Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Således öfvertygad, som jag är, att Svenska folket skulle anse för den största olycka, som kunde drabba oss, om vi finge ett krig, skulle jag för min del helst önskat att R. o. Ad. hade, med ogillande af Utsk:ts motivering, helt enkelt beslutat att lemna motionerna utan allt afseende; men då Frih. Tersmeden har framställt ett förslag, som öfverensstämmer med mina åsigter och som uttalar den önskan att freden måtte bibehållas, så anhåller jag om bifall till detta förslag. Flere ledamöter hördes nu ropa på propos. Hr Tersmeden: Jag anhåller blott att få med några ord besvara de beskyllningar om bristande logik i mitt anförande, som en värd talare behagat göra. Han har fullkomligt rätt i den förutsättningen att jag varmt intresserat mig för Polens 32 Den 2 Maj f. tu. sak. I hulvudsaken öfverensstämde jag också med de motio» närer, som väckte förevarande förslag; med detta förslag står icke på samma ståndpunkt nu, som för två månader sedan. Dess närmaste afsigt, att Sverige på diplomatisk väg skulle göra något för Polen, kan, efter den upplysning, som i dag officielt blifvit oss meddelad, anses vara vunnen. Vidare står sjelfva frågan, såsom jag tog mig friheten nämna i mitt anförande, äfven på en helt annan ståndpunkt. Under sådane förhållanden kan man mycket väl gilla syftningen i dessa motioner och lika väl godkänna det slutliga resultatet, till hvilket Utsk:l kommit. Hvad det beträffar, att jag sagt, det motiveringen till Utsk:ts beslut bör ogillas, så är det sanning; men jag hatar mångordighet och anser mig icke behöfva ånyo utveckla mina skäl härför. Jag viii blott påpeka den ytterliga grad af olämplighet, som ligger i den strof af Utsk:ts Betänk., som blifvit ofta anförd och som börjar med orden »och i hvilket fall som helst» och slutar med »erforderliga upplysningar». Jag öfverensstämde visserligen med Frih. Sprengtporten deri, att jag ansåg att Utsk:ts motiver borde ogillas; men han yrkade att motionerna skulle alslås, då jag deremot endast föreslagit att man skulle låta vid Utsk:ts beslut bero, hvartill jag fortfarande får anhålla om bifall.
Sedan Kongl. Majit, medelst nådig proposition af den 11 Februari 1848, föreslagit rikets då församlade Ständer, att de vid 1840 års riksdag, under förutsättning af borgmästares i rikets Städer utom Stockholm samt kcmmissions-landtmätares upptagande lill delaktighet i Civil-statens pensicns-inrättning, beviljade anslag af tillhopa åtta tusende åtta hundrade r:dr, deraf beräknats 4000 r:dr för borgmästare och 4,800 r:dr för kommissions-landtSiätEre, måtte, oaktadt så beskaffad delaktighet icke kunnat bcmälde tjenstemän medgifvas, likväl för framtiden få utgå och, såsom en serskild fond, utan all sammanblandning med Civil-statens pensions-inrättnings tjenstemannasamt enskilda enkeoch pupill-fonder, stallas under direktionens öfver samma inrättning förvaltning, för att genom direktionens försorg göras fruktbärande, med skyldighet för direktionen, att af de dera inflytande räiitemedel, 6 Kongl. Majlis Nåd.
Majd behagade, jemlikt Stats rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagd t, samt befalla, att nådig proposition, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå. Ex protocollo C. A. Westerstrand. Ank. till Exp. Utsk. den 10 Jan., kl. 2 e. m. Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i fråga om arfvode till skepps-ombudsmannen vid Stockholms sjömanshus för uppbörden och redovisningen af det under berörde sjömanshus hörande sjöfolks kronoutskylder; gifven Stockholms Slott den y December i8fy. Sedan Stockholms stads pröfnings-kommilté för år 1845, med anledning af skepps-ombudsmannen vid Stockholms sjömanshus, Jakob Sigfrid Kongl. Maj:/s Nåd. Skrifvelse, N:o 61.
