Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att bo i ett hus bygdt af mursten skulle vara alltför farligt! Därför flyttar man också sin säng långt ifrån skorstenen, hvars murade stenar lätt skulle kunna skakas n e d öfver en. Européerna kunna ju icke undvara sin kakelugnseld; de kunna icke s o m japaneserna nöja sig m e d en gryta full m e d glödande träkol, hvilken står midt uti rummet på det m e d stråmattor beklädda golfvet. Men den värmer endast den närmaste omkretsen. K o l o s e t behöfver man icke vara rädd för; det har så lätt att slippa ut g e n o m de pappersklädda skjutdörrar, hvaraf rummets ytterväggar bestå, ty dessa sluta långt ifrån väl tillsammans. Därför behöfva de japanska husen inga skorstenar, hvilket just gifver Tokio en sådan egendomlig prägel, då man ser staden i fågelperspektiv från » Huset på h ö j d e n ». Då ytterväggarna i en japansk b o n i n g alltid blott bestå af skjutdörrar o c h husen aldrig äro mer än en våning höga, kan man på två sekunder k o m m a ut på gatan, när jordbäfningarna börja, för hvilkas skull husen just äro byggda på det sättet. Européerna kunna icke undvara sin k o m f o r t; de tycka sig hafva tagit tillräcklig hänsyn till jordskalfven, o m de endast b o i trähus, o c h dessa bygga de två våningar h ö g a o c h förse m e d fullkomligt europeisk inredning. Sådant var åtminstone vårt h u s! 276 Endast » Amalien », damernas kvinnliga uppasserska, b o r i själfva huset, där hon har ett litet rum, hvars golf är belagdt m e d en stråmatta, under hvilken finnes en tjock madrass eller stoppning. Detta är hennes säng, när h o n sofver, o c h stol, när hon sitter. H o n får nämligen intet mer än det t o m m a rummet, för själf m e d sig allt annat. Detta » allt annat » ser vid ett flyktigt ögonkast ut s o m en bunt m e d kläder i en vrå, m e n visar sig vid närmare påseende innehålla ett syskrin, matpinne, en liten skål o c h en gryta.
Sovereigns utmyntas efter just det innehåll i fint guld (nemi. efter myntfoten, utan allt afseende på remedium, som en £ Steri. efter nämnde bill motsvarar], Likväl har jag för dem, som kunna vara af en annan tanka, uppgjort ett särskildt alternativ, sorn dock har den olägenheten att fordra betyd-s liga förändringar på plåtarna och således förorsaka tidspillan, § 3 i oftaanförda 2 afd. af 4 art, i i83o års b:coreglemente kan utgå, om 1 § i Utsk:s förslag erhåller den förän dia de redaction, jag här ofvan föreslagit. 3,4) 5 och 6 §§ kunna oförändrade bibehållas, med undantag, att, om Ulsk. skulle godkänna förslagen om förändring i bestämmelserna för rnaximisummorna af de förskott, lånecontoren få begagna för småsedelsvexling, det iakttages i moni, ti) af 6 §. 7 §, såsom innehållande en temporär, redan verkställd åtgärd, kan utgå, Efter öfverläggning med chefen för stereotyperings-anstalten för de delar, som röra sedlarnas text, får jag bifoga mitt förslag till den afd. i btcoreglementet, hvilken skall motsvara den 2tdra i 4 art. af det nu gällande. Förslag till den af deln. i blifvande bancoreglemente, hvilken skall ersätta aldra afd. i arlnf t83o års bancoreglemente. 1 § (motsvarar den i:a i Utsk:s förslag). i:a alternat. a:a alter 11 a t. (för det fall, att K, M. bifaller (för det fall, att K. M. icke beslutet om courantmyntets inbifaller R. St:s beslut om couförande och detsamma vinner rantmyntet) laga kraft)
XJ"d ett dll Yällofl. Borgare-Ståndet ingifvet Memorial, har Herr CommerceRådet Sanlesson anfört, att den fattige Gymnasii och Scholae Ungdomen, från äldre tider tillbaka, haft sig till understöd anslagen en afgift af 6 Ohre på matlaget, som, under namn af Djeknepenningar, utgått, och hvilken afgift vederbörande sjelfve egt att, under kringgående i Socknarne, hopsamla, hvarvid de merendels, genom enskild välvilja, erhållit hvarjehanda andra bidrag dels i Contant, dels och i motvaror, samt öfrige lefnads förnödenheter; Men atty ijjS Statx-Utskottets Betänkanden. 6edan Soknegången blifvit förbjuden, skall ungdomeh kommit att förlora desse särkilde förmåner, hvilka hufvudsakeligen satt dem i tillfälle att fortsätta sine Studier; I anseende hvartill, oell då Djeknepeningarne, genom myntets försämring i sednare tider, blifvit ännu mer otillräcklige för ändamålet, saint härtill kommer, att den nya Schol-ordningen skulle stadga såsom ett vilkor för Barns antagande i Scholor, att de böra styrka sig hafva nödige medel för sitt underhåll derstädes, Herr Coramerce-Rådet hemställt, att ifrågavarande afgift till minst fyradubbelt belopp måtte förhöjas; Deruti flere af Ståndets Ledamöter jemväl instämt. Efter härå erhållen Remiss, får StalsUtskottet upplysa, att Djekne-penningarne, sorn enligt Riksdags-Beslutet den y:de April 1625, äro påbjudne till hjelp och understöd för fattige Schol-Lärare och ScholPiltar, utgöras med 6 Öre af hvarje matlag på Landet.
