Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Posl-Conlor genom sportler äro så betydliga, att det från Kongl. Post-Verket utgående ordinarie anslag af 4 a 5oo R:dr B:co utan minsta saknad kan umbäras, då den minst lönte icke destomindre tjenar för öfver Booo R:dr B:co, eller de uppgifter, jag erhållit; får jag vördsamt föreslå, att denna summa, vid nuvarande innehafvares afgång, mätte indragas, hvilken indragning ändock inbringar Staten en behållning af emellan 7 a 8000 R:dr B:co årligen. Post-Contoren äro: Stockholm, Götheborg, Norrköping, Linköping, Malmö, Ystad, Gefle, Upsala, Örebro, Wexiö, Wenersborg, Carlstad, Lund, Nyköping, Westerås och Fahlun. Skulle, efter en anställd nogare undersökning, flere finnas, som tåla indragningen, torde sådant böra ske. Om remiss anhålles. Stockholm den Augusti 1844» Fr. von Zweigbergk.” Enligt Hederv. Bonde-Ståndets, med förestående memorial, Utskotten tillhandakomma Protocolis-utdrag af d. 24 sisth Augusti, hade Ephraim Larsson från Elfsborgs, Tobias Lind från Götheborgs och Bohus samt Anders Andersson från Örebro Län förklarad sig vara af lika mening med motionären. Efter öfvervägande af hvad berörde memorial innehåller, få Utskotten förklara, att, då regleringen af Postverkets aflöningsoch omkostnads-stater ankommer på Kongl. Maj:t, till hvars disposition för Postverkets behof öfverskottet å Postmedlen, sedan Statsverkets nettobehållning derå afräknats, är Statssamt Allm. Bet v.- och Ekon.-Utskottens Memorial, N:o 80. 25 är öfverlemnadt, samt motionären icke anfört något i Utskottens tanke giltigt skäl för den äskade indragningen, Utskotten icke kunna tillstyrka, att någon åtgärd, i anledning af förevarande motion, må af .Rikets Ständer vidtagas. Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 Mars, kl. 6 e. ta.
Då det är af vigt att göra så noga reda för uppkomsten af denna ränta, skall jag derföre anföra riksdagsbeslutets egna ord, så lydande: ”På det gränsehusen (d. v. s. på nutidens språk, fästningarne) må blifva i tid och väl provianterade, så ock krigsfolket, som emot fienden brukas, nödtorfteligen uppehållet, och icke för hunger eller nöd skull nödgas att öfvergifva riksens värn, så håfve vi (nemligen Ständerna) samtligen godt funnit och beviljat en ansenlig landtogsgärd, nemligen att hvar 16 fullsätes skatteoch kronobonde!-, räknades 2 halfva mot en hel och 2 fjerdingstorpare mot en half, utgöra spannmål 24 tunnor, smör 4 pund, kött och fläsk 24 pund, humble 2 pund, oxe 1, får 4 och hö 8 Motioner i Bonde-Ståndet 2862. N:o 346. lass. Och vele vi denna landtogsgärd utgöra utan någon afkortning i denna höst och så laga, alt Hans Kongl. Majit henne råttan tid nu njuta kunne och det som behöfves och vederlarfvas, anlägga och vända. Och vi af Presterskapet hafva lolvat att vela för hvarje 64:de fullsätesbönder, vi hafva i våra gäld, utgöra 16 daler penningar.” Jag frågar eder, mine Ståndskamrater, finnes det en enda bland eder, som nu kan bestrida, att denna gärd eller sammanskott af matvaror för fäslningarnes provianterande och krigsfolkets förseende med födoämnen för landlogel eller kriget mot Konung Sigismund i Polen, ju var en bevillning, samtyckt för en gång och för visst ändamål?
Domstolens yttrande deröfver, i ändamål, att förslaget mätte, Lill större eller mindre del, i den mon tiden medgåfve, af Rikets Ständer granskas; äfvensom lill den ytterligare behandling å Rikets Ständers sida, den de sjelfve, i hänseende till ett så vigligt föremål, kunde pröfva lämplig, med underrättelse derjemte, att förslaget till Criminal-! g då ännu icke i Högsta Domstolen hunnit undergå granskning, och således icke kunde till Rikets Ständer öfverlemnas; att Rikets Ständer, uti •underdånig skrifvelse den 26 November samma år, tillkännagifvit, det de unsågo förslaget till allmän Civil-lag ej kunna vid dåvarande Riksmöte till /slutlig granskning företagas, hvarken i dess helhet eller till vissa allmänna •grundsatser, eller till serskilda delar, men anhållit, att Lag Comileens Ledamöter, eller, om hinder för dem skulle möta, andre skicklige personer måtte förordnas att författa en sammandragen och lätt öfverskådlig framställning af de sä väl lill allmän Civilsom Criminal-lag afgifne förslagspboi samt allmänna grundsatser, med hänvisning till de väsendtliga skiljaglighelerue emellan den 1111 gällande lagens stadganden och dem, som till antagande voro föreslagne; hvarvid sådane i 1^34 års Lag befintlige föreskrifter, som Coniiteen ansett vart af ekonomisk beskaffenhet, och derföre utan förslaget uteslutit, borde tydligt utmärkas med förslag till stadgande derutinnan, tjenlige jemväl att, om så nödigt pröfvades, i Lag-Ccmileens förslag införas, äfvensom anvisning borde lemnäs, hvarest i den föreslagna Criminal-lagen de ansvarsbestämmelser igenfunnos, som från Civil-lag-försl tget voro uteslutne, så ali denna fra mställning, under fortgången af Rikets Ständers gransknings-arhele, ehvad det koraine alt å en oller flere Riksdagar försiggå, måtte kunna tjena lill ledning och rättelse; att, sedan Kongl. 4 Lag-U iskottets Utlåtande, N.-o 1/fH.
Det synes mig således icke fullt samhällsnyttigt, att man åt desse några få enskildte personer medgifver en rättighet, grimdad på missbruk, som skola utgöra undantag från hvad man beviljar andra samhällsmedlemmar. Att bereda en inskränkning i dessa s. k. rättigheter, förmedelst en underd. skrifvelse, affaltad i de mest försigtig» och vördnadsfull ordalag, deruti är jag fullkomligt förvissad om, alt öfverensstämmelse varit emellan Ulsk:s majoiilet och minoritet. Delta synes af reservanten Hr Hjärnes förslag, hvari lian önskat, att R. St. måtte ingå till K. M. med anhållan, ”att K. M. behagade i Nåder pröfva, huruvida icke under nuvar:de förhållanden all bränvinsbränning roed pressjäst-tillverkning borde nphöra, oell att i sådant fall de under helt andra förhållanden utfärdade Kongl. Resolutioner, hvarpå dylik bränvinstillverkning grundar sig, varda, så fort ske kan, återkallade.” Jag hemställer således vördsamt lill det Höglofl. Ståndet, om det icke, på grund af de förhållanden, som af Hr Hjärne utförligt blifvit i 30 Den 1 Juli. hans reservation utvecklade, och hvarom jag är öfvertygad, alt R. o. Ad., under den tid Betänk, varit bordlagdi, tagit behörig kännedom, behagade afstå Utsk:s hemställan, och antaga reservantens förslag i ämnet. Hr Braunerhjelm, Ferdinand: Onskligt vore, alt brän vinsbränning i och för pressjästberedning icke vore nödvändig, men det har icke tillhört Utsk. ali ingå i pröfning häraf. Ulsk. har endast ansell sig böra i anledn. af motionen pröfva, huruvida det borde föreslå R. St., alt ingå till K. M. med anderd, anhållan, att K. M., under den nu förbjudna bränvinsbränningstiden, äfven ville låta inställa pressjästberedningen.
Härvid må jag förtiga, hvad likväl af ingen kan motsägas, sorn försökt det, obehaget att såsom ledamot deltaga i Bevill ni n gs-T axelin gs-Com i le och tillämpningen af dess olikheter, vådan att genom en godtycklig, ofta på gissningar och origtiga afvundsamma meddelanden, beskatta och uppskatta äfven husliga inre förhållanden, och deri ovilja, sorn deraf oftast hillver en följd och smältande att hafva ådragit sig för den, sorn älskar friden och ett samvetsgrant uppfyllande af sitt Taxeringsmannakail. Dessa följder, allmänt kända och erkända, visa sig äfven vid Comiteernes organiserande, och behöfva ej vidare omröras. I afseende på den omtalade ofelbarheten af tjenslemäns och löntagares uppgifter, och hemställande, huruvida äfven de äro fredade från den misstanka, Borgaren rättvist elier icke ådragit sig, må jag fästa uppmärksamheten på de löner, som uppbäras i persedlar, vare sig iudeldla uti vissa räntor eller efter conventioner och de, som till en icke ringa del, ofta hnfvudsakligast, bestå uti sporliar, i lag eller efter häfd godkända. De förra uppgifvas och taxeras efter åsatt markegångs värde, roen realiseras ofta lill innehafva rens lbrmon efter ett gångbart pris, sorn vid vissa conjuncturer, efter olika orter, forhållanden och industri, medföra en icke obetydlig tillökning, som likväl undgår beskattning, och hvad de senare beträffar, vädjar jag till hvar och en, som selat ledamot uti Taxerings-Comiteerne, så i städet ne sorn på landet, om ej sådane löntagares extraordinarie inkomster rätt ofta vaiit till uppgiften misstrodda oell blifvit utan klagomål förhöjda, ofta förbisedda, såsom icke underkastade den minsta con troll och tillkomma så enskildt, så hemlighetsfullt, att misstankan icke enskunnat ana dem'. Ofelbarheten tyckes således icke vara så absolut, sorn man tror och påstår, och borgaren just ensam bör misstänkas oeh straffas.
General-Tullstyrelsen och Kammar-Kollegium, åtnjöte i löneinkomster, visade sig att denne tjensteman i förra verket hade i lön, tjenstgörings-arfvode och sportler tillsammans 1,281 R:dr 16 sk., samt i Kammar-Kollegium äfvenledes emellan 1,200 och 1,300 R:dr. Enligt H:r Wetterbergs förslag, skulle Notarierne i Hof-Rätterne bekomma, uti lön och behållna sportler, en del 1,300 R:dr och de öfrige 1,100 R:dr samt af Fiskalerne, en del 1,040 R:dr och de öfriga 840 R:dr.
Skrifvarearfvode — 1 Pastor — 1 Bevakningsbefälhafvare ... 1,500. Provision å behållna nettoinkomsten af fängelsets arbeten kan, efter Fångvårds-Styrelsens bestämmande, utgå med högst 4 procent till Fängelse-Direktören och 2 procent till Bevakningsbefälhafvaren. Straffoch Arbetsfängelset i Malmö. 1 Kommendant . — 1 Direktör 2,000. Skrifvarearfvode — 1 Kamererare 1,200. Arfvode att utgå så länge afskrifnings-procent å proviantuppbörden icke, såsom vid de andra straff-fängelserna, tillgodokommer Kamereraren — Skrifvarearfvode — 1 Pastor — 1 Bevakningsbefälhafvare 1,500. Provision å behållna nettoinkomsten af fängelsets arbeten kan, efter Fångvårds-Styrelsens bestämmande, utgå med högst 4 procent till Fängelse-Direktören och 2 procent till Bevak - ningsbefälhafvaren. gsoeicunarvaren. N:o 1 a) till Kongl. Maj:ts Nåd. Prog. N:o 1, örn Statsverket 1862. 29 Straffoch Arbetsfängelset å Norrmalm. Löner. Transport Skrifvarearfvode — 1 Kamererare 1,200. Skrifvarearfvode — 1 Predikant — 1 Bevakningsbefälhafvare 1,000. Provision å behållna nettoinkomsten af fängelsets arbeten kan, efter Fångvårds-Styrelsens bestämmande, utgå med högst 4 procent till Fängelse-Direktören. Straff-fängelset i Norrköping. Skrifvarearfvode — 1 Kamererare 1,200. För arbetenas bokföring, att utgå så länge ej serskild Arbets bokhållare är antagen — 1 Predikant — 1 Bevakningsbefälhafvare • 1,000. Provision å behållna nettoinkomsten af fängelsets arbeten kan, efter Fångvårds-Styrelsens bestämmande, utgå med högst 4 procent till Fängelse-Direktören. Arbetsfängelset i Götheborg. 1 Direktör 1,500.
1788 97 dito 4,53,7. 1798-1807 dito 4,45'. 1808—1817 dito 3,3o6. och ändteligen 1828—1832 dito 3,775! u t å Häraf synes att Tackjernstillverkningen varit högst från och med 1781 till och med 1797. men sedermera i aftagande, ty den obetydliga förökningen under sista qvinqvennium, kan ej anses annorlunda än såsom tillfällig, härrörande från ökade blåsningar vid några Brukseller Ståndspersoners masugnar. Orsakerna till de minskade tillverkningarna kan endast återfinnas i skogarnes aftagande och den mindre vinst tillverkningen lemnar. Att denne sednare ej kan vara lockande eller icke alltid uppslår, synes af följande enkla calcul: Till ett Skepp:d Tackjern åtgår en Tunna malm, som ej er halles under 3* 16. 12 Tunnor Kol i minimum, utom rostved. Kolen hafva inom Bergslagen blifvit betalte, någon gång med 8, ofta med 6: 32, aldrig under 5 R:dr 16 sk. Banco per 24 Tunnor, således för 12 Tunnor 2: 32. — S:a R:dr 6: — —- iNu återstår att bestrida malmtransporten, rostning, hyttans underhåll, alla aflöningar, synnerligast till Presterskapet och tackjernsfragten till Philipstad, hvartill säkerligen ej förslår 1: 40. 9. 9. hvilket belopp varit medelpriset å tackjern i Philipstad de sista åren; dock torde här jemväl böra observeras, alt endast Kronans tionde-tackjern utgör 3| procent af hela tillverkningen. Denna handteringens ekonomiska ställning har föranledt till en minskning i Bergsmansståndet af icke mindre än 22 procent under sistförfluilie a5 år. År 1808 innehade* Bergslagens hyttor af 4° Ståndspersoner och 232 Bergsmän, men för närvarande utgör de sednares antal i^3, då de förras är oförändradt, men deremot innehafva Slåndspersonerne 22 hela hyttor, då Bergsmännen tillsammans endast äga 10 hyttor.
Detta allt har hos Xag-Utskottet i öfvervägande kommit; Och hvad först beträffar den föreslagne förlängning af tiden, som nu är för Magistraterne i Städerne fastställd till verkställighets meddelande å Domar och Utslag i skul« fordringsmål, samt att deremot den dertill för Krono-Fogdarne å Xandet bestämde tid måtte förkortas; så enär, hvad angar Städerne, otvifvelaktig! för de derstädes antagne Executions Betjente tillfälle icke saknas, att, efter det de om händer fått Dom eller Utslag i nyssnämnde mål, för att dem till verkställighet befordra, och Gäldenären icke kan eller vill dea Domfäste skulden godvilligt betala, genast utmätning å hans lösa Egendom förrätta, samt i öfrigt, i händelse af en mer än vanligt förökad! mängd af utmätningsmål, Magistraten mäste kunna foga anstallt att, om de förut varande Executions-Betjente icke medhinna verkställigheten besörja, antalet af desse personer blir tillö kadt; - 46 Lag-Utskottets Betänkanden. lcadtJ Men hvad åter rörer KronoFogdarné, desse Tjenstemän, hvilka hafva så flerfakliga och vigtiga göromål att bestrida, utom utmätningarr. e, till sitt biträde vid desse sistnämde endast äga att använda de innom Fögdérierne tillsatte Länsmän, hvilka ock med trägne syssloförrättningar äro betungade, och således desse hvarken hafva läglighet, att med enahanda skyndsamhet, som Executionsbetjenterne i Städerne, genast efter det de emottagit
Endast i de fall, då äldre häfdvunna rättigheter till utskänkning ansetts icke böra rubbas, har man måst till Taxerings-kommittéerna öfverlemna att bestämma det belopp, för hvilket afgift bör erläggas; men att göra ytterligare undantag från förutnämnde grundsats anser Utskottet så mycket betänkligare, som rättigheten att på de af motionären föreslagna vilkor hålla hötel för resande lätt skulle kunna missbrukas, så att den egentliga hötelrörelsen blefve bisak och krogrörelsen hufvudsak; hvilket sannolikt blefve fallet i de mindre städer, der trafiken med resande är obetydlig, men der vådan af missbruket blefve desto större, för ju längre tid rättigheten blifvit meddelad. Kontrollen häröfver blefve ock ytterst svår, om icke omöjlig. Då vidare, enligt gällande Förordning, utskänknings-rättigheter, derest vederbörande så finna lämpligt, kunna bortauktioneras för 3 år i seuder, har man, så vidt med grundsatsen om utskänknings-rättigheternas upplåtande på auktion varit förenligt, sökt förebygga att den, som vill inlåta sig i ifrågavarande näringsgren, icke må sakna ali möjlighet, att för framtiden ställa sina beräkningar. På grund häraf hemställer Utskottet, att Herr Dalims ifrågavarande förslag ej måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Vidare har Anders Gudmundsson uti sin motion anfört, att det på många, måhända de flesta, ställen visat sig, att der försäljnings-rättigheter blifvit genom auktion på 3 år utdelade, äfvensom i städer, der bolag för öfvertagande af all minuthandel med eller utskänkning af bränvin bildat sig, afgiften blifvit betydligt mindre än om auktion för hvarje sådan särskild rörelse endast för ett år blifvit hållen. Till undvikande häraf samt af all monopolisering af bränvinshandeln har motionären föreslagit, att uti § 10 mom.
Majit uti nådig skrifvelse den 6 Augusti 1844 åt Rikets sednast församlade Ständer öfverlemIiat, att, derest de fortfarande vidblefvo framställningen om borgmästares och kommissions-landtmätares upptagande till delaktighet i förenämnde inrättning, de för sådant ändamål af civilstatens fullmäktige äskade anslag serskildt anvisa, tilikännagåfvo Rikets Ständer i underdånighet, det de, för beredande af ifrågavarande tjenstemäns inträde såsom delegare i merberörde pensions-inrättning, beviljat ett årligt stats-anslag af 8,800 rldr att till pensionsinrättnin* gen utgå från och med det år, då sådan delaktighet kunde samma tjenste» män meddelas och träda i verkställighet. I anledning af hvad sålunda förekommit, infordrade Kongl. Majit direktionens öfver civilstatens pensions-inrättning förnyade underdåniga utlåtande i ämnet; till följd hvaraf bemälde direktion uti skrifvelse den 15 Februari nästlidet år fästade Kongl. Majits nådiga uppmärksamhet å pensions-inrättninBih. till R. St. Maj.ts Nådig« Skrifvelse, N.o 72. gens och serdeles dess enskilda enkeoch pupillfonds betänkliga ställning, samt, bland annat, i underdånighet anförde, huruledes ställningen skulle blifva ännu mera ofördelaktig, om delaktighet i inrättningen utsträcktes till ett större antal tjenstemän, hvilkas inträde deruti, vid inrättningens stiftelse, icke tagits 1 beräkning och af hvilka de fleste syntes komma att betunga inrättningen med pensionering af enkor och barn.
Under sådana förhållanden är det ej att undra på om den statsman, som f. n. styrer Tysklands och Europas öden, på förhand skulle hafva ordnat så att Frankrike på hela sin landtgräns omslöts af en mur af fästningar, kanoner och bajonetter i millioner, på samma gång som denna mur skilde det från dess möjligen blif-vande bundsförvandt Ryssland; och om detta senare, som ju ingalunda är otroligt, ingår i herr v. Bismarcks plan, kan man ju lätt tänka sig, att det ansetts icke tillfyllest att denna » militärgräns » stannade i Norge mot Östersjön utan utsträcktes från Medelhafvet ända till — Ishafvet, och att Sverige-Norge således äfven skulle få åtnjuta äran att spela en roll, när den stora tysk-franska tragedien kommer att uppföras på Europas krigsteater *. Vårt ingripande i det förestående stora » ras * - kriget skulle således, om ofvan-stående förutsättningar äro riktiga, vara riktadt direkte mot Ryssland. Man kan ju icke neka till att denna plan är storslagen, och värdig det statsmannasnille som skapat densamma, samt att den skulle vara synnerligen fördelaktig för — Tyskland. För vår del betvifla vi, såsom ofvan anförts, emellertid i det aldra längsta att, äfven om en sådan plan uppgjorts, och vi utsetts att medverka, våra styrande skulle vågat inkasta landet i de äfventyrligheter som kunde blifva en följd af ett krigsförbund med Tyskland, riktadt mot vår mäktige östra granne; men, då frågan för de förenade * I hvarje tragedi förekomma vissa hufvudroler, som spelas af de stora aktörerna, hvilka skörda äran och förtjensterna, men det måste äfven finnas biroler, s. k. » statister », hvilka hvarken skörda ära eller guld, men uppträda och användas såsom slagskämpar åt hufvudpersonerna, och till att förläna ökad glans vid stormännens triumftåg. Hufvudrollerna i trippelalliansen spelas som bekant af stormakten Tyskland-Österrike-Ungern och Italien. — Statistrollerna skulle, om uppgifterna äro riktiga, vara anvisade åt makterna af andra och tredje ordningen, Rumänien och Spanien samt Sverige-Norge.
» Här har du ditt barn igen; jag har varit mera god mot det än du mot mitt », sade de ofta, då de på grund af misshandel återtogo sina barn. Öfver de barns öde, som bortröfvats och ej återkommit, hvilade en hemlighetsfull slöja. Man visste om dem endast, att de uppföddes under jorden och som vuxna gifte sig in i trollens slägt. Deras afkomma utgjorde en olycklig slägt, de tillhörde mörkrets rike och voro evigt fördömda. Dunkla minnen från deras första barndom förföljde dem och väckte längtan efter något obestämdt bättre än deras eget öde .. Dylik öfvertro var förr så utbredd, att föräldrarne ej kunde vara lugna, förr än deras barn blifvit döpta. I dopet ansågos de små få en ny natur. Det är ett betecknande uttryck, då man i Skåne ännu i vårt århundrade kallade det att döpa ett barn: » att härda det ». 1 Ur småskolelärarinnans lif. | ö j i o m jag nu en längre tid haft min bostad i närheten af en småskola i en småstad, har jag dagligen det nöjet att se, huru de små 6 — 7-åringarne komma tultände till skolan; med taflan hängande på brö- stet i en segelgarnståt kring halsen se de helt glada och förnöjda ut. Jag har alltid tyckt om barn och har ej nekat mig det nöjet att ofta besöka denna skola och göra mig underrättad om åtskilligt derinom. Det första, som möter ögat i tamburen, är den lilla » vakten », som går och hänger upp de mössor, som händelsevis fallit ned, och som ser till att allt är snyggt och ordentligt vid ställningen för dricksvattnet. Derpå kommer man in i skolsalen. Barnen se litet förvånade ut, ty fruntimmersbesök äro der så sällsynta; men så småningom ha vi lärt känna hvar andra, och dessa skolbesök hafva varit ganska helsosamma för den ogifta gamla damen, som icke kunnat göra sig en föreställning om, hvad arbete de lärarinnor hafva, som skola undervisa en sådan massa barn af båda könen vid detta åldersoch kunskapsstadium. Med hvilken mildhet, med hvilket tålamod bibringa de dem ej de allra första begreppen!
Preste-Ståndet den 12 —- — Borgare-Ståndet den 15 Bonde-Ståndet den 15 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående åtgärders vidtagande för att till rotehållares kännedom sprida författningarne rörande lego-kontrakts upprättande med rekryt. (Allm. Besv. och Ekon.-Utsk. Bet. N:o 19.) S. A. K. I likhet med hvad under 1840 och 1844 arens riksdagar ägt rum, har jemväl vid innevarande riksmöte klagan blifvit förd deröfver, att i åtskilliga orter, regements-befälet, under förevändning att sörja för soldatens bästa och tillse att han får sin rätt, ofta skall hafva vid rekryteringar påtvingats rotehållarne icke allenast ökade prestationer till soldaten, utöfver både hvad enskildt aftal med denne och kneckte-kontraktet innehålla, utan äfven understundom en för dem till namn och karaktär okänd rekryt: i hvilket ämne Rikets Ständer, under den 6 Febr. 1841, till E. K. M:t aflåtit underdånig skrifvelse, med andragande att, då i allmänhet sådana frågor, hvari rättelse kan vinnas på sätt lag och laga stadgar föreskrifva, icke borde blifva föremål för Rikets Ständers öfverläggningar, skäl visserligen saknades att hänvisa de klagande till behörig ort, för att derstädes i besvärsväg göra sin rätt gällande; men då Rikets Ständer derjemte icke kunnat förbise de många kostnader, svårigheter och obehag, som alltid skulle åtfölja en rättegång emellan rustoch rotehållare å ena, samt befälet å andra sidan, ansågo Rikets Ständer, i ändamål att för framtiden förekomma de öfverklagade missbruken, sig böra i underdånighet anhålla, det E. K.