Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande angående Bevillningen för Dannemora Bergslags Jern-tillverkning. 3:0 Angående Löfås Silfververk i Skedvi Socken och Kopparbergs Län. 4:0 I anledning af ' gjord anmärkning vid dess Betänkande öfver KonglMajus .Nådiga Proposition om Stats-Vevket, i hvad den rörer UiksStatens andra Hufyudtitel. 5:0 Angående de rotskiften, som varit nyttjade af Söderhamns Gevärs-Eactories Betjening och Arbetare. Ut supra. Ex Protocollo Al. G. Silverstolpei j.te Bandet. 53. 54. S; D. / _ 4i8 Den 5 Juli. S. D. -T öredrogos å nyo och biföllos följande Banco-Utskottets den 13 och 30 Juni afgifna, och den 2 dennes på bordet lagda Memorial: 1:0 om eftergift af en Riks-Discontens fordran uti Celsingska Concoursen; 2:0 i anledning af en af Herr Stråle, Carl Fredrik, väckt fråga om årligt allmängörande af Bankens bokslut. Ut supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S D. I anledning af ett Memorial af Herr Silverstolpe , Fredric Samuel, hvaruti flera Ledamöter instämde, återremitterades Stats - Utskottets den 2 Juli på bordet lagda Betänkande, af den 27 Juni, angående tillökning i anslaget åt Academien för de fria Konsterna, m. m. Ut supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. Lades till Handlingarne Stats-Utskottets den 2 dennes på bordet lagda Betänkande af d. 29 Juni, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition till Riksens Ständer af den 5 April, angående det åt Westersamt Norrbottens Läns innevånare meddelte Lån af 50,000 R;dr Banco. Ut supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D - Den 5 Juli. 419 S. D. 1 anledning af gjorda anmärkningar vid Lag
Och sorn icke allenast berörde, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers framställde önskan» utfärdade Kungörelse» utan äfven Lagen uti 6 §. af u5 Cäpitlet Byggninga-Balken» samt öfriga » angående väghållningen» vidtagne Författningar» afsett nödvändigheten af vägarnes ärliga grusnibg» hvilken jemväl af erfarenheten i allmänhet är vitsordad» samt» enligt Utskottets öfvertygelse» i afseende å Nils Perssons förslag» att grusningen endast hvart annat är mätte behöfva verkställas» sådant» långt ifrån att för landtmannen medföra någon fördel » blott skulle tillskynda honom ökadt besvär oeh tidsspillan» enär väglagnings-arbetet mäste blifva allt mera försvårad t, ju längre: tid sorn förflyter emellan hvarje gång detsamma fullgöres» finner Utskottet sig icke ega skäl tillstyrka Rikets HöglofL Ständer» att till .Niis Perssons motion bifall lemna ; anseende Utskottet» pä enahanda grunder» Änders Ericssons framställning icke helfer böra förtjena afseende. Hvilket dock till Rikets Höglofl. Ständers eget närmare bepröfvande vördsamligen öfverlemna®. Stockholm den r4 Maji 1834- Allm. Besv.- och Oecon.-Ulsk. Betänkande IV:o 67. N:o 67. Ankom till Exp.-Utsk. den i5 Maji Ll. 11. Betänkande, i anledning af väckte motioner, angående Ryttares, Soldaters och Båtsmäns dagsverkskyldighet till Församling garnes Pastorer.
Hjo, hvartill kostnadsförslag^ upptager 66,400 R:dr och Styrelsen föreslagit statsbidrag med 50,000 R:dr; g) öppnande af segelled genom Ullereds sund i Wenern, som, enligt förslag, erfordrar en kostnad af 81,282 Rrdr 32 sk.; h) hamnbyggnad \id Mariestad, upptagen tili en kostnad af 46,520 R:dr, hvarför styrelsen tillstyrkt statsbidrag med 34,890 R.dr; i) hamnbyggnad vid Calmar, hvarför i kostnadsförslag^ beräknas 33,127 R:dr, oell af Styrelsen såsom statsbidrag föreslagits 24,820 Rrdr; k) kanaloch slussanläggningar emellan Philipstad och Sjöändans lastageplats, beräknade till en kostnad af 130,000 R:dr, hvaraf styrelsen såsom statsbidrag föreslagit 65,000 Rrdr; 1) anläggning af jernväg i fortsättning med förenämnde kanal-led från Sjöändan lill Christinehamns stad, hvarför Transport Rrdr 143,399: 8.- 143,399; 8.- Kongl. Majds Nåd. Prop. till Ii. St. 1847. Transport R:dr beräknats en kostnad af 94,016 R:dr 32 sk. och Styrelsen tillstyrkt ett af vederbörande hegardt amortissements-lån af 66,666 R:dr 32 sk.; ni) uppmuddring af hamnoch segelrännan vid Christinehamn, hvartill kostnadsförslaget upptager 24,840 R:dr 32 sk. och Styrelsen föreslagit statsbidrag, till en del såsom lån, af 16,560 R:dr, och n) fullbordandet af Ystads hamn, hvartill af Styrelsen såsom låne-underslöd föreslagits 50,000 R:dr. 2:o För anläggning af nja samt förbättrande eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, äfvensom för understödjande af mindre strömoch å-rensningsarbeten samt smärre hamnoch brobyggnader föreslår Kongl. Maj:t att Rikets Ständer må anvisa 166,666
Då jag ej kan föreställa mig annat, än att vi, sorn nu till Riksmöte äro församlade, alla delat glädjen öfver den nye Arffurstens födelse, tror jag äfven, att det är Nationen, som är bjuden att genom Rikets Ständer vara fadder. Jag anser vid detta tillfälle ej vara fråga om Rikets Ständers Representanter, eller om några vissa personer, och tror derföre bäst vara, att förblifva vid hvad redan är beslutadt. Herr Hjerta, Gustaf: Jag förenar mig till alla delar med Herr von Heynne, emedan jag finner, att här blott är fråga om de äldsta Ätterna, ej om personer, och att således den, som är fullmäktig, han må sjelf vara af yngre eller äldre Ätt, ej kan förnekas till alla delar företräda den Ätt han representerar. Friherre Boije: Jag instämmer fullkomligt med Herr Hjerta, emedan just de 208 Den 26 Januarii f. m. äldsta Ätterna skola stå fadder. Det är också just derföre som jag trott, att endast Ättemän, ej fullmäktige, borde dertill utses. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken yttrade, att då en Ätts fullmäktig, efter Hans Excellences tanka, borde, så länge fullmägtigskapet fortfar, anses innehafva och utöfva Ättens alla rättigheter, trodde Hans Excellence sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln, i tillämpning af dess redan fattade beslut, behagade tillåta, att de af Hans Excellence nyss uppräknade Herrar Ledamöter fingo till Ridderskapets och Adelns Deputerade utses. Bifölls. Hvarefter Hans Excellence hemställde, att, i händelse någon af de till Deputerade utsedde skulle af inträffande förfall hindras, att sig infinna, Hans Excellence då måtte äga att, utan serskild anmälan derom hos Ridderskapet och Adeln, tillkalla den efter Matrikeln närmast varande Ledamoten af Ridderskapet och Adeln. Bifölls.
Dåniga ©frifwelfer, fåfom wore Defamma i Detta £XifSDagS?33ejlut intagna: l:o af Den 7 2tpril 1834, angåenDe bejfribanbet af Utgifterna för nu tiUänDafupna Sviföbag, omeDelbart genom 3lifSgälDS'kontoiret; 2:o af famma Dag, angåenDe 33anfenS rättighet att erhålla liqoiD för twänne på Denfamma öfwerlåtna älbre krono?forDrtngar; 3:o af famma Dag, angåenDe Slrrenba&orerneS af klaböle kro? noslapjtjfe unDerDåniga anföfning, om eftergift af inneftåenDe hälften af 1830 års arrenDe för berörDe kronoftjfe; 4:o af famma Dag, angåenDe f. D. kamereratenS wiD ©trömS? bolms ©tuteri?3nrättning, Sljjejjoren SanDjlrömS unDerDåniga anföf? ning om afdrifning af Dejj (Fult) till ©tuterikafjan; 5:o af famma Dag, angåenDe kamereraren krutmeijerS anföf» ning om befrielfe från arrenDet af kungSgårDS?bemmanet SUnfebp i ©tocfbolms Sän; 6:o af famma Dag, angåenDe ©ifan ©ablntanS unDerDåniga anföfning, att warDa befriaD från jfplDigbeten att anfwara för arrén? Det af lotten 9?:o 51 af Upfala «£)ofjM?äng; 7:o af famma
Veroiiim och iihgra a d r a dikter af Charlotte Lindlioim Stockholm 1891. 31ed ett enda undantag, skngen; nJohn Ericsson », faller hela den samling dikter, Charlotte Lindholin nyss utgifrit, inom ramen af den andliga poesien, och de kännetecknas alla, liksom hennes redan offentliggjorda %Shnger D, af en mild, kristlig lifsaskidning. Det ar utvecklingen hos de relativt oförderfvade, stilla naturerna, soiii har belyses, trons väckande och stärkande Iios dem, soni pk jaiiinade sti e r föras. q målet. ~ n d a s i i skngen 2 Saaul och David 8 blifvn vi vittnen till en kvalfull sjiilskanip, och denna sa mycket dystrare, soin den stridande Said; oaktadt all dragning till det goda, faller för den inneboende syndens lockelser. Kanske linde förf. här behöft litet mera glöd i sina färger, inen, synnerligen i frkga om det onda, tyckes hon rygga tillbaka för att gifva sin inålning en starkare belysning. Blaud de kortare dikterna a r sStidi ditt sviird i skidaizs i vårt tycke den mest anslaende. Förf. uppdrager h l r en parallel mellan Petrus, som i ovist nit griper till svgrdet i afsikt att försvara sin herre, och var tids kristne, som, afven de, ofta vilja med yttre niedel strida för ' Kristi sak. För båda. giiller ordet ' %.Stick ditt svärd i skidan, ty den, so111 de söka pk sjalftaget satt värna, » lian vet sin stund », och iiar deiinn Br kommeii, vinner lian sjiilf segern, ocli hans vapen &amp; r karleken. Tv&amp; större. dikter rymnias i samma Iiafte, soin de of van namnda. Den ena af dem, En moders bild)), belönbdes Ur 1889 iied liedersomnaninande af Sveiiska akademien, och den andra, ver ro ni ca^, vann följande %r samma akademis andra pris. I » En moders bild » låter förf.
Anmäldes och lades på bordet nedamiämnde från Utsk:n inkonme Mern. och Be tank: n, nemi. från SlatsUlskollet : N:o 290, med förslag till voter:s-propos:r i ani. af RiksStrns skiljaktiga beslut i fråga om bränvinsbevillnings-medlens omedelbara ingående till Riksg:sKont.; Sammansatta Statsoch Lagutskottet: N:o 02, i ani. af återremiss af Utskrs Betänk. N:o 51; N:o 03, i ani. af väckt motion om förbrutet dömdt gods och böters ingående till Staten, m. m.; Sammansatta Bankooch Lagutskottet: N:o 7 , med förslag till sammanjemkning af de inom RiksSt:n fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskrs Utlåt. N:o 0, i ani. af gjorde anmärknrr emot vissa delar af Utskrs Betänk. Kro 4, i fråga om lagstiftning för Enskilda Banker; ExpedilionsUlskotlet: Nro 13, angrde acceptering efter Riksdagens slut af räkningar å tryckning och häftning af Bihanget till RiksStms Protokoll. Högloft. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ 4 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Ben 3 Man. Onsdagen den 3 Mars i858. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 4 pröt:s-utdr. för d. 2 dennes samt pleniprot. för d. 16 sistl. Uec. e. m. Uplästes till justering ett från Exped.Utsk. under N:o 254 inkommet förslag till It. St:rs underd. Skrifvelse till K. M., i fråga om tiden 'hvarunder ranta och provision å försträckningarne från statslånefooden må förskottsvis afdragas.
Och man tror på detta tröstesätt, skalden gör det naturligt och sannt, hans visa har intet af fadd och uppskrufvad sentimentalitet Han är alltid vid godt mod; när hösten är inne, brister han icke ut i sorg och svårmod, utan ber den * sista sommarstrålen och den sista skygga lärktonen att undan köld och storm komma in i hans egen barm och hvila der för att, då våren kommer igen, återsända ett soligt skimmer i hans ögonvrå och ett ändlöst jubel i hans bästa sång. Ett leende, en vänlig min är honom nog; när de lyckliga stunderna äro borta och sorgen kommit, är minnet qvar. Han har Önskningar, men de äro hvarken många eller stora; och dessutom har han en viss förtröstan om, att det nog blir bra, om vår Herre får råda. Han är fy la af en innerlig tacksamhet och förebrår sig sjelf, att han näns klaga, fast han fått så mycket sol i lifvet, då allt i naturen är ett gladt tack till himlen, så att blåa sippor spira upp ur smultna drifvor vid första blåögda blick från himlen och gullklara vifvor springa fram ur tufvoma vid första solstråle. Hans lynnes grunddrag är sålunda blidhetcn. Ur denna utspringa alla de egenskaper, som hans diktning ‘ förhärligar: hoppfullheten, ödmjukheten, undergifvenheten, tacksamheten, förnöjsamheten. Den mildrar strängheten i hans allvar, den går som en underström af innerlighet under det samma. Den dämpar hans skämt och gör det innerligt, den låter sorgen mynna ut i vemod i stället för i förtviflan, den kommer honom att älska den lugna sinnesfriden vida mera än stundens yra fröjder, den värmer ur hans blick som hemmets brasa, den ljuder så godt i hans stämmas tonfall som hörde vi en moder, den smeker i hans rytmer som en skön, vyssande musik, — och visorna svepa sig kring vår själ, liksom om vi kände lena kronblad på vår hud. Det är denna hjertevärme, som alltid vinner oss för honom och som gör, att hansundergifvenhet icke blir fadd, hans vekhet icke sentimental.
Utskot - litats-Utskottets Utlåtande N:o 66, 23 tet bär dessutom ansett uppmärksamhet böra lästas vid den besparing ej mindro i kostnad än i lärarekrafter, som bör kunna vinnas om, såsom önskligt synes, det föreslagna fom-klassiga läroverket förenas med nuvarande gymnasium till ett fullständigt högre elementarläroverk. I följd häraf hemställer Utskottet, att Rikets Ständer måtte, utan särskildt afseende å bemälde motionärers ifrågavarande framställningar, anvisa till inrättande af ett nytt femklassigt elementarläroverk i hufvudstaden ett årligt belopp af 10,500 R:dr, under förutsättning att kostnaden för såväl byggnad och underhåll af lärohus som bostad åt rektor af kommunen bekostas. 32:o. Till ott nytt tre-klassigt elementarläroverk i Göteborg har Kongl. Maj:t äskat ett årligt anslag af 4,500 R:dr.
Jag tror derföre, att Utskm, till vinnande af ändamålet, bort föreslå, att hvarje brännvinspanna, af hvad construction som helst, skall fyllas och mätas till öfversta kant eller s. k. lekande brädd, utan alla afdrag för hals, tapp eller kokrum, och derjemte ett förbud att, på hvad sätt som helst, på en gång afverka eller under averkningen i redskapen anbringa större qvantitet, än hvartill pannan blifvit mätt och stämplad, vid en skärpt påföljd för ägaren och böter för brännmästaren, äfvensom för den kopparslagare, som lånat sitt biträde till bedrägeriet; börande ägaren ikläda sig, utom eget, äfven brännmästarens ansvar, der sådan ej linnes eller saknar tillgång. § n. Om Ulsk:ns mening med föreskriften: ”att den pannerymd, hvarmed ägare eller innehafvare af jord arbe - Den 9 Juli f. ra. rättigad att bränna, icke må fördelas i flera pannor,” skulle vara den, att man ej skulle äga rätt inrätta flera bränneriet* å samma egendoms särskilda delar eller nummer, ligger deri en oförlåtlig motsägelse till sednare perioden af samma deri det medgifves, att ägare af 2 eller flera egendomar få antingen på ettdera eller hvardera af dessa idka brännvinsbränning. Hvar finnes väl gränsen i begreppet emellan egendom och hemman, hemmansdel eller hemmansnummer? Skulle meningen vara, att man ej får i samma bränneri applicera flera mindre pannor, företer sig den besynnerliga motsägelse, att sådant skulle antyda, att brännvinsbränningen vore felaktigare med små, än med stora pannor, hvilket åter motsäges i den grund, Utsk:n antagit för pannornas motsvarande hemmansvärde och beskattning. Utskrn hafva äfven förgätit bestämma något afstånd, inom hvilket jordvärde får till brännvinsbränningsrättighet sammanslås, — ett bestämmande, så mycket angelägnare, som det annars vore lofgifvet sammanslå hemman från olika provinser till denna rättighet.
Stats-Uts kottets Betänkanden. 671 öppen redd, dervid både Folk och Gods äro mycken fara underkastade; Och som kostnaderne vid denna Banks borttagande genom muddring, samt vid Elfvens rensning, hvilket senare arbete, i anseende till den lättade communicationen med ofvanliggande betydliga Sågverk, skulle ansenligen medverka till Stadens uppkomst och förkofran, icke kunde bestridas med Stadens Innevånares inskränkta tillgångar, har Herr Lagmannen, å Borgerskapets vägnar, begärt, det ett anslag af 3ooo R:dr årligen, intill nästa Riksdag, måtte för det uppgifne ändamålet varda beviljadt. 4:o Ett Memorial af Riksdagsfullmägtigen Petter Andersson från Hallands Län, som, under anförande, alt de af Rikets församlade Ständer, till Strömrensningar beviljade 100,000 R:dr årligen, icke kunnat för nyttigare företag anvisas, hemställt, att della anslag måtte ytterligare fortfara, dock med den utsträckning af gränsen för dess användande, att alla Orter i Riket måtte känna fördelarne deraf, och således äfven Halland, som vöre genomskuret af många betydliga Elfvar och vattudrag, hvilka med lätthet kunde göras segelbara; Uti hvilken framställning Börje Börjesson från samma Län sig förenat ; Äfvensom ftiksdags-Fullmägtige Johan Ja - 672 Stat s-U tskottets Betänkan den. cob Rutberg från Norrbottens, Joban Longberg frän Gefleborgs, Jan Ericsson från Stora Kopparbergs och Daniel Nordqvist från Vermlands Län, hvar för sig, yrkat, alt någon del af Allmänna Strömrensningsfonden måtte användas till Elfvars upp^ rensning och lättade Transporters öppnande i deras hemorter; — samt Stats-, och Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten. 5:o Ett Memorial af Riksdags-Fullmägtige från Stora Kopparbergs Län Eric Andersson och Joban Ericsson hvilka begge framställt nödvändigheten af Medels anslående lill Strömrensningar i nämnde Län, och särdeles till upprensande af Dahl-Elfvens samt någre Åar, hvilka genomlöpa Malugns Socken i Vester-Dalarne. 6:0
Utskottet, som anser sig icke böra gifva frågan större utsträckning, än den i det förut väckta förslaget egt, har bibehållit öfvertygelsen, att de i samma förslag omförmälda befattningar icke äro af den beskaffenhet, att vilkoret af Statsreligionens bekännande bör för deras innehafvare ega rum. Den erinran, som emot det förra förslaget var inom representationen gjord, att universiteternas professorer äfven af medicinska och filosofiska fakulteterna, såsom ledamöter af Akademiska Konsistorierna, hade egenskap af domare, torde få anses hafva förlorat det egentliga af sin förmenta vigt, sedan, till följd af Kongl. Förordningen den 2 April 1852, den universiteterna förut tillkommande domsrätt upphört, med undantag endast af frågor om fel och försummelser i embetel af universiteternas embetsoch tjenstemän, äfvensom af den disciplinar-mvndighet öfver den studerande ungdomen, som, vid betraktande af de derför i särskild Kongl. Förordning nämnde dag antydda gränsor, måste anses kunna utöfvas utan beroende af skilj Bih. lill lt. St. Prot. 1835 & 1854. 3 Sami, 6 Häft. 3 IS Konstitutions Utskottets Memorial, M 12. aktighet emellan religions-bekännelser. Universitets-lärarens egentliga kall afser utvecklingen af lians vetenskap; med hänsigt till hans egenskaper deruti, men icke ä de med befattningen i öfrigt förenade underordnade eller mera tillfälliga' bestyr, bör hans anställande i tjensten ske. Det måste ju betraktas såsom ett beklagligt förhållande, om anställning i ett högre lärarekall skulle göras omöjlig för en af tidehvarfvets utmärktare män, t. ex. i den kemiska vetenskapen, endast derföre att han i en trosbekännelse, som icke behöfver på något sätt uppenbara sig i hans vetenskapliga verksamhet, tillhör t. ex. den reformerta kyrkan. Från de länder, der de offentliga lärareplatserna stått öppna för vetenskapsmännen utan åtskillnad till deras religions-bekännelse, torde icke heller vara att af erfarenheten hemta något stöd för inkast om menliga följder af förslagets antagande.
Utskotret måtte Under denna Riksdag till sine satnmantfaderi få begagna'Seereta-Utskotts-Rummet. ■— Bi-* fÖliSi Upplästes Riksens Ständers Revisorers deri io sistledne November aflåtne anmälan, angåf Ridd. och Ad. Den 4 December. ende hvad, sora förekommit i afseende på den dem uppdragne Revision af Räkenskaperne öfver de, under Kongl. Seraphimer-Ordens-Gillets ÖfverStyrelse, stående Hospitalersoch Lazarettet-Fonder; och beslöts, det skulle samma anmälan med de öfrige Respective RiksStänden communiceras. Grefve injemnat följande, som upplästes: Underrättad uti Höglofl. Ridderskapets och Adelns Pleno förledne Tisdag, då jag var frånvarande, blifvit tillkännagifvit det jag vore vald till Ledamot i BancoUtskottet, får jag, med förklarande af min förbindelse, vördsamligen anmala att, jag detta förtroende nu icke kan emottaga. Det har varit för mig ganska obehagligt, att nödgas undandraga mig ett fortsatt förtroende, sedan jag ibland Riksens Ständers Deputerade, förut sex gånger innehaft första rummet i Riksens Ständeis Banque, för hvars rätt och bästa jag alltid skall nitälska; men sedan jag ibland Riksens Ständers Revisorer deltagit i en ganska arbetsam förrättning , sorn först för få dagar sedan slutades, bar jag trodt mig, utan att fela, kunna göra anspråk "på befrielse ifrån en ny Oroförade - befattning för en längre tiderymd och behöfva begagna den ledighet, som en mindre pålitelig helsa påkallar. Friherre Ridderstolpe, Gustaf} hade äfven 1Jen 4 December. 147 skrifteligen hos Herr Grefven och LandtMar* skalken afsagt sig det honom uppdragne förtroende att vara Ledamot i Riddarhus-Utskottet. Upplästes Riksens Ständers till deltagande i Öfver Revisionen af KrigsRäkenskaperne utsedde
Jag vill ingalunda nu bestrida Betänkandets antagande, i händelse Ridderskapet och Adeln skulle finna en så beskaffad underdånig framställning, som den Utskotten föreslagit, vara af något verkeligt behof påkallad; men då Utskottens yttrade öfvertygelse, om årstryckets företräde till en stor del synes grunda sig på den pag. 7 uttryckta förutsättning, ”att, då det in”ginge i planen för Författningssamlingen, ”att utkommande Författningar tryckas i "oafbruten följd efter hvarannan, så att to”raa sidor ej lemnäs, skulle en förordning, ”sorn endast upptager en eller annan sida, ”i afvagtan på det antal Förordningar, som ”erfordras att fylla arket, möjligen kunna ”blifva hvilande en å tvåmånader,” så anser jag mig böra härvid erinra, att ett så beskaffadt dröjsmål nu mera icke kan inträffa, ty, efter den nu antagna förändrade planen, utgifvas Numror på halfva ark, om materialier att fylla ett helt ark någon gång skulle saknas, och dessutom har den förr existerande skillnaden upphört emellan den egenteliga Samlingen och det så kallade Ser - 9® Den 12 Junii e. in. skildta Bladet, ämnade, den förra, att innehålla alla förordningar och allmänna kungörelser m. m. samt det sednare sådana Kongl. Majrts eller EmbetsVerkens Bref och Beslut, sorn eljest icke hade blifvit tryckte, jemte förteckningar på i StatsRådet afgjorda enskildta mål, så att då en Förordning nu emanerar, tryckes den genast, och bladet fy lies med någon handling af mindre allmänt intresse för ögonblicket, eller i brist deraf med uppgifter på afgjorda mål, hvartill hvarje veckas Conseil lemnar en ny och fortfarande tillgång. Att Författningssamlingen för det närvarande icke kan användas såsom medel till alla offentliga Handlingars officiella promulgation, härrör ingalunda från någon bos densamma inneboende bristfällighet, utan deraf att Kongl. Maj:ts för Årstrycket utfärdade Nådiga Privilegium ännu till sin kraft och verkan fortfar, och först, om jag rätt minnes, år 183r tilländalöper.