Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t den underdåniga önskan, att ett sådant måtte af de till Dess höga disposition stående extraordinaire Allmänna medel beviljas. på denna anledning beslöt Kongl. Maj:t, att de 30,500 R:dr, hvarom nu är fråga, skulle af St. Barthelemymedlen till Theatern anslås. Vid sådant förhållande, skulle väl en enskilt man inför Domstol kanske kunna frisäga sig för allt deltagande i påföljderna, men ett sådant påstående å Rikets Ständers sida vore visst icke förenligt med deras höga ståndpunct. Nu stå vi likväl, Mine Herrar! erne!!-:-! d n uppenbara omöjligheten å ena sidan, att af Ben 2 5 Majt. Civil—listan kunna vänta betäckandet af ifrågavarande anslag, ty Konungen kan icke med dessa 30,5c® R:dr ytterligare betunga HofCassan, utan att öfrige grenar af Hofhållningen komma att sakna hvad de behöfva. A andra sidan se vi icootde Svenska Undersåtare nära förestående förderf och 2 å 300 Contracters olaga brytande. I en sådan belägenhet lönar det mödan, att söka medel, att komma derutur. Jag tror, att Problemet har en upplösning, och jag går nu att föreslå den Jag föreslår: i:o Att enligt den för nyttjande af Öfverflöd antagne principe, enligt enahanda frivilliga uppgiftsmethod , under enahanda ansvar och controll , samt med enahanda uppbördssätt, som för denna beskattning antagen är, en Bevillning påbjudes för dem, som vilja begagna Spectacler. 2:0 Att detta sker med en Classification, enligt hvilken de, som anmäla sig att begagna första platserne, betala om året 4 Riksdaler, och de, som uppgifva sig till de ringare platserne, 1 Riksdaler. 3:0 Att det lemnäs hvar och en öppet, att af fri vilja anteckna sig å DebetSedeln till högre afgift. 4‘,o Att denna afgift, endast för Stocky holms Ben 25 Maji. 2 25 holms Innevånare, men icke för Rikets öfrige Innevånare blir ansvar och Controll underkastade.
Det var en solskensmiddag i slutet af februari, och vattnet från rännan droppade ned på gatan med ett enformigt plaskande, som hördes in till Grane. Han satt i gungstolen och gungade till sist omedvetet i takt med de fallande dropparna. Numera satt han regelbundet inne alla förmiddagar. Men han arbetade detta oaktadt icke. Han läste ett regelbundet antal sidor i de böcker, som han föresatt sig genomgå till examen. Men så fort det kom till kritan, och han skulle repetera och samla, hvad han läst, svek honom energin, och han fann ständigt nya arbeten, som borde studeras. På detta sätt blef hans beläsenhet stor. Men behållningen blef i det hela taget ringa, och Grane kände, hur hans energi långsamt, men säkert liksom utplånades. Och han lefde i en daglig och stundlig nervös spänning, som lät honom söka njutningar, i hvilka han då rent febrilt gick upp med hela sin själ. Efteråt blef han aldrig slapp till lynnet, men oron växte, och han sökte döfva den genom en forcerad uppsluppenhet, hvars rätta karaktär högst få genomskådade. Han lade boken ifrån sig och grep en tidning, i hvilken han läste en stund, lade bort den, steg upp, gick fram till fönstret och stod en lång stund och såg ut åt gatan. Därefter började han att långsamt gå fram och tillbaka på golfvet. Då knackade det på dörren. – Kom in. Han stod stilla och väntade. Det dröjde en stund, innan dörren öppnades. – Schultz, utbrast Grane och rusade emot den kommande. Nå, nu ska här bli litet lif igen. Han tog honom i famn och kramade honom, släppte honom igen och betraktade honom. – Hvad du har blifvit förändrad. Schultz log. Han var altid tillbakadragen i fråga om vänskapsbetygelser. Men Grane såg, hur glad han var. – Nå nu stannar du här? – Ja, till en tid. Här är sig likt, förmodar jag? – Ja, aldeles förbannadt. Men sätt dig för all del. Jag är litet trött i dag, visste inte, hur jag skulle få den här välsignade förmiddagen att gå. Grane sprang och stökade i rummet, tittade i klädskåpet, letade utanför dörren: – Om jag hade ett glas sherry att bjuda dig ändå. – Åh, det gör detsamma.
