Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hågen för åkerbrukets sorgfälligare skötsel och nyodlingar, särdeles af de fordom dertill onyttige ansedde myror, har tilltagit, hvarigenom under säilane odlingars besående det har varit och blir möjligt och oundvikligt, att i stället antingen träda eller ock till gräsbärande linda använda stone eller mindre del af den gamla åkern, hvilken äter upptages, så snart nyodlingarne, efter gödsling och besående i några år, hunnit blifva gräsbärande. Vid detta växelbruk, måste ett visst förhållande noga iakttagas emellan den öppna åkern och ängeslillgången samt möjligheten att väl gödsla den åker, som besås, emedan jorden härstädes i allmänhet icke gifver någon lönande afkastning utan begödsling och öfverdrift i nyodling eljest blir onyttig eller skadlig, i synnerhet om dertill användes svaga och mosslupna ängar, hvilka i deras naturliga skick lemna någon, ehuru ringa afkastning, men upparbetade till åker utan gödsling, ingen äring. De brukliga sädesslagen äro råg, korn, bafra, högst obetydligt arter samt såkallad blandsäd, bestående af vår-råg och korn. Ortens hufvudsäde är korn, och Tabellen visar ungefärligen beloppet af utsädet och äringen. Vid medelmåttiga år motsvarar afkastningen invånarnes behof, inberäknadt potatis, som allmänt odlas; men då missväxt inträffar, måste bristen anskaffas från lyckligare lottade trakter. Linodlingen idkas med fördel i södra delen af Länet, så att betydligt qvantum årligen a fy tt ras; hvaremot hampa produceras i de norra Socknarne, likväl utan att fylla förnödenheterne inom orten.
49 hvilken den 14 Mars tillträder jord, för tiden emellan den i Janmrii och den \\ Mars. Från Högvördige Preste-Stånof.t. S. D. Föredrogos och lades lill handlingarne Banco-Ut skottets Memorial: N:o 86, till svar å Högloflige Ridderskapels och Adelns återremiss af Utskottets under N:o 74 afgifne Betänkande; och N:o 90, till svar å de inom Högvördige Preste-Ståndet framställde anmärkningar vid Utskottets under N:0 4° afgifne Betänkande. S, D. Föredrogs Högloflige Ridderskapets och Adelns Protocolls-Utdrag af den 29 dennes, med tillkännagifvande af dess beslut att förelägga Constitutions-Utskottet att^ inom 8 dagar härefter, till Riks-Stånden inkomma med Utlåtande öfver de hos Riks-Stånden beslutade återremisser af Utskottets Memorial, N:o 58, i anledning af återremisserne på Memorialet N:o 4°> mec^ förslag, som åsyfta Tryckfrihets-Förordningens återbringande till dess ursprungliga skick, jemte inbjudning till de öfrige Riks-Stånden, att i samma beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena. Efter erhållen upplysning, att Comtitutions-Utskottels ifrågavarande Utlåtande för 8 dagar sedan blifvit aflemnadt till ExpeditionsUtskottet, och snart skulle till Stånden inkomma, ansåg Preste-Ståndet Ridderskapets och Adelns inbjudning ej erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne, S, D. Föredrogs & nyo Stats Utskottets Utlåtande, N;o 4°5, Öfver anmärkningar vid Betänkandet N:ris 366 och 367, öfver Kongl, Maj.*ts Nådiga Proposition om låns upptagande till hypotheks-inrättningars befrämjande, samt Riksdagsmannen Anders Danielssons i anledning deraf gjorde serskilda förslag:
Silfver-tionde, myntarelön och slagskatt Koppar-ränta Tionde-tackjern Svafvelbruks-tionde Mantalspenningar Bötes-medel Kavalleri-regementenas hästvakans-spanmål Ständiga rotevakans-afgifler vid Skånska Infanteri-regementena Tillfälliga rolevakans-afgifter Vakans-afgifter af nyroterad jord Rotevakans-afgift af utsockne frälsehemman i Halland Trosspassevolans-afgift Båtsmansvakans-afgift O ’ ' * Kontrollstämpel-medel Båkoch lots-medel Observations-medel Extra medel och uppbörder Intresse-medel Påräknade Inkomster enligt 1864 års Riks-stat. 656,650 kubikfot å 2 R:dr 143,000 dito å 2 R:dr . Sg:r Ordinarie eller ständiga Inkomster Extra ordinarie Inkomster. Tull-medel Post-medel påräknade för Postverkets stat och omkostnader Stämpelpappers-medel Bränvinslillverknings-afgiften 132,000 kubikfot å 2 R.dr 1,100 centner å 67 R.dr 17,000 centner å 2 R:dr 140,175 kubikfot å 2 R:dr 14,500 kubikfot å 2 R:dr Sg:r Extra ordinarie Inkomster Summa Enligt räkenskaperna för 1861. 1862. 1863. Medium. Kongl. StatsKontorets förslag. 1,100 centner å 69 R:dr 16.000 centner å 2 R:dr 50 öre 140,175 kubikfot ä 2 R:dr Hör till Stats-Utskottets Utlåtande, 1865—1866. Ank. till Exp.-Utsk. den 15 Jan. 1866, kl. 5 e. m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Majda Nådiga Proposition, angående försäljning till Skatte af gatuhmen N:o 7 Glemminge och N:o 21 Hannas i Christianstads län. (I. A.) Sedan Kongl.
Men icke nog härmed, man ville äfven på förhoppningar om en blifvande tullförening införa nedsättningar i Svenska tariffen, allt i förhoppning att Norge framdeles skulle antaga samma tullsatser. Och i afseende på bomullsväfnader finner jag i Hr FinansMinisterns uthde, som åtföljer K. M:s Nåd. Propos. till tulltaxeförslag, följande ord: »Som jag dessutom icke saknar anledning förmoda, att Norska Reg:n hos nästk:de Storthing kommer att föreslå nedsättande af tullafgifterna å blekta eller färgade, å tryckta eller pressade etc. etc.» — I förhoppning härpå ville man införa förändring i befintliga tullsatser. Jag känner icke, huru denna förhoppning om en förändring i Norska tulltaxan gått i fullbordan, men hvad vi alla veta är, att Norska Storthinget helt simpelt afslog det lagförslag, som afsåg regleringen af livartdera rikets handelsförhållanden inom det andras område, och påminner jag mig särskildt, att en Storthingsman yttrade under öfverläggningen härom inom thinget: »vore indre ekonomiske og financielle Sager maa vi raade över uden att vende Blicket mod Naboen.» Jag tycker, att äfven vi kunde numera sköta dessa angelägenheter, utan att behöfva vända blicken till Naboen, och, om så D e ii 2 J u 11 i f. m. sker, torde det endast vara för att se till, att K. Förordmn af d. 24 Maj 1825, — som berättigar Norrmännen att föra in utländska varor emot half lull, da de komma till lands, — icke må göra allt för stort intrång i vår egen statshushållning. Denna punkt torde förtjena Högh Ståndets upmärksamhet, särskildt vid behandlingen af artikeln siden väfnader. I Norska taxan draga sidentyger verkligen en lägre tull än i Sverige; men deremot är Englands tullsats vida högre än den Svenska.
