Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad åter angår den underdåniga anhållan, det båtsmännen, i likhet med soldaten, måtte få marchera till fots, så enär Kongl. Tåg-ordningen af den 6 September 1842 § 24 stadgar, att trupp vid marche forcee (eller åkande) skall färdas 7 till 8 mil om dagen utan rastedag, den deremot tili fot icke hinner marchera mer än 2 å 3 mil om dagen, allt eftersom årstid och väglag tillåta, samt att, då 3 mil marcheras, hvarje tredje dag skall rastas, det förhållande genom de kortare dagsmarcherne kommer alt inträffa, att den tunga, som nu åligger de kronoskjuts-skyldige, i stället öfverflyttas på de inqvarterings-skyldige, och drabbar dem så mycket hårdare, helst inga andra hemman härtill kunna ifrågakomma, än de, som äro 4 Statssamt Allm. Desi'.- och Ekon.-Ut skott cm Utlåtande, N:t> 54. beliigne vid de större allmänna vägarne, då deremot de längre från belägne hemman kunna uppbådas till kronoskjuts, och detta onus sålunda jemnare fördelas, samt då båtsmännens packning, såsom varande af tyngre beskaffenhet än soldatens, i alla fall genom kronoskjuts måste fortskaffas, och truppens underhåll under resan, till följd af de kortare dagsmarcherne, ökas, en större utgift för Stats-Verket genom detta förslag kommer att uppstå, måste jag äfven mot det sednare momentet mig reservera.” ”Utdrag af Kongl. Maj:ts Skrifvelse till Förvaltningen af Sjö-Ärenden af den 22 Maj 1843.
Maj:ts nådiga förslag i denna del, men anvisade å Riksgälds-kontoret, för hvartdera af åren 1858, 1859 och 1860, ett reservations-anslag af 30,000 R:dr R.mt att, släldt till Eders Kongl. Mäjits nådiga disposition, användas till löneförbättring åt lärare vid, samt till utvidgning af sådana stads-pedagogier, uti hvilka undervisningen vunnit en högre grad af utveckling, äfvensom under samma vilkor åt läraren vid pedagogien i Awesta; hvarjemte Rikets Ständer i underdånighet anhöllo, alt vid nu instundande riksdag måtte lemnäs den utredning rörande ifrågavarande slags skolor, hvarom vid 1854 års riksmöte underdånig framställning af Rikets Ständer gjordes. Ulan tvifvel ligger del i sakens natur, att flertalet af pedagogierna i rikets städer småningom vinner den utveckling och det ökade antal lärjungar, att de böra upptagas bland elementar-läroverken och ställas under de för dessa gällande föreskrifter. Deremot synes mig ej nödvändigt, att genom ett beslut åstadkomma en sådan förändring förr, än den af städernas eget behof, oaktadt i sednare tider gjord tillökning i lärarekrafter, och derom uttalade önskningar, påkallas, helst det onekligen för vissa städer innebär en fördel, att läraren vid pedagogien kan leda de fåtaliga lärjungarnes undervisning längre, än skolstadgan för 2- eller 3—klassiga elementar-läroverk medgifver. 1 anledning häraf, och då pedagogierna i sin nuvarande form närmast torde vara hänförliga till de högre folkskolorna, hvarföre ock det dem från riks-staten tillkommande understöd utgår af det å åttonde hufvud t iteln för folkskolorna uppförda anslag, hemställer jag underdånigst, att Eders Kongl. Maj:t, jemte öfverlemnande! lill Rikets Ständer af den, enligt deras underdåniga anhållan, rörande pedagogierna verkställda utredning i afseende på dem endast täcktes föreslå Rikets Ständer, att ett belopp af 24,000
