Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Engelska kyrkan och konstitutionen genom Revolutionen af år 1688 stadgades, i sin nu gällande form funno de, – utom Katolikerna (i Irland, och, ehuru till ringa antal i England) – äfven för sig andra så kallade Dissenters, som afveko från dess lära och författning, Presbyterianer, Baptister, Qväkare, Independenter, Unitarier m. fl., till Stor mängd, oaktadt alla de utflyttningar af dessa och andra sekter, hvarigenom, under det sjuttonde seklets inre strider, Englands Amerikanska kolonier hade blifvit befolkade. – I sjelfva England hafva staten och kyrkan mera tålt än erkänt sekterna; tills ett år före Katolikernas Emancipation, genom upphäfvande af de så kallade Test och Corporations akterna den 28 April 1828 dessa Dissenters fingo full statsborgarerätt och inträde i Parlamentet. – Om Engelska kyrkan kan man ännu i dag säga, att den snarare ignorerar än tolererar Dissenters; ehuru den taxerar dem. Ännu måste de nemligen ej blott betala tionde till Engelska kyrkans prester, utan och deltaga i alla öfriga afgifter (de så kallade Church-rates) för kyrkornas och gudstjenstens underhåll. Emellertid sakna de lagliga dopböcker, emedan statskyrkan icke befattar sig med deras födda: intet deras giftermål är innom England giltigt, om ej en prest af den herrskande kyrkan förrättar vigseln: ej heller kyrkgården öppen för deras döda, om ej en sådan förrättar begrafningen. – Från de Engelska Universiteten äro de utslutna. Sedan Dissenters nu sitta i Parlamentet, har allt detta fått stor politisk vigt; så mycket mer, som den till dessa bekännelser hörande befolkningen med Engelska manufakturernas ofantliga tillvext i samma mån tilltagit och nu uppfyller städerna. De deistiska Unitarierna, som innom sig räkna många af de rikaste och mest bildade manufakturägarne, synas främst i de häraf föranledda anfallen mot Engelska kyrkan. Den Engelska kyrkan har altid varit utmärkt för lärdom och räknar stora litterära namn. Fromhet och i allmänhet en sedlig vandel hafva ökat det anseende, denna kyrka för sin lärdom och sin politiska vigt njuter.
Majrts nådiga Förordnande den 2 Augusti 1844, åtgärder vidtogos för skjutsniugens ställande på entreprenad, dessa mötte så föga benägenhet hos den skjutsskyldige allmänheten, att, utom i Götheborgs stad, hvarest redan tillförene skjutsnings-anstalterne ordnats på ett med Kongl. Brefvet af år 1844 öfverensstämmande sätt, intill 1846 års slut endast vid tvänne gästgifverier inom detta län entreprenader kunnat åstadkommas. Af samma skäl, som för skjutsning-bestyret anförts, är äfven väghållnings-besväret, med undantag af Götheborgs närmaste omgifning, der rörelsen är 25 är utomordentligt liflig och tillgången å tjeniiga grusnings-ämnen ringa, jemförelsevis mindre betungande. I den mån, som de backiga delarne af allmänna landsvägarne kunna blifva omlaggde, skall ock underhållet än vidare lättas. I afseende å Presterskapets och kyrkobetjeningens aflöning har, sedan nästföregående Femårs-berätlelse afläts, någon förändring icke ägt rum. För värdes-beräkningen af de i Tabellen upptagna ouera och allmänna besvär äro enahanda grunder, som i föregående Femårs-berältelser följde. Politi. Likmätigt Kongl. Majrts nådiga Förordning af den 29 Augusti 1843 hafva sockne-nämnder blifvit i socknarne å landet utsedde för handhafvande af de bestyr, sorn högstberörde författning stadgar. Derjemte äro, för befordrande af ordning och sedlighet, å ställen der i följd af en större och mera sammanträngd folkmängd behofvet sådant fordrat, särskilde ordningsmän, uppå vederbörandes förslag, af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande förordnade. Sedan nästföregående Femårs-berättelse afgafs har, genom Kongl. Majrts nådiga stadga angående folkundervisningen i riket af den 18 Juni 1842, ett vigtigt steg blifvit taget till undervisnings-anstalternas befrämjande å landet. Intill slutet af det tidskifte, som är föremål för nu förevarande berättelse, hade dock folkundervisningen här i läneticke hunnit fullständigt ordnas.
