Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde - Ståndet förekommer, att, enligt Höglofl. Ridderskapets och Adelns Beslut, skulle de inlösas på 5 Terminer under loppet af ; ’ år med en femtedel hvar Sjette månad utan ränta, men, enligt Hedervärda Bonde-Ståndets Beslut, på en gång. Enär nu, i afseende på sjelfva hufvudfrågan, huruvida nemligen Capital-Skulderne skola til! deras fulla belopp liqvideras med Riksgälds-Contoirets Obligationer eller till hälften med Contant, förhållandet är enahanda, som med Götha Canal Bolagssamt Malmö Disconters Skulder, anse Eörenade Utskotten sig höra tillstyrka enahanda sammanjämkning, som vid 4:de punkten är föreslageri, att nemligen den femtedel, som, enligt Utskottens Förslag, skulle förfalla till beta ning nästkommande år, må genom anticipation contant godtgöras detta år, så fort Eiqvidationen uti Riksgälds-Contoiret kan taga sin början, och i följd häraf Obligationer endast utställas för de återstående Fyra Femtedelarne, hvilka Obligationer inlösas på Fyra år, att räkna från utgifningsdagen med En Fjerdedel årligen. Meri, derest de respective Riks-Stånden icke skulle förena sig om den nu föreslagne sammanjämkning, torde Höglofl. Ridderskapet och Adeln, samt Hedervärda Bonde-Ståndet finna nödigt, att sins emellan öfverenskomma 2852 Statsoch Banko-Utskottens Betänkandén. om undanrödjande af den skiljaktighet, som är uti deras Beslut,vi afseende på Obiigationémes betalnings-termin’, på det 2:ne hela alternativa meningar till Förstärkta Utskottens afgörande ina kunna framställas.
R:dr ärligen under dessa 3:ne år, eller tillsammans Tretio tusen R:dr; 11 :o till uppförande af en kasern-byggnad in. m. på Ränneslätt för Smålands Uussar-regemente, Tjugenie tusen två hundra R:dr; 12:o till uppförande af nödiga förrådshus för bevarande af bevärings-manskapets materiel, Sjutiofem tusen R:dr; 13:o till fortsättning af Topografiska Korpsens arbeten, 27,000 R:dr årligen under åren 1858, 1859 och 1860, eller tillsammans Åttioett tusen R:dr; 14:o till betäckande af skillnaden mellan lillgångarne och kostnaderne för indelta arméens utredning, 4,963 R:dr 83 öre årligen under samma år, eller tillsammans Fjorton lusen ätta hundra nittioen R:dr 49 öre; 15:o till ökade kostnader för underhållande af beklädnadsoch utredningsm. fl. persedlar vid Svea och Andra Lifgardes-regementena samt Lifgardet till häst och Kronprinsens Hussar-regemente, 32,061 R:dr 50 öre årligen under åren 1858, 1859 och 1860, eller tillsammans Nittiosex tusen ett hundra åttiofyra R:dr 50 öre; 16:o till ökade beklädnads-kostnader för Sappör-truppen, 3,052 R:dr 28 öre årligen under dessa 3 år. eller tillsammans Nio tusen ett hundra femtiose:
Ständers beslut, nu för de å Riks£rälds-Contoret åt Fonden an v i O . O sade creditiv-medel erlägges, någon vinst icke kan för densamma på annat sätt, än genom förfallo-räntor, uppkomma, och denna vinst i allt fall måste blifva tillfällig och jemväl i allmänhet otillräcklig för betäckande af inträffande förluster, finna Revisorerne sig böi’a, lika med sednast församlade Revisorer, till Rikets Ständer hemställa, att det å Riksgälds-Contoret anvisade creditiv må tillhandahållas Fonden emot 3 procent ränta, samt att, i sammanhang härmed, räntan å lån på pantsatt ull nedsättes lill 4 procent, eller till lika belopp med den för lån utur Manufactur-Disconten sedan längre tid tillbaka bestämda, helst under närvarande förhållande, då räntan å ull-lånen, i följd af den höga upplåningsränta Ull-Disconten nu för sitt creditiv erlägger, är fastställd lill 5 procent och i sjelfva verket, med tillägg af commissions-arfvoden m. m., af låntagarne utgöres med närmare 6 procent, det måste inträffa, att Ull-Disconten blott i nödfall af ullproducenterne anlitas och sålunda det med samma Discontinrättning åsyftade ändamål — den inhemska Ullproductionens befrämjande — väsendtligen förfelas. Sammandrag har blifvit upprättadt af räkenskaperna öfver Manufarturj Extra Licentoch Eskilstuna Fristads-medlen samt de från Kongl. General Tull-Styrelsen levererade Tulloch IJes/ags-andelar_, i sammanhang hvarmed jemväl redovisas ersättningen för inlösta lärftspremie-sedlar i Wester Norrlands Län; och inhämtas deraf, att behållningen af nämnde medel vid 1836 års slut utgjorde 12,804: 4i. 8. och inkomsterne för åren 1837 och 1838 42,778: 31, 7. hvaremot utgifterne, bestående af premier för tillverkning af fina lärfter, vadmalsväfuader m. m., jemte understöd i fabriksoch slöjdeväg, arfvoden och reseunderstöd, samma år uppgingo till 30,907: 23.
Nej vunnit, kommer någon förändring i nu gällande införsels-afgift å sågblad icke att ega ruin. 109:ile Voteringen (280:o): Den, som bifaller Utskottets förslag, att indela artikeln tegel i mursten, alla slag, med 4 r:dr och i taksten med 6 r:dr 32 sk. införselstull för 1000 stycken, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehållas för tegel följande indelning och tullbestämmelser, nemligen: "eldfast” med 6 r:dr, ”klinker” med 4 r:dr, ”mursten” med 5 r:dr och ”taksten” med 10 r:dr införselstull per 1000 stycken. Voteringen har utvisat 52 Ja och 67 Nej. Sorn Nej alltså vunnit, hafva Rikets Ständer antagit de uti kontrapropositionen förekommande bestämmelser. 110.de Den, som, på sätt tre Stånd beslutat, anser gällande införselstull å tenn, arbetadt nytt: olackeradt 12 sk. och lackeradt 16 sk. per skålpund, böra bibehållas, röstar Ja; 14 Förstärkta StutsUtskottets Memorial, N:o 278. Vinner Nej, nedsättes införselstullen å det olackerade till 8 sk. och a det lackerade till 12 sk. skålpundet. Voteringen har utfallit med 78 Ja och 41 Nej; hvadan och då Ja vunnit, nuvarande införsel-tullafgiften å tenn, arbetadt, nytt, komma alt bibehållas. lit-.te Voteringen (282:o):
Sp nnemäl, i hwilka omständigheter ock endast det Hederwärda Bonde-Ständetför sin del med Borgare-Ständet da instämt, fann Etändet icke nägot hinter» att ju berörde hemställan ,säsom den justerade och godkände expeditionen innehäller, mä till Kongl. Mai:t > undcrdänigbet afgikwas. Hwilket wördsamt och wänligen stulle de Respective Med-Ständen härigenom tillkannagifweS. vt vx UrcrtocoUc» H. Ut - Den 17 April. 723 Utdrag af Protoeollet, häftet uti Borgare-Ständets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den 20 Februari igro. S. D. Beflöt Borgare-Ständet, att de Ledamöter af detta Ständ, hwilka stola utwaljas tick förstärkning af Rikfens Högloft Ständers Stats-Utstott, Ivid afjörandetaf frägan om Stuteriet ä Flyinge och Dahlby KungSgärdar, äfwen komma att i enahanda egenstaputgörWälbemalte Utstötts Ledamöter uti alla sädana frågor, som, enligt 69. §- äf Regcrings-Formen, kunna till fluteligt afgörande af Stats-Utflortet, med den! be-örde §. stadgade tillökning af Ledamöter, yädamfter blifwa ifrän Riks.Stände» öfwerlamnade; Hwarom de Refpective Med-Ständcn wördsamt och wänligen stulle underrättas. vr supra. S. D. Som, enligt hwad NilsenHögloft. Ständers Eppcditions-Utstott, i Memorial af den i7:de dennes, anmält, Riks-StändenS beslut, angående en anställande Lewisson öfwer förwaltningcn af alla Rikets medel sedan 18 o ars
Med förklarande, att, ehuru Ståndet fann fog icke hafva saknats till de af Constitutions-Ulskotlet gjorda anmärkningar och framställningar, Ståndet likväl ansåg desamma numera icke till någon påföljd föranleda; och med instämmande uti Herrar Brincksj IF ainis och Petres vid memorialet iogade reservationer, lade Ståndet detsamma till handlingarne. Prot.-Utdrag, den 4 December 1844• 379 S. D. Föredrogs meddeladt utdrag af Heder v. Bonde-Ståndets den 30 sisth November lfållna protocoll, hvarigenom de öfriga Riks-Slånden voro inbjudne att förena sig uti Bonde-Ståndets beslut, dels om antagande af 11 § uti Bevillnings-, Lag-, samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens betänkande, N:o 1, angående grunderne och vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin, dels angående upphörande af bränvinsbränningsredskaps försegling, och dels beträffande bränvinsbrännings-rältigheten efter den tariff å jordvärdet, Ståndet fastställt; men Ståndet fann sig icke kunna denna inbjudning antaga. Från Hederv. Bonde-Standet. S. D. Föredrogos följande CuTistitutions-Utskottets memorial: N:o 16, angående af Riksdagsfullmägtigen Carl Ersson från Westerås Län yttrad anmärknings-anledning, i afseende på behandlingen af skedde auetionsanbud å vissa till Strömsholms Kungs-ladugård och stuteri hörande lägenheter: Återremitterades; N:o ijj angående Stats-Utskoltets anmärkning, i fråga om afskrifning af ett från Handelsoch Sjöfarts-fonden lill Directionen öfver segelfarten mellan Yenern och hafvet ulbelaldt lån: Bifölls; N:o 18, angående fullbordad granskning af de i Siats-Rådet förda protocoll: 2:0, angående förnyad octroy för Wermlands provincial-bank den 17 October 1840:
För öfrigt tror jag, att om R. o. Ad. toge kännedom om prot., R. o. Ad. skulle finna, att den mening, som är uttalad v betänk., blifvit under debatten i Utsk. omständligt deducerad i flera såväl muntliga som skriftliga anföranden; hvaremot den motsatta meningens anhängare gjort sig högst obetydligt besvär att deducera sina satser, förmodligen derföre, att de ej låta deducera sig annorlunda än derigenom, att beslutet utan afseende på lag, på sätt Hr Gr. v. Hermansson också antydt, kommit att grundas på ett fullkomligt godtycke. Jag tror dock icke, att det står tillsammans med R. o. Ad:s rättskänsla att döma godtyckligt, och till Frih. af Nordin, som ansett oss sitta här sorn jurymän, hemställer jag, huruvida man i en jury äger att döma efter godtycke. Då tryckfrJagen bestämmer, att i mål, sorn tvetydiga äro, man bör hellre fria än fälla, och i hvarje fall förbjuder att draga obestämda slutföljder af uttrycken, så hemställer jag, huru en jury skulle, med iakttagande af detta stadgande, kunna fälla Hr Crusenstolpe. Jag frågar, om man ej gör en obestämd slutsats, då man dömer efter en afbruten mening, man må då referera ordet skälmstycken till det föregående eller till det efterföljande, åtminstone tillåter mig ej min känsla af rättvisa att draga en sådan slutföljd; ty om en vän af ministeren begagnat ifrågavar. Uttryck, om en person med fullt loyala politiska tänkesätt hade här öfyersatt ordet nefas (såsom tidningen Svenska Mj - 126 Den i4 Maj. nerva gjort det) med skurkstreck och sedermera begärt att få framställa en tableau öfver Regeringens förfarande, så hemställer jag, om man ej i sådant fall trott, att talaren gjort denna förutsättning, för att än mera aggravera Frih. Klingspor.? brottslighet, och att den utlofvade tableauen skulle hafva blifvit den mest lysandé, för att så mycket bjertare sticka af mot de mörka färger, Frih. Klingspor begagnat.
