Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Derföre då det är ganska afgjordt att skillnaden skulle gifva anledning till tullförfnilfning ^ trqr jag att tullen bör vara Grefve Cronhjelm*. Den siste talaren täck-» tes erinra sig, att det ej blott vid Stuterier är af vigt att få Racehiogstar, utan ock vid Ca? vallerieRegemenferne, der Sqvadronshingstar bålla*. Gra an norme af 4 år bestämmes, varunder de ej få var$, så äx allt missbruk förekom nxrf Friherre af Nordin: För min del instäm-» mer jag uti den åsigt Herr Hjerta yttrat. Man bör väl hafva afseende på Sfutcrierne i Skäne, men ock å de rusthållares interesse uti det öfriga Riket, som behöfva köpa hästar, hvilka DU hafva svårt att finna dera, och då det är ea nog svår tunga i sig sjelf att vara Rusthållare, måste man icke genom en uppdrifven tull diet ännu mer föröka, hvarföre jag föret)» r 111ig jped Herr Hjerta. Friherre Toll:- Uti principen att man skulle, iplöra Danska hästar för Caval,leriern.e, kaa 780 Den 18 Augusti/, m. jag ej förena mig, emedan Cavallerierne ef„ deraf hafva nytta. Årligen inkomma sådana till stor myckenhet, men en tredjedel förfares å våra gräsbeten, och af de öfrige casseras flere vid påföljande årens mönstringar. Det ligger i dessa hästar uppfodringsmethod en ren och, klar ordsak, hvarföre de icke passa som Remonter för Svenska Inde Idta Cavalleriet. Grefve Cronhjelm: En värd ledamot har tillstyrkt låg tull derföre, att hästar vore bland de artiklar sorn tillhöra de rustningsskyldige.. Svårligen finnes någen artikel i Betänkandet, der ej stridiga interessen kunna förekomma, Det är äfven svårt för de rustande att bekläda, manskapet, och det Engelska klädet kostar mindre än det svenska, likväl har man derå satt hög tull. Medelvägen är häst, när stridigt intressen förefinnas.
I^rilrerre ätaeZ von //oZ^ksZ/r^ Mttnr/rs, I^rllierre /^s^on^ k'ri^eii e ZVorcZen/aZ^ LkV/216^k0?/16^ frilrerre Zl^ZZe^H-ranaZ, De^artements-Oliefen 8t»ts-Iläll6t AV/ve/^to/^s utlästs ett, jemlilit förut fsttnclt beslut, u^^satt förglgA till l^acliA kro^ogition till llifetg 8täncler om u^lätuncle »5 en uncler Xammar-LolleAn clig^rogition vsrnnäo jorcl r^mcl till jilntg för n^u Obgervntorli-li^ANsclen i flasig, i livilliet för rlgZ 8t»ts-kLclet8 öfrige I^eclnmöter ingtämcle; Oolr ttiefteg Xonzl. !Vlaj:t cletgammn, säclsnt ilet finneg kro tooollet InlgAclt, i Mcler r;i11g, snmt lielnllte, att, i enliZliet äerinecl, kro^osltlon till kilrets 8t8nder gliulle ex^ecliersg. L>nf, till Iltslr. ilen 19 2uz. 1844, fl. W 5. ni. LONtL.
