Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
'o 150, i anledning af väckte motioner om upphörande af embetsoch tjenstemäns skyldighet att aftjena begrafningshjelp: Bifölls; N:o 151, i anledning af erhållen återremiss å Stals-Utskottets utlåtande, N:o 45, angående väckt fråga om upphörande af Invalid-inrättningen å Ulriksdal: Det i utlåtandet, N:o 45, afgifna och i utlåtandet, N:o 151, 'vidhal 1- ne yttrande bijölls; N:o 152, i anledning af erhållne återremisser å utlåtandet, N:o 50, rörande användandet af de under Kongl. SLals-Contorets förvaltning ställde äldre depositionsmedel; med ogillande af utlåtandena, N:ris 50 och 152, beslöt Ståndet att hela det disponibla beloppet af de under Kongl. Stats-Contorets förvaltning ställde äldre depositionsmedel, 62,715 R;dr 29 sk. 1 r-‘st Banco, skall lill Riksgälds-Contoret inlevereras, för att användas till godtgörande at de fordringsanspråk, hvilka i förevarande hänseende kunna i behörig ordning anmälas och styrkas; N:o 153, i anledning af väckt motion, angående inleverering till Riksgälds-Contoret af de till Kongl. Stats-Contoret ingående deposilionsmedel: Bifolls; N:o 154, i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet, N:o 51, rörande användandet af en på postverkets räkning i Rikets Ständers Bank innestående summa: bifölls; N:o 155, med förslag till voterings-proposilion för omröstning i anledning af Riks-Slåndens skiljagtiga beslut, i fråga om infriande af Kongl. Krigs-Collegii Artilleri-Afdelnings skuld till militiae-boslälls-eassan i och för inköp af Mariebergs egendom: inbjudningen afslogs, och volerings-proposilionen godkändes; N:o 157, i anledning af väckt motion, aLt det reserverade
Skulle då visa sig, att Utsk, afsett för små företag, så äger man tillfälle att dervid bestämma till hvad slags större företag tillgångarna höra disponeras; men att ingå i obestämda föreskrifter, som föranleda voteringar i förstärkt Utskott, gifver blott anledning till uppehåll. Jag utber mig R. o. Ad:s tillgift, om jag ansetts upptaga tiden med denna anmärkning; men jag har trott det vara bättre att göra det på förhand , än alt genom tystnad söka hindra riksdagens fördröjande. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade först bestämma i hvilken ordning frågorna borde afgöras. Ropades ja. Hr Mannerskantz: Jag får ytterligare begära, att den propos., hvarom jag anhållit, måtte först blifva framställd; ty innan man gör sig reda för hvartill man skall använda något, måste man veta hvad man har att använda, i hvilket hänseende emellan Hr von Hartmansdorffs och Dsn ai Nojimbt e. o. 243 Utsk:s förslag den skilnad visar sig, att, enligt det förra, skulle 1841 1,200,000 r:dr och de följande åren 600,000 r:dr vara att påräkna, hvaremot, enligt <ui serl iwre, beloppet, så väl för nästa som de följande åren, skulle utgöra 600,000 r:dr årligen. Hr Printzensköld: Äfven jag vågar hemställa, ojn icke R. o. Ad. skulle linna lämpligt att först till afgörande företaga den frågan, i hvad målning medlen skola från banken utgå. Sjelfva uppställningen af BancoUtskts belauk., der det ämnet står främst, tyckes föranleda dertill, att sedan R. o. Ad. afslagit Utskts tillstyrkande augtde reservfondens bildande för banken, dernäst bör till pröfning förekomma i livad oidning vinstmedlen skola utgå, och anhåller jag derföre, att R. o. Ad. ville förena sig uti Hr Mannenskanlz's yrkande. Frih. Sprengtporten:
Beslutanderätt, som enligt denna regeringsform tillkommer Konungen och riksdagen, gemensamt eller var för sig, eller annat statligt organ och ej avser frågor om stiftande, ändring, förklaring eller upphävande av grundlag, må i begränsad omfattning överlåtas på mellanfolklig organisation för fredligt samarbete, till vilken riket är eller skall bliva anslutet. Beslut om sådan överlåtelse fattas antingen i den ordning som gäller för grundlagsändring eller ock, om därmed förenad tidsutdräkt är till men för riket, samfällt av Konungen och en riksdag. I sistnämnda fall erfordras för beslut om överlåtelse, att i vardera kammaren minst fem sjättedelar av de röstande och minst tre fjärdedelar av ledamöterna vid votering instämt i beslutet. 1969: Denna regeringsform samt rikets övriga grundlagar kunna icke ändras eller upphävas, utan genom Konungens och två riksdagars beslut. Då riksdagen hos Konungen anmält sitt beslut i grundlagsfråga, skall Konungen, därest beslutet innefattar bifall till ett av Honom framlagt förslag, förrän riksdagen åtskilts, låta sålunda beslutad grundlagsändring genom allmän kungörelse utfärda; och skall Konungens beslut härom meddelas riksdagen genom öppet brev, som i riksdagen uppläses av en statsrådets ledamot, den Konungen därtill förordnat. Antager riksdagen ett inom densamma väckt grundlagsförslag, inhämte Konungen hela statsrådets tankar i ämnet och låte, där Han till förslaget samtycker, det tillkännagiva genom kungörelse och öppet brev inom tid och på sätt nyss sagts. Lämnar Konungen ej Sitt samtycke, meddele Han, förrän riksdagen åtskilts, densamma genom skrivelse de orsaker, för vilka Han riksdagens beslut ej godkänner. Beslutanderätt, som enligt denna regeringsform tillkommer Konungen och riksdagen, gemensamt eller var för sig, eller annat statligt organ och ej avser frågor om stiftande, ändring, förklaring eller upphävande av grundlag, må i begränsad omfattning överlåtas på mellanfolklig organisation för fredligt samarbete, till vilken riket är eller skall bliva anslutet. Justitieombudsmannen och militieombudsmannen må, en var när han för sitt ämbetes utövning det nödigt anser, kunna övervara högsta domstolens, regeringsrättens, nedre justitierevisionens, hovrätternas, kollegiernas eller i dessas ställe inrättade verks, och alla lägre domstolars överläggningar och beslut, dock utan rättighet att sin mening därvid yttra, samt äga tillgång till alla domstolars, kollegiers och ämbetsverks protokoll och handlingar.
Ja, vid ett eller annat högtidligt tillfälle ha vi nog nämnt det, men högst få så ofta som en gång i veckan i genomsnitt, de allra flesta knappast en gång i månaden. Någon förtrolighet har icke utvecklat sig, än mindre någon kärlek. Snarare har det varit en smula ironi och bitterhet med i talet om » vårt upplysta århundrade », » vårt framskridna århundrade », » vårt humana (?) århundrade » o. g.v. Jag för min del har inte varit alldeles fri från en viss afvoghet mot detta hälft främmande väsen. Kanske beror det på förargelse öfver dess opposition mot hundra-talet, som det vid alla möjliga och omöjliga tillfällen vill vara före. E ä t t som det var kom det och gjorde sitt näsvisa 19-tal gällande, medan vårt ärevördiga 18 ännu satt på sin rättmätiga tron och regerade oss i stort som s m å t t! Nej, århundradena kunna skifta när helst de behaga; vi människor skola för det mesta knappast märka det engång! Men öfvergången från » 18 hundra » till » 19 hundra » — det blir en allvarsam affär! J a g vill inte engång tala om alla de blanketter och meddelanden och brefpapper med påtryckt 18 .., som komma a t t tillspilloges. Hvarje dag och hvarje timme komma vi a t t erinras om den stora förgängelsen; vårt hela lif blir uppoch nedvändt. Nej, allt är åter stilla; ingen k o m m e r. H o n har tre vaxtändstickor. Medan två brinna ut, läser bon, sittande i sängen, u t kapitlet. D e n tredje ägnar hon åt ett stycke Rydberg till: » Maria drömmer i rosengård, Därute är träldom och våld och kif, E n döende värld af synder mätt, Därinne drömmer om evigt lif, Om frid på jord. » FRAN KRIGSSKADEPLATSEN I SYD-AFRIKA: DRABBNINGEN VID ELANDSLAAGTE. — tala om silfverbröllopsdagar, tjänstejubiléer och andra dylika högtidsdagar. (» URD ».) J. NlCOLAISEN. VÅRA ILLUSTRATIONER.
Dito på viss tid eller lifstid Skattlagda Fisken Tull-Mjölqvarnar . Tull-Sågqvarnar Husbehofs-Mjölqvarnar, deraf 110 st. med särskild i Jordeboken up förd ränta Husbehofs-Sågqvarnar Stamp Kopparverk Stångjernsverk Ämneshammare Masugnar Jern-Manufakturverk af särskilda slag Gjuteri Jern-Grufvor Tegelbruk Kalkugn Messingsbruk Blvhartzverk Såpfabrik Läder-Garfveri Hjelmare Kanal och Slussverk ’ ’ Mellansunds Färja Härads-Allmänningar KronoDito Handtverkare Gerningsmän Diverse personer, som ej tillhöra viss näring Sterbhus, Testamenten, Gåfvor och Fidei-Commisser Frälse-Räntor Summa Westerås Slott i Lands-Kontoret den 24 December 1849, r. o Berättelse öfver Westmanlands If i «1 r a g. Bevillning efter 1845 års Förordnin g. Ständiga Räntor. Clerecie-Statens Underhåll. Efte 2:dra r Art. Ef 5:dje ter Ai 't. Bräm branni afgi ins ngs ft. Summa. Jordeboksocli HemmantalsRänta. Kror Tion eide. Afrad. Mantalspenningar. GcrningsOrcn. Tionde af Bruk, Bergverk oell andra Verk och Inrättningar. Summa. Arrendemedel. Kostnad för Rustning och Rotering. Pastorers. Kapellancrs. KyrkoBetjenings. Summa. Fattigförsörjning. Skjuts. Väghållnin rr D* Diverse afgifter, onera och allmänna besvär. Summa Stats-Bidrag. R:dr sk. r. R:dr sk. r. It:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr j sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk.l r.
Likasom realisationen af år 1830 bestämde vårt mynts värde, så blir ett ordnande af landets mätande enheter att betrakta såsom en realisation. Den bestämmer och uttrycker, på ett sätt, som icke kan underkastas något tvifvel, storleken af de mätande enheterna för varorna. Jag har hittills endast uppehållit mig vid det nuvande förhållandet och visat huru obestämd enheten T:n f. n. är. Gr. Sparre har redan förut visat att detta förhållande i fordna tider ledt till rättegångar och missförstånd, som öfvergått till missbruk. Historien om T:n utvisar tydligen att obestämdheterna, rör:de densammas storlek., hafva mången gång begagnats till att öka folkets beskattningar, andra gånger att minska dem, allt efter som vinden har blåst ifrån den ena sidan eller från den andra. Vi behöfva icke sträcka våra undersökningar längre än till de tre sednast utkomna förordmrne om mått, mål och vigt, hvilka jag här har i min hand. Den första af dem är utkommen år 1733, den andra 1737 och den tredje 1739. Således under en tiderymd af 5| år utkommo trenne serskildta författmr, sorn skilja sig till den grad ifrån hvarandra, att t. ex. den författn. i ämnet, som var gällande före den förstnämnde förordmn af 1733, nemi. 1655 års mandat om mått, mål och vigt, föreskrifver att en T:a i all bandel, i allt köp och i alla transaktioner enskildte emellan skulle vara oskakad, lös och struken, men för kronotionde, afradsoch upbördsspanmål tillkom, i st. f. rågen, två strukna Stockholmska eller Upländska kappar. Jag har sökt att få reda på meningen med det s. k. afradsmålet och för mig fått det alldeles tydligt utredt, att dessa s. k. tvenne kappar, hvilka motsvarade rågen, endast och uteslutande hade afseende på afradsspanmålen eller skatten. Således var, före 1733 års förordn., spanmåls-t:n 32 strukna kappar enskildte emellan, och i afrad 34 strukna kappar.
Stats - Utskottet har för denna Besittning icke projccrcrat någon Srat för ar >810 af dcn anledning , att någon inkomst derifrån pä flere är icke influtit, och denne Stats - Summa desiurom, uran Swenffa Stats - WerketS gravauon, atrid utgält af OenS bchällne inkomster. — Stats. Uiffottel anser dock att »vederbörande Gouverneur eller Cominendant pä Oen borde alfwariigcu antydas, att aodtgöra Swenffa Stats - Weckel öfwecffokter af ÖeuS intrader, sedan utgiferne pä stället blifwit beffrjde, och att dcfle icke böra bero pa CommendantenS godtsinnandc, utan sa hädanefter, som hittills en ordcntelig Stat honom till esterrältclse och behörigt iakts lagande fastställas. Skulle i anledning häraf Riksens Höglcflige Ständer täckas finna, att för ordningens skall cn Stat för denna Besittning bör uprätko.S; sä sär Slars - Ulffotlet tilikaunagifwa att Det wld 1829 ärö Skars-Summa icke har något att erinra. Tullfrihets - Ersättningar. Likmätigt Kongl. MajttS Bref af den 27 Augusti 4777 bestäs ersättning uri penningar, istället - rZl6 Den 22 November. let för missa Tull-Friheter. som af alder marik för. unnade Academierne, Staderne, missa Apechekace Nti en del Städer, Hospiraler m. m.
Då emellertid Rikets Ständer, med vidhållande af de åsigter, som af sednast församlade Ständer härutinnan uttalats, finna det vara både önskvärd! och angeläget att en ändamålsenlig pensionering för arméen, utan vidare dröjsmål, bringas till verkställighet, få Rikets Ständer, med förnyande af sin vid sisllidne riksdag härutinnan gjorda framställning, hos E. K. Maj:t i underdånighet anhålla, det E. K. Majit täcktes låta vidtaga sådana förfoganden, alt ej mindre arméens krigsbefäl, än ock öfriga vederbörande blifva i tillfälle att så tidigt före nästa riksdag i denna fråga höras och med yttrande lill E. K. Majit inkomma, alt E. K. Majit för derefter sammanträdande Ständer må kunna framlägga så beskaffadt förslag till reglering af arméens pensionsväsende, som uti Rikets Ständers vid sisllidne riksdag aflåtna underdåniga skrifvelse afses. I fråga åter om de bidrag, hvilka E. K. Majit nu äskat till upprätthållande af arméens pensionering och vidkommande först de kreditiv, som ansetts behöfliga för fortfarande tillämpning af de nya pensiorisstaterna för arméen och Gotlands nationalbeväring såväl under nästa stalsregleringsperiod som för innevarande år, hafva Rikets Ständer af Direktionens den 23 Juli sistlidet år till E. K. Majit i detta ämne afgilna utlåtande inhemta!, att beloppet af de från statsmedel utgående fyllnadspensionerna årligen stigit och alt detta belopp, som vid 1858 års slut utgjorde 26,020 Ridr, vid 3:dje qvartalets utgång nästlidet år uppgått till 111,905 Ridr. Vid sådant förhållande, och enär några omständigheter icke inträffat, som synas böra föranleda lill förändring uti olvanberörda af Rikets Ständer vid närmast föregående 2:ne riksdagar godkända och af Kongl. Majit fastställda förhöjda pensionsstaler för befäl och tjenstemän vid arméen och nämnda korps samt den af E. K.
R:dr, må, under förutsättning och vilkor, alt det å 4:de Hufvudliteln för sallpeteruppköp uppförda anslag fortfarande komme att oförminskadt utgå, så alt fondens inkomster blifva för utgiflerne fullt tillräckliga, kunna ulan olägenhet anlitas orri ett bidrag af 300,000 R:dr för de tillfälliga statsbehofven, äfvensom i sådant afseende ytterligare kan användas den summa af 66,666 R:dr 32 sk., hvilken, enligt Kongl. Majlis derom serskildt aflätande Nådiga Proposition, skulle af skogsplanteiings-kassans tillgångar till Rikets Ständers disposition öfverlemnas; varande på detta sätt ett sammanräknadt belopp af 3,666,666 R:dr 32 sk. att för tillfälliga statsutgifter använda. Då Kongl. Maj:t för allmänna arbeten, egentligen sådana, hvarigenom jordbruk, bergsbruk, handel, sjöfart och andra näringar befrämjas, äskat anslag, så långt befintliga tillgångar medgifva, har Kongl. Majit, fullkomligt inseende behofvet af yttersta ansträngningar för landels förkofran i industriell hänseende och fullt förvissad, att de omkostnader, hvilka i sådan riktning med klok beräkning användas, komma landet till motsvarande nytta, tillika velat till Rikets Ständers bepröfvande öfverlemna, huruvida icke genom serskilda anvisningar, vare sig å medel, som utom ofvan beräknade tillgångar må vara att af Rikets Ständer disponera, eller å sådana, som kunna beredas medelst lån, hvartill Rikets Ständer anslå erforderligt belopp för ränta öch Kongl. Majlis Nåd. Prop. till R. St. 1847. 5 amortissement, Kongl. må sättas i tillfälle att med låneförsträckningar eller anslag utan åtei betalningsskyldighet befrämja föremålen för sådana bland öfriga tillfälliga utgifter, som ur allmän synpunkt kunna finnas vara af större vigt. Kongl.
Sålunda torde ganska få Hemmansegare hafva betänkt att ifrågavarande Löneanslag för Djurläkare, borde anvisas på Nionde Hufvudtiteln af Bevillningen. Anföres såsom en vigtig anmäikning mot föredraganden, det allmänt kunniga Regeringens beslut rörande Ebersteinska Testamentet. Det ådagalägges fullkomligt vådan för egande rätten och allmännna säkerheten, som uppkommer genom Regeringens intrång på Domare-magtens område. Uti Riksens Ständers valde Revisorers Berättelser år 1820 förekommer anmärkningsvärd t : 1:0 Stats-Ministerns den 30 Augusti! 1818 afgifne Note till Magazins-Directionen, om utlevererine af 500 tunn. Hafre till Kongl. Maj ts enskildta disposition, hvarigenom det äfven mot föredragande för Financeoch Handels-Ärenderna anmärkte Origtiga förhållandet uppkommit, som föranledt Revisorerne, att ogilla så väl Regeringens som Magazins - Directionens åtgärder. a:o Kongl. Maj:ts i bref af den 24 No - Constitutions-TJtskottets betunkanden. I35 vember 1818 och den Q Martii 1819, till MagazinsDirectionen utfärdade befallning, att, till reparation af Lyckeby Qvarnar, förskjuta 11,000 R:dr, hvilket förskott skulle anses som Län till Förvaltningon af SjöÄrenderna. 3:0 Kongl. Maj:ts, under den 29 Maji 1819 och den 11 Januarii 1820, till Allmänna Magazins-Directionen utfärdade Nådiga befallning, att till Ofver-lntendentsÄmbetets Disposition tillhandahålla 90 skeppund koppar. 4:0 Sedan Kongl. Maj:t i flere Skrifvelser, ålagt Magazins-Directionen, att till Öfver-Ståthållare-Ämbetet förskjuta 1000 Tunnor Råg i Månaden, för att utlemna till RagareÄmbetet i Hufvudstaden mot nedsatt pris till nära 50 procent, med rättighet för MagazinsDirectionen att de sålunda förskjutna 6000 tunnor
Det vill eljest tyckas, som hade tillvaron af den hos Kellgren inträffade förändringen bort kunna bemärkas åtminstone af den, hvilken spiran öfver Svenska Vitterheten efter honom tillföll: densamme Leopold166, som först, af honom fördömd i en obillig recension, hade varit hans motståndare och i viss mån Thorilds vapenbroder, men sedan förvandlat sig till hans mäktigaste bundsförvandt. Likväl ser man i Leopolds skrifter blott ett enda pekande ditåt: nämligen i afhandlingen ”om Spökrädslan” det ogillande, hvarmed der beklagas, att Kellgren hade, i spökballaden ”Fredriks Vålnad”, lånat äfven sitt snille till Vidskepelsens understöd. – Den egenskap, som i allmänhet utmärker denne författare framför alla både samtida och följande i vårt land, är en förening af Voltairiska och Popiska elementer, yttrande sig i den innerligaste sammansmältning och med en till fullkomlighet utbildad talent. Icke en följd af härmning, eller af blott studium, var denna förening (der de sednare elementerna alltmer bekommo öfvervigten); den var honom medfödd; den uttrycker, med i månget afseende bevarad svenskhet, hans egendomliga väsende. I sitt hela blef han Sveriges Pope: såsom skald jemnlik; såsom tänkare till och med vida öfverlägsen. Näppligen torde någon inbilla sig, att denna jemnförelse, som betecknar både hans förtjenster och hans brister, vill göra de förra till små. Tillfället erbjudes mig innan kort, att fullständigare ådagalägga, om jag förstår uppfatta Leopolds evigt minnesvärda och ännu i dag lärorika snille. Här må endast i förväg två omständigheter anmärkas. Den ena: att före den tidpunkt, då han uppträdde såsom Kellgrens kritiske med-lagskipare och medkämpe, var – på skäl , sådana som t. ex. hans Ode öfver Kronprinsens födelse, hvilken Kellgren fann vidunderligt svulstig, eller hans Recension öfver Gyllenborgs Hjelteqväde, hvilken
St. böja inkomstberäkningen med en ungefärligen motsvarande summa, eller åtminstone med en summa sorn nära uppgick dertill, så skulle man, ehuru visserligen af en annan orsak, lätteligen kunna komma till samma resultat, nemi. att brist skulle uppstå derföre att man beräknat inkomsterna för högt. Priset 6 r:dr har ännu icke varit sä länge antaget, jag minnes icke bestämdt om det var vid 1840 eller 1845 års riksdag som det höjdes till detta belopp ifrån 5 r:dr. Man vet ock att ifrån den tiden som spanmålen beräknades till 5 r:dr tunnan uppkom öfverskott, hvaremot förhållandet varit motsatt sedan man antagit 6 r:dr till beräkningsgrund, hvarföre jag tror att man icke bör beräkna spanmålen högre än till 6 ndr. Jag anser icke att man bör ställa så till att betydliga öfverskott uppkomma, men tror det likväl vara bättre att få något öfverskott, än att få brist. Hr von Troil: Jag är af Frih. Kraemer och Frih. Tersmeden hufvudsakligen förekommen i hvad jag ämnat yttra, förenar mig helt och hållet med dem, och anhåller blott att få tillägga några fä ord. Det torde för hvar och en falla ganska klart i ögonen huru farligt det är att grunda beräkning af kommande priser på dem som förut varit gällande. Huru kunna vi veta att spanmålen under kommande är skall uppgå till samma belopp, hvartill den under de sednare åren är upptagen. Jag ber att fä fästa uppmärksamheten derpå att de höga spanmålspriserna, sorn under sednare är ägt rum, hafva varit vållade af en mängd tillfälliga orsaker: den öfverallt kringgripande potatissjukan, den betydliga brist på spanmål som i främmande länder ägt rum och deraf följande stora export ifrån Sverige. Deremot har man all anledn. förmoda alt priserna på spanmålen omöjligt de följande åren kunna fortgå på samma sätt. De n 1C Fe b ru a ri f. m. 515 Vi veta alla med hvilka förvånande steg produktionen af spanmål öfver allt i vårt land tilltagit, och då Europas marknader blifvit för ögonblicket fyllda, då icke der någon brist uppstår, så att Sverige icke dit kan utföra sin spanmål, så måste ovillkorligen härigenom spanmälspriserna inom landet falla.
Bil. till K. M. Nåd, Propos. N:o 23. 85 Litt. C. Sammandrag öfver ungefärliga kostnaden af återstående arbeten m. m. till fullbordande af Norra Correctionshusbyggnaden, den 4 October 1828. Råneo. Celle-flygeln,en väggs och brandbottens murning 346 11 Dito golfvet i stora Salen, med flere rum 4oo »5 ii Dito Kakelugnsmakare-arbete . 600 V ) Dito Smeds-arbeten IOO 11 t Dito Gipsrör till diverse tak . 13 .6 11 Dito Klinksten till golf i corridorerne 126 91 Ii Dito Stenhuggeri - arbeten . 35o 11 11 Dito Gips lill diverse tak 16 32 »3 Dito Färgstofter till väggars och taks strykning 43 ! 0 8 Dito Tjära till fotens strykning kring huset 3.9 it 71 Hästa i nes utfodring 225 i) 91 Murares, timmermäns och handtlangares dagsprgar saint Statens aflöning . 2,l3l 3a 11 Summa R:dr |4>b72 34!» Joli. Carl T)’Ailly , Föreståndare för Byggnaderne vid IS'orra Gorr cc t iöns-Inrättningen. Litt. D. Summarisk uppgift rörande Ny-byggnaclen oell Reparation å Södra oell Norra Corrections-Inrättningarna i HufVudstaden, åren 1826, 1827 oell 1828. Debet. R:dr sk. r. Credit. R:dr sk. r. I och för Byggnaderna bestämda Tillgångar: År i8a5 utestående Capitaler, härflytande af öfverskott å de serskilda summor, som , utöfver anslagen och arbets-vinsten , lemUtbetaldt sedan Byggnadens början, år 1826: För Södra Corrections-Inrältningen
Statsanslag till reparationer å Stockholms slott m. fl. för de Kongl. hofven upplåtna byggnader 63,000: — Balans till år 1862: Kredit. Utgifter: Löner och arfvoden 4,183: 33. Balans till år 1862: Summa 82,643: 13. — 176 — Anslaget till brandväsendet ocb yttre lyshållningen vid Kongl, slottet. Räkenskapen, som i Kongl. Kammar-rätten blifvit granskad utan anmärkning, redovisar inkomster och utgifter sålunda: Debet Balans från år 1860: Skulder Kredit. Aflöning Beklädnad Brandväsendet Lyshållnipgen Diverse utgifter Utgifter: 10,441: 15. Till någon erinran från lievisorernes sida har denna räkenskap icke föranledt. Kongl. Theatern. Räkenskapen, omfattande spelåret från den 1 Juli 1861 till den 1 Juli 1862, har i Kongl. Kammar-rätten blifvit granskad med anmärkning. Uti särskilda hufvudböcker lemnäs redovisning för anslaget till Kongl. Theatern och för Kongl. Theaterns arbetares och betjentes sjukoch begrafningskassa; och ut - — 177 - visar den förstnämnda redogörelsen följande förhållande i afseende på inkomster och utgifter: Debet. Balans från spelåret 1860 — 1861: Tillgångar Uppbörd: Bidrag af Hans Maj:t Konungen Statsanslag Recettmedel Hyresmedel Rån temedel Balans till spelåret 1862—1863: Skulder K re dit. Balans från spelåret 1860—1861: Skulder Utgifter: Theaterns Styrelse Dito kansli, materialoch vedförråd, eldsläcknings anstalter och expenser Dito kassaoch biljettväsende Dito litterära afdelning Dekorering, attributer och belysning Kostymering Scenens byrå Sångscenen Talscenen Urkestern Balletten Chören Elevskolan Pension Räntor och provisioner ... Balans till s Debet. Balans från spelåret 1860—1861: Tillgångar Uppbörd: För försålda biljetter till theatervindens balkonger Pliktmedel Räntemedel Kredit. Utgifter: