Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om ock syftemålet härmed icke får vara att inskärpa ofelbara lärdomar eller inkräkta på den fria pröfningens område, lärer det dock icke kunna förnekas, att lagskiparen kan hafva både behof och nytta af att erfara andras åsigter i förekommande ämnen och af skiljaktiga meningars strid hämta stadga för sin åsigt i ämnet eller låta den rättas. Jag har derföre trott, att äfven om rättvisan emot dem, som saken rört, kunnat medgifva en mera sammandragen redogörelse för de anställda åtalen, nu nämnda fördelar af ämnenas fullständigare behandling icke bort ensamt för korthetens skull uppoffras. Enligt Instruktionens 44 § åligger det Justitie-Ombudsmannen, att i den Berättelse han för sitt embetes förvaltning vid hvarje Riksdag skall afgifva, ibland annat, 173 utreda kigskipningens tillstånd i Riket. Såsom ett icke oväsendtlig! bidrag dertill åberopar jag såväl den här ofvan införda redovisningen för anstälda åtal emot Domare, som ock den af mig förut afgifna Berättelse för år 1857. De anmärkta felen torde, såsom jag redan yttrat, ej böra anses hafva i allmänhet varit af någon svårare beskaffenhet, om än åtalen för dröjsmål med tvisters afgörande, såsom ovanligt många, icke lära undgå att ådraga sig uppmärksamhet. Nekas kan icke att öfverhopande göromål, ej sällan främmande för den egentliga lagskipningen, åtminstone i städerna, i viss mån dertill hidragit, men i ett väl ordnadt samhälle bör ett dylikt hinder icke få för god ursäkt antagas, helst rättskipningens oafbrutna och jemna gång är ett oeftergiflig! vilkor för samhällets trefnad och bestånd. Något afseende torde icke destomindre ett sådant förhållande förtjena i en Berättelse, hvilken såsom denna jemväl bör vidröra bristerna uti lagar, författningar och allmänna institutioner samt, der så ske kan, innefatta förslag till deras afhjelpande. Såsom upplysande i detta ämne må derföre här vara på sin plats en ur Justitie Statsministerns till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga Berättelse angående civila rättegångsärendena och brottmålen i Riket hämtad kort framställning angående
Att några vissa grunder härföre icke linnas stadgade, har redan fästat 1827 års E.evisorers uppmärksamhet, och Utskottet, som lika med dem, anser nödigt att denna brist genom bestämde föreskrifter aflijelpes, åberopar hvad Utskottet uti dess afgifne Berättelse 0111 revisionen af Förvaltningens af SjöÄrenderne Räkenskaper för dr 1826 i denna del yttrat. 2 §, Lika med hvad bemälte Revisorer, vid granskningen af 1825 års Räkenskaper anmält, har Utskottet uti 1826 års Hufvud Böck er funnit afskrifningar, hvilka grunda sig på K. Bref för en sednare tid än Redogörelse-året. Uti Utskottets Utlåtande, N:o 62, öfver nämnde Revisorers Berättelse, är likväl redan tillstyrkt, att R. H. St:r ville hos K. M:t göra underd. anhållan om Nådig föreskrift till K. KrigsCollegium, 3^o Stats-Utskottets att afskrifningar böra verkställas i Räkenskaperne för det år, då de aT K. M:t bifallas; Och fordrar derföre det nu befunna förhållandet ingen serskild åtgärd. 3 §. ZJ trednings-Departementet. Detta Departements HufvudBok för Anslagen till Arme'ens Beklädnad, Tross och Utredning samt Fästningsfångarnes Beklädnad och Sängkläder, har uti K. KammarRätten undergått granskning, hvarvid anmärkningar blifvit gjorde. Då desse komma att, i stadgad ordning, pröfvas och afgöras, har Utskottet ansett samma ämnen icke böra blifva föremål för dess handläggning; och hafva, utom de här förut omnämnde för alla Departementerne gemensamma, några anmärkningar vid berörde HufvudBok icke hos Utskottet förekommit. Bokslutet utvisar följande förhållande; Debet. Utgifter: (Jfr. 1827 &rs Rev.Ber. p. 85.) Afföring 4,298:21.9!. Lån tili annat Departement 3,ooo. Restituerade Medel . 7. Leverering:
Särdeles iiiider de 12 första areii af sin verksainliet blef det föreiiiiigen niojligt att, saviil niedelst särskilda st,ztsiiiiderstöd soin nied egna medel eller i kraft af sitt förord, skaffa för Iieiine arbetande persoiier tillfälle att idka studier vid utländska ' museer och skolor ' och clärvid knyta förbindelser, bland aiiiiat ined män soni Fczlke, Lessing ocli sir Philip Oweii, livilka gjort Handarbetets Viiiiners strafvaiide6 kalida och värderade afven utoni vhr; egna landaniaren. 6 % hiiiivisas i en nyligeii i Wien utkommen bok om gainmalorieiitdiska iuattor till den betydliga iiisatsi föreiiingeii g j o c i kiinskapen oiii deii gldre eiwopeiska textilkonoteii i allmänhet. De olika exemplar svenska mattor författaren näinrier liafva ock geiioin föreningens försorg konimit till saniliiigar i Wien ocli Berlin. Siii första princip att verka genoiii anordnandet af utställningar liar Handarbetets Vänner förblif vit trogeii. h i g e n föranstaltas på byraii tvii, eller tre sådaiia, för att visa dels nya inodeller, dels några af de fraii byrkn iitgåugna och af dess kuiider utförda arbeteii. Dessa utstalliiinqw följas nied stort intresse af en talrik publik och kunna i viss inan anses soin gradinatare på arbetets lifaktighet. Xkiiga liafva iinder kreiis lopp de koiistiiidiistriella iit ställningar s&amp; val i iiisoni litlandet varit, i livilka Eaiidarbetets Vänner nied I, b framgång deltagit. ~ ä r i k i l d t må det tillåtas oss nämna den i Köpeiilianin 1888, livilkeii kan anses hafva varit en afgjord franigång, icke så mycket för de darifrån hemförda prisen, 111e11 eget nog kanske mest därigenom, att m5nga bland den talrika svenska publiken för första gången fingo ett sainladt intryck af föreningens betydelse ocli verk'.
Ammunitions-förvaltaren Hahrs skuld till Kronan utgör propriebalans; och beror således dess indrifning på Kammar-rättens Advokatsfikals-embete; 12:o I afseende å Kronans fordringar hos Underlöjtnanten M. L. Barck och Skepparen Heine, hvilkas vistelseort är okänd, ämnar Kollegium, då några ytterligare upplysningar rörande berörde personer ej kunnat erhållas, vidtaga åtgärder för beloppens afskrifvande. Beträffande Revisorernes anmärkning uti 5:te §, angående arfvodena åt arbetschefen och redogöraren vid byggnadsarbetena å lilla Otterhällan i Göteborg, får Kollegium i underdånighet fästa Eders Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet derå, att denna anläggning, enligt 1853 års kostnadsförslag, beräknats uppgå till nära 200,000 R:dr
som vid sednaste riksdag beviljades för Banko-diskontverkets i Stockholm samt Låne-kontorens i Göteborg och Malmö tjenstemän och vaktbetjente, nu må på ordinarie stat uppföras under enahanda vilkor, som Rikets Ständer bestämt vid bevil jande af lika beskaffad förmån åt Bankens einbetsoch tjenstemän samt vaktbetjening. Direktionen öfver Låne-kontoret i Malmö har anhållit, att vid Låne-kontoret måtte få anställas en Kassör med årlig lön af 1,2U0 R:dr, jemte derå möjligen blifvande förhöjning samt åtnjutande af de till Låne-kontorets Kamererare nu anslagna missräknings-penningar. Till llanko-Utskottets Memorial Abo 43. 9 Till stöd för denna sin anhållan har Direktionen anfört, att, med anledning af de ökade göromål, Låne-kontorets tjenstemän genom uppoch afskrifningssamt deposit-rörelsen äfvensom utlåningen från Statslånefonden fått vidkännas, Banko-fullmägtige, på Direktionens förnyade framställning, den 18 Mars 1858 medgifvit, att under nämnde år finge af Kontorets medel användas 900 R:dr, efter år räknadt, till åvägabringande af nödig tillökning i tjensfemannapersonalen vid Låne-kontoret, hvarefter Direktionen tillsvidare antagit ett extra biträde, att, för berörde arfvode, bestrida de göromål, som ‘förut ålegat andre Bokhållaren, hvilken åter, emot åtnjutande af de Kamereraren tillkommande missräknitigspenningar och sin bokhållarelön, förordnats att kassörsbefattningen vid Kontoret under tiden förestå, samt att Banko-fullmägtige den 16 December samma år tillåtit, att enahanda belopp finge jemväl under år 1859 för detta ändamål disponeras.