»Jag sitter uppe på ett hotell ...» Kunde ni då inte så väl ha skrifvit jag sitter uppe på hotell ... och så namnet, hotellets namn, i det sunda förnuftets och den okvinliga logikens namn! Och vill ni nu höra något om min pjes – »när den skall spelas o. s. v.», som ni så spirituelt uttrycker det – så sätt er ner och låt mig veta något närmare om ert uppehåll i Stockholm, hur många gånger ni omedvetet passerade mina fönster (på höger hand när man går Fredsgatan uppåt) och annat smått och godt som kan ha psykologiskt och själspatologiskt intresse för er vän William Zimmermann. Efter en veckas tid fick han svar, ett temligen intetsägande litet bref, skrifvet med en slarfvig, karakterslös stil, i sneda rader. Hon berättade att hon varit på bal kvällen förut och deraf kände sig så slö, att hon icke kunde taga sig annat för än skrifva till herr Zimmermann. Hon talade om sitt vistande i Stockholm, och reproducerade åter historien om att hon gått och hvisslat på Gustaf Adolfs torg, hvilket hon tycktes anse för en stor hjeltedat. Hon försökte alltigenom att anslå samma ton af nonchalans, som han sjelf i sitt bref, men hennes brist på herravälde öfver formen gjorde att det icke lyckades. William läste det med ett litet småleende. Men han hade alltför stor lust att odla bekantskapen för att icke hålla korrespondensen uppe. Han satte sig strax till skrifbordet och svarade: Stockholm den 4 november. Fröken Alma Hagberg. Jag har inte varit på bal men känner mig ändå slö och tom. – »Sådant kan hända den bäste», sa’ långholmaren; det har händt mig. Jag har skrifvit ett par timmar på en artikel, men nu vill det inte gå längre; och klockan är inte mer än tre, det är för tidigt att äta middag. Detta inte som förklaring öfver att jag i det hela taget skrifver till er. Det hade jag gjort i alla händelser. Jag har lust att bli bekant med er. Jag tror inte att ni är någon ovanligt begåfvad liten fröken – åtminstone inte mer än att jag vet det är en illusion. Men att se kampen från er sida att hålla den illusionen vid makt är psykologiskt intressant och allt detta är osanning liksom alla sanningar äro det nuförtiden.
Bonde-Ståndet den 25 •-*- — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om förändradt sätt för Kröningspenningars utdelande. (Allin. Besv.- och Ekon.-Utsk;s Bet. Nso 5). S. A, K. Hos E. K. M. få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att E. K. M. läcktes i Nåder bestämma något annat sätt för utdelandet af d *, till minne af E. K. M:s snart stundande kröning, slagna skådepenningar, än det i Expedit ions-Ui skottets Förslag till tind. Skrifvelse, N.o S. hittills brukliga att bland folket utkasta desamma på gator och torg, hvilket föranledt folkträngsel, oordning och bullersamma uppträden, minst passande vid ett så högtidligt och för hela nationen kärt tillfälle, som det ifråga varande. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 25 Sept. 1844. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 5 Oet. i844- Preste-Ståndet den 5 Borgare-Ståndet 'den 5 F Bonde-Ståndet den 5 — -r Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej angående bestämmandet af en pr ceser iptionstid för fordringsanspråkj i anledning af Götha Canal-Bolags och Malmö f d. Disconters utredning. (Stats-Utsk;s Uti. N:o 12). S. A. K.
Majit, genom nådigt bref af den 13 November 1850, förordnat, att Kommerse-kollegium för framtiden och tills vidare ägde att årligen hos Kongl. Majit anmäla om och till hvad belopp fondens utgifter öfverskjuta års-inkomsterna, på det i hvarje läll måtte kunna pröfvas huru och i hvad mån ersättning kunde varda anvisad, så och efter Kommerse-kollegii i följd häraf gjorda underdåniga anmälan i ämnet, har Kongl. Majit, jemlikt särskilda nådiga bref af den 14 Juli 1853 och den 15 Augusti 1854, tillåtit att, till fyllande af den brist, som för hvartdera af åren 1852 och 1853 uppstått, finge utanordnas deremot svarande summor att utgå, för förstnämnde år, till belopp af 521 Ridr 15 sk. 11 rst., utaf besparingarne på sjette hufvudtitelns anslag till jordbruk, handel och näringar, samt för det sednare, till belopp af 856 Ridr 37 sk. 7 rst., utaf behållningen al de till manufakturernas befrämjande under Kommerse-kollegii förvaltning ställda medel. Utgifterna för år 1854 hafva, enligt hvad räkenskapen utvisar, öfverskjuta inkomsterna med 2,962 R:dr 43 sk. 4 rst., hvarvid likväl bör anmärkas, att den betydligare tillökning i brist mot föregående åren, som sålunda ägt ruin, hufvudsakligen uppkommit deraf, att den Direktören Hofman Bang tillkommande resekostnads-ersättning för så väl år 1853 som år 1854 blifvit sistnämnde år utbetald och således bland utgifterna för detta år upptagen.
