Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hrr beträffar, utan i följd deraf, antingen att Konungen icke vidare har något förtroende till dem, eller också alt de sjelfve icke vilja fortfara med embetets utöfning; och i hvilketdera fallet som helst synes skäl icke vara för handen till beviljande af de ifråga var. pensionerna. Det är ledsamt att nödgas vidröra personliga förhållanden; men det är nästan oundgängligen nödvändigt, då fråga just är om personer. Hvad Statssecrettn Grip beträffar, så känner Ridderska Hr Frih. o. Landtm, afbröt Hr Hjerta under erinran, att det icke var K. M:s nåd. skrifvelse ang:de uppförande å indragningsstat af löneersättningar åt f. d. Statssecreterarne Grip och von Hartmansdorff, utan dess nåd. propos. angtde anslag till pensioner för f. d. Statsråden Hr Frih. Åkerhjelm och Gr. Hård, som nii blifvit för R. o. Ad. föredragen. Hr Hjerta: Jag ber om ursägt, att jag kommit alt sammanblanda de båda frågorna och får då yttra, i afseende å Frih. Åkerhjelm, om hvilken det säges, att hail under 38 år varit i Statens tjenst, den anmärkn., att han redan 1810 trädde ur Statens tjenst som ryttmästare och sedermera icke åter inträdde förrän 1823; emedan jag ej tror, att man kan säga honom varit i Statens tjenst de år, han Var theater-directcur. Den grund för pensions beviljande åt nämn - Den 10 Juni f. m. i55 nämnde embetsman, som skulle ligga i den långa tjenstetiden, förfaller också, så framt man vill räkna den från hans sednare inträde på embetsmannabanau. Sedermera kan det icke nekas, att Frih. Åkerhjelm, som sjelf har betydlig förmögenhet, af Staten uppburit så betydliga emolumenter, dels sorn Tull-directeur, dels som Statsråd, att han kan anse sig skäligen remunererad för det bestyr, han haft under den tid han beklädl taburetten.
Ståndet åger nemi. ej, emot 58 §:n Riksd.Ordn., rättighet alt utesluta något ur prot utan den talandes eget begifvande, och jag vill åtminstone ej bidraga till ett sådant praijudicat, emedan det då alltid skulle bero på II. o. Ad:s pluralitet att utesluta hvarje yttrande, som ej behagade densamma. Jag får således på det högsta protestera emot, att dessa yttranden skulle kunna ur prot. utan Frih. Cederström* eget begifvande uteslutas. Deremot fiuner jag Gr. Frölich och hvarje annan talare fullt berättigad att, till minskande af besväret vid protocollsuppsättningen, låta deras yttranden utgå. Gr. Frölich: Sedan jag hade anmält mig, linner jag mig förekommen af Hr Dalman. Jag hade endast ämnat säga, att jag anser, att det visserligen icke kan förnekas Frih. Gederström att hafva sina ord qval', om han så behagar, men jag trodde, att Frilitn sjelf skulle vara den förste att medgifva uteslutandet af detta anförande. I anledn. af hvad Hr Dalman i öfrigt yttrat, hemställer jag, om icke de talare, som här yttrat sig, skulle vilja förena sig med mig om att låta sina yttranden utgå, emedan det till sin följd blefve just detsamma, som om, när Frih. Cederström begärde firdet och läste upp sitt anförande, Ii. o. Ad. hade aflägsna! sig och låtit Frih:n läsa för tomma väggar. Jag föreslår således, att de ledamöter, som deltagit i discussionen, ville jemte mig låta Den aa Maj f. m. låta sina yttranden utgå, på det att Frih. Cederströms anförande måtte komma att stå qvar såsom en enstörighet, hvilket i min tanke just vore det rätta. Hr Munck af Rosenschöld förenade sig med Gr. Frölich. Ilr Lefre'n: Jag anser det försök, som här blifvit gjordt, alt undergräfva Frih. Cederströins riksdagsmannarätt och den discussion, som derigenom förefallit, hvilken nu tyckes genom Hr Dalmans yttrande vara temmeligen nära sitt slut, då Hr Dalman vindicera! Frih.
