Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
13 gen utgående utskylder, motsvarande de omkostnader, hvartill förut varande åligganden kunde skäligen uppskattas. Skulle ej för stora svårigheter möta för Styrelsen att samtidigt och på enahanda sätt öfvertaga hästens underhåll och vård, blefve det nödigt att särskildt och tills vidare ånyo ordna denna del af rustmngs-besväret» Inom Hedervärda Bonde-ståndet äro uti förevarande ämne motioner väckte, nemligen: 4:0. Af Riksdags-fullmäktigen Johan Johansson från Örebro län, med hvilken Riksdags-fullmäktige Erik Olsson och C G. Sköldberg från samma län sig förenat, hvaruti omförmäles, att ibland de många onera, som betungade jordbrukaren, borde i främsta rummet nämnas rustmngs-besväret. Detta vore så mycket mera tryckande, som det innebure en beskattning, utgående efter en nu mera ojemn fördelning och ofta godtycklig beräkning af de dermed förenade kostnader. Den i början frivilligt åtagna rustningen hade nemligen under tidernas lopp dels öfvergått till ett långt vidsträcktare och med större utgifter förenadt omfång, än ursprungligen dermed varit afsedt, dels ock förlorat den jemförelsegrund, hvarefter hemman af samma natur ansetts böra i lika mån drabbas af skyldigheten att rustningen uppehålla. Det visade sig icke allenast att vissa provinser i landet vore af detta, roterings-besväret vida öfverstigande, onus oskäligt tungt beskattade, under det att andra vore derifrån alldeles befriade, utan äfven att inom ett och samma regemente lokala omständigheter och tillfälliga förhållanden tryckande inverkade på en lika beskattning, samt föranledde till ojemnhet uti de uppoffringar, rusthållarne derför måste vidkännas. Den drygaste afgiften för desse, eller den för nummerhästens anskaffande, omvexlade betydligt, från 250 till 500 R:dr, allt efter tillgång och efterfrågan, hvarigenom köparen till det sednare priset i dubbelt måtto betungades, utan att hans häst derför, mera än en lyckligare köpares, vore säker för en ofta godtycklig kassation, eller skyddad för olyckshändelse.
Af ersatta och redovisade förskott å 9:de Hufvudtiteln ä öfriga Hufvudtitlaroe Ökade Reservationer .,•••••• s _•iterlyftade Depositioner , • • Levereringar utom Stats-flerhet • Dito af Inventarier . Dito af Spanmål , Fordringar Utlånta medel Stats-Daedel. Balans frän den 31 December 1838: Kontant Behållning Behållning på Vågarne Dito af Fa-tigheler Dito af Inventarier Dito af Spaninål Fordringar 1,175,223: 1.94,842: 314,585: 110,980: 248,470: 1,041,209: 203,315: Utlånta medel Forsk otter . • • • • 1,889,833: A milit kia poster . • . 12,055: P». Minskade Reservationer . , Depositioner 2. 'knider Stats-n^edelo Riksgälds-medel. Siormäktigste Allernådigste Konung! Med elst Nådig Remiss af den 22 December nästlidet år, som den <) innevarande månad till Eders Kongl. Majrts och Rikets Stats-Kontor ankom, har Eders Kongl. Majrt till Stats-Kontoret öfverlemnat Rikets Ständers sednast fö V S 3 TT) r-ci de Revisorers Berättelse, angående verkställd granskning af Stats-Verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, åren i838 och i83p; dervid Eders Kongl. Maj:!, i anledning af hvad samma Berättelse innehåller i afseende på Stats-Verkets, Charta Sigillata-Vei kets, Mynt-och KontrollVerkens samt Undsattnings-kreditivinedlens förvaltning och Räkenskaper, äfvensom angående vissa, vid granskning af Landsböckerna och Länens särskilta Utgifts-Räkningar, förekomna omständigheter, i Nåder anbefallt Stats-Kontoret afgifva underdånigt utlåtande.
