Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid sådant förhållande och då dessutom den meningsbrytning, som inom Riks-Stånden i förevarande fråga sig yppat, måste betraktas såsom ett vittnesbörd om enahanda skiljaktighet i åsigter inom det folk, hvars rättigheter och intressen Rikets Ständer hafva att bevaka, — då i följd deraf klokheten Lag-Ulskoltets Ullålande N:o 33. 3 och försigtigheten bjuda lagstiftaren att i detta fall endast medlande uppträda; och då Herr Adlercreutz's förslag, efter Utskottets öfvertygelse, innefattar den lämpligaste förmedling, helst det går ut på erkännandet i lag af ogift qvinnas rätt att vid viss ålder vara myndig, och följaktligen på beredande af enahanda frihet, sorn afses i det Nådiga förslaget, från hvilket det blott afviker derutinnan att, då, enligt detta sednare förslag, den qvinna, sorn ej vill begagna sig af friheten, mäste afsäga sig densamma, det förra öfverlemnar åt qvinnan sjelf att, när hon finner för godt, inträda i frihetens utöfning, tvekar ej Utskottet, enär någon giltig anmärkning emot antagligheten af samma förslag icke förekommit, att, med frånträdande af sin förut yttrade mening, i afseende på sättet för frågans lösning, samt med hemställan om icke Borgareoch Bonde-Stånden behagade öfvergå på den modifierade åsigt i berörde hänseende, som i otnförmälda särskilda förslag blifvit tillämpad, och således sig med Preste-Ståndet förena, vördsammast tillstyrka: att förbemälde Ira Riks-Stånd jemte Ridder skåpet och Adeln mätte, med förklarande att Kongl. Maj:t.-: ifrågavarande Nådiga .Proposition icke kan oförändrad bifallas, lika med Preste-Ståndet, besluta utfärdande af en sä lydande Författning, angående og:ft qvinnas rätt att vid viss alder vara myndig.
Cederström nämnt, att helt enkelt kasta bort de 300 båtsmän, hvilka kunnat erhållas af dessa 1,141 hemman; och detta i samma ögonblick, då Ständerna från Statsoch Ekon.-Ulsk:n ang:de utskrifning af sjöfolk emottagit ett betänk, till den grad ytterligt, att, jag tror alla Stånden hafva förklarat sig dermot; sä att Utsk:n nödgats frångå sitt förslag coh inkomma med ett annat, hvilket 11. o. Ad. i sista plenum pröfväde. Men icke nog med denna skada för riket! 11. o. Ad. bör äf ven fästa uppmärksamheten på det betänkliga uti ett sådant undantag, och Frih. Cederström har redan nämnt derom. Om nemi. frälsehemmanen i ett landskap befrias från roteringsskyldigheten, under det att frälsehemmanen i alla andra äro dermed belagde; hvarföre skulle ej de sednare såväl som de förra komma och begära en lika fördel? Finnes det något säkrare sätt, att upplösa indelningsverket, än detta ? Det är klart att, om Halländningarne blifva befriade, derföre att. de klaga öfver vald: så höra äfven grannarne, Westgöther, Småländningar eller hvad de må heta, komma till samma slut, äfven om de mera hofsamma i uttrycken, begagnade lindrigare ord, såsom orättvisa, hårdhet, eller dylikt. Om sålunda det ena landskapet, efter det andra, från indelningsverket befrias, hvart tager det då vägen både med landtoch sjö-försvaret ? Men dessa betraktelser återföra mig till hufvudfrågan, eller den om de Halländska utsockne-frälsehemmanens roteringsskyldighet. Huru ringa, eller hur stor deras förmenta frihet må hafva varit, före 1S10: sä är det gifvit, att de, enl. R. Sl:s beslut 1810 och 1812, att all oroterad jord skulle roteras, torde draga antingen extra eller ordinarie rotering. Med extra rotering kunde utsocknefrälsehemmanen ej beläggas, emedan de icke hörde till det ypperliga frälset, hvarken voro; säterier, rå och rör, insockneeller veckodags-hemman.
Det har synts mig, att, antingen BankoUtskottet och Riksens Ständer upphäfva eller stadfästa Banko-Fullmägtiges förromnämnde och nu ifråga satte åtgärd, detta Riksens Ständers beslut, ingalunda influerar på sjelfva frågan, och att det således, i afseende på den, är fullkomligt likgiltigt hvilketdera sker; ty positiva Dagen fortfar i alla falt, att, oberoende af detta beslut, utöfva sin verkan, och döma Diskonterne skyldige att qvitta gäld mot gäld, med den enda skillnad, att i sednare händelsen, eller om fulhnägtiges åtgärd stadfästes, DiskontDirectionerne, som härigenom erkänt sig stå under Banko-Styrelsens och således Riksens Ständers befäl, nödgas under fortgående Rättegångar erlägga revisions-pengar, hvars storlek sluteligen skall öfverstiga möjligheten af deras tillgångar. X detta hänseende är det således, som fullmägtiges till Directionerne gifne förbud synes böra upphäfvas och det öfverlemnas åt deras egit fria behag, att medelst Revisions sk illings erläggande fortsätta de började rättegängarne eller icke , hvilket äfvenledes nu lärer vara sked t. Men ett helt annat skick får frågan , om den framställes ur andra, än blott juridiske syn punk - Banko-Utskottets Betänkanden. 47 punkter. Dä heter rlet. icke: är det lagligt att gäld får qvittas med gäld? utan, är det billigt, iir det rättvist? och derpå svarar jag, med afseende på Diskonternes outredda ställning, och under ovisshet om deras framtida ännu oafgjor«la öde, högt Nej !
Intet skäl har jag funnit kil twekan derom, at ju fordringsägare, som redan finnas och hwilke antingen för eller wid det Ting, dä ärrenäs-Oontrskksr kil inprokoeolleronäs uptes, förmura deras fordran genom laga inteckning, böra njuta företräde til betalning utur Fastigheten, utan hinder af /Vrrenäsrors pretention, hwilken i detta fall bör anses mindre än de förras. Men da frägan mandes pä sedermera cilkomna Län eller ock fadana, som, ehuru förr gifna, likwäl ej blifwit intecknade, får, i min öswerty - gelfe, fåken en hest annan beskaffenhet. Ket mästeenligt LagenS grunder, dem Lag Utskottet med mogen granskning sökt och i befluten följt, redan erkannas såsom ostridigt, a°t behörig förening emellan Fastighetsägare och ^rrsnägror eller Landbo, bör anses i alla matto lika laglig och orubbelig som al! anna» afhandling; derpå stöder sig ju ock Utskottets enhälliga ullätande: at legostämma icke mä af köp brytas. Emot denna fasta grundsattS skulle likwäl uppenbart felas, pa händelse det blefwe tillätet, at en Borgenär, som esker ärrenäs-föreningens intecknande försträckt agaren penningar, skulle kunna winna bättre rätt än roncksroren, hwars erkända och medelst inteckningen offenceligen knndgjorda rättighet ivar aldre. Hwar blifwer dä /rrrenäe - LnntroLfs 8 helgd? Är det wäl rimligt ak lantagna penningar skola uphäfwa eller bryta en afhandling, i stöd af samma Lag, som nyst stadgat, at erlaggd köpesumma icke sär medföra dylik werka» ? Och ho ser icke den uppenbara motsägelsen häraf upkommer, i thy köp icke bryter, men Ian, och det ända til et ar efter OolttraAst, skall bryta legostämma?
Se Slals-Utskottets Utlåtande N-.o 67. Fält-Artilleri, anslag till. Se Stals-Ulskoltets Utlåtande N:o 151. Fältbrygge-Utredning, anslag till. Se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 151. Fällförvaltuings-Reglemente. Se Krigs-Artiklar. Fängelse-byggnader. Se Cellfängelser. Fängelse-Systemet, angående förändring uti. Se Brottmåls-lagsliftningen. Fänghäls-lappar, anslag till. Se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 151. Färja, om befrielse för Jönåkers Härad i Södermanland från skyldigheten att bålla sådan vid Qvarsebo. VII. B. 204. VJJI. A. 36. Färjeplatserna Röhälla, Färjestaden och Fröbygårda på Oland, om upphäfvande af deras uteslutande rättighet alt till Calmar öfverföra menniskor, kreatur och varor. X. B. 15. A. 245. XI. U. 121. A. 140. Fästningar, om löneförhöjning för Commendanterne å Rikets. Se Slats-Ulskottets Utlåtande N:o 69. Fästningsbyggnader, om medels anvisande för år 1854 till Topografiska Corpsens arbeten lill fortsättning af pågående sådane samt till anskaffning af infanterigevär. I. B. 200. A. 214. II. U. 88. A. 107. Förbindelse, att löftesman må i visst fall vara fri från borgen tecknad såsom för egen skuld å en. XIV. B. 349, 350. XV. A. 58. Förbud, att bevista fremmande religionsöfningar, om upphäfvande af stadgandet i 1781 års Kongl. Kungörelse, angående. II. 9. R. 50. VIII. B. 132. — för utländningars kringresande i landet med handelsvaror. III. B. 385, 441.
Angående förändring i tiden och såttet för indrifningen af Götha CanalBolags, Götheborgs och Malmö f. d. Discont-Verks ännu återstående fordringar; i anledning af den del utaf Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition , angående ytterligare anslag till fullbordande af Götha Canal, som rörer Canal-Directionens anhållan om lyftning af återstoden utaf detta års förut anslagne Byggnads biträde, utan att förut hafva infordrat den sista Actie-insättningen; rörande CommerceRådet Santesson» Memorial om tillåmp. nings-sättet af Reglementet för utredningen af f. d. FilialDiseonterne; angående de föreskrifter, 60m i anledning af Riksens Ständers beslut i afseende på indrifvandet af Götha CanalBolags, Götheborgs och Malmö f. d. DiscontsVerks fordringar, böra Herrar Fullmäktige i RiksgäldsContoiret meddelas: samt rörande ytterligare allmänna anstalter för S del växling i Landsorterne. t)en »7 Maji f. m. StatsBancooch Lag Utskottens i Om inställelse af Publike fordrings-ägareå Lagsöknings-åtgårder intill dess Finance-regleringen blifvit uppgjord. Statssamt Allmänna Besvärsoch Oecd nomieUttkottens 5 Om tågande Trouppars underhåll samt yr® kad befrielse från inqvarteringar för Städerne» Bevillning5 B tfkottets: Angående ytterligare Betjenings antagande Samt rörande väckt fråga om fördelningen Utaf afgifterne till Wadstena Krigsmanshus och Amiralitets KrigsmanshusCassorne.
Jag är Utsk. mycket förbunden för det fördelaktiga omdöme Utsk. lemnat åt comilerades arbete, då Utsk. yttrar att comiterade fullständigt utredt ämnet; men jag bade varit än mera förbunden, om Utsk. haft den godbeten att intaga den und. hemställan, som comiterade i skrifvelse till K. M. framställt. Jag vågar icke tillräckligt nog lita på mitt minne, för att uppgifva berörde hemställan; men med mycken säkerhet vågar jag upplysa, alf comiterade icke annorlunda föreslagit åtgärden af gode mäns tillsättande, än såsom en anstalt, som skulle ankomma på hvarje orts eget frivilliga beslut alt vidtagas, eller icke vidtagas; samt att följaktligen den föreslagna lag-§:n endast kunde gälla der, hvarest gode män voro tillförordnade; hvaremot Utsk. synes föreslå ett ovillkorligt lagbud, alt sådane gode män skulle allestädes finnas. Skilnaden deremellan är dock ganska stor. Comiterade hade visserligen yttrat den förmodan, som Utsk. antagit, nemi. att personer skulle finnas, som icke ville undandraga sig befattningen af gode män; men comiterade, som ibland sina skäl emot förmyndare-kammares bildande, framställt den riktiga sals, att, enl. Svensk lag, kan ingen oskyld man tvingas att åtaga sig vårdnad eller ansvar för andras angelägenheter, hade ingalunda tillstyrkt något tvång i afseende på den nya befattningen; hvaremot Utsk. föreslagit, att den, som valdes till god man, icke skulle kunna vägra alt samma befattning för hela 3 år sig åtaga; ett tvångsbnd, hvartill jag hoppas att Statsmakterna aldrig gifva bifall. Det lagbud, som Utsk. föreslår, innehåller val, att gode män skulle vara berättigade till ersättning för nödiga kostnader, — ett förslag, som jag tror borde utsträckas äfven till ersättning för mödor och besvär ; men Utsk. uppgifver icke huru dermed skulle förhållas, då tillgång saknades; och då jag, med kännedom om förhållandet i många sterbhus, förutser att detta fall ganska ofta skulle inträffa, anser jag deri ligga en särskild rättighet mera för den person, som vore vald lill god man, alt icke tvingas till lönlösa mödor och ansvar.
Afven tro vi oss kunna förbigå det naturhistoriska af gifterna och deras indelning såsom förekommande hos alla auktorer i natural-historien och toxikologien. Ingen lärer förmoda, att högtsalig H. K. II:s död varit föranledd af någon giftig gasart, genom något bett eller styng af ett giftigt djur eller medelst spanska flugor; det kan således rimligen endast blifva fråga om de mineraliska och vegetabiliska gifterna. En äfven så säker som olycklig erfarenhet bar updagat de mineraliska gifternas verkningar. Dessa, till den mängd nedsväljda, att de blifva snart dödande, förorsaka de våldsammaste symptomer; krafternas hastiga aftagande, en brännande hetta i svalget, olidelig värk och slitningar i underlifvet, starka kräkningar, ofta diarrhée, som ej sällan är grönaktig, inflammation af mage och tarmar (allt eftersom giftet hunnit ned i tarmkanalen) med en liten och klen, men hård och hastig puls. Vid obduktionen finnas de af giftet vidrörda delar anfrätta, gangrenerade och till sin organisation förstörda. Dessa verkningar af ett skarpt mineraliskt gift följa snart på dess njutande, och om vi än vilja medgifva hvad en och annan anfört (men vi tro vara högst sällsynt), att t. ex. arsenik kan, till följd antingen af en mycket stor dosis eller någon särdeles prsedisposition hos personen, döda genom dess omedelbara verkan pd nervsystemet, utan att de omnämda symptomer och phcenomener visa sig; så våga vi likväl påstå: att sådant aldrig händer flere timmar efter giftets nedsväljande, utan måste ske ännu hastigare än vanligen. Om vi nu använda dessa säkra erfarenhets-satser på tillståndet hos högtsalig H. K. H., så skola vi lätt finna, att dess beklagliga död ej kunde vara följd af något nyligen bibringadt mineraliskt gift. Från den stund 11. K. H. hade intagit frukosten i Helsingborg till dess ankomst till Qvidingehed, måste åtminstone 3 å 4 timmar hafva förflutit; men under denna tid yttrade H. K. H. ej något illamående.
På sednare tider har bolagen, till följd af en yttre påtryckning, funnit det med deras egna fördelar förenligt, att offentliggöra sina bokslut, och såmedelst lemna allmänheten kännedom om deras ställningar. Dessa uppgifter i allt värde, torde man dock med temlig visshet kunna antaga att de ljusaste sidorne af bolagets verksamhet företrädesvis framhållas. Granska vi något närmare dessa uppgifter så skola vi finnna åtskilliga anmärkningsvärda saker deri. För att visa huruledes det förhåller sig härmed vill jag efter en mig föreliggande redogörelse något närmare undersöka förhållandet, t. ex. med grundkapitalet för ett af dessa bolag. Bolagets grundkapital är 5,000,000 fr. hvilka representeras af 80 aktionärer, egande 9,524 aktier tillsammans. Aktierna äro ställda på viss person, som å hvarje aktie endast inbetalt 125 fr. eller tillhopa 1,190,500 fr. Diverse aktionärer innehafva 476 aktier ställda till innehafvaren, samt fullt guldna med 500 fr. eller 238,000 fr. således tillsammans inbetaide 1,428,500 fr. Att, såsom det uppgifves, betalas vid anfordran, återstår således, 3,571,500 fr. Men granskar man närmare denna sednare uppgift, som är en bland de bättre, som förekommit, så finnes dock icke någon säkerhet angifven för uppfyllandet att ifrågavarande resterande 3,571,500 fr. också verkligen skola inbetalas vid så kallad anfordran. Om garantien blott ligger deruti, att den enskilde aktieinnehafvaren genom en enkel förbindelse, utan hypothek, åtagit sig denna betalning i händelse af behof, så kan i sanning, just i behofvets stund, det stora grundkapitalet lätt decimeras, synnerligast då det här, jemt lika för alla beräknadt, gör per hvarje aktionär ej mindre än 40,000 francs. Jag har med uppställningen af dessa fakta icke uttalat något omdöme om detta eller andra bolags förmåga att fullgöra sina förbindelser, ty dertill behöfver man vara fullt initierad uti deras sannolikhets-beräkningar, men jag har velat framhålla de punkter, som tarfva en närmare granskning och böra utgöra föremål för uppmärksamheten.
Anblicken af dessa småflickor med luftigt utkammadt hår och dessa smågossar med allvarligt benad lugg eller med långa lockar nedför ryggen och utöfver skuldrorna har något oemotståndligt intagande, och man skall bara se, hvilken ljusning det far öfver dessa ansikten, när ridån går upp och Polichinelle träder in med sitt sminkade ansikte och sin gula och röda sidenkostym. Han gör trollkonster — och hur vidga sig icke alla dessa ögon, som icke förlora en enda af hans rörelser, hur förvå- nad är man icke, när han skakar hundratals små trikolorer ur en tom hög hatt, och med hvilken ifver sträcker man icke ut händerna, då ouvreusen delar ut dem i salongen. Den svärtade negern, som sedan kommer in och spelar dragharmonika och dansar negerdans med sina långa klapprande skor, har icke hälften så mycket framgång, och när en pjerrot återger en hundvalps grad249 vis växande skicklighet i att skälla, när han härmar kattomas jamaDde och det sedesamt afvärjande kackel, hvarmed en ung höna besvarar tuppens entusiastiskt galande hyllning, är det icke barnen som skratta mest, det är mamma och stora syster, hvilken redan varit med om balerna och tror, att hon känner lifvet. Pantomimen, som följer efter, är mera ägnad att roa de små. Det är den eviga och oemotståndliga historien om den själfsvåldige pojken, som spelar sin omgifning spratt på spratt, och den unga publiken jublar af belåtenhet öfver att se sina kära odygder gå igen på de bräder, som föreställa världen, i synnerhet som moralen äger den äkta franska ingifvelsen att göra sig så liten som möjligt, när den ändtligen har sin oundvikliga entrée inemot slutet. Det hela har en fart, en fläkt, en lätthet, som kan muntra äfven de vuxna, men det är de smås anmärkningar man skall höra under mellanakten, när ouvreusen gjort sin rond med kakbrickor och hela parkett äter tårtor eller förlorar sig i njutningen af att suga på dessa långa karameller, som parisersmåttingarna veta att hålla i sina behandskade händer på ett sätt, som inga barn i världen skulle kunna göra dem efter.
Strömbergs befrielse från ådömd återbäring af beräknad provision å brödbakning i Christianstads kronobageri (Stats-utsk. Lith, N:o 128.) S. A. K. Sedan allmänna magazins-kontoret, efter granskning af Christianstads krono-magazins räkenskaper för tiden från och med 1832 till och med 1842, anmärkt, att, enligt de vid samma räkenskaper fogade liqvider med kronobageriet, kronobagaren S Strömberg för sig och gesäll årligen tillgodoberäknat 72 lispund mjukt bröd, och enär Kongl. Majrts för nämnde tid i nåder fastställde aflöningsstater för Christianstads kronomagaziner och bageri-betjening icke tilläde kronobagaren eller hans gesäll sådan aflöning, yrkat, att, omförmälda bröd underhåll, uppgående för sagde tid eller ellofva år till 792 lispund mjukt bröd, måtte Kongl. Majit och kronan ersättas eller länets för li vartdera af dessa år gällande markegång, samt E. K. Ms och Rikets Stats-kontors magazinsdepartement, genom resolution den 29 Juli 1844, uppå anförda skäl, förklarat, det kronobagaren Strömberg icke kunde undgå att i första rummet ersätta Kongl. Majit och kronan de för ofvanberördä år emot stat och författningar orätt afförde sammanräknade 792 lispund mjukt bröd, med värde, ef - Expedit iöns-Utskottets Förslag tiil tind.
Till de upplåtne Byggnadernes inredning för ändamålet tillstyrker Utskottet: att en Summa af 5ooo R:dr B:co, en gång för alla, må af R. St:r beviljas och få af RiksgäldsContoiret till vederbörande utbetalas, i händelse större eller mindre del af denna Summa skulle oundgängligen erfordras: dock med vilkor, att planen för Veterinär-Inrättningens förseende med nödige rum och lägenheter så uppgöres, att det sålunda tillstyrkta anslaget varder lillräckeligt. Reservationer: Af Herr ContractsProsten Agrell: som fann ett villkorligt anslag i ofvanberörde ändamål olämpligt och ansåg för gifvet, att de under vilkor af uppkommande brist i det öfriga anslaget nu medgifne 5ooo R:dr verkeligen komma att åtgå, emedan ökade anslag föranleda till ökade kostnader, hvaremot en mindre Summa kunde blifva för ändamålet tillräckelig, genom en derefter beräknad hushållning vid medlens användande. Af Bonde-Ståndets Ledamöter, Eric Andersson från Westmanland, Pehr Pehrsson från Örebro Län, Carl Bergman från Gefleborgs Län, Nils Hakansson från Kronobergs Län och Nils Strindlund från Westernorrlands Län: på den grund, alt de ansett upplåtan - 544 Sta t s - U t s k o t tets (tet af Ladugårdslands f. d. Krofiobränneri-byggnader, att användas till Veterinär-Inrättningens fördel redan ' innebära allt det bidrag som skäligen kunde äskås och vöre i StatsVerkets förmåga att gifva, och att således penninge-anslag deröfver endast skulle hafva lill påföljd, alt Byggnadsarbetet verkställdes antingen med mindre sparsamhet eller i större Scala än som heliöfdes. Utlåtande, i anledning af väckt fråga om dispositionen af någre Kronan tillhöriga byggnader och tomter i Landskrona. M edelst Nådig Remiss den g April innevarande år tiar K. M:t behagat till Stats-Utskottet öfverlemna Handlingarne i frågan, huruvida den af K.
Då nu å nyo föredrogs Constitutions-Utskottets, den 5 sisth December, under N'.o 59, aflåtna och, den 17 i samma månad e. m., på bordet lagda Memorial, med Utlåtande öfver återremiss å det i Utskottets Memorial, N:o 52, förut meddelade förslag, bland annat, till ändrad redaction af 17 §, Riksdags Ordningen; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär berörde förslag redan blifvit, den 30 November e. m. sistlidet år, till den behandling 56 §. Regeringsformen föreskrifver, af Ridderskapet och Adeln gödkändt, Utskottets ifrågavarande Memorial borde läggas till handlingarne. S. D Vid förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets, den 26 sisth November, under Nto 57, aflåtna och, den 17 derpåföljde December e. m., på bordet lagda Memorial, med åtskilliga grundlags-ändrings förslag, a 14 Prot.-Utdrag den 22 Februarii 1830. åsyftande Riksdags-göromålens förenklade och ordentligare behandling , Riksdagarnes för. kortande, samt besparing i Riksdagskostnaden, fann Ridderskapet och Adeln för godt att , såsom Ståndets gemensamma tanka, till Consiitntions-Utskottet hänvisa den anmärkning, att utur Utskottets, under N:o 1 3, meddelade förslag till ändrad redaction af första perioden i 59 §. Riksdagsordningen måtte utgå följande ord: dock ej i någon händelse pä Statens, bekostnadi S, 15.
Arets slut till kronor 755, 4 9 och bestå af: Inventarier och modeller kronor 331: 90 Ett till fröken Ohlsson utf3rdadt 1Rn A . &gt;&gt; 200: 0 0 Lager af mönster .. &gt;&gt; 17: s ö Insatt i Handelsbanken &gt;&gt; 205: n r I&lt;assabel-iillning . &gt;&gt; 3: 0 9 Dock får föreningen icke till fullo glädja sig åt detta, som det synes, lysande resultat, enar i Modellers konto i år blifvit upptagna tviinne poster, som förut icke varit bokförda, men Eivilkn böra i räkenskaperna upptagas, då de utgöra en tillgång, som föreningen eger, nämligen ett till fröken Ohlsson 1889 ritfärdadt lån A 200 kronor samt de H Hggieiniska Museet förrar: de niodellerna till ett varde af kronor 53: 36. ' fil1 sist fH underteckna.de, som befunnit riikenskaperna i godt skick och behörigen verificerade, uttrycka sitt tack till Bassaförvaltaren för det enkla och öfverskådliga satt, hvarp % dessa i %r blifvit förda, och tillstyrka vi, att full ansvarsfrihet m&amp; beviljas styrelsen. St~ockholm i mars 1893., 4n ?za Kruse. Bertlzn Salin, född Kempe. Dagny 3: e haft. D., ' ~Titaniay, E?! kärlekssaga a f Axel. Lundegård. CedZe Gom, Ett. damhotell l NewYork. C., Samskolan .och ' lararinnornas aflöning. Bref: från London. Svenska kvinnans deltagande i ~ärldsutställningen i ' Chicago,. Meddelanden från Fredrika-Bremer-Förbundet. Hvarjehanda i kvinnofrågan. För Förbundets medlemmar kr. pr årgång: {För icke medlemmar 4: 00., Doktor Karolina Widerstr~m,! Bryggaregatan 6, 2 tr. Allm. Tel. 83 OU. Mottagningstid: alla hvardagar 1-3. TaridläXareAlma Hard af Sqerstad, G.