Ständer något ytterligare härvid icke ■vara att tillgöra; men hafva deremot velat förordna, att Fång-predikanten i Landskrona, hvilken, i likhet med andra sådaue Tjensteman, Underdåniga Skrifveher'. eger att beräkna dobbla tjensteår, må undfå 50 R:dr Bxo i årligt arfvode, samt att löner må anslås för en vaktmästare och en vaktkarl vid Hernösands Länshäkte, för den förre till 116 R:dr 32 sk., med tillökning för 12 tunnorspannemål samt för den senare lill 58 R:dr 16 sk. E:co, likaledes med förhöjning för 6 Tunnor spannemål, hvilka löner och arfvoden, enär Stats-Regleringen nu redan är fullbordad, dock icke kunna vid denna Riksdag å Stat uppföras, hvarföre Riksens Ständer få till E. K. M. i underdånighet öfverlemna, att intill nästa Riksdag låta beloppet häraf, utgörande tillsammans 225 R:dr, utom den för spannemålen belöpande förhöjning, utgå af öfverskotten å Stats-Werkets Intrader. Och hafva Riksens Ständer sluteligen skolat till E. K. M. framföra den underdan 1 ga önskan, det täcktes E. K. M. i Nåder låta till trycket befordra förenämnde Comuntterades underdåniga Betänkande, på det att allmänheten måtte deraf erhålla kännedom. Riksens Ständer framhärda etc. Underdäniga Skrifvelstr. N:o 425, Uppl, q. godk. hos Ridd. o. Ad d, ig Dec, 1823, Preste-Siandet d. 19 — -— Iiorgnre-Siändet d. t g Konde-Ståndet d. 20 Riksens.
Antingen skulle nemligen alla Varupris lämpa sig efter Myntets intrinsequa värde och ett lod Silfver gälla i Varubyte lika mycket som nu , samt Varu-prisen foljagteligen falla, enligt Mynt-Numerairen, under hälften af hvad de nu äro. I och med det samma blefvo naturligtvis alla Skatter och Skulder mer än fördubblade, med oförändrad tillgång till deras afbördande. Att detta, som endast gagnade ett inskränkt antal Capitalister, skulle vara förderfligt för mängden af Sveriges Innebyggare, lära förenade Utskotten hafva svårt att förneka. Den andra tänkbara, och tilläfventyrs troligaste, följden af Sedelmyntets återvunna jemngodhet med Silfver, vore den, att de inhemska Varuprisen, hvilka synas rätta sig efter Myntstockens förhållande till Landets Production och Varu-mängd, förblefvo till zilfran oförändrade, och i Silfver hvad de nu äro i Sedlar. Alla utländska Varor skulie deremot falla till mindre än hälften af deras nu varande pris. Productions-kostnaden skulle, i förhållande till Myntets godhet, blifva så dyr, at{ 574 Den 15 April.'' man, långt ifrån att kunna tänka på någon Export, skulle tvertom taga sina nödvändigaste behof utifrån. Ett Sk:& Stång-Jern skulle t. ex. ej kunna produceras för mindre än omkring 15 H:dr Specie; men deremot kunna köpas uti* fiån för 8, på samma sätt med allt annat. Det synes således otvifvelagtigt, att ett så stort Rördse-Capital i Silfver, som vi nu äga det i Papper, skulle förlama, förtrycka och förstöra alla producerande Näringar, samt lägga hela Landet likasom i träde, intilldess sä mycket af det för stora Rörelse-Capitalet hunne gå utur Landet, att återstoden kunde mäta vår Varumängd och Production med ungefär samma mått som andra Länders-, eller med andra ord: Intilldess vårt Rörelse-Capital blifvit så förminskdt, att det återvunnit ungefär samma förhållande till vår production som andra Länders Rörelse-Capital till deras Production.
