Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag kan aldrig frångå <len öfvértygelsen, att då stadga i mynt-väsenc et och förtroende återkommit, den höga ränta , om för det närvarande knappast ändå är n i räcklig försäkran mot nu möjliga förluster, af sig sjelf måste upphöra. Jag styrkes i denna finka af det historiska factum, att efter 177b # års realisation, i ett tidehvarf, då visserligen vjåra oeconomiska lagar ej voro båttre ån nu, och ej eller rvåra Capital-tillgångar större, de publik 1 cassorne inåste af brist på lånsökande, ' 'gåra tillåtelse få nedsätta räntan å sina utlår ningar från 6 till 5 procent. S'uteligen kan jag ej undgå att instämma i riber rens förlitande på Försynens omvårdnad Öfver Sverige, med tillägg af det hopp, att denna Försynens vishet oell godhet måtte lillå* ta i8e3 års Riksdag blifva den epok i Sveriges historia, från hvilken obrottslig rättvisa i Stånders beslut och grundläggning af narin - l4ä Dell 7 April J. nu I gar/ies aafhrutna framskridande i välstånd kunna räknas. Herr Hjerta, Gastaf: Jag år så fört kommen af Herr Rosenblad, i hvad jag ämnat anföra, att jag nästan icke har något att tillägga 5 utan anhåller endast att ej någon bestämd tid måtte åläggas Utskotten , samt att i stället de blott anmodas, att skyndsammeligen inkomma, med Betänkandet, angående finance-regleringen.j Man har sorn anledning till Utskottens förbindelse, att hastigt besvara frågorne om de grun-J der, Utskotten Ämna tillstyrka för denna regie j ring, åberopat loijauté. Jag är ursäktad, oni jag är litet villrådig, då jag ej vet om vi på Svenska hafva rått begrepp derom. Jag känner*- de Svenska orden; heder, åra, pligt. Om kån-islån för dessa begrepp åro motsvarande dettrjr utländska ord, lärer säkerligen Utskotten sök^i fullgöra den förbindelse de hafva, att så snart de veta hvad deskola tillstyrka Stånderne, framlägga det.
Bjödes oss ej här ett osökt tillfälle, som ingalunda borde afvisas, att säga dem ett hjärtligt och välförtjänt tack för ett tioårigt samarbete? Och utan de tusen sinom tusen trå- darne, som med sitt osynliga nät af bepröfvadt och godt samförstånd länka oss samman med svenska hem — hvart hade vi kommit? Är det icke en naturlig och billig önskan, denna, från hvar och en af lduns kända eller okända vänner, som under så många och låoga år förtroendefullt och gästfritt hvarje vecka öppnat dörren till sitt hem för det lilla familjebladet, att nu tidningen själf en gångfor dem alla slår upp sina portar på vid gafvcl och tar emot » hemma hos sig själf »? vi kunna installera våra dyrt engagerade och högt värderade medarbetare allt ifrån redaktionssekreteraren och så vidare — ty redaktö- ren ensam orkar icke med lasset, om han nu också sitter på kuskbocken — där vi kunna utgrunda och författa de snillefoster, hvarmed vi ämna lyckliggöra samtiden, och hedersamt mottaga en ärad klientel. Vi behöfva vidare ett tryckeri med maskiner och pressar och stilar och maskinister och sättare och tryckare. Och naturligtvis behöfva vi papper, papper i oändligt långa banor, dc där förslå från Ystad allt intill Haparanda! Vi behöfva vidare en expedition, som besörjer tidningens regelbundna spridning och förmedlar yåra affärer med allmänheten och postverket, vi behöfva ett annonskontor, som tar emot våra annonser, och ett kassakontor, som sköter våra utbetalningar. Och på det kassakontoret behöfva vi ett rymligt och dyrkfritt kassaskåp med säkra dokument på sexsiffriga tal för att möta utgifterna 13 de fyra, fem första åren, innan vi hunnit armbåga oss till en obestridd egen liten plats i konkurrentkretsen. Ha vi nu lyckats intressera en tillräckligt lång rad aktietecknare, större affärsmän och kapitalister för dessa äfventyr och ha allt det nämnda och lika mycket till, som vi här glömt, i ordning — då är det bara att börja! Men det är afgjordt lättare att öppna en cigarrhan fel, ett bicyklemagasin eller ett större familjepensionat vid någon af Stockholms hufvudgator, och vi skulle nästan föredraga att grundlägga en icke allt för oansenlig stad i nordamerikanska västern.
