Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Eders Kongl. Maj:t, medelst nådig Remiss, behagat anbefalla Dess och Rikets Kommers-Kollegium att inkomma med underdånigt utlåtande i anledning af Rikets Ständers Revisorers Berättelse, angående sistlidet år verkställd granskning af de under Kollegium ställda fonders och medels förvaltning åren i845 och 1846, får, till åtlydnad här^ af, Kollegium i underdånighet afgifva det yttrande, hvartill Kollegium funnit nämnde Berättelse föranleda. 1:0 Revisorerne hafva, i afseende på de under revisions-åren verkställda afskrifningar af åtskilliga i Manufaktur-Diskontens räkenskaper balanserade äldre fordr ingar, tillsammans uppgående till i6,3o8 R:dr 2 sk. g rst. Banko, förmält, att de emot giltigheten af de skäl, som föranledt samma afskrifningar, icke haft något att erinra, men att Revisorernes uppmärksamhet i sammanhang dermed fästats å beskaffenheten af de, rörande sättet och vilkoren för dylika afföringars beviljande, i allmänhet meddelade bestämmelser; och som Revisorerne funnit de handligar, hvilka innefatta nämnde bestämmelser, nemligen: Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 8 Augusti 1815 och Kongl. Brefvet till KommersKollegium af den 1 Oktober 1817, hvarken bestämdt antyda af hvilken myndighet så beskaffade afskrifnings-frågor skola pröfvas och afgöras, eller fullständigt uppgifva de grunder, som härvid böra iakttagas, hafva Revisorerne hemställt, att bestämda föreskrifter angående dessa ämnen måtte i behörig ordning utfärdas.
Län, med en befolkning af 110,815 personer, deraf 8,144 i städerna, har endast två ordinarie Provincial-läkare, stationerade i Halmstad och Kongsbacka, och fyra Stadsläkare, eller inalles sex läkare, att påräkna för den allmänna sjukvården. Med afseende derpå att de båda nuvarande Provincial-läkaredistrikterna äro, hvar för sig alldeles för stora, föreslår Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, att länet måtte fördelas uti tre distrikter och med bibehållande af de nuvarande Provincial-läkare-stationerna, en ny Provincial-läkare, stationerad i Falkenberg, hvarom motion vid sistförflutna Riksdag jemväl vardt af ortens Riksdagsman väckt, måtte anställas för mellersta delen af länet, nemligen Arstad, Färnås och Himble härader, med en befolkning af 38,238 personer. Då Kollegium anser detta län, med afseende på vidd och folkmängd, väl vara i behof af den begärda tillökninningen i läkarepersonalen, får Kollegium i underdånighet hemställa, att anslag måtte anvisas för en ny Provincialläkare i Falkenberg. Således tillökning i utgift för detta län . R:dr 21:o. Blekinge Län, med en befolkning af 111,255 personer, deraf 21,250 i städerna, har två ordinarie Provincial-läkare, stationerade i Carlskrona och Sölvesborg, en Distrikt-läkare med befordringsrätt i Ronneby och fyra Stadsläkare i Carlskrona och Carls Transport R:dr 73,300 2,500: 1,500 77,300 Bil. till Kongl. Maj:ts Nåd. Skrivelse N:o 51. 35 Transport R:dr hamn, hvarförutom fyra Bataljons-läkare, två Regements-läkare och cn Fältläkare finnas anställda vid Kongl. Flottans station, uti förstnämnda stad.
