Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående utbyte af indragna pukslagare-bostället Hvetlanda Thomasoch Rulla-går dalmé emot H är adshöfdinge-bos tället Repperda Drakegården i Jönköpings Län. ■ (I. A.) Sedan Häradshöfdingen i Östre Härad, Friherre Malte von Lieven, under förmälan hurusom det på lön anslagne bostället Repperda Drakegården, ett oförmedladt mantal, vore beläget pä ett afstånd af 1 1/2 mil ifrån Hvetlanda, hvarest den endast af etl härad bestående domsagan har sin tingsstad, men Kronan numera egde dispositionsrätt öfver indragna pukslagare-bostället Hvetlanda Thomasoch Knlla-gårdarne, förmedlade från elt mantal hvardera, det förra lill 3/4:dels och det sednare till 1/4 mantal, hos Kongl. Maj.t i underdånighet anhållit, alt Repperda Drakegården linge ut - Slats-Utskoltets Utlåtande, N:o 85. 7 bytas emot nämnde gårdar i Hvetlanda, helst vid det förhållande, att Repperda Drakegården vore taxeradt till 2,200 R:dr samt Hvetlanda Thomasoch Kulla-gårdajme endast lill 1890 R:dr, någon förlust, genom bifall till ansökningen, icke syntes kunna för Kronan uppstå, men domhafvande]!, hvilken uti häradets tingshus egde tillräcklig bostad, medelst bytet uti flera hänseenden skulle beredas fördel; så hade, medelst den till följd af Kongl. Maj.ts Nådiga föreskrift verkställda värdering å ifrågavarande hemman, blifvit utrönt, att Repperda
”Bara du icke tar befälet från mig?” sade Rosenberg och smekte leende sin fästmös händer, hvilka under tiden förvirrade sig i kaptenens yfviga polissonger. ”Åh, ingen fara, du vet nog behålla det! Men hör du, kära Rosenberg, det faller mig något in! Petter och Lena se så vänligt på hvarandra; jag menar vi ta henne med, se’n pappa gjort bröllop åt dem. Petter skall i alla fall ha föda och hyra – och Lena kunde ju bli tvätterska?” ”Och så kan hon vara dig behjelplig, när du är sjösjuk, och alla saker i ditt lilla rike fara rundt omkring! Men hur går det då med min lilla modiga hustru? Har du någonsin varit på sjön i stark storm?” ”Åh, jag är nog van vid storm! Den skrämmer mig icke; och det är blott när jag vet att du ensam sträfvar mot den, som jag är ledsen mer än jag vill tala om. Man skall aldrig pjunka, säger Erika, och det har hon också rätt uti. Men du svarar mig ej, söta Rosenberg, på mitt förslag! Tyckte du inte om det?” ”Jo, jag tror nog det blir godt, men har bara några små svårigheter, så vidt etableringen ombord vidkommer.” ”Nej, hvilka då? Jag tyckte det borde vara förträffligt.” ”Icke så alldeles. Örnungen är alltför liten för tillväxande familjer – jag vet icke hvar vi skulle herbärgera den unga sjömansstaten?” ”Nu är du elak!” sade Gabriella och såg ut genom fönstret. ”Nej, icke det! jag bara önskar vi hunnit så långt, då finge vi väl fundera på saken – men ett helt år ligger ännu framför oss. Hvem vet huru allt innandess kan ha ändrat sig! Vi äro nästan för säkra på vår lycka, min Gabriella!” ”Kom icke fram med något sorgligt, söta Rosenberg! då är det snart förbi med mitt mod, och afskedet och sorgen och längtan och allt det der, som alltid följer på hvartannat, kommer af sig sjelft. Gud gifve att Örnungen åter låge här igen! Nu först tänker jag på huru många dagar och timmar långsamt skall gå förbi innan dess.” ”Ja, det bidar,” yttrade Rosenberg med en half suck; ”men jag litar på dina böner.
samma söndag som befallningshavarens kungörelse om mantalsskrivningstiden uppläsas. Stockholms slott den 30 september 1812. CARL Formulär N: o 1. Förteckning på N N sockens, enligt husförhörslängden till 18 års skattskrivning hörande personer. Formulär N: o 2 (A). Uppgift till mantalseller skattskrivningen i N N socken för år 18 Formulär N: o 2. (B) Anmälan till skatteskrivning i N N socken för år 18 . Till brännvinsbrännings utövande på Stjernborg med tvenne pannor om nittio kannors rymd eller tillsammans 180 kannor, uppgives värdet av nedanstående hemman, som inom en mils omkrets är belägen och skötes med eget folk och dragare. Formulär N: o (C) Kvarteret N N Huset N: ris Uppgift till mantalseller skattskrivningen uti staden N N för år 18 Formulär N: o 2 (D) Anmälan till skattskrivningen uti N N stad för år 18 . Till brännvinsbrännings utövande i undertecknads ägande (innehavande) Gård N: o med kannors panna, uppgives nedanstående skattskrivna innevånare, som därom sig förenat näml. Kungörelse om ett noga iakttagande av vad lag och författningar påbjuda vid besvärsskrifters och ansökingars inlämnande. Stockholm den 1 oktober 1812. På förekommen anledning är det nödvändigt att erinra vederbörande att vid besvärsskrifters och ansökningars ingivande iakttaga vad allmänna lagen och flera författningar påbjuda. Om sakägaren inte själv kan skriva eller underteckna handlingen, skall författaren sätta ut sitt namn och yrke och bifoga fullmakt annars äger ingen prövning av ärendet rum. Stockholms slott den 1 oktober 1812. CARL Kungörelse angående upphävandet av nu gällande förbud mot utförsel av salt. Stockholm den 1 oktober 1812. Den 20 november 1810 utfärdades det nu gällande förbudet mot utförsel av salt. Från och med 16 sistlidne september är det åter tillåtet att utföra salt. Stockholm den 1 oktober 1812. J LILJENCRANTS. Kungörelse om vidtagen nådig författning till förebyggande av missbruk och underslev vid krutförsäljningar.
— Få äro väl de, som ej läst och om igen läst snart), tar han en eller flere till sina fördessa fosterländska bilder från en ärorik förfluten trogna, och efter att ha beskrifvit dem sina tid, och få äro nog de, som ei känt sig värmda och kval, förhör han sig om flickans namn, henhänförda af dem. I en ädel form, full af malm och klang såväl som af känsla och poesi, uppnes familjeförhållanden, och underlåter icke rullas här för oss, som bekant, taflor ur de beheller att göra sig underrättad om hennes tydelsefullaste århundradena af Sveriges historia möjliga hemgift. från » gamle kung Göstas » dagar, då Sverige åter Motsvarar allt detta någorlunda hans önskbyggdes upp efter sin befrielse från utländskt förtryck, till dess den mest lysande stjärnan på norningar, låter han sin passion få fritt lopp, dens skaldehimmel gick upp och Tegnér under skaffar sig tillträde till familjen, och eftersom » Skogsvandringen » gjorde uppränningen till » Svea ». de unga på förhand äro öfverens, går det lätt Ej under således, att Carl Snoilskys » Svenska bilder » äro på god väg att varda lika så populära alt få flickans ja-ord till den nyanmälde frisom Runebergs » Fänrik Ståls sägner ». Båda dessa aren. diktcyklar erbjuda ock tacksamma motiv för en I förnäma familjer mötas de unga, liksom illustratör. Den finske skaldens verk har i en framstående svensk konstnär, prof. Malmström, hos oss, ofta i sällskapslifvet, på baler, teaför länge sedan funnit sin tecknare och illustratör; trar eller vid badorter, och få sålunda mera turen har nu kommit till den svenske skaldens tid att samtala och förälska sig grundligt. verk att illustreras, och det egendomliga inträffar, Föräldrarnes samtycke är dock också i Itaalt här är det en finne, den berömde målaren och tecknaren Albert Edeljélt, som får sig det ärofulla lien af mycket större betydelse än hos oss, och i familjer af hög rang och stora förmö- uppdraget anförtrodt.