Stephan Andersson från Stockholms Län, Maths Ericsson från tlp, Anders Brissman från Skaraborgs dn, Sven Andersson från d;■■■», Johannes Christofferson från Kronobergs djo, Petter Jönsson från Jönköpings d/o, Peter Persson i Slä!tbult från d;o, Jonas Johansson från d:o, Jonas Andersson från dro, Oloj O.ofsson från Vesterås d:o, J >n Andersson från d:o, Olof Hansson från d:o, Anders Jonsson i Tuna (rån Östergöthlands d:o, Anders Thrysén från d;o, J. O. Widegren från d:o, Anders Andersson från d;Oj Olof Jacobsson från Södermanlands d;o, lars Larsson fiån Elfsborgs d;o, Johannes Petersson från d:o, Henric Hansson från d;o, Sven Isacsson från Calmar d:o, Per Jmsson från d:o, Petter Persson från d:o, Spännar Johan Ericsson från Stora Kopparber Anders Jöransson från d:o, Lars Larsson f< ån Örebro d;o, Jan Eric Jansson från Wermlands d:o, Per Hansson från d/o, Eric Persson från Gefleborgs d:o, Per Östman från Vester-Norrlands d;o, J. O. Dahlberg från d:o, Sven Jonsson från Jemtlands d:o, Eric Nilsson från d:o, Olof Olofsson från Westerbottens d: >, Anders Normark från d:o, J. J. Rutberg från Norrbottens d:o, Christen Persson från Gottlands d;o, Per Båtilsson Burge från d;o, ao ProtZJtdr. den 3 Juni 18 41 • La's Bengtsson från Malmöhus Län, Per finsson fiån Christianstads d;o, Mins Jösseson fiån d:o, Niclas linsson från d;o, Lars Nilsson från Blekinge djo, Olof Lindbäck från Hallands d;o, Olaus Ericsson från Göthehorgs och Bohus d*0, Johannes Johansson från d;o, samt Olof Benjaminsson från d:o. S. D.
Jag bar ofta hört den underskattas och stämplas som en onönig statslvx, som utan relativ nytta slukar betydliga anslag; vid andra tillfällen åter är ej så ovanligt att densamma tillmätes en öfverdrifven betydenhet; man vill då att diplomaten skall veta allt, säga allt och förutsäga allt. Det sanna omdömet torde väl här, som i de flesta fall, ligga mellan de begge ytterligheterne. Diplomaten är ingen siare, profet, spåman; hans yrke inskränker sig till att noga iakttaga tilldragelserne, och af det förflutna söka sluta till det tillkommande. Detta är en probabilitetskalkyl, som hvilken annan bildad medborgare, i öfrigt utrustad med godt omdöme och nödiga förkunskaper, lika väl kan göra. Diplomaten har den enda fördel att han står källorna närmare, och bättre är i tillfälle sigta deras innehåll, samt att en skyldig oaflåtlig uppmärksamhet förbinder honom att aldrig släppa den Ariadne-tråd, som blifvit lemnad i hans händer, och utan hvilken man lätt förlorar sig i en okänd och på irrgångar full labyrint!). Ofta förbrår man diplomaten att handla med alltför mycken betänksamhet, men man förbiser härvid att denna icke utesluter fastheten, utan att denna senare egenskap betingas af den förre. — Ibland gör man ett hastigt tankesprång och förebrår den för betänksamhet stämplade diplomaten alltför mycken djerfhet, men förgäter då likaledes att djerfheten stundom är ett alster af betänksamhet och att en väl beräknad djerfhet ej så sällan fostras af en mogen och förutseende betänksamhet. Efter dessa allmänna betraktelser, hvilka icke torde sakna all tillämplighet på förev:de fråga, öfvergår jag till föremålet för den framställda interpellationen eller vår yttre politiska närv:de ståndpunkt. Jag beklagar, Mine Hrr! om jag icke härvid, såsom någon torde önskat, kan aflvlta täckelset från den beslöjade bilden i Sais, och beder eder påminna eder den stora skaldens ord om följderna att på denna väg söka och finna sanningen. Sanningen, — hvar finnes den? Och huru uttalas den? Se der är frågan.
