Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
D:o Mörling ... D:o Lifgren D-o Lagerlund 7 Machinist Enkan Schäf D:o Degerman kopist Enkan Skähl . Fyrwerkerstan Högwall Transport >6 -6 16 ibi I!2,Z7L 17 100 — ivo — 66 zr 66 zr 66,Z2 6o 5° 5-> z; ZZ ZZ z; 122 6v 62 - 62 - 60 - görz .6 LZ »6> 2; — - 62 6c> — - 25 Summa ! 11,742 17 » Rätteligen afffrifwit intygar: 6. l^inniur. Den 29 September. 141 Vpllll >105 5Li»tkUg« Klk»-5i!näen äeri I ONobsr, Wördsamt Memorial. ^Damtelige de Respecliwe Riks Ständen hafva till Stats-Utstottet remitterat Kongl. Majus Allmänna Nädiga Proposition til! Riksens Ständer af den 26:te nästledne Julii, angäende StatSWerkets tillständ och behof. Kongl. Maj t har, genom denna Nädiga Proposition, täckts gifwa Riksens Högloft. Ständer i Räder tillkänna, att som den högst bedröfliga händelse, hwilken föranlätit Kongl. Majit sammankalla Riksens Ständer till denna Urtima Riksdag, inträffat sä nära flutet af den sidst hällne, att de Författningar till upp. hjelpande af Rikets Stats>Werk och Financer, som Riksens Ständer dä togo, och i witza delar till Kongl. Maj ts pröfning hemställte, icke ännu i hela deras widd kunnat bringas till wcrkställighet, och än mindre wisa en wärkan till ändring och förbättring af Stats-WerketS tillständ, som nu kan upgifwas eller undergä granskning, sä har Kongl.
Att Riksens Höglofl. Ständer i sitt beslut, tagit vid sista Riksdagen i detta ämnet, samfält varit af den tankan, efter hvad jag nu haft tillfälle af der varande Ledamöter utaf mine medbroder inhemta, att Krono-Domainerne skulle säljas, styckas och roteras, är ganska säkert, och att denna förklaring af Regerings-Formen och RiksdagsBeslutet försätter dem och Allmänheten i den största oro, är lika visst. Det är endast Höglofl. Utskottets förklaring och Original-Handlingarnes uppteende, som skulle afböja alla dessa bryderier och sammanjämka så besynnerliga olikheter i ett ämne af så mycken vigt. Örebro den 10 October 1810. J. 0:son Longberg. från Gestrikland. Bilaga B till Exped. Utdrag af Protocollet hållet i Riksens Höglofl. Ständers Uonstilutions-Utslcott den 12 October 1810. Derefter företogs det af Riksdagsmannen Longberg ingifne och sedan förra Plenum på bordet hvilande Memorial, hvaruppå Utskottet beslöt att honom till svar skulle lemnäs, att Utskottet ej ansåg sig berättigadt göra någon förklaring öfver Grundlagarne, som vid en innevarande Riksdag kunde blifva gällande eller ens leda till att bestämma meningarne om deras rätta förstånd; äfvensom Utskottet ej till pröfning kunde upptaga hvad förra Riksdags-Beslutet bekräftade, ännu mindre kunde uppte någon Original-Act, som ej kunde finnas i Utskottets förvar. Expedition N:o 10. Till Assessor J. G. Gahn. Utdrag af Protocollet hållet i Riksens Höglofl. Ständers ConstitutionsUtskott den 13 October 1810. S. D. Herr Assessor Gahn hade föreslagit följande förändringar i 81 och 83 §§ RegeringsFormen, nemligen i den 81 § i stället för orden »Ej må frågor derom i Ståndens Plena väckas, utan anmäles de» etc., att densamma så skulle styliseras:
Föredrogs å-nyo Herr Lagerhjelm», Pehr, den 28 sistlidne Februarii på bordet lagde motion , angående reglering af Krigsmagten till lands och vatten. Herr af Borneman, Johan Aront upplåste följande; (Se Bilagan N:o 4.) Herr Nordenjkjold, Carl Reinhold, anförde skrifteligen: (Se Bilagan N;o 5.) 25S Den G Martil JLtskiHige yttrade härtill deras bifall. Grefve Cronftedt , Claes y uppläste följande ; (Se Bilagan N;o 6.) Herr Lagerhjelm Pehr-. En värd Ledamot af Ridderskapet och Adeln, sorn behagat fästa uppmärksamhet vid nu ifrågavarande motion, liar funnit det vara mitt åliggande, att understödja opinionen i allmänhet om nödvändigheten af ett kraftigt sjöförsvar. Jag tror mig hafva icke otydligt tillkånnagifvit, huru vigtigt jag anser detta ämne vara, då jag begagnat den rått och skyldighet, som tillkommer Riksdagsmannen, för att yttra min öfvertygelse derom, Hvad jag i detail anfört, har skett för alt rättfärdiga påkallandet af Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet. Då jag yttre - att Rikets försvarsverk