Föredrogs å nyo RiddarhusUtskottets den 5 dennes aflätne och sistledn* gåtdag på bordet lagde Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den >8 si tledne Maitvi UK ddelte Utlåtande angående Löneför-I höjning för Riddarhusets Emb. tsoch Tjenstemän , samt indragning af tyra RiddarhusDi? recteurers Honorarier. Herr Grefven och Landt Marskalken gjor. de Proposition till bifall af RiddarhusUtskottets Memorial. Ropades Nej, Den 9 Maji. 249 Hvarefter Herr Grefven och Landt Mat. skalken hemställde, om Ridderskap^ och Adeln behagade afslä Memorialetj hvilken proposition med Ja besvarades. Vid förnyad föredragning bifölls RiddarhusUtskottets den 6 dennes aflåtne och sistledne gårdag på bordet lagde Memorial, angående väckt Iråga om Riddarhusets Brandförsäkrande. Företogs till pröfning RancoUtskotfets den 6 dennes aflåtne och sisiledne gårdag på bordet lagde Memorial , angående återstoden af det till Götha Canal Arbetets fortsättning anslagne byggnadsbiträde för innevarande år. Grefve Anckarsvärd, Michael: Jag förstår ej, huru Riksens Ständer kunna besluta om bi-i drag till en Canalbyggnads vidare fortsättande, innan lrågan , huruvida Götha Canal skall af Staten hädanefter erhålla något Byggnadsunderstöd, blifvit afgjord. Och som något beslut i sistnämnde fråga ännu icke blifvit af Riksens Ständer fattadt; anhåller jag att förevarande Betänkande må, intill dess sådant skett, blifva på bordet hvilanda. Friherre Pfeiff, Adolpht förenade sig med Grefve Anckarsvärd, 2 5© Den 9 jlffl/i. Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus:
Nej, aldrig, herr doktor, aldrig! Der klickade er visdom. Det fins ingenting i verlden, som kan jemföras med det. — Nu, när jag skrifver, mår jag illa. Det qväljer mig, det klämmer öfver bröstet, jag är tung i hufvudet. Det är nattvaket som kommer efter. Jag önskar att jag kunde falla på knä derborta vid chäslongen, gömma ansigtet mot mina armar och knäppa samman mina händer, det är liksom om det skulle lindra. Min stämning har vexlat medan jag skrifvit. Jag känner den återigen, denna stora, varma kärlek till allt som lefver. Arma lilla jord, med all din småsinthet, all din plåga och sorg, jag älskar dig, som om du skänkt mig allt hvad man diktat om himlen. Jag älskar dig som den man skall lemna och aldrig återse; jag älskar dig och alla dina, alla dem som någonsin komma att födas af dig. Och du mitt stora, ensamma alter ego, du som aldrig blef hvad du kunnat, jag räcker dig min hand. Hvem skall sjunga oss till ro? Sthm d. 14 Jan. 86. Herr Kapten G. Lagerbring. Det är mig omöjligt att gifva ett alldeles bestämdt löfte redan nu, ty jag vill ej binda min produktion. Får jag någon lämplig bit, skall jag emellertid lemna den, och i alla händelser skall ni få besked i god tid. Hvilka äro kalenderns vilkor? Jag menar hur mycket betalar den pr. sida? Med aktning (D. 14 Jan. till Borchsenius.) Herr Redaktör. Tack för brefvet, som jag just nu emottagit. Jo, postanvisningen har kommit ordentligt fram och qvitteras härmed, 40 kr.273 Mitt farväl gäller verkligen för så der lång tid, som jag sade, ty jag hör till de menniskor, hvilka då de ändtligen fatta ett beslut äro nästan orubbliga. Så med detta. Under ett halft år kommer jag endast att arbeta, jemnt och stadigt, utan att släppa ut någonting. En liten glad folklifsskildring har jag visserligen qvar (jag har med ett slags pojkaktig förkärlek försvarat den mot alla anbud), men nu har jag af vänskapliga påtryckningar förmåtts att lofva den åt ett på våren utkommande arbete.