Jag har derföre yrkat, att, under ett sådant samhällsförhållande, man mäste uppgifva all förhoppning på ett allmänt lagverk af bestående art; att man mäste gifva de nya tänkesätten råderum att sig fullkomligt i all sin glans utveckla; och alt man måste låta den omskapning, hvilken vi med så mycken skyndsamhet blifvit underkastade, verkligen alstra den lofvade gyllene åldern, och öfvertyga oss alt vi uti detta från ofvan till nedan och i alla riktningar nydanade samhälle, finna oss lyckliga och belåtna. När sä skedt när detta storverk är fullbordadt, då först är tid att i en codex sammanfatta alla de särskilda författningar som åstadkommit vår nydaning, och dä är tid att på sådant sätt (rygga äfven efterkommandes besittning deraf. På sådan grund har jag yrkat att lagberedningen må under några år njuta hvila med erhållande ersättning af \ års eller annan lämplig tids arfvode för ledamöternas redan beräknade utgifter. Jag har stödt detta förslag äfven på rikets närvar, (mandelia ställning som, enligt den någorlunda fullständiga öfversigt jag kunnat mig förskaffa, är af den högst beklagliga art att, om R. St. icke genom ökad bevillning föröka kronans inkomster, skall man äga val endast mellan de 2:ne lika olyckliga vägarna, antingen al t skuldsätta landet eller inskränka utgifterna utöfver allt hvad skäligt och tillbörligt vara kan; och äfven härifrån har jag hemtat en anledn. att bespara en icke obetydlig summa till utgifter som kunna bära frukt, och från ett företag sorn omöjligen kan bära någon. Flera och vigtiga skäl gifvas äfven. Detta arbete har, under skiftande namn, fortgått i 36 ä 37 år. af lagen äro utkomne: ^ återstår. Under denna tid hafva 3 till 4 omarbetningar skedt, i vissa fall efter alldeles motsatta äsigter.
Ridderskapet och Adeln. S D. Föredrogs och bifölls Stats-Utskottets Memorial JM 137, angående den under innevarande riksdag verkställda statsreglering samt anskaffande af de för Riksgälds-koritorets utgifter erforderliga medel S. D. Föredrogos Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottets nedannämnda Utlåtande och Memorial: JM 9, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å vissa delar af Betänkandet JM 5, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker. Bidderskapet och Adeln godkände de af Utskottet i afseende å §§ 18 och 41 föreslagna voteringspropositioner, antog inbjudningen rörande § 45, till följd hvaraf det för motsatt läll afgifna förslag till voteringsproposition förklarades hafva förfallit, och lade Utlåtandet i öfriga delar till handlingarne. Bih. till R. St. M 10, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut angående vilkoren för bränvins tillverkning. Den föreslagna voteringspropositionen godkändes och Memorialet lades i öfrigt till handlingarne. Frän Högv. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls till alla delar Stats-Utskottets Memorial M 137, angående den under innevarande riksdag verkställda statsreglering samt anskaffande af de för Riksgälds-kontorets utgifter erforderliga medel. S. D. Föredrogos ånyo Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnda Utlåtande och Memorial: M 9, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å vissa delar af Betänkandet JVs 5, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker. Hvad Utskottet under dessa §§ yttrat, godkändes. Lades till handlingarne. § 18. Med afslag å den framställda inbjudningen förklarade Preste-Ståndet sig vidhålla sitt i frågan fattade beslut och godkände Utskottets förslag till voteringsproposition. §§ 27, 28 och 32.
