Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
12 momentet) 10:0 Anslaget för liqviderande af Kongl. Krigs-Kolle - 5:o 6:0 7:0 8:0 9:0 a// ÖU Artilleri-Af delnings skuld till Mariebergs slälls-Kassan för inköpet af (Reglementets 63 §.) 11:0 i845 års anslag till aflöning för Styrelsen öfver allmänna Vägoch Vattenbyggnader ( Reg le men tets 65 §. 1 momentet) Dito till reseoch under söknings-kostnader i fråga om allmänna arbelsförelag (Regi. 65 §. 2 morn.) Låneunderstöd för utdikning af Hägervalls och Skarf stads mossar samt aftappning af Mosjön i Skultuna Socken af Westerås Län (Regi. 66 §.) Anslag för uppmuddring af Örsunds å i Upsala Län samt anläggning af en laslquai vid samma å (Reglementets 67 §.) i845 års anslagssumma till amortering af ett för Linköpings hamnbyggnad och Stångåns upprens - i 2:0 13:o i4:o 15:o ning upptaget lån (Reglementets 69 § ) 145,781: 19. 10, 45,482: 33. 8. 9,o38: 3o. 8. 3,691: 32. — 10,000: 3o,ooo: —. —. 31,000: 24.000: 5o,ooo; 33,893: 39. 7. 9,766; 32. — 10,000: 10,257: 6,000: 1,080: Transport: 419>991: 4^ 9* Militie-Boegendom - — 36 — Transport: 16:0 Ersättningsanslaget för aflidne Kapiten-Löjtnanten A. Gosselmans uppoffringar under en resa till Södra Amerika (Reglementets 79 §) • • 17:0 Anslaget för år 1845 till utarbetandet och ordnandet af Kapiten B.
Memorialangående provisoriska utbytet af denför G ener alAssistance-Contorct begagnade egendom, emot den Stockholms Stad tillhöriga f. d. så kallade Hessensteinsha egendomen. Sedan, för afgörandet af denna fråga, Riks-Stånden uti Protocolls-Utdrag af den 21, 25 och 28 nästlidne Augusti, godkänt den af Stats-Utskottet i Memorial N:o 198 föreslagne voterings-proposition; så har Förstärkta StatsUtskottet nedanstående dag verkställt omröstning öfver nyssberörde, så lydande voterings-proposition; 12 Förstärkta Stats■ Ut skott ets Memorial N:o 264. Den, som bifaller, att, på sätt Preste-och Borgare-Stånden beslutit, vid skeende definitivt utbyte af den utaf f. d. General Assistance-Contoret begagnade egendom emot den Stockholms Stad tillhörige f. d. så kallade Hessensteinska egendomen, såsom mellangift på sistnämnde egendom ifrån Riksgälds-Contoret njå utbetalas till Stockholms Stads Drätselkommission en contant summa af Fyra Tusende (4000) Riksdaler Banco, voterar Ja 5 Den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, kominer nyssberörde mellangift icke att erläggas, och Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, genom StatsUtskottet, få sig uppdraget att, med tilikännagifvande af Rikets Ständers fattade beslut, inhemta Stockholms Stads DrätselCommissions bestämda yttrande, huruvida bemälde Commission vill, utan anspråk på ifrågavarande contanta mellangift, samtycka till delinitivt utbyte af f. d. så kallade Hessensteinska egendomen emot den af f. d. General Assistance-Contoret begagnade egendom. Och enär denna omröstning utfallit med 56
