Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N;o 3n, med förslag till ändring af 22 RegenngsFormen. ] Borgare-Ståndet har, under den 7 näsllidne October, till Constitutions-Ulskottet återremitterat dess i Memorial N:o 3^ afgifna förslag till ändring af 22 §. Régerings-Formen, med den, ibland andra, såsom Ståndets gemensamma tanka förklarade anmärkning, att, i nämnde §., skillnad emellan ringare och vigtigare mål ej må ega rum, utan der uttryckas, att i alla mål, som hos Högsta Domstolen förekomma, minst sex Ledamöter böra tillstädesvara och i afgöra lule t deltaga. Di, enligt ankomna Protooolls-Utdrag af den 2, 9 och 16 i förra månaden, Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-Stånden godkänt ifrågavarande förslag Lill Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, hemställer vördsamligen Constitulions-Utskottet, om icke, med frångående af. anmärkningen, Borgare-Ståndet behagade efter Med-Stånden sig foga, men får emedlertid, för den tilläfventyrs oförenliga skiljaktighetens slutliga jemkning genom förstärkt Constitulions-Utskott, föreslå följande voterings-proposition: ”Deri, som gillar Constitutions-Utskottels ändringsförslag vid 22 §. Regerings-Formen, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, kommer berörde 22 §., att erhålla en så lydande redaction: ”Uti alla mål, som hos Högsta Domstolen förekomma, höra minst Sex Ledamöter tillstädesvara och i af görandet deltaga, u Stockholm den 8 November 1834. Bilt, till Jl. St.
N;o 118- 27 uppläst, ”sammankalla samtlige Rotehållare etc.“ Till Herr Friherre JVrangels förslag, att, i händelse vid den Länsvis skeende omröstningen, det ena Länets Rotehållare skulle bifalla men det andra Länets deremot förkasta anställandet af en allmän Rotejemkning öfver liela provincen, frågan derom mätte till afgörande öfverlämnäs ät en Nämnd af 48 personer, deraf hvardera Länets Invånare skulle ega att genom val utse 24, kunna de förenade Utskotten icke tillstyrka Rikets Högloflige Ständers bifall, enär, dä inom bada Länen ett lika antal Rotar ej finnas förlagde, ett lika inflytande ä hufvudfrågans slutliga afgörande ej eller bör kunna ät bada Länens Rotehållare collectivt medgifvas, samt härtill kommer, att den af Herr Friherren föreslagna, med onödig tidspillan och kostnad förenade Nämndens formerande ej osannolikt kunde öppna ytterligare tillfällen för de enskilda interessenas och den Embetsinanria - inverkan, som af Herr Friherren blifvit i så stränga uttryck ogillad. Herr Contracts-Prosten JVibelii förnyade anhållan, att Staten’ “må härefter i alla tider ”besörja Soldatens beklädnad” (\id de Skånska Inlanteri-Regementena) 'emot åtnjutande i stäl”let af Vacanee-spannmålen för lediga Rotar’, 38 Statssamt Oec.-Utsk. Uti. N:o 118. föranlatas de förenade Utskotten vördsamt afstyrka uppå det, pag. 45, i det förra Betänkandet anförda skäl, med tillägg deraf, att då, enligt Utskottens förestående förslag, öfverloppsrotarne äro för en blifvande partiel Rotejemkning beräknade, samt, i händelse af en allmän sådan, komma att alldeles försvinna och inberäkna» i den högst blifvande styrkan af 2 000 Rotar, någon tillgång af den från öfverloppsrotarne för närvarande inflytande Vacanceafgiff icke blifver för beklädrads-underhållet att tillgå.
Stats-Contoiret härtill icke saknar det biträde, sorn efter Stat bestås; Stats-Utskottet hemställer derföre,att Kongl.' Stats-Contoiret må äga, att disponera den på dess Ordinarie Stat bestådde men hittills besparde aflöning för Boksluts-Kammereraren och Kammarskrifvaren, så,att något hinder och uppehåll för dess Riks-Bokslut, genom saknadt nödigt biträde, icke ma möta. Oin dslta allt, så väl som hvad Herrar Revisorer uti deras Berättelse hemstält, angående förändring af Räkenskaps-methoden i allmänhet för Landsoch Militise-Böckerne, lära Riksens Höglofl. Ständer, i händelse af bifall, bihang till Rthi-St. Fröt. 1S17 • isig. 4-dc SamU Nir ju/, ju*. ■ 1714 Siats-Utskottets Betänkanden. finna nödigt, att göra underdånig anmälan hot Kongl. Majit' med anhållan, det Kong1: Maj:t täcktes så val denna Riksens Ständers underdåniga önskan , som hvad Riksens Ständer i detta amne vid förra Riksdag hemstält, låta till verkställighet befordra. Riksens Höglofl. Ständers Eget ompröfvan* de underställes allt detta vördsamligen Hvarvid en Ledamots yttrade serski.ie tanka genom Uid rag af Pr.otocollet bifogas. Stockholm den 28 Maj 1818. Utdrag af Protocollet ååJlit åos Riksens Höglofl. Ständers Stats-Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 28 Maj 1818.