. 77 200.000 — Summa B:ko R:dr 1,000,000 — 38 Bil. y.o i lill Kongl. M/ij.ls MM. Bro/). IY:o I, om Statsverket 1856. Lill. W. 1'P/Wf1 P(! byggnadsoch korn pietter i ags-arbeten^ som b Jloltans armerade fartyg dets blifvit verkställde under arén 1855 och 1856, och dets bl/fra verkställda under nästkommande dr 1857. Linie-skeppen : Slockholm ; Nybyggnaden af dotia skepp liar, i sammanhang med »loss förän dring till skrufskepp alltjemt fortgått, äfvensom kompletteran: det af dess inventarier; och kominer detsamma alt, i enlighet med föreskriften i Kongl. Brefvet of den o! Januari 1855, blifva såsom ångskepp komplett färdigt under våren 1857. Skandinavien Eli större del af skeppets inventarier hafva Blifvit kompletterade: aklerskeppet är lor närvarande under förändring för skruföppning; och kommer della skepp, i enlighet med Kongl. Brefvet af den 51 Januari 1855, ali till skräfvel Blifva komplett färdigt innan slutet af är 1857, men kan, i anseende till Bristande medel, ieke lill sagde lid äfven Blifva, på säll samma Kongl. Bref anbefaller, till sina inventarier fullt kompletterad!. % Gustaf den Store 1 Bella skepp har Blifvit komplettoradt till mventarierne och skall, enligt nådigst fastställd arbetsplan, innevarande år intagas i docka, för att undersökas samt, i sammanhang med akterskepp pels förändring för skruföppning, repareras med den skyndsamhet, jilt det kan blifva komplett färdigt under loppet af nästkommande är. Dristigheten Fregallerne: Josephine af Chapman Korvetten Jarramas Ana-korv etten Thor Balaljons-ch.s-Jurty«■; 2 st. Äng ka n.-slup. 3 st. kanon-skon. Linieskeppet Dristigheten Detta skepp har Blifvit kompletteradl lill inventarierne.
En mängd andra motif äro anförde, och det lär vara Friherre Cederström, äfvensom andra, bekant, att man ej uppräknar alla motiven, utan blott de vigtigaste. Herr Cederschjöld: Vid detta tillfälle kunde det vara alldeles tillräckligt att endast anföra, det motivet blifvit af Rikets Ständer bifallit, för att deruppå stödja dess intagande i Expeditionen. Men jag utber mig äfven få försvara detta motif. Man bör besinna, att förnuftet är i ett oafbrutit fortskridande. Sålunda kan mycket hafva varit ganska förnuftigt, då det stiftades, och hafva blifvit ganska oförnuftigt nu. Jag tror således, att detta motif ganska väl kan stå qvar, och att samma motif kan tillämpas på de fleste af våra brottsmålslagar, när de en gång förändras. Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken framställd proposition, gillade Ridderskapet och Adeln 56 H. Den 8 Januari i f. m. livad ExpeditionsUtskottet uti ifrågavarande Memorial yttrat, samt godkände den föreslagna underdåniga Skrifvelsen N:o 276. Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets den 18 sistlidne December under N:o 89 afgifne, och den 28 i samma månad e. m. på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckt motion, att utvexling af nya Bancosedlar mot förslitna måtte blifva ombesörjd vid Rikets Ständers LåneContoir i Götheborg; blef samma Betänkande af Ridderskapet och Adeln bifallit. Föredrogs å nyo och remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet Herr Ribbings, Arvid, den i5 sistlidne December f. m. på bordet lagde Memorial, innefattande hemställan, att Rikets Ständer, med underdånig framställning af grundsattser i den Allmänna Hushållningen, måtte bos Kongl.
