Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den i Juli e. ni. burg hitsändes med Svenskt fartyg och åtföljes af Svenske och Norrske consulens bevis, att detsamma med skeppet Calcutta från Ostindien till afsändningsorten ankommit; så gifve Wi edeidet härmed till vederbör, efterrättelse i nåder tillkänna. Befallandes &c. Bil. Litt. C. Afskrift af K. M:s nåd. bref d. 12 Dec. i835. CARL JOHAN &c. Hos Oss har Handelshuset i Carlshamn Winberg Sc Meyer, genom Grosshandlande!! i Stockholm Mart. T. Morsing Thtsou, i underd. anhållit, att, sedan bemäldta handelshus, vid förtullning af 211 t:r råg, utgörande en del utaf en för sökandernes räkning fran Sonderburg till Carlshamn, i saknad af Svenskt fartyg , uti Danska galeasen Flora , förd af skepparen Paulsen, i sisth Augusti månad inbekommen råglast, måst, på den grund att skepparen icke medfört Svensk consuls attest, derföre erlägga ofria afgifter , Oss måtte täckas, med afseende derå att skepparen af okunnighet om tullförfattningarnas i Sverige föreskrift i denna del, icke medtagit slikt consuls-betyg , och att ett sådant sedermera blifvit, före fartygets återgående från Carlshamn, anskaffadtoch dervar. tullkammare meddeladt, ej mindre bevilja sökänderna restitution af 177 rtdr 11 sk. b:co, utgörande ofria delen af den tulloch convoj-afgift, som af dem blifvit erlagd för de af meranämnda last redan förtullade 211 t:r råg, än äfven tillåtelse att eller helfri beräkning få förtulla den återstående på nederlag upplagda delen af lasten. Efter inhemtande af edert utlåt., håfve Wi låtit Oss denna und. ansökning föredragas, och i sammanhang dermed till pröfning företagit Danske Skepparen Nils Paulsens , genom Grosshandl. Mart. T. Morsing
Riksdags-fullmägtigen von Zweigbergks ofvanberörde motion, men dervid icke funnit anledning att frångå Statsutskottets vid sista Riksdag i frågan yttrade, och af Rikets då församlade Ständer gillade åsigt, få alltså vördsamt tillstyrka, att motionen måtte förfalla. Stockholm den 21 November 1844. STOCKHOLM. Tryckt hos W. F. DALMAN, 1844. Stats~ och Bevillnings-Utskoltens Betänkande} N\o 1g, 1 N:o 19. Ank. till Exp.-Utsk. d. ii Dec. kl. 6 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om nedsättning uti postporto-afgiften. lius Yällofl. Borgare-Ståndet har i motion, som till Stats-Utskottet blifvit öfverlemnad, Herr C. W. Palander, enär en billig posttaxa bidrager till utvecklingen af industriella företag och handelsrelationer, föreslagit, att postporto-afgiften för utrikesoch inrikes-correspondancen måtte nedsättas till trefjerdedelar af dess närvarande belopp. Denna motion, som ansetts tillhöra jemväl Bevillnings-Utskottets behandling, hafva Statsoch Bevillnings-Utskotten gemensamt i öfvervägande tagit; och då den af motionären föreslagna betydliga nedsättning uti porto-afgiften väl möjligen i en aflägsen framtid, efter hvad erfarenheten från andra länder visat, skulle komma att lemna ersättning genom ökad. brefvexling, men af redan från Stats-Utskottet afgifvet Betänkande om Post-Verkets förslagsvis beräknade utgifter inhemtas, att ingen förminskning kan för närvarande medgifvas i inkomsterne, så framt en fullkomligare utveckling af Postinrättningen skall kunna tillvägabringas, och Statsverket derjemte hafva att påräkna den nu, ifrån 150,000 R:dr, hvartill den vid förra Statsregleringen upptogs, till 125,000 R:dr nedsatta årliga behållningen, till fyllande af andra oundgängliga behof; anse sig Utskotten böra tillstyrka, att motionen må förfalla. Stockholm den 25 November 1844. Bih. till R.
M. enahanda framställning ifråga om några församlingar, dem jag nu icke kan erinra mig, men ibland dem voro, om jag icke missminner mig, Mo och Gideå. Jag tror således att hvad StatsUtsk. yttrat i detta hänseede är ganska riktigt. Gr. Wrangel: I anledn. af Frih. Palmsljernas yttrande anhåller jag att få erinra, att det här torde vara mindre i fråga sättet för prostetunnornas uptagande i Staten, än huru de hitintills varit uptagne. Jag tror, att i detta fall en likhet bör ega rum emellan de prostetunnor, som utgå till följd af äldre föreskrifter, och dem, hvilka i sednare tider blifvit anslagna. Frih:n torde kunna uplysa, om vid föreg:de riksdagar uptagits på Riksstaten ständiga afkorlningar såsom för vin och byggnadssäd samt dammspann m. fl. afdrag. Har icke så skett, bör väl äfven ett likartadt förhållande ega rum med prostetunnorna. Frih. Palmstjerna: I anledn. af den sista talarens upmaning får jag nämna, att vin och byggnadssäden är upförd å Riksstatens 8:de hufvudlitel till kyrkors underhåll, och R. St. hafva redan vid denna riksdag bifallit ett så beskaffadt anslag för Askersunds landsförsamlings kyrka. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Jag tror, att Gr. Wrangel har rätt i hvad han yttrat. Af den tryckta Riksstat, jag håller i Den 26 April f. m. 141 handen, kan jag icke se, huruvida det förhåller sig så, som Frih:n upgifvit, eller alt de af Gr. Wrangel omförmälda anslag, hvilka afkortas å kronans behållna tionde-spanmål, npföras bland Statsverkets inkomster och afföras bland hennes utgifter. Jag betviflar alt så förhåller sig. Det borde åtminstone så vara, ty derigenom funne man på ena sidan alla inkomster och på den andra alla utgifter.
Föredrogs ånyo och godkändes Bevillnings-Utskoltets Betänkande N:o 29, angående beräkning af Tullmedlen, Salu-accisen, Postmedlen, Charfae-Sigillatae afgiften och Husbehofs bränneri-medlen. S. D. Föredrogos ånyo Beviltnings-Utskottets Memorialer: N:o 26, med förteckning på varuartiklar, derå tullvärdena böra, jemte de i 1845 års Tulltaxa utsatta, tjena till efterrättelse med afseende på föreskrifterna i 22 och 26 §§ Tulltaxe-underrättelserna, angående beräkningen af städernas tolag och andra efter tullvärdet utgående allmänna afgifter. Godkändes med rättelse af ett tryckfel, pag. 3, i så måtto, att tullvärdet å finare skinn för tillverkning af handskar samt Portföljoch Etuiarbeten skall utföras med 3 Rdr 16 sk.; och N:o 27, i anledning af väckt motion om beredande till nästa riksdag af detaljeradt förslag till Tulltaxa; bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Memorial N:o 308, med öfverlemnande af förslag till de 2:ne första afdelningarne af Reglementet för Riksgäldskontoret; bifölls< S. D. Föredrogos ånyo Banko-Utskottets Memorialer och Utlåtande; N:o 71, angående förändringar uti bokföringen och redovisningen vid Tumba bruk; bifölls. N:o 72, i anledning af väckt fråga om anställande af en Kanslist till biträde åt Ombudsmannen vid Låne-kontoret i Götheborg; bifölls. N:o 73, i anledning af väckt fråga om anställande af en Kassör vid Låne-kontoret i Götheborg; bifölls. 504 Prof.-Utdrag den 10 Augusti 1851. N:o 74, med förslag lill åtskilliga förändringar uti 1, 2 och 3 Artiklarne af Banko reglementet, bifölls; och N:o 75, angående vissa föreskrifter i Banko-reglementets 5:te artikel.
