Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stals-Utskotlels Memorial och Utlåtande, N.o 270 och 27;. j N:o 270. Ank. till Exp. Etsk. den 7 Aug., kl. 12 midd. Memorial. Det är anledning till anmärkning emot Konungens vederbörande Rådgifvare, livarom remiss begäres till Constitutions-Utskottet, inför hvilket anledningarna uppgifvas skola. Stockholm den 31 Juli 1840. Alik. till Exp. Etsk. den 7 Aug., kl. 12 midd. Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 149j angående åtgärder till ull-culturens befrämjande. (Rgs. Afd.) Högloflige Ridderskapet och Adeln, Högvördiga Preste-Ståndet samt Hedervärda Ronde-Ståndet, hafva till Stats-Utskottet återremitterat dess under N:o 149 afgifna och af Wälloflige Borgare-Ståndet bifallna Betänkande,■ angående åtskilliga, vid innevarande Riksdag, till ull-culturens befrämjande föreslagna åtgärder. Uti de anmärkningar, som föranledt dessa återremisser, har blifvit erinradt och yrkad t: Af Riksdags-fullmägtige Hans Jansson, Nils Pehrsson och P. Sahlström ra. fl. ledamöter af Bonde-Stå ndet, att det, vid 1828,1829 och 1830 årens Riksdag, till fårskötselns och ull-productionens befrämjande beviljade creditiv icke måtte ökas utöfver det då bestämda belopp, enär detta belopp sedermera icke, vid något tillfälle, varit helt och hållet uttaget och detsamma hädanefter, genom den föreslagna nedsätlningen af lånen i förhållande till ullens värde, blefve ännu mera tillräckligt än tillförene; hvarförutan en ökning af ifrågavarande creditiv framdeles, till följd af utlånings-räntans bestämmande till endast 4 procent, komme att förorsaka Riksgälds-Contoiret en gifven ränte-förlust; Bih. till R. St.
Utskottet får i detta afseende endast fästa uppmärksamhet å nödvändigheten att på bägge ställena hafva ränteri-kassan och arkivet att tillgå, äfvensom å den brist på enhet i göromålens behandling, sorn genom en dylik ärendenas splittring måste uppkomma, samt å möjligheten deraf, att frågor, som med hvarandra ega sammanhang, kunna komma att på de olika ställena särskildt behandlas. Enligt Utskottets tanka, lärer en nitisk landshöfding icke underlåta att förskaffa sig kännedom om och beröring med den aflägsnare delen af länet, äfven om han ej så ofta, som önskligt är, kan 'derstädes personligen vara tillstädes; och då samtlige landshöfdingars löneförmåner blifvit -genom Kongl. Brefvet den 24 Februari 1837 reglerade sålunda, att en del af dessa, såsom rese-penningar, beräknas, är alltså Landshöfdingen i Kalmar län, likasom landshöfdingarne i öfrige, äfven de vidsträcktaste, län, försatt i tillfälle att, utan särskild kostnad för Stats-verket, företaga resor till de olika delar af länet, hvarest vigtiga lokala angelägenheter påkalla hans närvaro. På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, hemställer Utskottet, att förevarande motioner icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 8 September 1854. Bih. till R. St. Ank. till Exp-Utsk. den 9 Sept. 1854, kl. 2 e. m. Utlåtandej i anledning af väckt motion om anslag af allmännamedel för de Halländska flygs ands fältens skyddande ock förseende med skogsplantering.
