Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid ut - gäendet derikrän meddelas »k dess köreständare betvg, l, vilka skola bestämdt utmärka livar oeb ens insigter, börande dervid inga an-lra ordasätt begagnas, än neli 6oc//m»d, as l-vilka l-vart-leia n.otsvarur li>!jar:- de kunskajisgrad: «) /^ö/-v vn/V/g, ko l 6 ok n a lull kärd ig b et i rättocdl välskrikning oeb innanläsning, samt nöjaktig insigt i böljande ämnen: sörsta grunderna »kallmän pedagogik oell eateebetik, jemte särdigbet att eateebetisei:> olver den ak Ixongl. Naj:t tor Lbristendoms-undervisningen i biket ^äbndna lärobok, biblisk bistoria, kyrkosång, elementerna ak basisk oeb politisk geograpkli oeb ak käderneslaiidets bistoria, räknekonst lill oell med den as brutna tat oeb enkel regula di tri, äkvensom någon kännedoni as tidstäeilrls gymnastik. beteeknar kull särdigbet i rättoell välskritiung vell innanläsning samt snllgilltig insigt l böljande ämnen: biblisk liistoria, all män pedagogik oeb eateelmtik, kyrkosång, basisk oeb politisk "eoAra^bi i säker ökversigt, äkvensom bukvuddragen ak käderneslaudets oeb -len allmänna bistorien, räk-iekonsten sä väl tbeoretiskt som praetiskt, till oeb med sammansatt regula di tri, samt skiekligbet att undervisa i kristäende g^mnastik; börande, i sall -lägon 1 dessa eiler andra ämnen liilIt vgat slörre eller andra insikter, än de okvannämnds, sädant i bettet serskilöt utmärkas. 5:o.
Bristj lill hvars fyllande likväl öfverskjutande tillgång förefinnes uti de å 3:dje Ilufvud-Titeln projecterade, i calculeii icke upptagne, indragningar 25,214 32 Summa B:co H:dr 139,374 32 — Siats-Utskottets Utlåtande > N:0 44' Transport 123,374: 32 6 procants ränta å de accorder, sora tillhöra de, nu lill indragning föreslagne -Embeten och förslagsvis calculerad till 16,000: 75 139,374 32 Summa B:co R:dr 139,374 32 * 56 öfver Contante inslag Stats-Utskottets Utlåtandej N-o 44• Tabell en å Riks-Statens Tredje Hufvud-Titel. Rikets Ständers Stat för iS35 och Stats-Utskottet följande arén föreslår. upptager. Militäroch Försvars-Ferket till Lands. Försvars-Verket i allmänhet eller KrigsCollegii Departementer 696,000 — 666,666 32 — 29,333 16 — Lifmundering för Indeldta Infanteriet 71,000 — ~ 71,000 S:r 767,000 — 737,666 32 — 29,333 16 — f Diverse Anslag. Spanmåls-upphandlingsoch Bagerikostnader 25,000 25,000 Ved och Ljuspenningar för Fästningsoch Garnisons-orter 14,000 14,000 Skrifmaterialier och Expenser för Tre, dje Hufvud-Titelns Stater 4,500 4,500 Reseoch Tractaments-penningar för Milit.