Transport 3,535,170: 32.— 5a Bil. tillt K. M. Nådiga Propos. N. o 2. 4- och synas kunna förblifva Och som denna Intrad beror på de årliga Markeg&ngarna, synes den bär Transport 3,541*170:32.—. Bil. till K. M. Nådiga Propos. No 2. 53 Transport 3,541»170: 3a.— ej böra upptagas högre, än hvartill den vid 1823 års Statsreglering blifvit beräknad, eller 25,000; —■■—■ 24:0 Krutoch Salpeter - FörsäljningsMedel äro vid 1823 års Statsreglering beräknade till 60,000 R:dr, och hafva utgjort för år 1821 R:dr 56,911:23. 5. 1822 „ 6o,954:35. 7. 1823 „ 64,100: io. i. 1824 , 74*914:39.10. 1825 , 83,600:38. 6. 1826 „ 77,301:26. g. deruti ej ingår hvad genom försäljning till utrikes export kunnat inflyta, hvilket directe för FörsvarsYerkets behof disponeras. Beräkningen synes bär kunna höjas till 70,000: 25:o Controll-StämpelMedlen äro vid 1823 års Statsreglering påräknade till 8000 R:dr. Derå hafva förekommit högst be - Transport 3,636,170: 32. §4 ti// Ä. /T/.
Oå vid arfskifte! efter Charlotta Kindberg arfvingar sig anmält och, vid sådant förhållande, någon del af qvarlåtenskapeu icke lagligen bordt, såsom dana-arf, Kronan tilläggas, har Kongl. Maj:!, efter Kammar-kollegii hörande, väl funnit anledning icke för Kronan saknas till eftergift af samma dana-arf; men då, enligt hvad upplyst är, Kronan icke uppburit någOD ränta å ifrågavarande medel, Banko Riksdaler 1,691: 24. och Kammar-kollegii Advokat-fiskals-embete deraf åtnjutit i aktorats-arfvode 12 procent med 202: 47. pröfvar Kongl. Maj:! skäligt endast så tillvida bifalla sökandernes ofvanberörde anhållan, att Kongl. Majit härigenom i Nåder föreslår Rikets Ständer, det Kronans behållna andel af ifrågavarande dana-arf, utgörande en summa af Ett Tusen fyra hundra åtlatioåtta Riksdaler tjugufem skillingar Banko, må, till förmån för sökanderne, efterskänkas. Kongl. Maj:ts Kådiga Skri/velse N:o 136. De till detta mål hörande handlingar skola Rikets Ständers Stats-Utskott tillhandahållas ; och Kongl. Maj:t förblifver Utskottet med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. Under Hans Majits, Min allernådigste Konungs och Herres sjukdons: CARL. J. A. Gripenstedt. Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Kongl. Höghet Kronprinsen-Regenten i Stats-rådet å Stockholms Slott, den 15 Januari 1858. Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-uiinistern Gunther, Hans Excellens, Herr Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Lagerheim, samt Stats-Råden: Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist, Friherre af Ugglas samt Ehnemark.
Förslagen, under N:ris 1, 2, 4, 5, 0, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, mom. a. och b., 17, 18, 19 mom. B., 20 och 21, godkändes; förslagen under N:o 3, antogos, med rättelse af ett anmäldt tryckfel uti 2 mom. af Regeringsformens 8 §, der det bör heta: utom Föredraganden, i stället för de i det tryckta förslaget nu införda orden: utom Föredragande ; och förslaget under N:o 19, morn. a., afslogs. S. D. Föredrogos ånyo Constitutions-Utskottets memorial: N:o 5, med hvilapde grundlags-ändringsförslag, i fråga om Konungens tvänne röster i Högste Domstolen: Ståndet, som godkänt Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, N-.o 75, angående upphäfvande af hvad stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af Högste Domstolen, gillade alternativet, litt a., under det derföre förutsatta villkor, äfvensom alternativet, litt. b. gillades, derest något af Riks-Stånden ej bifaller nyssnämnde Kongl. Proposition; N:o 6, med hvilande förslag om ändrad numerering af vissa §§ uti Regerings-Formen: De serskildta alternativa förslagen antogos, hvar för sig, under de dervid förutsatta villkor; N:o 7 med hvilande Grundlags-ändringsförslag, åsyftande upphäf - 176 Prof,.-Utdrag, den 21 September 1844’ vandel för Högste Domstolens Ledamöter af skillnaden mellan frälse och ofrälse: Ansågs böra uppskjutas, till dess utgången af 13 punkten uti memorialet, N:o 4, såsom beroende af Konungs och Rikets Ständers pröfning, blefve gifven; och N:o 8, angående lill innevarande Riksdag villkorligt hänskjutna grundlags-ändringsförslag, som nu förfalla: Med bifall till Utskottets yttrande, lade Ståndet memorialet till liandlingarne.
