Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N.o 27. formoner, soin undandragas den andra; jemförelse!! emellan 2:dra och 3:dje punkterna af de utaf Ulskoltet föreslagna grunderna för den blifvande Tull-bevillnineen. ådagalägger en synbar ngtning till afvikelse från nämnde grundsatts af billighet och rättvisa. Antagas berörde grunder, så skola Landtbruket och Bergshandteringen för de betydligaste af sina produetioner, såsom inbegripne under a:dra punkten, gynnas med ett större skydd än de flesta, om ej alla, Stadsmanna-industriens produeter, hvilka tydligen komma att hänföras under den mindre gynnande cathegorien , eller 3.‘dje punkten, i likhet med hvad som skedde vid förra Riksmötet. Denna olikhet i behandling af Näringarne, af hvilka, efter min tanka, ingen stjufmoderligt bör behandlas, synes mig också destomera orättvis och kränkande en naturlig billighet , som Bergshandteringen och Landtbruket för sin betydligaste produetion i vida mindre nion behöfva det skydd emot utländsk medtäflan, som undandrages Fabrikerna, af hvilka de vigtigaste, dels till större delen, dels helt och hållet, förädla utländsk rudimateria, och hvilka senares produeter dessutom icke ega denförmonen, som Jernet, Spannmålen, Brännvinet m. m., att Bil. till Bevillnlngs~Utskottets Bet. 1a5 de» ansenliga frakt-kostnaden för utländsk vara af samma slag, redan innehåller ett naturligt hinder, som, utan tillhjelp af artificiela skydds-anslalter, försvårar främmande medtäflan, om ej i de flesta fall gör den omöjlig. 2:0 Synes mig lmfvud-grundsattsen i Utskottets Förslag fela ej mindre emot Statsklokhetens af erfarenheten sanctionerade föreskrifter , än , såsom nyss blifvit visad t , emot rättvisans ovilkorliga förnnfts-bud.
s 194 — 199, bif. af PresteStåndet, IX 3. s i3r, af Adeln, IX 3. s 148, återrem. af BondeStåndet, IX 3. s 166. Förnyadt Utlåtande, VI 2. s 358 — 36j, bif. af PresteStåndet, IX 3. s 269, af BorgareStåndet, III. s 274* af BondeStåndet, IX. s 277, lagdt till Handlingarne af Adeln, IX 3 s 290. om inlösen af förslitne smärre; Motion remit. till Statsoch BancoUtskotten, II. Om derför antagne grunder. Banco - *9 Utskottets Betänkande, VI 1. s 685 — 687, bif. af BondeStåndet, IX. s 697, af PresteStåndet, IX. s 702, af BorgareStåndet, IX. s 705. Underd. Skrifvelse, X 1. s 188—190. RiksdagsBeslutet, §. 18. BancoVerkets Räkenskaper, om, för åren 1817 och 1818, II. s 266—^299, remitt. till BancoUtskottet, II. Dito Dito för åren 1819 och 1820, II. s 718 — 754» remitt. till Statsoch BancoTJtskotten, II. s 1127, 1131, till BancoUtskottet, II. Utskottets Betänkande om båda Berättelserna, VI 1. s 4 —21» återrem. af Adeln, IX. s 100, bif. af BondeStåndet, IX. s 107. Förnyadt Utlåtande, bif. af BorgareStåndet, IX. s 121, af BondeStåndet, IX. s 121, af PresteStåndet, IX. s 129. Ränte-Inkomster och utgifter, II.
