Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Tili följd häraf har, på sätt den underdåniga berättelse utvisar, som Kongl. Maj:!s och Rikets Stats-kontor den 28 nästlidne Juli afgifvit rörande, ibland annat, fonden för undsättningar vid inträffande missvexter, och hvilken berättelse, med tillhörande handlingar, skall Rikets Ständers Stats-Utskott tillhandahållas, under åren 1851 och 1852 samt Bih. till It. St. Proposition, J\s 11. intill ofvannämnda dag innevarande år, af nvssberörda kreditivfond blifvit för nödställda orters behof anordnade och lyftade: år 11131 100,000: » liiS2 203.000: 5QS 000; hvarförulan innevarande år anvisats 72,630 dsakad att utan eller tillsammans 377,630 Af undsätlningsmedlen liar dessutom Kongl. Majit funnit sig nci återbetalningsskyldighct anvisa: från den 16 April till den 51 December 1831 . 20,466: 32. — år 1832 10,785: 16. — år 1833 3,700: tillsammans 54,930: Häremot hafva, jemlikt samma berättelse, blifvit till llikets Ständers Riksgäldskontor inlevererade: , ej mindre återguldna undsättningsmedel: år 1831 med 19,941: 21. — » 1832 40,000: » 1835 intill den 28 Juli med 93,000: 134941- 21. -— uppgående spanmålstullen' för år 1832 till 568,641 R:dr 14 sk., hvilka, med undantag af hvad som för undsättningar nu kan erfordras, jemväl skola lill Riksgälds-kontoret öfverlemnas.
Orsaken till den fordna dubbla tjenstårsberäkningen, var, att med de obetydliga löner, som vid läroverken funnos, kunna erhålla skickliga lärare och såsom ersättning för den ringa lönen lemnades dem denna dubbla tjensteårsberäkning. Hr von Hartmansdorff: Hr von Hohenhausen har yttrat, att biskoparne, hvilka ordinera prester, skulle kunna förhindra, Den 12 Juli. 33 dra, att icke för många sådane blefve antagna. Såsom bevis på motsatsen vill jag nämna, hvad som tilldragit sig i den vägen. Vid 1829 och 1830 årens riksdag afgafs frän R. St. en und. skrifvelse lill K. 51. med anhållan om fortfarande presterlig tjensteärsberäkning för prestman, som anställdes till lärare vid vexelundervisnings-skola. 51en deremot gjorde PresteSt. und. föreställningar af den vigt alt Konungen vägrade Sitt bifall. PresteSt:s lind. skrifvelse i ämnet ansågs vara uppsatt af en viss biskop. När jag sedermera blef stats-sekreterare, inköra till K. M. und. förslag att folkskoleläraren i samma biskops prebende måtte erhålla presterlig tjensteårsberäkning och detta förslag var af konsistorium tillstyrkt. Gr. Sparre, Erik: Med få ord skall jag förklara, att jag är af den mening, alt man icke må förbjuda prester, alt befatta sig med folkskolelärare-kallet. Jag anser det vara af högsta vigt, alt dessa befattningar anförtros ät män, hvilka i främsta rummet egna sig ål religionsvården. Jag har inom vissa orter haft erfarenhet derutaf alt det icke varit nyttigt att skolelärare utgjorts af personer, hvilka icke tillhört det presterliga kallet. Jag tror derföre, att R. St. icke böra lägga hinder i vägen mot antagandet af prester till dylika befattningar, i anledn. hvaraf jag anhåller om afslag å betänk. Jag vill blott tillägga, att om det någonsin är af vigt, att religionen vårdas, sä är det i och för det unga släglets tillvext och förkofran lill gudsfruktan. Hr von Troil, Sam. Gust.:
Utom åtskillige Stipendii-fonder, hvilka förvallas dels af Församlingens KyrkoRåd, dels af Direktionen öfver Stockholms Stads Undervisningsverk, utgjorde Skolans Kapital 575 R:dr 40 sk. 3 rist. d) Jacobs Församlings Högre Apologist-Skola. Lärarne äro Rektor, två Kolleger, en Dupplikant och en Kantor, till hvilkas aflöning på Stat utgå 65 Tunnor Spanmål och 1,060 R:dr. Behållningen i Skolans Kassor år 1847 utgjorde 555 R:dr 18 sk. 4 rist., utom 2:ne under Kyrko-Rådets förvaltning stående donerade fonder, hvaraf räntan användes till Stipendier och inköp af böcker åt fattige Skolgossar. Lärjungarnas antal var samma år 129. e) Catharina Församlings Högre Apologist-Skola. Denna har ett lika antal 31 Lärare som den sistnämnda. Skolans Stipendii-fonder voro desamme, som i sednaste Berättelsen blifvit uppgifne; och har antalet af Lärjungar uppgått till 103. f) Nicolai Församlings Lägre Apologist-Skola. Till aflöning för Lärarne, som äro Rektor, Kollega och Kantor, bestås årligen 840 R:dr. Antalet af Lärjungar år 1847 utgjorde 47. Skolans Bibliotheks Kassa hade en behållning af 754 R:dr 12 sk. 5 r:st. samt Premieoch Fattig-Kassan 1,573 R:dr 43 sk. 6 r:st. g) Ulrika Eleonora Församlings Lägre Apologistskola. Dess Lärare äro Rektor, Kollega och Kantor. Rektor uppbär i lön 40 Tunnor Spanmål af de anslag, som äro ställde under förvaltning af Direktionen öfver Hufvudstadens Undervisningsverk, samt 30 Tunnor Bibeltrycks-spanmål, efter föregående årets markegång.
Då nu detta afdrag efter mitt omdöme är så lindrigt bestämdt som Utsk. här föreslagit och då det dessutom blott är ett maximum, så synes mig allt vara iakttaget, som man billigtvis kan fordra för betryggandet af embetsmannens rätt, utan att å andra sidan allt för mycket förbise Statens. Af dessa skäl och då detta förslag dessutom för tjenstemannen är förmånligare än de bestämmelser som K. M. föreslagit, anser jag icke eller att man bör gå längre, utan tillstyrker bifall å detsamma. Frih. Sprengtporten: Gr. Björnstjerna har ansett det vara ett misstag af mig, då jag yttrade att jag icke trodde detta stadgande kunna tillämpas på de tjensteman, hvilka voro ledamöter af 11. o. Ad. samt önskade begagna sin representationsrätt eller att dessa skulle kunna åläggas att vidkännas något afdrag å sin lön. Jag ber att i detta fall få erinra om 79 § Riksd.Ordmn, hvilken stadgar att ingen af B. o. Ad., som, enl. Riddarh Ordmn, till säte och stämma berättigad är, må kunna af hvad anledn. som helst, förmenas att Riksdagen bevista. Tjenstledighet är således efter grundlagen beviljad och behöfver icke en gång sökas. §:n talar icke om erhållen tjenstledighet, således icke en tjenstledighet som är sökt inom embetsverken. Det är visserligen möjligt att embetsmän inom Konungens Kansli kunna frivilligt vidkännas afdrag under sådana förhållanden, då de möjligen och på grund af billighetskänsla af sina förmän upmuntras att detsamma afstå; men svårligen tror jag att Gr. Björnstjerna kan åberopa någon förklaring af KansliOrdnm som berättigar till ett sådant afdrag, då tjensteman bevistar Riksdagen på grund af sin befattning såsom Riksdagsman. Frih. Cederström: Grundlagens föreskrifter skola, enl. hvad vi känna, i hvarje särskildt fall tillämpas efter sin ordalydelse. Den §, som Frih. Sprengtporten behagat åberopa, innefattar ingenting annat, än att ingen person, berättigad till deltagande i Riksdagsmannakallet, må förmenas att Riksdagen bevista. Således kan en af honom sökt tjenstledighet icke förvägras.
Ro enqvi ts motion, om upphäfvande af 4 punkten i Kongl. Brefvet den 22 Mars i8o3; N:o 165, i anledning af så väl Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets StanderT angående ändring i 5 Gap. 1 §. B. som ock dess i sammanhang dermed väckta motioner,. S. D. JF öredrogos och lades till handlingarne Lag-Utskottets Memorial, N:o 178, i anledning af erhållen återremiss äf Utskottets Bet. N.'o i53. S. JD. Föredrogos å nyo Coust tutions Utskottets Memorial N:o57, till Borgare-Ståndet, i anledning af dess återremiss på Memorialet, N:o 39, med föreslaget tillägg, vid 2.8 §. Regerings-Formen, lades till liand Iinga me; N:o 58, i anledning af återremisserna på Memorialet N:0 4o, med förslag, som åsyfta Tryckfrihets-Förordningens återbringande tili dess ursprungliga skick: Med ogillande af Utskottets åsigt, att dess för» slag i Mern. N:o 4° skall hvila till afgörande vid nästa Riksdag, ansåg Ståndet Utskottet förut böra inkomma med ett förslag till sammanjemkning af de anmärkningar, som Riks-Stånden, hvart för sig, förklarat för sina gemensamma tankar.. Från Vä Hofi, Borgare-Ståndet:. S« D. Föredrogos å nyo
Han satt vid bordet bredvid Brage, som flitigt drack honom till och för honom berättade många af åsarnes bragder. Öge blef upprymd och inbjöd i sin ordning gudarne till ett gästabud hos sig. Emellertid saknade Öge en kittel, tillräckligt stor för att deri brygga mjöd åt alla gästerna, men denna brist afhjelptes derigenom, att Tor, åtföljd af Ty, från Hyme hemtade en kittel, som var en mil (rast) djup. Nu föranstaltades gästabudet, och åsar och alfvar församlade sig der, men Tor var icke med. Det var ett präktigt gille. Der var lysande guld i stället för eldsljus och ölet skänkte sig sjelft, och man prisade mycket Öges tjenare Fimafäng och Älde. Strängt fredlyst var detta ställe. Icke dess mindre dödade Loke, som objuden infann sig vid gillet, Fimafäng, då denne vägrade honom inträde i gästabudssalen. Då lyfte gudarne sina sköldar och lupo med anskri mot Loke samt drefvo honom till skogen; men sjelfva återvände de till gästabudet. Loke vände emellertid också tillbaka, trädde in i salen och uppmanade gudarne att anvisa honom plats eller drifva honom bort. Brage affärdar honom, sägande, att åsarne aldrig skulle gifva honom plats i gillet. Då for Loke ut i ohöfviskt tal och hånande ord mot alla gudar och gudinnor. Sjelfva Tor, som slutligen kommer, får höra smädeord, derför att han en gång tagit sig nattläger i jätten Skrymes handske (sid. 41) och för det han kastat bort sin hammare vid det fåfänga försöket att meta upp Midgårdsormen. Men sedan Loke sålunda retat Tor, vågade han icke längre stanna qvar i salen, utan dolde sig i Frånangers fors under skepnad af en lax. Der togo åsarne honom slutligen och öfverlemnade honom åt ett välförtjent straff (se sid. 75). Hyme (fn. Hýmir) är herskare öfver det vida, öde Ishafvet, inom hvars område ingen utom Tor kan intränga.
