Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Rappe, den sats han framställt, att det är ganska vanligt Den 8 Mej. 133 att Utslcn taga sig friheten motionera, oaktadt de icke ega någon motionsrätt. Jag tror också att det icke är något ovanligt och har sjelf erfarit, då jag vid en löregående riksdag var ordförande i ett Utskott, att så förut brukats; men att detta deras företag är lagligt, vågar jag högeligen bestrida. Jag anser nödigt att man har tillsyn både öfver maltoch jästberedning, och att sådan hittills egt rum, utvisar den omständighet att under de 8 år förordna! gällt icke något åtal blifvit, mig veterligen, af denna anledning anstäldt. Afven har icke något sådant åtal kunnat anställas, ty med ögonen arbetar jag icke och om jag ser aldrig så mycket på maltet eller jästen, är deri intet, som kan medföra åtal. Vid sådant förhållande inser jag icke nödvändigheten af att införa ett nytt stadgande, som möjligen kunde framkalla olagligheter, och då dessutom sjelfva förändringen tillkommit på ett olagligt sätt, anhåller jag att R. o. Ad. ville afslå Utskits hemställan och vidblifva hvad förut finnes stadgadt. Hr von Knorring: Jag får upplysa Hr De Maré att den omnämnda kontrollören var officer, samt att samme officer mot lagbrytaren anställde åtal och således ingalunda såg genom fingra rne. Jag fortsätter mitt yrkande att den gamla §:n måtte bibehållas, enär den ger mindre anledning till missbruk än som skulle vara fallet, om den föreslagna förändringen ginge igenom. Frih. Braunerhjelm: Med förundran har jag hört yttras, att det skulle vara omöjligt att underlåta mäskberedning under tiden mellan kl. 8 på morgonen och 5 på aftonen, med mindre man ville hafva materialierna förstörda. Om så varit händelsen, hade säkerligen, under den tid gamla förordnm existerat, någon anmärkning forsports eller någon motionär väckt förslag till förändring och således befriat Utsk:t ifrån att sjelft agera motionär. Icke heller vet jag rigtigt hvartill Utsk:t med denna förändring vill komma.
När vi nu hafva 12 stift, så skulle det öfverhufvud bildas 5o lärare i hvarje stift, under hvart oell ett af de fern åren; hvilket ingen lärer anse möjligt. Under sådana förhållanden kan jag ej annat än instämma med Hr von Hohenhausen i hans yrkande. Tilan kan visserligen hysa de betänkligheter, som Hr Gripenstedt anfört, men just för en sådan händelse anser jag de ordalag lämpliga, hvilka Hr von Hohenhausens förslag innebär, emedan de leda till hvad Hr Gripenstedt åsyftat, nemi. alt anstånd må äga rum endast i den händelse, att skicklige lärare ej kunna erhållas. Örn man ville föreställa sig, alt församlingarne vore afvoga nog, att ej vilja anskaffa lärare, så bör likväl förväntas alt åtskillige personer, som i alla fall vilja egna sig åt yrket, särdeles klockare och organister, skola af egen drift skalfa sig nödiga kunskaper för att erhålla sådana platser. Dem kunna församlingarne ej afhålla ifrån att infinna sig hos consistorium, och i händelse det således finnes ett tillräckligt antal lärare, så kunna församlingarne ej af brist derpå söka undandraga sig att inrätta skolor. När öfverläggningen om detta mom. är slutad, så anhåller jag att få yttra mig om de föregående. Hr von Rosen: Man tyckes hysa farhåga att inom den tid, som litslen föreslagit, skicklige lärare ej skulle kunna anskaffas. Jag vill ej orda mycket härom, men tror att samma farhåga kan äga rum, äfven om tiden bestämmes till 10 år. Det tillägg, som Hr von Hohenhausen bar föreslagit, må gerna antagas. Finnes inga skollärare, så får jag inga, det är gifvet. Jag befarar likväl, att om man gifver denna slags latitud åt socknarna, så skall det föranleda uppskof i skolornas organisation. Man kan möjligen tänka sig att församlingarna ej äro intresserade af dessa åtgärder och ställa så till alt ingen sökande till skollärarebefattningen infinner sig. Det bör således ej bero derpå, om någon sökande erbjuder sig, utan vara församlingarnes åliggande att anskaffa lärare; ty annars skulle det lätteligen kunna hända, att der ej blir någon skollärare utaf.
