Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Fyra färgerier, vid hvilka sistlidet år voro mantalsskrifne sju arbetare, och uppgingo vid desamma färgningskostnad och arbetslön under nämnde år till allenast 1300 Riksdaler banko; 3:o Tre garfverier, för beredning af läder efter engelsk method, vid hvilka sistlidet år voro anställde nio mantalsskrifne och fem icke mantalsskrifne arbetare, af hvilka tillverkades läder för ett värde af 63,520 Riksdaler banko. 4:o En kortfabrik, vid hvilken sistlidet år tillverkades med 2:ne mantalsskrifne och 16 icke mantalsskrifne arbetare, för ett värde af 12,592 Riksdaler banko; 24 5:o En kemisk fabrik, hvars tillverkning, med 2:e mantalsskrifne och 4 icke mantalsskrifne personer, uppgick i värde till 953 Riksdaler banko; 6:o En knappnåls-fabrik, vid hvilken af en mantalsskrifven arbetare tillverkades för 200 Riksdaler banko knappnålar och häcktor; 7:o Fyra målareverk, hvilka lemnade deras egare en behållning af endast 133 Riksdaler 16 sk. banko; 8:o En linolje-fabrik, som sistlidet år drefs med fem mantalsskrifne personer, och lemnade ett tillverkningsvärde af 2,500 Riksdaler banko; 9:o Trenne segelduks-fabriker, drifne med 43 väfstolar af 33 mantalsskrifne och 663 icke mantalsskrifne personer, och lemnade sistlidet år en tillverkning som uppgick i värde till 23,391 Riksdaler banko; 10:o
hörde deras blanda mystiska allt, när och fisken det kan skall g l a n a s, t o r k a s e l l e r saltas, jag tryggt låter skrytaktigt, fanns det glana fisken ingen Hon tryck, Hon fullvuxen sig nu tolf jänta, som ned på bänken hennes röst när med sade fick berättelsen var väderbiten ansikte ett helt betraktat hon den mättade en bländande, taflan framför styrmansänka, så, a t t och i samma hon Han hade hus b o d d e en var två » det ifall vill fröken namn. det kalla mig var efter dref var ett en skeppsplanka, i land. D i sa, a t t engelskt skepp, tersom jag föddes just get, så stafvas fick jag det o c h efi det namnet. taDet annars Alice Emilia, m e n di har dragit längd. vi alla k v i n n f o l k u t e och ofta tänker gen, när sina hafvet döda. Nu hvila som sig uppståndelsen. färgj a g heter Alcemilia, utfåra. en pojke, en är n u så, a t t bredvid annat minnen. det var tyst oss, tjänade o c h ful, m e n öfver h e n n e s glada med så kunde spred sig l i k s o m en afglans af för stund år, k o m in i en n y hafvets kvinnan sedan det kanske j a g var mor och jag. » satte och säga, fast när så k v i c k t s o m j a g, så v i allt p a n g a r, mig, att, susning. j a g o c h inte Ännu kommo n e j, på vår s o m ha litet m e r, att hjärta djupet. » åh di hette Carl Justus. störde henne sade hon, liksom djupi skimrande med mörka skuggor. KONSTNÄRLIG och bång, utan Slutligen sade af talade få D e g å in i sin ro utan ger psalmer öfver VÄSTKUSTBILD uppBjörnson I Han o r d till f a r v ä l. Ibsens skådespel äldste Utställningen i sin helhet gör, anordnad s o m den är m e d fin smak, ett odeladt angenämt intryck o c h förtjänar att flitigt besökas af allmänheten.