Men, Mina Hrr! det bästa beviset på att bränvinsfabrikationen i landet icke skulle kunna bära sig, om utländskt 362 Den 7 Februari f. m. bränvin här skulle kunna säljas för 1 rör 22 öre, är att hemta uti prisnoteringarne på börsen i Stockholm och Göteborg. Dessutom vill jag anmärka, att beräkningen öfver det pris, hvartill Franskt drufbränvin skulle kunna säljas här i landet, grundar sig på ett pris af 35 francs pr hektoliter; men det finnes äfven bränvin, som i Frankrike säljes lill 30 francs pr hektoliter, och dock ej tillhör den klass som benämnes »manvais gout.» eller sprit, uppblandad med terpentin eller romarin och hvilket sker för att göra den odrickbar, och sålunda tullfritt införa den för industriella behof; och grundar man sin beräkning på detta pris samt derjemte tager i betraktande att många fartyg, som anlöpa Fransk hamn, kunna vara benägna att mot hillig frakt taga sådant bränvin till lastlyllnad, finnér man att bränvinet, hit anländt, skulle komma att stå till ett pris af måhända I Rdr 15 öre per kanna, — kanske t. o. m. ännu något lägre!! Uti den traktaten bilagda tariflen B. bestämmes i afseende å artikeln vin, att denna vara på fastager drager en tull af 7 öre per Svenskt skålpund och på buteljer af 55 öre per Svensk kanna, hvarjemte tillägges: »våtvaror, innehållande mer än 21 proc. alkohol, skola icke anses såsom vin.» Nu borde man väl kunnat hoppas, alt denna sednare vigtiga bestämmelse skolat finnas intagen i den tulltaxa, som Kongl. Ma j:t med anledning af Franska traktaten utfärdat. Men så är icke förhållandet, ty tulltaxan innehåller allenast, att vin, alla slag, af till och med 21 proc. alkohol förtullas, om på fastaser, med 7 öre per skålp., om på buteljer, med 55 öre per kanna, samt vin al högre alkoholhalt (än 21 proc.), om på lästager, med 14 öre per skålp., om på buteljer med 1
Om det vore tillåtet att skämta med ett så allvarsamt ämne skulle jag svara motionären såsom Agnes Sorel svarade en Riddare, hvilken ville gå ed på att hon alltid skulle förblifva oförvitlig: ”Svär icke1.” —Men, som sagdt, ej nog med pröfningen vid första polletuttagningen: om fråga väckes derom huruvida någon ledamot af R. o. Ad. rättvisligen bekommit pollet, och om blott 5 ledamöter sig derom förena, sä skulle denna fråga af Riddarh.Utsk. uptagas och hos R. o. Ad. anmälas. Här hafva vi åter dessa angenäma debatter! Månne dessa 5 personer också skulle gå någon ed, eller skulle de kunna chicanera hvem som helst utan fara för sina samveten? Motionären, som sagt en hel del vackert om ridderlighet och hederskänsla, borde insett det förolämpande i detta bans förslag. Om nemi. en på så sätt, af 5 personer till uteslutning anmäld person, sedermera vid omröstningen i Ståndet, blir vid sin Riksdagsmannarätt bibehållen, är han icke redan skymfad? Ja, till och med, vid första polletuttagningen, om lian blott för tillfället nekas pollet, till dess undersökas lunnes om han är densamma värdig, ligger ej redan i detta det mildaste fallet en outplånlig brännmärkning? Ar icke blotta ifrågasättandet en outhärdlig skymf? — Desto mera blefve det så om Riddarh.Direkt, eller Riddarh.- Utsk. nekade och R. o. Ad. sedermera med en knapp pluralitet 1 beviljade inträde. Nej hederskänslan är en alltför ömtålig blomma, för alt på delta sätt kunna 'botaniskt kunna examineras, den förvissnar vid en sådan behandling! Jag tror för min del att om motionären ville besinna det vådliga i detta sitt förslag, så skulle han lättligen inse dess olämplighet, och, ehuru förmätet det kan synas af mig, får jag hemställa om han ej skulle vilja taga sitt förslag tillbaka. Skulle jag slutligen reservera mitt omdöme öfver de föreslagna förändringarne, så skulle jag tro att, ehuruväl vår grundlag har många otydliga, ofullständiga och kanske alldeles olämpliga §§, så skulle likväl, genom de nu föreslagna, kronan sättas på samlingen. Den 17 December f. m.
