Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Handling, derå intekning sökes , eller annat jäf emot Sökandens fordran gör, anser Committéen Eallen ega att pröfva, om Sökandens talan till utförande genom Laga Rättegång förvisas bör; Dock att hans rätt till intekning må vara förvarad, der han iakttager vissa föreskrifne tider, att stämma, och , om han Saken vinner, att Domen i Inteknings-Protocollet anteckna låta. Uti Kongl. Concurs-stadgan den 28 Juni! 3798 föreskrifves: det ej någon intekning må gälla, som en Ägare sjelf, utan viss Långifvares och Summas nämnande, begär i hopp om framdeles undfående Lån; men att, der viss Långifvare och Summa nämnd är, den, som Lånet gifvit, är pligtig att inom utsatt tid, Gäldenär* Skuldebref till påskrift uppvisa, och att, derest ej så förfaret är, intekningen icke äger någon verkan framför dem, hvilka, sedan den först begärd blef, låtit sine fordringar inteknas. Att viss Borgenär och viss Summa skola uppgifvas, anser Committéen väsentligen erfordras för inteknings erhållande, men, hvad den öfriga delen af förenämnde Stadgande beträffar, har Committéen ej trott sig äga full anledning till dess bibehållande. Om man dermed velat förekomma, det Gäldenären skulle kunna sjelf tro sig behålla sitt inteknade skuldebref, för att, då han afträder sin egendom till Borgenärer eller eljest, göra det i någons, vare sig föregifven eller verklig, Borgenärs hand gällande , till förfång för alla de öfrige; Så kan ett sådant ändamål ej, genom ifrågavarande föreskriftir, med säkerhet vinnas, ernedan Gäldenären, innan hans obestånd yppa - Konungens Nåd. Propositioner. defe, kunna!; antingen forma annan man att vid Hatten framställa sig såsom Förstrnckningssjifvare och derefter till honom återställa Skuldebrefvet eller ock utur verklige Först rack ni ngsgi Tvärens hand det inlösa, for att sedermera begagnas.
De föreskrifter, som 84 § innehåller, afse sålunda åliggande för sockenstämma att intyga rigtigheten af kronobetjeningens förteckningar å de skjutsande, miltalet, hästantalet, skjutspenningarnes belopp m. ro., äfvensom kontroll derå, att de skjutsande rigtigt erhållit sin betalning; men, under förutsättning alt föreskrifterna i 78 § blifvit behörigen iakttagna, till följd hvaraf de längder eller förteckningar, som innehålla förenämnda uppgifter, tillika böra vara försedda med eller åtföljda af qvittenser ä den utbetalda ersättningen, samt dessa qvitterade längder eller dervid bilagde qvittenser verificera de vid hvarje tillfälle utgifna kostnader, synes på sådant sätt all nödig kontroll för ändamålet vara vunnen; och då Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med hvad härofvan blifvit anfördt, anse kommunalstämma ej böra öfverflödigt betungas med bestyr, som med mindre omvägar kunna mera ändamålsenligt handhafvas, hafva Rikets Ständer på grund häraf, funnit sig böra hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att 84 § i Kongl. Förordningen af den 6 September 1842 om truppers och persedlars förskaffande må varda upphäfd. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 14 Januari 1863. Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 10 Jan. 1863. Preste Ståndet den 10 Borgare-Ståndet den 10 Bonde-Ståndet den 14 Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse om ändring i Kongl Förord ningen den i Oktober 1858, angående tillverkning, värd och försäljning af krut. S. A. K. Enär erfarenheten skall hafva visat, att åtskilliga i Kongl. Förordningen den 1 Oktober 1858, angående tillverkning, vård och försäljning af krut, meddelade sladganden hvilka, i ordalydelsen äro tvetydiga eller för trafiken med nämnda vara mer än nödigt hinderliga, behöfde en ändamålsenlig förändring, särdeles hvad anginge 20 och 21 §§:ne, har hos Rikets
