Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid förnyad föredragning af Statsutskottets, den 14 dennes, under N:o 441, aflatna och, följande dagen, på bordet lagda Memorial, i följd af Riks-Ståndens skiljaktiga' beslut, i anledning af Utskottets, i Memorial N:o 4 tö, gjorda hemställan, angående de 70,000 Rdr, som äro anvisade för Krigs-Collegii Departementers materiela behof och Kruttillverkningskostnaderne, fann Ridderskapet och Adeln för godt att, under förblifvande vid dess, i afseende å detta ämne, redan fattade beslut, godkänna de af Utskottet föreslagna Voterings-propositioner. S. D. Vid förnyad föredragning bifölls Expeditions-Ustkottets , den 15 dennes, under N:o 461, aflatna och, samma dag, på bordet lagda Memorial, med hemställan oss förändring i redactionen af en redan justerad §. i Riksdags-Beslutet. S. D. Föredrogs och lades till Handlingarne Expeditions-Utskottets, den 10 dennes, under N:o 442, aflatna Memorial, med förnyadt förslag till Rikets Ständers underdåniga.'Skrif« veise, angående regleringen af Riks^SUtens Tte dje Hufvud-Titfcl, 3o Fröt. Utdrag den 16 Mars i83o. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls StatsUtskottets, den 15 dennes, aflitna och, samma dag, på bordet lagda MemoHal, med tillägg till Rikets Ständers Reglemente för Riksgälds-Contoiret, innefattande de serskilda hufvudpunkter Rikets Ständer fastställt till iakttagande vid verkställigheten af den uppoch utlåning, sorn, till beredande af Låoe-understöd för Jordegare, blifvit beslutad att af Riksgälds-Contoiret besörjas. S. D.
Visserligen voro ifrågavarande docentur för närvarande obesatt, men då såväl professorn som adjunkten i meranämnde vetenskap utan tvifvel fortfarande vore af sådant biträde i behof, har motionären föreslagit, att för en theologi* pastoralis docens vid ofvannämnde universitet måtte såsom arfvode för hans biträde vid prestkandidaters förberedande undervisning anslås ett årligt belopp af 500 Ridr. Donna fråga synes Utskottet vara af sådan beskaffenhet, att, innan vederbörande Universitets-styrelse densamma hos Kongl. Majit i underdånighet anmält och nådig framställning i ämnet blifvit af Kongl. Majit meddelad, Ilikets Ständer svårligen kunna derom besluta; i följd hvaraf Utskottet hemställer, att Prosten Schrams motion ej må till vidare åtgärd föranleda. 29:o. I afseende å Lunds universitet har Kongl. Majit, — jemte ofvan omförmälda framställning om förhöjning af anslaget för stipendier åt theologi* studiosi, — i öfrigt äskat följande årliga anslag, nemligen: a) till Bibliotheket'. 2,800 Iiidr. Då, enligt hvad Utskottet inhemtat, hela årliga tillgången för bibliotheket icke kan beräknas till mera än 7,200 flidr, hvilket, vid jemförelse med Kongl. Bibliotheket i Stockholm och universitets-bibliotheket i Upsala, som hvardera hafva att till bokinköp använda 12,000 Ridr, synes vara nog ringa, om ifrågavarande bibliothek skall kunna tillegna sig de vigtigare bland årligen utkommande arbe ~ O o o ~ ten i vetenskapernas mångfaldiga olika grenar, har Utskottet ansett sig böra tillstyrka, att den nådiga framställningen af Rikets Ständer bifalles. 28 StateUtskottets Utlåtande N:o 123. b) till den Kemiska Institutionen: 800 R:dr.
Huru skall det vål blifva möjligt, att af dem utbetala bevillnings-afgift, då de flestas utbetalningar uppgå till fulla rånte-beloppet, och andre nu endast lemna några få skillingar utöfver anslagen? Det år på dessa skål jag önskat påkalla Riksens Ständers behjertande; jag tror Statens vinst härvid blifver obetydlig men orättvisan stor , så vål i rubbningen af afledne välgörares sista vilja som i undanryckandet af brö. det ifrån olycklige värnlöse varelser. Jag an. håller sluteligen att hvad jag nu yttrat må till BevillningsUtskottet få medfölja den möjligen blifvande återremissen af förevarande Betänkande. Herr Rosenblad, Bernhard: Då jag nu går att yttra mig öfver de föreslagne grunderne för den blifvande bevillningen; utbeder jag mig Högloflige Ridderskapets och Adelns undseende derföre, att jag trott mig först böra tillåta mig en undersökning om grunderna, och naturen af Bevillning eller skatt, äfvensom för den ofuilståndighet, hvilken år oskiljaktig från en muntlig behandling af ett ämne af denna egenskap. Hvarje production eller frambringande af de vården, de producter, som ensamme utgöra medlen till uppfyllande af menniskans be - IQ2 Den 12 Maji e, m. hof, fordrar ett ncituråmne, hvaraf den nyttiga, värde-ägande varan beredes; Näringsidkare och Arbetare, som bereda den; Capitalist er, sorn lemna de dertill nödige förlag, och en Regerings som genom sitt skydd sätter de på detta sått förvårfvade tillgångar i säkerhet för hvarje främmande ingrepp. Då nu dessa förenade medel åro oundgängliga, så måste de utgifter Regeringen vidkännes för att lemna det af henne beroende skydd, och hvilka ej sårskildte ständige inkomster åro tillråcklige att bestrida, drabba productionen, ty de utgöra ett vilkor för denna, lik såsom arbetslöner, förlags-råntor m. rn. Men Staten vidkännes icke dessa kostnader omedelbart vid hvarje enkelt beskydd, den lemnar. De måste således fördeias.
Summa B:ko R:dr | 3,996,7381131 l *) Om beloppet af den beslutade innehålloingen S Fonderne för diskontering och utlåning samt till kassa-Crcditiv meddelar §. a5 upplysning. 41 §. 50. Från den 30 Juni 1847 till den 1 Juli 1849 hafva lån emot Belåningen af pant af Guld och Silfver (§§. 157—162 i Banko-Reglementet) utgått Guld 6,f~ lill nedannämnde antal och belopp, nemligen: 1847 1848 1849 sednare halfåret 4,683 st. lån p< hela året 8,637 d:o förra halfåret. 4,160 d:o i tillsammans 180,819: 351,056: 170,009: - — Summa 17,480 fån på . • . B:ko R:dr 701,884: Inbelalningai ne å ifrågavarande lån, deruti inberäknade de medelst omsättningar och genom panternes försäljning å auktion liqviderade, hafva utgjort-: 1847 sednare hal fåret . B:ko R:dr 801,203: Då hät ifrån afdrages del utgifna beloppet 701,884: finnas inbetalningarne hafva öfversligit utlåningen med icke mindre än R:dr 99,319: hvilket förhållande, jemfördt dermed, att ulgifna nya Lån under tiden från den 30 Juni 1845 till och med samma dag 1847 öfverstigit utlåningen under nu sednast förflutna 2:ne år med 8,897 st. lån, eller ett belopp af 201,603 R:dr Banko, utvisar en betydlig förminskning i denna lånerörelsegren, hvartill orsaken utan tvifvel är att finna uti förhöjningen af minimibeloppet för lån i denna rörelse, från 5 till 10 R:dr. §• 51. På Jern, Koppar och andra vågförda effecter (§§.
Om Canal-arbetens fortgång äfven efter Revisions-åren har den underrättelse blifvit Revisorerne meddelad, att arbetet vid Grådafallen i Dalelfven, sora tili r83o års slut kostat Staten 42,072 R:dr 14 sk. 2 r:st., numera lills vidare upphört, hvadan de för detta ändamål i Fahlu Ränteri deponerade medel blifvit återbetalde, samt att TVciddö Canal, som till och med år 1829 kostat omkring 34o,ooo R:dr och ytterligare de senare åren något utöfver 70,000 R:dr, skall detta år blifva segelbar för 6 fots djupgående fartyg, men att för ytterligare uppmuddring till 10 fot ännu torde åtgå 3 å 4 år med en årlig kostnad af 4 å 5ooo R:dr. 7:o Räkenskaperne hafva funnits utmärkta af reda och fullständighet, och synes de större kostnader, hvilka under de nu granskade åren någorstädes ägt rum genom Arbets-Befäls aflöning, hvarest föga betydliga arbeten blifvit verkställde, samt genom dryga Reseoch Tractamentspenningar för ÖfverStyrelsens egna Ledamöter m. fl., numera, genom ofvan omförmäldla Nådiga Stadganden och utfärdade Stater, kunna för framtiden till betydlig del undvikas. Kongl. Coiivoy-Commissariatet. Under dess förvaltning äro ställde de, för Handelns skydd och upp rätthållandet af fred med Barbaresk-Staterne, genom en beskattning å Handeln, bildade Fonder, bestående af 1:0 Cowvoy-Afgift för alla inom Riket förtullade varor; 2:0 Lcist-afgift af Skepps-Rederierne för alla sä väl Svenska som Norrska utom Öresund seglande fartyg; samt 3:o Årligt Statsbidrag från Konungariket Norrige.
S. D. Föredrogos ånyo följande Banco-Utskottets Utlåtande och Betän* kanden: N:o 21, öfver en väckt motion, att Bankens sedlar å 16, 12 och 8 sk. valeurer, fortfarande måtte få förfärdigas och utgifvas. Härvid förekommo: Första punkten, uti hvilken föreslås, att 16, 12 och 8 skillingar Banco, eller motsvarande valeurer, enligt den myntenbet,som i Grundlagsenlig vägkan varda bestämd, böra intill nästa Riksdag förfärdigas och från Banken utgifvas. Bifölls. Och Andra punkten, uti hvilken hemslälles, att Bankens sedlar å 14 och 10 sk. kopparmynt må utgifvas endast till och med år 1841. Återremitterades. Fröt. Utclr. d. 27 Maj }8/{o. N:o 22, angående afskrifning för en vid hållen inventering, yppad brist i lumpförrådet vid Tumba pappersbruk. Bifölls. N:o 23, i fråga om löne-förhöjning och pensions-i'ätt för Bruks-Skrifvaren vid Tumba, A. Sätherberg. Återremitterades. N:o 24, i anledning af väckt fråga om pension för Pappers-mästaren J. E. Ullander, samt bestämmandet för framtiden af Pappers-mästarens vid Tumba lönevillkor. Bifölls. och N:o 25, med hemställan om ersättning åt de arbetare vid Tumba, som, å Brukets ouppodlade mark, sjelfve upptagit täppor. Bifölls. S. D. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterades ett af Herr Norin denna dag ingifvet skriftligt anförande, som innefattar tillägg vid en af honom förut väckt och till nämnde Utskott remitterad motion, angående förändringar i nu gällande föreskrifter för skeppsmätning. S. D.
Ty han skall i sin dödstid intet med sig taga, och hans härlighet far intet efter honom; Utan han tröstar på detta goda lefvandet, och prisar det, när en gör sig goda dagar. Så fara de efter sina fäder, och få aldrig se ljuset. Korteliga: När en menniska är i värdighet, och hafver icke förstånd, så far hon hädan såsom fä. En Psalm Assaphs. Herren Gud den mägtige talar, och kallar verldena, ifrå solenes uppgång, allt intill nedergången. Af Zion går upp Guds härliga sken. Vår Gud kommer, och tiger intet. Förtärande eld går för honom, och omkring honom en mägtig storm. Han kallar himmel och jord, att han skall döma sitt folk. Församler mig mina heliga, som förbundet mer akta än offer. Och himlarna skola förkunna hans rättfärdighet; ty Gud är domaren. Sela. Hör, mitt folk, låt mig tala; Israel, låt mig ibland dig betyga: Jag Gud är din Gud. För ditt offers skull straffar jag dig intet; äro dock dine bränneoffer alltid för mig. Jag vill icke taga oxar utu ditt hus, eller bockar utu dine stall; Ty all djur i skogenom äro mine, och boskapen på bergen, der de vid tusendetal gå. Jag känner alla foglar på bergen, och allahanda djur på markene äro för mig. Om mig hungrade, ville jag intet säga dig deraf; ty jordenes krets är min, och allt det deruti är. Menar du, att jag oxakött äta vill, eller bockablod dricka? Offra Gudi tackoffer, och betala dem Högsta ditt löfte. Och åkalla mig i nödene; så vill jag hjelpa dig, så skall du prisa mig. Men till den ogudaktige säger Gud: Hvi förkunnar du mina rätter, och tager mitt förbund i din mun; Efter du dock hatar tuktan, och kastar min ord bakom dig? När du ser en tjuf, så löper du med honom, och hafver din del med horkarlar. Din mun låter du tala det ondt är, och din tunga bedrifver falskhet. Du sitter och talar emot din broder; dine moders son förtalar du. Detta gör du, och jag tiger.
Således har tullens höjande alldeles icke här ovilkorligen den hufvudsakliga följden, att få smörproductionen ökad utöfver hvad som förut varit förhållandet; men här är en annan omständighet, som man icke får glömma. Innan 1845 års tulltaxa infördes så kom det här verkligen ifrån Skåne ganska mycket smör, men för närvande kommer knappast något derifrån och hvarföre? Jo, emedan de lärt bereda sitt smör bättre än hvad i allmänhet sker, och de skeppa det utrikes. Jag tror t. o. m. alt om denna tull icke funnes, så skuile det Skånska smörets beredning, som är mycket bättre än det Finska smöret, ändock komma att göra priset derå högre och afsättningen friskare. Man har sett att ifrån Skåne kommit årsgammalt smör, som varit lika godt, som det för dagen här tillverkade smöret. Jag tillstyrker således för min del den af Utsk. föreslagne nedsättning af tullen på smör. Hr Aminoff: Man har förebrådt Bevilln.Ulsk. att vid behandlingen af ifrågavar:de ämne icke hafva iakttagit samma grundsatser som Utsk. förut sökt göra gällande, nemligen, bibehållande af de tullbestämmelser den K. skrifvelsen upptager. Men Utsk. består af 48 ledamöter, hvilka, i sednare tider, nästan dageligen ombytas synnerligen inom R. o. Ad., och de nya ledamöterne hafva merendels blifvit tillsatte med fullt kända åsigter, stridande mot de afgångne ledamöternes,— hvaraf ock inträffat, att voteringarne ledt lill resultater, i strid med de grundsatser som inom Utsk. försl blefvo antagne. Den K. skrifvelsen föreslår tullbestämmelsen för smör till 1 r:dr 16 sk. LS\ Och den nuvande taxan upptager tullen för smör lill 2 r:dr 24 sk. Minoriteten inom Utsk. ansåg sig således hafva vunnit en stor fördel då de genom sitt enträgna bemödande kunnat få tullen nedsatt till 1 r:dr 24 sk. Man har sagt, att landtmanna-näringen borde skyddas; och ingen bestrider denna sanning. Men detta skydd måste vara naturligt och ej hufvudsakligen bygdt på konsumenternas bekostnad, genom orimligt höga priser.
