Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Flera andra anmärkningar hafva förekommit, men de nu nämnde äro, hvad angår detaljerna i förslaget, de vigtigaste, sorn erbjudit sig, och någon större vidlyftighet förbjudes af sjelfva formen för detta anförande; blifvande resultatet af den verkställda granskningen, att hufvudsakligen synes mig att invända: att Regeringen utan fullt giltiga skäl alldeles lernnat åsido den historiska grundval för folkrepresentationen, som nu finnes, äfven der den bort kunna lemna bättre materialier för en ny byggnads uppförande, än dem man sökt i stället använda; och att man härigenom hos många uppväckt både anspråk på och förhoppningar om en folkrepresentation, som »utan att vara besvärad af några från äldre tiders förtryck och okunnighet härledda missbruk», samt byggd uteslutande på rationel grundval, skall verkliggöra alla de hugskott rörande frihet och jemnlikhet, som kunna hos ett folk uppstå; deraf allt åter följer en lika stark uppmuntran till nya, idealet mera motsvarande, reformer, och hvartill redan tecken visat sig i den, åtminstone enskildt, framställda åsigt, att förslaget bör antagas, ej för hvad det innehåller, utan för hvad det snart kan bringas att innehålla, ej för hvad det gifver, utan för hvad det lemnar tillfälle att taga; att motståndskraften mot sådana försök är alltför svag och att garantierna för de konservativa intressen, som skulle hufvudsakligen försvaras af den Första Kammaren, äro dels endast skenbara, dels af beskaffenhet att ej kunna på något sätt beräknas, dels ock sådana, att de svårligen kunna bibehållas, i sammanhang hvarmed äfven befinnes att jemlikheten mellan båda 126 Den 20 Januari.
Juridiska fakulteterna vid de håda universiteten; och b) af Friherre Hermelin, Fred., som (i motion N:o 92), jemte det han fästat uppmärksamheten å huru oundgängligt National-ekonomiens studium vore för juristen och embetsmannen, såvida han skall kunna göra sig reda för grunden till de lagar, hvilka af honom skola tillämpas, erinrat derom, att vid de flesta utländska universiteter alltid någon föreläste i detta ämne och vid ganska många funnos in rättad en särskild profession för denna vetenskap, men att vid våra universiteter undervisningen härutinnan vore förenad med den i och för sig vidlyftiga Ekonomiska och Kamerala eller så kallade Administrativa rällen, till stort mehn för undervisningen, särdeles vid Upsala universitet, der ett vexande antal lärjungar äfven på annat sätt — genom tentamina och examina — upptager allt mera af lärarnes tid och krafter. Motionären har derföre föreslagit, att Rikets Ständer mätte för sin del besluta delning af professionen i National-ekonomi och Finans-rätt vid Upsala universitet samt anslå 4,500 R:dr såsom årlig lön till en ny profession i Nationalekonomi, med hvilken möjligen Statistik kunde föienas. Då de af ofvanbemälde motionärer framställda förslag äro af den vigt och omfattning alt desamma svårligen kunna, utan föregången närmare utredning, af Rikets Ständer tillförlitligt bedömas, har, i saknad af sådan utredning och då Kongl. Majit icke heller funnit skäl att vid innevarande riksdag göra någon framställning i detta ämne, Utskottet, som jemväl af enahanda skäl finner sig förhindradt understödja Herr von Kocks under diskussionen på Riddarhuset gjorda hemställan att ett särskildt anslag borde beviljas för upprättande af en juridisk högskola i hufvudstaden, ansett sig böra hemställa, att ofvanberörda motioner ej må till någon åtgärd föranleda. Stats-UtsJcottets Utlåtande N:o 139. 19 20:o.
Först i inloppet till sjelfva fjorden träffades »oframkommelig» is, som fullständigt spärrade S:t Lawrence bays ypperliga hamn. Vega nödgades derför ankra på den öppna redden utanför byn Nunamo. Men äfven här drefvo vidsträckta, om ock tunna och genomfrätta isfält samt långa, men smala isband i så stora massor förbi fartyget mot söder, att det ej var rådligt att dröja länge på stället. Vårt uppehåll derstädes blef derför inskränkt till några få timmar. Under vinterns lopp hade löjtnant Nordqvist af förbiresande tschuktscher sökt insamla så fullständiga upplysningar som möjligt om de tschuktsch-byar eller tältplatser, som finnas längs kusten mellan Tschaun-bay och Beringssund. Hans sagesmän afslutade alltid sin förteckning med den strax vester om Kap Deschnew belägna byn Ertryn, under förklaring att längre öster och söder ut bodde ett annat folk, med hvilket de visserligen ej stodo i öppen fiendskap, men som dock ej var fullt att lita på, och till hvars byar de derför vägrade att ledsaga någon af oss89. Denna uppgift öfverensstämmer äfven, såsom torde framgå af hvad jag i ett föregående kapitel påpekat, med de uppgifter man vanligen finner i arbeten om dessa trakters etnografi. Medan vi i tät dimma försigtigt ångade fram i granskapet af Kap Deschnew, kommo 20 à 30 infödingar roende i en stor skinnbåt till fartyget. Ifriga att göra bekantskap med en för oss ny folkstam, mottogo vi dem med nöje. Men då de klättrat öfver relingen, funno vi, att de voro rena tschuktscher, till en del gamla bekanta, som under vintern gästat om bord på Vega. »Ankali», sade de med synbart förakt, träffas först längre bort mot S:t Lawrence bay. Då vi dagen derpå ankrade vid denna viks mynning, fingo vi som vanligt genast mottaga besök af en mängd infödingar och besökte sjelfva deras tält i land. De talade fortfarande tschuktschiska med en ringa inblandning af främmande ord, bodde i tält af ett från tschuktschernas något afvikande byggnadssätt och tycktes äfven hafva en något olika ansigtsprägel.
För öfrigt är jag öfverlygad, att om man skulle bestämma denna sedelvaleur till 6 r:dr 32 sk., så skulle visserligen ett mindre qvantum af Riksbankens sedlar å denna valeur blifva i omlopp inom provinserne, men alt del stora antalet sedlar, som nu roulcrar å 2 å 3 r:dr b:co, skulle då helt och hållet ersättas af riksmynt, betviflar jag på det högsta. Något hvar har sig bekant det nit, hvarmed privatbanks-directiouerne uppfyllt sina åligganden och dea osparda möda, som de haft att sätta sina sedlar i omlopp. Jag har sjelf under resor i landet på flera ställen råkat ut för att man haft all möda ospard, att emot privalbankssedlar få tillvexla sig min resecassa af riksmynt. Delta har inträffat flere gånger. Jag är fullkomligen öfyerlvgad derom, alt den utelöpande sedelstock, som nu beslår af privalbankssedlar af 2 och 3 r:drs valeur, då skulle komma alt utgöras af dylika sedlar å 6 r:dr 32 sk. valeur. Visserligen blefve vinsten för privalbanksholagen icke så stor som nu; men jag tror i alla fall, att den skulle blifva fullt tillräckligt för alt dessa inrättningar skulle löna sig. Jag ber vid delta tillfälle få förklara, all jag icke kan betrakta saken under den småaktiga synpunkt, att jag skulle kunna hysa någon ens den ringaste afundsjuka emot ett privalbanksbolag, som lyckats att under gynsamma conjuuclurer och en skicklig förvaltning uppdrifva siu vinst ända till 25 proc. behållning. Tvertom anser jag delta vara högst lofvärdt och önskar, ali hvar och en, som inom fäderneslandet inrättar en ny industri, äfven mätte skörda derpå så mycken vinst som möjligt. Det oaktadt 60 Den 23 April e. m. kan jag icke här undertrycka den önskan, att det egentliga onda man haft alt anmärka emot privathankerne, nemi. riksmynlets utträngande, måtte försvinna, och för att ernå detta ändamål vet jag icke något annat medel från R.
— N:o 216. i anledning af återremiss å Wto 82. X. B. 3g5. XI. no. XII. A. 55. XIII. — N:o 217. i anledning af återremiss å WTto 83. X. B. 3g5. XI. tio. XII. A. 57. XV. E. 249. -— Wto 218. i anledning af återremiss å Wto 84. X. B. 3q5. XI. no. XII. A. 57. XV. E. 249. — Wto 219. i anledning af återremiss å Wto 86. X. B. 3q5. XI. no' XII. A. 58. XVI. E. 23r. — Wto 220. i anledning af återremiss å Wto 87. X. B. 3g5. XI. 110. XII. A. 58. XV B. 190. E. 249. A. 3o8. — Wto 221. i anledning af återremiss å Wto 88. X. B. 3q5. XI. 110. XII. A. 58, 243, 28g. XIII. B. go, 148. A. i65. B. 274. XV. A» 23o. E. 082. -— Wto 222. i anledning af återremiss å Wto 89. X. B. 3g5. XI. no. XII. A. 66, 87. E. 266. E. 292. XIII. E. 64. B. 90, .48. A. i65. B. 274. XIV. E. 3. XV. A. 23o. E. 337. — Wto 223. i anledning af Kongl. Majtts Wådiga Remiss uppå gjord underdånig ansökning om upphörande af Tiondeafgiften för Alun-tillverkningen i Riket samt jemnkning i Tullafgiften å Alun. XII.
Uti oftanämnda underdåniga förslag till ordnande af försvarsverket till lands antydas de åtgärder, som i afseende på lifbevärings-regementet, Hallands infanteri-bataljon, Wermlands fältjägare-regemente och en del af Jemtlands fältjägare-regemente borde vidtagas, för att bereda tillgångar till aflönande af nödigt befäl för flottans blifvande stam-tropper; men enär dessa åtgärder ej böra eller kunna vidtagas förrän kändt är, att hvad berörda förslag rörande bevärings-manskapets uttagande och väpenöfningar innehåller blifvit gilladt Transport 165,259: 36. 8. 62 Transport 1(35,259: 36. 8. och de för dess verkställande erforderliga anslag beviljade, liar jag ansett någon förändring med anslagen för nämnda regementer och korps desto mindre nu böra ifrågakomma eller af mig i underdånighet föreslås, sorn i allt fall dessa anslag endast småningom kunna blifva för det uppgifna ändamålet disponibla, samt det icke eller synes mig lämpligt, att personer, tillhörande armeen, från annan hufvudtitel, änden för landtförsvaret bestämda, sina aflöningaruppbära, hvilket likväl skulle blifva händelsen, om förrberörda anslag nu blefve till 5:te hufvudtitelu öfverflyttade; oell har jag af samma skäl trott mig böra här förbigå hvad uti meranämnda underdåniga förslag om dispositionen af anslagen till inqvarterings-kostnader i Stockholm samt till ackordsförskott och ersättningar förekommer. För öfrigt torde Eders Kongl, Maj:t, uppå vederbörande departements underdåniga föredragning, vilja i nåder besluta i afseende på fortfarandet af de anslag, som för landtförsvarets pensionsoch välgörenhets-inrättningar finnas å riksstatens 9:de hufvudtitel uppförda. De bär förut i underdånighet förslagna tillökningar i 4:de hufvudtitelns nuvarande anslag, hvilka i öfrigt böra oförändrade bibehållas, uppgå till ett sammanräknadt belopp af Ibdr 165,259: 36. 8.
Att, innan något i afräkning å lånet får utbetalas, börtill RiksgäldsContoiret vara aflemnad Directionens, i Bolagets namn och efter dess uppdrag, utfärdade samt till RiksgäldsContoiret ställda förbindelse å 80,000 R:dr med Fem proctts årlig ränta, tillika innefattande öfrige stadgade betalningsvilkor; hvilken förbindelse, genom Bolagets försorg och på dess bekostnad, äfven bör vara betryggad genom första inteckningen uti Canaloch Slussverket med alla dertill hörande Hemman, Verk och Inrättningar, och dessutom aflemnas Directionens serskilda förbindelse, hvarigenom åt RiksgäldsContoiret upplåtes rättighet, att, i händelse de^stadgade capitaloch ränte-betalningarne icke varda behörigen fullgjorde, genast erhålla laga införsel uti Bolagets alla inkomster, af hvad namn de vara må, till skuldens gäldande. s% Till utförande af en Hamnbyggnad vid Staden Jönköping, hafva R. St:r beviljat Staden ett lån af Åtta Tusen (8000) R:dr B:co, under vilkor: att för lånesumman, hvilken ovilkorligen skall lyftas under åren i83o eller i83r, afgifves en af Stadens Äldste, efter uppdrag af Stadens Borgerskap, i Stadens namn och å dess vägnar, undertecknad förbindelse, att, en för alla och alla för en, ansvara för återbetalning af Capitalet och Fem proctts årlig ränta, sålunda, att ( 45 ) räntan a hvarje serskild post, som i afräkning kan komma att uttagas, beräknas från den dag, då penningarne från RiksgäldsContoiret utassigneras ,.samt att å Capitalet icke göres någon afbetalning under de första Fem åren, att räkna från oell med >83o; men inom 1835 års slut och allt sedermera, å samma tid, de påföljande Tio åren, inbetalas årligen å primitiva Capitalet Tio proctt, så alt hela Capitalet är inom i844 års slut inbetaldt. $. 60. Till upprättande af Ottenby Stuteri samt till anskaffandeef LandtBeskällare, hafva R.
M:t nådigst funne för godt att bestämma; och hafva Rikets Ständer, sorn visserligen inbemtat, att bemälde enka, i följd af Kongl. Brefvet d. 6 Mars 1811, af extra utgifts-medlen åtnjuter ärligen 150 R:dr, men hvilket belopp icke kan vara tillräckligt att på äldre dagar freda henne från brist och bekymmer, ansell sig höra, med afseende derå, att Ofverstelöjtnanten Duncker varit en af de ulmärktaste krigare, som fallit i striden för fäderneslandets försvar, bevilja hans Bih. lill II. St. Skrifvelse, N:o 174. enka, oberäknadt berörde understöd af 150 R:dr, en årlig pension af 500 R:dr, att, från detta års början räknadt, från Allmänna Indragningsstaten utgå och af henne åtnjutas hvarhclst bon vistas. 30:o. Under åberopande af framlidne Professoren Thomas Thorilds stora vetenskapliga förljenster, har hos Rikets Ständer blifvit föreslaget, såsom en rättvis hyjlhingsgärd åt den hädangångne skaldens och tänkarens minne, att en pension måtte beviljas hans i ett främmande land i fattigdom och bekymmer efterlemnade 80-åriga enka, Gustafva Thorild; och då Rikets Ständer anse det Svenska nationen värdigt, att åt minnet af den frejdade författaren hembära sin gärd af saknad och att genom något understöd söka värna hans efterlefvande enka mot nöd och bekymmer, hafva Rikets Ständer beslutat, att enkan Gustafva Thorild, född von Kowsky, må förklaras berättigad att, äfven såsom boende å utrikes ort, på Allmänna Indragningsstaten uppbära en årlig pension af 500 R:dr banko, alt utgå från och med innevarande år. 31 :o. Med anledning af hos Rikets Ständer gjord framställning om under stöd för Vetenskaps-Akademiens f. d.
Enär således sedan förra Riksdagen medel erhållits till 2,300 par pistoler, men af de, till upplag i förråd, då ännu bristande 3,600 par, ett antal af 1,300 par återstår att anskaffa, har General-fält-tygmästare-embetet i underdånighet föreslagit att medel dertill måtte beredas ä 41 R:dr R:mt paret, eller det pris, som med Husqvarna Faktori sednast blifvit Öfverenskommet; till följd hvaraf hela kostnaden beräknades uppgå till 53,300 R:dr nämnda mynt. Sablar. Vidare har af General-fält-tygmästare-embetet blifvit i underdånighet hemstäldt, att, sedan dels för det af Rikets Ständer vid sednaste Riksdag beviljade anslag, dels för de af Eders Kongl. Majit anvisade särskilda medel, 2,000 st. sablar för Kavalleriet blifvit anskaffade till upplag i förråden, nödiga medel till det ännu felande antalet i påräknade 5,000 sablar, eller 3,000 st., å 15 Ridr Rimt st., måtte blifva att tillgå med 45,000 Ridr samma mynt. Med afseende å de såluuda nyligen skedda anskaffningar af såväl pistoler som sablar i reserv, samt då Statens tillgångar företrädesvis för andra ändamål behöfva tagas i anspråk, finner jag mig böra i underdånighet tillstyrka, alt vid detta till-* Gevär sbehof. 120 Bil. M 3 lill Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. M 4, om Statsverket 4836. fälle icke något anslag, hvarken (ill pistoler eller sablar må af Eders Kongl. Majit ifrågasättas. Sidogevär för Infanteriet. Redan vid sistförflutna Riksdag fastades af Eders Kongl. Maj:t Rikets Ständers uppmärksamhet på vigten och nödvändigheten för Infanteristen att ega ett sidogevär, på det han, om skjutvapnet förloras eller kommer i olag, ej må finna sig beröfvad allt medel till försvar; hvarförutan sidogeväret eller den s. k. Faschinknifoen vid många andra tillfällen uti fält vore för soldaten af stort gagn.
Sttrs uppmärksamhet, honom tilldelas en Gratification af Fem Hundra Rtdr B:co, att utgå utaf R:g:sContoirets medel. §. 5. Angtde Gratificationer till någre bland GenAssist. -Con t: s Tjenstemän. Sedan det så kallade 4tde UtlåningsDepartementet uti Gen.-Assistance-Contoiret blifvit, år 1824, indraget, så hade vederbörande i nämnde Contoir, i Jutii Betänkande n, 377 månad Ar 1827, i anseende till en, serdeles under de nästförflutne sex månaderne, inträffad ovanlig tillökning i antalet af utgångne Lån, hos Hrr Fullmäktige anmält nödvändigheten af förrberörde, indragne Departements återupprättande; Och hade Hrr Fullmäktiges pluralite' väl pröfvat, det ifrågavarande UtlåningsDepartement icke vara beliöfligt, men likväl ansett frågan härom böra till Hrr Revisorerne öfverlemnas; i sammanhang hvarmed Hrr Fullmäktige tillstyrkt Hrr Revisorerne, att hos R. H. St:r anmäla de Tjenstemän vid Gem-Assist.-Contoiret, hvilka med Lånerörelsen varit sysselsatte, till erhållande af Gratificationer för deras ovanliga möda och nit. Och hafva Revisorerne, beträffande det indragna UtlåningsDepartementets återupprättande, meddelat Fullmäktige det svar, att, då Fullmäktiges pluralite' pröfvat, att detta Departement kan umbäras, och följaktligen icke är behöflig!, Hrr Revisorerne ansett sig så mycket mindre Röra tillstyrka ändring i detta af Hrr Fullmäktiges pluralite' fattade Beslut, som, genom 3:dje Punkten uti Instructionen för Revisorerne, det är dem uttryckligen förbjudet, att uti tillökning af Sysslor ingå. — Hvad åter angår frågan om Gratificationerne, så hafva Hrr Revisorerne, efter inhemtade närmare upplysningar, funnit skäligt hos R.
Den, mantalsskrifningen förrättar, vare skyldig att, med afdrag, enligt § 4, af kokrummet, afgiften i behörig ordning påföra, ehvad pannorna äro inmurade eller lösa, med uteslutande af bråk i pannery mds beräkning en. § io. Bonde-ståndet har bifallit det förslag, Utskotten bade uppgjort till denna § och enligt hvilket det skulle åligga mantalsoch skattskrifvare att genast efter hvarje mantalsoch skatlskrifnings slut tillställa vederbörande kronobeLjente förteckningar å dem, som vid mantalsoch skattskrifningen sig till bränvinsbränning anmält, och berörde förteckningar derefter ofördröjligen i socknestuga eller å annat lämpligt ställe anslås; hvaremot förslaget blifvit af de öfriga Riks-stånden återremitteradt, efter anmärkningar, att det vore vida bättre att en viss, om ock, såsom nu tilläfventyrs var förhållandet, något rundligen tilltagen tid bestämdes för man talsoch skattskrifvare att upprätta och aflemna förteckningarna å dem, som till bränvinsbränning sig anmält, än att fullgörandet af denna skyldighet lemnades beroende på olika föreställningar om meningen af orden: ”genast efter hvarje mantalsoch skattskrifnings slut;” i hvilket afseende är föreslaget, dels att dessa ord utbyttes emot uttrycket ”före den 1 Januari,” dels att orden: ”genast eller sist inom åtta dagar” och dels alt ordet: ”omedelbart” här begagnades; hvarjemte blifvit yrkadt, att det i Utskottens ifrågavarande förslag förekommande ordet: ”ofördröjligen” jemväl blefve utbytt emot ett mera bestämdt uttryck, t. ex. ”inom åtta dagar.” I anledning af hvad sålunda är anmärkt och i öfverensstämmelse med den förändring i stadgandena angående redskaps klassifikation, som här efteråt i 13 och (5 Bevil/n.-, Lagsamt Allm. Besv. och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 3. 28 §§ tillstyrkes och till följd af hvilken förändring1 orden ”samt huruvida den är inrättad att drifvas med eld eller ånga” böra här uteslutas, hemställa Utskotten alt förevarande § må erhålla följande lydelse:
Förrän banken börjar att utgifva egna banksedlar, skall tillika inför Kongl. Maj:ts Befallningshafvande styrkas: a) att grundfonds-hypothek, i värde motsvarande minst 25 procent af grundfonden, blifvit på föreskrifvet sått i allmänt förvar nedsatte; b) att profblanketter till banksedlarne, efter hvad derom i § 27 sågs, blifvit till Kongl. Finans-departementet aflemnade; c) att uppgift å de personer, som skola banksedlarne underskrifva, blifvit uti allmänna tidningarne införd. § 25. Varda, sedan bankbolag fullgjort hvad rörande rättighet till egna banksedlars utgifvande år sagdt, kommandit-delegare i bolaget inrymde; vare bolaget, der det på den sålunda vunna förstärkningen vill sedelutgifning grunda, pligtigt att, innan det dertill må anses beråttigadt, inför Kongl. Maj:ts Befallningshafvande särskildt styrka, att grundfonds-hypothek, motsvarande minst sextio, högst sjutiofem procent af förstärkningen, ytterligare blifvit i föreskrifven ordning nedsatta i ällmänt förvar. § 26. Mom. 1. Bankbolag, som till utgifvande af egna banksedlar år beråttigadt, må ej utlemna eller i allmänna rörelsen på en gång utelöpande hålla större belopp, ån sorn sammanlagdt i värde motsvaras af: 40 ExpediHöns-Utskottets Fältslag lill underd. Skrifvelse, N:o 183. a) det i allmänt förvar nedsatta grundfonds-hypothek, enligt enskilda bankens räkenskaper; b) behållningen i enskilda bankens egna kassor af rikets mynt och Rikets Ständers Banks sedlar; c) guld och silfver efter samma beräkningsgrund i afseende på värdet, som för Rikets Ständers
Utskotten ännu tro vara kraftiga nog för orubbadt bibehållande af Utskottens i detta ämne redan yttrade tankar, Sluteligen och dä hvarken 1 Handtverks eller HandelsOrdningen någon ting blifvit faststäldt, huru med pröfningen af ansökningar om burskap till idkande af Coopvardie sjöfart såsom Skeppare bör förhållas, är den gifne följden deraf, at£ i afseende härå kommer att förfaras efter redan gällande atadganden, utan att ena, té« 204 Lagutskottets Betdnkanien. sorn Herr Montan förment, detta lärer behöfva omnämna* i någon af berörde Ordningar, som ej med denna fråga kunna egt gemenskap. Det lärer icke undgå Riksens Höglofl. Ståders uppmärksamhet, att Utskotten vid besvarandet af återremissen i detta grannlaga och vidtomfattande ämne, icke gifvit all den utveckling åt sina omdömen om de emot Betänkandet framställde anmärkningar, som deras Författare skäligen kunnat fordra, och Utskotten äfvenväl sjelfve önskat deråt bereda * men fruktan att derigenom än mera öka ett redan nog vidlyftigt arbete, i förening med den insedda nödvändigheten, att icke genom ett längre dröjsmål med afgifvandet af detta Utlåtande, föranleda uppskof i frågans afgörande till närmare Riksdagens slut, hvarigenom mahanda tillräcklig tid till mogen öfverläggning i ämnet skulle komma att saknas, hafva måit bestämma Utskotten för den in. skränkning, som af dem blifvit iakttagen; Och öfverlämna Uiskotten nu vördsamt ärendet ytterligare till Riksens Höglofl. Ständers egen upplysta profning, med bifogande af någre Ledamöters yttrade särskilde tankar. Stockholm den s8 Octcber 1823. JagUtsltotttts B et <inh andin* 20Ö N:o 217. Ank cm den 7 Nov, 1823. Vördsamt Memorial! Ho» Riksens Höglofl.
Half-Vantar, ylle » — 25 &gt; » Korta Plymer — fr. — 10 st. 1: — Halsdukar, hvita fyrkantiga Barnvantar ... » — 30 » Aigrettes till håret. : » — 50 » 75 m. Näsdukar, tryckta fr. 1: 75 st. Vingar och Fantasi-Plymer. Fichyer - Näsdukar för barn, kul. färg 50 » Blomgarnityr. Teater-Mössor, tyll - 30 st. Näsdukar med bokstäfver Hårrosetter. Teater-Mössor, kläde, nyhet. Näsdukar, kul 40 » Hårpilar af horn. 2: 50 Teater-Mössor, ylle 50 » Kammar, nyheter. Näsdukar, broderade - Svandunskragar ... Näsdukar, Kammarduk med bokFanchons (mössor) äkta, knypplade. v a r o r: 25 » Näsdukar, d:o med namn Balayeuser. Äkta Skinn-Muffar fr. 1: 75 st. Näsdukar, hvita med kul. bårder o. — 50 Morgonmössor med band Skinnbräm » — 60 mtr namn Ö: 50 duss. 1: 75 Morgonmössor af siden Skinnkragar » 4: 90 st. » Linne-Näsdukar, Irlands— 5: 25 2: 50 1: 90 » Perlvåder - Boas-, äkta skinnLinne-Kammarduks-Näsdukar 9: — » Tyllbarber, nyaste nyhet. — 30 Förkläden, hvita Yllevantar. Idun Stockholm. Qtr » andU Fredagen den 8 maj 1891. 8: — I d u n m. p l. (midt för Kungsträdgården.) P r e n u m e r. Redaktör och utgifvare: FRITHIOF TJtg-ifningrstid: hvarje helgfri fredag. HELLBERG. Träffas å b y r å n k l. Lösnummerpris: 15 öre. Allm. Telef. (vid kompletteringar). Boktr.-AktUb. - r a d.