Hvad härutinnan blifvit föreslaget, skulle jemväl medföra den fördel, att det utan svårighet kunde utrönas, huruvida uti uppgiften från någon församling ett misstag insmugit sig, enär beloppet af folkskoleafgiften kunde af vederbörande embetsmyndighet, samt lärarnes aflöning af desse, behörigen verificeras. Hvad vidare anginge det nuvarande anslaget till löneförbättring åt examinerade folkskolelärare, så och ehuru rättigheten att af detta anslag erhålla del blifvit utsträckt äfven till lärare vid ambulatoriska skolor, hade till sådana löneförhöjningar, grundade på vederbörande församlingars åtagande att uppfylla de föreskifna vilkoren, blifvit af E. K. Majit anvisadt ett belopp af vid pass 30,000 R:dr, hvarjemte såsom understöd för lärares aflönande inom församlingar, som till följd af medellöshet ej kunnat detsamma af egna medel bekosta, beviljats närmare 15,000 R:dr, således tillsammans en summa af 45,000 R:dr årligen, hvaraf likväl, till följd af ett större antal församlingars underlåtenhet att ställa sig de fastställda vilkoren till efterrättelse, icke mer än omkring 40,000 R:dr, eller hälften af det för omförmälde ändamål anvisade anslag, syntes komma att under denna statsregleringsperiod tagas i anspråk. Vid sednast förflutna riksdag hade den gräns, inom hvilken Staten skulle bidraga till förhöjande af folkskolelärarnes löner, blifvit bestämd till 400 R:dr, oberäknadt värdet af husrum och vedbrand; men då ett belopp af 500 R:dr visserligen icke öfverstege hvarken hvad till fyllande af lefnadsbehofven för de examinerade lärarne erfordrades, eller de anspråk dessa, med hänseende jemväl till den bildning de måst tillegna sig, med all billighet kunde ställa i afseende på vedergällningen för ett ansvarsfullt och ansträngande kall, ansåge E. K.
Likasom genom de dagligen gående trainerna, och ändå mera genom elektrisk telegrafering, i sammanhang med jernvägen, underrättelserna om merkantila förhållanden spridas så skyndsamt, att de äro kända inom några ögonblick i andra ändan af landet, så kunna ock producenterna nästan ögonblickligen, med de flera gånger om dagen gående och kommande trainerna, afsända eller reqvirera varor; lill bevis hvarpå kan anföras, alt till Paris och London komma på detta sätt dagligen stora qvanliteter mjölk från många mils afstånd, till fullkomligen lika godhet, som vore den ifrån närmaste ladugård. En sådan afsättning är, såsom ofvan blifvit anmärkt, den kraftigaste häfstång för lyftande af jordbruket i gemen, och ensamt den omständigheten, att jernvägen går nära förbi, höjer en egendoms värde många proc. Jernvägarna skola ofelbart äfven medföra en annan framtida verkan af den högsta betydenhet i vårt land, i det att en genomgripande förändring i hela systemet för landthushållningen omärkligen tillvägabringas, och denna hushållning baseras på frambringande af ladugårdsprodukter, i st. f. tillverkande af bränvin. Flera särskildta förmåner tillskyndas dessutom landlmannen, hvilka, om icke hvar för sig så ofantligen stora, sammanlagda likväl gifva honom en ganska betydande vinst. Det ligger i sakens natur, alt, då intet transport-medel kan på en gång forsla så stora qvanliteter landvågen, som en jernvägstrain, kan icke heller någon annan for-inrättning åstadkomma transporten för så godt pris, som en jernväg; och då hvar och en söker vinna högsta fördel medminsta kostnad, blir deraf en osviklig följd, att jernvägen kommer alt draga till sig forslingen ifrån hela sitt grannskap inom en viss krets. Alla de otaliga dagsverken, som nu användas på forsling, skola besparas åt sjelfva jordbruket, och dess naturliga binäringar: det genom jernvägen öfverflödigt gjorda antalet af hästar skall förvandlas till direkt afkastning gifvande kor, efter hvilka spilluingen stannar hemma, och kommer åkern till godo, i stället att den nu under forslingen till stor del lägges på landsvägarna.
