Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då det uti åberopade moment af Banco-Reglementels 214 § intagne stadgande synes Utskottet genom den omgång och tidsutdrägt, detsamma Banco-Utskoltets Memorialt JV.-o 114. 3 skulle medföra, leda dertill, att lånsökande i städerne, för skyndsammare expedition, heldre än från Magistraten förskaffa :sig erforderlige vederhäflighets-betyg från Konungens Befallningshafvande i Länet, hvars kännedom om låntagarens och löftesmännens förmögenhetsvilkor dock aldrig kan vara så bestämd och så tillförlitlig, sorn Borgmästarens i staden, der de äro boende; och således Utskottet, lika med Directionen öfver JLåne-Contoret i Malmö, anser så väl för Discontverket, som för låntagaren fördelagtigt, att vederhäftighets-betyg, utfärdade af Borgmästaren, å embetes vägnar, må af vederbörande Directioner kunna antagas, får Utskottet af sådan anledning hos Rikets Ständer tillstyrka, att ofvanintagne moment, uti § 214 af nu gällande BancoReglemente, må erhålla följande lydelse; ”Alla reversal, ehvad de utgifvas för nya lån eller omsättning af redan erliållne, skola ovilkorligen, så vidt icke låntagare eller cautionisterne äro af Directionen kände, vara försedde med olliciella intyg om deras vederhäftighet af antingen Läns-Styrelseu eller Domhafvanden i orten eiler Magistraten, eller, å embetefes vägnar, af Borgmästaren i den stad, der de äro boende» Stockholm den G November 1840. Reservation af Herr Stuart: ”Det är obestridligt, att Magistratens Ordförande och Ledamöter tillsammans måste hos sig förena an mera noggrann och fullständig kännedom om stadens invånares ekonomiska ställning, än Ordföranden eiler Borgmästaren ensam kan ega. lätt vederhältighets-betyg, ulfärdadt al de förre samfäldt, mäste således innebära större tillförlitlighet och säkerhet, än ett dylikt, endast af den senare meddeladt betyg.
S tatsRådén: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Haus Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm, Poppius , Hof-Cancelleren, Friherre von Schulzenheim, Stats-Secreteraren Skogman. Stats-Secreteraren Skogman föredrog i underdånighet: Rikets Ständers vid detta Protocoll bilagde underdåniga Skrifvelser af den 1^’Ae sistlidne October, angåeude 1:0 grunderne för ett nytt system för Rikets räkne-enhet och Silfvermynt, och 2:0 utmynlningsgrunderne för Kopparskiljemynt och Ducater. Stats-Secreteraren och Stats-Rådet insågo fördelarne af räkne-enhetens bestämmande till 1 Riksdaler Courant, svarande emot en fjerdedel Riksdaler Specie, 32 skillingar Banco, eller 1 Riksdaler Riksgäldssedlar; men funno derjemte, att denna förändring borde sättas i öfverensstämmelse med 1 §. i Myntbestämnings-Lagen af den 1 Mars i83o, och nödig varsamhet iakttagas vid införandet af det nya räknesättet. Stats-Secreteraren och Stats-Rådet tillstyrkte alltså i underdånighet Nådigt bifall till Rikets Ständers beslut om räkne-enbetens bestämmande till 1 Riksdaler Courant med följande tillägg och förbehåll, i afseende på verkställigheten: Bihang lill RSt. Trot. 1834 och 1835. i:sta Sami. Usta Afd. 2 24-de Häftet, i o Kongl. Maj:ts Nåd.