Jag har ännu en sak outredd med detta Utsk. i afseende derå, att Utsk. på Riksg:s-afdeln:n fördolt en missräkning, som lärer blifvit begången i afseende på Riksg:sKont:s tillgångar vid början af Riksdagen, men hvarom R. St:r aldrig fingo någon kunskap. Utsk. har äfven nu gått ganska mystiskt till väga då det, för att inleda R. St:r att fatta ett beslut i denna fråga, lemnat Ständerna och hela landet i fullkomlig okunnighet om huru Rikets finanser befinna sig. Detta är en vigtigare fråga, mine Hrr, än den om hvilkendera som begått fel, antingen Regeringen eller RiksgrsKont. Det kan icke vara nödigt att Gr. Lagerbjelke här kan försvara sig såsom f. d. ledamöt i RiksgisKont.; ty sedan han fått updrag att inträda i ett annat R. St:rs verk, der sekretessen funnits förr, får han tillräcklig erfarenhet om hvarjehanda kastningar och förändringar i penningetillgångarne och, såsom jag vid Riksdagens början anmärkte, brukas det såsom någonting hörande till pjesen, eller hörande till BankoUtsk., att mångla med siffror. Jag säger icke detta för att kasta någon skugga på n. v. Ordfiden för Fullmäktige i R. Sl:rs Bank; jag blott önskar att de båda stridande Hrr:ne måtte begagna första tillfälle ätt gör3 upp saken med hvarandra, så att vi ånyo må kunna tro, att en entente cordiale är rådande emellan Regeringen och R St:rs Fullmäktige, eller åtminstone deras Ordf:de, samt vi derigenom kunna äga anledn. till någon förhoppning för framtiden i afseende på de stora företag och låne-operationer, hvaruti vi nu äro färdiga att kasta oss. Ilr Printzensköld, Carl: Jag utbeder mig R. o. Ad:s benägna ursäkt för det äfven jag vågar besvära R. o. Ad. med anförande af några ord i denna fråga.
Äfven om en sin syster tyckes han hafva tagit vård; han skrifver nämligen år 1849 till sin vän Rabbe i Helsingfors, att denne skulle bereda hans här sannolikt i tjenst stadda syster tillfälle att utbilda sig till barnmorska. Denna syster torde sedermera hafva flyttat till Petersburg, gift sig der och kommit sig till förmögenhet. Godhjertenhet och välvilja voro de utmärkande dragen i Lönnrots karaktär, och de röjde sig i alla hans lefnadsförhållanden. Han kunde kanske för ett ögonblick blossa upp i vrede, men ej torde man någonsin hafva hört ett hårdt ord från hans mun. Hvarje strid var honom en fasa. Ej ens literär polemik tålde han för sin egen del. Någon gång sökte man inleda en sådan med honom, men när han blef svaret skyldig, tystnade äfven angriparen snart nog. Följden häraf blef, att väl knappast någon, den der så mycket rört sig på det literära området, i så hög grad som han fått vara fredad för kritikastrar. Härtill förhjelpte honom kanske äfven hans synbara anspråkslöshet. För den framgång, hans arbeten rönte, hembar han alla goda gåfvors gifvare sin tacksägelse och yfdes ej öfver dem ens i sitt eget inre. Hur föga han med sina arbeten åsyftade att vinna ett stort rykte, ses äfven deraf, att han ej på dem utsatte sitt namn. Endast under företalen anträffas i hans arbeten den enkla signaturen E. L. Lexikonet allena utgör härifrån ett undantag; på dess titelblad står hela namnet utsatt. Två gånger beredde han sig liksom i hemlighet, och antagligen till hälften på skämt, ett nöje af sina arbetens utgifningsdagar. Kanteletar är nämligen dagtecknadt den 9 april och 2:a upplagan af Kalevala den 17 i samma månad, af hvilka den förra var hans födelse-, den senare hans namnsdag. Att hans landsmäns kärlek och utlandets bifall11 gladde honom, kan väl ej vara klandervärdt. Men öfverdrifvet prisande och luxuriöst festande fruktade han och sökte undvika.
Det är således icke med något yttrande i afseende derå, som jag nu vill upptaga tiden, utan blott med några ord förklara, att jag visserligen tillhört dem, som önskat och yrkat, att Styrelsen borde vägleda representationen med sin erfarenhet, uti frågor, der den ej utan svårighet kan vägleda sig sjelf, men jag må Den g Februarii f, m. 79 bekänna, al.l jag vid sista Riksdagens slut, så väl som under hela tiden emellan Riksdagarne, med bekymmer erinrat mig och bort andras förundran, att i synnerhet i en så enkel fråga, som utfärdande af en Instruction, Rikets Ständer ansågos hafva misstagit sig lill den grad, att Konungen ej kunde lemna promulgation derå. Jag hemställer, om man tillägger oss en sådan oförmåga, med hvad förtroende landet då bör motse de åtgärder vi kunna taga. Friherre af Nordin, Carl Johan: Jag skulle ej upptaga Ridderskapets och Adelns tid, om ej min reservation vid 1823 års Riksdag, då jag hade äran vara Ledamot af StatsUtskottet, af 2:ne talare blifvit åberopad. Jag får derföre föra i minnet, hvad den innehöll. Då det var fråga år 1823 i StatsUtskottet om en ny Instruction för Rikets Ständers Revisorer, yttrade jag mig skriftligen deröfver, och anhöll, att mitt anförande skulle få åtfölja till RiksSlånden, utgående från den synpunkt, att då jag år 1822 var Revisor, hade jag funnit 2 §. af 1812 års Instruction binda mig att yrka revision af alla handlingar, ända till den dag, då Revisorerna sammanträdde; men då fråga uppstod om en ny Instructions utfärdande, så trodde jag, att den borde bestämmas i fullkomlig öfverensstämmelse med RiksdagsOrdningens föreskrift i 68 §., och således ovilkor - v.' ■ i 80 ligen böra stanna vid 2 års afslutade räkenskaper. Samma åsigt har jag ännu, och samma råd har jag yttrat inför Konungen. Denna öfvertygelse kan jag ej frångå.
Sig af dessa förhållanden och i öfrigt uppgifne omständigheter föranlåten alt, under serskilda dagar åren 1827 och 1828, i Nåder anbefalla Dess och Rikets Stats-Contor att, af öfverskotten å Stats-Verkets inkomster, till merberörde ändamål utbetala 104,563 R:dr; samt slutligen, att Styrelsen öfver Fängelserne ocb Arbets-Inrättningarne i Riket, uti ett vid den Nådiga Propositionen bilagdt Memorial, innefattande ej blott en närmare framställning af ofvanomförmälde förhållanden, utan ock en sammandragen redovisning för alla, de senare åren, till Fängelsers och CorrectioilsInrattningars förbättring, i allmänhet vidtagne anstalter och hittills deraf vunne resultat, så väl i underdånighet anmält, att, intill slutet af October sisth år, för ifrågavarande arbeten, inberäknadt värdet af en betydlig mängd materialier, som ännu icke blifvit använd, i85,r56 R:dr äro vordne ulbetalde; att, enligt uppgjorde förslag, det arbete, som till fullbordande af byggnader och inredningar ännu återstår och som ansetts kunna medhinnas vid den Norra Corrections-Jnrätt-» Bihang t. R. S-.s Prot. 10'.de Sami, 14 106 Exp. Utsi. Forst, till und. Skrif v. N:o 47* ningen, inom sisth års slut, samt vid den Södra, under loppet af innevarande år, erfordrar tillsammans iC),315 R:dr io sk., och att Styrelsen, ej mindre för godtgörande af uppköpte och till en stor del använde materialier, än äfven för att kunna fortsätta och, inom ofvan uppgifna terminer, fullborda återstående arbeten, oundgängeligen behöfver, under loppet af (innevarande år, lyfta 4I>^47 ^:c^r s^* 9 rst., som lill fyllnad af hela kostnads-beloppet, 2o4,471 fhdr iosk.
