Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Lagmansoch häradshöfdingeränta n. Frih. Cederström, Jacob: Den särskilda upplys ningen af StatsUtsk., som sednast blifvit uppläst, rör:de tingsgästnings-penningarna, måtte säkert innefatta ett misstag. Dessa penningar ingå icke lill statscassan, utan gå från uppbördsmannen directe till domhafvanden att delas lika mellan denna och nämnden. Denna afgift, ehuru obetydlig, skulle, om den först levererades. i Kronans cassa för att sedan anordnas, hälften till domhafvanderna och hälften fördelad till nämnden, förorsaka mycket besvär. Förändring i afseende De ii 8 August» c. ra. å uppbördssätt och redovisningen af dessa medel är alltså skadlig, då deremot tili dermed tillgår, som förre Ridd.- SecietCn plägade uttrycka sigtyst oell stilla. Jag tillstyrker alslag på Utskts framställning. Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller att få förena mig med Frih. Cederström i anhållan om afslag. Jag ser, under närvar, omständigheter, icke annat egentligt ändamål med dessa nedsättningar, än att så mycket som möjligt beröfva konungamakten de ständiga skatterna och göra henne beroende af hevillningen. Sådant tror jag icke vara för Riket nyttigt; och detta är eft hufvudskäl, hvarföre jag bestrider förändringen. Hr von Rosen, Georg; Jag skulle tro alt den t5:de punkten bör företagas i sammanhang med den i i:de, ty Utsk. säger rör;de slerbhus-afgiften: ”vid närmare öfvervägande af ”detta ämne, och då billigheten torde fordra, att, om lag”mansoch häradshöfdinge-räntan kommer alt upphöra, ' jemväl sterbhus-afgiften” etc. Skall den ena afgiften upphöra, bör den andra det jemväl. Hr Printzensköld, Carl:
Då, på sätt Utskottet i sitt förra Betänkande utredt, med Bevillnings-Utskottets Memorial, N\o 3o. 23 den ifrågarande benämningen'Conserver förstås lufttäta kärl, med deri förvarade inkokta ätbara varor, hvilkas förskämning skulle äfventyras, om vid tullbehandlingen kärlen måste öppnas för utrönande af vigt och tullafgift serskildt för dem och för sjelfva varorna, har Utskottet trott, att sjelfva benämningen Conserver, hermetiskt slutne, bordt finnas omfatta icke blott de inneslutna varorna, för hvilka, såsom blott sådana, skäl troligen icke skulle förefunnits att föreslå serskildt rubrik i Taxan, utan äfven omslaget, hvars egenskap att vara Hermetiskt slutet utgjorde ett af de hufvudsak ligaste kännetecknen på den ifrågavarande rubriken; — och att det af Borgare-Ståndet beslutade omförmälda tillägg dertill alltså icke är behöfligt, samt hemställer derföre, ätt bemälde Stånd ville derifrån afstå, och, lika med Presteoch Bonde-Stånden, biträda Utskottets förslag oförändradt; men för den händelse, att Borgare-Ståndet härå icke fäster afseende, utan vidblifver dess förra beslut, så enär deraf följer, att nämnde Stånd anser omslaget kunna komma att serskildt tullbehandlas, så vida tillägget icke finnes och dettas antagande eller förkastande således bör betraktas såsom inverkande på införselstullens belopp, lärer frågan böra afgöras genom omröstning. Som emedlertid, på sätt ofvan är omförmäldt, Ridderskapet och Adeln icke i någon mon bifallit Utskottets förslag om artikelns intagande i Taxan, blifver, derest nämnde Stånd icke biträder antingen Presteoch Bonde-Ståndens beslut om dess införande enligt Utskottets förslag eller ock med det af Borgare-Ståndet vid rubriken beslutade tillägg, votering äfven i detta afseende af nöden; och kommer dervid först att röstas om hvad, som i hufvudsakliga voteringen bör blifva contra-proposition, nemligen sålunda : 28:o.