R:clr sk. r. Tunnor, k:p R:dr sk. r. Tunnor k;, R;dr sk. r. Stats-Verket levererat: Till Kongl. Directions Cassa 2 50,000 , | Calmare Magazin Westerviks dito _ _ LI55 IIO 2 5 l 12,982 i5 6 Carlscrona dito —- Carlshamns dito — mmm 267 78 4 9 ( 3,220 10 10 Carlstens dito «— mmmmm 250 ) Götheborgs dito — _ i - 1,819 13 -j 24,895 34 4 Christianstads dito __ — " 378 4 3,025 4 F.ke Korn. i Blandkorn. j Hofra. j f — ‘ Summa Värde. J Mait. Varde. Män. Värde. Tunnor. k;o R;dr r. De liar uppförda priser är o beräknade efter Länens Markegångar, Credit Stats-Verket erhållit: Allmänna Magazins-Inrättningens fordran, enligt 1813 års Summariska Liquidation _ Calmare Magazin — Carlscrona dito Carlshamns dito Carlstens dito Gefle dito Götheborgs dito — Christianstads dito Jönköpings dito Warbergs dito — Landscrona dito — Malmö dito Ystads dito — ■— Norrköpings dito -— Westerås — Wisby dito Stockholms dito — Härtill kommer: Magazins-afskxifnings-procent Summa Saldo: Allmänna Magazins Inrättningens skuld vid ig!4 års slut — Summa Contanta Medel. Mått. Tunnor. Torrt Bröd. Mjukt Bröd. Mått. Vigt. Varde Vigt. Värde. Summa värde. Tunnur. k;p R;dr sk. r. Lispund, #. R;dr sk. r. Lispund* # De här uppförda priser äro calculerade efter hvad sädén vid utlevereringen kostade Allmänna Magazinslnrättningen.
ningsanstalt till ett lefvande minne af December-reformel? 1865 motsvarar visserligen så, till vida den reformen, son: anstalten blefve en, af hvilken hela Sverige kunde f&amp; godt. Men något nytt godt i vasentlig mening synes mig icke kunna. komma häraf, icke &amp; tminstone motsvarande den nya reformens riktning, med miwlre ckwza Iiiigre biZcZ9zingsc11zstaZt ger szdgot m w a och af egendooazlig, 7tög.1-e a9-t 69 % cdra ggada Zurosafen, och ic7ce blott detsamza son2 dessa .. Detta nya och egendomliga högre erbjuder sig nu sjalfmant, icke blott emedan det saknas vid v&amp;ra nuvarande högre undervisningsverk,: utan framförallt, emedan. samhällets utveckling kräfver det, och vår blifvande nya representation likash befallande fordrar det, i detsamma som deh anvisar dess art och riktning. Jag tanker mig därför, att rä ?ita sättet att värdigt firn en reform, grundad p&amp; den medborgerliga principen, vore di grunda en Ziirostol för sam7~lZsliira och wedborywZiy BiZc79z.iny s i - som begynnelse, grundsten (den andliga) till~5tockliolms fria Akademi. Detta, tycker jag, vore ett uppslag, motsvarande arten och vikten af den politiska reformen, och det förefaller mig som om ett förslag härför skulle för alla dess vänner stå såsom det, som i friimsta ruimet ' bör iverksättas. När en &amp; dan larostol med en skicklig lärare blifvit inrättad i Stockholni, kan map tryggt lemna å t framtiden den nya bildningsanstaltens vidare utveckling genom de lärostolar, solil komma att sluta sig till eller gruppera sig omkring denna f örsta, Ty iit sddana med borgerligt bildande cetenskal~er d d l e Stoc7i; 7iolm fria A7; ademi egnas, icke cit blotta. speciatr etenskcq~er. » Insamlingen omfattades med lifligt.