Riksbokslutskontoret mäste vidkännas vid omslutandet af Kollegii hufvudbok. Anmärkningen i denna del skulle förtjena uppmärksamhet, derest Krigs-kollegii hufvudbok vore den enda af förvaltande verks räkenskaper, som af Riksboksluts-kontoret behöfde omslutas. Men så är icke förhållandet. De förvaltande verkens räkenskaper i allmänhet, likasom landsböckerna, måste i Riksboksluts-kontoret omklädas i nya former, för att kunna till sina hufvudsummor i rikshufvudboken intagas; och äfven 172 — före år 1850, då Krigs-kollegium, med iakttagande af det äldre formuläret, i tolf hufvudböcker redogjorde för hvad nu i en hufvudbok redovisas, blefvo förstnämnde hufvudböcker i Riksboksluts-kontoret med sä kallade omslut försedda. Sa framt dessa omslut, sedan år 1850, verkligen blifvit till antal eller besvärlighet förstorade, måste väl orsaken främst böra sökas deruti, att, med sistnämnda ar, förvaltningen och redovisningen af trettiofem särskilda statsanslag, som förut tillhört Statskontoret att fördela och redovisa, blifvit till Krigs-kollegium öfverflyttade, hvarigenom detta verks uppbörd nu är till belopp mera än fördubblad. Rikets Ständers Revisorer hafva trott sig böra fasta uppmärksamhet dervid, att, bland de i Krigs-kollegii hufvudböcker begagnade ”bokföringstermer”, åtskilliga förekomma, som beteckna både inkomster och utgifter; att vid bokföring af inkomster, ”rubriker”, såsom t. ex. hufvudoch reserv-förråden, Artilleri-regementena, kruttillverkningen, försäljningsmedel samt arrende-, jordskyldsoch tomtöre-medel, kunna anses ”mindre lämpliga, enär sådana i allmänhet böra antyda grunden eller anledningen till medlens debitering”; samt att åter, i afseende å bokförda utgifter, ”angifvaiulet af den fond, hvaraf medlen utgatt, vore föga upplysande, da henämningarne i detta fall företrädesvis borde antyda det ändamål, hvartill utgiften är afsedd.”
Domare ej får sig dermed befatta. I. 402. II. R. 76. B. 655. III. A. 58. P. U. i32. Stjernelds, Ludvig, Friherre, yttrande. IV. a3i. — Samuel Larsson, yttrande. Stjernstolpes, Johan Magnus, yttrande. I. 338. Stjernsvärds, Carl Georg, yttranden. I. 266. 284. Stockholms Barnhus-Inrättning. Se Barnhus-Inrättningen. Krono-Uppbörds-Verk, om befrielse för Staden från allöningens bestridande dervid. V. B. 648. A. 685. — Uppbördsoch Mantals-Commissarier, om afskrifning af en till deras aflöning afdrågen summa. V. B. 65o. A. 689. P. U. 728. Stora Kopparbergs Län, angående betalning för fångskjuts uti. IV. B. 184- A. 352. P. U. 384. E. 548. V3o8. 546. io6 Slrandridare-Boställen på Gottland, om underhållandet af. IV. B. 474* Å. 525. Slrokirchs, von , Henning Adolph, Friherre, yttranden. II. 352. 486. III. i4<> Stråle, KammarRättsRådet, om befrielse för, från ansvarighet för en balance. V. B. 1157. A. 1238. P. U. 1264. E. i34?. Stråles, Carl Fredric, yttranden. I. nZ. 75. 76. II. 535. III. 386. Strömfelts, Hans Fredric, Grefve, yttranden. IV. 529. VI. 37. Ståndens Cantzliers aflöning. Se Aflöning. Städerne, angående medel till befordrande af större sundhet uti. II. 706. III. R. 175. 217. B. 813. V. A. 58.
Att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes från Dess Befallningshafvande i Rikets alla län infordra Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande, N:o 89. uppgifter öfver de bidrag, som af de skjuts-skyldige lemnäs för hålloch reservskjutsens utgörande, samt att dessa bidrag, i stället för att, såsom hitintills, utgöras endast af den jordbrukande klassen, måtte utgå af den ökade inkomstkälla, som den vid denna riksdag ifrågaställda förhöjning i bränvinsbrännings-afgiften kommer att tillskynda landet; och har motionären såsom skäl härför anfört, att rdå det är jordbruket, som i främsta rummet lider af nyssnämnde förderfliga näringsgren, vore det en högst billig fordran, att den å densamma nu förväntade högre beskattningen använda till lindrande af jordbrukets bördor.:: Härjemte har uti särskildt afgifvet yttrande riksdagsmannen Per Erik Andersson från Westmanlands län framställt den åsigt, att skjuts-skyldigheten skulle öfvertagas af entreprenörer, hvilka af statsmedel skulle erhålla ersättning för den kostnad, som icke kunde betäckas genom skjuts-legan, hvilken ej borde bestämmas till högre belopp, än 24 sk. banko pr mil. 2:o Att, derest skjutsning s-besvuret icke kan frän jordbruket skiljas, lättnad i detta besvär mätte beredas. Följande utvägar äro för detta ändamål föreslagne, nemligen: A) Skjutsens ställande på entreprenad, under vilkor, att erforderliga kontanta bidrag för ändamålet utgå länsvis.
Gr. Mörner: Jag kan icke dela Hr Ribbings fruktan alt Kronans lägenheter, i följd af nu gällande utarrenderingssiilt, skola komma i förfallet skick. Jag har här hört (lera förslag till förlängning af arrenden af StatsUtsk. framställas och understödjas, hvilka alla utgått från den grund, att nuvar. arrendatorer af kronolägenheterna skola, oaktadt de efter uppgift erlagt höga arrenden, hafva så förbättrat lägenheterna, att de betydligt tilltagit i värde. Att en arrendator, som utfäster sig att betala ett högt arrende under förhoppning att förbättra lägenheten, skulle sedermera, då han kommit i besittning af arrendet, försämra densamma, innebär en motsägelse, och jag tror icke, alt erfarenheten visat ett sådant förhållande, som Hr Ribbing förutsatt. Jag fortfar i min anhållan om bifall till betänkandet. Hr Ribbing: I afseende på hvad som sist anfördes får jag endast erinra, alt sedan skadan är gjord, är det för sent att hjelpa den. Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:ns betänk. N:o 28 bifölls. Ånyo föredrogs och bifölls Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:ns den 23 dennes på bordet lagda betänk. Nto 29, i anledn. af väckt fråga 0111 statsanslag till inrättande af ett stam-holländeri. På begäran af Hrr Eden hjelm, Gillis, och von Hartmansdorff, A ug., lades ånyo på bordet Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:ns den 23 dennes på bordet lagda betänk. N:o 3o, i anledn. af väckt fråga om understöd af statsmedel till upphjelpande af fisket i Bohusläns skärgård. Då nu ånyo föredrogs Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsktns den 23 dennes på bordet Ingda utlåt. N:o 31, i anledn. af väckt fråga om Landtbruks-academiens indragning m. m., blef samma utlåt, af R. o. Ad. bifallet. Föredrogs ånyo Statssamt Allm.
Ståndet fattat, i anledning af Stats-TJtskottets utlåtande Nto 47, i anledning af Kongl. Majtts nådiga proposition, angående eftergift af kronans rätt till, dana-arf efter enkan B. 11. Sandelin, biel af Ståndet antagen. Den 5 Mars. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S, D. Remitterades till Stats-Utskottet Kongl. Majtts nedannämnde den 1 dennes på bordet lagda nådiga propositioner till Rikets Ständer: lto angående försäljning och utbyte af Christianstads f. d. fästning tillhörande mark; samt Prot.-Utdrag den 5 Mars 1851. 173 2:o angående de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling samt om förändring i nu gällande stadganden, i afseende på indelda räntors och kronotiondes utgörande och de årliga markegångs-prisens bestämmande; tillika med de i anledning af denna nådiga proposition nu afgifne yttranden.
Utskottet har vid granskningen af detta mål väl å ena sidan funnit, att det Protocoll, som i Högvördiga PrestStåndet blifvit hållit den 28 Juni 180g, såsom förbehåll vid Ståndets då gjorda Concessioner, upptager, att Comministrarne ej derigenom måtte med någon för dem ny tunga besväras; men då härvid å andra sidan förekommer, att hvarken uti Kongl. Maj.ts Nådiga KuogärelSe den 6te April 1810, angående jemkningät och förändringar i RiksStåndenS Privilegiet eller uti RiksdagsBeslutet den 2dra derpå föl* jande Maj, något undantag för Commiaisträrne uti den åtagna skjutsningsSkyldigheten. förefinnes, utan deremot uttryckligen förklaras, att Prestbord och Stommar, samt den. Ecclesiastique Jord, som af Innehafvaren. fritt disponeras, till hvilken sistnämnde Glass: Comministrarnes Boställen ostridigt böra räknas, må under krig deltaga i Kronoskjuts! till hälften emot Skatte; Fördenskull och di fiihang till RiksSt. Prat, X217*j8»8, S;dt i'ami’ tär ig i4* 98 B csv. och Ekon. TJtsk.
Maj:t i underdånighet begära: ö) Att Kongl. Maj:ls vederbörande Befallningshafvande, vid de tillfällen då Contraclen med enskilte personer afslutas om UndsättningsSpanmåls anskaffande till större belopp, måtte erhålla föreskrift att skyndsamligen lemna Kongl. Stats-Contoret del af vilkoren vid medlens utlemnande, på det Kongl. Stats-Contoret må tidigare, än först följande år, då Räkenskaperne ingå, erfara hvilka åtgärder blifvit vidtagne. b) b) Att, vid de tillfällen då Undsättnings-Spanmål in natura till Länen lefvereras, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande måtte anbefallas, att hvarje qvartal till Kongl. Stats-Contoret aflemna Summarisk uppgift huru densamma blifvit disponerad. c) Alt, då antingen Undsättnings-Spanmål eller ock penningeförskott i och för samma ändamål till särskilte Församlingar, emot gemensam ansvarighet, utlemnas, behöriga afskrifter af qvittenserne från dessa Församlingar måtte bifogas den redogörelse, som af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande aflemnas. d) Att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande måtte åligga, att till Kongl. Stats-Contoret insända vidimerade afskrifter af alla dylika Borgensförbindelser på samma gång som de i morn. a. omnämnde Contracter aflemnas. * Cliartsc-Skillatse-V erket. Räkenskaperne, granskade i Kongl. Kammar-Rätten för båda åren med anmärkningar, utvisa: Debet. Balance frän föregående året: Uppbörd: Stämpladt Pappers försäljning 386,348: 7.*- 381,022:25.— Influtne medel för sportlerne i Kongl, Maj:ts CanzR Ersättning för maculerade Chartor. Lefverering : från Kongl. Ränte-Kammaren 16,273:20.— 17,845:43. 4. Bal ance till följande året: Balance frän föregående året:
Den x 5 Juni. e. m, Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets, den 8 dennes på bordet lagda, Memorial af den i nästföregående, i anledning af väckt fråga om betalning för Fångskjuts och Krono brefbäring. Upptogs till afgörande Allmänna Besvärs* , och OeconomieUtskottets, sedan den 8 dennes på bordet hvilande, och den 6 nästlidne afgifna, Memorial angående väckt fråga om större frihet att begagna kalkbrott på Gottland. Friherre Cederström, ffacob: OeconomieUtskottet har, i stöd af 90. §• Regeringsformen, sett sig icke kunna upptaga den af Riksdagsmannen från Gottland, Lars Jac olss on Peinarfve, gjorde motion om ändring i den ordning, att hos LandshöfdingeEmbetet behöfva anhålla om tillstånd för att få använda på sina ägor befintlig kalkinylla och kalkstensbrott ■, men då d c mäste vara i stöd af en allmän Författning för Länet, som det öfverklagadeförhållandet uppkommit, så anser jag det åligga Utskottet, att genom HofCanzlerm infordra nödig upplysning om denna Författning, och derefter med Betänkande till Riksens Ständer inkomma , och då uppgifva om Utskottet tilleller afstyrker, att hos Hans Maj:t Konungen i underdånighet anhålla om ändring i närvarande Författning. Då Ridderskapet och Adeln ansåg dessa anmärkningar hindra antagandet af Utskottets Betänkande IV. Den 15 Jun i. e. tit. 353 Betänkande, blef detsamma, af dem beledsa? gadt, till ytterligare utarbetning återförvisadU Upplästes å nyo och biföl lös följande, den 8 dennes på bordet lagda , Betänkanden: 1:0 Från Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet, af den 6 dennes, till svar på Höglofl.
