Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln, Högvördige Präste - Ståndet, och Hedervärda BondeStåndet hafva , i anledning af gjorde anmärkningar, till Banko-Utskottets förnyade handläggning behagat återförvisa Utskottets den 3i:ste sistledne Januarii afgifne Betänkande om längning uti praescripfions-tiden för Låns omsättning i Banke-Discont-Verket. Hvaremot Väl lofl. Borgare-Ståndet, enligt Utdrag af dess Protokoll, den t3:de nästledne Februarii, samma Betänkande bifallit. Inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln har af en värd Ledamot blifvit anmärkt, att då Rö. Banko-Utskottets BetänkanHen'. 143 relse-Capltalet, för en stor del, och i vissa pro* vincer nästan helt och hållet, blifvit satt utur omlopp, låntagare, uti en sådan conjunctur ej skäligen kunna vid ansgar åläggas att omsätta än mindre fulit inbetala Discont-Lån i Banko-Sedlar, förr än Penninge-Verket blifvit vid denne Riksdag regleradt, och antingen Discont-Sedlarne å nyo, eller ock Banko-Sedlar i deras ställe hunnit sättas i rörelse.
»Eller kaffe.» »Nej.» »Eller kött — eller bröd — eller korf eller gryn med liten, liten droppa bränvin till.» »Nej.» »Eller fina kläder och pärlor och konjak och tobak och köttben. Goa jungfru, ge gammal lapp ett köttben — eller fin krona att hänga i tak, eller —» »Hvad i all världen ska Thord med krona att göra, som inte har något tak?» sa jag fryntligt, för Thord är en favorit. »Gud välsigna, god fru!» sa Thord och sprang upp. »Jag bara språka lite med ful, mycke ful jungfru. Nu får gamle Thord säkert en stor, stor sup!» »Vet inte Thord», sa jag strängt, »att lappar inte får supa?» »Har hört det — men vet det inte. Om lapp dödar man — lag dödar lapp. — Om kristen super full — lag skratta; om lapp super full, lag säga: taga bort! Hvarför! Är lapp inte människa — är lapp inte mer än människa? Aldrig göra lag förtret. Men bränvin vill lapp ha. Söta goa fru — gamla Thord vara mycke, mycke sjuk invärtes. Is gått rakt i mage —. Stackars lapp behöfver bränvin — mycke bränvin —. Stackars sjuka usla lapp! » Naturligtvis gaf jag honom en sup till hans varma lagade frukost, ty hvarför inte lapparna ska ha samma rättighet till en ärlig sup som andra, begriper jag inte. Ruffen säger, att det är därför att de inte har någon motståndskraft — och låter, när de väl blir fulla, de ’svenska’ lura af sig allt de har. Det tycker jag är en så obegriplig skam för ’de svenska’, att det är bäst att inte ens tala om’et. För lapparna är värkligheten minsann inte så rar, att de inte kan känna behof af att »se grannt ibland» som de kallar det att vara druckna. Då ser de vackra slott, strömmar fulla af fisk, och »fjällets ande, som ligger utsträckt med flåsande vingar.»
Nådiga fastställelse af planen och förslaget; men, när man företog uppsättning af den underdåniga ansökningen, yppade sig om förslagets lämplighet skiljaktiga meningar, hvilka ledde derhän, att Direktionen gjorde underdånig hemställning om förändringar i samma förslag; men som sådant ej skedde med vederbörandes begifvande eller ens efter deras hörande, så fann Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader i Riket, genom hvilken den underdåniga ansökningen, enligt föreskrift, skulle, efter förutgången granskning, till Eders Kongl. Majtt öfverlemnas, nödigt, förut återremittera ärendet till ny undersökning, hvilken ock Förste Landtmätaren Friberger blifvit förordnad att, efter delägarnes tillkallande, verkställa. Ännu har det ej lyckats honom, att förena eller sammanjemka delägarnes stridiga åsigter och inti essen. 6:0. Ej långt från nämnde eller Sjögerås mossar ligga söderut Mönnarps mossfält af 6,629 tunne18 kappelands areal. Om dessas aftappning väcktes fråga för andra gången vid början af år 1838, då man, utom andra fördelar, åsyftade, att bereda ortens fattige innevånare nödig arbetsförtjenst och någon ersättning för deras kännbara förluster, i följd af föregående årets missväxt. Vid en redan år 1821 hållen undersökning hade kostnaden för detta arbete blifvit upptagen till 6,575 R:dr 27 sk. B:ko, hvilket belopp dock ansetts kunna något nedsättas. I anledning af underdånig ansökning om understöd till företaget med 4ooo R:dr Banko, behagade Eders Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref den 25 Maj 1838 föreskrifva, det skulle Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande 8 infordra jordägarnes yttrande huruvida och i hvilken mån de ville i kostnaden deltaga.