BorgareStåndet, meii återremitteradt af Höglofl. Hidderskapet och Ad in samt Hedervärda Bor.deStåndet på grund af flera i dessa Stånd dervid gjorde anmärkningar, hade Utskottet i förnyadt Utlåtande af den i3:de i sistlidne månad förklarat sig icke af de gjorde anmärkningarna kunna hemta anledning, att förändra sin förut afgifna mening. Denna Utskottets åtgärd gillades af Respective Prestoch BorgareStånden 5 men Höglofl. Ridderskapet och Adeln 1 ade, under den i8:de innevarande månad, vänligen inbjudit de öfriga Respectiva Stånden förena sig i dess beslut, att godkänna de, af Herr Presidenten Friherre Edelcrantz uti dess serskildta yttrande, i ämnet uppgifna grunder, med tillägg, det horde hos Kongl. Majit i underdånighet anhållas, om vidtagande af de Correctiver, hvilka emot missbruk af en för vidsträckt handel med ifrågavarande Producter kunde linnas nödige, hvaijetnte äfven underdånig hemställan borde göras derom, att ProductPlacatet af den 10 November 1724 Best), och É/iOru Utsk. Betankandsn. &ch Kongl. Förklaringen deröfver af den 28:de Fabr. 1726 måtte blifva hvilanda, intill dess Landets ökade production kunde medföra en för Riket mera fördelaktig Utrikes handel. Hedervärda RondeStåndet, som i hufvudsaken fattat lika beslut med Höglofl. Ridderskapet och Adeln, har genom Protocolls Utdrag af den 27 i sistlidne månad förklarat sig i det föreslagna tillägget instämma; men Högvördig» PrestStåndet, som redan förut förklarat sig förblifva vid dess den 21 sistlidne Maj till Utskottets första Betänkande i målet lemnad* bifall, har icke ansett sig uti nämnde beslut kunna deltaga; Och Vällofl. Borgar^Slånd t har, i anledning af berörde inbjudning, icke meddelat Utskottet något Utlåtande.
Den, som närmare intresserar sig för svenska kvinnans sociala frigörelses historia, kan gå till Kungl. Biblioteket och begära få se Arboga Tidning för åren 1858 — 02, och försöke han sedan jäfva mitt omdöme härofvan! • n Att den unga redaktrisens arbete ej blef ouppmärksammadt å, i afseende å l i t e r a t u r, » högre ort », bevisar det erkännande, som i en af Grusenstolpes på den tiden så uppmärksammade * Hennes första journalistiska triumf var, att hon efter åtskilliga » ledare » i frågan fick stadens tornur, hvilket i Herran vete hur många år stått, åter i gång, så att man i staden kunde ordentligt » följa med sin tid ». Det är tjänligt, att ädla själar blott med ädla umgås. Hvem är så fast, att han ej kan förföras? Shakesjyeare. och öfver hela landet lästa veckorevyer kom » den lilla Arboga-mamsellen » till del. A f Arv. Ahnfelts monografi öfver Crusenstolpe finner man, att det varit grefve Fr. Kalling, som fäst C:s uppmärksamhet å Arboga Tidnings redaktris. Äfven från två andra pressens stormän fick hon vid mer än ett tillfälle uppmuntran och broderliga råd: August Sohlman och Arvid Gumselius. Emellertid fann hon hjälp vid det typografiska arbetet nödvändig, och ' hon beslöt att söka denna hjälp hos medlemmar af sitt eget kön. Sedan försök att få elever ur de mera burgna samhällsklasserna misslyckats, upptog hon snart sagdt från gatan ett par, tre flickungar om 14 å 15 år. D e voro snälla och villiga samt hade snart inhemtat typografiens konst; andra följde efter, så att Louise Söderqvist — så var den första svenska kvinliga boktryckarens och den första svenska kvinliga tidningsutgifvarens namn — år 1862, då hon flyttade sin verksamhet till Stockholm, hade kring sig en liten stamtrupp i det typografiska arbetet inöfvade unga kvinnor. I Stockholm mottogs den kvinliga boktryckaren med den största välvilja och uppmärksamhet af Typografiska föreningen: dess stadgar öfverlemnades genast till henne och hon, jämte hennes moder, in bjöds städse till föreningens samkväm och fester.
Man torde blott behöfva erinra sig hvad som redan blifvit uppläst af hvad StatsUlsk. sjelft refererat utaf de inom Stånden gjorda anmärkn:na, för att finna olämpligheten af den sats Utsk. framställt, nemi. att göra Den 10 Augusti f. m. göra en behöflig ansedd lönereglering beroende af en i framtiden förbättrad localj särdeles sorn besväret torde blifva mindre, derest localen förbättras och tjenstemänna-personalen då måhända snarare kunna inskränkas* till härvar. antalet. lag tillstyrker således af slag på TJtsk:s utlåt., Och alt R. o. Ad. ville lemna bifall till den af K. Mi begärda tillökningen. Hr von Hartmansdorff: Jag har ingenting att lägga till hvad de tvänne talarne näst före mig yttrat om bebofvet, för närvar., af den ifrågaställda tillökningen; men då den siste värde talaren trott, att tillökning i personalen snarare skulle kunna umbäras när Riksarchivet erhölle bättre loeal; så får jag tillkännagifva, alt i sådan händelse skola naturligtvis handlingarna flyttas från den gamla till den nya localen, hvartill erfordras större tjenstemanna-personal, i följd af de extra-göromålen. Behofvet af tillökning är således för handen, antingen man afser det närvar, förhållandet eller det som blifver, då en ny locäl bekommits. R. o. Ad. biföll K. M:s i dess nåd. propos» ang:de statsverkets tillstånd och behof framställda förslag i nu förevar, ämne. Hr Frih. O. Landtm, yttrade, atl de återstående båda momenten, litt. b och c i 5:te punkten, vörö af sådan art, att någon propos. å dem nu icke torde böra göras. Litt. b, ang:de K. Bibliotheket, innehölle blott en hänvisning till 5:te hufvudtiteln, och litt. c ang:de pensioner för öfvertnIige embetsoch tjenstemän uti K. M:s Cancelli, innefattade en fråga, sorn innefattades i StatsUtsk:s utlåt.