Jag tror c) akt meningen nägonsin warit att neka Revisorer kännedom af sättet huru Statsmedlen blifwit anwända. Ock är ytterligare bestämdt genom Friherre ^stsifvärsiZ gjorda tillägg. Bädc Stats - Utstött och Revisorer äga »att tillse att medlen blifwit anwände efter de af Ständer bcwiljadc hufwudtitlar. Mera kunna ej Ständer fordra. En mera special-Revision och granskning af hwarje anordning skulle inskränka Styrelsen. Oen läger att se till att alla behof bcsörjas. Nyttjas de ansiagna medlen orätt, äger man alt göra anmärkning mot Stats - Rädet eller Ministern, som deremot ej protesterat, eller mot Stats - Secreterare» som contrasignerat anordningen. Friherre 8 ta öl von kstollstein: Sedan Grefwe Norner sä förklarat sig, will jag äfwcn bifalla denna Z, ty det will säga att äfwcn special - revision äger rum. Herr Grefwe n och Ordföranden gjorde derefter proposition pä den 67 § med de af Constitnkions-Utskottet sörcsiagne förändringar, hwilken Bifölls. Den 2Z October. 4557 Herr Grefwen och Ordförande» tilkännagaf att Herr LtLIKainmsr, Octo henric, wo» re nödsakad att resa bort, hwarföre Herrar Ledamöter af Andra Clahen anmodades att nästk. Mändag d. 2Z October kl. 9 sammanträda att i harrs ställe Nätja en Elector. Ridderskapet och Adela ätskiljbrs kl. 8. In Läsm krotocolli Q. Silverstolpe. Mändagen den 2Z October. klenum kl. 10 förmiddagen. Ordförande Herr Grefwe ve Is (-sräie. öppnades Herrar Ledamöternas af Andra Classen kista till roal af en CUckor, efter Herr 8>slksmmsr. Otto Henric, och befannS i hans ställe wara utsedd N:o 519. Herr vrslvenkeicit Lsri, Pros sebor. Upplästes följande:
Äfven enskilda jordägare hafva å sina egendomar, genom Läraren i Agrikultur-kemi vid Ultuna Landtbruks-Institut, Magister C. E. Bergstrand, låtit verkställa dylika undersökningar, öfver hvilka kartor likaledes blifvit upprättade och till ägarne aflemnade. Utom den kännedom i allmänhet om provinsens geognostiska förhållanden, som vinnes genom dessa undersökningar, lända de, i förening med de upprättade kartorna, den enskilde jordägaren till väsendtlig nytta, dels för den närmare och säkrare kännedom, som dermed erhålles om de olika jordarterne, de geologiska lagrens läge, natur samt agronomiska värde och användbarhet, dels ock vid jordens uppskattning och taxering. Några företag af större omfattning, som lämpligen böra till denna afdelning hänföras, hafva under perioden icke blifvit fullbordade; hvaremot frågor om vidsträckta sjösänkningar blifvit bragte å bane eller till beredning och utförande åter upptagne. Bland dessa må i främsta rummet nämnas frågan om sänkning af sjön Tämnaren, hvarigenom omkring 20,000 tunnland nu vattendränkt jord skulle kunna göras odlingsbar och fruktbärande. För utförande af detta företag, ifrågasatt sedan århundraden och senast år 1844 öfvergifvet, i anseende till befarad våda för nedomliggande jernbruk, hafva till en del andra utvägar än tillförene blifvit ifrågasatte, genom hvilkas begagnande de svårigheter, som förut mött företaget, torde kunna omintetgöras. o Ett annat företag jemväl af stor vigt och betydelse har äfven blifvit förberedt, nemligen sänkning af Albo och Ekeby sjöar samt utdikning af Wänge och Läby träsk. Genom utförande af detta arbete skulle en areal af 1,300 tunnland vattenskadad mark kunna göras odlingsbar för en kostnad af 16,169 R:dr R:mt, hvartill kommer lösen för den Upsala Akademi tillhöriga Qvarnbo qvarn, hvars flyttning för arbetets verkställande blefve af nöden.
Oä det beror af Ständerna att alllid sjclswe bestämma tiden till sin nästa sammankomst, tror jag ej att denna författning kan kränka Regerings - Formen, i fall Stän, dernas sammankomst skulle komma att ike nägra mä« nadcr förr eller senare. Jag hemställer derföre om icke den af mig fdrcflagne förändringen kunde till bifall proponcras. Friherre ^lnnnerkeim, I^ars August : Fbrewarande fräga att fastställa en bestämd tid för RikSdagarneS början, skulle medföra antingen en fbrkorrtning eller en förlängning af den mellantid af s är som 49 Z. Regerings» Formen (hwilken Friher. re Klsrinersieim nu uppläste), utstakar. Oet anförda skälet om LandtmannenS beqwämlighet är godt och sannt. Men Swerige äger äfwcn en annan hufwudnäring — BergShandtcringen. Januarii mänad är all Bruksrörelsens andetid. Oen ena näringen bör ej gynnäs pä den andras bekostnad. Riksdags, tiben är nu snart sä förliden, att jag ej ser nägot hinder hwarföre icke nästa Riksdag kan utsättatill början af Januarii Mänad. Enskild beqwämlighet mäste wika för det allmännas fordran. Tillkommande Ständer mä sedan besluta om följande sammankomster. Herr von llsutsvolkk, Larl 6ustsk keinliolö, förenade sig med Friherre -tlaonerkeim sch 4554 Den 18 October. och ulbad stg fä tillägor, att Swerige ägde en he! provins, Gottland, /fdr hwilken Januarii mänad ej wore cn patzande Riksdagstid, emedan dä ingen kunde dcrifrän komma till fasta landet; han hemställde hurugstda det wvrx kfilligt, att cn hel provins, genom ett fayant bestut, stiljdcs ifrän fin rcprcsentations-rätt. Andra § bifölls. Z§- Grefwe f) o I L O a r st i s, jaan!,:
Krigs-kollegii Intendents-afdelnings underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid denna Afdelnings räkenskaper för år 1861. Stormäktigste, Allernådigste Konung! Till följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga remiss å den af Rikets Ständers Revisorer afgifna berättelse, om verkställd granskning af statsverkets och andra af allmänna - 312 — medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för år 1861, så vidt samma berättelse angår Eders Kongl. Maj:ts och rikets Krigs-kollegium och de under dess disposition ställda medel, åligger det Kollegium å Intendents-afdelningen att i underdånighet sig utlåta i afseende på de under samma Afdelning stående fonders och statsanslags förvaltning och redovisning; och beträffande först de af Revisorerne i berättelsens 3:dje §, rörande ordinarie anslagen, och 10:de §, angående extra anslagen, omförmälda fordringar, som i Afdelningens räkenskaper balanseras, får Kollegium, med ledning af dess Advokatfiskals i afseende å samma fordringar meddelade upplysningar, i underdånighet anmäla: l:o att som Eders Kongl. Maj:ts och Kronans fordringar hos f. d. Regementsskrifvaren C. L Pettersson och aflidne Landträntmästaren E. G. Harlins konkursmassa utgöra propriebalanser, deras indrifning beror på Advokatfiskals-embetet hos Eders Kongl. Maj:ts och rikets Kammar-rätt; 2:o att, till följd af Kongl. Maj:ts dom den 15 September 1851, hvarigenom sysslomännen i aflidne Regementsqvariermåstaren C. A. von Essens gäldbundna bo, Häradsskrifvaren J. Sandman och Kaptenen D. G.
Och synes mig att Fidei-Commisser eller andra stiftelser af fast egendom otwiftvelaktigt tillkommit genom stiftarens häg, föresatts och önskan, dels att utöfwa en god gerning, dels ock i synnerhet att bcwara minnet af honom wid en egendom som han sig förwärfwat och hwarä han anwändt fin lefnads krafter, möda och arbete samt ofta dryga omkostnader; och wid hwilka stiftelser det wilkor altid är fästadt, antingen med unryckeliga ord eller ock begripeligt af ändamäftr, att den donerade fastigheten aldrig mä förskingras, försäljas eller borrtbyras; Altja enär inrättningen wunnit behörig sauttion bör ock aldrig nllätelse gift was till byte sa midt det rörer sjelfwa huswudqärde». hälst som i alla fall, derest sädane byten blelwo tillätne, det snarast more till förmodandes, att byter skedde till förlust för framlida Fidei Eommissar-r, vm än den Fidei-Commiss disponenr, hlvilken bytet Fjerde Band'9-'. in - 1722 Den 27 November ingeck, för sig enskildt betingade någon märkelig fördel, emedan den oegennylka, jom ock i dek hela wore cn obetänksamhet, icke bör wäntgs af en Fidei» Commisiarie, alt han npöffrar egen och sine orswingars förmän, till befrämjande af gagn och bästa för euerkommande Fidei Eommisiarier; och det alud blifwer swart om icke omöjligt akt i byte sä noga aftvaga och bestämma egendomens sanna wärde, att ej någondera af Contrahenterne warda lidande. —.
