Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Såsom resultat af det föregående får Utskottet alltså till Rikets Ständer vördsamt förklara -3 k och hemställa följande: 1:0 Enär Riksens Ständer nu finna godt äska uppgift af Banquens ställning och i denna del för tillfället upphäfva ali kraft och verkan af den tysthets-ed, Banco-Utskottets Ledamöter aflagt, finner Utskottet, för sin del, intet hinder, hemtadt från dess närmare kännedom om BancoVerkets nu befintliga tillstånd, som för meddelandet af en sådant uppgift kan ligga i vägen; och ej heller att någon skada för Verkets närvarande Credit i omedelbar följd deraf må befaras. S:o Att, om Riksens Ständer besluta, attén: ladan uppgift nu sikall ega tuna, grunden derföre. Banco-Ulshottets Betänkamlen, vjf Kia blifva Banquens sist afslutade räkenskap, men. utan inskränkning för öfrigt i afseende på någon uppgift för dea förflutna tiden., der den specialitet äskas. 3:0 Att sedan en sådan, ma För tillfället nödig ansedd allmän utredning öfver Banco-Verkets närvarande ställning blifvit lemmd, 51 i k sens ‘Ständer, efter Banco Utskottets hörande, i sammanhang nied allmänna Finance-Regleringen, vilja af. göra och bestämma, örn och harn vidt någre ytterligare uppgifter i detta ämne framdeles under Riksens Ständers sammanvaro, eller äfven dessemellan, antingen årligen efter afslutade riikenskaper, elter efter hvarje Revisions. Förrästining, rnå komma att allma rigöras. Detta allt un der ställes vördsamt Rikets Ständers pröfning och decision. Och blifva någre Dedamöte-rs särskilda tankar, enligt förbehåll, härjemte bifogad-e. Slockholm d2 8 April 1S 2 J.__ 'Tili Rikets Uög-L Ständers Eanco Utskott ? Enligt Utdrag af PvoTocoIIet under den 11 I denna månad, har Högh Banco-Utskottets Finance-Beredning med Banco-Fullmägtige romma. nicerat de från 3:ne Riks Stånd, inkomne anmärk» uingar vid Högt.
% 3ntomj!er od> $örl)ållanbet emellan telegrafmerfeté infomfter od) utgifter unber be ut0tter' ifrågamaranbe åren tjär marit fåbant, att be förra öfmerftigit be fenare: 1862 meb 47^150 fRbr 7 öre. 1863 » 48,384 » 49 » od) 1864 » 107,109 » 87 *> pSanbel?åS* ^ anlebning af 9tifeté ©tänberé §emftållan om mibtaganbe af åt Hill följb fjäraf fmfma ocf några qminnor Blifmit i förftnäntnbe Befattning anftällba, Bmarförutout 9 pri»at SBe* perbottens odlingen inom SöefterBottené odj SforrBottené Sän Ijar inrättaté en färffitb Sän. ©fogéinfpeftöréBefattnmg meb åligganbe Blanb annat att genom täta itt* fpeftionérefor mafa öfmer ljuéljållningen å fronoffogarna i Sätten. 3 öfrigt Ijar inom nätnnba Sän @fogé San famt Sibettö, Sjugtorpö odj häfwerö focfnar öfwerlöt» ntarfer bibe* af 2Befter»9torrtanbå Sån pfma mib afmittring uppfontna öfmertoppö» lottna fifom tronofjarter. marter meb en mibb af titt farn utanö nära 180,000 tunntaub förftaratö Böra för fronanö räftting BiBepttaö od) Btifmit fåfotn froitoparfer ftättba imber altmän Bemafning. 35eptotn pfma förBerebaitbe unberföfntngar
