Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag är i hufvudsaken förekommen af Hr Bergenstråle, och vill blott tillägga, att i ett föreg:de plenum användes såsom skäl för afslag å ett af Utsk:s Belänkrn, att man borde så litet, som möjligt, besvära K. M. med skrifvelser, och att det endast vore i vigtigare fall, som sådant borde ske. Då denna grundsats blifvit af lt. o. Ad. godkänd, anhåller jag på denna grund om bifall å Utsk:s Betänk. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Det går med denna Författning, såsom med andra, hvilkas stadganden äro så öfverdrifne, att de icke efterlefvas och jag vill anföra exempel derpå från aflägsna år. Jag befann mig 181 ö i Skåne med en mängd officerare och civile embetsman, som lago i Helsingborg och vid Barnlösa väntande på dårande Kronprinsens ankomst. Bland dessa embetsoch tjenstemän funnos åtskilliga, som icke ansågo sig kunna använda väntningstiden bättre, än att fara öfver lill Danmark. Det skedde sedan de förskaffat sig pass under andra namn och yrken än de verkliga. På den tiden var den utmärkte Gr. Toll högste befälhafvare i Skåne och befann sig äfven i Ramlösa för samma ändamål, som vi öfriga. När de officerare och tjenstemän, som varit i Danmark längre än 5 dagar, återkommo, skämtade han med dem öfver deras resa på det sätt, att han frågade om de träffat den eller den, som hette sä och så, och som varit i Danmark under tiden. När en så ansedd embetsman, som nämnde Grefve, sjelf ansåg författningen vara så beskaffad, alt han sjelf gycklade dermed, huru skall man då begära att andra personer skola henne samvetsgrant iakttaga? Ar det icke bättre att afskaffa sådana förordningar, än att lemna dem overkställda? Jag anhåller att R. o. Ad. måtte återemittera detta Betänk. Hr Silfverstolpe, Fredr. Otto:
- Hans Kongl. HKghetS stora förtjenster under hela kriget aro för wäl kända at behöfwa äterkallas i Högloff. RiLderfia-pktA och M!ns minne. Rik - fens Stander hafre a ock c'g t tilfälle ak deremot wisa deras underdåniga erkänsla. Ifrån den tidpunkt af Högstsalig KvmrvgcrrS döo tilkommer icke rnig at omnämna aimat, cn den omma och beständiga omwärdnad Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland haft och upfyllt nwd wär Allernädigste Konungs upfostran. Han har derigenom gjort sig i högsta matto berättigad ti! wär underdåniga stacksamhet. Hans Kongl. Höghet Hertigen af Oster - Göthland har icke ägt et sadant tilfälle, men han har icke dest mindre helt stkNt Nidderstapets och Adelns wördnad och LilKhrenhet, fastän han aldrig fatt emottaga något wedennäle deraf. Oswerkygad om Höglcsiige Ridderstapetä och Adelns uprigtiga benägenhet at til deras Kongl. Högheter frambära bewis om underdåniga tänkesätt, samt tillika afhjelpa Deras förlägenhet medelst äsamkade stuldcr, är jag willrädig om up-giften af sättet bertil, nu, dä allmänna bördor och behof aro för handen. Jag inser för min Lsl ingen annanutwäg än den, om Högloft. Ridder,Eapet och Adeln skulle behaga utsätta för Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland Ethundradc Tusende, och för HanS Krngl.