På det Statens behof måtte blifva fyllda, måste, så vidt möjligt är, alla förseelser af denna art beifras, utan allt afseende derpå att lagstiftningen kan i dess tillämpning synas obillig; och det kan alldeles icke, såsom vid tillämpningen af den allmänna Strafflagen, komma i fråga, att lagstiftningen i denna del skall erhålla sin utbildning genom seden, hvilken tvärtom härvid måste ovilkorligen rätta sig efter lagen. Det förefinnes följaktligen ett praktiskt behof att i dessa delar bibehålla just de föreskrifter, som verka till framkallande af åtal. Samma skäl gälla för alla ekonomiska författningar utan undantag, enär dessa samtliga hafva till sitt hufvudsakliga ändamål att bevara det allmännas rätt emot den enskilde, och måste tillämpas, så länge de af Statsmagterna godkännas. Hvad beträffar Herr von Köchs framställning derom, att genom den af honom föreslagna disposition af bötesmedlen, tillgångar skulle kunna beredas till förändrad organisation och aflöning af åklagarepersonalen i riket, så, ehuru medgifvas måste, att de nuvarande förhållandena med åklagareväsendet kunna i flera fall gifva anledningar till missnöje, finner likväl Utskottet en så grundlig förändring, som i detta hänseende vore af nöden, ej kunna på ett tillfredsställande sätt verkställas med de af motionären dertill anvisade medel. Det vore önsklitrt för åklagaremagtens rättrådiga och förståndiga utöfning, att densamma handhades af personer, hvilka så väl genom ådagalagda prof af vunnen högre bildning, som äfven genom sin samhetsställning kumle anses lemna garanti för att denna vigtiga magt ej missbrukades. Sednare tiders erfarenhet har lemnat det i sådant fall glädjande vittnesbörd, att den del af kronobetjeningen, som dermed har befattning, kunnat besättas med vida bättre qvalificerade personer, än förut.
— Då likväl den Nådiga Sluifvelsen står i ganska mycken stridighet med den underdåniga skrifvelse, som Rikets Ständer den 12 Maji 1823 i detta ämne afläto; så hade jag trott, att Utskottet icke bordt alldeles förbigå en sådan omständighet, hvilken nu föranleder mig att anställa en granskning af håda. Rikets Ständers nyssnämnde underdåniga skrifvelse innehåller helt enkelt: ”att de funnit BondeStåndets rättighetj attj med undantag af Secreteraren3 hvilken af Konungen utnämnes j efter eget val tillsätta Ståndets Canzlibetjening vid Riksdagarne, vara uti 24 $• Riksdagsordningen uttryckligen medgifven." V Den 9 Januarii. 181 Om na resultatet af denna Rikets Ständersg åsigt, nemligen: "■ atty md framdeles blifvande Riksdagarj meranämnde RiksStånd mätte af denna rättighet komma i obehindrad utöfning och således äga att hädanefter utse sine Notarier ” blifvit af Rikets Ständer framställd under nyttjande af de orden: "i underdånighet anhålla;" så må man deraf ingalunda draga den slutsats, att Rikets Stunder ansett detta vara ett önskningsmälj — icke eller en tolkning eller förklaring af den omnämnde §:n; hvilka meningar den Nådiga Skrifvelsen likväl vill hafva deraf uppfattat. Rikets Ständer hade omsider gemensamt insett den origtiga tillämpning §. fått vid förflutne Riksdagar; de ville nu endast tillkännagifva sitt omdöme om dess rätta mening; troende säkerligen, att sådant vore tillräckligt till ändamålets vinnande för framtiden, och alltså undvikande att i anmärkningsväg vidröra ett ämne, som vördnaden för de redan flere gånger i verket satte Högsta Magtens tydningar och måhända någon känsla af consideralion för sin egen efterlåtenhet torde ha förmått dem att framställa under ordalagen: i underdånighet anhålla.