Utskottets berörde Betänkande, afgifvet i anledning af väckt motion om ändring i Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning om Sockenstämmor i Riket den 29 Augusti 1843 och Kongl. Majrls Nådiga Förordning om Sockenstämmor i Stockholms Stad den 16 Mars 1847, i hvad dessa Författningar röra Ordförandeskapet i Sockenstämmor, har af vällollige Borgare-Ståndet blifvit ålerremitteradt; men som de öfriga Riks-Stånden samma Betänkande bifallit, och beslut sålunda redan är fattadt, kan återremissen icke föranleda till någon vidare åtgärd. Stockholm den 28 Februari 1854. Ank. lill Exp.-Utsk. den 3 Mars 1854, kl. il f. m. Memorial, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 31. Höglofl. Ridderskapel och Adeln har till Utskottet återremitterat Betänkandet N:o 31, i anledning af väckt motion, angående penninge-depositioners införande, i stället för nu bruklig borgen för arrenden af kronojord och för vissa tjenster; men som Betänkandet är af de öfriga Riks-Stånden bifallet och beslut sålunda deröfver fattadt, föranleder återremissen icke lill någon Utskottets vidare åtgärd. Stockholm den 28 Februari 1854. Ulft. till R. St. Ank. lill Exp.-Utsk. d. 3 Mars 1854, kl. 11 f. m. Betänkande, i fråga om upphäfrande af den genom Kongl. Majlis Nådiga Bref den 50 Juli 1851 påbjudna afgift till HofKapellets Pensions-Kassa utaf kringresande skådespelare, m.jl. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets handläggning har blifvit remitterad en af Herr B. Hjort inom Vällofl. Borgare-Ståndet väckt motion, att Hikets Ständer mätte lill Kongl. Maj: t aflåta underdånig hemställan, det Kongl.
M. lemnat en resolution, som Constit.Utsk. vid en föregående riksdag lemnat utan anmärkn. och hvilken, enligt praxis, anses såsom ägande kraft af grundlag. Det är derföre vigtigt att nu på lagligt sätt stifta en grundlag, som utsträcker den nu till en månad inskränkta prescriptionstiden till 6 månader, och derjemte förskaffar tidningsutgifvare större säkerhet att, oberoende af tillståndsbref, utgifva sin tidning, blott han erhållit diariibevis. Jag tillstyrker derföre antagande af Constit.Utsk:s inbjudn. Frih. von Schulzenheim, Dav.: Då Constit.Utsk:s betänk. N:o roo förekom till öfverläggning inom R. o. Ad., var det jag, som tog mig friheten att deremot framställa åtskilliga anmärkn:r, likväl endast i den afsigt, att de för min räkning skulle qvarstå i prot. till nästa riksdag, och utan att yrka någon påföljd för det närvar. Jag skall derföre, hulst jag önskar att kunna undanrödja åtminstone ett af de många tvisteämnen, som vid denna riksdag uppstått emellan RiksSt:n och Constit.Utsk., instämma med de 2:ne värda talare, som sist yttrat sig, och förena mig med dem i anhållan örn antagande af Constit.Utsk:s inbjudn. Jag har visserligen funnit förslaget vara behaftadt med åtskilliga fel, sorn, enligt min tanke, borde motivera dess afslående; men jaig tror rätta tillen dertill vara nästa riksdag. I anledn. af hvad Hr Cederschjöld yttrat, får jag upplysningsvis nämna, att den nuvar. prescriptionstiden icke grundar sig på något af Hofcancelleren framstäldt och af K. M. gilladt förslag, utan grundar sig på K. M:s nåd. svar eller tal på rikssalen i Örebro år idia, då den nya tryckfr.lagen af K. M. antogs. Den af Constit Utsk. uti mentor. J\:o 116 gjorda hemställan blef af R. o Ad. bifallen.