Snatteri, T! 0: “5 £ r? s 5' TQ O* n O Fylleri. 'j? 2 *3 <f O: rr2 W: O 3 H a. ® to £5. Af de för försvarslöshet å Korrektions-Inrättningen intagne personer, hafva 4")3 förut undergått straff för stöld, 20 för snatteri, p för förfalskningsbrott, 5 för inbrott, i för könsförbrytelse, 2 för våldsamhet mot föräldrar, i för rymning, i för fylleri; 20, såsom minderårige, för olofliga tillgrepp agade med ris, samt 5o ej straffade för brott. Kommendants-Expeditionen vid Södra Korrektions-Inrättningen å Långholmen den 2p November 1841- IV. JGiertz. Anledningen till Fångens intagande i Korrektions-Inrättningen. Ifrån Stad. Ifrån Landet. Af de för försvarslöshet å Korrektions-Inrättningen intagne personer, hafva 5o6 förut undergått straff för stöld , 20 för snatteri, 12 för förfalskningsbrott, 4 för inbrott, i för våldsamhet mot föräldrar, i för könsförbrjlelse, i för ryrmning, i för fylleri, i för mord; 15, såsom minderårige, för olofliga tillgrepp med ris agade, samt 47 ej straffade för brott. Kommendants-Expedition vid Södra Korrektions-Inrättningen å Långholmen deli 2g November i84i. IV. J. Giertz. Kommendant. Fångar vid f 838 års slut. Antal vid årets slut. Anledningen till Fångens intagande å Korrektions-Inrättningen. Utgångne under året. n 0 3 3 CO s 3 O* O n fi53 -0 CO er Ifrän Stad. Ifrån Landet. C: 71 < ** Or3* <0 ; r» «!- b: 0- «? n 3 u B 0 ■ a_ Förfalskningsbrott. ro -s fr, 0: ■4 w i c* cr co £ 0: eli Barnamord. 0: -s 3 3* T9 Mordbrand.
Tackjernsbläsning sker vid i i Masugnar, nemligen Österby, Tobo? Wessland, Hillebola, Carlholm, Strömsberg, Ullforss, Gimo, Söderforss» Hyttö och Harnäs, hvilkas sammanräknade Tuckjerns-tillverkning utgjorde: År 1828 — 30,710 Skeppund 12 Lispund 3 Skålpund, år 1829 — 18,91 2 Skeppd. 25Lpd.,år i83o'—24>5or Skeppd. i3Lpd. 5Skålpd.,år 1831 — 19,861 Skeppd. 15 Lpd. 5 Skålpd., och år 18^2— 16,408 Skeppd. 1 0 Lpd; Hvarvid anmärkes att det vid Harnäs tillverkade Tackjern begagnas vid Forssmarks Bruk i Stockholms Län, hvaremot Wattholma Bruk här i Länet betjenas af Tackjerns-blåsning vid Länna Masugn i Stockholms Län. Stängjerns-S/nide verkställes vid 9 Bruk, nemi. Österby, Leufsta Carlholm, Strömsberg, Ullfors, Gimo, Wattholma, Söderforss och Elfkarleö. Tillverknings-beloppet var, sistlidet år, vid Österby 2,709 Skeppd. 8 Lpd. 5> Skålpd., vid Leufsta, med Carlholm 5,3q4 Skeppd. 10 Lpd., vid Strömsberg 1,890 Skeppd. 5 Lpd., vid Ullforss i,5o3 Skeppd. i5 Lpd., vid Gimo, 1,498 Skeppd. 5 Lpd. 9 Skålpd., vid Wattholma 1,454 Skeppd., vid Söderforss 3,889 Skeppd. 10 Skålpd. och vid Elfkarleö i,3o8 Skeppd. i5 Lpd.