mera vore en följd af händelsernas sammanyerkan (jeller hade en historisk härkomst) ån ett fullständigt utveckladt systeme; har jag tillkånnagifvit. att det vore mig fullkomligen o, kändt, huruvida detta försvarsverks alla delar stodo till hvarannan uti eit beråknadt förhållande, oeh genomträngdes af en encia idée, hvarigenom endast det sammanhang kan upp-, komma, hvilket kallas system. Alt utsträcka detta ämne till flere detailiers meddelande har jag ansett hvarken öfverensstämma med hvarje Ledamots nödiga omsorg för Ridderskapets och Adelns dyrbara tid, eller egentligen kunna medföra ämnets utredning, hvilken, enligt naturen Den 6 Martil, 253 af Riksdrgsårenders handläggning, tillkommer Utskotten. Utaf hvad i detta ämne blifvit anfördt, anser jag mig icke sakna anledning att förmoda förmonliga resultat af den undersökning, som motionen åsyftar.
Dock beslöto R. St, att så vidt dessa kassors Direkt:ner anmälte att de inkomster, som på detta sätt indragits till Statsverket hade, om de fått till kassorna oförändradt ingå, upgått till betydligt högre belopp, än hvad R. St. till kassorna såsom ersättning anvisat, så skulle R. St. besluta en förhöjning lill anslagen för dessa kassor. Nu är händelsen den, att Kassornes Direktiner hafva omförmält alt de ifrågavarrde afgifterna under åren 1850, 1851 och 1852 skulle hafva öfversligit de inkomster, som kassorna ifrån Statsverket fått upbära såsom ersättning för de indragna afgifterna, och ali skilnaden för Wadstena krigsmanshus-kassa allena upgår till vid pass 18 å 19,000 R:dr årligen. I följd deraf hafva R. St. att förvänta en Nåd. Propos. från K. M., hvilken kommer att, i öfverensstämmelse med R. St:rs vid förra Riksdagen fattade beslut, göra en tillökning på denna Hufvudtitels tabell. Beloppet hvartill denna förhöjning kommer att utgå, beror på pröfning af SlatsUtsk. i första hand och sedermera af R. St.; men jag har ansett mig böra innan slutsummorna på denna titel blifvit framlagda, tillkännagifva att en sådan tillökning icke kan undvikas. Med anledn. häraf hemslälde Hr Gr. o. Landtm, om R. o. Ad. ansåge förevande punkt icke f. n. erfordra annat beslut än att läggas till handlingarne. Höglofl. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 10 på aftonen. In fidem protocolli, Alberl Munck. 356 Den 24 April. Måndagen den 24 April 1854. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 2:ne prot.utdr. för d. 22 dennes, samt pleni-prot. för d. 23 sistl. Mars e. m. Ilplästes ett af Hr Brakel, Mauritz Gust., inlemnadt sålydande Mern.:
Dito till Nockeby brobyggnad » 3,938: 13. 2. tillsammans B:ko 5,610; 3. 1. hvarifrån dock bör afgå dst belopp, som i anslaget till resor, undersökningar och expenser för allmänna arbeten blifvit anordnadt utöfver årets tillgångar, eller... 134: 29. 6. då återstående kontanta behållningen utgör 5,475: 21. 7, hvilken summa äfven finnes upptagen i ofvanstående tabell. Det belopp, som, under titel oredovisade anslag, finnes utbalanseradt i Styrelsens hufvudbok och derutur infördt i förestående tabell, utgjordes af förskott för allmänna arbeten: 1. 10. — 2. Till Konungens Befallningshafvande i länen B:ko 7,377 » sjön Tåkerns sänkning » 340 » undersökningar » 333 Summa B:ko 8,050 16. 18. § 2. Af en vid den underdåniga berättelsen fogad förteckning å sådane arbeten, till hvilka Kongl. Maj:t under år 1857 beviljat stats-bidrag, inhemtas följande: Arbeten med understöd från: Statsbidrag. Riks-statens sjette hufvudtitel: Ansia»-. Lån. — För borttagande af kajdammen vid Grådafallet i Dalelfven 2,333: 16. — Från handelsoch sjöfarts-fonden: För fördjupning af segelleden till Gefle (förut understödd med anslag) 7 40,000; — För hamn-arbetet vid Malmö 100,000: — För en kanal genom Ullereds sund i Wenern — —- 66,666: 32. Till ett mudderverk för Uddevalla hamn 4,700: - —i — 108 — Så vidt af de särskilda räkenskaperna kunnat inhemtas, hafva af ofvannämnda stats-bidrag under revisions-året utgått endast de lån, sorn beviljats till fördjupning af segelleden vid Gefle och för hamn-arbetet vid Malmö med tillsammans 140,000 Ridr. Statens Jeriiväfts-toyggiiader.