© & ss ss ts Sä cg C 0amm(tnbr<t$ öfwer 5*ennttntngett efter 2 2lrt. af 18 j ©nitgt SEarcttngSiSängbet odj ©ammanbrag. - W: o 1. 9J:o 2. Wio 4. $cr öanbet 91. 91. ©tab 91. 91. T)ito ©limma | (32) Siff&Bi SöemiKittitgäsgorotbningtti 1858. dré 58ettnUmit<$é-'Strt&ga uti 91. 9£. Sun för ar 18 ; Sfler färjfitba Sangber odj giktettningar. ca ■e & 2 » ss ISO k ca o* 5$ o §r rs 
 ISO ca ca o* ga s o •a* © g 3 Ä 9? ■jflt 3 3 a :? o SS o w iÖfwei&tdö fvån ^asevtngssgän^erne för 0fäÖerne uti 9t. 91. Sätt, för ar 18 ÖvätfcjSicmtor. Sägoifjcta. Sctgmcvf. fDJaitufafturier, gafcriter od) Sntättningat. Qvarnar odj ©ågat. ©uttima. i® § 8 SS g S> O t 0umtit(mfff ©rffrtet öftuct Ijda jöewillnutgen eftev 18 : ; äté Sfetvifc mn^é-'0fabgrt uti ?t. ?i. £än, fot* «r 18 Enligt Sangber ocl) ©amtnanbrag:
Sedermera hemställde H. Exc., huruvida E. o. Ad. ansåge, 8tt meningen »eller hvilken annan kreditinrättning som helst än allena den allmänna hypotheksbanken» borde i §:n qvarstå; och sedan jemväl denna propos. blifvit med flere ja och några nej besvarad, förklarades ja hafva varit öfvervägande. § 6. Hr Akerman: Enligt den nu föreslagna §:n, skulle den allmänna hypotheksbanken öppna sin verksamhet, så snart en hvpotheksförening till inträde sig anmält och beloppet af sin inträdessumma bestämt. Följaktligen skulle vid tillämpningen af denna § hypotheksbanken börja sin verksamhet, eller börja att göra lån, så fort som möjligt, t, o. m om det icke vore fråga om att uplåna mera än en enda million. Jag tror ej att ett sådant stadgande vore helsosamt, ty, M. Hrr! hvad var det egentligen man hade att anmärka mot hypotbeksföreningarnes uplåningar, om icke det, att de just skedde i så många och små portioner? Skulle detta stadgande antagas, så komme ovilkorligen hypotheksbanken att beträda Bd I)en 8 September e. ta. samma bana. Förr 8n det blir fråga om lån, åtminstone upgående till 10 millioner, tror jag ej att banken bör sättas i verksamhet; hvarföre jag föreslår följande ordalydelse å ifrågavarande §: »Den allmänna hypoteksbanken öppnar sin verksamhet, så snart från en eller flere hypotheksföreningar anmälan göres om inträde och det sammanlagda lånebeloppet, som sökes, minst upgår till 10 mill. rdr.» Gr. Mörner: jag hemställer att denna § måtte erhålla den förändring, att, i stället för att det nu står En, det måtte stadgas att halfva antalet af nuvarande hypotheksföreningar skall ingå som delegare i banken, innan densamma få träda i verksamhet. Jag anhåller således att §.-n måtte få följande ordalydelse: »Den allmänna hypoteksbanken öpnar sin verksamhet, så snart halfva antalet af nuvarande hypotheksföreningar till inträde deruti sig an* mält och beloppen af deras inträdessummor bestämt.» Frih. Tersmeden: För min del är jag ganska villig ätt ingå på någon modifikation af ifrågav:de förslag.
