Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Majas till j StatsContoiret i dessa ämnen allat ne Nådiga skrifve!^ Proposition om Statsverkets tillstånd och behof813 ser, till hvilka Stats-Utskottet eger tillgång, in. nefatta de skäl, som föranledt hvarje anvisning på öfverskoiterne, och Kongl. Maj:t gör Sig förvissad, att Riksens Ständer skola finna dessa anvisningar öfverensstämmande med grunderne för Stats-Verkets förvaltning och deta till afskrifning upptaga. Deribland förekommer den liquidhtion af Högstsalig Hennea Maj:t En ke-Drott ningens, Hedvig Elisabete Charlottas, Fidei-CommissCapital och skulder, som Kongl. Majit funnit ingångna förbindelser uppfyllandet kräfva. Redogörelsen för de härtill använde medel skall till Stats-Utskottet öfveriemnas. En särskild opåräknad Summa af 36,904 R:dr 39 sk. 5 r:st, corn uppkommit genom influtne Räntemedel på de af Kongl. Majit beviljade lån-understod åt i. d. Malmö- och Götheborgs-Disconter samt till Bruksegare i Wermland, och hvilken ej varit ibland Stats-Werkets Ordinarie eller Estra Ordinarie inkomster afsedd eller upptagen, har Kongl. Majit funnit nödigt att använda, för att, till Riksens Ständers sammankomst, upprätthålla Theatrerne, enligt Kongl. Majits särskildt derom fattade Nådiga beslutj hvilken disposition Kongl. Majit härmed velat Riksens Ständer tillkännagifva. Genotn den Riks-Hufvud-Bok, som efter ett af Stats-Contoiret uppgjordt förbättra dt lbrmulair bl ifver, genom dess försorgafsiutad, skola Riksens Ständer erhålla icke allenast en sådan fullständig och klar öfversigt af alla Stats-Verkets utgifter och inkomster, som både för anslagens beräkning och för bedömandet af Fervaltningexis Resuitater är nöd - 8 04 Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. vändig, utan ock flera i Statistiskt hänseende nyttiga och vigtiga upplysningar. I frågan Om Riksens Ständers granskning af speciella Räkenskaperna för de under Kongl.
Bökhult i Kronobergs län, om hvars indragning lill Kronan, mot kontant ersättning till boställs-innehafvaren, nådig Proposition blifvit aflåten och utaf Rikets Ständer, jemlikt deras underdåniga skrifvelse af den 25 sisllidne Januari, äfven biläilen, Eders Kongl. Majit uti nådig Proposition den 24 näsllidne Februari föreslagit Rikets Ständer, att ifrågavarande kronofogde-boställe , jmantal Luxe, jemte boställsräntan, måtte till Kronan indragas, och samma boställe derefter för Statsverkets räkning, genom Kammarkollegii försorg, utarrenderas i öfverensstämmelse med de för militie-boställen gällande författningar samt att från den tid, då sådan indragning af bostället och dess ränta D 7 O O egde rum, boställshafvaren derför af Statsverket finge åtnjuta kontant godtgörelse med dels 69 R:dr, motsvarande boställsräntan 19 R:dr och boställets till 50 R:dr beräknade afkastning, och dels såsom hushvres-ersättning det belopp, som bestodes andra Kronofogdar, hvilka äro i saknad af boställe. Och hafva Rikets Ständer, vid öfvervägande häraf, funnit skäligt alt till hvad Eders Kongl. Majit i ofvanberörde måtto behagat föreslå lemna bifall. Hvilket Rikets Ständer skolat till svar i ämnet, underdånigst anmäla; framhärdande Rikets Ständer etc. Stockholm den 30 Juni 1860. Bih. till B. St. Skrifvelse N:o 86. Xo 86. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 30 Juni 1860. Preste-Slåndet den 30 Borgare-Ståndet den 30 Bonde-Ståndet den 30 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående den för H. M. Enke-drottning Josefina under innevarande statsregleringsperiod anslagna hofhållnings-summa. (Stals-Utskottels Mern. N:o 47.) S. A. K.
