Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Flertalet af de inom representationen uttalade åsigter i frågan går nemligen derpå ut, att den påstådda kärleken till slägtjord i allmänhet icke gifver sig tillkänna i andra fall än när jorden är såld till underpris, men att denna kärlek äfven då nästan alltid finnes beredvillig att eftergifva sina anspråk för en penninge-ersättning, — att det således i de flesta fall endast är för tillfredsställande af egennytta och vinstbegär, som bördsrätten utöfvas, — att jordbrukets utveckling i betänklig mån hämmas genom den osäkerhet i egendomsbesittning, som bördsrättens tillvaro förorsakar, — att denna lagstiftning äfven förnärmar arfvejords-ägarens rätt, i händelse han finner sig nödsakad att sälja jorden, enär det dervid alltid är svårt, ofta rent af omöjligt, att få jorden såld för sitt fulla värde, helst då försäljningen måste ske på exekutiv auktion, — samt att hela institutionen således är förderflig i statsekonomiskt hänseende, likasom den i öfrigt verkar demoraliserande för nationen. Likaledes har det blifvit erinradt, att en likartad förkastelsedom öfver bördsrätten uttalades redan år 1827 af en bland rikets Ofverrätter samt ett par decennier sednare af Lagberedningen, ehuru dermed icke vore förnekadt, att bördsrättens utöfvande någon enda gång ännu, i en eller annan landsort, möjligen kunde härflyta från den ursprungliga grunden derför, eller verklig kärlek för slägtjord; men att en institution, som vore skadlig för största delen af riket, väl icke kunde försvaras dermed att den ännu ansåges rättvis af nå i ^ gra få eller af minoriteten, minst i detta fall, då institutionen vore till sin grund helt och hållet rättsvidrig. Utskottet har således funnit sig böra föreslå upphäfvande af hela bördsinstitutionen, derför, såsom redan blifvit antydt, Utskottet anser sig äga stöd ej mindre i Borgare-Ståndets redan fattade beslut i ämnet, än äfven i de åsigter, som under diskussionerna inom Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet hos pluraliteten af talare yppats.
13 att förekomma sådan skada, efter motionärens åsigt nödvändigt att ändra nyssnämnde § sålunda: »Har någons kreatur på annans egor olofligen inkommit, och kan det styrkas, att vållandet dertill ej ligger den till last, som kreaturen tillhör, vare han saklös.» Utskottet, som medger, att de af motionären uttalade grundsattser äro riktiga, då fråga är om bestämmande i kriminelt hänseende af påföljden för en försummelse eller ett fel, i enlighet hvarmed också all fråga om böter för den kreatursegare, hvarom denna § handlar, förfallit, men anser samma grundsattser sakna betydelse vid afgörandet af förevarande fråga, hvilken endast angår rätt till skadestånd, är till följd deraf ock af olika mening med motionären beträffande principenligheten och billigheten af ofvan omförmälda stadgande. Den 25 § medgifver, att den, som finner kreatur olofligen inkommet på sina egor, må det intaga; och följande § stadgar, att egare af sådant kreatur ej har rätt att det återfå, innan han antingen i lösen derför utgilvit beloppet af skadeersättningen och kostnaden för kreaturets vård och underhåll, eller ock derför ställt full pant eller borgen. Denna panträtt är i full öfverensstämmelse med hvad lagen för många andra härmed jemförliga förhållanden stadgar. Men från sjelfva begreppet af en sådan sakrätt är det oskiljaktigt, att innehafvare!! måste kunna hålla sig till sjelfva föremålet derför för utbekommande af sin fordran. Billighetsskäl, om de förefunnes, måste härför vika, helst som de vanligen äro mindre säkra eller lika för alla förekommande fall.
Dessutom anser Utskottet, att det verksammaste korrektivet mot missbruket af cigarrökning just skulle komma att vinnas deiigenom, att icke mindre än 3 stycken cigarrer finge på en gång försäljas, emedan det i sådant fall ej blefve så lätt för hvar och en, som hade en eller två skillingar, att skaffa sig en cigarr. Den deremot, som ej har utväg att på en gång köpa 3 cigarrer, bör helt visst kunna undvara njutningen af cigarrökning. Slutligen torde ock invändas, att för slaget, om det blefve lag, skulle komma att eluderas sålunda, att förbrukaren, sedan han skaffat sig en stämplad låda och användt dess innehåll, komme att, vid inträffande nytt behof, direkte från tobaksfabrikanten förse sig med cigarrer, hvilka, för att förtaga misstankan om ett sådant underslef, kunde inläggas i den förr begagnade stämplade lådan; men, utom det att det väl är att förmoda, att tobaksfabrikanternc i riket äro månare om sitt anseende, än att de skulle vilja befordra ett slikt underslef, lärer bevisning om en sådan olaga handel icke vara svårare att åstadkomma än dylik bevisning i andra fall, och Utskottet har dessutom, till förekommande af lagöfverträdelse i nämnda hänseende föreslagit ett temligen betydligt straff för en sådan förbrytelse. Ehuru så kallade cigarretter, hvilka bestå af karfvad tobak, innesluten i en pappershylsa, rätteligen icke aro alt hänföra till cigarrer, har Utskottet likväl, enär Utskottets förslag, derest det antoges, skulle kunna sålunda kringgås, att verkliga cigarrer försågos med en sådan pappershylsa och derefter utgåfvos för cigarretter, ansett nödigt föreslå att hvad om cigarrer stadgas, äfven må gälla om si kallade cigarretter.
Anslagssuman utgör 900,000 R:dr, hvaraf 214,820 R:dr 30 sk. 1 r:st hittills äro utbetalda. enligt 42 § för compleltering och förökande af Bevärings-manskapets Reserv-förråd, återstoden af anslagen 30,407:11. 2. för Carlsborgs och Carlstens fästningsbjggn ader sa m t befästnings-arbetena vid inloppen till Stockholm och Carlskrona j återstoden af anslagen 140,000: 70.407: il. 2, enligt 43 §, för B åkoch Fyrings-väsendet samt Dockbyggnaden i Carlskrona, dito 73,333:16. — enligt 44 §, för upprensnings-arbeten i Råneå, Luleå och Piteå elfvar, i afräkning å härtill anslagne 15,000 R:dr . 8,650: —- för Kodjupets upprensning, återstoden. . 14,666:32. för hamnbyggnaden vid CimbritsTransport 23,316: 32. 379,180: 37. 6.1,616,826: 1. 1. hamn Stats-U t skottets Memorial, N.-o 3. i 7 Transport 23,316: 32» 379,180: 31.6.1,616,826: 1. 1. hamn, återstoden at anslagssumman 5,000: — för hamnbyggnaden vid Wisby 10,000: — Anslaget härtill utgör 79,000 R;dr och utbetaluingarne 40,000 „ 38,316:32.
Ridderskapet och Adelns PIsuuw den 27 September 1809. S. D. Blef hos Ridderskapet och Adela till afgörande uptagit Allmänna Belwärs - och EconomieUtskottets den ly sistledne upläste och pä dordet lagde Betänkande af den öppnande mellan Wenern och östersjön t och fann Rid, derskapct och A^eln sig bö-a till hwad Utskottet i afse» ende pä detta Riksgagncligg företag tilftyrkt, lemna sitt fullkomliga bilull; homrom de öfrige Respective Ständen skulle genom Utdrag af Protocollct wänligen underrättas, vt tupra. Utdrag af Protokollet, hället i Höglofl. Ridderffapets och Adelns plenum d. 27 September 1809. S. D. Lät Höglofl. Ridderskapet och Adeln sig ä nyo föredragas Banco-Utskottets den 22 sistledne upläste och pä bordet lagde Protocolls-Utdrag af d.is dennes, innehällande anmärkningar deröfwer, aktBan, co-Fullmägtige nästledit är tillätit det cn Summa af närmare 200,000 R:dr skulle säsom extra biträdcs-län ät Äbo Oiscont-Contoir, af Riks-Viscontrvcrket, fä utgä, samt att af Fullmägtige en summa af 66 R:dr g 2 tz. blifwit säsom sammanffottS-medcl till en Allmän Fattig, wärds-Jnrättning för Hufwudftadens af Banquens andel i Oilcont-rcvenöttn aflemnad; ä hwilken senare sum, ma likiväl Utskottet afskrifning tilstyrker: och besiöt Ridderskapet och Adeln anmoda Banco-Utskottet, att öfwer besa bägge penningc-dispositioner infordra Banco, Full - 10Z0 Den ZO September. Fullmägtiges utlätandc och med detsamma till Riksens Ständer inkomma. Ot tuprn.
"In8läminailde till alla delar uli de skäl, Leneral-^djulanlen tor ^rilleeil full8tändiAl ulveelrlat för virllaAande af denna re^lermA ined iudeldta ^rmeena vaslenöfninAar, Ilvarvid nödiA lillöliuiiiA i Itxöreiee-8rsuadron8- analaAel blifvit ealeulerad lill 20,768 la:dr 16 8li., oell n)tl anslaA för indeldla Iilfanteriel8 Iilstruelio!l8-6omslgAnier lill 81,370 ll:dr, för är ralinadl, Ilvarefter Läledea ateralar, 8g80in n^ll af 8lal8medel erfoi dei liAl an8>aA för de öfriga vasZenöfninAarne, 35,35a lä:dr 6 8li. c) r., an8er laA iniA ielle larinna iind^L alt i underdäni^llel llöin8lalia, det Itder8 k.o -Al. I^lajrt täelit68 ofvaililerörde flelojl^, med lillaAA al vlleiliAare omllrinA 1 o,ooo k:dr, 80m för en nödiA an3edd IiÖAre laerälininA af marcli6-s>o,lio»erna, Ln 80m uli de fö>8l u^jlA^orda ealeulerna infäll, ei kordra8, af Idiliel8 8ländsr nu i Räder ä8lrg, med en rund summ» af 97,000: — —" Iransport 97,000: deviljade tillödning i an8laget för Leväringsmansda^ets exereme, uslsigär det8am°. ina nu till 80,000 fi:dr ärligen.
Biskoparne hafva såsom andra rest med skjuts; och jag fäster synnerlig vigt uppå, att Biskoparne måste, så mycket som möjligt, under serskilda tider besöka stiftets serskilda delar, emedan de derigenom utöfva det hufvudsakligaste inflytandet på handhafvandet af religionsoch skolväsendet, samt i öfrigt erhålla behöflig kännedom rörande tillståndet inom församlingarne. Samma talare har äfven anställt en jemförelse uti förev:de fall med de högsta embetsmännen inom öfrige administrationsgrenar och omnämnt landshöfdingarne, för hvilka lönen skulle vara bestämd till 9.0 0 0 rdr. Detta är dock icke rätta förhållandet, ty, som vi veta, blefvo deras löner, genom löneregleringen af år 1837, bestämda till 5.000 rdr bko, ehuru undantagsvis för dem i Götheborg och Malmö något högre, men för vissa andra åter lägre. Man måste emellertid ihågkomma, att en väsendtlig del af deras löner består af jord, och att afkastningen af denna icke till sitt fulla värde ingår i det belopp, hvartill indelningsliafvarens lön vid regleringen blifvit antagen. Häraf har blifvit en följd, att flere landshöfdingar tjena för samma belopp, som för Biskoparne i medeltal är föreslaget, och hvilket, efter min öfvertygelse, icke är mer än som erfordras om de skola kunna föra ett temligen gästfritt, ehuru tarfligt lif, och hafva tillfälle att göra de utgifter, som med tjensten äro förenade. Detta gäller om biskopslönerna i allmänhet.
För verkställigheten af berörde i motsatt fall, enligt Grundlagens föreskrift, erforderliga omröstning, får Utskottet alltså föreslå följande Voterings-proposition: Den, som, i likhet med Borgareoch Bonde-Stånden, bifaller de af Stats-Utskoltet, i dess Utlåtanden N:ris 355 och /\ii, framställda förslag, alt tull-, salu-accisoch bränvins-bevillnings-medlen samt den bland Siats-verkets behålina inkomster beräknade andel af postmedlen skola, på det sätt 4 Stats-Utskottets Utlåtande, N.o 44$" samt med de vilkor och iagttaganden, Utskottet föreslagit, från och med nästkommande år 1842, till Riksgälds-Contoiret inlevereras, voterar Ja; Den, det ej vill, Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit de af Utskottet i berörde hänseende framställda förslag. Stockholm den 23 Februari i84,i. Reservation Af Herr Biskopen Hedren: ”Då denna fråga står i ett bestämdt sammanhang med 64 §• Regerings-Formen och således icke utan Rikets Ständers samfälda beslut och Konungens dertill gifna bifall lärer kunna afgöras, så måste den, i närvarande fall, då två Stånd stannat emot två> anses förfallen och sålunda icke vara föremål för någon ytterligare votering, helst 66 och 6g §§. Regerings-Formen icke synas härvid kunna tillämpas.” Uti; denna reservation instämde Herr Prosten Stenhammar. Atil. till Exp. Utsk. den 25 Febr. 1841, kl. 2’ e, m. (Utlåtande} i anledning af väckt fråga om ett Låne-understöd för återuppbyggandet af en genom vådeld förstörd bro öfver Nissa-ån. (fRgs Afd.> Sedan Kongl; Maj:t, under den 29 Augusti sistl. år, förklarat
Utlåtande, i anledning af väclct motion, om arfvodentill Städernas HädhusHätter för deras befattning med Tullmai. (IL A.) Sedan Kongl. Maj:t, med anledning af Rikets Ständers vid i8a3 års Riksdag aflåtne underdåniga Skrifvelse, genom Kungörelse af den 7 Maji 1831 , i Nåder förorduat, att Sjötulls-Rätterne skulle upphöra, och de åligganden, hvilka tillhört dessa Domstolar, öfverflyttas på Rådhus-Rätterne, bär Herr Bruse, J. P., uti en inom Borgare-Ståndet väckt, och derifrån till Stals-Ulskoltet remitterad motion, hemställt, att, då, genom denna öfverflyttning, göromålen inom Rådhus-Rätterne, hvilkas egentliga bestämmelse vore att behandla Städernas politie och oeconomie samt sådane tvisteöch brottmål, sorn på Städernes område uppkomma, så betydligen ökats, att Domstols-Ledamöterne, hvilka, serdeles i de mindre Släderne, icke äro bättre lottade, än att de för sin utkomst mäste sysselsätta sig med andre vrken och binäringar, i följd af tilltagande Domaregöromål, nu derifrån förhindras, — Städernes IVifagistrater, såsom ersättning för deras möda med Tullmåls handläggande, hädanefter antingen måtte förklaras berättigade, att, med åtnjutande af en lika förmon, som för Magistraterne stadgas, uti KgL Reglementet för Dykerioch Bergnings-Compagniet af den 22 December 180a, nemligen a procents provision af försäljningssumman utaf bergade varor, få verkställa försäljningen af förbrutet dömdt gods, eller ock att, i händelse detta förslag ej skulle finnas lämpligt, Rådhus-Rätterne mätte tillerkännas ett årligt arfvode, att af Tullraedlen utgå, och hvars belopp 4 Stats-Utslottets Utlåtande N:o 121. börtie på Kongl. Maj:ts serskilda Nådiga pröfning få ankomma, och bestämmas med hänsigt till antalet och beskaffenheten af de Tullmål, RådhusRätterne för hvarje år varit föranlåtne handlägga.
Ytterligare Utlåtande, VII 2. s 564—* 107 57 f, förkast, af BorgareStåndet, IX s 478, af BondeStåndet, IX s 47.Q* Förlust, om yppad, på Fastighetslån i Götheborg och Carlshamn. BancoUtskottets Betänkande, VI 1. s 82 — öp, bif. af BorgareStåndet, IX s 121, af PresteStåndet, IX s 129. FörmyndareKammare, om inrättande af, i alla Rikets Provinser. Se Låntagare, om äfventyret för Banken. Förmyndares, om, frikallelse från skyldigheten att öka Myndlingars Capital. Motion, remitt. lill Lagutskottet, lis ii3a. Utskottets Betänkande, VII 1. s i5 — 18, återrem. af PresteStåndet, IX s 89, bif. af BondeStåndet, IX s 96, af BorgareStåudet, IX s io3, af Adeln, IX s 1 14. Ytterligare Utlåtande, VII 1. s 554 —' 558, bif. af PresteStåndet, IX s 4 IO> lagdt till Hancllingarne af BorgareStåndet, IX S yfll. Förskott till kostnader vid Chartte Sigillatae hvitstämpling, II s 435. till expenser, II s 43*3. — från LänsRänterierne oliqviderade, II s 18, 19. StatsContoirets förklaring deröfver, II s 3i, 32. Förslag till civiloch militaire-tjenster, om stadgande af vissa Föreskrifter, som böra iagttagas vid upprättande af; Ekon.
Den väg, hvarpå den önskvärda förändringen, prebende-församlingarnes förseende med egna kyrkoherdar, skall kunna uppnås, synes mig derföre leda genom konsistoriernas omorganisation, och hvilken äfven af åtskilliga andra skäl synes i hög grad önskvärd. På det att likväl denna förändring, då den i öfrigt hinner blifva beredd, måtte möta minsta möjliga binder, och då ett sådant lätt kunde uppstå genom de vid elementar-läroverken anställde lärarnes verkliga rätt eller genom häfd kraftvunna anspråk att hvar i sin ordning komma i åtnjutande af inkomsterna från ett prebende-pastorat, så vågar jag, för min del, vördsamligen föreslå Rikets Ständer, att vid beviljandet af den föreslagna löne-förhöjningen för elementar-läroverkens lärare föreskrifva det vilkor, att hvar och en lärare, som hädanefter erhåller ny fullmakt på en lärare-befattning, dermed icke erhåller ovilkorlig rätt att framdeles i tur få tillträda prebende-pastorat, utan Stals-Utskotlels Utlåtande M 148. (Fortsättn.) 63 utan bör i detta hänseende underkasta sig de anordningar, som kunna blifva en följd af konsistoriernas möjligen blifvande omreglering.» Häruti instämde Herrar Gripensvärd, J. 0. och v. Printzencreutz, B. W. af Biskop Annerstedt samt Prostarne Tellbom och Berlin: angående föreslaget, men af Utskottet underkändt, vilkor, att den, sorn hädanefter blifver lärare vid något af Rikets elementar-läroverk samt vill tillgodonjuta löne-förhöjning, skall afsäga sig rättighet att för tjenstgöringen vid läroverket tillgodonjuta presterlig tjensteårs-beräkning. af Herr Henschen: angående föreslaget, men af Utskottet underkändt, vilkor, att de till skolstaten anslagna räntor och tionde skulle vid tillträdandet af löne-förhöjning till statsverket indragas. af Herr Hörnstein.
Så vidt kändt är, utgöras de af godsen till säterierne Borreby och Björnstorp, Boserups gods samt högst 10 byar i Färs och Frosta härader. Tab. Litt. v. Angående statsbidragen från länet meddelas upplysning i tab. Litt. V å följande sida. Tab. Litt. x. I fråga om beloppet af kommunalutskylder meddelas från Luggude, Onsjö och Rönnebergs häraders fög deri uppgift i Tab. Litt. X å sidan 24. Kostnaden för rustning uppgifves för hvarje rusthåll i medeltal till 233 R:dr 33 öre och för rotering på hvarje rothåll till 100 R:dr årligen. För öfrigt saknas uppgifter från landet i detta ämne. De upplysningar, som från städerne inkommit rörande kommunalskatter, äro följande: Tab. Litt. y. Från staden Malmö har meddelats tab. Litt. Y sid. 24. Från staden Lund saknas alla uppgifter i ämnet med undantag af upplysning om stadens fattigskatt, hvarom handlas i nästföljande afdelning. Enligt Drätselkommissionens i Landskrona hufvudbok för år 1860, hade staden för samma år följande: Inkomster. Hamn-, brooch vågmedel R:dr R:mt 15,449: 45, Tolagsersättning » 15,829: 3, Jordskyld eller arrenden för stadens utarrenderade jordar » 24,022: 83, Uttaxerade skatter » 12,072: 63, Utskänkningsoch minuteringsafgift » 6,772: 83, Diverse » 2,862: 29. Summa R:dr R:mt 77,009: 06. Malmöhus län. Statsoch Kommunalutskylder. 23 Utgifter. Aflöningar till einbetsoch tjenstemän R:dr R:mt 12,837: 48, Räntor å upplånte kapitaler Kostnader i och för hamnen Fattigvården Diverse, såsom väglagning, gatuläggning och andra löpande utgifter m. m. Summa R:dr R:mt 77,009: 06.
Commerce-Collegium sålunda upplyst, och då Utskottet inhemtat, atL Kongl. Collegium, genom ett den 9 December nästlidet år aflåtet Circulaire till Kongl. Maj:ls vederbörande Befallningshafvande samt Magistrater och Hall-Rätter, icke allenast förständigat dem om ett mera noggrant iakttagande af föreskrifterne b dittills gällande författningar i afseende på fabrikaternes värdeberäkning, utan jemväl, rörande klädestillverkningen specielt, uppgifvit nya grunder för vinnande af likhet i denna beräkning; ' anser Utskottet förevarande anmärkning af Revisorerne numera icke fordra någon åtgärd. §• 5. Siats-Utskottets Utlåtande N.-o 168. 9 §.5. Rörande beviljande af anstånd med Capital-afbetalningar ii de s<l kallade Förlags-Län. Då, enligt Kongl. Brefvet den 9 December 1818, af Manufactur-Discontens tillgångar får användas ett belopp af 200,000 R:dr till forlags-, eller så kallade stående lån, hvilka vanligtvis meddelas på 6 års tid emot 4 procents ränta samt förbindelse alt under de 3 sista åren på capitalel årligen afbetala en tredjedel, skulle en årlig Låne-tillgång af omkring 33,000 R:dr å denna förlagsfond vara alt påräkna; men då nämnde tillgång ytterligare nedsätles genom anstånd med capital-afbetalningar, som icke sällan medgifvas låntagare, hvaraf åter följden blir, alt utsigten för de nya lånlagarne, att komma i åtnjutande af de dem beviljade förlagslån, allt mera inskränkes, hafva 183a års Revisorer, åt detta ämne påkallat uppmärksamhet. UtskolLct linner ock nyss anmärkte förhållande vara af beskaffenhet, att rättelse derutinnan för framtiden är norlig.
Höga uppmärksamhet på behofvet af förhöjd aflöning för nuvarande Place-Majorens i Malmö efterträdare i den mån inkomsterne vid tjernsten förringades genom borttagande efter hand af de för densamma från ålder afsedda löneförmånér, än ock, med lemnad upplysning derom, att den till ofvannämnde tvenne gators sammanbindande erforderliga tomten N:ris 1, och 2. nu vore, emot ett årligt arrende af 10 R:dr 31 sk 8 r:st. B:ko och på sex månaders uppsägning, till enskild person uthyrd, underdånigst hemställt, det måtte staden Malmö förpligtas att allt framgent utgifva ersättning för så väl nyssberörda, till Ivollegii Fortifications-afdelning ingående .arrende belopp, som äfven den inkomst vissa tjenstemän för det närvarande hemta af det till promenadplatsens förlängning afsedda jordstycket N:o 3. Genom hvad i ärendet förekommit har Kongl. Maj:t funnit det vara ådaga lagdt, att den kronans mark, om hvars afstående till staden Malmö underdånig anhållan nu af dess Äldste blifvit gjord, är för de uppgifna ändamålens vinnande verkligen behöflig, och vill derföre härmed i Nåder föreslå Rikets Ständer att medgifva, det samma mark, eller här ofvan närmare betecknade 5 jordstycken må, jemte genvägen från hamnen till Malmö f. d. citadell, den sednare dock med den af Krigs-kollegium föreslagna inskränkning, till staden Malmö upplåtas under dervid fästadt förbehåll, att staden, från den tid, då den af de särskilda jordstyckena kommer i besittning, och sedermera allt framgent årligen i behörig ordning utgifver ersättning för de deraf nu till vederbörande ingående) arrende-afgifter och öfriga inkomster. 14 Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, N:o ää. De till ärendet hörande handlingar skola varda öfverlemnade till det Rikets Ständers Utskott, sorn med handläggningen deraf kommer att taga befattning. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra.