Uti en inom Hedervärda Bonde-Ståndet af Johannes Andersson från Elfsborgs län väckt motion (N:o 130), hvilken blifvit remitterad till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, har anförts, att, sedan i följd af skatteförenklingen besväret att efter markegång uträkna beloppet af en augmentsränta blifvit ganska obetydligt, hvarje år försports klagan både bland rusthållare och augmentsgifvare deröfver, att lösen för den uträkning af en sådan ränta, man behöfde från Landskontoret eller hos Häradsskrifvaren sig förskaffa, hvilken lösen utgjorde en Riksdaler femtio öre, vore obilligt hög; i anledning hvaraf motionären hemställt, “att hvilken välkänd person som helst må ega rättighet att göra sådana uträkningar, och att lösen derför nedsättes från en Riksdaler femtio öre till femtio öre för hvart exemplar.» Så vidt Utskottet har sig bekant, finnes enligt lag icke någon skyldighet, vare sig för rusthållare eller augmentsgifvare, att, för fullgörande af augmentsränteliqviden, å räntebeloppet förskaffa sig uträkning hos embetsmyndighet, hvilket alltså ej behöfver ifrågakomma i andra fall, än då antingen räntan måste hos en tredskande räntegifvare utsökas, eller, hvad som mindre ofta torde inträffa, tvist uppstår i anledning deraf, att räntetagaren fordrar mer än honom tillkommer. I hvilketdera fallet som helst lärer väl den tappande parten böra vidkännas den kostnad, som motparten för bevisande af sin rätt måst vidkännas, och skylla sig sjelf derför. Hvad åter angår beloppet af lösen för ett dylikt bevis, anser Utskottet det ej vara skäl att för ifrågavarande slag afhandlingar göra undantag från hvad gällande expeditionstaxa i detta hänseende bestämmer, helst många andra arter af bevis, som af embetsmyndighet utfärdas, icke för expeditionshafvanden medföra större eller mindre besvär än den omförmälda. Utskottet hemställer således, att berörda motion må lemnäs utan afseende. Stockholm den 27 November 1865. Stockholm, tryckt hos H. Allmänna Besvärsoch Ekon.-Utskottets Betänkande No 7. 1 N:o 7.
Skulle i afseende å hvarje sådan, om jag så får kalla den, oduglig post det ej anses nog att den på grund af gällande föreskrifter beslutas af K. M. som har ansvarige rådgifvare bredvid sig; sä bör det väl tillgå lika med alla afskrifningsfrågor af hvad slag de vara må. Hr von Rosen, Georg Ludv.: Denna fråga syselsalte afd:n inom StalsUtsk. ganska länge, innan Ulsk. slutligen kom till det resultat som af betänk, visar sig. En dylik fråga bar en gång förut förevarit, jag minnes ej räll hvilket är, dä en sådan afskrifning begärdes genom motion af en enskild riksdiman. R. St. beslölo dä afskrifningen, meu dervid förklarade K. M. att, ehuru Han ansäge Sig eDsam berättigad att bevilja afskrifningar eller desamma afslä, så ville dock K. M. för det tillfället, på de skäl som R. St. anfört, äfven å Sin sida bevilja afskrifningen. Med denna skrifvelse hafva R. St. ål nöjt sig ända hitlintills. Man skulle således tro alt R. St. under den förflutna liden bade erkänt, att K. M. ensam bade rättigheten att afskrifva sådana medel som de ifrägavar. Om man nu går lill sjelfva hufvudsaken: böra R. St. eller ej, hafva rättigheten alt bevilja sådana afskrifningar; så tror jag för min del all om afskrifningarne komma att ske i stöd af något gifvet reglemente eller några gifna föreskrifter, de verkställas med mera cnnseqvens af Reaeringen än af R. St.; enär R. St. äro utan all slags ansvarighet, och (enl. hvad jag i detta fall sett det tillgå) afskrifningarne hos dem oftast bero på hvilken som väckt motionen derom. Detta tror jag ej gerna kan hända dä det är Regeringen, som verkställer afskrifningarne, hvilka sedermera underkastas R. St. pröfning.
Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Andersson, Johannes, från Jönköpings län. Motion N:o 119, om förändrad grund för byvägars underhållande. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon. Utsk. Betänk. N:o 2. R. St. underdån. Skrifv. N:o 40. Motion N:o 120, derom, att det pastorsarkiv nu tillhörande exemplar af Svensk Författningssamling och Länsstyrelses allmänna kungörelser måtte utlemnas till ordföranden i kommunalstämma, för att af honom förvaras. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 43 och Mern. R. St. underdån. Skrifv. N:o 46. Motion N:o 121, om eftergift af dana-arf efter pigan Sigrid Nilsdotter till förmån för Hakarps församlings fattigvård. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 31, Mern. N:o 71 och 82. R. St. underdån. Skrifv. N:o 62. Motion N:o 122, om befrielse för torpet Myrbacken inom Bonstorps socken och Mo härad inom Jönköpings län att vidare betala rotevakansafgift. Stats-Utsk. Utlåt. Andersson, Johannes, från Skaraborgs län. Motion N:o 16, om ändring i lagens stadgande i 2 Kap. 1 § Rättegångs-Balken, angående tiden för hållande af häradsting. Lag-Utsk. Betänk. N:o 15 och Mern. N:o 46. R. St. underdån. Skrifv. N:o 55. Motion N:o 44, om ändring i Kongl. Förordningen den 21 December 1857, om egors fredande mot skada af annans hemdjur samt om stäng selskyldighet. 5 Andersson, Johannes, från Skaraborgs län. Motion N:o 165, att yngling, Söm genotngått fem klasser af allmänt elementarläroverk, måtte från beväringsskyldighet befrias. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk.
Angående den sökla afskrifningen har Banko-diskont-direklionen anfört, all, ehuru, såsom förut är nämnd!, sysslomannen i Lindbergs konkursmassa intyga!, det annan tillgång för borgenärerne icke finnes än den af Lindberg anvisade årliga andel af hans pension såsom f. d. tjensteman i Riksgälds-kontoret samt under sådant förhållande en längre tid visserligen erfordrades innan Diskont-verkets fordran kunde blifva slutligen godlajord; likväl och då en tillgång, om än obetydlig i förhållande till skulden, funnes, och enär Lindberg ej förebringat någon upplysning om sin ekonomiska ställning till ledning för omdömet, om och i hvad mån han i öfrigt vore i tillfälle att sina förbindelser framdeles fullgöra, ansåge Direktionen sig sakna giltig anledning att å ansökningen till styrka bifall. Då emellertid ifrågavarande redan år 1832 förfallna lån numera äro till kapitalen fullt betalda, samt Lindberg, som 3:ne särskilda gänger gjort konkurs, enligt sys slomannens i den sednaste konkursen meddeldta intyg, befinner sig i torftiga vilkor utan annan tillgång, än den förr omnämnda pensionen, af hvilken Lindberg till borgenärerne godvilligt afstått 100 R:dr årligen, hvarförutan någon vidare utdelning frän denna konkursmassa icke skulle varit att erhålla, har Utskottet ansett billigheten tala derför, att den sökta eftergiften beviljas och får alltså vördsamt tillstyrka, att ofvanberörde öfverränte-skuld, utgörande 309 R:dr 19 sk. 2 r:st. B:ko, måtte utur räkenskaperna få afskrifvas. Stockholm den 4 Maj 1857. B<h. tilt n st Pro'. Sam! ! Afd. W 11 itp,. STOCKHOLM, tryckt hot J. W. Lundberg, ISST. Ilanko-Utskoltits Utlåtande M 33. Alik. till Ex^.-Ulsk. d. 2 Juni 1857, kl. 2 e. m. Utlåtande öfver vädtla motioner om tilla else för Riksgälds-kontoret att kunna få begagna sill kreditiv ä Banken äfven ander instundande Juli odi Augusti månader.