Den bär titlen ”Threnologia Dramatica” m. m. och är skrifven 1593 som sorgdrama vid Johan III:s död. Författaren är en Sylvester Johan Phrygius246. Svenska dramat vid början af 17:de århundradet. De dramer, dem vi hittills betraktat, hafva alla haft en strängt religiöst-didaktisk hållning. Med de tyska skoloch bibeldramerna till mönster, framställa de mysteriedramat renadt från de vanställande tillsatser, som det mot slutet af medeltiden upptagit, och i den form, hvilken detta drama erhållit genom inverkan af det romerska lustspelet. Vi skulle sålunda äfven på dessa dramer kunna använda benämningen mysterier, men då emellan dem och de egentliga mysterierna, såsom vid Tobie Comedia är visadt, bestämda skiljaktigheter finnas, begagna vi för dem hellre namnet skoldramer, så mycket mera som både under 16:de och 17:de århundraden vår teater står i det närmaste sammanhang med skola och universitet. De skoldramer, vi redan lärt känna, voro alla bibeldramer, men i första decenniet af 17:de århundradet upphöra dessa, och dramer af helt annat innehåll och annan ton möta oss der. Äfven dessa sluta sig dock till tyska mönster. Mot slutet af 1500-talet började tyska dramatiken att utveckla sig i en förändrad rigtning, om än långt in i nästa århundrade så väl skoldramer som ock mysterier och moraliteter i gammal stil mångenstädes fortforo att spelas. Vid denna tid började skådespelare af yrket och enskilta trupper att uppträda i de större tyska städerna. De första skådespelarsällskaperna kommo från Brabant och Nederländerna; andra kommo från England. De voro kända under namnet Nederländska eller Engelska komedianter, dock mest under det sednare namnet. Äfven när längre fram tyska trupper bildade sig efter deras exempel, kallade sig dessa engelska komedianter.
Ty de gå gråtande den vägen upp åt Luhit, och fienderna höra ett Jämmerrop på den vägen neder ifrå Horonaim; Nämliga: Skynder eder bort, och undsätter edart lif; men du skall vara såsom ljung i öknene. Derföre, att du förlätst dig uppå dina byggning, och uppå dina håfvor, skall du ock vunnen varda. Och Chemos måste ut, och draga sin väg fången, samt med sina Prester och Förstar. Ty förderfvaren skall komma öfver alla städerna, att icke en stad undslippa skall; der skola både dalarna förderfvas, och slättmarken förstörd varda; ty Herren hafver det sagt. Käre, låter Moab blomstras; han skall utblomstrat hafva, och hans städer skola öde ligga, att der ingen uti bo skall. Förbannad vare den som Herrans verk gör försummeliga; förbannad vare den som sitt svärd upphåller, att det intet blod utgjuter. Moab hafver af sinom ungdom varit säker, och hafver på sine drägg stilla legat, och hafver icke någon tid varit ugjuten af det ena fatet uti det andra, och icke någon tid bortfarit uti fängelse; derföre är honom hans smak qvarblifven, och hans lukt hafver intet förvandlat sig. Derföre, si, säger Herren, den tiden kommer, att jag skall sända honom uttappare, som honom uttappa skola, och göra hans fat tom, och sönderslå, hans läglar. Och Moab skall öfver Chemos till skam varda, lika som Israels hus öfver BethEl till skam vordet är, der de dock förläto sig uppå. Huru djerfvens I säga: Vi äre hjeltar och de rätte krigsmän; Ändock Moab måste förstörd varda, och hans städer bestegne, och hans bäste män måste nedergå till att dräpas? säger Konungen, som heter Herren Zebaoth. Ty Moabs ofärd varder snart kommandes, och hans olycka skall väl hasta sig. Käre, hafver dock medlidande med honom, I som omkring honom bon, och hans namn kännen, och sägen: Huru är det starka riset och den härlige stafven så sönderbruten?