Men hvad slutligen vid* kommer Straff-proCenten eller den förhöjning af 3 sk il 1 i riga r på Riksdalern , sorn den Skattskyldige ådrager sig, dä han ej inom utsatt Uppfoördstid afbördar sina Krono utskylder; så ehuru denna afgift borde verka till omtänksam och skyndsammare erläggande af utskylderna, och, derest den skulle fortfara, tyckes böra inflyta till Stadens Cassa, såsom någon tillgång till Uppbörds-Betjeningens aflöning ; likväl och som dervid förekommer, att troligen föga andra , än mindre bemedlade och lattiga uteblifva med deras Krono-utskylder och utmätningen af Restantierna ofelbart lärer företagas straxt efter Upp* börds-terminens slut, så att den förmögne af penningarnas nyttjande svårligen kan erhålla en mot Straff-proCenten svarande förmon; så är Stats-Beredningen för dess del, lika med Kammar-Collegium, af den underdåniga tanka, att denna afgift hör upphöra och för framtiden afskaffas; hvilket allt Eders Kongl. Maj:ts Nådig* ste pröfning och godtfinnande underdånigst hemställes. Stats Beredningen framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Majds underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter O. E. Lagerheim• Fr. Tersmeden. A. G. Mörner. N. Frödelius• Den 11 Juli. 1107 f» Uppläst hos Höglofl. Ridd. och Adeln den n Juli» Högvörd. Prest-Stindet den 14 ■ Vällofl. liorgareStiSndet den 11 Hederv. Bonde-Ståndet den 11 , Vördsamt Memorial! I anledning af inom Constitutions-Utskottet Vackt motion, får Utskottet till Riksens Ständer, 51 följd t af dess tillstyrkande, öfverlemna följande Förslag till ny redaction af 38 §.
Maj:t i nåder tillse, att det på allmänna Indragnings-staten uppförda anslag till förenämnde Professorer icke må användas för annat ändamål, än hvartill medlen blifvit af Rikets Ständer beviljade, och att samtlige i tjenst varande Professorer måtte komma i åtnjutande af de lönebelopp oafkortade, som äro för deras befattningar anslagne. Dessa Utskottets yttranden äro godkända af Borgareoch Bonde-Stånden, men ogillade af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, hvilka sednare Riks-Stånd, för sin del, beviljat den äskade löneförhöjningen; och torde vid sådant lörhållande frågan om den af Utskottet föreslagna underdåniga skrifvelsen hafva förfallit, men saken i öfrigt, eller bestämmandet af det Professores emeriti tillkommande lönebelopp få afgöras genom omröstning, enligt följande voteringsproposition : Stats-Utskottets Memorial N:o 195. 23 ”Den, som godkänner Stats-Utskottets afstyrkande af kos Rikets Ständer gjord framställning, att det på 9:de Hufvudtiteln för Professores emiriti vid Universiteterna uppförda lönebelopp af 4,000 R:dr måtte böjas till 4,500 R:dr; röstar Ja ,* Den det ej vill, röstar Nej; Tinner Nej, är det bemälde Professorer tillkommande lönebelopp bestämdt att utgå med 4,500 R:dr.” 38:o. Vidare hade Utskottet uti 82:dra punkten hemställt, att för KonglBibliothekarien A. I. Arwidssons enka, Johanna Carolina Armfelt, måtte på allmänna Indragnings-staten uppföras en årlig pension af 300 R:dr; — och är denna hemställan utan någon förändring bifallen af Borgareoch Bonde-Stånden; hvaremot ifrågavarande pension blifvit hos öfriga Riks-Stånd förhöjd, nemligen af Ridderskapet och Adeln till 400 R:dr samt af Prcste-Ståndet till 500 Rdr.