4o^ Contoiret för mycket inbetald, måtte återställas de Gäldenärer, hvilka icke i följd af ågångneUtslag densamma erlagt, torde någre vidare skäl för att, bos Rikets Höglofl. Ständer en sådan återbäring, afstyrka icke vara af nöden. Och får B.anco-Utskottet särskildt i frågan om förändrad beräknad af Öfverräntan, uti Banco-Disconten, tillägga, att enär flere framställningar i denne del före detta inom Utskottet blifvit gjorde, Utskottet icke kan annorlunda, än i sammanhang dermed häröfver utlåtande meddela. Dock varder hvad Utskotten sålunda andragit Rikets Höglofl. Ständers bepröfvande härigenom vördsamligen understäldt. En Ledamots särskildta yttrande bifogas. Stockholm den 29 Martii 1823. Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Höglofl. Stander Stats - Utskott vid sammanträde in Pleno den 3 April 1823. S. D. V,d .justeringen af Protocollet för den 29 sisth Martii, i hvad det samma rörer den af Herr Commerce-Rådet Santesson väckte fråga, angående förment felagtig tillämpning af Författningarne, om Öfver - 4o6 Stats-Utskottets Betänkanden. räntans beräkning ä upptagne
Den, som gillar Utskottets förslag, att utförsel-tullen å Aska, rå, af träd eller andra vegetabilier, må bestämmas till 6 sk. 8 rst. pr Lisprd, voterar Ja; den det vill, voterar Nej. Vinner Nej, kommer denna tull å nämnde vara att utsättas till 3 sk. Lisp:d. Sedan voteringen utfallit med 69 Ja och 4,9 Nej, hvarförutan 1 dubbel lapp blifvit casserad, samt Ja, i följd häraf, vunnit; sä har utförsel-tullen å Aska, rå, af träd och andra vegetabilier, blifvit bestämd till 6 sk. 8 rst. pr Lisp:d. Femte Foterings-proposition. Den, sorn vill, att, jemlikt Utskottets förslag, utförsel-tullen å en tunna Ekbark, med ett tullvärde af 2 R:dr, skall bestämmas till 24 sk., voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej, 4 Förstärkta Stals-Ulskoitets Memorial N.o 4°9• Vinner Nej, kommer utförsel-tullen å en tunna Ekbark, med ett tullvärde af i R:dr, att utsättas till 12 sk. Voteringen har utfallit med 87 Ja och 3a Nej; och som Ja sålunda vunnit; så har utförsel-tullen å en tunna Ekbark, med ett tullvärde af 2 R:dr, blifvit bestämd till 24 sk. Sjette Voterings-propositionen , angående utförsel-tullen å Beck i tunnor, och Sjunde D:o, angående utförsel-tullen å Beck i barkar, komma att förfalla, sedan Bonde-Ståndet, med frångående af dess först fattade beslut, biträdt det, hvaruti de öfrige 3:ne Riks-Stånden stannat. Åttonde Voterings-proposition. Den, som gillar Utskottets förslag, att utförsel-tullen för ett Lisp:d oarbetade Ben bestämmes till 4 s^-* voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, skall utförsel-tullen å 1 Lisp:d oarbetade Ben utsättas till 2 sk.
39 med voterings-proposilion. angående det afKonst.-Utsk. uti Meni. •As 4å föreslagna tillägg t. 12 § R. F., att Konungen icke må utan R:ts St:rs samtycke blifva Regerande Furste af utländsk stat. 1 Sept. 1857 26 Sept. 1857 godkändes. 23 Sept. 1857 godkändes. 30 Sept. 1857 godkändes. 30 Sept. 1857 godkändes. Jemför Mern. Jl? 14, 24. 40. med voterings-proposilion. rörande den i Konst.-Utsk Mern. •As 45 föreslagna ändring i 72 § R. F., angående inlösen af R. Jemför Mern. 41 med voterings-proposition. rörande de af Konst.-Utsk. uti Mern. •As 46 föreslagna tillägg i 109 § R. Jemför Mern. 42 med voterings-proposilion. rörande det af Konst.-Utsk. uti Mern. Jemför Mern. Memorialets Memorialets behandling hos Anmärkningar. Datum. Kidd. och Adeln. Presteståndet. Borgareståndet. Bondeståndet. 1 mom. och 28 § R. 0. samt 53 § R. F., ang:de tiden, dels för öfverlemnande af Kongl. Prop. om Statsverkets tillstånd och behof, dels för Utskottsval. 43 med voterings-proposition. rörande det af Konst.-Utsk. uti Mern. JVs 18 framställda förslag till ändring i 76 § R. 0. angående den af Stats-Rådet för dess åtgärder vunna decharge. 1 Sept. 1857 26 Sept. 1857 godkändes. 23 Sept. 1857 godkändes. 30 Sept. 1857 godkändes. 30 Sept. 1857 godkändes Jemför Mern. 44 med volerings-proposilion. rörande det af Konst.-Utsk. uti Mern. J\i 19 föreslagna tillägg t. 59 § R. Jemför Mern. JW 19, 29.
Denna utvickling af grunden för min i fråga ställde behörighet blef af mig uti ytterligare skrifvelse d. 29 Mars Herr Statsrådet och Departementschefen meddelad; och föranleddes deraf Herr Statsrådets d. 22 April 1851 till mig aflåtne skrifvelse af innehåll, att Herr Statsrådet till sitt förra svar funne sig icke böra något vidare tillägga, än att hvarken genom Herr Statsrådets d. 4 Oktober 1850 afgifna yttrande till det Regeringsdepartement*), på hvars hufvudsakliga handläggning ärendet berodde, eller medelst annat i saken af Herr Statsrådet vidtaget eller föranledt förfogande något blifvit tillgjordt, hvarmed kollision kunde anses vara att äfventyra genom lagligt åtal vid domstol emot vederbörande tjenstemän, i händelse jag skulle (inna mig befogad att derom förordna. De fel, jag här ofvan anmärkt uti förvaltningen af ett Regeringsdepartement, har jag ansett vara af den beskaffenhet och vigt, att de icke bordt undgå laga åtal, i fall det hinder för anställande af ett sådant icke mött, att mig veterligen ingen domstol för närvarande finnes, hos hvilken detta åtal kan göras anhängigt, enär öfver Konungens Rådgifvare eller Ledamöter af tillförordnad Regering för begångna embetsfel ej annan domstol är stadgad, än den Riksrätt, hvartill Ansvarighetslagen lika med Grundlagarna hänvisar, men denna emot Konungens Rådgifvare eller Ledamöter af Regering hvarken kan annorlunda anlitas, än efter remiss från Konstitutionsutskott, oller upptager andra mål, än dem som skola efter Ansvarighetslagen dömas. *) Kongl. Departementet för Utrikes ärenden. — 81 — dömas. Detta hinder vållar imedlertid verklig ansvarsfrihet för fel och öfverfrädelser af den art, att desamma, begångna i utöfningen af hvilken annan tjenst sorn helst, äro underkastade lagligt ansvar, och som följaktligen aldraminst borde vara derifrån fredade, när de inträffa i förvaltningen af ett
Då omständigheterna inom något särskildt land der föranleda en tillfällig stegring af penningeräntan, erbjuder andra länders lugna marknad utvägar att afhjelpa bristen; och när förlägenheten åter samtidigt träffar någon större del af handelsverlden, utjemna sig förhållandena snarast i de länder, som ega de lifligasle handelsförbindelserna och icke af sina egna bristfälliga lagar och inrättningar hindras att tillgodogöra sig det bistånd, som, mer eller mindre dyrt, dock alltid står till buds. Vår egen erfarenhet under sednare tiden vitsordar detta. Men den lärer tillika, huru det blef nödigt att för ändamålets vinnande medgifva ett undantag från lagbudet om fix ränta. Här uppträdde likväl staten sjelf med sin kredit, såsom medlare, och räknade icke på annan vinst, än att underlätta den betryckta ställningen. En sådan statens mellankomst, för tillfället påkallad, är dock såsom regel hvarken behöflig eller gagnelig. Hvad staten då uträttade, bör i allmänhet kunna öfverlämnäs åt och ombesörjas genom bankernas och enskildes verksamhet. Ju mera bankförvaltningen, så väl Riksbankens, som de enskildes, bringas i ett med dessa inrättningars ändamål öfverensstämmande skick och, under behöriga kontroller till det allmännas betryggande, lemnäs erforderlig frihet vid sjelfva bankrörelsens bedrifvande, desto lättare skola de ock blifva i tillfälle att uppträda såsom medlare emellan tillgång och behof af penningar, äfven om behofvet stundom måste fyllas från främmande marknad. Dessa operationer, som både gifvas och förtjena namnet af penningehandel, kunna dock aldrig bringas i naturligt tillstånd, med mindre denna handel befrias från den taxa, som påbudet om en viss räntefot innebär, och som, vid en stigande utveckling af penningeoch bankväsendet, mäste finnas icke mindre ändamålslös och skadlig, än de fordna taxorna på vissa andra förnödenheter voro för så väl köpare som säljare. Men icke nog dermed att, under en tryckt penningeställning, ränteaftalets frihet utgör vilkor för bankernas förmåga att uppträda medlande och understödjande; denna frihet innebär tillika och just i följd deraf den på en gång säkraste och för den inhemska rörelsen minst störande utvägen för bankerna att på silfveruttagningen utöfva ett helsosamt inflytande.
Aterremiss i ämnet Dito för Flottans behof angående Ekman, anmärkning rörande Pastorsförslaget till Gothem Electrieitetsmachin, medel för dess underhåll Aterremiss i ämnet . Elementareller Prof-Skolan i Stockholm, anslaget derför Aterremiss i ämnet Elers, Amir. K. Råd, dess lön angående . Elfsborgs Län, om lindring i bevillningen derstädes, (se Bevillning). Embetsverken, föreslagen ändring i deras arbetstid . Embetsoch Tjenstemän, om ansvar för den, som biträder med uppsättande af Testamente, hvilket sedermera befinnes olagligt Enheten för Silf^ermynt angående Aterremiss i ämnet Entomologisk Samling, om inköp af en för Riks-Museum Ersättning för Inqvartering genom bevillning . Ersättningar, Danska Fyringsmedlen under denna titel . Ersättnings ^ocb återbetalnings-frågor Kronan och enskilte emellan angående •f— dito dito Eskilstuna, om en allmän Undervisningsanstalt der Eskilstuna Sntad, om jord till ökadt utrymme derför Aterremiss i ämnet . — om fortsatt arrende af Kungsladugården — om jord tili Begrafningsplats — Kungs-Ladugård, om upplåtande af en plats deri till Lazarett . Eversl arfvingar, om eftergift af påförde bevillningsmedel Aterremiss i ämnet Exereitice-Squadroner, om Underhillssumman för Aterremiss i ämnet . Expeditiontlösen, om dels afskaffande af, dels ändring i Taxan 2 för ; Aterremiss i ämnet vid Landshöfdinge-Embeten angående • £ ** ^ 0 g p Sam > 3 re ca u K w *"0 6J CK». ca O PÖK 2. s Riks-Ståndens Beslut ■IT 5»' E. < Cfc ■O* 5" erci dq BorgareSt. Bondestånd. Expedi - E. Expeditions-Ut skottet, om biträde -vid Corrccturläsning . Expectans-arfnoden, om förhöjning i Anslaget dertill Atcrremiss ... Exportprcemier, för bränvin . .
Billigheten fordrar ostridigt, det Pröfnings-Comités åtgärd, att ålägga beskattning, om den af Kronan, ge-* nom dess Ombud, eller af enskilda öfvers klagas, måste af någon Autoritet pröfvas; men slutföljden, att denna pröfning, för att bibehålla sjelfbeskattningSrrätten okränkt, nödvändigt skall ske af en Comité, soni {likets Ständer utsett, är destomindre rig-, tig, sora det synes enrot vanliga rättsför-, hållanden stridande , att då onekligen så yäl de Comitéer, hvilka ålägga BevilL ningen, som den, åtskillige Taiare velat till upptagande af Bevillnings-tviste-frågor hafva på ofvannämnde sätt organiserad, är o Rikets Ständers Deputerade; Rikets Ständer alltså, om en sådan Comité anta-, ges, genom sina Ombud, både skulle ålägga Revillningen och pröfva de deremot förekommande besvär och anmärkningar, samt således på visst sätt kunna anses för Domare i egen sak. Utskottet har, i Betänkandet N:o nr, anfort, att, i dess tanka, Bcvillninsjf-Utskottctt Utlåtande N.o 35. denna pröfnings-rätt lämpligen kan, hädanefter såsom hittills, utöfvas af Kammar-Rätten, som är en oberoende Domstol_, och Utskottet kan så mycket mindre nu frångå denna sin mening, som Utskottet icke tror det vara öfverensstämmande med Grundlagarna, att Rikets Ständers Justitice-Ombudsman, hvilken äfven är allmän åklagare och Rikets Ständers Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoiret, sorn endast hafva en viss administrations-myndighet 6ig uppdragen, blifva tillagda en Domaremakt, helst en sådan icke synes kunna stå tillsammans dermed, att Ombudsmannen och Fullmägtige vid hvarje Riksdag, genom nytt val, tillsättas.
Härvid lörekommo: l:o, UtskoLLets yttranden, från och med sidan 3 till och med 6: liifo lis; ‘2:o, Utskottets yttrande, angående Herr Rosenbkids, B.y motion om nödvändigheten att, vid bestämmande af afgiflerne å Svensk-Novrske Gonstilers diplomer, rn. m. införa stadgauden, som icke förnärma Konungariket Korriges räll: fordrade ej någon åtgärd; 3;o, med gillande al Utskottets tillstyrkan, sid. 8, lades utlåtandet i denna del ti l harid/ingarUe; 718 Prol.-Utdrag, den 14 Mars 1845. 4 Utskottets tvänne första yttranden, sid. 13, lades till handlingarne, och det tredje bifölls; 7:o, angående 11, 12, 13, 14 och 15 §§: utan afseende å Utskottets första yttrande, sid. 17, vidblef Ståndet sitt förra beslut i detta ämne: Utskottets sednare yttrande, sid. 17, samt hvad Utskottet tillstyrkt, sidd. 18, 19, 21, 22 och 23, blef af Ståndet bifallet; 8:0, Utskottets tillstyrkanden, i anledning af gjorde anmärkningar vid 17 §, blefvo likaledes godkände* Den 14 Mars. Från Iiöglofl. Ridderskaeet och Ader». S. D. Remitterades till (konstitutions-Utskottet Herr ÅkermansFredrik, den 10 dennes e. m. väckte och på bordet lagda samt denna dag nugot förändrade motion, i fråga om utlåtande af en underdånig skrifvelse, hvaruti Rikets Ständer anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes utse och förordna en comité, med uppdrag att innan nästkommande Riksdag uppgöra förslag till National-representalionens ombildning; tillika med de i anledning af denna motion nu afgifne yttranden. S. D.