Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ogillande Utskottets åsigter, dem jag, såsom frånvarande då Utskottet fattade sitt beslut, först vid justeringen kunnat motsäga, anser jag dock lämpligt och får, i motionens syftning, tillstyrka, att stadgande utfärdas derom, att kronofogde icke må till indrifning af allmänna medel eller andra embetsförrättningar begagna sina skrifvare-biträden, utan att de, efter undergången länsmans-examen, dertill erhållit Konungens befallningshafvandes förordnande samt aflagt föreskrifven ed.” Af herr von Hohenhausen, M. S.: ”För min del anser jag att fogde-tjenare icke böra åläggas undergående af någon länsmans-examen, helst deras lön är så ringa, att, efter all sannolikhet, om ett sådant stadgande gjordes, mången kronofogde skulle blifva i saknad af det för honom nödiga biträdet af en fogde-tjenare. Om kronofogde till indrifning af allmänna medel eller andra embets-förrättningar begagnar sina skrifvare-biträden, utan att för dem dertill hafva utverkat vederbörligt förordnande, för att dermed bereda dem biförtjenst, så är detta ett missbruk, som kan och bör åklagas; skulle emedlertid sådana missbruk sedan längre tid på ett eller annat ställe verkligen vara för handen, så har jag ingenting emot att instämma i det af herr Hedenstjerna gjorda tillstyrkandet.” 8 Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande, N:o iOi. Ank. till Exp.-utsk. den 7 Juli, kl. 7 e. m. Betänkande, i anledning af vackt motion om förklaring af 9:de punkten i Kongl, kungörelsen den 3 December 1842, angående upphörande af afgift för försegling a/ kärl, lådor eller omslag, deri varor eller flyttgods transporteras.
Maricestad: Hus och Tomter under ägande rätt. Dito som innehafves såsom Ecclesiastique Boställen Dito till Fattigoch Lazaretts-Inrättningar Jord under ägande rätt Tull-m jölqvarnar Pappersbruk Boktryckeri %byggen i tjordar .. Jord. St. Tid. Tid. Hus och Tomter under ägande rätt .. Dito som innehafves af Ecclesiastique Personer Fattigoch Barnhus Jord som innehafves under ägande rätt , D:o d;o under Ecclesiastique Boställen . D:o D:o Civile Boställen . Husbehofs Wäder-mjölqvarnar Dito Sågqvarnar Stampverk 435 1,200 bumma Skara: Hus och Tomter Jord Boktryckeri 518 Summa i 11 1 5So Falköping: Hus och Tomter med jord under ägande rätt i 38 Civile Boställen Ecclesiastique Boställen g 1 Hus utan Jord 1 14 1,681 Skofde: Summa 54 591 512 Hus, Tomter och Jord under ägande rätt Ecclesiastique Boställen Allmänna och Fattighus samt jord tillhörig Staden gemensamt Jord tillhörig Kyrkan Summa 67 t Hjo: Hus och Tomter under ägande rätt, med jord Tid. St. Tr. Tu. Tr. Tr. Tr. Tr. Uppskaltadt värde. Stats-Bidr ag. St. St. St. s St. Ständige Räntor. Efter aldra Art. Rdr. I 2.000 I 0,685 200 A. r Rdr. sk. 191,223 ÖOO Rdr. R r. sk Rdr. sk.fr. 32 — l33 Rdr. sk. r.
Skulle de plötsligt icke längre ega något af allt detta säga: » Hvad gör jag för min vän? » Kanske har du blott en, — och det är reatt bjuda på, skulle du väl med samma ifver som nu, ja, med en ännu ömmare ifver uppdan ofantligt mycket. Kan du säga, att du tror så på din vän söka dem och glädja dig i deras närhet? eller dina vänner, att intet förtal, intet rykte, Men, om de äro lyckliga, personligt lycksom skulle kunna nedsätta dem i dina tankar, liga, kan du också då riktigt af hjärtat dela har minsta möjlighet att fästa rot hos dig? deras glädje? — Jag frågar icke, om du kan Detta anser jag för det första och absoluta vara glad, ifall en väninna får den mans kärbeviset på, att du håller af din vän. Inga lek, som du älskar, om en god vän uppnår onda tungor, intet missförstånd på andra hand, den kvinnas kärlek, som du eftersträfvar, — intet skall få dig att tvifla på den människas jag fordrar icke heller, att en man skall jubla, karaktär och natur, som är din vän. Det om en vän till honom får det ämbete, som han skall aldrig hos dig uppstå minsta tvifvel, som hoppats på som sitt uppehälle. Att vara glad säger: » Har jag kanske tagit miste? » Du och deltagande vid ett sådant tillfälle fordrar skall med full öfvertygelse kunna säga: » Det en sädan grad af ädelhet, en så fullkomlig är alla de andra, som tagit miste, jag tror på frihet från egoism, att den blott högst sällan förekommer. Om en människa vid ett sådant honom, han är min vän. » Men lefver du i närheten af denne vän, och tillfälle kan bevara sin vänskap för den perser du, att hans svaga sidor — eller hans son, som har tagit hans längtans mål ifrån hostarka sidor vilja fresta honom, förvirra eller nom, så är det redan stort; — att han skall beherska honom, då håller du väl så mycket glädja sig däröfver är för mycket att begära. af honom, att du säger till honom själf, icke Men det förekommer andra slags medgåntill andra: » Min vän, gör icke detta! » gar i lifvet, som dina vänner kunna få på sin Du säger det icke hårdt eller bittert.
Fogde och Länsman i likhet med Suballern-Officer och Fjerdingsman lika med Under-Officer. 3:o Vid inqvartering svarar en högre Militaire lill och med Regementsofficerare mot 2 Capitainer, 4 Subaltern-Officerare, 8 Under-Officerare och 16 Soldater. 4:o Manskapet erhåller till underbädd halm, saf, löf eller färskt granris efter tillgång och årstid, med påbredde grofva enkla lakan eller täcken. 5:o Med meubler förstås endast erforderlige stolar och bord, om inqvarteringen räcker blott en eller två dagar, såsom under tåg; men fortfar den längre såsom uti vinterqvarter under krig, eller vid förefallande arbeten i fredlig tid, böra de inqvarterade förses med meubler, jemlikt tariffen Litt. D. 6:0 Gemenskapen erhåller ljus och värma med värden i hans stuga, ora han så vill, eljest i serskildt rum. Statssamt Allm. Be »v.- och Oecon.-Utsk. Betänkande tf.o 3y. Litt. F. T Provianterings-Statcr. i mans portion. N:o i. i *. qvarter ärter med I mark salt kött eller | mark färskt kött och § mark sill eller | mark salt fläsk. II qvarter korngryn med i mark torrt kött eller | mark salt kött. N:o 3. i mark rågmjöl med i mark sill och § mark smör eller - mark torrt fläsk och § mark sill samt | mark smör. Underrättelse: Med hvarje portion åtfölja 2 marker mjukt eller if marker torrt af Statttamt Ålim. Bes*'* och Oecon.-Utsk, Betänkande If.-e -f/. Litt. G. Fourragerings-Stater. För hvarje häst bestås om dygnet. N;o r. Då tillgång är både på säd, hö och halm. 3§ kannor hafra 5 marker hö 12 kannor hackelse N:o a. Då mindre tillgång är på säd, och mera hö och halm finnas. i\ kannor hafra 1 o marker hö 16 kannor hackelse.
Län, sig härstädes anmäla med företeende af vederbörliga Prestbetyg, hvilka, så vida pass skall kunna meddelas, bestämdt böra innehålla, att den Pass-sökande äger Hemmans eller Torpbruk, jemte orten till hvilken resan är ämnad i Om iakttagande hvaraf det Vörd-ige Presterskapet i Länet härmedelst anmodas. 9° Den 5 Maj. Kronooch Stads-betjente i Länet sko? la noga vaka öfver efterlefnaden af detta Påbud, om hvars uppläsande i Kyrkorna nu genast och sedermera årligen i Martii Månad, och Söndagen före Mantals-skrifftingen, det Vördige Presterskapet lärer besörja. Carlstads Lands Canzli den iO:de Maj 1814. Elias von Echstedt. G. E. Kleman. Jag får endast härvid fästa HöglofL Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på den omständigheten, att frågan blott angår Tjenstedrängar eller personer varande i andras bröd, eller åtniindstone så ansedde, samt således, både i Tjenstehjonsstadgan och principen att hvar ,och en skall mantalsskrifvas der han arbetar, finner sin grund. För mig blir det ganska kärt, om Kongl. Maj:t nädigst behagar gifva en Allmän Fö fattning i ämnet: till dess bör jag trygga mig vid, att den nu varande författningen är grundad på ortens behof, då Landshöfdingen Echstedt, som född och hela lifstiden boende inom provinsen, ägde en kännedom deraf, jag ännu billigtvis bör tro mig sakna. Remitterades’ 'till® '-Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet. Den 5 Maj. Herr Silverstolpe, Gustaf Abraham, uppläste följande: Vid 1809 års Riksdag, då Svenska Folket uppsteg ifrån ett politiskt förfall, hade jag den tillfredsställelsen att vinna Höglofl. Ridderskapets och Adelns och Riksens Stäm ders gillande, när jag vände deras uppmärksamhet derpå, att bästa medlet till stadgande af en säker grund, hvarpå vår borgerliga frihet kunde byggas, funnes i ett rent bemödande att, genom en klok vård af den. allmänna uppfostran, bilda oss till värdighet att vara frie och sjelfständige.
S. D. I anledning af ett utaf Peter Mårtensson från Jönköpings län väckt förslag, att inbjuda respektive Medstånden att förena sig i det beslut, som Bonde-Ståndet fattat till följd af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande N:o 79, angående utvidgande af de rättigheter, som äro Mosaiske trosbekännare tillerkände i Sverige, beslöt Ståndet, att en sådan inbjudning aflåta; och skulle den diskussion, som under frågans behandling hos Ståndet nu förekommit, sedan det deröfver förde Protokoll blifvit justeradt, inbjudningen åtfölja. S. D. Föredrogs och godkändes Expeditions-Utskottets förslag till underdånig skrifvelse N:o 52, angående eftergift af Kronans rätt till danaarf efter enkan B. II. Sandelin. S. D. Föredrogos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnde Betänkanden och Memorial: N:o 72, i anledning af väckt motion, om Tullstämpel-afgiftens nedsättning eller upphörande. Vid Utskottets hemställan i detta Betänkande lät Ståndet bero. N:o 81, i anledning af väckt motion, om förändring uti den Borgerskapet i Fahlun åliggande skjutsnings-skyldighet; afslogs. N:o 84, i anledning af väckta motioner om förändradt användande af de utaf prestlägenheter utgående inkomster, som hittills tillfallit vissa under Domkapitlens vård ställda kassor. 222 Prot.-Utdrag den 17 Maj 1854. lista och 3:dje mom. blefvo godkända af Ståndet, som deremot afslog Utskottets förslag uti 2:dra morn.; samt N:o 86, i anledning af återremiss af Betänkandet Nio ‘75; bifölls. S. D.
Ux krotocollo, I.. 8. Ola; ^.rvsäloli Utdrag af protocollet, hället hos ^edckwärda Bonde-Ständer, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 4 Junit 18". S. D. 2)onde-Ståndet hor för sin del funnit Allmänna Befwärsoch Ekonomie-Utskottets Utlåtande af den 2 i denna manad öfwer Riksdagsmännen Swen Perssons ifrån Christianstads Län - och Abraham Larsson fran Östergöthland ingifne Memorialer, om alla Hemmans lika deltagande i allmänna skyldigheter, aga sa oskiljaktigt samman - 4s8 Den 6 Junii. hang med den af Riksdagsmannen Anders Danielsson sedermera yppade fraga om alla ifrån förra RikSdagarne uppstjutnc Privilegii-lwisterS al, görande, att, förr an de öfrige Respective Standens Utlakande blifwit inhämtat, öfwer det i thy föreftagne. Utstötts fattande, detta ärende icke kan winna hufwudsakelig handläggning; Hwilket Bonde-Stani förmodan af dest Respective Med-Ständers bifall, får wördsamt och wänligen tillkännagifwa. l^r stirra - k!x krotocolio, O. klinkman. Utdrag af prstocollet, häller hos Högloft. Ridderftapec och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den 6 Junri r8»2. S. D^äredrogos a nyo och biföll os StatS-Utskottets den z siikl. pa bordet lagda Betänkande», rw Angående Riksgälds-Contoirets Dispositivnsrättighct öfwer de fran Kongl. Krigs-Collcgium till Contoret aflemnade behållningar af Arme.ns Organisations allmänna Hingstmcdels — ArtillerieExercttie-medels — samt Skönsta HingstprscmieCaftor. 2:0 Stats-Ucstottets Berättelse och Betänkande rörande Riksgaldswerket, jämte Bilagan Lik.
Rdr, utgörande undsättningsmedel, sorn utan återbetalningsskyldigliet blifvit utlemnade, funnits afkortad, ehuru redovisning för medlen ej afgifvits af den kommitté, som för dessas förvaltning varit bildad, och i anseende hvartill, enligt hvad sig visat af 1851 års undsättnings-redogörelse för länet, beloppet, 6,000 Kdr, på grund af Stats-kontorets skrifvelse den 11 December samma år, blifvit under balanstitel åter uppdebiteradt. I anledning häraf får Stats-kontoret i underdånighet upplysa, att i 1852 års redogörelse för Jemtlands län förenämnde 6,050 Rdr åro af undsätta ngs-kommittéen behörigen verifieerade och redovisade; 2:o att, enligt 1850' års undsättningsredogörelse för Westerbottens län undsättningsmedel funnits tili ett sammanräknadt belopp af 104,708 Rdr 42 sk. 10 rst. under titel: afkortning afförda, af hvilka medel 1,550 Kdr blifvit utan äterbetaluingsskyldighet utlemnade och behörigen redovisade; men att, beträffande deremot återstoden, 103,158 Rdr 42 sk. 10 rst., frågan om afskrifningen deraf ännu vöre beroende på Kammar-rättens pröfning; vid hvilket förhållande sistnämnde summa, enligt Revisorernes tanke, äfven bordt, intilldess afskrifningen blifvit af Kammarrätten godkänd, i räkenskaperna balanseras. Efter hvad Stats-kontoret inhemtat, har en sådan uppdebitering hvarken i 1851 eller 1852 års räkenskaper blifvit verkställd och ej heller af Kammar-rätten påyrkad, af skäl, att afskrifningsfrågorna voro Kammar-rättens pröfning underställda och nu lära till en del vara af dess Civil-räkenskaps-kontor handlagda.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då denna punkt innehölle tvänne delar, af hvilka afslag blifvit yrkadi å den ena, men icke å den audra, ansåg han sig böra skilja dem vid proposms framställande; hemställande 1111 alltså först 0111 11. o. A<1. behagade bifalla hvad Utsk. föreslagit och 3 Stånd redan bifallit ang:de lönefyllnad för Exped.secretm Walhelm och Prut.secrettn Hegardt. Ropades ja. Hr Frih. o. Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade bifalla hvad Utsk. i sednare delen af punkten - Den 19 September f. m. 489 ten föreslagit i afseende på de öfvertalige embetsoch tjenstemän nen. Ropades starka nej, blandade med ja. Hr Frih. o. Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade bifalla hvad K. M. i Dess nåd. propos. föreslagit i afseende på de öfvertaliga embetsoch tjenstemännen samt vaklbetjente. Ropades starka ja, blandade med nej. Hr Frih. o. Landtm, förklarade, det han trott sig finna, att vid svaren å denna sist framställda propos. ja öfverrösta! nej. 6;te punkten. Bifölls. 7tde punkten. R. o. Ad. fann, att intet beslut af Ståndet i anledn. deraf erfordrades. Hr Frih. o. Landtm, tiilkännagaf, att plenum komme att fortsättas på eftermiddagen kl. 6. Ånyo föredrogs BancoUtsk:s den 2 och g dennes på bordel lagda utlåt. N:o 75, i anledn. af gjord framställning om inoch utvexlings-prisen å ducater, samt utvexling af guldoch silfver-planlsar. Hr Cederschjöld, Pehr Gust.: I slutet af detta betänk, förekommer något, som jag tycker icke alldeles är öfverensstämmande med hvad som synes vara Utsk:s egen mening.
Grefven, som hyste den öfvertygelsen, att de försök, Kongl. Maj:t kunde i Kader finna för godt i afseende på det gjorda föislaget låta anställa, skulle säkrast leda lill upplysning derom, huruvida det ifrågavarande nya fångförings-sättet blefve möjligt och framför det nu brukliga egde företräde; äfvensom huruvida det, en gång med fördel användt inom några provincer, mätte efter hand kunna utsträckas lill begagnande i flera och måhända de fleste om ej alla orter af Riket , trodde tillika för sin del böra i sammanhang dermed vördsamt föreslå, att, i händelse Rikets Ständer beslöto om det projecterade försöket göra underdånig framställning, Ständernas underdåniga skrifvelse måtte tillika innehålla den hemställan: att, i afseende på sådane till fästningsarrest dömde personer, hvilka efter utstådt fängelsestraff borde ställas på fri fot, men belunne sig från hemorten och tillfället till deras laga näringsfång så aflägsnade, alt de, under den långa vandringen, vanligen i utbloltadt tillstånd, funne sig frestade och kanske nödsakade alt antingen genom tiggeri eller nya brott söka åtkomma det oumbärliga, den utvägen måtte vidtagas, att de från fängelset förpassades att åtfölja fångtransporten under bevakning till hemorten; med iakttagande dervid, att af den ådömde fän - 24 Bil. t. Besv. och Occon. Utsk. gelsetiden borde afräknas så mångå dagan, sorn för deltagandet i fångtåget åtginge, emedan i annat fall straffet biefve olagligen ökad t. Ut supra Ex Protocollo, C. G. Grip. Utdrag af Protocollet, hållet uti liikets Höglofl.
Hvad sjelfva motionen beträffar, gillar jag det resultat, till hvilket Utsk:t kommit; vi kunna vara fullt tillfredsställda med Gr. Manderströms nyss afgifna yttrande. Så vidt jag kunde uppfatta detsamma, har Svenska regeringen redan på diplomatisk väg lagt sig ut för Polens sak. Att den gjort det i ett hofsamt språk, kan icke annat än gillas af den, som vet att vi icke hafva alltför stora krafter att ställa bakom vårt ord. Likaså har Gr. Manderström på intet sätt tillkännagifvit, att om de Europeiska regeringarne skulle besluta sig till kraftigare åtgärder, vi skulle undandraga oss vår samverkan. Deremot kan jag icke gilla det af Frih. Tersmeden framstälda förslag till beslut, enligt hvilket freden icke får störas, så länge det kan ske utan att blottställa vårt sjelfbestånd och vår värdighet. Att icke fred kan bibehållas, om vårt sjelfbestånd blifver blottstäldt, utan att vi underkasta oss en eröfrares lagar, inser en hvar. Hvad menar Hr Frilen med vår värdighet? Får icke freden störas förr än vi blifvit så förolämpade, att vi voro det uslaste folk i verlden, om vi icke vädjade till vapnen? Eller får icke freden störas, om en Fransysk armé af 100,000 man landsteg på Baltiska hafvets östra strand och vi uppfordrades att medverka till Polens rätt, som icke utan strid kunde vinnas? Menar Hr Frih:n att det skulle vara förenligt med vår värdighet och framtida utveckling att stillasittande stanna hemma? Det skulle nästan så tyckas. Det är dock att hoppas, att de män, som stå i spetsen för Svea folk, ega förmåga att se klart in i tiderna, att i dem för oss utstaka ett mål, som betryggar vår sanna lycka och hela Nordens framtida styrka och anseende, pch alt de, utan att vackla, leda oss till detta mai. Vi måste Den 2 M»j f. m. 25 nu erkänna att, när vi följt med vår tiel i nästan alla riktningar af utveckling och framåtskridande, vi dock i militärisk väg stå efter densamma.
Deremot skall för Under-officerare vid de värfvade regementena och flottan, för Underbefäl och manskap vid Militärkustbevaknings-korpsen, för Underbefäl vid Telegraf-korpsen samt för handtverkare och inventarie-timmermän vid flottan, äfvensom för dem och deras vederlikar vid indelta arméen, stämpeln beräknas till endast en procent af den på stat bestådda lönen eller arfvodet, jemte den erhållna nummerlönen, hvilken sistnämnda, der Bevillmngs-Ulskottets Betänkande N:o 7. 29 den i persedlar är utsatt, förvandlas i penningar efter sednaste årets markegång; och gäller i öfrigt, äfven i afseende på dessa, hvad i denna § här förut blifvit stadgadt rörande lindring i stäinpelafgiften för befordringar till tjenster med högre lön. Om någon beställning med lön på stat tillsättes genom ordres, anses dessa lika med konstitutorial på behaglig tid. För följande personer, sorn ej hufva ständig lön, förses fullmagtcn, konstitutorialet eller antagningsbeviset med stämpel efter enahanda grund, som den för civile embetsoch tjenstemän förut stadgade, dock icke under nedan - stående belopp, nemligen för R:dr. öre. — No lar ii Pubtici: i Stockholm och Göteborg 24: — i de öfriga städerna 6: — Skeppsklarerare : i Stockholm och Göteborg 50: — i de öfriga städerna 13: — Sockenskrifvare 1: — Stadsmäklare: i Stockholm och Göteborg . 150: — i de öfriga städerna 40: — Förordnanden och antagningsbevis för städernas betjente, Gevaldiger, Uppsyningsman, Packhusoch Yågkarlar, Stadstjenare, Parmmätare, Mätare, Jernbärare, Vindragare, Akare, Timmeroch Murkarlar, Packare, Politieoch Exekutionsbetjente, extra ordinarie Stadsbetjente, med deras vederlikar, då de hafva lön på stat af 20 R:dr och derutöfver, förses med stämpel till 5 procent af lönen.
B:ko tunnan, men utgjorde efter ofvannämnde öfverflytt!)ing af vissa indelningar, under åren 1852 —1854 i medeltal 104,536 tunnor, med markegångsvärde af 87 3,873 R:dr B:ko eller efter de nya Måttoch Mynt-systemen, 658,577 kubikfot och 1,310,810 Jfcdr Riksmynt värde. Efter afdrag af 1,229 tunnor eller 7,743 2,700,000 1,900,000 12,000 Transport 4,612,000 Kongl. Majus 1Varf. /'rop. N:o I, om Statsverket ig§C. Transport kubikfot, sorn förr varit till Lands-Staten anvisade, men numera äro Kronan behållne, kan denna indelta spanmål beräknas i rundt tal till 650,000 kubikfot, hvilka, med afseende dera, att värdet för åren 1851—1854 varit i medeltal 8 R:dr 82 sk. lor tunnan och fortfarande håller sig högt, upptagas, efter ett pris af 8 R:dr 19 sk. 2§ rst. för tunnan eller 2 R:dr Riksmynt för kubikfoten, till Den Kronan behållna delen af tiondespanmålen, hvilken vid 1854 års Riksdag upptogs till 18,200 tunnor å 6 R:dr 82 sk., har utgjort år 1850 tunnor 17,200, år 1851 » 17,208, år 1852, efter förutnämnde indragningar till Kronan, » 18,429, år 1853 » 18,630, år 1854 n 18,689, således i medeltal under de tre sistnämnde åren 18,583 tunnor eller 1 17,072 kubikfot.
Majit göra underdånig framställning att, för så vidt icke »Statens stambana erhåller sådan sträckning att densamma kommer att beröra den »nuvarande Kinda båtled, Eders Kongl. Majit måtte nådigst till Rikets nu samman»trädande Ständer allåla Proposition om nödiga medels anvisande till båtleds anlägg»ning mellan norra ändan af sjön Rengen och Linköpings hamn; så, och då detta »bolag borde öfvertaga arbetets utförande, har Styrelsen, fastän aktieteckningslista icke »blifvit ansökningshandlingarne bifogad, ansett sig kunna antaga att, om bidrag var»der vid instundande riksdag till anläggningen afsatt, densamma skall under stats - 38.0 Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. N:o 147. »regleriugsperioden varda påbörjad; och får Styrelsen derför, samt emedan ortens me»nighet samfäldt deltagit i Kinda båtleds verkställande, i underdånighet» (bland första »klassens arbeten) »antecka adelar af den till utsträckningen beräknade summan, eller »875,300 R:dr.» För att vidare ådagalägga vigten af ifrågavarande arbete, torde här böra återgifvas följande omdöme af Herr Friherre De Géer, som uppgjorde första förslaget till arbetets utförande. Efter att hafva uppgifvit kostnaden för anläggningen, yttrar han: »Detta är visserligen en stor summa, men jemföres den med hvad en jernväg af »samma längd skulle kosta, så uppgår den icke till en tredjedel deraf. I afseende »på nyttan för orten, som i allmänhet har tunga och skrymmande varor att afsätta, »synes kanal-leden, som sätter hvarje punkt af de vidt utgrenade sjöarnes stränder i »direkt beröring med afsättningsort, böra föredragas framför en jernväg, som skulle »beröra jemförelsevis få punkter, och å hvilken transportkostnaden skulle blifva betydal igt större än å kanal-leden.» Likaså har Jernvägs-kommittéen, i fråga om östra stambanans rigtning, uti icke ringa mån grundat sin åsigt om dess läge på den förutsättningen, att Kinda kanal skulle komma till utförande.
Men icke blott för provinsen Skåne skulle nu föreslagna jernväg medföra väsendtligt gagn, utan äfven för den allmänna kommunikationen mellan Sverige oell Europas fastland skulle derigenom beredas så stora fördelar, att Statens mellankomst för della företags utförande med fullt skäl loges i anspråk. Å Tyska sidan vore nemligen en jernväg mellan Stralsund och Berlin-Stettiner-banan under anläggning, hvilken jernväg år 1863 komme att för allmänna rörelsen öppnas; och om på Svenska sidan Ystad sattes i jernvägsförbindelse med södra stambanan, skulle den sedan lång tid tillbaka öfver nämnde stad lill Stralsund inrättade postgången på utlandet, som under vintern nu måste taga den långa omvägen öfver Danmark, kunna, i förening med ångbåtslägenhet för passagerare, ordnas på ett sätt, som icke lemnade någon önskan öfrig. På grund häraf har inlerims-styrelsen anhållit, det Kongl. Majit måtte föreslå Rikets Ständer, alt lill omförmälde jernvägs byggande bevilja ett anslag af 2,450,000 Riksdaler, motsvarande omkring två tredjedelar af den beräknade koslnadssumman, uti hvilken summa nedsättning med 500,000 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 88. •to Riksdaler dock skulle kunna ega runi, derest det tillätes bolaget att mot skälig ersättning begagna Statens godsoch passagerare-vagnar, hvaremot banans föreslagna konstruktion icke medgåfve alt å banan använda lokomotiver af den tyngd, som för stambanorna vanligen nyttjades; och hade Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader, häröfver hörd, ulan att ingå i bedömande af lämpligheten af den för banan föreslagna svagare öfverbyggnad, helst denna fråga blelve föremål för pröfning och bestämmande vid planens fastställande, derest statsunderstöd beviljades, tillstyrkt, alt företaget mätte understödjas med ett lån af 2,455,000 Riksdaler.