Prot. 8 Sami. 20 Haft. 3 i4 Allm. Besv.- och Ekon.-Utsh. Betänkande j, JY:o yg. bekosta underhållet af sina Läkare; alltså, och under förutsättning alt berörde förslag vinner Riks-Ståndens bifall, anser Utskottet, att hvad motionären åsyftat, lättast kan vinnas genom ansökning hos vederbörande Auctoriteter; hvadan Utskottet på ofvananförde skäl vördsamt hemställer: alt Petter Perssons ifrågavarande motion må förfalla. Stockholm den 7 Juli 1840. STOCKHOLM, No rd st rom sk a Boktryckeriet, iBJo. Allm, Besv,- och Ekon.-Utskottets Betänkande , N‘,o 80, i N:o 80. Ank. till Exp. Utek. den 29 Juli, kl. 9 f. m. jBetänkande, i anledning af väckt motion, att Hussar-Regementenas uniformer måtte förändras till likhet med dem, som äro fastställde för Skånska Dragon-Regementet. Till Utskottet har blifvit remitterad en af Herr Dalman, Wilhelm Fredric, hos Högloflige Ridderskapet och Adeln väckt motion, deruti föreslagits, att, då af de åtta i Sverige varande Cavalleri-corpser, fem bruka Hussar-uniform, nemligen Lif-Gardet till Häst, Lif-Regementets HussarCorps, Smålands Hussar-Regemente, Skånska Hussar-Regemenlet och Kronprinsens Hussar-Regemente, samt denna uniform, utan att medföra annan eller större nytta, änden, som brukas af Skånska Dragon-Regementet, hvilken skall förena enkelhet med smakfullhet, endast skall tillskynda Staten och Rusthållare onödige kostnader, Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att, efter fastställd återstående slitningstid för de nuvarande dyrbara ekiperingarne, ofvannämnde fem Cavalleri-corpser måtte erhålla samma enkla beklädnad, som nuvarande Skånska Dragon-Regementet innehar.
Dalarne Hofhållningar, numera voro i ett serdeles förfallet skick; —att inredningen och underhållet af dessa lägenheter, hvilka sedan 40 år varit, med Herrar Statsministrars begifvande, upplåtna till fatbur för de Kongl, Personers Hofhållning, som icke kunnat erhålla del i den för H. M. Konungens behof afsedda fatburn, ombesörjts af Ofverintendents-embetet och bekostats af anslaget till underhåll af Kronans hus i hufvudstaden; — att, enär fråga numera skulle blifvit väckt om uppgörande af plan och kostnadsförslag till bebyggande af ofvanomförmälda boställes tomt, för att der bereda lokal för ett eller flera af de embetsverk, som nu saknade sådan, den tid icke syntes aflägsen, då fatburn, som på senare tider icke erhållit behöflig reparation, icke vidare kunde eller finge bibehållas å nämnde tomt, samt att det i anledning häraf ansåges nödigt vidtaga erforderliga åtgärder till åstadkommande af någon annan för ändamålet lämplig anordning; och hade Hofmarskalken i sådant afseende meddelat, att de Hofhållningar, hvilka nu tillsammans hade deras fatbur i oftanämnda boställe, vid en anordning, der de fortfarande likasom hittills kunde hafva allt gemensamt, behöfde tvättstuga, torksal, mangelrum af större utrymme än de nu befintliga samt bostad, bestående af två till tre rum och kök för en förestånderska, äfvensom tillräckligt utrymme för åtta tvätterskor.
Ofta liander det, att de enklaste förklaringar ej äro de sorn falla en lättast in. Detta ser man inom vettenskaperna; hvad som är enklast ligger en icke alltid närmast. Hvarföre skulle ej inom politikens område samma förhållande kunna äga rum? Delta förhållande tyckes vara så naturligt, att man hör vara uppmärksam att ej falla in deruti. Jag tror ej att Riket vinner hvarken i makt eller styrka och rikedom genom ett sådant förfarande. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.; Frih. Boye har anmärkt, att Const.Utsk. ej skulle vara berättigadt att upptaga anmärknrr mot de förhållanden, som inträffat under riksdagens lopp. Grundlagen ger Const.Utsk. rättighet att infordra Statsråds-prottn, och att handlägga de anmärkn:r, som från RiksStm inkomma. Sådana anmärkntr hafva här kommit Utsk. tillhanda, och jag anser derföre, att det varit Utsk:s skyldighet att dem besvara. Dessutom hafva äfven föregtde riksdagars Const.Utsk. så förfarit. Denna anmärka. af Frih. Boye är dessutom redan af llr Lagerhjelm besvarad. — Frih. Cederström deremot säger, att Const.Utsk. ej haft rättighet att upptaga en sådan anmärkn., emedan det ej haft något prot. att gå efter, och att det vore möjligt, att de allesammans till prot. yttrat något tillstyrkande, som gjorde att 107 §:n ej mot dem kunde tillämpas. Ett sådant prot., i händelse det skulle finnas, är efterfrågadt och hegardt från Statsrådet Ihre, hvilket betänk, äfven upplyser. Från honom har man erhållit det svar, att något sådant prot. ej funnes. Således lärer åtminstone icke den händelse kunna inträffa, som Frih. Cederström ansell möjlig, att Statsrådets ledamöter hade till prot. yttrat sig i detta äm ne.
Tersmedens förslag kan jag ej biträda, ty då kostnaden förmodligen uppgår till 2 å 3oo,ooo r:dr, vore det ej särdeles ändamålsenligt att anvisa 35,000 r:dr, utan att ens vela på hvad sätt de kunde komma att användas. Jag tror således att provinsen verkligen är mest belåten dermed, att i stället för ett anslag, man begär hos K. M. alternativt uppgjorda förslag för detta canalarbete, samt nådig propos. derom till R. St. vid nästa riksdag. Gr. Frölich: Jag är i det väsendtligaste förekommen af de sisla värda talarne. Jag hade ej kunnat förena mig om det amendement, som Frih. Tersmeden gjort, då jag anser det vara ett afsteg från den grundsats, sorn StatsUtsk. Den jj Mars c. m, 4^3 nedlagt i sitt betänk., och som synes inom alla Stånden hafva blifvit gillad, nemi. att RiksSltn sjelfva vilja pröfva de anslag, som komma att äga rum. Vare föröfrigt långtifrån mig, ifall denna grundsats i allmänhet gör sig gällande och bibehåller sig till nästa riksdag, att jag skulle vilja votera mot något, som skulle föranleda till att provinsen Dahlsland finge äfven sin anpart i de summor, som R. St. vilja bevilja; men vid det förhållande, som bär ägt rum, att en lands, ort kommer in med en deputation för alt få en annan canalsträckning, än den som Utsk. föreslår, och då de upplysningar om localen, hvilka jag tagit mig friheten uppgifva, icke kunnat annorlunda än mycket indirect vederläggas, samt när på det hela det af StatsUtsk. föreslagna belopp torde vara alltför litet för att uträtta något verkligt godt eller någon comrnunication emellan det inre af provinsen och Wenern; så tror jag att deruti finnas ganska gill liga skäl att för närvar, afstå allt anslag, men jag instämmer i en sådan framställning, som Frih. Sprengtporten föreslagit, om en ytterligare undersökning. Hr Lagerhjelm: Ifall R. o, Ad. skulle stanna i den öfvertygelse, som Frih.
Prot. 1862 & 1863. 3 Sami. 13 Raft. 2 Konstitutions-Utskottcts Memorial N:o 17. reseoch traktaments-anslagen å vederbörande Hufvudtitlar, hvadan frågan inverkade icke allenast på de belopp, hvarmed dessa anslag i verkligheten komme att utgå, utan äfven, i följd af deras egenskap utaf förslags-anslag, på Riksgälds-kontorets utgifter och inkomster i liqviderna med Stats-kontoret, samt denna fråga således, enligt föreskriften i 69 § Regeringsformen, borde, sedan två Stånd deri stadnat emot två, underkastas omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, men afslag å voterings-propositionen afsåge att förhindra sådan omröstning, funne sig Talmannen icke grundlagsenlig! kunna framställa proposition om afslag å Stats-Utskottets Memorial N:o 216. Då emellertid, vid anställd votering, flertalet icke instämt i Talmannens propositionsvägran och Ståndet alltså fortsatte yrkandet, att proposition äfven på afslag å Stats-Utskottets meranämnda Memorial måtte framställas, hade öfverläggningen förklarats hviiande och målet blifvit förvisadt till Konstitutions-Utskottet, som hade att sednast nästkommande Onsdag den 18 innevarande månad inkomma med sådant utlåtande, som 55 § Riksdags-ordningen föreskrifver.
Frän Stats-Utsiottét 1, af den 26 sisth Maj, angående Controlh' Stämpel afgiften för Guld, Silfver och Tenn; 2, af den 28 sisth Maj, angående väckt ino-i tion om Controll å hushållnings-Säliskapernes disposition af de utaf g:de hufvudtitelns fond ert hållande medel; 3, af samma dag, 1 anledning af Kongl; Maj:ts Nådiga Remiss, angående medels uppförande å Stat, lill bestridande af Inqvartetings-pen* rungarns för Götheborgs Escadern, S. D, Då nu ånyo föredrogs ConstUutionsUtskottets den 1 dennes afgifne samt den 5 i samma månad på bordet lagde Memorial innefattande Utlåtande och förslag, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ett Additament tili Riks-Acten emellan Sverige och Nor-, rige, blef berörde Memorial, på grund af Friherre Akerhjelrr\$, Gustaf Fredric, dervid gjorde Prat. Utdr. d. il Jurin 1818,' 617 anmärkning, till Constitutions Utskottet äterremit. teradt. S. D, Dä nu ä nyo föredrogos ConstitutionsUtskottets den 1 och 3 dennes afgifne samt dea 5 i samma månad på hörder lagde fem serskildte Memorial, innefattande 'Utlåtanden i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vict Utskottets förut meddelte förslag lill förändrade Redactioner; 1, af 7 §. i Regerings-formen, 2, af 1 mom. i 107 §: Regerings-formen och 2g §. i Riksdagsordningen. 3, af 2:dra Momentet 107 §.
