Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Memorial rörande Prosten Bexells motion, genom sin uppställning, föranledt en lång och vidlyftig discussion, om huruvida Herr Bexells motion vore af constitutionel eller reglementarisk beskaffenhet, utan att detta Memorial kunnat hafva för afsigt, att i dessa delar påkalla Rikets Ständers mening, då Utskottet förklarat sig icke kunna upptaga frågan på den enkla grund, att den cj var i laglig form tillkommen; så har jag ansett ConstitutionsUtskottet hafva origtigt förfarit, att uti berörde Memorial hafva infört sin pluralitet» 220 Dfen 12 Februarii e. m, Åsigt i afseende A motionens föremål, enär detta i sakens närvarande skick aldrig i min tanka ens bordt blifva föremål för öfverläggning, då sådant var utan allt ändamål, samt icke ledande till något resultat i anseende till sjelfva motionens innehåll. Det var i följd häraf, och till vinnande af en, i min tanka, nödvändig påminnelse till Utskottet, att icke framställa till olika åsigter ledande principfrågor, der de icke utgjorde det framställda ämnet för Rikets Ständers öfverläggningar, som jag anhöll om återremiss utaf nyssnämnde Memorial, för att afleda sådana äfven en annan gång möjligen inträffande missförstånd, i anseende till dylika frågors behandlingssätt. Jag trodde således, alt en återremiss, till följd af mina anmärkningar emot Memorialets form, skulle kunnat beviljas, alldeles oberoende af alla anmärkningar emot Utskottets, efter mitt begrepp, i olid framstälde åsigt i anseende till innehållet afen motion, den Utskottet förklarat icke kunna upptagas, såsom inkommen uti olaglig form, till hvilket yttrande jag ansett Utskottet vid detta tillfälle hafva bordt inskränka hela sitt ullåtande. Det är på denna grund jag reserverar mig, icke emot vägran af proposition, på de grunder, som af Herr Grefven och Landt - Den 12 Februarii e. m. 221 Marskalken blifvit framställde; men deremot, att min mening icke kunnat vinna Herr Grefvens och LandtMarskaikens afseende till framställande af proposition till återremiss, endast på det skäl jag haft äran anföra.
Herr Bruncrona, Nils; Sedan 1720 då ditintills 60 Kronohemman voro till Lotsverkets disposition, hafva 41 blifvit till Skatte försålde, de fleste likväl utan förbehåll att Lotsningen utgöra, och hvilket medgifvande varit och är för Lotsinrättningens ändamål och bestånd af dc meni Den 21 Maji «, »/, ligaste följder; hvarifrån det obestånd sig härleder, hvaruti denna för Sjöförsvaret och handeln vigtiga anstallt på de fleste ställen i Riket sig ofta befunnit och sorn genom ökade LotsTaxor icke kunna fullkomligen ersättas Skulle nu de 19 återstående Lotshemman få genom medgifne Skatteköp, skiljas från Lotsverkets fria disposition, skall deraf följa, att förr eller senare inom xo år skola vid de fleste Lotsplatser i Riket, vid de nu varande Lotsarnes afgång, inga vacancer kunna completteras; emedan ingen duglig karl, emot en årlig lön af 5 till ro R:dr och en Lotspenningeförtjenst, af x, 2, högst 8 R Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på de följder för Sjöfartens säkerhet på våra farliga och vidsträckta kuster, som deraf är att befara, äfvensom uppå nödvändigheten för Staten, att vid ett sådant förhållande, för Lotsarne i allmänhet an« slå contant* löner, hvilka å 50 R;dr per Lots, och omftring 900 Lotsar skulle uppgå till ett årligt belopp af omkring 5000 R:dr och derutöfver, och hvilken summa mångdubbelt öfverstiger de intrader, Kronan genom Skatteköpen .tillskyndas. I afseende på Lotshemmans försäljan - Den 21 Maji e. m. 365 de till Skate, anhåller jag uppå dessa grunder om återremiss af Höglofl, Utskottets Betänkande. Herr Bergfeldt, Erici Att jag i sista plenum begärde på bordel BancoUtskottets förslag om präglande af en JubelRiksdaler, lika med den som slogs 172 r
