Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sparre begärt votering, samt R. o. Ad., uppå Hr Gr:s o. Landtm:s framställning, antagit afslag å Betänk:t till kontra-propos. vid den blifvande voteringen, uppsattes och justerades folj:de voter:s-propos.: »Den som anser Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänk. N:o 43, i aril. af väckt motion ang:de meddelande af föreskrifter i afseende på sättet för postdiligensers förskaffande böra till Utsk:t återremitteras, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, afslår R. o. Ad. ifrågavide Betänk.» Sedermera företogs voteringen och befunnos, vid dess slut, rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 112. Nej — 19. Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 24 dennes bordlagde Utlåtrn: N:o 39, ang:de regleringen af utgifterna under riksstatens andra hufvudtitel; och N:o 40, ang:de regleringen af utgifterna under riksstatens tredje hufvudtitel. Föredrogs och bifölls Stats-Utsk:ts den 24 dennes bordlagde Utlåt. N:o 41, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. ang:de statspension åt Öfversten m. m. Frih. Nils Ericson. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 24 dennes bordlagde Betänk. N:o 44, i ani. af väckta motioner om åtgärders vidtagande med afseende å grindars uppförande öfver allmänna vägar. Föredrogs och bifölls Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 24 dennes bordlagde Betänk. N:o 45, i ani. af väckt motion derom, att Lif-regementets husarkorps måtte till en del ställas på vakans.
I afseende på Skenninge elementarläroverks räkenskap har förekommit, att då bevillningsprocent efter fem för hundrade skolat afföras för 24 R:dr ränta, afdragits 4 R:dr 50 öre, och för 4 R:dr 50 öre ränta sådan bevillningsprocent beräknats till 1 R:dr 13 öre; hvarförutan vid räkenskapen saknas såväl låneräkning som ock den i ofvanåbéropade Kongl, cirkulärbref den 17 September 1856 påbjudna förteckning å de gåfvobref eller testamentariska dispositioner, hvarpå Schenmarkska och Storkska stipendie-fonderna sig grunda. — 221 — Konsistorium i Skara. Af denna, i Kongl. Kammar-rätten med anmärkningar granskade räkenskap, inhemtas följande förhållande med inkomster och utgifter: Debet. Balans från år 1858: Tillgångar: Uppbörd: Balans till år 1860: Skuld: Konsistorinm: Byggnadskassan 11,000: — Skara elementarläroverk : Premieoch fattigkassan 13: 97. Mariestads elementarläroverk: Alingsås elementarläroverk: Balans från år 1858: Skuld: Konsistorium 19,100: — Skara elementarläroverk 79: 49. * Utgifter: Fordringar. Summa. Tillgångar: Skara elemectarläro^ verk: Kontant Utlånta behållning. medel. Fordringar. Summa. Mariestads elementarläroverk : Norin-Salmeniska donationsfonden Transport: 228,425: 49/ — 224 — Lidköpings elementarläroverk : Egna kassan Premieoch fattigkassan Terminsafgiftsdito Donationsmedel Utlånta medel. Af sistlidet års Revisorer erinrades, bland annat, vid räkenskapen för Lidköpings elementarläroverk, att relation öfver de till denna läroanstalt donerade medel saknades.