Hrr förmögne jordegare), har uti sin reservation vid det s. k. déchargebetänkandet så utförligt visat huru den bundna räntans Angifvande skadligt inverkat på jordbrukarens ställning, Den 12 Juni. 631 detta dock icke blott för jordbrukaren samt den, som för sitt handtverk eller yrke ofta behöfver lånta penningar, utan för snart sagdt en hvar, då uti samma mån, som penningarne blifva dyra och svårare att erhålla, allt fördyras, såsom vi just i denna tidpunkt fått erfara, då lifsförnödenheterna (köttet t. ex. närmare fördubblats, dertill den gynnande kreatursexporten naturligtvis mycket bidrager) med .! ökats emot under vintren och befaras att ytterligare stiga, att för mig ej borde vara något vidare att tilllägga; men dä äfven jag vid ett annat tillfälle sökt, efter min ringa förmåga, framställa enahanda bedröfliga förhållanden för så väl stad som land, måste jag vördsamt anhålla om ursäkt, att jag dertill återkommer samt dermed belastar protokollet, citerande premisserna af min motion (N:o 68) i afseende på åtskilliga förändringar uti bevillnings-förordningen, hvilken på förev:de fråga har sin fulla tillämpning: »De omstörtande förändringar, hvilka nyligen blifvit vidtagna uti kredit-lagstiftningen och dermed sammanhang egande och af densamma helt och hållet beroende ämnen, hafva till sina följder gjort en rubbning uti en mängd förhållanden, ja äfven, till en del, försökt att kullkasta sådana moralens sanningar, de der tillförene ansetts såsom axiomer och särdeles hos oss egt rotfäste uti nationens innersta; samt med en skamfläck bränmärkt dem, hvilka i praktiken låtit komma sig till last hvad af moralen så strängeligen förbjudits: jag åsyftar härmed synnerligast ocker med penningar, eller hvad som i dagligt tal benämnes procenteri. Att fritt och obegränsadt drifva köpenskap med penningen, såsom med en annan handelsvara, har nu blifvit legaliseradt i hvad denna handel rörer s. k. »korta papper. » och tyvärr! är denna rörelse redan uti fullt flor och anseende, dragande med sig, hvad värre är, äfven de fasta papperen, eller inteckningar.
11 frågas slutliga afgörande torde böra anställas inom Förstärkt Stats-Utskott, får Stats-Utskottet, för verkställigheten deraf, föreslå följande voterings-proposition: Den, sorn anser, att, på sätt Stats-Utskottet tillstyrkt samt Borgareoch Bonde-Stånden beslutat, den förre Justitie-ombudsmannen, Kammarrådet Theorell tillerkända årliga pension å samma belopp, 4,260 R:dr B:ko, eller Sex tusen tre hundra nittio R:dr R:mt, som Justitie-ombudsmans-lönen utgjort under den tid, han varit Justitie-ombudsman, bör beräknas och af Riksgälds-kontoret qvartalsvis utbetalas från och med månaden näst efter den, hvarunder merbemälde Kammarråd erhåller afsked ur Statens tjenst, röstar Ja; Den det ej vill, röstar A^- Vinner Nej, kommer från beloppet af den Kammarrådet Theorell tillerkända årliga pension att, så länge han i Statens tjenst qvarstår, afdragas den inkomst, han af sin innehafvande syssla åtnjuter; och får denna pension beräknas samt af Riksgälds-kontoret qvartalsvis utbetalas från och med den dag, då Justitieombudsmans-lönen af merbemälde Kammarråd frånträddes. Stockholm den 3 Februari 1858. STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1858. Slals-Utshollets Utlåtande M 351. 1 M 251. Ank. til! Exp.-Utsk. d. 4 Febr. 1858, kl. 2 e. m. Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Betänkande As 80, angående väckt fråga om lone-forhojning åt Statens embetsoch tjenstemän rn. fl. får år 1857. (U. A.)