Spöken trodde hon ej på och andar — ja, komme andar och besökte henne, kunde det endast vara goda andar. Men hon passade ej att vara ensam, hur ofta hade icke hennes man sagt henne det, till hälften skämtsamt, till hälften vemodsfullt! — Herre Gud, hvad var det! Hon spratt till, hon hörde steg i trappan, hastiga, manliga steg, hon hörde det välkända rasslet af nyckelknippan. Utan att tänka, drifven af en impuls, som hon ej kunde hejda, flög hon upp och ilade till dörren. Hon tryckte med en krampaktig rörelse handen mot hjärtat — det var som om de sista, förfärliga åren ej funnits. — Hade nyckeln vridits om, dörren öppnats och hennes man trädt in, hade hon ej blifvit rädd, knapt öfverraskad, hon nästan väntade det. Men nej, de snabba stegen ilade förbi, högre upp, en trappa högre upp, där sattes nyckeln i tamburdörren — naturligtvis. Oh, hvad han hade haft rätt, hon passade ej att vara ensam med sin exalterade natur, sin lifliga fantasi, få en sådan hjärtklappning, en sådan skälfning genom hela kroppen, därför att häradshöfding Holm, som bodde i våningen öfver henne, kom hem klockan sju och hade sin tamburnyckel på en nyckelknippa som de flesta herrar. Hvad hon var enfaldig, hon visste ju, att hon ej var den enda, som bodde i huset. Hon gick in i matsalen, slog i ett glas vatten åt sig och drack. Så satte hon sig ner vid skrifbordet och ordnade sina räkningar. Hon visste ej, att huset var så illa bygdt, att man kunde höra allt, som passerade hos grannen ofvanpå. I annat fall hade hon troligen ej hyrt där. Under de föregående dagarne, då hon haft så mycket stoj och väsen omkring sig, hade hon ej lagt märke därtill, men i afton. Hon hörde formligen den minsta knäpp däruppifrån. Nu ljödo de tunga, manliga stegen öfver hennes hufvud, ja visst, häradshöfdingens hvardagsrum låg ju alldeles öfver hennes. Hon hörde små lätta steg ila genom rummet, troligen hade frun varit ute i köket och kom nu in för att hälsa sin man välkommen och lefva familjelif, familjelycka.
Genom § 100 i del vid sednaste riksdag utfärdade banko-reglemen - le ålades hauko-fullmuktige atl, efter det vederbörande hörde blifvit, så tidigt upprätta förslag till en pensionsinrättning för enkor och barn efter tjenstemän och betjente vid banko-diskonten, låne-kontoren samt Tumba brok, ali samma förslag kunde i fullständigt skick vid innevarande riksdag underställas Banko-ulskottels bepröfvande; och öfverlemnades, i detta afseende, åt fullmäktige att, såsom fond för en sådan pensionsinrättning taga i beräkning, icke allenast de odisponerade behållningar, som redan funnos och intill denna riksdag kunde uppkomma å fullmäktiges dispositionsräkningar, hvilka behållningar borde på lämpligaste sätt förräntas, utan äfven de lönebesparingar, som uppstode för vakante tjenster vid banko-diskonten, lånekontoren och Tumba bruk. Till åtlydnad af denna föreskrift hafva fullmäktige ock, efter vederbörandes hörande, uppgjort och till Utskottet inkommit med förslag till en dylik pensionsanstalt; hvarvid fullmäktige, enär berörda förslag gåfve vid handen, att de såsom fond för pensionsinrätlningen för närvarande tillgänglige medel, icke uppginge lill högre belopp, än omkring 13,333 r:dr 16 sk., hvarå räntan ej torde kunna med säkerhet beräknas till mera är 600 r:dr för året, samt att det bidrag, inrättningen kunde hafva af samtlige dess delegare alt påräkna, endast utgjorde 492 r:dr årligen, fästat uppmärksamhet derå, att om äfven, på sätt fullmäktige tillstyrkt, ett årligt anslag af 500 rd:r, allt banko, utaf bankens medel för ändamålet beviljades, pensionsinrättuingens inkomster likväl förr eller sednare torde blifva olillräckliga för utgifternas bestridande samt betäckande af de förluster, som kunde på utlåningen uppslå, hvarigenom Rikets Ständer skulle försättas i nödvändighet alt antingen förstärka fonden, eller öka det årliga anslaget till in - Uih lill K. St.
Distrieterne för hwarfe Committ«e sä inde'as, att något as dem icke bliswer afden widd, atf wederdöcqnde med langa resor belwäras. nt m ock utsäsier de dagar da hwaxje TaxeringsCunmiUbft stall sammanträda. s Mom. Taxerings-Commlttckrne böra hwarfe är sammanträda sä tidigt, att deras Förrättningar kunna wara afstutade innan Zunii månads utgång. z Mom. Uti beha Committäer ar Landshöfdingen Ordförande, med rättighet att deltaga i öfwerläggningen, men ej i omröstningen, och äger han att i sitt ställe någon annan förord, a. 4 Mom. Tarerings < Cominitlee pä Landet stall besia, utom.Ordföranden, af Nio Ledamöter, nemnligen: Twä af Ridderstam och Adeln, Twä af Prest-Ständet, Twenne Ofrälse Srands-Personcr samt Tre af Bonde.Ständet. 5 Mom Till Ledamöter i Taxerings - Committee böra utses sadane, som i egenskap af Ledamöter biträde uti Berednings-Committeernc, och det sä, akt hwarje Pastorat har åtminstone En Representant, om Pastoraternes antal det medgttwer. Ledamöterne uti alla Länets Berednings-Committeer böra wid Taxerings-Lommitte.nS första sammanträde sig inställa, sörsedde med de för dem utfärdade Förordnanden eller SockncstammoProtocoll, för att inom sig anställa wal till Ledamöter i Taxerings-Committeen. Skutte likwäl någon BeredningsCommittee finnas, soin til!
Vid föredragning deraf inför Kongl. Maj:t, afslog Kongl. Maj:t detsamma, och förklarade i nåder, att hela den vinst, som uppkom genom den verkställde interims-roteringen, skulle ensamt komma Rotehållarne till godo, och den nya Roteringen blef ej beståndande längre, än till afvittringen i provincen för sig gått, eller tills vidare, som orden lyda i den Kongl. Resolutionen. Vid denna Riksdag har ny motion i ämnet blifvit gjord, och Utskotten tillstyrka, att en ny Rotering skall för sig 2l8 Den 4 November. gå på samma grunder, och i likhet med de hårdast roterade provinser i Riket. Jag tror det vara något för tidigt, att fastställa en grund, innan man, genom afvittringens fullbordande och en noggrann undersökning i alla dess detailler, kunnat beräkna resultatet af denna grunds tillämpning. Jag anser det vara lämpligare, att Rikets Ständer stadna vid samma beslut, som år 1818, att nemligen Kongl. Maj:t ville intill nästa Riksdag låta framlägga grunder för denna Roteringsjemkning. Skulle deremot Rikets Ständer nu fatta beslut, att provinsen skall varda lika roterad med de hårdast roterade i Riket, så fruktar jag, att den betänkliga omständighet inträffar, att Jemtland som nu ej äger mera än 800 man, får större Rotering än den, hvaröfver provinsen klagat, helst då i beräkning måste tagas, att provinsens räntor utgå utan förvandling. Jag anhåller således om återremiss, på det Utskotten må blifva i tillfälle att taga i betraktande, om ej ändamålet säkrare vinnes genom en framställning enahanda med den 1818 års Ständer i underdånighet afgåfvo. Herr von Törne, Michael, uppläste föl Ledd af den pligt, som tillhör tjenstemannen och medborgaren, anser jag mig böra yttra några tankar i den för Jemtland så vigtiga Roteringsfrågan. De sammansatta Utskottens Utlåtande, Den 4 November. 219 angående yrkadt behof af lindring eller understöd för Rotehållare inom Jemtland upptager så fullständigt förhållandet, att jag har ganska litet att tillägga i detta afseende, utan åberopar Utlåtandets innehåll.