För att i underdånighet kunna upplysa, på hvilken grund Uppbörds Commissarierne i Stockholm iner, än Uppbörds-betjeningen i Rikets alla öfriga Städer , kommit att aflönas af Kronan, samt dessa löners beskaffenhet och sättet, hvarpå de utgått, efter som dessa Uönings-utgifter icke äro påförde Rikets Stat , har Stats-Beredningen , till hvars utlåtande Herr Grefvens och Öfver-Ståthåilarens förenämnde underdåniga Skrifvelse blifvit i Nåder remitterad, undersökt och befunnit, att Riksens Ständer vid 1734 års Riksdag förklarad!, att Stockholms Stad, som uti Uppbörden ingen del hade, ej eller med Uppbörds Commissariernas aflöning kunde besväras; alt de löner, desse Betjente redan den tiden af Staten åtnjöto, skulle ökas till 200 Daler S:mt för hvardera: att, i anledning af I734 års förordnande, berörde löner vid 1743 års Riksdag blifvit tillökte med loo Daler och 50 Daler S:mt till expenser eller tillhopa för hvardera 350 Daler, enligt Kongl. Brefvet den 22 September sistberörde år: att Kongl. Maj:t deri 22 Juli I754 ytterligare i Nåder beviljat hvar och en af dem 5x1 Dalers tillökning, så att hvarderas lön med expenserna, blef 400 Daler S:mt, samt att Stats-Contoiret samma år förklarat, Aen il Juli. jrat, att då TTppbörds-Commissarierne allt ständigt godtgjort sig, hvad de sålunda undfått, af Uppbörden i sina räkningar , dervid skulle förblifva; men afskrifningen ske på Bevillningen allena och icke pro rata parte af lönoch betalnings afgiften samt Slottshjelpen. Vid 1756 års Riksdag och efter pröfning af Magistratens ansökning örn ersättning för uppgifna större utgifter i och för Uppbörds-Verket, an Kronan bestått, har, enligt Kongl. Brefvet den 30 November samma år , Riksens Ständers Seereta Utskott förklarat : I:o
N:o 6, i ani. af väckt motion om bibehållande af det i Strengnäs inrättade Seminarium för lärarinnors bildande. Usta, 2:dra och 3:dje punkterna. Utsk:s hemställanden bilöllos. 4:de punkten. Gr. Oxenstjerna, Axel: Anda från den tid, då tryckt litteratur började uppkomma i Sverige, har Riksarkivet haft rättighet att kostnadsfritt deraf komma i åtnjutande. Sedermera har denna rättighet blifvit utsträckt till öfriga institutioner, nemi. Kongl. Bibliotheket, Bibliotheken i Upsala och Lund samtVetenskaps-akademien. Såsom bekant är, beslutade R. St:r för 6 månader sedan den förändring i T.-O., hvarigenom berörde rättighet beröfvades Riksarkivet och Vetenskaps-akademien. Så länge Riksarkivarien Nordström var ledamot af Preste-St., verkade hans röst mägtigt mot denna förändring, och äfven jag har, inseende den stora förlust, som genom densamma skulle förorsakas Riksarkivet, sökt att med min svaga stämma motverka den. Jag måste erkänna, att jag dagen efter vår nya R. 0:s antagande, då ifrågavarande förändring i T.-O. beslutades af R, o. Ad., icke höjde min röst deremot, men såsom en orsak härtill torde jag få anföra, att sorgen och smärtan öfver den stora riksvigtiga frågans utgång beröfvade mig all håg att, efter det jag reserverat mig mot R. o. Ad:s deruti fattade beslut, yttra mig i denna fråga, som en 35 - 546 Den 26 April f. m. däst berörde några böcker och var af en jemförelsevis så obetydlig vigt. Grundlagsförändringen har nu emellertid blifvit af K. M. sanktionerad, hvarigenom Riksarkivet lidit en stor förlust. Då jag yttrat mig mot denna förändring, har jag alltid påpekat den omständigheten, att denna förändring, sorn icke skulle lända Boktryckarne till någon fördel, skulle medföra ökade kostnader för Staten, ty man kan väl icke gå så abderitiskt till väga, att man beröfvar Riksarkivet all möjlighet att öka sin boksamling. Så snart förändringen blifvit af R.
R:dr b:ko åt 2:ne elever vid naturhistoriska Riks-museum, Akademien likväl, på förekommen anledning, tillåtit, att det arfvode för en elev, som blifvit besparadt eller framdeles kimme att besparas, intill dess en passande elev kunde ytterligare erhållas, finge till ersättning för nödigt arbete disponeras; med stöd hvaraf ock hela det för 2:ne elever bestämda arfvodet af 300 R:dr b:ko under år 1855 blifvit till en elev utbetaldt. Nämnde utbetalning af hela anslaget till en person har allenast egt rum under år 1855, och föranleddes då af följande omständigheter: Vid slutet af år 1854 hade den ene af de vid Museum anställde eleverne afgått, och den ännu qvarvarande, som med ett stadgadt och berömligt uppförande förenade mycken skicklighet i de vid Museum erforderliga göromålen, ansåg sig, i följd af de stegrade lefnads-kostnaderna, mot hvilka arfvodet för honom, som redan kommit till manna-åldern, var alltför otillräckligt, böra vara betänkt på annan plats, om icke någon förbättring i hans inkomster vid Museum kunde beredas. Vid efterfrågan hade ej heller nåo;on annan för befattningen skicklig person i den redan afgångnes ställe kuiltiat erhållas. Arbetena vid Museum fordra nemligen ej blott en noggrannhet, som icke alltid står att finna, utan äfven en egen naturlig fallenhet och händighet, hvarförutan alla försök att inlära dessa arbeten äro fåfänga. Om det ock då lyckats att finna en stadgad yngling, som velat åtaga sig tjensten mot den ringa lönen, så erfordrades dock någon tid innan man kunde bedomina densammes lämplighet derför, och i händelse han befunnits tjenlig, behöfdes derefter minst ett halft års lärotid, innan han kunde vara till verkligt gagn, samt vida längre tid innan han kunde fullt ersätta den ännu qvarvarande eleven, om äfven denne skulle afgått.