Rosenblad, som, på anförde skäl, föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja ett anslag al 20,000 R:dr årligen under 5 års tid, för att till ullculturens tipplijelpande användas samt derjemte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, dels att nya Ull-cotitoir måtte i Götheborg och Malmö varda inrättade, samt ullen derstädes, likasom i Norrköping, kostnadsfritt sorteras, dels ock att tjenlige magasinsluts för ullens uppläggande, mot billiga afgifter, måtte vid de nya Ull-contoiren uppföras, antingen med eller ulan enskilda intressenters deltagande; och 3:o af Herr C. Id. von Knorring, hvilken, under åberopande af de betydliga och vigtiga framsteg, ullculturen inom Skåne redan gjort, fästat Rikets Ständers uppmärksamhet på fördelagtigheten af ett Ull-magasins inrättande i Malmö, samt föreslagit, att för sådant ändamål måtte, till inköp af en lämplig magasinsbyggnad, anslås 10,000 Rldr samt erforderligt belopp till löner för en Förvaltare och en Ullsorterare, äfvensom att ej mindre ett creditiv å 100,000 R:dr måtte beviljas för den upphandlade ullens belåning under ett års tid emot höst 3 procents ränta, än ock ett serskildt creditiv å minst 200,000 Rldr anvisas att af styrelsen öfver Ull-cuituren, i mon af sig företeende behof, användas till ull-handelns uppmuntran. Jemte sistnämnde motion, har äfven blifvit remitteradt ett, i anledning deraf, afgifvet yttrande af Herr R. N. Munk af Rosenschöld, som till samina motion tillstyrkt bifall, på grund af derför förekommande och af hono.ra vidare utvecklade skäl. Bih, till R. St. 4 Sami, 2 AJd. 8 Höft. I 2 Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 12.
Krigs-Collegii Artilleri-afdelnings skuld för inköp af Mariaeberg* egendom; N:o 256, om verkstäld votering i en fråga, rörande det anslag, hvarå utgifter af provision, porto, m. m. för inköp af vexlar i utländskt mynt böra afföras; och N:0 257, angående skedd omröstning, i anledning af skiljagtiga beslut, i fråga om anslag till slöjd-expositioners befrämjande: Hvilka alla memorial lades till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo och bi föllos Statssamt Allmänna Besvärsvch Ekonomi-Utskottens utlåtanden; 798 Prot.-Utdrag, den g April 1845. JNT:o 84 i anledning al väckt fråga om förändrad reglering af tjenstgöringsturen för Blekinge Läns låtsmän; N;o 85, i anledning af väckt fråga om förnyad reglering af städernas båtsmanshåll; N:o 86, i anledning af väckt fråga om nedsättning i bålsmans-roteringen för Fahlu stad; N:o 87, angående väckt fråga om lindring för egarne af 011 Hanö i utgifterna till lotsars underhåll; N:o 88, i anledning af väckt motion om reorganisation af Gottlands Nationalbeväring; K-o 89, i anledning af väckt fråga om lärare-seminariers inrättande m. m.; N:o 90, i anledning af väckt motion om åtgärders vidtagande och stats-anslags beviljande för hämmande af tiggeri och befordrande af arbetsamhet ibland fattige och vanvårdade eller vanartige personer; och N:o 91, i anledning af väckt fråga om stals-anslag till inrättande af räddnings-anstalter för vanartige barn och unge, första gången straffade förbrytare. S. D. Föredvogos ånyo Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens utlåtanden: 3NT:o 92, i anledning af väckt fråga om ersättning för forslingen af presterskapets i Lappmarken lönings-spanmål: Bifölls; N:o 93, angående väckt fråga om befrielse för Comminister-bostället Boo socken af Örebro
DomCapitlen, dels. om bestinjimande af viss tid för den. offentliga Gudstjenst ens början öfver hela, Riket, alla tider på ■&£*?», Af <jka 17 sistledne Julii: N:a. 1,3.x. I anledning af gjorde, anmärk»ingar vid (Jtskotteis fornt rneddelte Betänkan,- de, angående rättighet för en hvar, att, utan behof af allmän åklagare} utföra talan ejno!. ITomare för Erubetsfel, r9S Den 5 Augusti e. m. Af den 33 sistledne Julii; N:o j3«. I anledning af gjorde anmärk’ ningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, i fråga om utmätte fastigheters försäljande endast i uppslag. Ut Supra. , S. D. Föredrogs å nyo och lades till handlingarne, Statsutskottets den t 8 sistledne Julii under N:o 340 afgifne, samt den 2g derpå följde eftermiddagen på bordet lagde. Memorial, angående RiksStändens olika beslut, i frågan om understöd för Hamnbyggnaden' i Jönköping. Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning afStatsUtskottets den 21 sistledne Ju 1 i i under N.o 343 afgifne, samt den 29 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, i anledning af Kongl Majus Nådiga skrifvelse, angående tillåten Revision af TullVerkets med flere Räkenskaper, jemte åtskilige dermed gemenskap ägande motioner; fann Ridderskapat och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redaa blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till handlingarne. Ut Supra, S. D. Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets den 18 sist!.
