Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedtj Gustaf: Om jag rätt fattat Grefve Frölichs mening har han tillskrifvit sättaren den förändring, som finnes i 1812 års TryckfrihetsFörordning, af hvad som stadgades uti 1809 års författning. Jag bör upplysa, att uti Riksdagsbeslutet för denna Den 3i Januarii e. m. 34i Riksdag, som slutades 1810 den 2 Maji, finnes bland hvilande Grundlagsfrågor, hvilka 1812 afgjordes, äfven anmärkningar i åtskilliga rum af TryckfrihetsLagens i:a, 2:a och 4;de §§. Här är nu fråga om 2:a §:n; jag kan likväl ej försäkra om dermed menades just den nu ifrågavarande förändringen, emedan det torde vara lika omöjligt att improvisera minnet, som det är svårt att improvisera nya redactioner till Grundlags-paragrapher. Men jag tror lagstiftningen sjelf 1810 skyndade att bereda förslaget till en förändring, som skulle åstadkomma jemvigt emellan frågorna om tryckning före och efter sedan Dom fallit. Efter mitt sätt att hedömma ConstitutionsUtskottets redaction, tror jag den innebära mera ledighet än i 1812 års Lag, ty deraf kunde dragas den slutsattsen, att man ej förr hehöfde trycka vederpartens försvar, än sedan dom fallit. I ConstitutionsUtskottets förslag är dock nu infördt ordet ofördröj eligen. Det ligger således i denna rättighet en väckelse för Domaren, som Grefve Frölich åsyftat. Deremot är parten skyldig att trycka, hvad vidare i saken förekommer, sedan Domaren eller vederparten blifvit genom första tryckningen väckt. Jag hemställer, att Grefve Frölichs anmärkning må förfalla. Grefve Frölich:
Då emedlertid denna punkt af Utlåtandet blifvit bifallen af Borgareoch Bonde Stånden samt af Pr este-Ståndet lemnad utan anmärkning, bar Utskottet, som serskildt rörande manskapet vid Kongl. Lifgardet till bäst vid den l4:de punkten sig yttrat, i anledning af enahanda i afseende på detta Regemente gjorde hemställan, icke funnit sig böra frånträda det förut afgifua yttrandet. Den 36:te punkten j angående väckt fråga om underhåll af Kongl. Lifgardets till häst caseinoch stall-byggnader, bar inom Ridderskapet och Adeln föranledt den anmärkning, att anslaget för underhåll af Kronans militaire byggnader vore alldeles upptaget af en mängd vigtiga föremål, så att deraf ej kunde påräknas något bidrag till förutnämnde behof, så framt detsamma ej erhöll en i förhållande derefter bestämd tillökning; men vid det förhållande, att punkten bifallits af Borgareoch Bonde-Stånden samt är vorden lemnad utan anmärkning af Preste-Ståndetj har Utskottet ansett sig böra vidblifva det afgifua yttrandet.
Anderssons eflerlemnade enka, Chrislina Andersson, och ogifta dotter, Lovisa Dorothea, måtte af allmänna medel undfå en årlig pension, till stöd för hvilken framställning är vordet anfördi, all Bataljonsläkaren Andersson, som den 8 September 1855 vid 73 års ålder aflidit, under en tidrymd af nära ett halft sekel varit i statens tjenst och icke allenast allt sedan år 1807 i egenskap af Läkare tjenslgjorl vid arméen och bevistat flere fälttåg, derunder lian jemväl blifvit sårad, utan ock i Maj månad 1830 erhållit förordnande all vara Läkare dels vid SlrafFoch Arbetsfängelset i Malmö och dels för den i Malmö förlagda garnison, i hvilka befattningar Andersson med det nit tjenstgjorl, alt han, uppå vederböratides hemställan, år 1850 fått sig tillagd mindre guldmedaljen för medborgerlig förtjenst; samt att, sedan Andersson, efter en uppnådd alder af 72 år och i anseende till den sjuklighet, han under sin långvariga och trägna tjenstgöring ådragit sig, synnerligast under kolera farsotens härjande i Malmö ar 1850, då hail vid vårdandet af en stor sjukpersonal nödgades underkasta sig stora ansträngningar och sjelf blef af sjukdomen angripen, hos E. K. M:t i underdånighet anhållit att vid afskedstagande! varda berättigad till pension för sin återstående lifstid, så hade E. K. M:t behagat till Rikets sednast församlade Ständer aflåta nådig framställning, hvilken ock blifvit af Rikets Ständer bifallen; men att Andersson endast under |:dels år varit i åtnjutande af denna förmån, då han afled utan att lenina någon tillgång för sin qvarlelvande enka och dotter, af hvilka den förstnämnda numera uppnått en ålder af 76 år, och den sednare, 45 år gammal, i följd af långvarig sjuklighet, saknade förmåga ali medelst arbete förvärfva sitt uppehälle.
Efter det Utskottet erhållit del af de beslut, som vid föredragning af Utskottets Utlåtande N:o 18, i anledning af erhållen återremiss i vissa delar af Betänkandet N:o 3, angående Tull-bevillningen, af Stånden blifvit fattade, får Utskottet härmed afgifva yttrande, rörande några i samband med de återremitterade dalarne af nämnde Betänkande stående frågor, hvilka ännu icke blifvit af Stånden slutligen behandlade. Utskottets vid Betänkandet N:o 3 fogade Tulltaxe-förslag innefattade icke någon förändring i gällande tullbestämmelser för artiklarne: »metaller, samman satta: messing: oarbetad, latunoch trådband inbegripne» och »metaller, sammansatta: alla andra slag: oarbetade.» Vid behandlingen af samma Betänkande inom Riks-Stånden fastställdes ock af Presteoch Bonde-Stånden nu gällande införsels-tull å båda dessa slag sammansatta metaller, 33 R:dr 16 sk. per skeppund stapelstads-vigt, hvaremot Borgare-Ståndet beslöt nedsättning af denna tull för båda slagen till 16 R:dr 32 sk. Ridderskapet och Adeln återremitterade frågan om tullbestämmelsen för oarbetad messing, men lemnade förslaget, i afseende på andra slag oarbetade sammansatta metaller, utan anmärkning. Utskottets, i anledning af denna återremiss sedermera i Utlåtandet N:o 15 Hilt. lill II. St. Prof. i SS3 $ isa. 3 Sami. I Afd. ii Haft. 1 2 Bcvillnings-Ulskottcls Memorial, N:o !!. gjorda förslag, att införsels-tullen å oarbetad messing, latunoch trådband inbegripne, mätte nedsättas till 16 R:dr 32 sk. per skepp, stapelst.-vigt har af samtlige Riks-Stånden blifvdt bifallet.
Bifölls; Dito N:o 8gj i fråga om kungörandet af de förändrade stadganden, som uti banko-reglementet komma att intagas. Bifölls; Dito N’.o gOj i anledning af riks-ståndens skiljaktiga beslut, angående utlåtandet N:o 75. 606 Prot.-utdrag den 51 Juli 1848. Ståndet vidblef förut i ämnet fattadt beslut, och godkände den nu föreslagna voterings-propositionen. Dito N:o gij i anledning af riks-ståndens beslut rörande utlåtandet N:o 76. Med afslag till inbjudningen, vidblef Ståndet förut fattadt beslut i ämnet och godkände den föreslagna voterings-propositionen; samt Utlåtande N-.o gZj i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 80. Ståndet vidblef förut fattadt beslut och lade utlåtandet till handIingar 7i e. S. D. Konstitutions-utskottets den 29 dennes bordlagda memorial N:o 31. med utlåtande, i anledning af talmannens i B or gare-ståndet vägl rån att meddela proposition uti en om införselförbud uppkommen fråga, föredrogs nu ånyo och ansågs ej erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne. S. D. Föredrogos Stats-utskottets sedan den 29 dennes på bordet hvilande: Utlåtande N:o 266 j i anledning af återremiss å memorialet N.'o 215, angående de i regerings-formens 63 § föreskrifne kreditiv-summor. Lades till handlingarne; Memorial N:o 2Öy_, angående arfvode för vården^ utdelningen och redovisandet af de för innevarande riksdag uppköpte skrifmaterialier m. fl. effekter. Bifölls; Dito N:o 268j angående verkställd omröstning, i anledning af riksståndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till regleringen af riks-statens åttonde och nionde hufvudtitlar börande frågor. Lades till handlingarJie. Dito N:o 2j6j med förslag till 2:dra afdelningen af det nya reglementet för riksgälds-kontoret.
Det är denna saknad af uppmuntran, så väl från staten som enskilda, hvilken orsakar det mindre tillfredsställande i våra konstförhållanden, gör att konstnäreme för att kunna lefva nödgas vända sig till konstföreningarna, hvilka ej ha råd att köpa goda konstverk, ty sådana kunna vanligtvis ej erhållas till lågt pris, och om de äfven skulle, såsom kanske Stockholms konstförening, kunna betala ett någorlunda högt pris för ett konstverk, föredraga att i stället köpa många billiga för att genom ett stort antal vinster kvarhålla sina medlemmar och locka nya att ingå i föreningen. Om allmänheten ej köper goda arbeten, får hon häller aldrig se sådana, så vida icke alldeles undantagsvis en eller annan utställning, såsom fallet varit i år, kommer och slår oss med häpnad. Bristen på verkligt värdefulla utställningar är därför en af de förnämsta orsakerna till våra ' otillfredsställande konstförhållanden, och i det afseendet har vår konstakademi mycket på sitt samvete. Men att för öfrigt i så hög grad kasta skulden på akademien torde icke vara rättvist, och allra minst rättvist ' är väl att påstå, det undervisningen inom akademien är roten och upphofvet till det onda.Att de unga, i synnerhet de i Paris studerande och arbetande svenska konstrlärema känna sig missnöjda med akaderrtien är väl icke så alldeles utan skäl. Bland orsakerna * till missnöjet är otvifvelaktigt, att akademien, såsom här ofvan antyddes, verkligen visat afvoghet mot den konst som de unga lära i Paris och hvilken ju ut-bredt sig öfver hela den bildade verlden. Därjämte har akademien icke förr än ganska sent eller också alldeles icke med sina ledamotseller agréegrader utmärkt de svenske parismålame, fastän nog många af dem gjort sig långt förut däraf förtjenta. Om i fråga varande konstnärer också förklara, att de icke sätta värde på slika utmärkelser, så är människonaturen dock alltid så beskaffad, att hon känner sig förnärmad vid uteblifvan-det af äfven sådana hedersbevisningar, hvilka hon i själfva verket föga eller intet aktar. Skulle således ett tillbakavisande af dylik utmärkelse äga rum, är det alldeles icke sagdt, att detta orsakas af annat än förargelse öfver att utmärkelsen ej förr infunnit sig eller att den icke varit af högre grad.
Att emedlertid icke blott ett krigs-tillstånd i öfriga delar af Europa är att befara, som medför en ökad nödvändighet för hvart och ett land att, i afseende på tillgången 6 Särskilda, Utskottets Betänkande, N:o 5. å lilsmedei, sörja för sig sjelf», utan att äfven Sverige, för de politiska förvecklingarnas skuld och för det hotande krigets, mäste rusta, kan man sluta af Konungens yttrande till det Statsråds-protokoll af den 29 sistlidne December, hvilket åtföljde Kongl. Maj:ts samma dag till Stats-Utskottet afgifna nådiga Skrifvelse rörande anslag till försvarsverket, då nemligen Hans Maj:t befallt vederbörande Departements-chefer yttra sig, om och hvilka af de i Stals-propositionen upptagna summor för rikets försvars-verk ”skulle vara af nöden att tillgå tidigare, än hittills varit ämnadt, för den händelse alt, med afseende å förekomna omständigheter, näst instundande vår, dels någon del af arméen funnes böra sättas på krigs-fot och förstärkas med en eller möjligen (lera klasser af Allmänna Beväringen, dels en större utrustning af Flottan i fråga komma”. Om man således har att förvänta icke blott Flottans utrustning, utan äfven större trupp-massors sammandragning, i hvilket fall fästningarnes förseende med ökade garnisoner . och motsvarande förråd af lifs-medel otvifvelaktig! äfven blifver oundgängligt; så komma de betydliga uppköp, som för Kronans räkning måste i dessa hänseenden göras, icke blott att än mer medtaga tillgångarna, utan äfven att stegra prisen, till ändock känbarare kostnad för stats-verket och till ganska svår tunga för den del af folket, som måste köpa sin föda. Dessa tillgångar torde ytterligare komma att tagas i anspråk, äfvensom prisen att än vidare stegras genom upphandlingar för Brödrarikets och möjligen äfven för andra vänskapliga magters flottor, hvilka kunna komma att under sommaren uppehålla sig i Östersjön, och hvilka man svårligen skulle kunna vägra att på våra kuster upphandla lifs-förnödenheter.
Till Stats-Utskottet: l:o Herr Lindströms, om anslag af allmänna medel till en Navigationsskola i Wisby; 2:o Herr Christiersons, angånde arfvoden till Rikets öfrige Stapel-städers Rådstufvu-Rätter, i likhet med hvad för Stockholms och Götheborgs eger rum, för behandling af Tullmai; uti hvilket ämne (lere yttranden äro afgifne; 3:o Herr Westlingers, med förslag, l:o, att under denna Riksdag löneförhöjning till Lands-Statcns tjenstemän matte, i grund af inkomne förslag ifrån Konungens Befallningshafvande och vederbörande Collegier, anslås för Stora Kopparbergs och andre i samma cathegori varande Lin, och 2:o, angående löne-villkoren för Häradsskrifvarén inom Yester-Bergslags och VesterDahls Fögderier af Stora Kopparbergs Lin; 4:o Herr Petrés, derom, att Stats-Utskottet må till Rikets Ständer dels uppgifva total-kostnaderna för nya Lagförslagets codifiering, dels inberätta, Trot. TJldr. d. 12 Mars 1840. vid hvilken tid de codifierande Ledamöterne, med tillhörande Canzlie, upphört alt uppbära arfvoden af Stats-Verket; 5:o Herr Petres, angående upphörande af årligt Stats-bidrag till Sveriges Stats-Tidnings Redaction, uti hvilket ämne flere Ståndets ledamöter i öfrigt sig yttrat; 6:0 Herr Hallströms, med förslag af utväg att minska roterings-kostnaden för de Rikets invånare, som äro till denna kostnads utgörande skyldige; 7:o Herr Kjellbergs, angående upphörande af allt Stats-anslag till Kongl.
December nästlidet år aflåtna Nådiga Proposition, innehållande: att, då Rikets Ständer den 3 Mars 1841 hos Kongl. Maj:t gjorde underdånig framställning om nedsättande af en Comité eller Lag-Beredning, bestående af Justitiae-Stats-Ministern, två Justitiae-Råd, Rikets Ständers Justitiae-Ombudsman, Justitias-Canzleren samt fem andre lagfarne män, för att, vid jemförelse af de vid förslagen till ny civiloch criminal-lag gjorda anmärkningar, ytterligare genomgå och granska dessa förslag, samt undersöka och uppgöra förslag lill de förändringar i domstolarnes organisation och i fängelsesystemet, som med det nya lagverket måste införas m. m., samt Rikets Ständer derefter till arfvoden åt Lag-Beredningens ledamöter och Secreterare, jemte expenser, anvisade 12,000 R:dr årligen, tillika med ett serskildt anslag af 3,000 R:dr, till tryckning af de förslag, Beredningen lomme att utarbeta; så hade tiden för nämnde Berednings verksamhet beräknats sålunda, att tryckningen af de beredda förslagen till civiloch criminal-lag kunde vara fulländad före den, vare sig lagtima eller urtima Riksdag, som näst efter tre år från sista Riksdag inföll, i öfverensstämmelse hvarmed det till aflöning beviljade anslaget af 12000 R:dr om året bestämdes att utgå ifrån det Lag-Beredningen blifvit fullständigt organiserad och träd t i verksamhet, samt till i844 års slut.
Då nu understödstagande lättare kunde tillse att dem tillgodoförd ersättning blifvit riktigt beräknad om den utginge efter det kort tid förut bestämda och i minnet ännu bibehållna markegängspriset än om sådant skedde efter förra åfets i de flesta fall bortglömda, samt en lättnad för häradsskrifvarne härigenom ock syntes blifva beredd, föresloges, det Rikets Ständer mätte vidtaga åtgärd för beredande af den ändring af hvad härom föreskrefves uti Kongl. Brefvet den 15 Augusti 1829, att den till »svaga rotars understöd» bestämda ersättning hädanefter skulle beräknas efter medelmarkegångspriset för det år, ersättningen utginge. Enär den af motionären föreslagna åtgärd synes leda till enkelhet och reda samt lättad kontroll och de hinder deremot, som tillförene funnits, numera torde upphört, anser sig Utskottet böra hemställa, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes tillse om icke, med ändring af Kongl. Brefvet den 15 Augusti 1829, den till »svaga rotars understöd» anslagna ersättning hädanefter kunde utgå och beräknas efter årets i stället för nästförutgångna års, medelmarkegängspris. Stockholm den 11 Oktober 1860. Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskottets Betänkande N:o 191. 9 N:o 19 I. Ank. till Exp.-Utsk. den 11 Okt. 1860, kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om åtgärders vidtagande för bättre ordnande af Institutet för döfstumma och blinda. Hedervärda Bonde-Ståndet har till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterat ett memorial af Riksdags-fullmägtigen J.
Nådigst gillade dessin och ritning, samt att staden, vid ansvar, samma byggnad tillika med de ofvan uppräknade embets-rummen tillbörligen underhölle, utan att dertill, under ett eller annat förebärande, hafva alt förvänta annat understöd af Kronan än de anslagna 200 R:dr hushyres-rnedel, af hvilka staden uppå denna hyra undfick förskott; och vilie Kongl. Maj:l derjemte i Nåder tillåta, att mera nämnda stad, efter behörig utsyning, finge från Kronans allmänningar afhemta det virke, sorn till ifrågavarande byggnad kunde erfordras.» Det hus, som sålunda skulle byggas, var afsodt att blifva af träd, men kort derefter väcktes fråga om husets uppförande af sten. Då emellertid öfra våningen af ett staden tillhörigt trädhus vid östra sidan af torget blifvit till embetsrum inredd och detta medtagit det erhållna förskottet, lemnades, enligt Kongl. Brefvet den 14 December 1784, ett nytt förskott af 1,000 R:dr specie, och ritningar för ett residens-hus af sten fastställdes den 20 Januari 1785, hvarefter, genom Kongl. Brefvet den 20 Juli 1786, ett ytterligare förskott af 3,000 R:dr Specie beviljades, allt under förbehåll och vilkor, som i Kongl. Brefvet den 2 December 1782 blifvit bestämde. Ett residens-bus af tegel uppfördes nu åren 1785—1787 samt fullbordades under de följande åren, så att detsamma år 1797 kunde öfverlemnas Stats-Ulskotlets Utlåtande M 13$, till den då tillträdande Landshöfdingen Erik Gustaf Lindencrona, hvilken, vid uppj kommen fråga, medgaf att. öfversta våningen, belägen 2 Ir. upp, finge till arbetsrum inredas, under vilkor, alt en del af förstugan utvidgades och att staden dessutom i stället försåge Landshöfdingen med nödiga uthus. Deremot skulle staden få disponera de på residenstomten stående gamla hus och sjöbodar tillika med de rum öfver bodarne vid torget, som förut varit begagnade till embetsrum.
Julii P. 479» 638, 681. —• om AfkortningsLängdernes öfver KronoUtskylderne ingifvande till HäradsRätterne. —- angående de genom Stora Sjötullen inflytande Bevillningsmedel. Junii P. 3oi, 622, 643, 722, 737. Aug. Dec. P. 5. Dec. 2 A. P. i63. BevillningsUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag, rörande de emot de föreslagne grunderne för den blifvande Be* villningen gjorde anmärkningar. Aug. •— angående grunderne för värderingar å jord på L andet, hus i Städerne samt Jernbruken. Junii P. 731. Julii P. 73, ur. Aug. 2 A. P. 254. Sept. P. 112, 2o5, 36g, 38g, 444- OctP98, in, 131. — i anledning af åtevremiss af Utskottets Betänkande om Afkortningslängdernes öfver Kronoutskylderne ingifvande till HäradsRätterne. Julii P. 206, 33g, 345. — i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande rörande en föreslagen ny method till Bevillningens utgörande och fördelning m. m. Julii P. 479» 638, 681. — angående Postverket och de deraf inflytande Bevillningsmedel. Oct. Dec. P. 57g. — i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, om en utvidgad Fribrefsrätt för Städernes Magistrater. Aug. Sept. P. 4* — rörande de olika beslut, hvari RiksStånden stannat, i afseende på grunderne för den 65 den blifvande Bevillningen. Aug. BevillningsUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag, rörande sattet för kostnadens bestridande till Hans Kongl. Höghet KronPrinsens förmälning och verkställda utrikes resa. Julii P. io38.
•gade 1 skålp. 36 andra slag, med eller utan lackering . 1 skålp.' — 10 — finare skinn för tillverkning af handskar samt portföijoch etuiarbeten, efter pröfning af behofvet och med särskilt tillstånd af Kommerskollegium 100 R:dr v. 10 pelsverk: oberedda: getskinn 1 skålp. — 3 — fåroch lammskinn: grå krimska samt svarta 1 skålp. — 16 andra slag ... 1 skålp. — 4 — jerfeller filfras-, lo-, renoch räfskinn 1 skålp. 10 —. skjälskinn • • 1 skålp. o o — andra slag * ♦ 1 skålp. —.— 24 — beredda, mer eller mindre, eller betade och till s. k. säckar hopsydda, införtullas med 25 procents förhöjning uti den för oberedda här ofvan utsatta tull. 13 Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull. Banko. B: dr sk. r:st Humla 1 lisp. i 24 — IIår: häst-, eller tagel nöt1 skålp. 1 lisp. — 2 6 — Häcktorp hakar och hyskjor .. 1 skålp. — 16 — Hängslen 1 dussin par i 16 — Ingefära: torr . insyltad 1 skålp. 1 skålp. — 1 12 10 Instrumenter : fältskärsmatematiska, optiska, fysiska och navigations-: cirklar, passare och cirkelbestick fortullas efter det ämne, arhetadt, hvaraf de hufvudsakligen hesta. 100 R:dr v. 5 j compasser . glasögon och lorgnetter andra slag, ej specificerade musikaliska: fortepianos: flygeltafelharpor positif é andra slag, hufvudsakligen af metall af träd Anin. Hållrot, liänföres under Apoteksvaror. Hästar; se Kreatur. Itons, slagtade; se Kött. Indigo; se Färger. Insekter; tullfria såsom Naturalier. Instrumenter, handtverks-; se Verktyg. 14 Inventarierj skepps-: brukade å förolyckade eller sjöskadäde utländska fartyg •
De 3:ne sista årens dels förhöjda spanmålspriser, dels nedsatte jernpriser hafva äfven ofördelaktigt inverkat på denna rörelse, så att jern verken i Länet, så gynnade de än äro af goda vattendrag och i allmänhet tillräcklig skogs-tillgång, och så mycket de i sin mon bidraga ej mindre till underhållande och förökande af en större folkmängd, än till penninge-förtjenst för allmogen genom kolning och spanmåls-afsätlning, efter all anledning, under nämde tid, lemnat sine ägare mindre behållning. Vid de fyra masugnar och sexton jernbruk, med tillörande manufakturoch spik-hamrar, som finnas i Länet, sysselsättas 720 personer och tillverkas årligen omkring 16,000 skeppund, ståloch manufaktursmide inberäknat. Andre förbättrade metoder äro, mig veterligen, icke införde, än de vid Lögdö bruk med mycken kostnad inrättade kol och rostugnar, som funnits ändamålsenlige och hvarigenom mycket både ved och dagsverken besparas. Fabri - — 9 — Fabriker, bruk och andre näringar, jorn tillhöra bergsrörelsen. Sådane öro, A landet, Sandö och Skönviks glasbruk, Nyede pappersbruk, Vifsta skeppsvarf, samt tullmjölqvamar, salusågar och tegelbruk, till antal enligt tabellen. Vid de begge glasbruken, som äro, i afseende på kommunikation, väl belägne, och hafva god vedtillgång, arbeta G3 personer. Årliga tillverknings-beloppet skattas till 4°>ooo R:dr. Pappersbruket, det enda norr om Helsingland, har hittills icke varit så förestådt, att någon särdeles vinst deraf ägaren tillflutit. Det uppgifves numera endast sysselsätta 3 å i\ personer och tillverka 584 ris papper till ett värde af iioo K:dr.