Och rörelsen, än förmögenheten och kapitalet, sorn på mångfaldigt sätt dessutom kunna undandraga sig densamma, samt gifvit anledning både till många underslef, hvarigenom äfvert fättigprocenten beröfvats församlingarna, och äfvenledes till illfundiga, bedrägerier, på sjelfva dödsbädden; så får jag vördsamt föreslå den ändring af 9 kap. 1 § och 12 kap. 2 § Å.B., att äfven sterbhusdelegare i städerne må åtnjuta samma rättighet som alla rikets öfriga innebyggare, nemligen att till bouppteckningsoch arfskiftesförrättaro välja den de hafva förtroende för; sämjäs de ej om valet, varde, då anmälan derom sker, förrättningsman af Rätten förordnad. Den sorn bouppteckning förrättar, tage sig till biträde två ojäfvige män. Men sorn hela 9 kap. A.B. är mindre tillfredsställande och tidsenligt, i det flera bestämningar deruti saknas, .sorn skulle bringa större ordning och reda uti sterbhus; så ville jag, såsom en tillämpning af ofvanstående grundsats göra det detaljerade förslaget att — då Lagberedningen uti sitt 6 kap. A.B. längesedan lemnat ett' ändamålsenligt och antagligt förslag i detta hänseende, hvilket endast med ett par Öväsendtliga ordförändringar och utan rubbning af öfriga grunder och bestämningar uti 1734 års lag, med deruti sedermera gjorda tillägg och förändringar, kan sättas i stället för hela nu gällande 9 kap. A.B. hvars alla både civila och kriminella stadganden, sorn böra qvarstå, återfinnas dels i nämnda, till införande föreslagna, nya kapitel,.dels i andra nu gällande lagrum och Kongl. Förordningar —, denna lagförbättring måtte så mycket heldre beslutas, som den endast är ett fortgående på den, vid sednare riksdagar beträdda, utvägen, att ur granskade och godkända förslag uti 1734 års lag småningom upptaga Speciela, med dess öfriga innehåll öfverensstämmande, tidsenliga stadganden. Härigenom Motioner i Borgare-Ståndet 1862. J\f 119. 243 skulle 9 kap. Ä.B., med bibehållande af Kongl.
Utskottet, som funnit denna beräkning af en del utaf KronoTionden aldeles afvika från den om densamma i allmänhet gällande ordning, och för - Rag ä 1 R:dr. Ikorn ä a4 sk. Transport 2,68j,ro8: — 6. i5o Stats-Utskottets Transport 2,684,108: — 6. modar att de orsakar numera till någon del, eller helt och hållet upphört, hvarföre sådan tillfällig lindring i grundskattens utgörande blifvit beviljad, har ansett lämpligt hemställa det R. H. Ständer hos K. M:t i underdånighet anhålla, att undersökning af förhållandet härmed matte genom Klgl. KammarCollegium verkställas , samt tjenlige åtgärder vidtagas lill vinnande deraf, att KronoTionden icke efter olika grunder må beräknas och utgöras. Det påräknade lösnings-priset lärer emedlertid här höra, tills vidare, upptagas med indelt. R:dr 3994: 23. - och behållet 5oo. 5:0 Arrende-medel af Kungsgårdar och andra Kronolägenheter beräknas i penningar till . 45,000. och Spannmål 7000 T:r å 5 R:dr • 35,ooo. 6:0 Stubbören upptagne i Tableauen under N:o 32 bland Inkomsterne. 7:0 SilfverTionde, Myntarclön och Slagskatt, som i Kongl. Propositionen föreslås till 3ooo R:dr upptagas jemlikt K:gl. Stats - 4,494:23 80,000.