Huss underdånigst anhållit om beviljande al' eli årligt anslag, räknadt Irån slutet höjning för af sistiidne vårtermin, af 500 R:dr Riksmynt, utöfver det belopp af 2,500 R:dr, han lägre enligt sednast fastställda lönereglering för rikets elementar-läroverk eger alt uppelementar-lähära, eller ock, derest nämnda anhållan ej kunde beviljas, alt Eders Kongl. Maj:t rove^ufs' p' täcktes lill Rikets Ständer aflåta nådig proposition om anvisande af omförmälda belopp såsom årlig förhöjning i sökandens lön. Till stöd för denna underdåniga anhållan har Rektor Huss, hvilken allt sedan är 1825 varit anställd såsom Kollega vid elementar-läroverken i Hernösands stift och år 1837 utnämndes till Rektor vid Piteå skola, i underdånighet anfört: att de med samma befattning förenade löneförmåner, enligt 1858 års lönestat, utgjorde 3,000 R:dr, hvaraf ock sökanden, sedan han förklarat sig villig underkasta sig de förändringar i afseende å tjenstgöringsskyldighet, som framdeles kunde föreskrilvas, varit i åtnjutande; alt, till följd af det nya på real-linien fullständiga elementarläroverkets förläggande till Luleå, Piteå skola blifvit förvandlad till tvåklassigt eller, med anledning af särskilda förhållanden, tillsvidare Ireklassigt läroverk, hvarigenom rektorslönen derstädes blifvit nedsatt till den i gällande stat för tvåklassiga skolor bestämda, eller 2,000 R:dr, med tillökning för Rektor Huss af 500 R:dr för mer än 15 års tjenstgöring; samt slutligen att denna nedsättning i lönc-inkomster vore för sökanden särdeles bekymrande, då den måhända hotade med hans ekonomiska obestånd, ett öde, hvilket han efter 34 års åt Staten egnad, väl vitsordad verksamhet icke trodde sig hafva förtjent.
Dcr/r/e^c lösa egenelom pälagela ^varstaä fortfara att orukkael Resta. Kongl. Naj:t täektes i waeler till alla clelar gilla ock kilalla, kvael 8tats-Räclet uti Rvartclera af cle Rär anmälela atta mål vttrat oell tillstyrkt. Kx Drotocollo 7 5o LonZ. TVaälA-r TV.o ,?o. «/ /^^otooo/Zet ö/v6/' ^/rc/t/^ö/^va/^-.llsearäen^ /rä//et r>r/^o> /^r/rv Xonun^e/r / ^oe^/ro/n» L^/ott </e/r 2 /<?^/^. Närvargnäs: Iäan8 klxssllenss äu8tifias-8taf8-Nini8fsrn Herr l^rilasrre 6)V/e»/r^a/^ Ugns Ilxesllsnes 8taf8 VIini8t6rn för I1frill68 Xrsnäens läerr brilasrre //lss / 8fgt8-Kääsn: kVilasrrs Ä«e7 aion ^o/vte/zr^ MrzzzZ/rs^ IVilaerrs aUs/^ozr^ I^rllrsrrs TVozv/ezr/^crÄ^ ^cs/vr^ k^rilasrrs 6^//enA,<2?rat. 06pgrf6inent8-6li6ksn, l^rillsrrs /'e^z-o/r npjää8fs Ull jn8fsrinA sU, i snIlAlast rneä LonAl.
Stal s-U t s k o 11 e l: Nio 344, med förslag till de 2:ne sista afdeln:ne af Regieraenlel för Riksg:skonl.; N:o 348, i anledn. af skiljaktiga beslut, rör:de inhägnandet af den obebyggda platsen emellan Riksdiskont, och Riddarholms-banalen ; Nio 349, angide öfverlemnande lill K. M. af det nya Reglementet för Riksgiskoni.; Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskotten! N:o 40, i anledn. af väckt motion om utvidgande af allmogens och Köpingarnes seglalionsfrihet; Nio 41, i anledn. af väekl motion om ändring i Kongl. Brefvet d. 5 Februari 1808, angide besittningsrätt å Kronohemman; Nio 42, i anledn. af väckt fråga om uphäfvande af det i Kongl. Kungörelsen d. 24 Januari 1781, stadgade förbud för Svenske Lutherske undersåler att bevista främmande trosbekännares gudstjenst i Expedition s-U tskottet: Nio 18, angide rättighet för Ulskis kansli personal och vaktbetjening att upbära aflöning någon tid efter riksdagens slut; och Nio 19, angide acceptering, efter riksdagens slut, af räkningar å tryckning och häftning af hillänget till RiksStms prot. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 3 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Thorsdagen den 28 Augusti 1851. Plenum kl. 7 e. m. Underl. R i.dda r h.Sek re t. hade äran anmäla att från 11. E.v. Hr Frih. o. Landtm, ankommit en så lydande skrifvelse.