Kär n i göns Hafsbad, D e n från Stockholm s å m y c k e t efterfrågade Stålsymaskinen Koman är nu anländ, fabriksförsäljning Birger Jarlsgatan 6, Normans Symaskm-Verkstad. (lösande piller) försäljas å 1.50 pr flaska å apoteket Gripen STOCKHOLM. A l l m. K o n t o r: SS Skeppsbron SS. A l l m. Försäljning: S Strandvägen S. Rikstelefon 22 20. A l l m. Idun Prenumerationspris p r Idun ensam Jduns Modet., fjortondagsuppl. Iduns Modet., mänadsuppl. 1 6, l tr. Allm. telef. 6147. år: kr. 5 » 5: &gt; 3 » 3 Redaktör och utgifvare: 1 Prenumeration sker å alla postanstalter i riket. betänka, Larsson. bemärkta kanske förefalla en t r o g e n Utgifningstld: hvarje helgfri fredag. Larsson. Sjuksköterskan flmerlasarettet Katarina tjänt som Larsson, kommer henne en plats trättgalleri. 5 1 8 3 4 på en e g e n d o m mellersta sig är v ä l förSverige och gaf ingen ro, förrän hon, vid mognad ålder, sjuksköterska antagits vid rafimerlasarettet. kungl. som Med lämnades dag skapets långvarig i maj Lasahenne denna sällguldmedalj och för trogen tjänst g e n o m generalmajoren O. M. Björnstjerna, kungl. skönaste att 1 Patriotiska stora brutet kvinnans däraf, öfvertill kungl. fört af i i 3 0, år med tjänst. men ömmaste år v a r i t rettets tjänst Searde Larsson den innevarande förflutit, Ett det anledning Katarina D e t är o c k - barmhärtighetens hårdhet, är rettsdirektionens själfuppoffrande mången själarnes själfförnekande heros å i n o m d e s s m u r a r, h o n utsitt utspelas För till bete i människokärlekens och för ism. Annonspris: FRITHIOF HELLBERG. 35 öre pr nonpareillerad.
Glas-fenster, med nplaget värde af 2 Hulr 24 sk. för grönt, och 2 R:dr 32 sk. för kvill, per Lisp., har en tall af 40 sk., också utgörande, med lillåggsafgifterna, omkring 40 proc. Jag hemställer oin ej behofvet ali hafva så billigt pris som möjligt på fönsterglas så allmänt angår hela rikets inbyggare, att glasfabrikationen, med det skydd densamma redan har i varans svårighet att transportera och omöjligheten att smuggla den, bör kunna för denna ytterst vig tiga förnödenhet för boningarna i ett kallt klimat moderera sina anspråk och tullen kunna nedsättas lill hälften af det utsatta beloppet, eiler 20 sk. per Lisp. utgörande 20 proc. af värdet. Genom den jemkning i priserna, som häraf kunde upsla skulle tillverkningen säkert öka sig och tjockare rutor komma mera i bruk äfvensom dubbla fenster mera kunna användas för den mindre bemedlade klassen. Den allmänna benämningen Gummi i tulltaxan ger anledn. till den anmärkn., att densamma är oriktigt använd för de under densamma serskildt npförda artiklarna Copal, Lacca, Mastix och Sandarac som egentligen icke äro arter af Gummi utan Hartser och böra under denna sednare rubrik hänföras. Under artikeln Gummi föreslår jag deremot att såsom serskild rubrik må upföras: Gummi arabicum, gummi senegal eller andra dermed likartade hador med en tullafgift af 1 sk. per fä, såsom varande af stor nödvändighet för appretering af tyger och dertill åtgående i betydlig mängd. Helst borde all införseltull på dessa borttagas, då ingen inhemsk tillverkning af samma slags varor derigenom skadas och tullinkomsten icke är af någon betydenhet för Staten. Hatljlätor af halm eller strå draga en alltför hög lull af 1 R:dr 10 sk. inko per fä och ett alltför högt medelvärde af 13 R:dr 16 sk. Det synes verkligen oförklarligt till hvilkens båtnad denna afgift blifvit åsatt en artikel hvarå man tyckes hafva bort söka så billig tillgång som möjligt för att upmuntra halmhattars förfärdigande inom landet.