I enlighet med hwad Stalschltstotter hemställt mi dest Betänkande, angående Srats-regleringen, lärer - Z6o Den 12 Zebruarii. rer Arrende-Summan och de till Slotts-Cassan k öfrigt hittills ingängne inkomster born ifrän och med innewarande ärs början lefwereras direcre Lill Kongs. Nänte-Kammaren, elnor det, att derifrån erhälles den till Slottets underhäll och reparation samt SlottsStalens aflöning projecterade Summa af 2,oso R:d. i ett för allt. Hmad för öfrigt angar denna Kongsgård samt dest disposition och förwaltning ester arrende - arens förlopp, torde dermed böra sörhällas pä enahanda satt som för Le öfrige KongsgärLar blifvit faststatdr. 8:0 Tullgarns Kongsgård' belägen i Södermanland, Holebo H.mad och Hölö Socken. Denne Egendom har warit ett gammalt FrälseSätene om z mantal och ägdes med underlydande Fr alse'Henrman och Lägenheter under Fidei Commiss natur af Grefweliga ve la (äLlllillca Famitten; Men sedan framlidne Hans Excetlence Herr RiksRadet m. M. Greiwé xaikenderA dels genom inrop ä Banco-Auction och dels genom dyre, efter erhällik Kong!.
Utdrag af Protokollet, HDet hos Bon de-Ständet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 7 September »810, S. D. Vefter förnyad föredragning af Consti tutions-Utskottets den 3 September pä borde! lagde Memorial af den Zi Augusti med bifo gade förftag i:o Tilt Eds.Formulaire för Hans Kongl Höghet Kron-Prinsen och 2:0 Tist Formulaire, hmar-fter Hyllnings Eden den Högborne Furste och Herre Prins Iohan Baptiste Julius, Swea Rikes Kron-Prins, af Riksens Ständer swärjas stall; god» Den 7 September. 549 godkändes besia Eds. Fcrmulairer, och biföll Ständct derjemte hwad Constitutions. utskottet hemställt att till Haus Kongl. Masts Hof.Canz. lers Embete mätte öfwerleinnas upprättande af Hans Kongl. Höghets Titulatur, sä wäl i afseende pä de redan af Riksens Ständer gillade och fastställda Handlingar, nemligen Wal. acten, Successions Ordmugcn och Hans Kongl. Höghets Keen.Pr.meus Försäkran, som be nu föresiagne Ederne. I öfrigt skulle ExpeditionsUtstoltct anmodas att uppsätta den underdäniga ssrifnielse, hwarigenom alla besia Handlingar till Kongl. Majit böra öfwerlemnas. Or supra. Ux protocollo Oäbiisi Öelmarin. Utdrag af Protokollet, Mit hos Bonde Ständet wid Urtima Riksdagen i wrebro den 7 September 1810. S. D. ^ likhet med Högloft. Ridderstapets och Adelns den Z i denna mänad fattade och genom Deputation samt aflemnadt ProtocollsUtdrag med inbjudning, kungjorda Beslut, beslöts ock af Bonde-Ständet: att Onsdagen t nästa mecka den 12 September företaga ma! af de Electorer, hwilka samma dag skulle mätta Riksens Ständers Iustitiä. Ombudsman och HanS 343 Den 7 September.