Jag .har klagat for sis fa gcing bland bergen min sorg i min s i n g - jcir jag do for den hand jag har kar, kan ej diidssmartan komma mig nar. Och det, o min fader, jag sviratt $6 rent ar det blod du tegar sum diff sista vdsign~nde ord som det sista mig trostar p6 jord. qor ej tcfrnornas jc4inrande skri. var en hjalfe och domere fri! Jag har vunnit en seger fir dig, och mitt folk ar befriadf ef mig. / Yar du fogit det / f du m u gaf och ditt barn ligger stumt i sin graf. md den frvden dd vara d&amp; nog, ott du minns hur jag leende dog. Jag sdg dig grcifa, scig en t6r. som skymde ogats sol. Ben h n u for mitt mime sMr som dagg pd en viol. J a g s6g d@ le - safirens glans blef dunkel och blef matt vid dina ogons strdlars dons och dina blickars skratt. Som vastersol siff skimmer stror pci molnens morka berg och knappt i nottens skymning dor den a ' jupa ambrafarg, eN sinne morkt of sorg och ve dift leende gor glad ', och den, som en g h g sett dig le, har Ous i hjartats natt. Ylara Johanson. Eva Thorssell f. Inom hufvudstadens fattigv4.rdskretsar, f r u s t H Noi.rmalm, var Eva Thorssell ett ofta hordt och vtil handt namn. P6 den centralbyrii, soin Foreningen for valgorenhetens on.dna.de Cppn ade i slutet af 61: 1SS9, borjade hon n81nligen tjiinstgora reilsn IS90 och har sedan dess oafldtligt iignnt sig Bt arbetet for de fnttigs. Fa1 hafva sb varmt som hon varit besjalade af den id&amp;, s o ~ n ligger till grund for I ?. P. 0: s vorksamhet.
Friherre Oe^-r^röm, mstämde aldeles i Herr dlorcl-n»tnlpes tanka, men yttrade sig icke insistera pä Remissen, om Riddcrffapet och Adeln funne sig kunna frägan för«- tan densaunna afgöra. Uppå förnyad proposition af Herr Grefwe» och Ord, förande», klef denna motion af Högloft. Ridderftapet och Adeln bifallen. i» Uplastes följande: Utdrag af Protoeollet, bältet uti Borgare«Standets Plenum ivid Riksdagen i Stockholm den 6 April igro. S-D. Wid föredragningen af den utaf Högloft. Erpc, ditions-Utftottet projeetcrade Underdåniga ffrifwelse till Kongl. Majit, angående utwägar till de olägenheters afhjelpande, som i wista trackter r>f Skäne genom ftpg-sand förorsakas , fann wäl Borgarc-Ständet, att da Ständet ogillat Högloft.
Maj t afgifne underdåniga b* rättelse upplyst, att Hospitalerne företrädesvis tillhöra Gillets omvårdnad och böra af de under des* disposition ställde tillgångar underhållas, lärer deraf blifva en följd, att Lazareiterne icke kunna från nämnde Verk. erhålla större anslag, än som utgör Hospitalern* s öfverskott; men på det grunderne lör tilldelningen åt så väl Hospitaler sorn Lazaretter måtte blifva bestämle, voro önskeligt det stadgas måtte, att hvarje Hospital först och främst skall åtnjuta hvad det samma af enskildta donationer tillkommer, och de allmänna medlen eller tillgångarne derefter på Hospitalerne fördelas i man af folkmängden inom de Län eller Districter för hvilka Hospitalerne äro inrättade, äfvensom det öfverskott af samma tillgångar, som icke lör Hospitalerne och till den så kallade uppfo^tringshjelpen åt fattiga barn erfordras, fördelas på Lazaretterne efter den redan vid förra Riksdagen och genom Kongl. Maj:ts Nådiga bref af den 8 Julii 1818 bestämde grund, eller i mån af de sjukes antal inom hvatje Län. På detta sätt blifver Kongl. OrdensGillet å ena sidan i tillfälle att uti Hospitalernes organisation bereda den redan påtänkte och vid Danviken Deli 12 Februarii, Utförde förbättring hvarigenom desse inrättningar, från blotta anstalter för vansinniges iörväring, kunna förvandlas till sådane. hvarigenom deras botande och återförande till sinnesfedighet åsyftas Qch sålunda en inskränkning i deras antal och i kostnaden till deras underhäll för framtiden beredes; och å andra sidan förekommes, genom sålunda bestämde grunder, all anledning till tvist emellan Kongl. Ordensdillet och LazarettsDirectionerne om det understöd desse sistnämnde äga att af Gillet påräkna.
Fock är berättigad att beräkna pension efter den nya statssecret.-löuen. Tvärtom är jag öfvertygad, att il. Stts mening, då de höjde statsseeret.-lönen, icke var att höja pensionerna för landshöfdingarna, och jag linner Styrelsen hafva gjort rätt uti att höra Ständerna i frågan. Men dä en otydlighet verkligen linnes, är det Ständernas pligt att vid förklaringen deröfver fatta sådana beslut, att ingen enskild derpå blir narrad. Men Ulsk:s förhållande är från mer än eu sida besynnerligt. I förra betänk, säger Utsk., att det för prejudicatets skull ieke kan tillstyrka en sådan tolkning, sorn Frih. Fock påyrkat. Nu i det sednare utlåtandet har Utsk. tillstyrkt förhöjning till 3,000 r:dr för alla landshöfdingar i deras pensioner. Likväl har Utsk. vidblifvit sitt beslut, hvad Frih. Fock beträffar. Detta förhållande är alldeles oförklarligt. Jag tror, att det är rättvist, att de landshöfdtr, som taga afsked, sedan nuvar. statssecret. -lönen tillkommit, erhålla 3,000 rtdrs pension. Jag anhåller således om propos. derå, att II. St:s beslut i afseende å pensioner för de Jandshöfdrr, hvilka hädanefter taga afsked, jemväl tnå tillämpas på dem, sora sedan 183o algått. Gr. Gyldenstolpe: Jag skall förklara den besynnerlighet, som Hr v. Troil funnit uti det ifrågavar. afseendet. Det har nemi. handt, att afdelningen tillstyrkt, det Frih. Focks pension måtte beräknas till 4,000 r:dr, svarande emot uuvar. statssecret.-lönen. Deröfver voterades i Utsk:s plenum. Afdelningens tillstyrkande blef då ja-propos. emot UJtskts förra tillstyrkande. Contra-propos. vann, och endast 2,700 r:dr blefvo alisa tillstyrkta. Gr. Cronhjelm:
Beträffande åter Herr Lefréns motion, fingcéHerr Grefven och LandtMarkalken hemställa,|om icke densamma äfven kunde till Lag-Utskottet remiNteras. Ropades Ja och Neji Herr Grefven och LandtMarJkalkeii frågade* om icke, sedan Kongl; Maj:ts skrifvelse^ hvilken innefattade enahanda fråga, som Herr , Lefréns motion, blifvit af Ridderskapet och Adeln remitterad, och Ståndet ågde öppet, att Vid målets återkomst från Utskotten vidtaga deri jrtterligare åtgärd, som kunde anses erforderlig; teffliss af Herr Lefréns motion således vore ö£- Den 23 Maji e, m. verflödig, saint om icke Herr Lefrén på denna grund behagade derifrån afstå. Herr Lejrénl Då jag sista gången yrkade remiss af min motion, skedde sådant endast för att undanrödja ail tvifvel, huruvida Kongl. Maj;ts Nådiga Skrifvelse skulle komma att remitteras; men då nu, på sått Herr Grefven och LandtMarskalken anmärkt, skrifvelsen i alla fall blifver remitterad till Utskott, återkallar jag så mycket hellre motionen, sorn den blott gjordes för att bringa saken å bane* Friherre Cec srjtröin: Gerna skulle jag med Herr Lefrén instämma i återkallandet af den utaf honom och mig väckte motionen, om icke just genom den en lucka blifvit fylld, som i afseende på sjelfva hufvudsaken uti Kongl. Maj;ts Nådiga Skrifvelse blifvit leornad öppen. I anledning af den remiss som sker af denna sednare, få Riksens Ständer vål ett Reglemente och en Lag uppgjorde förden händelse , att åhörare komma att bevista RiksStåndens öfverlåggningar; men frågan om sjelfva denna offentlighets införande år icke bestämdt väckt.