Af föregående Revisorer anmärktes de betydliga utgifter, som under åren 1840 och 1847 ägt rum för medikamenter vid sjukvården å Skeppsholmen. Enahanda har förhållandet varit under nu ifrågavarande år. Dessa utgifter utgjorde nemligen: är 1848, 1,442 R.dr 4 sk. 10 rst.; och för de tre första qvartalen afår 1S49, 801 R:dr 34 sk. 4 rst., utom hvilka summor ersättningen för sjukt manskaps värd och underhåll anordnats till Garnisons-sjukhuset, der den egentliga sjukvården för stationens manskap äger rum, till belopp, det förra året, af 5,177 R:dr 10 sk., och det sednare, af 3,330 R:dr. Götheborgs Station. Dess räkenskaper hafva blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskade för år 1848 utan och för år 1849 med anmärkningar, samt utvisa: BPcltet. år 1S4S. år Balans fran. fö re;/a ende året: Uppbörd: Balans till. påföljande året: Credit. Balans frän föregående året: Utgifter: Vid granskning af denna stations räkenskaper, har det fästat Revisorernes uppmärksamhet, att löner, hvilka vid årets slut ännu varit outtagna, ej finnas uti balanserna inberäknade, utan i en särskild räkning redovisas. Dä, enligt Revisorernes tanke, dessa lönebelopp bordt, lika med öfriga statsmedlen, uti räkenskaperna inoch utbalanseras, hvilket bokföringssätt äfven iakttagits vid de andra stationerna, hafva Revisorerne trott sig böra förhållandet anmäla. Balans till påföljande året: Kontant behållning Fordringar :...: Förskotter - §• 2. Sedan, af anledning att, efter Bataljonsläkarens vid stationen år 1847 inträffade död, någon sökande till fjellsten sig icke anmält, ehuru densamma två särskilda gånger blifvit anslagen ledig, Befälhafvare!! vid stationen hos Kongl.
Käre svåger, man måste kläda sig efter sin rang af rika Arabien. umferande) hädanefter hoppas jag, Ellen inte skall MARI (i tamburdörren). Vagnen är kommen! ELLEN (oroligt). kappa.) Nej, inte den där, min teaterkappa naturligtvis. Men så skynda dig då! (Majorskan och Mari följa henne ut i tamburen.) kläda Ellen i en hvit kappa och en skär supémössa samt ANNA. trött? Kom och sitt ned, käre farbror. Du är väl bra Mari, gif mig min kappa! (Mari kommer med en mörk FARBROR GÖRAN (sätter sig i soffan). Ja, du, det är jag riktigt. Åh, så godt att få 45 hvila sig! Nej, här i Stockholm skulle jag inte kunna hålla ut. Tacka vet jag landet! MAJORSKAN (tamburen). Håll kappan väl om dig! Lilla Ella, var försiktig! Ställ dig inte i drag! FARBROR GÖRAN (till Viktor). af jorden. Gör dig. beredd därpå! Det duger inte att bara se på och gå med cigarr i mun och glacéhandskar på händerna. VIKTOR (allvarligt). Farbror, jag har föresatt mig att ta i med kraft. MAJORSKAN (kommer fram och smeker Viktor). Måtte du bara inte öfveranstränga dig! Du Men arbete, du, vill det till, om man skall lefva är inte van vid sådant simpelt arbete, och jag beholm och gräfva ned dig på landet, emot att FARBROR GÖRAN. Det hedrar pojken, svägerska! MAJORSKAN (trumpet). griper inte, hur du kan föredraga att lämna Stock drande, om han blifvit militär som sin far, än (Hon sätter sig.) FARBROR GÖRAN (småleende). Än bonde som farbror Göran. Hedrar hm Det hade väl varit mera he 46 MAJORSKAN (förargad). vara på landet, efter du nödvändigt vill det; men gå in vid något regemente. Det säger jag dig. Viktor, att i vinter får du sedan inte en dag längre! Till våren skall du FARBROR GÖRAN (allvarligt). säga att gå ut i krig?
