Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är likväl enstämmigt erkändt, att allmänheten bör äga tillfälle och tillräckligt rådrum, att i hela dess vidd granska det förväntade Lagarbetet, icke allenast till dess uppställning, utan ock till dess grunder, och att deröfver gifva dess tankar tillkänna: nödig varsamhet bjuder ock ett sådant tillvägagående, i ett ämne af icke mindre vigt, än att Samhällets bestånd och sällhet deraf beror. Den 20 Juli e. m - 967 Under åsidosättande af min enskilda öfvertygelse i hufvud sak en, tror jag mig, af hvad nu i korthet är anfördt, hämta anledning till den hemställan, att intet beslut om förändring i Domstolarnes organisation nu bör äga ruin, utan att LagCommittéerr, utan hinder af ett i förhand fattcdt sådant, matie kunna hädanefter' likasom hittills fortsätta Lagarbetet, samt att det öfverlemna» åt tillkommande Riksens Ständer, att granska, gilla eller förkasta så väl det en gång fulländade Lagverket, som ock de grunder, hvarpå det är fotadt, Jag förutsätter att sådant ej heller sker förr än allmänheten ägt tillräckligt rådrum att detta stora ämne först granska och bedöma. Herr Silfversparre, Aron Isac, bade inlemna!: ett så lydande Dictaruen: Ehuru jag’ förblifver vid min redan fattade öfvertygelse, att frågan om formerna för Lagens verkställighet eller angående Domstolarnes organisation lärnpeligen kunnat skil jas ifrån Lagstiftningens vigtigaSte föremal, sjelfva positiva Lagen, som utstakar medborgares inbördes rättigheter och skyldigheter, tror jag likväl nu mera «n sådan ordning i sakens behandling icke höra påtänkas sedan ofvannämnda åtskilnad imellan Lagen och formerna för dess verkställighet af pluraliteten icke tyckes vara Den So Juli, e, m. erkand, och egentliga frågan om Domstols» inrättningen ännu icke ens hunnit till desssanskyldiga beskaffenhet af Riksens Ständer, ännu mindre af allmänheten bedömas.
Häruti hördes ganska mänga med Herr Idre instämma. Herr Grefwe» och Landtmarffalken anmälte, at han i gar aftons träffat Bonde-Ständets Taleman, at han äfwen sjelf sett RegeringsFormen och at densamma wore af bemälte Taleman alldeles utan förbehäll underffrifwen. Uplästes följande moment af Friherre 8NkversLlljoiäs Memorial af den 2 sistledne Junii. "Kronoffjuisningarne äro ^bland de tungaste bördor för landet, som kringel medfört. Jag wille utwidga Friherre Man^nsrbeims förslag i detta afseende sä, at Rä"och Rörs och insockne hemman ej mer än frälsehemman under krigstider derifrän mä kunna undan - 918 Den LZ Iunii. "undandraga sig.- dock för sä wäl dcsia hemmans"ägares, som all allmoges billiga fordran, före' "skär och önffar jag, ät all Kronoffjuts mätte "rigtigt och genast betalas, och efter samma tara, "som för hättffjuts är utsatt." Friherre Silfverskjöcl, kgils, utbad sig härwid fä upläsa följande: Dä Höglofl. Ridderffapet och Adeln nu behagat besluta at til pröfning och afgörande taga bwad jag uti Memorial af den 2 Innu wägat förestä rörande Rä - och Rörs och Insockne Hemmans deltagande under Krigstider i allmänna Kronoffjutsningö - ffpldigheten, och at de Adelsmän som äga hus i Städerne äfwen mätte ätaga sig inquartering, sä utbeder jag mig ödmjukast, at närmare fä bestämma sä wäl sättet som wilkorcn, mot hwilka jag för min del önffar, i fall Ridderffapet och Adeln finner propositionen antaglig, at besia nämnde ffpldrgheter mätte utgöras. Med Krigstider förskär jag, dä Armeen sammandrages til förswarande äf Rikets gränser mot ofredande grannar, eller dä den i följe af slutne alliancer upbädas för at understödja Rikets Bundsförwanter.
Jag anhåller inför Ståndet till prot. få ytterligare anmäla min skiljaktiga mening; i det jag anser denna håga hafva med allt för mycken sorglöshet, för att icke säga någon lättsinnighet, blifvit behandlad; och får jag således blott för nästa riksdag tillönska mig större framgång i detta företag, hvilket jag, derest hälsa, tid och tillfälle förunnas mig till bevistande af R. o. Ad:s öfverläggningar, ämnar att, vill Gud, ånyo bringa å bane. Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af Frih. Klinkowström, Rud. Mauritz, och Frih. Stjernstedt, Aug. Wilh., nedannämnde i gårdagens plenum första gången på bordet lagde utlåhn och betänk:n, nemi. från Statsoch Bevillnings-Utskotten. N:o 53, i anledn. af väckt motion om förhöjning i det af postmedlen anvisade bidrag för deligence-inrätlningen emellan Stockholm, Götheborg och Helsingborg; N:o 54, i anledn. af väckt motion ang:de utsträckning af Länsmännens fribrefsrätt; N:o 55, i anledn. af väckte motioner, ang:de förhöjning i den till Allmänna Barnhuset i Stockholm utgående andel af kortstämplings-afgiften; Banko-Utskottet: N:o 82, i anledn. af verkställd granskning utaf de vid BankoDiskont-verket i Slockholm och Låne-konloret i Götheborg inom linien förde äldre kapital-fordringar: N:o 83, i fråga om afskrifning af åtskilliga vid Diskont-verken i Stockholm och Götheborg balancerade öfverräntor; N:o 82, öfver J. F. Collins ansökning om afskrifning af straffränta å ett Banko-diskontlån; Lag-Utskottet. N:o 52, i anledn. af väckte motioner om dels afskaffande af vadepenningar och revisions-skilling, dels utsträckning af tiden för anmälande af missnöje emot Hofrätts dom och utslag, och dels förändring af lagens stadganden om rättegångs-kostnad. Anmäldes och lades på bordet ett från Const.Utsk. inkommet mern.
» Hvart ämnar du dig egentligen, det har jag alldeles glömt att fråga? ». » Till von Haagens på Björkö. » » Jaså, då stiga vi af vid samma brygga. Skall du stanna länge där? » » Bara till i morgon. » » Då kan jag ej hoppas att få se Georg hemma hos mig, men — det vore ju heller ingenting att bjuda på. » » Det beror på uppfattningen! Tack, Anna, denna gången kan jag ej komma, men jag hoppas att det skall gå för sig ett annat år! Äro ni ofta på Björkö? » » Tror du att de umgås med oss? » Protokollsekreteraren såg förvånad ut. » Men Anna är ju gammal bekant både med friherrinnan och Louis! » sade han. Bidrag mottagas med tacksamhet. Logogryf. En buse för luftens bevingade skara; När väl de få se mig, åstad de då fara, Och fastän jag skal utan kärna blott är, Så rädas de dock, när de komma mig när. Si P » CD Ej m W I Is 0 5 O, • _• 005 » «B £© » 3 S« » 0 a E gl » le £ Hvad krälar i jorden, Hvad bäres på bal? En rätt uppå borden, Bäst då den är sval. En farkost på vatten. En höjd utaf sand. Dr hvad dricker katten Sin välling ibland? En jätte bland träden I skogarne här. Hvad gör man med säden, När mogen den är? Hvad gör väl den lilla, Som glad är hos mor? Hvad bör man ej gilla Hos liten som stor? Ett namn på en flicka. Ett namn på en pilt. » Ja det var det! » svarade hon enkelt. » Och nu har jag fått ett nytt att lägga till alla de gamla. Adjö, snälle Georg! » — » Mamma! » En liten hand drog ifrigt i fru Holms klädning. » Kan mamma tänka, attEosa har brutit benet af sig! » » Hvem är Rosa? » Fru Holm såg he !t frånvarande ut. » Kon, vet jag, » svarade den lilla i förebrående ton. » De måste slakta henne i morse, men pappa har icke sålt något af köttet än, ty han visste inte hur mycket mamma ville behålla. » » Jaså.
Det är således icke alltid otålighet, som först för till målet, utan snarare tålamod, och detta har jag sökt iakttaga. Det är icke någon lätt sak att åstadkomma förändring i presterskapets löner och om det vore möjligt att komma till något godt förslag, hvarmed PresteSht finner sig tillfredsställdt, skall man icke hålla på att i en eller annan punkt få sin mening fullständigt genomdrifven. Jag har verkligen icke i det fallet varit noggrann, men jag har ansett mig böra ge vika för det praktiska af frågan eller för möjligheten att åstadkomma någonting som kunde antagas. R. o. Ad. kan möjligen med skäl förebrå mig att jag framställt ett förslag, i hvilket PresteS:t redan beslutat en och annan förändring, och Den 21 April f. m. 267 och jag ber derföre att få säga, att jag gjort hvad på mig ankommer, för att undvika det. Innan jag framställde förslaget till K. M., meddelade jag mig med åtskilliga af ledamöterna i PresteSt:t. enskildt och äfven vid ett mera talrikt sammanträde. Jag måste då i en eller annan punkt afvika från hvad jag önskat, derföre att jag förutsåg omöjligheten af att få det antaget, och i alla fall det som qvarstod var en betydlig förbättring. Jag klandrar icke att flere af de ledamöter, som då voro för förslaget, deri sedermera önska en eller annan liten förändring, ty det är ganska möjligt, att när man närmare tänker på en sak, den första upfattningen kan undergå någon jemkning; men dessa förändringar i åsigterna hos dem, som på förhand måste vara mest förtroliga med ämnet, bevisa åtminstone, att förarbetet för åstadkommandet af ett antagligt förslag icke varit litet. Jag tror derföre också att man bör hafva inycket väseudlliga och vigtiga skäl för att frångå hvad K. M. föreslagit och hvilket, hvad denna punkt angår, är i det mesta öfverensstämmande med hvad PresteStit önskat. Det är på dessa skäl jag anhåller att, så vida K. o. Ad. icke finner min framställning allt för hardt vederlagd af de talare, som yttrat sig, li. o. Ad. måtte bifalla K. M:s Propos. i denna del. Gr. Taube, Henning Adolf:
Sätt, forn njuta fpatt? nemål af drotto? eller ifyrfotionbe, betala 5 procent af fpannemålenS värbe, uträfnabt efter ben näjl före £aperingett fatte SDlarfegåttg. Sifa afgift erläg? G ges? ocf af Den Äprfornc i Defta orter tillgörande tionde, font ej ät på lön ellet till antite beftämDe OrDinarie utgifter anflagen, och uträfnaé »ärDet på npfjnämnDe fått; äfroenfom af SDomfprfotiia i Dlifet, för Deraö infomfter i fpannetnål ellet fjemmanätäntot, feDait Derifrån blifvit afräfnabe enDaft fåDane, efter fatfEilD ©tat utgåenDe Söner, för f>wilfa innehafwarne efter Denna Slrtifelé ofmanftåenDe §..§., till Det belopp förut flaDgaDt är, 23erotllning erlägga. 33e»tUning af ©tåöcrne. §. 9. ipanDlaiiDe, ©feppö>9\eDare, egare af ©feppöroarf och $abrifer, $anDn voerEare od) borgare taperaé och utgöra 53e»illning i förhållande till Deras? »ilfor och rörelfe, meD gern för åjunDraDe af Den infontft, De unDer näft» fötegåenDe året njutit. EnDaft aflöning för »erflige arbetare ocb arbetsför nåd, famt berctölige förlufter i och för fjelftpa Svörelfen eller åpanDteringcn, få Derå afräfnaé. §. i». göt ångfartyg betalaé Q3e»iIIning efter $em för äbunDraDet af behållna ittfomften, inberäfnaD Säfletal&afgiften, men för reftaurationen eller näringen utgöres?