Af Herr Wallenberg (N:o 115), om anslag till tvänne nya lärare vid Hudiksvalls lärdomsskola. Remitterades till Stats-Utskottet. Af Herr Wallenberg (N:o 116), angående en pensions-stat för Svenska kofferdimatros er. Remitterades, jemte ett yttrande af Herr P. Berg, till Stats-Utskottet. Af Herr Wahlund (N:o 117), angående en jernvägs-anläggning i Ostra Wermland. Remitterades till Stats-Utskottet. Af Herr Berger (^N:o 119), angående upphäfvandet af nu gällande jernvräkeri-förordning den 17 Maj 1814, i alla de delar, som rora den egentliga jernvräkningen. Remitterades, jemtö' Herr Schivans yttrande, till Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskottet. Af Herr Rinman (N:o 120), angående åtgärd för att bereda ett förslag till stadgar för Notari! public! Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. Ocb af Herr Billström (N:o 121), angående förändring i vilkoren för ett beviljadt lån af staten till Sölfvitsborgs hamnanläggning. Remitterades till Stats-Utskottet. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogos och remitterades till nedannämnde Utskott följande motioner, nemligen till: Stats-Utskottet: l:o Johannes Nilssons, från Malmöhus län, om anläggande af jernvägar i riket; 2:o Bengt Gudmundssons, från Hallands län, om rättighet till skatteköp af Halländska kyrkohemmanen; 3:o Tobias Linds, från Götheborgs och Bohus län, om rättighet till skatteköp af mensal-hemman i Bohus län; jemte i ämnet afgifne yttranden; 4:o Lars Anderssons, från Getleborgs län, om anslag af 100,000
Sammanräknade beloppet af alla i Länet belägne RusthållsSianimars och Augmenters för rustningen anslagne räntor, utgör, elter medeltalet af de ifrågavarande fem årens markegångspris, 20,400 R:dr årligen. Vid den tid allmänna Bevärings-skyldighetcn först infördes, utgjorde årliga antalet af Bevärings-skyldige Ynglingar per medium iSaS, och af lill krigstjenst approberade 961; Men, med folkmängdens tilltagande, har Beväringsmanskapets antal äfven ökats, så att det under nu ifrågavarande qvinqvennium utgjorde årligen 2,213, deraf 1,062 approberade. Den kostnad Länet får vidkännas i och 37 för Beväringsskyldigheten hav hittills icke varit, och är icke eller nu, upptagen uti Statistiska Tabellerne, i saknad af föreskrift derom; Dock torde här böra anmärkas, att samme kostnad kan approximativt beräknas till värdet af 2 dagsverken per man i och för Bevärings-mönslringarne, således, för 2,210 man ä 16 Skill, dagen, B:dr 1,47^: 16 — saint halfva värdet af 16 dagsverken per man i och för den approberade Styrkans öfningsmöten; följaktligen för 1,062 man, ä 8 Skill, dagsverket 2,832: eller tillhopa årligen B:dr 4*207: 16 — Clereciets aflöning ingår endast till så vidt i Statistiske Tabellerne, sorn den af skattdragande hemman, inrättningar, näringar och personer serskildt och årligen utbetalas. 1 sådan del rättar den sig merendels efter tiondesättning och gamla eller nya öfverenskommelser, som dels äro af Kongl. Maj:t stadfästade för viss tid, dels ock i allmänhet allenast gälla för den lönade Prästmannens tjenstetid.