Beträffande dernäst det ifrågaställa anslaget för en ny läroverksbyggnad i Wisby, så utvisa handlingarne, att de nuvarande skoloch gymnasii-husen derstädes äro bofälliga, trånga och ofullständiga samt, såsom från hvarandra aflägse Slats-Utslcottels Utlåtande, M 153. belägna, för den i följd af läroverkens förening, gemensamma, undervisningen mindre lämpliga; och då angeläget är att elementar-läroverket i Wisby, öns enda allmänna bildnings-anstalt, varder på ändamålsenligt sätt ordnadt, samt vederbörande intygat, att den riu föreslagna läroverksbyggnaden, om densamma, i öfverensstämmelse med den afgifna ritningen, blifver uppförd på den rymliga och särdeles tjenliga plats, som dertill blifvit utsedd, skall komma att för långliga tider fulll motsvara sitt ändamål, får Utskottet, enär det kan antagas för gifvet, att Stiftets byggnadskassa, med de ringa bidrag den har att påräkna, ej ens i en aflägsen framtid skall kunna åstadkomma tiliräcklige medel för ett slikt byggnadsföretag, hemställa, alt det belopp af 30,000 R:dr, som Kongl. Maj:t för uppförande af ett nytt lärohus i Wisby äskat, må af Rikets Ständer anvisas och från Riksgälds-Kontoret i mån af behof utgå. Hvad sist angår frågan om utvidgad lokal för Örebro skola; så och då upplyst blifvit, att denna läroanstalt, numera förändrad till fullständigt
D. handlingar hörande till de på åreu 1803, 1804, 1805, 1806,1807,1808 och 1809 förrättade revisorers berättelse ang:- de revision af Rikets Discontverks förvaltning och räkenskaper d:o d:o. N:o 2. B. D:o D:o för år 1809. Revisorers berättelse ang. revision af Riksgäldsverket 1789,90,93,96 och 99 Förseglade. D. Berättelser om verkställde revisioner af Bancoverkel från och med 1782 t. o. m. 1807 års revisioner . Förseglade med åtskilige sigill, N:o 1 — 6. E. Berättelse dels Adliga dels med initial - J48 Den 13 November f. m. Inlagde om Bancoverkets tillboksläfver fiirsedde. Ef ' ständ från 1794—1807. ter utseende de valde Reviso Ladan rernes. N:0 N:o 7. 1809 ärs Statsrevisorers berättelse Oförseglade. Kistan N:o 2. Ladan „ N:o 1 och 2. Åtskilliga Adeisdiplomer. Ladan N:o 3. N:ol. Liqvidalioner med reg:ten 1723. Placerings-De puta lion. „ 2, d:o d:o d:o Friherre Wachslagers Friherrediplom Pergament, inbundet. Borgmästaren Johan Schenniugs Barndiplom • • ■ , d:o d:o. Friherrebref för Ofverinlen denten Adelcrantz d:o d:o. Lådan N:o 4. Liqvidation med regilen 1723. *• d:o d:o d:o » 5- d:o d:o d:o , 6- d:o d:o d:o Lådan N:o 5.
Då nemligen alvittringarne ännu i dessa län Ibrlgingo och, der sådane ej fullbordats, den odlade jorden icke blifvit från skogsmarken afskild, vore åtminstone i dessa delar af de norra provinserna ett ekonomiskt karleverk för närvarande omöjligt all åstadkomma. Men äfven i de trakter, der afvittringarne blifvit afslulade sami jorden uppmätt och kartlagd, syntes det mindre ändamålsenligt, att karte-arbetena, hvilka i första rummet borde afse de topografiska förhållandena, skulle redan nu omfatta det ekonomiska och statistiska; helst Norrland i allmänhet ej kunde i afseende på odlingens utbredning jemföras med landels mellersta och södra provinser, der såväl de topografiska förarbetena vore fullbordade eller under utförande, som ock rikligare materialier för ett ekonomiskt karleverk funnes att tillgå. Ehuru Rikets Ständer funnit dessa åsigter i allmänhet välgrundade, hafva dock under närvarande förhållanden Rikets Ständer så mycket mindre ansett olämpligt, att ett karleverk af ifrågavarande beskaffenhet ulföres inom de delar af Norrbottens län, der alvittringarne blifvit fullbordade och större odlingsföretag dels redan kommit tdl stånd och dels äro afsedda att inom kort utföras, som gagnet och fördelarne af ett dylikt arbete i väsendtlig mån måste vara beroende af det sätt, hvarpå detsamma verkställes; och då Rikets Ständer ej kunnat förbise, all i detta hänseende vigtiga skäl förefunnits för den af E. K.