Pund Sterling, 5 2.™ Afgift i Svenskt Banco. Alla Utländska Vexlar, som inom Riket försäljas, böra med Charta-Sigillata Stämpel förses, i likhet med Svenska Vexlar. §• i 8- Köpeoch Bytes Bref på fast Egendom å Eander och i Städerna saint å Skepp och Fartyg, Bruk och Manufactur-Verk, Sunden och Smides-rättigheter samt Hammarskatter och Frelse-rentor Fabriker och andra Inrättningar , med hvad mera sorn under äganderätt föryttras och vid D omstolar uppbjudes eller intecknas, förses med Stämpladt Papper efter värdet: R:dr sk. Under till och med 10 R:dr - — 5* Deröfver till och med 15 R:dr - 6. Deröfver till och med 25 R:dr — 9- Deröfver till och med 50 R:dr _ — 18. Deröfver till och med 75 R:dr 24. Deröfver till och med 100 R:dr m ■ 36. Deröfver till och med 125 R:dr 1: .6. Deröfver till och med 150 R:dr - I : 24. Oell dero fver för hvarje 50 R.-dr - ' —- 12. Är i By tesoch Gåfvo-Bref å fast Egendorn visst värde densamma ej åsatt, beräknas Chartan efter det värde som för Egendomen vid Bevillnings-Taxeringen blifvit fastställdt. De Bref som med Kongl. Maj:ts Nådiga underskrift utfärdas från Kammar Collegio öfver Ridderskapets och Adelns eller andra personers under - 48o Den 5 JulL underdåniga ansökningar, att emot vederlag fä tillbyta sig någon Kongl. Maj:ts och Kronans Egen® dorn, skrifvas på lika Stamphult Papper, sorn liar ofvannämnde Köpeoch Bytes-Bief. §• För Köpe-skiliing under* till och med 25 fi:dr - 3 sk. Öfver 25 P:dr till och med 50 firar 6 Deröfver till och med 75 B:dr - g
Corporaler, Trumslagare, Pipare wid Jnfan, teri.Regemenrerne, Ryttare, Dragoner, Soldater, Rote, och Coopvaerdie - BätSmän, Enrollerings, Manskap, Profotzer, Handtlangare, Volonrairerlch Marinierer, Sex Skillingar. Alla Lysnings, Sedlar till Agtenskap, jemte de BewiS, som Tjenstemän, Caracteriserade Perso, ner, Bruks-Patroner och Possessionaker, till ut, rönande af Stämplade Pappers-afgiften, aflemna, böra af wederbörande Kyrkoherdar och Presterskap noga förwaras, samt tillika med en af Kyrkoherden understrifwen Förteckning a alla för ett framliditär inom Pastoratet förefallne Ägkenskaps, Lvsnmgar im gifwas, den sednare i arne Exemplar, nemligen af Kyrkoherdarne i Stockholm, inom Januar. manads slut det påföljande aret till Charle,SigillaleCon toiret och af Pastorer i de öfrige Städerne sä wäl som pä Landsbyggden, inom samma tid til! Con, tratts. Prosten samt ak honom, inom Martti mä, nads stut till Lands,Contoiret, allt emot Recepisse ä Doupletl-Förteckningen, som genast äterställes. Den sädant försummar, plikte Tre R:d. Sexton Skill. Och bör Lands-Conkoret öfwer alla dessa Förteck, ningar författa ett Sammandrag och derwid foga alla frän Profterierne inkomne Förteckningar, LysningsSedlar och Bewis, samt alla dessa Handlingarmed möieligaste ffyndsamhet Charte-Siglllate-Comoirek tillsända, att derstädes behörigen granssaö. §. 2S. Den ig Augustt. s§9- samhet Chatte-Sigrilate-Contoiret tillsända, att wi, dare behörigen granffas. Pastor mä till sin säkerhet behålla Len till honom lemnade afffnft as hwarje De« bets.
