Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Härvid har Utskottet, serdeles då mångå yttrat sig i samma syftning, oftast undvikit att upprepa de talande personernas namn; och då Utskottet för öfrigt trott sig böra förutsätta, att de delar af Utskottets Betänkande, med tillhörande Taxa, emot hvilka några anmärkningar icke förekommit, må kunna antagas såsom af Rikets Höglofl. Ständer godkände, har Utskottet ansett med enkelhet och redighet mest förenligt, alt så affatta förevarande Utlåtande, att detsamma, under nämnde förutsättning , må vid föredragningen kunna tjena till ledning och efterrättelse. I öfverensstämmelse härmed går alltså Utskottet att afgifva yttrande öfver anmärkniugarne: Angående del in flytande ida3 års Tullsystem haft på Handel och Näringar. Ehuru man icke kunnat förneka giltigheten af de för detta System talande facto, som Utskottet framlagt, har man dock sökt betvifla och bestrida de deraf hemtade resultat, för hvilkas tillkomst man förutsatt, men icke kunnat tillfredsställande ådagalägga andra orsaker, än att en fördelaktig afsättning af våra export-varor och colonial-varornas Bevillning! ;-Ut skot let s Utlåtande IV. o 44- 3 Fall dertill skall hafva varit vållande, hvarför-* utan anmärkt blifvit: att Utskottet sjelf skall medgifvit Fabrikernas aftagande, sora mart velat anse för en följd af det sedan år i8a3 följda Tull-system; att hela vinsten i Tullinkomst af förut förbjudna, men nu till införsel tillåtne Siden-, Bomullsoch Yllevaror, högst skall uppgått till omkring 100,000
Hvad åter Wisby Låne-konfor angår, så ansåg map, i afseende på detsammas för blott Irenne år tillbaka gjorda organisation, att ingen förändring för det närvarande der vore af behofvet påkallad. Jag anhåller således att Ulsk:s förslag, i afseende på Lånekonloren i Götheborg, Malmö och Wisby, må varda godkändt, hvaremot jag har intet all anmärka, om Hr Wallenbergs förslag, såvidt detsamma rörer Diskonten i Stockholm, antages. Hr von Hartmansdorff: Då jag, enligt mitt förra yttrande, icke bar närmare kännedom om förhållandet vid Låne-kontorena i landsorterna, och emedan Hrr Bildt och Aminoff yrkat, det Direktionernas sammanträden måtte oftare komma att ega rom än händelsen nu är: så vill jag icke bestrida antagandet af Ulsk:s förslag. Gr. Gyldenstolpe: Om Utsk:s förslag i afseende på Götheborg och Malmö skulle antagas, blefve följden den, att icke allenast lånen ur Handelsoch Närings-diskonten — hvilka väl äro värde en hastigare expediering — komma att skyndsammare afgöras, utan äfven alla andra lån med omsättningsrätt expedieras 2 å 3 gånger i veckan, samt följaktligen Direktionerne sammanträda lika mångå gånger i veckan. Detta vore en obillighet. Om R. o. Ad. hade medgifvil Fullmäglige rättighet, att, utan afseende på Stånd, få utse Direktörerne, och man således bade blifvit i tillfälle att utvälja dem, som bodde i sjelfva städerna, der sammankomsterne hållas, då hade det kunnat låta sig göra alt ålägga dem tätare sammanträden, men nu, då Stånden vid valen icke göra afseende på nyssnämnde omständigheter och då Direktörerne ega frihet att bosätta sig hvar de behaga, synes det mig vara obilligt hegardt, att en Diriktor t. ex., som bor 8 mil från Malmö, skall 2 å 3 gånger lili veckan resa in till staden för att handlägga och afgöra ifrågavar:de mål. Nästan hela veckan, förutom de dagar han afgör målen, skulle han således befinna sig på landsvägen. Man bör väl göra afseende härpå.
H. Ex. Hr Gr. af Wetterstedt: Det har sällan händt, att Hr Dalman hållit mig räkning för något, och nu slutar jag med att ej emottaga hans räkning. Långt ifrån hvad Hr Dalman tror, har jag yttrat mig, för betänk, och äfven voterat derför. För öfrigt har Gr. Horn så fullständigt utvecklat detta ämne, att jag blott får förena mig med honom; dock får jag tillägga, att jag ej kan instämma med Hr Dalman, att Konungen skulle äga rätt befalla fullmägtige och stämma R. St., ty om i motionsväg man lemnade Konungen en sådan rättighet, tror jag, att ingen rådgifvare skulle tillstyrka Konungen att utöfva densamma. Hr Dalman har sagt, att denna sak öfvergått till en ambitionsfråga. Det torde vara så; men då ursägtar Hr Dalman, att jag ej biträder till en utgång, som instämmer med Hr Dalmans ambition. Jag instämmer i PresteSt:s första inbjudn. Gr. Frölich: Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den 18 April e. m. 301 damot, Hr Bildt. Man har nemi. sagt, att R. St:r vid sista Riksdagen beslöto, att Jernvägarne skulle utföras medelst lån. Mina åsigter i afseende på Jernvägarne i allmänhet må vara hvilka som helst; R. Sl:r hafva dock vid sista Riksdagen beslutat, och K. M. har sanktionerat detta beslut, att Jernvägar skola byggas, och arbetet dermed har redan tagit sin början; det är ett faktum. Deras fortsättande är således nödvändigt, derom kan icke tvistas, och medel dertill måste således anskaffas. Men, mine Hrr, att ett föregående R. Stms beslut kan innehålla en absolut förpligtelse för följande Ständer, att på Svenska folkets vägnar besluta uptagande af lån, i händelse man kan komma ifrån saken på annat sätt, anser jag, efter mitt begrepp, alldeles icke förenligt med en riktig upfattning af ett Sländernas beslut. Först då, när det blifvit ett öfverläggningsämne hos R. St:r om huru medlen skola anskaffas, först då kunna vi bestämma oss för det ena eller andra sättet.
Vidare bade Lärare-kollegium hemställt, att då Professorn i Pathologisk anatomi till sitt biträde endast hade att påräkna en tillförordnad Amanuens, men den ambulatoriska naturen af denna befattning, i förening med den ringa aflöning densamma erbjöde, omöjliggjorde utsigten att vid detta studium lästa någon person, som mera uteslutande egnade sig åt nämnde för läkarebildningen så väsendtliga forskningsgren, en Adjunkt i denna vetenskap måtte blifva anställd; hvarjemte och då, derest hela den Pathologiskt anatomiska institutionen komme alt från lasarettet till Carolinska institutet förläggas, samt medel lill erforderlig nybyggnad beviljades, nödvändigt blefve att för städning och öfriga bestyr med likhus, begrafningskapell, obduktionssal m. m., hafva en på stället boende person, Lärare-kollegium föreslagit, att en särskild vaktmästare för den palhologiska institutionen måtte varda på institutets stat uppförd och erhålla, jemte lön, fri bostad och ved. I afseende på aflöningsvilkoren för lärarepersonalen vid institutet hade Lärarekollegium andragit att då det af särskildt utsedde koiniterade afgifna interimsförslag angående den medicinska undervisningens ordnande i allmänhet afselt likställighet mellan lärarne vid de tre Medicinska läroverken hvad anginge så väl qvalifikationer, som undervisningsoch examens-åligganden, och till följd deraf äfven aflöning, samt då genom Kongl. Maj-.ts på detta förslag hufvudsakligen grundade beslut i ämnet, likheten i förstnämnda hänseenden blifvit iakttagen billigheten, äfven fordrade att Professorerne oell Adjunkterne vid Carolinska institutet finge uppbära löner, motsvarande deras vederlikars vid universiteten. Till följd häraf hade Lärare-kollegium föreslagit, att proTessors-lönerna vid institutet måtte bestämmas till 4,500 R:dr, med undantag för Professorerne i Medicin, Kirurgi och Pediatrik, hvilkas löner kunde blifva 4,000
Den andra innehåller Skörden. Många år gä säkert ännu förbi, innan Landtmannen torde vilja uppgifva skördens belopp, hvartill äfven kommer, att, efter sakens natur, han ic« ke heller kan göra det, då uppgifterna, om de skola vara gagneliga, måste lemnäs vid en tid, när äringen ännu icke är aftröskad. Man måste derföre söka dsnna qvantitet uti Ziffertal, derigenom att man multiplicerar utsädet med korntalet, hvarföre äfven nedanföre den 5:te Columnen är anbragt, sorn. visar medeltalet af af kastningen beräknad tili korn efter utsädet. Ehuru det rätta vora efter Arealen, synes likväl icke vara rådligt att sådant föreslå, då denna beräkning påt de flesta ställen är okänd och skall troligen ännu en lång tid blifva obegagnad. Att efter hvad beräkning som heldst mata äfkastningen efter korn, blir väl aldrig fullt pålitligt; men bor likväl närmast upphinna verkeliga beloppet, då den anställes på så liten Areal, som en Sockens område, och efter jemförelse mellan de proftröskningar, som denna Årstid af de flesta sädesslagen merandels äro verkställde. Den tredje Columnen utsätter ArsbehoFvet, hvaruti ingår utsäde, brödföda, samt egentlig Husbehofsbränning till egen förtäring, men ej till afsalu. Då salubränningen vanligen heror på Orternas läge, och tillfälle till afsättning, samt varierar i mon der. Bihang till RihsSt Brot. i8»7'*8i8> 8-'^£ Soini. N:rQ 1.82. 6^0 Bésv. och Eicon. TJtsk. Betanhanien» efter; så bör den qvantitet Spannemål och rotfrugter, som dertill åtgår, icke upptagas i sjelfva Columnen utan, efter probabiliteten och möjligheten af tillgängliga calculer, utföras bland anmärkningarna. De uppgifter, som erfordras för att med någorlunda säkerhet determinera årsbehofvet, äro visserligen svåra att inhemta, men ingå så hufvudsakeligen uti afsigten med hela Tabeliinrättningen, att de ingalunda kunna undvaras.
DepartitsChelens Betänk:de, jemväl varit ifrågasatt, Beväringsmanskapet bör under tvenne på hvarandra följande år på kortare terminer sammandragas, anser Utsk. för sin del det sednare alternativet i flere hänseenden äga företräde. I förra fället komme under en längre period arbetskrafter att dragas från näringarne och särdeles jordbruket, som onekligen lättare kan undvara detta arbetsbiträde på kortare tider under olika år, och måhända skulle Beväringsynglingen genom den långvariga och derigenom mera tröttande tjenstgöringen bringas att fatta leda för krigareyrket, i stället att hans i allmänhet medfödda lust och fallenhet derför bör lifvas och underhållas, hvilket sannolikt inträffar, derest öfningarne blifva kortare och återkommande. För öfrigt bör icke heller den omständigheten lemnäs utan upmärksamhet, att, i händelse den längre öfningstiden bestämmes, svårighet torde i många fall möta för Beväringsynglingen af den tjenande klassen att kunna erhålla årstjenst. Utsk. anser derföre lämpligast, att den föreslagna tiden af 30 dagar fördelas på tvenne efter hvarandra följande år, så att ynglingen kommer att exerceras halfva tiden, eller 15 dagar, hvartdera året; och som häraf blifver en följd, att tvenne Beväringsklasser komma att årligen sammandragas, synes jemväl böra bestämmas, att dessa skola, icke samtidigt, utan efter hvarandra exerceras. Beträffande beloppet af det för ifrågav:de ändamål erforderliga ökade anslag får Utsk., jemte erinran, att K. M:s vid innev:de Riksdag särskildt gjorda Nåd. framställning om ett års framflyttning af tiden för Beväringspligtens vidtagande samt i följd deraf inställandet af ett års vapenöfningar med Beväringsmanskapet icke blifvit af K.
Botaniska Museum i'Upsala, angående anslag till 148: 80 , 82. » » i Lund, angående dito . 148: 84. Botkyrka och Salems församlingar, angående boställe åt Komministern i 234. Braun, G. F. U., Öfverste, angående pension till . ■ • 167: 100. Bredinge, angående utbyte af . • • • Bredviksund, angående en kanal-anläggning vid ... 158: 30. Broby å, angående sänkning af . 158: 46. Broman, Garnisons-läkare, angående pension till . • 167: 63. Bryntesgården Lindarfva, angående arrendeskillnads-ersättning för 60. Bränvmsbrännings-afgiften, angående användande af en del utaf . 241. Bränvins-bevillnings-medlens omedelbara ingående till Riksgälds-kontoret, angående 248. Voteringsproposition angående 290. Busch. I. A. W., angående anslag för en af honom utgifven handbok 148: 124. Byggnader af sten. angående lån för uppförande af 108. Byslätten, angående jordafsöndring från 57. Båtsmans-beklädnaden, angående användande af behållningen i anslaget till • • - * • .212. 4 Utlåtandets Nummer och Moment. C. Calmar f. d. fästning, angående upplåtande af lägenheter till Calmar Domkyrka och stad från » Slott, angående anslag för vidmakthållande af Carlsborgs fästningsbyggnad, angående anslag till Carlshamn, angående tomten till ett Kronans spanmåls-magasin i » och Asasjön, angående en kommunikationsled mellan Carlskrona fästningsbyggnad, angående anslag till » stad, angående anslag för en vattenledning till Carlstad, angående hamnanläggning vid Carlstens fästningsbyggnad, angående anslag till Carlsson, I. A., Lagman, angående pension åt hans enka Christianstad, angående understöd till följd af kolerafarsotens härjande derstädes .. » Voterings-proposition angående dito . » utgången af voteringen Cederström, Anna Marg., Presidents-enka, angående pension till Civil-depariemenlet, angående anslag under
Hvarföre då inskränka hos hvarje far af denna klass ett sådant ökadt ansvar endast för en af dess söner'? hvarföre bortrycka från de öfrige denna ökade driffjäder att träda i hans fotspår? hvarföre utrota hos de flesta det frö, som en vis lag stiftning hos dem alla för Statens allmänna nytta nedlagt? Den 1 Augusti 1812 325 Föräldrar af denna klass, har man sagt, äga ofta otillräklig förmögenhet att på flera söners upfostran använda den kostnad som för adelns anseende och bestämmelse är oumgängelig. Men en god upfostran beror säkert mindre på använde peningar än på använd omsorg, upmärksamhet och uplysning. Har man ej ofta sett en millionärs enda arfvinge, efter kostsam upfostran och ännu kostsammare resor, inträda i Staten okunnig, oduglig och fördärfvad, då en fattig eller medelmåttigt förmögen far skänkt fäderneslandet flera nyttiga medborgare. Medgifvom snarare, att rikedomar oftast utgöra ett verkeligt hinder för en god upfostran, då fattigdom eller brist på förmögenhet utgöra ett nytt, i förra fallet saknadt motiv att genom kunskaper, skicklighet och flit, förvärfva dessa, olyckligtvis äfven för förtjensten nödvändiga, fördelar. Men om oagtadt alla dessa skäl till bibehållande af ett lämpeligt antal, den nya ordningen skulle fortfara, så blefve af ofvan anförde anledningar en nödvändighet för Konungen i framtiden att, utom andra afsigter, äfven för bibehållandet af ett tillräkligt antal familier, hvilka ej då af andra kunde representeras, ännu längre än hittills skedt, utsträcka sin oinskränkta rättighet att göra nya adelsmän. Af hvad jag förut anfört tror jag sannolikt följa, att förtjenster och skicklighet hos adelns oadlade barn, skulle genom närvarande förändring, om icke minskas, åtminstone ej i större grad utvicklas än förr. Icke eller kan jag finna något skäl hvarföre det moraliska värdet bland de öfrige klasserne af nationen skulle förökas blott genom minskningen hos denna.
Till vänligt svar hära, får Kongl. Collegiutn meddela: att Fortificatioris-Staten af berörde hus väl för det nhrvarande icke hr i behof, och hvadan Kongl, Collegiutn 'således, emot dess begagnande i förenämnde afseende, ej kan hafva något att påminna: men som Kongl. Maj:t, i anledning af väckt fråga utaf Öfversten och Riddaren af Klercker om beboendet af ofvanbesagde hus, uti Nådig skrifvelse den 23 nhstiidne Mars, förklarat sig på dispositionen deraf framdeles vara betänkt, sä kan Kongl. Collegiutn, i afvaktan af Kongl, Majus Nådiga förordnande härutinnan, om dess aflåtande icke uti någon Författning ingå. Kongl. Collrgium befaller Herrar Baroner neli Ptesidemer , Riddare och Cotnmendeurer, s nt Kongl. Kammar Collegium och Kongl. StatsContoiret Gud Allsmäktig vänligen. Stockholm den 30 Juni 1813, På Deri 22 Jani. iigi På Dragande Kall och Embetes Vägnar Wilh. Bennet. JI. G. af Melin. J. Askegren. Nils Ch. Bagge. Ant. Fred. Kock. Kongl. :Uppl5st bos samteliga Kiks-SEnden d. 2.2 Juni. / Riksens Högloft. Ständers AU män ml Besvärsoch Occonomie-Utskotts Betänkande i anledning eif Herr As., sessoren Ifvar F. G. von Sehanz s ^ fran Högloft.
199 derom, att så val redan upplupna; som vidare utelöpande int.eressen å ett af sökanden uti det, under åren 1790 och 1791, ter Svenska Kronans räkning, i Haag upptagna Hif-Rente-Hån, insatt Capital af 10,000 Gulden Holländsk Courant, jemlikt en till sökanden utfärdad och i afskrift underdanigst bifogad förbindelse, oafbrutet mätte varda utbetalte. Till underdanigst följe häraf, få Fullmägtige i underdånighet andraga, att, enligt de i Hollandöfver förenämnde Hif-Rente Hån upprättade och här uti. Riksgälds-Contoivet befintlige sa kallada Eordereaux eller Hånteckningar, är Clas Peijron antecknad såsom insättare af ett Capital, stort 10,000 Gulden Holländsk Courant, under N:o 257, uti a:dra Classen, emot 8~ procent årlig renta, och hvilket Capital blifvit släldt på nisette Angelique Peijro-ns samt Gustaf Abraham Peijrons liufvuden. Men beträffande d^n i underdånighet sökte betalning; så förekommer härvid, att Riksens Ständer, vid nu sednast hällne Urtima Riksdag i Örebro, fattat det beslut, att de för lånen i Holland, Er a bänt och Genua, vid samma Riksdags början, utelöpande obligationer eller Svenska Staten till last varande förbindelser skola, för alla tider, vara reducerade och nedsatte till ea tredjedel af deras noininala belopp; äfvensom att det skall ankomma på Eders Kongl. Majas
Det måste äfven medgifvas, att krisen derigenom ingalunda hindrades, utan hvad som vanns var egentligen, att åtskilliga personer, som förr eller sednare i alla fall måste stupa, under någon tid kunde hålla sig uppe. Troligt är äfven, att förlusten på dessa personer blifvit mindre, om de gått öfver ända en månad förr. Jag kan således ej finna annat, än att Fullm. handlat både i strid med reglem. och till skada för Banken. Jag tillhörde också inom Utsk:t den minoritet, som ville hafva Utsk:ts Uti. affattadt i enlighet med Hr Ekmans reservation, men då de föreg, talare, som vid frågans behandling inom Utsk:t med mig delat lika åsigter, icke yrkat annat än bifall till Utsk:ts hemställan, vill äfven jag dertill inskränka mig. Jag har dock ansett för min pligt, att vid detta tillfälle yttra min tanka öfver denna punkt. Hr Printzensköld: En tjugotre-årig erfarenhet som all män åklagare har lärt mig, huru lätt det är, att sätta sig till doms öfver andras handlingar, huru lätt det är, att göra slutsatser och på dem bygga ett klandrande omdöme. Men erfarenheten lär äfven, att när man sätter sig till doms öfver andra, skall man göra det med ett lugn, en sans, som visar, att man upfattat sitt maktpåliggande kall så som sig bör. Jag vill icke lägga Utslc:t till last, att det i denna punkt skridit något utöfver billighetens gränser, emedan Utsk:t ändock stannat i ett beslut, som i ganska lindriga ordalag omtalar förhållandet. Men jag vänder mig med mina anmärkningar emot Hr Åkermans reservation. Han har deruti framdragit åtskilliga förhållanden, som han påstår borde hafva gifvit Fullm. anledning att icke verkställa de vexelköp, som nu så skarpt klandras.
Man har nemi. företagit sig att beräkna, huru mycket brännvin kan tillverkas, då under hela bränningstiden 20 timmar af dygnet dertill användes; och utan afseende derpå, att den mindre jordbrukaren har annat att göra, än att sköta brännvinspannan, och således omöjligen kan ständigt sysselsätta sig dermed, har man på denna förutsättning grundat sin beräkning och sedan sagt, att skatten icke är hög, Man har glömt bort, att detta beräkningssätt är alldeles grundfalskt i afseende på den ringare jordbrukaren, sorn omöjligen oupphörligt kan stå vid sin brännvinspanna. Om Hr af Ekenstam vill rätta denna calcul, tror jag lian skall finna, att beskattningen, såsom jag sagt, är orimlig. Ropen på proposition förnyades. Hr Dalman, Wilh. Fredr.: Jag skall icke inlåta mig i någon discussion om den oeconomiska delen af denna fråga, ty jag erkänner, att jag ej känner ämnet tillräckligt för att derom yttra mig; men jag tager mig friheten att fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på den politiska delen af frågan. Vid intet tillfälle under denna riksdag har man haft svårare att sammanjemnka Ståndens meningar, än just i denna fråga. Vi veta, att BondeSt., som representerar deinteressen, för hvilka denna fråga är vigtigast, med särde^ les uppmärksamhet omfattat detta ämne, och äfven de mest upplysta ledamöter af det Hederv. Ståndet icke varit 110g fördomsfria, för att kunna bedöma det, utan afseende på enskilda interessen. Jag tror icke det går an att brouiljera detta stånd, som är mest interesseradt för frågans utgång. Jag tror således, att då BondeSt. gatt in på en beskattning, som är 3 gånger högre, än den närvar., R. o. Ad. ej bör gå längre, och jag har många anledningar att tro, det ett motsatt beslut, eller instämmande i något af de andra Ståndens mening, skulle af BondeSt. mötas med stor ovilja. Då man i alla fall, såsom Gr.
I Afskrift meddelad Exp.-TJtsk. d. 27 Febi-. i83o, KONGL. MAJ.TS Nådiga Svar till Rikets Ständer., angående Allmänna Lag-För ändringar; Gifvet Stockholms Slott å Rikssalen den 7 Januarii i83o. Välborne, Ädle och Välbördige, Ärevördige, Vördige, Vällärde, Äreborne, Förständige, Välaktade, Hedervärde och Redlige, Gode Herrar och Svenske Män! Uti skrifvelse' af den 11 sisllidne Maj, håfven J, Gode Herrar och Svenske Män, uppå anförda skäl, i underdånighet anhållit, att till allmän kännedom och efterrättelse må kungöras, att Kongl. Kungörelsen af den 7 December 1787, hvarigenom stadgas, att den, som skrifteller muntligen, eller genom tryck fäller obehöriga och vrånga omdömen öfver de af Konungen vidtagna Författningar, skall vara förfallen till det i 5 Cap. 1 §. Missgernings-Ealken utsatta straff, nu mera upphört att vara gällande. Efter det Högste Domstolen och StatsRådet blifvit i ämnet hörde, har Jag fun - Kongl. Maj.Is Nådiga Sfsrifv. K.-o gi. 5 11 it nyssberörda Kungörelse, under närvarande förhållanden, vara så mycket mindre behöflig, och således kunna till sin kraft och verkan upphöra, som det derigenom åsyftade ändamål sedermera blifvit vunnet genom stadgandet i TryckfrihetsFörorduingen, hvilken, med hänvisning på livad allmänna Lagen i delta afseende oförändradt bestämmer, i 3 §. 4 Morn. innehåller, huru allt slags laslligt yttrande om Konungens person eller gerningar skall anses och straffas; och kommer allmän Kungörelse härom att i vanlig ordning utfärdas.
» Den, som, utom i de fall, hvilka omförmälas i 16 och 17 § §, utan patenthafvares lof inom riket till afsalu tillverkar vara eller vid tillverkning till afsalu använder tillverkningssätt, därå honom veterligen patent här åtnjutes, eller till salu här i riket håller eller till försäljning till riket inför här patenterad eller efter här patenterade tillverkningssätt frambragt vara, som honom veterligen utan patenthafvarens tillstånd åstadkommits, straffas med bö- ter från och med tjugu till och med tvåtusen kronor; ersatte ock all skada. » Säljes hos alla välförsedda specerihandlande i Sverige, Norge, Finland och Danmark. [2531] Örebro Kem.-Tekn. Fabrik. Hofleyerantör 4 - 9 _: /, — HAMBURG. med passepartout eller karKAMLISTER SER. Fullständigt snickeri i fabriken. Goda varor. Egen tillverkning. Billiga priser. [2273] På W I L H E L M BILLES Erhålles Huru männen Den ödesdigra frågan med dess svar af A g n e s Stevens. Näringsmedel O. deras näringsvärde. • Inköp af näringsmedel. Råa näringstneI I dels förvaring. Inläggning O. konservering. Näringsmedlens tillredning. Vatt[net i hushållets tjänst. Kokkärl O. husI geråd. Arten O. beredningen af olika [I slags blandningar, Spiselns o. kakelug|] nens skötsel. Ordningen i hushållet. Fläckars borttagande. Spritoch I fotogenlampor. Idun N:r 8 (114) B yrå: Drottninggatan 48, en tr. Annonspris: 25 öre pr petitrad ( Utländska annonser 50 öre raden. Fredagen den 21 februari 1890. Tidningen kostar endast I kr. for kvartalet, med IdunsModeoch Mönstertidning • I kr. 6 5 öre; postarvodet inberäknadt. Redaktör och FRITHIOF HELLBERG. Träffas å byrån kl. 10 — 11. Allm. Telef.