Detta skulle jag tro vara meningen med alla 6 Ledamöternes närvaro vid bordet, hälst, under voteringssedlarnes uppbrytning, ingen af dem är sysselsatt med annat, än att granska dessa sedlar. Herr Rosenblad: Jag utber mig allenast få fästa uppmärksamheten derpå, alt örn den plägsed kommer att bibehållas, att LandtMarskalken skall hålla pappersarket; så bör för den händelse, att han skulle vara borta, och bans ställe företrädas af äldsta Grefven, stå: LandtMarskalken eller den hans ställe företräder. 46 Den io Augusti f. m. Herr Hjerta: Jag åter anser ingen fö reskrift i detta fall vara af nöden. Om LandtMarskalken vore en äldre person, som tillfälligtvis kunde vara generad af att qvarsitta vid voteringarne, medan n till 800 personer rösta, så skulle lian finna sig bunden af en dylik föreskrift. Om det deremot står: En Ledamot vid bordetså lär LandtMarskalken icke underlåta, att ändock, på öfligt vis, bålla pappersarket. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framstälde följande voteringsproposition : Den, som bifaller 31 §. i detafRiddarliusUtskottet uppgjorde sednare förslag till ny Riddarhusordning, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Vinner Nej, kommer 3i §. i nya RiddarlnisOrdningen att erhålla följande lydelse: Vid alla val och voteringar, Bänkmansvalet allena undantaget, skola tvenne (a:ne) upprop ske efter anteckningslistan; och anmode dervid LandtMarskalken, eller den hans ställe företräder, sex Ledamöter af Ridderskapet och Adeln att jemte sig vid bordet sitta. Af dessa föra frenne serskildte Protocoll öfver dem, hvilka rästa, och frenne öfver dem, som vid första uppropet sig icke Den to Augusti f. m. 47 infinna.
Af samma orsak härrörer ock, att, då Landet blir välsignadt med en god och ymnig gröda, den samma, i brist på afsättning, dels vanvårdas, dels missbrukas. Bägge dessa omständigheter, ' Den 17 Juli. heter,' förenande högsta dyrhet ena tiden J och lägsta vanpris den andra, kunna icke annat än qvarhålla detta i öfrigt lika penningefattiga sorn näringslösa land i en beständig vanmagt, så länge icke någon synnerligt vårdande För-: fattning vidtages och handhafyes till det sam-» mas upphjelpande. När, efter 18x2 års svåra missväxt, Jemtlands Inbyggare, såsom bekant är, måste, för att vinna nödtorftig brödföda öfver vintren, i nästgränsande mindre svårt hemsökta Provinser för penningar och,' i brist deraf, för Hästar* Boskap och äfven klädes-persedlar upphandla svagt och dåligt korn ti.l 18 ä 2$R:dr Riksgälds Tunnan, sorn derjämte måste forslas 20 ä 30 mils väg och derutöfver; hvaremot, efter nästlidet års ovanligt ymniga skörd, bästa ltorri derstädes nästan saknat all afsättning så val inom som utom.