t. hösten pl. i fam. Pret. små. Engelska tal. Sv. t. » 26 », Iduns Annonsb., Stockholm. [1730] En medelålders, bildad tyska, bom har vistats i England och Frankrike och är villig att så väl tala som grammatiskt underv. i dessa språk, önskar anst. ss. lärarinna, eller s. sällsk. hos äldre personer. Goda rekommendationer finnas. Upplysningar å Fredrika-Bremer-förbundets byrå. (G. 1655] nya priskurant öfver Trädgårdsoch blomsterfrön samt foderväxtfrön är nu utkommen och tillsändes gratis på begäran. Helsingborg i februari 1890. P. Jensen. [1721] En ung flicka önskar sig plats i en god familj för att undervisa minderåriga barn i vanliga skolämnen samt språk. Pretentionernasmå. Sv. t. » 19-årig », Bocknebyp.r. (G. Doktor A. Hvardagar 723 — ' M4. Behandlar företrädesvis domar. BarnsjukT1343] Doktor Runborg, 12 B r u n k e b e r g s t o r g 12, kl. 9 — 10 f. m., 3 — 4 e. m., behandlar företrädesvis bröstsjukdomar, särskildt lungsot. [1465] m Hos Carl Deleen &amp; G:o och öfriga bokhandlare har utkommit: Tankar i min trädgård M. af W are. Ofvers. från engelskan. Häft. » Detta lilla arbete kan särskildt anbefallas till föräldrar och uppfostrare. » (Stockh:s Dagblad.) ' i! Bör e] salnias i något Hem!! ' UN 152 ges med smördeg, hvarpå färsen hålles i och hummerköttet lägges ofvanpå, sedan åter färs och ett hvarf af smördeg. Pastejen gräddas en liten stund. Innan anrättningen serveras, hälles hummersås öfver densamma. Lucullus. Hushållet. Cakes och bisquits af svensk tillverkning och utmärkt beskaffenhet ha förts i marknaden af bageriidkaren G. W. Schumacher härstädes. Dessa tillverkningar äro synnerligen angenäma och välsmakliga samt bestå till fullo profvet vid jämförelse med de engelska varorna af detta slag.
Discont insättas med willtor att till större eller mindre del utan uppsägning genast kunna lyftas, och äfwenledes enhälligt önstat, att, jemte det delägarne förmodade dä den af Stats-Utskottet rörande Allmänna Brandförsäkrings-Werket wackte fräga i hela sin widd blifwit till Riksens Ständers afgörande öfwerlämnad, nägon rubbning eller förändring i förut gällande Författningar och ingängne ömsesidiga förbindelser ej kunde äga ruin förr, än Riksens Ständer malek definitivt afgjordt, och att säledes dä först räntan ä Brandförsäkringsmedlen borde upphöra att af Riksgalds-Eontoirer betalas, Directionen tillika, hos Eder Kongl. Maj:t mätte framställa Werkets delägares underdånig» anhällan, det täcktes Eders Kongl. Maj:t Nädigt till Rikfens Stander göra den proposition, att räntan ä de medel, som i Riksgälds-Contoiret qwarstä, matte fä beräknas lill den r:sta nästkommande April, eller såsom Dircctionen i underdänighet halst önskar och anser tjenligast sex mänader ifrän den i.sta sistl. November som wörö den i:sta nästkommande Maji eller en manad längre, och att alla insättningar af Brandförsäkrings - Medel till samma tid oförändradt mätte fä fortfara, pä det Directionen mätte sä äga rådrum till widtagande af alla nödiga anstalter till Werkets bästa. Och hafwa Werkets Delägare äfwen i underdä - IZ5» Den 26 Februarii. rättighet wägat begära, det täcktes Eders Kongs. Maj.t rvld samma tillfälle i Räder föreslä det Rik. sens Ständer mätte gifwa Direcrionen rättighet att wid förefallande behof, emot Direcrionens afgifwande Revers och Hypotheque till motswarande belopp af Werkets innehafwande förjkrifningar fä i RiksDisconten uptaga Län till en summa af högst iZv.oos R:dr Specie, pä det, i händelse afen eller flere tilläfventyrs inträffande sä stora eldfkador, att de dertill afsättanve
Det utgjorde nemligen höstterminen 1864 48 stycken och vårterminen 1865 50 stycken; 3:o att afståndet till närmaste läroverk är åtta mil, och att Arvika derigenom blir medelpunkten för ett läroverksområde, som utgör en tredjedel af Wermland ; 4:o att det är en orättvisa mot vestra Wermland, att det östra är så hugnadt med flera och mångklassiga läroverk, som Carlstads, Christinehamns och Filipstads, under det att det vestra ej har mer än Arvika; och om man äfven undantager Carlstads, ehuru detta ligger närmare östra delen, har dock denna att disponera olver nio lärare i Christinehamn och Filipstad, då den vestra delen blott har två, hvartill kommer, att den östra delen gränsar till provinser, som äro väl försedda med läroverk, under det den vestra blott åt östra sidan har tillgång till läroverk, men är alldeles utan på de öfriga sidorna. Det vore derföre icke mer än billigt, att Arvika blefve upphöjdt till femklassigt läroverk, då äfven i detta hänseende den östra delen voro bättre försedd med lärarekrafter; 5:o har Arvika kommun nu uppfört nytt skolhus för en kostnad af 22,000 R:dr R:mt helt och hållet af egna medel. Denna beredvillighet till för ett så litet samhälle kännbara uppoffringar för den allmänna undervisningen borde röna det erkännande den förtjenar. På grund af alla dessa skäl tager jag mig friheten vördsamligen föreslå, att Rikets Ständer måtte anslå nödiga medel till en tredje lärare vid Arvika elementarläroverk, i likhet med förhållandet vid andra treklassiga läroverk i riket. Om remiss till Höglofliga Stats-Utskottet anhålles. Stockholm den 15 November 1865. Olof Olsson från Olebyn, af Wermlands län. Motioner i Bonde-Ståndet 1865. Af Carl Wilhelm driksson från VV estin an la lids län, om anslag till ersättning åt jordbrukare, hvilkas sädesgröda lidit skada af hagel.
Om detta Stånd fästar det begrepp vid ordet sammandrag, att detta sammandrag af författningarne skall utgöras af författningarne in extenso, sä är det icke gifvet, att Konungens rådgifvare så upfalta frågan, och derföre är det i min tanke något äfventyrligt att antaga ordet sammandrag, om man icke menar hvad ordet i det allmänna språkbruket innebär, utan då bör detta ord hytas ut emot ordet samling. Gr. Björnstjerna: För min del tror jag, att den siste värde talaren helt och hållet missförstått Hr von Hartmansdorff, Jag skulle tro att det ord, som Utsk. här nyttjat, verkligen uttrycker hvad sorn är menadt. Förhållandet är nemi. det, att dessa författningar, som skola ifrån predikstolarne årligen upläsas, i tidernas längd vext till en sådan massa, att om presterna gjorde sin skyldighet alt upläsa dem alla, skulle de få läsa timtal hvarenda Söndag. Det är för alt förekomma detta, som PresteSt. sjelf önskat få ett sammandrag af dessa författningar. Det år visserligen i allmänhet farligt att göra sådane; men om K. M. sjelf låter verkställa ett sådant å sina egna författningar, kommer troligen intet väsendtligt att blifva uteglömdt. Ordet är således riktigt. Hvartill deremot en förteckning å dessa författningar skulle tjena, kan jag icke förstå. Jag anhåller om bifall till Utsk:s betänk. Hr Silfverstolpe: Jag anser mig böra uplysa, att visserligen kan Hr Bråkenhjelm hafva icke alldeles så orätt uti, att ordet sammandrag icke är så riktigt; ty det har aldrig varit meningen att det skulle blifva något sammandrag, utan det är utdrag. Jag tror att hela betänk, stödjer sig på, att det skulle ske en omarbetning af de dylika samlingar, som förut hafva varit utgifna Den 19 Mars e. m. 95 och deruti kan ju icke något missförstånd ega rum, synnerligen som det tillförene icke funnits något sammandrag, utan endast utdrag af författningarne. Att deremot författningarne i sin helhet skulle intagas, tror jag vara olämpligt. Jag vill såsom exempel derpå anföra, alt ur Jaglstadgan behöfver icke annat upläsas ifrån predikstolen, än det, som angår den tid, som är bestämd att man får jaga.
Med någorlunda säkerhet torde den dock kunna beräknas till omkring j5o,ooo R:dr årligen, eller för 6 år lill c) Medel, som äro att förvänta från RiksgäldsContwiret, i afräkning å dess inom linien förda skuld för utredningen af Götha Canal och Malmö f. d. Disconler årligen af primitiva capita 528, 000: 25,000: 13 2,000: 4,5oo,ooo: 3°,ooo: 5 2,5 000; Ökninsr i Sedelstocken : a) Tillökning i Manufactur-Discontens Crediliv fr) Utbetalning till Riksgälds-Contoiretaf 462,243 R:dr årligen, i 5 år, utaf Bankens nu egande vinstmedel c) Genom inlösen af Bankens räntebäi ande skuld förbindelser, efter afdrag af derå upptagna lån . d) Förhöjning i Handelsoch JVärings-Disconter nes förstärknings-fonder till 3 millioner R:dr e) Förstärkning af Handelsoch Närings-Discon ternes reserv-fond till 200,000 R:dr . f) Förhöjning af Fastighets-lånefonden till 5 mil lioner R:dr Saldo, inträffande förminskning vid i83g års slut befanns.
Lys - Den ro Augusti. 2517 Lysmngar och öfrige Prest-rätkkgheker höra af, wen till öfwerenskommeiftn. Det är Pastor, som dör uppgnwa och färesta, hwad han anser dest ratt tillhöra, ftm derefter ankommer pa Församlingens bifall och antagande; och ftm Hederwärda Bonde, Ståndet förestagit, det owäldige Man a ömse sidor matte mfts, under Ordsörande af den, som Konungens Vefallningshaswande, i sitt ställe, dertill förordnar, hwilka böra afgöra hwad rätt och billigt kan wara, sä får Utskottet afwen detta förslag till Riksens Högloft. SlanderS bifall wördsamligen ös, werlemna; hwarefter de öswerenskemmelser, som kunna träffas, till Kongl. Majus Nådiga fastställeffe anmälas. I 9:de punccen yrkas, "att Bonde-Standet matte fa till godo njuta den t 6;le puncten af Wäl, loflige Borgare, Scandets Protocoll den 14 Julii 1809 Allmogen bewiljade, men icke sedermera vrdenteligen kungiorde förman, att fa antaga de för dest egna förnödenheter behöftiga handtwerkarc, ehwad de i Författningarne arv nämnde eller icke, samt att fa inom Riket föra och afsätta egen och grannars aswel och handastöjder."
Mits Nådiga disposition uppförde Stats-anslag, en million Riksdaler och derförutan öfverlemnade tillgångar, bestående i anvisning af 233,333 R:dr 16 sk. på öfverskotteu å Stats-Inkomsterne samt 66,666 R:dr 3a sk., utgörande Convoy-Commissariatets anslag af Sjö-Tulls-Intraderne, funnitsotillräcklige för behofvens fyllande, hvadan E. K. M. måst, icke allenast tillåta Krigs-Collegium och Förvaltningen af Sjö-Ärenderne, att lämpa betalnings-terminerne för en del anskaffningar »ålunda att de först inträffat det påföljande året sedan lefveranserne skett, utan ock enär den politiska ställningen i Europa fordrat särskilde anstalter, till hvilkas utförande medel ej annorlunda kunnat erhållas, anlita det uti RiksgäldsContoiret afsatte mindre Creditivet; hvarjemte och då ofvanomförmält!© tellof, äfvensom den ! Undtrdäniga Skrifvelse. 105 vid Wanås påbörjade Fästnings-byggnaden samt de för Orlogs-Flottans säkerhet nödige arbeten , till förstärkande af Försvars-Werken vid Carlscrona, fordrade tillökning af Hufvud-Titelns ifrågavarande anslag, E. K. M. uti särskild Nådig Proposition föreslagit, att den nu utgående Saltpeter-skatten kunde till hälften nedsättas, hvarigenom en summa af 58,000 R:dr, som hittills utaf förenämnde Stats-anslag utgått till betalning för lefvererad Gärd-Saltpeter, skulle blifva disponible för andre Miliiaire utgifter, äfvensom i denna beskattning å jordbruket uppkomme en förminskning af 104,544 R:dr 16 sk. årligen, som i stället kunde medgifva , att motsvarande summa under Tredje Hufvud-Titeln uppfördes ; och har E. K.
Ständer vördsammeligen hemställa, om ipke detta ändamål kunde säkrast vinnas derige* ppra, att Regleringen för PostTaxan för Utrikes Brefvexlingen i underdånighet öfverlemna* pies till Kongl. Majits Nådiga omsorg , för att , pfter förefallande förändringar i de af andra rege-. yingar vidtagne och med Postverket gemenskap ägande anstalter, höja eller nedsätta ofta be” 5'prde afgifter, för att bevara Svenska PostVer* kptq bestånd och hålla det oberoende af Utländsk Inflytelse, I sammanhang härmed anser Utskottet sig tillkännagifva, att, ehuru Finland nu mera §r [jair §verige skiljt , beräknas likväl Posf|)ortct BevillnlngsT] lik. Betänkanden. 14r till Finska Orterne , på samma sätt söm under Finlands förening med Sverige, eller i enlighet med 1807 års BrefTaxa , hvaremot Bref från Finland till Sverige måste af dem, till hvilka de äro ställde, lösas efter den för Bref till Haparanda och Grisslehamn antagne beräkningsgrund.
Beträffande det af kommittéen föreslagna stadgande, angående enskilda jordegares förpligtande att i vissa fall draga försorg om återvext af skog å afröjd skogsmark, så, ehuru Kongl. Maj:t erkände riktigheten af den utaf Rikets Ständer vid sistförflutna riksdag uttalade åsigt, att Staten måste anses ega befogenhet att, så vidt sådant vore erforderligt till afvärjande af vådorna af en allmännare skogsbrist i särskilda trakter af Riket, bestämma sådana inskränkningar i den enskildes dispositionsrätt öfver sin skog, hvarigenom dess framtida bestånd kunde betryggas, har Kongl. Majit likväl, i anseende till de flera betänkligheter, som mot begagnandet af Statens omförmälda rättighet förekomme, och enär i allt fall en lång tid sannolikt komme att åtgå, innan tillgång blefve på en så talrik skogspersonal, att den, utan men för de allmänna skogarnes vård och skötsel eller eftersättande af sina åligganden i afseende på tillsynen öfver boställens och andra publika hemmans och lägenheters skogar, skulle kunna medhinna de ökade göromål, som af det ifrågavarande stadgandet komme att blifva en följd, ansett Sig för närvarande icke böra framställa förslag till något stadgande i ofvanberörde syftning, helst först torde böra afvaktas erfarenheten om hvad inverkan föresynen af det mera fördelaktiga hushållningssätt, som till följd af den nya lagstiftningen för de allmänna skogarne skulle blifva infördt å de under Sammans. Stats-, Lagsamt Allm. Besv. o. Ekon.-Utskoltets Utlåtande M 31. 5 skogs-styrelsens närmare inseende ställda skogarne, kunde komma att utöfva jemväl på vården och behandlingen af de enskildes skogar. Derest här ofvan angifna grunder för nya stadganden i fråga om skogshushållningen skulle antagas, blefve det, såsom kommittéen anfört, oundgängligt, icke allenast att utom det högre undervisnings-verk, som redan funnes, nemligen skogs-institutet å Kongl.
