Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M. förklarat sig vilja i denna fråga framdeles meddela nåd. beslut; hvilket vederb. till und. efterrättelse länder. Stockholms Slolt d. 13 Mars 1844. OSCAR. S. A. M u n t h e. Resolution uppå Kammarrättsrådet Winroths ansökning i afseende på honom ådömdt ansvar i FineVska Tulibalancemålet. Lika lydande med höga originalet intyga: N. W. Lidmark. G. S. Stenman. t. f. Kammarförvant vid e. o. Kammarskrifvare K. Postverket. i Postverket. Remitterades till StatsUtsk. Den 14 Augusti e. m. 223 Upplästes följande af Frih. Hamilton, Hugo, inlemnade anförande: Sedan R. Sl:s revisorer för är 1843 hesett Stockholms stads och hins curhus och tagit fullständig kännedom om det skick, hvaruti denna för samhället vigtiga inrättning sig befinner, ansägo de sig höra fästa R. H. St:s uppmärksamhet pä nödvändigheten och nyttan af ett statsanslag å Carolinska institutets stat till en mindre professorslön åt äfverläkaren vid delta curhus. Dä K. M:s nåd. propos. om statsverkets tillgångar och behof ibland de såsom nödvändiga ansedde anslagen ej upptager detta, men väl en större dylik lön åt läkaren vid Stockholms barnhus, visserligen af behofvet också högeligen påkallad, och en följd deraf skulle kunna blifva, att StatsUlsk. och R. St. äfven måhända fästa en mindre uppmärksamhet ä detta ämne, anhåller jag, såsom medlem af ofvannämnde revision, att i motionsväg fä förelä detta anslags beviljande. Curhuset bar ej förr varit i det skick att undervisningen derstädes kunnat med fördel meddelas, men har nu genom en nitisk directions och en utmärkt öfverläkares ansträngningar förbättrats, sä alt det för detta ändamål är fullt tjenligt. Vigten af praktisk undervisning i de s. k. syphilitiska sjukdomarne är särdeles stor, då man besinnar, hvilka Följder dessa sjukdomar lemna efter sig, dä de ej som sig bör riktigt behandlas.
Ärliga anslaget till nybyggnad alltså omkring Nuvarande stat skulle lemna tillgång härtill af: Nybyggnads-anslaget » 162,000. och frän Underhålls-anslaget (Bil. J\fs. 9) » 100,000. 262,000. då sålunda till nybyggnad erfordrades extra stats-anslag årligen » 738,000. *) Af nybyggnads-anslaget för åren 1861 —1863, utgörande tillsammans 486,000 R:dr, äro för Kanon-ångslupar disponerade 220,000 R:dr, hvadan återstoden här är upptagen med 266,000 K.:dr, deraf en del finnes i för den tillämnade nya Ångfregatten anskaffadt virke, som ej är inräknadt i det å Bilagan JYi 6 omförmälda. 7 M 8. Summa kostnad undor för*r" 25 CO Fartygs-cferteh. a EL •5? Kostnad. Antal. Kostnad. Antal. ■ “ !> s Kostnad. sta kompletterings-perioden. .4? Beräkning i hvad mån det i Riksstaten för Flottans underhåll upptagna anslag 631,242 R:dr 70 öre må kunna lenina tillgång för nybyggnad. Komitén har i sitt underdåniga betänkande gjort åtskilliga hemställanden, som skulle komma att inverka på flera af anslagstitlarne i de årliga specialstaterne för underhålls-anslagets användande. Yid beräkning af det tillskott, som häraf, i den händelse anslaget oförändradt kommer att utgå, må kunna under den närmaste treårs-perioden lemnäs till nybyggnad, har Komitén ej trott sig böra taga i betraktande de besparingar, som i följd af nämnda hemställanden må kunna beredas, utan anser alla de i 1862 års uuderhålls-stat utförda anslag, hvilka ej ega omedelbart sammanhang med underhållet af fartyg samt af hus och byggnader, såsom för Stationernes bevakning, för Sjöfästningarne, Exspektans-staten m. fl., under den närmaste perioden fortfarande vara behöfliga.
STOCKHOLM hos BRANDoch Korkmattor, Å T E G E N D O T T E R, som skall konflrxY. meras instundande sommarferier, önskas några läskamrater. (259) FABRIKSAKTIEBOLAG G alltid c HYLIN &amp; C gjorde vid förliden lördags premiére å Svenska teatern en vacker succés. Författaren har ganska troget följt den kända Andersenska framställningen af hur den fattige, m e n lefnadsfriske Lill-Klas g e n o m sin goda tur o c h klipskhet öfvertrumfar den rike o c h bonddryge dummerjönsen Stor-Klas, o c h de gamla barn, vi i grund o c h botten väl ändock alla äro, följde m e d oförställdt nöje de sago-brokiga taflorna, än naivt rörande, än uppsluppet burleska. E n figur, s o m ej förekommer i den danska sagodiktarens version, men s o m af den svenske författaren m e d g o d verkan inlagts, är Sankte-Pers, hvilken s o m en gemytlig gammal farbror i sidt patriarkskägg o c h helgongloria stultar kring bland de goda människorna, allt efter förtjänst mildt straffande eller uppmuntrande. Den sceniska ram, som fogats kring de växlande bilderna, var också synnerligen lyckad, tack vare Carl Grabows stämningsfulla dekorationer o c h hr Molanders ypperliga regie. (Forts.) TTXJNGL. T E A T E R N. I lördags gick den fjärde symfonikonserten af stapeln inför en ganska få- talig publik. Konserten synes o c k hafva anordnats i största hast, ty utförandet var under hr Stenhammars ledning ej det allra bästa. A f äldre saker upptog programmet tvänne välkända o c h alltid gärna hörda stycken, nämligen Beethovens Coriolanusuvertyr o c h förspelet till tredje akten af W a g n e r s » Mästersångarne ». F ö r öfrigt bjöd denna musikafton på tvänne nyheter: Bruchs andra violinkonsert — vida underlägsen hans första — o c h Francks d-moll-symfoni.
Summan derigenom icke uppkommer och har Ukstoiler med de upförde 90,020 R:d. icke förstått eller ment annat än 90,220 R:v H-mburger Banco. 8:0 Angående Post-Staten Uti Bonde - Ständet har af en Ledamot blifwit anmärkt, att Specifikation saknas pä be ä All, männa Indragnings Slaten upförde och ifrån denne Stat flyttade 3221 R:d rosig r:st, som bestä af Extra Löner, Hushyror, G atificaiioner och Pensioner. Och befaras att härib and torde befinnas sädane personer, som höra kill de nu ifrän Nicer afstiljde S ader och Post-Comoir. Den saknade Specifikation finnes uti den till Högloft. Ridderskapet och Aoeln aflemnadr A lmänna Indragnings Slaten, som lärer med Bonde Ständer blifwa communicerad; och Urstottet wägar tro, art deruti icke äro nägre andre personer upförde «n de som befinna sig pä Swensk bolten. Jft-än Borgare Ständet har af nägre Ledamöter blifwu yktradt den önskan, att till Indragning föreflaane Telegraf. Iarattningarne i Götheborgs!» Skärgärden mätte, såsom för Orten medförande mycken nytta, warda bibehällne ^ Och som Utskottet nu fält den närmare uptysning, att desie ThelegraphJnrättningars bibehällande stola wara af mycken nyt - Den 12 Zebruarii. szr nytta för Götheborgs Stad, wid de ärstider synnerligast, dä all communication med Skärgården är aldeles afbruten; sä heiuställer Utskottet att de mätte bibehällas. Häudelser kunna inträffa i Skärgarden, da tidigare underrättelser kunna wara af mycken wigt ej blott för Götheborgs stad, utan äfwen för andra orter. Under sillfiskes liden är det för Handels-relakionerne ofta angelägit, att i tid känna huru anledningarne dertill wisa fig.
Det må jemväl i underdånighet anmärkas, att äfven med ett dylikt stadgande kan inträffa, att vederbörande Tjenstemän, om anmärkningar väckas, sedan tiden för medlens utfordrande hos de skattskyldige lupit till ända, måste godtgöra medel, som, derest anmärkningarne tidigare blifvit väckta, kunnat hos de sistnämnde indrifvas, hvadan ytterligare förlängning skulle i detta afseende för Tjenstemännen medföra ökade svårigheter och lidande, egentligen härrörande af de granskandes underlåtenhet att anmärkningarne genast vid första, eller ordinarie, revisionen utfärda. Hvad åter angår grunderne för Tjenstemäunens ansvarighet, så hafva Comiterade redan i det föregående i underdånighet hemstält, att, i händelse af bifall till föreslagen förändring med Iläradsskrifvaretjensterne, de Tjenstemän, som å LandsContoren kommo att besörja debiteringen, borde derför ansvara och Kronofogdarne endast vara ansvarige för dem till indrifning anförtrodd uppbörds behöriga redovisande. Det med Häradsskrifvarne och Kronofogdarne nu förekommande förhållande, att de äro för uppbördens beräknande och påförande gemensamt ansvarige, hvilket legat till grund för KammarRättens nyssnämnde förslag om Redogörarnes skyldighet att i första rummet ersätta anmärkte medel, blefve således förändradt. Med afseende härå tro Comiterade sig böra i underdånighet hemställa, att de Tjenstemän, som det ålegat att anmärkte medel påföra, väl böra, i händelse felaktigheten vid anmärkningsmålets afgörande pröfvas vara af beskaffenhet, att den kan anses af bristande uppmärksamhet tillkommen, vara Kronan för ersättningen ansva - 192 rige, dock, i fall medlen böra af de skattdragande gäldas, först sedan sig visat, att de icke kunnat hos dem utfås.
)■ ■■■' i • ian - — : — . ' . 1 I ■ :• %'A . -■.101)/ .Ib l:o.11 r-ICi ‘l .i 1 ?SHi - ■ i-. ' c;\e; o:u»M «K ti oo ■ i.o ~ v.if . : ftl 00' Il 1 . ‘0.1 • V»; Vji.Å :f niniam 'Å'u. ok 11, ob..:3j 100.3 I > ! k.-. ... i - ■'rr.v.',; -u' -y:o; Brov' -<! må mmmm Tnbett för Ej o urte t inom Westerbottens Ediin* åtfötjnntte JSeriittetsen för åren 1881, 1882, 1883, 1884 och 1888. Hemmantal |3 Frälse-hemman Krono-hemman Krono-nybyggen med frihetsår Utarrenderade Krono-fisken Krono-Skattehemman Militie-Boställen . Ecklesiastika Boställen . Skole-Hemman Krono-Torp med frihetsår Kronolägenheter, skattlagda efter Savolaxska methoden Kronolägenheter, hvarför Penningeeller Smör-räntor erlägg Renbetesland. KronoBackstugor Af Skattemannaeller Boställsägor upparbetade Torp och L genheter, utan särskildt åsatt ränta Soldat-torp, till en del förfallne och obebodde Skatte-fisken Tullmjölqvarnar med sammanräknade 29 par stenar . Tullsågqvarnar, grofbladiga , flnhladiga , dito med köptimmer från Kronoskogar Ägare och Arbetare vid dessa Verk Husbehofs Mjölqvarnar Husbehols-Sågqvarnar Glasbruk Mindre Färgerier jemte Stampverk Kalkugnar Tjärn bränn i ngsugnar å Krono-skogar, hvaraf per medium utgå Apothek, deraf ett är i värde uppskattadt ... Stångjerns-Verk Masugnar Under Bruk med Rekognition upplåtne Kronoskogar Diverse personer, som ej höra till viss näring . Första Art. Andra Art.
Upplästes och lades på bordet nedannämnda utlåt, från N:o 402. med förslag till indragning af åtskilliga tjenstebefattningar vid Riksg.cont.; N:o 4°3. i fråga om afskrifning af ett Professor Ågren beviljadt lån; N:o 4°4. i anledn. af väckt motion, att statsverket måtte lemna bidrag dertill, att Trollhätte canaloch slussverk kunde bringas till lika dimensioner, som Götha canal äger; Lagsamt Allm. Besvärsoch Oecon.Utskotten: N:o 4i. öfver anmärkntr vid Utsk:ns betänk. N:o 20, i anledn. af K. M:s nåd propos., ang:de det vid sista riksdag framställda förslag till ny stängselförordning; N:o 19. med nytt förslag till und. skrifvelse, ang:de ändring af 4 och 5 §§ i 17 cap. Ärfdabm och af 3 § 8 cap. Jordabm samt om upphäfvande af K. förordn. d. 19 Aug. 1762. Företogs val af Ordförande i Ridd.direct:n samt dennes suppleant; och befunnos efter valförrättningens slut hafva blifvit utsedde Gi'efve De la Gardie, Jac., En af Rikets Herrar m. m. Jacob De la Gardie. StatsU tskottet: ExpeditionsUtskottet: till Ordförande: med till Suppleant: Grefve Brahe, Magn., En af Bakets Herrar m. m. med i5g röster. 106 „ x64 Den *4 Januari f. m. Derefter företogs val af 6 ledamöter i Ridd.direct:n och 3 suppleanter åt dessa ledamöter; och befunnos efter valförrättningens slut hafva blifvit utsedde: till Ordinarie Ledamöter: Frih. D’Albedyhll, Carl Gustaf, Öfverceremonimästare med io4 röster.
Vid sista Riksdagen då, förhållandet var alldeles sådant som Hr von Heijne anfört, blef förslaget till näringsfrihetens införande äfvenledes enhälligt bifallit af Ridderskapet och Adeln, som då jemväl beslöt att i särskildta underdåniga besvär hos Kongl. Maj:t anhålla om ändring af SkråFörfattningarne; i sammanhang hvarmed äfven Kongl. M«j:ts uppmärksamhet fästades på angelägenheten, att upphäfva Productplacatet. Jag har slutligen hört en och annan vård talare framkasta betänkligheter mot nyttan af SkråFörfattningarnes upphäfvande. I detta afseende torde jag endast få hänvisa till Lagoch OeconomieUtskottens Betänkande i ämnet år i8i5; och jag tror, att om den föreslagna ändringen företages och fullbordas på det sätt och i den ordning Utskotten uppgifvit, ali våda af en slik ändring skall kunna undvikas och förekommas. Grefve Lövenhjelm, Carl Axel: Med fullkomligt rättvisande af den historique, som de två sista värde talarne öfver förevarande ämne framställt, får jag blott nämna, att det år ali anledning tro, att Kongl. Maj:t innankort i frågan gör en nådig proposition; och jag öfverlemnar derföre till Ridderskapets och Adeln® Den 15 Felruarii. pröfning, om icke ali öfvetfåggning de rom kun-; de intill dess uppskjutas. Friherre Anckarsvärd: Under discassio nen har det synts mig, som tvenne ämnen af icke fullkomligt lika beskaffenhet blifvit förenade Under en fråga, nemligen det ena angående SkråFörfattttingarnes upphåfvande, och det an-, dra rörande en oinskränkt handelsfrihet. Hvad det förra beträffar, så år jag för min del tillfredsställd med hvad Grefve Lövenhjelm i det-* ta hänseende nyss upplyst5 men hvad det senare eller handelsfriheten vidkommer, så vågar jag å nyo hemställa, om ej lämpligt vore, att gfenom Kongl. Måj:ts Handelsoch FinanceExpedition söka inhämta Regeringens tankar i det, ia ämne.
Dessutom har R. o. Ad. samt PresteSt. beslutat ett stort anslag till Strömsholms canal, och kommer nu detta anslag att äfven beviljas inom ett 3:dje Stånd , så att det blifver R. St:s beslut, så kommer en annan af våra 3 eller 4 utmärkt skickliga ingeniörer att fästas der. Vidare har anslag blifvit gjordt för Gråda canal, och ännu komma utan tvifvel flere canaler och hamnanläggningar att erhålla dylika. Jag kan således icke se någon möjlighet, huru någon af dessa herrar kunde använda sin tid för Svea canal under nästföljande 5 år, utan att de öfriga redan bifallna canalanläggningarne skulle komma att lida intrång, och icke lärer det vara meningen att någon mera oerfaren skall göra detta canalarbete till sitt lärospån. Jag får på dessa grunder förena mig med dem, som tillstyrkt instämmande i PresteSt:s beslut, och anhåller om propos. derpå. Frih. Sprengtporten: Ehuruväl R. o. Ad., och jag tror äfven ett annat Stånd, redan bifallit ett anslag för verkställande af undersökningar till utredande af behofvet af framtida canalanläggningar, så vill jag visserligen icke bestrida, att, med afseende å Svea canals stora vigt, ett särskildt anslag må lemnäs för detta ändamål; men jag kan ej undgå att yttra den mening, att den summa af 20,000 r:dr, som här - Den 24 Mars e. ra. 353 härstädes blifvit nämnd, oell hvilken hufvudsakligen skulla behöfva användas för alt fortsätta undersökningen rör:de de särskilda bicanaier, som skulle förenas med hufvudcanalen, synes mig vara nog högt tilltagen, i följd hvaraf jag icke kan sträcka mitt tillstyrkande i detta afseende längre än till hvad ett annat Stand, nemi. BorgareSt., såvida jag ej misstager mig, redan beviljat, eller en summa af 6,666 r:dr 32 sk.; hvilken summa jag förmodar bör blifva tillräcklig för ändamålet, helst jag får underställa Gr.
På grund häraf och då min motion icke har utsigt att i sin helhet vinna Rikets Ständers bifall, tager jag mig friheten modifiera den dertill: att Rikets Ständer ville besluta att fastighetslånefonden skall i Riksbanken bibehållas till dess nuvarande belopp, och att lån utlemnas till halfva beloppet af 1862 års taxeringsvärde å hemmanen; dock icke till högre belopp än Tretusen Riksdaler samt mot de vilkor, som för erhållande af dylika lån i öfrigt åro bestämda.'” STOCKHOLM, tryckt hos a. l. norman, 1863. te-ÄV" Banko-Utskottets Memorial N:o 31. 1 Xlii 31. Ank. till Exp.-Utsk. den 26 Mars 1863, kl. 1 e. m. Memorial, med hemställan att vexlar å Pund Sterling samt depositioner i London må såsom metallisk kassa anses och beräknas. Med bifall till Banko-Utskottets, vid sednaste riksdag, gjorda framställning, fattade Rikets Ständer följande, i Banko-reglementet intagna beslut: Derest Fullmägtige, vid nägot tillfälle, skulle anse reserv-fondens disponibla tillgängar icke erfordras för de ändamål, hvartill desamma, enligt derom gifna föreskrifter, få användas, ega Fullmägtige, när sådant med fördel för Banken kan ske, efter den kurs, Fullmägtige hvarje gång bestämma, för större eller mindre del af omförmälda tillgångar, af välkända och solida trassenter eller endossenter, köpa vexlar å Pund Sterling, dragna på tre månader eller kortare tid, i London betalbara, med rättighet för Fullmägtige att hafva den härigenom uppkomna behållningen för Bankens räkning nedsatt hos något eller några säkra handelshus i London, äfvensom att samma behållning på tjenligaste sätt disponera, antingen genom afgifvande af vexlar, eller indragning till Banken i metallisk valuta; kommande de belopp, som för dylika vexelköp af reserv-fondens tillgångar blifvit använda, att, med iakttagande af hvad rörande beräkningen af Bankens metalliska kassa är i allmänhet föreskrifvet, till reservfonden återföras, när Banken för ifrågavarande vexlar erhåller valuta.
106 le försonas med brottslingarnes blod, vaggade mig i de ljufva drömmar, som sedan min första barndom aldrig hugsvalat min lidande själ. O, J de mördades andar hvilkas dödsskrän den blodiga natten, under långa år gnisslat i mina öron förnimma, huru nämnaren slutligen åt er beredt i dag ska edra bleka vålnader, der, på denna kulle vedergällningens skådespel Sen J, huru redan stupstocken der borta, lurande väntar på deras hufvuden! Skåden! huru de spöklika resningarne höja sig bredvid vägen, på hvilka deras styckade lemmar ska mätta luftens hungriga rofdjur (skrattar vildt) Ha, ha, ha! Jublen och fröjdens! för att bringa er hämnd! (Han vänder ögonen Ha de komma (Han stirrar uppmärk det är sonen och brodern, som skapat sig till furie, åt andra sidan och ger till ett utrop af öfverraskning. samt utåt vägen på venstra sidan.) Ja! det är de en folkmassa följer efter, långs åt landsvägen, för att begapa uppträdet Bort (Han rusar ned af klippan, fram på scenen. Enfaldiga menniskor, som inspärrat mig på dårhuset de visste ej, att den förmenta galningen, skulle friden der nere på djupet De anade inte att bevista denna blodiga högtid, för att förvissa sig om jag gäckat deras försigtighet Ha, ha, ha! till venster bortåt vägen De nalkas! jag Näcken har narrat er, och undslnppit (seende måste dölja mig bakom denna buske, tills de hunnit förbi mig. (Han gömmer sig mellan småskogen till venster. Straxt derpå framkomma från samma sida en mängd af menniskor; derefter synes Birger och Haraldson mellan vakten, och till slut en större folksamling. Alla gå långsamt öfver Theatern, och borta framkommer åter Anton. Nu O, försvinna bakom skogen på högra sidan. När de äro 107 evige nämnare! är stunden kommen, Gabriella Gabriella! det var ett dyrt offer för din frälsning! Någon ting bränner på min panna! ga sig omkring mig? Ah! en ring med ... sägen J. Bort byke (Han slår omkring ja, riktigt! det är Cains-märket.
Distr jet* ii 1’ ställd under cjeilere! t inseende af Förvaltningen af Sjöärenderna saint Specifel tillsyn af Konungens General-Adjutant för Fjotlorne; Att Dykeri-Compagniyt har sig ålagdt* att vid aila timade Slrandningslilifällen, utan uppehåll lenina verksam handräckning och för sådant ändamål å alla vederbörlige ställen vara försedt med tiliräcklige duglige Dykeri-Ilisti umenter och redskap samt i konsten in öfva de och skicklige betjente. Ätt Skeppare val äi’ tillåtit att så länge hail förmår, med eget skeppsfolk bärga skepp och gods och äfvenväl dertill gagna fremmande hjelp tinder Go timmars lid, räknadt från dön då en sådan hjelp ankommit; men ytt; derest inom -en sådan tids förlopp, skeppet icke hunnit befrias från . gr ii tid eller isgång* eller något af lasten med fremmande biträde blifvit lossadt, honom åligger att genast begifva sig under Bykeriet, hvars befattning med bärgningeil då vidtager och sorn eger rätt att beräkna sig bärgarelön af så väl det lossade sorn olossade godset, hvilket ock gäller om det gods, som af. eget Skeppsfolk före Dvkeriels ankomst blifvit bärgadt, sedan Dyke - Stats-U tskottc ts Betänkanden. 44$ kenet vid bergningens fortsättning läg4 ger halld; ali frän förbindelsen'’ att vid timmade s t ra n d u i ngs* h ä rvd el ser höra under Dykeriet ii ro befriade, såväl de fartyg hvilka i sludernes hamnar och lossningsörter råka på grund, och Malmö Stads innevånare för deras Skepp; som Noridänske och Vesterbottniske Städ erbe lör deras på inrikes orter Seglande Fattyg:- Att från rättigheten ätt med legd hjelp besörja bergningar, då ej något åf läSieii beliöfver lossas, äro uteslutne älla.
För min del godkänner jag det upgjorda förslaget lill voter:s-propos., men skulle likväl önska den förändring, som här blifvit begärd, nemi. alt man skiljer beskattningen på minuteringen ifrån den på utskänkningen. Ofverläggningen förklarades härmed vara fulländad, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han, då alla de talare, som upträdt, instämt i yrkande om återremiss å Utsk:s Mern., icke behöfde ingå i närmare redogörelse för de skäl, som vid Talmännens sammanträde i går blifvit anförde för att en dylik åtgärd vore den riktigaste; utan brott, i anledn. af en talares framställning derom, att Hr Gr. o. Landtm, skulle hafva orätt förfarit vid behandlingen af Serskildta Utsk:s föregående Beiänk. i ämnet, önskade yttra några ord. De rättigheter, som lillkommo Hr Gr. o. Landtm, såsom Ordför:de i Ståndet, voro endast beroende af den pligt, han egde att tillse, att icke Grundlagen vid något tillfälle öfverträddes. Frågan var och hade af Utsk. blifvit framställd sålunda, att en del af den afgift, som skall utgå för bränvins utrainutering och försäljning borde tillfalla Staten och en annan del skulle tillfalla kommunerne. R. o. Ad. afslog den första delen och måste också hafva haft rättighet att fatta ett sådant beslut, enär Grundlagen icke innehöll någon föreskrift om nödvändigheten för Ståndet att återremittera ett från BevillntsUtsk. inkommet Betänk., och Serskildta Utsk. i detta fall, enl. sitt updrag, fungerade såsom BevillmsUtsk. I afseende på den återstående frågan, nemi. om beloppet och användandet af de afgifter, som af Utsk. blifvit föreslagne att utgå till kommunerne, fattade R. o. Ad. jemväl från Utskts förslag skiljaktiga beslut, medelst förändring af så väl afgifternes belopp, som den proportion, hvari de för dessa ändamål skulle användas.
Till så vidt frågan härom rörer landsbyggden, drifves i allmänhet handel med spanmål, bränvin, kreatur och andre ladugårds-alster samt skogseffecter med mera af landets production och tillverkning, som afsättes i angränsande släder och på marknader inom eller utom Länet, och från Dahlsland äfven lill Norrige, merendels af producenterne eller ti 11 verkarne sjelfve; likväl kan denne genom Kongl. Kungörelsen den 31 Augusti 1815 för landtmannen tillåtne handel, eller försäljning, icke komma i beräkning såsom särskild näringsgren, hvilket den till sin natur ej eller är. Men dessutom finnas inom de fleste orter på landet, der läge och andre omständigheter gynna slik handel i stort, en eller flere personer, som sig härmed befatta, och äfven derföre taxeras till bevillning utan att de lill handels olöfvande sökt eller erhållit tillståndsbref, hvilket de ej eller torde behöfva, så länge deras handelsrörelse inskränker sig inom de genom ofvanåbei opade Kongl, författning utstakade gränsor; dock är troligt att dessa gränsor stundom öfverskridas, när en orts aflägsenhet från stad och deraf uppkommande behof för ortens invånare att söka förse sig med köpmannavaror från andre håll, gifva anledning till smyghandels etablerande. Inom Flundre härad äro annars vid Lilla Edet tvenne contigenlhandlande bosalie, på grund af magistratens i Wenersborg utfärdade tillståndsbref. Den såkallade Gårdfarihandel)!, lill ulöfvande hvaraf allmogen i sju härader af Westergöthland af ålder haft rättighet, utgör ännu, oaktadt rörelsens synbara aftagande under detta qvinqvennium, en verklig och för districtet ganska vigtig binäring. För närvarande begagnas samma rättighet nästan endast af Kinds, Redvägs och Åhs häraders hemmansbrukande allmoge, som till ett antal af 450 ä 460 tvenne gånger om året på bestämda tider utvandra till alla delar af Riket och till Norrige, för att afyttra gårdfarihandelsortens betydliga tillverkningar, hufvudsakligen bestående i väfnader af alla inhemska slag.