Tab. Litt. K. Öfversigt öfver skiftesverkets tillstånd. Marks härad Bollebyggds d:Q Wedens d:0 Redvägs d:0 Kinds d:0 Kulliugs d:o Gäseneds d:o As d:o Wedtle d:o Ale d:o Plundre d:o Bjerke d:o Wäne d:o Sundals d:o Nordals d:o Walbo d:0 Wedbo d:0 Tossbo d:o Förmedlade mantal: inom Summa hvilka undergått fastställdt eneller laga skifte och storskifte, som troligen icke rubbas. På alla ' På endast På endast ägorne. j inägorne. Influtne verkliga Statsbidrag samt restantier derå åren 1856—1860. Statsmedel Bränvinstillverkningsafgift Riksgäldsmedel Summa Ar 1856. InflutBe. R.-dr R:mt. Resterande. Influtne. Resterande. R:dr R:mt. Influtne. R:dr R:mt. Resterande. Influtne. Influtne. Kommunalutskylder. Enligt Kongl. Brefvet den 21 September 1839 betala städerne vakansafgift för 19 ordinarie båtsmansnummer. Extra voteringen utgöres: vid Elfsborgs Regemente af 77 rotar 21 daler 16 öre, » Westgöta-Dals dito af 67 » 4 » » Westergötlands Båtsmans-kompani 12 rotar samt af städerne för 22\ mantal, motsvarande T4<& roteandel. Af ofvannämnde 156 rotar hafva, i händelse af krig, 151 åtagit sig att uppsätta hästar, men återstående 5 vilja fortfarande hålla karl. Roteringsprestationen uppgår, enligt 1860 års markegångssättning, till 104 R:dr 50 öre för hel soldatrote, och för helt hemman, tillhörande båtsmansroteringen, till 22 R:dr 42 öre R:mt.
Ad:ns samt PresteSt:s beslut lika, hvilket skulle blifva en voterispropos., BorgareShs beslut en och BondeSt:s beslut en. Når frågan förevar i Utslcs plenum fann man denna åtgärd riktig, men man ville gå ett steg längre, så att votering skulle anställas emellan R. o. Ad:ns samt PresteSt:s beslut på ena sidan och BorgareSt:s på den andra, emedan man ville anse BondeSt:s beslut såsom förfallet. Detta har Frih. Tersmeden anfört. Frih:n har äfven sagt, att 3 Stånd äro ense om att anslå 7,610,000 Rdr, emedan BorgareSt. har beviljat detta belopp och R. o. Ad. samt PresteSt. 13,000,000 Rdr, allt för en jernbana emellan Götheborg och Örebro. Det synes väl klart, att 3 Stånd äro ense om ett anslag af 7,610,000 Rdr, emedan denna summa innefattas i den af R. o. Ad. samt PresteSt. beviljade; men betraktar man frågan närmare, så finner man att så icke är förhållandet, äfven med antagande att sistnämnde 2:ne Stånds beslut äro lika. I olikhet med Gr. Frölich vågar jag påstå, att det finnes någon skillnad emellan R. o. Ad:r.s samt PresteSt:s beslut, emedan Riksmyntberäkningen införes först med nästa år, och vi måste således under år 1857 dragas med de nuv:de olika myntsorterne. Men jag lemnar detta åsido. När man voterar om penningar, måste man göra sig reda för det ändamål hvartill de skola användas. Man kan säga: att R o. Ad. samt PresteSt. voterat 13 millioner, med vilkor att vägen skall gå ifrån Götheborg till Örebro; att BorgareSt. voterat 7,610,000 Rdr till en jernväg ifrån Götheborg öfver Hallsberg till Stockholm, och att BondeSt. för samma väg voterat 5,210,000 Rdr. Då man nu tager i betraktande, att åt K.