Ståndet beslöt att, med godkännande af den uti Utskottets förrberörde utlåtande intagne slutledning, på det sätt biträda inbjudningen, att Ståndet bifaller, att ett till 500 R-‘dr B:co nedsatt belopp må, såsom gåfva, af allmänna medel, till förrbemälde hemmansegare inom Landa socken at Halland utgå; No 64, angående yrkad restitution lill Upsala stad af erlagd eganderälts-bevillning för en del af stadens jord ' Bijo/ls; N;o 65, i anledning af Fullmägliges i Riksgälds-Conloret hemställan, angående den numera indragna Canzlist-tjensten vid deras Expedition: Bif ölls. och N:o 66, i anledning af väckta motioner om alla bevillningsmedel samt öfriga statsmedels ingående lill Riksgälds-Conloret: Detta utlåtande bifölls, med undantag af Utskottets hemställan, pag. 13, att Rikets Ständers beslut, i frågan om statens extra ordinarie inkomsters inleverering till Riksgälds-Contoret, må öfverlemnas lill Kongl. Maj:ts Nådiga bifall, hvilken punkt återremitterades, med förklarande, att Ståndet anser, alt en underdånig skrifvelse i ämnet må ingå till Kongl. Maj t af den lydelse, Herr Aurin, uti afgifven reservation, föreslagit. Bih. till H. St Prot. 1844. 9 Sami. 52 410 Fröt.-Utdrag, den 10 December 1844' Den 10 December.’ Från Högv. Pbeste-Ståndet. S. D. Sedan Ståndet beslutat att, på sätt 69 § Regerings-Formen innehåller, denna dag förrätta val af Ledamöter i det i besagde §påbudna Förstärkta Stats-Utskott, företogs nu samma val, och beiunnos, elter valsedlarnes öppnande och rösternas summering, till ledamöter at detsamma vara utsedde Biskopen m. m. Holmström, Biskopen m. m. Nibelius, Biskopen m. m. Bruhn, Biskopen m. m.
Hon klädde sig fort och sysselsatte sig med alla möjliga saker för att få dagen att gå, och dock kröp den bokstafligen fram. — Hon fick några visiter, och medan de besökande voro qvar, såg hon oupphörligt bort på klockan, som om hon varit rädd, att de icke skulle gå, innan han kom, och dock var det endast förmiddag, och hon visste, att han icke skulle komma förrän på aftonen. Ändtligen, ändtligen sjönk solen. Aftonrodnaden fortfor att stå och brinna på himlen, som om den aldrig ville slockna. Hon var så orolig och otålig, att hon skulle ha velat blåsa på den som på ett ljus, för att mörkret skulle komma. Och hvad längtade hon då så mycket efter? När han kom, skulle hon ju säga honom att de måste skiljas för lång tid; det var sista gången de på många månader skulle mötas förtroligt. — Det var egentligen endast det, att han skulle komma, att hon skulle få se honom, och att de några ögonblick skulle tala om framtiden, den framtid, som skulle tillhöra dem båda. Hon gick ned i syrenallén liksom föregående afton. I qväll var det skyar framför månen, och ett lätt molnlager spridde sig småningom öfver hela himlen, men derigenom föll ett hvitt, dämpadt ljus, och luften var sommarvarm. Hon gick fram och tillbaka med sammanknäppta händer. Då och då tryckte hon dem tätt till sitt bröst. Hennes läppar rörde sig, som om hon bad i oafbrutna, osammanhängande satser. Hennes hjerta slog tungt och qväfvande, och ständigt lyssnade hennes spända hörsel till hvarje ljud från gatan och trädgårdsgrinden. Nu hörde hon långt borta steg, hastiga, dämpade steg. Trädgårdsgrinden öppnades och slogs igen, och hon hörde honom komma. Hon såg sig icke om förrän han var helt nära henne, då vände hon sig hastigt och såg på honom. Han hade stannat ett par steg ifrån henne med framsträckta händer. Han sade ingenting, men hela hans ansigte bad, så ömt och smärtfullt. Hon öppnade sin mun för att tala, men der kommo inga ord. »Henrik!» ropade hon blott och slog armarna om hans hals. Hon kände hans fasta, varma famntag omkring sig och lade sitt trötta hufvud med slutna ögon mot hans skuldra, och så blef allting tryggt och stilla.