Då det står en hvar öppet, att, när han astundar, uti Riksgälds-Contoiret omsätta Banco-mynt till Riksgälds - Sedlar, och sistnämnde Sedlar till Banco, skulle förenade Utskotten anse det vara ganska likgiltigt, om betalningen utsattes uti den ena eller andra mynt-sorten; dock, som Assignationerne äro dragne på Banken, skulle Utskotten linna lämpligast, alt uti Reglementariska Föreskrifterne och Kungörelsen må bibehållas samma ord, som uti Utlåtandet äro nyttjade, eller Banco-Sedlar; hvilket Högloft. Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet ' torde finnas benägne, att medgifva. 4:de. Punkten. Häruti var föreslaget, att Götha Canal Bolagssamt Malmö-Disconters öfrige UapitalSkulder, jemte derå till den 1 October 3817 upplupne Räntor, skulle liqvideras till fulla beloppet med Riksgälds-Contoirets Obligationer, ställde på 5 år med En femtedels årlig afbetalning, dock utan Ränta. a 844 &tats~ cch Banko-Utskottens Betiinkanden: Denne ptmkt har utan förändring eller 'tili lägg blifvit bifa len af Högvördige Präst-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet, men. Högloft.
Bredberg, Henrik Wilhelm, Stats-Råd, Kommendör af Kongl. Maj:ts Nordstjerne-Orden, angående tillkännagifvande att Kongl. Majit i nåder lörordnat honom att under innevarande riksdag utöfva den befattning med riksdags-ärenden, som, enligt 36:te och 42:dra §§:na Riksdags-Ordningen, en ledamot af StatsRådet tillkommer: I. 48, A. 48. Brefbärings-skyldighet, klockares, i anledning af väckt motion om upphäfvande eller förändrad reglering deraf: B. VII. 23, 36, 63, A. 64, E. 269, Brelvigt, i anledning af väckt motion om nedsättning af portot för enkel sådan till 10 öre: B. II. 521; lil. 47, A. 47. — Förslag till allmänna vilkor och stadganden i afseende på dessa stats-bidrag; B. VI. 154, 160, 208, A. 208; E. VII. 286. Brottmål, i anledning af motion orri dels förändrad lagstiftning rörande sättet för sökande af ändring i Under-Uätts eller HofRätts utslag i dylika mål, dels ock verkställighet af sådant utslag i fråga om ådömd ersättning: B. VII, 358, 359, 363, A. 365. Bruksegare, i anledning af väckt motion om skyldighet för dem, att, i mån af rösträtt, bidraga till klockares och orgelnisters aflöning: B. lil. 87, 178, 239, A. 239. Brunnsviken, angående upplåtelse till Stockholms stad af en del utaf lägenheten Stallmästargården, fiir anläggande af en lastbrygga vid nämnde vik: lil. 628, B. 631; B. V. 80, 229, 252, A. 252, E. 580. 247. —, angående några ännu oalgjorda delar af frågan om vilkoren för tillverkning deraf: B. VI. 155, 161, A. 161; E. VII.
Jag föreslår på dessa skäl och med hänvisande till min första motion i ämnet af den i Mars och under åberopande af de upplysningar, jag uti mina yttranden den 8 Mars och 4 Juli 1834 afgaf> att RSt. matte lagligen låta undersöka förhållandet och att, sedan löserätten dervid blifvit Staten tillerkänd, densamma på offentlig auction för Statens räkning utbjudes och försäljes. Lades på bordet. Hr af Uhr, Carl David, uppläste följande anförande: Med anledn. af K. M:s nåd. propos. till R. St:s StatsUtsk. , oin Stats-verkets tillstånd och behof, i sammanhang hvarmed till Utsk. blifvit öfverlemnadt und. utlåtande af stor-amirals-embetets tredje afdelning, i afseende å anläggande af en hamn vid Höganäs fiskeläge å vestra kusten af Skåne, i grannskapet af Kullens fyr, hvarigenom en säker tillflykt kunde beredas för trafikerande från alla länder, som besöka dessa trakter, att anlöpa vid inträffande stormar och svår sjögång i detta trånga med skär och grund farliga farvatten , och såmedelst förekomma de olyckor och betydliga förluster af både menniskolif och egendom, som årligen inträffa i saknad af någon tjenlig tillflyktsort , att i nödens stund tillgå, hvilken icke finnes på hela denna vidsträkta kust, har jag ansett för min pligt att, innan motionstiden löper till ända, fästa R. St:s uppmärksamhet på denna, för handeln och sjöfarten i allmänhet, högst vigtiga angelägenhet. Från äldre tider liar man klagat öfver förenämnde olägenheter, hvilka påkallat så väl sjöfarandes, som skeppsredares gemensamma önskan och förhoppning, att en hamn härstädes måtte inrättas, för att i behofvets stund kunna tillgå; men ehuru sjelfva naturen vid Höganäs erbjuder en ganska tjenlig och lämplig local för en hamn-anläggning, af tilfräcklig djuplek och vidd för både djupgående och grundare fartyg, att till ett större antal på en gång kunna inrymmas, hafva likväl de för ett sådant företag erforderliga kostnader, öfverstigande den enskilda förmågan, deremot lagt oöfvervinnerliga hinder och tillintetgjort alla förhoppningar, tills de slutligen ådragit sig Regeringens uppmärksamhet.
Besvärsoch Ekon.Utsktns den 3o sisth Dec. på bordel lagda betänk. Nto 27, angtde väckta frågor om förändringar i stängselförfattningarna. Ånyo föredrogs Cons!.Utsk:s den g dennes på bordel lagda mern. Nto j5, med förslag lill ändrad ordalydelse af Tryck Ir.förordnts 5 § 1 och 5 mom. Hr von Hartmansdorff, Ang.t Uti det första mom. har Utsk. infört följande nya ord: ”sorn bör bestämdt upptaga det straff, lian yrkar,” (nemi. åklagaren). Såvidt mig är bekant, har ingen jury att befatta sig med straffets åläggande eller tillämpning. Juryn yttrar sig blott huruvida bon anser den anklagade skyldig eller icke skyldig. Den a Isig t Utsk. baft med införandet af dylika uppgifter på bestraffningens belopp, om jag så får uttrycka mig, synes vara att juryn skulle icke blott förklara om den tilltalade vore skyldig eller ej, utan äfven afse det straff, som kunde på brottsligheten belöpa. Man åsyftar således att göra juryn icke blott till hvad bon hittills varit, utan äfven till tillämpare af straffbestämmelsen. Detta skulle efter min förmening förrycka juryns beskaffenhet och endast leda saken derhän, att juryn skulle, i hänseende till påföljden, måhända anse sig böra frikänna en peison, som juryn eljest skulle anse verkligen saker till anklagelsen. Jag finner ett sådant stadgaude vara onödigt och oriktigt. Hr von Troil, Emil, och Hr Stuart, Carl Gustaf, begärde alt lietta mål ytterligare måtte få hvila på bordet. Likaledes begärdes ånyo på bordet af Hr von Troil, Emil, Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh., Hr Stuart, Carl Gustaf, m. II. ledamöter, Coust.Ulskts den g dennes på bordel lagda memtr: 392 D«n 23 Januari c. m. N:o 76, med förslag lill ändring i Riksd.Ordningens 76 s> N:o 77, med förslag till ändring af 5 §:n 8 mom.
Afvikelserna visade sig deruti, att borgenärs rätt att fordra sin insolventa gäldenärs bysättning, utan afseende på anledningen till insolvensen eller gäldens beskaffenhet, numera ansågs vara ovilkorlig och oberoende af domarens pröfning; hvarjemte vidare såsom en anmärkningsvärd brist i nu gällande lagar angående bysättning må anföras, att ingen tid är bestämd, hvarutöfver den ej må sträckas ej heller något afseende fästadt på gäldenärs ålder eller slägtskapsförhållande till borgenären, eller på fordringssummans belopp m. m.; och då uti nu anförda omständigheter den hufvudsakliga roten till missbruk vid bysättningstvångets användande ligger, är det ock här, som reformen bör söka sina utgångspunkter. Det är visserligen en beqväm sak, att afskaffa missbruket af en lag genom att upphäfva sjelfva lagen; men i fråga om lagar, som djupt ingripa i samhällslifvots förhållanden, är det likväl fara värdt, att på sådant sätt äfven det goda bruket afskaffas jemte missbruket, och att med badvattnet utkasta sjelfva barnet, har alltid ansetts vara något betänkligt. Hvad bysättning för vexelshuld angår, är såsom skäl för äfven dess upphäfvande, bland annat, anfördt, att handeln och industrien ej behöfde något förmynderskap; att våra affärsmän äro de ifrigaste att påyrka dess afskaffande, emedan de nog förstå tillse, att de ej inlåta sig med personer, som icke erbjuda några garantier för krediten, m. m. Sådant allt utgör emellertid endast subjektiva åsigter, hvilka således må gälla hvad de kunna. Hvad man ej får glömma är, att en 168 Motioner i Preste-Ståndet 1862. N:o 85. lag verkar för sitt ändamål mest derigenom, att den finnes till, ock huruvida den mer eller mindre ofta kommer att tillämpas är en underordnad omständighet, som icke innefattar något afgörande för lagens nödvändighet och vigt.
Resolutionen af är 1770 innehåller, i så måtto varda befriad från inqvartering, att endast vid de tillfällen, då en större Garnizon, eller en större Militair-samling eller Arbets-commendering måste i Staden förläggas, för hvilken tillräckligt utrymme i Fästningen och Kronans hus icke gåfves, Staden komme att vidkännas inqvartering, efter de grunder, som K. Brefvet af den 25 Maji i8o3 bestämmer och med den ersättning för servicen, som kunde pröfvas lämplig; i hvilket afseende K. KrigsCollegiuin i Nåder anheialldes besörja, det en sadan undersökning, sorn K. Betänkandet). 37 M:t under den 9 Julii 1811 i Landskrona anbefallt, blefve på stället hållen af K. Mits Befihide, jemte Magistraten i Marstrand, Commendanten och nödige GarnizonsOdicerare, till utredande af alla de omständigheter, som för en noggrann och fullständig reglering uti det ifrågavarande ämnet, borde komma i öfvervägande och behöfde iagttagas. Då likväl härvid hos Utskottet förekommit, alt, på sätt K. StatsContoret, uti dess forberörde underd. utlåtande, anfört, beräkningen af den utaf Marstrands
Detta Direktionens beslut föranledde Herr Anrep att hos Ridd. o. Adeln göra framställning bland annat derom, att, huru Riddarhus-Direktionens beslut i frågan än komme att lyda, Herr Anrep likväl fortfarande inåtte utbekomma det för Attartaflornas utgifvande honom af Ridd. o. Adeln tillerkända anslag; hvilket Herr Anreps Memorial remitterades till Riddarhus-Utskottets Utlåtande samt föranledde Ridd. o. Adelns under den 26 Oktober nyssnämnda år fattade beslut att »utan afseende på de mot Herr »Anreps förfarande med råtta gjorda anmärkningar, det honom »beviljade arfvode likväl finge fortfarande till honom utbetalas: »dock emot förbindelse att ställa sig till noggrann efterrättelse »det beslut, Direktionen kunde komma att fatta rörande omtryck»ning eller rättelser i de Lilliehöökska ättartaflorna, så att (lussa »blifva i full öfverensstämmelse med original-stamtaflorna, hvar»förutan, i analogi med det af Ridd. o. Adeln vid det beviljade »understödet fästade vilkor, Direktionen skulle ega rätt att derest »Herr Anrep icke efterkomme Direktionens beslut rörande rättelse »af de nu ifrågavarande afvikelserna, eller framdeles några väsent»liga afvikelser från de i Riddarhus-Arkivet förvarade stamtaflor, »utan Direktionen medgifvande, befunnes i de tryckta ättartaflor»na hafva egt rum, inställa utbe-talningen af det gjorda anslaget».