Och skall slå bågan utu dine venstra hand, och bortkasta dina pilar utu dine högra hand. På Israels bergom skall du nederlagd varda, du med allom dinom här, och med det folk som när dig är. Jag skall gifva dig foglom ehvadan de flyga, och djurom på markene till spis. Du skall falla på markene; ty jag, Herren Herren, hafver det sagt. Och jag skall kasta eld uppå Magog, och uppå dem som i öarna säkre bo, och de skola förnimma, att jag är Herren. Ty jag vill göra mitt helga Namn kunnigt ibland mitt folk Israel, och skall icke längre låta skämma mitt helga Namn; utan Hedningarne skola förnimma, att jag är Herren, den Helige i Israel. Si, det är allaredo kommet och skedt, säger Herren Herren; det är den dagen, der jag om talat hafver. Och borgarena uti Israels städer skola utgå, och göra en eld, och uppbränna vapnen, sköldar, spetsar, bågar, pilar, stafrar och stänger, och skola dermed uppehålla eld i sju år; Så att man intet skall behöfva sammanhemta någon ved på markene, eller hugga i skogenom, utan med de vapen skola de uppehålla eld, och skola skinna dem, af hvilkom de skinnade voro, och sköfla dem, af hvilkom de sköflade voro, säger Herren Herren. Och det skall på den tiden ske, att jag skall gifva Gog ett rum till begrafning i Israel, nämliga den dalen der man går till hafvet österut; så att de der framgå, skola grufva sig derföre, efter man der hafver begrafvit Gog med sinom hop; och det skall kallas Gogs hops dal; Men Israels hus skall begrafva dem i sju månader långt, att landet skall dermed rensadt varda. Ja, allt folket i landena skall hafva till skaffa med deras begrafning, och skall hafva berömmelse deraf, att jag på den dagen mina härlighet bevisat hafver, säger Herren Herren.
Memorial N:o 50, angående förändringar i de till den blifvande nya Bevillnings-stadgan hörande formulärer; samt Betänkanden: N:o 31, angående post-bevillningen; samt N:o 32, i anledning af väckta motioner dels om utvidgning i den Prester skapet tillerkända fribrefs—rättighet, dels om en sådan rättighets meddelande åt Skol styrelser, Spar-banker och inhemska Brandstods-bolag. S. D. Beslöt Bonde-Ståndet, att vördsamt och vänligen inbjuda Höglofliga Ridderskapel och Adeln samt Högvördiga Preste-Slåndet att förena sig uti det beslut, som Bon^e-Ståndet lättat, angående Lag-Utskottets Utlåtande N:o 49, i fråga om oäkta barns arfs-rätt elter deras moder, då icke andra barn finnas. Den 8 December. Från Vållofl. Borgare-Ståndet. S. D. Efter ånyo skedd föredragning af meddeladt Utdrag af Högvördiga Preste-Ståndets Protokoll den 2 dennes, genom hvilket Borgare-Ståndet inbjöds att förena sig med Preste-Ståndet i dess, i anledning af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 148, 84 punkten, fattade beslut alt, med afslag till Utskottets hemställan deruti, bevilja ett anslag af 50,000 R:dr Riksmynt, för att till byggnader vid Botaniska Institutionen i Lund användas, vidblef Ståndet dess i denna fråga förut vidtagna beslut och lade omförmäld ta Protokolls-utdrag till handlingarne. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Herr Knut August Almgrens i eli föregående plenum väckta och då bordlagda motion, hvaruti föreslås anvisande af en fond, till en summa af Tre millioner Riksdaler Riksmynt, under loppet af ett år, för belåning af belåningsbara fabrikater och handtverks-produkter, hiel' samma motion till Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad.
