Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang härmed får Stats - Utskottet jämväl sig yttra öfver en till dess handläggning från Hedervärda Eonde-Ståndet remitterad motion af Riksdas - Fullmägtigen från Elfsborgs Hän Anders Danielsson, som framställt billigheten deraf, att Krigs - Academiens Embetsmän, hvilka vid den Lönförhöjning, sorn Riksens Ständer år 1815 beviljade Statens Löntagande Embetsoch Tjenstemän i allmänhet, endast undfått förbättring i likhet med Militaire-Staterne af orsak, att Krigs-Academines Stats-Summa Utgår under 3:dje Hufvud-Tituln, måtte tilläggas högre Löner, hälst detta Verk, i afseende på des* egenskap af undervisnings-anstalt, syntes böra hänföras till öfrige Civile eller EcclesiastiqveVerk i Staten. X anledning häraf har Stats-Utskottet inhämtat , att vid sista Regleringen af Academiens Lönings-Stat den 2 April 1816 hade Lönförhöjning blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder tillagt Academiens Lärare och Tjenstemän, i likstämmighet med hvad som faststäldes för Militair-Staterne; Och, ehuru enahanda principe, som af Riksens Ständer följdes för Civile - Staternes Lönförbättring vid sista Riksdagen, icke synes äga rum för Krigs-Academi#ns Lärare och Tjen - 1056 Stats-TJtskottets Betänkancteril steman, enär denne Inrättning 1 flere härtseefP den skiljer sig från Civile Embets-Verken, samt härvid förekommer , dels att desse Lärate och Tjenstemän äga förmåner af fria boningsrum m, m., sorn icke åtfölja Sysslor påKronans Stat i ali* mänhet, dels ock att någre Lärare såsom Militairer innehafva andré Reställningar med Löner och 2:ne åter, eller Lärarne i Theolcgien, äro forsedde med de Inkomster, sorn åtfölja Kyrkoherdeoch Capelians-Sysslorne i Solna Församling; har likväl Stats-Utskottet, hvad åter angår Professorn och de Civile Lärarne för öfrigt eller Fem Adjuncterne uti Vetenskaperne, funnit dem böra i så måtto af enahanda Lönförhöjning med Civile Staterne komma i åtnjutande s att å den under deras Löner, utgörande för den förre 1000 R:dr och för senare 450 Rsdr hvardera, beräknade Spannemålen, nemligen: för Professorn 60 Tunnor och för Adjuncterne hvardera 40 Tunnor, godtgöres skillnaden emellan Statspriset 4* R:dr och Riks - Markegångspriset:
Undertecknad, som under en tid af nära åtta år, lidit af kväljningar, uppkastningar, samt en stadigvarande magsyra, har efter endast 2:ne månaders begagnande af •Mellins Food », blifvit fullkomligt återstäld och hvad särskildt förundrar mig är, att magsyran på denna korta tid totalt försvunnit, och kan jag verkligen nu anse mig fullkomligt frisk, hvilket förut äfven af läkare ansågs tvifvelaktigt att blifva. Om man kan tala om läkemedel som välsignelse, så har verkligen » Mellins Food », för mig v a r i t af stor välsignelse, utan hvilket jag antagligen aldrig blifvit återstäld, då jag utan framgång försökt alla möjliga och omöjliga medel. Gefle den 26 Maj 1896. C. O. ASPLUND. Bruksanvisning medföljer hvarje burk. Hushållsräkning 5 %. sänder på begäran och franko direkt till förbrukare profver på säsongens nyheter i i N:r 9 Biblioteksgatan, fortfarande öppen en kort tid af oktober månad. likvid vid Pris för lottsedel 10 k r. dragningslistan utkommer omkring den 15 N o v e m b e r. Nordiska Museets Lotteri, Fredsgatan 32, Stockholm. Öppet kl. 10 f. m. — 8 e. m. (G. Har rönt exempellös framgång. Flera tusen människor välsigna den. Rekommenderas af läkare och barnmorskor. på en sats kosta 4: 40 pr sats. Sändes på järnväg mot efterkraf, på båtar endast då den är förut betald. Uppgif den sort, som önskas af de tre sorterna. Endast hel sats sändes. Hellösande for kronisk förstoppning, magkatarr m. m. Halflosande för magsyra, kolik, gallsten m. m. Bindande för tarmkatarr, diarré m. m. — Jönköping i januari 1899. Rikstelefon. Sofia Zarsson, Östra Storgatan Jönköping. Mellander (f. d. Sophiasyster). Största urval af Tyger till promenaddräkter. Lokalen öppen kl. 10 f. m. — 4 e. m. OBS.! Bestämda priser. Profver portofritt. Idun PRENUMERATIONSPRIS PR ÅR: IDUN - KR.
Jag ber ett få fästa den siste värde talarens och Ståndets uppmärksamhet derpå, att jag alldeles icke har tillstyrkt bifall tili 5 morn., utan att jag är helt och hållet af samma tanke som han, att detta mom. ej kan antagas i sitt nuvar. skick, utan att föra oss in på den bana, som han nämnt; men annat är att antaga detta mom. i dess nuvar. skick, och annat att sätta dit ett nytt morn., innehållande skyldighet för fattigvårdsstyrelsen alt tillse, det inom districtet tillfälle till arbete ej må saknas. Dertill behöfvas inga förskotter, ty Styrelsen är ej ålagd, såsom i England, att ansvara för att fattighjonen skola hafva arbete, men de äro skyldiga att för communens bästa tillse, att det finnes arbetstillfälle. Hr Frih. o. Landtm, framställde propos. på bifall till förevar. 5 moment. Ropades ja och nej. Sedan härefter propos. blifvit gjord på afslag å momentet, ropades starka ja, blandade med några nej, i anledn. hvaraf Hr Landtm, förklarade, att den sista propos;n blifvit med öfvervägande ja besvarad. G:te momentet. Hr Gripenstedt: På samma grunder, som för afslag å det föregrde mom. af mig blifvit anförda, anhåller jag att äfven detta mom. måtte af R. o. Ad. afslås. Frih. Raab instämde med Hr Gripenstedt. Frih. Cederström: I detta fall är jag så mycket hellre odeladt af samma tanke med Hr Gripenstedt, som hvad i detta fall skulle komma att tillhöra fattigvårdsstyrelsen redan åligger länsstyrelsen. Uppå härefter framställd propos., först till bifall och sedan till afslag å delta motn., blef detsamma af R. o Ad. nfslaget. 21 H. 61 48a Den i3 Mars c. m. § i5. Bifölls. § 16. Bifölls. § 17.
Hvarjemte Hirectionen för Andra Lif-Gardets Casernbyggnad förständigades afSif va underdånig förklaring, huruvida de af JDirectionen, till ledning för Rikets Ständer vid byggnads-anslagets beviljande, meddelade uppgifter och kostnadsförslag varit tillräckligen noggranna och säkra för att lemna visshet, att Kongl. Maj:t icke blef satt i nödvändighet att, vid Rikets Ständers nästa sammankomst, lill denna byggnad äska nytt anslag. — Kongl. Majit har sedermera under den 22 April samma år, uppå Directionens för Andra Lif-Gardets Casernbyggnad underdåniga anhållan att få ingå Conlract med Conducleuren Carlberg om berörde byggnads fullbordande, i Nåder bifallit Conlractets afslutande emot 68,000 R:dr i ett för allt. 26 -Ö Af den 4 Januarii i83o, angående ökadt anslag å 7:de Hufvud-Titeln för Militaire Enkors och Barns pensionerande m. m. i83o den 3o Mars föredragen; och fördelades det ökade anslaget, 7,000 R:dr, emellan Arme'ens Pensions-Cassas serskilda fonder, så att 45oo R;dr anslogos till Pensions-staten för Officerares, och det öfriga, eller aöoo R:dr, lill den för Under-Officerares och deras vederlikars Enkor och Barn; hvarjemte Kongl. Maj:t i Nåder täcktes förklara Sin höga tillfredsställelse, att Rikets Ständer erkännt den af Amiralitets-Staterne ifrågaställde rättighet för Amiralitets-Krigsmans-Cassan, att få tillgodonjuta den en per milie afgift, vid köp af roterade Båtsmanshemman i Riket samt husköp i Carlskrona, 8 Bil. till R. St. Just. Ombuäsm. Emb. Ber. cl. i5 Febr. 1834* sorn hittills till Wadstena Krigsmanshus-Cassa ingått, vara föremål, icke för lagstiftande, utan för verkställande magtens pröfning. 27:0
Sedan Rikets nu församlade Ständer till ett belopp af 3,000,000 R:dr R:mt fastställt den summa, som enligt Regerings-formens 63 § skal! vara till utbetalning från Rikets Ständers Riksgälds-kontor anvisad, för att af Kongl. Majit vid infallande krig lyftas, så varda, i kraft af nämnda § och till följd af Rikets Ständers beslut, Fullmäktige i Riksgälds-kontoret härmedelst förständigade och bemyndigade att, vid det i samma § förutsatta fall och under derstädes stadgade förbehåll, omförmälda kreditiv-summa af Tre millioner Riksdaler R:mt Kongl. Majit tillhandahålla, samt, enligt Dess nådiga disposition, i föreskrifven ordning utbetala. Stockholm den På Rikets Ständers vägnar: För Ridderskapet och Adeln, För Preste-ståndet, För Borgare-ståndet, För Boade-ståndet»,» I likhet med hvad under sednare riksdagarne skett, torde denna anordning varda underskrifven af Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän samt Stats-Utskottets Ledamöter och vid Riksdagens slut få. i utbyte mot den af sednast församlade Ständer utfärdade anordningen, genom Stats-Utskottet Fullmäktige i Riksgälds-kontoret tillställas. Stockholm den 26 Februari 1858. Ank. till Eip.-TJtsk. ä. 26 Febr. 1858, kl. 2 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion om vedergällning åt vice Häradshöf dingen Möller för en af honom verkställd öfversättning. (U. A.)
Besv. o. Ekon.Ulsk:s d. 26 dennes på bordet lagde mern.: N:o 66, i anledn. af återremiss af Utsk:s utlåt. n:o 6; och N:o 67, i anledn. af återremiss utaf Utsk:s utlåt. n:o 44. Anmäldes och lades på bordet: l:o Bevilln. samt Allm. Besv. o. Ekon.Utsk:s betänk. n:o 2, i anledn. af väckte motioner om bestämmande af medelporto samt införande, i sammanhang dermed, af åtskilliga andra förändringar i afseende å inrikes brefvexlingen; och 2:o LagUtsk:s betänk. n:o 13, i anledn. af väckt fråga, ang:de dels förändring i ordningen för val till Härads-nämnd, dels ock minskning i det antal Nämndemän, som fordras för fullsuten rätt. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. J 9 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 5 prot. utdr. för d. 29, samt pleni prol. för d. 10 sisll. Mars. Upläsles till justering samt godkändes nedannämnde från Exp.Ulsk. inkomne förslag till R. St:s underd. skrifvelser till K. M. N:o 4(5, ang:de restitution till Regdsskrifvaren A. G. Enell af för högt beräknad oell erlagd lönebevilluing; N:o 47, ang:de afsöndring af jord från f. d. Löjnanlsbostället vid Westgötha Dals regde, Stommen n:o 1, till utvidgande af Jerns församlings kyrkogård inom Elfsborgs län; N:o 48, ang:de uplåtelse af jord från Trumpetareboställe! vid Calmar regde Lilla Ökna n:o 2, i Jönköpings län till plan för sockenstuga och skolhus åt Ökna församling; N:o 49, ang:de godlgörelse lill arrendatorn A.
N:o 101, till Borgare-Ståndet, i anledning af Ståndets yttrande öfver Constitutions-Utskottets Memorial, N:ris 83 och 84. Memorialet N:o 10r bifölls. N;o 102, med förslag till voterings-propositioner för saramanjemnkning af Riks-Ståndens skiljagtiga meningar , rörande de uti Constitutions-Utskottets Memorial, N;ris 5g ochr, 82, föreslagna Grundlags-ändringar. Yoterings-proposilionerna gillades. N:o io3, med Utlåtande, rörande Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ändring i Riks-Actens 7 Godkändes. och N:ö 104, angående förloppet af voteringar inom Förstärkta Constitutions-Utskottet. Lades till handlingarne. Från Heder v. Bonde-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning blef det uti Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 87, framställda förslag till Grundlags-ändring, beträffande - PioL Utur. d. iq dpi il i'841 * de Riks-Rättens organisation, antaget till Grundlagsenlig behandling vid nästkommande Riksdag, enligt 56 §. Regerings-formen. S. D. Vid förnyad föredragning o/slogs en från Vällofl. BorgareStåndet, genom utdrag af dess protocoll för den i dennes, N:o 63y, till öfriga Riks Stånden aflåten inbjudning, rörande ett tillägg vid det beslut, förstnämnde Riks-Stånd fattat om anslag för erforderliga förbättringar uti Båkoch Fyringsväsendet, medelst nybyggnader och förändringar, till båtnad för sjöfarten i allmänhet, S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedannämnde 3:ne Memorial och Utlåtande* N:o 483, med förslag till sam man jemkning och voterings-propositioner, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut öfver Utlåtandena N:ris 33y och angående Handelsoch Sjöfarts-fonden.
13 försvar mot fiender m. m., hafva Rikets Ständer vid borörda punkt funnit skäligt göra det tillägg, att sagde kostnad (i alla dess uppräknade delar) jemväl borde utgå, och beräknas i afseende å den, som i fartygets tjenst blifvit under arbete vid gemensamt haveri skadad eller ljutit döden. För öfrigt hafva i 1, 3 och 11 punkterna af samma § några obetydliga ordförändringar blifvit gjorda. § 152. Enär samma rättsgrund för ersättning af skada, som fartyg lidit, torde få antagas vara gällande å hvilken ort som helst, der reparation sker, hafva Rikets Ständer ansett de i andra raden af första momentet uti § 152 befintliga orden “i nödhamn“ böra uteslutas. § 166. Uti § 166, som bestämmer inom hvilken tid dispache bör vara upprättad, bär, i öfverensstämmelse med hvad på flera ställen i förslaget blifvit iakttaget, hänvisning lemnats till den §, som innehåller föreskrift om tiden och sättet för fullföljd af sådana försäkringseller haverimål, som blifvit af dispacheur handlagda. 7 de Afdelningen. “Om fartygs segling eller drifning på ett annat*. Denna öfverskrift hafva Rikets Ständer ansett böra utbytas mot den mera egentliga: Cm skada genom fartygs ombordläggning; och som den i § 171 meddelade föreskrift, angående fartygs flyttning, då de ligga för ankar och kunna hvarandra för nära komma, ansetts företrädesvis tillhöra de för särskilda platser utfärdade hamnordningar, har denna § blifvit utesluten och, för att oj rubba §§:nes nummerföljd, § 175 i två §§ fördelad. 8:dc Afdelningen. O/n strandning och skeppsbrott, så ock om skepps fynd och strandvrak. § 177.
Här liksom vid Kobe bestå bergen hufvudsakligast af en granitart, hvilken är utsatt för vittring i så stor skala, att den hårda berghällen nästan öfverallt murknat sönder till en gul, för växtligheten föga gynsam sand. Nordens vackra, vildt formade granitklippor saknas derför här. Alla bergstoppar äro jemnt afrundade och öfverallt, der sandras ej bildat sig, betäckta med en rik växtlighet, hvilken till följd af trädens jemna höjd gifver föga vexling åt landskapet, som eljest skulle höra till de vackraste på jorden. Vi landstego på två ställen, första gången vid Hirosami. Några fiskarkojor och bondgårdar bildade här en liten by vid foten af en hög, söndervittrad granitås. Vid ett af husen, tätt intill stranden, var begrafningsplatsen belägen. På ett område af några hundra qvadratalnar fans här en mängd dels upprättstående, dels kullfallna grafstenar. Några voro prydda med friska blomster, vid en var ett Sinto-tempel af träpinnar uppfördt, vid en annan stod en skål med ris och en liten sakiflaska. Zoologerna gjorde här en temligen rik skörd af stranddjur, bland hvilka må nämnas en i den våta sanden nedkrupen bläckfisk, ett djur som ifrigt efterletas och ätes af infödingarne. Bland de odlade växterna sågo vi här, liksom många gånger förut i de högländta delarne af landet, en gammal bekant från hemmet, nämligen bohvetet. Andra gången ankrade Vega vid en bondby midt emot Shimonoseki. När vi landstigit, kom en tjensteman om bord, höfligt förklarande att vi ej hade rätt att landstiga på detta ställe. Men han blef genast belåten och gjorde icke mer några svårigheter, då han fått besked derom, att vi hade tillstånd af landshöfdingen, och att, i stället för det eljest vanliga passet, en tjensteman från Kobe medföljde fartyget.
Följande dag samlades tvenne deputationer, den ena från rikets råd, den andra från de fyra riksstånden, för att i högtidlig procession tåga till hertigen, öfverlemna skrapan, nödga honom underteckna en försäkran, att han afstod från hvarje anspråk på en plats inom förmyndareregeringen, och i händelse af vägran hota honom med landsflykt. Frågan blef nu hvem som skulle uppläsa skrapan för Hans Durchlaucht, och valet föll, vare sig af en slump, vare sig af en hemlig öfverenskommelse, på herr Bengt. Denne höll god min i elakt spel och undanbad sig icke förtroendet. Han uppläste dokumentet med mycken skärpa i sin röst, men hans sluga, uttrycksfulla blick hvilade under tiden på den harmsne och skrämde fursten, såsom om den velat säga: – Ursäkta mig, Ers Durchlaucht, men, vid Jupiter, jag har blifvit piskad att spela denna roll, och om ni nu blott tar skeden i vackra handen, så hafva vi sauverat apparenserna och kunna vid lägligt tillfälle börja den gamla leken på nytt, såvida ni icke ledsnat vid den. Hans Durchlaucht rasade en stund, talade om missförstådda afsigter, falska vänner (utan att dock nämna herr Bengts namn) o. s. v., men beqvämde sig slutligen att underteckna försäkringen, hvarefter han hastigt lemnade hufvudstaden och begaf sig till Stegeorg. – Vanloo! mumlade herr Bengt, då han hemkommen från deputationernas besök hos hertigen, slog sig ned i sin länstol och öppnade Plinii naturalhistoria, der han sist lagt vecket; – Vanloo! Det måtte vara Belzebub sjelf. Huru han fått händerna i dethär spelet och funnit intresse uti att korsa våra planer, det begriper jag icke och aktar mig väl att söka upplysning derom. Det måste ändå således finnas en listigare hjerna, en skarpare blick än Bengt Skyttes. Jag trodde mig kunna se i hans kort, men han har blickat djupt, alltför djupt fruktar jag, i mina ...
Krigsartiklarna så mycket mindre vore hit lämplig, som fråga nu endast vore om ansvar för tjensteförseelse, hvilken af vederbörande publik aktor åklagats, något afseende ej kunde fästas å hvad klaganden sålunda invändt Utan tvifvel hade då äfven nu den tilltalade i denna punkt bordt fällas till det ansvar, som det af Krigshofrätten åberopade lagställe stadgar. Slutligen har jag funnit mig böra anmärka utgången af den anklagelsepunkt som blifvit hämtad från en af den tilltalade utfärdad handling, deruti han förbundit sig att ansvara för en rotes lifmunderingsfrack, och hvarom 100 R. St. Just. Ornbudsm.
Om myntregleringen blifver sådan, att alla penningetillgångar kunna göras verksamma, der de bäst löna sig, så föreställer jag mig ganska troligt, att penningeräntan i allmänhet skall efter hand nedfalla till 5 procent, af det naturliga skäl, att andra näringar sällan gifva så stor behållning, att förlagsCapitaler till högre ränta med förmån kunna begagnas. Då Sveriges myntväsende var regleradt, funnos många utländska Capitaler placerade mot inteckning i Svensk jord, ofta med lägre ränta än Sex procent. Gifva vi våra inrättningar den stadga och ordning, att verldsmyntet kan med säkerhet göra sin väg hit, är det naturligt att det skall tillflyta, då vi bétala det dy, rare än på andra orter. Man må ej frukta utländska försträck ningarj de göra ingen skada ty der Capi talet går in, för att m^d omtanka och calcul användas, der måtte det naturligtvis producera, utöfver den utgående räntan, någon behållning för näringsidkaren. Huru kan han eljest med förmån använda den inhemska Capitalistens dyrare Förlag? Disconten i Hamburg, och på flere andra stora Handelsplattser, är för närvarande blott 3 procent; och i England nedsättes nu räntan på Statsskulden derföre, att näringarne icke gifva högre afkomst, samt att Capitalisterne således icke kunna placera de uppsagde Fonderna med större förmon hos enskildte, än som dem bjudes af Staten. Fem procent i ett (stadgadt myntvärde, emottages Den 7 April f mi «fan tvifvel häldre, än Sex uti ett vacklande. Detta vore alltså en nedsättning, i naturlag väg, af penningeiänta i allmänhet. Skulle åter Disconträntan och räntan i publika cassör tvingade nedsättas, under det en högre ränta gällde de enskilta emellan blefve de förre mera sökte äfven af dem som ej befaöfde lån, för att, af differenceräntan göra sig en vinst, och tillgångaroe b'efve dess otillräckligare, för de verkligen behöfvande. Nedsättning i öfverräntan å Discontlån, har jag redan tillstyrkt; äfvensom afdragandet af räntan i förskott, då lånet utgifves, torde kunna upphöra
M. redan vidtagne samt genom allmänna kungörelser och circulärbref tillkännagifne jemkningar, förklaringar och ändringar, med undanlag endast för varu-artiklarne lackerade bleckslagarcarbeten, broderade arbeten, cider, garn, salt och ilie, samt de artiklar, som finnas upptagne i den tariff, sorn åtföljer Gr. Cronhjelms Utsk:s betänk, vidfogade reservation, ang:de hvilka alla R. o. Ad. vill särskildt lätta beslut. Vid voteringens slut, befuunos rösterne hafva utfallit, som föijer: Ja — 34. Nej — 79. Lades på hordet 2:ne från Ridd.Ulsk. inkomue meni., sä lydande: — Hörsamt Memorial. Uti härhos bifogade memorial har Ridd.Direct. anmält, att, efter framlidna Fru Brita Maria von Hauswolffs d. 1 sistl. Oct. liinade död, Executorerna af hennes d. 31 derförutgångne Maj S2S Den 11 Januari e. m. upprättade testamente, till Direclionen aflemnat ett transumt af berörde handling, hvaraf inhemtas, att be mälda Fru von Hauswolff under Ridd.Direct:s förvaltning ställt ett capitalbelopp af 12,000 r:dr b:o, hvaraf Direclionen anmodades utdela den årliga räntan till 5 pensioner, hvardera å 100 r:dr h:co årligen, ät fattiga eller sjukliga, gifta, enkor eller ogifta fruntimmer af adeligt stånd; varande den återstående räntan 100 r:dr h:co anvisad till arfvoden åt Ridd.secret. och Ridd.kamreraren; och har Direclionen hos H. R. o. Ad. hemställt, ”alt Direclionen må bemyndigas åtaga sig berörde uppdrag samt leslamenlsmedlen förvalta med iakttagande af de föreskrifter, som i allmänhet i afseende på de under Directionens vård ställda donationsfonder finnas meddelade.” Jemte det Ridd.Ulsk. insänder så väl Ridd.Directts memorial, som det deri åberopade transumt af framlidna
Någon anledning till förändring af den här föreskrifne ordning för anmälan om Mä. sterskaps vinnande, jemte hvad om Måstareprof finnes stadgadt, hafva Utskotten icke kunnat hemta af de andraganden, som blifvit gjorde, till stöd för yrkandet om bibehållande af de gamla föreskrifterna i desse delar; äfvensom Utskotten ej eller funnit de erinringar förtjena afseende, 8tt stadgandet örn lö6en för Mä^tarebref bordt tillhöra ExpeditionsTaxan, samt att denna lösen i alla fall bordt bestämmas till olika belopp, i mån af Stidernes classification. 7 §• Då, enligt 6 §., HandtverksSocieteten tillkommer att protva, om, i afseende på LagUtskotttts Betänkande11. if>7 en Mssterskapsökandes behörighet att få å« dagalägga färdighet i sin slöjd , något hinder må förekomma, har tvekan vppats, huruvida någon särskild pröfningsrätt af möjliga hinder för Burskap» meddelande, borde, såsom i denna §. blifvit föreskrifvet, kunna vara behöflig och af Magistraten få utöfvas; I anledning hvaraf Utskotten få upplysa, att föremålen för den, förenämnde begge Auctorileter tillhörande, pröfning äro i så måtto olika, som då Societeten endast eger att undersöka, om den Sökande innehar den för Mästerskaps vinnande föreskrifne ålder, samt, i det fall, der det tarfvas, tilibragt tillräcklig tid såsom Gesäll på Mästares Verkstad , tillkommer deremot Magistraten att tillse, om han i afseende på nyktert uppförande och frejdad vandel tn. m. finnes så qvalificerad, att han till Borgare kan antagas.
N:o 82, i anledn. af väckt motion om landsfiscals-beställningarnes indragning. Underl, t. f. Ridd.secret. upplyste, att PresteSt. afsiagit samt Borgareoch BondeSl:n bifallit detta betänk. Den vid Ulsk:s betänk, fogade reservation upplästes, på begäran af Hr von Hartmansdorff, Au g., som derefter yttrade: Om landsfiscalstjensterna indroges, så skulle Konungens Bef:h:de och åtskilliga myndigheter sättas i förlägenhet vid mångfaldiga tillfällen, af brist pä personer, användbara till sakförare. När det kan hända, att kronobetjeningen blir föremål för åtal, hvem skall då blifva åklagare å Kronans vägnar? Jag anhåller, att R. o. Ad., som flera gånger, då denna fråga vid föreg:de riksdagar förevarit, afsiagit densamma, äfven nu måtte ogilla Utsk:s betänk. Frih. Raab, Adam Christian: Jag medgifver, att de skäl den siste värde talaren anfört, synas hafva någon grund för sig; men de skäl, hvarpå så väl Ekon.Utsk. vid denna riksdag som vid flera föreg:de riksdagar har tillstyrkt och R. St. för sin del bcslutit landsfiscalstjensterhas indragning, äro för mig så öfvervägande, att jag icke kan underlåta att yrka bifall till motionen. Då ifrågavar. befattningar äro lönlösa, så kan man sällan vid deras besättande påräkna personer, som hafva hopp om befordran på någon annan tjenstemansväg. Deras inkomster måste hemtas från andras lagöfverträdelser, och icke alltid torde detta ske genom brottens åtalande, utan jemväl gnnom att blunda för dem. För att vinna det goda ändamålet att få lagen högaktad och eflerlefd, måste man vara högst aktsam, att de personer, som hafva lagens vård om hand, njuta ett anseende, som jag tror svårligen kan förvärfvas af tjenstemän, hvilka skola grunda sin och sine familjers utkomst endast på sine medmenniskors förseelser, vare sig att de åtalas, eller mot diseretioner förbises.