Stackars lilla norrländskan visste nu, att det inte varit någon elak d r ö m h o n drömt o m examen, utan riktig verklighet, ty h o n hade vaknat s o m » kuggad ». Så obemärkt h o n kunde, smet Hjördis ifrån alltsammans — längs några bakgator. Hvilket jubel bland dem, s o m lyckats i sin mogenhetspröfningl — Gossarne fingo kraftiga handslag samt på sin höjd en blygsam bukett af någon liten » flamma » m e d nedslagna ö g o n, medan flickorna gingo ur famn i famn o c h pussades o c h klappades o c h formligen bäddades in i b l o m m o r. Några barn lade benen på ryggen o c h g n o d d e till närmaste hattbutik för att k ö p a hvita sammetsm ö s s o r m e d blågula kokarder åt nybakade studentsyskon. Hurra för studenterna! Lefve studentskorna! » Sjung o m studentens lyckliga dag, L å t o m oss fröjdas i ungdomens år. Förtvinad kastade h o n sig n e d i ett soffhörn, famnande det uppstoppade hundkräket, som h o n impregnerade m e d tårar. — Någon knackade. Intet svar — bara snyftningar. H a n s uppsyn var ej fullt så tragisk, som situationen fordrade, m e n grå- terskan betraktade hon o m icke. SALONGEN. » Hjördis, » sade han, » inte gråta. Hjördis, jag förbjuder er att gråta. » H v a d hans röst verk a d e lugnt o c h faderligt på h e n n e! — h o n riktigt njöt af den vänliga befallningen. A t t han för första gången kallade henne vid namn, undrade h o n ej ett ögonblick öfver. Det föll sig så naturligt, detta närmande, när h o n var ledsen. Men gråten ville icke taga slut. lilla » retstickan&gt;j hade bestämdt pikat h o n o m för denna härlighet många gånger o m. Grosshandlaren log, fann, att pojken såg m y c k e t hygglig ut, o c h tittade på h o - n o m utan misstänksamhet.
Skulle å en och samma tomt uppföras serskilda byggnader af sten samt af träd, böra, i anseende till terminerne för afbetalningarne å lånen, serskilde härefter lämpade förbindelser af Låntagaren utställas; och skall det ankomma på Comiterades pröfning och urskiljande att bestämma den iånesumma, som hvardera förbindelsen skall innehålla. !/j:o Sedan hela den af R. St:r beviljade lånesumman blifvit uttagen och Låntagarnes förbindelser å ett emot denna summa svarande belopp till R:gsContoiret aflemnade, samt alla Comiterade påförde räntor betalde, upprättas af Comiterade en GeneralLiqvidation in dupplo; och, derest en sådan Liqvidation varder af Fullmäktige godkänd, tecknas å det ena exemplaret Fullmäktiges decharge för Comiterade i afseende på deras med uppbörden hafde befattning. i5:o Med uppbörden af Capital-afbetalningarne och Räntorne å de till RiksgäldsContoiret aflemnade Låntagares förbindelser förhålles sålunda: att hvarje Ar, inom November månads utgång, öfversändes från RiksgäldsContoiret till Konungens Befallningshafvande en fullständig
Riksmynt. för af posthemman bestridd s. k. enkel postföring 35,300 40 14,120 71 71 dito dito dubbel dito dito dito postföring emellan Östersund och Herjeå- 95,000 — 45 42,750 dalen 1,300 — 50 650 — 71 dito dito dito utöfver 312 mil på helt mantal 67,049 — 80 53,639 20 rt 7) dito dito dito mot gästgifvare-skjutslega med betingad eller gästgifvarskjuts befordrade se15,500 —1 83 12,955 dan år 1830 inrättade nya ordinarie poster 136,179 — 98 133,455 42 7) dito dito fortskaffade snällposter 85,977 1 12 96,294 24 7) dito dito paketposter 31,950 1 12 35,784 — 71 nya, genom Kongl. Brefvet den 3 December 1858, 468,255 389,647 86 till inrättande i nåder anbefallde poster 10,078 1 3 10,380 34 Tillhopa 478,333 — 1- 400,028 20 Skulle för detta miltal 478,333 komma att i skjutslega utgå 1 R:dr milen, blefve Postverkets årliga utgift derför 478,333: — och kommer således utöfver förutnämnde 400,028: 20. en ökad kostnad att uppstå af 78,304: 80. derifrån dock bör dragas dels den roterings-ersättning, som af postmedlen nu utgår till roterade posthemman, cirka 5,250: — dels hvad, i väntnings-ersättningar till gästgifveri-skjutsskyldige för afvaktan utöfver utsatt tid af fördröjda poster samt i särskilda vedergällningar för väntning och besvärlig postföring till posthemmans-innehafvare och i hyra för stallrum åt deras hästar, nu utgår, cirka 19,750: — 25,000- — så att den tillökade kostnaden egentligen blefve 53,304: 80.
Memorial till Rikets Ständer, med voterings-pr oposition i fråga om Konstilutions-Utskotlels i Memorialet N:o 17 afgifna förslag lill ändring i 5 § 3 momentet Tryckfrihels-Förordningen. Sedan Konsiitutions-Utskottets uti Slemorial N:o 17 afgifna förslag till den ändring i 5 § 3 momentet Tryckfrihets Förordningen, att hinder icke må vara för Mosaiske trosbekännare att kunna til! Jurymän utses, blifvit af Ridderskapet och Adeln och PresteStåndet förkastadt, men af Borgareoch Bonde-Ständen antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; och samtliga Riks-Stånden, enligt hvad Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag för den 6 och 9 innevarande månad gifva vid handen, med vidblifvande af sina förra beslut, lågt till handlingarne Konstitutions Utskottets Memorial N:o 29, innehållande anmälan om oförenligheten af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut och hemställan till Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet att sig efter de öfriga Stånden foga; så får Utskottet, för ärendets vidare grundlagsenliga behandling genom omröstning uti Förstärkt Konstitutions Utskott, till Rikets Ständers godkännande vördsamt hemställa följande Konstilutions-Utskotlets Memorial N:o 44. Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottel uti Memorialet N:0 17 afgifna, af Borgareoch Bonde Stånden godkända, förslag till den ändring i 5 § 3 momentet Tryckfrihets-Förordningen, att hinder icke må vara för Mosaiske trosbekännare att kunna till Jurymän utses, skall hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är nämnda grundlagsändrings-förslag förkastadt. Stockholm den 21 Juni 1860. Ant. till Exp.-Utsk. den 21 Juni 1800, kl. 12 mield.
Vidare, den stora allmänheten förstår, att på ett hotell eller en restaurant skall naturligtvis uppassning så väl som allt annat betalas, o c h det sker o c h skall ske i drickspenningens godtyckliga form, ända till dess tålamodet brister o c h man får ögonen ö p p n a för det odrägliga i detta system. Då kanhända en fast majoritets påtryckningar skall förmå ' rörelseidkarnas ' skrå att till alla kunders tillfredsställelse begära ersättning för uppassning liksom för allt annat efter viss bestämnd taxa. Skulle detta vara utförbart? Ja, o c h jag hänvisar till det förträffliga hotell Hospiz i Dresden, där alla drickspengar äro förbjudna, men afgift för uppassning utgår m e d tio procent af den öfriga utgiftssumman. Skola vi i Sverige någon gång hinna därhän? H v e m vet, m e n under väntan därpå är det emellertid vår fulla rätt att söka ordna drickspenningsfråsran för oss pä bäsia sätt o c h på en rådvill fråga: hvad skall jag gifva? söka k o m m a till undsättning m e d råd efter bästa förmåga. r (Forts, o. slut.) Till kusken beräknas femtio öre för skjutsning från o c h iika mycket för skjutsning till station, s o m sammanslaget ' lämnas vid sistnämnda tillfälle, då det är en privatkusk det gäller. Har han haft extra körning, hämtning o. s. v. för en gästs räkning, gifves naturligtvis mera. Att däremot, s o m många för sed hafva, lämna kusken drickspengar, när någon af husbondefolket bjudit på promenadåkning o c h själf medföljer, är ofint, så väl å den gifvandes sida som ännu mer af ägaren att låta det ske. Den höflighet, s o m förbjuder sådant, förslå sig engelsmännen på, o c h det skulle kunna ges e x e m p e l på, huru de vid inbjudan till sitt hem ej ens tillåtit gästen att anskaffa järnvägsbiljetten — ej därför att ö m m a n d e ekonomiska förhållanden förelegat, utan endast af änkänsiig önskan, att ett besök, s o m gjorde d e m själfva ett nöje att mottaga, ej skulle si allas i förbindelse med någon penningeulgift för gästen.