Och anser jag dcrjämte lämveligt, at Köpebref om Fastighet ä Landet bör för Härads - Rätten, i föremal at dera tvinna Lagfart, upwisas inom Sex mannder ifrån det Ting, som infaller sedan köpet Llifwit siutadt: men til förekommande at sädana Afhandlingar, af siver och til försäng af annars rätt, ej hemliga hällas, torde wara nödigt stadga, at det köp, som ej inom förenämnda tid wid Domstolen göres kunnigt, bör anses förfalla och ej widare gälla. Utdrag af kVororotter, hållet wid Riksens Hoglosliga Ständers Lag-Utskotts Samman» träde den 8. S. D. Herr Häradshöfdingen Uez-onllolpe inlemnade et OiÄamon, sa lydande: I förewarande äeliderations ämne om tiden och sättet lil Lagfartens förkorrtande, har Herr HofRätts - Rådet ^älerdrancit, k anseende til de orter, tzec Tre allmänna HärM-Ting hällas, föreflagit det '-l Bördemannen, som wid tredje Upbudek framlade i Nitten Bördestillingen, ftulle dä, men icke eljest, fä si amna lil fjerde Tinget; derigenom är således medgifva, at Lrgfarien icke bör och kan stutaS, wid och med tredje Tioget, utan mä Bördemannnen til godo njuta någon längre klandertio; hwarmed jag i mit förra anförande äfwen instämt, likwäl med den stillirad, at Bördemannen stlttle äga frihet at bade stämma och göra llosiolickon, morn Aderton weckor efteS tredje Upbuoet, dä wanligen sierde Tinget infaller.
Som det lärer inträffat, att uppbördsmän, vid redogörelsen för krono-uppbörden, afdragit hela den på deras distrikt belöpande summa af de i denna §. medgifna afkortningar för minderåriga barn, änskönt en sådan afkortning för månget hushåll endast till en mindre del kommit i fråga, i anseende dertill, att hushållets sammanlagda bevillning icke uppgått till det belopp, som skolat afkortas, har Utskottet, för att gifva en bestämd anvisning om författningens mening i detta afseende, på 7 raden efter ordet »Bevillningen» tillagt: så långt dess belopp medgifver; hvilket tillägg torde af Rikets Ständer godkännas. §. 148. Sedan Rikets Ständer, genom bifall till Höglo 11. Slats-Utsk’ottets Utlåtande N:o 64 Litt B., i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående, bland annat, upphörande af allmogens inom vissa trakter af Kopparbergs län skyldighet att till Stora Kopparbergs Bergslag in natura leverera hemmansränteoch mantalseller qvarnlullskolen, tillika beslutat, att den lindring i allmänna bevillningen, som uti 148 §. af nu gällande Bevillnings-Förordning finnes medgifven för dem af allmogen i berörde län, som betala mantalspenningar med kol till Stora Kopparbergs Bergslag, må upphöra, i den mån nyssnämnde sätt för mantalspenningarnes erläggande afskaffas, har Utskottet uti bemälde §. infört ett efter Rikets Ständers beslut lämpadt stadgande. Då Utskottet icke förrän Rikets Ständer fastställt grunderne för allmänna bevillningen samt bränvins-brännings-rättighetens utöfvande, blir i tillfälle att tillse i hvad mån de vid bevillnings-stadgan fogade formulärer erfordra förändring, eller derom afgifva utlåtande, har Utskottet nu endast velat detta för Rikets Ständer anmäla.
Maj 1864 förordnat, att vid Norra Skånska infanteriregementet 183 och vid Södra Skånska infanteri-regementet £0£ soldatnummer, hvilka allt ifrån regementenas uppsättande till följd af Kongl. Brefvet och Roteringsverket den £1 Oktober 1817 stått vakanta för Statsverkets räkning, skola från och med år 1866 rekryteras; så kommer, utom den kostnad, som Kronan för en gång måste vidkännas för ifrågavarande 385 rekryters förseende med första uppsättningen af beklädnads-, utrednings-, remtygsoch tross-persedlar, för hvilken kostnad Kongl. Maj:t här nedan begär ett extra anslag, underhållet af denna materiel för den tillökade nummerstyrkan att medföra följande, förslagsvis beräknade årliga utgifter, nemligen: Transport R:mt R:dr £0,000: — 75,639: 46. Kongl. Majlis Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 21 Transport R:mt R:dr 20,000: -—- 75,639: 46. för kapotter, personella utredningssamt remtygsoch trosspersedlar 1,540: — för lifoch släp-munderings-persedlar, 5,317 R:dr 23 öre eller i rund summa 5,320 R:dr, att tilläggas anslaget till »Lifoch Släp-munderingar»; hvilka anslag nu af Kongl. Maj:t äskas. För öfrigt bör anslaget till »Försvarsverket i allmänhet» påföras: dels det här ofvan beräknade underhållsanslaget för 3:dje pontonier-kompaniets beklädnad, m. m. 10,504: 50. dels jemväl förut anmärkt behof af anslag till beklädnads-slitnings-ersättning för Artilleri-stamtruppen vid Gotlands National-beväring, med 1,497: — gg 541- 50 Lifoch Släp-munderingar vid rotehålls-regementena. — På sätt Kongl.
Om en annan åsigt antoges, skulle mycken< osäkerhet i ^andera och en mångfald af rättegångar uppkomma. I följd af hvad sålunda bill vit an förd t och då arfvinges behörighet att klandra testamente grundades pa larfsrätten, samt nödigt vore, det i lagen utmärktes, att den, som fo.sulit denna rätt, äfven förlorat rättigheten att klandra testamente, fastan lian de,a ej erhållit del, har motionären, för tiUvägabrn,gande af enhet i denna 1 el af lagskipningen, föreslagit, att en ny §. måtte inläggas i 18 Kap. Arlda Bulken. ^uf d ^^7 ^ som> enligt hvad i i5 Kap. denna Balk sägs, forsutit sin arfsrätt, ege ej klandra det testamente, sou, om arfvet gjordt ar, aiven 1 den händelse, att ej visas kan, det testamentet blifvit honom delgifvet, pa sätt i i §. af detta Kapitel stadgadt är. » c Utskottet, som tagit denna motion i öfvervägande, delar äfven den a motionären yttrade åsigt, att den, som försummat iakttaga laga tid alt gorå anspråk på arf efter afliden skyldeman gällande, derigenom forlorat rättigheten att klandra det testamente, som skyldemannen kan hafva om samma arf upprättat. Berörde rättighet grundas nemligen helt och hållet pa aiIsrätten, och derföre säger lagen uttryckligen i 4 §• af Arfda-Balkens 18 Kap., att ej annar än närmaste arfvinge må klandra testamente. Men da den, som förlorat sin arfsrätt, icke vidare inför lag kan anses såsom arfvinge, följer ock, att honom ej eller kan tillerkännas en rättighet, som endast tillkommer rätter arfvinge. Huruvida mindre tydlighet eller fullständighet foiefinnes i lagens bestämmelser, om och när artsrätten ar vorden förlorad, och om förändring af lagstiftningen i denna del i följd deraf ar nodig, a, åler ett ämne, hvarom framställning icke blifvit gjord, och som således nui«) elle‘ kan blifva föremål för Utskottets yttrande.
men kom nu och ät innan maten kallnar. » » Och det kan du tänka dig, » utropade mannen häftigt och steg upp. «Ej en bit smakar åtminstone jag, förrän jag fått reda på alltsammans. Se så, min älskling, säg nu hvad det är. är det barnsligheter, så är det så mycket bättre. » » Nå, eftersom du nödvändigt vill veta det, » sade hon sakta, » skall jag väl tala om min dårskap. Det är så, att jag allt måste försöka få lemna tillbaka den nya hatten igen. » » Hvad nu? » frågade Tage, ytterst förvånad, » är förtjusningen redan öfver? » » Nej, visst inte, » genmälde Elise lifiigt, » men ser du, hm, den passer inte till min kappa. » » Huuui! » hvisslade mannen. » Eller kanske kappan inte passar till hatten? » Småningom återtagande sitt vanliga glada, öppna sätt, svarade hon: » Hvad jag har för en klok gubbe! Ja, det var just det. Den gamla kappan såg verkligen afskyvärd ut, när den sågs tillsammans med den vackra hatten. Förut såg man bara på den och tänkte ej på kappan, men då det nu blef allvar af, tog det hela sig förskräckligt ut. Jag får därför bedja fröken Forsblad att få byta ut den mot en simplare, och så är allt bra igen, » tillfogade hon med en halfkväfd suck. » Men nu måste vi äta. » Tage sade ej ett ord, utan satt försjunken i djupa funderingar under hela middagen. Då de lemnat bordet, frågade han tvärt: » Hvad kostar en snygg sommarkappa? » » Åh, kära Tage, » svarade Elise, » tänk inte på d e t. det blir så bra som jag nyss sade. » » Hvad kostar en snygg sommarkappa? » upprepade han lugnt. » H m. jag skulle mycket väl kunna hafva en kofta, ty klädningen är j u bra nog,. och en kofta. ja, den tror jag man nog kan få för en femton kronor, riktigt snygg som du säger. » » Femton och åtta gör tjugu tre och åttio öre för vinet och ' femtio för cigarrerna.
Makt, dels ännu äro på Rikets Ständers pröfning beroende; samt att de öfrige, till ett ringa antal uppgående målen, som till Embetsverks eller serskilde Comiteers utlåtande blifvit af Kongl. Maj:t remitterade, men icke vunnit slutlig handläggning, till en del ega sammanhang med och bero af andra, vidlyftiga ärenden; alltså och med fästadt afseende derå, att förevarande Urtima Riksdag börjat ett år förr än Lagtima Riksdag, enligt förra Rikets Ständers beslut, skulle hafva inträffat, hvarifrån förnämligast torde bora hem tas anledningen till det oafgjorda skick, hvari några mål, ehuru icke af en mera allmänt ingripande beskaffenhet, sig befinna; har Utskottet ansett sig icke kunna tillstyrka, att Grefve Cronhjelms ofvanberörde motion må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Bihang till R. St. Prot. 1834. §:de Sarai. i 28'de Hå/let, a Allm. Besvärsoch Oeconomie-Utslottets Utlåtande N:o 1/jo. Hvilket dock till Rikets Ständers egen pröfning vördsamt öfverlennäs. Ankom till Exp.-Utsk. d. 9 Dcc. Ytterligare Utlåtande, i anledning af väckt motion om åtskillige förändringar i Arméens organisation och Rikets Försvarsverk. Enligt från Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda BondeStåndet ankomne Protocolls-Utdrag hafva bemälde Riks-Stånd den 10 sisth November bifallit Utskottets, i ofvanberörde ämne, under N:o i3a afgifne Utlåtande, deruti Utskottet hemställt, att motionen icke matte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda; hvaremot Högvörd. Preste-Ståndet och Vällofl.
Mars II. om ytterligare bidrag till Södertelge Canal-inrättnings fullbordande, 4”* — i anledning af ankomne Nådiga Skrifvelser om den årliga ränta, som är Hans Maj:t Konungen och Dess Arfvingar tillslagen, dito. — om ett årligt anslag för BergsRådet Friherre Hermelin, dito. — om förklaring öfver 12 Cap. 1 och 2 GiftermålsBalken, angående afvittring, dito. — angående stället till val af Kronoskjutsskyldiges •—om förändrad lid för Vägsyner, 461. — om förmedlade Hemmans deltagande i Brandstod, dito.— om upphörande af förbudet emot Tröskeslagor af Ek, 46a. — om ändring i 24 Cap. 66 4 och 5 §§. ByggningaBalken, angående Brandstod, dito. — om förklaring öfver jrj Gap. GiftermålsBalken, angående efterlefvande Makas fördel, dito. — om förpassning för GarnisonsSoldater, som lidit vanhedrande straff, dito. — om upphörande af Kongl. KammarCollegii befattning med MarkegångsTaxornes granskning i andra fall, än då Riks-markegången bestämmes eller besvär anföres öfver Deputerades Beslut, dito. — om en fri Tackjernsliandel, dito. — angående förbättrad reglering af posterne i Riket, samt undanrödjande af vissa olägenheter vid Postföringen emellan Norrige och Dannemark, dito. — rörande anslag till kostnaden vid en förbättrad fångforssling och bevakning, dito. — om medel till Drottningholms Broars iståndsättande, dito. — angående Staten för Gripsholms Slotts-och DjurgårdsBetjening, dito. — om grunden för Markegångssättning å Osmunds jern, dito. Expeditioner till Konungen, Riksens Ständers.
Mötes Passevolancc-Cassan, består åter af den afgift, som dels frän längre tid tillbaka eller 1770- och 1780-talen af de rustande vid Cavallerie-Regementerne blifvit åtagen dels likaledes af Rotehållarne vid Tndelte Infanterieoch nedsuttne Cavallerie-Regementerne , i följd af Riksens Ständers begifvande vid 1812 års års Urtima Riksdag blifvit utfäst emot det att Manskap och hästar underhållas af Kongl. Maj:t och Kronan vid Regements-möten och marcherne till och ifrån mötesplatserne; Och hvilken afgift utgör vid Cavallerie-Corpserne årligen Ätta R:dr för karlens underhäll och visse fourage-persedlar in natura, eller efter Markegångspris, samt af Rotehållarne och de rustande vid afsuttne Cavalleriet 8 R:dr årligen. Öfver alla dessa Cassör eller fonder föras i Kongl. Krigs - Collegium Räkenskaper och upprättas Bokslut, sorn sedermera af Kongl. Kammar-Rätten revideras. Af hvad sålunda örn desse Cassors upphof och inkomster.utredt och upplyst blifvit, förmodar Stats-Utskoitet det otvunget följa, att nämnde Fonder tillkommit genom bidrag af Statens eller Allmänne medel, samt underhållas af enahanda tillgångar, hvarutaf Stats-Verkets Inkomster bestå, och beviljade medel, som för Statens behof erläggas.
Desideria, angående begrafningsoch öfriga kostnader med anledning af hennes dödliga frånfälle: 11. 172,180, R. 180; B. V. 577, 584, A. 584; E. VI. 57. Enskilda Banker och Filial-Banker, angående meddelande af förändrade föreskrifter i afseende å deras grundfonder; motion af Herr Carl Hammarhjelm: se Motioner. —, i anledning af väckta motioner angående dels deras upphörande, dels vilkoren för ny oktroj, dels ock privatbank-sedlars användbarhet i den allmänna uppbörden: II. 11.374,444. 448, 449; V. 43, 83, A. 83; VI. Entreprenad, _ E — 49 Entreprenad, i anledning af väckt motion om upplåtande på sådan till den minstbjudande utaf tryckningen af allmänna författningar och kungörelser: B. II. 374, 445, A. 445. Entreprenad-auktion, i anledning af väckt motion om förbud för fattigvårds-styrelserna att utackordera fattiga barn genom —: B. II. 322, 373, 415, A. 415. Ericson, Friherre Nils, Chef för statens jernvägs-byggnader, Ofverste m. m., angående stats-pension åt honom: I. 152, 193, R. 193; B. II. 233, 254, A. 254, E. 462. — Kungsladugård, i fråga om afsöndring af jord från nämnde ladugård, till utvidgande af Eskilstuna stads samt Klosters och Forss församlingars begrafningsplats: VII. 5, R. 5, B. 94,96, 134, A. 134, E. 289. Eslöf, angående stats-anslag för anläggning af en jern-bana från Helsingborg öfver nämnde ställe till Ystad med sidobana till Landskrona; motion af Herr Samuel Gustaf von Troil: se Motioner.
Borgare,Ständets Protocoll, häller wid Urtima Riksdagen r Orebro den 28 Maji 1812. S. D. ^2ärskildte Utffottets Memorial, medförslag till Riksens Ständers underdäniga önskningar, i afseende pä utffrifningen af det fastställde Förstärknings-manskaper, föredrogs nu a nyo och återremitterades, med de inom Stander dels i dag, dels den r; i denna manad, ssedde anmärkningar, kill sam - 382. Den -8 Maji. ma Utstötts ytterligare handläggning och yttrande. Vt lu^rs. Tx krotocollo, ). j. kcrZstrom. Utdrag af Wallof!. Norgare-Ständcts Pr-o. tocoll, hållet wid Urtima Riksdagen L Orebro den 28 Maji 18:2. S. DÄ^id ytterligare föredragning af Lag-Utstöttets Memorial, angående alstillige puncter i Riksens Ständers Justitie-Ombudsmans Berättelse, dem Ulstotttt ansett ej tillhöra fin befattning, bestöt Borgare-Ståndet, lika med Högloft. Nidderstapck och Ädela samt Hedenvarda Bonde-Standet, 1:0 Att remittera till Allmänna Besvärsoch Ekonomie-Utstottet fragan rörande Provision och Slagafgiftcn wid Auctioner. 2:0 Att till Lag-Utstottet aterförwisa den, angående lösen för Gravationsbewis, hwilken, såsom icke tillhörande aagot annat an Lag-Utssottets befattning, Ståndet ansag böra af delta Utskott upptagas och utredas; Och z:o Att till Consiitutions-Utstottet remittera fragan om Konungens rätt, att i Brottmål göra Nåd. Vt suxrg. kix brvtocollo, I. Ur - Den 28 Majk. z8z Utdrag af Wallof!. Dorgare-Ständets protocoll, hållet wid Urtima Riksdagen i Örebro den 28 Maji 1812. S. D> ^ongl.
N:o 7„ med förslag till ett nytt myntsystem; N:o 8, i anledning’ af Kongl. Majrts till Rikets Ständer aflålne och af samtlige RiksStånden till BancaUtskotl et Öfverlemnade Nådiga Skrifvelse af den 8 Februarii; i834» angående Bankens öppnande till utvexling, af silfver.. •* Från Högvördige Preste-Ståndet; S. D. Vid förnyad föredragning biföllos: Allmänna Besvärsoch OeconomieUtsJcottets Betänkanden N:o 38, i anledning af väckt motion, om upphörande af Kronofiske! £ Elfkarleby; N:o 39, i anledning af vackt fråga,., om Jemtlands återförläggande under VesterNorrlands Län; N:o 4o, i anledning af väckt motion om Slädernes befrielse ifrån inkvartering vid Eecrutoch Remont-möten; N:o 4'yi anledning af väckt motion om ätskillige förändringar i Jude-Reglementet; N:o 43, i anledning af väckt motion, att jordoeli strandegares rätt till hafsfiske matte uti den under utarbetning varande nya fiskeri-stadgan Ulfva bibehållen; N:o 45, i anledning’af vackt fråga om uttryckligt stadgande derom, att mäldegare ej må anses pligtig att till mjölnares biträde hålla folk vid qvarnen under förmälningstiden; N:o 46» i anledning af väckt fråga om utfärdandeaf författning med förbud emot monopoliersstiftandetill menigheters, förfång - Trot. Vt dr. den 7 Maji 1834' 5. D. Vid förnyad föredragning biföllos SiatsUt skottets Utlåtanden: N:o 60. i anledning af väckta motioner om lön-ersättning till Capitainerne Sjöbohm och Tilosius samt till Lieutenanten G. M.
Detta visar nogsamt hvart det leder, om man träder utom den ordning, som grundlagen föreskrifver. Man har sagt, att då delta sätt att gå tillväga icke är i grundlagen förbjudet, så skulle det jemväl vara tillåtet. Tvcrtom är det min mening, att då grundlagen föreskrifver det sätt, hvarpå ärenden skola af R. St. behandlas, eller hvarpå de skola komma ifrån R. St. till R. M., så är hvarje afsteg derifrån jemväl ett afsteg ifrån grundlagen. Här är sagdt af Gr. Cronhjelm, att man skall besluta sig för vissa allmänna grunder och att deraf sedan skall göras en riklig tillämpning. Vi hafva sett, huru det går med de allmänna grunderna. Sådana hafva blifvit beslutade för brottmålslagen; och vi veta icke huru det går dermed, emedan detaljerna alldeles icke blefvo med detsamma framlagda. Så kunde det äfven gå med representationsfrågan. Här är också sagdt, att saken icke skulle hållas vid lif med mindre än att man beständigt rörde den. Detta ämne är så fullständigt ulredt af Gr. Lagerbjelke, att jag icke dertill har något annat alt lägga, än att, om det tillätes mig alt begagna en liknelse i läkareväg, när en läkare talat förut och en annan läkare kommer snart efter (om jag ej bedrager mig), så vill jag fråga, om det icke vore skäl att se till, att den som har feber icke så talar, att febern icke släpper honom, och detta är ungefärligen hvad man nu borde göra i afseende pä representationsfrågan, i stället för att man icke vill lemna sin 10 H. 82 650 Den 22 Maj. nena i fred att lugna sig. Detta är åtminstone i min tanka icke rätta utvägen att på ett godt sätt lösa frågan. Denna fråga, säger man, bör icke hvila, och det vore mycket illa gjordt af R. o. Ad., att icke, genom antagande af förslaget, bevisa, att Ståndet vill en förändring, och att Ståndet icke vill förqväfva hvarje förslag. Huru mångfaldiga äro icke de förslag, till hvilka R. o. Ad. sagt nej, lika så väl som de öfriga Stånden?