l afseen&lt;Je på smycl; en torde följande beskrifn,jng ' vara af intTesse för dem, hvilkia ej varit i tillfitlle att se ' de fö, ' · .gylda silfv&amp;rprydnader, som finnas å mod&amp;llen anbr " gta. Halssmycket består af tvänne stoTa, runda fitn \ loT, försedda. med h akall:, sammanhållna af en tjock, vriden silf \ ' erkedja, för att efter behag kunna " idga eller samman· lhaga balsöppningen. Bältets spänne består af en fibula, liknande den i hals· öppningen; bältets ena ända är försedtmed beslag och fasthållen medelst en på bältet sittande flyttbar hylsa. Yäskan fastsättes på bältet i en äfwmledes på det " samma. anbl ' agd: löpande bylsu. försedd med en ring, i rrvilken väskan är fästad medelst dubbla vridna silfver· kedjor, sinsemellan förenade med ett klöfverblac1formigt smycke, Dessa kedjor äro fästade i l \ &lt;änne å väskan fast· sydda, prydligt arbetad. " ciselerade ringar. Ett knäppe i form af er, skö ' ld, prydd med upphöjda orm,ment, är aubragdt å väskan. Sex stycken förgyld " silfverknappaF i fiLigrHmsarbete pryda ärmarnes uppslag. Det snibbiga bältet är försedt med 14 st. maljoT af silfver i form a.! ' små sköldar, prydda med förgylda kungliga: " kronor; tältet sammanhålles medelst en 2 alnar lång, väl arbetad kedja af fint silf. " er. IIela detta, garnityr är san1U1unsatt af gmula allmogesll1yckeJiJ. smut hållet i medeltidsstil.
(Hr Fröling, som för denna befattning åtnjuter 100 r:drs ari. arfvode, är ännu den redovisande.) Krigs-colbm hade särskildt erhållit öfverinseendet öfver effecternas vård, och anbefallde, i anledn. deraf, upphördsmannen Hr Fröling, alt ari. i Dec. månad inkomma med berättelse, huruvida några förändringar förelupit eller icke, samt om några åtgärder för elfecternas behöriga conservation varit af nöden och blifvit vidtagna. Dylika rapporter hafva ock för hvarje år blifvit till collini afgifna, och inhemlas deraf, alt åtskilliga inventarier tid ef6 H. 26 203 Den 5 Maj f. m. ter annan blifvit flyttade till Gripsholm, samt Gustafi! Adolphs baner och hans vid Lutzen burna svärd uppsatta i Riddar* holmskyrkan; hvaremot de under" 1808 ocb 1809 års Finska fälttåg af landtvärns-bataljonerna begagnade fanor ökat samlingen på Ulriksdal. Någon vidare ”åtgärd”, än att lägga nämnda rapporter till handlingarna, ansåg Krigs-coll:m till fullgörande af sin inspectionspligt ej af nöden, förrän, obekant al hvad anledn., colltm under d. 1 Juni sisth år beslöt , att Lifrustkammaren på Ulriksdal skulle inventeras ”till utrönande af de derstädes förvarade trophe'ers och andra minnesmärkens när”var. tillstånd.” Det är denna inventering, som med berömvärd noggrannhet helt nyligen blifvit verkställd af 2:ne tjenstemän inom eollrm , Ilrr Wall och Kruskopf, hvarföre vi nu, efter anteckningar ur inventerings-instrumentet, gå att i korthet redovisa, och hvaraf resultaterna äro i mer än ett afseende anmärkningsvärda.
Medelst nådig remiss af den 11 innevarande månad, liar Eders Kongl. Maj:t anbefallt Förvaltningen af sjö-ärendena, efter det vederbörande med underdåniga förklaringar inkommit, afgifva underdånigt utlåtande i anledning af hvad Rikets Ständers sednast församlade Revisorer anfört, till följd af verkställd granskning utaf riksstatens femte hufvudtitels räkenskaper för åren 1850 och 1851; och får, till fullgörande af denna nådiga befallning, Förvaltningen nu, med återställande af remisshandlingarne, öfverlemna infordrade underdåniga förklaringar af Kammarförvandten hos Förvaltningen, i fråga om en anmärkning vid formen för dess hufvudbok, samt af Befälhafvaren vid Eders Kongl. Majtts flottas härvarande Station, rörande hvad mot dess räkenskaper blifvit anmärkt, och för egen del underdånigst anföra: Hvad först beträffar Revisorernes anmärkning, att räkenskaperna för år 1851 icke blifvit upprättade efter de under den 4 December 1850 af Eders Kongl. Maj:t nådigst gillade och fastställda formulär för Förvaltningens och Stationernas hufvud - böcker, så har, sedan Eders Kongl. Maj:t, genom nådigt bref af den 20 Maj sistlidet, år, förklarat
Bergs-öfverstyrelsen åligger att upprätta förslag till distriktsfördelningen, afpassad efter orternas lägen och så att i det närmaste ett lika bevillningsbelopp belöper sig å hvarje valdistrikt; hvarefter Kongl. Majit, efter vederbörandes hörande, fördelningen fastställer. Skulle, till följd af förändrade förhållanden, ändring i distrikts-för delning en finnas nödig, förhålles dermed, som nu är sagdt. Valen skola ske inför den Magistrat inom valdistriktet, som Bergs-öfverstyrelsen, genom Konungens Befallningshafvande i länet derom anmodar — samt hvars och ens röstetal, utfördt i Riksdaler; och må — då Riksens Ständer skola sammanträda, kallas, afgifve sina röster, antingen personligen Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 58. tillverkning s-summor, antingen personligen, eller medelst befullmägtigade Ombud, men alltid med slutna sedlar, så beskaffade, som i 71 § stadgas: Och röste hvarje väljande blott på En i distriktets vallängd uppförd Person; hvadan ock denna längd bör. före valet, till de väljandes efterrät efterrättelse telse uppläsas. uppläsas. Stockholm den 10 Augusti 1860. Herrar Doktorer T. Wensioe och J. Collén hafva anmält, att de icke öfvervarit beslutets fattande. 0 JW 58. Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Aug. 1860, k). 1 e. m. Memorial till Rikets Ständer, med förslag lill ändring i 14 § 4 och 5 momenten Riksdags-ordningen. Ifrån den rätt till representation i Borgare-Ståndet, som enligt ofvannämnda lagrum är medgifven, dels Fjerdepartsägare i Fahlu. Bergslag och dels ägare af andra Bergsbruk, är undantag gjordt för dem, sorn till annat Riks-Stånd höra eller beställning i rikets tjenst innehafva.
Fröken Anna v. .Hoineyer a Igelsta inom Östertelje försainliiig, skolförest !bndariiiaaii Anna Rönströni i I m d s stadsförsamling, fröken Hilina Hildcbrand i Köpings församling p i Olanii samt till suppleant i skolr8dsstyrelsen i Tviistanfors, Vestinaiil,zncl, larariiinaii Wjlhelinina Nyliiiid. Arbetet för den svenska kvinnans deltagande i Chicagoutställningen nalltas nu sin fiillbordan. Ordiiandet af det vidlyftiga inaterialet af statistiska uppgifter, pftgQr ined all ifver ocli torde med det siinraste vara afsliitadt. Före inpackningen af de ni5~ngehanda förep % en inaleii af Itvinlig konst, indiistri och slöjd. exponeras desai~~ina utstiillning, anordnad i förening ined Sveiislta slöjdföreningen i Konstföreningens 19kal. Som denna iitstiilliiing jiist nu paghr, niiste vi till ett kornrnaiide liäfte uppskjnta redogörelseri för densainim. Treklassk~a läroverks ombildning till samskola föresliis i liktill Ilet nied i fjol af ecklesiastilriniiiistern i stnts~~erlrspropositioiieii jrinevarande riksdag. Förslaget afviker dock i flere punkter frhii det af regeringen i fjol fraiiistiilcla. Vi iiterkonima fraindeles till en narniare redogörelse för fragan. Giftoman och giftomannarätt, H r Zotteman liar väckt motion om borttagandet af alla stadganden oin giftoinan ocli giftoniannariitt. Göteborgs barnmorskesällskap firade den 9 jaii. sin irsfest i Arbetareföreningeiis lokal.
Ständer wördsamt underställes. Örebro den Junst 1812. Pa Höal. Ridd. och Pa Högw. Prest-StänAdcinS Ledam. wagn., dets Ledam. wagnar, lU. b. 8 t rom kel t. kkeckrön. Pa Wäl-Borgare-StänPa Hederw. Bondesets Ledam. wagnar, Ståndets Ledam. wagnar, H,. lel. konqvist. Utdrag af protocsllet, hället uti Riksens -;ögl. Ständers Lag-Utstott wid Urtima Riksdagen i Örebro den 8 Juni: 1812. S. D. ^9id föredragningen af Riksdagsmännens, Pehr Nilssons och Jonas Janssons den 5 dennes pa bordet lagde Memorialer, angående straffets skärpande för tjufwar, yttrade Herr Borgmästaren Kjellander: "För min del kan jag sa mycket mindre ttllstyrka, att straffen i tjufnadsmal ffärpas utofwer hwad Lagen och Författningar derom förordna, som erfarenheten bestyrkt den sanning, att icke något brott förekommes genom en härdare bestraffning. Domaren som efter ordalydelsen mäste följa Lagens 7°2 Den i? Zunii. bud och efter den människokännedom han hunnit förwärfwa, ofta skall erfara skillnad emelian den af swagyet och behof, eller ondska och werkelig wanart felande männiffan, ager icke att för dcn forre mildra ett straff, som dcn sednare efter dest stränghet förtjent; hwadan en än widare förhöjd bestraffning, da någon salunda utsträckt pröfningsratt icke kunde Domaren tilläggas, i min tanka är olämpelig och ingalunda af Lagstittaren bör tillätas. Jag ar destutom af den motsatta mening i denna sräga, att straffen häldre borde lindras an skarpas, til! minnande af tet för mänskligheten ömande föremal: den brottstigcs möjeliga förbättring i seder och uppförande. Andra laster och brott kunna ju genom en sedermera fortsatt dygdig wandel öfwcrfts och försonas, men icke sa med den lagbundne tiufwen.
Uti Kongl. Maj:ts vid 1844 och 1845 arens riksdag aflåtne nådiga proposition om Stats-verkets tillstånd och behof behagade Kongl. Majit i nåder förklara, att inom så väl arméen som flottan väsentliga förändringar erfordrades, på det att försvaret måtte blifva ordnadt på ett ändamålsenligt sätt; men den korta tid, som förflutit ifrån Kongl. Maj:ts uppstigande på timonen till riksdagens början hade icke tillåtit Kongl. Majit alt glanska berörde sf kommitterade uppgjorde förslag, helst ämnet vore af den vigt och omfattning, ali, till undvikande af misstag, synnerlig forskning och noga beräkning af landets tillgångar måste föregå de åsyftade förändringarne, hvarjemte Kongl. Majit i nåder ansåg partiella förändringar, de der ofta ej medförde påräknadt gagn, utan endast föranledde ytterligare jemkniugar, böra undvikas, hvadan Kongl. Majit, som önskade att hvad för Stats-verkets samteiige behof erfordrades, förblefve inom då för handen varande tillgångar, fann sig förhindrad att för sjöförsvaret äska större anslag än de oundgängligen nöd vänd ige, hvilka ock af Rikets Ständer beviljades. Vid sistlidne riksdag behagade Kongl. Majit uti sin aflåtne nådiga proposition om Stats-verkets tillstånd och behof tillkännagifva, att en allmän plan för fullständigare ordnande af försvarsverket till sjös blifvit utarbetad och af Kongl. Majit pröfvad och godkänd; men af skäl, att Stats-verkets dåvaraude tillgångar icke medgåfve utbetalning af alla för utförandet af denna plan erforderliga anslag, inskränkte Kongl. Majit Sig till framställning om beviljande af de anslagssummor, hvilka ansågos vara af behofvet mest påkallade, dels såsom tillökning i 5:te Hufuidtitelns Ständiga utgifter och dels till utgående för viss tid.