Silfverstolpe, David Ludvig 49 „ ,1,428. Ridderborg, Jacob Fredrik Georg ... 49 „ ,2,183. , Gripensvärd, Jacob Olof 49 , II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. J till 9 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Onsdagen den 28 Juni 1848. Plenum kl. 9 f. m. Justerades 1 prot.utdr. för d. 26 dennes. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Berg von Linde, Joh. Albreckt, såsom ledamot i LagUtsk., och Frih. Oxen - 23S Den 2$ Juni f. m. stjerna, Carl Gabriel, såsom ledamot af BankoUtsk., erhållit 3 veckors ledighet, den förre ifrån d. 3 nästkommande Juli och den sednare ifrån d. 29 dennes; hvarjemte Hr Landtm, anmodade Hrr Electorer alt sammanträda till val af en ledamot i BankoUtsk., under de permitterade ledamöternes frånvaro. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 21 och 22 dennes på bordet lagda mern. N:o 211, med förslag till sammanjemkning eller voter. -propos. i anledn. af lliksSt:ns skiljaktiga beslut, rör:de ifrågaställde anslag till fängelsebyggnader. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Jag anhåller att Ridd.- sekret. måtte fä upplysa om icke PresteSt. har biträd! R. o. Ad:s mening i denna fråga. I anledn. häraf tillkännagaf undert. Ridd.-sekret., att prot.- utdrag, ronde PresteSt:s beslut uti förevar:de, ärende, ännu icke blifvit R. o. Ad. meddeladt. Hr von Hartmansdorff: Enligt hvad mig är berättadt och såsom jag tror med all tillförlitlighet, har PresteSt. biträdt R. o. Ad:s beslut. I sådant fall, blefve voter:s-propos:ne så mycket enklare.
Det är egentligen endast i anledn. af Gr. Lagerbjelkes yttrande, sorn jag anhåller om ordet. Jag får i anledn. deraf nämna att det icke varit min mening och troligen icke någon af de andra Hrrmes, sorn talat i detta ämne att vilja påtvinga PresteSt. någon lönereglering. Lika med Gr:n finnér jag att detta är en privilegie-fråga; men ur desamma Presteståndets previlegier, ur hvilka Gr:n nyss upläst 4:de §:n, torde jag få utbedja mig att få upläsa en annan §, den 16:de, som lyder sålunda: ”och som Biskopparnes och consistorialium åhåga enkannerligen bör vara, huru alle församlingar i deras stift, måge besättas med skicklige, vällärde och gudfruktige prestmän, sä skola de ock hafva magt, att rätt utdela, efter lärdom, ålder och förtjenst samt embetets gåfvor och dygdelefverne, Beneficia Ecclesiastica uti hvart och ett stift, såsom före 1680 varit häfver. Dock alt allting sker ordentligen med församlingens frivillige vahl, consens och goda nöje, så att ingen, som deri bör vara interesserad, blifver utesluten och förbigången: Förbehållande Sig likväl K. M. dispositionen öfve? legale gjäll, samt patrono dess rätt uti de socknar, hvarest han eger eller ega får, jus patronalus, efter hvarje landsorts beskaffenhet”. Häraf fimner man således, i afseende på Consistoriel^ och Biskopars rättighet att tillsätta prester, att sådant skall ske med församlingarnes consensus eller samtycke, dervid intet annat undantag är gjordt än hvad sorn angår K. M)s rätt för regala pastorater och patronella gäll; men huruvida prtebende-pastoraterne tillsättas med församlingarnes consensus det lemnar jag åt hvar och en att bedömma.