Rikets Ständer under föregående riksmöten medgifvit då ifrågaställd inlösning af dylika sedlar, oaktadt deras innehafvare, enligt denna författnings bestämda stadgande, förlorat all rätt lill liqvid för desamma. I öfverensstämmelse med den åsigt, hvilken således förut hos Rikets Ständer gjort sig gällande, och då de sedlar, om hvilkas inlö sande fråga nu är, enligt hvad Riksgälds-kontorets Kommissariat vitsordat, med undantag af en här nedan serskildt uppgifven sedel, vid anställd granskning befunnits rigtiga och alltså, derest de före preskriptionstidens slut blifvit hos Riksgälds-kontoret i sådant afseende företedda, ovilkorligen bort af detta verk inlösas, anser sig Utskottet böra tillstyrka, att, utom en sedel å 75 R:dr, hvilken vid berörde granskning befunnits vara falsk, alla öfriga till Stats-Utskottet under denna Riksdag aflemnade riksgäldssedlar, utgörande ett antal af 258 stycken och lydande å ett sammanräknadt belopp af 990 R:dr, 29 å 16 sk. och 4 å 12 sk. hvardera, må med motsvarande summa i bankomynt, eller Sexhundrasextio Riksdaler 2 sk. 4 rst., utaf Riksgäldskontorets medel inlösas. Stockholm den 11 Augusti 1857. STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1857. Ank. till Exp.-Utsk. d. 13 Aug. 1857, kl. 2 e. m. Memorial, i anledning af verkställda omröstningar rörande anslagen till Statens jernvägs-anläggningar. Sedan Riks-stånden meddelat sina beslut angående de uti Stats-utskottets memorial
Prinsen med Desi Höga Famille, förestäende oundgängliga utgifter, för hwilka, säsom ej i Stat päräknade, pä lika sätt, som för Riksdags kostnaderne »ödige medel böra uttes. Redan före emottagandet af högsiberörde Nädiga Proposition war Stats-Utskottet betänkt pä anskaffandet af de till ifrägawarande behof nu förflagswis päräknade 150.000: R:dr.; och derom har Stats-Utffottet äfwen förekom, mit Riksens Högloft. Ständer i det under den 5 dennes afgifna Betänkandet om Medel till de Stats Werket päkomne utgifterne till Hamn. stängningen samt till lugnets äterställande i huswudstaden. Rcksgälds - Contoirets närwarandg ställning medgifwer med fullkomlig säkerhet, att detsamma med förenämde Summa bispringey Stats-Werket, till desi de tillgångar som detta Werk 6z6 Den 2r September. Werk har att päräkna, hinna inflyta. Hwilka detze tillgängar äro och pä hwad sätt och i hivad ordning Riksgälds. Contoiret derigenom ffulle ätkomma sin ersättning, derom har Stats. Ut-, flottet baft tillfälle omständligen sig yttra i berörde Betänkande, hwilket Stats. Utskottet till undvikande af widlöftighet i ämnet, utbeder sig i den delen fä äberopa. Stats Utskottet öfmerlemnar dock detta allt ^vördsammeligen till Riksens Höglofl. Ständers egen pröfning, yrebro ^.äelirs I^eciLlnocrrs vajnar Larl ktsmiltan. kA VäUokliZe Lor^sre. 8r§n<jstL kecktzmotsrs vägnar Lbr.
Voteringen har utfallit med 72 ja och 47 nej; och då således ja vunnit, komma de för artikeln läder gällande, i /a-propositionen upptagne indelning och införsels-afgifter att bibehållas. 54:de voteringen' (170:o) Den, som, på sätt 3 Stånd beslutat, anser gällande taxa böra för oberedda pelsverk bibehållas oförändrad till indelning och införsels-afgifter, nemligen : bäfverskinn i skå! p. — —'20 sk. införselsl chinchilla-skinn 1 skålp. 2 r:dr dito fåroch lamskinn: grå, krimska och äkta svarta kalmuck i skålp. 30 — dito svarta, öfriga slag 15 — dito alla andra oklippta 1 skålp. 4 — dito hermelineller lekatt-skinn . 1 skålp. 18 — dito hiller-skinn 1 skålp. 24 — dito 20 F.rstärkta Stats-Ulskoltet; Memorial, No 2j8. jr oslar jerfeller til fras-skinn . loskinn . • . * - * . roårdskinn och mårdsvansar nerlzeller menucker-skinn renskinn .. räfskinn sjuppskinn . skjälskinn sobelskinn och sobelsvansar utterskinn alla andra slag skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. 12 sk. införselstull 16 — dito 1 r:dr 32 —• dito 32 — dito - 10 — dito 18 — dito 20 — dito 3 — dito 6 r:dr dito 24 — dito 32 — dito, den, det ej vill, röstar Ja ; Nej; Vinner nej, antagas för oberedda pelsveik följande indelning och lullafgifter: getskinn 1 skålp. fåroch lamskinn: grå, krimska samt svarta 1 skålp. andra slag i skålp. 3 sk. införselstull jerfeller skinn skjälskinn . andra slag . filfras lo-, renoch räf 16 — 4 — dito dito 1 skålp.
Ledamots eller minoritetens protest eller reservation uppcPällaS. §. 62. IVid slutet införeS: Md smars afgifwande ä Konungens propositioner förfarcs enligt RcgeringsFormcnS 87 §- §. 61. I stället för: genom Ständ enS Electorer: Ständswis i klen». Efter: gjordt och fulländadt är, tillägges: och gälle betta wal säsom Riksens Ständers beslut. §. 67. Efter: Revisorer att emellan RikSdagarne: enligt utfärdad Instruktion. Ester: Styrelse och förrvalt» ning: Likwäl hlvad Stats-Werket angär, Utan rättighet att meddela föreskrifter eller förändringar besluta. Den 10 October. 4047 Ester: nästpäföljande Revision: till hwilkcn R^visorcrne af Konungen ödra kallas. wid §:nS stat: Med R.visorernes rbstbe, räkning förhällcs enligt de i föregående Z utstakade grunder. Z. 69. Ester orden: dessa werk äro redo wisander sker wid Rcvisorswal annorlunda, äge R visorerne att om cn annan persons utseende i förest.ifwcn ordning skyndsamt föranstalta. Sista punkten förändras till denna ordalydelse: Fullmägtigc och Revisorer kunna c) i och för deras befattning emottaga befallningar utan af Riksens Ständer allena, t) heller till reda och answar ställas utan efter Riksens Ständers beslut och i .laglig ordning; och njute de för deras gcrningar och yttranden under samma befattning, den säkerhet som lii Z Regerings-Formen Riksdagsmän tillägger. §. 7o. Ester slutne: hoprullade. §. 71. wid slutet införes: Expeditioner frän Ut^ stötten understrifwes af ben främsta närwarande Le, damoten af hwarje Ständ. F. 72. Tillägges wid slutet:
Detta förhållande synes mig blott bevisa, att man lyckats att i stället för det fordna RiksRådet sätta något annat, som ej i sjelfva verket skulle svara deremot , och som alldeles förlorat sin betydelse , sedan vi fått ett ordentligt Stats-Råd. jag tror dessutom det vara enligt med andan af alla grundlagliga samhällen, att då man har en direct ansvarighet på de Före - Den 3 December e. m. ao3 dragande och Rådgifvande, man bör befria ä rendernas gång från de små controllör, som under enväldet behöfde tillitas för att motväga den godtyckliga makten, men sorn sedermera uppehålla sakerna utan att gifva den stora controllen Grundlaglig ansvarighet, större vigt. Detta om beståndet af den gamla Beredningen. Beträffande den nya Stats-Räds-beredningen, så instämmer jag helt och hållet deruti, att den icke bör omtalas i Grundlagen. Enar , såsom jag redan anmärkt, en Regent sällan lärer hafva så tid, att låta hvarje sak inför Sig genomdiscuteras af sina Rådgifvare, sä behöfva de sjelfva förut af hvarannan inhemta målens beskaffenhet och sammanhang innan de kunna derom upplysa Regenten och gifva Honom sina råd. Sådant kan icke ske , utan en föiegående öfverläggning mellan Konungens Rådgifvarn , eller den som sker i hvad man hos oss rätteligen kallat Stats-Råds-beredning. Något motsvarande finnes ock , eller måste uppkomma öfverallt , hvarest Styrelse-formen är grundlaglig , emedan en sådan anstalt ligger i sakens natur. Men jag tror, att ändamålet dermed helt och hållet skulle förfelas , om den blefve officiel. Hvar och en vet, huru mycket hastigare och bestämdare man kan genomgå ett ämne i sällskap med sina vånner, då man får yttra sig obehindradt, och såsom man säger, slå spiken på hufvudet , än när man skall yttra sig oifenteligen till ett Protocoll. Jag tillstyrker således, att denna 10 §. må alldeles utgå. Herr Hjerta :