Tillsammans 99 2681: 8. 2:0 Krigs-IIofRättens Stat, som år 1825 reglerades, skulle successive, i nion af afgång, inträda i de lönings-förhållanden, som nya Staten bestämmer. Emedlertid och på det berörde hinder må varda undanröjdt, har Eder Kongl. Maj:l|, genom nådigt Bref af den 3o nästl. månad, förordnat, att nya Statens tillämpning i hela dess vidd skulle med nästkommande års början vidtaga, och att hvad för den öfverflödiga personalens aflönande erfordras, skulle utgå af 3:dje Hufvud-Titelns Besparingar, nemi.: Spanmål un^ der lönen. Penningar. " i Actuaries lön 37. 59o. 24. - äfvensom det belopp, hvarmed Yäbels-lönen å gamla Staten öfverskjuter den å nya — 3: 24. - Tillsammans 140 1,495: 24. - och synes det lämpligt att så väl denna summa, som aflöningen för Krigs-Collegii öfverflödiga personal varder å allmänna IndragningsStaten upptagen. Hvad denna Hufvud-Titel i öfrigt vidkommer, lärer nådig proposition till Rikets Ständer blifva aflåten, hvadan Stats-Contoret icke anser det vara beliöfligt, att här uppgifva de partiella rättelser och förändringar, som kunna erfordras. Alla till denna Hufvud-Titel hörande anslag anordnas, enligt Eder Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 2 November 1824 till Förvaltningens af Sjö-ärenderna disposition och redovisning; till följd hvaraf Stats-Contoret, sorn med detaillerne härvid icke har befattning, ej eller är i tillfälle att känna, hvilka förändringar och rättelser, i afseende härå, kunna af behofvet påkallas. Femte H u f v u d-T i t e 1 n. Sköna Konslerne. k denna Hufvud-Titel finnes ett odisponeradt belopp af 10 R:dr, hvilket, vid beräkningen af tillgångarne för Stats-regleringen, torde böra observeras.
Detta yttrades nemi. under förutsättning af den lyckliga ställning, hvartill vi nu kommit, då statsskulden upphört. Vill man bibehålla ett Riksg.cont. i reserv, för att belasta Raket med gäld, så må det qvarstå; men vill man begagna det såsom ett uppbördsverk, så tror jag man högeligen misstager sig, särdeles som det visar sig, att, t. ex. år 1822, kostnaden för Siatsconloret utgjort 20,528 r:dr, men för Riksg.cont. 32,518 r:dr. Hvad nytta för öfrigt Riksg.- cont:s öfvertagande af uppbörden, jemförelsevis med Statscontorets befattning dermed, skulle medföra, lemnar jag att bedömtnas af hvar och en, som har någon kännedom af saken. Remitterades till StatsUtskottet. Till StatsUtsk. remitterades nedannämnde den 7 dennes e. m. på bordet lagda motioner nemi.: Ilr Möllerhjelms, Axel, om löneförbättring för Krigscasseuten i K. Krigscollegiura; Hr Bråkenhjelm.», Pehr Reinhold, om inrättande af s. k. realskolor; Gr. Mörners, Garl, om förändrad termin för uppbördens redovisning; Hr Edenhjeims, Gillis, oni understöd för fisket i Bohuslänska skärgården; Hr af Uhrs, Carl David, ang. lånebiträde åt Göthacanal. Vid förnyad föredragning af Hr Sandelhjelms, Paul, den 7 dennes f. ni. på bordet lagda anförande, i anledn. af Ilr von Knorrings yttrande vid remissen af K. M:s nåd. propos. om åtgärderna till hehöfvandes undsättning i roissvext-år; blef samma anförande remilleradt till Stats-Ulskottet. Föredrogs ånyo Gr. Anckarsvärds, Carl Henr., den 7 dennes f. m. på bordet lagda motion, om sådan förändring af Riksg.cont., att alla skattemedel framdeles dit må kunna aflevereras.
Läné-Bankené rörelse* enligt déi plan, sorn icke rubbar det nu bestående, annat sätt, an att fastighetslånen utsträckas till halfva värdet, begynner den 1 Janus • VexelBankens function börjar den i Januarii 1825. (/:0. LäneBankens inkomst i vexelBancosödlar användas lill: a) betalning af uppsagde obligationer. Anmärkning. Detta iär sällan inträffa, e2 medan de blifva alltid beqvämare och säkrare för de enskildte, än enskilta inteckningar och räntan fastän lägre, vida bestämdare att påräkna. b) vanlig bevillnings procent af Statsverket. c) BancoVerkets aflöningsstat. d) 100 R:drs lön åt Embetsman vid hvarje Sparbank i Rikets större städer samt 50 i de mindre. é) Insättning af öfverskotten, i vexelBanken intill dess metallfondens värde derstädes är till utsläppande vexel-sedelmassan 60m 5 till 3. io;o. Riksgäldssedlarn* inlösas af vexelBanken så snart dess sedelmassa förhåller sig till reelä fondens värde som 4 till 3. Intill dess gå de i kronans uppbörd enligt nu vaK xande förhållande till vexelBancosedelm Den 28 Felruarii. t&7 ii:q. BancoDisconten fortfar på det sätt* lit dess förvaltning tillhör låneBanken, me?n den behåller en egen cassa, hvarmed ny utlåning underhålles intill nästa Riksdag. Skul' le fastighets obligationerne visa sig vara begärlige samt svarande till ändamålet: räntans nedsättande och allmän säkerhet, förenad med allmän lånelätlnad: då må BancoDi sconten utsträcka sin rörelse med ända till 6 millioner Discontobligationer på 1,000 R:dir hvardera, som löpa med 4 procents ränta och 1 års uppsägning, samt erhållas emot 5 procents ränta, pä 9 månader emot vanlig säkerhet samt skyldighet att för 3 månader betali* tre procents strafFränta, ifall ej omsättnini; sker. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970
— Men vexelmnehafvaren vore lika berättigad att vända sig särskildt till hvilkendera han ville af vexelgäldenärerne, och då han nu valde Cumlin, hade denne, i följd af hvad nyss blifvit ådagalagdt, bordt anses lika förpligtad att genast och utan invändning fullgöra liqviden, som han varit det, i händelse krafvet på en gång emot honom och Carlsson anhängiggjorts. Skulle åter, i saknad af den föreskrift. Kongl. Hofrattens ledamöter ansett erforderlig för tillämpning af Vexellagens 45 § på förevarande fall, Wickman icke varit berättigad att af Cumlin utfå mera af sin fordran, än hvad af det utmätta godset och Carlssons gäldbundna bo icke kunde utgå, och följaktligen nödgats afvakta utredningen af Carlssons hela affärsställning, innan han af Cumlin ulfinge, hvad denne till slut kunde finnas skyldig att betala, så hade Wickman, ehuru vexelmnehafvare, emot Cumlin, såsom vexelgäldenär, icke fått åtnjuta bättre rätt, än fordringsägare i allmänhet emot löftesmän, hvilka icke ens förbundit sig till betalningsansvar, såsom för egen skuld. Men att den, som äger fordran på grund af vexel, hade bättre rätt till betalning, än andra fordringsägare, ådagalade, enligt J. 0:s tanka, flera stadganden i Vexellagen och bland dem det i 96 § förekommande, att vexelinnehafvare, som förlorat talan efter vexelrätt, förthy alt han uraktlåtit något, som i Vexellagen vid sådant äfventyr vore föreskrifvet, ståndar ändock öppet att fordran, såsom i vanligt skuldfordringsmål, utsöka hos den vexelgäldenär, som ej handlat i god tro eller som, der fordringen förlöile, skulle göra en vinst till fordringsägarens skada. I detta mål hade icke ens någon invändning hlifvit framstäld, att Wickman uraktlåtit Vexellagens föreskrifter, än mindre att han sin vexelrätt förlorat, och ändock vore honom icke tillerkänd bättre rätt än den, hvarmed han måst åt nöjas, derest han sagde rätt förverkat.
Ilar någon, genom uppsåtlig misshandel, tillfogat annan sudan kroppsskada, att denne deraf ljutit döden, men lief skadan dödsorsak endast i för ening med omständigheter, de der, ulan gerningsmannens skuld, efteråt tillkommit, såsom särskild sjukdom, dröjsmål med begagnande af botemedel, sedan sådant användas kunnat, vårdslöshet eller oskicklighet vid botemedels användande, eller annat dylikt ofall; då må, för dråpet, ej lill högre straff" dömas, än efter ty i 9 § sägs. 44 §. De grunder, som i 43 § sägas, skola ock tillämpas i mål, som angå kroppsskada, hvaraf död ej följt. 45 §. Misshandel, som i 12 eller 13 § sägs, ändå att den skett mot skyldeman i rätt uppstigande led, maka, stjufeller svärföräldrar, fosterföräldrar, förmyndare, husbonde eller annan förman, så ock brott efter 15 eller 37 §, må ej åtalas af allmän åklagare, der ej målsegande brottet till sådant åtal angifver, eller det blifvit föröfvadt vid sådant tillfälle eller å sådan ort, som i 11 Kap. 9 eller 15 § omförmäles. Vållande, hvarom i 17 § sägs, må ej åtalas af annan än målsegande. 46 §. Den, som gjort sig förfallen till straff efter 1, 2, 18, 19, 28 eller 40 §, skall ock dömas medborgerligt förtroende för alltid förlustig. Lag samma vare, om läkare eller apothekare till straff efter 27 <§ fälles. Lag-Utskottets Betänkande M 35. 31 15 Kap. Om brott emot annans frihet. 1 §. Försätter man uppsåtligen någon i slafveri, eller drifver handel med neger eller annan, för att honom i sådant tillstånd försätta eller qvarhålla, eller tager man veterligen om bord, anhåller eller inspärrar någon å fartyg för att ho nom såsom slaf bortföra; dömes till straffarbete på lifstid eller i tio är; och vare fartyg, som till sådant ändamål begagnades, tillika med den laddning, som det då innehade, till Kronan förbrutet. 2 §.
I anledning af den under JV2 IS framställda frågan önskade Herr Hierta få lemna den upplysning, att, enligt en rörande Söderhamn—Bergviks jernväg till Herr Major Adelsköld lemnad uppgift, på nämnde jernväg, som har en längd af l8/s mil, funnos 2 lokomotiver, som i inköp kostat omkring 2S.000 R:dr hvardera, och af hvilka hvart och ett droge 13 vagnar med 200 centner gods eller tillsammans 2,600 centner; att passagerarevagnarne, hvardera rymde 38 personer, deraf 8 i första och 30 i andra klassen, men saknade 3:dje klassen, samt att sammma lokomotiv således, med antagande af lika vigt på passagerareoch godsvagnar, skulle kunna föra tillsammans 494 personer; att, hastigheten vore 2 mil i Bih. lill It. St, Prot. 1862 & 1863. 4 Sami, 1 A/d. 27 Haft. 2 to Stals-Ulskottets Memorial JM 77. timman; att tågmiieri är 1861 voro 2,520 mil; att det transporterade godset upp - gick år 1861 lill 854,000 centner, deraf 760,000 centner lör gods till Söderhamn och 94,000 centner för gods till Bergvik; att år 1862 driftkraften, med inberäkning af bränsle, talg, lokomotivför; es och eldares aflöning pr tågmil uppgått till 2 R:dr 64 öre; och att om 10 procent tillädes för lokomotiveruas slitage och reparationer, eller 2 R:dr pr mil, så uppginge hela kostnaden till blott 4 R:dr 67 öre, oaktadt det ofördelaktiga deri att på 1% mils våglängd begagna 2:ne lokomotiver.
(Forts.) i ch så är här — åh — det härligaste vatten både i viken o c h i brunnen, dit det kommer så klart och kallt från sandbankarne därute — o c h ni kan inte tro så präktigt bröd här är — ty rågen därute på sand backarne är också så utmärkt — det lilla det blir. » » För våra gäster till deras rum, » sade presten afbrytande, » de äro väl trötta o c h längta efter sitt rum och en kopp te. » » Ja, rum ha vi tillräckligt, » sade prestfrun och skrattade till, ett litet hälft belåtet, underligt kort skratt med slutna läppar, » nu kan ni själf välja, antingen ni vill b o här uppe eller nere i gården, — där kan ni ha ett helt hus alldeles för er själfva — »; och med ett nytt, lika underligt, nä- stan tomt skratt gick hon före oss genom den långa mörka gången, som, fylld af en unken instängd luft, ledde längs hela huset. S illatigande följde vi efter. Idun LÖRDAGEN PRENUMERATIONSPRIS IDUN PR - ÅR: SCHER O C H HANDARB. IDUNS M O D E T I D N. UTAN VÅRA PL. DANSKA &gt; 5: &gt; 3: OCH FRITHIOF HVARJE ONSDAG I D U N S M O D E T I D N. M E D PLANREDAKTÖR UTGIFNINGSDAGAR: K R. TRÄFFAS 3 JUNI UTGIFVARE: HYRA KL. OCH KOMMISSIONARER EXPEDITION: ANTAGAS HELLBERG SÄKRAST 12:TE ÅRG. KLARA S. VILLKOR. STOCKHOLM, LÖSNCMMERPRIS: TEATERGÄSTER. REDAKTIONSSEKR. : N O R D L I N G. ALLM. T E L. sin b i t t r a strid, Stockholms teaterpublik god få och den återse fru kan endast kantskap har gens B y e. spelerska ännu O c h att mest begåfvade tiga man äro.