4* samt skopenningar lill hvardera „ 3o: — ~ tillsammans B:ko R:dr 3oi: 5. 4- och för husdrängarnej eller, såsom de nu mera benämnas, de yngre kammardrängarne: lön på slat .. R:dr i5o: årligt arfvode 3o: ”kallargångs-penningar” åt samtlige 12 husdrängar i6r:dr 82 sk., eller åt hvardera „ 1: 18. Bih. litt R. St. Prol. 1S4-7 och 1848. 6 Sami. 1 Af<’. 6 Iläft. 2 10 Banko-Utskottets Utlåtande, N:o tS. hvilka lönevilkor hlefvo vid omförmälde reglering sålunda förändrade, alt nu mera utgår, till i silfvervägare, i makulerings-stämplare och t4 äldre kammardrängar, lön åt hvardera ..
Vid en allmän öfversigt af de hos RiksStånden förefallne öfverläggningar i amnet, har det visat sig för Utskotten, att, ehuru man å ena sidan icke helt och hållet upph rt att med constitutionel helgd vilja omgifva de, om utöfning af Handel och Handtverk nu gällande, stadganden , och deruti uppsöka ett hinder emot ali rubbning af desamma, samt å den andra icke eller alldeles öfvergifvit den tanke, att fastställandet af visse villkor för inträde i Näringarna skulle vara både öfverflödigt och olämpligt, enär en af inga band tillbakahållen, eiler inskränkt frihet att deruti ingå, redan före detta skall hafva blifvit medgifven och bekräftad, har antalet af dem, som förfäktat desse bägge ytterliga meningar, likväl vida öfvervägta af deras, som antingen uttryckeligen, ellet genom rigtande af anmärkningar blott e* mot de af Utskotten föreslagne Reglementariske stadganden, godkänt de åsigter, hvilka Utskotten, efter pröfning af de ifrågavarande motsatta påståenderne» lagt till grund för sin åtgärd med målet, samt stt, änskönt flere af de anmärkningar, som blifvit ställde emot de af Utskotten uppgjorde Handels och HandtverkeriReglemen, ten, bära stämpeln af fortsatta fordringar på antingen alltför vidsträckt frihet, eller bibehållande af det tvång och beroende, Sorn Näringarne och deras Idkare genom de gamla Författningarne i denna väg blifvit underkastade, pluraliteten likväl synts LagUttkoittts Betankandtn. gilla Utskottens bemödande, att, genom förestående af en medelväg emellan desse stridige fordringer, förlika de skiljda mteressena och, under lemnat afseende på den närvarande tidens kraf, dock icke åsidosätta uppmärksamhet på de menliga följderne af en alltför stark brytning. Bägge desse omständigheter hafva synts Utskotten vigtige, och af den sednare hafva Utskotten trott sig böra hemta bestämd ledning för sitt förhållande, då Utskotten nu gå att till ny pröfning företaga målet.
Svedjande, om frihet till på Skattehemmansegor UagUtskottets Utlåtande, återrem. af Presteståndet, s. 602, till sitt förra alternativ bif. af Bondestån^ det, s. 612. till sitt sednare bif. af Borgareståndet, s. 627. bif. af Adeln, s. 636. Ytterligare Utlåtande bif. af Presteståndet, III, s. 156. af Bondeståndet, lil. s, 174. Syskonebarn, om rättighet för, att ingå ägtenskapBagUtskottets betänkande återrem. af Adeln, s. *65 179. aF Presteståndet, s. 187. bif. af Borgareståndet, s. 190. af Bondeståndet, s. 194. Ytterligare Utlåtande afsl. af Presteståndet, s. 648. bif. af Borgareståndet, s. 659. afsl. af Adeln, s. 699. Sysselsättning om utväg till, för häktade personer. UagUtskottets betänkande, bif. af Adeln, III. s. 181, af Presteståndet, III. s. 186. Tabeller, örn, upplysningars meddelande 1 anledning af de utgifna Tabeller öfver Banken; BancoUtskottets betänkande, bif. af Presteståndet, s. 7°8. af Borgareståndet, s. 706. af Adeln, s. 799. — om tryckningskostnaden, för; BancoUtskottets Memorial, bif. af Presteståndet, s. 743. af Borgareståndet, s. 830. Tableaux, BancoUtskottets Memorial med åtföljande, öfver BancoWerkets ställning, böra tryckas enl. Borgareståndets beslut, s. 375- Presteståndets, s. 289. Bondeståndets, s. 295.