Srebje bito ■ r gjerbe bito __ __ ™ gemte bito _ __ tnjålnare, fe Ciroarnar. tnoöefrdmare ocb mo&etrdmebftor of ada flög, lifa meb £anbla«be. HWnglerfFot af alla jlag, i 3?io Slafer: gorjta Slagen stnbra bito Srebje bito gjerbe bito gemte bito ©jette bito mmmm “■ 9t:br 50: “■ ' MM — 40: T~ r 30: MM. — bo: —* MM — 12: »! Sid. H. §, 17. as ©junbe Slagen * 9t:br 6: slttonbe bito 4: Sttonbe bito b: tfldffrjre roib ©ocferbruF, Sttanufadurier ocb gabriFer, i gern Slager: gbrfla Slagen 9?;br 25: Sfnbra bito 15: Srebje bito 10: gjerbe bito 6; gemte bito 4- tndfterfmennee ocb GtfAUet roib bito, i £roå Sloger: gérfla Slagen 4: Sinbra bito 2: Slrbetore roib bege SBerf, lifa meb SlrbetdfolF i ©fdberne, titan af# feenbe på S6n od; ©tdbja. tXiåtate, padare, XDinbtagate, tint, £amp», Cj4ru« od; 2Srdbwv4* Hate, pacffjus# ocb EDdgforlar, i Sroå Slager: gorga Slagen g^:br 4: Slnbra bito —2: parmmdtare, t ©ep Slager: gfirga Slagen 40:
Jag föreställer mig således, att de personer, hvilka bedrifva åverkan i stor skala, icke skola låta sig derifrån afskräckas genom den skärpta straffbestämmelsen, utan endast vidtaga samma åtgärd, som våra tidningsskrifvare af det sämre slaget, eller att skaffa sig s. k. ansvaringar, hvilka, emot ersättning af den egentliga brottslingen, begingo brottet och äfventyrade straffet. Jag tror således att ändamålet icke på det af Utsk. föreslagna sättet skulle vinnas. Men jag medgifver, att något måste i saken åtgöras, och som jag tror mig veta, att PresteSt. fattat ett beslut, som öfverensstämmer med min åsigt i frågan, lår jag anhålla om uplysning af Kiddarh.-Sekret, huruvida något prot.-utdr. om detta Stånds beslut i frågan hit ankommit. Sedan härefter lindert. Riddarh.-Sekret, upläst PresteSt:s vid pröfningen af förevar:de Betänk, fattade beslut, innehållande att det Högv. Ståndet, med ogillande af Utsk:s tillstyrkande, för sin del beslutat att R. St:r må uti nnderd. skrifvelse hos K. M. anhålla, det täcktes K. M. uti utgående författning mot skogsåverkan stadga högre ansvarsbestämmelser, än de nu gällande, tilläde Frih. Raab: Jag anhåller om propos. å samma beslut, som PresteSt. fattat. Frih. Rehbinder: Då fleye talare yttrat sig emot detta Betänk., så anhåller jag att för detsamma få anföra några skäl, hemtade från min domare-erfarenhet. Det värsta af allt i detta brott är, att de, som begå detsamma, vinna derpå. De nedhugga träden å betydliga sträckor af skogsmark och bortföra dem. Då de åtalas, kunna de icke öfverbevisas om alltsammans, utan endast om en ringa del deraf, och följden blifver, att om än de fällas till ganska betydliga böter, så hafva de likväl en ganska stor vinst af brottet.