N:o Alla Utländska Vexlar , som inom Riket presenteras, böra med stämpladt Papper beläggas till lika belopp, som för Svenska Vexlars stämpling är utsatt. f ° • t Alders Bevis , lika med Fräjdebevis,’ Äktenskapsförord , lika med FideiCommissbref. Öfverlåtelse , se Transport. g:o Vid Consistorier, Nedre BorgRätter, Lagmansoch RådhusRätter, der KämnersRätter äro, samt Ma» gistrater, Äfskrifteri . i i J 4 Ansökningar, första Arket 4 Andra dito 6 Tredje och följande i 8 Arfskiften, se Första Momentet. Attester , . * i * 5 Arrenden, se Contracter i Första Mot». Berättelse, öfver uppgångne och upprättade Rågångar, Tomteller Egoskillnader . t i ... 5 Bésigtnings-Instrumenter 5 Betyg, om Bofasthet, ograverad egendom, Fräjd och Ålder 5 Bevis, öfver Egoskillnader, Inteckning gar m. m, 5 Bil. till Bevilln. Vtskot. Betiinh N:o 15'. 75' Bilagor, som åtfölja ansökningar, och ej serskildt närnnas , 4 sk,’ Bil-Bref å Inrikes Fartyg och Skepp 34 Bkt Bofasthet, se Betyg. Borgensskrifter * .,1 ", 6 sk:i Borgare-Bref, i Stockholm och Götheborg : för Grosshandlare 1 ", R:dr 20; — „ andre handlande . „ 15: — „ Fabrikörer ", „ 12: —■ , Skrä-handtverkare och Manufacturister 6: —- „ Andre Borgare, som ej höra under Skrå „ 4: 2-1 sk,' I städeme af första Classen. För Grosshandlare 1 , . R:dr 12. — Andre Handlande och Fabrikörer , ; . 9. Skrå*handtverkare och Ma nufucturister ...” 4: 24 sk» Andre Borgare, som ej höra under Skrå , ” 2; — I Städerne af andra Classen! För Grosshandlare • 1 R
Resultatet af utflygten var i alla afseenden utmärkt godt, ej allenast till följd af en mängd naturhistoriska fynd, utan äfven genom upptäckten att stranden af Koljutschin-viken framgår ¾ mil sydvest från Jettugins tält, beläget vid 66°42′4″ nordl. br. och 186°24′0″ ostl. längd från Greenwich. Dr Almqvist hade vandrat 4 eller 5 mil längs vikens östra strand, som på de flesta ställen är lodrät med en 15 meters stupa. I följd af denna upptäckt beslöto vi fortsätta våra hydrografiska iakttagelser ända till vikens botten, som enligt Jettugins beskrifning skulle ligga två dagsmarscher från tältet. Men vi kunde icke utföra vår plan på grund af vår förares lättja; han förklarade nämligen, att han på inga vilkor ville följa oss längre. Hvarken böner eller hotelser förmådde rubba denna hans föresats. Jag försökte sjelf köra slädarne, men hundarne ville ej röra sig ur fläcken, ehuru jag, följande Rotschitlens system, tuktade upp dem ganska eftertryckligt. Platsen, der Jettugins tält var uppslaget, erbjöd oss en utsigt öfver en vidsträckt snöslätt, som på alla håll inneslöts af höga berg. I norr och nordost afhålla Taffelberget och berget Tenen nordanvindarne, och i söder skyddas tältplatsen af en lång och hög bergskedja mot de från detta väderstreck kommande vindarne. Jag beräknade några af de södra bergens höjd till 1200–1500 meter, och deras af mörka linier fårade asurblå färg syntes mig ange tillvaron af is på sluttningarna. En af spetsarne på nämnda bergskedja var lätt igenkänlig. Det var en stympad kon af måhända 1500 meters höjd. Koljutschin-viken ligger mellan dessa berg och Jettugins tält. Äfven dess vestra strand synes stiga lodrätt upp från hafvet, men den är högre än den östra. Viken, som förefaller mycket betydligare än kartorna angifva, var belagd med jemn is; blott på ett och annat ställe uppstack ett af jord täckt isstycke.
