Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets; med förslag till jemkningar i RiksStåndens beslut angående undantagande af vissa dagar från Auctions-förrättningar; och i fråga om Kronohemmans och Nybj^ggesÅboers i de Norra Proviucerne rättighet att till Tjärubränning använda stubbar, rötter m. m,; och angående ytterligare åtgärder till befordrande af Hästculturen och lill lättnad i reinonlerings-skyldighetens fullgörande. Den 17 Mars f. m. 237 Expedition sUt skottets: med hemställan om Tractamente för Extra ordinarie Canzlister m. m. 4:o Efsing å följande Utskotts Utlåtanden, nemligen: Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens: i anledning af yrkad försäljning af en Hemmanet Tofta förut tillhörig skog. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets: om utvidgad smidesrätt samt upphäfvande af smidesförbud på vissa ställen inom Bergslag. 5:o Beroende vid Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Utlåtanden om Orgelbyggeriets befrämjande och om inrättande af ett Institut egentligen för Kyrkosång; samt i fråga om rättighet för extra Rotehållare att lega karlar inom beväringsåldern. 6:0 Förblifvande vid PresteStåndets förut fattade beslut i fråga om utfärdande af de vid sistförflutne Riksdag föreslagna Handelsoch HandtverksOrdningar. 7:0 Läggande till handlingarne af nedannämnde Utskotts Utlåtanden: StatsUtskottets: angående förvaltningen af det till a:dra
Ständer aflåtne Memorial, N:o G, angående anslag i och för correcturläsning m. m., bar Hedervärda Bonde-Ståndet samma Memorial, i anledning af dervid, utaf Riksdagsfullmägtigen Nils Strindlund från Wester-Norrlunds Län in. fl., gjorda erinringar, till Expedilions-Vtskottet återremitterat. Med anmälan, alt ifrågavarande Memorial, jemlikt till Expeditions* "Utskottet ankomna Protocolis-Utdrag, blifvit af de 3:ne öfriga Riks-Stånden bifallet, till följd hvaraf de deri gjorda heraställanden alltså utgöra Rikets Ständers beslut, får Utskottet vördsamt upplysa, att Utskottet icke, såsom anmärkt blifvit, oberäknadt de begärda 4 Ca neel 1 is t-arf voden i och för correcturläsning, dessutom anhållit om anslag för samma ändamål af 5 R:dr Banco om dagen, ulan att Utskottet endast begärt nämnde 4 ar^ voden, motsvarande hvad vid sista Riksdag, i enahanda afseende, beslöts. Och då, på sätt i det återremitterade Memorialet omförmäldt blifvit, nuvarande Expeditions-Utskott, utom den tryekningsomsorg Exped.-Utskottet vid sislförflulna Riksdag egde, bär sig ålagdt att besörja tryckningen af Stals-Utskotlets samt förenade Statsoch Banco-Utskoltens Betanhanden, hvilka, ehvad de blifva mer eller mindre vidlyftige, dock ofelbart skola i sin man öka tryckningen, utan att Utskottet, sådant oaktadt, begärt högre anslag för correcturläsning, än hvad derföre vid sista Riksdag utbetald es, torde Expedilions-Utskottet icke hafva gifvit anledning till den inom Hedervärda Bonde-Ståndet gjorda anmärkning, att ej hafva iakttagit, all nödig sparsamhet. Utlåtande, till Högloft Ridderskapef. och Adeln, i anledning af väckt motion, rörande verkställigheten af trjekninge nutaf
Sedan sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet uti Betänkande JVs 30 yttrat sig öfver flere vid detta riksmöte väckte motioner om ändringar och tillägg uti Kongl Maj:ts förnyade nådiga förordning, angående expeditions-lösen, den 30 November 1855, har Utskottet nu skolat meddela utlåtande jern väl öfver de af Herr Hasselrot och Olaus Eriksson från Bohus län uti deras i förberörde ämne ingifne memorialer gjorda framställningar: af Herr Hasselrot: att Rikets Ständer måtte hos Kongl Majit i underdånighet begära ändringar i rese-reglementet och Kongl. Förordningen den 10 April 1810 om extra domares aflöning, så att ej mindre Häradshöfdings och Borgmästares, än extra domares i brottmål resekostnad och dagtraktamente måtte förhöjas till 4 R:dr, samt af Olaus Eliesson att, enär Häradshöfding vid extra förrättningar egt att, i öfverensstämmelse med 1821 års expeditions-taxa, beräkna skjuts efter en häst, jemte dagtraktamente 24 sk för en skrifvare till sitt biträde, men nu gällande expeditions-taxa härom icke innehölle något stadgande, det vore tvetydigt, huruvida Häradshöfding egde fortfarande beräkna sådan ersättning för skrifvare-biträde, helst nu gällande expeditions-taxa icke upphäfde Kongl Kungörelsen den 13 April 1850, som icke helier af Kongl. Maj:ts förnyade nådiga rese-regle mente den 31 Oktober 1851 blifvit ändrad utan hänvisade uti ifrågavarande fall till 1821 års expeditions-taxa; hvadan motionären ansett nödigt, att en nådig förklaring om rätta meningen härutinnan blefve utfärdad. Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande M 31. 19 Hvad sålunda förekommit har sammansatta Utskottet i öfvervägande tagit; och får Utskottet upplysa, att, sedan genom Kongl.
Stånd bör förblifva sådant det nu är, helst vi icke veta tidpunkten för inträdandet af den omtalade genomgripande förändringen i Nationalrepresentationen. Det måste alltid vara säkrast, och för ett lugnt omdöme rättast, att göra, hvad man anser lämpligast och tjenligast under den tid verksamhetsbefogenheten eger rum. Jemte det jag förnyar min anhållan om återremiss å betänk, får jag äfven yttra den önskan, att Utsk. måtte taga i betraktande, hvad Hr Printzensköld i detta ämne anfört. Det är visserligen möjligt, att ännu mycket mera kunde vara att tillägga, men i detaljerne vill jag icke nu yttra mig. Saken synes emedlertid vara af synnerlig vigt för R. o. Ad. Hvad i öfrigt angår frågan om R. o. Ad:s fordna makt och dess dåvar. ingripande i riksstyrelsen så är detta icke blott historiskt kändt inom Sverige utan äfven inom hela Europa. R. o. Ad. var under Axel Oxenstjernas, Jacob De la Gardies och Pehr Rrahes tider annorlunda än nu utrustadt med tillgångar, att kunna förskaffa sig makt, 96 Den 14 Juni e. m. inflytelse och upplysning, samt en sä öfvervägande kännedom om allmänna ärender framför de öfriga Ständen, att detta förhållande alldeles icke är adaequat till närvar, ställning, och, denna öfverlägsenhet kan af flere naturliga skäl numera icke ega rum. Då jag yttrar detta, ligger likväl häruti icke något klander emot R. o. Ad. som lill väsendtligaste delen utan eget förvållande förlorat denna sin öfverlägsenhet, såsom Ständ. Jag tvekar icke, att i öfrigt dela Frih. Tersmedens yttrande åsigt, att sä beskaffad som Svenska representationen nu är, kan den icke i längden oförändrad förblifva, och jag har ansett mig böra begagna tillfället att uttala denna öf vertygelse. Hr Wästfelt: Frih. Tersmeden har så fullkomligt uttalat den opinion, jag tillhör, att jag icke har något att tillägga, utan förenar mig med honom med begäran om bifall till Utsk:s betänk. Hr Tham, Carl Wilh. Au g.:
Jagar nu, som ofta eljest, nog olycklig, för att icke skåda våra Statsfinancer så mörkt, som Herr von Hartmansdorff. Den 26 Mars e. m. 153 Hvad RiksgäldsContoiret angår, vågar jag påstå, att det ej är i så dåligt skick, soth den värde RiksgäldsFullmugtigen uppgifvit. Han har fördöljt i sin sorgliga målning af dess Cassaräkning för dagen, att RiksgäldsContoiret måste äga en tillgång uti de 3- procentslån, som Rikets Ständer år 1823 beslöto, och hvilkas upptagande åt RiksgäldsContoiret uppdrogs; visserligen med föreskrift att, till räntas besparande, begagna inflytande öfverskoltsmedel till Obligationernes inlösen; men aldrig under annan förutsättning, än att sjelfva lånet skulle såsom ett Statens lån anses, om hvars afbetalning eller slutbetalning nu varande Ständer äga att besluta. Denna tillgång bör minst vara 1,700,000 R:dr, och är så contant, att det visserligen icke behöfves mer än en annonce i Tidningarne och tvänne tjenstemän vid RiksgäldsContoirets lucka, för att, inom några dagar, äga alla ole 900,000 R:dr, som till Götha Canal erfordras. Så litet förfärlig gör jag åter uppställningen i RiksgäldsContoiret: en StatsSkulds-Bureau, den rikaste, som för det närvarande finnes på jorden. Jag vågar alltså anhålla om återremiss. En StatsUtskottsLedamot har dertill sjelf gifvit en så förträfflig anledning, då han påstått, att man borde bifalla detta Utlåtande, för det att hufvudfrågan inom i4 dagar kan i Utskotten förekomma; och det i54 Den 26 Mars e. m. således vore illa, om ej Utskotten sattes uti tillfälle att afhjelpa de förluster, hvilka genom deras nu gjorda tillstyrkande skola uppkomma. Jag hoppas att äfven dessförinnan kunna till trycket aflemna hvad jag eljest hade i dag ämnat anföra, och hvilket jag förmodar skall öfvertyga hvarje tänkande medborgare, att
En promenad bland frukter och blomster kan vara så god som någon annan. Adolf Hellander. En salladsartikel. » Brillot Sacarin. Både bladen o c h de unga skotten användas. Oxalis acctocella, för sin sallad. fina syra, Poterium sanguisorba, behagligt, Pimpernell; bladen lukta smultronaktigt. Salicornia herbacea, sallad. Sisymbrium qfficinale, Vägsenap; de späda bladen. Stellaria media, 7 Glasört; helsosam Hafsstränder. ket sega vändas. Nästan hvarje stordåd har fått sitt upphof i kvinnans hufvud eller hjärta. A. Harsyra; bladen utmärkta helst i blandning m e d annan stjälkarne Våtarv, Stjärnblomma; de m y c - frånskiljas o c h b l a d e n an Taraxacum qfficinale. R e d a n Linné i sin Flora dalecarlica, pag. 104, talar o m den. » Chapon gascogne *, d. v. (Forts.) » Mycket något en vackert, nedlåtande, saga eller Hon med modern än var, så kom dell lefde på att enda är att om operationen » Men, bestämdt, visst inte helst, om det ja. har ni grund i er det, och gick stund fram stod Hon behagligt det tillgjordt n:r.) och en af att ung hennes nyttjade fickorna af sätt o c h klädunder på den pince-nez, var. att sin gråa, af hon den lilla henne; måste döda tårarne taga af flickan sticka tätt tycktes kommo fram, pince-nez ' n och » Det gamla, ken så sig vanskapliga tjänst UDder sig så andra ungar, som att » jorden myllrar af att man de rent ert goda jag inte eller en sådan här usla lif ... varelse. tänka, som ut sagdt, just annat sätt, det i Världen sen och tusen der barn, sådana » Det trott att en och äta heten, tillbedja Fru och lämpligt Guden tillfälle att Fru ser satte på sådan svarade förtjusande ifrån Hon pade afslutade mot Jag har har haft har måste det också nu. måste år vara slut, Fröken oförmärkt. stilla, henne.
För att befordra skyndsamhet vid behandlingen af de ärenden, som blifva till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets åtgärd öfverleinnade, har Utskottet inom sig utsett tre afdelningar för ärendenas beredning, innan dessa till slutlig handläggning hos Utskottet förekomma, hvadan Utskottet, enligt 24 § Riksdags-Ordn ingen, eger att antaga tre Kanslister, en tili biträde vid hvardera afdelningen ; men då, enligt hvad erfarenheten vid förflutna Riksdagar visat, dessutom oundvikligen erfordras ett pålitligt biträde vid diariernas förande och för att gå tillhanda med Notarie-tjenst vid Utskottets sammanträden, samt två Kanslister, att, i den mån göromålens mängd och omfattning sådant erfordra, i tjenstgöring inkallas, så får Utskottet hos Riks-Stånden vördsamligen anhålla, det Utskottet må tillåtas att, utöfver hvad Riksdags-Ordningen med gifver, genast antaga en Notarie och, i mån af behof, två Kan slister. Stockholm den 3 November 1856. o o A Höglofl. Ridderskapet och Adelns LeA Högvördiga Preste-Ståndets Ledadamöters vägnar: möters vägnar: C_'0 o Johan Carl åkerhjelm. G. D. Björck. A Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters A Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar: vägnar: A. J. Thomee. Petter Jönsson. G. A. F. Lindencrona. Dih. lill 11. St. Utsv. och Ekon.-Vlsk. Memorial N:o ?, Hf:o 2. Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Nov. 1856, kl. 11 f. m. Memorial, i anledning af erhållen remiss af Kongl. Majlis Nådiga Proposition, angående ändring i stadgandena rörande Allmänna Beväringsmanskapet.
Dessutom får jag fästa uppmärksamheten på, alt det omtaldta besväret för Embetsmännen undvikes, om StatsSecreteraren gjorde sig den mödan att i ingressen till hvarje ny Författning antyda, hvilken del uti den äldre blifvit ändrad. Herr Danckwardt: Jag underlät, då jag sist yttrade mig, att besvara Herr Hjertås förslag, alt i ingressen till hvarje omtryckt Författning den skedde förändringen skulle upptagas. Jag tror nemligen, att detta förslag icke är lämpligt, och hemställer lill Herr Hjerta, om det vore tjenligt, att då till exempel i följd af Ständernes beslut en ringa förändring skedde i en §. i ConcoursLagen eller SkogsOrdningen, hela dessa Förordningar skulle omtryckas, och i ingressen dertill utsättas, i hvilken §. förändringen endast egt rum. Herr von Hartmansdorff} August: Jag instämmer alldeles i deras tanka, som 011- 172 Dén i4 A11 gusti fe. tn. sk a Utlåtandets 'bifallande: Jag inser ieke, hvartill det skulle tjena, alt uti Inledningen till hvarje Författning punktvis införa ämnena för hennes innehåll, emedan jag föreställer mig, att hvar och en, som skall tillämpa en författning, genomläser henne helt och hullet. För öfrigt hyser jag den öfvertygelse, att det är vida bättre omtrycka hvarje ny Författning, som ändrar en gammal, än att låta Embetsman och Domare famla i ovisshet om hvad som ännu är gällande eller icke. Om än Domare och Embetsman veta det, så, enär yngre Författningar åberopa de äldre, måste alla medföras, hvilket dessutom är svårt i anseende till det oviga format, hvari Författningssamlingen utgifves. I Brödrariket deremot tryckes hon i Octav, såsom andra böcker vanligen pläga, och är derigenom vida lättare handterlig. Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, blef StatsLagoch EkonomiUtskottens ifrågavarande Utlåtande af L\ i cici ersk ape t och Adeln bifallit.
Nu anhåller jag , att vid sjelfva tariffen få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet. Herr Grejven och LandtMar skalken hemstälde om icke , enär Utskottets Utlåtande innefattade sex serskildte punkter, det skulle medföra både redighet och lättnad vid afgörandet, att hvarje punkt finge serskildt för sig öf-. vervägas och pröfvas , samt att först sedan de af Utskottet i Utlåtandet framställde principer blifvit afgjorde , den vid Utlåtandet fogade serdeles vidlyftiga Tulltariff måtte till granskning företagas. Friherre Cederström: Jag har visserligen ingenting emot, att Betänkandet granskas punktevis , men hindrad att öfvervara discussionen , emedan jag är befallt till Hans Majit Konungen på Drottningholm , anhåller jag, att nu få framställa de anmärkningar, jag har att göra «id tulltariffen. Utskottet har föreslagit förändrade principer , i afseende på utgörande af tullen , emot dem , som hittills varit gällande. I denna omständighet instämmer jag med Utskottet, men det är angeläget, att vid öfvergången från det gamla till det nya systemet, och ett system som åsyftar frihet i handeln, med bibehållande af skydd för näringarne, man icke bestämmer sådane afa gifter Den 14 Augusti f. mi 44g gifter, att raan förbyter lurendrägeriet till tullförsnillning. Jag tror , att det skulle blifva följden, i afseende på många varor, med den tull, som af Utskottet på dem blifvit föreslagen. Derföre anser jag att tariffen fordrar moget öfverseende, helst mångå andra omständigheter äfven måste tagas uti beräkning. Sådant går ej an att göra i Ståndens plena j det kan der ej komma till slut. Jag anhåller att få anföra några exempel: För Romersk Alua , har Utskottet föreslagit 25 procents inkommande och ingen utgående tull. Deraf Skulle inan förmoda , att Utskottet anser den komerska Alun nyttig för vissa inrättningar, bch då är inkommande tullen för hög, hvaremot utförsel procent bör bestämmas, på det att den Rorrimerska Alun ej åter måtte utgå. Ali annan 6lags
38 § fogas orden: »såvida ej fråga är om afgifter, som efter oförmedladt mantal enligt lag böra utgå,» eller att röstvärdet vid prestval äfven skall beräknas efter förmedladt mantal, i hvilket fall förslagets 38 § skulle förblifva oförändrad, eller ock att äfven vid prestval rösträttigheten och röstvärdet bestämmas efter samma grunder, som för öfrigt vid omröstning i kyrkostämma skola följas, och alltså 11 punkten af 2 § förändras till följande lydelse: »prestval •— stadgar, dock att i fråga om rösträttigheten till alla delar skall gälla hvad om omröstning vid kyrkostämma uti § 5 i allmänhet sägs.» För min del kan jag ej finna tillräckliga skäl att numera fastställa en olika rösträtt vid prestval och vid beslut om andra kyrkliga frågor, och föredrager fördenskull det tredje alternativet. Förslaget M 4 (om landsting). Committerades förslag, att såsom ett konstitutivt element i landstingets sammansättning äfven städerna i länet borde ingå, kan jag för min del ej biträda, eller finna de derför af pluraliteten anförda skäl i något afseende bindande. De intelligenta krafter, som i landets små städer må vara att finna — och den större delen af rikets städer kunna ej annat än så anses — torde, om de för landstinget ginge förlorade, icke kunna anses så oersättliga, att icke den bildning, sakkännedom och erfarenhet, som på landsbygden äro att trätlä, skulle kunna hjelpa sig ändå vid handhafvandet af de angelägenheter, landstinget finge att vårda; och det intresse, städernas innevånare uti landsbygdens förkofran må ega, är icke af den omedelbara natur, som det, landsbygden af-en så - dan lycklig utveckling kommer att erfara. I)et intresse, stadsboen i allmänhet dervid skulle lästa, vore i grunden enahanda med det, som hvarje man med känsla lör sitt fäderneslands välstånd måste erfara vid framsteg i detta afseende inom hvilken del af landet som helst.
3 Roteringshandlingarne skola vederbörande Utskott tillställas; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. C. A. Gyllengranat. Utdrag af protokollet öfver Sjöförsvars-Departementet tillhörande Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Statsrådet å Stockholms Slott den 8 Oktober 1847. Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse. Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Ihre. Statsråden: Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Werrn, Friherre Gyllengranat, Faxe, Fåhreeus. Departements-cheien, Statsrådet Friherre Gyllengranat, uppläste till justering: 2:0 ett, i öfverensstämmelse med förut fattadt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, med öfverlemnande af roterings-verken för den tillökade båtsmans-roteringen. Uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkan, täcjites Kongl. 4 Kongl. Majlis Nådiga Proposition N\o 3, Maj:t i nåder gilla berörde förlag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, samt befalla, att, i enlighet med detsamma, nådig skrifvelse skulle till Rikets Ständer expedieras Ex Protokollo C. O. Vougt. JW »• Ank. till Exp.-Utsk. den 4 Dec. 1847, kl. 1 e. m. KONGL.
I fråga om tillämpning af denna förordning uppstodo dock betänkligheter, hufvudsakligen huruvida koncession för ett visst område kunde beviljas, utan att enhvar, som kunde vara hugad att åvägabringa anläggning af det ifrågavarande telefonnätet, sattes i tillfälle att dera ingifva anbud, så att den, som erbjöde de för allmänheten förmånligaste vilkoren, komme att, i öfverensstämmelse med för likartade fall gällande lagliga föreskrifter, tillerkännas det sökta bemyndigandet. Åtskilliga bolag eller enskilde personer fingo emellertid genom särskilda skrifvelser från vederbörande minister tillstånd att upplägga s. k. provisoriska telefonledningar, likväl under uttryckligt förbehåll att för dessa ledningars upplåtande till begagnande ej finge uppbäras afgift På detta sätt böljade telefonnät uppkomma, under det att ansökningame om koncessioner fingo hvila oafgjorda. För att göra slut på detta ovisshetstillstånd publicerade * regeringen den 1 augusti 1881 vissa bestämmelser rörande vilkoren för telefonkoncessioners beviljande. Denna förord-ning gjordes emellertid till föremål för en interpellation i deputerade kammaren. Resultatet af den härpå följande långvariga och lifliga diskussionen blef det, att kammaren återgick till dagordningen, sedan från regeringens sida förklarats, att regeringen stode fast vid sina i förordningen meddelade bestämmelser, men att kontrakt med blifvandekoncessionärer skulle framläggas till stadfastelse af kamrarne. Frågans konstitutionela läge var nu sålunda det, att om lag ej fans, som bemyndigade regeringen att meddela koncession, så skulle kamrames stadfastelse gälla som lag. öfvergifvande sin hittills intagna ståndpunkt: telefonväsendets ordnande på grund af redan befintliga lagbestämmelser, .utarbetade regeringen omedelbart härefter ett forslag till särskild telefonlag, hvilket framlades för deputeradekammaren i maj 1882. Detta lagförslag rönte inom kammaren stort motstånd och blef, sedan den vidare behandlingen af detsamma förklarats ajournerad till höstsammanträdena, af regeringen återtaget. " Detta var sålunda det andra försöket från regeringens sida, hvilket ej ledde till åsvftadt resultat
Diskont-direktion må för det bristande beloppet afgifva anvisning å Bankens Reserv-fond; hvilken brist, så fort sig göra låter, fvlles genom innehållning af de i diskonterings-, låneoch kreditiv-rörelsen inflytande medel. 24.0. Mom. 1. Till utlåning med omsättnings-rätt är anvisad en fond af 11,100,000 R:dr Riksmynt, under benämning af Allmänna Diskont-fonden; och tjenar såsom grund för denna fonds fördelning på de särskilda Diskont-verken till efterrättelse, att Banko-diskont-verket tillhandahållas Låne-kontoret i Götheborg „ „ 2,775,000: „ 150,000: varande dock Fullmäktige förbehållet att, efter sig företeende omständigheter, kunna förordna om annan fördelning Diskontverken emellan af fondens tillgångar, än den sålunda i allmänhet antagna. Mom. 2. Af Allmänna Diskont-fonden skola Fullmäktige under hvartdera året 1858, 1859 och 1860 innehålla 300,000 R:dr Riksmynt, hvilken innehållning verkställes på sätt och i den ordning Fullmäktige lämpligast anse, dock under förbehåll att någon minskning icke sker af den andel utaf fonden, som med 150,000 R:dr Riksmynt är för Wisby Låne-kontor afsatt. 25:o. Morn. 1. Räntan vid diskontering och utlåning från Handelsoch Närings-diskont-fonden utgör minst Fyra, högst Banko-VIskottets Betänkande N:o 37. 39 Sex procent och bestämmes af Fullmäktige med afseende å penninge-ställnirigen och andra omständigheter, som till räntans höjning eller sänkning kunna föranleda; skolande allmänheten, genom kungörelse i tidningarne, om räntefotens förändring underrättas. Räntan vore alltid lika vid samtliga Diskont-verken. Vid utlåning från Allmänna Diskont-fonden är räntan fastställd till Fem procent. Mom. 3. Utom vid belåning af vågförda effekter kommer räntan å penninge-försträckningar från Diskont-verken att vid det beviljade beloppets utgifvande afdragas.
Redan vid 4 823 års riksdag gjorde Rikets Ständer framställning derom hos Kongl. Majit, som i följd deraf lät genom nådigt Bref den 4 9 Januari 4 825 till de rustande framställa förslag, dels om erläggande af en årlig afgift för anskaffande och underhåll af bevärings-, remtygs-, karloch häst-munderingspersedlar samt hästbeslag vid indelta kavalleri-regementena, samt af bevärings-, remtygsoch utredningspersedlar vid de till infanteri förvandlade kavalleri-regementena samt dels om inrättandet af beklädnadsoch bevärings-direktio - 4 Stalssamt Allm. Besv.- och Elion.-Utskottets Betänkande N:o 2. ner till persedel-anskaffningens besörjande och medlens förvaltning; vid hvilket förslag voro fogade af Kongl. Krigs-kollegium upprättade approximativa uträkningar å kostnaden för karloch hästmunderingen, jemte öfriga persedlar, under ett år, efter då gällande priser och bestämda brukningstider. En del af de rustande förklarade visserligen sig vara benägna att ingå på det gjorda förslaget, men större delen motsatte sig detsamma, hvarföre vidare fråga derom förföll. Detta oaktadt ansågo likväl vid påföljande riksdag Rikets Ständer, öfvertygade om nyttan af en dylik förändring, att en förnyad framställning i ämnet skulle af rusthållarne med större beredvillighet, mottagas, derest de olägenheter, som de rustande föreställt sig skola uppstå af den nya inrättningen, undanröjdes eller förminskades i hvad möjligt vore; i anseende hvartill Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhöllo, att en sådan framställning ytterligare måtte de rustande göras. Kongl.