Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln för godt att uti det af Högvörd.ige Preste-Ståndet föreslagne ofvanberörde tillägg för sin del instämma. Frän Heder vårda Bonde-Ståndet d. g Jan. 1818. Sedan Ronde-Ståndet redan under den 5 dennes, vid justering, godkänt Expeditions-Utskottets förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Maj:t och Deras Kongl. Högbeter KronPrinsen och ArfPrinsen, innehållande det beslut, att Hans Kongl. Höghet ArfPrinsen Hertigen af Södermanland Josef Frans Oscar rna föra Rikets Styrelse, i händelse af Kongl. Maj'ts och Hans Kongl. Höghet Kronprinsens sjuklighet; så kunde Hedervärda Bonde-Ståndet ej antaga det tillägg, som Högvärdiga Preste-Ståndet uti Protokolls-Utdrag den 5 dennes föreslagit, vidare, än att förenämnde underdåniga Skrifvelser, genom en stor Deputation måga till Hans Majit Konungen, sami deras Kongl. Höglieter KronPrinsen och ArfPrinsen aflemnas; hvarom ExpeditionsUtskottet och respective Med-Stånden skulle vördsamt och vänligen underrättas. Från Vallojl. Borgare-Ståndet d. 10 Jan.\8i8. S. D. instämde Borgare-Ståndet med hvad Högvörd. Preste-Ståndet, genom Protokolls-Utdrag - 8 6 Prot. Utdrag d. i o Jan. 1818. drag af den 5 Januari föreslagit, om ordasät-* ten uti den underdåniga Skrifvelsen, angående Biksens Ständers Beslut, om Hans Kongl. Höghet ArfPrinseus rättighet att föra Begeringen vid tillfällen då Hans Maj:t Konungen och.
Den som yrkar, att Proposition skall framställas derom, att Generalintendenten d’Orohimont må förklaras berättigad begagna den honom redan Lilldelte Inlrädespollet, att för Adeliga Ätten dorchimont N:a 2227 intaga Säte och Stämma å Riddarhuset, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln icke yrka berörde Proposition, samt den Generalintendenten dorchimont lilldelte nyssnämnde Inträdespollet i följd deraf böra af honom återbegäras. Grefve Horn, Claes Fredrik, anholt om Proposition lill bifall å RiddurhusUtskottets Memorial. Herr Grefven och Ordföranden förklarade, del han icke kunde meddela en sådan proposition. Herr Riben: Sedan Herr Ordföranden, om jag ej misstar mig, bestämdt förklarat, 58 Den 8 December f. m. att han ej kan framställa proposition till bifall eller afslag å Utskottets Memorial; vägar jag, i hopp att ej blifva missförstådd, yrka en sädan proposition. Jag anhåller, att Högloflige Ridderskapet och Adeln måtte i denna begäran med mig sig förena. Herr Hjerta: Jag förenar mig i den åsigt att, för att få slut på saken, vi af Herr Grefven och Ordföranden begära den framställning till Ståndet: om Ridderskapet och Adeln yrkar proposition på Utskottets Memorial. Herr Printzenskjöld: Jag skulle, lika med Herr Hjerta, önska att Herr Grefven och Ordföranden täcktes inhämta, om Ståndet yrkar den proposition Herr Grefven nyss förklarat sig icke kunna meddela. Friherre Cederström: Jag anhåller, att Ridderskapet och Adeln måtte fästa afseende pä den omständighet, alt om Ståndet yrkar rättigheten att besluta öfver frågans båda alternativer, sådant förutsätter, att Ståndet skulle yrka rättigheten att göra en grundlagsförklaring.
Hr Rosenblad Bernh.; Jag erkänner visserligen, att den princip, som föranledt detta betänk., är riklig, nemi. den, alt högt uppdrifna arrenden å Kronans gårdar och deras öfverlemnande åt oförståndiga speculanler äro skadliga, äfvensom jag tror, att om en arrendator icke har någon säkerhet för sig alt få behålla arrendet, så bloltslälles egendomen för att emot slolet af arrendetiden blifva vanskött, hvarföre också en nitisk landshöfding, som haft tillfälle att af egen erfarenhet se följderna häraf, har ganska verksamt bidragit till della betänk. Men della betänk, innehåller dock sin stora betänklighet, som gör, all jag icke kan bifalla del sådant del är. L)et skapar nemi. en ny dass af åboer, genom den ovillkorliga optionsrätt, som del föreskrifver, och det betänk., som vi nyss haft före, torde visa betänkligheten af att skapa en sådan slags åborätt, hvilken i framliden kan komma alt betrakta de afgiller, som skola betalas, icke såsom eli arrende lill ägaren, nian såsom en skatt af egen jord, och sålunda i skatiejemkningsväg söka att kasta denna afgift på andra. En annan betänklighet är, alt ett sådant maximum, oukladl del största nit, kan föranleda till mannamån. För att undvika della skulle jag vilja föreslå, att sedan maximum vore bjudet, skulle lägenheten vidare utbjudas emot en städja. I fordna lider skedde det sä, att en städsel för Kronans hemman betalades contant, hvilket icke kan lemnäs annat än af redbara arrendatorer. Om dä förre innehafvaren ville bjuda både maximum och städjan,! sä har jag ingenting emot all han finge optionsrätt, n.b. mot del af Gr. Mörner yrkade villkor, att han skölt egendomen väl. Till följd af hvad jag nu ytlral skulle jag helst önska ålerremiss, men om riksdagen anses så nära sitt slut, alt en ålerremiss icke bör ske, så tillstyrker jag afslag å betänk. Frih. von Kraemer; Jag är hufvudsakligen förekommen af Gr. Lagerbjelke, som fullständigt besvarat de anmärkmr, som emot betänk, blifvit gjorda.
B:co för skålp, renderat per medium en summa af 74,028 R;dr sa na ma mynt årligen; så följer deraf, att det qvantum,som tjenat till grund för denne beräkning , utgjort 1,184,448 skålp.3 och då Tulluppbörden på detta qvantum calculeras efter Bevillningsutskottets förslag5 så visar sig dervid, att, då ofvannämnde summa af 74,028 R:dr HambB:co, efter den äf Herr Tham upptagne Cours af 128 sk, utgör j 97,408 R:dr Svenskt B:co, ett lika parti Caffe, beräknadt till 28 sk. Skålp. uppgår i värde tili en summa af 690,928 R:dr B.co och således, efter 20 procent derå, lemnar en Tullinkomst af endast 138,185 R:dr , hvarigenom på denna artikel allena skulls uppkomma en årlig förlust af 59,223 R:dr, eller en difference, som med icke mindre summa, än 44,554 R:dr öfverstiger det belopp af 14,669 R;dr, som Herr Tham uppgifvit. För att på ett ännu mera öfvertygande sätt ådagalägga verkligheten af det resultat, som af mig åberopas, torde ej vara utan allt ändamål att tillämpa ofvan anförde beräkningsgrund till ett mindre qvantum af t. ex. 1000 skålp., som förtullade efter 3 skilling skålp., inbringa en inkomst i Hamb. B:co af 62 R:dr 24 sk., eller, efter 128 sk. Svenskt Btco, men deremot, efter 20 procent å det till 3*o Den ig Julii /. m. 28 sk. antagne Tullvärdet*, endast en summa af 116 R.dr 32 sk. B:co, då diifereocen blifver sp R:dr, hvilken, beräknad på ett circa 1184 gånger större qvantum af 1,184,448 skålpund , uppgår till ett belopp af omkring 59,300 R.dr Banco.
STOCK HOLM,' TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1854. Bilaga Lill. B till Slalf-Utskollets Memorial, dr 1854, 371. Under Riksdagarnc åren 1840 oell 1841, 1844|ocli 1845, 1847 och 1848 samt 1850 och 1851, å Riksgälds-kontorct anvisade och, vid början af September månad 1854, i detta verk ännu iuncstuendc anslagsoch lånesununor, efter afdrag af hvad deraf icke kommer att utbetalas. a) Beviljade under 1840 och 1841 års Riksdag: För Häradshäktenäs ombyggande och förseende med erforderligt antal celler • » uppförande af fängelsebyggnader i städerna utom Stockholm » ombyggnad af Strömsholms kanal » myraftappniugar på Gottland . » knekte-kontrakternas tryckning och utdelning, förslagsvis beräknadt, Riksdag: För utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar, efter afdrag af hvad häraf, enligt Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers beslut, icke kommer att utgå » Götheborgs hamnbyggnad » inköp af Svenska Fornskrift-Sällskapets samlingar, under ytterligare 3:ne år, » uppföraudet af Christinehamns nya kyrka Riksdag: För anläggning af nya och förbättrande eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar » reparationer och uppsättande af bokhyllor i några rum af Riks-Arkivets hus » läseböckers författande och utgifning bland allmogen » en särskild fond för Borgmästares och Kommissions-Landtmätares pensionerande, ett års anslag,
Deputerades år 1817 afgifne Berättelse, vore de till 1810 och sednare årens Krigs-Revision hörande Räkenskaper, som dittills inkommit, uppskattade till 54ii Revisions-månad och de ytterligare inkomne hafva ansetts erfordra 211 arbetsmånader, för en Revisor beräknadt, eller tillsammans 7525 månader, hvilket arbete blifvit fordeladt emellan de 2:ne Krigs-Revisions-Contoiren; hvarförutan åren 1821 och 1822 åtskillige dittills okände Räkenskaper, dels enligt Kongl. Maj:ts särskilda Nådiga befallning, dels i anledning af påfordran genom anmärkningar till Krigs-Revisionen, inkommit, får hvilka likväl uppskattning till viss arbetstid och kostnad derigenom undvikits, att de så fordeladts på Revisorerne, att granskningen deraf kunnat verkställas å de mellanstunder, som Curante årenderne medgifvit. Stats-Utskottets Betänkanden. 679 Föreskriften uti Instructionens 5 hade Deputerade sökt uppfylla, ej mindre genom en tagen närmare del uti Revisions-Årenderne, itererade besök och forskningar uti Revisions-Contoiren, rådplägningar med Inspecteurerne i KrigsRevisionen och i Contoiren, samt åtskilige Räkenskapers tagande till närmare Controll; äfvensom vid de noggranna arbetsundersökningar, som likmätigt organisations-fåreskrifterne blifvit i sammanträde med bemålde Inspecteurer uti RevisionsContoiren, hvarje halft år verkstälde.
I öfrigt gälla för denna monderings underhållande samma föreskrifter, som för underhållet af det indelta manskapets så väl stora som mindre mondering. 2:o Mindre monderingen utgöres af persedlar, som vid soldatens inträde i krigstjensten till honom en gång för alla utdelas, men derefter af honom underhållas, ersättas och hållas fulltaliga, dels med det penningebelopp, som till detta ändamål för hvarje tjenstgöringsdag soldaten tillgodoberäknas (vid Belägringsoch Fäslnings-art., Ingeniörtrupperne, Hautboister, Brigadoch Bataljons-trnmslagare vid infanteriet, samt härens samtlige handtverkare, sjukvaktare, fyrverkare och arbetsmanskap 2 sk. per dag eller 15 r:dr 10 sk. årligen; vid kavalleriet, åkande artilleriet och fot-artilleriets stam 2 sk. 6 rst. per dag eller 19 R:dr 6 rst, årligen), dels på bekostnad af den s. k. monderingsfonden. 3:o Monderings-fonden (18 r:dr) tillägges soldaten vid dess inträde i krigstjensten såsom dess tillhörighet, dock utan alt lian densamma utbekommer, förr än han lemnar tjensten. Den är afsedd, så väl till de ersättningar af stora monderingen, som soldaten kan blifva ålagd, som ock till hjelp vid mindre monderingens underhållande, då de för detta ändamål soldaten anslagne medel vid något tillfälle äro otillräcklige. 4:o Vid hvarje qvartals slut eller ock oftare om soldaten genom permission eller på annat sätt afbryter sin tjenstgöring, verkställes, i den af hvar och en soldat egande monderingsoch liquidationsbok, upsummering af dess debet och credit; skulle dervid vara fallet, att dess kredit, oberäknad! monderings-fonden, som alltid bör vara eller först göras fulltalig, uptager ett öfverskott och soldaten derjemte eger alla så väl stora som mindre monderingens persedlar i fullt brukbart skick, så blifver det varande öfverskottet till honom utbetaldt. 5:o
Jag tror, att detta är förhållandet med OdlingsLåneFonden. Man har påstått, att genom ökad produetion Sedelmyntet skulle förbättras. Om man antager, att varuproduetionen stigit 20 proCent, så är det en gifven följd, att, då penningestockens nurnerair är lika som förut, varuprisen i samma mohn 6kola hafva fallit, så att Landtmannen genom försäljningen af de ökade produc-' terne icke erhåller större numerair i sedlar, än han förut erhöll för den mindre qvantiteten vid högre varupris5 och när nu lånet skall 546 Den 8 Junii f m. sitt fulla belopp jemte ränta återbetalas,hvad har då näringen i sjelfva verket vunnit? Denna följd skall alltid uppkomma, så länge icke den tilltagande productionen följes af en ökad penningestock. Jernhacdtericgen deremot är i behof af ständiga förlag, och Bruksägare nödgas ofta hos enskilte Förlagsman söka lån mot dryg provision. Det synes mig således vara bättre, att låta MetallLåneFonderne behålla det till dem bestämda anslag Hvad Sil'fiskerierne åter angår, så, enär denna Näring visserligen förtjenar både uppmärksamhet och understöd, och enskilde personer svårligen kunna hålla de förlager i beredskap, sorn vid en hastig inträffande tillgång på sill erfordras, för att begagna densamma, hemställer jag, att, på sätt Grefve von Platen tillstyrkt, en del af OdlingsLåneFondens anslag må härtill afsättas. I afseende å den af en värd Ledamot föreslagne minskning af Bankens ränta, och deraf följande Bevillningens nedsättning, får jag förklara , att , då jag icke anser det med^ föra någon fördel, att, genom ökade lånetillgångar bereda tillfälle till skuldsättning, det hufvudsakliga ändamålet eller bevillningens minskning lättan skulle vinnas, om en viss afkortning skedde proportionaliter på alla Lånefonderne. Herr von Hausswolff, Carl Gustaf Reini hold:
För närvarande, således, i okunnighet oni hvad det allmänna redan påkostat Canaieii, har jag svårt vid att yttra mig ; örn det al sammansatte Utskotten föreslagne ytterligare bidrag j men jag troi, att jag ej skall mycket misstaga mig, om jag till 5 millioner skattar, dels contante anslag, dels öfveriätne räntor, hemman, jordågor ined mycket mera, hvarmed St ten redan understödt canal-arbefct. Sedan Staien, titan fett på minsta sått varit dertill förbunden , i dess visst icke lyckliga belägenhet, gjort så stora uppoffringar, skulle äfven jag, sorn med ttisendetals flere , mycket mer upplyste medborgare, anser nyttan aä Götha Canal aldrig kunna till hundradedeien svara emot kostnaden, tillstyrkt det projecterade anslag af 2,o5o,ooö R.d; till Canalens åndteliga fullbordande, örn jag först kunde äga visshet att den dermed blefve fulländad, och sedan att Staten för detta bidrag ej vöre nödsakad att skuldsätta sig och göra låra ined erläggande af rånte, utan kunde dels med någon del af Bankens vinst på sina utlåningar i alla vågar, dels ock igenom besparing på RiksStatens HufvudTitlar formera detta bidrag; mert hvad det förra angår, betviflar jag möjligheten att Canalen kan acheveras för berörde summa. Jag grundar detta tvifvelsmål på de flera missräkningar som visat sig vid kostnadsförslagerne för (lenna Canal. Såsom: att första förslaget år 1809 uppgick till blott 1,600,000 R:dr, och sedan ifrån år i8i5, utom Actie-ågames tillskott tech Discont vinst, Banken till år 1818 årligen Bil, till Ridd. o. Ad, Pr. VII.
Jag har å ena sidan icke till något visst belopp beräknat Rankens ordinarie Revenuer och Discont-vinst; jag har å andra sidan ingen bestämd Summa uppfört för Götha Canal; men jag har slutat min Calcul öf. ver Stats-I-iånen, med de orden; ‘'vid frågan örn ”biträden till Götha Canal kan fond dertill er-, ”hållas uti de Banken årligen tillflytande Rentor, ”utan att således Sedelstocken på det hela deri”genom ökes.” Penna del af ämnet har Corrimerce-Rådet till Debet och Credit fullbordat och utvecklat; och jng instämmer med honom uti yrkandet, att beloppet och sättet af det till Canalen meddelande biträde af Staten må så snart som möjligt blifva bestämdt. Jag hemställer för öfrigt till Höglofl. Utskottet, om ej angelägenheten ktäfver att nu skrida till ett punktevis afgörande af frågorna, om ej j det hela, åtrnjndstone så vidt de röra bestäm mandet af Bevillnings-Summan, sorn icke nog snart kan föreslås Riksens Ständer, för att lem - Den 3,0 Juni' 1049 lemna nödigt rådrum åt Bevillnings-Utskottets arbeten. Stockholm den 24 Maj 1015. O. F. Fahlman. Major P åhlmans se einas te Anförande i Stat s-Utskottet, M an saknar vid första påseendet icke all anledning att fråga: Hvarföre skulle Discont-rörelsen flyttas ifrån Banken, der den redan är etablerad i en förmonlig local, der Embetsman äro anställde och i tjensten inöfvade, samt der således den nya Disconten kan vidtaga snart sagdt uti en oafbruten fortsättning, utan rubbning af den nu varande ordningen? Hvarföre skulle Riksgälds-Contoret fa idka en Discont-rörelse med Bankens penningar, utan någon nytta för det sednare Verket och utan dess omedelbara dispotion, rri. m., som dervid kan anföras?
Disconten godtgjord, än äfven, att de Discontens Tjenstemän, till hvilka Directionens assignationer å utgifne lån lemnäs, böra prestera en betydlig borgen; — har Utskottet funnit nödigt i denna fråga infordra utlåtande af så väl Banco-Fullmägtige sorn Bankens Commissariat och Directjonen öfver Banco-DiscontYerket, af hvilka den sistnämnde, fästande uppmärksamheten å dels de olägenheter, hvilka mäste uppstå genom räkenskapernes granskning af ett Kronans Embetsverk, hvars institutioner och arbetssätt icke förutsatte den hemlighetsfulla behandling af revisionsärendena, att enskilde personers skuldförhållanden kunde från offentlighet bevaras, dels den nog långa utsträckning, hvilken, till följd af en sådan granskning, skulle gifvas åt tiden för meddelande af den årliga decliargen för förvaltningen, som, i anseende lill de Collegiala formérnes långsamhet, icke kunde på förhand bestämmas och hvaraf tiden för Rikets Ständers Revisorers sammanträde blefye beroende, dels ock de hinder, som mötte genom försvårad ständig tillgång till "Verkets böcker och verifikationer under revisionstiden, för sin del, till vinnande.af deri ytterst möjliga tillit till Discont.räkenskapernes vigtighet, innan de till Ri Bihtwg till R. St.
Till de af ordföran den i Stats-Utsk:t anförda skäl får jag lägga ännu ett, nemligen att elt skifte alltid medför största svårigheter och besvär för den, under hvars besittningstid skiftesförrättningen eger rum, så att äfven om han af statsverket erhåller ersättning för de omedelbara kostnader, hvarmed skiftet varit förenadt, drabbar honom dock genom detsamma en stor olägenhet, hvarför någon ersättning icke erhålles; och han kan ej påräkna, att jorden, åtminstone under de första åren, skall gifva en förökad afkastning i proportion till de kostnader, som derpå äro nedlagda. Jag har sjelf, under den tid jag varit boställshafvare, fått erfara sanningen häraf; och jag tror, att så länge det närvarande förhållandet kommer att fortfara, att innehafvarne drabbas af en stor del af kostnaderna, skola de söka till att afböja alla skiftesförrättningar, hvilket måste lända till skada för landet i dess helhet. Jag förenar mig med dem, som yrka bifall till K. M:ts Propos. Frih. af Schmidt, Carl Johan Georg: Afven jag får på de af föregående talare anförda skäl yrka bifall till den K. Proposm. Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder endast hade yrkats, att R. o. Ad:n, med afslag å Stats-Utsk:ts förevarande Utlåt., skulle bifalla K. Propos. i ämnet, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts Utlåt., hvartill svarades mångå nej jemte några ja, och sedermera propos. på afslag derå samt antagande af K. M:ts Propos., då svaren utföllo med många ja jemte ett eller annat nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utsk:ts den 3 och 9 dennes bordlagda Utlåt. N:o 47, i anledning af K. M:ts Nåd. Propus, ang. eftergift af 1863 års arrende för kungsladugården Åhs kloster i Hallands län. 540 Den 10 Februari.
Såsom dessutom sjelf varande både landtbrukare och jerntillverkarc, har jag varit i lillhälle afl inse och göra mig reda för de stora fördelar, hvilka landtbruket och bcrgshandteringen erhållit igenom de kemiska veteuskaps-männernes ål göranden ät dessa t venne vigtiga näringar. flå jag härvid tillika fästat min upmärsambet pä hvad man i andra länder redan åtgjort i och för tillgodogörandet af denna vetenskaps läror och dä jag med hvarje praktisk man, inser den stora betydelsen af dessa lärors användande för realiserandet af hvad vårt land äger inom sill skole samt. vidare kan fullkomna, har jag trott mig linna en ökad anledn. till ali fästa nu församlade R. Sius upmärksamhet på den nytta, som för vårt land kunde dragas, om vi pä ändamålsenligt sätt. nu pä en gång ordnade undervisningen lili denna vetenskap sami derföre begagnade tillfället all, förutan (leii redan befintliga professionen, hvilken lämpligast torde böra qvarstå såsom omfattande den (beardiska delen af vetenskapen, inrättade 2:ne nya professioner för kemiens applicerade utgreningar, hvaraf den ena, hvilken jag ville kalla fysiologisk kemist, skulle omfatta hela utgrening™ åt växtoch djur-lifvet och således redogöra för vetenskapens användande åt landtbruket, boskapsskötseln, medecin, och Ben 14 B e c e lii b e r, 195 pharmacien samt den andra skulle heta geolog och omfatta geologien, mineralogien och de vetenskapliga grunderna för bergshandteringen. För den förre af dessa professioner tror jag att de opinioner, sorn öfverallt i landet uttalat sig vid våra landltoruksmöten samt serdeles det 1848, som hölls i Malmö, äro af oss något hvar kände; och för den sednare tror jag att de mest praktiska nationer : Nord-Ainerikas och Englands, gifvit sä talande skäl, att andra länder skyndat sig att efterfölja dessas exempel.
Bben asgisue summariske förtekning, öfwer alt O'weroch Under-Befäl af Finska Armeen, som för detnär» warande är i Swerige och till större delen skall önska, att i Swensk» Krigstjensten qwarstanna. Ibland de mängfal^iqa ämnen loin under detta Riksmöte bliswit till StatsUlffoltels Utlåtande remit-erade, hae Utskottet funnit detta af en öm och grannlaga beskaffenhet. Finska Armeen har, efter hwad bade samtid och efterwcrld skall besanna, med Utmärkt tapperhet stridt för en älskad fosterbygds sjelfständighet och frihet; Och det war blott fiendens mängdUiwla och öswerlägsna antal, som nödgade ben att öswerlämna denna hembygd - 492 Deir 7 December. bygd i eröfrarens händer. Men ej nog härmed, denna Armöe har derefter i der härdaste elimar, i de r nordligaste delen as Europas trakter, steg för steg bestridt denna fiendes försök att utsträcka fine eröfring inom Swerigeö urgamla och ännu kill närwarande tid onnderknfwade provincer. Finsser Armeens belägenhet, dä nu, sedan e. ter fredsslutet Finland blifwit afcrädt, den icke har annan utwäg, än art antingen ärergä till Finland, och der söka bessydd och utkomst hos en Regering, mot hwarS troppar den nyligen med sä mycken mcu'» dom och tapperhet stridt, eller ock här qwarstanna, i owifihet om hwad wilker den i Rikets närwarande utblottade tillstånd kan erhälla, förstenar ostridigt Riksens Högloft. Ständers öma behjertande. Alt igenom expectance löner kunna ersätta dem hwad de förlorat, ssnlle för närwarande öfwer stiga Sweriges tillgängar.
Mot detta fJtsk:s förslag liar jag reserverat mig, emedan jag ansett den, som 3:ne gånger pliklat för dryc* kenskap och 4;de resan beträdes med sådan förseelse, höra betraktas såsom pförbätterlig, hvarföre jag velat, att deq som sålunda 4-de gången pliktfälles bör vara beröfvad medborgerligt förtroende, hvilket är så mycket nödigare, son? 38 Den 2 September f. m. lian, enl. Utsk:s förslag, ej ovillkorligen skall sältas under förmyndare, utan endast i händelse af påstående, och således till skada för sig och samhället kan fortfara att såsom fullmyndig innehafva så viii förmynderskap som andra medborgerliga förtroenden, hvilket ej torde vara nyttigt eller råd ligt, enär man kan förutse, att han ytterligare skall Öfverlasta sig och i sådant tillstånd förorsaka krångel och villervalla, om ej värre, vid de förrättningar, uti hvilka han på grund af medborgerligt förtroende kunde komma att deltaga. Af denna anledn. instämmer jag uti anhållan om återremiss af betänkandet, Hr von Rosen, Georg: Uti 6 §:n stadgas 6 r:dr 3a sk. bot samt förlust af all rätt till betalning för varan,forn någon utborgar starka drycker åt omyndiga studerande under deras vistande vid academier, gymnasier oell skolor, utan att föräldrar, förmyndare eller lärare äga kännedom derom och medgifva det; äfvensom för sådant utborgande åt tjenstefolk, gesäller och lärgossar samt gemenskapen af krigsmakten, utan vederbör, husbönders, mästares eller befälhafvares lof. Härvid skulle jag vilja hafva det tillägg, att påföljden skulle blifva enahanda för starka dryckers utborgande åt personer, sorn för 4;de resan fylleri blifvit förklarade omyndige, emedan jag anser dem böra vara lika mycket skyddade mot frestelsen, som tjenstehjon och andra omyndige personer, särdeles som den, hvilken för fylleri blifvit ställd under förmyndare, ägde så mycket större väckelse att söka på credit förskaffa sig starka drycker, som lian, i egenskap af omyndig, slapp att betala desamma.