Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vi hafva millioner besparade i Riksgälds-konloret; vi hafva bankovinsten; vi hafva å bane en ny bränvinslagstiftning, hvars tendens att mångdubbla bränvins-bevillningen icke kan annat än vinna framgång; vi hafva slutligen på Rikets Ständers bord ett förslag till tulltaxa, som, antaget, skall frånvinna lurendrejeriet åtminstone bundradetusenlals Riksdaler årligen, samt, utom allt tvifvel, på den enda artikeln bomullsväfnader inbringa en tillökning, fullt motsvarande den summa, hvilken nu orättvist uttaxeras af vår svagt lönla och ändå, jag säger det med uppriktigaste öfvertygelse, utmärkt redliga och aktningsvärda embetsmannakorps. Utan fara för öfverdrift vågar jag påstå, alt intet land för närvarande befinner sig i lyckligare financielt tillstånd, än vårt; och ändå vill man anse sig förhindrad alt utöfva rättvisa mot en stor och af landets tacksamhet förtjent medborgareklass, emedan rättvisan skulle kosta omkring 140,000 R:dr. Skulle åter de politiska förhållandena i Europa äfven hos oss påkalla utomordentliga uppoffringar (de hittills för neutralitetens upprätthållande anslagna medel kräfva det icke), så är det ju påtagligt, att så väl embetsmanna-korpsen, som alla andra medborgare, måste vidkännas en proportionerlig tillökning i bördor, och sannerligen är embetsmanna-korpsen så patriotisk, att den visst icke skall stå tillbaka i uppoffringar för fäderneslandets väl. Jag vågar således vara förvissad, att Rikets Ständer icke blott i principen erkänna, utan ock i tillämpningen utöfva den rättvisa och billighet vid beskattning af cmbets och tjenstemäns löner, som jag i min motion föreslagit.» Bih. lill B. St. Hagman: »Min motion om förändring i 88, 89, 92 & 119 §§. af nu gällande Bevillnings-stadga, så att Taxerings-kommiltéernes i städerna sammansättning m. m. måtte blifva lika med hvad den var före sista riksdag, har af Utskottet blifvit afslagen.
Det hade således varit mera enligt med ordningen, att Constitutions-Utskottet icke i förväg tagit sig någon rättighet att pröfva Särskildta Utskottets Förslag, utan låtit det bero af Ständernes afgörande, och endast uppgifvit de Grundlags-förändringar, som, i följd af ett Riksens Ständers bifall till Särskildta Utskottets Betänkande, blifvit nödvändige. Den 3 December e. m. Herr Danckwardt, Magnus Georg: Allmänna Beredningen inrättades är 1789 > då Rådet upphäfdes. Egentliga meningen dermed var, art den skalle handlägga alla de administrativa Besvärs-målen, hvilka efter våra Styrel se författningar utgöra ett betydligt antal, men äro i allmänhet af föga vigt, och Konungen skulle derigenom undgå, att, såsom i allmänhet förut skett, taga någon närmare kännedom om dessa mål. Detta förhållande fortfor ända till år 1809, under hvilken tid Konungen sällan närmare befattade sig med samma mål. Protocollcrne deröfver upplästes end?st kort för Honom, och under hans bortovaro afgjordes de alltid af den Kongl. Regeringen. Vid Regementsförändringen år 1809 blef Allmänna Beredningen, oaktadt en stadigvarande Conseil inrättades, likväl bibehållen; men man fann snart, att med den i Grundlagen stadgade ansvarsskyldighet för de Föredragande, äfvensom för Stats-Rädets Ledamöter, i alla mål som i Stats-Rådet förekommo, äfven dessa mål måste i detailie der föredragas och undergå enahanda noga granskning, som de öfriga. Detta har gjort Allmänna Beredningen dess mer och mer öfverflödig , samt endast ledande till omgång, tidsspillan och besvär för de Föredragande, hvilka derigenom 2:ne gånger måste redogöra för målens sammanhang, utan att desse derigenom kunna sägas vid 3fgörandet på något sätt vinna.
För min del kan jag ej finna annat, än att, då Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, huru svaren på den framställda propositionen blifvit uppfattade, och Herr Lefren anmälte sin reservation, men Herr Cederschjöld genast begärde ordet, för att yrka en förändring i den framställda propositionen, hvilket förslag af mig jemte flere talare blef upptaget, så att discussionen deröfver hela tiden fortgått, Herr Grefven och LandtMarskalken handlat ganska öppet med Ståndet, enär han nu inedgifvit Herr Cederschjöld rättighet att få saken afgjord genom votering. Jag erkänner visserligen, att äfven jag ansett beslut i ämnet redan vara fattadt, men då en Ledamot begärt votering, ser jag ej, att sådant kan vägras, och anhåller, att vi ju förr desto häldre må skrida till voteringen, Friherre Boye: Sedan jag af RiddarhusSecreteraren enskilt fått den upplysning, D e ii 4 December e. m. 187 att på enahanda salt vid föregående tillfällen tillgått, är jag fullkomligt tillfredsställd med den förklaring Herr Grefven och LandtMarskalken afgifvit. Det återstår mig endast alt afbörda mig, hvad Herr Hjerta behagat påbörda mig, med den förklaringen, att om jag ett ögonblick tvekade, huruvida Herr Grefvens och LandtMarskalkens förfarande var aldeles riktigt, har jag likväl aldrig satt i fråga, att den man, hvars ädla och öppna handlingssätt vi alltid vördat, icke äfven vid detta tillfälle handlade med samma öppenhet. Undertecknad Riddarhus-Secr eter are:
ifrån hvilka något Riks»Stånds mening blifvit undanskjuten, fastän de tre öfriga Riks-Stånden icke förenat »sig i sammanstämmande beslut.» Sedan Talmannen härefter vägrat proposition på bifall till de punkter uti det föredragna Memorialet, mot hvilka anmärkning blifvit gjord, förklarat öfverläggningen hvilande och hänvisat frågan till Konstitutions-Utskottet, föredrogs Stats-Utskottets Memorial JV2 182, dervid, efter det Talmannen anfört att samma förhållande dermed inträffade, som vid anmärkte punkter uti det näst förut föredragna Memorialet, hvadan han af enahanda skäl nödgades äfven förklara öfverläggningen om detta Memorial hvilande, jemväl denna fråga blef till Konstitutions-Utskottet hänskjuten. Vid fullgörandet af det Konstitutions-Utskottet sålunda lemnade uppdrag, har Utskottet funnit sig först böra undersöka, huruvida de ärenden, vid hvikas föredragning proposition å bifall blifvit vägrad, vore sådane, att Talmannen vid deras föredragning egde befogenhet att ingå i undersökning och pröfning af deras innehålls större eller mindre öfverensstämmelse med Grundlagarne. Utskottet har dervid inhemtat, att då vid 1840 och 1841 årens riksdag Bonde-Ståndets Talman vägrat framställa proposition till antagande i dess helhet af ett Stats-Utskottets utlåtande, hvilket han förmenade innehålla en grundlagsvidrig hemställan, Konstitutions-Utskottet ogillat denna vägran och yttrat (MemorialetJV5 10) bland annat, följande: »Utskottet bör härvid först anmärka, att »Riksdags-Ordningens 45 §, som i allmänhet omtalar Landtmarskalks och Talmans rättighe»ter, deribland väl upptager den att göra, men icke den att vägra proposition.
det vill säga, inte alltför dyrbart. » Fru Elise satt en stund småleende, med ögonen fästa på sin sömnad. Därpå sade hon sakta, medan färgen på hennes kinder bléf allt djupare: » Jag har nog en önskan, men den är kanske dåraktig. Min sommarhatt är bra ful och blir nog svår att ändra för tredje gången, och jag såg just i middags en den allra mest förtjusande hatt i fönstret hos fröken Forsblad. Jag tänkte verkligen då: ack, den som hade råd att köpa den! » » Å r en sådan där pjäs mycket dyr? » frå- gade Tage eftersinnande. » Ja, den går nog till en åtta, tio kronor. » » Åtta, tio? » upprepade mannen lättad. » Den är din och du följer mig och köper den, då jag nu går på banken. » Onödigt att säga hvad nu följde. Alltnog, hatten köptes och befanns hänförande, stora, genombrutna brätten, höljda med rosor och den delikataste hvita crépe. » Den elegantaste hatten i staden, » sade modisten. Då de unga tu dagen därpå träffades vid middagen, frågade Tage, om hans kära hälft förvridit hufvudet på många ungherrar, ty hon var verkligen alltför söt i sin nya hatt. Men till sin förvåning fick han till svar endast ett tvunget småleende och orden: » Åh, jag tror just inte det. » Förvånad och nästan förskräckt öfver detta oväntade mottagande, frågade han ifrigt: » Hur är det, min älskling? Å r du ledsen? Eller sjuk? » Och i stället för att sätta sig till bords, drog han henne ned på sitt knä och blickade frågande in i hennes ögon, hvilka nu började fyllas med tårar. Hon undandrog sig hans forskning genom att gömma ansiktet vid håna bröst, där hon hviskade: » Bry dig inte därom. det är bara barnsligheter. » » Barnsligheter, » upprepade han och tryckte henne ännu närmare. » Det har således ändå händt n å g o t. jag kunde väl tro det, ty det är visst första gången jag sett dig gråta. Säg mig fort hvad det är. du kan väl fatta, huru orolig jag känner mig. » Hon gjorde sig sakta lös och steg upp, i det hon sade: » Jag försäkrar att det är rakt ingenting att tala om. bara dumheter.
Jag gör det eljest sällan då jag yttrat mig i någon fråga; men dä ingen öfverläggning i dessa ämnen skall införas uti prot. och man således icke kan se hvad en hvar sagt; så torde jag i stället fä i korthet anföra miua betänkligheter mot vissa beslut ang:de tulltaxan. Gr. Posse, Erik Arvidsson: Jag instämmer så mycket hellre i Frih. Palmsljernas förslag, som det vöre enligt min öfvertygelse ganska nyttigt, om ett dylikt förslag nästan efter hvarje plenum framställdes, emedan grundlagen icke tillåter något ovillkorligt uteslutande af discussionerua. Frih. Cederström, Jacob: Emot det beslut, som här blifvit tillstyrkt, har jag icke något annat att anmärka, än att då ledamöter, Frih. Hamilton och Hr von Hartmansdorff, gjort undanlag dervid, så mäste dessa undantag blifva iakttagne, emedan allt hvad sorn inora Ståndet yttras, skall till prot. fattas, så vida icke Ståndet enhälligt aunorlunda besluter, och då någon 318 Den 20 Januari. ledamot icke vill afträda ifrån att få sin eller annans tanka i prot. införd, så kan sådant icke förvägras. Jag tillstyrker således bifall till Frih. Palmstjernas förslag, med villkor, alt de undantag, som blifvit begärda, måtte iakttagas. Hr Gripenstedt, Joh. Au g.: De undantag ifrån ute slutande ur prot., som Hr von Hartmansdorff och Frih. Hamilton yrkat, ämnar jag ingalunda bestrida, men jag skulle tro, alt ett särskildt tillägg härom är öfverflödigt; ty så vidt jag fattat Frih. Palmstjernas propos., så innefattar den icke, att den allmänna föregående discussionen om principerna, utan blott att den speciella pröfningen af artiklarne skulle uteslutas. Icke eller lärer Ilr Lefrens reservation, eller den discussion, som derpå följde, kunna hänföras till denna speciella granskning, och jag tror således icke, att något behöfver härom särskildt stadgas. Har jag misstagit mig uti min uppfattning af frågan, så förfaller naturligtvis hvad jag nu tagit mig friheten yttra. Frih. Palmstjerna, Carl Otto:
Och hade, med anledning af hvad sålunda mot den norr om öfre Manilla belägna mark förekomme, Direktionen nu i underdånighet yttrat sig finna öfvervägande skäl vara för hand att, med frånträdande af sitt förra i ämnet framställda förslag, underdånigst hemställa, det måtte ifrågavarande nybyggnad få, i öfverensstämmelse med Professoren Havermans yttrade åsigt, uppföras å platån söder om öfre Manilla, hvarigenom ock samma byggnad skulle komma att få sitt läge inom det åt Institutet redan i nåder upplåtna område, samt erhålla en i sanitärt hänseende ganska fördelaktig belägenhet med utsigt öfver stora segelleden till hufvudstaden; varande jemväl, beträffande den tillökade vidd, som numera ansåges böra åt meranämnde nybyggnad gifvas för vinnande af erforderliga flere lokaler och större utrymme inom densamma, samt angående betäckandet af den härigenom uppkommande förhöjda kostnad utöfver den genom ofvan omförmäldta statsanslag påräkneliga tillgång, underdånigt-förslag af Direktionen framställdt, hvarjemte upprättade förslagsritningar till den ifrågakomna byggnaden i underdånighet öfverlemnades. Sedan Kongl. Maj:t behagat, genom nådig remiss härå af den 25 sistlidne Februari, anbefalla Dess Riksmarskalks-embete att, bfter vederbörandes hörande, sig i underdånighet utlåta i fråga om den för oftaberörde nybyggnad föreslagna plats å Kongl. Maj:ts Djurgård, samt bemäita Embete med Djurgårds-iutendentens infordrade yttrande och eget underdånigt utlåtande i ämnet den 31 påföljde Mars till Kongl. Maj:ts Eklesiastik-departement inkommit, hade handlingarne i målet blifvit, för detsammas handläggande i nyssberörde hänseende, från bemälte Departement öfverlemnade till Hofexpeditionen, vid hvars nu pågående underdåniga föredragning i denna del af ärendet inhemtades: a) Af
Jag nödgas således till Utskottens pröfning underställa ett utdrag utur PassevolanceRäkenskaperne för ett år, i tanka att klart och tydligt derigenom ådagalägga, att minsta delen af de ifrån PassevolanceCassan utgående utgifter eger gemenskap med Rustningsoch 4s Dtn 26 October f. rn. Roteringsbesväret, samt de dermed, frän dess första inrättning, förenade åligganden. Vid skärskådandet af PassevolanceCassans utgifter måste man aldrig lemna utur sigte, att Mötes-passevolancen träd t i stället för natura provianteringen vid Regementsoch Compagnie-möten ifrån Roten, som utgör det, med Rustningsoch Roteringsbesväret från första inrättningen förenade, åliggandet; och att alla derutöfver ifrån Cassan bestridde utgifter äro för Rustoch Rotehållsskyldigheten alldeles främmande föremål, i stället att, som Utskotten yttrar vara det för öfrige medborgareklasser inom samhället; då de större Öfningslägren, efter 1766' års Bref, borde hållas, så ofia StatsCassans tillgångar, som vill säga detsamma som samtelig» medborgareklassers bidrag, det medgåfva. PassevolanceCassans utgifter voro år 1824: Uppbörds-proeent 4,320* Löner och Arfvoden , . 25,ooo, Inqvartering 2,525. Aflöningar för Regemrter och Corpser 52,000, hvaribland 4°>70° R;dr redovisas såsom utbetalte till Hans Majit Konungens och H. K. H. Kronprinsens Staber, till Generalitetet i allmänhet, äfvensom till det högre och lägre Befälets aflöning under Lägret vid Ljungbyhed, Trouppens Tobaksskilling endast uti denna summa inbegripen. Den 26 October f. m. 45 Proviantering 86,000. Sjukhuskoslnnder 247* Skjutsoch Resekostnader 18,000. Sjukhus-kostnader . 3,45o. Sjukhusoch Bodhyror 627. Skatter och Onera ^89.
Deraf, funnit gobt forefFrrfmau a) att, innan fotfta utbetalningen af betta Statens nya bibrag,. får fTc, £anal#©irectionen, genom 2lctie*egarneS fammanfallanbe till allman SBolagS# flamma/. fFall ^ a fröa anjlaffat ecf) till be af £)fj utfebbe gmllinagtige i 9lils* gålbs*£ontoiret afleranat en bolagets forbinbelfe att, emot erfjållanbe af betta bibrag, uti ben af £>.| ftabgabe orbning,. och tillgabon/utanbe af be of# rige af £>f? forunnabe förmåner, bolaget, å befi ftba, meb all noggrannhet {Fall uppfylla be milfor, hmarunber ^Öi famma bibrag bemil/at; bertill jern# mål bor tilläggas bolagets mebgifmanbeA utan beg mibare håtmtbe, öf ben cfman förbehållna intecfntngSfåferheten; b) att, feban benna bolagets e forbinbelfe blifmit af Sjullmågtfgc i 9u!S# gålbS^ontoiret profmab, och gobfånb, bibraget, efter ben af €anal*©irec* tionen nu mebbelabe uppgift om årliga beljofmet för €anal*arbetetS oafbrut# na bofia gång, må från 3vifSgålb$*£ontoiret utlemnaS, enligt fbljanbe for# belning, nemligen: för år 1830.
C. E. Hallström, Professor Fries, Prosten, Doctor Anjou, Professoren, Doctor Reuterdahl. 4 Prot.-Utdrag, den 24 Jidit 1844- 2:o Stats-Utskottet : v. Talmannen, Biskop Hedrén, Pastor Primarius, Doctor Petterson, Contractsproslen, Doctor Björkman, Lectorn och Kyrkoherden Laurenius, Prosten Stenhammar, Contractsproslen Gumcelius, Professoren, Doctor Thomander, Prosten Berlin och Contra ctsprosten Hallbeck. 3:o Bevi/lnings-Utskottet: Biskopen, Doctor Bruhn, Prosten Berg, Kyrkoherden Bergvall, Professor Selander, Comminister Bergstrand, Contractsproslen Nibelius, Contractsproslen Arborelius, Contractsprosten Almqvist, Prosten Osterman, Contractsproslen Sandberg, Contractsprosten Schröder och Prosten Sidner. 4:o. Banco-Utskottet: Contracts-prosten Ödmann, Gontracts-prosten Liedzen, Contracts-prosten Helen, Domprosten, Doctor Hwasser, Lectorn och Prosten Ekstrand, Professorn Bolméer, Contracts-prosten Thudén, Prot-Utdrag, den 24 Julii l844- Contracts-prosten, Doctor Elfström och Prosten Lyth. 5:o. Lag-Utskottet:. Professor Knös, Lectorn och Kyrkoherden Wallman, Professorn, Doctor Bexel och Prosten Säve. 6:0. Allmänna Bes värsoch Ekonomi-Utskottet:
— N:o 196. angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Sjette Hufvud-Titel. XI. 179. — N:o 197. angående ytterligare anskaffande af lifbergningsbåtar med tillhörande apparater. XI. 116. — N.o 198. i fråga om medel för uppförande af en byggnad vid Straffängelset i Landskrona. XI. 116. — N:o 199. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition angående användandet af de å stats-anslaget för båtsmansbeklädnaden åren 1849—1851 uppkomna behållningar. XI. 116. — N:o 200. i fråga orri ändring i Kongl. Stadgan för liikets allmänna Elementar-läroverk den 14 Augusti 1856- XI. 116. — N:o 201. i fråga om postlöringens framtida skiljande från jordbruket och gästgifveri-skjutsen samt om lindring dessförinnan uti nämnde besvär. XI. 121 — N:o 202. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition angående postbevillningen. XI. 121. — N:o 203- i fråga om sättet för användande af de medel, som enligt Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers beslut, skola, till allmänna rörelsens underlättande, å utrikes ort upplånas. XI. 121. — N:o 204, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition angående anslag för geologiska undersökningar samt utgifvande af derpå grundade kartor. XI. 136. — N:o 205- i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition angående kostnaderne för anskaffande af måttoch vigt-likare samt modeller åt Generaloch Provins-Landtmäterikontoren. XI. 136. 62 — E — Expeditioner till Kongl. Majit, Rikets Ständers: — N:o 206. angående upplåtelse åt Calmar Domkyrka och stad af vissa Calmar f. d. fästning tillhörande lägenheter. XI. 136.
Föredraganden afCommandoÄrender för Armeen, i afseende på utfärdandet af en GeneralOrdres om Soldatbeklädnaden, 54o. — om Återremiss till ConstitutionsUtskottet af dess Memorial om en förändrad Redaction af 7 §. i Regeringsformen, 54i.— angående ConstitutionsUtskottets Memorial, rörande anmärkning emot Herr StatsMinistern för Utrikes Ärenderne, dito om tryckning af Hand lingarne i sistnämnde mål, dito. — angående StatsUtskottets anmärkning i afseende på Soldatbeklädnaden vid Westerbottens Regemente, 542. — om bifall till StatsUtskottets Betänkanden, angående 1:0 den under BergsCollegii disposition och förvaltning f. d. ställde Gassa, samt CommerceRådet Gallens ansökning, om anstånd med inbetalningen af ett från samma Cassa erhållit Lån; 2:0 införskrifvande afEngelsmannen Thomsson i och för försök af ett nytt Jernberedningssätt, och 3:o i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, om rättelse i Nådårsoch BesparingsFörfattningarne, 542, 543. 223 ProtocollsUtdrag, Ridderskapets och Adelns, om bifall till Statsoch BuncoUtskottens Betänkanden, rörande ej mindre GöthaCanalarbetets fortgång och befrämjande, som angår ett särskildt förskott till hvarjehanda nödvändiga utgifter under vintermånaderne, än ock medel och utvägar till Hjelmare Slussverks ombyggnad och vidmagthållande, 543. — om bifall till Statsoch BevillningsUtskottens Betänkande, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, om en stadgad afgift af hvarje Mantalsskrifven person till den Veneriska Smittans hämmande m. m., dito. om bifall till LagUtskottets Utlåtande, rörande föreslagne ändringar uti nu gällande stadganden om Förmyndares tillförordnande, dito. — örn gillande af Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens Betänkanden, angående 1:0 sammandrag af Författningar om jordägares rättigheter och skyldigheter, och 2:0 upphäfvande af 3 Art. i Kongl. Stadgan om Jagtoch Djurfång af den i3 April 1808, dito. — om bifall till Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Betänkanden, rörande 1:0 inrättande af ett SpannemålsMagazin i Borås, och 2:0 afskaffande af guld och silfver så väl å Militaire som Civile Uniformer, dito. — angående LagUtskottets Utlåtanden, dels i afseende å väckt fråga, att Skogsåverkan må anses såsom stöld, och dels om vidsträcktare rätt för Odlare till biträde af Grannar med dikning, 545- — om Återremiss till StatsUtskottet af dess Betänkande, angående Herrar N. af Wetterstedts och Thure Adierbrandts Kronofordran, dito.'
De föreskrifter om utsökning för obetalte eller återgångne vexel-bref, som i 1748 års Stadga äro intagne uti 11 Art. 4 §■, hafva ej fått ett rum i Utskottets förslag. Ordalagen i denna §. äro dessa: ”Förorsakas någon att lagsöka sin man »'för Hätta, antingen för det han icke erhållit betalning för dess utgifne vexel-bref ”eller att ett vexel-bref icke blifvit godkändt eller betalt, och eljest uti all annan ”uppkommande tvist om vexel-bref, gånge då straxt till Borgmästare och l»ad i ”Staden och vise der fram den gjorda protesten eller något annat laga skal, som ”saken är till, och det kortast som ske kan. Pröfvar då Rätten dess talan ostri”di", tillhålie straxt svaranden, utan anseende till dess person, stånd och värde, att ”antingen sätta penningarne i qvarstad hos Rätten, eller ställa full och nöjaktig ”borgen derföre, eller ock att inlefverera i Rätten så stor pant, som der kan ”svara till. Vill eller förmår han icke något af dessa tre, blifve då sjelf borgen •'med sin person och slippe icke undan, utan kärandens vilja, förr än allt af”dömdt och utsökt blifvit. Sedan käranden nu förmedelst summans nedsättning ”eller borgen, eller pant eller svarandens egen person försäkrad är, då bör Rätten "sjelfva saken företaga, jemväl den igenom Dom afhjelpa å nästa Rådstufvudag ”derefter, och hvad då dömdt eller afsagdt blifver, det skall då af den saklällde ”straxt efterkommas och fullgöras eller i vidrigt fall af Konungens Befallningshafvande ofördröjligen utsökas. Dock stånde den sakfällde fritt under Hof-Rätten ”vädja, som lag säger, om han förmenar sig ega fog dertill, men käranden tage "icke dessmindre, emot borgen, hvad honom tilldÖmdt blifvit’. Denna skyldighet 16 Lag-Utskottets Utlåtande, N.-o 124. f°r,ISVaranden att
Idun, ernålles ett gratlsexemplar för hela den tid, under hvilken abonnementet räcker. Äro de samlade abonnenterna färre än 5, torde prenumeraHvarför äro menniskorna så ytliga — då de ega så mycket godt inom sig? Känner du en enda, som ej i djupet af sin själ har en önskan, en åtrå att vara sann och god? Se på brottslingen, som icke ville arbeta, utan med berådt mod skadade både sin nästa och sig sjelf. Kan du säga, att han icke skulle varit annorlunda, om han — varit sig sjelf, och icke låtit göra sig till en slaf af omständigheterna, förhållandena och sin lifsåskådning, som nu bragt honom i missnöjdhet och ursinne öfver sin ställning i lifvet? speglas i samlifvet, i sällskapslifvet och i valet af våra nöjen. Och framåt måste vi ju — uppåt, ja, det blir kanske en annan fråga. Hvad gör man för att odla sin själ och sitt förstånd? Man läser, tänker, grubblar, utbyter idéer med sina vänner, kommer till resultat och skapar sig en framtid, det må nu ske medels ferorfkraft eller A / erakraft. Sällskapslifvet borde vara drif hjulet. Men olyckligtvis verkar allt detta moderna kallprat likt en sordin på all vaknande energi. Bort med sällskapslifvet således! Fram med lekar, dans, barnsliga nöjen, som göra våra sinnen unga! Sätt arbetslampan på bordet, låt den manliga ungdomen läsa högt, deklamera, sjunga, skämta oeh prata — men högt, ärligt, rent spel i allt! Lägg bort matlyxen, så undvikes matfriare, och man får lättare att samla värdefulla gäster i sin familj. Gör icke supéer för månadspengarne, och drag icke in på hvardagsmaten för att kunna ståta med dyrbara bjudningar en eller ett par gånger på året. Familjens tillgångar måste komma familjen till godo och icke bortslösas på främlingar. Och det är derför, derför att man fattar omöjligheten af att kunna undanrödja alla dessa orsaker, som man så lätt tröttnar, som entusiasmen slocknar och väcker löje öfver våra egna sträfvanden. Sällskapslifvet! Hvem bryr sig om sällskapslif?