M:ts nådiga proposition, funnits kunna höjas 10,500: 23:o. Bakoch Loismedlen, hvilka vid sista statsregleringen beräknades till 75,000 R:dr, hafva väl utgjort under 1844—1848 i medeltal 90,000 R:dr, men då denna inkomst är beroende af sjöfartens större eller mindre liflighet, och således till sitt belopp obestämd, har densamma funnits icke böra upptagas högre än till det af E. K. M:t föreslagna belopp 85,000: 24:o. Danska Fyr in" smedlen, utgående med 10,000 R:dr Hamb. Banko, hvilka vid sistlidne riksdag upptogos till 26,600 R:dr Svenskt Banko och för år 1848 utgjort 27,240 R:dr, hafva enligt hvad E. K. M:t föreslagit, bibehållits vid förra beräkningen med 26,600: Transport 4,589,260: 736 Expeditions-Ulskottets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 224. Transport 4,589,260: 25:o. Ersättning af Konvoj-kommissariatet för aflöning af Svenska och Norrska beskickningen i Turkiet. Beräknades vid sista statsregleringen till 14,800 R:dr. Ehuru denna inkomst år 1848 utgjort 15,008 R:dr, har densamma likväl nu icke ansetts böra uppföras till högre belopp än 26:o. Observation smedel. Upptagna vid sista riksdagen till 10,000 R:dr, hafva utgjort under åren 1844—1848 i medeltal 16,780 R:dr, hvadan Rikets Ständer ansett denna inkomst, oaktadt dess obestämda beskaffenhet, kunna, på sätt E. K. M:t föreslagit, upptagas, efter förhöjd beräkning, till 27:o, Extra medel och uppbörder.
Och då David kom till de tuhundrade män, som sig försummat hade efterfölja David, och voro blefne vid bäcken Besor, gingo de ut emot David, och folket, som med honom var; och David gick till folket, och helsade dem vänliga. Då svarade de som onde och Belials män voro, ibland dem som med David dragne voro, och sade: Efter de icke foro med oss, skall man intet gifva dem af rofvet, som vi undsatt hafve; utan hvar och en tage sina hustru och sin barn, och gånge sin väg. Då sade David: I skolen icke så göra, mine bröder, med det som Herren oss gifvit hafver, och hafver förvarat oss, och gifvit det krigsfolket i våra händer, som emot oss komne voro. Ho skulle höra eder derutinnan? Sådana som deras del är, som voro neddragne i stridena, sådana skall ock deras del vara, som när tygen blifvit hafva, och skall lika bytt varda. Detta är också ifrå den tiden och allt sedan vordet för en sed och rätt i Israel, intill denna dag. Och då David kom till Ziklag, sände han rofvet till de äldsta i Juda sina nästa, och sade: Si, der hafven I välsignelsen af Herrans fiendars rof; Nämliga dem i BethEl, dem i Bamoth söderut, dem i Jathir, Dem i Aroer, dem i Siphmoth, dem i Esthemoa, Dem i Rachal, dem i de Jerahmeeliters städer, dem i de Keniters städer, Dem i Horma, dem i ChorAsan, dem i Atach, Dem i Hebron, och allestäds der David vandrat hade med sina män. Så stridde nu de Philisteer emot Israel, och Israels män flydde för de Philisteer, och föllo slagne på det berget Gilboa. Och de Philisteer föllo hardt in på Saul och hans söner, och slogo Jonathan, och AbiNadab, och MalchiSua, Sauls söner. Och striden vardt hård emot Saul, och skyttorna drabbade på honom med bågarna; och han vardt illa sår af skyttorna.
Hr Lefren, och de med honom lika tänkande, åberopa städse deras sympathier med Svenska folket, och nu sednast den tacksamhet, hvaruti folket bör stanna hos dem, som framdragit dessa riksvigtiga documenler i ljuset. Jag beklagar blott, att sjelfva Hr Lefren begått ett 396 Den 26 Maj. högst betydlig* och groft misstag, då lian, roed hänseende lill nuvar. Const.Uisk., jemförelsevis ordat om det fordna s. k. SecretaUlsk. Jag tror mig ganska tryggt kunna påstå, alt denna riksdags Const.Uisk. handlat på ett alldeles motsatt sätt, och att nationens tacksamhetsskuld lill Frih. Cederström icke kan med skäl blifva af någon särdeles betydenhet, emedan Const.Uisk., långt ifrån att förhemliga, tvertoin gjort sina prot. tillgängliga för hvarje Svensk man, sorn begärt att af desamma undfå del. Const.Uisk. har i detta afseende alldeles olika förfarit emot föregående riksdagars praxis, och har således ådagalagt, det Utsk. icke af fruktan för sina förhandlingar velat förhemliga något, utan tvertom gjort allt för att ådagalägga huiti litet anspråk Ufsk. gjort sig på den påfliga conclavens ofelbarhet, som en värd latare nyligen nämnde. Jag föreställer mig, att ingen annan åtgärd kan finnas öfverensstämmande med sann klokhet och R. o. Ad:s egen värdighet, än att denna fråga hell enkelt lägges till handlingarna, helst jag fruktar att den nog ändå kan leda till oförutsedda resultater. En värd ledamot har begärt, att Frih. Gederström? i dag upplästa anförande emot Const.Uisk. skulle bordläggas. Jag hemställer till den värda ledamoten, om han ej skulle behaga finna, att denna sak är fullkomligen utagerad, och sålunda, genom återkallande af den begärda bordläggningsåtgärden, bespara R. o. Ad. att få en ytterligare discussion af den obehagliga natur, som den förevarande. Frih. Boye har sagt, att Coust.Utsk. leronat tillåtelse att trycka Statsrådets proi;r.
Då sålunda Frimurarebarnhus-direktionen för sin dej bifallit den åtgärd, som skulle möjliggöra utförandet af ifrågavarande förslag, hade direktionen, under förhoppning att Eders Kongl. Maj:t godkände detsamma och hos Rikets Ständer gjorde framställning om beviljandet af det ökade statsanslag, som för skolan komme att erfordras, beräknat och Eders Kongl. Maj:ts nådiga pröfning underställt den utgiftsstat, som direktionen ansett erforderlig för upprätthållandet vid skolan af en grundlig undervisning i öfverensstämmelse med den plan, som de af Eders Kongl. Majit nådigst stadfästade stadgar för skolan uppställde, hvilken stat upptoge ett belopp af 33,050 R:dr. Så vida nu donationsfondens kapital komme att användas till uppförande af en ny byggnad för skolan och således ingen ränta deraf vidare vore att tillgå för utgifts - Expeditions-Utskottets Förslag till Rikets Ständers underd. Skrifvelse, N:o 76. !9 staten, så skulle skolans egna tillgångar inskränkas till räntan å Gibsonska fonde n utgörande 600 Ridr, hvartill komme det nuvarande anslaget till stipendier från Kommers-kollegium, utgörande ett belopp af 450 R:dr, eller tillsammans 1,050 R:dr, som, fråndraget förstnämnda 33,050 R:dr, lemnade en summa af 32,000 R:dr såsom erforderligt årligt statsanslag till läroverkets upprätthållande. Då skolan för närvarande uppbure i statsanslag 13,500 R:dr årligen, utgjorde den tdlökning i årsanslaget, som direktionen i underdånighet hemställt, att Eders Kongl. Maj:t måtte af Rikets Ständer äska, 18,500 R:dr.
Den, som godkänner Utskottets af tre Stånd bifallna hemställan, att förmyndarearfvoden icke höra från bevillning befrias, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, kommer att i 1 mom. af 145 § jemväl upptagas: "-förmyndare-arfvoden”. 16:0 Bevillnings-Vtskoltets Memorial, K-o 19. 9 16:0. Den, som gillar Utskottets, at tre Stånd godkända, hemställan, att officerares hästoch fourage-medel icke må från bevillning befrias, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej ; vinner Nej, kommer att i 1 inom. af 145 § införas: ”Officerares hästoch fouragemedel'’. 17:o. Den, som bifaller Utskottets af tre Stånd godkända förslag, att befrielse från bevillning icke skall ega ram för andra inqvarteringspenningar, än de som utgå till indelda Armeens befäl, för bristande karaktershus å deras boställen, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, kommer befrielse att ega ram för Arméens Officerares inqvarteringspenningar i allmänhet, och således att, i stället för Utskottets nyssberörde förslag, uti 1 mom. af 145 § införas: Arméens Officerares inqvarteringspenningar'’ Stockholm den 28 Juli 1851. N:o 19- Ank. till Esp. Utsk. den 28 Juli 1851, kl. 2 e. m. Memorial, i anledning af Riks St andens olika beslut rörande stämplade pappers-afgiften.
På den heliga qvällen stå gossar och flickor tillreds med band af halm för alt under averingningen dermed ombinda fruktträden. De mena sig då kunna gifva dem större fruktsamhet. Seden med julgran känner den schlesiska allmogen blott föga. Barnen måste på julqvällen flitigt spinna, för att Kristusbarnet skall kunna komma med sina gåfvor. Redan veckor i förväg måste de spinna nå- gra rullar öfver sitt vanliga antal, hvilka då läggas af på » altaret », en hörnhylla, som prydes af en helgonabild och brokiga pappersremsor. Här hemtar nu Kristusbarnet dem och lägger som skänk äpplen o c h nötter, ett nytt plagg eller en leksak i de uppstälda tallrikarne. Mångfaldigt vexlande äro bordets njutningar vid juletid. Under det ryssarne om julaftonen ställa bränvin och fiskbröd på sitt bord, förnöjer sig spanjoren med varm punsch, krakmandlar och russin. Engelsmannen förtär sin plumpudding, ris och fogelpastejer. Tropikernas invånare förfriska sig med vaniljglace, citronoch ananaskräm samt cigaretter. I de tyska hemmen slår gerna en fet gås på bordet, i R o m utgöres julkosten af de delikata ålar, som i massor ditföras från norra Italien. Gröten, lutfisken, doppebrödet, fläsket, kakan — alla dessa rariteter, som bär hemma locka vår aptit under de glada dagarne, känna vi alla för väl att beböfva särskildt orda om dem. » Ett h e m. » Utkast af Elna Tenotv. » S å v a r det förbi. Hon gången. D å var hon 2 6. M e n ett hem! För hon. Hem! Ja, t y tjenste flicka skulle hon också ha, en liten behändig en med hvitt förkläde och en liten köksmössa på hufvudet. Hon skulle vara som en mor för henne. Ack ja, hvad det skulle bli skönt, och katten skulle ligga vid kakelugnen och spinna, kanariefogeln sjunga bland blommorja i fönstret, och hon sjelf i skymningen spela sina käraste melodier, hur länge och hur ofta hon ville, ljufva smekande toner, som skulle lulla hjertats stormar till ro.
JULOTTA RERADE I VADSTENA RESTAUKLOSTERKYRKA. D ET Ä R JULMORGON och tempelklockorna kalla birgittinerstadens invånare till hög tid i den härliga, minnesrika klosterkyrkan. En ansenlig människoskara böljar fram genom den forna klosterkyrkogårdens präktiga park Det är ej blott stadsbor, som i dag vilja fira julotta i S:t Britas restaurerade tempel; en stor mängd af de kyrkobesökande tillhöra de kringliggande ' församlingarna. V i träda in genom den på östra gafveln belägna hufvudingången. Den kallades under klostertiden • förlåtelsens port », och genom denna hade den stora allmänheten tillstånd att inträda. Kyrkans inre gör ett öfverväldigande intryck, ett intryck af skönhet och storhet. De blåskimrande väggarna, de höga, mäktiga hvalfven, uppburna af väldiga pelare, de historiska minnen, som oemotståndligt tränga sig på oss — allt samverkar till att stämma våra sinnen till beundran och andakt. Öfver all beskrifning härliga äro de vida berömda stjärnhvalfven, hvilka gifvit templet namn af » Palmkyrkan i Norden » &gt;: det är som om man vandrade under ett tak af härliga palmkronor. Enligt Birgittas uttryckliga bud voro alla onödiga prydnader bannlysta från hennes kyrka. » I mitt hus, som är Vadstena kloster, » heter det i en af hennes uppenbarelser, » skall allt vara ödmjukt, så i byggnad, som i håg och hjärta, » och beträffande särskildt kyrkan bjuder hon på ett annat ställe, att den skall vara » af slät gärning, ödmjuk och stark. » De som byggde kyrkan lydde hennes befallning. Den är stark och ödmjuk, enkel, men på samma gång storslagen Knappast ett enda i sten hugget ornament förekommer; alltsammans är stor konstruktion, mäktigt gripande genom de enklaste medel. Nu strålar kyrkan i den rikaste belysning från många hundrade ljus i kronor, kandelabrar, lampetter och ifrån alla pelarne utgående ljusarmar. Från orgeln brusar ett jublande preludium till Lagergrens » Inledning till julottan », och predikanten träder för altaret. Liturgen — en synnerligen framstående sångare — sjunger med kraftig välljudande stämma » Änglabudskapet »: Si jag bådar Eder stor
Vill försäkringstagare afträda försäkradt föremål: 1. efter g 267, gore han det inom två månader; 2. efter § 268, gore han det inom sex månader, då fartyget varit, bestämdt till hamn inom Europa, inom nio månader, när det varit bestämdt till hamn utom Europa; 3. efter § 269, gore han ^det inom sex månader, när olyckshändelsen skett i Europeisk hamn eller haf eller i en till Europa icke hörande del af Medelhafvet, Svarta Hafvet eller Asowska Sjön; i alla andra fall inom nio månader. Den i 1. angifne tid börjar från den dag försäkringstagaren af besigtningen erhållit kunskap; de i 2. och 3. angifna terminer från utgången af de i §§ 268 och 269 utsatte tider. § 271. Har den i föregående § stadgade tid förflutit, utan att försäkringstagaren derunder begagnat sin rätt att det försäkrade föremålet afträda, ege han dertill ej vidare rätt, honom dock obetaget att söka ersättning för bevisligen liden skadrf. Har i det fall, § 268 omförmäler, tiden för afträdandet blifvit försummad, kan försäkringstagaren väl fordra ersättning för tota) förlust, men vare dock, om det försäkrade föremålet kommer till rätta, och det dervid viser sig att total förlust ej egt rum, skyldig att, derest försäkringsgifvaren det äskar och till honom afstår sin rätt till det afträdda föremålet, försäkringssumman återbära, emot afdrag af hvad som bör utgå såsom ersättning för möjligen timad partiel förlust. Å hvad sålunda återbäres gälde försäkringstagaren ränta med en half procent i månaden. § 272. Afträdande af försäkradt föremål skall ske utan vilkor och förbehåll, omfatta hela det försäkrade föremålet, eller hvad deraf å den tid var utsatt för fara, samt kan, sedan det blifvit gjordt, ej återkallas.