Sju Riksdaler tjugufyra skillingar: för ett Hemman af Sju Tusende Fyra hundrade eller Atta Tusende Riksdalers warde Tolf Riksdaler, och sä widare, allt med samma tillökning af En Riks. daler tjugufyra skillingar för hwarje Ettusende Riksdaler som i Tariffen är bestämd för ett helt Hemman af tredje Classen emot ett dylikt af den andra. För Hemmansdel under i:24dels Lihang. Ul. B. N:v Zg, Z6. man. 274 Den i6 October. daler efter helt räknadt bestämmes alften ^ ^er brukar flere klyfne eller dct sätt att för ägaren i personlig B^nch.un^' ^'ägne inom -amma Laxe. beräknas En Riksdaler och derjemte ätta ' hörande na en och samma Einst, — -L-"tta imiln^gxe berältlgad att dem tillhoparäkna och er. gar för hwarje Etthundrade Riksdaler af Hcm^. ^ ^ ' mansdelens upst^ wärde, hwarwtd rakttche Hemmantal är fastställd, ges att hwad som i wärdet är öfwer eller un - der jemna Etthundrade Riksdaler anses för sulir Etthundrade Riksdaler, sä att till exempel för Hemmansdel' af Tretio Riksdalers wärde betalas ätta ffillingar likasom för Etthundrade Riksdaler, eller tillsammans med ägarens personliga Bewillning En Riksdaler och ätta stilling, och för Etthundrade Femtio Riksdaler lika som för Trehundrade Riksdaler sexton, ffillingar eller tillhopa En Riksdaler sexton stiltingar, o. s. w. Dock bör afgiften dä den efter en sädan beräkning öfwerstiger den som är bestämd för i:24del af samma Llast, nedsättas till det belopp som för i:24del bör utgöras. Wid Hemmans och HemmanSdelars upp flottning mä wärdet icke grundas pä äbyggnaden, ej eller pä serskildt dyrbara och betydliga anläggningar som icke lemna nägon afkastning börandes likaledes grödan icke tagas i beräkning Samma Moment tredje stycket:
Annorlunda än genom ordentlig omröstning, med slutna sedlar, af Borgerskapet eller af dess utsedda Electorer, må Riksdags-fullmägtig icke kalla*. Constitutions-TJtskottets betänkanden. 87 Götheborg ege rätt att sända Tre, Städerne af Första och Andra Classerne hvardera Två, samt alla öfrige Städer, äfvensom Falu-Bergslag, hvardera En Fifllmägtig. Alla Städer af de Tvänne högsta Classerne vare förbundne att sända minst En Fullmägtig; men af de öfriga kunna Två högst Tre förena sig om en person, hvilken dock måste vara till Riksdagsman vald för en af dessa Städer, der han sjelf Magistratsperson eller Borgare är. §• 19- 6. Puncten. Skulle Utskottet anmärka, att Stats» Rådets Ledamöter samfält, eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon StatsSecreterare eller Föredragande af Cornmandomål icke med oveld, nit, skicklighet och drift sitt Förtroende-Ämbete utöfvat, skall Utskottet då sådant för Riksens Ständer tillkännagifva, hvilke, om de finna Rikets väl det kräfva, kunna hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan, att Han ville utur Stats-Rådet och ifrån Ämbetet skilja den eller dem, mot hvilka anmärkning blifvit gjord. 88 Constitutions-Utskottets bebänkandcn. §. 58. Alla omröstningar i Utskotten skola ske -per capita, mellan Utskottets samtlige Ledamöter, utan afseende på Stånd. Då votering med slutna sedlar anställes, må alltid en sedel uttagas och förseglas, hvilken öppnas endast i det fall, att rösterne vid upp summerande t skulle befinnas lika delade. Ar Pluralitet redan vunnen, bör den af agda sedeln genast förstöras. Inom Banco-Utsottet skola, i de mål der Utskottet med Riksens Ständers rätt besluter, två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter vara närvarande. 44- 3 Puncten.
E. 477- angående upplåtande af, lill allmänningar för Färentuna härad. Se Färentuna. Kronotionde, om nedsättning af den uti 7 socknar af Helsingland utgående tionde till det belopp, hvarmed den utgjorts år 1789. IX. B. 387, 437. X. Å. ni. XIV. U. 169, 318. XVI. A. i5g. om ändring uti fördelningen af den till Lunds academi utgående, uti vissa härader af Christianstads Län. XII. B. 325. A. 4^7- ( *5i ) Kronotionde, om bestämmande af 5 år i sender af löningsprisen å. Se Ordinarie-räntan. Kronotiondespanmål, om rättighet för skattskyldige inom Ölands Norra Mot, att uti Borgholms kronomagazin få densamma leverera. VIII. B. 466. Krutmejers, H. H., f. d. arrendator af Rinkeby hemman, ansökning örn befrielse från skyldigheten att ersätta den, genom hemmanens sednare utarrendering, Kronan tillskyndade förlust, angående. VII. B. 136. A. 44°- VIII. 3. E: 335. Kruttillverkningen, angående förändrade stadgnnden för. II. a65. II. 342. XVIII. Kungsgårdar och boställen, om upphörande af dagsverksskyldighet till. Se Dagsverksskyldighet. Kungsgårdars försäljning, angående. III. i32. A. m. XX. E. 4o. — utarrenderande, angående. V. 296. R. 356. VII. B. 5i5. VIII. A. 111. XX. E. 40. Kungörelsen den 27 Augusti 1823, om utsträckning af dess föreskrifter, örn domares skyldighet att lemna pastorerne förteckning öfver sakfällde personer m. m. XIV. B. 170. A. 332. XVI. E. 129. •— den 24 Januari 1781, om förändringar i. Se Religionsfriheten.
Då ryktet om en förestående kapitulation spridde sig inom fästningen, blef fråga alfvarsamt väckt att arrestera kommendanten och sedan försvara sig till det yttersta; men dels felades det en beslutsam och driftig anförare för ett så vådligt företag, och dels hade man hållit underhandlingarne så fördolde, att de icke blefvo kände innan den första konventionen redan var afslutad. Kommendanten hade ock, under föregifvande af källarenas fuktighet, låtit borttaga nästan allt krutet, samt inlägga det på fartyg, hvarest det, i händelse af uppror bland besättningen, lätt kunde förstöras. Nödig och hastig gemenskap mellan officerarne, förlagde på denna af flere serskildta holmar bestående fästning, felades äfven; likaså hvarje tillförlitlig kännedom om tillståndet vid krigshären och inom landet. Då Cronstedt låg på sitt yttersta, sade han till sin gamle bepröfvade och förtrogne läkare, att han under hufvudgärden hade en liten portfölj, hvilken innehöll papper, som betydligen rättfärdigade hans förhållande vid Sveaborgs kapitulation. Men som han icke mera behöfde något rättfärdigande inför menniskor, och några ännu i Sverige lefvande personer kunde alltför mycket blottställas, om de i portföljen bevarade handlingarne blefve bekanta, lät han i sin närvaro uppbränna dem af nämde läkare. Detta sprider väl icke något egentligt ljus öfver Cronstedts förhållande; men det ger styrka åt de mångfaldiga gissningar, hvilka om Sveaborgs öfvergång varit i omlopp. Men vi återgå, efter denna utflykt från vårt egentliga ämne, till krigsrörelserna i norra delen af landet. Den 18 Juni ryckte ändtligen brigaden ifrån Kalajoki till Himango, tre mil, hvarest rastades till den 22, då vi gingo till Lohteå; den 23 till Gamla Carleby, den 25 till Kråknäs, sedan andra och tredje brigaderne den 24 Juni intagit Ny Carleby; den 26 till Sundby, hvarest åter rastades till den 4 Juli, då vi marscherade till Neder Härmä. Vi hade således nu, efter uppbrottet från Kalajoki, på sjutton dagar hunnit 17 mil framåt, och på intet ställe fått se den flyende fienden.
Utskottet får, på desea och ofvan anförda skäl, tillstyrka, att nödige medel måtte beviljas för ifrågavarande ändamål, som, i Utskottets tanka, är en national-angelägenhet, samt att beloppet bestämmes till 5oo,ooo R:dr, hvarutaf dock tilläfventyrs uppkommande besparing bör Riksgälds-Contoret tillgodoföras. Enär emedlertid Kongl. Majrt ansett nämnde byggnadsföretag, i anseende till dess betydliga vidd och egna beskaffenhet, erfordra en till flere år utsträckt arbetstid, och att anslaget icke är beräknadt att utgå annorlunda, än i den mon nybyggnaden fortskrider, följer deraf, att endast ett mindre belopp nu erfordras, för att dermed begynna ifrågavarande bygg. jnad; och tillstyrker Utskottet alltså, att Rikets Ständer måtte, till Kongl. Maj:ts Nådiga dispos;tion, å Riksgälds-Contoret anvisa en summa af i5o,ooo R:dr, hvarmed början till uppförande af byggnad för ett National-Museum bör ske. Stockholm den 14 Februari 1845- Reservationer. Af Herr Norin, P.O.: '”De många vigtiga fördelar, som kunde blifva att påräkna af ett ändamålsenligen inrättadt National-Museum, har jag lika litet som någon annan bland Utskottets Ledamöter kunnat förbise eller misskänna, och med Rikets sednast församlade Ständer delade äfven jag den i sådant afseende uti deras underdåniga skrifvelse den a3 December i8|o yttrade önskan; men det oagtadt har jag ej kunnat lemna utan afseende de flere högst väsendtliga betänkligheter, hvilka, enligt min åsigt, emot Ut~ Biå. till B. St. I Ajd. 2 Band. 8 Bäft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 202. skottets förslag förekommit.