Den sednare, sorn blott förer io kanoner, kan icke räknas Såsöm ett krigsfartyg, utan är endast utrustadt och för det mesta begaghadt till de årliga cadettsexércisernå; den förra deremot är ett någorlunda bra fartyg, mett äfven för svårt bestyckadt, hvilket bevisas deraf, att det har två kanoner mera, ehuru det är 3 fot kortare än deh nya Under byggnad Varande corvetten Najaden. Nio däekade kanonslupar finnas äfven i Carlskrona, hvaraf en är oduglig. Dessa fartyg äro egentligen hvarken roende eller seglande fartyg. De bvggdes för en särskild tjenstgöring i Sundet, men anses af alla sjömän för föga dugliga, enär de äro för svala att i'ö fram, och för illa byggda såsom seglande fartyg. Utom de här uppräknade fartygen finnas under byggnad tvenne linieskepp, Skandinavien och Stockholm, ett alldeles odugligt och casserädt skepp, Wasa benämndt, en gammal Ostindiefarare, söm nu mera brukas att ligga förtöjd ytterst Vid brobänken för att mottaga isen och sjögången för de andra skeppen. Äfven äro under byggnad tvenne fregatter, Desirée och Josephine. Så är tillståndet i korthet med den sig så kallande stora flottan.
Förslaget blef af Prcste-Ståndét 'förkastad! N:o 59, i anledning af Riks-Slåndens beslut, rörande Konstitutions-Utskottets uti Memorialet N:o 57 framställda förslag till ändring i 1 § 11 momentét Tryckfrihets-förordningen. Ståndet, som icke antqg den gjorda inbjudningen, godkände de föreslagne volerings-propositionerna. S. 1). Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-VIskottels nedannämnda Utlåtande, Betänkanden och Memorial: N:o 145, i anledning af Riks-Ståndcns skiljaktiga beslut öfver Betänkandet N:o 28. Hvad Utskottet å sidorna 2 och 5 yttrat och hemställt, godkändes, hvaremot det å sidan 4 framställda förslag till underdånig Skrifvelse afslogs. N:o 148, i anledning af väckt motion om förändring i sältet lör upprättande af de statistiska tabeller, som nu i Justitie-Stats-Expeditionen uppgöras. Afslogs. N:o 147, i anledning af väckta motioner derom, all qvinna må kuuna förordnas till bestridande af vissa för henne passande tjenste-befatlningar. Med ogillande af skrifvelse-förslagels sednare del, godkände Ståndet det förslag lill underdånig skrifvelse, som i Gretve Taubes. U. A., reservation blifvit framställd!. N:o 149, i anledning af väckta motioner om ändringar i Militie—boställsordningen. Bifölls. Bih. till R. St. N:o 150, i anledning af återremiss af Belänkandet N:o 93. Lades till handlingarne. N:o 151, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 94. Lades till handlingarne. N:o 152, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 95. Lades till handlingarne. N:o 153, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 98. Lades till handlingarne.
Ty fastän jag alltså för ingen del instämmer, eller råder någon annan att instämma, i den värde ledamotens, oss tillkännagifna individuella föresats härutinnan, anser jag honom likväl genom detta sitt yttrande hafva ådagalagt både öppenhet för egen del, och fördragsamhet för andras meningar, samt icke hafva förtjent det stränga klander, som den ledamot, hvilken sist yttrade sig, honom egnat. Della klander har, jag är derom öfvertygad, ej sin anledning i ofvanberörde yttrande ensamt; del härleder sig äfven från en annan grund, sorn, då den i sig sjelf tillhörer offentligheten, och jemväl i våra förhandlingar blifvit af en och annan antydd, må äfven af mig med några ord vid detta tillfälle vidröras. Då den skrift, som Hr von Hartmansdorff, under denna riksdag i Representationsfrågan af trycket låtit utgifva, och till Const.- Utsk. särskildt öfverlemna!, sålunda blifvit föremål för en allmännare upmärksamhet, önskar jag det äfven tillåtes mig derom i korthet yttra en mening; men den skall, ehuru djupt intrycket af den beklagliga skriftens läsning hos mig varit, icke utmärkas af någon skärpa. ”Den gamle skall du icke hårdel igen banna, ulan förmana, såsom man förmanar en fader”: — dessa allvarliga ord synas icke egnade att framkalla något oeflerlänksamhetens leende, då man erinrar sig i hvilken af hvarje ädelt sinne heligt vördad bok, de stå att igenfinna. Med det undseende, som man således, efter vår läras föreskrifter, är skyldig ålderdomen, bör Hr von Hartmansdorff^ skrift bedömas. Dess innehåll är troligen af en hvar bland oss nogsamt kändt. Med djup smärta har äfven jag Den 27 Maj e. m. 237 af delta innehåll tagit en nära kännedom. Misskännandet af den adliga principens styrka och värde innehar en den skadligaste villfarelse, synnerligen i närvarande lid. Annu mera främmande måste det förefalla alt se en man, med insigt af adelns betydelse för del allmänna, med erfarenhet af den trohet mot Konung och fädernesland, likafullt föreslå dess lillinletgörelse i politiskt hänseende.
Förråds-förstärkningen af sådane effekter, som till flottans utrustning vid först utbrytande krig genast erfordras saint för alt hålla ångfartygen i verksamhet mäste i förslag hällas, uppgår till: Transport 8,246,829: 62 Kongl. Majds Nåd. Prop. om Statsverk. 1850. Transport 8,246,829: Beklädnad åt 13,300 man beväring, utgörande den del af detta manskap, som på den effektiva Flottan är beräknad, å 47 R:dr 26 sk. per man 632,305: 8000 muskötter, sadlar och remtygspersedlar, utom de i Fartygens inventarier upptagna, äfvensom nu i Förrådet befintliga dels till reservmanskapet och dels till Garnisonen å Flottans stationer, å 33: 16 per man 266,666: 32. — Stenkol till 3,320 hästkrafter i 6 månader å 8 timmar pbr dag 320,000: Projektiler, utom de nu i förråd befintlige till fyllnad i 2 utredningar, förslagsvis 180,000: Handgevärskulor och patronpapper 50,000: Varfsutredningseffekter 110,000: Sängkläder 228,000: Sjukvårdspersedlar 40,000: Summa Förrådsförstärkning 1,826,971: 32. — Samtlige de behöflige kostnader till Flottans nybyggnad, och förrådens förstärkning lill komplett skick skulle således utgöra B:ko R:dr 10,073,800: 32.
»Under det jag i afseende på motiveringen af behofvet att, för Bankens åliggande att motsvara de utvidgade näringarnes ökade kraf af understöd m. m., åt Banken reservera en del af Bankens disponibla vinst, i allo instämmer med Herr Indebetou i dess afgifne reservation, måste jag dock i så måtto skilja mig från honom, att jag anser det endast 450,000 R:dr årligen intill nästa riksdag böra för statens behof åt Riksgälds-kontoret aflemnas; enär enligt den af Professor Agardh framställde, och, så vidt jag funnit, ovederlagde beräkning, Bankens behållne disponible vinst endast uppgår till 1.800.000 R:dr, hvilken summa åter skulle hel och hållen enligt Herr Indebetous reservation till Riksgälds-kontoret ademnas, hvarigenom den så af mig som honom såsom nödig afsedde besparing af Banko-vinsten icke skulle uppkomma». af Domprosten Thomander. »Jemte det jag hufvudsakligen instämmer i Herr Indebetous reservation, bör jag särskildt fästa uppmärksamheten på omöjligheten att i erforderlig mån bispringa landets industri, så framt hela Banko-vinsten äfven vid denna riksdag användes till anslag. Man förespeglade vid sista riksdag, hurusom den då afstådda Banko-vinsten akulle komma att till industriens npphjelpande anvisas. Denna förhoppning slog icke bättre ut, än att åtminstone hälften af samma vinst blef industrien undandragen». af Herr Hesselgren, P. H. »Instämmande uti de af Herr Indebetou uttalade motiver, har jag likväl endast i afseende å beloppet velat tillstyrka 450,000 R:dr banko, att utgå årligen, under loppet af åren 1854, 1855 och 1856». af Herr Fridstedt, C. G. »I den af Herr Indebetou gjorda reservation angående Banko-vinstens fördelning, får jag mig förena; likväl skiljer jag mig från Herr Indebetou deri. att jag för min del, i likhet med Herr Aminoff, anser det 700.000
Mr/:t§ 7Vo ^9. grundränta, men utarrenderade, det förstnämnds för 2 R:dr 24 sk., Kredlarne för 5 R:dr 8 sk. oell Källskär för 10 R:dr; samt Kiskeskären Oillöga oell 8karf, utarrenderade, det forrs för 2 tunnor 8 t^erdingar och det senare för 8 fjerdings!' strömming, hvilka Arrenden utgöra mindre än den lägenlleterne äsatte grundränta; 6ö7/möo/'gv oc/r /icm. I Orousts oell Kjärns Kögderi: Holmarne 8tuhher8holm6n och K^k tersholmen i Norlands 8oeken, uonlätne under arrende för 10 sk. L:co ärligen; samt i Norrvikens Kögderi: Ilo! marne Olskar, lXödet, 8varlskär, Nakrilskär, och Kläholmarne, utarrenderade tor 8 R:dr 4 sk. ärligen, Iiolmsrne 8karjludd, Vattenliolmen oolr Vedholmen, ujljllätne under srrende för 37 sk. ärligen, holmsrne Ölhören eller Öhhören, skär, Vester 8mäskär samt 8tora oell Killa Klöfskär l
Filialbanken i Skellefteå ännu ej fullgjort hvad som erfordras, för att komma i åtnjutande af kreditivförsträckning. För de äldre Filialbanker, hvilka hädanefter undfå ny oktroj och hvilkas reglemente är uppstäldt i öfverensstämmelse med de i meranämnde § utstakade grunder, hafva Fullmäktige ansett hinder ej möta för erhållande af försträckning inom det anvisade äldre anslaget af 9,000,000 B:dr, hvadan detsamma kommer att tagas i anspråk för nya Filialbanker, till den del, hvartill sednast beviljade anslag af 1,000,000 R:dr icke lemnar tillgång. Till den uppgift, Filialbank, vid hvarje räkenskapsårs slut, angående sin dervid befunna ställning samt rörelse under förflutna året, skall, jemlikt Reglementets 172 § mom. 1, litt i), till Riksbanken aflemna, är formulär under granskning och kommer, efter skedd fastställelse, att delgifvas de Filialbanker, som det åligger att sådan uppgift ingifva, för att i officiela tidningarne meddelas. Angående Tumba Bruk. § 25. Inspektionen Bruket förvaltas, enligt 5 § i Reglementet, utan Under-Styrelsens delta öfver bruket, gande, af Fullmäktige samfäldt, under spccielt inseende af en deras Ledamot. Detta speciela inseende har fortfarande utöfvats af undertecknad Nordlund, som sednast den 9 dennes till samma uppdrag återvaldes. § 26. Behållna vinAf Brukets räkenskaper för åren 1859—1861 äro sammandrag intagna i sten af bruksRevisor emes berättelser, hvaraf det visar sig, att vinsten å bruksrörelsen uppgått rörelsen. Orsakerna till förminskningen af brukets behållna vinst äro angifna i 80 § af 1862 års Revisionsberättelse. § 27. inventarierMed anledning af den i 1860 års
Eder Kongl-Majit täcktes af de medel, som kunna bliswa öfwerffott pa Inkomst-Titlarne, förffjuta det, som dcrmöfwer kan erfordras, emot ersättning derföre wid nasta Riksdag. Dä Riksens Ständer pä nu omförmäste sätt welat sörja för Styrelse-Anstalsternas framtida förbättring, hafwa de likwäl icke kunnat lemna ur sigle angelägenheten deraf, att nu warande StyrelseWerk icke, lämnas utan det biträde och understöd, som-stör Arendernas jemna gang och skjötsel är af nöden, och fä med afseende a hwad samtclige Rikets Werk och Collegier i deras mlatanden anfort, samt Herrar Committerade tillstyrkt, derföre härinedelst i underdånighet hemställa följande: Z:o. Alt hwad till Krigs-Coliegii och Förmast-' ningens af Sjöaren,derna astöning hörer, ma af de pä Riks-Statens z-dje Hufwud-Tite! anstagne medel till Rikets förswarswerk bestridas, enligt den reglering bade till personal och utgift, som Eder Kongl. Majit, efter de grunder Riksens Ständer tillika i underdånighet hemställt, täckts förordna. 2:0. Att, enär Commerce - och Bergs, Collegierne sielfwe uvpgifwit det åtskilligt indragningar wid bwardera Werket kunna aga rum, såsom Justitie Divisionen i det förra, och af åtskilliga Svssior bland betjeningen pa det senares Stat, samt Commerce - Collegium defiutom, efter eget anförande och hwad hittills skett, erhåller tillgångar till Löneförbättringar af den under Collega disposition serskildt stående Fond, samt för Bergs-Collegium aswen sädana kunna astadkommas, genom de betydliga indragningar, som skulle bliswa en följd af den ändring i samma Collegii göromål, .att alla blott Juridiska eller 179?
Men tegbiten dän va’ hans, dä höll’en på, å låfte, att dom nog skulle få höre åf’en. Jaha, så va’ dä så, att åra gick. Ers-Ers far hadde lämne från sej hemmanet å hadde undantag, men dä va’ nog inte så rart, för ErsErs Kalle hadde liksom vurti lite’ försigti’ å höll inne allt han kunne. Te sist fick gubben flytte ner i bryggstuga, å hadde inte grannars stucki’ åt’en en matbit då å då, så hadde’n nog hatt’et svårt. Men så förkylde han sej i julotta, fast dä visste ingen åf, å dödde utan att säje nå’n människa te. Jaha, nu va’ dä så, att dä allt fans elakte folk, som sa’, att gubbkräke’ dött åf vanvård å tocke där elänne, men så stälde Ers-Ers Kalle te en riktigt grann begrafning me’ båd’ bränvin å annandagsmat, å då vart dom tyst, för dä va’ väl så hedersamt man nå’nsin kunne begära. Jaha, så va’ dä så, att åra gick igen, å om Per-Pers Kalle visste man just inte mycke’. Han hadde tjena dräng hos nämdeman, men visste ingen hut, utan stälde sej utanför dottern Britas fönster på lögdagskvällen i la me’ dom andre pojkarn, å jänta hadde inte bättre vett hon häller, utan släppte in’en. Ja, just han, å ingen ann. Nu vart’en bortkörd, å flicka gift me’en slarfver te bonnson. Så tog’en tjenst som dräng i sta’n, men där lärde han sej att supa. Ja, te sist lär’en rakt åf kommi’ i kurra för slagsmål, men dä ä då ingen, som riktigt vet, om dä ä sant. Så for’en te Amerika å va’ borte i fem år. Men så kom’en hem igen å slog sej ner i byn som spelman på handklavér.
Då de äldre Sergeants-löner, hvilka ännu innehafvas af Sergeanter, anställde före 1841 års lönereglering, och i förenämnda betänkande uppgifvits kunna till Stats-verket indragas, likväl äro, enligt nu gällande nådiga stater, anvisade lill utgående af 4:de Hufvud-titelns allmänna besparingar, kunna således endast omförmälde 8 Korporals-arfvoden, som utgöra, å 165 R:dr hvar - 40 Slals-Utshottels Utlåtande N:o 74. dera, tillhopa 1,320 Ridr, beräknas såsom lill«:ån«- för de nya Sergeants-lönerne, hvilkas sammanlagda belopp uppgår till 4,000 Ridr. Utskottet hemställer fördenskull, att skillnaden, 2,680 R:dr Riksmynt, må till fyllnad i aflöningen nu anvisas. Frågan om aflöningen för Läkarne vid Regementet förbigår Utskottet för närvarande. Och som Utskottet icke funnit något att erinra emot öfrige i staten uppförda tillökningar, tillstyrker Utskottet deras beviljande5 hvarförutan Utskottet föreslår, att ralions-ersättning för 9 tjenste-hästar, eller samma antal, som för närvarande finnes, må, jemte belöpande ersättning för stall-hyra m. m., å staten uppföras. Den i Regementets kontanta anslag härigenom erforderliga fyllnads-summa utgör 23,442 R:dr; och hemställer Utskottet, att anslaget må med detta belopp förhöjas alt utgå på sätt Utskottet föreslagit (se tabellen N:o 10). Afven för Sekund-cbelen vid della Regemente är af den i föregående punkt nämnde motionär, Herr Eden hjelm, löneförhöjning föreslagen till enahanda belopp, som Kongl. Majit äskat för Sekund-chefen vid Lif-gardet lill häst; och anser Utskottet denna framställning vara genom dess ofvanstående yttrande besvarad. 21:o.
Det berättas, att detta t. o. m. skulle ofrivilligt förrådts af Sparres egen grefvinna. Nog af » entente cordiale » förbyttes i följd af N: s häftighet till ett slags handgemäng i vagnen, der Sparre lär dragit kortaste strået och i alla händelser ej torde fått betaldt för vagnen. I sitt politiska skriftställeri är visserligen Marcellus ett typiskt uttryck för en stadsbos eller akademiskt bildads hela öfverlägsna bondeförakt, hvilket har lika lätt att hos någorlunda liktänkande herremän upptäcka framstående egenskaper, som det har svårt att ens se, än mindre rätt bedöma förtjensterna hos landtmannapartiets medlemmar. Men icke ens han har i sin » 1881 års Andra kammare » förmått taga Sp. allvarligt och låta honom representera » någon princip, icke ens några åsigter, utan till den väsentligaste delen endast stundens tillfälliga hugskott. » Många äro väl ej häller de, som, med handen på hjertat, kunna förneka giltigheten af detta omdöme. Men dermed är ju ock Sparre såsom politiker och statsman ohjelpligt dömd. Ur den rena saklighetens synpunkt är det äfvenledes svårt att så synnerligen högt värdera Sparres bidrag till utredningen af förekommande riksdagsärenden. Man har i Sparres aldrig hvilande energi velat finna ett försonande drag, som mildrar det obehagliga intrycket af de många skuggsidorna af hans karaktär. För honom sjelf har denna energi burit gyllene skördar och uppgifves ha varit till gagn för hans län och den inhemska industrien m. m. Men för riksdagsarbetet har den mest visat sig i många och långa tal och mycket » bråk ». Hans intresse för en sak antog ju, såsom han sjelf vitsordat, lätt formen af » bråk ». Att hans goda hufvud och praktiska lynne lät honom under årens lopp framkasta flera eller färre nyttiga tankar, var ju icke att undra på. Men hans Jiflighet, som icke sällan blef hafs, hindrade hans energi att grundligt bearbeta och förvandla dessa tankar från flyktiga infall till genomtänkta och praktiskt utförbara förslag. Hvarför ock de som skola upptaga dessa få nog ett idke ringa besvär att bortskilja de myckna agnarna. Denna hafsighet gaf sig ett mycket karakteristiskt uttryck i de historiska och geografiska målningar, hvarmed han älskade briljera.
PRISLISTA Å V I N. ett gammatt och utmärkt vin Kr. d u, t a n a o.OU (((PORTVIN. Figeac S:t Emilion 1877 » 3.75 special Port » 1.00) « &lt;, Golden Sherry, iflich full-flavoured Port » 1.50 ' smakligt vin i Superior Fruity London Port » 2.00 Fine London Sherry, halftorrt » 1.401 y Superior Old London Port » 2.50 | FR A » s » r » P s » 0-5oJ) Ccorf ett fylligt, » 1.25 m o r t e r V I N ery 1 » » t o r r t — 3 50 i1 Detta vin är ren drufva, behagligt Manzamlla, ett torrt vin med | d en svag muscatsmak. Det rekombehaglig arom och smak » 1.80 g Fine Sherry Muscatel » 1.25 |) d e r a s af läkare såsom synnerligen Olorozo, ljust golden, fylligt | Fine Old Sherry Muscatel ... » 1.75|helsosamt, och är, utspädt med utmärkt arom och Very Old Superior Sherry d e l e s angenäm dryck ... Kr. Concentrerad P. ERICSSON &amp; C:O. ÄTTIKA på flaskor för utspädning. GÖTEBORG. REKOMMENDERA SINA PATENTERADE SENAP, blandad som engelsk o. fransk, nere sorter. Biffstekssås, SOJA, Persienner. Malda kryddor (garanteras oblandade) pä bleckdosor med genomborrade lock. Flere prismedaljer erhållna, och äro fabrikaten fullt jämförliga med de bä- sta utländska. Tillhandahållas hos hrr 122281 ÄKTA K£ sär [2582] förordad af professorerna C. E. Bergstrand och Olof Hammarsten; specerihandlare. YLLE ULL Dagmar Thomas; af Daniel Fallström HANDporträtt). — Vi fråge och vi b ä f v e.
Uti atgifne förklaringen har Banco Commissarien Brakel medgifvit, det han vid justeringen af Protocollet, som innehöll Beslutet om Curatorerncs ifrågavarande arfvode, icke nog öfvervägat de der nyttjade uttryck, att arfvodet skulle beräknas efter 4 pröCent af Massans tillgångar, men att det likväl icke fallit Commissarien in, att Curatorerne skulle göra anspråk på proCent af Ilypothek, med hvilkas realiserande de icke haft att skaffa; hvaremot Interims-Directionens öfrige Ledamöter ansett Curatorernes arf - Stats-Utskottets Betänkatiden. 1243 arfvode icke vara för högt beräknadt, hvilket skulle vitsordas deraf, att det samma blifvit vid Domstol till betalning godkändt. Desse Förklaringar hafva Herrar Revisorerne Befunnit hvarken öfverensstämmande eller uöjaktige, hvarföre ock Herrar Revisorerne, jemte det de ansett den af Ombudsmannen emot Interims Directionen gjorde Reservation, till vinnande af skadestånd och ersättning för livad som utöfver billighet skulle kunna Curatorerne i Björkmans Concours tilläggas, böra öppen hållas, i öfrigt yttrat, det så väl Banco-Commissarien Brakel, som Interims-Directionens öfrige Ledamöter, underlåtit, att genom nog bestämda föreskrifter utmärka gränsen för Sysslomannens beräkning af Curatels-arfvodet, hvarigenom Discont-Verket blifvit belastadt med en betydlig utgift, hvars återvinning kunde vara osäker. Väl anse Utskotten, lika med Herrar Revisorerne, att Interims-Directionens ifrågavarande Beslut gifvit Curatorerne anledning till den af dem gjorda beräkning af Curatels-arfvodet; men att hvad i denna del emot Directionen förekommit, likväl icke är af den egenskap, att ersättnings-talan i följd deraf kan hvarken emot Banco-Commissarien Brakel eller Interims-Directionen ega rum; utan må det ankomma på utgången af den redan emot Curatorerne anställde och nu på Kongl.