Enligt nu gällande stadganden väljer hufvudstadens Borgerskap 50 Electorer, utsedde morn dess serskilde Aldelningar, efter samma classification, som dess Femtio Äldste, nemligen „ Embeten och Handtverkare 20 -q Hvarje afdelning skall inom sin dass välja följande Riksdagsmän, nemligen : Stockholm den 17 Februari 1845. Reservationer. af Grosshandlare , Fabrikörer . Grosshandlarne Fabrikörer Minuthandlare Samfäldt välja alla 50 Electorerne bland Magistratspersoner 3 10. Ingen får blifva Elector eller af Borgerskapet Riksdagsman, som ej 3 år varit Borgare och i årliga utskylder till staden minst betalar En Grosshandlare 20 R:dr. En Fabrikör eller Minuthandlare 10 „ och En Handtverkare 5 „ Nu föreslås följande förändringar: a) att de 50 Electorerne må samfäldt välja alla 10 Riksdagsmännen; b) att valet må ske utan inskränkning till någon viss dass och följaktligen utan afseende derpå om de valde äro Magistratspersoner eller Borgare, samt c} att endast 5 R:dr årliga utskylder till staden må medföra behörighet att blifva Elector eller af Borgerskapet Riksdagsman. Det hela åsyftar således att i sin mon införa samfäldta val, samt att gifva förmögenheten ett ringare inflytande på valen och valbarheten, än tillförene. Ar sådant nödigt? Jag betviflar det. Valen af Stockholms Riksdagsmän tyckas bevisa allt hitintills att skicklige män icke saknats, oaktadt de gällande fordringarne af en viss förmögenhet, och inskränkningarne till vissa dasser. Det bör icke heller kunna befaras att hufvudstadens Borgerskap skulle hädanefter så aftaga i förmögenhet och duglighet eller att Magistraten i den sednare egenskapen, att upplösning af de gamla banden skulle behöfvas, för att få hufvudstaden väl representerad i Borgare-Ståndet. Förlägenheten att komma derhän har motionären väl uppgifvit och Utskottet antagit; men exempel på hennes tillvaro har ingendera utvisat. Ar förändringen nyttig? Jag tror det ännu mindre.
Jemte det Stats-Utskottet, i sammanhang med Styrelsens för allmänna vägoch vattenbyggnader afgifna underdåniga generalförslag, — hvari Styrelsen, • på sätt Kongl. Maj:t i Sin nådiga Proposition N:o 47 tillkännagifva, för ifrågavarande jernvägsanläggning tillstyrkt ett låneunderstöd af 5,472,000 R:dr, — fått emottaga dessa till bemälda Styrelse af Kongl. Maj:t i nåder öfverlemnade handlingar, har Utskottet jemväl erhållit remiss å följande inom Riks-Stånden rörande ifrågavarande jernvägsanläggning väckta motioner, nemligen: inom Ridderskapet och Adeln af Herr Gyllenhammar, C. A. N., som, uti motion N:o 133, föreslagit, att Rikets Ständer för anläggande af en föreslagen bredspårig jernväg från Frövi station å Köping-—Hult-banan till Falun måtte såsom lån, på de vilkor, som för andra enskilda bolagsbanor blifvit bestämda, anslå en tredjedel af anläggningskostnaden med 5,472,432 R:dr 70 öre eller, i jemnadt tal, Fern och en half millioner R:dr R:mt; varande enahanda yrkande framstäldt inom Preste-Ståndet af Herr Kontraktsprosten Tegnér, i motion N:o 45, inom Borgare-Ståndet af Herr Blomberg, i motion N:o 89 och inom Bonde-Ståndet af Riksdagsfnllmägtigen J. Bergström från Stora Kopparbergs län, i motion N:o 220, hvaruti Riksdagsfullmägtigen Anders Andersson från Örebro län sig förenat.
Stflo @mbcf#» ecb Sjenflemdn fornt betjente af $of», Sunf', Still# faire* ecb ®ccleflaflique.©taterne, dfmenfom wto öfrige; aflmdnna SBerF, pribilegierabe 23olag ecb 3nrdttningar, of bwab beuaffenoef be tu aro md, i ©tdberne ecb pd fiaubet, (Fola för ten fammanrdrnabe fion, be öf en eder flere tjenfler Åtnjuta, antingen i penningar, utan affeenbe ber* pd, ott ben font, hvaraf anflaget (Fett, Funbe wara tneb S3ewtflningS* afgift träffat, i?ronotionbe, fpannmdl frdn kronäng magajtner, tnbelbe bemmanérdntor, anjlagen Öfer ocb dng, eder anbre fabane lagenheter, erldgga: af osa fiöner frän 200 5K:br, tid ocf; meb 3oo9?:br, en afgift af aStto». 500 — 600 — 700 — 800 — 900 — 1,000 — 1,100 — 1,200 — 5 7 10 13 17 21 26 32 fornt af oda fiöner, berutöfwer, £re för #unbrabe: fommanbe ben fion, forn dr inbelbt eder utgår i pecfeblar, att förwanbla# t penningar, efter ben ndfl fåre ftayeringen fatte SÄarFegäng. S23ib berdfning af 23emiflning för Söntagare# befldmba infomfl, md» oa inga anbre afbrag dga rum, dn be, forn finna# uptagne *162.