Beträffande först det af Ridderskapet. och Adeln beslutade förbehåll, så förekommer, att ett dylikt redan är gällande för alla de byggnader, som nu äro från fastighetsbevillning fritagna, hvadan och då Borgare-Ståndet beslutat., att de ofvannämnda undantagen skola införas näst före berörda förbehåll samt åt PresteStåndets beslut icke kan gifvas annan tydning än att detta Stånd icke medgifvit befrielse i vidsträcktare mån för de ifrågavarande byggnaderna än för de öfriga undantagen, bland hvilka de skola införas; så torde, häraf följa att någon annan skiljaktighet än i afseende på redaktionen icke förefinnes mellan nämnda tre Stånds beslut i fråga om merberörda förbehåll; och då någon förändring i sak derigenom icke åstadkommes, hemställer Utskottet, att det af Ridderskapet och Adeln särskildt formulerade förbehållet måtte, såsom obehöfligt, få ur dess beslut utgå. Då nu tre Stånd, i motsats till det fjerde, beslutit, att frihet för bevillning enligt § 2 skall tillgodonjutas för Regementens och Officers-korpsers ofvanberörda byggnader, torde frågan derom böra genom omröstning afgöras; och får Utskottet för sådant ändamål föreslå följande voteringsproposition: l:o. Den som, i enlighet med Utskottets, af Bonde-Ståndet gillade, hemställan, anser att Regementens och Officers-korpsers vid mötesplatser för begagnande under mötena uppförda byggnader icke skola från bevillning befrias, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva, i likhet med Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-Stånden, Rikets Ständer beslutit, att bland undantagen i § 2 framför orden : så framt dessa i hyror eller på annat sätt icke lemna egaren någon inkomst, skola införas: Regementens och Officers-korpsers vid mötesplatser för begagnande under mötena uppförda byggnader.
Barmorske-undervisningen har sedan den tiden blifvit betydligen utvidgad och fullkomnad genom tillägg till den, alltjemnt bibehållna, gamla läro-kursen af en ny kurs i läran om instrumentalförlossningen, dittills alldeles främmande för barnmorske-undervisningen. Detta tillägg är af det omfång, att det af läraren påkallar nya föreläsningar, ny handledning vid sjuksängen, och ny slutexamen. Dessutom har tilloppet af elever årligen ökats och framgången af den utvidgade undervisningen redan vunnit det förtroende i landsorterna, att flera församlingar hos Sundhets-colhm anmält deras önskan att blifva försedde med barnmorskor, som blifvit betrodde, att i nödfall få använda instrumenter. Jag anhåller derföre vördsammast, icke om något nytt anslag, utan att det redan beviljade, som i flere år utgått för personens skull, nu måtte, såsom högst behöfligt, få öfverflyttas på sjelfva saken, eller, som är det samma, på barnmorske-undervisningen i dess nu vunna fullständigare skick. Jag anhåller om remiss till Stats-Utsk. af denna min ödmjuka anmälan. Remitterades till Stats-Utsk. Den l Mars. 5 Anmältes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne betänkm, utlåtrn och mera., nemi. från B e villn ings -Utskottet. N:o 7, angående postbevillningen; N:o 8, i anledn. af såväl K. M:s nådpropos., ang:de kurhusafgiftens fortfarande, som Frih. Palmstjernas, C. 0., Hr af Grubbens, jN. W. och Hr Westins i ämnet väckte motioner; Banko-Utskottet: N:o 35, i anledn. af vaktmästarnes vid banko-diskontverket ansökning om löneförhöjning; N:o 36, i fråga om afskrifning af f. d. riks-diskontverkets utestående fordringar; N:o 37, i anledn. af erhållen återremiss å mern.
Domstolens underdäniga utlåtande matte infordras, sä utt vid nästa Liksdag Audig proposition i dessa ämnen linnde till pikets 8tänder sklatas, till bvilken, ak 8tats kudets öfrige Ledamöter äkven lii trädda , bemställan, Dans Kongl. Dögbet kronprinsen bebagat lemna l>'ädigt bifall. De ifrågavarande uppgjorda förslagen äro sä ledande: ik) Om vissa korändrade föreskrifter i akseende pä lagfart oell pa inteckning uk nvttjunde-rätt. "iVIed ändring uk 4 §> i 4 Lapitlet dorda-Lälken, lrvad angur 8tadgandet, att, i liändelse någon säljer jord, lius eller tomt, den Ilun kärr till annan salt liukver, det köp skall vara gildt, som korst gjordes, pörordningen angäende lagkart oelr lrörd den i4 duni 1800, i kraga om rättighet kör kurre egarens borgenär att taga inteckning, derest ej anmälan till uppbuds erbullande sker inom viss tid krun det köpet slutadt blek, samt pörordningen ak nyssnämnde dug, rörande städsel ocb lega uk jord pa landet, 3:dje momentet, lrvad ungar tiden kör intecknande ak arrende-contract, ocb med upplräkvande ak i3 H, i pörordningen om inteckning i kust egendom den i3 duli i8i8, varder lrärmedelst körordnudt som kö kjer:" §- i "Okverluter nägon egande-rätt till kust egendom, den bun körut till annan ökverlutit, gälle den öfverlåtelse dera, med företeende uk laga atkomstlrundlingar, lagfart korst sökes; varder lagfart a de serskildta ökverlätelserna sökt pä samma rättegångsdag i staden, eller vid summa ling ä landet, gälle den öfverlåtelse, som först skedde." §- 2. "Ilppläter någon ut tvänne n^ttjande-rätt till kast egendom L landet, njute den, som inteckning först söker, sin rätt till godo: sökes inteck - 20 Lo/rA/.
Föredrogs men bordlädes ånyo, på begäran af Ilr von Hartmansdorff, Aug., och Frih. Cederström, Rud., Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 12 dennes f. m. första gången bordlagde ullål-.n. N:o 77, i anledn. af erhållen ålerremiss af betänk. n:o 16; och N:o 78, i anledn. af väckt motion om nedsättande af en Komité lill granskning af nu gällande Lindblomska Katechesen, Handboken och Psalmboken. 5 H. 31 482 Den 16 April e. m. Föredrogos och biföllos Allm. Desv.- o. Ekon.Utsk:s d. 12 dennes f. m. på bordet lagda nedannämnde utlåta). N:o 79, i anleda, af vackt motion om utfärdande af instruktion för Länsmän; N:o 80, i anleda, af väckt motion om åtgärder för beredande af lättnad vid försändoingen af böcker från en ort till annan inom riket; samt N:o 81, i anledn. af väckt motion, ang:de förändringen i Kongl. Förordnin. om prestval af d. 1 April 1843. Vid föredragning af Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 12 dennes f. m. på bordet lagda utlåt. n:o 82, i anledn. af väckt motion om bestämmande af företrädesrätt till befordran för Juris Kandidater, blef delta utlåt, ånyo bordlagdi på begäran af Gr. Lagerbjelke, Guslaf och Hr von Troil, Sam. Gust. Föredrogs och lades till handlingarne Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk:s d. 12 dennes f. m. på bordet lagda mern. n:o 83, i anledn. af återremiss utaf Utsk:s utlåt. n:o 60.
Domainer och andre oftanämde resourcer kunna öpna, torde icke lemna nog utwäg til nägon betydlig Capitals-förminskning. En wrrksam Regerings underhäll tilläter wist erligcn - 1Z2 Den 8 Juiri. erligen icke betydlig, knappast nägon inskränkning , och Rikets förswars-kostnad matte snarare fordra tilökning, an sörnrinffning, särdeles nied nedsatta tilgangar genom förlorade Länder. Om jag icke misitager mig uti defe principer, om ej oförutsedde händelser inträsta, som öpna ökade tilgangar, männe wi wäga hoppas, at, med nu ägande utwägar, kunna utsträcka skattskyldigheten til det tröstande mäl, at beräkna en säker ärlig afbetalning pä Riksskulden? Utländska skulder och MilitairenS innestäende aflöningar torde fordra första upmärkfamheten; med deras succestiva afbördande befästes allmänna crediten och Rikets sjelfständighet; äfwen i hänseende til yttre magter. Om detta ändamäl winnes, hafwa wi gjort et betydeligt steg. Det öfriga ar lättare at winna och underhalla, dä egne medborgare äga et sä grundadt förtroende til en älskad Konung. Englands beständigt ökade Statsskulder hwilka upnätt en högd, som nästan gör Capitalsförminstning omöjlig, hafwa fört mig pä den tankan at äfwen Swerige, ätminstone för det närwarande, kunde stödja sig pä Crediten, och med et noggrant betalande af ärliga räntan för Statsskulden uti godt mynt, undwika till widare annan betalning af Riksskulden. Derigenom skulle sannolikt Bewillningsbehofwet betydeligen kunna nedsättas, och skattdragandes förmäga i möjeligaste mätto bibehällas ostörd. En Den 8 Julik. En stadgad fred sä tillfredsställande at hoppas, sä ljuf at njuta, skall äterföra med arbetsamheten wälmåga, ökad omtanka, med ökad flit och omtanka allmän förmögenhet, och med denna förmägan at kunna werkställa hwad den goda miljan nu icke formär.
Efter ånyo skedd föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande IS:o 81, om brooch quaie-afgifter för målbara våla varor, som till Stockholm sjöledes inkomma, och bemälde Utskotts Utlåtande N:o 127, i anledning af anmärkniugar vid Betänkandet N:o 81, ogillade Ståndet Utskottets tillstyrkanden i nämnde Betänkande och Utlåtande, hvaremot Ståndet beslöt, att en sådan anhållan må hos Kongl. Maj:t af Rikets Ständer i underdånighet göras, som den vid Utlåtandet JNT:o 127 fogade reservation innefattar. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 128, i anledning af motion om reglering af Pastoraten på Gottland och föreskrifter om syn å Prestegårds-byggnader derstädes. S. D. Efter ånyo skedd föredragning af Statssamt Allmänna Besvär*- 4 Fröt. Utdr. d. g Jan. iSJfi. och Ekonomi-Utskottens Belänkancle N:) 90, i anledning af väckt fråga om upphörande af de så kallade portpenningarne vid Christianstad, m. in., hlef samma Betänkande återremitterad t. S. D. Föredrogos ånyo följande Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkanden och Utlåtanden: jV:o 91, i anledning af väckt fråga om lindring i berustade qvarnars prsestationer. Bijölls. N:d 92, i anledning af föreslagna åtgärder till lindring i roteringens utgörande. Bifölls. N:o 93, i anledning af väckt fråga om Gardes-Regemenlenas indragning till halfva styrkan. Bifölls. N:o 94, i anledning af framställda klagomål, rörande rustningsoch roterings-besväret, samt föreslagna åtgärder till lindring derutinnan. Bif olls. N:o 95, i anledning af väckt motion, rörande remonteiingen vid Kongl. Skånska Dragon-Regementet Bifölls.
Ståndets Hrr Elektorer att välja en Ledamot i Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk. efter Hr af Geijerstam, äfvensom tillsätta en annan ledamotsplats i samma Utsk., som blifvit ledig efter Hr Nordenfelt, Enar, hvilken inlemnat den polett, han som fullmäktig för Friherrliga Attén Nordenskjöld N:o 294 innehaft. Anmäldes och lades på bordet: LagUtsk:ts Betänk. N:o 20, i anledn. af dels K. Propos. med förslag till förordning ang:de mord, dråp och annan misshandel, dels ock enskilda motioner i enahanda ämne; samt Den 14 M*r> 1. m. Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:ts Bet&nkm: N:o 41, i anledn. af vackt motion ang:de sättet för tillsättande af lediga pastorat, om hvilkas delning fråga blifvit väckt forst efter förre inneliafvarens afgång; Nio 42, i anledn. af väckta motioner om uphörande af skyldigheten för resande inom Sverige samt för Norrmän vid resor till Sverige att vara försedde med pass; och N:o 43, i anledn. af väckta motioner om ändringar dels i Kongl. Stadgan den 21 Januari 1855 om mått och vigt, och dels i K. M;ts under samma dag utfärdade nåd. Instruktion för juste rare af mått och vigter. Föredrogs, men blef, på många ledamöters begäran, ånyo bordlagdt Allm. Besvärsoch Ekon.Utskds den 10 dennes på bordet lagde Betänk. N:o 37, i anledn. af väckta motioner rörande Sveriges och Noriges ömsesidiga förhållanden; hvarefter II. Iixc. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, att ifrågav:de Betänk., hvilket redan, till följd af ett föreg, beslut, hade främsta rummet på R. o. Ad:ns målslista, skulle företagas till afgörande nästa Lördag den 17:de dennes, i enlighet med hvad Talmännen vid deras sednaste sammanträde beslutat föreslå. Ropades ja.
Jag skall med största nöje tillfredsställa er nyfikenhet i detta afseende och nu satte han sig på stenen och lade bössan bredvid sig. Den är ej laddad, det är ingen fara, sade han. Lucy började hjertligt skratta. Äro qvinnorna i Sverige och Finland rädda för bössor? Jag för min del tycker att i de flesta fall faran ligger i inbillningen. Allt och ingenting är farligt. Om också icke alla qvinnor hos oss äro lika modiga, så var öfvertygad om, att det bland dem finnes sådana, som ej hysa någon fruktan, hvarken för den materiella eller den moraliska faran. Det var ingen anmärkning, det var blott en fråga. Jag känner nästan intet om Finland och medger att jag vore högst intresserad att få några upplysningar om ert fosterland. Men af hvilken anledning befinner ni er här; är det första gången ni besöker England? Nej, jag har flere gånger under min studietid varit i detta land, och har af detsamma bibehållit ett så angenämt minne, att jag, så ofta jag blott kan, återkommer hit. Min herre, jag måste för er förklara det som måhända förefaller er besynnerligt i mina frågor, liksom det sätt, hvarpå jag betraktat er; men jag måste tillstå min okunnighet, mina förvända idéer: jag är helt förvånad att se, att ni liknar mina landsmän, ty jag har alltid förestält mig Finland som en ödemark. Det förundrar mig icke det ringaste, ty ni är icke den första som gjort denna anmärkning ock likväl är det besynnerligt huru mycket Finland om icke liknar, så åtminstone sträfvar till att likna England, ty i grunden af de båda nationernas karakter råder en stor likstämmighet. En mängd omständigheter äro olika, såväl till följd af olika klimat och natur, som till följd af sociala och politiska förhållanden. Får jag vara djerf nog att göra er en fråga, ty vi Finnar älska öppenhet: är ni lady Suffridge? Ja, det är jag; huru kan ni veta det? Deri ligger ingenting besynnerligt; jag vistas hos en god vän, egaren till Sidney-Hall, hvilken talat om er. Jag ville gerna ställa samma fråga till er? Baron Oskar Lejonstjerna.
Men om så är, som jag tror mig redan en gång hafva yttrat, då må man väl medge, att andra och flena orsaker varit medverkande och kunnat bidraga till fortskyndande af denna crisis^ men man bör icke åsidosätta den förnämsta, sorn förtjenar mesta uppmärksamheten. När man då tillika påminner sig, att vid samma tid sedelstocken öktes, utvidgades ansenligen igenom Disconterna lättheten att få låna; att varuprisernas stigande, redan före 1809, föranledt genom kriget och hämmade handels relationer, hade 1810 äfven fortfarit; att den på samma gång oinskränkt tillåtna Brännvinstillverkningen visade möjligheten, att, oaktadt en ymnig tillgång, draga utaf Spannmålen en betydlig vinst, och att alla dessa orsa - 62 2 ^^23 Juni. ker skulle uppdrifva fastighetsvärden, skulle ge anledning till mångfalldiga speculationer och till möjligheten att rikta sig äfven blott igenom en och annan köpe-afhandling; när, säger jag, man erinrar sig allt detta, så linner man älven, huru som lättheten att få låna och möjligheten af en lycklig speculation skulle blifva förledande och förmå en stor del menniskor att göra sina uträkningar, icke elter verkligheten af sina tillgångar, men efter utsigten af sina förhoppningar. Man linner då älven, huru menniskan, böjd att njuta, skall lätt frestas till en ökad vällefnad och ofta till misshushållning, i mån som penningen var lätt vunnen , eller som man hoppades att kunna vinna den. Säkerligen är det intet, som så mycket frestar till luxe, somen, utan särdeles möda förvärfvad, af tillfälliga omständigheter uppkommen förmögenhet. Om då tillika vissa öfve.rflödsartiklar funnos för särdeles godt köp, uppmuntrade äfven detta till en starkare consumtion, och vanan och hågen att likna andra, gjorde att många länte, äfven blott för att lefva i likhet med dem, som hade egna tillgångar.