I)et säger sig sjellt, att dessa redovisnings-ätgärder jemväl sbola ätköljas ak bostnader, de der 6) sällan bomme att onödigtvis talla de omvndige till last. ^kven sbulle det utsatts vitet, svnnerligast blaild allmogen, föranleda liera stal, bvilba tor det mesta vore till sina tönder sk ingen nvtta för de omyndige, men deremot at stor olägenliet för förmy ndaren, dessutom bör ibägbonimas, att de fleste Romstolar snart nog iebe möjligen sbulle medbinna den dem uppdrsgne befattning med ifrågavarande redovisningsbandlingar, oell tara vore således för bandell, att det vigtigaste af den äsvltade eoutrollen ginge förloradt. blrinras bör skven, att ytterligare bostnader sbulle drabba den omyndige för de tlere protoeolls-utdrag oell beslut, som nödvändigt bomme att krän Romstolsrne utkärdas, oell desse bostnader sbulle obestridligen i de liesta kall onödigtvis ega ruin. Nig s^nes således, som borde en förändring ak 23 Oap. 1 oell 2 W. /brida-kalben 6) sträeba sig längre, än att desse bringas till öfverensstämmelse med de stadgande», som lörelinnas i 10 oeb 11 W i 15 Oap. .brfda-kalbei» al' förslaget till Allmän Rivil-Img. Ret är nog, dä Rågen ät omyndiges bländer förvarar rättigbeten att, nar de sä nödigt tinna, affordra Rörmvinlaren redovisning, oelr man svnes bunns antaga, att dessa bländer ej mera bädsnekter än bittills sbola undelläta bos Romaren anmäla de vädor, som bunna bota de omvndige, i följd af förmyndarens iräbade obestånd. I allt fall eger den omvndige sitt förnämligaste sb)dd i Ra gens köresbrilt om den ftirmonsrätt, I, varm ed bans egendom bör utur lörmvndarens bo utgä.
När den Skånska, Halländska eller Blekingska smyghandlaren gjort sin reqvisition i köpmansvaror af alla slag, dels förbudna, dels belagda med hög tull, dels med låg, så inpraktiserar han alltsammans på en gång i oloflig väg, tänkande att när lian står risken för det ena, så kan lian ock stå risken för det andra. Det är på detta sätt och af denna orsak, som man utaf beslagen funnit, att i de södra provins erne, varor till ooh med blifvit tullför - Den i3 Februarii e. m. snillade, som endast dragit två procents tull; som stora Stockholmska handelshus, hvilka directe importera sina varor, kunnat finna större uträkning att förskrifva specerier från Jönköping, än ifrån productionsorten; som Brasilianskt kaffe, kommit från Ystad och Malmö, kunnat i Hufvudstaden undersäljas det ifrån Rio Janeiro i den handlandes egna fartyg ankomna, och sorn ändteligen det är svårt om ej omöjligt, att i sjelfva Stockholm partivis till förtullningspris kunna sälja sådana artiklar, som cambrick m. m. Jag erkänner ej, att denna målning är på ringaste vis öfverdrifven; tvärtom, om Ridderskapets och Adelns tid tillät det, skulle jag ännu med en mängd lika notoriska och obestridliga detaljer kunna ytterligare bestyrka den. Men med stöd deraf frågar jag ©ek, då det nyssbeskrifna förhållandet positift är i tilltagande och ej i aftagande, otn någon kan tro eller föreställa sig, att ej de tullförsnillade eller lurendrägade varuqvantiteterna ökats de sista åren i stället att minskas, i trots af det ökade antalet af beslag? Och likaså frågar jag, om man på någon rimlig grund kan föreställa sig, att ej det onda skall tilltaga ännu mera, om hvad nu föreslås går igenom, eller att de återstående förbuden förbytas i tullafgifter, hvilket så betydligt skulle underlätta den ololliga införseln?