Kapotthatten består af hamptrikotåätor och är monterad med en fogetraigrette i rödt. Vårkappa. Ett och annat. Billiga och lätt gjorda fransar. Materialierna härtill: en virkkrok, garn och ett alnmått. Använder man vanligt strumpgarn, tages då dubbelt. Häraf virkar man först en maska, sedan en, som dragés ut till 1 / qvarters längd. Hvarefter man med venstra handen håller i den första maskan; med den högra handen kastar man sedan om med nå- len den utdragna maskan 50 gånger, lägger ihop den dubbel, då den sjelf snor sig, virkar ihop den med 1-sta maskan, lägger upp en ny, drager ut den till samma längd o. s. v. Härmed fortfar man, tills man får en önskad längd. Desaa fransar kunna godt mäta sig med de, som snörmakare förfärdiga. E — a. V å r k a p p a. Denna bör framställas af svart ripsottoman. Likasom sin föregångare är den, så att säga, öfversållad med broderi och perior. Baktill åtsittande med endast ett kort skört, framtill en isättning af veckad spetstyll, prydd med perior, och å dess båda sidor uppslag af sammet. Det utsökt eleganta garnityret, som framtill afslutas med en hjertformig figur och baktill i en spetsig sådan, är utfördt af silkessnodder och perior. Epåletter och ståndkrage äro i samma stil. Armarne göras balfvida och förses med uppslag af sammet, hvilka kantas med perlgaller. Hela den utomordentligt eleganta kappan afslutas med en perlbroderad chantillyspets, som anbragts kring nedersta kanten. (Se mönsterbilagan !J Fig. 8. Den i prinsessform här framstälda morgonklädningen består af ljusblå etamine. Lifvet har man helt och hållet fastsytt på ett åtsittande foder och ordnat det i djupa plisséveck, hvilka tillfästats i midjan. Framoch sidvåderna äro skurna i sammanhang med sjelfva lifvet, men bakvåden är löst anbragt på den öfre klädningen och bildar ett afrundadt släp.
Ridderskapet och Adeln åtskillj des' klockan tre qvart till 9. In fidem protocolli Äng. von Hartmansdorff. / Den i cj Juni. Man dagen den 19 Juni. Plenum klockan 9 förmiddagen. Upplästes följande från StatsUtskottet inkomna Betänkanden : 1-,o Af den u Jun'j i anledning af Handelsmannen Hagerman! Memorial angående bestämmandet af någon Fond, för att dermed ersätta Svenska medborgares genom uppbringningar lidna förluster; och förmäler Utskottet huruledes den nu väckta fråga blifvit vid 1812 års Urtima Riksdag uppskjuten, på den grund, att förlusterna till deras beskaffenhet och belopp då icke voro utredda; och som en sådan utredning, efter hvad hos StatsUtskottet blifvit upplyst, ännu saknas, så har Utskottet ansett sig icke vara i tillfälle att Herr Hagerman! motion till pröfning upptaga. 2:0 Af den 14 Juni, i anledning af Herr Friherre Wrangel! Memorial angående Bevillningens jemnare fördelning, m m.; Ut. skottet yttrar sig redan hafva föreslagit den åtgärd, som, i afseende på regleringen af Statens embeten och tjenster, kan vara af nöden; men beträffande en Stats uppgörande i effecter, som oafkortadt borde utfås, antingen in natura eller efter Markegångstaxa!!, enligt den Skattdragan - 388 Den 19 Juni. des önskan, tror Utskottet sådant svårligen kunna verkställas. 3:0 Af den 14 Juni, i anledning af Kongl. Majts Nådiga Proposition om en närmare reglering af de sä kallade Gerningsören. Utskottet anser Gerningsören ingenstädes till högre belopp än 1 Daler Silfvermynt eller 16 sk.
Bränvins-försäljnings-afgiften, så väl å landet som i städerna, angående dess ingående till Riksgälds-Kontoret, för att användas till Statens jernvägsbyggnader; en inbjudning till Med-Stånden från Hedervärda Bonde-,Ståndet: se Inbjudningar. Bränvins försäljnings-afgifter, angående förändring i föreskrifterna rörande deras användande; motion af Herr Pehr Jacob von Ehrenheim : se Motioner. Byggnadslagar, angående väckt förslag om nya sådana, m. m.: B. III. 14. 49, A. 49, 52, E. 210. Byggnads-Ordning, angående antagande af särskild sådan för klockareboställen i Skåne: B. V. 240, 278, A. 278. Byggnads Ordningar, angående nedsättande af en Komité för utar - — B — betande af förslag till nya sådana för såväl staderna som landsbygden; motion af Herr Adolf Wilhelm Edelsvärd: se Motioner. Byggninga-Balken, angående ett tillägg til) dess 4:de kapitels Esta § eller 25:te kapitels ) f :te §, med föreskrift rörande skyldighet att underhålla väg, som leder till afsides belägen kvrka: B. m 350; VIII. 8, A. 8. —, 7:de Kapitlet, angående upphäfvande af-; B. III. 638. 662; A. IV. 13 E. 47. —, 15:de kapitlet, angående förhöjning af de deri stadgade böter, m. m.; motion af Herr Per Arvid Stjernspets: se Motioner. —, 15ale Kapitlet, angående förändring af och tiPägg till detsamma; motion af Friherre Fredrik Philip Hjerta: se Motioner. Bysättning, angående upphäfvande af Kongl. Förordningarne den 10 Juni (841 och den 19 Maj 1845, rörande-; motion af Grefve Erik Sparre: se Motioner. Båtar, däckade, angående åtskillige lotsars förseende dermed på Kronans bekostnad: B. III. 314. 457, 535, A. 538, E. 638; XI. 3.
Karleby är för berörde ändamål vida mera passande, hafva Rikets Ständer funnit godt bifalla sistnämde hemmans anslående till boställe åt bemälde Kronofogde; hvarvid likväl, enär det för hemmanet Karleby nu utgående arrende, enligt hvad tillförlitligen blifvit utredt, är i förhållande till den deraf härflytande afkastning öfverdrifvet högt, hvadan vid en förnyad auction arrende-beloppet sannolikt skulle komma alt nedsättas, samt då vid detta förhållande det icke synes rättvist eller billigt, att till måttstock för bestämmandet af det värde, hvartill meranämde hemman bör uti Kronofogdens lönevilkor inberäknas, antaga den nuvarande höga arrende-summan, Rikets Ständer trott beräkningen lämpligare böra verkställas i öfverenslämmelse med de grunder, som tjenat till ledning vid den ifrågaställde regleringen af LandtStats-Tjenstemännens löneförmoner, eller efter viss procent af det värde, hvartill hemmanet kan, vid behörig värdering, varda uppskattadt. Och hafva Rikets Ständer, till följd häraf, beslutat, att Kronohemmanet Karleby må, så Expcclitlons-TJtskoUels Förslag till und. X71 snart clet blifver ledigt, till boställe för Kronofogden i Wadsbo fögderi anslås, med inberäkning i hans lönevilkor, såsom boställsafkastning af 4 procent utaf det värde, som vid anställande behörig uppskattning kan varda bestämdt, och med iagtagande derjemte, att bemälde Kronofogde får hemmanet tillträda emot en tillökning i sina öfriga löneförmoner, motsvarande den af samma hemman sedermera, enligt författningar ne, utgående rotefrihets-afgift, men emedlertid af Stats-Verket, dit arrende-beloppet fortfarande bör ingå, uppbära en contant summa, motsvarande det värde, hvartill hemmanet vid den föreslagna undersökningen blifver uppskattadt, emot det alt hemmanet Esbjörnstorp, från den tid, Kronofogden får omförmälde contanta summa tillgodonjuta, till Kronans disposition afstås.
Men nu bröt sig genom hopen en tung, undersättsig man, med en stege under hvardera armen, och åtföljd af en annan karl, som hjelpte till med stegarnes fortskaffande. Hastigt sköt han ut stegarne på isen, mumlande härunder för sig sjelf med arg röst: „förbannade pojke, för sådana der dumma upptågs skull, måste folk våga lif och lefverne. Sådan hundsvott“. Herrskapet i fönstret, som hörde orden, ryste för den undersättsiges hårdhjertenhet, att kunna så tala om ett barn, som höll på att förgås. Nu hade han sina ställningar i ordning och sade hastigt åt kamraten: „Nog tror jag det går; men stryker jag med, så må vår Herre förlåta mig att jag förspillt mitt lif och säg då du åt Maria, att nog tänkte jag på henne och barnen, men icke kunde jag se pojken der drunkna utan att försöka ta upp honom“. Derpå kröp han på händer och fötter långs stegarna, jemkade den ena stegen framåt under det han kröp utefter den andra, och så turvis till dess han kom fram till gossen, som han fick tag uti, just som denne höll på att sjunka. Återvägen, då han skulle framforsla gossen jemte sig, var ännu besvärligare än framvägen, men gick ändå lättare, emedan ej så stor skyndsamhet var af nöden. Äntligen återkommen på stranden, var det mannens första manöver, att klappa opp gossen, under just ej de finaste ord och bannor öfver hans okynne, att sätta eget och andras lif på spel. Pojken sprang gråtande hem med stor brådska, och den undersättsige vandrade bort med sina stegar helt lugn. Herrskapet i fönstret såg med harm efter den hårdhjertade, grymme mannen: men den spensliges vackra beteende var länge i allas minne. Tvenne barn hade fått namnam. Anette stod med sitt i handen och sade allt efter en stunds mellanskof: „det skall jag ge åt lilla syster“. „Hvilken söt, vänlig pia“, prisade husets gäster. Petter stod också med sitt namnam, såg högst begärligt derpå, stoppade en karamell i munnen, det öfriga i fickan och smög sig ut. Men han sprang till barnkammaren och gaf resten åt lilla syster.
Stångoch ämnes-jern är lillverkadt: år 1848 SM 86,006. Smidesarbetarnes antal räknades till 680. Öfriga bergsprodukter upptagas sålunda: Alun vid Latorp T:r 3,625. 4,075. Svafvel vid Dylta och Ervalla SklM. 320. 17. 228. 8. — Rödfärg vid Dylta, Risbacka, Rid kärn och Gammelbo T:r 4,981. 4,669. År 1850. 3,200 379. 10. 586. - 4,855. 11 Allmogen i Lerbäcks socken bär efter vanligheten smidt spik och nubb, till ärligt värde af minst 60,0(10 R:dr Banko. Stenbrott för ställsten, takskiffer och trappsten m. m. äro å särskilda ställen bearbetade. Kalkugnar och tegelslageriet' hafva mångenstädes varit i gång. Det oaktadt införes ej obetydligt tegel från Södermanland. Bland näringarna å landet äro vidare alt nämna tillverkning af papper vid Lindbacka i Öster-Nerike och Arneberg i Wester-Nerike, af kimrök vid Håkantorp i Askersunds socken och af pottaska vid Torp i Askers socken samt oljeslageri vid Westanby i Qvissbro socken och kemisk tändsticksfabrik vid Rynninge i Långbro socken, äfvensom ungefär 550 handtverkare och gerningsmän. År 1850 beräknades antalet af handlande å landet till 36, af hvilka en del kallas kontingent-borgare, såsom grundande sin handelsrättighet å tillstånd, rneddeladt af magistraten i någon stad, ulan afseende å att rörelsen drifves utom staden eller i annan stads grannskap. Af landtmän äro lill inrikes sjöfart använda fartyg och båtar af fem läster eller derutöfver: Med bidrag af allmänna medel äro vägar omlagda inom Nya Kopparbergs, Nora, Hjulsjö och Carlskoga bergslag. För bildande af bolag till anläggning af jernväg med hästkraft emellan Nora och Örebro har teckning skett.
Besvärsoch Ekon.Utskins den 1 och 2 dennes på bordet lagda utlåt. iN:o 82, i anledn. af återrerniss å betänk. Till pröfning företogs Statssamt Allm. Besvärsoch Ekon.Ulsk:ns den 1 och 2 dennes på bordet lagda utlåt. A:o 83, i anledn. af anmärkmr, som föranledt återrerniss af Utskrns betänk. JN:o i3. Den 4 December f. m. Hr Nordensköld, Otto Gustaf: Det förslag, som de sammansatta Utsk:n i detta betänk, afgifvit, är ganska bra oell jag gillar det i allo. Det är blott'ett enda ord, sool kanske borde förändras. 1 den första punkten står det: "tillstyrkande Utsk:n deremot nu, att R. St., med afseende å det förhållande att i runda tal räknadt båtsmansstyrkan utgör omkring 6000 man oell årliga kostnaden efter markegångspris för koj och täcke 1 rtdr 24 b:co, måtte bevilja ett anslag af qooo r:dr årligen att uppföras å riksstalens 4;de hufvudtitel, emot det att de, som hålla båtsmän, varda helt och hållet befriade från skyldigheten alt förse båtsmännen med koj och sängkläder." Jag skulle önska att det sistnämnda ordet ”sängkläder" utbyttes emot ordet "täcke," ty det är endast fråga 0111 koj och täcke, och Kronan har ingen annan skyldighet i detta afseende än att hålla dein med koj och täcke. Man har väl äfven redan börjat att skaffa madrasser, men detta kan ej räcka till lula bätsmansslyrkan, om den skall ut. Således, ehuru kanske atne Stånd redan bifallit betänk., om R. o. Ad. gjorde den förändring, sorn jag föreslagit, så är det likväl troligt, att Exped.Utsk. iakttog delta vid den und. skrifvelsens uppsättande. Jag anhåller vördsamt 0111 propus, på den af mig nu föreslagna förändring. Gr. von Platen, Baltzar:
Om jag nu skulle sluta af min » studie » med mina egna bärrecept, dem jag på förhand rekommenderar till det bästa! Jag har en ganska stor samling, men hvilka skall jag denna gång afskrifva? — Nu har jag bläddrat igenom d e m o c h med tanken fäst vid: Välj, men välj de bästa, har jag valt ut följande: Lingon med päron: F e m liter ( 10 liter päron, stora, goda, skalas och ett kors skares i II varje. Lingonsaften hälles i syltkitteln, kokas en stund m e d hälftenaf sockret * o c h 45 gram ( Lagen tillsättes m e d det återstående sockret o c h kokas till gelé, upphälles att kallna o c h hälles öfver de i burk nedlagda päronen; öfverbindas o c h förvaras i svalt rum eller källare. Lingongelé: Till hvarje liter rensade och sköljda lingon tagas 4 dl. vatten, hvarmed bären under jämn omröring få sakta koka en 20 à 25 minuter; upphällas i silduk, få själfrinna utan pressning, tills all saften utrunnit. Stå till andra dagen, då den klara saften varsamt afhälles; till lika vikt klar saft tages lika vikt stött socker. Sockret slås först i den blankskurade syltkitteln, när det blifvit fullkomligt smält, ihälles däri den kalla saften, o c h först nu får syltkitteln sättas öfver elden, som b ö r vara svag, att småningom uppkoka. Omröres noga, skummas väl, kokar sakta 10 å 12 minuter från första uppkoket, upphälles i glasburkar. A n d r a dagen belägges geléet med vaxeller konjakspapper. Fin lingonsylt: 3 kilo stora rensade lingon sköljas, få afrinna. 2V kilo socker jämte ' h liter vatten kokas i syltkitteln till en lag. Bären iläggas, skakas, kokas, tills de synas klara, upphällas i ett fat, skummas, skakas tills de svalnat, då de nedläggas i burkar * *, få kallna, öfverbindas därefter. Om INAN så önskar, kan man hafva vanilj, pomerans eller kanel uti lingonen.
Prot. 1850 A1851. 7 Sam!., 1 A fä., 27 Haft. o STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN Lag-Ulskollett Utlåtande, Jtt$ ii. 1 m te. Ank. till Exp.-Utsk. d. 9 Aug. 1851, kl. 12 m. Utlåtande t anledning af framställde anmärkningar emot Ut skottets Betänkande JYs 29 öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ändring i vissa delar af Kongl. Förordningen den 13 Juli 1818 , angående inteckning i fast egendom. Detta ärende har af samtlige Riks-Stånden blifvit till Lag-Utskottets förnyade behandling äterförvisadt. De anmärkningar, som mot Ulskoltets i Betänkandet förordade förslag till förändring i gällande inteckningslag blifvit framställda, äro emedlertid endast rigtade emot vissa delar af förslaget; och då Utskottet nu går att öfver anmärkningarna sig yttra, anser Utskottet sig dervid böra följa den ordning, hvari de klandrade bestämmelserna förekomma. Således upptager Utskottet till en början aninärkningarne emot 14 §. Emot sista mom. i denna §, den Högvörd. Preste-Ståndet och Hederv. BondeStåndet lemnat oanmärkt, hafva deremot särskilde anmärkningar blifvit gjorde inom öfrige två Riks-Stånd. Så har herr Grefve Mörner, hos Högloft.
I den lag, som för Norrige i detta hänseende är gallande, finnes äfven elt sådant undantag, som jag föreslagit. Det igenfmnes i 3 £:n af 1827 års för - Dan i3 Februari f. m. 211 fattning om skolväsendet derstädes, af följande Ivde Ise: ”Vid hvarje bergverk och andra verk och bruk, som hafva 3o fasta arbetare och derutöfver, skall vara en fast skola, som verkets ägare sjelf skall vara pligtig att bekosta och underhålla samt jemväl att löna läraren; hvaremot ett sådant verk och bruk då bör vara befriadt från allt deltagande uti kostnaderna för socknens skolväsende. Skulle emedlertid R. o. Ad. behaga att först vid slutet af förevar, betänk, göra det undantag jag framställt, så har jag ingenting deremot att anmärka, utan afslår i sådant fall tills vidare ifrån allt yrkande derpå, så alt 2 §:n nu må kunna antagas. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utskts förslag till 2 §:n. Ropades starka ja, blandade med några få nej. Hr Landtm, förklarade det han trott sig finna att ja öfverrösta! nej. Hr Gripenstedt: Jag trodde alt bifall till denna § icke uteslöt möjligheten af det tillägg, som jag föreslog. Det kommer kanske icke att bifallas, men jag anbållar likväl om propos. derpå. Hr Lefre'n, Joli. Pehr: Emot slutet af betänk, är tillfälle öppet att discutera på en gång allt hvad som rörer frågan om Statens mellankomst vid denna angelägenhet. Jag hemställer således till Hr Gripenstedt, om lian icke finner lämpligt, alt till dess vi komma lill den punkten af betänk, uppskjuta med begäran om beslut i afseende på den af honom väckta frågan; ty vi skulle eljest inleda oss i en discussion om medels anslag, som vore för tidig, och som skulle vålla att behandlingen af detta betänk. Liefve långvarigare än den borde vara. Gr. von Platen, Baltzar:
Cederström ingå i någon undersökning, huruvida någonting grundlagsstridig! må ligga i Utsk:s framställning, utan endast åberopa, hvad som utgjorde motivet för R. o. Ad:s sednaste beslut i frågan, hvilket säkerligen var ett billigt afseende på anslagets behöflighet i dess helhet; och fastän min enskilda öfvertygelse om ett sådant behof ännu qvarstår alldeles oförändrad, tror jag likväl, att R. o. Ad. nu gjorde bäst att närma sig så mycket som möjligt till de andra Ståndens åsigt, hvadan jag ock anhåller om propos. till antagande af Etskrs inbjudn. alt förena oss uti PresteStls beslut. Gr. Frölich: Så framt R. o. Ad. erkänner, att det är dess rätt att förena sig med Borgareoch RondeStm, skall det vara långt ifrån mig att bestrida Frih. v. Sehulzenheims begäran om propos. Jag uppträdde sednare gången endast i anledn. af påståendet, alt hvad jag begärt vöre olagligt. Emedlertid, och då jag först begärde propos. till instämmande i Borgareoch BondeSt:ns beslut, torde denna böra föregå den senare begärda. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, det han ansåg sig skyldig att framställa frågorna i den ordning, de af Etsk. blifvit yttrade, i anledn. hvaraf II. Ex. hemställde, om R. o. Ad. behagade antaga den uti 2:dra punkten gjorda inbjudn. lill instämmande uti PresteStls beslut. Ropades ja. I anledn. häraf godkändes den i hufvudsaken föreslagna voter:s-propos:n med contra-propos:ns lista alternativ. Gr. Frölich: Jag anhåller först att få begagna min reservationsrätt emot det föga sammanstämmandet emellan den af Ilr Gr. o. Landtm, uppgifna grund för ordningen af proposlnas framställande och tillämpningen deraf i den påföljda propos:n. Då nemi. Hr Gr. o. Landtm, sagt sig ämna göra proposma i den ordning, de uti betänk, förekomma, hade jag väntat, att så skulle ske, och jag fann mig öfverraskad, då motsatsen ägde ruin.
R:dr dä en ägare fvm e> brukar sitt, tilijammanS med brukaren för lika hemman erlägga 4 R:dr; ena gängen erlägges Skydds-afgift a> det samma hemman t en fattigares hand, eller wld ett infallanbe sämre är, hwarlöre ett annat är af en förmögnare ägare eller wid en lyckligare störd ingel» Skydds-afgift utgär, enär den öfwerstigeS af inkomst afglften Pä samma grunder fortsätter jag ock yrkandet att Zä6 Den 5 Januari!. att orden i Författningens i Art. 4 §. i t Mcm. C wltaler och Coutal-t? mede! tillhörande 0. iw. förändras till al! tast och !ös egendom tillhörande 0. t. w. 06) således äswen mnebegrlper ägande hemman, emedan Skydds.afafft ej kon existera utan i förening mci^ Znkomst-asgrft. Och när Uistottet tilistorkte befrielse tor samtlige Fattig.in ram-mKars och fromma stiftelsers öfriga inkomster hök icke eiler ömarken af deras ägande hemmans afkastning afgift efter Tariffen N o l eller Skyddsasglst efter Tariffen N o 2 komma i srögo. Den uti g Art. 2 Z. för Vesmärs anförande hoS Compromtzarierne bestämde lid efter Taxeringen, lika som för Beswärens samlande och afgö« rande inom en mänad derefter, är i mm tanka, fä tillräckelig och rymlig tilltagen, att för förlumman, Let af sädane BeswärS bemakande, hwarken sjukdom eller andra förfall böra sälön, Högloft. Utskottet förklarat, kunna anses gilllige, till Verkande of ett helt ärS uppskof. Otålige missbruk skulle kunna äga rum, wid »röjningen as de sä kallade Laga sörfall, och Staten alltid bltfwa i owihyet huru mänga ätcrbetalningar komma att asgä frän bchäUnmqen det ena äret ester det andra; när hwor och en känner tiden till bäve taxering och missnöjes anmälan, kon -.visserligen sällan eller al.