Bär i mebeltal utgjort 80'orbinarie od) 27 ejttra eleöer. ftprelfe fig tillbragit [eban fifta ffttföbag. 47 (Efter bet fåtoäl tRifetö ©tättber forn ©tocfbolms ftab beioitjat mebel till uppföranbe af eit mi boggttab för beit af ©toenffa flöjbföreningett i ©tocflfolm inrättabe fönbagö» ecb aftonffola, uti boniten byggnab lofat jemloät b or be berebaö för allmänna i it b 11 ft r i e r p o f 11 i o 11 e r r för utftällning af lattbtbruförcbffaf.' oell utobeller fatnt för geologifft titufeutit, bär Äottgl. 'fJlajit faftfiäflt ritningar för berörbe buggttab, bioarefter arbetet rneb ben* fammaö uppföraube rafft fortffribit. ©folait åtnjuter ett tilltaganbe för» trocubc. ©leoerttaö antal berftäbes rtppgicf unber fiftförflutna termin till 1,094. 2)e lägre tefniffa elementarffolorna i rifet beföfas af ett ftiganbe antal lärjungar. ftrått 93tanufafturbiffonten bafioa följanbe belopp blifioit fåfom lått ajknufaftur. i manlig biffontmäg utbetalbe:
Lades på bordet. 8o Den 3 Martii, Herr Lefrén, Johan Pehrs anförde skrifteligen : (Se Bilagan N;o j5.) 1 Friherre Wrangel, Henning, och Grefve Posse, CarZ Hendric, förenade sig till alla de, lar med Herr Lefrén, Lades på bordet Herr Lefrén, Johan Pehr, upplåste ytterligare följande: (Se Bilagan N;o 16). Lades på bordet. Herr Anclarsparre, Ingemar August, anförde skrifteligen : (Se Bilagan N:o 17.) Lades på bordet. Herr Treffenberg, Curry Gabriel, upplåste följande trenne Memorial: (Se Bilagorne N.ris 18 ig och 20.) Desse 5;ne Memorial lades på bordet. Herr Den 5 AI ar lii. 8j Herr Cederschjöld, Pehr Guftaf, anförde skrifteligen lir ' ' (Se Bilagan N:o 21.) Herr Cederschjöld anhöll att dess Memoria) måtte till BevillningsUtskottet remitteras. Lades på bordet. Herr Ehrenstam3 Samuel Gustaf, upplåste följande: (Se Bilagan N:o 22.) Lades på bordet. Pierr Grefven och LandtMarskalken tillkånnagaf, att Plenum komme klockan 5 i eftermiddag att fortsåttas. Herr Marks von ppjirtemherg, Guftaf 3 hade inlemnat ett så lydande Memorial; (Se Bilagan N:o 25). Lades på bordet» Ridd, o. dd, Fröt. 2. Band, 6. 02 Den 5 Martii, Friherre Fock, Berndt Vilhelm, upplåst# följande tvenne Memorial: (Se Bilagorne N:ris 24 och 25.) Dessa 2;ne Memorial lades på bordet. Grefve von Rosen, Axel'. Uti ett före-5 gående Plenum har Herr Grefve De la Gardie, i afseende på Stockholms Sparbank gjort moj tion att den måtte få rättighet att uti Banco-* DiscontVerket insätta ett capital af 5o,ooo R:dr Banco emot 5 procents ränta.
Skrifvelse, N:o 75. nämnda låns utbekommande foreskrifna, gemensamma ansvarighet derför, med mindre gamla stadens invånare afsade sig allt anspråk på de öfrige stadsboarnes bidrag till tomtreglerings-kostnadernes bestridande; så bar, vid sådant förhållande, E. K. M:t, uppå tomtegarnes inom gamla staden i underdånighet gjorda anhållan om förnyad framställning till Rikets Ständer angående ifrågavarande låneunderstödserhållande mot bemälde tomtegares gemensamma ansvarighet, i Nåder föreslagit, att det vid senaste Riksdag beviljade, men af ofvan uppgifna anledning icke begagnade, lån för tomt-regleringen i Lidköping måtte ånyo anvisas att, mot gemensam ansvarighet af tomtegarne i gamla stadsdelen, men för öfrigt under hufvudsakligen enahanda vilkor, som vid sagde Riksdag bestämdes, till dessa tomtegare utbetalas. Vid öfvervägande af detta ärende och i betraktande deraf att Rikets sednast församlade Ständer, i anseende till de flerfaldiga olägenheter samt de förluster för det allmänna, som visat sig vara förenade med den vid låns beviljande åt brandskadade städer tillförene inedgifna fördelning mellan hvarje enskild låntagare af ansvarighetsoch betalnings-skyldigheten för dessa lån, antagit och fastställt den grundsats i afseende på dylika låneunderstöd, att hvarje stad, som erhåller ett sådant lån, skall ovilkorligen åtaga sig hela ansvarigheten för lönesummans användande och återbetalande i stadgad ordning, -—- hvilken grundsats, genom hvars fortsatta tillämpning ej allenast Statens säkerhet för lånemedlens ordentliga återbekommande betryggas, utan äfven dess allmänna embetsverk, af hvars medel dessa lån utgå, béfrias från tidsödande göromål och åligganden, som rätteligen måste tillhöra de med lånen understödde kommuner, Rikets
Cancellie-Styrelsen: tjenstemännens derstädes bibehållande vid deras löneförmoner 80. Cancellier, Riks-Ståndens och Utskottens: inskränkning i deras personal och aflöning , 2, 16, 27. Cancellier, Riks-Ståndens och Utskottens: slutligt bestämmande af aflöningen . , , . 282, Boo. Capell-Predikanter, inom Strengnäs Stift: förbättring i deras lönevilkor 88, 221. Götheborgs Dito Dito ibid. Caracters-fullmagter: bevillning derå . 246. Carl Gustafs Stads Gevärs-Factori: afskrifning afen i Salpeter-fondens räkenskaper balancerad summa, utgifven såsom lån till Factoriet .12, 244, 292> 280. Carlsborgs fästning: extra anslag dertill 2o3, 291, 318. Carlskrona befästning: ytterligare anslag för en vattuledning 197. „ anslag lill en brobyggnad derstädes 74. „ arbetshus: anslag dertill 84. Carlskoga Församling: skatteköp af ett Hemman till Klockare-boställe 64. „ Härad: anslag till brobyggnad 96. Carolinska Medico-Ghirurgiska Institutet: för hö jd t anslag dertill 80, 214. Cassa-Creditiv: att i Banken tillhandahållas Riksgälds-Contore.t 44^- Cavalleri-hästars skoning och remontering: minskning i anslaget dertill 81. Cenlonal-afgiflen; dess öfverflyttande till och uttagande i sammanhang med bevillningar . 78, 212. „ ersättning derför till Wadstena Krigsmanshus och Amiralitets Krigsmans-Cassorne 84. 7 Bet:s Ji:r. 87. 295. 80. ibid. 108. 266, 294. Chalmerska Technologiska Skolan: anslag dertill CharUe-Sigillatae-medlen: förhöjd beräkning deraf „ , afgift:
Sopi spadet. Frida N. M. pan göres simmig med litet i kallt vatten upplöst potatismjöl; russin kokas Med Iduns expedition är förenad Iduns uträttningsbyrå, hvilken gratis verkställer alla uppköp åt Iduns abonnenter i landsorten samt för öfrigt och ihällas med sitt spad. Serveras om vintern varm, om sommaren kall; i båda fallen bjudes gräddskum dertill. Frida N. N. Rabarbersoppa. Stjelkarae rensas och skäras i mindre bitar samt kokas efter att hafva legat någon timma i kallt vatten. Göres siramig med potatismjöl, sötas ovilkorligt med socker samt ätes kall med gräddskum. Frida N. N. Gåskråssoppa. Då man köper slagtade gäss på torget, får man sällan blodet med. Det oaktadt kan dock fås en synnerlig smaklig soppa af spadet, hvari syltan kokats. Allt flott afskummas ytterst väl; soppan redes med brynt smör och mjöl, hvarefter man tillsätter nejlikor, socker, ättika samt litet sherry, som höjer smaken. Serveras med krås, gåskorf, katrinplommon och äpplen. Spadet, hvari dessa kokats, hälles också till soppan. Frida N. N. Efterrätter. Äppelkaka. G ägg och ' / e k:na grädde vispas, deruti nedröres äppelmos och rifvebröd, stekt i smör. Formen smörjes, ätes varm. Frida N. N. Pannkaka. 4- hela ägg vispas väl, ' / a k:na tjock, söt grädde slås till skum, 2 händer mjöl. Gräddas i stekpanna. Frida N. JV. Snöbollar. 4 hvitor vispas till hårdt skum, deri nedröres sakta 25 ort siktadt socker. God mjölk kokas i en kastrull med en bit vanilj och då mjölken fått tillräcklig smak af vaniljen, formas med ett par skedar små bollar, som kokas i mjölken. Frida N. N. Fruktmos. 4 15 päron, 4 " 8 äpplen, 4 &amp; plommon och 4 " B socker kokas till hårdt mos. Plommonen doppas i kokhett vatten, att skinnet kan afdragas, väges sedan kärnorna uttagits. Päronen tåla att koka längst.
