Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men om således en förändring i denna del än är önskvärd, så förekommer likväl, att nu ifrågaställa kungörandet är det enda vedertagna och äfven påbjudna sätt för publikationen af lagar och författningar; att för närvarande något lämpligare icke finnes, serdeles å landet, hvarest allmogen är van att i kyrkan blifva underrättad om allmänna åligganden och skyldigheter; samt att lagarne i flera fall föreskrifva dylik publikation Om det emedlertid kunde synas be - 4 Lag-Utsko/tets Betänkande, N.-o 115. tänkligt att helt och hållet tillvägabringa förändring härutinnan, så tror dock Utskottet föi sin del, alt en inskränkning till hvad Kyrkolagen i denna del innehåller skulle innebära ett vigligt steg till vinnande af det ändamål, som asyftas. Men häraf följerock, att Utskottet ej eller anser sig nu kunna tillstyrka någon förändring i Kyrkolagens ifrågavarande stadgande; och då i öfrigt frågan i sin helhet torde komma under öfvei vägande i sammanhang med pröfningen af det förslag till ny Kyrkolag, til! hvars utåt betande en serskild Kommite blifvit i Nåder nedsatt, samt densamma lärer utan olägenhet dittills kunna anstå, får Utskottet vördsamligen tillstyrka, att ifrågavarande motion nu icke mätte till åtgärd föranleda. Ank. till Exp.-Utsk. d. 6 Maj, kl. 12 midd. Betänkande, i ättledning af väckt motion om förklaring af q Ka t. 1 Arfda-Balken, i fråga om sättet för bouppiecktängs upprättande. Uti ett till Högv.
Det hade gistvik mycken upplysning i ämnet, som da saknades, nu uppfyller del ost med anger, da wi er-are hwilken stor uppoffring wi gjort. De sk i! som anfördes för bibehållandet af Stuteri pa Strömsholm, nemligen att pa inrättningen stor kostnad more nedlagd, ak! Stallstaten, om den reducerades, blefwe i atnjukan, be as sina löner, men framför allt, att en förträfflig Häst.race, som med moda och bekostnad bliswik i kRiket införd skulle alldeles usaa, kunds af mig icke grundeligen bestridas, ehuru det alltid blir min vsweriygelfe, att elt land alldrig dör befatta sig med kostsamma inrättningar för Häst aswelns skull, sa länge del behöfwer fran Utlänningen köpa ivictuaiier, hwilkct annu ar Catus här j Swerige och dä samma skäl äro för bibehållandet af nämde inrättning wid Flyinge, emedan man i de södra prowinser äswen sa wäl behöfwer hästar af god race, som i de norra, och dertill sär läggas art det kostar hälften mindre uppföda en häst wid F-yinge än wid Strömsholm, alt - Den z Januari». 35 alldenstund bade hö och hasta wid första stället ar hälften mindre i prir samt derutom sommarbetet rasker der 6 wcckor eller par mänader längre, och Stallfodring pä denna rid, således besparas. Allfta om det anses nödwändigt bibehålla denna branche af hushållning i Swerige, ser jag icke något stal akt afstyrka fortfarandet af inrättningen ivid Flyinge. Dä beslutet sista plenum ksgS rörande Strömsholm, bief dec sadank, at! twifwelsmal om rätta förståndet as Stats - Urststtets betänkande uppstått, hwnket förde» j7ull tarfwar någon förklaring. Den as Herr Grefwe» och Landtmarfkaiken gjorda proposition inwslwerade twänne saker, den ena , hmuwrda S-uteri inrätkuisrgen skulle bibehallas wid Strömsholm:
Cf cS ”3 g a ® g. E O Ä S l. n3 c* O s s g sa 0 c« E T3 a 60 -2 öl o ÖL ’a ÖL cc ctS cö To a> •§ o " *s -I o ÖL £ > a -P 03 43 Sh rr4 03 ÖL C w :cö P r—< 03 ÖL « P P •r ® -o 3 a ~ s cö a a o Ifl - CÖ t03 rP cö 33 P 03 np S-i ÖL ÖL cö P 03 'P U( a P p co P P <4-. CÖ o Ut ■£, 03 ^4 CÖ 03 'TP 03 ningen S-I 03 03 lö ÖL rP ÖL .a *p a a o CO ocö CO S-. cö -Sp CO CÖ P 03 fö O cö 03 rO P o -fai cö a ÖL sS P 03 -fai a > ro ¥ :0 o CO cr* g W 03 T3 * d oeö ® P 03 ÖL' P P 03 ~ ’—i ' ÖL CÖ •73 .r. Centner. Kannor. St. Kannor. Dagar. Kannor. Kannor. Kannor. Dagar. Kannor. Kannor. Lycksta Grängshammar. Fjellskefte Östanå Ope Marielund Sofiédal Experimentalfältet Uppställda i länen § 2. Sammandrag ocn resultater af uppgifterna från statens Stamholländerier under året frän den 1 Juni 1862 till samma dag 1863 inhemtas af följande bilaga: (Litt W.) § 3. De uti ofvanstående tabell såsom utlånta medel upptagna 2,000 R:di hafva, enligt en af Kassaförvaltaren den 16 September meddelad uppgift, blifvit till Stamholländeri-fonden inbetalda. Kongl. Landtbruks-akademien. Akademiens inkomster och utgifter redovisas på sätt nedanstående tabell utvisar: a) Akademiens hufvudbok. Debet. Balans från år 1862: Län Race. Tjurar.
Laga Hnse-Syn har derefter den s Sepruuber i82s, bliswit ä stället förrättad, iven nästor arrende» comract har liktvä! icke sedermera lluwir i laga ordning nprärradk och saststäldk; dock har Herr Grefwe kkolicla anmält, att enligt ett ingiswil proj'ck.contraet till arrende, dct Konungen skall mumeligen approberar ehuru i anseende til! mellankommande hinder, deksaiuma icke blifwit undcrskrifwit, skall han bliswit alagd akt betala i ärligt arrende (ioov) Ett Tusende Rrv och Icwerera L stycken fullgoda hästar, och i förlitande pä Konungens gisne skritteliga försäkran och munteliga löfte skall han genast gatt i författning akt med en berydclig kostnad inrätta ett Stuteri as de bästa Hingstar och Sloer, svin wörö möjclige att anskaffa, och deribland äswen en werkelig Arabisk Hingst, och skall Stuteriet nu bestä af mera än lovide äldre och yngre Hästar alla af utmärkt godhet, samt deribland Engelska, Mechlenburgska, och Polska Hingstar och Skon: Hwarförutan han ock skall upbyggt z:»e dubbla Torp för 6 Torpare, hwar/e Torpare med 6 Tunneland upbrukad jord, samt med dubbel stenmur instängt nära Zvo Tunneland, deras mer ä, ;o Tunneland af honom stola blifwit odlade. Wid Dahlby skall han pä egen bekostnad tagit enskifte, samt upförk bade stenmurar och gärdcsgärdar till en betydelig längd; Den 19 December. nz7 skolandes dcn kostnad han under vesta ar nedlagt gä nära Zo,Ooc> R dr pä Slukerict och Egendomarns, deremot gärdarncs afkastning föga fikaii utgjort iner än arrende-summan.
Månad ansett sig böra vid deras förra beslut förblifva,hafva Utskotten härmed skolat vördsamligen anmäla detta ärende, att’, likmätigt åberopade §, öfverlemnas till afgörande utaf Förstärkta-Stats-Utskottet, på sätt 69 §. i samma Grund-Bag utstakar, genom omröstning; och få Utskotten i sådant afseende vördsammeligen föreslå följande voterings proposition: Den, som bifaller, att, såsom Kongl. Maj;t i Nåder äskat, samt Statsoch Bev,illnings-Utskotten uti gemensamt utlåtande den 2 sistledne Apiil tillstyrkt, en stadgad afgift utaf 3 sk. Statsoch Jievilliiings-Utskottens Betäfiiandm. 1757; om äret af hvarje Mantalsskrifven person erlägges , och disponeras serskildt ■ inom hvarje Län till den del, sorn derstädes inflyter, i och för nödige Curhus-Anstalter till den veneriska smittans hämmande samt, i händelse öfverskott uppkotnmer , användes för den öfrige Halse-Värdens befrämjande, voterar ja, den det ej vill, nej; Vinner Nej, så kommer annan afgift för delta behof icke att äga rum, än den frivilliga, som, enligt Riksens Ständers Beslut vid sista Urtima Riksdagen, skulle härtill inom Länen uppbäras. Stockholm den ao Junii 1818. Riksens flög lo fl. Ständers Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskotts Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande rörande Tull-Verket. Sedan Statssamt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskotten under den 1 sistledne Maij,' afgifvit gemensamt yttrande öfver väckta Motioner, angående förändring af Tull-Verkets Styrelse och Förvaltning, jemte flere dermed gemenskap ägande ämnen, har detta ärende, pa grund af åtskillige inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet gjorVle Anmärkningar, blifvit till Utskotten» åtgärd återremitteradt. 1758 Stalsoch Besvärs Utskottens B< tänkanden.
Behofvet af stadganden i föreslagna syftningen har deremot icke blifvit bestridt; och som Utskottets förslag är vordet af Högvördiga Presteståndet samt Hedervärda Bondeståndet i sin helhet godkändt, följer deraf att samtlige Riksstånd äro i sistnämnde hänseende ense; hvadan det endast återstår att pröfva huruvida de gjorda anmärkningarne böra föranleda dermed åsyftade förändringar i förslaget. Ordningen för denna pröfning har Utskottet angifvit vid redovisning för anmärkningarues riktning; och derföre upptages: l:o. Frågan om formen för de föreslagna föreskrifternes utfärdande. I denna del har man anmärkt, att då ifrågaställde förslag handlar dels om hvad man bör iakttaga vid måls fullföljd i Hofrätt, dels om hvad i vissa fall åligger klagande part, derest Hofrätt utställer af honom anförde besvär till kommunikation, dels ock om rättegången i Hofrätten efter slutad skriftvexling, samt således sönderfaller i tre serskilda delar, lämpligast varit, att göra stadgandena till föremål för lika många författningar, och icke, på sätt Utskottet Bih. till R. St. Prof. 1850 $ 1851. 7 Sami 1 Afd. 31 Höft. 2 Lag-Utskottets Utlåtande, N:o 5t. föreslagit, upptaga desamma i en enda. Fuljden kunde nu blifva att, om Kongl. Maj:t skulle anse förslaget i en del ej kunna sanktioneras, Han nödsakades afslå alltsammans. Denna omständighet har Utskottet ej eller förbisett vid förslagets uppgörande; men då de stadganden, hvarom fråga är, om de än kunde indelas under flera kategorier och således i serskilda författningar behandlas, likväl sins emellan hafva ett inre sammanhang samt hufvudsakligen afse rättegången i Hofrätt; och då det ostridigt leder till reda och tydlighet, att de ämnen, som sammanhänga, jemväl till det yttre sammanbindas; ansåg Utskottet sig ej eller böra i serskilde författningar splittra stadgandena; och denna åsigt vidhåller äfven Utskottet.
» 1765. A. » Adlerstråhle, August Gustaf Theodor, Ingeniör. » 1877. A. » Carleson, Edvard Henrik, Justitie-Råd. » 1889, A. » Vult von Steijern, Johan Julius, Hofrätts-Råd. » 1918. A. » von Strussenfelt, fullm. Friherre Oxenstierna af Eka, Axel Gabriel, Hofmarskalk. » 2105. A. » af Trolle, Georg, Premier-Löjtnant. » 1960. A. » Montgomerie, Robert Nils Germund, Bruksegare. A. » af Nordin, Gustaf, General-Major. » 1846. A. » Fock, Nils Gustaf, Ryttmästare. » 1912. A. » Nordenskiöld, John Otto Henrik, Under-Löjtnant. » 2109. A. » Anckarsvärd, Michael Gustaf, Öfver-Intendent. » 2082. A. » Mannerskantz, Carl Axel, Kapten. » 1910. A. » Horn af Rantzien, Reinhold Rudolf, Major. » 2120. A. » Nauckhoff, fullm. Herr Hägerflycht, Nils Henrik, Öfverste. » 1940. B. » Tersmeden, Adolf, Löjtnant. » 2118. A. » Lagerheim, Wilhelm Hjalmar, Kapten. » 2064. A. » af Wincklerfelt, fullm. Herr Celsing, Lars Arnold, Possessionat. » 2093. A. » af Wetterstedt, Carl August Alfred, Löjtnant. » 1386. A. » Adlercreutz, Oscar Nicolas Adolf Valentin, Pos sessionat. » 983. » Cronacker, fullm. Herr Skjöldebrand, Carl August, Kammarherre. 14 M 987. Herr Åkerhielm, fullm. Herr Lagerhielm, Pehr, Bruksegare. » 1011. » Lagercrantz, Carl Gustaf, Landshöfding. »1013. » Franc, fullm.
Numera saknas således kvinlig representant endast i Katarina och Kungsholms församliiigars skolrkd, men det ä r a t t hoppas, att hon snart skali göra sitt inträde afven dar. A t t de kvinliga skolrkdsledamöterna tillvunnit sig aktning och förtroende inom. de församlingar, där de verka, ar allmänt kandt, och uttalanden i denna riktning hafva ock under senare tider sid flera tillfällen offentligen blifvit gjorda. B Fru Laura Kieler. Den dsnek-norska författariniian fru Ea.iirs Kieler höll den 11 och 12 nov. tvenne synnerligen intressanta föredrag i hufvudstaden. Det första om » iiandsliv og Nationalitetsforhold i Amerika » hade att bjuda p % flere goda och originella iddes. Fru Kieler lade sina svenska åhörare särskildt på hjartat, att de med all makt borde strafva för bibehkllandet af den svenska nationalitetens lif i Amerika. Under det andra föredraget, som hade till ämne » Xationalitetskainpen i Sönderjylland, berättade föreläserskan %tskilliga drag ur den tysta kamp, som den danska nationaliteten i Slesvig has att utkämpa under Tysklands öfvervälde. D e båda föredragen, som voro präglade af varm och innerlig känsla, mottogos med stort bifall af hhörarne. ' Redovisning. l för insamlingen af gafvor till W Korsdragerskan., hvilkens. öde skildrats i Dagny och Idun. Enligt de hos undertecknad, A .. Nordensson, förvarade teckningslistorna utgöra .de kontant insamlade medlen Hfvahundraåttiotvå (1182) k ~ o n o 8 r 0 öpe, och har af oss för kost och underhåll m. m; utbetalats 150 k~onor;. Aterstaende 1032 kronor 80 tire har Föreningen för ' Valgorenhetens Ordnande för var skyddslings rakning benäget mottagit. Af &gt;Milani&gt; har skänkts i0 k ~ med. villkor, att om sammanskottet öfverstege 500 k p, beloppet skulle lämnas till annan behöfvande kvinna, och har Fredrika-Bremer-Förbundet benäget åtagit sig denna utdelning. Dessutom har från flere hall.
Huruvida verkställigheten af det arbete, som erfordras för uppförande af dessa 2:ne spiraltrappor och (errasslrapporna vid östra ingången, tillhört byggnadschefen eller ej, har väl, med hänsigt till de härom meddelade stridiga uppgifter, icke kunnat af Rikets Ständer med tillförlitlighet algöras; men då, i allt läll, det synes Rikets Ständer mindre lämpligt att det för dessa arbeten äskade belopp särskildt beviljas innan såväl delta förhållande blir upplyst, som ock utredt huru stor behållning verkligen förefinnes af de till byggnadschefens disposition ställda medel, hafva Rikets Ständer ansett den af E. K. Majit till byggnadsarbeten begärda summan böra minskas med förenämnda belopp 6,950 R:dr. 48 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 489. Hvad nu angår de byggnadsarbeten, för ti v ilka, i enlighet med Öfverintendentsembetets förslag, SL K. Majit funnit serskildt anslag böra beviljas, så bär det visserligen synts Rikets Ständer mera lämpligt, alt åtminstone några af dessa arbeten upptagits och beräknats såsom tillhörande sjelfva byggnaden, samt följaktligen utgifterna derför äfven påförts det egentliga byggnadsanslaget; men då sådant ej skett; då andra af de arbeten, som nu blifvit ifrågaställa deremot påtagligen äro af beskaffenhet att de hvarken kunna eller böra dit hänföras, och då vid den hållna besigtningen å byggnaden blifvit ådagalagdt och sedermera af vederbörande vitsordadt, att samtliga dessa arbeten, hvilka finnas fullständigt uppgifna i ett detaljerad!, handlingarne vidfogadt och al Rikets Ständer granskadi kostnadsförslag, äro oundvikliga, samt att en del af dem måste verkställas innan det ännu återstående arbetet med byggnadens aptéring för dess ändamål, dekorering o. s. v. kan företagas, hafva Rikets Ständer ansett sig icke böra undandraga sig att anslå härtill erforderliga medel.
Har någon, med vetskap om sådan förfalskning, som i 7 § sägs, i bedräglig afsigt det förfalskade begagnat; straffes så, som hade han förfalskningen sjelf gjort. 9 §. Norska allmänna handlingar, stämplar och märken vare, om förfalsk ning eller missbruk deraf sker, lika med Svenska ansedda. 10 §. I fråga om förfalskning af handling, som utfärdas af offentlig Myndighet i annan Stat, än nu sagd är, eller bruk af sådan veterlig falsk handling, gälle hvad om förfalskningsbrott, sorn i 4, 5 eller 6 § sägs, stadgadt är. 11 §. Rifver, flyttar eller vrider man, i bedrägligt uppsåt, rå och rör eller annat gränsmärke, eller märke, som till betecknande af bestämd vattenhöjd satt är; dömes till straffarbete från och med sex månader till och med fyra år. Samma lag vare om den, som sådant märke falskeligen sätter. 12 §. Eftergör någon guldeller silfvermvnt, som inom eller utom riket gångbart är; dömes till straffarbete från och med fyra till och med åtta år. Varder kopparmynt eftergjord!; då skall till straffarbete från och med sex månader till och med två år dömas. Ilar man ej myntet utgifvit eller begagnat, eller äro omständigheterna eljest synnerligen mildrande, må tiden för straffarbetet nedsättas till hälften af den eljest för brottet stadgade minsta strafftid. 13 §. Den, som i bedräglig afsigt filar eller klipper guldoch silfvermynt, eller det eljest pä något sätt minskar, eller gifver åt ringare mynt sken af det, sora högre är; dömes till straffarbete från och med sex månader till och med fyra år. Är ej bruk gjordt af det förfalskade; må tiden för straffarbetet nedsättas till hälften af den eljest för brottet stadgade minsta strafftid. 14 §. Eftergör man sedel, som af Rikets Ständers Bank eller annat rikets allmänna penningeverk, af annan Stats Bank eller, med tillstånd af in eller utländsk regering, af enskildt penningeverk utgifven är, för att såsom penningar all - Lag-Utskottets Betänkande M 35.
För en kapellbyggnad vid Muonionalusta 4,800 — 11 11 „ ett bönehus med begrafningsplats vid Turtola by 2,500 — 11 11 „ fortsatt utgifning af arbetet “Svenskt Diplomatarium“ 2,456 25 11 11 „ fortsatt utgifning af äldre, för Sveriges historia och offentliga förhållanden vigtiga skrifter och handlingar 4,628 58 11 11 Till ny byggnad för Göteborgs hospital 140,000 — 11 11 „ löneförbättring åt lärare vid stads-pedagogier och läraren vid pedagogien i Avesta samt till stadspedagogiernas utvidgande. För anskaffning af refflade kanoner med dertill afpassade lavetter och öfriga fordon för tre fältbatterier 72,000 — 11 11 „ anskaffning af ridoch anspannsm. fl. persedlar för två tolfpundiga reserv-batterier . 22,000 11 11 „ anskaffning af 4,000 st. refflade infanterigevär 158,000 11 11 „ fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad . 50,000 — 11 11 „ d:o af fästningsbyggnadk-arbetena vid Carlskrona 70,050 — Transport 372,050 — 506,G29|73 6 Stats-Utskottets Memorial N:o 225. „ -oCT> t-j. crq R:mt. Summa 1 s g o 3 00 g C» R:mt. ® 1° .® £jc Transport 372,050 — 506,629 73 116 104
Jag anser det således icke vara rätt att meddela en föreskrift, som i vissa fall är obestämd, när densamma lemnar åt den person, som skall göra tillämpning deraf, rum för omdöme, huru han skall tillämpa föreskriften antingen på ett eller annat sätt. Dessutom kan ingen bestrida, attoni Hr Stuarts reservation antages som gällande föreskrift i bancoreglementet, så kommer den att medföra samma följd som BancoUtsk:s förslag, enär otvifvelaktigt är, att sedan man fått veta att man kan erhålla lån till halfva en egendoms taxei ingsvärde, så kommer ingen och anmäler sig till erhållande af ett lån till tredjedelen deraf; ty hvar och en vill låna till så högt belopp som möjligt, när det kan ske på så fördelaktiga villkor som i banken. Således kommer ofelbart Commissariatel att stanna isamma resultat i afseen - Den 9 Januari e. m. 67 de på lånerörelsen, som nti BaucoUtsk:s förslag till reglemente innehålles, och jag vet icke hvaiföre man skall antaga ett stadgande, som icke leder till något bättre. Jag tillstyrker bifall lill UtsUs förslag. Hr Stuart: Sorn ett exempel på det olika resultat, hvartill mitt och Utsk:s förslag komma att föranleda, anser jag mig endast böra uppgifva den omständigheten, alt enligt Utsk:s förslag skulle hvar och en innehafvare af fastighetslån i banken vara berättigad att få sitt lån ökadt från -y till £ af egendomens taxeringsvärde, såvida icke derigenom dessa låns maximi-summa öfversteges. Men en sådan allmän lånetillökning är deremot icke tänkbar enligt mitt förslag, som endast förutsätter, att lån till hälften af egendomsvärdet må utgifvas vid de tillfällen, då lånestimman icke kunnat utgå efter hittills gällande grunder. Med den kännedom jag äger om de öfriga göromål, som numera aligga bancocotnrnissarierna, och det sätt, hvarpå göromålen under sednare tider blifvit uppfyllda, hyser jag intet tvifvelsmål, att den af mig föreslagna föreskriften af dem skall kunna tillämpas på ett med ändamålet fullt öfverensstämmande sätt. Jag förnyar min förut gjorda anhållan i afseende å propositionens framställande. Hr Frih. o.
Mina inkomster äro nog sådana, att vi skulle kunna gifta oss genast, m e n du behöfver litet beredelsetid. » » Fredrik, » sade Karin bedjande o c h smög sig tätt intill h o n o m, » jag får väl taga m a m m a m e d mig, annars blir h o n j u så ensam. » Doktorn såg missbelåten ut. » Vi få väl tala o m den saken då! Nu måste vi vända, klockan är mycket. » Han gick tyst en stund. » Karin, » började han, » jag har icke sagt något till dig om min plan att taga dig m e d till Stockholm på nyåret. Vi ' skulle då b o h o s mina föräldrar, medan jag går igenom en kurs vid ett af sjukhusen. » Karin stannade o c h drog djupt efter andan. O, så roligt! Men, » tonen blef dämpad, » är inte din m a m m a vådligt sträng? H v a d skall h o n tycka o m mig? » » Begagna icke ordet vådligt, barn, ty det skulle h o n icke tycka o m. Nej, h o n är icke sträng, och för resten, du är min fästmö, o c h jag vill se h v e m som vågar säga något åt dig. Så har jag två systrar, s o m du vet, jämnåriga med dig, o c h de få ta hand o m dig, när jag ej har tid. » » Ja, nog skulle det vara härligt att få resa, bara jag inte gör orätt uti att lämna m a m m a igen. » » Mamma, alltid m a m m a! » sade doktorn häftigt. » Nu är du min, k o m ihåg det. » Karin teg, o c h de gingo raskt framåt g e n o m tullen in på Storgatan. » Se där möta vi tant! » sade doktorn. En liten, medelålders dam, med hastig, nervös gång, k o m emot dem, så stannade h o n o c h väntade, ined hufvudet litet på sned o c h ett förtjust småleende på läpparne. » Ah, hvad ni redan gå bra tillsammans! » utbrast hon. » M e n hvar ha ni varit? Jag har suttit ett par timmar hos tant Hilda och väntat på er. » » Det roade oss att promenera, » svarade doktorn lugnt.
Till Ecklesiastik-Depart:t hör nu den ganska besvärliga beredningen och föredragningen af dessa frågor, och då något sådant arbete ej afsetts vid tillsättandet af DeparUts tjenstemannapersonal, torde det äskade anslaget vara fullt berättigadt. Erhålles ej det begärda biträdet, skulle möjl. dessa ärenders afgörande obehörigen fördröjas, .lag yrkar bifall till Utsk:ts förslag. Gr. Mörner: Jag tager mig friheten erinra, att Ecklesia stik-I)epart:t, genom de af R. o. Ad. redan fattade beslut om de nya byråernas utvidgande, erhållit en betydlig förstärkning i arbetskrafter, och att således en lindring i arbetet alltid bör för tjensternännen i detta I)epart:t komma att inträda. Med anledning af Hr Edelsfams anförande får jag upplysa, att, under den tid, jag var medlem af Konungens råd, brukade man anvisa åtskilliga utgifter, med hvilka man ansåg sig icke böra besvära R. St:r, på besparingarne från Hufvud-Titlarne, ehuru dessa Titlar då hade vida mindre anslag än nu. I)å härtill kommer, att någon permanent utgift icke kan på förband vara anvisad på besparingarne, har jag svårt att fatta, huru inan kan på förhand säga, att dessa äro starkt anlitade. Jag yrkar fortfarande afslag. Frih. Alströmer: Då Gr, Mörners yrkande går ut på rent afslag, mäste jag motsätta mig detsamma. Då K. M:t begärt 3000 rdr såsom alldeles nödvändiga, lär han icke kunna dertill använda ens besparingarne, såvida R. St:r afslå hela anslaget.