Rättegångs-balken, »att »alla Rättens domar eller utslag, som, efter kungörelse å Rättens dörr af»sägas eller utgifvas, böra förut tvefalt färdiga skrifvas utan fel, att delo»männen må dem med Rättens underskrift och insegel undfå mot den lösen »som särskildt stadgadt är», oaktadt den förklaring, Kongl. Brefvet den 15 Januari 1856 innehåller, fortfarande står i strid med gällande Expeditionstaxas grundsats, att svarande part ej äger skyldighet att lösa Rättens dom eller utslag; har jagansett mig böra på det sätt förnya min förut gjorda framställning i ämnet, att jag härmed vördsamt underställer Rikets Ständers pröfning, huruvida icke, för vinnande af det med ofvanomförmälda lagförslag afsedda ändamål, anledning vore för handen, att Rikets Ständer, utan att föreslå förändrad ordalydelse i de särskilda §§ af allmänna lagen, som härom handla, för sin del beslutade en författning af ungefärligen följande innehåll: »Med ändring af hvad i 24 kap. 5 och 6 §§ Rättegångs-balken, först»nämnda lagrum sådant det lyder i Kongl. Förordningen den 18 April »1849, samt eljest i lag finnes stadgadt om utgifvandet af Rådstufvurätts dom 124 »eller utslag efter anslag, förordnas, att i Rådstufvurätt skall genast, efter de »saken blifvit utförd, eller invändning till Rättens pröfning öfverlemnad, an»tingen dom eller utslag afsägas, eller ock viss tid derför tillkännagifvas.»
(Sista perioden skulle alldeles utgå.) 3:o att Regerings-Formens 106 §. må erhålla följande lydelse: , «) i fall Constitutions-Utskotlels, i Memorialet N:o 60 gjorda., till nästa Riksdag hvilande, förslag i öfrigt skulle godkännas, Finner Utskottet ställa en sådan Embetsman un der tilltal af Justitias-Ombudsmannen inför Riks-Rätt, så framt ej Utskottet finnér sig böra förut serskildt underställa Riksens Ständer de skäl, på hvilka det anser åtal icke böra göras; i hvilket fall Riksens Ständer äga att antingen underkänna Utskottets skäl, eller göra sådan anmälan, som i nästföljande f* omtalas, eller förklara, att ingen anmärkning äger rum. Riks-Rätt, hvarom denna fl stadgar, vare sammansatt, på sätt, som i 102 <$\ säges, dock så, att, i stället för Stats-Råd, Fyra Comtäutions-Ut slottets Memorial , 27:0 fi4* S Fyra de äldste Justitiae-Råd der säte taga, och gäng ejor öfrigt, som i ioi och 102 §§. säges. Sådan Riks-Riitt döme efter allmän Lag och den Ansvarighets-Lag , hvilken för detta ändamål utaf Konungen och Riksens Ständer fastställd är. U) om Constitutions-Utskotlets förslag i Memorialet N:o 60 vid nästa Riksdag underkännes: Finner Utskottet dä skall Constitutions-Utskottet ställa en sådan under tilltal af Jusliliae-Ombudstnannen inför Riks-Rätten, hvaruti, i stället för Stats-Råd, Fyra de äldste Justitiae-Råd i dessa fall fastställd varder. Stockholm den 21 Maj i84r. N:o Ank. till Exp. Utsk. d. 22 Maj i84i> kl. 1 e. ns. Memorial till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, i anledning ad bemälda Två Stånds yttranden rörande Constitutions-Uiskottets Memorial N:o 8g.