Febr. afgifne, samt d. 26 derpå följde eftermiddagen på Bordet lagde Memorial om utskrifvande af särskildta Exemplar till hvarje Utskott utaf remissacter, i mål , sorn till sammansatta Utskott remitteras, blef samma M.emorial af Ridderskapet och Adeln bifallet. S. D. Vid förnyad föredragning af Statsoch Banco Utskottens <1. 15 sistl. Februarii afgifne, samt den 1 dennes f. m. på Bordet lagde Betänkande, angående förändring i tiden och sättet för indrjfningen af Götha Ca - 54 Fröt. Utdr. d. 5 Mars l823. nal-Bolags Götheborgs samt Malmö f. d. Discont Verks ännu utestående fordringar; blef samma Betänkande , i anledning af de, utaf årskillige Ledamöter dervid gjorde , anmärkningar till hemäldte Utskott äterremitteradt, S. D. Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets den 25 sisth Febr. aflåtne, samt den 28 i samma månad på bordet lagde Memorial, angående frågan om tillsättande af ett särskildt Riksens Ständers Utskott j j afseende på den i flere delar af Riket, synnerligast för JordbmksNäringen öfverklagade förlägenhet, fann Rtdderskapet och Adeln att samma Memorial endast borde läggas till Handlingarne. Från Hogv. PresteStändet. S. D. Beslöt PresteStändet anmoda StatsUtskottet, att inkomma med Utlåtande öfver Herr Grefvens och - andtMarskalkens samt Herrar Talmäns och Utskottens Herrar Ordförandes Förslag till Aflöning för RiksStåndens och Utskottens Secreterare, Cancelljer och Waktbetjening, vid innevarande Riksdag. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos; 1:0 StatsUtskottets Utlåtande N:o 14 i anledning af Kongl. Maj: s Nådiga Remiss uppå Landshöfdingen m. m. Gretve A.
Innan jag härifrån öfvergår till den alfabetiska ordningen i tulltaxan torde det ännu tillåtas få sammanföra till en klass åtskilliga frukter, å hvilka handeln synes betungad med alltför dryga afgifter, hvilka försvåra deras införande utan motsvarande nytta för statskassan. Dessa äro: Apelsiner, Casimier, Citroner, Pomeranscr, samt Plommon och Sviskon å 1 sk. (i rst. per 'il, Corinther med lull af 2 sk. 8 rst. per U och Oliver med 12 sk:r kannan. På Apelsiner, Citroner och Pomeranser tillsammans utgjorde ingående tullen sisth år omkring 7,764 R:dr. Jag är fullt öfvertygad att om afgiften för dessa frukter, sorn kosta högst obetydligt pä inlastningsorten, men äro underkastade stort äfventyr för förskämning under transporten, som gör dem här alltför dyra, nedsältes lill hälften af den nuvarande eller 9 rst. per it, hvilket jag vördsamt föreslår, sä skulle ulan stor tillökning i utgiften för det hela, emedan frakten stannade inom landet, en så mycket ökad qvantitet deraf inkomma att Staten icke förlorade något i inkomst. Detsamma är förhål landet, om också ej till samma grad, med Caslanier, en födande och helsosam frukt, som nu betalas här 4 eller 5 gånger dyrare än hvad den kostar i södra Frankrike. Jag föreslår nedsättning äf afgiften å denna artikel till 1 sk. Tullinkomsten deraf sisth år för införda 8111 U utgjorde omkring 250 R:dr; med nedsättning till 1 sk. skulle den sannolikt ökas. Corinlher säljas på Sicilien och de Joniska öarna stundom så billigt som 3 å 4 sk:r b:ko per it. Denna frukt är serdeles välsmakande och helsosam, och egnar sig, med det billiga pris, hvartill den kan fäs på inköpsorten särdeles väl för en allmännare användning i hushållen. Huru den närvarande tullen motverkar dess införande och begagnande, synes deraf att sisth år infördes endast 19,646 it, då af den dermed närmast beslägtade artikeln Russin infördes 813,870 U. Såsom en i värde lägre vara, bör den draga lägre tull än russin.
Hemliga Utftottet har icke undfallit, at i deri män afdraget för HZio ökas wid Lrsäir-sedlarnas inlösen, L samma män blifva ^mornstsmencsoch lisalitLkionL-konäsllia drägligare för Rikets Innewänare at utgöra, och kssstlgricmen läktare at »verkställa; men Hemliga Utftottet har ock insett, at et afdrag utöfver gränsorna af billigheten icke skulle öfwerensstämma med Riksens Ständers afsigt. Ä ena sidan ar ostridigt, at dä Osäll, sedlarna, nästan ifrån det, at de först utfärdades, ehuru dä utgörande Obli^-illonsr med ränta, omlupit e-mot myntet med en skillnad etter sä kalladt ^Z>o, som tid efter annan, under ensidiga förändringar af stigande och fall, ansenligen tiltagit, och fluteligen upnätt gräselig höjd; afseende derpå, wid desia Sedlars rsslilsrsnäs, destomera borde göras, som Osäll. sedlarnas inlösen lil högre wärde, än de emot myntet nägon tid ägt eller äga, ställe betunga Rikets Innewanare med en lika sä obillig som dryg tilvkning i Lontridutionerna, under det, at gäldbundne Näringsidkare, Förlagtagare och alle Gäldenärer för egendoms köp efter ^ögt Uporifna priser i Lreäit-sedlar, stulle försättas i kannbaraste lidande, samt Lapitaliller och ^Zioteurer, med flera, deremot, i mynt föröka hwad de under högt Xgio i Lrellic-sedlar samlat.
Summor är sä ansenligen medtagen, att desse sednare endast genom hädanefter är frän är inftytande interesse - medel, kunna päräknas, att i framtiden blifwa mvjlige att bestridas och utgifwas, tror Utskottet sig, tued anförandet af desse omständigheter, nogsamt Ådagalägga sä wäl Riddarhus-Cassans tillständ, som ock att flise utgift ter^ om de efter en billig principe skulle af Högkofl. Ridderffapet och Adeln tillatas, kunde leda till rubbning af fjelfwa fonden och dess bestämda ändamäl. Pä dessa i Utffottcts tanka, giltiga skäl har Utskottet ansett sig, ä den ofwanberörde ansökningen, hoS Högloft. Ridderffapet och Adeln icke kunna tillstyrka dess bifall. Stockholm den Z2 April 18»°. Pä Riddarhus-Utffottcts »vägnar H.» Oronsteät. Oottkr. Bifölls. Justerades Pleni«Protocollcn för den 2 April «. m. den g, och den 6 April. Fortsattes justeringen as Riksdags-beflutet till flutet. Wid 1V44 Den 30 April. -Wid den §. som rörde Bewäringen till Landets förswar, nplastes följande: Utdrag af Protokollet, hillet hoS Högwördige Preste-Ständet den zo April 1810. S. D. Wid juste agen af den §. uti Riksdags-Beflutet, som handlar om Rikets förswar ansäg Preste-Ständet de deruti förekommande Specificationcr af nägre i allmänna Beswärsoch Oeconomie-Utstottets betänkande fvrellagne puncter böra uteflutas,.sä att ester orden: försrvars - styrkans betydliga ökande , mä genast följa: till Rongl. Mast i unde"däniqhet öfroerlemnat samma Utflotts betänkande, förwistade att Rongl. Majit rörd roerkskälligbeten häraf rc.