Helsingborg har således, hvad på det ankommer, gjort hvad det kunnat för att erhålla ett läroverk, som fullt motsvarar dess eget och den omgifvande landsbygdens behof. (Den nya byggnaden kan sådan den är, emottaga minst 300 lärjungar, och genom en lätt verkställd förändring af inredningen göras tillräckligt rymlig för 4 å 500.) I medvetandet häraf (nemligen att för sin del hafva uppfyllt alla pligter) är det derför samhället nu med god tillförsigt vänder sig till Rikets Höglofliga Ständer för att få en väsendtlig brist afhjelpt, som ännu vidlåder dess elementarläroverk, och kommer mången att med saknad tänka på den tid, då detsamma endast var utrustadt med halfva det antal lärare, som Staten nu består det, men dock till alla delar motsvarande ortens behof, så att ingen behöfde sända sina söner till annan stad för att fullborda sin elementarbildning. Denna brist består deruti att läroverket endast är på reallinien fullständigt och numera saknar rättighet att dimittera till akademien andra lärjungar än som tillhöra denna bildningslinie. Här, såsom vid många andra läroverk, förhåller det sig nemligen så, att den reala linien är tcmligen besökt i mellanklasserna, men hardt nära försvinner i de öfversta, så att högst få fullborda de för denna linie föreskrifna lärokurserna. Af 55 lärjungar, som sedan år 1849, då de begge bildningslinierna uppstodo, från Helsingborg dimitterats till akademien, halva endast fem varit realister. Sedan alltså nu dimisionsrätten för Helsingborgs läroverk genom nådiga stadgan om afgångsexamen blifvit absolut inskränkt till den reala linien, har den naturliga följden blifvit, att inga funnits att dimittera. Så synes det ock framdeles skola blifva. Läroverkets öfversta klass utgöres af blott 4 lärjungar, de öfriga hafva förfogat sig till andra läroverk för att erhålla klassisk undervisning. Äfven af dessa 4 skulle blott 2 komma att dimitteras härifrån; de begge andra underhålla och öka nemligen fortfarande ännu, så godt sig göra låter, genom nödtorftig privatundervisning, sina klassiska kunskaper. 334 Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
LandtågsGärden Vinterkörtlen , * , , Boskapspenningar , . Skjutsfärds dito . 5 Gås . 1 Höns , | Tjog Ägg . j Lass Hö * '5 Kärfvar Halm j3 Öke-Dagsverken j 6 Dränge Dito , Förvandling efter medium af 10 års Markcgångspris. För åren i8i4 titt ocf* med 1823. För åren 1778 till och med 1787. Nya Värdi Räntan: För åren i8i4 till och med i823. Jordeboks Ränta. Hemmantals Ränta. LandtågsGärden Vinterkörsslen Boskapspenningar , , , . , Skjutsfärds dito , , , ^ „ Dagsverks dito S:r 4: 38. 5f Krono värdi. 26 24 Summa | 6|2oj 5 Räntm: 4: 43. Ägg . i Lass Hö . k5 Kärfvar Halm ;3 Öke-Dagsverken J6 Dränge Dito . För åren För åren 1S1A till oell 1778 till och med 1823. med 1787. Summa Krono värdi. Räntan: Förvandling efter medium af io års Markegångspris. För åren Årliga Räntan: Penningar 1 1 LÄ 4 ® Smör ... å 26 sk. — 31 af k:pr Korn 36 „ — 3 LandtågsGärden 2 16 20 Vinterkörslen — 6 — Boskapspenningar . 32 — Skjutsfärds dito . 1 Dagsverks dito *9 ^ 1 Summa 6 32 - Räntan. ; i LÄ ii-*- U Smör Tunnor Korn 5|- k:pr Korn Summa Förvandling efter medium af 10 års Markegångspris. För åren i8i4 och med 1823. För åren 1778 till och med 1787. Nja T:a Korn L® Smör Penningar . Summa Krono värdi. Räntan: Summa Förvänd] ilig efter medium af 10 ars Ma rkegångspris. För åren Banco.