Statsverket härvid på det hela ingenting förlorar, har StatsContoret likväl, till enhets vinnande emellan båda i en och samma Räkenskap redo viste UppbördsTi tiar, ansett rättelse härutinnan böra ske, på det sätt, att KopparTullen debiteras och lefvereras särskildt för hvarje Qvartal, samt att Kalenderårets Qvartaler i hvarje ÅrsRedogörelse upptagas; derom StatsContoret genom Skrifvelse anmodat Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Kopparbergs Län att infordra vederbörandes utlåtande. ( ‘65 ) Ehuru StatsContoiret, genom Eders Kongl. Maj:ts KrigsExpedition, fått emotattaga serskild Nådig Remiss å Transumt af Rikets Ständers Revisorers Berättelse, i hvad som rörer Militaire-ämnen, har StatsContoiret likväl trott sig böra i ett sammanhang här upptaga alla de delar af den nu återgående hela RevisionsBerättelsen, hvilka till StatsContoirets yttrande kunnat föranleda; blifvande, genom utdrag af detta underdåniga Utlåtande, den serskilda Nådiga Remissen besvarad. StatsContoret framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit Stormägtigste Aller nådigst e Konung! Eders Kongl. M a j: t s underdånigste tropligtigstc tjenare och undersäter C. Tunelius. P. JVester strand. L. G. af Sillén. Th. Nyström, J. Tli. Östman. Stockholm den 23 Februarii 1831. Till Kongl. Maj:t underdånigst i anledning af Rikets Ständers, år i83o församlade, Revisorers Berättelse om granskningen af StatsVerkets förvaltning och Räkenskaper för åren 1827 och 1828. X >66 ) K. StatsCont.‘s underd. Utlåtande, i anledning af R. St:rs Revisorers Berättelse år i83o, rörande Allm. Magazinsfondens granskning. Storm ngtigste, Alle rn å dig s te Konung!
Kan ej öfverenskommelse tränäs om ersättning, sorn ejler hvad ofvan sägs, utgå bör, då skall frågan härom pröfvas af särskild nämnd, sorn Mit Under-Rätt i den ort, der jorden eller lägenheten ligger, tillsättes på sätt här nedan stadgas. § 2. Göres hos den i § 1 nämnde underrätt skriftlig ansökning om särskilda nämndens tillsättande, och visar sökanden, att Konungen godkänt behofvet af jordens eller lägenhetens afstående eller begagnande samt att tiden då den skall afstås eller upplåtas blifvit genom Konungens förordnande elier parternas öfverenskommelse bestämd, utförde Rätten stämning på egare och Kongl. Majus Nåd. Proposition, N;o 73. andre, som uppgifvas i saken hafva del. Rätten föranstalte jemväl, att, till underrättelse för möjligen varande okända eller icke uppgifne rättsegare, tiden för ärendets företagande varder, så väl från predikstolen i den sockens kyrka, der fastigheten är belägen, som oek genom allmänna tidningarne, kungjord trenne gånger, sista gången minst fjorton dagar före den dag, hvilken till sakens företagande är utsatt. Jördens eller lägenhetens egare, dä han höres, vare skyldig att hos Rätten, i ändamål af instämning, uppgifva den, som i anseende till nyttjanderätt, med honom del i saken häfver, vid äfventyr, som i § 25 stadgas. Hos Rätten skall jemväl företes bevis derom, huruvida jorden eller lägenheten är med inteckning besvärad; och egen parterna att, innan Nämnden sättes, i laga ordning sin talan i fråga om ersättningens belopp och sältet Jör dess utgörande utföra. Uppstår, vid fråga om jords eller lägenhets begagnande till utläggning af elektriska ledningstrådar, parterne emellan tvist huruvida derigenom må förorsakas så betydlig skada, att jorden eller lägenheten lösas skall, eller om intrånget är af beskaffenhet att ersättning derför, enligt de i 2 mom. 1 § stadgade grunder utgå bör, pröfve och afgöre Rätten sådant innan Nämnden sättes. Anses ersättning för intrång böra ega rum, bestämme ock Rätten, efter thy sorn intrånget finnes vara öfvergående eller fortfarande, huruvida slik ersättning skall utgå på en gång eller i årlig afgift under den tid, intrånget kommer att fortfara.