vid a a söckendags förmiddagm kl. samt qnsdagar 5-6 e. m. För i Stockholm. bosatta obemedlade personer, som insätta medel för att bereda lifränta, betalar Fosterländska Föreningen förvaltningsafgift samt för insatser, ej öfverstigande under ett år 50 Kr., Tju.9~ procent såsom premium; hvarigenom för hvarje sklunda insatta 5 Kr. i boken införes dessutom En Krona. ii-z R fång U d Huf ud k o n t or: Malmtorgsgatan 5. Allmänna Liff örsäkringsaktiebolaget, Stockholm, Kungsträdgårdsgatan 2 C, 1 tr. Tryggande fonderadt på matematisk grund. Försäkringstagarne varda meddelegare i bolaget och hela dess vinst. 561 i ’ Sigurd Loven. D&amp; mycket dzc hade att verka? Iivi blef här din 7ifsgerning stympa (? och kort, Il&amp; trösta ock lisa och stärka M&amp;ng ’ lidainde äinnu du kunde ha gjort, Ona grnfven ej öppnat så plötsligt sin port? Pi, liiijden af nznndomem f d h c t du stod, Vid sidan. af älskande maka, Och hemmet var solljust, der hemtades mod Och kraft efter mödor och vaka. Der mötte dig barnerc, en jublande tropp, S n w t blicken ock sinnet (74 klnrnach ~ p p. Rtt siinclagsbarn vur du, ty Iifvet dig gaf L h g t mer, äga dct mängden fiirunnar; i3jelf visste dess bitterhet .föga da a f, Förr ’ n dödm sin närhet förkunnas .. llå uppstod en kamp i d i n mun7ip själ, M m sedan dtt, lzkgnt bjöd de k i i m fa3wu1. Ej före sin död, s&amp; den vise f i t sagt, Rör ntigon f t t l l t lyckliy ninn priser, Ej.
Gr:n har nemi. yttrat den märkvärdiga satsen, ali del vore Konungens och Sländernes rätt att utöfva målsmanskap för hvarje individ i samhället, och alt* på grund häraf, kunna utsträcka lagstiftningen ända derhän att bestämma huru och på hvad sätt hvarje jordägare skulle vara pligtig alt utgöra de räntor, som, enligt äldre beskaltningslagar, äro åsatte hans hemman, utan alt jordägaren kan anses derigenom vara i någon måtto förnärmad. Jag har likväl under denna discussion erinrat och har icke af någon blifvit derutinnan, vederlagd, att Staten i förevar:de fall, likasom i många andra, icke kan annorlunda betraktas än såsom individ, i hvilken egenskap den är kontrahent på den ena sidan, med den enskilde jordägaren på den andra, så att icke ensidigt kan förordnas att denne sednare skall utgöra sine hemmansräntor på annat sätt, än som var gällande då han af jorden blef innehafvare. Detta instämmer också med den grundsats, som i all civil lagstiftning städse iakltages, att nemi. en ny lag icke kan eller får rubba de förhållanden, som under den gamla lagen tillkommit. Alt denna grundsats jemväl af rikets nu församlade Ständer blifvit både er - 136 Den 8 September f. m. känd oell tillämpad, fastän man liar synes vilja förbise densamma, derpå finnes det mest talande bevis nli behandlingssättet af den motion, som under inuevaride riksdag blifvit väckl derom, att den vid sist 1. riksdag sliflade lag, ang. förändring af äldre stadganden om giftorätt oell morgongåfva, icke borde äga retroaktiv verkan; ty uti sitt utlåt, öfver deuna motion yttrade Lagötsk. den åsiglen, att då ett äktenskap blifvit ingånget under skydd af 1734 års lag, så kunde en senare lag ej förändra makarnes rättigheter i deras bo, sådane de i den förra utstakades; och med gillande af denna åsigt hafva R. St. hos K.
Frågas, hur jag snäll fa ett par gamla gullski nsskor att se ut som nya igen; de äro nu aildeles röda. En gammal mamsell. Vill någon af Iduns läsarinnor godhetsfullt gifva ett ^odt råd om bästa sätiet att fö&lt;vnra ost, så att den ej möglar. W. N:r 410. Vore mycket tacksam, om någon ville tnfvfl, ett recept lör tillverkande af s k. märgpomada. W. Nr 4! Hvilken blandning är bäst att använda för färgning e.ler rengöring af en brjt vojlock. Eyttarinna. Finnes något medel mot vårtor, som uppkommit i ansiktet. S. Vore mycket tacksam, om nSgon af Iduns ärade läsarinnor ville godhetsfullt upplysa mig om, huru man pä bä-ta sätt skall fä s. k. äppleknyten eller äppelmunkar särat äppelkransar. Likaså vore jag tacksam för en beskrifning pä » Hamburger-skorpor ». Olga. Någon af Iduns läsarinnor eller läsare torde godhetsfullt uppgifva någon bok, lämplig till ledning för den, som. i brist på lärare, viil på egen hand studera fysiognomi. Mycket tacksam för upplysningar förblifver Annan. Svar. De tre unga finska, i högsta, grad närsynta systrarna, som ej vilja begagna pince-nez eller glasögon, tillrådas pä det kraftigaste att titta i kikare. Vänligen Farbror Erik. Dylik spån erhålles från Hemsjö spånfabtik, adress Hnn&gt;-jö. Jästa strufvor tillagas som följer: 5 ägg vispas väl, sedan påhälles 65 cl. (Vt kanna) ljum mjölk, litet saffran, korinter, elt par skedblad god jäst samt så mycket mjöl, att det ringlar sig efter vispen; ställes så, helst i en stenkruka med en duk öfver, för att jäsa. Då det synes jäst, hälles en slef smet uti cn sä kallad struftratt, som föres fram (1469] års 1 8 9 © Frö-priskurant utdelas gratis, sändes franko.
Le serskildta ställen skulle nyttjas. Friherre klLnnerKeim. I sädant fall torde detta blifwa observeradt wid hwarje särskild §. Zerr Grefwen och Landtmarskalken. DL alla anmärkningar förmodeligen komma att lill Utskottet hänwifas, torde Ridderskapet och Adeln finna att afwen denna bör blifwa iakttagen. Swarades Ia.H Z. S. 25, 57, den tillagde §. samt H. §. 6i, 62, 6z lämnades utan anmärkning. 66 §. Grefwe vs I» L-rräis. I denna §. torde wara observeradt, hwad Herr Grefwe körner i anledning af z8 L' anmärkte. Gref. ri68 Den 22 November.' Grefwe körner erindrade att hans anmärkning rördt voteringen inom Banco, Ut,kottet, men denne §, anginge endast Banco-Fullmägtiges omröstningssätt. Grefwe Oe la 6aräie medgaf att Grefwe körner hade ratt, och att derom ingen ting wore stadgadt. Grefwe körner önskade att Jämknings-Utskotret behagade härpä göra afseende. Wid 66 gjordes ingen anmärkning. Wid 69 §. yttrade Friherre (berström, jsavobi att i stället för orden: wara Riksdagsmän eller till Ledamöter i Utskott wäljas, mätte sättas, wara Riksdagsmän och till Ledamöter i Utskott w aljas. Friherre Klannortteim. Näppeligen lärer någon af Conftitukions-Utskottets Ledamöter finnassom ej wid jämförelse emellan 69 Z. sadan som De den samma föreslagit, och den af Iämknings-Uk,kottet författade under erkännande af deras afgjord» inferioritet. finner att Z:en ansenligen wunnit uti sak. Den förtjenar dä wistcrligen afwen alt fattas i mening.
St:r altså medgifvit , att, om och hvarest rättigheten, alt utan afgift till Städerne införa och till Salu Rålia kött, dricka samt bröd är eller blir handtmannen medgifven; den Staden bör från denna afgift befrias; hvadan R, St:r funnit sig icke kunna uppföra denna inkomst Titel till högre belopp än y5poR:dr. Anslagen till StatsVerhets Utgifterj, specifikt upptagne, fcir hvar och en af RiksStatens HufvudTitlar, uti de härvid fogade Bilagor, P(:s t, 2, 3, 4> 5, 6, 7, 8, 9, 10 och 11 hafya blifvit så lunda bestämda Forsta ThifvuiLTiteln innefattande Hofoch Slotts-Staterne, (Bilag. N:o 1.) hva rlill vid 1823 år$ Riksdag anslogos R:dr 738,549: 45. 4- samt således minskad på det hela med 19,286: — - utgör S:a R:dr 719,263: 45. 3. 60 Stats-Utskottets Härvid förekommer, att den vid i8a3 års Statsreglering intill denne Riksdag beviljade förhöjning, med iooo R:dr, i underhållssumrnan, 2000 R:dr, för ZZrtga Lustslott och Park jemväl nu blifvit upptagen, att blott intill nästa Riksdag fortfara. Andra HufvudTileln j innehållande Civileoch LandtStaterne, (Bilag. N:o 2.) för hvilken anslogos vid 1823 års Riksdag R:dr i,8i3,8o8: 46- <)• nu tillökad med. 5. eller tillökad på det hela med 242,608: 3o. 10. utgör S:a R:dr 2,056,417: 29: 7. I förening härmed hafva R.
» Herr Gyllenhammar, Carl Axel Napoleon, om beviljande af ett låneunderstöd å fem och en half millioner R:dr för anläggning af en jernväg från Frövi till Falun. » Herr Danckwardt, Carl Gustaf, om jernvägsfondens förstärkning medelst inhemsk kredit. o Densamme, om anslag för åstadkommande af tillverkning utaf jernvägsskenor inom riket. i) Densamme, örn beviljande af ett anslag å 150,000 R:dr för anläggning af en väg emellan sjön Bolmen och Wieslanda jernvägsstation. ) Friherre von Platen, Ludvig, ang. beredande af så kallad semester för civile embetsoch tjenstemän, m. m. o Herr von Mentzer, Carl Fredrik, om upphäfvande af Kongl. Majrts nådiga Kungörelse den 22 Maj 1863, angående upphörande från och med år 1864 af tullstämpling å varor, som från utrikes ort inkomma. o Friherre Cederström, Rudolf, ang. gemensam behandling af frågorna om beskattning af bränvinstiliverkning och tullen å sådan vara. » Herr Ulfsax, Adolf Fredrik, öm de så kallade döda språkens uteslutande från läroämnena vid elementar-läroverken, m. m. » Densamme, om nedsättande af en komité för utarbetande af förslag om jury i brottmål. » Grefve Posse, Knut, om beviljande af ett anslag å 12,000 R:dr för tillbyggnad af Skeppsgossekasernen i Carlskrona. » Herr Ulfsax, Adolf Fredrik, om utvidgad religionsfrihet. i) Densamme, om beviljande af ett årligt anslag å 30,000 R:dr för vård och underhåll å Stockholms sjukhus af fattiga sjuka från landsorten.
Men om hon för Oxygen visat en sådan vrede, hade han otvifvelaktigt däruti funnit ett nytt prof på hvad han kallade hennes gammalmodiga åsigter. Själf tvekade han icke att söka kufva en kvinna, fullkomligt i forntidsåsigt, men det skedde på »vetenskaplig väg», och detta syntes honom tillräckligt nutidsmässigt. Skulle han lyckas? Därpå tviflade han icke, blott han kunde finna tillfälle att börja försöket. »Till Stockholm!» ropade Aromasia och räckte Oxygen handen till afsked. »Förskräcklig olycka i Göteborg!» skrek en nyhetsutbjudare. »En konsertsal sprungen i luften! Den stora konstnärinnan Doftman-Ozodes ömkligt omkommen; femtio personer innebrända!» »Ohygglig eldsvåda i Göteborg!» ropade en annan nyhetssäljare. »Större delen af staden uppbränd; flera tusen personer dödade.» »För alla tider slut med luktkonserterne!» hördes det från ett tredje håll. »Det där visste vi för flere timmar sedan,» anmärkte en af gästerna i hotellet »Danmarks Wilde», en af dem som från trädgården på det stora tornet njöt af den vidsträckta utsigten. »Redan i natt,» tillade en annan. »Till och med i går afton,» förklarade en tredje. »Något innan olyckan skedde,» sade en fjärde. »Det är grufligt hvad våra förmiddagstidningar komma sent med sina nyheter.» »Så ha de nu gjort i flera hundra år. I norra Skandinavien förkunnas nyheterna nu mer innan de inträffat. Hvarför skola vi sydskandinaver komma så långt efter? Och likväl ha vi de af tidningarne oberoende nyhetssäljarne som borde kunna följa med sin tid.» »Den där Doftman-Ozodes var en stor konstnärinna. Man måste beklaga hennes sorgliga slut. Jag minnes mycket väl hennes ododionföreställningar här i Köbenhavn och i Köge. Hon var då ännu ett barn, men öfverträffade redan då alla andra luktkonstnärer.» »Jag har också känt dessa föreställningar.» »Äfven jag!» Alla närvarande kände till dem och beklagade, att Doftman-Ozodes ej på senare år uppträdt i sydskandinavien. Alla skulle så ofantligt gärna vilja ännu en gång lukta på de sköna doftackorderne.
Herr Biskopen Tegnér, reserverade sig emot 2o:de, 22:dra och 58:de §§ af den Föreslagne Prestvais-Förordningen; Herr Prosten Nordin emot den 2o:de; Herr DomProsten Lidman ernot den 58:de och 5cj:de, samt Herr Prosten Dedekind emot den 58:de §. Af Herr Berg von Unde: Sedan numera genom det beslut Högloft. Utskottens pluralitet vid sista sammanträdet fattat, det hinder blifvit undanröjdt, som Utskotts-Beredningen ansett ligga, i vägen för granskningen och bedömandet af det genom Kongl. Majrts Nådiga Proposition framställda senare alternativ till Förordning om Prest-liigenheters tillsättande, och det således, oaktadt min anmälda reservation mot detta beslut, åligger mig att i en sådan granskning ingå, lår jag, i anledning deraf, nu afgifva detta yttrande. Sällsynta lära exemplen vara, att vid Prestval i Kegalt Gäll olagligheter till inverkan på valets utgång blifvit föröfvade; men desto oftare torde så beskaffade lagbrott hafva egt rum vid val af Prest i Consistoriela Gäll. Orsaken härtill synes mig otvifvel - Bil. t. Lag-s. Allm. Besv. o. Oec. Ut sk. Bet. 45 aktigt ligga deri, att valet i detta senare fall bestämmer allt, men i det förra intet, i thy, att Kongl. Maj:t, vid utnämningen, icke är förbunden att fästa afseende å valet eller ens å Förslaget; hvaremot den, som i Consistorielt Gäll erhållit flesta rösterna, ovilkorligen är berättigad till Fullmagt å lägenheten. Till förekommande af de med skäl öfverklagade röstvärfnings olagligheterne, anser jag följaktligen icke ovilkorligen nödigt att helt och hållet upphäfva alla Prestval.