Då, enligt hvad Utskottet inhemtal, inom Calmar län en lägre landtbruksskola finnes inrättad, samt Utskottet uti nästföregående punkt tillstyrkt anvisande af medel för att, enligt Kongl. Maj:ts nådiga förordnande, användas till bidrag för underhållet af dylika skolor i de provinser, der kommunerna kunna finnas benägne Stals-Utskottets Utlåtande J\s 99. 53 att sjelfve vidkännas hälften af de kostnader, som af skolorna föranledas, tillstyrker Utskottet, att Riksdagsfullmägtigen Rudbeigs ifrågavarande motion mätte af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. 22:o. Till Stipendier åt sådana personer, som, efter vederbörande hushållningssällskaps förslag, kunna af Landtbruks-akademiens Förvaltnings-komité utsändas till enskilda mejerier, för att, efter genomgången fullständig lärokurs, sedermera inom olika delar af riket gagna mejerihandteringen, har Kongl. Maj:t äskat ett belopp af 3,000 R:dr. Af Statsråds—protokollet inhemtas att, sedan ej mindre Styrelserna för de vid Ultuna och Bergqvara inrättade mejeri-skolor hos Landtbruks-akademien anmält, än ock Agronomen Alfred Nathhorst i afgifne inspektionsberättelser vitsordat, att ändamålet med dessa skolor ännu fullständigare skulle kunna vinnas, om lärokursen vid dem blefve, likasom vid landtbruks-skolorna, tvåårig, och följaktligen endast halfva antalet af mejeri-eleverne årligen utginge, hade Akademien, enär det emellertid redan visat sig, att de, efter en lärokurs af blott ett år, nu årligen utgående tolf mejeri-elever icke på långt när motsvarat de reqvisitioner, som till skolorna ingått, och då inom riket numera funnes tillgång på åtskilliga väl skötta enskilda mejerier, med hvilkas innehafvare öfverenskommelser skulle kunna träffas att emot någon viss årlig ersättning till undervisning i ladugårdsskötsel och mejerihandtering emottaga en eller annan elev, i underdånighet hemställt att en årlig summa, motsvarande anslaget till en mejeri-skola, eller 3,000 R:dr, måtte för det af Kongl.
Ståndet förklarade, att, då Constitutions-Utskottet i detta memorial, blott sammanjcmkat 2:ne Riks-Stånds gemensamma tankar, Utskottet bör ärendet ytterligare handlägga, för att, på sätt Regeringsformens 56 § 2 mom. innehåller, samtlige Riks-Ståndens gemensamma tankar till ett helt utlåtande, i möjligaste måtto, sammanjemka. S. D. Föredrogs ånyo Stcits-Utskottets utlåtanden: N:o 293, med anledning af erhållne återremisser, i fråga om ett lån för reparerandet och utvidgandet af Nyköpings lärdomsskolas local: Bifölls; N:o a.g4, i anledning af väckt fråga om indragning af den åt pastoreime i Ottarps, Filestads och Nöbbelöfs socknar af Malmöhus Län upplåtne förläningsspanmål: Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets memorial N:o 292, med förslag till voteringsproposition, rörande ett lån för uppbyggandet af ny kyrka i Christinehamn: Ståndet gillade den i detta memorial förekommande voteringsproposition. S. I). Föredrogs ånyo Stats-Utskottets memorial N:o 2go, i anledning af dels erhållen återremiss, dels serskilda Riks-Stånds skiljagtiga beslut, rörande utlåtandet N-.o 116; Härvid förekommo: l:o Utskottets 3rltrande i mom. litt. a. godkändes; 2:o Utskottets i mom. litt. b. framställda voteringsproposition gillades; 3:o Med antagande al Utskottets inbjudning j morn. litt c., godkän - Prot.-Utdragj den 9 Maj 184$■ 909 de Preste-Slåndet de i samma mom. framställda voteringspropositioner, för den händelse votering kommer att ega rum. S. D. Föredrogs ånyo Ståts-Utskottets förnyade utlåtande N:o .30,), angående de af Kongl. Maj:t i Nåder föreslagna åtgärder till behöfvandes undsättning i missvextår: