är någon missnöjd med utlåtandet och vill förthy sitt godkännande icke påteckna, då skall, enär fråga af förevarande beskaffenhet, jemlikt 18 kap. 9 § 1 morn., är en af dem som böra innan skifte fortsättes och fullbordas, af Egodelnings-rätten pröfvas och afgöras, skiftesmannen inom ijorton dagar derefter insända protokollet, jemte eget och gode männens utlåtande till ordföranden i Egodelnings-rätten, som, efter 18 kap. 14 §, sednast inom 8 dagar derefter utsätter dag och ställe till Ilättens sammankomst, dervid frågan af Egodelnings-rätten pröfvas och afgöres. Missnöje med Egodelningsrättens utslag får derefter genom underdåniga besvär hos Kongl. Majit fullföljas.
— N:o 33o. i anledning af erhållen återremiss af StatsUtskottets utlåtande N:o 227. XIV. B. 169, 318. XVI. A. 160. XVII. E. 172. Å. .78. XXIV. E. 473. — JV:o 331. i anledning af Kongl. Majlis nådiga skrifvelse angående de rusthålls-nummer vid Bohus Läns Regemente, hvilka, i följd af vägran att ingå på häst-vacanceafgifls-conlractens förlängning, komma att lill cavallen återgå. XIV. B 169, 318. XVI. A. 169. XVIII. U. i75. XIX. A. 241. XXIV. E. 473. — N:o 332. i anledning af återremiss å memorialet N:o 234. XIV. B. 169. A. 318. — X:o 3 53. i anledning af återremiss å utlåtandet JV:o 241. XIV. 15. 169. A. 318. — J\:o 334* i anledning af erhållen återremiss å StatsUtskottets utlåtande N:o 255. XIV. B. 169. A. 3ig. XVI. E. 96. — N:o 335. i anledning af återremiss å utlåtandet N:o 275. XIV. B. 169. A. 319. XVI. E. 96. — N:o 3 56. i anledning af återremiss å utlåtandet N:o 282. XIV. B. 169. A. 3ig. XVI. E. 128.
» Låt mig n u få hjälpa dig, A n n a lilla, » sade doktorinnan Svan, en äldre dam, som i detsamma inträdde från det närmast belägna rummet; » detta kan du icke göra ensam. » M e d stor omsorg nedlades nu af dem båda den betydelsefulla högtidsklädnaden, öfverbreddes varligt, hvarefter locket tillslöts m e d sina dubbla lås. » Nu kunna de när s o m hälst få hämta kofferten, » sade Anna. » Jag tänker de snart sålt ut höet på torget. Och g o d t rum får den sedan på det t o m m a åkdonet. » » Ja, nu är alltsammans instufvadt, u t o m din musslinsklädning, s o m sömmerskan inte hinner färdig förrän i eftermiddag, » sade den gamla frun. » Den får jag taga m e d m i g på vagnen i morgon, då pappa k o m m e r in o c h hämtar mig. » » Nu kan du just sätta dig i ro o c h spraka litet. » D e slogo sig båda förtroligt ned i soffan. » Tack, älskade tant, för att jag fått b o h o s dig denna v e c k a o c h kunnat ordna o m det sista af min utstyrsel, » sade A n n a. » Det passade sig så bra, under det att m a m m a o c h syster Elsa styra o c h ställa i mitt b lif vande hem. Gustaf vill inte, att jag skall se det, förrän det är färdigt. Allt blir en öfverraskning. Tant kan inte tro, huru snäll han är, o c h hvad han håller af mig. » Doktorinnan såg vänligt på den vackra unga flickan med de rosiga kinderna och de nästan barnsliga dragen. » Det är så underligt att tänka, att det redan o m söndag lyser för dig första gången, » sade h o n hjärtligt. » Du känner dig j u verkligt lycklig? » » Tviflar tant, liksom många andra, på den saken, därför att Gustaf är jämnårig m e d pappa? » » Nej, det var bara en fråga. » » Ser tant, alltsedan min far blef kyrkoherde i Z., då jag ännu var ett litet barn, har Gustaf hvarje år, under sina ferier, inackorderat sig hos oss på landet.