No 6. 11 börden och redovisningen af öfriga ifrågavarande afgifter lätteligen och lämpligen kunna öfverlemnas åt Statens allmänna uppbördsförvaltning sålunda; alt å landel, b fter hvarje lagtima ting, inom en månad derefter, Domhafvanden till Kronofogden expedierade vederbörligen styrkta förteckningar å uppbud, inregistrerade bouppteckningar och lagfarna afhandlingar om lösöreköp, allt med erforderliga uppgifter för uppbörden ■— enligt det förfarande som tillförene vid fastighets-öfverlåtelse egde ’ rum i afseende å afgiften till Wadstena Krigsmanshuskassa; — och i stad för hvarje månad, inom 8 dagar derefter, Rådstufvurätt lemnade dylika förteckningar till vederbörande Magistrat; samt ali, efter dessa förteckningar, Kronofogdar och Magistrater sedermera till redovisning i vanlig ordning besörjde uppbörden af de afgifter, som motsvarade det å handlingarne belöpande stämpelpapper, hvilka afgifter, till besparing för Statsverket och lättnad vid liqviden, borde i kontanta penningar erläggas. Om remiss af denna motion tilli Höglofliga Bevillnings-Utskottet anbålles vördsamt. Stockholm den 4 November 1865. Edvard Fåhraus. m N:o 6. Af Herr Hallenborg, Magnus, angående Ystads lägre elementarläroverks utvidgning till ett fullständigt högre elementarläroverk. Genom förändrade stadganden har den dimissionsrätt, som tillförene tillkommit staden Ystads lärdomsskola, blifvit densamma frånkänd samt skolan inskränkt till ett 5-klassigt elementarläroverk, hvaraf blifvit en följd, att der intagne ynglingar, hvilka önska inhemta de för den så kallade afgångsexamen föreskrifna kunskapsmått, äro nödsakade att söka inträde i fullständigt elementarläroverk å annan ort. De närmast intill nämnda stad belägna fullständiga elementarläroverken uti städerna Malmö och Lund äro dock så anlitade, att inträde derstädes icke fortfarande lär kunna medgifvas i sådan utsträckning, att provinsens behof genom dessa kan fyllas.
Som med fasansväfd grymhet tvingat publicisten att, till äfvenlyrs med känbar uppoffring, hafva i beredskap en annan ansvarig utgifvare; ja! att med flere, till och med sex bokstäfver förlänga titeln på det blad, som dagen efter indragningen kommit den trängtande allmänheten tillhanda? — Nej! bort med det lagrum, som hos oss gjort sådan styggelse till en möjlighet! Frih. Boije, Fredr.: Om det i många afseenden har obehag med sig att åldras, så kan man å andra sidan icke neka, att det är högst tillfredsställande, när man på gamla dagar gör en sådan erfarenhet, som den jag nu i denna stund har haft. Jag har sä förvånat mig öfver hvad jag här hört, att jag frågat mig sjelf: är jag väl på samma ställe, der jag var för 10 år sedan? Då nu likväl factiska bevis derpå ligga för mina ögon och öron, kan jag ej underlåta att tillkännagifva min tillfredsställelse öfver att se ett så förändradt förhållande inom dessa väggar, och jag får instämma med dem, som yttrat sig för förslaget. Ex. Hr Gr. o. Landtm, gjorde propos. till antagande af förslaget om indragningsmaktens upphäfvande. Ropades ganska starka ja, jemte ett eller annat nej; hvarefter H. Ex. förklarade, att denna propos. blifvit med ja besvarad. 18.de ende på rättegången i tryckfrihetsmål. Tryckfrihetsförordningen. § 5- l:o. Lagligheten — Domstol, der brott emot denna lag åtalas, och der ransakningen fullbordas bör, genom förhör med parterna, genom åklagarens slutpåstående, sorn bör bestämdt 268 Den 7 September. upptaga det straff, han yrkar, samt genom den tilltalades slutliga förklaring. 2:o. _ 5:0. Efter inhemtad underrättelse om nämndens åtgärd skall domstolen ofördröjligen för parterne afkunna utslag med tillägg, antingen af den bestraffning, hvartill den brottslige sig skyldig gjort, och sorn, i de fall, der det af åklagaren åberopade lagrum medgifver straffets bestämmande inom utsatta gränsur, icke må stadgas svårare, än åklagaren yrkat, eller af den upprättelse, hvartill den oskyldigt anklagade kan berättigad anses.
Förkl. 31.) Beträffande de år 1827 af Invalidhus-fondens medel till Entrepreneuren för mathållningen vid Inrättningen, Krook, utbetalde Coo R:dr Banco, utgörande f:delar af en honom år 1826 af Kongl. Maj:t i Nåder beviljad gratification, 800 R:dr, i anseende till den förlust Krook, genom varuprisens stegring efter 1826 års missväxt, fått vidkännas på det med Invalidlius-Directionen ingångna Contract, om 7 sk, 4 r:st. för hvarje dagportion; så förekomma härvid samma anledningar, som i 6 §. föranlåtit Utskottet att anse frågor af lika beskaffenhet med denna icke föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd. ' §• Vidkommande den, till följd af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 10 28 Slats-Utskottets Utlåtande N.o 22. September 1828, Administratorn vid Invalid-Inrättningen, Majoren Kafle, af anförde skäl, tillagde gratification af 200 R:dr Banco; så instämmer Utskottet i hvad Directionen af Invalid-Inrättningen härutinnan anfört, att, då ifrågavarande gratification innebär en Nådig vedergällning för möda och arbete, nedlagde under tjenstgöring vid Inrättningen, hade samma utgift ock bort påföras Inrättningens fond; och Utskottet tillstyrker således, att denna anmärkning må förfalla. Civil-Statens Pensions-Cassa. §• 48- (Pag i36. Den af Revisorerne gjorda erinran, att verificationerne för Allmänna Fonden och Enskilde Enkeoch Pupill-Fonden funnits sammanblandade, finner Utskottet, med afseende å hvad Directionen öfver förenämnde Cassa i detta ämne upplyst, icke föranleda någon åtgärd. Statsanslagen för Garnisons-Regementenas i Stockholm underhåll rn. m. §• 49- (Pag. i43.