Ränta, deraf dock blott 3 procent få upptagas bland Bankens Revenuer - Återstående Fordran för elt vid samma Liqvid Stats-Verket meddelad t Förskott, lil hvars betäckande de öfrige 2 procent af räntan å berörde Lån årligen disponera: Odlings-Lån (å 2 procents Ränta, återbetalning i Banco-Sedlar på 8 å 10 år) Summa d) Fordringar i Discontväg : Förlag till Banco-Disconlens rörelse .. — Götheborgs Låne-Contoirs Dito . — Malmö Låne-Contoirs Dito . Fordran bos Kongl. Commerce-Collegium för dess begagnade Creditiv (inberäknad Räntan vid ultimo December .. Dito för dess stående eller så kallade tillökte Discont-Lån (Räntan serskildt liqviderad) Fordran hos Jern-Contoiret för dess begagnadeCreditiv (inberäknad Räntan till ultimo Dec.) Summa e) Diverse Räntefordringar vid Ultimo December: Å Lånen på kort tid Å Lånen på längre terminer ... (Enligt Uträkningar och Specificationer i Boksluts-Contoirets serskildta Extracter). Dito nja Creditiv på Räkning N:o 3 (utan ränta. Vid 1827 års slut var intfj begagnadt, utan deremot Behållning af 29,019: 3g: g) - Förre Allmänna Magazins-Inrättningens Creditiv (som begagnades mot 3 procen ränta till 1823 års slut 1818 Ars Creditiv för Inköp af mynlbara Metaller (hvilket blef till samm: rättning öfverlåtet Götheborgs f. d. Discont Malmö f. d. Discont .
Man vill, säges det, bereda större skyndsamhet uti ärendenas gång; men har man väl undersökt om det fel, man ernar afhjelpa, halsin verkliga källa uti desse embetsverks nuvar. organisation? Kan man, med hopp om framgång, påslå att skyndsamligen blir större, derföre alt man förändrar verkens namn och öfverflytlar på deras chefer ensamt den beslulande rällen? Både det ena och det andra tillåter jag mig all betvifla; ty det är pä ledamöternes drift och arbetsförmåga, som skyndsamhelen beror, ehvad de med chefen äga rösträtt eller icke; och då det svårligen lärer kunna antagas, att ärendena skola af chefen föredragas och expedieras mera bär än t. ex. vid läns-styrelserne, der göromålens mer eller mindre skyndsamma gång hufvudsakligast, att icke säga uteslutande, ankommer på den skicklighet och drift, som förefinnes hos lands-sekreteraren och lands-kammereraren, ehuru desse endast hafva rådgifvande röst, när landsh:n är tillstädes; så loide häraf vara klari, att de skäl icke äro gilliga, som Hr von Rosen anfört till försvar för Utsk:s betänk. Jag delar med Hr von Hartmansdorff den öfvertygelscn, att det ingalunda länder till skada för det allmänna, om de lägre tjenstegradernes löner åro så små, att deras innehafvare mäste på mer än ett ställe göra tjenst för alt kunna förskaffa sig nödtorftig bergning. Jag tror t. o. m. alt en bestämd nytta för Staten ligger i detta förhållande, ty ostridigt vinna de unga tjenstemännen härigenom en mångsidigare bildning, än den de genom tjenstgöring endast inom ett embetsverk äga tillfälle att sig förvärfva; och komne till högre tjenstegrader, hvilka utesluta möjligheten af vidare uppvaktning inom flere embetsverk, äga de då ett kapital af vetande, som de med framgång kunna tillgodogöra. Jag tillstyrker ålerremiss af betänk, i den nu föredrague delen och anhåller, alt StalsUtsk. mätte än ytterligare öfverväga, huruvida den af K.