Maj:t meddelat, att derest Rikets Ständer fortfarande bevilja kreditiv å Riksbanken för den lånerörelse, som från Manufakturdiskonten bestrides, Kongl. Maj:t är sinnad framdeles fatta nådigt beslut derom, att af diskontens medel 250,000 R:dr successive öfverflyttas till fonden för förlagslån, så att denna tnå utgöra 1,000,000 R:dr. Deremot har, i en inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt och till Utskottet remitterad motion (N:o 49), Riksdagsfullmägtigen J. Rundbäck från Göteborgs och Bohus län föreslagit, jemte annat, att ofvanberörda kreditiv måtte uppsägas och indrifvas, för att allmänna diskonten tillhandahållas; hvarförutan Riksdagsfullmägtigen C. A. Larsson frän Östergötlands län i motion (N:o 64) tillstyrkt att alla Riksbankens fonder (och således jemväl nu ifrågavarande kreditiv) sammanföras till allmänna diskontfonden och utlånas med vanlig omsätlningsrätt, företrädesvis åt sådana yrken, som tarfva längre tid för realiserande af sina produkter, mot den ränta, som Fullmägtige ega bestämma. Vid öfvervägande af frågan huruvida Manufakturdiskonten bör än vidare och till nästa riksdag bibehållas vid den kreditiv»ätt, nämnda diskont-inrättning nu åtnjuter från Rikets Ständers Bank, har Utskottet, i betraktande deraf, alt en rubbning i närvarande förhållanden möjligen skulle menligt inverka på den näringsgren, som från manufakturdiskonten hemtar en del af sina understöd, ansett kreditivet böra vid oförändradt belopp bibehållas; men då räntefoten i allmänhet stigit och den afkomst Banken ä kredilivet erhållit, jemförelsevis varit ganska ringa, har Utskottet hållit före, att räntan, nu bestämd till 3 procent, bör lill 4 procent förhöjas. Utskottet hemställer alltså 2:o. Att stadgandet i 44 § af reglementet må, med ändring af allenast räntefoten, bibehållas, så lydande:
Men då de 2 af Utskits ledamöter, som äro här Den 15 An gns ti. 157 närv:de, iakttaga tystnadens vältalighet, finner jag mig upmanad att söka i någon mån bemöta de anm:r, Hr Cederschiöld framställt. Jag plägar sällan gifva mig in på det theologiska stridsfältet; men då det blifvit anmärkt såsom otjenlig! att en person, som förut egnat sig åt ett annat kall, skulle sedermera vända sig till det presterliga, så må det tillåtas mig att åberopa hvad bibeln i detta hänseende lärer oss. Det skulle nemi., om regeln vore riktig, hafva varit orätt, att vår Frälsare kallade en fiskare, Petrus, till apostel, och icke utvalde åt sig apostlar ibland de skriftlärda, och att Paulus biel icke allenast medlem af Kristi kyrka, hvilken han förut förföljt, utan en af denna kyrkas väldigaste kämpar. Se vi på förbållanderna inom vår Svenska kyrka, så lärer enhvar medgifva, att dess mest framstående personligheter vunnits från undervisningsverken. Jag skulle således tro, att det alldeles icke bör vara fråga om, huru länge en person egnat sig åt det presterliga kallet, utan att hufvudsaken är, hvad och huru han i detta kall verkat eller kan antagas skola verka. Vår Herre har icke föreskrifvit någon viss ålder för att blifva prest, och synes det snarare vara att antaga det den, sorn vid mognare år egnar sig åt detta kall, gör det med större och djupare insigt om vigten deraf, än den, som för bröds skull i unga år inträder på denna bana, innan han ännu har full kännedom om de pligter, han derigenom ikläder sig. Den, som alltifrån sina yngre år vant sig att inom skolans område handleda och undervisa, måste man väl antaga, äfven kunna besitta förmågan att på äldre dagar undervisa inom kyrkan. Jag för min del tycker åtminstone, att dessa 2:tie saker ligga hvarandra temligen nära. Hr Cederschiöld: Jag får upriktigt bekänna, att jag icke kunnat klart fatta Gr. Mörners tankegång.