Mom. 7. Ombudsmannen vid hvartdera Låne-kontoret skall, för den uppbörd, sorn kan blifva honom anförtrodd, ställa af Direktionen godkänd borgen eiler annan säkerhet: Ombudsmannen vid Låne-kontoret i Götheborg tili belopp af 7,500 R:dr Riksmynt; vid Lane kontoret i Malmö till belopp af 3,()U0 R:dr Riksmynt, samt vid Låne-kontoret i Wisby till belopp af 1,500 R:dr nämnde mynt. Kamereraren vid hvartdera Låne-kontoret skall ställa sådan säkerhet till belopp, Direktionen finner godt bestämma. Kassören vid Låne-kontoret i Götheborg ställe, enahanda uppbördssäkerhet, till belopp af 7,500 R:dr Riksmynt. Morn. 8 Alla låne-dokumenter, hvpmheker och kontanta penningar förvaras under 3 läs, lill hvilka en Direktör, Bankoombudet och Kamereraren hafva hvar sin nyckel. Banko-ombudet föredrager i Direktionen ärendena och besoijer brefvexlingen emellan Direktionen och Fullmäktige, i öfverensstämmelse med Direktionens beslut; och tillhör del Lånekontorets Kamererare att biträda Banko-ombudet med ärendenas beredande till utlåningsdagens expedition. Skulle Banko-ombudet någon gång vara frånvarande, kunna målen dä af annan Ledamot föredragas; dock må Banko ombudet icke ulan laga förfall, eller af Direktionen erhållet tillstånd, llän Direktionens sammanträden uteblifva. Mom. 10 Direktionen emollage icke, vid inbetalningar till Låne-kontoret, andra medel än det i Riket fastställda gångbara mynt samt Läne-kontorens och Filial-bankernas assignalioner. Direktionen eger rättighet att på Banken utfärda assignalioner. dock under vilkor, all a-signationerna, hvartill blanketter. med deri utsatt valör, efter reqvisition, från Fullmäktige ulltunnas, icke må utg ivas ä andia summor, än Ett hundra R:dr, Fem hendia R dr och Ett tusen R:dr Riksrimil. Börande härvid lör öfrigt iakttagas: att a-signatioiieriia uuderskiifvas afminstTvä
Revisorerne föreställa sig, att den ökade tryckningskostnad, som häraf blefve en följd, fullt ut -kulle uppvägas af den redighet i räkenskapen, som derigenom skulle vinnas; och torde ej heller böra förbises den fördel ifrågavarande, i Revisorernes tanke, tidsenliga förbättring komme att medföra, genom den lättnad i arbetet, den beredde en tjenstemann apersonal, som antagligen torde komma att minskas inom en icke aflägsen framtid. § 2. Ur den till årstjenst vid Flottans station i Stockholm uppfordrade båtsmansstyrka, i vanliga fäll utgörande omkring 300 man, hafva, sedan många år, 25 man årligen varit kommenderade till handräckning vid krigsskolan på Karlberg. Revisorerne kunna icke undertrycka den anmärkningen, att den tjenst, hvari desse båtsmän användas vid nämnde skola, både är främmande för och stridande emot det ändamål, för hvilket de af staten och roten underhållas; lärande båtsmän desto heldre böra befrias från dylik tjenstgöring, som den ingalunda befrämjar deras yrkesskicklighet, § 3. Kongl. Sjökarte-kontorets räkenskaper redogöra för inkomster och utgifter sålunda: - _ 94 - Debet. Uppbörd: Värdet af försålda sjökartor och beskrifningar 9,450: 98. Brist, att godtgöras af Handelsoch Sjöfartsfonden, 48,175: 33. K redit. Utgifter: Skrifoch ritmaterialier samt expenser 16,329: 43. Debet. Balans från år 1862: Antal kartor. Antal beskrifningar. Lager hos försäljare 6,340. *2,777. Dito i Sjökarte-kontoret 2,681. 5,067. Uppbörd: Under året tillkomne 7,277. 1,200. Kredit. Under året försålde 5,171. 1,331. Utan ersättning lemnade, förbrukade och kaserade, 2,680. 173. Balans till år 1864: Lager hos försäljare 6,315. 2,860. Dito i Sjökarte-kontoret 2,132. 4,680.