N:t ölverlemnas att för ,834 ars 8t:r föreslå sättet oeb tillen för silkver-utvexlingens början, llels ock utvexlingsticlen uppskjutas intill öess man utrönt följöerne af llet uu antagne 1uII8^,teme, fä Utskotten till svar clerä åberopa klen ak Utskotten i X:o 2 ak förut akgikne lletänkanclen gjorcle framställning om vigten oeb angelägenbeten cleraf, att tillen kör utvexlingen ej wä till en långt aflägsen ticijMnct uppskjutas; men eburu Iltskot - L 0 t S n k a n cl e n, X:o in i ten sälunlla skulle önska att i allmänbet vexlingen kunile mell möjligaste sk^nclsamliet i verket ställas, kinna likväl Utskotten, ä anclra silian, sig öesto minelle kunna lemna lierås tillstyrkan till lie uppgikne förslagen, till silkver-utvexlingens början genast mecl plantsar oeb piastrar, som Utskotten b^sa <len öfvertygelse, att snarare siliret borlle uti clen minöre rörelsen inom lanöet till en början upptagas, oeb man sälunöa småningom fortskricla kran clet miocire till sluteliga mälet. Detta skulle clock ej eller, i anreencle till rle körberellancie nöclige anstalter i afseencle pä m^ntningen, kunna i verket ställas, förr än är 18Z1, bvilket äter är öen tiöpunct, clä, i bänöelse ak X. 8t:rs bifall till öe ak Utskotten nu nppgilne utvägar till reela konclens körstärkancle, utvexlingen i allmänbet s^nts Dtskotten kunna vicltaga.
Majlis befallningshafvande, såsom ytterligare skäl för det sökta lånets beviljande, i underdånighet anfört, hurusom ett längre fördröjande af de afbrända tomternas bebyggande skulle i betydlig mån stegra de redan nog högt uppdrifne hushyrorne, hvarigenom svårighet uppkommer för de embetsoch tjenstemän, hvilka ovillkorligen måste vistas i staden, äfvensom för stadens öfriga innevånare, att förse sig med tjenliga boningslokaler; och då Kongl. Maj:t, på grund af hvad sålunda blifvit i underdånighet upplyst, anser staten icke böra undandraga sig att, på sätt vid förut inträffade större brandskador i städerna egt rum, genom låneunderstöd på billiga villkor komma förenämnde af sådan olycka hemsökta innevånare i staden Christianstad till hjelp, vili Kongl. Majit, med afseende jemväl å angelägenheten deraf, att, till förekommande af större eldfara i framtiden, de nya byggnaderna varda, enligt de sökandes yttrade afsigt, uppförde antingen af sten eller ock af korsvirke med ifyldt brändt tegel och kalkrappning, samt den betydligare kostnad, som för åstadkommande af så beskaffade byggnader erfordras, härmed föreslå Rikets Ständer att för ofvan omförmäide ändamål anvisa en summa af två hundrade tusende riksdaler banko, att genom Drätsel-kommissionens i Christianstad försorg, såsom lån utlemnas åt dem, sorn bygga stenhus, till trefjerdedelar, och åt dem, hvilka uppföra hus af korsvirke med ifyldt brändt tegel och kalkrappning, till hälften af de nya byggnadernas brandförsäkringsvärde, under Bih till R. St.
N:o 33. hvad beträffar ifrågavarande fyra provinser, närmare förklarad! dels genom Kongl. Maj:ts nådiga resolution på allmogens besvär af den 17 December 1734 §. 78, hvari Kongl. Maj:t bifallit allmogens i nämnda provinser underd. ansökning ”att, efter Kongl. Maj:ts kyrkolag, tillika med kyrkoherdens samråd, sjelfva få välja sig dem till klockare, sorn de kunna hafva det hästa förtroende lill,” samt i nåder anbefallt ”vederbörande att på intet sätt tillfoga allmogen uti detta deras fria klockareval något intrång,” hvarvid dock noga skulle iakttagas, ”att de personer som dertill af församlingen komma att väljas, så underrättade äro i sina chrislendomsstycken samt läsande och skrifvande att de dermed kunna gå församlingens barn och ungdom tillhanda,” dels ock genom dylik nådig resolution af den 20 November 1786, hvaruti, med anledning af en Bonde-ståndets underdåniga anhållan rörande klockare-lägenheters tillsättande, Kongl. Maj:t läckts förklara, bland annat, alt för Skåne, Blekinge, Halland och Bohuslän gäller hvad i ofvan citerade §. utur Kongl.|resolutionen den 17 December 1734 stadgadt är; att K.