De sutto hvar på sin sida om Saida och tycktes vara liksom litet förtjusta i henne. Huru lyckades ditt metande frågade Clara. Jag har ingen fisk med mig; de voro så små, att jag kastade dem tillbaka i sjön. En större fisk höll jag på att få, men refven gick af, och gäddan gick fri. Stackars fisk sade Clara den förstod inte, att det hade varit bättre att dö en hastig död häruppe ibland oss, än att långsamt tyna af med kroken i halsen, ty dernere lära de inte ha några läkare. Gick refven verkligen af frågade Helena. Ja, men det var inte underligt med en sju års gammal ref. Å nej, Otto; så gammal var den inte. Det är blott några veckor sedan Helena lade dit den; vi hade tvinnat den, för Helena sade, att hon, ämnade börja meta i sommar kantänka. Den var ljusgul ... ja nytt kan ibland ha den färgen. Helenas möda blef sålunda belönad. Det var illa. Men jag skall hjelpa dig att tvinna en ny. Är det roligt att meta, frågade Saida Helena. Ja nog är det såder småroligt, om man får något, att träda dem på en vidja och sen föra fiskarna hem och visa. Det är ett tidsfördrif i ordets egentliga mening invände Otto ingenting vidare. Men är det icke poetiskt frågade Saida jag tror jag läst i någon bok, att många vackra tankar då kunna komma före tillade hon med en blyg min. Mån' icke den poetiska sinnesstämningen liksåväl kan uppkomma, när man sitter sysslolös i sin båt eller på en bergsklack i den friska, fria naturen eller helt enkelt på sin kammare svarade Otto sardoniskt. Då måste kammaren vara mycket treflig inföll Clara skämtande. Claras skämt misshagade Otto denna gång. Det for ett moln af missnöje öfver hans panna. Saida sade: magistern medger väl ändå, att yttre förhållanden, det som är omkring oss menar jag, äfven kan göra något åt sig. Till exempel ett metspö i handen och en skön natur omkring mig. Ja jag medger det är mycket orätt af mig att yttra bestämda åsigter i sådana fall som detta; ty jag är inte alls poetisk. Saida skiftade färg, dock blott helt lätt.
Då till den af mig förrättade undersökning om anledningarne till och beloppet af den i härvarande Landt-Ränteri yppade balance, äfven bort utredning rörande de al Eders Kongl. Maj:t från och med ar 1832 till un - 24 derstöd efter svaga skördar inom Länet beviljade samt tid efter annan hitkomna Statsmedel, och jag derigenom kommit i tillfälle alt taga en närmare kännedom om förhållandet med dessa nnderslödsmedel, äfven i afseende å så väl behofvet deraf, som sättet för doras användande, anser jag mig böra i underdånighet här intaga en framställning i detta ämne, jemväl innefattande tiden för sednast afgifne femårs-ber ättelse, då i densamma derom ej något förekommer. En fullständig och riktig kännedom i denna, så för det allmänna som för detta Län, vigliga fråga torde icke böra saknas i en berättelse, emad att bereda Eders Kongl. Majit den kunskap om Länet1 och dess innevånares ståndpunkt i sedligt och industriell hänseende, som måste tagas till ledning vid bedömandet af hvad som i ett eller annat afseende må böra lill Länets bästa och förkofran tiligöras; och det torde således i. Nåder tillgifvas mig, derest jag skulle anses härigenom hafva öfverskrida den gräns, som formuläret för Landshöfdingarnes femårsberättelse!’ anvisa) Efter 1831 års svaga skörd, lemnades det första af de allmänna understöd, om förhållandet hvarmed jag ägt tillfälle taga kännedom. Enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga bref den 5:le November 1831, beviljades Bico R:dr 15,000 att fördelas emellan Länets behöfvande socknar, emot 1'örsamlingarnes hvar för sig gemensamma ansvarighet, med rättighet att efter egen ompröfning använda beloppet till de mest behof vandes understöd, samt återbelalningsskyldighet inom 2:ne år, hälften hvarldera året. Enligt Kongl. - Brefvet den 25 Febr. 1832 beviljades ytterligare 15,000 under enahanda vilkor, deri dock, på grund af underdånig hemställan, den ändring, genom Kongl.