Jag önskade, att de Herrar, som framställ denna tanka, ville närmare yttra sig om hvad de dermed förstå, och huru långt det skall sträcka sig; om det är för några år, eller för alltid. Jag får erinra, hvaruti denna vinst består; nemligen i endel af rörelse-capitalel, som under namn af räntor åter ingår i Banken. Det torde ej kunna gillas, ty om Banken får behålla den, och man ej lägger till något förbehåll om användandet, så kan det blifva en rak befallning till indragning i rörelse-capi talet af ej mindre än 5oo,ooo R:rlr otn året. Vinsten gör om året ^5o,ooo R:dr. Jag vill ej tro, att meningen varit att afdraga det minsta af det, som ingår till öf - Den g J u 1 i i f. m. vevheten; men det öfriga skall man väl veta, hvartill det skall användas. Blir det visadt, att man derföre vill köpa Silfver, så anser jag det väl icke i ett annat afseende rätt, men det blir åtminstone ingen indragning. Skulle Banken åter behålla vinsten, så blir det en indragning. De Sedlar, som äro inlemnade, äro då realiserade. Det är angeläget, att veta, huru länge det skulle räcka. Vöre det för alltid, så har Staten eftergifvit all rätt på Banken; och då skulle jag föreslå, att benämningen Rikets Ständers Bank må upphöra, och Banken kallas hvad den blir, Capitalisternes Bank. Friherre AnckcirswärcL: Jag ber om undseende, att jag åter uppstiger, men jag glömde en anmärkning angående depositioiisräkningen, som jag anser mig böra framföra. Jag har ej emot den något annat, än att jag tror det vara stridande emot all princip lör Banco-rörelse, att det stadgande finnes, att BancoStyrelsen icke skulle kunna befalla inställande deraf med mindre, än att kungörelsen derom skedde 3 månader före inställelsen. Detta strider så emot all sund princip, att det ovilkorligen bör uttagas ur Utlåtandet, såsom ledande till motsatsen mot hvad man' åsyftar.
R-dr 1,471 — Lands-sekreteraren Bolinder » 100 — Dito Holmberg » 357 — Dito Ingnell 290 — Dito Almqvist » 71 — Dito Palme » 304 — Dito Florman » 186 — Dito Rydvall 132 — Dito Cygnseus » 105 — Dito Hambraus » 123 — Dito Olson » 625 — Dito Abelin » 220 — Dito W estin » 1,000 — Dito Rissler » 250 — Dito Eurén » 130 — De till ärendet hörande handlingar skola tillhandahållas det Utskott, till hvars behandling frågan varder af Rikets Ständer hänskjuten; Och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. CARL. G. Lagerstråle. Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 22. 7 Utdrag af Protokollet öfver Civil-Är enden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 21 Oktober 1865. Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld, Carlson. Slutligen uppläste Departements-chefen, Statsrådet Lagerstråle till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade nådiga beslut, uppsatta förslag dels till nådiga Propositioner till Rikets Ständer: . 3:o. Angående berättigande för Sekreteraren vid Ofverståthållare-embetet för Polis-ärenden och åtskillige Lands-sekreterare att för tiden från och med år 1863 och så länge de sina befattningar innehafva, å Allmänna Indragningsstaten årligen uppbära ersättning för förlorad inkomst af passlösen.
Verkställighet all räkning föres i iine kolumner , riksdaler kurant och penning; hvarvid, likasom i andra länder, der myntets indelning i 100-delar är antagen, jemte penningtalet utsättas deraf uppkommande bråk; 4:o att vid omsättning eller reduktion af jordeboksoch hemmanstalsräntor, äfvensom vid debitering af afgifter, sorn efter det nya myntsystemets införande äro i annan myntsort bestämda, må, tinder iakttagande af de närmare föreskrifter, som af Korigl. Maj:t vafdä mfeddeladé, lill förmån för den skattskyldige, uteslutas allt bråk, sorn icke uppgår lill 1 penning, samt att bråk, öfverstigande | penning, dertill jernnäs; 5:o alt taxor för allmänna afgifter undergå skälig jemkning till öfverensstämmelse med det nya myntsystemet, så att bråk, öfvereller understigande ^ penning, i möjligaste måtto undvikes; 6:0 att, med tillämpning af det nya räknesättet, följande mynt af silfver ocb koppar må präglas: af silfver, enligt myntordningen af den 9 Maj r835, så att alla mynten blifva J2-lödiga, eller innehålla 3 delar fint silfver mot 1 del koppar, silfret till den i nämnde förordning bestämda vigt, under förbehåll af deri tillika utsalta remedia, nemligen: 1 å 1 riksd. silfv. el. 4 riksd. kurant å 10 penning, som utmyntas efter 600 r:dr kurant per skepp, koppar stapelstadsvigt ocb i värde motsvarar 3 sk. 2} rst. b:ko Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 53. För öfrigt anser Kongl. Majit, i sammanhang med beslutet om det nya kopparmyntets prägling, böra, i öfverensstämmelse med nu gällande stadgande, förklaras, att ingen är pligtig i betalning eller vexling på en gång emottaga mera än i ridr kurant.
Utskottet hinder för närvarande möta för tillvägabringande af en definitiv lönereglering - Slals-tJtskotlel» Utlåtande Al 42. 11 glering för Hofrätten; hvarföre Utskottet ock anser lämpligast, att de erforderlige anslagstillökningarne må, på sätt föreslaget ar, af Kongl. Maj:t för det uppgifna iindamålet få disponeras. På grund af hvad Utskottet bär ofvan anfört och hemställt, tillstyrker alltså Utskottet, att Rikets Ständer, för genomförande af ifrågavarande lönereglering för Hofrätterne i den män sådant kan ske, må bevilja och till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition ställa de af Utskottet, enligt nedan intagne tabeller, föreslagne anslagstillökningar, utgörande fpr Svea Hofrätt 29,700 R:dr. för Götha Hofrätt 30,200 R:dr och för Hofrätten öfver Skåne och Blekinge 16,800 R:dr, dock med förbehåll, att de tjenstemän, hvilkas befattningar äro ställda på indragning, komma, så länge de dervid qvarslå, i åtnjutande af sin tillständiga rätt, i öfverensstämmelse med det af Utskottet i dess utlåtande N:o 41 i detta hänseende tillstyrkta allmänna stadgande. Och må desse tjenstemän, med afseende å den ökade lefnadskostnaden, af de disponible medlen erhålla, i likhet med andra tjenstemän, en billig förhöjning af sin nuvarande aflöning, så vidt icke löneregleringens genomförande derigenom förhindras. Härigenom har Utskottet jemväl besvarat den uti ofvannämnda motion af Herr Wetterberg tillika gjorda fra mställning,' alt Rikets Ständer, jemte antagande af Kongl. Maj:ts förslag till Hofrätternes organisation med de jemkningar, hvarom motionären hemställt, måtte hos Kongl. Maj t i underdånighet anhålla, att organisationen finge, i den mån och så fort sig göra låter, komma till stånd.
Om man anser att Creöitivet för Jernbelåningen skall inbegripas uti RörelseCapitalet, så stånga vi oss sjelfve, ty ett Rörelse - Capital, som skall påräknas, skall vål alltid vara i omlopp; då deremot den fond, som afsåttes för Jern-belåning ej jemnt kan vara i rörelsen, utan alltid en tid skall ligga död i Bankens hvalf, Derföre tror jag ej, att den bör vara 39* *>en I1 September J. rrt. inbegripen uti RörelseCapitalet. Dessutom har vårt förra beslut i detta afseende icke stängt oss vågen, ty der står circa oo millioner; det kan då vara 29 eller 5i, åtminstone efter mitt begrepp. Om deremot Ridderskapet och Adeln ansåg denna summa af 1,200,000 R.dr, ej såsom ett jerncreditif, utan fann belåningen å jern-eflecter böra utgå utom RörelseCapitalet, så hade Ridderskapet och Adeln tillfälle att derjemte använda 1,200,000 R:dr till fastighets-lån. Utskotten hafva förut dertill anslagit CapitalAfbetalningarne å nu varande fastighets-lån, hvilka låra göra 125,000 R:dr om året, eller på 5 år 625,000 R;dr, sammanlagdt med det förra gör detta 1,825,000 R;dr, utan att öka RörelseCapitalet BondeStåndet har beslutat 1 million om året till fastighets-lån, utom den förut dertill anslagne summa, och genom ökande af RörelseCapitalet Deruti kan jag aldrig instämma, men om man ginge det till mötes med en half million om året, utan att öka RörelseCapitalet, så kunde man använda desse 1,825,000 R:dr, och då vore det blott 675,000 R:dr som felade* hvilka jag tror kunna erhållas Htan skada för öfrige mesurer. Det år af Utskotten föreslagit, Bärnt af Ridderskapet och Adeln redan bifallit, att 8 och en half millioner skola användas till Discont-fond.
Då till denna summa, 8,200 R:dr30sk. 3 rst., läggas stats-anslagen för åren 1844 och 1845, utgörande tillsammans 62,640 R:dr., uppkommer en medeltillgång för begge dessa år af 70,840 R:dr 30 sk. 3 rst.; men sorn sjukvårdskostnaderna för samma tid utgjort allenast 58,041 R:dr 30 sk. 2 rst., så visar sig ett öfverskott, vid 1845 års utgång, af 12,899 R;dr 1 rst., deraf 11,320 R:dr innestodo i Kongl. Stats-Kontoret, 1,486 R:dr 40 sk. 1 rst. utgjorde behållning hos Kommissarien samt 92 R:dr 8 sk. obetald sjukvårdsersättning. 164 — I afseende å dessa 92 R:dr 8 sk., sora flera ur i räkenskaperna balanserats, få Revisorerne hemställa, att åtgärder måtte vidtagas för summans indrifning eller oek afskrifning, derest inga utsigter om liqvid förefinnas. Räkenskaperna hafva icke föranledt till någon anmärkning. Molig!. Förvaltningen al Sjö-ärenderna Räkenskaperna, hvilka för håda åren i Kongl. Kammar-Rätten blifvit granskade utan anmärkning, utvisa: Debet. år 184-1. år 1845. Balans från föregående året: Behållningar och fordringar Uppbörd: Statsanslag för året å 5:te hufvud titeln Dito dito' uti indelningar och natura-spanmål Dito för föregående åren . Diverse andra 5:te hufvud titelns medel Från 2:dra hufvudtiteln, till arbetsfångars i Carlskrona underhåll och beklädnad , 4:de dito, till Carlshamns kastell „ 6:te dito, till sjömätningar Kongl. Konvoj-Kommissariatet, ersättning för sjö-expeditioner, Pensionsoch gratials-afgifter till Amiralitets-Krigsmanskassan . Credit. Utgift: Aflöning Nybyggnad och underhåll Skrifmaterialier och expenser . Reseoch traktamentspenningar .
Frän och med den 15 november utvidgas undertecknads tandklinik med en särskild afdelning för plombering, reglering och ÅTDRAGning af tänder, som utföres af min medhjälpare, en examinerad tandläkare. Själf kommer jag att behandla munnens oeh tändernas sjukdomar samt verkställa insättning af alla slags artificiella tänder. Genom begagnande af de nyaste instruuienter samt genom tillämpning af de bästa metoder för plombering torde nutidens kraf blifva i allo tillgodosedda. Carolina K r o n m a n n. examinerad Tandläkarinna. [2038] E N MIG FLICKA, som vill lära bushåll, gröfre och finare handarbeten m. m., kan få treflig inackordering hos bildad familj å landet. Engelska tala *. Piano finnes. Pris 40 kr. i månaden. Svar med första till » P. — G. », Iduns exp. DOKTOR A. Företrädesvis magoch hudsjukdomar. Behandlar Barnsjukföreträdesvis domar. Korta lärorika artiklar i helsooeh sjukvård; praktiska råd för stort och smått ondt; nyheter i helsovård från inoeh utlandet; skönhetsmedel; svar på frågor. I vårtiden afhandlas våra brunnsoeh badorter. — För det svagare könets bästa åtföljes hvartannat nummer af en Illustrerad gratisbilaga i bokform afhandlande Kvinnans släktlif såsom ogift, maka och moder. Fruntimmerssjukdomarne skola till orsaker och natur belysas; embryo-läran skall afhandlas. — Bidrag af många lä- kare. — Arspris endast 2 kr. 50 öre på posten eller hos bokhandlare. Prenumerantsamlare antagas. Annonser införas. Utgifves i Stockholm af med. o hvardagar half 10 — half 12 f. m. samt å annan tid efter öfverenskommelse. (G. 25958) G00 gr. vaniljessens, 210 gr. orangeextrakt, 120 gr. violrolsessens, 8 droppar bittermandelolja. Westbergs oöfverträffliga och nervositet, hysteri, melankoli, nervsmärtor, moralisk svaghet, dryckenskapsbegär m. m.
Skrifvelsej N.-O 26. 4y deist Kongl. Resolutionen på Ständernas besvär den 12 Juli 1731, § 25, samt Kongl. Kungörelsen af den 19 Juli 1815, fått sig tillerkänd rättighet att åtnjuta serskilda andelar af berörde gerningsören, hvartill kommer, att ifrågavarande afgift å vissa orter tillfaller städerne odeladtj på andra åter emellan kronan och staden fördelas, samt slutligen å andra ställen helt och hållet ingår till Stats-Verket. Då således borttagandet af omförmälda ordinarie inkomst-titel komme att medföra rubbning af städers på privilegier grundade rätt, och meddelandet af den ersättning, hvarpå, i sådant fall, städerne onekligen egde giltigt anspråk, möjligen blefve med svårighet eller olägenheter förenadt, hvilket Rikets Ständer emedlertid, i saknad af närmare kännedom angående de grunder, hvarefter städernes andelar af raeranämnde gerningsören beräknas och uppbäras, icke äro i tillfälle att bedöma, hafva Rikets Ständer ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det täcktes E. K. M., efter vederbörandes hörande och sedan i behörig ordning utredt blifvit, dels hvilka städer ega laglig lätt lill uppbärande af andelar utaf de så kallade gerningsören och efter hvilka grunder dessa andelar nu till städerne utgå, dels ock, huruvida förevarande afgifts öfverflyttande till bevillningen må kunna utan öfvervägande olägenhet verkställas, i sådant fall vid nästkommande Riksdag i ämnet aflåta Nådig proposition och dervid tillika i Nåder föreslå det sätt, hvarpå, i händelse gerningsören skulle såsom ordinarie inkomst-titel försvinna, vederbörande städer må hållas skadeslösa för hvad de i följd häraf komme att förlora. Rikets Ständer framhärda &c„ Stockholm den 9 Nov. 184$. V 48 Expeclitions-Utskotlels Fördag t 11 und. Skrifvelse, N.-o 27, N:o 27. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 7 Nov. 1844.