Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag beder att helt och hållet Den 12 Februari f. m. 443 få sluta mig (ill Frih. Palmstjerna. Hvad Frih. Hamilton nu anfört, bevisar oriktigheten af det sätt, hvarpå ämnet blifvit behandladt. Gr. Anckarsvärd: Jag tager mig friheten förfråga mig om, till följe af Frih. Hamiltons begifvande, här icke blifver någon votering ? Hr Gr. o. Landtm, yttrade, det han, då nu Frih. Hamilton afstått från sin begäran om votering och flere af de ledamöter, som yrkat afslag, förklarat sig instämma i Frih. Tersmedens mening, ansåg sig böra derå framställa propos., och således finge hemställa om R. o. Ad. behagade besluta, att någon lind. skrifvelse uti ifrågavar. ämne icke bör aflätas, samt att Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s betänk. N:o 21 lägges till handlingarne. Denna propos. besvarades med starka ja, jemte åtskilliga nej, hvarjemte Gr. Anckarsvärd anmälte sig och yttrade: Jag förstår ej på hvad fot vi nu här kommit, ty efter mitt begrepp, skulle då votering i hufvudfrågan vara helt och hållet förfallen, till följe af Frih. Hamiltons yttrande att afstå från votering; men han har blott afstått från votering om kontrapropos. och ej om hufvudfrågan. I anledn. af detta Gr. Anckarsvärds yttrande, förklarade H r G r. o. Landtm, att frågan om votering rör:de bifall till Utsk:s betänk, ännu vore öppen, oaktadt Frih. Hamilton afstått från sin begäran derom, men att Hr Landtm, icke hört någon annan yrka votering. Sedan härefter Gr. Anckarsvärd begärt votering samt R. o. Ad., i öfverensstämmelse med Hr Landtnäs hemställan, funnit att ja-propos:n borde innefatta bifall till Utslcs betänk, och nej-propos:n borde innehålla Frih. Tersmedens förslag, justerades följande voterings propos.:
Under förmälan, hurusom handtverkare, hvilka, utan mästerskaps eller burskaps förvärfvande, erhållit tillstånd att såsom försörjningsmedel åstadkomma handtverkeriarbeten, genom underlåtenhet att till taxerings-kommiltéen uppgifva sin inkomst, nästan alltid undginge högre bevillning, än den uti 14 §. bestämda minimi-afgiften, har Herr Lundh hos Borgare-Ståndet yrkat, alt bemälde handtverkare, måtte åläggas, att till taxerings-kommitté i den stad, der ofvannämnde tillstånd vunnits, afgifva en dylik upp gift, som för andre näringsidkare i 02 §. stadgas. Utskottet har inhemtat, att iliågakomne handtverkare, hvilka mången gång af sin handtering hafva ej obetydliga inkomster, som borde komma till taxerings-kommittéens kännedom, på den grund alt de, såsom ensamme arbetare, ej egentligen innefattas under benämningen husbönder, icke ansetts kunna tillförbindas, alt lemna de i 62 §. omförmälda uppgifter. Till förekommande af all ovisshet härutinnan, får Utskottet föreslå ett sådant [stadgande, som uti 104 §. 1 mom. i förslaget blifvit intaget. §. 109. Till förekommande af misstydningar utaf denna §., hvilka, till följd af dess nuvarande uppställning, skola egt rum, har Utskottet åt samma §. gifvit den förenklade lydelse förslaget innehåller. §. 112.