1 § Vexel skall, för att kunna såsom grund.för vexel-rätt blifva gällande, innehålla : a) uppgift på orten hvarest och tiden när den utfärdas; b) uttrycklig benämning af vexel; e) dens namn, till hvilken eller hvars order vexeln skall betalas, kallad Vexel tagare (remittent); d) den peuningesumma, som skall betalas; c) deus namn, som skall inlösa vexeln, kallad godkännarc (trassat, acceptant); f) orten hvarest godkännaren bor; den ort gälle som vexelns betalningsort, der ej serskild betalningsort utsatt är; g) tiden, då vexeln skall betalas; h) dens underskrift, som vexeln utställer, kallad vexelgifvare (trassent). 2 §. Vexel kan vara dragen på en person att betalas å annan ort, än der han bor (domicilicrad vexel); den kan vara ställd att betalas till-vexelgifvaren sjelf (vexel till egen order); den kan vara dragen att inlösas af vexelgifvaren sjelf på annan ort (trasserad egen vexel, trasserad sola vexel; den kan vara utfärdad å annans vägnar efter fullmakt (procura). 38 / Mangi. Maj:ta flåd. Proposition, 'Mm • 69. Vexel Skall vara ställd att betalas å viss dag, eller vid uppvisandet (vid sigt, å vista) eller viss tid efter uppvisandet (efter sigt) , eller viss tid efter utgifvandet (å dato). Är den penningesumma, som skall betalas, utsatt med både bokstäfver och siffror, men till olika belopp; gällp det, som med bokstäfver utsatt är. Finnas flera olika belopp utsatta, vare sig med bokstäfver, eller endast med siffror; galle det, som minst är. 5$. Vexelgifvare st&nde för vexelns godkännande och betalning; i ansvarighet efter vexelrätt, till alla dem, sorn af vexeln blifva innehafvare. >2 Kap. Om Vexelkiip. 6 §.
Fonden har väl upstått af Assecu”rancetagares inbetalningar; men dessa kunna ”icke återfås, utan vid inträffad brandskada, och ”då sådane olycklige händelser, dess bättre inträffa så sällan, att betydliga Summor blifvit ”samlade i öfverskott, hvilka icke tillhöra Asse”curancetagaren, som endast kan fordra upfyllan”det af det Contra# han ingått; så tnåvté de t i 11 - ”höra Inrättningen oell denna tillhörer Staten.” ””En noggran och ordentlig Styrelse af ett ”sådant Werk måste således vara en Nafional"önskan, och då de förmodanden man om för. "valtnjngen ur bristande uplysningar kunnat hy”sa, ma hända varit obilliga, ehuru ur lika skäl ”ursäktliga; så mäste det vara kärkommet för ”Respedtive Diieäio-nen, af hvilken jag ej kän”ner någon enda person, att offentligen få visa ”sina åtgärder i det ljus, hvarje redlig man önskar sina handlingar.” ”Jag får derföre ödmjukeligen föreslå, att ”Allmänna Brand försålt ringsinrättningen, såsom StatsUtsL ‘Éctänkanden. 79 ”en Nationens tillhörighet ställes under tillsyn af ”Rikets Höglofl. Ständers Fullmägtige för Ban”eooch RiksgäldsWerkeh samt Revisorerne der. ”vid, att Rikets Höglofl.