Skrifvelse, N:o 162. att sorn fastän de här förut omnämnda 37 rotarne således skulle blifva effektiva, den blifvande fältjägarekorpsen ändock ej kunde uppbringas till högre nummerstyrka än 525 man, eller 75 man mindre än det nuvarande fältjägare-regementets nummer är, samt dessutom af berörde 525 man 50 för närvarande, i anseende till återstående frihetsår för de i rotarne indelade nyhemman, hvilkas innehafvare vägrat att emot kontant ersättning under tiden rotering utgöra, ej vore såsom effektive att påräkna, hvarförutan till aflönande af fourirer, gevärshandtverkare och spel i nummern erfordrades ett betydligt antal rotar, så att korpsens effektiva styrka påtagligen skulle blifva alltför otillräcklig såsom stam för den fältjägare-regementet nu tilldelade talrika beväring, har E. K. M:t, till minskande af olägenheterna utaf den sålunda genom nya roteringen föranledda nedsättning i korpsens nummerstyrka, ansett nödigt att förenämnda underbefäl, handtverkare och spel kontant aflönades, på det att de dertill afsedda rotenummer måtte kunna med manskap tillsättas, äfvensom E. E. M:t funnit de härför nödiga medel lämpligen kunna beredas genom de besparingar, som, i följd af fältjägare-regementets reduktion till korps, måste i regementets nuvarande aflöningstillgångar komma att uppstå; samt att, enär för öfrigt det öfveroch underbefäl, som för den föreslagna fältjägare-korpsen kunde af regementets nuvarande befälspersonal varda bibehållet, kunde förutses icke blifva disponibelt för de fältjägare-regementet nu åliggande årliga vapenöfningar med Westernorrlands läns beväringsmanskap, hvartill alltså serskildt befäl mäste finnas att använda, samt, vid sådant förhållande, möjligen ifrågakomme alt för detta ändamål tillsvidare bibehålla en del af regementets qvarvarande befälspersonal, E. K.
Dis cent - 26 Den A Zebruarir. co -Län af Riksens Ständers Banque, ar wäl det n'l v'rande behofwet afhulpek; Men om den nya Maga ns-Direcstonen älägges akt liquidera det ^verboM>a Jateretzet, samt aflöna Direclionen, Veijeningen och Magastns-Förwaltarne uppstår en ärlig brist «f 28000 Riksdaler, om ej Bränwins branning t.tlätes wid något af Kronans Brä-nnerier. För att ej göra rubbning uti den afgifne Statsrcgleiingen och Finance planen, kan ival denna brist intill nästa ^Riksdag bestridas af det bewiljade Discontlänet; men det more orättwist bade emot Riksens Ständer, deras Revisorer och ben blifwanbe Magasins Direcrionen, att ej wid afgifwandet af Statsoch Oeconomie-Utskottcns gemensamma Betänkande, tiukannagifwa den brist, som blifwcr en följd af Utstonens farhäga för rubbning af Finance planen, hwarföre jag anhäller att denna uppgift mätte uti Betänkandet införas. Stockholm d« 17 Januarii rgio. ib,. Lilkverstolxe." Höglofl.