I sammanhang med denna motion, har Utskottet lill pröfning föreliaft en af åtskillige tjenstemän utaf 3:dje tjenstegraden inom Banko-Verket till Utskottet ingifven skrift, hvaruti de, på anförde skäl anhållit: alt samtlige tjenstemännen inom berörde ijenstegrad måtte erhålla en förhöjning å deras innehafvande lön med ioo R:dr; att de i cassaafdelningen tjenstgörande 2:ne bokhållare må derutöfver för deras trägnare tjenstgöring hugnas med 100 R:drs arfvode; samt att de i Banko-reglementet åt 3:dje gradens tjenstemän bestämde 10 serskildte arfvoden för trägnare göromål, äfven framdeles måtte få utgå. Banko-Fullmägtige, hvilkas utlåtande blifvit infordradt öfver den del af ifrågavarande motion, som afser förhöjning i lönen å Baukens tjenstemän inom 3:dje tjenstegraden, hafva med anledning deraf uti memorial af den 6 näsllidne Februari, i öfverensstämmelse med Under-Styrelsens i ämnet afgif11a yttrande, anfört, att ehuru det vore obestridligt, att göromålen vid åtskilige tjenster inom nämnde tjenstegrad voro af beskaffenhet, att de icke ovillkorligen behöfde förrättas på de vanliga arbetstimmarne, utan kunde på andra tider af dygnet besörjas, samt att, i följd deraf, innehafvarne af dessa 'tjenster kunde vara i tillfälle att, genom tjenstgöring utom Verket, förvärfva det tillskott i inkomster, som för deras bergning vore behöfligt, torde det likväl, å andra sidan, lika litet kunna förnekas, att sysslorne inom ifrågavarande tjenstegrad äro, i afseende å göromålens mängd, fullt ut lika trägna och många af dem vida 'besvärligare, än i allmänhet motsvarande tjenster Banko-Utskottets Utlåtande, N.-o 58. 3 inom statens verk, vid hvilka dock lönen är bestämd lill 800
Här var lif, men intet hopp, och där ...» Hon strök med handen öfver pannan. Om hon bara kunde gråta, men det låg som en tung sten kring hennes hjerta — som ett isband ... När hon gick genom hvardagsrummet, märkte hon att farbror Magnus satt i soffan. Hon räckte honom tyst handen och ville fortsätta: — Hur är det, Tora? — Med pappa, det är detsamma. — Nej, med barnet? — Det är visst mycket farligt. — Nej, för all del, Tora. Jag har mycket godt hopp. — Har doktorn sagt något? — Nej, han var gången, när jag kom, men jag tittade i går i tabellerna, År 1887 tillfrisknade 8,465 af 9,698 insjuknade skarlakansfeberpatienter. Jag trodde det skulle ställa sig sämre. Sätt dig ett ögonblick och hvila, du ser så medtagen ut. — Nej, jag kan inte farbror, jag har ingen ro. Låt mig gå! En vecka senare anträdde de återresan till hemmet. Fadren följde med, men barnet hade de måst lämna. BÖRJA PÅ NYTT. Hon hade följt honom ut i tamburen och stod bredvid honom, då han tog på sig ytterrocken. — Här har du tändstickor, Harry, sade hon. — Tack min älskling, men jag bryr mig inte om att tända, förr än jag kommer ner i trappan; det är inte riktigt bra, att det luktar cigarr i en dams våning. — När jag inte frågar efter det! Tror du inte jag har fått vänja mig vid cigarrök? Gerhard rökte jämt. Hon strök en sticka och höll den upp framför honom. — Fresterska! sade han, i det han såg på henne med en öm blick, fattade handen och höll den i sin tills stickan brunnit mycket långt ner; så släckte han den genom att kyssa hennes hand. Hon rodnade. — Nu brände du dig, sade hon. Var inte barnslig utan tänd! Han gjorde det, drog ett par bloss för att få eld i cigarren, i det han vände sig bort för att röken inte skulle genera henne. — Hvad skall du taga dig till i eftermiddag? frågade han och tillade, utan att vänta på svar: — Vet du jag bryr mig inte om den där sexan, utan kommer och hämtar dig, sedan jag slutat min recension.