Den föreslagna åtgärden skulle medföra förmåner för staten, dels derigenom, att hela regementet blefve grenadierer, dels genom den betydliga årliga inkomsten af 3,500 tunnor spanmål, hvilka, beräknade efter ett medelpris af 6 r:dr 32 sk. banko tunnan, lemnade ett peuningebelopp af 20.333 r:dr 16 sk. banko, oberäknad! inkomsten af alla officers-hästhemman och en del andra boställen, som kunde på samma sätt, som vid den redan afsutna delen, indragas. Skulle i öfrigt Kongl. Majit anse riket vid påkommande krig icke kunna umbäia detta kavalleri, kunde statens berörde behållning under fredens lugn sparas, för att vid påkommande behof användas, hvaraf efter några års förlopp kunde uppsättas lika så godt regemente, som hussar-regementel. Rikets Ständer hade dessutom vid 1840 och 1841 årens riksdag hos Kongl. Majit anhållit om Smålands hussar-regeinentes afsittande. Sedan Stats-utskottet för denna frågas behandling sammanträdt med Allmänna Besvärsoeh Ekonomi-utskottet, hafva Utskotten tagit kännedom af det utlåtande, som Utskotten vid sistlidne riksdag i samma ämne, under Nio 29, afgaf, och hvaruti yttras, att då Kongl. Majit, under den 6 Februari 1841, i betraktande af kavalleriets ringa styrka, i förhållande till de öfriga vapnen, förklarat sig icke kunna bifalla Rikets Ständers vid samma års riksdag i frågan yttrade önskan; och då de om hästvakans-spanmåls erläggande slutade kontrakter fortfore vid lil-regementet för 500 nummer och vid Smålands kavalleri för samma nummertal till och med 1871 samt med Östgötha och Westgötha kavallerier för 1.000 nummer vid hvartdera till och med 187C, samt dertill komme, att södra bataljonen vid Bohus läns regemente blifvit på 10 år förändrad till infanteri, Utskotten, som icke vågade tillstyrka en ytterligare förminskning i kavalleriets styrka, hemställa, att motionerne måtte förfalla. Statssamt Allm.
Hvarje år i April månad upprättas ordentlig liqvid öfver hvad Stats-Verket under förra året undfått såsom förskott uppå anslaget, samt andre poster, hvilka uti samina liqvid skola ingå **). Och besteg sig Stats-Verkets fordran, enligt Transport 8,791,718:27.3. *) Här gäller samma Anmärkning, som i anseende till t8i3 Srs anslag. *+) Licent-Mcdel till ett fastställdt ärligt belopp af 45,ooo R:d Banco levererades före år 1820 omedelbarligen från Tull-Verket, men ifrån och med nyssnämnde Sr påföres denna Summa Stats-Verket uti Ars-Liijvidcn, enligt Kongl. Brefvet den 24 November 1819. 4*4 Riksens Ständers Transport 8,791,718.27.3* den för år 1821 upprättade liqvid, till 699,889:34.1, Ränta å 5 proCent å Allmänna Ilingst-Medel. EF Under åberopande af Kongl. Maj:ts Nådiga Befallning, har Kongl. Krigs-Collegium, år 1820, till Riksgälds-Contoiret insändt io,5oo R:d. Banco influtne Allmänna Ilingst-Medel, för att, emot feni proCents årligt interesse, uti Contoiret förräntas, hvilka Medel blifvit ernottagne med villkor, att 5 proCents ränta skulle tills vidare godtgöras Stats-Verket uti Års-liqviden; hvilket äfven blifvit iakttaget uti 1821 års här ofvan omförmälde liqvid, der upplupne räntan (^414» 8*) blifvit Statsverket till godo beräknad. Summa balancerade Skulder den 1 Jan. 1822 9,49 *>608.134* Revisorers Berättelse. l\ 15 Balancerade Fordringar och Tillgångar den i Januarii 1822. Fordran uti Utländskt Mynt: Srenskt Banco.