Jemte borttagande, på sätt ofvan är föreslaget, af nuvarande införselstull å virke, oarbetadt, sågadt eller tillhugget, af alm, ask, bok, björk, ek och andra ej specificerade sådana trädslag, som växa inom landet, — af buxbom, ceder, ebenholz och pockenholtz, — samt af furuoch grantimmer, otillhugget eller sågblockar, — äfvensom af utförselsafgifterna å fanerskifvor, handspakar, och å borrade pumpträd, synas i afseende å rubrikernes lydelse samt tullbeloppen för öfriga trädvaror följande ändringar vara af beholvet påkallade, nemligen, att vid rubriken bjelkar och sparrar af furu och gran särskilt tullbestämning icke må äga rum för dimensionerna af 8 till och med 10 tum midtpå, utan dessa inbegripas under bestämningen »deröfver», d. v. s. från och med 8 tum, men med bibehållande för sist nämnda dimensioner af den tull 12 sk. stycket, som nu är gällande för dem af 8 till och med 10 tum, hvarigenom nedsättning till nämnda belopp från 20 sk. beredes för sådana, hvilkas tjocklek öfverstiger 10 tum; hvarjemte det näst under ifrågavarande rubrik intagna stadgande, att bjelkar och sparrar af furu och gran kunna utföras både liksidiga och platta, synes böra jemväl till införseln utsträckas;— att, då med föreskriften vid rubriken »ribbor, längre eller kortare», att vid export deraf bör styrkas, att de äro fyrkantiga och förfärdigade genom sön - Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse, N:o 40.
Detta måste stå fast. Jag har ej trott, att motionen behöfde skriftligen inlemnas, då den väcktes i sammanhang med det då förevar, ämnet; men i allt fall tryggar jag mig vid R. o. Ad:s beslut. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att sedan Hr v. Troils hemställan blifvit begärd på bordet, kunde den nu ej till afgörande företagas, utan Jät H. Ex. nu uppläsa PresteSt:s d. 21 dennes e. m. på bordet lagda prot.utdr. med inbjuda, till Medstånden att förena sig i PresteStrs särskildt fattade beslut i anledn. af Bancooch LagUtsktns utlåt. Hr Stråle: Det var redan i början af discussionen Öfver privatbanklagen, som jag och Frih. Boye fästade uppmärksamheten derå, att Utskrns förslag innefattade stadganden af olika beskaffenhet, nemi. dels lagbestämmelser, som antingen göra undantag från redan gällande lag eller, såsom tillägg till hvad förut är stadgadt, äro behöfliga, för att bestämma allmänhetens förhållanden till privatbankerna, och dels sådana stadganden, som äro rent financiella och reglementariska. Yi väckte redan då fråga, huruvida man borde så nära sammanbinda dessa särskilda slag af stadganden, att de skulle gemensamt stå eller falla, och om det icke vore bättre att genom deras afskiljande ställa så till, att Konungen kunde antaga de ena, eller de egentliga lagbestämmelserna, men vara oförhindrad att, med begagnande af sin constitutionella rättighet i alla oeconomiska frågor eller önskningsmål, låta omarbeta och förändra de andra, på sätt K. M. funne lämpligt. Det var dock icke någon ny motion, vi gjorde, utan blott ett förbehåll att, sedan Utskrns betänk. var genomgånget, få den af oss väckta frågan afgjord; och då jag vet flera exempel på ett dylikt förfarande tillförne, finner jag intet hinder i våra former att nu upptaga frågan till afgörande. Onekligt är, att om man uppställer alla de af R. o. Ad. antagna lagparagrapherna till ett enda sammanhängande helt, blir det svårt att kunna påräkna K.