Ombudsmans berättelse till riksdagen år 1853 samt Embets-berättelser för åren 1851 och 1852; 3:o Lektor Sondéns motion, om revision af författningarne rörande edgång, jemte ett med anledning deraf i Ståndet denna dag afgifvet yttrande; 4:o en af Prosten P. C. Arosenius väckt motion, om åtskilliga ändringar af lagens stadganden i afseende på äktenskaps byggande; tillika med hvad i anledning deraf blifvit denna dag i Ståndet yttradt och anfördt; och 5:o Kontrakts-prosten Altakrs motion, angående åtgärder att förebygga oskicket med handels bedrifvande på Sönoch Helgedagar, jemte de med föranledande deraf till Protokollet denna dag afgifne yttranden. S. D. Föredrogs och remitterades till Banko-Utskottet Kongl. Majtts till Rikets Ständer afiåtna Nådiga Proposition om Decimal-systemets tillämpning på Rikets mynt. S. D. Föredrogos oell remitterades till StutsUtskottet: l;o Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer afiåtna Nådiga Proposition om förhöjning af låneprocenten vid inhemsk ulls belåning; 2:o Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer atlåtna Nådiga Proposition om lån för tomtregleringen i den afbrända gamla stadsdelen af Lidköping mot ansvarighet af tomtegarne i nämnde stadsdel; 3:o Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer afiåtna Nådiga Proposition om anvisande af medel till godtgörande af utgifne förskott från Stats-kontoret, dels till understöd utan återbetalnings-skyldighet och dels till lån åt de af eldsvåda hemsökte innevånare i staden Gustavia å S:t Barthelemy ; och 4:o En af Lektor Sonden väckt motion om anslag till ett hospital för sinnessjuke vid hufvudstaden. S. D. Föredrogos och lades till handlingarna: l:o Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af åtskilliga utaf Rikets Ständer vid sistförflutna riksmöte föreslagna lagförändringar; 2:o Kongl.
På slättbygden står i allmänhet den odlade jordmånen i låg växtkraft, hvartill skälen torde böra sökas, så väl uti de omständigheter, här ofvan blifvit antydda, som ock deruti, att det i allmänhet är föga sörjdt för åkerjordens ändamålsenliga afdikning, en omsorg, som otvifvelaktigt utgör första vilkoret för att hvarje bemödande Tab. Litt. Ii. Dagsverkspriser enligt Markegångstaxorne. Dräugdagsverke Ökedagsverke om 12 timmar. om 10 timmar. Landtbrukets allmänna tillstånd. att höja jordens bördighet må krönas med nöjaktig framgång. Vid några få jordbruk hafva visserligen ändamålsenliga arbeten för åkerjordens torrläggning blifvit verkställda, men dessa föredömen hafva ännu icke manat till någon allmännare efterföljd, hvartill orsaken måste sökas, så väl uti en mindre allmänt spridd öfvertygelse om de lönande verkningarna af dylika arbeten, äfvensom förekomna betänkligheter vid att nedlägga sådana kostnader på åkerjordens bättre kultur, om hvilka mängden icke tror sig kunna hysa fast öfvertygelse att de skola under den närmaste framtiden betala sig, dels ock kanske hufvudsakligen uti brist på egna kapitaler, som kunna för bekostande af dylika arbeten disponeras.» »Om man kastar en blick tillbaka på de förhållanden, under hvilka jordbruket inom detta län har, under ett senare tidskifte, sträfvat att utveckla sig till något bättre, så finner man, att jordbrukaren, sorn under de åren 1843, 1844 och 1845 på hvarandra följande missväxter var nära att duka under, och måste, till följd af sistnämnde års totalt felslagna skörd, till betydligt belopp anlita statens mellankomst i undsättningsväg, hade under de 3 närmast derpå följande årens bättre skördar och synnerligen den rika skörden af år 1846, i förening med år 1847 inträffade höga spanmålspriser, nätt och jemnt kunnat betäcka den skuldsättning eller förlust, som de ogynnsamma åren medfört.
Dels till löneförbättringar vid Elementar-läroverken, dels till läroverks utvidgande och förseende med ordinarie lärare, enligt den plan, som upplyses af närlagde protokoll öfver Ecclesiastik-ärenden för den 14 innevarande månad, föreslår Kongl. Maj:t att Rikets Ständer må bevilja ett reservations-anslag af R:dr Riksmynt Till arfvoden åt Bibliothekarier vid de Läroverk, som redan hafva Bibliotheker af den beskaffenhet och det omfång, att 94,640: 50. 8.000: — 13,750: — 297,307: 20. Prop. \:0 /, om Statsverket ISÖG. Transport 413,697: 70. deras vård fordrar särskild ersättning, äskar Kongl. Maj:t ett reservations-anslag af 4.000: — Till nja Elementar-läroverks inrättande i Oskarshamn och i Arvika köping äskas ett årligt anslag af 2,800 R:dr för hvardera eller tillsammans 5.600: — För beredande af Pedagogiers eller mindre skolors upptagande å Elementar-läroverkens stat på sätt af nämnde Protokoll upplyses, föreslår Kongl. Maj:t att Rikets Ständer må bevilja ett årligt anslag af 63,449: — att med den summa, som är för hvarje särskildt läroverk behöflig och beräknad, utgå i den mån Kongl. Maj:t efter Nådig pröfning af särskilda förhållanden finner lämpligt. 8:o. Sundhets-Kollegium, med Mcdicinal-Staten. Som Kongl. Maj:t funnit löneförbättring för SundhetsKollegii Ordförande, Ledamöter, Tjenstemän och Vaktbetjente vara af behofvet påkallad, äskar Kongl. Maj:t att för nämnde ändamål och till den fördelning dem emellan, som i oftaåberopade Protokollet öfver Ecclesiastik-ärenden den 14 innevarande månad bestämmes, Rikets Ständer må anvisa tillsammans 11,097:50. Till lön åt en ytterligare Provinsial-läkare i Norrbottens
Moderskärlek, ö m och stark, är nämligen ett af do mest framträdande dragen hos grefvinnan De la Gardie, liksom hennes varma och handlingskraftiga intresse för sjuka och elända. Med sin muromslutna borggård, sin höga, tempelsvala vestibul och sitt nobla, reserverade yttre tronar Kristianstads landshöfdingeresidens i förnäm afskildhet på en öppen plats utanför staden, flankeradt till vänster af artillerikasernen, till höger af en fashionabel promenad och med en välskött blomstergård framför sig. Där inne i de höga gemaken gör grefvinnan Elisabet De la Gardie vid de glänsande fester, med hvilka hon och hennes make hedra samhällets representativa personligheter, les honneurs med ett behag och en älskvärdhet, som fullt harmoniera med de Wachtmeisterska och De la Gardieska traditionerna. T. K. Sofie Charlotta Vilhelmina Palmstierna född Blomstedt. Friherrinnan Sofie Charlotta Vilhelmina Palmstierna, maka till den i Jönköping residerande, kraftige och energiske, i hela länet högt uppburne höfdingen, frih. H j. Palmstierna, tillhör genom sin börd de intimare hofkretsarne. Fadern var kammarherre Otto Blomstedt, och hennes äldste broder, hufvudmannen för ätten, intager samma ställning vid konung Oscars hof. Inom hofkretsarne stiftade hon också bekantskap med sin make, hvilken, som bekant, tillhör konungens närmaste vänkrets och hos honom innehar öfveradjutants rang. Man må emellertid icke tro, att hos friherrinnan Palmstierna finnes något af den strama hofton, som en och annan kanske anser oundviklig hos personer, hvilka genom börd och uppfostran tillhöra hofkretsarne. Tvärtom, värdinnan i Jönköpingsresidenset är älskvärdheten och tillgängligheten själf, och hennes lifliga, glada väsen förlänar alltid en prägel af trefnad och munterhet vid de regelbundet återkommande soaréer, som gifvas i det Palmstiernska hemmet.
]V:o 54, ang:de beräkningen af Statsverkets inkomster. Vid följande punkter uppstod discussion: Extra ordinarie eller Bevillning »inkomster. Gr. Cronhjelm, Otto A11 g.: Jag anhåller att med utlåt., som jag förmodar varder återremitteradt, få sända den anmärkning, att dessa extra-ordinarie eller bevillningsinkomster äro för högt upptagna och ej heller instämma med den medelberäkning, som Utsk. tagit till ledning för sitt förslag, samt att jag derföre anhåller, att tullmedlen icke må beräknas till högre belopp än vid sista riksdag, helst den då föreslagna summa öfverstiger medelsumman för de 10 sista åren. Gr. von Fersen, Hans: Det är icke utan tvekan jag fäster R. o. Ad:s uppmärksamhet på en oriktighet, som jag linner uti StatsUtskrs nu föredragna utlåt. Denna tvekan härleder sig ifrån misstroendet, att jag icke nog tydligt kan för 11. o. Ad. deducera min åsigt och tillräckligen klart ådagalägga en häfdvunnen oriktighet, som oanmärkt måhända kan äga menliga resultater till följd. Olika med den siste varde talaren anser jag oss för närvarande icke kunna bestämma om dessa extra-ordinarie eller bevillningsinkomster äro för högt eller för lågt beräknade. Jag vill ej ingå i någon granskning i detta afseende; ty min öfvertygelse är, att dessa inkomster aldrig böra uti StalsUtsk:s s. k. inkomstbetänkande upptagas. I denna öfvertygelse styrkes jag, då jag med lleg,-F:s 5g §., hvarest det heter: ”Efter Rikets och Statsverkets tillstånd och behof late Konungen till Utsk:s öfverläggning framställa hvad Staten kan tarfva utöfver de ordinarie inkomster, och hvilka behof genom be vi 11— ningar böra fyllas,” jemnför 53 som stadgar, alt R. St. skola välja ett Bevilln.-Utsk. för att föreslå bevillningens fördelning, samt 60 som bestämmer, hvad som förstås med bevillning. För mig synes det i följd af 5g §.
Uti Riksarkivets nuvarande hus intecknad skuld till Stockholms Borgerskaps Enkhus-direktion, för hvilken skuld, enligt den derför afgifna förbindelse af d. 6 November 1794, borde till en början erläggas 5 procents och sedermera allt framgent 44 procents ränta, 11,600: Dito dito dito, med derå till förfallodagarne upplupen ränta, utfärdade för Svenska medborgares erkända fordringar hos Franska regeringen 559: 20. 4. Fonden för Hjelmare kanals och slussverks framtida underhållande, hvilken fond utgöres af en i bolagets fasta egendomar intecknad skuldförbindelse, jemte andra säkerhetshandlingar, 34,380: 13. 5. Återstoden af den, vid Kongl. f. d. Nummerlotteri-inrättningens upplösning, till Riksgälds-kontoret öfverlemnade s. k. brud gåfvofond 20,435: 34. 7. Verkställda och sedermera icke återtagna insatser för den inställda 1,144 :de dragningen vid samma lotteri-inrättning 58: 25. 3. Upplupen, outtagen ränta å de, år 1750, för tillskott till Trollhätte slussverks byggnad, utfärdade s. k. lottsedlar 4,031: 32. — D:o å Riksgälds-kontorets Obligationer för upplånta medel 6,729: 5. — D:o å ekeskogsmedlen 64,401:10. 6. Transport: Öfverleverering vid slutbetalning af länet till allmänna byggnader i staden Norrköping Beviljade under 1840 och 1841 års riksdag: Utaf anslaget, 100,000 R:dr, för häradshäktenas ombyggande och förseende med celler » d:o, 111,000 R:dr, för fängelsebyggnader i städerna utom Stockholm Utaf anslaget, 70,000 R:dr för boskapsskötselns uppmuntran och befrämjande genom bildande af stamholländerier m. m
Landshöfningarne utse, inom hwart prosteri, en af hwarje Niksständ, der de finnas, hwilka under ordförande af Landshöfdingen, och biträde af Regements-och Compagnic-bcfalet i orten samt Kronofogden och Häradsflrifwarcn, förrätta utskrifningen i det hela och desi fördelning i elafier, wid hwilkct tillfälle en Regements-eller BataillonsFältffär skall wara närwarandc. Der Landshöfdingen ej kan wara tillstädes» förordnar han nägon i sitt ställe, äfwenjein NcgementsChcfen kan i sitt ställe förordna en RegementsOfficerDe uttaga ur classerne, enligt dessas nummer, det antal Konungen anbefallt till Armeens och Flottornes complettermg och tillökning. Denna tillökning af Krigsfolk får likwäl ej uppgå till kögre än 50,000, och utsi ifwes öfwer hela Landet i hwarje särskilt ort, efter en lika proportion till Folknummern inom classernes älder. Genom densamma upphör äkwen nu och för alltid all uppsättning afWargerings» och För^dllbblings-manffap för Armeen och Flyttorne. 7:0 Om den militärifka undcrwieningen inflränkes till det blott i frig nödwändiga, äro Z dygn till bfningstid före uppbrottet, allthwad som bchöfwes: det nya mans skåpet införlifwas med det gamla, 0 n underwisningen fullföljas och fullbordas under marcben till frigstheat rnUnder denna underwisningstid njuter manstapet fältafs löning. Allt beror pst förkortade fö cflrifter, ända ner till het blott nödwändiga. Glömmom aldrig att stora tacs tifla rörelser äro okunnighetens, yförständeNs och fäfängans misstag, pä wär krigsthcarer.