RiksdisOrdnomnämner, och frågan hade alltså i enlighet dermed bordt behandlas, hvilket jag ännu anser hafva varit öfvervägande med Grundlagens ord. Men då denna min åsigt icke kunde göra sig gällande inom Utsk., utan jag måste ingå i pröfning af hufvudfrågan, sökte jag göra mig reda för chanserne för bifall till K. M:s Propos. eller, i händelse den sednare icke kunde blifva R. St:rs beslut, det icke vore bättre, att hela frågan vid denna Riksdag förföll, eller ock om Hr Ad!ercreutz’s förslag borde antagas. Vid bedömande af denna fråga tillhörde jag dem, som ansåge, att om K. M:s Propos icke kunde genomdrifvas, vore det bättre att något än intet erhölles. Vid öfvervägande af chanserne för bifall Den 12 December f. m. 213 eller afslag, fann jag, att om R. o. Ad. fattade samma beslut som PresteSt., skulle 2 Ständ stanna emot 2, hvarvid frågans lösning i lyckligaste fall skulle hero af votering i Förstärkt Utsk., hvilket jag i det längsta ville undvika, en åsigt som ytterligare vann stöd af personer för hvilka jag hyser den största aktning. En annan betänklighet upstod hos mig äfven, nemi. att om 11. o. Ad. frångick sitt förra beslut och antog Ur Ädlercreutz’s förslag, kunde Borgareoch BonrieStm till följd af inbjudning jemväl antaga detsamma och således ett steg vara taget för att bringa frågan till någon lösning vid denna Riksdag. Sedermera har det dock visat sig alt dessa 2:ne Stånd, oaktadt Utslcs inbjudning, vidhållit sina fattade beslut och sålunda bortfört det skäl, som åtminstone för mig förefanns för biträdande af Utslcs Betänk. Under frågans behandling på detta rum förra gången har jag angifvit skälen, hvarföre jag önskar framgång åt K. M:s Propos., hvilken synes mig ingalunda för vidsträckt utan snarare tvertom, och några skäl till frångående af denna min åsigt hafva ännu icke förekommit, hvarföre jag ånyo yrkar bifall till K. M:s Propos. Hr von Francken, Aug. Alfred:
Banco, sohl vid detta års början ännu voro obetalte; och att vederbörande, intill dess sådant skett, vägrat att de tryckta Exemplaren utlemna ; oell detta förhållande, om det finge längre fortfara, skulle genom det, ifrån en sådan qvarstad uppstådda hindret för Protocollernes utdelande, vara till sine följder af alldeles enahanda beskaffenhet med den händelse, att Protocollerne alldeles icke Varit tryckta, men hvilket likväl finnes i Grundlagarne ovillkorligen påbjudit; ailser Utskottet äf sådan anledning, och till beredande af verkställighet utaf ett, för spridandet af kännedomen olli Fäderneslandets angelägenheter, så vigtigt bud i våra Grundlagar, sig böra till Ridderskapet och Adelil hemställa, om icke , genom särskild skrifvelse till Kongl. Maj.t, underdånig anhållan kunde göras derom, att Kongl. Maj;t täcktes i Nåder anbefalla vederbörande, att infordra en specifiqve redogörelse för de allmänna medel, som blifvit använda till tryckning af Ridderskapets och Adelns Profocoller för 1817 och 1818 åretts Riksdag, och densamma derefter till noggrann granskning företaga, samt att, derest det skulle finnas antingen, att en sådan granskning fordrade en längre lid eller ock att dervid anledning tilläfventyrs förekom emot redogöraren, att haia vid penningarnes utbetalande för' berörde ändamål och beloppets verificerande, icke Den II Augusti e4 mé 151 så förfarit, som Riksens Ständers beslut, i afseende på tryckningen af Ståndens Protocoller innehåller, Kongl. Majit i dessa fall, täcktes af andra medel förskottsvis till RiddarhusDirectionens disposition anordna så mycket, sorn erfodras för att godtgöra ofvannämnda Boktryckare deras rättmätige och i 5 år förhållne fordringar, så att berörde exemplar omsider må varda för Ridderskapets och Adelns Ledamöter och det allmänna tillgängelige.