Eho förfallolöst uteblifver med den uppgift, som efter hvad stadgadt är, till Beredn:s-comite' hör afgifvas, höte 2 rtdr till fattigcassan i den socken , der han mantalsskrifven är ; skolande Berednts-comite'en , utan hinder af uteblifvande eller försummad uppgift, efter ägande kännedom, den skaltskyldiges bevillning föreslå. § 160. fr. § 86 Bev:s-förordn. Ägare af fartyg i stad eller på landet, hvilken icke kan i bevis leda, att han för hvarje år hos vederbör, comité' uppgifvit sig till bevillnts erläggande för ägande fartyg eller andel deruti, med uppgift å lästetal, bote för slik försummelse tredubbla beloppet af den derigenom försnillade bevillningen, och tillfälle böterna angifvaren, hvarförutan bevillnts-afgiflen skall i behörig ordning erläggas. § 161. fr. § 92 Bevts-förordn. Uteblifver ledamot af Berednts-comite', utan laga förfall, från den valförrättning till bildande af Taxerts-cbmite, , sorn § 106, Art. X omförmäler, vare förfallen till ett vite af 6 rtdr 32 sk., till tväskiftés emellan fattigcassan i den socken, hvars Berednts-comite' den uleblifvande tillhörer, och protoctsföranden uti Taxerts-comite'en. § 162. fr. § 10g Bevts-förordn. Underlåter kronofogde eller häradsskrifvare, utan laga förfall, att inställa sig vid Taxeris-comiteen på den för sammanträdet utsatta tid, eller att, i rätter tid, laga för - Den i Februari. i65 fall anmäla, vare förfallen till bot af 20 r:dr till fattigcassan i dea socken, der comite'en sammanträdt.
Vilata litle, i anledning af vacht motion om en förändring af fö r oskr ifterne, rörande Stats-bidrag lill allmänt nyttiga arbetsförelag. (B. A.) Sedan Rikets nu församlade Ständer, enligt deras underdåniga skrifvelse af den 19 Juli innevarande år, bland de fastställde grunderna och foreskrifteme i afseende på Stats-bidrags åtnjutande för . allmänt nyttiga arbetsföretag, stadgat uti 12:te punkten: att “de arbetsföretag, för hvilkas utförande allmänna medel under "denna Riksdag äro eller varda beviljade, böra sednast under loppet af år 1856 ■•påbörjas;:» samt att hvad »Rikets Ständer nu anvisat för de vid sagde års utgång •»icke påbörjade arbeten kommer att reserveras till Rikets Ständers disposition:»; sä har uti en inom Borgare-Ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion, Herr C. G. Rydin anfört, hurusom, då Rikets Ständer anvisat 500,000 R:dr till väganläggningsoch vägförbättrings-arbeten samt 100,000
Skrifvelse, N:o 68. It Penningar. Indelta Räntor enligt markegång på förslag. 0 i n d el t Sp anm ål. Summa. Riksmynt. Mått Värde förslagsvis å 2 It:dr kubikfoten. II: dr. öre. R:dr. öre. Kubikfot. k:r. R:dr. öre. St. Skrifvelse, N:o 68. Tp:t 362,440: — Tillkommer: Förhöjning, motsvarande den vid beräkning af Statsverkets inkomster antagna blifvande tillökningen uti inflytande båk och lotsmedel 250,000: — Dito i vederlaget för Förvaltningens af Sjöärendena andel uti uppbörden vid Landsorts fyrbåk 3,560: — 253,560: Sg:r 616,000: — 1 Indelta räntor såsom i 1864 års Riks-stat 460: — Summa Expeditions-Utskottets Fördag till underd. Skrifvelse, N:o 68. 19 Penningar. Indelta Räntor enligt markegång på förslag. Oin delt 8 p a n m å 1. Summa. Riksmynt. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Betänka n den, N:o 2Ö4- a83 Officerare, hvilka antingen derunder innehaft eller sedermera til 1 träd t Löner A Stat, men genom afskedstagande desamma lräntradt; hvadan, och då detta förhållande äfven synes vitsordadt deraf, alt af merberörde Anslag för år 1828 ett belopp af 966 It:dr 32 sk. finnes odisponeradt; Utskottet icke funnit skäl* att förändra dess förra, af 3:ne RiksStånd utan anmärkning lemnade, yttrande i ämnet. 12:0 Nittonde Piihclehj om Löne-ersättning för öfverstcLieutenanten de Mottoni.
M 9, angående det tillägg till 12 § Regeringsformen, att Konungen icke utan Riksdagens samtycke må blifva regerande furste af utländsk stat. Det framställda grundlagsändrings-förslaget antogs att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande M 59, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om anvisande af medel till utvidgning af den för jernvägen genom Stockholm beslutade bangård vid Clara sjö och tillökning i de för trafiken derstädes afsedda byggnader, beslöt Preste-Ståndet att, med afslag af Utskottets tillstyrkande, lemna sitt bifall till Riksgälds-afdelningens i Herr Friherre Klinckowströms m. fl. reservation åberopade och å sidorna 8 och 9 upptagna förslag. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Konstitutions-Utskottets Memorial: M 8, angående verkställd granskning af Statsråds-protokolien; lades lill handlingarne; och M 9. angående det tillägg till 12 § Regeringsformen, att Konungen icke utan Riksdagens samtycke må blifva regerande furste af utländsk stat. Utskottets i Memorialet framlagda förslag till förändrad lydelse af nämnda § antogs att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. S. I). Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande M 59, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om anvisande af medel till utvidgning Prot.-Utdrag den 7 April i8G6. 223 al den för jernvägen genom Stockholm beslutade bangård vid Clara sjö och tillökning i de för trafiken derstädes afsedda byggnader. Från Heder v. B onde-Ståndet. S. D. Konstitutions-Utskottets, sedan den 21 sistlidne Mars på bordet hvilande, Memorial JM 8, angående verkställd granskning af Statsråds-protokollen, blef, efter nu skedd föredragning, lagdt till handlingarne.
Nej; och som Ja vunnit, bär införselstullen å Pomeransknoppar och skal blifvit förhöjd till 2 sk. skålpundet. 6g:de Voteringen (105:o) Den, som gillar Utskottets förslag, att Paddy-ris bör i taxan intagas, med 3 R:dr 16 sk. värde och 32 sk. utförselstull per tunna, röstar Ja; DeD, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, kommer någon specification af denna artikel icke att ega rum. Voteringen har utfallit med 52 Ja och 67 Nej; i följd hvaraf och då Nej vunnit, Paddy-ris ej skall i taxan specificeras. yo:de Voteringen (106:o) Den, som bifaller Utskottets förslag, att införselstullen & Russin bör höjas till 2 sk. skålpundet, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Bih. till R. St. Vinner Nej, kommer den nu gällande införselsafgiften, 1 sk. 6 r:st. skålpundet att bibciiåilas. Vid sedlarnes öppnande hafva befunnits 55 Ja och 63 Nej, hvarjemte en sedel blifvit casserad. Då Nej vunnit, har införselslulleu å Bussin, 1 sk. 6 r:st. per skålpund, blifvit bibehållen. justa Voteringen (107:o) Den, som gillar Utskottets förslag, att, på 2 R:dr värde skålpundet, införselstullen å den under Skomakare-arbeten upptagna rubriken andra slag, hör utgöra 24 sk., röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, kommer införselstulieu att antagas till 33 i procent af sagde värde, nemligen 32 sk. skålpundet. Voteringen har utfallit med 38 Ja och 81 Nej; och som Nej vunnit, är införselstullen i detta fall bestämd, i enlighet med contrapropositionens innehåll. jT.dra Voteringen (108:o) Den, som, lika med Utskottet, anser nuvarande införselstull å Smör, 2 R:dr 24 sk.
Inkomsterna för berörde år, hvartill äfven böra 700 R:dr i understöd af Församlingens fattigvård, uppgingo till 4,351 R:dr 7 sk. 1 r:st; utgifterna åter till 4,557 R:dr 25 sk. 8 r:st., af hvilka 1,195 R:dr 16 sk. blifvit använde till Lärarepersonalens aflöning, samt 3,362 R:dr 9 sk. 8 r:st till Skolmaterialier, barnens beklädnad, middagsspisning, premier, stipendier och 1 i frän tor. k) Catechet-Skolan i Jacobs och Johannis Församlingar, med 1 Lärare och i medeltal 80 Lärjungar. 1) Mariae Magdalena; Församlings Handtverk-Skola, för Gesäller och Lärlingar. Hvarje Söndag, ifrån kl. 1 lill kl. 4 eftermiddagen, lemnäs undervisning i renläsning, räknekonst och skrifning, samt jemväl, så mjcket tiden medgifver, i rätlslafning och geografi. Lärarens lön är 66 R:dr 32 sk.; och Lärjungarnes antal bar vanligen varit 30. m) Fria Lärooch Arbets-Inrättningen, eller Philipsenska Skolan. Fattige Gossar och Flickor af Mariae Magdalenas Församling undervisas bär uti innanoch utanläsning, christendom, räkna, skrifva, historia och geografi, samt en del äfven i de vanligaste bandarbeten. Undervisningen besörjes af 1 Lärare, med 700 R:drs lön, och 1 Lärarinna, aflönad med 333 R:dr 16 sk. Skolan, som år 1842 bevistades af 65 Gossar och 85 Flickor, är ställd under en Direction, bestående af Sju Ledamöter.
Häremot får Utskottet af samma skäl, hvarpå Utskottet grundat sitt yttrande i anledning af Lars Magnus Knutssons motion, vördsamligen hemställa, att Lars Rasmussons motion, angående befrielse för posthemman från allt deltagande i fjerdingsmans-bestyret, mätta af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. Stockholm den 17 Februari 1854. Reservation af Herr Silfverstolpe, Fredrik Otto. rEinot Utskottets beslut att tillstyrka åläggande för boställs-innehafvare att deltaga i kostnaderna för fjerdingsmanna-bestyret får jag reservera mig, med anmälan att min mening är den, att Riksdagsmannen Lars Magnus Knutssons motion bordt till alla delar afstyrkås; och åberopar jag, såsom skäl för denna min mening, hufvudsakligen hvad af Herr af Klint under sista Riksdagen blifvit anfördt uti dess vid Utskottets Utlåtande N:o 39 bifogade reservation, hvilken då egentligen föranledde återremissen hos 3:ne Riks-Ständ. Deremot, och då fjerdingsmanna-bestyret egentligen är en personel befattning, anser jag att Utskottet bordt fästa mera afseende å Riksdagsmannen Lars Rasmussons motion, angående befrielse för postförare från deltagande uti fjcrdingsmanna-befattningen. Uti förestående reservation hafva instämt Herr Bergenstrahle, C. G., Grefve Wachtmeister, Hans, Friherre De Geer till Löfsta, Carl Emanuel, Herr Doktor Nordlander och Herr Kongl. Ilof-Predikanten Wensjoe. 0 Allm. Besv.- och Ekon.-Ulsk. Bclänk. Herr Arnell, Gustuf Fredrilhar förenat sig med Herr Silfverstolpe uti första punkten af ofvanintagnc reservation. Ank. till Exp.-Ulsk. d. 23 Febr. 18äi, kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckte motioner om meddelande af sta pelstadsrätt för köpingen Döderhultsvik. I detta ämne hafva till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet blifvit remitterade tre motioner, nemligen: l:o en, väckt hos Höglofl.
M. inkommit med samtlige E. K. M:s Befallningshafvandes underd. förslag till reglering af Lazareltens framtida underhåll och styrelse, hvilka hufvudsakligen instämt deri, att Lazaretten omöjligen kunde ega bestånd utan understöd, samt att för dem och Curhusen vore förmonligast, om deras styrelse blefve gemensam, utom på de ställen, hvarest deras afskiljda läge sådant hindrade; att Serufimer-Ordens-Gillet härvid upplyst, att Lazaretten från början aldrig haft någon rättighet till understöd af Hospitalsfonden, utan urspungligen bort anläggas och underhållas på Länens egen bekostnad, hvadan det bidrag, som från nämnde fond i senare tider årligen till Lazaretten lemnats, härledt sig ifrån stadgandet i Kongl. Instiuctionen för Serafimer-Ordens-Gillet af den 28 April 1791; och att Hospitalsfonden för närvarande icke egde några öfverskott att till Lazareltens underslöd aflåta, sedan fondens medel medtag i ts och ännu erfordrades för inrättandet af Central-Hospitaler, hvadan ock E. K. M , under den 29 Oct., 1828 tills vidare och så länge behofvet fordrade, befriat Hospitalsfonden från alla bidrag till Läns-Lazaretten, undantagande dem, som grundade sig på serskilda Nådiga förordnanden. ExpeditionsUtskottets Förslag till und. Skrifvelse F.-o Sf. På grund hvaraf Serafimer-Ordens-Giliet, enär Lazarettet således borde af Länens invånare sjelfve underhållas, i underd. hemställt: att Curhusafgiften mätte fortfara till enahanda belopp, som vid sista Riksdag bestämdes5 att berörde afgift för hvarje Län serskildt måtte af dess Comrferade årligen fastställas sålunda, att både Lazaretten och Curhusen deraf finga full tillgång för deras utgifters bestridande; samt att, enär Lazarettet! och Curhusen i de flesta
Domhafvanden erhållit underrättelse derom, att fången ankommit till länshäktet i Wenersborg, ehvad ransakningen vid första förhöret kunnat afslutas eller icke, men Domhafvanden, på sätt utredt vore, med ransakningens företagande dröjt trettioen dagar utöfver den sålunda bestämda tid; ty och enär afseende å hans anmärkning, att ett förhör med fången särskildt, i öfriga tilltalades frånvaro, endast skulle haft den följd att Kronan fått vidkännas en tillökning i kostnaden för fångens transporterande till och ifrån tingsstället destomindre kunde fästas, som ransakningen i målet funnes vara hållen i nämnde stad, der fången suttit häktad, pröfvade Kongl. Hofrätten, jemlikt 1 Kap. 12 § Rättegångsbalken och Kongl. Brefvet den 11 llec. 176(5 rättvist döma Domhafvanden att lör omförmälte felaktighet under domareembetets utöfning höta tio riksdaler till treskiftes samt att godtgöra Kronan kostnaden för fångens underhåll i häktet under berörde trettioen dagar med tre riksdaler elfva skillingar allt banco. Öfver detta utslag hafva underdåniga besvär icke blifvit anförda.
Banko, öch har E. K. M:f, enär behofvet af ifrågavarande nybyggnader blifvit af vederbörande vitsordadt samt Stiftens byggnads-kassor saknade medel att bestrida de för ändamålet erforderliga kostnader, nu i Nåder äskat, det Rikets Ständer måtte å Riksgälds-kontoret anvisa, att i mån af behof utgå: för uppförande af ett nytt lärohus i Wexiö 40,000: » » » » i Wishy ... 50,000: samt för utvidgning och reparation af Carolinska skolhuset i örebro 20,000: —; — eller tillsammans Banko R:dr 110,000: Hvad sålunda och i öfrigt förekommit hafva Rikets Ständer tagit i noggrannt öfvervägande; qch enär, i afseende på läroverks-byggnaden i Wexiö, erfarenheten ådagalagt, att den lokal, som för undervisningen nu begagnas, saknar tillräckligt utrymme för det stora antal lärjungar, som vanligen besöker nämnda läroverk, samt vid anställd undersökning utrönt blifvit, att besagda af träd i början af detta århundrade uppförda byggnad är af röta svårt angripen och för öfrigt i mycket ofullständigt och förfallet skick, samt till följd af dess bristfällighet icke medgifver den nya inredning, som skulle erfordras för alt förändra detsamma lill ett emot tidens kraf svarande och för ändamålet lämpligt lärohus, anse Rikets Ständer det vara af högsta vigt för undervisningens oafbrutna gång vid detta gamla lärosäte, att en ny och ändamålsenlig lokal skyndsamt varder anskaffad. Då emedlertid hvarken Stiftets byggnads-kassa, hvars inkomster äro tillfälliga, förmår härtill lemna erforderliga medel, eller annan tillgång för utförande af ett sådant byggnadsföretag är att påräkna, helst försäljning af det gamla skolhuset svårligen torde kunna ega rum och någon inkomst byggnads-kassan dymedelst beredas, enär öfra våningen af denna byggnad blifvit på enskild mans bekostnad uppförd, med föreskrift, att densamma skulle inredas och allt framgent upplåtas till boställsrum för sex af skolans lärare, hafva, med bifall till E. K.
”Utskollen inse visserligen fördelarne der"af, att en Husbondes alla arbetare eller ”tjenstehjon försåges hemma hos honom med "husrum, m. m., samt, såmedelst närmare fästade vid hans husliga krets, dagligen ma”nades, af efterdömen , till husliga dygder,- "men som Artikelns i §. innehåller det stadgande, att Husbonde skall gifva tjenstehjon *’lön, samt utn dess kast och bergning dra”ga försorg, och det icke sällan kan inträffa, att Husbonde, för bedrifvande af sin "handtering och rörelse, behöfver flera arbetare eller tjenstehjon, än locaia och anföra oeconomiska förhållanden medgifva ho’’nom, att inom egna boningshus inrymma j Lag-samtAllm.Btsv.o.Otc, Uttk. BetN.-o 5,|. 15 ’’,sd kunna Utskotten hvarken tillstyrka na”gra ytterligare tillagg i ett stadgande, sorn synes uppfylla alla skäliga anspråk "på Lagstiftarens vårdnad om tjenstehjon i ”förevarande afseende, eller finna med bil*'lighet förenligt, att nyssnämnde förhållan”den skulle föranleda till någon förhöjning ”i bevillningen för sådana tjenstehjon, sorn ”utom Husbondens hemvist mäste herber”geras, 1’ 9:0.
Jag har bordt yttra detta, såsom försvar för milt deltagande i den anmärkta åtgärden. Men i afseende på utgången kan det vara likgiltigt, ty BankoUtsk. har tillstyrkt decharge för Fullm. Della är dock en motsägelse; ty hade Fullm. handlat orätt i delta fall, så hade väl BankoUtsk. bort fästa sig något närmare härvid, emedan det icke är likgiltigt, om räntorna beräknas rätt eller orätt vid de särskildta Lånekontm. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Då jag anser Fullmäktige hafva handlat riktigt i förevar, fall, men frågan är af ganska ringa betydelse i det hela, enär något misstag om eller oriktig tydning af meddelade föreskrifter för de serskilde Lånekontm lätteligen kunna rättas genom det reglemente, som af BankoUtsk. vid denna riksdag kommer att föreslås, anser jag, alt ett gillande eller ogillande af denna punkt i betänk, icke vore serdeles lämpligt, utan hemställer jag, om icke R. o. Ad. skulle finna för godt, att endast lägga denna punkt till handlingarne, hvarom jag anhåller, att Hr Frih. o. Landtm, måtte framställa propos. Då härefter H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemstålde om R. o. Ad. bifölle, att förevar. § lades till jiandlingarne, ropades starka ja, jemte åtskilliga nej, hvarpå H. Ex. förklarade del han funnit ja öfvervägande. §§ 9, 10 och 11. Lades till handlingarne. § 12. Mom. 1, ang:tle innehållning af en del utaf fonderna för utlåning genom handelsoch närings-diskonten samt till kassa-kreditiv. Hr von Hartmansdorff: Jag får tillkännagifva, att jag icke tillhört den pluralitet, som föranledt den anmärkta åtgärden. Uppå härefter framsläld propos. hlef Utsk:s uti förevar, morn. af 12 § gjorda tillstyrkande bifallet. Mom. 2, ang:de Bevisorernes framställning om föreskrifters meddelande till åstadkommande af en närmare öfverensstämmelse eller gemensamhet i beslut och åtgärder, beträffande Bankens och Riksg:s-kont:s förvaltning.
Jag åsyftar nemi. här att förklara, det min anhållan om pension för Fru Thorild icke är framställd såsom något slags försonings-offer för de motgångar, som i Sverige träffade hennes afl. man: — jag menar den rättegång och dom, som förde honom i en fyraårig landsflykt. Denna dom var utan tvifvel i juridiskt hänseende fullkomligt välgrundad; dess verkställighet kunde, under dåvar. allmänna förhållanden, icke utan Statens våda afböjas; dess för honom oangenäma verkningar förmildrades teml. snart genom utnämningen till Professor och Bibliothekarie vid Svenska Pommerns Universitet. Äfvenledes skulle hans rika snille hafva spridt en än vidsträcktare och mer välgörande dager kring sig, om icke den beklagliga polemik, hvari han, uti den redligaste ursprungliga afsigt, men af själens eld uptänd till en alltför liflig stridshetta, fördes längre än för skaldekonstens fromma önskligt varit. Säkert är emedlertid, att hans vältaliga nitälskan för sanning, ljus och rätt, var lika upriktig, som kraftig och hänförande; hans manliga hat' lill allt förtryck, vare sig att det för hans tanke framstod välladt af en laglös despot, eller af en pliklförgäten aristokratie, eller af en tygellös demokratie, eller af menniskohjertats egna, okufvade passioner, eller af någon yttre öfverväldigande kraft; dessa hans lågande känslor för del ädelt menskliga, förenad med en stark och hög, ofta och hjertligt uttalad kärlek till den lagbundne Konungen och, till det trofasta fäderneslandet; hans outplånliga vördnad för dem han ansåg vara menskliglietens välgörare, men framför allt för insedda pligternas helgd; dessa, säger jag, äro de minnen, som, i varaktig klarhet, omgifva hans bild; de påkalla vår tacksamma hugkomst, och vi såra ingen bland de aktningsvärde och snillebegåfvade män, dem hail fordom i litterära torneringar bekämpat, då vi, medelst understödjande af hans lefnadsföljeslagarinna i hennes sista lefnadsdagar eller år, hembäre en länge förtjent gärd åt Thomas Thorild. 2:o