Jag vill med få ord hafva sagt, att denna Utsk:s npgift icke är sanningsenlig, och den siste talaren har till stor del uplyst detta. Af de befattningar, som genom den Kongl, instruktionen blifvit fjerdingsmännen ålagde, finnas flere, som icke äro uptagne i äldre författningar, utan Utsk. har genom en långdragen deduktion slutat sig till att förhållandet varit det af Utsk. up - Den 12 Mars f. m. 335 gifna. Uti vissa författningar eller reglementen har nemi. blifvit omnämnt arfvode för kronobetjeningen i flere fall, och deraf har man dragit den slutsats, att alla deri omnämnda befattningar förut ålegat fjerdingsmännen, som man ansett för kronobetjente. Häruti ligger påtagligen ett misstag. Fjerdingsmännen är icke kronobetjent. Jag har med serdeles upmärksamhet följt detta ärende, emedan jag såsom ledamot af Ekon.Utsk. vid 1840 års riksdag deltagit i öfverläggningarne derom, och jag kan lugnt försäkra, att Utsk:s ofvannämnda upgift, alt den K. instruktionen icke innehåller andra bestämmelser för fjerdingsmännen, än som uptagas i äldre författningar är sanningslös. Jag yrkar således återremiss af betänk, och att Utsk. må efterkomma motionärernes önskan att vinna en rättelse i instruktionen, den jag anser obehörig, oriktig och olämplig, enär den påbördar landtmannen en tunga, sora honom icke lagligen kan och bör åläggas. Alskillige talare hafva yttrat sig öfver frågan, huruvida fjerdingsmansbefattningen vore ett kommunaleller kronobeslyr. Jag erkänner, att, såsom förhållandet nu är, befattningen, på sätt motionärerne ganska riktigt anmärkt, icke bör anses såsom ett kronobeslyr. Det är ostridigt, att fjerdingsmansbefattningen ursprungligen varit ett kommnnalbéstyr.
Föredrogs ånyo Stats-VIskottets Utlåtande N:o 43, angående regleringen af utgifterne under Riks-statens Tredje Hufvud-titel. Ståndet lät bero vid Utskottets yttrande, enligt sjunde punkten, pag. 7, och i öfrigt godkändes Utlåtandet. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banko-Utskottets Utlåtanden: N:o 20, i anledning af förre General-konsuln m. m. A. Hahrs ansökning om eitergift af öfverränta å ett diskontlån; och N:o 22, i anledning af förre förvaltaren vid Tumba Pappersbruk C. Möllers ansökning om förhöjd pension. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande Retänkandet N:o 30, angående de vid större allmänna arbeten anställda personers religionsoch sedlighets-vård. Lades lill handling arne; och Retänkanden : N:ö' 64, i anledning af väckt motion, alt ett sammandrag af lagrum och författningar rörande presterskapets och klockares aflöning, måtte hvarje församling tillhandahållas; , N:o 65, i anledning af väckt motion om åtgärder för tillsynen öfver fångars behandling i häkte; N:o 67, i anledning af väckt motion om Krigs-holrättens indragning; och N:o 68, i anledning af väckta motioner om åtgärder, på det den tjenande och så kallade arbetande klassen må hafva penningar afsatta för ålderdomen. Biföllos. Prof.-Utdrag den 23 Mars 185f. 261 S. D. Föredrogs ånyo Slats-Utskoltets Utlåtande N:o 46, i anledning af erhållne återremisser å Betänkandet N:o 18, angående Rikets Ständers år 1855 församlade Revisorers Berättelse om verkställd granskning af Stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1852 och 1853. Framställningen under N:o 2 godkändes, och i öfrigt ladgs Utlåtandet till handlingarne. S. D.