Denna flagga har redan varit dem tillerkänd under loppet af 16 år; nationen och dess representation hafva deröfver ej framställt ringaste klander; Regeringens åtgärd i detta mål har ej varit föremal för tadel, hvarken inom publiciteten eller å Konst.Utsk:ts sida; allt bar iakttagit tystnad; kan det då lända till något hugnesamt re - 390 I)en 26 Mars f. m. sultat, att man, jemte de många allvarliga och svårlösta frågor, som här äro väckta, inblandar äfven denna så högst ömtåliga? Jag tror ej att det är hvarken billigt eller lämpligt. Jag kan således icke för min del biträda Or. Posses hemställan; men anser deremot ganska behörigt och rätt, att i ingressen eller reciten namnes, på ett elier annat lämpligt sätt, något cm unionsflaggan, dä derom blifvit taladt i Ekon.IJtskits Bet:de. Exp.Ut.sk:ts Hr Ordförande har ansett, att den af mig gjorda anmärkningen, att R. St:r icke borde inför Thronen framträda med sådana ordalag, som Exp.Utsk:t begagnat. icke egde sin giltighet. Han sade nemligen, till stöd för Utsk:ts hemställan, att dessa ordalag funnes i Ekon.Utsk:ts Bet:de. Men, Mine Hrr, det är en helt annan sak, att Ekon.Utsk:t framställt ett ärende inför B. St:r än att dessa sjelfva begagna enahanda uttryck. Het har fastmera helt och hållet berott på Exp. Utsk:t, att antaga eller utbyta de ord i Ekon.Utsk:ts Bet:de, hvilka icke innefattas i de indragna raderna eller, med andra ord, det definitiva beslutet. Afven på elt annat, ställe förekommer det uttryck af Exp.Utsk:t föreslaget: att 1?. St:r anse de i Bet:det framställda slutsatser ega sin riktighet. Hetta kan visserligen vara sani,t, men jag anser dock, att man icke bör så uttrycka sig, att derutinnan skulle synas ingå en slags tanke om ofelbarhet.
Om jag iakttog tystnad, då frågan är om 86 Den i5 October f, m. ytterligare bidrag till fullbordande tf Götha Canal, skulle jag tro mig fela i den pligt mig åligger 6åsom Riksdagsman att ifra emot alla anslag af Statens medel till företag hvilkas nytta, antingen icke svarar mot derå användande kostnad, eller ej kommer hela Riket i allmänhet till gagn. Ibland desse, får Götha Canal, efter min och mångå andras tankar, första rummet. Det var vid 1809 års Riksdag, som fråga derom föret blef framställd för allmänheten. Man hade den skickligheten, att begagna den öfverspända sinnesstämning, som var föranledd af de stora olyckor, hvilka dels redan öfvergått Riket, dels ännu hotade detsamma, och hvarvid man så lätt fattar intryck af föreställning, som gifva hopp om förbättring i ens vilkor. Canalanläggningen afskildrades såsom i högstä^måtto Riksgagnelig. Den skulle verka allmän och enskild båtnad, derigenom att lätta communication emellan nästan alla Rikets provincer, och gifva lif åt alla näringar. Jag skulle aldrig sluta, om jag ville uppräkna alla de fördelar den kom att medföra. Man åberopade utur Historien, att framfame Konungar ansedt Östersjöns förening med Westerhafvet, medelst en Canal, högst förmonlig; men man frågade sig icke, hvarföre ingen af dessa Konungar företagit detta arbete? Sverige var då i största flor och med sina många och vigtiga ultramarinska Besittningar ägde det flerdubblad^ resourcer emot nu, då det är reduceradt till det minsta möjeliga. Svaret hade ej kunnat blifva annat än^att desse Konungar voro för mycket kloke, upplyste och Den i5 October j. m. S7 om landets val sorgfällige, att belasta det med en kostnad, som skulle i allt för stor mohn öfverstiga nyttan. Man . ansåg saken annorlunda år 1809. Ritningar uppvisades till Canalen och ett Förslag till hela kostnaden framgafs, som slutade sig på 1,600,000 R:dr. Intet understöd begärtes af Staten. Kostnadssumman skulle inbringas af ett Bolag, igenom Actier, hvilka genast skulle gifva 5 procent om året.