Disconten, Banco-, angående föreslagen ändring i afseende Jaå; Motioner , rem. till Banco-Utskottet, s. 1207, 1220, 1225, 1258* ■—> -—■ öm förlängning af tiden för inbetalningar af Lån i; Motion, renn till BancoDiscottten. s. 1257, 1277. Discont - Directeurerne, om Reglemente för; Motion* rfem. till Bailco-Utskottet. s. 1344* .—i Lané ansökningars pröfning, öm sättet för; Motion* rem. till Banco - Utskottet, s. 18 2 i. —* Rättighet, begagnad, i Bankett. S. 4I0> 418. —* Verket; under åren 1818, 1820. s. 273 - 27.7. >— Inrättnittgartte, Filial-, granskade 1822* s. 445 -479. 749» 75° Rem. tili Statsoch Banco - Utskotten. s. 1127, 114a. i—* —* år 1820. s. 781 -819. Statsoch Banco-Utskottens utlåtande om Prolongation af, utredning; återrem. från Hederv: Bonde-Ståndet, s. 11,98. Djur-Läkare, om anslag till förskaffande af, på Gothland; Motion, rem. till Stats-Utskottet, s. 1223. Domares befattning, om upphäfvande af, med värdering å utmätt Fastighet; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. 1207. — tillförordnande, om visse iagttagelser vid extra; Motioner, rem. till Lag - Utskottet, s. 1207, 1238. 1— om Brottmåls, anställande vid hvarje Länshäkte; Motioner, rem. till Lag-Utskottet, s. 1280 , 1292.
Att en sak har twenne sidor lageS manligen icke uti en god bemärkelse; twenne sä märkelige händelser, som en med ej mindre manlighet, än skonsamhet utförd Statshwälsmng, samt walet af en ^uZusti KronPrins, som stall stadga Rikets framtida walhard, synas hwar för sig förtjena en Medaille; Men om bägge besia stora ämnen med emblematista öfwerstrifter wäl ut Z-te Ssind. ?:dkg Asd. 6. tryck-s 8r Den 5 Zebrnarli. tryckas kunna, sa will jag icke eller wara emot den L by mäl förestagna hushällningsprincipen Herr Ikam, ?ekr, önskade att denna motion mätte fä hwua pä bordet. Grefwe Mörners idäe more ratt wacker» men del wore swart akt i hastighet se, huru bagge ämnena i en Medaille skulle kunna förenas, hwarföre han önskade, att derpä fä besinna sig. Herr Ler^lleckt, Lric, Jag kan ej neka, att emellan den lyckliga Regementsförändringen och Hans Kongl. Högber KronPrinsens wal lill Tronföljare, ar ett sävant sammanhang, alt det ena kan anses wara en följd af det andra; Men det skulle utan twifwcl möta mänga swärigheter, att pä en Medaille sammanställa besia begge händelser, eller genom en inskription uttrycka hwad därom borde sagas. Häruti instämde Herr lyotklieb, Larl l^reckric. Äfwensom Friherre lllolenkaiie') LcksrinZ, hwilken ytterligare bewisade swärighelen, att pä en Medaille för^ ena twenne ämnen. Herr Grefrven och LandtNarfkalken. Medailleu öfwer KronPriufen är redan destruen. Det nu gjorda förslaget att dermed förena en Medaille öfwer Revolutionen är af Herr ätkam begärd pä bordet. Ridderstapet och Adeln täcktes nu afgöra, huru kostnaden skall bestridas för den Medaille Herr VsrZKman föreslagit.