För de 75 proc. af teckningssumman betalar aclieägaren, samma ränta, som för kreditiver i allmänhet är bestämd, samt delar, i förhållande till teckningssumman den vinst, som vid hvarje kontor upstår genom upoch afskrifningsräkning samt kreditiv och lånerörelsen; dock må de för Statens räkning på upoch afskrifningsräkning insatte medel icke i beräkningen af delegarnes andel i vinsten ingå. (ifver-Styrelsen af Riksoch Låne-banken, samt Riksg:skont. skall bestridas af R. St:s Fullmäktige, och vara stationerad i Stockholm, samt vara fördelad på 3:ne afd:r, en för hvarje veik, Den 10 April f. m. 429 hvilka för besluts fattande uti hufvudfrågor, skola gemensamt sammanträda och besluta under ordf., som af Konungen utses. Hvarje afd. utgöres af 2:ne Fullmäktige från hvart Stånd och valde på sätt, som uti 66 § Riksd.-Ordn. föreskrifves, men uti afd:n för Låne-bauken skola 3:ne ombud för aktie-ägarne hafva inträde, och hvilka väljas af Elektorer bland delegarne inom hvarje Privatbanks bolag. Bland Styrelsens öfriga ledamöter får hvarken Ordfrn eller Fullmäktige vara aktieägare i Lånebanken. Vid afd:s-kont:n af Låne-banken besörjes öfverstyrclsen och förvaltningen genom 5 personer, deraf BankoUtsk. väljer med fullkomlig frihet i val 2:ne personer; aktie-ägarne inom Bankens distrikt 2:ne, hvarjemte Konungen utser en alltid närvarande revisor; alla med lika röst. Landsh. i länet jemte Landskamreraren eger alltid tillträde vid afd:ns sammanträden, äfvensom tillgång till räkenskaperne, men utan att kunna i besluten deltaga. Riksg:s-kont. förblifver vid sin hittills hafvande verksamhet, dock må i möjligaste måtto, de ärenden derifrån skiljas, som kunna utan olägenhet till någon af Bankerne förflyttas.
Ständer, utom Regenkens samtycke och bifall; af denna anledning har jag äfwen innehållit med flere Lagfrägor, som torde wara nödwändiga at yppa; men dä Herr Häradshöfdingen He^onseoixs til Högloft. Nidderflapets och Adelns klenum gjort en proposition, hwilken icke allenast störcr wärt i La aarne grundade Rättegångssätt, utan ocksä anförer skäl, som kasta skugga sä wäl pä Domareförwaltningen i allmänhet, som äfwen vä euflalia personer, utan at de nämnas; sä anser jag som en pligt, at korteligen beswara denna nu yppade staga. — Amuel, i och för sig sjelf bctraktadt, kan efter min tanka icke tildora dionsriluckons Mflottet eller Grundlagarne utan bör hänwisas til et Lag-Mflolt i händelse något sädgnt blir ansett nödigt och kommer denna Riksdag at sattas. Inrättningen af de sa kallade Fredsoch Förliknings Domstolarne och deras bebos och nytta torde lättast beswaras igenom de af Ledamoten i Högsta Domstolen, Hofrätts-Rädet och Häradshöfdingen Wälborne Herr lllenwng ckmoipll von 8trokircks igenom trycket utgifne anmärkningar och 160 Den 17 Maj. sivar pä Herr Häradshöfdingen Oe^onstolps» anförde af hwilkct iag anhäller ödmjukast at hosfogade exemplar mätte fä biläggas Herr Häradshöfdingen l^^onstoi^es anförande. Den som med noggranhet will läsa anmärkningar torde snart med owäldighet kunna dömma, hwilkendera af detze Herrar, som anförer det rätta, och jag tror at hwar och en som läser och förskär ärs Lagbok stall snarligen finna, att' alla wära ordinarie Domstolar äro werkeliga Fredsoch Förliknings-Domstolar och erfaren, heten torde wisa, att alla goda Domare förlika äfwen sa stort antal Rättegångar, som de afdö» ma wid de nedre insmlitierne.
- Hos oss liar, inig veterligen, ännu ingen, livarkeii man eller kvinna, med snillets genointrangande blick varmare uppfattat lefvande händelser, eller ' med mera konstfärdighet färgskiftat deras gestalter, äfven i de husligaste småbilder. Och allt detta med en så äkta, oinisskäiilig kvinlighet. Af några ~fhvitska jiingfriir~ har jag vii1 hört: %Hon måste säkert haft hjälp af någon karl, någon &amp; d ». Förlat dem: the veta ej hvad the saga. Med gliidje hörde jag diireiiiot de mest träffande omdömen öfver ert verk, af en ädel och snillrik grefvinna, ej oviirdig att raknas bland edra själsförvanter. Hon visade inig flere anstriikna stallen me.d de orden: D S där, ~ min van: hvad ingen af er artdra hade hittat på; tacken Gud om ni riktigt känna den egendoinliga förträffligheten af sidana; det kvinliga snillets heligaste iippenbarelser~. Dock, jag ville ju ej gifva en förbättrad upplaga af Heimdals:! : dopsedel. J a g ville blott uttrycka min laiigtan och påiniiina Franzén om sitt löfte, att oin ni någon gång skulle komma till Stockholm, begära lof att f å föreställa sin vän hus vår gemensamma förtjusarinna. Detta bref lainuar jag ini till honom. Må han bättre an jag tala till min förmån. Var nadig och barmhärtig och säg icke: nej! Obekant l~älsning, djup vördnad och uppriktigaste tillgifvenhet. v. B. Fredrika Brenier tillägger, när hon skickar systern en afskrift af detta bref: * En af J. E. Rydqvist utgifven veckotidning som recenserat » Teckiiingames. ' - Och det skall jag nu skriftligen bessara. Hiiru? - det vet jzg ej anuu; men det skall du få Iiöra iiiista ghng. Hedda '! : vill nödvändigt - skrifva af Brinkinans bref, på det att, säger lioii, du må f&amp; det färskt. Färskt!
St:s bifall till hvad uti den nåd. proposm blifvit föreslaget, rör:de upphörandet af de under namn af vakanseller förslags-liggetids-bespafiugar utgående löne-innehållningar, samt anvisandet af årliga slats-anslag till vederbör, pensionskassor såsom ersättning för deraf hittills åtnjutna inkomster, och detta måste naturligtvis vara hemtadt ifrån kännedom af statsverkets tillstånd för närvar.; men då någon siffra icke rff StatsUlsk. blifvit uppgifven, som sätter R. St. i tillfälle att bedomina huruvida statsverkets tillgångar kun - Den 17 Maj. 7 na vara sä medtagna, att den obetydliga summan af 47,300 r:dr skulle vara omöjlig alt anvisa; så instämmer jag i begäran om återremiss, och ber att få veta, när Ulsk. åter inkommer med betänk, i denna fråga, huru statsverkets verkliga tillgångar sig befinna. Frih. Raab, Adam Christian: Jag vill visserligen icke förneka giltigheten af de skäl, som äro anförda för bifall lill K. M:s nåd. propos. i denna fråga; men kan dock icke förneka, att ett bifall dertill innebär en löneförhöjning för ifrågavar. tjenstemän af nära 50,000 r:dr. Det är allmänt kändt, att under närvar, förhållanden äro tillgångarna temligen små och StatsUtsk. har ganska svårt att få dem att räcka lill. Jag hemställer det före, om det icke nu vore skål i att bifalla Ulsk:s betänk. Hr Akerman, Fredr.: Af föreg:de talare är uppmärksamheten fästad på det alldeles egna förhållande, som äger rum hos oss, nemi. de löneafdrag, som äro bestämda att erläggas vid tillträde af embeten och tjensler, och hvilket icke äger rum i något annat land.
Deposit-räkning mot ränta, om öppnande deraf i Banken 48. (sid. 11, 18—20.) 57. Drake, S. Se: Pension. 13. Eftergift af Bankens, Banko-Diskont-verkets samt Låne-kontorens fordringar m. m., Sökt af följande personer, nemligen : Bjurman, A., m. fl 30. Hahr, A Hessling, C 67. Hofgren, F 86. Kinnman, E Lindberg, J Lundberg, H. T Morén, A. G Steinmets, J 46. Widman, C Expeditions-lösen i Bikets Ständers Bank och Låne-kontor, taxa derå . 36. F. Fonden till diskontering och utlåning för handel och näringar m. ni., om tillfällig förstärkning deraf 2. G. Gratifikation till Yaktmästarne vid Banko-Diskonl-verket 64. II. Hahr, A. Se: Eftergift. Hessling, C. Se: d:o. Hildebrand, B. E. Se: Anslag. Hofgren, F. Se: Eftergift. Instruktion för Rikets Ständers Revisorer öfver Banko-Diskont-verket i Stockholm och Låne-kontoren i orterne 77. för Banko-Utskottet 84. K. Kansli-betjening, Utskottets, angående Notarie-arfvode åt två Kanslister samt om ökadt Kansli-biträde 1. Kart a—SigiIlata, om förändring dermed 9. Kinnman, E. Se: Eftergift. Kreditiv, Riksgälds-konlorets, om förlängd tid för detsammas begagnande 33. Krediliv-rätt i Banken för Hypolheks-föreningarne, ang 37, 81. L. Lindberg, J. Se: Eftergift. Lindqvist, A. Se: Pension. Lundberg, II. T. Se: Eftergift. Lån, om upptagande af ett dylikt å utrikes ort ... 66, 69, 75, 85, 88. „ räntefritt, till Mynt-verket 41. mot pant af guld och silfver, om återinförande deraf 72, 82.
I stället ha vi endast hört talas om nya anslag, pensioner och dylikt. Representanterne hafva äfven denna Riksdag * för tredje gången, möts af dånet utaf dessa utnötta fräse?, om Håfvens förening, Gra den återställda vapenäran3 or» det återvundna anseendet i Earopa, om befrielsen från utländsk skuld* otti Rikets räddning fränt branten af sitt fall m. m. hvarmed man redart förut vid tvenne Riksdagar sökt döfva Folkbra budets känsla för dess Committenters lidande. jag föreser att inan skall invända det ingen lag*paragraf åläggef Ministéren, att inom Viss tid, antingen i form af motion, eller proposition, framlägga de förslag till rättelser och förbättringar, som af Folkets belägenhet tarfvas; men jag vet ock ät t någon lag lika litet dertill förhinder den. enskildta Riksdagsmannen eller Uiakotten; och) äro då icke Ministéren» ledamöter i. närvarande tidpunct Representanter äfven så val som vi P Med hvad rätt kan då nationens fordran på en Financeplan, förord-j nandet af pennihgverket, på en Statshmhållmingspian, för regleringen af handelns, industriens o?h näringarnes inbördes förhållande, på en Befpnrwgtplan af Statens utgifter till lindrande af Folkets bördor i med hvad rätt upprepar jag, kunna då dessa nationens fat-z St Den 5 Maj e. m. dringar, af hvilkas uppfyllande hon väntar räddning och hjelp, vandes emot oss enskild, te Riksdagsmän såsom Representanter mera, än emot Ministrarna såsom våra medrepr ef mtanter? De stå ju pä den upphöjda plats hvarifrån de med större beqvämlighet kannat öfverskåda hela Riket, upptäcka de verklig* bnsterne och uppfinna medlen att bota dem? Då samvetspligt och hederskän 1» anses tillräckligt bindande för den enskildte R prej sentanten, att utan skrifna lagar med fasta stäldte vitén, efter yttersta förmåga i rådslag och beslut bidraga till ett lyckligt och välgörande öfverlägguingames utslag, så känner jag ej att någon undantags! <g härifrån fritager Ministrarne i deras egenskap af Representanter.