Efter att hafva utvecklat de skäl, som, enligt hans åsigt, talade för skolans flyttning till Stockholm, — hvilka återfinnas uti här ofvan intagna utlåtande af Bruks-societetens Fullmägtige — yttrar sig nemligen bemälde föreståndare sålunda: ”Antingen bergsskolan förblifver i Fahlun eller förflyttas till Stockholm, synes den mig aldrig kunna nöjaktigt uppfylla sin bestämmelse med mindre än att tillträde beredes för densamma till ett passande och välbeläget jernbruk, der eleverne, såväl under bergsskolekursen som efter densamma kunna få uppehålla sig för att praktiskt studera grufbrytning, masmästeri, stångjernssmide, ståltillverkning, bergsmekanik, skogshushållning, bruksbokhålleri och bruksekonomi, och hvarest allt skötes på bästa möjliga sätt, så att bruket vore att betrakta såsom ett framåtskridande normalbruk. Som jag redan uti en skrifvelse till Herrar Fullmägtige af den 14 April 1856 närmåre utvecklat allt detta, anhåller jag vördsam mast att här hl åberopa denna skrifvelse. Det är mig icke obekant att personer finnas, hvilka drifva den sats, att praktisk un dervisning i jernhandteringen icke är vid bergsskolan behöflig, och jag anhåller derföre att hvad jag nu tagit mig friheten yttra måtte få anses såsom en protest, grundad på det re - 14 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 197. naste intresse för Svenska jernhandteringens förkofran samt på den allvarligaste öfvertygelse, vunnen både såsom elev och lärare vid bergsskolan, att endast i förening med en väl ordnad praktisk undervisning den theoretiska undervisningen i jernets metallurgi kan blifva tillfredsställande och fruktbringande. Saken synes mig dessutom i sig sjelf vara så enkel och lätt att fatta, att något vidare ordande derom icke torde vara behöfligt; och jag vågar till och med uttala den öfvertygelsen, att Bruks-societeten näppeligen skulle kunna vidtaga någon åtgärd, af hvilken så säkra och rika frukter för handteringens förkofran vore att emotse, som genom att anskaifa ett lämpligt jernbruk för Societetens räkning.
Detta gäller isynnerhet om den del af boken, livilken frainhU1er G-aribaldi som krigare och hjälte. Gzcbben Garibaldi på Caprera framträder vida iner soin en hel personlighet iiii hjlilten Garibaldi och Br äfven tecknad med inera värme och lif. Frainställningen af tidsförhållandena förefaller ej fullt opartisk. Författarinnan anför ined beundran det yttrandet, att i striden för Italiens enhet bar Viktor Emanuel baneret, Garibaldi sviirdet och .Cavour liufvudet. Men i sin egen skildring tyckes hon glömma, att det ar liufvudet so111 måste rikta sviirdet, dii det gäller att kämpa för en stor idé. För att tillgodogöra sig bokens goda innehåll fordras, att den Jäses ined ett iiågorliinda inoget oindöme och med föregiieude kännedom om den politiska ställningen. Den kan diirför ej rekommenderas f ör ung.doin under 16-18 ar. Buffeljiigarne. Berattelsen från röda flodens prairier af Ballantyne. O fversatt af Matliilda Langlet. Pris 2,n. ' I boken skildras åtskilliga hemska jaktafventyr, strider mot indianer och n i h g a andra svårigheter, som naigra europeiska kolonister ha a t t öfvervinna vid stränderna af Röda floden, dar dessa i början af detta hrhiindrade hafva slagit sig ned för a t t söka sitt uppehälle. Spraket ar i allmänhet vairdadt och en allvarligt kristlig anda genomgår hela berättelsen, hvarför den med skäl kan rekommenderas som en god läsning for barn öfver 12 år. Svenskarlie i Xam.eruin. Resor och äfventyr i de svartes världsdel, af John Jolnsoit. Pris 3 kronor. Det är ej Iierranie Waldaa och Knutaon, de mycket omtalade svenska kolonisterna i Kamerun, vi liar göra bekantskap med, hvilket bokens titel kunde ge oss anledning att förmoda.