Det blir ej möjligt att bereda någon skatlened^ättning, om den ej får ske småningom, och de fleste torde medgifva, att det icke är önskansvärdt att bibehålla vårt nuvar. skatteväsende i alla tider; men lill vinnande af denna nödvändiga förändring gifves icke annat medel än alt successivt borttaga de skatter, som trycka ojemnast. Den förmån, som uppkommer af en sådan nedsättning, kan ej blifva lika för alla, emedan alla ej förut burit lika bördor; men här gäller regeln: bodie mili i, eras t i b i. När man är i den lyckliga ställning att kunna nedsätta skatterna, hvilket jag förutsatt, så bör man endast tillse, att man gör denna fördelning så rättvis som möjligt, så attalia samhäilsclasser, efter möjlighet, må komma i delaktighet deraf. Detta hafva Statsoch Bevilln.UtskCn eftersträfvat vid denna riksdag; jag finner ej, att Frih. Cederströms skäl kunna vålla till afslag, utan anhåller om propos. till bifall å betänkandet. Frih. Tersmeden: Jag är förekommen af de a:ne sista värda talarne och vill endast tillägga, att jag skulle vilja borttaga alla sådana skatter, som drabba lika de fattiga och de rika, Hr Printzensköld: I anledn. af Gr. Horns yttrande, alt författningarna rör:de lagmansoch häradshöfdinge-räntan blifvit orätt tillämpade, och att sådant föranledt åtskilliga anmärkn:r, har jag ansett mig böra erinra, att ingen bevillnts-förordn., ingen enda författning om brännvinsbränning eller hvilken förordning som helst, förekommer, utan alt deri blir mångfalldiga gånger orätt tillämpad, och att dessa författningar, ehuru färska de än äro, föranledt till långt vigtigare anrnärkn:r, än de författningar, som röra lagmansoch häradshöfdinge-räntan. Hvad sjelfva saken beträffar, får jag, på de af Hr von Hartmansdorff uppgifna skäl, tillstyrka afslag desto hellre, som lagmansoch häradshöfdinge-räntan utgör en aequivalent skatt mot sterbhusafgiften, hvilken icke heller bör fortfarande utgå, om den ifrågavar. räntan skulle upphöra. Frih.
Jag vill icke heller underlåta att här lemna några upplysningar i afseende å en omtvistad punkt, nemi. huruvida det skulle vara en så stor svårighet eller så mycket ökadt besvär för kronans uppbördsmän att öfvertaga den ifrågavide uppbörden; och jag ber att såsom en sådan upplysning få meddela R. o. Ad. utdrag ur en promemoria i ämnet, hvilken blifvit afgifven af en i dessa frågor särdeles erfaren och insigtsfull landstats-tjensteman, chefen för ett landskontor. 76 Den 11 Mars. Han säger bland annat: »uppbörden och redovisningen af ifrågavrde indelningar, lärer, på sätt föreslaget blifvit, icke kunna ske annorlunda än i ungefärlig likhet med uppbörden af folkskoleafgiften, i följd hvaraf antingen ett särskildt konto i räkenskaperna öppnas för hvarje indelningshafvare, eller om fögderi-räkenskapen upptager denna uppbörd summariskt, uppbördsmannen likväl måste föra, och till Konungens anordningen, samt till räntetagaren för hans efterrättelse aflemna hvar sitt exemplar af specifik räkning öfver hvarje indelningshafvares lön för året. Det måste härvid anmärkas, hvad, utom landstats-tjenstemännen, knappt någon lärer tänkt uppå, att folkskoleafgiftens uppbörd och redovisning ensamt upptager lika stor tid, och kräfver lika stort arbete, som hela kronoupp börden tillsammans, och likväl skulle nu ifrågav:de förändring fordra ett långt vidlyftigare arbete, då i ett fögderi indelningshafvarnes antal är mångdubbelt större än socknarnes». Ett sådant omdöme af en fullt kompetent person, torde val förtjena något afseende, och nödvändigheten att noga undersöka förhållandet — synnerligen med afseende på den punkt, som Utsk:t på förhand vetat afgöra, nemi. huruvida någon provision skulle utgå för denna uppbörd — lärer val icke kunna bestridas. Hr Charpentier: Jag anhåller att, i anledning af hvad Hr von Troil yttrat, om att tertial-tionden äfven skulle kunna inbegripas under hvad Utsk:t föreslagit, få göra honom uppmärksam på, att här blott är fråga om kronans räntor och tionde.