Man biträder måhända till någon del dessa politiska sammanställningar; men, säger man, dessa förbund, med hvilka makter som helst, kunna, till följe af vårt frånskiljda läge, icke hindra ett ströftåg, en öfverrumpling, en brandskattning af Stockholm, innan förbundsmakternas hjelpsändningar hinna ankomma till våra farvatten och till vårt lands undsättning. Man vill derföre, sorn man tyckes, föreställa sig. genom Stockholms befästande, ställa vårt lands försvar i oberoende af främmande hjelp och biträde; men frågan blilver i naturlig följd häraf: är det ens tänkbart att Sverige, utan främmande makters biträde och hjelp, kan ensamt, genom ett befästad! Stockholm, i längden försvara sitt oboroende emot den supponerade kolossala öfvermakten? Och härtill måste nalionalstoltheten af klokheten låta böja sig till ett beklagligt, men på sanna förhållandet grundadt, nej. Stockholm bör eller måste, säger man, genom befästningskonstens biträde, försäkras emot en öfverrumpling; och det är till förekommande deraf en värd talare, uti ett vidlyftigt och säkerligen ganska intressant föredrag, sökt ådagalägga, att det endast kan ske genom att bekosta mångfaldiga millioner på åtskilliga befästningslinier på utringen ikring Stockholm, De hinder, naturen upställer emot eröfringslystna grannars inkräktningsbegiir, äro understundom, och uhr de rätt begagnas, starkare än allt hvad den mest utstuderade befästningskonst någonstädes har upfunnit och utarbetat. Alands haf, mine Hrr. löreter ett sådant bålverk emot den öfverlägsnes anfall. Pä trettio timmar, som någon gång varit sagdt, och icke en gång, sorn nyss här blifvit vttradt, på trenne dygn, kommer man så lätt 1 '/t mil nära hufvudstadens södra sida.
3. så uppkommer en tillgång af i834 års stater upptaga: För allmänna brefpost-inrättningens utgifter 342,764:37. 4* För paketposten 27,886: 32. — Jemnlikt K. brefvet af d. 3 Dec. i832 skall årligen till fond för nybyggnad af ångfartyg afmattas 7,000. — För statsverket påräknas såsom ^hållning 100,000. 477>65o:2i. 4. Öfverskottet för året utgör då 17,018:25.11. Härvid bör anmärkas, att något anslag till postillonernas beklädnad, som utfaller hvartannat Ar, icke är uti innevar. års stat för brefpost-inrättningen uppfördt. Denua beklädnad kostade förlidet år omkring 5,000 r:dr. De år, då kapotter för postillonerna skola anskaffas, erfordras dessutom dertill en summa af 5,3oo r:dr. Ic - Den aG Maj f. m. Icke heller är uti samma stat någon summa beräknad för den tillökning, sorn under de föregående åren iigt ram i och för den under lönerna inbegripna spannmål, hvilken tillökning, enär riksmarkegångspriset innevar. år icke öfverstiger 6 r:dr tunnan, således för detta år försvinner. Per medium för 5 år, eller fr. o. m. i83o t. o. m. år i8j4, har denna förhöjning årligen utgjort i r:dr 4 skio r:st. för hvarje tunna spannmål, och för 4,223 tunnor, som staten upptager, kan hela beloppet af förhöjningen beräknas till 4,648 r:dr 11 sk. 2 rist. om året. Till roteringsersättningar åt posthemman är i staten uppförd en summa af 2000 r:dr. Dessa ersättningar, soin i flera orter utgå med endast 3 å 10 r:dr för hel rote, fordra i allmänhet förhöjning, hvadan anslaget dertill behöfver ökas med minst 1200 r:dr. För att skyndsamt befordra den med ångbåt till Götheborg ankommande