Där skiiigras.tviflen, med döden för ögoiieii får haii ater klarhet i det soin varit dunkelt, och lian dör soin en troende kristen iiiecl Jesu iiami på lapparna. Detta ar i f " ord liiifv~idpwsoiieii, och i ' och nied detsamma ar. Iiufv~idiniielikllet af boken angifv&lt;t. Kring Robert W e e r s person griippera sig nämligen alla bokens öfriga figurer ocli händelser, hvarföre man niistan skulle vilja ge det hela n m i i a£ en romantiserad biografi. Det är nied iiiycken viinne och iiiiieiligliet £örf. tecknat denne Robert Wallner, hoii liar af lioiiom gjort en visserligen ej fullt .klar ocli lielgjiiten, meii synipatisk persoiilighet; nian kanner sig tilltalad af det allvar, soni 1canneteckna.r alla lians sträfvaiiden, mau syinpatiserar med lians liclande och sjiilskainp, äiveii om det lir åtskil' O. ligt som brister i den logiska utvecklingen af hans karakter och man e j tycker sig kunna följa med alla de skeden lians andliga lif genomgkr, från den strängaste tro till de mörkaste tvifvel, frtln de mörkaste tvifvel åter till full klarhet ocli oriibblig tro. Vid sidan af den sjalshistoria, vi här ofran i flyktiga drag skisserat, löper, eliuru betydligt ställd i bakgrunden, en aktenskayshistoria. Ty, som Robert Wallner med en i betraktande af situationen väl l %iigt drifven s~invetsgraniihet redan vid sin första karleksförklaring uttryckligen betonar: » kom ihhg att jag först af allt ar en Guds tjänare. P 2 omrhdet för initt presterliga ambete fiir du aldrig krafva det minsta offer af mig^, s % är lian först och främst prest och det är i den egenskapen förf. egentligen skildrat honom. Maken kommes först i andra rummet. Och erkännas miste, att vi kanna oss bra bedragna p&amp; den unga flicka, lian väljer till liustru.
Den 5 §. i Utskottets förslag innehåller följande tillägg lill nuvarande Ansvarighets-lag, nemi gen: i :o till i:sta moment, t af orden: utan att kunna deruti åter insättas eller till annat embete inom Siats-Rådet Jörordnas?' och 2:0 af ett nytt moment, såsom det andra, börjande med orden: ’’Stats-Råds-ledamot som i andra,” samt slutande med Capitlet 12 § Rättegångs-Balken.” Utskottets förslag är väl i Borgareoch BondeSlånden antaget, af det senare med den ändring, att straffbestämmelsen i första momentet skulle blifva lika med den i 3 §. af nu gällande Lag utsatta; men deremot hafva de två öfrige Riks-Slånden helt och hållet ogillat begge tilläggen, hvilka alltså, enligt nyssåberopade Grundlags §§., komma alt från förslaget uteslutas; och lärer vidare häraf (öija, att orden i förslaget til! sista momentet: "Lag, som i nämnde Capital och 4>‘. af Rättegångs-Balken — —;” ändras till denna lydelse: Lag som i 1 Capitlet 12 Rättegångs-Balken —. I allt öfrigt är Utskottets förslag till 5 §. godkändt. De 6 och 7 samt g och 10 §§:ne äro af samtlige Riks-Stånden bifallna sådane de af Utskottet blifvit föreslagne; och då förslaget till 8 §. är godkändt af 3 Stånd, nemligen Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-Stånden, samt, vid detta förhållande, Bonde-Ståndets beslut en sådan ändring af straffbestämmelsen i 8 §. att Stats-Råd, som gjorde sig föi fallen till de deruti uppräknade förseelser, skulle mista embetet, jemte det han ej vidare finge gagnas lill någon annan Statens tjenst eller embele, icke kan till någon åtgärd föranleda; så lärer redactionen af dessa fyra §§. böra blifva i öfverensstämmelse med Utskottets förslag. Utskottet hade från sitt förslag uteslutit den i nuvarande
S ö n d a g, finare middag: Hvitkål med frikadeller; torsk ä, la Rachel; blandad kötträtt (oxfilet i skifvor med kokt salt tunga och fårkotletter) med legymer (morötter, fransk potatis, små hvita bönor, brysselkål); sparris; stekt anka med sallad och sylt; äggsoufflé; ost och käkes; frukt. M å n d a g: Hvarjehandapudding; puré på bruna bönor. Tisdag: Köttsoppa med klimp; stufvade lindare; Strutar med kräm. O n s d a g: Kalffrikasé; löksoppa. T o r s d a g: Kokt rökt skinka; puré på gröna ärter. Fredag: Fläskkorf med potatis eller grönsaker; välling. L ö r d a g: Biffstek med potatis; hafresoppa. Recept. Äygsonfflé ': Socker kokas med mjölk och grädde, något mjöl tillsättes under ständig vispning, hvarefter massan upphälles och får svalna; nio äggegulor nedröras jämte någon likör (ananas, kuracao, marasquino eller rose efter behag), ägghvitorna vispas till hårdt skum och blandas till det öfriga; hälles på djupt fat, öfverströs med socker, gräddas i ugn och serveras, då soufflén höjt sig tillräckligt. Lägges en vaniljböna i den kokande mjölken, blir denna rätt ännu finare. Löksoppa: Ofverskorpan af ett större bröd brytes i stycken, som värmas och på båda sidor gnidas med färskt smör samt hållas framför eldeD, tills de bli lätt rostade. Lök (helst portugisisk, men äfven rödlök) skares i små tärningar, stekes i färskt smör under ständigt omrörande, tills den är vackert ljusbrun; brödet tillsättes, och man fortfar att röra, till dess att löken är fullständigt brynt. När den sålunda fått tillräcklig färg, tillsättas kokande vatten, peppar och salt och alltsammans får sakta koka 15 minuter, hvarefter soppan serveras. Buljon passar icke att användas i stället för vatten, ty därigenom försvinner soppans fina smak.
Uppförande! af tvänne med stora byggnaden vid Degeberg sammanhängandeflyglar (förslaget Litt. B.), är högst nödvändigt till vinnande of mera utrymme, sorn, vid ett för inrättningens behof sig städse ökande hushåll, nu bestämdt kommer att fordras, och anses på föreslagna sätt ända-, målsenligt kunna erhållas. Degeberg den 9 Januari 1840. Edvard Nonnen. Deu is Februari c. m. Litt. A. Afskrift. Kostnadsförslag för uppbyggandet af ett trädhus vid Degeberg , 36£ alnar långt, 1S alnar bredt och 1o% alnar högt med 10 rum i nedra och 14 rum i öfra våningen. Banco • Murning af 33o kubikalnar stenmur a 12 sk. pr aln ' 82 24 Stens sprängning och framkörning dertill 146 32 — 3i tolfter timmer, i3 alnars längd, 6 tums bredd 0. 8 tums höjd i lilländan, till 4 långväggar, a 20 r:dr pr tolften 620 rj\ tolft dito, 19 alnars längd, till gaflar och rösten, a 22 r:dr 157 32 28^ tolft dito, i5 alnars längd, till mellanväggar, a 20 ridr . 4 tollter dito till ig par takstolar, ig alnars längd, a 22 r:dr 566 32 - . 88 — 7 tolfter dito, 19 alnars längd till bjelkar till golf och tak, å 22 rtdr pr tolften i54 — Nedhuggning, hemkörning oell skrädning af 77$ tolfter timmer, ä 6 r:dr pr tolft'
Gas-apparat-tillverkare Hvitgarfvare .. Garfverier ... Handskmakare . Hagelstöpare .. Hatt-tillverkare . Jernblecks-lakerare Jernoch Stål-Arbetare Jerngjuterier .. Kard-Fabrikanter Kort-Fabrikanter Kautschuk-Fabrikanter Klädes-renovatörer Korgarbetare .. Lackoch Kork-tillverkare . Läder-lakerare . C?T fD A rbetare. Tillverkningsvärde. Idkare. Arbetare. Tillverkningsvärde. Gpr a> fö > fö 85 -5 JÖ Tillverkningsvärde. pr B5 fö Arbetare. Tillverkningsvärde. ?r P -s fö Arbetare. Skomakare ... r .. Mathematiske Instrumentmakare Meteorologiske Instrumentmakare Metalloch Brons-arbetare . Musikaliske Instrumentmakare Mekaniske Fabrikanter Nipperoch Galanteri-Fabrikan ter Optiske Instrumentmakare Olje-raffinerare Postlins-Bruk . Pappers-Lisserare Portföljoch Etui-tillverkare Postlins-målare Parasollmakare Ritoch Yäfskeds-makare Repslagare .. Stilgjutare .. Salt-ra dinera re Safiians-Fabrikanter Skärslipare .. Stenkärls-Fabrikanter . Stenslipare .. Såpsjudare .. Spegel-Fabrikanter Sockerbruk .. Tobaksfabriker Tobakspip-Bruk Tapetserare .. Tvål-tillverkare Tagelberedare . Tapetmålare . Tobaks-plantörer Talgljus-tillverkare Urfabrikanter . Vaxduks-tillverkare Vaxoch Stearinljus tillverkare Åkdons-tillverkare Ättiks-Bryggarc Diverse Idkare H H H H H Idkare. Arbetare. Arbetare. llverkningsvärde. Idkare. Arbeta ve. llverkningsvärde. Idkare. Arbetare. llverkningsvärde. C? *“ BS Ct Arbetare. lverkningsvärde. Badaremästare . 20 d:o d:o d:o 45. Boktryckare. 29 d:o d:o d:o 324.
BorgareStåndet remitterade motion, med liemställan, att beredandet af realisationens verkställighet måtte ske i Statsoch Banko-Utskotten gemensamt. B. 207. A. 427. — Wto 11. i anledning af från Vällofl. Borgare-Ståndet erhållen anmodan, att inkomma med Utlåtande öfver de 1111 varande BankoFullmägtiges förvaltning. VII. B. 3io. VIII. A. 97. — Wto 12. i anledning af den, enligt §. 4 uti nu gällande Inslruction för BankoUtskottet, verkställde granskning] af BankoFullmägtiges åtgärder till förberedande af den allmänna silfverutvexlingen, samt i samband med Rikets Ständers beslut om Bankosedlarne och en på upplåningar grundad Diskontering för den större rörelsen. B. 2ÖI , 273. A. 320. — Wto i3. med tillstyrkan, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla de hinder, som mött för silfverutvexlingens början å den af Kongl. Maj:t i Wäder föreslagne dag, den itsle nästkommande Julii. VIII. B. 298. K. U. 396. XI. A. nr. A. 99. A. 100. XIV. B. 206. XV. A. 23g. E. 3o8. XX. 22. A. 47* XXI. R. 74. B. i59. A. 192. E. 192. — Wto i5. angående en af Herr Friherre Rantzou framställd, och till Utskottets handläggning öfverlenmad motion, att enskilde Actie-ägare mätte inbjudas till deltagande i Rikets Ständers Bank och dess rörelse. IX. B. 206. A. 353. •— Wto 16. i anledning af återremiss å Wto 6. •— Wto 17. i anledning af återremiss å Wto 8.
U goda, dock wisie, ligen ej kunna hwarken tili widsträckrhet, bördighet eller nalms.alster, jemn - FZ7» Den 9 Julii. jemnföras med dem, hwilka man inför allmänheten wagat förklara wara af dcn arten, att de af Canal, anlaaqmngen e> hade någon förkofran att waara, eller kunde lemna någon liflig och lönande rörelse till den; hwilket alitsa borde anses som en mifllyckad speculation endast uppställd att inleda det ali» manna. I stöd häraf wagar jag andalla om den tillfredsställelsen för mig, att här, ehuru annars ett främmande ämne, fa framlägga en Tafla öfwer Trollhätte - rörelsen, såsom det kortaste och mäst talande bewis för dylika Inrättningar. För det öfriga tror jag mig endast uppfylla min pligt, da jag akallar den strängaste granskning wid alla tillfällen, huruwida administrationen, sa i den Financiella wägen, som uti arbewtS bedriswande, hallit sig inom de Granfor, Regler och Privilegier samt Ständers beslut, noggrant utstaka; utgörande rättigheter, hwilkas oinskränkta utöfning ej utan största wald skulle kunna frantagas Bolaget, som med sa mycken uppriktighet och nit uppfyllt och dageligen uppfyller ett ömsesidigt Contract, hwars helgd bör wara osw,kelia; hwara minsta rubbning skulle hafwa deswäraste följder och förstöra allt förtroende till sielfwa Regeringens företag och förbindelserl Man har swart uttyda Förslag pa sadane tillbud till en god mening.
Utskottet för sin del icke kan inse något gällande hinder för Rikets nu församlade St:r, att uti ett ämne af denna beskaffenhet fatta beslut, samt om dess verkställighet förordna, helst, om, emot all förmodan, R. H. St:r, hvilka till nästa Riksdag komma att sammanträda, icke skulle finna sig belåtne med den af förre Ständer, i afseende på Klubb-rummen, fogade åtgärd, härigenom icke kan uppstå annan olägenhet, än blott ett skadestånd för Hyres-Contractets uppliäfvande, och hvars belopp uti Contractet bör utsättas samt en lämplig uppsägningstid åt R. H. Strr förbehållas. På grund häraf föreslår alltså Utskottet: att det må uppdragas åt Riddarhus-Directionen - samt öfrige Riks-Ståndens Canzli-Directioner gemensamt, att till nästa Riksdag anskaffa, så vidt möjligt är, uti något välbelägct Hus tjenlige Rum, så väl till serskilde Klubbar för hvarje Riks-Stånd, som cn större Sal eller ock minst 2!ne med hvarandra sammanhängande Rum, till gemensamt begagnande af alla fyra Riks-Ståndens Ledamöter; med iakttagande, att uti Hyres-Contractet åt R. H. St:r förbehålles lämplig uppsägningstid, äfvensom beloppet af det skäliga skadestånd, som, i händelse af uppsägning, skall godtgöras, bestämmes och utsattes. Betänkande, i anledning af ett, af Herr LandtMarskalken samt Herrar Talmännen upprättadt och till Utskottet ingifvet Förslag till, så väl Herr LandtMarskalkens och Talmännens Representations-kostnad, som till utgifter för RiksStåndens Canzlier och Klubbar. LandtMarskalken och Herrar Talmännen upprättadt Förslag, så lydande: Sedan behörig öfverläggning mellan undertecknade, LandtMarskalk och Talmän, ägt rum, håfve vi funnit lämpligt, att till StatsUtskottet afgifva följande^ förslag till, så väl Talmännens Representationskostnad, som utgifter för deras RiksStåndens och deras Canzliers räkning, nemligen: Hos Hoglojlige Ridderskapet och Adeln.