Kungörelsen den i Oktober 1858, vidtagna förändring i 5, 9 och 10 §§ af Tjenstehjonsstadga^ tjenstefolket alltför märkbart försämrats, och man har numera knappt något medel, hvarken att förmå en ovillig tjenare till hörsamhet eller någon trygghet emot alt blifva af sina arbetare öfvergifven, när de som bäst behöfvas. 52 § i Legostadgan talar väl om huru med tjenstehjon skall förfaras, då det ur tjenst afviker; men detta tyckes hafva blifvit en död bokstaf; ty äfven detta hörer till ordningen för dagen, och då anmälan härom göres hos kronoheljeningen, kan väl tjenaren med dryg kostnad återföras; men detta hindrar honom icke alt eli par dagar derefter åter begifva sig bort, väl vetande, att husbonden icke skall vedervåga ny möda och kostnader. Det äfventyr 52 § för sådant afvikande bestämmer, halfva lönens förlust och skadeersättning, år såsom en hvar vet alldeles onyttigt och kraftlöst, emedan en dylik tjenare nog i förtid utplockar sin lön; och jag anser derföre att åtminstone då han andra gången afviker, något verkligt straff bör den brottslige ådömas. Icke mindre straffvärd är emellertid deri husbonde, som tager annans tjenstehjon i arbete, och jag föreslår derföre, alt enhvar, som i sitt arbete emotlager främmande person, som ej är försedd med husbondes, prests eller ordförandes i kommunalstyrelse betyg att han är till arbete ledig, skall derföre böta 20 R;dr R:mt och ersätta skadan. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 29 November 1862. Carl Nettelbladt, från Stockholms iån. Häruti förenar sig: Nits Olsson, från Skåne. N:o 392, Motioner i Bonde-Ståndet 1862. N:o 362. m N:o 392. Af Lars Ersson från Södermanlands län, om a/löning ät tvä lärare vid ett tvdklassigt läroverk i Malmköping mot vissa vilkor å kommunens sida. Det kan ej förnekas att Staten på den sednare tiden gjort rätt betydliga uppoffringar i och för den allmänna undervisningen.
Det är en skyldighet att försvara Fäderne-Jorden eller, som efter min tanka är detsamma, den Egendom mina Blodsförvandter tillhörer. — När den nygifta 20 åriga Mannen , må hända redan Husfa. derför en god Maka och flere Barn, ryckes från dem för att till äfventyrs aldrig återkomma} hvad har han då försvarat? Han har boitgifvit det försvar, som han lofvade dem och de lika med Staten, om ej mera, hade rätt att påräkna: Vare det fjerran från mig att vilja frånkänna Staten sin rätt till dess Medborgares krafter för Sjelfförsvaret, men jag föreställer mig mitt Fädernesland ännu ej så olyckligt, att det för sitt Försvar behöfver på en gång hela den Beväringsstyrka, som innom den föreskrifne Bevärings-aldren kunde uttagas, och på så. 382 Den 17 Felruarii. dan grund tror jag att den gifta Mannen, oumbärlig för Maka och Barn, bör äga någon rätt till frihet från Beväringsskyldighet, framförden ogifta, som endast har pligt emot sig sjelf och Fäderneslandet. Om ej gifta Ynglingar helt och hållet kunna fritagas från Beväringsskyldighet, böra de, elter mitt omdöme, innom de 5 utstakade Bevärings-ären, åtminstone alltid uppflyttas i femte Classen eller den Glass, som sidst till Försvaret uttages. Jag begär Aterremiss af ämnet till Utskottet och önskar att dessa mina Anmärkningar mätte få Remissen åtfölja. Herr Munck af Rosenschöld. Friherre Drufva har anfört, att en mängd af de åren 1806 och I8O7 Beväringsskyldige i Pommern och på Ön Rugen skolat, för att undgå Conscriptionen, hafva gift sig med gamla Käringar. Jag vill icke bestrida denna uppgift, så otrolig den ock är3 men skulle samma uppgift framställas om Svenska Bevärigsskyldige, sä motsäger jag den bestämdt, såsom stridande både mot verkeliga förhållandet och mot mine Landsmäns allmänt kända Militairiska anda. Jag vill dock gerna i anledning af Friherre