Utskottet till pröfning företaga, få Utskotten yttrat att då de så kallade handklofvarne för den fångne utan tvifvel måste vara ganska plågsamma och derjemte, serdeles vid inträffande stark köld, kunna medföra fara för hans helsa och lifsamt då ändamålet med häktning endast är den häktades förvarande, och han således icke med rättvisa kan underkastas hårdare behandling, än som lör detta ändamål nödvändigt fordras, synes i de händelser, då säkerheten för fångens fasthållande icke äfventyras, tvångströjan eller något annat lika beskaffad! förvaringsmedel böra i stället för handklofvar användas, och på grund häraf föreslå Utskotten, att Rikets Ständer må hos Kongl. Maj:t i anderd, anhålla, det täcktes Kongl. Maj:t, efter vederbörandes hörande, i nåder tillse och förordna, om och i hvilka fall de vid fångvården hittills begagnade så kallade handklofvar må kunna, med bibehållande af enahanda säkerhet för häktade personers förvarande, och utan alltför stor kostnad för det allmänna, emot något annat lämpligare fängsel utbytas. Stockholm den 27 December 1834' Bihang till R. St. Prot. 1S34- Sami. 2 Afd. ii:de Häftet. STOCKHOLM, Ecksteinska Tryckeriet, i834. Lagsamt Allm. Besv.- och Oecon.- Utsl-.s Betänkande N:o 4°- * N.o 4o. Anlom till Exp.-Utsk. d. i3 Jan. i83s . Betänkande, i anledning, af väckte motioner, om förändringar och tillägg i Kongl. Förordningen, angående. Soclenestämmor och Kyrkoråd af den 26 Februarii 1817. I dessa ämnen hafva till Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet blifvit remitterade följande motioner: från Hö"lofl. Ridderskapet och Adeln: af Friherre Hermelin, August; från Högvördige Preste-Ständet: af Prostarne J. M.
58410) bör man aldrig underlåta att blanda det med S t o c k h o l m s K a f f e - A k t i e b o l a g s berömda I n t u b i k a f f e, som af de mest framstående professorer och läkare erkännes, att som tillsats göra kaffet h ä l s o s a m t, billigt, drygt och välsmakande och skyddar man sig äfven därigenom mot kaffeförgiftning, som uppstår vid bruk af kaffe enbart. Detta I n t u b i k a f f e säljes i hvarje välordnad specerioch diversehandel i paketer ä 25 och å 10 öre, men bör man akta sig för alla värdelösa efterapningar, som gå under namn af äkta, prima eller andra benämningar, hvarför man bör efterse att å hvarje paket är tryckt firmans namn, S t o c k h o l m s K a f f e - A k t i e b o l a g, samt dess fabriksmärke med ordet » Patent », ty e n d a s t d e s s a äro verkligt äkta och garanterade att innehålla den hälsosammaste och bästa kaffetillsättning. Säljes hos hrr Konservoch Delikatesshandlande. Aktiebolaget Sveriges Förenade Konservfabriker, Göteborg. Kontrollant: Stadskemisten D:r J. E. Alen. 1 Utlåtande o m Mellins Food. Att min lille gosse, som, förut sjuklig, sedan sin elfte Iefnadsmånad nästan u t e s l u - tande blifvit uppfödd m e d » Mellins F o o i », uppblandad med lämplig tillsats komjölk, nu vid 1 år 9 månaders ålder ä r e n f r i s k och s t a r k l i t e n p y s, får jag härmed med nöje intyga, och vill jag på d e t varmaste rekommendera » Mellins Food », såsom lämplig föda åt barn och sjuklingar. Gefle den 29 Maj 1896. ANNA SWBDMARK, född Almegren. F x o f a f M E M. A l l m. A l l m. Försäljning: B Strandvägen B. Rikstelefon 22 21. Allm. F i l i a l: 1 Parmmätaregatan 1.