S. D. Föredrogs Banco Utskottets Memorial N:o i4t> med förslag till sammanjemnkning af Riks-Ståndens serskildta beslut, i anledning af Utskottets under N:o 135 afgifna Utlåtande; Ståndet antog Utskottets inbjudning vid 6 punkten, till följe hvaraf den der föreslagna voterings-propositionen förfaller; hvaremot Ståndet icke antog Utskottets inbjudning i afseende på 8 punkten morn. d. För öfrigt gillades alla voteringsproposilionerna. S. D. Föredrogs Kongl. Majus denna dag å Riks-Salen till Rikets Ständer meddelade Nådiga Svar, i anledning af Rikets Ständers i åt - Prot. Utdr. d, i2 Maji r835. skilliga Lag*frågor anmäldte beslut: öfverlernnades lill Expeditions-Ut skottet, till iakttagande vid Riksdags-Beslutets uppsättande. S. D. föredrogs Kungl. M«j:ts Nådiga Proposition, angående Lag för Inrikes vexlar, gifven den 12 Maji 1835: Remitterades till Lag-Ut skottet - Från Y ällo fl. BoRGARE-StANDET. S. D. Föredrogs ånyo Banco-Utskottets Betänkande, N.'o *4^, 1 an~ ledning af motion om underdånig skrifvelse ifrån Rikets Ständer, med anhållan om Kongl. Maj:ts Nådiga biträde för upptagande af utländskt creditiv för Banken; bifölls. S.
Fahreus och det andra af Herr Handelsman Segerdahl, hwarutinnan bagge instämma i den önskan, att genom Allmänna Magazins-Directionens försorg Spannemals-Magazlner a Gottland blefwe anlagde, pa det icke allenast Allmogen, som gemenligen Höstetiden asyttrar sitt förmodade öfwecskott, matte äga tillfälle inom Oen till jemnare pris fa försälja Spannemalen, utan äfyoen den fattigare Fvlk-Clatzen genom sa beffaffade upplag äga tillgäng pä denna wahra alla årstider, som i widrigt i;84 Den iz Julik. fall till andra orter a fasta landet försäljas, och hwariacnom brist derä för de fättigare oftast kan uppsta: och förmodar Herr Handelsman Segerdahl, att om sadaue allmänna Spannemals-upplag blcfwo tillatne uti Wisby, CapellShamn och wid Burgswik, stuve ortens innewänare garna besörja den kostnad, som erfordras till Magazinshus a berörde ställen; äfwensvm Herr Doctor Fahreus tror, att i händelse satane allmänna Spannemalsupplag icke bifallas, inrättande af sa kallade CockneMagaziner stuve, da de uppmuntrades af Landels styrelse och komme till stadga, i betydelig matto befordra der ändamål, svin Författarne åsyfta, nemligen ^behoswets undanrödfande för den fattigare delen af Oens inncwanare i allmänhet, samt möjelig brist, i händelse as hämmad tillförsel, wid inträffande mistwäxtar. Da Utstottet af Författarnes Memorialer knhemtat, att Gottland, da ej allmän mistwäxt a
Vidkommande frågan om införande af Classeller Stats-Lotterier; så och då dylika Lotterier troligen skulle, lika med nu varande Lotteri, blifva af menligt inflytande, så i ett som annat afseende, samt det förmenta skälet för inrättandet deraf, att nemligen genom högre insattser utestänga den fattigare classen af Nationen från deltagandet deri, icke, efter Utskottets tanka, synes innefatta rättvisa emot den mindre bemedlade, och hvilken bör anses lika berättigad, som den förmögnare, att, efter råd och lägenhet, få deltaga i en offentlig inrättning, betragtad såsom nöje eller tidsfördrif för allmänheten, anser Stats-Utskoltets Utlåtande JV.o S4• 29 anser Ulskollel sig icke kunna understödja