Utsk. har ansett, att då den ägare, som på god tro öfverlemnar en annan sin egendom, hyser det förtroende till honom, alt han icke skall förskingra densamma, denne ägare äfven åt possessor öfverlåtit skyldigheten att åt sig bevara egendomen för andras tillgrepp, samt att, i händelse af något dylikt försök från, vare sig hvilket som helst, derom i tid varda underrättad; och då det är lättare för den sorn innebar egendomen, än för den, som söker utmätning deri, att underrätta den uppgifna ägaren om ulmälningsförsöket, emedan han, till följd af sin närmare bekantskap, snarare borde känna livar ägaren vistades, så bar Utsk. framställt det af Hr Cederschjöld i 2 mom. klandrade förslaget. Ilr Den 17 Octoberf. m. 385 Hr Dalman: Jag skall endast elt ögonblick upplaga R. o. Ad:s tid, för att till Frih. Boye ställa den fråga, huruvida icke förhållandet är detsamma i närvar, fråga, som i den, hvilken Hr Frih:n sjelf framställde. I lagen är nemi. stadgadt, att om tvist uppstår, huruvida gods tillhör den ena eller den andra, så skall det undantagas, d, v. s. sältas i qvarstad eller under offentlig vård, till dess behörigen afgjordt blifver hvem som dertill är ägare. Det är ingen annan princip, som här blifvit yrkad, och den står i fullkomlig conseqvens med den grundsats, som allm. lagen antagit. Man har sagt, att garantierna mot missbruk icke vore större uti förevar, förslag än uti 1835 flis förordning, emedan der äfven finnes stadgadt, att köpeafhandlingen skall vara bevittnad. Garantien ligger icke deruti att afbandlingen skall vara försedd med vittnes underskrift, utan deruti, att den förmente ägaren, som gör borgenärens i'ätt stridig, skall vara skyldig att bevisa sin rättighet; men beviset ligger icke uti papperet, ty om borgenären bestrider documeolets riktighet, och begär att de såsom vittnen antecknade personerne skola höras på ed, så måste domstolen besluta deras hörande.
N:o 25, i anledn. af väckt motion om användande af manskap ur Arméen vid Statens jernvägs-arbeten; 346 Den 7 Februari. N:o 26, i anledn. af väckt motion om indragning af kronofogdetjensten i llerjeådalens-fögderi; samt N:o 27, i anledn. af väckt motion om uprältande af ny Jordeboksliggare för Malmölius län. Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:s d. 31 sistl. Januari på bordet lagda Betänk. N:o 28, i anledn. af ifrågasatt förändring i föreskrifterne om uprältande och aflemnande till presterskapet af förteckningar å personer, som för brott blifvit sakfällde eller under framtiden ställde. Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, nedannämnde d. 4 dennes e. m. på bordet lagde Mern., Betänk, o. Utlåt., nemi. ifrån Allm. Besvärsoch Ekon.-Utskottet: N:o 29, i anledn. af återremiss i Utsk:s Betänk. N:o 30, i anledn. af väckte motioner i afseende å de vid större allmänna arbeten anställde personers religionsoch sedligbetsvård. Riddar hus-Utskottet: N:o 7, öfver Riddarh.~direkt:ns Riksdagsberättelse. Hr Stjernsvärd, Gust. Mauritz: Sedan K. M. numera i nåder funnit för godt att meddela sanktion åt R. St:rs beslut ang:de de s. k. gemensamma öfverläggningarne, samt det är anledn. att antaga, att dessa öfverläggningar komma att hållas här i Riddarhussalen; tager jag mig friheten att hemställa, huruvida icke R. o. Ad. skulle finna nödigt att updraga åt Riddarh.Utsk. eller Riddarh. -Direkt:n att inkomma med förslag, ang:de placeringen af RiksSt:ns medlemmar vid de blifvande sammankomslerne. Denna motion begärdes på bordet.