Då således genom detta förslags antagande både läroverket och dess lärare skulle till en viss grad vinna, och en gifven besparing härigenom äfven skulle tillskyndas Statsverket, får jag föreslå: att de Adjunkter och Kolleger, som hädanefter blifva till Lektorer befordrade, må, om de redan uppnått den fjerde lönegraden för Adjunkter, få börja med den andra lönegraden för Lektorer, eller, om de uppnått den tredje lönegraden för Adjunkter, få öfvergå till den andra lönegraden för Lektorer det år, som de, om de qvarstannat såsom Adjunkter, skulle hafva tillträdt den högsta för dessa bestämda lönegraden. Om 1’emiss till vederbörligt Utskott anhålles vördsamt. Stockholm den 19 November 1862. P. E. Thyselius. 70 Motioner i Preste-Ståndet 1862. Af Doktor S. L. Ljungdahl: Om ytterligare statsanslag till låro verksbyggnaden i Fahlun. Med anledning af den i Fahlun förut befintliga lärdomsskolans utvidgning till fullständigt högre elementar-läroverb, och då den gamla skol-lokalen, som för sitt bristfälliga skick längesedan blifvit utdömd, genom lärjungarnes ständiga tillvext i antal blifvit alldeles otillräcklig, väcktes vid sistförflutne riksdag i Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden motioner om ett statsanslag till ny läroverksbyggnad derstädes, hvarvid, på grund af en på enskild väg uppgjord ritning med kostnadsförslag, 88,000 R:dr II:mt antogos såsom det behöfliga beloppet. Denna ritning remitterades till Kongl. Öfver-Intendents-embetet, som lät upprätta ny ritning jemte kostnadsförslag slutande med i det närmaste enahanda summa, hvarpå StatsUtskottet, som vid pröfningen af detta ärende fann läroverket i Fahlun vara i stort behof af nytt lärohus, äfvensom att i öfrigt sådana omständigheter härvid förekomme, att Staten borde bekosta detta byggnadsföretag, tillstyrkte ett statsanslag af 88,000 R:dr R:mt.
Med de undantag, §§ 43, 49, 74, 126, 145, 172 och 181 stadga, ansvara redarne personligen, hvardera i förhållande till sin andel i fartyget, för de förbindelser, hvilka rederiet eller annan, efter dess särskilda uppdrag och på dess vägnar, ingår. § 13- Har ett fartyg flere delegare, åligge dem att utse en huvudredare; och gälle vid valet till den befattning deras röster, som tillsammans största andelen i farty get ega; hafva tvä eller flere fått lika röster för lika andelar hvardera, skilje lotten dem emellan. llufvudredare kan när som helst från sin befattning skiljas, efter beslut af de delegare, som tillsammans hafva största del i fartyget. Falla rösterna lika mot lika ; eller har huvudredare sjelf hälften eller derutöfver i fartyget, ege domstol, pä öfrige delegares käromål, att honom från befattningen skilja, om giltiga skäl dertill äro. § 14- I förhållande till tredje man är huvudredare, i kraft af sitt uppdrag, berättigad att afsluta alla afhandlingar och ingå alla förbindelser, hvilka rederiets förvaltning vanligen medförer. Denna hans rättighet omfattar isynnerhet hvad som hörer till fartygets byg - 5 gande, utrustning, underhåll och bortfraktande, försäkring af frakt, utrustningsoch haveri-kostnader samt uppbörd af medel, hvilka för rederiets räkning inflyta. Hufvudredaren företräder rederiet inför Rätta. Han tilloch afsätter befälhafvaren, hvilken i sin tjenst är förbunden alt följa den föreskrift, hufvudredaren lemnar. Deremot är hufvudredaren icke utan särskild fullmagt berättigad att i rederiets namn eller på dess vägnar upplåna penningar, försälja eller förpanta fartyget eller andelar deri, eller taga försäkring å fartyget eller andelar deri. § 15. Genom en af hufvudredaren, inom gränsen af hans befattning, ingången förbindelse blifver rederiet ansvarigt såsom hade det sjelft förbindelsen ingått. § 16.