Maj:t i underdånighet anhålla om Nådig befallning till Öfver-Ståthållare-Einbelet dels att låta å räkning i Rikets Ständers Bank insätta de medel, hvilka, efter Stat. och särskilde Författningar, till Embetels disposition anordnas, dels ock att tillse, det de hos vederbörande redogörare innestående conlanta behållningar af nämnde medel icke må öfverstiga hvad, som till bestridande af smärre, snart förestående, utgifter kan erfordras; I>) uti §. 85, att Rikets Ständer ville i underdånighet begära, det RiksMarskalks-Embetet måtte, i afseende på de lill Embetets disposition anordnade byggnadsmedel för Stockholms Slott, undfå enahanda föreskrifter, som uti §. 78 omförmälas; och c) uti §. 91, att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, det läcktes Kongl. Maj:t i Nåder tillse, huruvida icke vissa i och för upprättandet af Danviks Hospitals Hufvudbok och protocolls-föringen hos Hospilals-Directionen utbetalde extra arfvoden må för framtiden nedsättas eller upphöra. Som dessa Utskottets förslag, hvilka af Borgare och Bonde-Stånden bifallits, deremot blifvit af de 2:ne öfriga Riks-Stånden afslagne, hemställer Utskottet, att desamma må förfalla. i3:o Det af Utskottet i §. p3 gjorde tillstyrkande afen underdånig anhållan, det täcktes Kongl. Majit, sedan behörig utredning angående en uti Lunds Universitets räkenskaper balancerad fordran hos Kronan, stor 7,5 18 R:dr 33 sk. 11 rist, blifvit verkställd, och så vida nämnde fordran funnes på gällande skäl grundad, till Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition om beviljande af den ersättning, som i berörde afseende borde Universitetet tillkomma, — är Bih. till R■ St.
Då, enligt de upplysningar Utskottet sig förskaffat, den väsendtligaste delen af fästningsbyggnaderna vid Carlsten och Carlskrona äro fullbordade samt endast några mindre arbeten återstå, och således de stora anslag, som för dessa fästningsbyggnaders verkställande blifvit vid senast hållna riksdag beviljade, icke numera kunde anses vara till samma belopp af behofvet oundgängligen påkallade, finnér, med hänsigt härtill och med afseende å det mindre lith. till II. St. Prof. 1850 # 1851. 4 Sami. 1 Afd. G lläft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 13. lämpliga deri, att på förhand och innan kännedom vunnits oin Statsverkets så väl inkomster som företrädesvis nödvändiga utgifter, förorda anslag, Utskottet sig icke kunna för närvarande tillstyrka beviljandet af det utaf Kongl. Majit till ifrågavarande 3:ne fästningsbyggnader begärde anslag, utan hemställer, att intill dess Rikets Ständer blifva i tillfälle att rörande de i detta hänseende äskade statsmedel för nästkommande 3:ne år fatta definitivt beslut, Rikets Ständer måtte, till utgående från Riksgälds-kontoret, anvisa för år 1851, till fästningsbyggnaderna vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona 75,000 r:dr, att af Kongl. Majit efter omständigheterna fördelas. Stockholm den 24 December 1850. Reservationer: Af Friherre Palmstjerna: “Uti Utskottets beslut, att ej för år 1851 tillstyrka enahanda anslag till fästningsarbetena vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona, som senast församlade Rikets Ständer pröfvade nödigt för nämde ändamål anvisa att årligen utgå, kan jag ingalunda instämma, helst ej allenast mindre arbeten, utan ganska hufvudsakliga vid Carlsten återstå.
Efter Tor äro flere ställen uppkallade, såsom Torshälla, Torstuna, Torsång, Torsåker m. fl. Till hans minne eger vårt språk vidare Torsdagen, tordön och ordet åska, som är sammandraget af ås-ikja, ås-åka, d. ä. åsens åka, vagn eller åkning. Tanngnjostr, tandgnistraren; Tanngrisnir, den som skär tänderna. Öku-Þórr, den åkande Tor, af aka, åka. Ving-Þórr; jfr sv. vinge, fn. vængr; ordet antyder åskvädrets flygt. Hlórriði, glödeller strålkastaren, af hlóa, låge, och riða för vriða, vrida, kasta, slunga. Véorr, invigaren, beskärmaren, försvararen, af véa, utvidgadt vigja, viga, helga, beskärma. Þjálfi, den uthållige, af þjálfa, tvinga till arbete. Röskva, af röskr, rask, stark. Tors hustru heter Sif (fn. Sif), den hårfagra gudinnan, som prålar med gyllene lockars ymnighet, likasom fältet är smyckadt af gyllene ax. Hon kan anses för åkerbrukets gudinna, som endast trifves i fred och lugn. Sif betyder frändskap, vänskap, frid, och är beslägtadt med säflig; jfr got. sibis, fredlig, sibja, fht. sibba, frändskap, forneng. sib, fred, enighet. Loke hade en gång arglistigt afskurit Sifs hår. Tor hotade då att krossa alla ben i hans kropp, hvadan Loke måste lofva att ersätta skadan. Han for till dvergarne, Ivaldes söner, och dessa förfärdigade åt Sif nytt hår af guld, hvilket växte som annat hår. Sifs hår betecknar de gula sädesaxen; det är ett verk af dvergarne, d. v. s. sädesaxen frambringas af de i jorden dolda krafterna. Tors söner. Tor har med en annan hustru Järnsaxa (fn. Járnsaxa) två söner, Mode (fn.
Göteborg | Filial: (Svenska industrimagasinet.) [50] andra Alla filtar, pläder, damasker, artiklar, S 17 täcken, vantar, öfverkast, mössor, som man af ylle dukar, öfverkläder, eller bomull mattor, kappor, möbelgossoch. behöfver i hemmet. C H A R. Slichard ' s CflOCOlat. Suchards Cacaopuiver, Cacao Soluble, ett rent lösligt pulver i bleckburkar på - |, ^ och | kilo, är drygt, välsmakande och närande. Af Suchard ' s Cacaopuiver får man 100. koppar på | kilo. Fysiologiska D Erkänd utmärkt qvalité. Samtliga Suchard ' S Chocolader än&gt; garanterade ren Cacao och socker utan tillsats. Suchard ' s Praliner, Gianduja, Capsules, Noisettes, Nougatines och andra dessertchocolader rekommenderas. Min nya priskurant öfver rikhaltiga förråd af alla slag plantskoleartiklar är nu utkommen och tillsändes franko. Helsingborg i september 1888. P. Jensen. Fabriksmärke. S U C H A R D. E v e m vill ej lära känna sin tillvaro efter detta l i f v e t? skodon i • Den vidtberyktade boken V l T a i i l S I i i f v e t e f t e r d ö d e n af F i g u i e r, G r a t i s som i Frankrike på kort tid utgått i öfver 30 upplagor, medföljer gratis som bihang Sveriges mest spridda Veckotidning » Stockholms Veckoblad », hvarå kan prenumereras å hvarje postanstalt med för damer, herrar och barn tillverkas hos undertecknad. ZfHp Använd alltid sådana åt edra barn, så få de ej liktornar och kylknölar på gamla dagar! Om profsko insändes, behöfver ej mått tagas. Högaktningsfullt [78] C. NILSSON, Drottninggatan 100. fördelar framför andra U Guldoch Silfvermedaljer. 1 k r o n a för hela året. (G. Äkta färger. Originalmönster.