Dylika beräkningar, hvilka naturligtvis äro underkastade mycken osäkerhet, kunna verkställas på åtskilliga sätt och under helt olika 81 olika förutsättningar. Om de än hufvudsakligen äro rigtiga, samt, smärre felaktigheter antagas korrigera hvarandra, skola, när alla detaljer framläggas, dock dessa, om man blott fäster sig vid en eller annan, lätt synas felaktiga. Af de flera beräkningar, som inom Komitén blifvit uppgjorda, hafva Komiterade derföre icke ansett någon böra här bifogas. Men Komiterade hafva, efter flera särskilda beräkningssätt, kommit till det resultat, att ett bevillningsbelopp af Två millioner riksdaler bör kunna påräknas att inflyta, derest Komiterades nu framlagda förslag godkännes. Dervid antaga Komiterade, att skyddsafgiften, afgifterna af all fast egendom sammanlagda, äfvensom den särskilda grundskattsafgiften af frälse-egendomar, afgifterna af Dylta svafvelbruk, af dem, som hafva kolningsfriheter, af tionde, af testamenten, fideikommisser och arf samt af embetsoch tjenstemäns löner skola uppgå till ungefär lika belopp som nu, samt att bevillningen för inkomst af kapital, rörelse, yrke eller enskild tjenstebefattning, till en början eller under de första åren, ehuru man i allmänhet påräknar högre afgifter än hittills af betydligare näringsidkare och större kapitalister, likväl, i anseende till icke ringa nedsättning i bevillningen af nu genom minimiafgifterna hardt tryckte fattigare näringsidkare, kommer att sammanlagd blifva mindre än hvad som nu utgår för inkomst af rörelse. Komiterade äro öfvertvgade, att nedsättningen i beviliningsprocenten och öfriga föreslagna åtgärder snart nog skola uppbringa afgifterna af rörelsen ä 1 proc. till det belopp, som för närvarande utgår efter 2i proc.
Deröswer till och med Femtio Riksdaler Fyra Skillingar. Ders Den l» Augustd tz. rz. Nesepatz of Embetsman till Utrikes Ort, Charterås till En Riksdaler Tlugufyra Skillingar för Husbonde elier Hustru ined Varnoch för hwar Betient elier Piga, Tjugufyru S Ull ingar, om än -e arv införde i ett och samina Past. För Gesalicr som resa tili Utrikes Ort, Aderton Skiliingars Charta. Taoa siere Gesäller ett och samma Past, ökes Stämplade Papperet derefter För Allmoge som reier öfwer Gränsen i Han -clsärender eller andre angelägenheter och ei aterkomma inom Fyra dygn, Tolf SMingars Charta för Personen. Åliggande Tull, Betjeningen att, sa. wid utsom aterresan a Pasek teckna när Jovrhafnraren särdatz genoiy Tullen, samt da någon / Den i8 Aug'ustk. 28s-r Deröfwer till och med Sjuttiofem Riksdaler S.'t' Skillingar. De, öfwer till och med Etthundrade Riksdaler Tolf Skilimgar, Deröfwer till och med Etthundrade Femtio Riksdaler Sexton Skillingar. Och deröfwer för hwarje Etthundrade Femtio Riksdaler Tolf Skillingar. Börande Tullbetjeningen, som med Fartygs »visiterande och expedierande hafwa att systia, pä det nogaste tillse, att hwad i desta Fyra Momenker för, ordnadt bliswit, warder behörigen iakttagit, till hwitken ända de äga qwachälla Fartygen intill dest wer derbörande Skeppare de» belöpande Chartan betalt, hwaröfwer Tullbetjeningen häller särskild Journal, och densamma jemte Le influtne Medlen till Charli Sigillare-Conloirel wid hwarje ärs flut insänder.