RMr 4°>6o8: 2. 4- Om härifrån afdrages beloppet af osäkra och på utredning af konkursmassor beroende fordringar, hvilka uti 1844 års utgående balans upptagas till 11,251 R:dr 22 sk. 9 rst., eller 1000 R:dr 36 sk. 2 rst. mindre, än hvartill nämnde slags fordringar vid 1843 års början ansågos uppgå, befinnes, att Gamla Ull-Diskontfondens säkra behållning, vid slutet af år 1844, endast utgjorde 29,356 R:dr 27 sk. 7 rst., och således understeg det till 36,ooo R:dr bokförda värdet af fondens fasta egendom, ullmagasinshuset i Norrköping. Ofvannämnde, såsom Gamla Ull-Diskontfondens skuld uppdebiterade, summa af 44^7 R:dr 7 sk. 8 rst. utgöres af kostnaderna för inköp i England af 100 st. får af Southdowns-race, hvilka kostnader, jemlikt Kongl. Brefvet af den 14 April 1837, förskottsvis beslridts af de under Kommerse-Kollegium ställda tulloch konfiskationsmedel samt framdeles, i mån af tillgång, böra af Gamla Ull-Diskontfonden godtgöras. Revisorerne hafva i sammanhang härmed ansett sig böra anmäla, att, enligt en den 3r December 1843 upprättad, Revisorerne förevisad, förteckning, antalet af Kronan tillhöriga får, hvilka, i ändamål att bereda racernas förädling, blifvit å särskilda orter ullemnade, uppgick till 828 st., nemligen: af Southdowns race 229, Merinos 100, Elektoral 356, Nazer 69, Skottska 7 och Strelitzer 67 st. För beredande af en öfversigt af Nya Ull-Diskont-fondens ställning under revisionsåren, få Revisorerne härjemte bilägga de för samma år öfver nämnde fond upprättade Kapital-slut, enligt hvilka fonden, som vid i843 års ingång ägde en behållen tillgång af .
Sept. P. [O, 101, Stats Utskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag: i anledning af Revisorernes åren 1820 och 1822 afgifne Berättelser, rörande granskningen af Allmänna Magäzins-Inrättningeirs Räkenskaper och förvaltning för de senare åren. Sept. 2 A, P. 82, 25g, 270. — öfver åtskillige af Revisorerna åren 1820 och 1822 framstälde anmärkningspuncter, rörande Allmänna Magazins-Inrältningens förvaltning. Junii P. i55, 5o8, 610, Sept. 2 A. P. 82, 25g, 270, •— i anledning af Revisorernes anmärkning, angående den lill Italien år 1821 verkstäl O ,r de export af Korn och Hafre. Sept. 2 A. P. 82,3o5,346. •— i artledning af Revisorernes anmärkning år 1822 rörande oredovisle spannemålsupphandlings-medel i Wermlands Läll, Junii P. 155, 52g, 607. Oct. P. 427» .— i anledning af Revisorernes 1820 och *822 afgifne Berättelser angående Allmänna Magazinslurält ningens utestående fordringar i Finland, Junii P. 156, 53o, 610. — i anledning af Revisorernes 1820 och 1822 foreslagne ändringar uti MagazinsDirectionens hittils följde bokföringsoch §56 redogörelse-method, samt Kronofogdavnes åliggande, att årligen göra redo för utestående Spanmåls-undsättnings-medel. StatsLUskottets Belänknnden, Memorial och ProtocollsUtdrag! i anledning af Revisorernes Ar 1820 fram stiihl» anmärkning, rörande 500 tunnor Hafra, sorn Ar 18(8 blefvo afsände till Nmige.