Hemliga Utsk. domar öfver de åtgärder, som af verkställande makten under tiden emellan Riksdagarne vidtagits; bär åter är det ingalunda fråga om att upbäfva någon regeringsåtgärd, utan helt enkelt att R. St., hvilka ega att anslå medel till allt hvad dera lämpligt synes, bevilja en tjensteman eli ersättningsbelopp, som K. M., hvilken endast förvaltar de af R. St. för Statsmachineriets gång beviljade medel, ej ansett sig kunna tjenstemannen tillägga. Jag kan således icke finna annat än att K. M:s inblandande i frågan är att vilja gå på sidan om sjelfva hufvudsaken. Jag yrkar fortfarande ålerremiss af Utlåt. Hr von Hartmansdorff: Hr von Troil har klandrat, att Advokat-Fiskalen åberopat sin lagliga rätt och icke begagnat utvägen alt på biIlighets-skäl söka ersättning, då han kunnat lättare erhålla henne, eftersom StatsUtsk. hänvisar på framtiden och den billighet, som då skall ega rum. Men jag hemställer till en hvar, om det är skäl för någon, som anser sig ega ett lagligen grundadt anspråk, att frångå detsamma för att begära af gunst och nåd hvad honom med rätta tillkommer? Hr von Troil har äfven sagt, att Ständerna icke kunna befatta sig med saken i det skick, hvari hon sig f. n. befinner. Saken kommer framdeles icke i något annat skick än det ouvar:de, enär hon är fullständigt utredd och del endast återstår för R. St. att tillerkänna eller förneka Hr Printzensköld hans lagliga rätt. Skulle 11 H. 9 130 Den 26 Augusti. del sednare inträffa, säger Hr von Troil, så kan ju Hr Printzensköld vända sig till laga domstol. Går det honom derstädes emot, återstår alltid utvägen att hos R. St. af nåd begära hvad han ej kunnat få af rättvisa. Jag befarar, att denna anvisning på framliden är alltför vansklig, ty om R. St. nu, då anspråket är färskt, ej vilja fästa afseende derå, hvad kan väl då den sökande hafva alt hoppas i framtiden?
Jurisoch Medicine-Doktorsbref 4: — Kirurgie-Magister-bref 2: — Philosophie-Doktorseller Magisterbref 2: — Dnklnrsbref, utan aflagdt prof 80: — Apothckarebref 4: — Fullinagt för Kyrkoherde att vara Prost öfver egen församling 15: — Resolution eller Fu/laiagt på t jens leby le. eller transport förses med stämpel till lika belopp, som konstitutorial på behaglig lid. 372 Earpeditiom-lftskotlets Förslug tilt underd. Skrifvelse N:o 127. Afsked, då den afskedstagande hugnas med förhöjning å karakteren, förses med stämpel till det belopp, här ofvan för karaktersfullmagler stadgadt är. 1 stället lör de hittills till Wadstena Krigsmanshus-kassa samt Amiralitetskrigsmans-kassan, vid befordringar, transporter och löneförhöjningar, erlagde så kallade avancements-penningar eller befordrings-afgifter, skall en emot dessa afgilter, sådana de genom särskilda författningar blifvit för olika stater bestämda, svarande förhöjning i den för fullmagter, konstitutorialer och förordnanden inom samma stater här ofvan stadgade stämpel fortfarande ega rum. § ». Om stämpel dels ä Domar, Utslag, Resolutioner och andra dylika handlingar, sorn utfärdas af Domstolar, Embetsverk och Myndigheter, dels till handlingar, som dit inlemnas eller derstädes företes. Domstolar, Embetsverk och Myndigheter indelas i afseende pä den stämpel, som till omförmälde handlingar erfordras, uti följande tre afdelningar: Första Afdelningen. Ölverstäthållare-embetet: Kongl.
Elméns och Granbergs Tryckeri, i841. Conslitulions-U Iskollcts Memorial, N.o 100. i N:o 100. Ank. till Exp. Utsk. d. 22 Mars 1841, kl. 7 e. ra. Memorial till Riksens Ständer, i anledning af åter remiss på Constitutions-Utskottets Memorial JV:o g5, Constitutions-Utskottets Memorial N:o g5, med hemställan om afgörande i Förstärkt Constitutions-Utskolt af frågan om Representationens fördelning på En eller Tvänne Kamrar, har af Bonde-Ståndet blifvit godkändt, men af de öfriga tre Riks-Stånden till Utskottet återremitteradt. Preste-Ståndet har dervid, såsom sin gemensamma tanka, förklarat, att de uti den, genom förenämnda Memorial , föreslagna Ja-proposionen förekommande orden: J,i anledning af Constitutions-Utskottets förslag i Memorialet N:o 85’* böra ur samma Proposition utgå.
Pension, angående förhöjning af den åt aflidne Majoren Lönnroths enka beviljade; motion af Herr Johan Gustaf Wilhelm Belfrage : se Motioner. —, angående sådan åt aflidne Kammarrätts-Rådet Paul Roland Ferlins tre döttrar; motion al Herr Gustal Reinhold Charpentier: se Motioner. —, om förhöjd sådan åt Under-Löjtnanten i Arméen, Lars Samuel von Schantz: motion af Herr Fredrik Gustaf Du Rietz: se Motioner. —, om sådan åt Häradshöfdingen Fredrik Wilhelm Strandbergs enka, Fredrika Strandberg; motion af Herr Per Jacob von Ehrenheim: se Motioner. —, angående sådan åt Majoren Nils Johan Gierlz’s enka, Lona Fredrika Giertz, född Bahr; motion af Herr Garl August af Klercker: se Motioner. —, angående sådan åt Kapitenen i Arméen Erik August Björkman; motion af Herr Erik Oskar von Knorring: se Motioner. —, om sådan åt Häradshöfdingen C. G. Levins enka, Wilhelmina Levin, född Grönblad; motion af Herr Erik Oskar von Knorring: se Motioner. —, om sådan åt Ofverste-Löjtnantan Friherre Ulf Carlsson Sparres enka, Friherrinnan Kerstin Sparre, född Vult von Steijern; motion af Herr Erik Oskar von Knorring: se Motioner. —, om sådan åt Protokolls-Sekreteraren Anton Ekmans enka, Magdalena Sofia Ekman, född Nauckhoff; motion af Herr Erik Oskar von Knorring: se Motioner. —, om sådan åt Provincial-Läkaren Doktor David Billengrens enka. Fredrika Wilhelmina Billengren, född Dahlberg; motion af Grefve Carl Mörner: se Motioner.
Att sistberörde afgift verkligen är af kommunaloch icke af bevillnings-natur, är redan erkändt, bland annat, derigenom att de Stånd, som beslutat, att denna afgift skall utgöras, jemväl på samma gång, uppå förslag af Serskildta Ulsk., förordnat, att de medel, sorn på sådant sätt inflyta, skola användas lill fyllande af kommunala behof. Hade deremot afgiften varit af bevillnings-natur, så hade medlen varit Statsverkets tillhörighet, och icke fått disponeras pä förslag af Serskildta Utsk. ensamt, ty detta lltsk. har väl fått sig upcfraget att framlägga förslag i afseende å vilkoren för bränvins tillverkning och försäljning, men alldeles icke att yttra sig öfver det sätt, hvaruppå den lill Statsverket ingående skatt af dessa näringar bör användas. Dertill ei fordras ^vedersägligen StatsUtsk:s medverkan och man kan icke såsom prejudikat anföra, att vid ett föregående tillfälle beslutats, det den s. k. personliga skyddsafgiflen skulle * till dess halfva belopp användas i och för folkundervisningen, ty detta beslut fattades icke på förslag af BevillnrsUtsk. ensamt, ulan på förslag af sammansatt Statsoch BevillnrsUtsk. och således iakttogs ganska riktigt regeln alt SlatsUtsk. skall höras så snart fråga om disposition af Statsmedel ifrågakommer. Då nu R. o. Ad., likasom 2:ne andra Stånd, uppå Serskildta Utskrs hemställan, fattat beslut i afseende å användandet af den föreslagna afgiften å utskänkning och utminulering af bränvin, så hafva dessa 3 Stånd ansett denna afgift såsom en kommunal-afgift. Det hade således ålegat Serskildta Ulsk., icke att framkomma med förslag till en voterrspropos. af hvars antagande och derpå skeende votering följden kunde blifva, att de 3:ne Ståndens beslut om kommunal-afgiftens utgörande till all kraft och verkan uphäfdes, — utan att, då de 3:ne Stånden icke blifvit ense om afgiftens belopp, afgifva votepspropos. i detta hänseende.