Bland de flere tusende personer, som här i Hulvudstaden lefva af deras arbete för dagen, skulle väl de fleste, och äfven den flitige arbetaren, 6j2 Sta Is-U t sko tte ts Be län k an den. vid inträffande större utbetalningar, såsom för hushyra och dylikt, eller då Sjukdomsfall, under det att den Lagliga förljensteu uleblifver, kräfva för tillfället ökade utgifter, sättas i en ögonblicklig förlägenhet, den han icke kan hastigare eller med mindre kostnad afhjelpa, än genom det lian på någon tid i General-AssistanceContoiret pantsätter en umbärlig persedel, hvilken han, utom denna ntväg, hade nödgats antingen till underpris försälja eller ock mot tryckande vilkor hos enskilde ockrare belåna, nian att för pantens vård och återbekommande ega elen säkerhet, som om den varit åt General - AssistanceConloiret anförtrodd. Och ehuru de kostnader, hvarmed beläning i GeneralÅssistance-Contoiret är belagd, nemligen a procents provision utöfver laglig ränta, i allmänhet kunna anses vara högt tilltagne, så är likväl denna ränta för de smärre lånen, som af de mest behöfvande upptagas, och som utgöra det största antalet, iske särdeles känbar. - « * Vid sådant förhållande anser Utskottet för sin del, att livad som i före - nämn Stats-Utskottels Betänkande!!. 673 nämnde mätto blifvit General - AssistanceContoiret till last förd t, icke utgör giltigt skäl till Inrättningens upphäfvande. Mera grundad är den klagan, sorn fores deröfver, att General-Assistance-Gontoirei icke utan förlust för Staten kan underhållas. Enligt livad Räkenskaperne för de sednaste 5 åren utvisa , liar denna förlust uppgått till mera än 64,000 R:dr Banco, eller per medium till omkring 12,800 R:dr för året. Utan tvifvel är väl detta betydlig uppoffring af det Allmännas medel till förmån för en Låneanstallt, hvilken nästan uteslutande begagnas af Hufvudstadens Innevånare.
Comiteen föreflä Skydds-afgiften och utsätta den ansedda behäll. na inkomsten för deras enssillta Egendomar, Werk och Inrättningar. För dem af Husfolk och Tjenstehjon, för hwilka flere grader i Ta. rissen Niv 2. äro utsatte, säsom Informatorer, Handelsbokhällare, med flere, förefläs deremot alltid afgifterne. 6.0 I anseende till BränwinsbränningS, afgiften har Berednings. Comiteen ingen widare befattning, än att för Utjordar, hwarS Ägare ästunda bränna, föreflä Hemmantal, i jern - Den i i October. 61 jemförelse med jord af lika godhet, som är i Hemmantal uppförd, hwilket anteknas i 5:te Colunlnen. 7:0 Afgiften för Hustru och hemmawaran. de Varn, beräknas och utföres alltid af Taxerings. Eomiteerne efter Mannens och Fadrens bade Skyddsoch Inkomst, afgift, sä ofta den senare öf,verstiger den förra. Har den Skattskylldige pä en gäng afgift bade för Embete och Tjenst samt för behällen Inkomst af enskild egendom, beräknas Hustruns och Barnens afgift jemwäl efter sammanräknade summan af den Skattssylldiges Bewillning för Tjenst och behällen Inkomst af enskild egendom. Det skulle synas, som Bewillningen för Hustru och Barn alltid omillkorligen borde utföras endast i Coli. tmnen för Skydds-afgift, men om benne Be. willning, dä den beräknas efter Mannens eller Fadrens Maximi, afgift, infördes i nämde Columa, skulle derigenom förloras en af de upplysningar, som genom inrättningen af TaxeringsLängderna äsyftas, neml. den, att fä upplyst, huru mycket Bewillningen för hela Riket hade utgjort, om den endast efter Skydds-afgift utgätt, hwilket genom General-Sammandraget as Taxerings Längderne kommer att utwisas. Taxerings. Längden för Städerne är sä ralig med den för Landet, att nägon serskild förklarmg deröfwer icke tarfwas.