Med allt erkännande af det förträffliga i hr van Nords artikel med afseende på de kalla badens goda och hälsosamma verkningar, kan jag ej annat än opponera mig mot den anklagelse han riktar mot mitt kön, påstående att vi begagna oss Annonser böra, för att kunna inkomma i veckans nummer, vara inlemnade senast S. k. små- annonser, som beräknas efter 10 stafvelser pr petitrad, böra vara åtföljda af likvid, platsannonser efter 25 öre, öfriga annonser efter 35 öre pr rad. tisdag. LED / GA PLATSER. E n medelålders enka utan barn och af mycket god familj önskar för att finna verksamhet plats som husfru i ett godt hem. Reflekterande torde hänvända sig i bref, adresseradt till F. K „ Iduns y - [2743] p r ä PLATSSÖKANDE. Husmödrar! En 25 års flicka, van vid mindre landthushåll, önskar för praktik plats i god familj. Ä r villig deltaga i förefallande göromål, och om så erfordras, villig betala för sig. Svar märkt » X. Y. Z. » till Iduns byrå, Stockholm, för korrespondens. [2709] E n Eit behagligt och dugligt fruntimmer, kompetent att ordna och förestå ett medelstort landthushåll, tan till början af nästa år erhålla god plats. — God allmänbildning och någon språkkunskap nödvändiga. Afseende fästes vid om den sökande är villig någon gång biträda vid skrifgöromål Den som direkt kommer från ett respektabelt hem har företräde. Härå reflekterande behagade före 10 nov. sända svar, innehåliande nödiga upplysningar och åtföljda af fotografi, under märke » Landtligt hem ». Adress Guma^lii Annonsbyrå, Stockholm. (G. 6483) [2801] F amilj i Vesterbergslagen söker guvernant att undervisa en å två flickor i vanliga skolämnen från och med fjärde klassens kurs. Stor vikt fästes vid språk och musik. — Härå reflekterande bedes sända betygsafskrifter och fotografi samt uppgifva ålder, löneanspråk och referenser till » Familjemedlem », Ramen vid Bergslagsbanan.
Ex Protocollo J. U. Almqvisth S.D. Hvad Bevillnings-Utskottet uti Memorial af den 25 i denna månad, rörande de Den 2 7 Juli. alne inom Prest-Ståndet gjorda j men icke förut besvarade, anmärkningar emot Projectet tili Bevillnings-Stadga, yttrat och tillstyrkt, blef af Prest-Ståndet godkändt. Ut Supra. » Ex Protocollo J. U. Almqvist; S. D. An m. "Besvärsoch Oeconomie-Utskot tets Utlåtande öfver Anmärkningarna vid Betänkandet om Båtsmans^fördubblingens återställande, blef ånyo föredraget och af Prest-1 Ståndet ogilladt. Ut Supra. Ex Protocollo J. U. Almqvist. S. D. V id justeringen af Expeditions-Ut skot* tets Förslag till den §. i Riksdags-Beslutet, som rörer tillökning uti Hans Maj:t Konungens och de öfriga Kongl. Personernas Hofstats Summor, ansåg Prest-Ståndet deruti böra på tjenligt ställe intagas , att Hans Kongl. Höghet Kronprinsen för sin del afsagt sig den Hans Kongl. Höghet erbtidne tillökning uti dess Hofstafs-Summa; och skulle de öfriga II espectiva Stånden vördsamt och vänligen inbjudas att uti detta tillägg sig förena. Ut supra. Ex Protocollo J. V. Almqvist. uu
Det är mycket bättre att på ett ändamålsenligt sätt hjelpa ett större eller mindre antal af dessa vanlottade varelser, hvilka annars komma att sluta i fängelserna, än att meddela ett ögonblickligt och i sjelfva verket gagnlöst understöd. Det gifves dessutom särskilda fall, som måste väcka det djupaste medlidande hos hvar och en som har hjerta för sina medmenniskors nöd. Det händer nemligen ganska ofta att till länshäktena inkomma barn ända till 18 å 19 år gamla, hvilka ej hafva den minsta kännedom i att läsa, och som sakna all upfostran. Dessa äro redan utom den ålder då de anses kunna utgöra föremål för fattigvårdens omsorg. alltså ötverlemnas de att drifva omkring i socknarne och sluta derföre vanligen att blifva innevånare i häktena. För det närvarande är det icke möjligt för LänsStyrelserna att kunna frälsa dessa, men om den nu föreslagne åtgärden vidtoges, så skulle mångfaldiga sådana personer kunna räddas. Jag medgifver likväl att i Utsk:s förslag måhända den brist förefinnes, att utdelningen af dessa medel blifvit inskränkt till vanartiga eller faderoch moderlösa barn; ty det händer tyvärr allt för .ofta att de barn, som icke hafva några föräldrar äro bättre lottade än de, som hafva sådana i lifvet. De förra uptagas nemi. vanligen af soeknarne, hvaremot de sednare, om de hafva dåliga föräldrar, utskickas att stryka omkring öfver landet utan ali slags vård. Den af Gr. Mörner föreslagna förändringen är ganska välbetänkt, och jag vågar anhålla, att B. o. Ad. täcktes antaga Utsk:s förslag med den förändring Gr. Mörner deri 94 Den 7 Mars. föreslagit. Slutligen ber jag få tillägga att om LänsStyrelserna fiugo den vidsträckta makt som Gr. Mörner föreslagit, så skulle man äfven undgå att nödgas fråntaga en mängd personer det understöd de blifvit tillförsäkrade tills deras barn nått den ålder att underhållet skäligen kan indragas. Hr Fåhraeus, Olof Imanuel:
Han läste namnen Ingrid och Ellen ... de lefnadsomständigheter, som uppgåfvos rörande de efterlysta personerna, tycktes öfverensstämma med de uppgifter, som de begge qvinnorna sjelfva meddelat om sina förflutna öden. Detta var nog. Erik kände sig bönhörd, han såg Guds finger i detta. Det verkade på honom såsom ett omedelbart under. Då han hemtat sig från det första öfverväldigande intrycket deraf, samlade han sina tankar och ilade ut att fullborda räddningens verk, på hvilket han i detta ögonblick icke mer tviflade. Hans väg förde honom genom de gator, der folkupploppet hade sin tummelplats. Han trängde sig igenom de mötande skarorna, de skrikande och stridande hoparne, utan att ens undra öfver orsaken till det vilda tumultet, och skyndade förbi slottet öfver Norrbro till Vanloos hus vid Norrmalmstorg. Han begärde af den förste tjenare, han mötte, att blifva förd till mynher Vanloo. Tjenaren svarade, i det han med mönstrande blick betraktade den unge prestmannen, att hans herre nyss åkt ut, han visste icke rätt hvart, men om ärendet vore af vigtig natur och pastorn funne för godt att skriftligen framställa det, så vore anstalt fogad, att mynher Vanloo utan tidspillan kunde inhändiga brefvet. Erik måste finna sig i omständigheterna. Han fördes till ett rum, försågs med skrifmaterialier, samt skref i hast och förseglade en biljett, i hvilken han underrättade Vanloo, att de af honom efterlysta personerna vore funna, att de, falskeligen anklagade för hexeri, sutto inspärrade i slottshäktet, att denna natt blefve de olyckliges sista, om ej skyndsam räddning komme emellan, emedan de följande morgon skulle utföras att undergå det ådömda dödsstraffet. Med dessa ord slutade brefvet, hvars snabba drag vittnade om den brådska och den sinnesrörelse, hvarunder det blifvit skrifvet. – På den snara framkomsten af detta bref beror räddningen af tvenne för er herre dyrbara lif, sade Erik till tjenaren; – jag behöfver väl icke säga er mer?