S. D. LTppå derom af Herr Hjerta, Gust. gjord Hemställan, beslöt Ridderskapet och Adeln, att de, af visse Committerade, uppgifne förslag till en förändrad Organisation af åtskillige Rikets Styrelseverk , m. m. borde genom särskildta Utskottets föranstaltande, till trycket befordras, samt StatsUtskottet anmodas, att till Trycknings-kostnadens bestridande utse nödige Medel} uti hvilket beslut de öfrige RiksStånden skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena. den 25 Mardi 1823. Frän Högloft. Ridderskapet ocb Adeln. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls ConstitutionsUtskottets den ig dennes afgifne och den 2i derpåföljde på bordet lagde Menlo - ÖO Prof. Utdr. d. 25 Mars 1823. rial N:o 4, rörande sättet, att inom ConstitutionsUtskottet verkställa läsningen af StatsRådets Protocoll. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets d. 13 sisth Febr. afgifne och d. 17 i samma månad, e. m. på bordet lagde Utlåtande, angående de fleste LandsCamererares underdåniga ansökning om tillökning i Expenser och Skrifvare;.önj fann Ridderskapet och Adeln för godt, att enär berörde utlåtande redan blifvit af de öfrige trenne resp. RiksStånden gilladt, äfven för sin del dervid låta bero. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUt* skottets d. 6 dennes afgifne och d. 19 derpå följde e. m. på Bordet lagde Utlåtande, N:o 35, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition rörande Löneförhöjning för BataillonsLäkare, efter 8 års tjenstgöring, blef samma utlåtande , i anledning af dervid gjorde anmärkningar, till StatsUtskottet återremitteradt. S. D.
Jag anhåller att detta anförande må få åtfölja Kongl. Majts nådiga Proposition till StatsUtskottet samt att de öfrige Respective RiksStånden deraf ina erhålla del. 1 N:0 4. Friherre Mannerheim, Lars Anguji; Enär alltsedan Pleni-dagen den 18 Februarii då anmärkningar gjordes emot mina Embetsberättelser och min förvaltning af Embetet, ingen protocolls justering förr än nu ägt rum, och jag derigenom saknat lämpligt tillfälle att öfver dessa anmärkningar förr mig yttra; anhåller jag att Ridderskapet och Adeln ynnestfullt lemnar ett ögonblicks upp - Deri i5 Martil, 745 märksamhet till hvad jag i anledning af dem nu ämnar anföra* I främsta rummet sätter jag de väckta fiågor, huruvida, (att nyttja Författarens egna ord), sådana förklaringar och tillämpningar af Ti yckfrihetslagen, af administrationen, i oafhängighet med Riksens Ständer gjordes, så att hvad Riksens Ständer stadgadt till skyddande för publiciteten i någon mån derigenom kunde eluderas» På eine sätt kan Justitieombudsmannen egenteligen komina i tillfälle att om så beskaffade ämnen vinna kännedom, nemligen genom klagomål från Författare och utgifvare, eller genom någon till efterlefnad kungjord offentelig handling. Intetdera har ägt rum. Allmänhetens gissningar kunna ej, i hvad fall som helst, ligga till grund för JustitiaeOmbuds* mans åtgärder. Om med publicitetens händelser och öden menas indragning af Dagblad, eller förbud för någon person att sådane utgifva, äro dylika åtgärder allmänt kände, och äga deras grund i TryckfrihetsLagens uttryckelig» Stadganden, till hvilka Ridderskapet och Al deln vid 1812 års Riksdag sjelf medverkat. Om det skick hvaruti sig befinner utarbeJ tandet af Förslag till en ny Civiloch Criminal Lag, har Kongl. Majit underrättat Riksens Ständer i dess nådiga Berättelse, om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan sista Riksdag; f?en T 3 Martil, (se i6:de sidan;) jag har trott att ett upprepande af detsamma vore öfverflödigt.
RB &amp; terstod endast tre pnnkter 1); progra~net: n.lifiirandet oiii x. de krinliga gy~nnasternas n p p g i f t ~, godt ocli tiinkviirdt till sit t innelibll, behaglig t framfiirdt af frn EbLu .Her.rtnen, och: .Om n-p Iduns, spirit.uelt, lifligt, tillsatt ined cn fin krycld; ~ af liumor, R111- iindait till form och idenlistiskt till: ~ d i i g $ n ~, lucd en fiirg ~Bclnil eudast r51. fiarnstiieade fiireliiserskn friikcn Ellerj Key vet utt fijrliius sitt iimne. Till sist liimnade fil. kaud. E. Svemh en sakrik iifrerblick af de siste Rrenv landvinningar inom lagstiftningen, fiir sb ridt det risr, den svenska Brinnans riittslign stiilliiinp, 11vnrefter en kortwe disk~zsuion ridtog, wider hvilken friilrctz Lla 3 I t ~ lander frQn Finland liimnade nRgra npl) lpilingui. Hzrmed var konferensprograniet genoingfinget och ordfiirando knnde nu, seende tillbnlza pH allt (let goiia soiu under iniitesdagarne presterats, af fdlaste hjBrta hemliirn sf v5il giistclr soin lanilsmiin, si7 vB1 foredragande soin Rh6rare, ett, rurnit. tack fiir gtdt samal.hc !t.e och sympatiskt forstiende.
Alla Regerings-ärender, med undantag af de Ministeriella och CommandoMål, skola, enligt 7 §. i RegeringsFormen, Konungen uti StatsRådet föredragas och af Konungen der afgöras. När således ett Ärende, som icke är CommandoMål, blir på det för CommandoMål i RegeringsFormens i5 §. stadgade sätt, det vill säga, utom StatsRådet, Konungen föredraget och af Konungen afgjordt, är RegeringsFormens tydliga föreskrift onekligen öfverträdd, och den Embetsman, som med CommandoMålens föredragning ägt befattning, men underlåtit göra föreställningar emot denna öfverträdelse, eller dera vållat och Den 2 Martti. 307 befrämjat, genom uppsålligt fördöljande af någon upplysning, bör icke undgå att, på sätt 106 §. föreskrifver, af ConstitutionsUtskottet under tilltal af Justitieombudsmannen, inför RiksRätten, ställas. Herr GripensvärdFredriCj anförde skrifteligen: Ehuru svårt det varit mig att under uppläsandet af Iiögloflige ConslitutionsUlskoltets Betänkande, rörande den af Friherre Anckarsvärd afgifne Anmärkning mot Konungens Föredragande i Commandomål, i sitt fullkomliga sammanhang omfatta, tror jag mig dock hafva deraf inhämtat tillräckeligt, för att dervid våga några Anmärkningar. Öfvertygad, att ej Friherre Björnstjerna kunnat hafva den afsigten, som det nu deducerade Målet lemnar anledning förmoda, vid utgifvandet af den anmärkte Ordern, skulle jag gerna sett dess frikallande för ansvar, med vilkor att det ej rubbat antagne grunder för Disciplinen inom MilitaireStåndet, hvartill onekeligen hörer Ordres bestämdhet, likasom det fordras af den lydande, Ordres noggranna fullgörande: Jag kan således ej medgifva den slutsats, att för det en Ordres innehåller en indirecte och alltid otjenlig varning mot samma Ordres verkställande, den skulle fritaga den befallande vid Orderns verkställande af subordinerande Befäl:
Museum törvarade samlingars oell bonstalsters ändamälsenliga uppställning oell ordnande, pä det stt ett National-Nuseum derekter smäningom ms bunna bildas, oell bvartill möjligen i sädant tidt, jemväl krivillige bidrag bunde päräbnas. 8edsn I^ongl. Naj:t, i anledning sk Ilibets 8tänders Lälunda kramställds begäran, anbetallt Ökver-Intendets bimbetet stt med underdånigt utlätande inbomma, ilar bemälde bimbete den 2^ 8i8tl. Augusti akgitvit det underdäniga betänbande oell toresg, som i aksbrikt sr vid denna Mldiga 8Ilrikvelse bikogadt. l)s Liongl Maj:t, som delar Ilibets 8tänders pä körenämnda sätt uttr^ebta ötvert^gelse om bebölligbeten sk ett l^ational-Nuseum, deruti de dvrllsrs verb st Ilitdliuggsreoell mälarebonsten, bvilba titlllörs Ilibet, men kor närvarande dels äro inrymds i tränga oell i klera akseenden mindre lämpligs lägenbeter, del8 äro spridda i klera trän livarsndrs sbiljda rum, oell dels, i satinad sk utrymme, ligga ibopstaplade oeb underliastade körsbingring oell körstöring, mä bunna pä ett Nationen värdigt sätt uppställas oell blikvs kör allmänbeten oell lconstidliare tillgängliga, nu till Ilibets 8tsnder ökverlemna det törslsg, som de kör ett sädsnt s^ktemäl begärt, lian ^ongl. Majit 6) underläta stt bär vid tillilia erinra: burulecles det liongl. llibliotbebet, som L-7.. N// /r.