— Dviddarebref af (58år ©eraftmer*Drdcn 46: — £ o m mende ur 6 bref af c3Bår ©roärsördens ©tora ^orS, \ — af °2Sår ‘tftordfijerne^ördenö ©tora JvorS, — af £Bår <28afa>Otdenö ©tora ^orS, — af ‘Söår ©wärdSörden, ) 23: 24. — af (2Bdr 9^ordfijerne#Drden, — af <2Bår <2Bafa.Drden, SKiddarebref af honung Cari. XIII:s Orden, Svtddarebref af 5Bår ©roärdSörden, lipp na bref för Riddare od) Sedantöter af (3Bår 9?ord* ^ fijerne#Orden, — af $8år ^Bafa^örden, ^ullmaftet, Conftitutorialer, f|>rotofollö*UtDrag m. m., Varigenom embeten, tjenjler, beftädningau odjj fpjjlor meD verflig lön vtD evila, militära, ecclefiaftifa famt anDra ©tater, af fjvaD namn De mara må, tin< fättaö oelj bortgifva^, böra för fe ö meD flämplaDt papper till 124 procent af lönen (DerunDer inbegripen canjli* gebufyr a 74 procent) famt 1 £H:Dr, motfvaranDe ftgill Étföljeö tjenflen af ertra orDtnarie infomfl eller fport# ler af beftänDtg egenjfap, få böra äfroen Dejja ingå uti löneberäfningen.
Med dylika skal afslogo lagutskotten vid 1867, 1872, 1873 och 1874 års rikadagar de motioner i denna riktning, soni da förelago, och eriiirade? a t t om, såsom ofta anmärkts, vår iiktenskapslagstiftning icke vore nog verksam att skydda liustrus ägendom mot förskingring genom missbruk af mannens målsinanskap, diiraf syntes kunna heiiitas ett ytterligare skii1 att bibehålla ett stadgande, livarigenom åtminstone förekommes, att den fastighet å landet, som 1iustri.n före äktenskapet ägt eller därefter arft, gåfves till spillo. » Samma %sikt gjorde sig afven gallande inom årets lagiitskott och kanirar gent emot hrr Eriksons och Giistafssoiis bakstrafvarmotioii, motion, livilken afslagits. : i: b: i: Den andra motionen som rör äkta makars agendomsförliållanden a r väckt af herr E. Wavrinsky ocli begär sådan ändring i nu gällanie lag, att gift person utan omvägar och svårigheter d lmnm bereda sin. familj fövmdneri af försickring af sitt. lif. Ett af de allra viktigaste villkoren för ett sainlialles välstånd och förmåga till gynnsam utveckling torde väl vara&gt;, - ' ~ t t r a r inotionaren - satt trygghet beredes samhällets niedlemniar i största möjliga utstrlckning mot oberäkneliga rnbbningar i deras ekonomiska existens. Äfven med iakttagande af den allra största omsorg och försiktighet ä r det i flere oiiiidvikliga fall icke möjligt för människan att afvanda den skada, son1 hotar henne eller hennes agendoin. Nyare tiden har beträdt en fullt rationell väg, då nian träffat anstalter för att bära de olyckor, som ej kunna undgås. För att göra lifsuppehallet oberoende af sjukdom, olycksfall, ålderdom och andra förödelser liar man inrattat försakringsanstalter. E t t slag af dessa, lifförs %kringsanstalter, afse bl.
Majit har likväl sedermera , uppå gjord underdånig anhållan och Kamrnar-Collegii tillstyrkan, under den 25 Augusti 1813 och d. 24 Augusti 1814 tillagt dessa Tjenstemän och Betjente ifrågavarande tillökning i deras löner utaf besparingarna å Hufvudtiteln , hvilken tillökning bestiger för Contoirets hela personal tili 1232 R:dr 8 sk, hvarutaf de för Casseuren belöpande 287 R:dr 24 sk. redan blifvit å Speci. ella Staten upptagna, så att nu endast är fråga om de återstående 944 R:dr 32 sk. Och får, i följd af hvad, såsom anfördt är, Riksens Ständer redan härutinnan tillgjort samt Kongl. Majit i 634 Den s 9 Maj. i Nåder fastställt, Utskottet föreslå, att nyssnäm-’ da summa 914 R:dr 32 sk. rnå upptagas å Stat såsom ett bestämdt anslag. 2:0 Löntillökning för Öfver-Post-Directeuren, enligt Kongl. Majus Nådiga Bref den 19 November 1812. Enligt Högstberörde Nådiga Bref har Kongl. Majit, på den grund, att Öfver-Post-DirecteursEmbetet alltid varit ansedt lika med Stats Secreterare-Embetet, men Ofver-Pöst Directeuren likväl icke fått tillgodonjuta den förhöjning i lönen, som Stats-Secreterare-Embetet i sednare tider blifvit anslagen, 1 såsom oek i anseende till vigten af Ofvér-Post Directeurs-Embetet, pröfvat skäligt i Nåder fastställa årliga lönen för ÖfverPost-Directeuren till 2000 R:dr. Och som 1333 R;dr 16 sk. förut finnas på Stat uppförde, så utgör alltså den nu i frågavarande tillökning 666 R:dr 32 sk.
Penningar: nuvarande beloppet 789.802: 11. Tillkommer: förhöjning, se Tab. Litt. Indelta Räntor upptagas, såsom nu, till 9,075: Indelt Spanmål: nuvarande anslaget 197,512: — iTillkommer: förhöjning, 31 kub.-fot 5 k:r å 2 R:dr; se Tab. Litt. 1) 63: — Oindelt' Spanmål: nuvarande anslaget bibehålies Seminarium lör bildande af lärarinnor Pedagogier och Folkskolor: Penningar: nuvarande beloppet 5,528: 3. Afgå och öfverfljllas till anslaget för Elementar-Läroverken; se Tab. Litt. Tillkommer: l:o ny anvisning, alt användas till löneförbättring vid • samt utvidgning af sådana pedagogier, uti hvilka undervisnin gen vunnit en högre grad af utveckling 35,000: — och 2:o från Elementar-Läroverkens anslag hit öfverflyttade; se Tab. Litt. Indella Räntor upptagas såsom uti 1858 års stat till 4,500: — j Indelt Spanmål likaledes 10,785: 60.j Oindelt Spanmål d:o 897: • Gymnastiska Central-lnslitutet Sundbets-Kollegium med Medicinal-Staten: Penningar: nuvarande beloppet 189,702: Tillkommer: ny anvisning, nemligen: Till löner, ä 1,500 R:dr, lör 20 nya Provincial-läkare-beställningar inom de orter, i riket, der sådana äro“ af behofvet mest påkallade . 30,000: — Till tjenslgöriugs-penningar åt Provincial-Läkare i de orter, der läkaren af praktik utom (jonsten kan påräkna allenast en högst obetydlig inkomst; för 3:ne Läkare ä 500 R:dr 1,500: — Till förhöjning i Djur-Läkarnes arfvoden; för 24 st. Indelt Spanmål såsom i 1858 års Riks-stat 3,908: Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet: Indelt, på förslag. Mått.
I anledn. häraf får jag nu vördsamt föreslå: 1:0 att de vid fångvården i Riket anställde tjenstemän måtte, i likhet med hvad genom K. Brefvet d. iSWov. 1836 redan är vordet tjenstemännen vid Tullverket i nåd. medgifvet, berättigas till pension: a) af hela ordinarie lönebeloppet, då de, i och för tjensten blifvit genom yttre våld eller andra olyckstillfälliglieter skadade till lemmar och helsa, samt dymedelst oförmögne till vidare tjenstgöring , samt då de, efter redlig och trogen tjenst i 3o år, hunnit öfver 6o års ålder; b) af i utaf lönebeloppet, då de antingen hunnit till 6o lefnadsår, men icke tjenat i 3o år, eller tjenat i 3o, men ej uppnått 6o år; c) af halfva lönebeloppet, då de före uppnådda 6o år tjenat i minst i5 år, eller vid en lägre ålder och efter kortare tjenstetid äro till tjenstgöring oförmögne,' men utmärkt sig genom skicklighet och pålitlighet; Den 4 Mars e. ra. 2:0 att ifrågnvar. tjenstemän mätte tillåtas att på enahanda sätt och under samma villkor, som andra civila tjenstemän, för sig sjelfva samt deras hustrur och barn blifva delägare uti Civilstatens pensions-inrättning. Om denna motions remitterande till vederb. Utsk. anhålles vördsamligen. Lades på bordet. Hr Cederschjöld, Piobert Theophron, uppläste vidare följande: Om det är en sanning, hvad man nu mera synes allmänt medgifva, att inga straff äro så ändamålsenliga att använda för militärståndets medlemmar, som ambitionsstraffen; så lärer det ej kunna bestridas, att prygelstraffet bör utur krigslagarna belt och hållet borttagas; ty att detta skulle kunna räknas till ambitionsstraffen, förmodar jag ingen vilja påstå. Då jag nu tager mig friheten att föreslå prygelslralfets afskaffande inom hela svenska arme'en, mötes jag troligtvis af den invändning, att detta mitt förslag icke utgör föremål för R.
I föv öfrigt funnit st I^s^ens Avunci följs, cle>8 std, vicl äterfsll i brottet» tövleisven slcsll 8trslfs8 8ä8om enicel 8tölci troije vegsn, elrvsci cist tili»vijsng8 vsvcle ölvev3ti^ev lÄtlvunivs clsier 8i!f> vevm^nt eliev ieice» ciel8 oelc stt, livscl elen tu55g<le eliev lovleclcle sn»^i, denne lcsn, sfven om lisn ej sv till wo^en slciev lcommsn, vsrds st;s-i ^ pä 8Stt i 5o Ospitel gf nsmncie Lsllc ss§z, »enom unclevisni» glcvifvelje '22 Wcr/'.'/.? §ecrr d d?/^ssrr/6?/, fV.'o 3. den 2Z nästlidne 8eptemher, i ändamål sk förtydligande, föreslagit, attén Xungörelse mä utfärdas, hvarigenom ofvannämnde §. till sin lydelse salunda ändras: "Ooekar nägon eller hjuder öfvermage till stjäla eller snatta inell sig; eller gör mannen det med hustrun; föräldrar ine cl sina harn; förmyndare rnecl lien omyndige; lörman mecl den, som star under hans lydno; imshonde eller matmoder mecl sitt tjenstefolk eller inhyseshjon; stände samma rätt, som den der andra gängen 8tulit. Varder han äter med sädan gerning funnen, straffes, säsom lör tredje resan 8töicl. Oen, som vsr loekad eller liuclen att stjäla eller snatta, anses pä sätt Oag formär.
Jag bestrider visserligen icke, att den arfsprincip , hvilken redan länge såsom rättvis varit gällande inom någre medborgareclasser, äfven bör kunna blifva det inom alla, att qvinnans rättigheter sorgfälligt böra vårdas inom hvarje väl bildadt samhälle, och att en jemnvigt i arfsfördelar emellan begge könen redan länge sträfvat att göra sig gällande. Jag medgifver, att den olika arfsrätten emellan könen qvarstår ibland omgifvelserne af en senare tids lagstiftning såsom en främling ; att de seder, det samhällsskick ibland hvilka han fordom uppstod, och med hvilka han var jemnårig, redan försvunnit ifrån jorden ; att han talar ett språk, hvilket, om det icke ännu saknat all betydelse, likväl af mängden är mindre lätt att uppfatta , och att omsider nienna arfslag, sorn fordom var god och 50115 10 Bil. lill Lagutskottets Betänkande N:o 68. må hända ännu i vissa afseenden kunde vara det , nu står med skuggsidan vänd åt våra ögon ; men jag kan å den andra sidan alldeles icke förbise, att 1784 års söndersplittrade arfssystem , om det ock af 1829 års Ständer förses med ännu flere nya Lagparagrafer än de föreslagne, likväl väntar alt bearbetas till hvad det genom de pamela , tid efter annan tillkomne och tillkommande Lagföräridringarne aldrig skall blifva — ett sammanhängande helt. Jag kan aldrig glömma att behofvet af en allmän Lagf år b ät t ring länge framstått och gjort sig gällande; att det blifvit uttaladt icke allenast i förra, utan äfven i nu varande Ständers — ja, i hela Nationens önskningar, och att desse måhända ogerna längre låta sig tillbakavisas. Jag skulle förebrå mig om, under en fruktlös väntan på det fullkomliga, jag med mina betänkligheter bidroge att sätta samhället i mistning af det möjligen förbättrade. Men jag fruktar det ej , då i stället för den föreslagne, måhända icke brådskande partiela Lagstiftningen , jag föreslår vidtagande af ändamålsenliga åtgärder för påskyndande af den förberedda allmänna LagRevisionen. ” LagUtsköttets Betänkande N:o 69. 11 Ankom till Exped.
Det stolta spanska ridderskapets El-Campeadores och Don Gonsalvos de Cordoba äro numantiner och västgoter i förening. De värdige ridderlige mohrerna ha säkert en god del i den spanska grandezzan. Tjurfäktarn är väl nästan oblandad numantinare. Hos den engelska och skotska blandbefolkningen, som leder sin härstamning från gaeler, anglosaxer, skandinaver och normander, återfinner man den skandinaviske höfdingen i vissa engelska och skotska adelstyper, hvilka dock helt naturligt äro modifierade alltäftersom de äro mer äller mindre bemängda med gaeliskt, franskt (genom normanderna) äller anglosaxiskt blod. Dit höra alla dessa Douglaser, Bothwells, Percys och i sednare tider Nelsons och Byrons, som lefvat ett värkligt lif i den engelska och skotska historien äller ett diktadt i den engelska och skotska sagan, sången och romanen. Det gaeliska draget torde hos vissa af Englands och Skottlands skalder återfinnas i en viss art af naturmystik, den Ossianska, hvilken väl är olik all annan naturmystik. Jag tror att man träffar den hos Edgar Allan Poe liksom hos Shelley och kanske äfven hos andra — jag är för litet litteraturkännare att nämna flera. Puck och Titania hos Shakespeare äro, om de hafva inneboende något af den Ossianska naturmystiken, så genomgjutna af anglosaxisk lifsfyllighet, att i dem det gaeliska elementet är svårare att upptäcka. Ariel i “Stormen“, hvilken jag trodde mig minnas som ett luftigt elementarandeliknande väsen, befanns vid närmare äfterseende vara rätt klumpigt materiel — möjligen har han blifvit det mer i den svenska öfversättningen än i sin ursprungliga engelska gestalt? Den engelska och skotska humorn hos Shakespeare, Scott och Burns är säkert rätt mycket germanisk, d. v. s. anglosaxisk äller skandinavisk.
7 Till dispositioner af förra slaget hörer: a) Öfverflyttning till R:g:sContoiret af Actier uti Götha Canal till ett tecknadt Capital-beiopp af 35,000 R:dr, hvarå T%:delar, vid aflefvereringen år 1824 från K. StatsContoiret, voro inbetalte, hvilka Actier tillhört Högstsalig H. M:t EnkeDrottningen Hedvig Elisabeth Charlotta. b) Från Directionen för NummerLotteri Inrättningen, år 1824, afleranade nämnde Inrättnings samlade behållning, bestående uti: 1:0 Contante medel v R:dr 120,272:9. 11. 2:0 R:g:sContorets Obligationer med 5 procents Ränte-Ca pital Dito med 6 proc:ts ränta • 65,620: Härå beräknade inter cssen till 1823 års slut 2,424:44. ir. gg0^; /^_ , 3:0 Fordran hos HamnbyggnadsDirec tionen i Helsingborg 14,990: 4:o Fordran hos StrömrensningsDirec tionen i Finland 13,700: Ofvanberörde Contante medel hafva sammansmält med Contoirets öfrige penninge-tillgångar. — Obligationerne befinnas vara afförde på de Räkningar, der de varit upptagne. Beträffande M:ts derom gjorda och af R. St:r nu nyligen bifallne Nådiga framställning, uti innevarande års Räkenskaper att afskrifvasOch hvad angår Fordringen hos StrömrensningsDirectionen i Finland, så har Utskottet härvid inhemtat, att, sedan till svar å Hrr Fullmäktiges till NummerLotteriDirectionen aflåtne Skrifvelse, angående upplysning om de, i afseende på fordringens indrifning, vidtogne åtgärder, Directionen meddelt, att, uppå Nådig Befallning, Fordrings-beloppet blifvit a:ne gånger hos K.
Instämmande i dessa anmärkningar, hade Rikets Ständer likväl, på det ett förändradt stadgande i den sålunda antydda syftning ej måtte medföra en allt för läng tidsutdrägt med skiftesförrättningens företagande, ansett Kongl. Maj:ts Befallningshafvande böra bemyndigas att, i händelse tvist vare sig om beräkning af pluraliteten utaf delegarne inom skifteslaget, eller ock af annan orsak, uppstår, meddela förordnande åt den af de föreslagne landtmätarne, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande tinner lämpligast; hvadan Rikets Ständer i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t. täcktes genom utfärdad författning i nåder föreskrifva, alt 1 § af 2 kap. uti Kongl. Stadgan om skiftesverket i riket skulle erhålla följande förändrade lydelse: ”Ansökning 0111 förordnande för landtmätare till förrättande af laga skifte 8 Sammans. Stats-, Lagsamt Allm. Hes v.- och Ekon.-Utsk. Bet. ,'W 2.9. skall inlcmnas till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, och bilägges dervid en förteckning på hemmanen i skifteslaget, deras natur och egare, samt de sednares vistelseort. Hafva samtlige uti förteckningen upptagne delegare i skifteslaget underskrifvit ansökningen, utlärde Kongl. Majda Befallningshafvande genast det begärda förordnandet för den föreslagne landtmätaren, så vida han, enligt hvad särskildt är iöreskrifvet, eger landtmäterigöroinål pä eget ansvar förrätta och annat laga hinder ej möter. Finnes äter ansökningen ej vara af alla undertecknad, bör Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, med föreläggande af viss kort tid och vid äfventyr af forida • ringsrättighetens förlust, infordra vederbörandes yttrande i afseende på den förrättningsman de önska, saint, efter förklaringstidens slut, utfärda förordnande för den behörige landtmätare, som erhållit de flesta rösterna, beräknade efter hemmantal eller annan deremot svarande grund, som för röstberäkning i orten är gällande.
Utsk., som nyss förut yttrat, att det icke anser "fördelaktigt för statsverket" att "indraga "af det värfvade cavallen, som nu underhålles,” har likväl, genom minskningen af hästantalet, gjort en för tjenstbarheten menlig indragning, i rak strid så väl mot detta yttrande, som mot Utsk:s åsigt, att "om det äfven antages, att det ”värfvade cavalleriet i fredstid är kostsammare än det in - Den 7 Maj f. in. 309 ”delta, är skilnaden likväl icke sä stor, att densamma ju ic”ke fullt motsvaras af den kostnad, som komme att uppstå ”icke blott för statsverket, utan äfven för de rustande, derigenom att indelt trupp användes för den tjenstgöring, som "nu af den värfvade bestrides;” yttranden, som bort gifva anleda, till den förmodan, att det värfvade cavalleriet borde bibehållas vid nuvar. möjlighet att bestrida denna tjenstgöring. Kronprinsens Husar-re gemente. Samma anmärkn., som blifvit gjord emot reductionen af hästanlalet vid Gardet till häst, gäller äfven här, med undantag af hvad som rör reg:tets taktiska organisation. Det af K. M. äskade lönefyllnads-anslaget har Utsk. icke funnit skäl tillstyrka; ehuruväl, såsom K. M:s nåd. propos. utvisar, Rikets sednast församlade Ständer låtit komma statsverket till godo den, vid för regrtet uppgjord lönereglering, uppkomna besparing å regrtets förra reinonteringsoch fouragerings-anslag. Genom delta förfarande har reg:tet kommit att, utan anledn. af för stora bidrag från Statens sida, gå i mistning af hvad det förut innehaft, derigenom att R. St. begagnat hvad som vid regler:n kunnat under en benämning besparas, utan att lemna den ersättning derföre, som å andra sidan var beräknad.
Konungen allena redo skyldig; då jag emottog denna befattning, visste jag alltför väl, att både förtjent och oförtjent klander skulle åtfölja densamma; jag har sett denna befattning uppfyllas af Män, med hvilka jag alldrig kan mäta mig, som jag ej kan upphinna, om jag blef aldrig så gammal, om jag lefde i iooo år; jag har sett dessa Män vara utsatta för tadel, således har jag aldrig4trott, att det skulle uteblifva för mig, men jag har gjort mig till föresatts, att aldrig ingå i något svaromål. Aldraminst anser jag mig tillständigt, att på detta rum ingå i ett dylikt svaromål. Jag vet, med hvad vapen och hvad känslor jag bör möta personliga anfall, och jag skall så väl inom, som utom, Riddarhuset svara, såsom en Riddersman ägnar och anstår. Friherre Boije, Fredrik: I anledning af Grefve Pukes yttrande, att han ej rätt förstått meningen af min Motion, får jag endast anmärka, att då han med mig delat lika tankar, såsom Herr Grefven nyss förklarat, måtte Herr Grefven väl hafva förstått mig. Hvad angår, att Kongl. Maj:t skulle döma om de personers qvalification, som vilja anlägga Theatrar, hemställer jag, huru sådant skulle vara möjligt. En Boktryckare missbrukar sina stilar, men dock Dan 3o Junii e. m. likväl får hvem, eom vill, blifva Boktryckare. — Herr Grefven har sagt, att friheten på Theatern skulle urarta till pasqvil1 er; Aristophanes i Athen, Moliére och Hollberg, hvässte alla sina pennor emot sin tids löjligheter, men intet ondt uppkom deraf; och kanske bör det anses såsom nödvändigt. För all öfverdrift äga vi polis. Då Grefve Puke således önskar enskildta Theatrars etablerande, förenar jag mig med honom i anhållan om återremiss.
Allmänt behof: förslag lill ändring i Kongl. Förordningen den 20 Nov. 1845 om jords eller lägenhets afstående för sådant. VI. 644. VIII. R. 4. X. B. 15, 244. XI. A. 5. E. 122. Almquist, L. Th., Häradshöfding, Revisions-Sekreterare, angående dess förordnande att vara Rikets Ständers Justilie-Ombudsmans Suppleant. Se Jnstitie-Ombndsmans Suppleant. Alströmer, Friherre Carl Jonas Oscar, yttranden. II. 224. III. 30, 465, 472. Alun-tionden, angående uphörande. Se Stats-Utskotlets Utlåtande N:o 64. Bil. Litt. D. V. B. 258, 326. A. 414. E. 11. — angående den från Andrarum utgående. Se Siats-Utskottets Utlåtande N:o 298. — om dess beräkning bland statsverkets ordinarie inkomster. Se Stats-Utskollets Utlåtande N:o 64, 9:de punkten. V. 483. Aminoff, Johan Fredrik, yttranden. Amiralitets-Församlingen i Carlskrona, angående löneförbättring åt presterskapet vid. Se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 70. Amiralitets-krigsmans-kassan, anmärkning vid dess räkenskaper. Se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 201. — angående ersättning för dess förlorade inkomster. Se Stats-Utskottets Utlåtanden N:ris 277 och 324. Amorterings-bidraget, Ackords-, för Landshöfdingetjensten i Kalmar Län. I. 49. R. 127. III. B. 216. A. 388. IV. E. 170. Amorterings-lån, angående beviljande af ett sådant för lomlregleringen i staden Örebro m. m. VIII. 82. R. lil. B. 254, 296. A. 324. IX. E. 3. Anbud, Ackords.- Se Eftergift.