ifrågavarande förslag om Classeller Stats-Lolteriers inrättande. I fall Rikets Ständer till Stats-Utskoltets nu gjorde förslag lemna bifall, får Utskottet äfven hemställa, att Rikets Ständer till vederbörlige Utskott öfverlemna handläggningen af den del utaf förenämnde motioner, som angår förbud emot eller beskattning af offentlig försäljning af alla utländska Lotteri-sedlar. Stockholm den 12 April 1834- Ernot Utskottets beslut, i frågan om Numer-Lotteri Inrättningens indragning, har reservation anmälts af: Friherre Palmstjerna, C. O. ”Jag högaktar den philantropiska känsla, som ligger till grund för beslutet, men jag anser det utur en Stats-oeconomisk synpunkt origtigt. Då Statens behof icke medgifva upphörandet af någon skatt utan motsvarande tillökning utaf en annan, så tvekar jag icke uti valet emellan att fortfarande genom Numer-Lolteriet beskatta spelsjukan och sjelfsvåldet, eller alt öfverflytta 100,000 R:dr uppå idogheten, fliten och sparsamheten. Man undanrycker dessa en sparpenning, som kunde bilda nya capital, för att åt de förra bibehålla en skärf, den obelänksamheten nog finnér utväg att förslösa, 0111 än Staten försmår alt deraf uppliemta någon inkomst.
Hans konversation roade henne; den hade en doft af stora världen, och detta låg som en krydda öfver allt hvad han behagade säga. Dessutom var hans minspel så uttrycksfullt; det föreföll henne alltid, när hon såg dess skiftningar, som behölle han det muntraste och kvickaste af hvad han tänkte för sig själf; och hon började redan förnimma en längtan efter, att han skulle dela med sig åt henne af dessa undansnillade rikedomar. Nu togo hennes blickar samma riktning, som hans; och hans blickar anträdde en flykt ut öfver de församlade bröllopsgästerna. Där var gamle baronen i sin bästa vapenrock, med blågult skärp; hans vänstra hand höll kring sabelfåstet, men ansiktets uttryck var allt annat än krigiskt; det var så fredligt som en äldre välvillig kvinnas ansikte. Vid hans sida stod Marias mor och stred med en rörelse som hon icke kunde behärska, medan hennes bror, grefve Nils, såg jovialisk och sorglös ut som alltid. Husaruniformen lyste upp i församlingen och fördunklade fullständigt den infanteriuniform, som inneslöt lille löjtnant Wollsioe, en son till hofpredikant Pettersson och hans frodiga gemål. — Den unga grefvinnan Wiedes dräkt gnistrade af gamla smycken och kom väl till heders mot bakgrunden af Alfred Johnsons enkla svarta frack. Alla väntade; men den energiske och välmenande klockarens festmarsch tycktes aldrig vilja taga slut. Hofpredikanten Pettersson stod redan framför altaret, med kyrkohandboken i hand och det särskildt för högtiden skrifna festtalet insmuggladt mellan dess blad. Alla voro otåliga. — Eric Lindenow fördref tiden med att hviska sina anmärkningar till Gerda — det hade icke undgått honom, att hon villigt lånade dem sitt öra. »Hvad folket är fult häruppe!» — han såg ut öfver menigheten. »Ju längre norrut man kommer, dess fulare bli människorna, tycks det — ja, det blir samma förhållande, när man kommer söderut, på andra sidan skönhetsgränsen, trakten kring Medelhafvet, där den antika kulturens vagga stod. Italiens bönder likna våra grefvar — och beduinerna äro Afrikas italienare.
Då afsöndringen grundade sig på kontrakt mellan lägenhetens innehafvare och egaren af den fastighet, hvarifrån densamma vöre afsöndrad, borde det blifva beroende på det aftal, som skett, hvem som skulle betala bevillningen antingen egaren eller innehafvaren. Utskottets förslag afser blott att sådana byggnader, som användas för annat föremål, än jordbruket tillhörande näringar, skola särskildt taxeras. Och då användandet förutsätter, att' vinst eller inkomst deraf skall uppkomma, lärer det äfven vara billigt att bevillning derför utgöres. Att någon beskattning skall ifrågakomma för sådana byggnader, som icke användas eiler snarare äro till lunga, än till egentlig nytta vid en egendom, såsom förhållandet stundom kan vara med alltför stora och dyrbara karaktershus, torde så mycket mindre böra antagas, som Utskottet i § 4 af Instruktionen för Taxerings-förrättningarna tydligen uttryckt, att, vid uppskattning af jordbruks-fastighet, afseende icke skall fästas pä sådana byggnader, som på egendomens afkastning icke hafva något egentligt inflytande. Hvad åter beträffar sådana lägenheter, som äro för viss tid från egendom afsöndrade, torde det vara klart, att för dem, likasom för all annan fast egendom, bevillning bör utgöras. Fråga är bär endast, att de skola särskildt taxeras. Huruvida bevillningen skall erläggas af den, som innehafver lägenheten eller af egaren till det hemman, från hvilket afsöndringen egt rum, kan visserligen understundom vara beroende af den öfverenskommelse, som vid afsöndringen blifvit träffad, men kan icke inverka till förminskning i Kronans rätt, att af den som vederbör, erhålla den Bevillnings-Utskottets Ull ätande M 54. 9 den stadgade bevillnings—afgiften. Utskottet, hvars förslag blifvit af de 3:ne öfriga Riks—Stånden godkändt, har alltså ansett sig böra hemställa, att förslaget äfven af Ridderskapet och Adeln mätte varda gilladt. B) Bevillning för inkomst af kapital eller arbete. SS 6-10.
8tatsseli La nco-IItsko tte nr maximum ak i4o sk. 8e8ermsra ock umler mer g/nnanöe vonjuncturer koll coursell inom ar lill 120 sk. Vnöer »istnämnöe ti8 ingingo bet^liliga silkverposter lill Landen, kvar» reela konö ikrän ar 1826 lill närvarande tiö vunnit ea tillökning ak omkring i,200,000 L:8r. ^noröningarne pä Lanken till 8tstssnslag ock för Allmänna bekok gingo uncler arén 1823—1828, till ea 8umma sk 9,242,391:10.10. 8äleöes mer uttagit än inbetalt 5,835,900: 45.6. 80m Länkens vinst kär ar 1828 annu icke är käncl, kan bär icke uppgifvas, i bvilken mon snorllningarnes belopp, ekler akörag ak Lancovinsten Lkverstiger inbetaloingarnes. Inbetalningarnes belopp 10,576,591:38.8. Akers uttagit än inbetalt 15,54»,286: 26. 2. ^Iniler »Ila 21 är ater, eller kran ock mell 1808, tili oek mecl 1828, som 6et system blifvit köljt att läts Lanken anskaKa lie mellel till 8tatsbekokvevs bestriöanrle, öem man unöaarlrog sig att i Levilloingsväg eiler i Laneväg upp - Letäokanöen, Ai:o 1. 45 taga, kafva körkältanrlerne varit köljanöe: A, norclningarnes belopp 33,165,106: 45. 9.
På ett stort fält: fördelaktigt giftermål; skördad: lycka i handel; bära: sjukdom. #Säng.# En wacker: solida affärer. Ligga deri: fara. #Söndag.# Alla förslager som man drömmer för söndagen, realiseras icke. #Sönderrifwa.# Lycka genom wänner. #Sömn.# Bedrägligt lugn. #Sömnlöshet.# Tycka sig wara ett rof för sömnlöshet: förestående oro. T #Tadel.# Wara föremål för: mißtag; utfara i: mißtankar. #Tafla.# Har den leende färger: eder kärlek lider intrång; är den dyster: ni har att befara otro. #Tak.# Stor förlust och trolöshet. Åka på ett tak: hotande fara; falla ned från ett: förestående olycka. #Tal.# Förlorad tid om man afhör ett dylikt. Ni tillfogar er sjelf eller andra orättwisa, om ni talar om någon annan. #Tall.# Lättja och feghet. #Tand.# Tager man ut en: fruktan för förolämpning; att mista en tand utan förlust af en droppa blod, förutsäger död inom kort; tycker man sina tänder wara wackrare än wanligt: lycka; faller en af tänderna ut: förlust af en wän; är en större än alla de andra: familjesorger och motgångar. #Tandpetare.# Dåligt tecken. #Tant.# Husliga trätor. #Tapißeri.# Göra: glädje utan winst. #Tarmar.# Falla de ur kroppen, skall någon lemna er efter en häftig träta; tycker man sig äta dem, får man arf efter en tjenare; tycker man sig äta någon annans, blir man rik på andras bekostnad. #Testamente.# Hotande död. #The.# Öfwergående bekymmer. #Thermometer.# Hemligt anfall på edert goda namn och rykte. #Tidning.# Skämt. #Tiger.# Hat; är han slagen: lycka. #Tiggare.# Wara: hopp om lycka; se ett stort antal: sjukdom. #Tistel.# Afskära den: lättja; blifwa stucken deraf: förolämpning eller gräl. #Tjuf.# Godt förebud. #Tjufhål.#
Desiderias dödliga frånfälle. dito dito, angående anslags beviljande dels till betäckande af en uti Svenska Spets bergs expeditionens räkenskaper befintlig brist, dels till fortsättning af rekognosermgsarbetrda på Spetsbergen, med afseende på utlörbarheten af en gradmätning derstädes. i anledning af väckt fråga om upphörande af den i Kongl. Förordningen den 3 December 1842 bestämda afgift för vägning af inkommande utländskt gods, som, efter vederbörlig tillåtelse, verkställes i eller vid godsegarens enskilda magasin. angående sättet för stämnings delgifvande åt byalag m. II. i anledning af gjorda framställningar, angående statsbidrag lör enskildt ernvägsanläfrgningars företagande. — •— angående fortsatt utförande af fernväljsarbeten för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel. angående åtskilliga ändringar i Kongl. Förordningen om Kommunalsly relse på landet den 21 Mars 1862 angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Andra Hufvud Titel. dito dito Tredje Hufmd-Titel. 7 N: o 125. Underdånig skrifvelse angående ändring af I och 7 §§ i Instruktionen för Rikets Ständers Revisorer af Statsverket. 126. i anledning af gjorda framställningar angående (/runt/räntornas kapita lisering. 127. i anledning af iir 1862 verkställd revision af statsverkets m II. all männa fonders förvaltning under år 1860. 128. angående indragning af UHdiskonten samt af det för denna inrättning å Riksgälds-konloret anvisade kreditiv. 129. i fråga om utsträckning af tiden, inom hvilken Underrätts s. k. Stna protokoll skola lill Hof-Rält insändas. 130. angående bestämmande af lid för klander emot tilleller a/triideshuse syn å kronojord. 131. angående förändrade föreskrifter i fråga om offentliga stadgars kungö rande å tingen. 132. angående ändring i författningarne rörande handelsoch. närings-räll samt om upphäfvande af vissa delar utaf Handelsbanken.