Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad jag nu har att anföra afser icke sjelfva hufvudsaken i den nu föredragna K. Propos:n, eller behofvet af förökning i Statsbidraget till Arméens pensions-kassa, hvilket behof är af K. JI. fullständigt ådagalagdt. Jag har endast begärt ordet för alt fästa R. o. Ad:s och i synnerStatsUtsk:s upmärksamhet på angelägenheten deraf att Utskrt så fort som möjligt fattar sitt beslut i ämnet. Skälet dertill är, att samma fråga, som nu blifvit hänskjuten till R. St:s pröfning, tillika utgör föremål för Arméens nu församlade Hrr Fullmts åtgörande. Skulle R. St. icke finna skäligt att bifalla den Kongl. Propos:n, så blifver deraf en naturlig följd, att nämnde Fullm. måste vidtaga Den 7 Februari. 319 någon ålgård i och för pensioneringens uprätlhållande, nemi. antingen all inskränka pensionernas belopp eller lemna pensioner endast ät vissa klasser af de afskedade, eller oeh ali höja de algifter, som f. n. af Arméens befäl för ifrågavande ändamål erläggas. Men alla sådana åtgärder äro beroende af R. St:s bifall lill eller afslag ä den Kongl. Proposrn. Om nu StalsUlsk:t icke skulle företaga frågan förr än möjligtvis i sammanhang med behandligen af 4:de llufvudtit:n, så att R. St. icke kunde fatta beslut deri förr än Utslcs Utlåt. ang:de nämnde Hufvudtit. inkommit : sä blefvo Arméens Fullm. under tiden ursländsatte att något i saken åtgöra, och måste tilläfventyrs åtskiljas, innan beslutet blifvit af R. St. fattadt, och sedermera ånyo sammanträda, måhända redan i höst. Vid sådant förhållande anser jag mig böra till StntsUtsk:t framställa den anhållan, att Ulsk:t måtte med det snaraste besvara den Kongl. Propos:n, hvilket lörhända kunde ske i sammanhang med den öfriga till 4:de Hufvudtit. hörande pensioneringsfrågan, på det att Arméens Fullm., efter erhållen kännedom af R.
Jag anhåller derföre alt något få genomgå de skäl, som legat lill grund för Utsk:s betänk. Utsk. börjar med alt anföra det factum, som af Lunds consistorium blifvit såsom prejudicat uppgifvet, nemi. att Carlstads läroverk vid sista riksdagen erhöll ett lika stort lån, under lika villkor, som dem man nu har anhållit måtte tillkomma Malmö skola. Utsk. anför deremot, att det lån, som beviljades Carlstad, egentligen afsåg uppbyggande af sjelfva skolhuset, hvaremot detta lån alser uppbyggande af en gymnastikinrältning. Delta är Ulsk:s ena skäl. Utsk:s resonnement i detta afseende är detta, alt som gymnastik måste anses såsom en bisak, och skolundervisningen såsom en hufvudsak, så anser Utsk. sig icke behöfva bevilja detta lån, på den grund alt R. St. vid sista riksdag beviljade ett lån till skolbusbyggnad i Carlstad. Utgår man från dessa premisser, så kan jag icke neka att Utsk. har rätt; men jag kan icke dela dem, och jag trodde att under sednare tider det blifvit tillräckligt upplyst, att undervisningen, då den endast afser själens func - 478 Den 7 Mars. tioner, är allt för ensidig, enär den icke derjemte utbildade kroppen. För min del skulle jag tro, att när undervisningen är rätt ordnad, så utbildas på en gång, både själen oell kroppen, och alt man alldeles icke har skäl att säga, att den ena undervisningsgrenen är underordnad den andra. Således mäste kroppen öfvas äfven för själens utbildning, och det torde få tagas för gifvet, att i en svag kropp sällan bor någon stark själ. Nu lärer Utsk:s beslut blifvit bestämdt deraf, att en Ulsk:s ledamot berättat, att då detta mål föredrogs i Consistorium, när K. M. infordrade Consistorii utlåt., så skulle en enskild ledamot i Consistorium yttrat, att han förmenat att Lunds sliflcassas inkomster icke tålde den årliga inbetalning af fi proc., hvarom här är fråga.
Äkerbruket är onekekigen LandtmannenS wä« scnteliga yrke och Näring: fäng. — Behofwet, den äldrigr Läromästaren, borde wäl ä ena stdan^unna uppmana och fbranläta Landtmannen att begagna detta näringSfäng, till dess möjeligaste fördel; men erfarenheten - Den 12 October. 4113 helen har dock, ä dm andra, länge wisat, att icke blott okunnighet och wärdslösbct härutinnan hos wängen want hinderlige, utan ock att dels »aflande sädcspriser, dels äfwcn nägon gäng stränghet wid sädens afsättning och utförsel, medfört betänkligheter, wid anwändandet af arbete och kostnad pä Jordbrukets förbättrande och vtwidgaiide. Genom Herrar Landshöfdingarnes kännedom af sistnämnde fbrhällandc i deras Län — genom det förtroende som de hos Länens Jnncwänare äga — genom deflas skyldiga uppmärksamhet icke allenast pä Herrar Landshöfdingarnes nitiske och uppbyggclige föreställningar, underrättelser och uppmuntringar, utan ock pä jordens skötsel, af de i Länen boende Jnwänare som i denna delen kunna och böra tjena till efterdöme; och ändteligen genom de Economiffe författningar och anstalter som i anledning af flere Riksens Ständers Ledamöter redan ingifne förslager kunna wara tillförwäntandes, bör man hoppas och förmoda, att ofwan omförmäldte frän okunnighet och wärbslbshet härrörande hinder för Jordbrukets förkofran, efter hand skola aftaga och förswinna.
Slutligen svänga vi om udden — oeh nu fjorden, den rör sig ständigt framåt, blir brun, äro vi härinne mellan de 4 — 6000 fot höga, blir åter grön med hvitt skum öfverst, kommer lodräta fjellen på denna blott en half mil breda allt närmare • — - nu är den här — båten får fjord. Det är så stilla, så förunderligt dödt en stöt — och så bär det af. härinne mellan dessa mörka, skyhöga murar, Vågorna vräka omkring oss, än äro vi nere att man blir helt beklämd. V i ro nära intill i en djup dal, än uppe på toppen af vågen; stranden oeh blicka uppåt. Högt upp synas skummet hoppar från våg till våg och stänker bergens toppar, taggiga och söndersplittrade. in i båten, årorna knaka under roddarnes starka tag, regnet öser fortfarande, forsarna brusa och vågorna, som brytas mot strandens klippor, framkalla ett underligt, fräsande ljud. Ja, nog kände vi oss små på bortvägen, i solsken och lugnt väder, mellan dessa förfärliga fjell, men än mindre kände vi oss nu, i mörker, storm oeh oväder. Vi försöka hålla utmed ena stranden, ty derute äro vågorna allt för stora, men härinne måste vi oupphörligt svänga om de skarpa utskjutande uddarna, som det gäller att ej komma för nära. Vidjeringarna omkring årorna brista, den ena efter den andra, karlarna få spänna af sina läderbälten och begagna dem i stället. De af våra saker, som ännu ej äro genomdränkta, stoppas ned under tofterna, de kläder vi ha på oss äro redan till spillo gifna, och från våra hattbrätten strömma hela kaskader ned. Det värsta af allt är dock, att en af damerna, då de stora vågorna hota att slå öfver oss, upphäfver höga ångestrop. Jag har aldrig hört något så hemskt som hennes entoniga, ängsliga klagan. Men vi andra, som ej till fullo uppskattade farans vidd, njöto i hög grad af detta väder, som så fullkomligt öfverenstämde med Geirangers natur.
Beloppet af den ränta a allmänna Brandförsäkringsmedlen, hwilken ifrån d. 1 Nov. 1808 lill d. i Sept. detta ar warit uplnpen, utgjorde icke mindre än Rd. 10,ägg: og si. 4 r., hwilken summa, jemte det ytterligare uplöpande intresiet, är en för Contoiret aldeles förlorad penning, enär uti det förändrade stick hwaruki RiksgäldsContoirels Länerelationer till allmänna BrandförsäkringsFonden genom 1807 ars Afhandling blifwu försatte, RiksgäldsContsiret, enligt hwad redan är anmärkt, nu mera icke kan draga ringaste fördel af desie medel. Att allmänna BrandförsäkringsWerket är en gansta nyttig och gagnelig Inrättning, will StatsUlstotket icke bestrida; men deras antal hwilka uti denna Inrättning deltaga, är likwäl myckel instränkt, i jain, Den i8 November921 i jämförelse med dem, hwilka gencm tryckande sammanstött, stola bidraga till RiksgäldsConkoirets inkomster, och synes det derföre wara högst obilligt, a t någon del af de medel, hwilka lill Riksgäldens liquideranoe, af hela Landet upbäras, stola anwändas till förmän för en Inrättning, hwisken endast är nyttig, för ett jämföreliemis mindre antal Delägare. Under fortsatt granskning' af Herrar Fullmägkiges RiksyagsRelakion, har StatsUtstottet med nöje inhämtat, akt ett är 1804 i Genua förfallit Lanecapital af 4go,aoo Lires fuori di Banco blifwit utan omfattning liquideradt.
J.?.g wägar tro, att en ärlig summa af 502 R:dr Zemke skjutspenningar en gäng om äret, till och ifrän hemorten, i synnerhet dä tiden till denna revi ion hwarken ar, eller möjeligen kan bestämmas, öfwerstiger hwad till och med hela nyttan af denne revision kunde blifwa; jag wägar således i ödmjukhet förestä, at om revisionens fortfarande anses wara nödig akt, pä satt hittills stedt, fullföljas, och Riksens Stander ej skulle wilja lemna denna del af revision til! samma Embetsman som den öfriga besörjer, de skulle wilja nedsätta arfwodet til! Zoo N:dr om äret samt stjuts för 2 hästar tili och ifrän hemorten en gäng hwarje är. Endast fär jag harwid tillägga, att om revision skulle uphöra att af Ständens Deputerade förrättas, de som nu dermed haft bäde omsorg och beswär, mätte oafkortad! åtnjuta de förut bewiljade 500 R-dr. Herr von ^Vakronäorst', Anstors, tiilkännagaf orsaken, hwarföre Utsko ket tillstyrkt arfmodenr sa högt, hafwa warit, att arne ledamöter af Bonde-Skändet yttrat sig wilja afsäga sig, sä wida de ej erhöllo 522 R:dr ärligen. Betänkandet äterförwistes med de derwid gjorde anmärkningar. Uplästes till justering prvtocolls - utdraget om Ridderstapet och Adelns denna dag fattade beslut om allmänna bewillningen; hwarwid, i afseende pä frägau af hwilken den af Utskottet förestagne nedsatt - Dsn io Augusti671 1 sättning af bewillningrn, i fall öfwerstokt deraf up. kommc, skulle werkställas. Grefwe borner yltrade sig:
Bland de sakraste medel at bereda Rikets wälmåga räknas med stal jordens odling och upbringande ti! moje» liga högsta afkastning. Genom säkerhet i afhandlingar och hopp för odlaren at kunna störda frugten af sm kost» nåd och möda besramjes detta ändamål. Kongl. Majit har derföre ansett nödigt, at de hinder, som harwid kunna ligga i allmänna Lagen, maga undanrödjaö, och j sadant afseende welat förestå ändring uti XVI. Lop. is. §. Jorda-Balken. Fastän bade et urgammalt bruk och kärleken för Fosterjorden med flera goda skäl kala för Vördesrättens bibehållande, har Kongl. Majit dock ansett bördeskiden kunna sä förkorttas, ak Bördesmannen kil sin ratlö bewakande erhåller tilrackeligt rådrum, utan at köparen, sa länge som nu ster, til hinder för jordens rätta bruk och odling samt nyttiga företag ma fattas i osäkerhet om sin besittning, hwarwid Kongl. Majit äfwen hast för afseende at förekomma hemliga köp tredje man til förfång. De De i sednare tider tiltagande smek och bedrägerier med falska fordringars diktande, hafwa gifwik Kongl. Majit anledning jörcftä at den i IX. Lsp. 12. §- Handels-Balken utsatta tid af 20 ar lil fordringars kraf ma lii io ar inchränkas. Kongl. Maj-.t äskar fördenskull enligt RegeringsFormcns 42. §. Riksens Ständers mening: i:o Angående ändring i XVI. (Isp. is. §. Jorda» Balken. 2iO Angående Lagfartens förkorrtande, och Zio Om inskränkning i den uti IX. 72. §. Handels-Balken utsätta rid kil fordringars kraf. Och dä Riksens Ständer öfwer dessa mål sig yttrat, will Kongl. Majit samfällt med dem taga Sik brslut.
I Papismens tid gick man ännu längre och räknade till förtjensterna hos ett af dess helgon att hafva tagit läder från de rika för att göra skor åt de fattiga. Man jer, eller man ömkar sig åt en sådan dårskap, då det är fråga om läder; men talar man om silfver, torde mången taga på sig bn allvarsam uppsyn och säga med lagläsaren: ”det var en annan sak.”! Men det är icke någon annan sak, utan densamma; och hvad som värre är, under tanken att komma åt den rike, är det den fattige, som man träffar och som man beröfvar en del af sin egendom. Den enskilde och myndige capitalisten kan rädda den genom fastighetsköp och andra utvägar; men enkors och faderlösa barns medel, hvilka äro för ringa att således användas; cassör, inrättade för alt skydda mot skador af eld och vatten, mot sjukdom, brist på arbetsförmåga, deraf följande armod och elände, eller med ett ord försäkringsoch välgörenhets-anstaller i allmänhet, dem trä Ilar man, och deras förmåga all uppfylla sin bestämmelse, den försvagar man. aS Dea 20 Fcbruarii f. m. ”Huru många af nuvarande capitalister, säger Hr Nordenanckar, äro berättigade att föra penninge-interessets talan för en så lång följd af år? De hafva under tiden omvexlat, varit jordägare, gäldenärer &c. Jag vill blott åberopa en sådan fordringsägare, som de flesta bland oss bäst känna; det är Armeens PensionsCassa. Med henne har inträffat följande förhållande, som en af våra ledamöter utredde förlidet år, då Cassans angelägenheter ordnades, och från hvilket man jemförelsevis kan sluta till, huru capitalisterne i allmänhet blifvit här i Riket behandlade: ”År 1804, då medelcoursen på Hamburg utgjorde å Stockholms Börs 51 i sk , var Cassans capital-förmögenliet vid årets slut värd 642,847 R:dr Hamb. B:co; år i83?., då medelcoursen på Hamburg utgjorde 146 sk., var Cassans capital-förmögenhet vid årets slut värd 5g6,o55 R:dr Ilamb. B:co.
» p a - radtäcket », hvarmed sängarna under dagen öfverhöljas. Sängkammare med c i l k O Y. CKosersberg) m a n leta efter! nens o c h alkovgardinernas tider. Hvad skall man gifva i drickspengar? För Idnn af R e s a. 1898 vädret riktigt dåligt o c h gement, händer det ej sällan, att när ekipaget, som man beställt från åkeriet eller gästgifvaregården, kör fram, har den ordinarie kusken eller drängen, eller hvad nu den v u x n e körsvennens titel är, tagit ledigt och låter i sitt ställe den eldiga springaren tyglas af en liten ömkansvärd figur, s o m m e d kutig rygg inom en vidlyftigt tilltagen sorts livrékappa o c h för tidigt allvarliga drag bär vittne o m för hårdt arbete, bristande hvila, ja, nog också o m en behandling, som ej alltid varit den bästa. Tag ej tillfället i akt att vara sparsam o c h gifva mindre åt en sådan pojke, än du ansett dig kunna göra åt en v u x e n karl. Öfverhnfvud taget, låt ej din drickspennings storlek bero på den mottagandes mer eller mindre imposanta företeelse, utan på den tjänst han gjort dig. Denna enkla handling af rättvisa bär belöningen m e d sig, och det är förvånande — det är af egen erfarenhet jag talar — hur den tacksamt öfverraskade blick, som lyser u p p t. ex. en stackars skjutspojkes anlete, när han mottager sin skärf i drickspengar, kan följa gifvaren s o m ett godt minne, medan han lyckligt framkommen till sin bestämmelseort njuter skydd och hvila o c h vet, att hans körsven i ur o c h skur färdas vägen tillbaka. Många, många återstå ännu, med hvilka man icke enligt gängse bruk kan k o m m a i beröring, utan att låta drickspengarna droppa dem i händerna. Hotellets portier skall efter en eller två dagars uppehåll där ha sin krona o c h två eller tre, o m vistelsen blir något längre o c h han med upplysningar o c h tjänster stått den resande bi. K y p a r e n på restauranten väntar sin tioöring, sedan han ställt framför gästen en k o p p kaffe, te eller dylikt.
Vidare förklarade samtlige Riksstånden, att. om ock Kongl Maj:t funne nödigt inställa bränvinstillverkningen, skulle de i allt fall utan minskning utgöra bränvinsbränningsafgiften. Med afseende å de utgifter, som åtgått vid Konung Adolf Fredriks bisättning och begrafning äfvensom vid Konung Gustaf Hirs och hans gemåls kröning och hyllning, samt hvad som fordrades för sistbemälde Konungs »förestående eriks-gaturesa», hvartill efter urgammal sed en särskild begrafningseller kröningshjelp borde af alla rikets undersåter utgöras, hade Rikets Ständer, enär landets dåvarande ställning icke medgåfve, att hela den för dessa kostnaders bestridande erforderliga gärd på en gång åstadkommes tillika med den vanliga bevillningen, funnit lämpligast, att begrafningsoch kröningshjelpen fördelades på flera år, nemligen 1773, 1774, 1775 och 1776, samt årligen utginge med en tredjedel af den allmänna bevillningen, dock utan att allmogens konsumtionsafgift för tillverkning och försäljning af bränvin komme att härigenom ökas. Vidare skulle begrafningsoch kröningshjelpen med vissa be - Medicinal fonden. 1772 nrs bevillningsförordning. 1779 års riksdagsbeslut. 32 stämda belopp erläggas af åtskilige från allmänna bevillningens utgörande undatltagne personer, såsom underofficerare, musikanter, korporaler, båtsmän vid amiralitetet, borgare, som uppsagt burskap, samt enkor af alla stånd jemte hemmavarande döttrar och tjenstepigor in. fl. Dessutom skulle till medicinalverkets understöd, i öfverensstämmelse med 1770 års kungörelse, en särskild afgift, utgörande dels 2 dels I dels J och dels i Öre, erläggas af hvarje husbonde samt dess hustru och mantalsskrifna barn. I fråga om de åtagna bevillningsafgifternas uttaxering och uppbärande samt redovisande förklarade Rikets Ständer, att förut gällande bevillningsförordning jemte andra derom meddelade stadganden komme att iakttagas.
»Det måste ovilkorligen leda till förluster, alt »sätta spaden i jorden» innan jernvägens vigtigaste Irerörings-punkter äro bestämda och innan banans hela sträckning är fullständigt utstakad, afvägd och beräknad, än mindre en mängd alternativer uppgångna; vidare att byggnaden icke får oafbrutet fortskrida från ena eller båda ändpunkterna, utan uppehåll göras för att bygga på andra ställen eller ock för att bestämma riktningen af fortsättningen. Bro-kar och landfästen lära på Statens banor tilltagas för tvänne spårvidder — när skall det andra spåret ifrågakomma? På statsbanorna göras tvärsyliarne (sleepers) 9 fot långa och 7 tuni tjocka (djupleken), i Amerika är det nog med 8 fot och 5 ä 6 tum. Grusningen här göres 12 fot bred på öfversidan, mot 11 fot i Amerika. Jordbanken (terrasseringen under grusbädden) tages här 20 fot då ln är nog i Amerika, under det spårvidden (4r 10" sv. mått) och grusbäddens djup (2/) äro desamma på båda ställena. Att icke här begagna ved till ångvagnsbränsle, såsom nästan allmänt i Amerika, är misshushållning; ty enligt Amerikanska rön svarar en famn löfved emot cirka 9 tunnor coakes — och dessutom undergå ångpannorna en långt hastigare förstöring af mineraliskt bränsle. Eldfarligheten är ej större än med coakes, sedan goda gnisterqväfvare på skorstenarne blifvit införda.» Högaktningsfullt W. Wenström.
Med den öfvertygelse Kongl. Maj:t äger om Statens förbindelse, att genom en lämplig och val beräknad uppoffring a dess sida medverka till ett ändamål af den erkända allmänna gagnelighet som delta, vill Kongl. Majit, sorn nu låter till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemna de till detta ämne hörande handlingar, hafva Rikets Ständer föreslagit, att af allmänna medel nödig fond må utses for att betacka den brist, som kunde komma att yppas uti en till 6 procent fastställd årlig ränta, hvilken, äfven i den händelse Slussverkets intrader ej dertill lemnade full tillgång, blefve att påräkna såsom enständig och gifven inkomst af Actie-Capitalet och således jemväl af den redan tecknade Summan, samt en förnyad subskription, beledsagad med en uttrycklig försäkran orri en sådan fonderad Räntebetalning, så tidigt öppnas, att verkan deraf må under nu påstående Riksdag utrönas, på det att Rikets Ständer, i fall Actie Capitalet , oagtadt detta vilkor, ej skulle blifva tillräckligt svarande emot kostnaden, (-natte kunna öfverväga, på hvad sätt den erforderliga Summan till Sluisbyggnadens fullbordande rnä anvisas. Kongl. Majit förblifver Riksens Ständer med ali Konungslig Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL C, Klintberg. Konungens Nåd. Propositoner. gg N Upplästa hos Samtliga RiksStånden d. ijDec-lgi?* Utdrag af Protokollet för Handelsoch Finance Ärenden, hållet inför Kongl. Maj:t i Stats-Rådet å Stockholms Slott den jo December 1817, hvarvid Hans Kongl. Höghet Kron - Prinsen var tillstädes. Närvarande: Deras Fxelencer JustinaaStats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg. Stats - Ministern för Utrikes Ärenderne Herr Grefve von En gest r örn. Stais Råden: Halis Exellence Herr Grefve Rosenblad. Hans Exellence Herr Friherre Fleming. H ans Exellence Herr Friherre Fagerin ing. Herr Friherre Cederström. Herr Friherre Skjöldebrand.
N:o 45, med förslag till ett stadgande i 4' §:n Ritsd.- Ordn., om Statsrådets föredragande ledamöters tillträde i alla Stånds plena; N:o 46, med förslag till ändring och tillägg i 38 §:n Reg.Fm; N:o 47> i anledn. af BondeStts återremiss på mern. N:o 32; N:o 48, angtde en af StatsUtsk. anmäld anmärka, anledning; StatsUtsk ottet: N:o 345, i anledn. af dels afslag, dels återremiss å åtskilliga uti mern. JV:o 3oi framställda voter:s-propositioner; N:o 346, i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse till R. St., ang:de beräkningen af traclamenten för städernes magistratspersoner och borgare vid syner och andra förrättningar för Kronans räkning; N:o 347, i anledn. af Hr Christiersons motion, om ny lönereglering för R. St:s Just.ombudsmans och Tryckfrihetscomiteens expeditioner; N:o 348, i anledn. af Frih. Nauckhoffs, J. O., motion om anslag af löner för 3:ne länsmän i Blekinge län; N:o 34q, i anledn. af erhållna återremisser å utlåt. N:o 246; N:o 35o, i anledn. af erhållna återremisser å StatsXJtskrs mern. N:o i5i-, N:o 351, i anledn. af erhållna återremisser å StatsUtsk:s mern. N:o 253; N:o 352, i anledn. af återremiss å utlåt. N:o 261; N:o 353, i anledn. af väckta motioner, att dels åtskilliga cassors behållningar, dels statsverkets s. k. reservfond måtte till Riksg.cönt. öfverflyttas ; Allm. Besvärsoch E k o n.Utsko t te t:
Till LandtMarskalkens disposition öfverlemnas till exempel 3o billetter (enligt 1823 års RiddarIiusUtskolts Betänkande finnes utrymme på Läktaren för 100 personer), hvilka han,för - 8§ Den 3 Februari i f, ra. ut agde att utdela till Tidningsutgifvare eller deras bevisliga Ombud, och de öfriga efter eget välbehag. Skälen för denna hemställan igenfinnas i Herr Bruncronas ofvanliännide, lika grundade som väl uppfattade Reservation, hvarmed jag till alla delar mig förenar. Hvad angår entreen till Riddarn busSalens Läktare för åhörare, så finnes, enligt min tanka, ingen annan mera passande, än att öppna den utifrån förstugan och der anbringa en portativ Spiral-trappa; men som denna anstalt dels icke under denna Riksdag torde medhinnas, dels blefve för det närvarande allt för kostsam, torde Utskottets andra alternatif, såsom med-, förande en ringa kostnad och ingen tids-, utdrägt, böra tills vidare antagas, I Öfrigt får jag ödmjukast fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på det reglementariska Förslag, som i8a3 års Riddarhusutskott uppgjort, af hvilket, jern-, fördt med det nuvarande Utskottets project, samt dervid gjorde anmärkningar, torde kunna skapas ett fullständigt och ändamålsenligt Reglemente; hvadan jag ödmjukast anhåller om återremiss i denna del af RiddarhusUtskottets Memorial; men deremot, enligt hvad redan är hemstäldt, bifall till hufvudfrågan.