Herr StatsRådet hade icke och trodde ej heller, att någon förväntade hos honom benägenhet att afgifva en förklaring, sorn vore Herr Justitieombudsmannen behaglig, men Herr StatsRådet önskade gifva den så, att den kunde af Domaren gillas. Utur denna synpunkt hade Herr StatsRådet, efter sitt omdöme, valt formen och sättet för förklaringen; och då för öfrigt Herr StatsRådet icke stod här, som en soldat i ledet, skyldig att svara vid upprop nummer efter nummer, upprepade Herr StatsRådet sin anhållan att nu få uppläsa sin förklaring, sådan han skrifvit den. Sedan Herr Justitieombudsmannen till RiksRättens bepröfvande öfverlemnat, huruvida något undantag för Herr StatsRådet Poppius kunde uti ifrågakomne hänseende medgifvas, men tillika gjort det förbehåll, att i alla händelser de af Herr Justitieombudsmannen instämda sakerne måtte betraktas såsom skiljda i handläggning och utförande; så tillät RiksRätten Herr StatsRådet Poppius att uppläsa sin förklaringsskrift, hvarefter Herr Justitieombudsmannen egde tillfälle deremot påminna hvad han nödigt aktade.
N:o 9, 0111 återlemnande af en utaf N. Fr. Andersson från Östergötlands län inom Bonde-Ståndet väckt motion. Preste-Ståndel fann motionen tillhöra Stats-Utskottets behandling. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskoltets nedannämnde Memorial: N:o 5, med anmälan, alt Stats—Utskottet från Vallöf!. Borgare-Ståndet erhållit remiss å Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående grunderna för en förändring i sättet för utgörande af Presterskapets aflöning. Lades till handtingarne. N:o 6, angående riksdagskostnadernas bestridande. Bifölls. N:o 8, angående förskott å aflöningen för den hos Riks-Stånden och Utskotten anställda betjening. Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskoltets Utlåtanden: N:o 9, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om användande af en del utaf de till fångars vård och underhåll anslagna medel för nödiga nybyggnader vid fästningsfängelset i Landskrona; N:o 10, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition 0111 ersättning lill Kronofogden Anders Rhodin för kontanta medel till ett belopp af 1,9 71 R:dr 71 öre Riksmynt, som blifvit en Krono-brefbärare genom rån fråntagne och derefter måst af Rhodin återgäldas; N:o 11, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående användandet af de på anslagen för Nockebyoch Drottningholms-broarncs ombyggnad uppkomna öfverskott; och N:o 12, angående väckt fråga örn anvisande af erforderliga medel för verkställande af vissa omregleringar af landets kyrkliga, judiciela och administrativa indelning. Frän Vällofl, Borgare-Ståndet. S. 1).
Hen ti November 1823. S D. Efter skedd justering af Höglofl» , BancoUiskottets förnyade Utlåtande till Rikets Ständer, angående foresiägne förändringar i Banquens inre Administration, dess Sedlare lifgifvande och beskaffenhet-m. m., förklarade HerrBorgmästaren Mothan, det Herr Borgmästaren ej funnit skäl att frångå de särskilda tankar, sam Herr Borgmästaren framställt Uti dess, med: Utskottets förra Betänkande i ämnet åtföljde reservation, hvilken Herr Borgmästaren således, åberopade» . Ut supra. In fidem Protocolli, G. Hehingius* A N:o 720, Ankom den 17 No v. 1823. Sttänkande till< Rikets Högloft» Stan® der% rörande vackt frdga, huruvi% 'Banco-TJtskotteis Betilnf: anden. 22X da för de Fastighetshandlingar, hvilka, i brist af låmtillgång, blifvit i lianquen qvarliggande, lån af de nu anslagrie fonder må företrädesvis meddelas. Under den 11 sistlidne October, har Hede*, •varda BondeStåndet till BancoU tskottet remitterat ett, af RikadagsFuIImägtigen Johan Bongberg, till Ståndets Protocoll äfgifvet yttrande, af innehåll : att, sedan genom Rikets Ständers Beslut, tillgång nu blifver för nya Fastighetslån, de i Banquen -qvarligganäe Jgodkände låneacter, hvarå, för bristande tillgång af förra Fondelån, ej kunnat beviljas, "böra framför de, härefter inkommande ega företräde, emedan dröjsmålet med bfvanberörde handlingars in* lemnande nog tidigt för att af gamla Fonden erhålla delaktighet, härledt sig derifrån, att Tingsterminerne i Bånsökandernes hemorter inträffat sednare än annorstädes.
Maj >8ro innehåller, redan tillstyrkt den Nederlagsfrihet serdeles för Wisby Stad, som Herr Doctorn nu ytterligare päyrkar, tror Utskottet stg icke kunna tillstyrka annat bifall till benna Motion, än att Riksens Högloflige-Ständer, med åberopande af dest förra undcrdaniaa önssan, underdänigst anställa, att Kongl. Mahr täcks fästa Dest Nädlga uppmärksamhet pä hwad Riksens Ständer förut i detta ämne, underdänigst önskat; hwilket dock till Riksens Högloflige Ständers widare vmpröfwande »vördsammeligen öfwerlemnas. Otebrs Len n Julii r8r2. Pä Högloft. Ridd. och AdclnS Ledam. wägnar, Fok. II. O^llenliorZ. Pä Wälloff. Borgare-Ständets Ledam. wägnar, Olok Ljösteät. Pä Högw. Preft-Ständets Ledam. wägnar, 0. v. liosenstsin. Pä Hederw. Bonde-Stän-ets Ledam. wägnar, O. k. 8<rlr»re. Alex, H,rZsl§ren. Den -r Julis, Utdrag af Protocollet , hälletz hos Högloft, Ridderskapet scb Ädelst , wid Urtima. Riksdagen L Orebro den 21 Julii »812. SD. föredrogs q nyo och bifölls Banco »Utstöttets den g sistledne pä bordet lagda Memorial, rörande förhöjning af arfwodet för det Hederwarda Bonde »Ståndets Fullmägtige i Banken. Vt supra. Lx krotocollo, 6, 8 i 1 ve 1 st o l p e, fttdrag af protocollet, hället hss Högloft, Ridderskapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i örebro, den 21 Julli 1812, S.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Oeconomieutskottets den .7 dennes på bordet lagda Betänkande N:o r 6, 1 anledning af väckt båga, om vissa föreskrifters iakttagande vid permittering af manskap ifrån de värfvade Regementena, biel samma Betänkande af Ridderskapet oell Adeln afslaget. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades Allmänna Besvärsoch Oeconomieutskottets den 7 dennes på bordet lagde Betänkande N:o 17, i anledning af väckta motioner, angående upphörande af Slapelsläderms skyldighet, att hålla upplag af Salt och Spanmfil. S. D. Vid förnyad föredragning af Vällofl. Borgare-Ståndets, uti ProtocollsUtdrag af den 7 dennes, hvilket den 10 dennes blifvit lagdt på bordet, gjorde dels inbjudning till de respeclive MedStånden, dels anmodan till Utskotten , att med Riksdagsgöromålen måtte på allt möjligt sätt fortskyndas, fann Ridderskapet och Adeln samma ProtocollsUtdrag icke erfordra någon åtgärd, utan endast böra läggas till handlingarne. S. D. Biföll Ridderskapet och Adeln Stats Vt kottet s den 10 dennes e. m. på bordet lagde Utlåtande N:o 36, i anledning af väckt motion, alt Kronohemman må kunna försäljas och gå lill gälds betalning, samt att äldste sonens företrädesrätt framför andre syskon till besittning derå nrålte afskaffas. Bih. till B. St. Prot. adra Iläftet. Trot. Ut dr. di5 April i S3\. S, D. Återremitterades Lagutskottets den io dennes e, m. på Bordet legde Betänkanden: 1:0 Öfver Herr Prosten Lt G.
Vakans-afgifter för 3,686 båtsmansnummer, å 100 R:dr per nummer, R:dr 368,600: Matros-korpsens närvarande kostnad » 105,150 Kanonier-korpsens närvarande kostnad » 66,870 Kostnaden tor natura-portion för uppbådade båtsmän ... » 111,872 Dito för uppbådade båtsmäns aflöning » 29,552 Dito för uppbådade båtsmäns beklädnad » 74,505 9,280 fot af den å flottans aflönings-stater uppförda spaumål . » 18,560 En del af inqvarteringsmedlen för matroser och uppbådade båtsmän • » 1,710 Artilleri-båtsmäns arfvoden » 12,160 Båtsmans-korporals arfvoden » 8,626 Kompani-chefs arfvoden » 8,700 Nu utgående pensioner för matroser och båtsmän, i rundt tal, » 50,000 50. 15. 55. Om från denna summa drages 363,200 R:dr, eller kostnaden för flottans stamtruppers underhåll, uppstår en rest af R:dr 493,066: 20. Om till denna rest lägges flottans nuvarande exercis-anslag, stort 360,000: — och om ur Handelsoch Sjöfartsfonden beräknas ett tillskott af » 150,000: — fås en summa af . R:dr 1,005,066 att tillgå för flottans exercis och sjö-expeditioner. 20, Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862. För denna million kunna hållas i sjön, hela året 4 ångkorvetter, halfva året en eskader af 2 fregatter, 2 korvetter och några mindre fartyg, två månader 4 till 6 ångslupar. Detta är tillräckligt för att gifva flottans korpser den öfning, som är nödig för att göra densamma till duglig stamtrupp.
St. ville af de under Comm.coll. förvaltning, ställda fonder anvisa tillräcklige medel, hvilka finge, för understöd lill oundvikliga utgifters bestridande vid burskaps sökande, verkstäders uppsättande med erforderlige redskaper och verktyg; äfvensom till nödige förlag, utdelas ht skicklige och genom rena och goda seder samt en hedrande vandel utmärkte handtverksgesäller, hvilka, efter aflagde goda kunskapsprof härhemma, under minst 2:ne års tid genom resor samt arbeten å bättre verkstäder i Tyskland, Frankrike, Belgien och England, eller åtminstone i 2:ne af dessa länder, förvärfvat sig insigter och konstfärdighet i de yrken de utöfva, och deröfver så väl som öfver deras goda förhållande i allt öfrigt kunna förete tillfredsställande betyg; dervid företräde torde böra lemnäs åt metallarbetare och gesäller i sådana andra yrken, hvilka äro af väsendtlig vigt för vårt Iand samt icke kunna utan kostsamma verktyg och betydligare förskotter bedrifvas. I allmänhet ingen vän af lånesystemer, hemställer jag tillika, att hvad som, efter pröfning af Comm.coll., kan finnas böra hvar och en, i förhållande till dess handterings vigt och be - Den 24 Augusti e. m. 447 skalFenhet, i omförmälde hänseende tillerkännas, varder honom leninadt utan återbetalningsskyldighet, men med villkor likväl, att han för medlens behöriga användande i det uppgifna ändamålet inom viss tid till Collegium allemnar redovisning, samt derföre ställer godkänd säkerhet. Remitterades lill StatsUlsk. Hr Printzenskjöld, Carl, anförde skriftligen: Den starka påkänningen pä vår bank genom en silfveruttagning under de sisla åren af mer än 3 millioner specie, hvilka utgått ur landet, och dessutom ännu andra 3 millioner specie, som, iudragne utifrån af enskilde, gått samma väg, visar till hvilken oerhörd höjd varuinförseln stigit under dessa år och huru angeläget det är, att genom lämpliga åtgärder inskränka och minska densamma, om ej realisationens beställd allvarsamt skall sältas i fara.
Utaf anslaget för författande och utgifning af läroböcker för Allmogen (79 § af nu gällande reglemente „ 500: (utbetaldes i Januari 1853). 1851 års ersättnings-anslag till Serafimer-lasarettet för minsk ning i lasarettets inkomst genom tolag å finska varor (99 § af 1848 års reglemente) „ 4,500: (utbetaldes i Januari 1851). Sedan sistförlidna riksdags slut har deremot någon fråga, fullmägtige veterligen, icke förekommit om utbetalning af det under 1847 och 1848 års riksdag beviljade anslag för reparationer och bokhyllor saint ytterligare inrednings-kostuader inom Riks-arkivets hus (Reglementets 77 §), hvilket anslags återstående belopp, sedan deraf tinder nr 1849 rcqvirerats och utbetalts 600 r:dr, utgör samt det vilkorliga bidraget af 8,800 r:dr årligen till bildande af en pensious-foud för Borgmästare och Kommissions-Landtmätare samt desse tjenstemäns enkor och barn (80 §). Härförutan innestå för närvarande i Riksgälds-kontoret utaf de medel, som vid 1844 och 1845 samt 1847 och 1848 års riksdagar med tillsammans 300,000 r:dr anvisades för Natio nal-musei-byggnadens uppförande och utaf anslaget för läseböckers författande och utgifning . samt utaf de anslag, Kongl. Majit af härtill vid sistnämnde års riksdag anvisade medel i Nåder beviljat för en chaussé-o och bro-anläggninsr vid Tranarp i Qvidinge socken af Södra Asbo härad och Christianstads län och för anläggningen af en ny väg utmed sjön Gesunden inom Ragunda pastorat i Jemtland utgörande således de i Riksgälds-kontoret ännu innestäende medlen af nu uppräknade anslag, utom det för ofvanberörde peusiens-fond beviljade bidrag, ett sammanlagdt belopp
S. D. Föredrogs förstärkta Constilufiom^UtskoUetsMemorial N:® ra?, angående utgången af inom förstärkta Conslitutions-Utskottet verkslälda voteringar: lades till handlingarne, S. D. Föredrogs ånyo Eccpeditions:Utskottets Memorial N:o 28, med öfverlemnande ånyo lill justering af en från tvenne Riks-Stånd återremitterad § af Riksdags-beslutet: lades till handlingarne D. b oredrogs ånyo ConstitutiomLtsioltets Memorial N:o 126^ angående nödvändigheten af samband emellan de beredda Grundlagsändfings-försiagen till Lagtima' Riksdagars periodiskaåterkomst och till Bestämmelser rörande Urtima Riksdagar:: bifölls.. Från Vä Ilo fl. Borgare-Ståndet; S; D„ Upplästes Expcditions-Utskottets Memorial, N:os 28, med öfverlemnande ånyo till justering af en ifrån 3:ne Riks-Stånd återremitterad § af Riksdag?*Beslutet;: Ståndet lät vid delta: Memorial bero.. 112 Prot Utdr. d. 20 JMaji 18Jj, S. D. Till handlingarne lades Kongl.
Hvad åter angår yttrandet, att jag skulle veta hvad utrikes vexel är, så får jag svara, att jag verkligen icke inser, hvaruti skillnaden emellan en sådan vexel och en inrikes ligger. Om jag t. ex. drager en vexel på Hr Olivecrona att betalas i Hamburg, så vet jag icke om det är en utländsk vexel eller ej, och icke kan man väl påstå, att denna skillnad skulle bestämmas först derigenom att Domstolens utslag upfättar den såsom utländsk och sålunda tillägger den en strängare exsekutiv kraft. När det är fråga om olika rättigheter på grund af olika papper, måste jag hafva dessa papper rätt tydligt definierade. Hr Olivecrona har bestridt min åsigt derom, att en löpande skuldsedel bör hafva samma kraft som en vexel; men jag vidhåller hvad jag sagt, att den person, som innehar en förbindelse af en annan, som skall betalas på en viss dag, bör af lagstiftningen skyddas lika mycket, som hvar och en annan, och jag kan för min del icke utfundera något skäl, hvarföre jag skulle gifva utländningen större rätt och större skydd, än hvar och en af mina landsmän. Hr Printzensköld: Jag har ganska riktigt upfattat Hr Olivecronas anförande, då jag förklarat, det jag ansåge den strängare exsekutiva rätten böra bibehållas i afs:de å vexlar, hvilket deremot icke eger rum i förslaget. Jag tror, att denna omständighet är af vigt, emedan ett sådant stadgande lärer vexelutgifvarne att ihågkomma den risk de löpa, om de icke upfylla sina förbindelser. För öfrigt har jag visst icke ansett, att LagUtsk:t gjort orätt, då det tillstyrkt bysättuingens uphäfvande i allmänhet, Den 8 Augusti. 103 ehuru jag anser att den bör qvarstå för vexlar. Jag medgifver riktigheten af Gr. Sparres anni., att en fordran, grundad på en löpande förbindelse eller en accepterad räkning, kan vara att anse lika vigtig som en vexel.
Samma år dog hennes mor. Den 14 maj 1882 firades Signes bröllop, och från Helsingfors begåfvo sig de nygifta till Berlin, Paris och Jersey, en ö i Kanalen, där de tillbragte några veckor. Under denna hennes första resa med sin man grundlade han den europeiskt ryktbara vetenskapliga tidskriften Acta Matemathica. Hemfärden ställdes till Stockholm, där Gösta Mittag-Leffler blifvit utnämnd till professor vid högskolan. Hängifven sitt hem och intresserad af bestyren där, af handarbeten, musik, läsning och målning, hade den unga frun kanske icke alltid så lätt Kanhända det efterträdda Är det aldrig än förstådda Och livad ingen skall förstå. ^ ^ ^ ^ ^ Men vi måste längta och ana, Vi måste vandra och spana Och söka det ändå. ^ att helt hastigt lämna hemmet och befinna sig i en kupé, färdig att företaga en europeisk resa på veckor för att ej säga månader; men hon var ju redan från ungdomen resvan, och hon har under årens lopp hunnit blifva det ännu mer, då hon med få undantag följt sin man på alla hans längre färder. " Den intressantaste af dessa resor torde måhända varit den, då hon 1888 följde med sin man och sin svägerska, författarinnan Anne Charlotte Leffler, till en vetenskaplig kongress i Oran, norra Afrika, tillbragte en månad i Alger och sedan öfvervar universitetets i Bologna 500 årsfest, vid hvilken professor Mittag-Leffler var den svenska vetenskapsakademiens representant och erhöll hedersdoktorsgrad. Under dessa färder ha naturligtvis en hel mängd intressanta bekantskaper blifvit gjorda, och fru MittagLeffler är därför i tillfälle att taga emot och vara en intresserad och behaglig värdinna för vetenskapsmän, tillhörande snart sagdt alla nationer. Och hon kan vara det, ty hon talar deras språk, hon är förtrogen med deras sysselsättningar, och hon har varit i tillfälle att på nära håll se mycket af deras hemlif. Men icke endast vetenskapsmän, utan också andra gäster äro välkomna i det charmanta Lefflerska hemmet. Hennes tid är dock begränsad, ty på samma gång hemmets ekonomi hvilar i hennes hand, är hon sin mans sekreterare, sköter en stor del af hans inoch utländska brefväxling och renskrifver hans vetenskapliga uppsatser.
Hamilton sak riktigt framställt, och skulle icke tro, att B., o. Ad. vid detta til/a lie vill gifva ett sådant efterdöme, som troligen framdeles skulle komma att följas i många saker, att vi nu, sedan riksdagen varat ett helt år, skulle börja en ny riksdag, för att medelst redactioner af skrifvelse!- tillintetgöra hvad vi förut beslutat. Frih. Rehbinder: I afseende å Frih. Cederströms yttrande, att under discussionen BorgareSt. blifvit kalladt part i denria fråga, anhåller jag få tillkännagifva, att jag i Utsk. varit af den mening, att uppställningen borde vara så kort som möjligt, och att jag ansett olämpligt att i förslaget till den und. skrifvelsen intaga hvad som vid föreg:de riksdagav blifvit i ämnet anfördt, särdeles då tvänne Stånd stannat emot två, och frågan sålunda förfallit. Då BorgareSits mening ronde näringsfriheten likväl vid denna riksdag slår ensamt emot de 3:ne öfriga Ståndens, hvilkas tankar i frågan således, ehuru blott i önskningsväg, gjort sig gällande, liar jag icke velat motsätta mig, att förstnämnda Stånds vid föregående riksdagar yttrade åsigter i ämnet fått i det nu föredragna förslaget till und. skrifvelse inflyta. — Med anledn. af hvad Frih. Hamilton anfört, ber jag få nämna, att om den värde talarens yttrade åsigt blefve gällande, synes mig som vore det tillräckligt alt endast antaga en R. St:s secreterare, i stället för att tillsätta ett Exped.Utsk., med rättighet för denna secreterare, att vid sammanfattningen af R. St:s expeditioner och skrifvelser iakttaga nödiga rättelser i ordalagen. Jag anser det vara i högsta grad oriktigt, om Exped.- Utsk. skulle vara bundet i valet af de skäl och motiver, som Utsk. finner mest passande och öfverensstämmande med det R. St:s beslut, som kan utgöra föremål för Utsk:s handläggning, synnerligast då fråga är om en und. skrifvelse till Konungen. Slutligen och hvad angår Gr.
Då nu allt krigsfolkets höfvitsmän och männerna hörde, att Konungen af Babel hade uppsatt Gedalja, kommo de till Gedalja i Mizpa, nämliga Ismael, Nethania son, och Johanan, Kareahs son, och Seraja, Thanhumeths son, den Netophathiten, och Jaesania, Maachati son, samt med deras män. Och Gedalja svor dem, och deras män, och sade till dem: Frukter eder intet att vara de Chaldeers underdånar; blifver i landena, och varer Konungenom af Babel underdånige, så går eder väl. Men i sjunde månadenom kom Ismael, Nethania son, Elisama sons, utaf Konungsliga slägt, och tio män med honom, och slogo Gedalja ihjäl; dertill de Judar och Chaldeer, som med honom voro i Mizpa. Då reste sig upp allt folket, både små och store, och krigsöverstarna, och kommo in uti Egypten; förty de fruktade sig för de Chaldeer. Uti sjunde och tretionde årena, sedan Jojachin, Juda Konung, bortförd var, på sjunde och tjugonde dagen i tolfte månadenom, hof EvilMerodach, Konungen i Babel, uti första årena af sitt rike, Jojachins, Juda Konungs, hufvud upp utu fängslehuset; Och talade vänliga med honom, och satte hans stol utöfver de Konungars stolar, som när honom voro i Babel; Och förvandlade hans fängelsekläder; och han åt alltid inför honom i alla sina lifsdagar; Och satte honom före hans del, den man honom alltid gifva skulle af Konungenom, hvar dag, så länge han lefde. Adam, Seth, Enos, Kenan, Mahalaleel, Jared, Henoch, Methusalah, Lamech, Noah, Sena, Ham, Japhet. Japhets barn äro desse: Gomer, Magog, Madai, Javan, Thubal, Mesech, Thiras. Men Gomers barn äro: Ascenas, Riphath, Thogarma.