Jag menar den svåra ställning, hvaruti, genom bemlighers-författningarne, Ful 1- mägtige och Banco-Utskottets Ledamöter äro försatte, att nemligen i högsta Instancen afgöra Mål, som kunna blifva menliga, ömsom för hela Landet, ömsom för Ba.nquens Credit, utan att någonsin kunna blifva annat än ensidigt bedömde. Så länge Jdanqnens ställning är hemlig, är den en Stat i Staten, och dess interesse skall kunna, icke vara, men synas vara, i strid med Statens. Erfarenheten visar, att i ämnen, som man länge handlagdt, utan att kunna ens nämna saken för andra, än dem som äro i samma ställning, kan man lätteligen få en ensidig åsigt, och det skulle i stöd af / Den iS April. denna erfarenhet, vid en annan Riksdag, an denna, lätt kunna hända, att Utskottets Ledamöter blefvo ansedde som ensidiga i deras åsigt, såsom, de här hade mera interesse för Banquens skenbara vinst, än för Näringarnes och Landets verkliga — detta allt af icke mindre än en hel Nation , hvars välfärd på deras åtgärder berott: Jag tror derföre 2tt publicerandet af Banquens ställning vore nyttigast för Banco-Utskotten sjelfva. Herr Mannerstam, Johan; Jag åberopar uti hufvudsaken det serskildta yttrande af mig, som ätföljdt Banco-Utskottets Betänkande och jemte detsamma nu blifvit uppläst, hvaruti jag tillstyrkt publicitet både i afseende på Banquens skuld eller dess Sedelstock och dess tillgångar. Jag har sökt visa att då lmfvudföremålet för Riksens Ständers öfverläggningar är att återställa den Allmänna Crediten, samt ordning i Rikets Penni åge rörelse • och att så vidt nu ske kan, för framtiden förekomma Financiella oredor, första steget dertill bör blifva att öppet kungöra förhållandet med det Penninge-Verk, hvaraf nästan hvarje Medborgares förmögenhet i mer eller mindre mohn beror.
För öfrigt och enär, enligt Stals-kontorets förslag, till fyllnad i tillgångarne för den af detta embetsverk utarbetade nya aflönings-slal, hvarefter de af E. K. M:t föreslagna tillöknings-summofna äro beräknade, erfordras ett belopp af 51 R:dr 1 i öre, har, till betäckande af berörde brist, en motsvarande summa blifvit af Rikets Ständer anvisad. ni) Utom ofvannämnda Irågor, rörande löne-regleringen för Lands-statens tjenstemän och betjente, hafva Rikets Ständer äfven lill behandling förehalt en af E. K. M:t särskildt aflåten nådig proposition, angående ersättning till Landshöfdingen i Orebro län för lönings-jord, som blifvit afträdd för jernvägs-anläggningen emellan Orebro och Skebäck.
Brefvet den 6 Dec. 1782, förordnades sedermera, att, vid de under Båtsmansindelningen i Blekinge och Södermöre hörande lägenheters afoch till-trädande^ afgiften finge beräknas Amiraiitets-Krigsmans-Cassan till godo på samma sätt, som genom 1 och 3 §§. uti Kongl. Kungörelsen den 4 Maj 1778 blifvit lör Wadstena Krigsmanshus-Gassa laststäldt. Efter hvad Utskottet inhemtat, kunna de till Wadstena Krigsmansbus-Cassa ingående afoch tillträdes-afgifter beräknas till omkring 3o,ooo B:co ärligen och Amiralitets-Krigsmans-Cassans enahanda inkomst åter, efter derom i Niclas Nilssons förenämnde motion meddelad uppgift, till circa 5,700 R:dr om året. Af 1841 och i843 årens Stats-Revisorers berättelser visar sig, att under åren 183B—i84i antalet af de personer, som af Wadstena Krigsmanshus-Cassa åtnjutit understöd, i medeltal [årligen utgjort 8,35c) och beloppet af de utbetalde pensionerne och gratificationerne 88,393 R:dr om året.
c. förfaller; hvaremot en förekrift kommer att i Banco-Reglemenlet inflyta om hvad Banco-Styrelsen, på sätt förenämndt är, i afseende härå har att iakttaga. Beträffande Götheborgs nja Brandstods-jörening : Vilkoren, enligt förra Betänkandet, Punkterna Litt A. etB.,pag. jBarico-Utskottels Betänkande JV.o 79 20, samt Litt. a. et b., pag. 21, bibehållas oförändrade; men Punkten Litt. c. förfaller, i följd af ofvannämnde i Banco-Reglementet blifvande föreskrift. Till Rikets Ständers bepröfvande liemStalles allt detta vördsamligen. Stockholm den 28 Augusti 1829. Ankom till Exp.-Utsk. d. 7 Sept. 1829. Betänkande, med anledning af Hr Kyrkoherden Lyths gjorde framställning om nödvändigheten af någon jemkning uti gällande Stadgar för Rikets Discont-Verk, i anseende till den för ön Gottland tidtals hämmade Postgång. Uti ett från Högvördige Preste-Ståndet, d. 9 April innevarande år, till Banco-Utskottet 8o BanCo-Utskottets Betänkande N.-o 7S. remitteradt Memorial, har Herr Kyrkoherden Lyth omförmält, att, då communication emellan ön Gottland och fasta landet, vintertiden genom hamnarnes isläggning, och, i andra årstider, genom storm och motvind, ofta hlifver för Hera veckor och till och med månader, afbruten, sådant medförer för ortens invånare, ibland mångfaldiga svårigheter, äfven den, att utan allt eget förvållande, så väl i andra angelägenheter, som i penninge-afFairer, förlora fatalier.
Att en låneförsträckning inom denna Afdelning af Extra anslagsmedel till de Ordinarie, bokförde under namn af anticipation_, ägt rum år 1834 med 96,691 R:dr 45 sk. 6 r:st. och år 1835 med 72,691 R:dr 18 sk. 6 r:st., som vid 1835 års slut ännu icke voro återbetalde, hvilken åtgärd synes oförenlig dels med de gällande föreskrifter, som innebära, att Extra Stats-anslaget icke må med det ordinarie sammanblandas utan fastmera bör serskildt bokföras, dels med stadgandet om extra anslagets förräntande, så länge och till så stor del som icke behöfdes, lör att jemväl komma Försvars-Verket till godo. 2:o. Att, enligt hvad befunnits vid granskning af de med lcfveranteurerne ingångne contracter och derpå grundade liqvider, de fleste bland desse contracter genom öfverskridande af den fastställde lefvereringsterminen, blifvit å lefveranteurernes sida åsidosatte, utan att det i contracterna intagne vilkor af böter för försummelsen vid något enda tillfälle finnes vara tillämpadt, hvarjemte den förmån förunnats lefveranteurerne, att efter den förflutna lefvereringsterminen räntefritt begagna icke sällan ganska betydliga förskotter. Under båda åren, vid serskilda tillfällen, har jemväl tillstånd blifvit meddeladt, ej mindre att på en annan lefveranteur öfverlåta ett contract, sedan detta redan länge varit genom uraktlåten lefverering förverkadt, än ock att vid så - 103 dan händelse, utan ränta, till Åfdelningens cassa återställa det å samma contract uppburne förskott, som alltså, utan någon motsvarande fördel för det allmänna, ikläd t sig egenskapen af. en låneförsträckning, till vinst enskildt för lefveranteuren.
För - Den 8 Mars f. is. 4« Förslaget till nv stadga i detta ämne jemte de begärda upplysningarna afgufvos till Regeringen först i Jan. månad i853; hvarefter i påföljde Fehr. en Committé' nedsattes, för att granska förslaget, m. m. Denna Committé' har annu icke fulländat sitt arbete. 5:o R. St. förnyade sin begäran om Expeditions-taxans öfverseende. En Committé' är för några år sedan för detta ändamål förordnad, men har ännu ej fullgjort sitt arbete. 6:0 R. St. begärde, att K. M. täcktes låta anbefalla, att ett sammandrag af alin gällande författningar om syner å soldattorp samt om torps underhållningsskyldigheter måtte uppfattas och allmängöras, samt årligen på bestämd tid från predikstolarna kungöras. Ärendet öfverleinnades åt Committerade för granskning af författningar i afseende på rustningsoch roteringsförbindelser. KrigsllofRättsRådet Livijn har fått uppdrag att redigera Committerades arbeten. Ständerna lingö, innan de åtskiljdes, veta denna Committe's tillvaro och anhöllo, att dess arbeten mätte påskyndas m. m., hvarom bref till Committerade algick d. 7 April i83o; men något resultat har ännu ej följt. 7:0 R. St. begärde, att LagCommitteen måtte anbefallas att, sedan hela Lagförslaget blifvit färdigt, författa och i god tid före nästa Riksdag från trycket utgifva en tydlig och lätt öfverskådlig framställning om arbetets plan m. m. samt de väséndtligaste skiljaktigheterna emellan den nu gällande Lagen och den föreslagna &c. Denna skrifvelse har, förunderligt nog, ännu icke blifvit ens hos K. M. anmäld. 8:0 R. St. önskade, att Nåd. befallning måtte utfärdas till Landshöfdingar och RégttsChefer att insända förslag å de exercisplatser, hvarest de beväringsskyldig?, från hvarje ort, utan afseende till hvilket Reg:te de indelas, kunde med mindre besvär och kostnad, så för enskilde sorn för det allmänna, fullgöra vapenöfningarna.
Ständer att medgifva ifrågavarande jordafsöndringar emot den årliga afgäld, som Kammar-kollegium uträknat och arrendatorn antagit, ali tillfalla honom eller hans rätts-iunehafvare under hans arrendetid intill midfastan år 1874, men derefter Kronan. Då, enligt hvad Rikets Ständer rörande delta ärende inhemta!, den ifrågaställa utvidgningen af Köpings å bör komma att för segelfarlen till och invid nämnda stad medföra väsentliga fördelar, samt upplyst är, att de lill della ändamål erforderliga jordafsöndringar från ofvannämnde Irenne kronolägenheter blifvit af dessas arrendator medgifna på vilkor, som betrygga Strömsholms Stuteri-inrättning vid ett oförminskad! åtnjutande af det för lägenheterne ulfästade arrende, hafva Rikets Ständer funnit skäligt bifalla hvad E. K. M:t i förevarande hänseende täckts Nådigst föreslå; och få Rikets Ständer, till svar i ämnet, detta sitt beslut hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 20 Maj 1857. Empe di tio n sUtskott? Is Förslag lill anderd. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 16 Preste-Slåndet den 16 Borgare-St andel den 16 Bonde-Slåndet den 20 Bi hels Silin ders underdåniga Skrifvelse, angående undersökning af Bong/, och Hvilfeldlska gymnasii-gödsels tillstånd ock förvaltning, m. m. (Allm. Besv.:s o. Ekon.-Ulsk:s Bel:de N;o 83). S. A. K. I afseende på den utaf Enkefru Margarelha Hvitfeldt, genom donation af Ivänite inom Bohus lån belägna säterier, Sundsby och Äbv, tillhopa 6 mantal, jemte tiliiggande 140 hemman, dels skalle, dels frälse, år 1664 bildade och samma år med Kongl. Maj:ts
Preste-Slåndet den 31 Borgare-Ståndet den 31 -n—t Bonde-Ståndet den 4 Fehr. — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majis nådiga Skrifvelse, angående hegardt anstånd med Jöreskrifna kapitaloch ränte-inbetalningar å de till Norbergs jernvägsbolag af allmänna medel anvisade lån. (Stats-Utskottets Utlåtande N:o 27.) S. A. K. Vid 1853—1854 års riksdag beviljade Rikets Ständer, för fortsättning och fullbordande af den utaf Norbergs jernvägsbolag, med låneunderstöd till belopp af 150,000 R:dr R:mt från Handelsoch Sjöfartsfonden, påbörjade anläggningen af jernväg från Kärrgrufvan inom Norbergs bergslag (ill sjön Åmänningen i Westmanlands län, ett lån jemväl å 150,000 R:dr, alt från Riksgälds-kontoret utbetalas emot, bland andra, följande vilkor, nemligen: att ett nytt bolag för nämnde jernvägs utförande borde vara bildadt före den 1 April 1855 samt förvärfva sig eganderälten till den redan anlagda delen af jernvägen jemte de arbeten, sorn å den öfriga delen deraf blifvit utförda eller påbörjade; att det nja bolaget äfven borde åtaga sig belalningsskjldighelen för det från Handels och Sjöfartsfonden utgångna lån, i afseende hvarå Riksgälds-kontoret skulle ombesörja verkställigheten af de årliga ränteoch kapital-inbelalningarne, emot öfverlåtelse å Riksgälds-kontoret af Handelsoch Sjöfartsfondens fordran; samt att de vid jernvägsanläggningen återstående arbeten skulle, genom det nya bolagets försorg och under Styrelsens för allmänna vägoch vatten-byggnader inseende, inom den 1 Juli 1856 utföras och fulländas i öfverensstämmelse med den plan till dessa arbetens verkställande, som af Kongl. Majit blefve i nåder fastställd.
Den allmänna Fråga, som Herr Friherre Stael väckt, har synts mig äga behof att undersökas; och jag anhåller derföre ödmjukast, att Höglofl. Ridderskapet och Adeln ville tillåta mig, ätt vid densamma göra några erindringar. 664 Deti io Januarii. Innan raan ändrar gamla Lagar eller antar nya, torde man böra vara val öfverlygad om bristfälligheten af dem manbar. För min' del, och med den kännedom om våra Lagar, angående bevisnings-rättigheten, som jag, under mer än 34 år, dels studium dels tillämpning af dem hunnit samla, tror jag icke, att de särdeles kunna förbättras. Yigtige och obestridliga äro de sanningar, att Samhällsgrunderne hvila på Lagarnes be, stånd att för Samhällslnrättningens heligaste föremål ,beskydd till Lif, Ära och Egendom , äga vi säkerheten blott i Lagskipningens rättrådighet; och visserligen vore den Lag förnuftsvidrig och Samhälls upplösande, som tillät att en anklagad Person någonsin förnekades bevisa sin oskuld, när — och märken det noga, mine Herrar! — ngr hans bevisning står att förena med det beskydd, som Lagarne också äro skyldige andra Medborgare. Men, då vi gifva rätt åt dessa sanningar, så förgätom icke heller den, lika vigtiga, och lika obestridliga sanning; den, som står med dc nyssnämnde i alldeles oskiljaktigt sammanhang, nemligen, att Lagarne sjelfva äga deras säkerhet endast i Lagskipningens pligt, att iakttaga Lagens egna Former. Författaren till det bästa Lagverk verlden äger har sagt, att ”Lagens Formaliteter utgöra vilkor för Lagens hufvudsakeliga Rättvisaoch han hade så rätt, mine Hellar! att om J tillåtem, alt Formerna brytas; om J tillåten, alt Lagens föreskrifter angående dem, lossas; så skola också Lagarne, i Den i o Jamiarii. 665 stället för att utgöra ett värn emot Förtryck, snart blifva ett medel till Förtryck, och J skolén skyndsamt befinna Er i ett tillstånd, af allas Krig emot alla.
– Men nyckfull är lyckans gudinna, och i blindo strör hon ut sin gunst: hofmarskalken och garderobstormästaren Holck namnes till doctor juris, men kammarpagen Warnstedt väntar förgäfves på sitt lärdomsdiplom. Stallmästaren Bülow virar en lager omkring sina horn, men den fint bildade diktaren och konstnären, Sturz går obekransad från festen! Han har dock nyligen fått titeln legationsråd! Det är höst i luften, och träden gulna i skogarna; en lätt, genomskinlig dimma darrar öfver landskapet, där vagnarna rulla genom tätt bebyggda nejder mot ett litet palats vid stranden af Thames. Detta är Hamptonhouse, och här bor Garrick. – Danmarks konung besöker gycklets konung! säger Holck, godmodigt leende. – Hvarför icke? frågar Sturz, höfligt ironiskt. – Gycklets konung är en nabob, som skulle kunna skänka sin garderobstormästare en million, och som lefver med de förnämsta och älskas och äras af alla! Den store skådespelaren är en liten man, spädlemmad, med själ i hvarje nerv och uttryck i hvar muskels rörelse. Han för sig som en konung, där han går vid konungens sida genom en trädgård, som liknar en äng, med raka gångar och täta buskar, som aldrig snirklats af en trädgårdsmästares sax. Nere vid floden ligger ett tempel med en bild af Shakespeare. Skådespelarnas konung underhåller den främmande monarken med samtal om sitt lands litteratur. – Det är farligt för geniet att komma i alltför nära beröring med denna världens store! Se på Sterne! De mäktigas smicker förvred hans hufvud och deras ragouts förstörde hans mage. – Bättre att som Richardson sitta ensam i sin studerkammare och snida människobilder af berget Athos! Bäst ändå att vara sig själf, fri och ogenerad, lik Fielding, cynikern, som tuggade tobak och epigram i oaptitlig blandning, men som i sin diktning målade naturen så troget, att man öfverallt i England tycker sig möta Tom Jones Konungen af Danmark tager afsked med ett citat af Shakespeare. Hvem lärde honom repliken? Lifläkaren småler diskret.
Men hvad hä' det för väder, som 'ar blåst 'it dig, Kalle Vesterbom? si, ångbåten ligger på slipen och jag har fått permissioner af kapten te fara hem och hälsa på under midsommar. med? Jag tänker också fara hem. KALLE. BOMAN. Ja-a, KALLE. Jo ANNA (nätt ljusklädd, schalett, omkring 20 år). Du och nu 'ar jag bjudit Hanna te' segla med mig, så slipper 'on kosta på sig hångbåtsfrakten. KALLE. BOMAN. Hinte Tänker du? Det passar ju bra, det. hä' jag lessen för te spandera på skjutsen, ... men nog 'ade det varit roligare te' vara Ja, då får du alt bjuda mig med, Janne. 10 hensam med syster din, ... för då kunde hen 'a passa' på och friat på 'emvägen! Ja, säger du bara ett hendaste hol, så 'ar du Janne Boman och mig med på köpet! ANNA. Prata inga dumheter nu, för då hör jag efter en annan skeppare som seglar hemåt. BOMAN. KALLE. ANNA (skrattande). BOMAN. Tyckte Boman, ja! 'är finner du trohet, Hångbåtskalle Men var stursk du, Hanna! för ser 'u, jag 'ar hen flicka på hvart finger och två henkor på hvar tåspets, ser 'u! Hå hå, ja ja! Och händå kan jag hinte få den jag vill 'a men lessen? Nej, 'ör nu, låt bli det, sa' Janne Boman Inte så länge det fins sand på Ljusterhön, 'å 'amnar som di vill fylla i Stockholm Men nu ska' jag hombord och 'unsa hom Hanners, 'an ligger bestämt hå sofver, det kreaturet! (går ombord och ner i kabyssen.) du Anna, det var hyggligt af ditt herrskap att du får ha ledigt öfver midsommar. mig ledigt. ANNA. Det KALLE. ANNA. ANNA. KALLE. KALLE. KALLE. Hör BOMAN. Husch ja, Du är då altid lika tokig! Höfverger du Janne Boman och mej? är inte herrskapet som har gifvit