Jag vet ett svenskt brödrapar, som på egen hand bildade ett förbund bland skolkamraterna och ej gåfvo sig ro, förrän medel till bekostande af en skolflagga voro samlade — men deras hem var också ett i sann mening fosterländskt och deras uppfostran desslikes. Bland leksaker, som väcka hågen för vårt folks nationella egendomligheter, må ej förgätas de i olika nationaldräkter utstyrda dockorna. Det som en gång var barnet kärt, skall alltid leka i hågen och ingifva aktning för det ursprungligt svenska, hvarhelst detta uppenbarar sig. Grimms och Andersens sagor finnas väl och böra ju ock finnas i händerna på våra små, men Topelii och Afzelii tala dock ett högre språk till dem. De tälja häfder och hemlandssägner, hvilka arfvedelar väl i främsta rummet borde tillfalla våra barn. Nordisk gudasaga, Nordens forna bjältelif med vikingars ledungatåg och förfädrens kamp för land och koja, se det är hvad gossen bör känna och hänföras af. Och då skall han, en gång vorden man, ej anse för ringa att göra sin bästa insats för det land, hvars minnen mor så kärleksfullt tålde och lärde honom älska. Så kan kvinnan tjäna fosterlandet under de långa vinterkvällarne, och hon bör det. Det är hennes plikt. Så fostrar hon » drenge med sener i arm » och lägger » den sasd i smaa pigernes barm, som skal give det asdleste frö ». Men hemmets förbund har också en sommar 1 Då fästes ränseln på ryggen, och med stafven i hand går ungdomen öfver berg, genom dal för att först lära känna sitt land, sitt sköna land. Den första utflykten bör gälla hembygden; detta skall frigöra mannen från att blifva en ytlig kosmopolit, som har sett allt och intet, och hvars hjärta aldrig kan känna varm hängifvenhet för fosterjorden.
Maj 1839, på sätt en förklaringen bifogad skrift utvisade, de påförda afgifterna 225 R:dr 39 sk. R. St. Just. Ombndsm. St. Just. Oinbudsrn. Emb.-Berättelse deri 15 Nou. 1847. blifvit gotl (gjorda efter antagande, alt detta belopp vore i riksgälds beräkradt; och att vid bestämmandet af lösen och stämplade pappersafgiften tagits i beräkning för faslebrefvet den 2 Oktober 1829 ej blott kontånia köpeskillingen 1007 R:dr 19 sk. 6J r. banko, utan äfven antagna värdet af öfriga prestationer 92 R:dr 28 sk. f {■ r., så att köpeskillingen ansetts utgöra 1100 H;dr banko; för (ästebrefvet den 1 Februari 1834 likaledes, jemte kontanta penningarno 666 R;dr 32 sk., antaget värde af betingade persedlar och undantag i ägor lill 383 R:dr 16 sk., köpeskillingen sålunda ansedd lill 1050 R:dr banko; samt för (ästebrefvet den 7 Februari 1843, jemte utfästa pen ningarnc 5666 R:dr 32 sk., värdet af persedlar och undantagne ägor till 600 R:dr, eller tillsammans såsom köpeskilling 6266 R;dr 32 sk. banko; hvarjemte lagmannen, sorn, för att visa de grunder, efter hvilka han i allmänhet beräknat lösen för fastebref, företett en uträkning öfver den för lastebrefvet den 7 Maj 1839 påförda lösen, enligt hvilken uträkning samina lösen skulle uppgå till 81 R:dr 26 sk. banko, motsvarande det debiterade beloppet 122 R:dr 15 sk. riksgäldssedel-, slutligen förmält, att i afseende å påförde afgifterna för ifrågakomna fastebref, han icke kunnat finna annan felaktighet begången, än att lösen för faslebrefvet den 7 Februari 1843 blifvit.