Tull-Verkets Stat och Omkostnader. 11 Ordinarie Aflönings-Sta ten Indragnings d:o Pensions d:o lör afskedade D:o d:o för Enkor och Barn . , ■ • ■ S:r Omkostnads-Staten Beslagare-andelar Öfvervigtsoch Ölvermåls-procentcr Ohservations-proccnter . Actorats-provision Remisslage S:r Landsorls-Fyrhåks-medel Restitulioner Exportpremier (Drawhack • • • • Summa Upphörd, Brutto St. - (Bilaga till Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 41-) Åttonde Hufvud-Titeln. S u m m a ndelta Räntor Cindel t Indelt på förslag Banco. Spanmål under lönerne i motstående anslag, beräknad ä 7 Ridr T;n. 358 210 165 Ecclesiastik-!) epar temeritet. Departements-Chefen, Lön Taffelpenningar Departementets Expedition. Éxpeditions-Chefen . Öfrige Embetsoch Tjenstemän Riks-Archivet. Förra Staten Tillökning Kongl. Bibliotheket. Förra Staten Universiteten. Förra anslaget 45,840: 40. — (hvaribland 12,000 till de - materiella behofven) Tillökning Dito Elementar-Läroverken. å förra Staten Emeriti-löner 12,48 k — • Folkskolorne Gymnastiska Central-Institutet Sundhels-Colleyium med Medicinat-Sfaten. Fört a anslaget 47,480:24. — Dito 1,000: Dito 500: o I iriohci förra Tillkommer anslaget Modren-Ch i torry is ka Institutet 14,987: 1.600: Barnbördshusen . Ve: er inar-Inrättning en i Stockholm Tillökning Vaccinationens befrämjande Förslags-anslas O O Svenska Läkare-Sällskapet Svenska Academien Vetenskaps-Academien . ^VitterhetsHistorieoch Antiqvitets Academien .
Iva år, eller under tiden lill 1860 års slut, anvisat nedanstående anslagssummor, nemligen: l:o för påbörjande och fortsättning af arbetena å vestra stambanan från Stock holm öfver Södertelje mot Katrineholm, Fern millioner sexbundrasjutionio tusen R:dr; 2:o för fullföljande af samma stambanas anläggning genom Westergöthland lill och förbi Götha kanal, Sju millioner sexhundralio tusen R:dr; 5:o för fullbordande af bangården jemte verkstäderna i Götheborg, Fyrahundra sextiofem tusen R:dr; utgörande således de lör arbetena å vestra stambanan vid denna riksdag anslagna medel ett sammanräknad! belopp af 13,754,000 R:dr; 4:o för den till Lund färdiga södra stambanans fortsättning till norra ändan af Finja-sjön, Fyra millioner trehundrasextiofem tusen R:dr; 5:o för påbörjande och grundläggning af sådane arbeten å södra stambanans norra del från Falköping till Jönköping, som fordra en längre tid för sin fulländning, En million trehundra tusen R:dr; 6:o för fullbordande af bangården och verkstäderna i Malmö, äfvensom återstående bangärdsarbeten viii Lund, Tvåhundra sextio tusen R:dr, och således tillsammans för arbetena å södra stambanan 5,925,000 R:dr; 7:o för anläggningen af en bangård å Södermalm och en reparations-verkstad här i hufvudstaden, tillsammans Trehundratjuguett tusen R:dr. Utaf de, vid denna riksdag, till statens jernvägs-anläggningar beviljade anslagssummor, uppgående till ett sammanräknadt belopp af Tjuge millioner R:dr, bör hvad för 1857 års arbeten erfordrats och icke redan blifvit från Riksgälds-konloret utbetaldt, från samma verk uppå vederbörliga reqvisilioner utauordnas; hvarjemte utaf dessa medel en summa af högst