Vidkommande härefter Artilleriets Tyg-Stat, så föreslår jag i underdånighet Artilleriets följande aflöning: Tygstat. för Förrådsförvaltare 1,200 R:dr med deras bibehållande vid förut medgifven rättighet att efter 10 års berömlig tjenstgöring komma i åtnjutande af 25 procents lönförhöjning, och, efter 20 års likaledes oförvitligt förhållande i samma befattning, af ytterligare 25 procents lönförhöjning, såsom arfvoden. med det dervid fästade förbehåll; och hvilken utgift torde, såsom hittills, kunna utgå af reserverade besparingar å anslaget för Artilleri-Regementena; » Tygskrifvare . 500 R:dr. utom de nu utgående uppbörds-arfvoden; » Tvg-Under-Officer 800 » såsom jemförlig med Styckjunkare; » Verkmästaren vid Svea Artilleri-Regemente 1,000 » i stället för de förut anslagna tvänne Öfvermästare-löner. hvardera å 450 R:dr Runt, enär dessa begge befattningar ansetts kunna af en person emot högre aflöning bestridas; hvadan ock den ena befattningen för närvarande hålles vakant och den tjenstgörande Öfvermästaren, som torde för framtiden få benämnas Verkmästare, uppbär ett arfvode af 300 R:dr R:mt af den lediga ■ * Ofvermästare-lönen; » Besigtnings-Rustmästare 800 R:dr. » Handtverks-mästare 400 » » Ilandtverks-gesäller 300 » » Rustkammar-smeder 350 » » Stockmakare 350 » » Andre Konstaplar 48 » Emot åtnjutande af dessa förhöjda löner skulle den hittills bestådda naturaspanmålen för Tyg-Under-Officerare, Handtverks-mästare, Handtverks-gesiiller, Rustkammar-smeder och Stockmakare från aflöningen försvinna. 16 Bil. M 3 till Kongl. Maj:ts Nåd■ Prop. JM I, om Statsverket ISiSfi. FyrverkareVid Fyrverkare-Korpseh erfordras endast följande aflönings-tillökningar:
Man har sagt att det skäl, hvarpå Hr Björcks motion och äfven min hvila, nemi. att man med den enkla redskapen icke kan åstadkomma god sprit, är oriktigt. Jag har icke någon skriftlig auktoritet att åberopa, men har talat vid åtskilliga distillatorer, af hvilka jag fått en dylik förklaring. Ar det åter så, som min granne säger, att man med enkel redskap kan åstadkomma tillräckligt god sprit, så vida man flera gånger omdistillerar densamma, så är ju uppenbart att operationen af en flera gånger förnyad distillering medförer en onödig upoffring af tid och bränsle. Jag föreställer mig det vara rätt att befrämja de medel, hvarigenom man med minsta kostnad vinner sitt ändamål. Om en distillator, såsom upgifvits, fått monopol på att tillverka en viss qvantitet sprit för visst ändamål, så får jag säga, att jag älskar icke några monopoler alls, och således icke heller hans, utan tvertom anser att det bör försvinna. Man har sagt, att vi ej kunna exportera sprit, och till bevis härför anfört, att 1855 osh 1856 så ringa qvantiteter utfördes; men då vi i allmänhet hafva lägre pris på spanmål och potäter, och således kunna exportera dessa varor, så är det klart att, om vi gå lika klokt tillväga, som man gjort i Danmark, nemi. att återgifva skatten för det som exporteras, vi skola kunna, lika väl som Danskarne, exportera vår sprit. Huruvida vi kunna få denna draw back på sprit, vill jag nu ej vidröra, men då man framkommit med påslåendet, att varan ej skulle kunna utföras, har jag velat visa, hvarföre sådant ej hittills ägt rum Man har sagt, att om städerna få rättighet att distillera hela året om, så skulle underslef kunna äga rum på landet, som närmast omgåfve dem; men, då tillsyningsman kunna tillsättas, då dessa kunna aflönas så högt som kontrollörer det behöfva, och då denna aflöning måste drabba d ist i 11 er i n ge n, så kan jag icke fatta huru något underslef skulle kunna äga rum. Jag tillstyrker bifall. Hr Hjärne: