Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kamererarne hafva sig ålagdt att afgifva utlåtanden såväl ötver vederbörande redogörares förklaringar öfver kontorens anmärkningar som ock öfver anmärkriingsförfattarnes af förklaringarne föranledda påminnelser; och att de sålunda direkt deltaga i det arbete, för hvilket ifrågavarande provision är afsedd att tjena såsom särskild godtgörelse, samt att af den anmärkningsprocent, som af General-tullstyrelsen anordnats för år 1863, tillfallit Kamereraren i Kammar kontoret 11 R:dr 26 öre och Kamereraren i Revisions-kontoret 243 R:dr 61 öre; och torde, derest denna förmån anses böra framdeles upphöra, isynnerhet Kamereraren i Revisions-kontoret, hvars ordinarie löneinkomster utan tvifvel blifvit bestämda med hänsigt jemväl till den påräknade anmärkningsprocenten, ock böra, i stället för denna, tilläggas lämplig löneförhöjning. Vidare hafva Revisorerne anmärkt, dels att, ehuru Tull-verkets omkostnadsstat för år 1863 beräknats till endast 1,800,000 R:dr, Tull-verkets utgifter dock under nämnde år uppgått till l,854,6o8 R:dr 7 öre, och dels att General tullstyrelsens ombetsoch tjenstemän i allmänhet blifvit tillagda högre aflöningsförmåner, än Rikets Ständer bestämt för deras vederlikar med stundom trägnare befattningar i andra embetsverk, hvilket sistnämnda förhållande anmärkts såsom förtjent af särskild uppmärksamhet, efter det förut erinrats, att aflöningen till General-tullstyrelsen för året i fråga »medtog» 77,550 R:dr, under det den tio år förut uppgick till endast 53,078 R:dr. Hvad nu beträffar
Betänk. N:o 62. Motion N:o 235, om anslag till lön åt tvänne veterinärläkare i Wester Norrlands län. Stats-Utsk. Utlåt. — Motion 271, om viss nedsättning af skattetalet å alla inom de Norr ländska länen belägna, under de tio sednaste åren skattlagda krono nybyggen, m. m. Stats-Utsk. Utlåt. Enköping, om anslag för utvidgning af dess lägre elementarläroverk. Motion N:o 251. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. R. St. underdån. Skrifv. N:o 81. Erickzon, Johan, från Jönköpings län. Motion N:o 182, att de, för anläggning af en kanal från Hafravikssjön till närheten af Qvarnarps qvarn, anslagna medel måtte i stället få användas till upptagande af utloppsgrafvar från sjön Solgen och Ingarpsjön till åtskilliga andra mindre vattendrag inom Södra Wedbo härad. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 88. R. St. underdån. Skrifv. — Motion N:o 183, om särskildt vilkor för kompetens till klockarebefattning. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. — Motion N:o 184, att vissa från domstolar eller domare utgående expeditioner måtte från stämpel befrias. Bevilln.-Utsk. Betänk. N:o 4. R. St. underdån. Skrifv. Ericsson, Pehr, från Gefleborgs län. Motion N:o 14, angående ändring i 4 § 26 Kap. Byggninga-Balken, i fråga om grunderna för häradets skyl - 20 dighet att bygga tingshus och häradsfängelse. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 1, Mern. N:o 17. R. St. underdån. Skrifv. Ericsson, Pehr, från Gefleborgs län. Motion N:o 15, om förändring i gällande författning angående tillsyn å förmyndares förvaltning af omyndigs egendom. Lag-Utsk. Betänk. N:o 34 och Mern.
Säkerligen var den 14 juli 1790, då man aflade ed på denna författning, redan innan den ännu var fullt färdig, en af de största glädjedagarne i hans lif. Lafayette gjorde hvad han kunde för att förlika konun-gen med det konstitutionella regeringssystemet, men der i lyckades han icke. Just som representant och främjare af detta system blef han föremål för hofvets, isynnerhet drottningens bittra, oförsonliga hat. Hans lojala hållning, hans rena karakter och hans oegennyttiga handlingssätt gjorde endast, att detta hat blef så mycket starkare och djupare. Vederbörandes ovilja riktas egentligen icke mot ytterlighets-männen, hvilka genom öfverdrifter och våldsamheter kompromettera en folkrörelse. Nej, det djupa, dödliga hatet drabbar just de moderate och oförvitlige män, som med makten af sin personlighet hålla en sådan rörelse inom det rättmätigas granser och på henne sätta prägeln af siu egen själs ädelhet. Konungens yttre vänlighet mot Lafayette var skrymtad och hans högtidliga löfte att erkänna den nya författningen hade han sannolikt aldrig haft för afsigt att hålla. Han förehade planer att fly till utlandet for att der under kungliga truppers skydd sätta sig 1 förbindelse med emigranterna och utländska furstar, särskildt med Gustaf III, som nu ville göra teatereffekt som den franska envålds-monarkiens riddare, Genom flykten den 21 juni 1791 gäckade Ludvig Lafayettes vaksamhet, som kort förut dock vetat omintetgöra ett annat dylikt försök. Nationalgardets befal-hafvare, som sagt sig vilja med sitt hufvud ansvara för konungens pålitlighet, råkade 1111 i den yttersta fara; Danton fordrade i jakobinerklubben hans hufvud. Lafayette och grefve Axel Fersen, de båda stridskamraterna från Yorktown sammanstötte här för andra gången. Det var just Fersen, som uttänkte sättet att gäcka Lafayettes vaksamhet; han hade låtit göra den stora obäkliga vagnen, deri kon un gaparet fårdades, och lär sjelf hafva kört den från Paris. Bekant är, huru den hejdades i Varennes och huru konungen fördes tillbaka.
Min framställning åsyftar ingalunda att förhindra någon, som det åslundar, att pä sätt Hr Sandströmer yrkat, ■ tala öfver alla de ämnen sorn innefattas i punkten; utan jag trodde, lika med Hr Lefrén, alt, för ordningens skull, det vore bättre att en punkt i sönder föredroges. Om ingen hade vid en föredragen punkt något att erinra, så ginge man vidare; hade man deremot något att anföra, så talades derom och när den öfverläggningen hunnit slutas, ginge man till en följande, ty jag förmodar att det icke kan bli fråga om annat än en opinion öfver hela afdelningen. Vill åter någon begära propos. öfver någon serskild punkt, så ser jag ej att sådant kan vägras. Om det sker, så är det väl bättre att mern. föredrages punktvis, på det att man icke måtte ånyo komma alt tvista om formfrågan. Frih. Raab, Adam Christian: Jag tror att R. o. Ad. kommer både skyndsammast och ändamålsenligast till målet, om Ståndet förfar på sätt Frih. Palmstjerna föreslagit och Hr Frih. och Landtm, företagit detta mål. Jag erinrar mig, att vid föreg:de riks - 318 Den 7 Maj e. m. dagar har just detta betänk, blifvit företaget till afgörande i ett sammanhang. Det förhåller sig verkligen som Frih. Palmstjerna antydt, att om, hyad jag icke förmodar skall komma i fråga, någon skrifvelse skulle från Ständerne till konungen beslutas, densamma i sådant fall skulle komma att grunda sig på (lere anmärk:r. Meningen är väl alt här företaga ärendet i sin helhet för att komma lill ett slut dermed, och i sådant fall anhåller jag om fortsättning af det föredragningssätt, som blifvit börjadt. Gr. Wrangel, Tönnes Hellmuth: Jag kan ej annat än med min röst understödja Hr von Hartmansdorff. Det skulle vara alltför orimligt i en fråga af den vigt, som denna, att företaga samtliga ämnena om hvarandra, under det man i betänk :n, som röra de obetydligaste saker och äro punktvis uppställde, man tager hyarje punkt för sig.
Hon lade armarne på bordet, böjde sig ned öfver tidningen och fortsatte sin läsning. Matronan stickade oafbrutet på sin barnstrumpa – en present åt första dotterbarnet – och den lilla dubbelhakan riktigt klädde henne. Man fick ett intryck af hemtrefnad bara af att se på den trinda figuren och det fryntliga ansigtet. Den unga flickan var smärt, mörkhårig och något blek, men det var ingen sjuklig blekhet, tvärtom, hela hennes utseende var friskt och liffullt, och så fans det denna renhet öfver hela hennes varelse, hvilken nästan ingaf den föreställningen att dun och dam icke kunde fastna på henne som på andra menniskor. Hon bar djup sorgdrägt efter sin far, fast det var nära ett år sedan han gick bort. Syskon hade hon aldrig egt, och modern hade hon mistat för flera år tillbaka. Föräldrarne hade efterlemnat en icke obetydlig förmögenhet, och hon hade funnit ett hem hos sin morbror, rektor Nåhle. Han hade emellertid ansett det bäst för henne att tillbringa sommaren på landet, ty hennes blekhet ingaf honom farhågor för hennes helsa. Det var af denna orsak hon nu befann sig hos doktor Sandersons, med hvilka rektorskan var slägt på långt håll. »Hvarför sätter han icke ut sitt namn?» frågade Hildur plötsligt och såg upp. »Jag vet knappt, kanhända det är för pappas skull», svarade fru Sanderson, »ty han tror att Alexis försummar sina studier och tycker icke om när han skrifver.» »Skrifver han mycket?» »Jag vet icke, du får sjelf fråga honom, han kommer ju hem i morgon.» »Ja – ack hvad jag längtar!» Tanten log, det såg ut som om hon tänkte: låter det redan på det viset. »Men kom ihåg att aldrig nämna någonting sådant när pappa är inne», sade hon. »Åh det låter jag nog bli.» Hon böjde sig åter ned och läste. Solen började stiga högre på himlen och sken varmt genom fönstret vid hvilket de sutto. Hildur lade sin ena hand i fönsterkarmen och vände den först på den ena sidan, sedan på den andra, för att få den varm. Det var en hvit, aristokratisk hand, smal, rundlagd och med fina spetsiga fingrar. »Hur gammal är han?» frågade hon åter.
De gåfvo ungdom och lätt sinne och hela värdigheten af att vara eftersträfvansvärd. De höllo tal till henne. ’Ädelsinnade signorina, ni som kommit till oss öfver hafvet, ni som älskar Sicilien,’ och så vidare, och så vidare. Hon visade, att hon kunde rodna. Hon dolde ej mer, att hon hade ett småleende. Då de talat ut, började det skälfva kring munnen på den engelska signorinan. Hon blef tjugu år yngre. Det var hvad hon behöfde. Där var åsnepojken, som brukar föra de engelska damerna upp till Tre Castagni och som alltid blir kär i dem, innan han skiljes ifrån dem. Nu fick han plötsligen upp ögonen för den stora välgörarinnan. Det är ej endast en späd, fin kropp och en len hy, som äro värda att dyrkas, utan äfven styrkan och kraften. Åsnepojken fällde plötsligen knif och gaffel, stödde armbågarna mot bordkanten och blef sittande för att se på henne. Och som han gjorde alla de andra åsnepojkarna. Det spred sig som en smitta. Det blef hett kring den engelska signorinan af brinnande ögonkast. Det var ej endast de fattiga, som tillbådo henne. Advokaten Ugo Favara kom och hviskade till henne, att hon var kommen för att vara en försyn för hans arma land och för honom. ’Om jag blott förut hade råkat en sådan kvinna som ni,’ sade han. Tänk er en gammal fågel, som suttit i bur i många år och blifvit ruggig och förlorat all glans på fjädrarna. Och så kommer någon och lägger allt tillrätta och smeker fram glansen. Tänk er detta, signore! Där var den där pojken från Neapel. Han tog fram mandolinen och gaf sig till att sjunga bäst han satt. Ni vet hur han brukar sjunga, hur han brukar lipa med den stora munnen och säga fula ord. Som en grinande mask brukar han oftast vara. Men har ni sett, att han har en ängel i ögonen? En ängel, som tyckes gråta öfver sitt fall och är uppfylld af all salig galenskap. Och denna kväll var han bara ängel. Han satte upp hufvudet som en gudaingifven, och den hängande kroppen blef spänstig och reste sig af stolt lifsmod.
Krono-ulskylderna hafva under de 3:ne första åren af sista qvinqvennium ojemnt influtit och betydliga belopp deraf vid hvarje uppbördsårs slut varit utestående, sannolikt en verkan af 1836 och 1837 årens svaga skördar; men de senare åren eller 1841 och 1842 hafva dessa utskylder lättare ingått och restantierne blifvit mycket mindre. Politie. Öfver ordningens vidmakthållande vaka de embets» oell tjenstemän, som sådant, enligt lag, författningar och instruktioner tillkomma; och i åtskillige socknar äro ordningsmän vid sockenstämmor valda samt af Eders Majrts Befallningshafvande förordnade, med uppdrag alt vid auktioner och allmänna samqväm afstyra oordningar och hos vederbörande kronobetjent anmäla förbrytelser som tima. De brottslingar som i häkte inmanas förvaras uti Länshäktet här i Gallstad, och utföras derifrån till tingsställena hvarje gång som de till ran Femårs-Berättelse fr± Wermlands Läni 4 26' saltning skola vid domstolarne inställas. I anseende till nämnde häktes tränga, osäkra och osunda beskaffenhet har Eders Kongl. Maj:t i Nåder behagat förordna om nytt Länshäktes uppförande härstädes hvarmed början förlidet år skett. Under det sista qvinqvennium hafva inom detta Län nio dels fasta dels ambulatoriska skolor på landsbygden tillkommit, eller en i hvardera af följande socknar, nemligen: Wäse socken der numera 2:ne ambulatoriska skolor finnas, Weiinskogs, Töksmarks, Gräsmarks, Fogelviks, Gåsborns, Sunne, Kihls och Österwalskogs socknar. Uti sex af dessa skolor är vexelundervisningen införd och äro 2:ne af deni, den i Gräsmarks socken och den i Kihls socken i Kihls härad grundade på donationer. Socknarnes vidd oeh gårdarnes spridda lägen förorsaka att allmogen hälst begagnar ambulatoriska skolor för sina barns undervisning.
Pappa Rebolledo och Ruth stappla tätt efter, följda af medlidsamma blickar och hviskningar. Så drar en främmande qvinna inne ifrån gardinerna för fönstret. Man hör porten reglas, och allt blir tyst. Den lilla frun har blifvit lyftad upp i sin säng, men hon är död, riktigt död. Läkaren har blott att konstatera det: » hjertslag, för stillasittande lefnadssätt. Fasligt enkelt. » Den stackars pappa Rebolledo finner visst icke saken så » fasligt enkel »; pä knä invid bädden gråter han, gråter stilla som ett barn. Och från vrån invid den grönglaserade gamla kakelugnen svarar Ruths öfvergifna snyftningar som ett accompagnement. Läkaren har gått, den främmande qvinnan har gått. Ingen märker det. Den tidiga höstqvällens skymning faller, på, och regnet plaskar mot fönsterrutan. Pappa Rebolledo är enkling och Ruth, för andra gången, moderlös. E. S. Efterrätter. Bostaden. Ebba. Mögel på tapeter. W. Fönster trädgården. W — n. Bakning-. Billiga k r i n g l o r. Gerda. Äppelvin-mjölk. s. v. D e n tillagas p å följande sätt. Så snart blandningen börjar sjuda, aftages d e n, ty den får ej k o k a. A. Stadsfru. Tvätten. Ebba. Hvarjehanda. K o r k a r, s o m blifvit nedstötta i flaskor, äro just ej så g o d a att få ut. Husdjuren. Benknotor böra ej kastas b o r t. Hönssköterska. VI vilja särsktldt fasta uppmärksamheten på Iduns mpllghet för platssökande och platsutbjudande annonsorer, äfvensom för alla öfriga slags för k y c k l i n g a r får m a n välja d e n m e d finare maskor. Hönsskötersha. Läkareråd. Mya. Borsta tänderna väl qväll och morgon och skölj munnen,ofta med en 3 %- lösning af klorsyradt kali. Äro tänderna skadade, böra dessa skötas af tandläkare. Förefinnes anledning att antaga nägon magsjukdom, måste naturligtvis denna behandlas.
Nådiga pröfning underställd, men det upprättade Roteringsverket har, endast så vidt det rörer de Roteringsskyklige Hemmanens indelning i Stamoch Strö-rotar, blifvit ifrån och med detta år till efterlefnad interimsvis fastställdt, intilldess en fullständigare Rotering kan , efter den i orten pågående Afvittringens afslutande, blifva verkställbar; och äro under tiden Rotehållames och Manskapets inbördes rättigheter och skyldigheter oförändrade. Efter vunnen erfarenhet deraf, att de förut brukliga årliga så kallade Städmålsoch Inskrifnings-möten vid de Indelta Cavalleri-Regementerna förorsakat Rusthållarne kostsamma resor och lidspillande omvä - Kongl. Maj:ts Nådiga Berätt. N.o 1• gar, och då dessa möten i senare tider egentligen bibehållits för Uppbörden och Controllen af de till Krigsmanshuset vid ombyten af Rusthållare ingående afgifter; har Kongl. Maj:t, med afskaftånde af omförmäldte möten samt upphäfvapde af de om sättet till Rusthållare-afgifternas uppbärande och Controllen deröfver tid efter annan utkomna Författningar, utfärdat en till större enkelhet och ordning i dessa afseenden ledande Förordning. I anseende dertill, att de emellan Kongl. Magt och Kronan samt Rust-? och Rotehållare ingångna Contract om Mötes-passevolance-afgifteu dels redan sistlidet år tilian-, dalupit, dels med detta år löpa till ända, och. då Kongl. Magt städse varit öfVertygad om nyttan af denna Inrättning, har Kongl. Magt låtit höra vederbörande Rustoch Rotehållare, i afseende på dess fortfarande under åren i8n8 och 1829.
N:o 89, i anledning af väckt motion om Ränte-försäkrings-, Lif-ränteoch Lif-försäkrings-anstalters inrättande i Sverige: Ståndet beslöt, det må Rikets Ständer i underdånighet anhålla, alt Kongl. Maj:t täcktes, genom sakkunnige män, låta utarbeta ett efter Sveriges förhållanden lämpadt förslag till inrättande af Ränte-försäkrings-, Lif-försäkringsoch Lif-ränte-anstalter, och derefter Nådigst vidtaga de åtgärder, som för dylika anstalters befordrande kunna anses mest ändamålsenliga; dock utan att Staten härföre betungas med andra utgifter, än för Skrifvare-biträden, skrifmaterialier, tryckning och andra dylika omkostnader; N:o 90, i anledning af väckt motion örn hämmande af handeln med Apotheks-privilegier: Bifölls; N:o 91, i anledning af återrcmiss af betänkandet, No 25, angående väckt fråga om inköp till kyrkorna i Riket af en ny upplaga utaf psalmboken med choralmelodierna och messan: Med frångående af förut fatladt beslut i ämnet, gillade Ståndet utlåtandet, N:o 91; Prot.-Uldrag, den 14 December 1844' 445 N:o 92, i anledning af väckt molion om tillåtelse att få inrymma .skattlagd qvarn och husbehofs-qvarn i samma qvarnhus: Bifölls; N:o 93, i anledning af erhållen återremiss af betänkandet, N:o 37; Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets betänkande, N:o 37, och utlåtande, N:o 93, bifollos; och N:o 94, i anledning af erhållen återremiss af betänkandet, N:o 44, angående väckt fråga om förbättring af lots-statens lönevilkor: I enlighet med de uti betänkandet, N Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Mai:t täcktes, efter skedd undersökning om förhållandet med lots-statens lönevillkor, taga frågan om behofvet af förbättring i lotsa rnes löne-förmoner i Nådigt öfvervägande.
Den åsigt af detta ämne RiddarhusUtskottet sålunda fattat, har Utskottet ansett sig, innan dess underdåniga Utlåtande till Kgl. Maj:t afgifves, böra Högloflige Ridderskapets och Adelns pröfning och godkännande underställa. Stockholm den 28 Maj 1818. På RiddarhusUtskottets vägnar, C. F. Posse. C. W. Riben. Öppnades Herrar Electorers lista till val af en Ledamot i ExpeditionsUtskottet efter N:o 329 Friherre Adlerbeth, Gudmund Göran, StatsRåd; och befanns dertill hafva blifvit utsedd N:o 3io Friherre Carpelan, Wilhelm, StatsSecreterare. Uppbröts Herrar Electorers Lista till val af Irenne Ledamöter, hvilka borde afresa till Trondhjem i Norrige för att deltaga i Norr - 310 Den 27 Maji. ska Folkets allmänna glädje vid Hans Maj:t Konungens höga Kröning derstädes; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 3. Grefve De la Gardie, Jacob, Ge-» neralLieutenant; N:o 319. Friherre af Nordin, Carl Johan, ÖfversteLieutenant, N:o 21 i8. B, Herr Lagerheim, Fullmäktig, Herr Rappe, Carl, ÖfversteLieutenant, Företogs till pröfning Särskilta Utskottets den 6 dennes afgifne, samt den 21 i samma månad förmiddagen, på hordet lagde, Betänkande angående grunderne för en allmän reglering af Statens Embeten och Tjenster, Grefve De la Gardie, Jacob, hemställde om icke, enär Utskottets Betänkande redan vore tryckt, detsamma kunde, utan att förut behöfva uppläsas, nu genast till pröfning företagas. Friherre Boije, Ludvig: Jag förenar mig så mycket helhe med den siste värde Talalaren, som jag förmodar att Betänkandet torde böra remitteras till ConstitutionsUtskottet, att börås öfver de delar deraf, som gå ut på ändringar i vår Constitution.
Uti 16 puncten under rubriken Vatten-communicationer hade Utskottet, ftir fu 11 bord an1 i et af Grada canal, tillstyrkt, att en summa af 5o,ooo R:dr måtte beviljas, under vilkor, alt ett Bolag hildas, som förbinder sig alt tillskjuta det för arbetets verkställande härutöfver erforderliga belopp. Detta är bifallet af Ridderskapet oell Adeln samt Preste-och Borgare-Stånden, likväl med tillägg af sistnämnde Stånd, att i den underdåniga Skrifvelsen härom skulle uttryckas den önskan, att arbets-commenderingar ej må till detta arbete användas, samt att Ståndet antog stadganden lika med l\:de och momenten af de utaf Utskottet i Utlåtandet N:o 435, Litt. C., i5 puncten, föreslagne vilkor för anslag till Strömsholms canaloch slussverk, endast med den förändring, alt i 4 momentet utbytas orden: ''högst i5,000 R:dr om äret" emot dessa: högst 8 procent om äret å det af Bolaget tillskjutne capital. Varande deremot ifrågavarande anslag af Bonde-Ståndet afslaget. Hvad angår den af Borgare-Ståndet beslutade önskan, i frågan om arbets-comroenderingär; så anser Utskottet densamma icke kunna blifva föremål för votering, utan vara förfallen. Beträffande åter de, i afseende å anslaget, af nyssnämnde Stånd beslutade serskilda stadganden; så hemställer Utskottet, huruvida icke Borgare-Ståndet skulle behaga dem frånträda, samt, lika med Ridderskapet och Adeln och Preste-Ståndet, inskränka sig till godkännande af Utskottets förslag; men, om denna inbjudning icke an - Sl ats-Ul s ku Litt s Memorial, D/:o 4go. tages, och skiljaktigheten således måste genom votering uti Förstärkt Statsutskott afgöras, föreslår Utskottet följande proposition:
Ständer uti 3:dje punkten af deras ofvan åberopade föreskrifter meddelat det synbart liberala, ehuru, efter Herr Rydins tanka, icke rigtiga stadgande, att, om ock båda namnen på en. sedel saknades, densamma skulle kunna inlösas, blott det öfriga fanns, finge Herr Rydin, för att göra taflan complett, äfven bifoga en casserad 8 sk. Banco-sedel, deraf kunde inhemtas, att Commissarierne icke heller uti' denna del följt föreskrift; att då häraf kunde inses, att de stadganden, vid senaste Riksdag meddelades för sedlars antagande eller cassation, icke motsvarat ändamålet, men det emedlertid vore af stor vigt, att ett ändamålsenligt stadgande härom erhölles, finge Herr Rydin, lill vinnande af en föreskrift i detta ämne, som vore legal, lättfattlig och utestängande all godtycklighet, föreslå, att Bankens sedlar skola inlösas, då så mycket af sedeln är qvar sammanhängande med namnen, att valeuren med visshet bestämmas kan; Uti hvilket stadgande likväl den moderation till äfventyrs borde ega rum, att sedeln i öfrigt så beskaffad, sorn förenämndt är, äfven skulle inlösas, om nedersta namnet till någon del eller helt och hållet saknades, erne - Banco - Utskottets Betänkande l\r.o 35. dan ofta nog hände, att på äldre brukade sedlar nedra namnteckningen vore försliten.
Svar under adress " God säkerhet », Iduns exp., Stockholm. J. 50,000, 10,000, 5,000, 1,000, Fredsgatan 32, 5 0 OCH 20 I h e l a v ä r l d e n finnes icke något bättre samt för kökskärl och händer behagligare rengöringsmedel än LA GERMANS Kraft-Skur-Pulver. HERRAR STUDENTER! Köpes hos alla speceyister i riket. Ende I Upsala kan inackordering erhållas tillverkare KRAFT-TVAL-FABRIKEN, Jöni godt hem för tvänne studenter. Trefiiga köping. rum, bra läge. Närmare af Änkefru Hornberg, Skolgatan 19. I ett godt hem pä landet Önskar en ung flicka inackordering för att grundligt lära sig hushållet. Om så önskas kan hon på samma gång lämna undervisning i musik. Svar med uppgift å pris m. m. torde benäget med snaraste sändas i bref till » Ester », Sv. Telegramb. Ann.-afd., Göteborg. En ung, anspråkslös flicka Önskar att för sin hälsas vårdande inackordera sig i respektabel familj på landet, ej för långt från stad. Sökanden är villig att efter förmåga biträda med inomhus förefallande göromäl. Svar under märke » Hälsa », med prisuppgift pr månad, torde sändas till S. GuraaBlii Annonsbyrå, Stockholm. (G. 3974) terminen börjar d. B0~ Anmäln. dagl. Prospekt på begäran. Bref beINACKORDERING svaras med omgå- för 2 ä 3 flickor kan nu erhållas i en^prästende. gård, belägen i en vacker högländt skogstrakt omkr. 1 mil från MariestadKonfirmationsundervisning meddelas äfven om sä önskas. Svar till » Kyrkoherde », pöste reP. Th. Björstedt, Handelsl. o. Kalligraf. stante. HöstOSS.! HandelsMest erkända läroverk. Mariestad. Smålandsg. 31 B, Stockholm. (G. OBLEKTA, BLEKTA OCH FÄRGADE VÄFNADER försäljas i.parti från kommissionslagret Stockholm Skyddsstämpel.