I anledning af väckt fråga om för - Den 19 Martti. ändring i Mätnings-sättet af Säd och Halm j deruti Utskottet yttrat sig, af anförda skäl, icke kunna tillstyrka någon ändring i nu gällande mätnings-sätt eller Målkäril j men der* emot, i fråga om förändring af bestämmelsesättet vid lefvereringen af Plalm, ansett sig äga anledning föreslå att en vigt af tvänne L:p:d tor en torr Halmkärfva må antagas såsom rättesnöre vid alla till Kronan skeende Haimlefverartser , samt att Riksens Stander må hos Kongl. Majt i underdånighet hemställa denna nu föreslagna grund för en i detta ämne blifvande Författning. 3:0 I anledning af Riksdagsmannen Pehr Bengtsons från Halland uppgifna Förslag till jemnkning i BåtsmansRoteringen innom berörde Län } deruti Uiskottet yttrat , att sorn Utskottet , uti dess under samma dag afgifnå serskilta Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj-ta Nådiga Proposition uti enahanda ämnen, hemställt att vprkställigheten af ifrågavarande Ro* tejemnkning måtte i underdånighet öfverlemnas till Kongl. Majus eget Nådigste godtfin. nande j ansåge Utskottet deraf följa, att Pehr Bengtsons Förslag icke erfordrade någon åtgärd. 4:0 I anledning af Riksdagsmannen Lars 01sOn9 från Ca'mare Län Motion att, med undantag af Säterier, Boställen och PostHemman , alla andra Hemman böra deltaga uti KronoskjutstringS - Brefbäringsoch KronOFjerdingsmans-besvärét e.ler andra dylika O nera, som Jord i allmänhet åtlöljaj hvilket 3®g Den 19 Marlit. Förslag Utskottet ansett innefatta en Privilegiifråga, hvilken icke kunde upptagas eller ventileras. 5:0 I anledning af innom BondeStåndet gjord Motion, om nödvändigheten af Förklaiing i v’sca delar af Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 3.
Ridderskapet och Adeln af Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt , G. , Hans Excellence Herr Grefve Mörner, A. G., Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, C. A., Herr Grefve Spens, C. G., Herr Grefve Cronhjelm , O. A., Herr Grefve Horn, C. F., Herr Grefve v. Fersen, II., Hans Excellence Herr Friherre Lagerbjelke, G., Herr Friherre Cederström, J., Herr Friherre Boye, L., Herr Friherre Kantzow, J. A., Herr Friherre Palmstjerna, C. O., Herr Friherre Ehrenborgh , C.W., Herr Friherre Åkerhjelm, G. L., Herr Friherre af Nordin, C. J.j samt Herrar Dalman, W. F., Cederschiöld, P. G., Stråle, N.W., Rosenblad, B., Lefren, J. P., v. Troil, E., Lagerhjelm, P., v. Herne, Hartmansdorff, A., och v. Hohenhausen; inom Vällofl. Borgare-Ståndet, af Herrar Helsingius, Holm, Norman, P. Winbladh, Frodell, Hallgren, J. Winblad, Ekstrand, Winberg, Cederborg, Mechel, Santesson, Leffler, Bååth, Ekerman, Bruse, Helleday, Hessle, Petre’, Langenberg, Biörck, Lundgren, Egnell, Modin, Halling, Linderholm, Strehlenert, Hök och Fries; samt inom Hedervärda Bonde-Ståndet af Riksdags-Fullmägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs Län, i hvars villande ett betydligt antal af Ståndets Ledamöter sig förenat.
F) I afseende på de af Riksdagsmannen Nils Andersson föreslagne ordnings-föreskrifter, till förekommande af uppgifna missbruk, som utaf Postiljoner skola begås, så får Utskottet upplysa, dels att, enligt äldre stadganden, hvilka genom Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 10 December 1836 blifvit upplifvade, General-Post-Stvrelsen eger rättighet att förafskeda och suspendera Postiljoner för fel i tjernsten, dels att Ofver-Pöst-Direktören genom Circulaire den 27 Juli 1819 anbefallt samtlige Post-förvaltarne att, derest Postiljoner, under det de färdas med posterne, medföra andra effekter än postväskorne och hvad i öfrigt för Postverkets räkning medsändes, sådant genast anmäla hos bemälde Embets-myndighet, som då icke ville underlåta att genast från tjensten skilja de Postiljoner, hvilka med sådan förseelse beträdas och dels att, jemte det viss tid är bestämd för hvarje mil, posten färdas, ett vite af 1 R:dr B:ko per mil, enligt Kansli-Styrelsens och Kammar-Kollegii Kungörelse den 24 April 1812 redan är af Kongl. Maj:t i Nåder stadgadt för dröjsmål å vägen utöfver den sålunda förelagda tiden. Då således stadganden redan finnas, på grund af hvilka Postiljoner kunna till ansvar befordras, derest de hos Postverkets Styrelse anmälas för missbruk af den beskaffenhet, hvarom i motionen förmäles, får Utskottet hemställa att ifrågavarande förslag må lemnäs utan afseende. G) a) Beträffande Riksdagsmannen .Iohannes Nilssons motion om förhöjning i legan för den post-föring. som utgöres af de med rustnings-skyldighet besvärade hemman, så, enär sistnämnde onus icke loir något sammanhang med post-förings-skyldigheten, och således någon ökad ersättning för denna sednare ej skäligen kan pä rustnings-besväret grundas, finner Utskottet denna motion ej förtjena afseende.
Det förundrar mig i sanning, att det ännu icke blifvit för R. o. Ad. klart, att, om man antager Hr Lagerhjelms förslag lill gemensam tanka, så bar man, pä det bela, yttrat jemt ingen annan gemensam tanka lill förändring af det bestående, än den, att Const.Utsk:s förslag icke duger, hvilket tillkännagifvande är alltför mycket negativt. Att Const.Utsk. icke bar lyckats föreslå någonting antagligt, det behöfver icke sägas, och kunde uttryckas indirecte, derigenom att man kornme öfverens om någonting bättre. Såsom vi sett, bar Hr von Hartmansdorff ganska taktiskt undvikit att låta sin egen individuella mening sammanfalla med Utsk:s förslag, utan förbehållit sig att framlägga till pröfning ett eget förslag till gemensam tanka, hvilket äfven i sin ordning skall förekomma. Jag tror mig icke hafva orätt i min förmodan, om jag säger, att alla de, som äro rädda för ett 5:fe Stånd med de mödificalioner, som Hr von Hartmansdorff föreslagit, möjligtvis skola, för att slippa hans och mitt förslag, kasta sig på Hr Lagerhjelms och dertill rösta ja; och alldenstund den pädrifvande kraften sålunda tryckes till den grad, att den icke vill tillåta oss ännu några timmars discussion, till dess att vi kunna få andra förslag att likaledes undanrödja, si 208 Den 13 Mars f. m. finna Herrarne säkerligen, hvad taktik jag bör följa, nemi. att jag, så länge jag kan behålla ordet, söker begagna det, för att utveckla det förslag, som jag afgifvit. — Jag glömmer icke dervid hvad sorn slår i Skriften, att ”hvarje fåfängt ord skall menniskan ansvara för;” jag glömmer icke, att hvarje ord, som här talas offentligt, kommer att upptecknas; och just emedan jag icke glömmer detta, och emedan jag tillika önskar, alt det någonstädes skall linnas en utveckling af det Anckarsvärd-Richertska förslaget, så kommer jag att derom något utbreda mig, kanske något längre än Husets tålamod medgifver.
Dessa och dylika yttranden äro , så vidt jag kan finna, icke af någon helsosam inflytelse, emedan de adres - Den is Mars. sera sig till passionerna, som borde vara främmande från hvarje lagstiftande församling; och att! de jjkunna förekomma, bevisar endast, efter hvad jag skulle tro, att det finnes personer, hos hvilka allting, till och med det annars ifrigaste devouement, måste vika för vissa fixa ide'er. Jag kan då icke heller undgå att beklaga, att motionären genom sitt förslag här gifvit fart åt sådana. Jag mäste underställa R. o. Ad., huruvida icke de Svenska fabrikerna böra befinna sig uti samma cathegori i hänseende till rättvisan, som andra näringar. Är det rättvist, eller är det icke rättvist, alt consumenterne öfver hela Riket skola för en vara betala allt hvad den, som behagar tillverka denna vara, behagar föreskrifva, utan möjlighet att denna beskattning någonsin skall upphöra, och utan rättighet alt förskaffa sig samina varor från annat håll, om de kunna fås för buttre pris? Ar det icke rättvist, må då proh i bi t i v-systeincts förfäktare vika för den allmänna rättvisan, sedan de redan i 17 år, eiler alltsedan 18?.3 års riksdag, då R. St. fastställde handelsfriheten såsom grundsats, varit underrättade om att de en gång måste vika för statsekonomiens första sanningar. Om denna princip icke någongång göres gällande i afseende på fabrikerna; huru vilja vi då förklara, att jordbrukaren skall vara tvungen att hvart femte år underkasta sig de förändringar, som R. St. vid hvarje riksdag besluta uti brännvins-författningarna, då han icke blott är utsatt för inskränkningar och omvexlingar i afseende på liden och tiilverkningsbeloppet, utan äfven blir nödsakad att, till åtlydnad af den lag, sorn för hvarje gång stiftas, göra förändringar i sjelfva de instrumenter, med hvilka tillverkningen bedrifves. Detta är åtminstone något som de öfrige fabriksidkarne icke äro underkastade. Då nu redan en så lång lid förflutit, under hvilken fabrikanterne ständigt sett, att