Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M:t redan tillförene i ofvanberörda hänseende föreslagna befrielse för Presidenten af Billbergh nu måtte varda hans enka och barn beviljad, samt de sålunda förbjelpas ur det konkurstillstånd, hvartill endast ifrågavarande gäld tili Kongl. Maj:t och kronan deni bringade; uppgående efter bouppteckning sterbhusets tillgångar till 51,005 R:dr 24 sk. och skulder till 143,252 R:dr 28 sk., med inberäknande likväl af den Presidenten af Billbergh i ofvannämnda balansmal påförda ersättningssumma af 109,736 R:dr 36 sk. 9 r:st banko, I anledning häraf och då Rikets Ständer hvarken vid besvarandet af E. K. Majrts under den 19 Aug. 1844 aflStna, ofva nom förmälda nådiga proposition, angående befrielse ej mindre för Presidenten af Billbergh än för förre Departementschefen vid Tullverket, Kanslirådet J. D. Valerius från dem ådömdt ersättningsansvar i målet rörande den efter Tullförvaltaren Finér yppade balans,- eller -sedermera, efter det frågan, med föranledande af Rikets Ständers beslut, blifvit vid sistförfluten riksdag till Rikets Ständer ånyo hänskjuten, meddelat hufvudsakiigt yttrande i afseende på ömförmälda af E. K. M:t i nåder föreslagne eftergift, har E. K. M:t nu, med åberopande af de skäl och omständigheter, som föranled t högstberörda, den 19 Aug. 1844 aflatna nådiga proposition samt med afseende jemväl å det ömande förhållande att, genom utkräfvandet af den andel utaf ifrågavarande ersättning, hvartill Presidenten af Billberghs bo skulle kunna lemna tillgång, denne förtjeule embelsmans familj blefve alldeles utblottad, täckts lill Rikets Ständer göra nådig framställning derom att den i ofvannämnda hänseende för Presidenten af Billbergh af E. K. M:t förut föreslagna befrielse måtte, sedan bemälde President numera aflidit, varda hans enka och barn beviljad, i sammanhang hvarmed E. K.
SK:t>c 15 — 10 — 5 3: — 1: 24. lUlånöntngar, (Deruti ej inbegripne Norrmän för 9?orr(?a ^roDufter), forn refa ontfring i lanDet odj, efter cRer utan meDfjafwanDe prof, för egen räfning eller fåfont utjficfaDe för anbra, utbjuDa eller jluta haubel om ut* länDjfa waror, (Fola voiD anfomffen erlägga 50 Stor, forn bctalaö i gränö» orten, Der rcfepafet påtecfnaö eller nptt refepajj erhåller, od) för Den tiD, De utöfwer tre månaDer ftg i Dtifet uppehålla, Derutom 50 fK:Dr för Ijwarje månaD, ^voilfcn afgift wiD anfomften äfwen behörigen neDfätteö för Den tiD De uppgifna fig wilja i rifet qwarjfabna utöfwer De irenne månaDer, för h^il^a förjlnämnDe afgift blifwit bejlämD, emot rättighet att af Den för fenare tiDen neDfatte afgiften wib utrefan återbefomma hfi>äD cftw nu ftaDgaDe beräfningögrunD för f^l tnånaD fan wara för mpcfet erlagDt; Docf meb iafttaganDe af bwaD SlUmänna lagen i 5 odj 7 €ap. $anDel$* balfen och färjfilDe författningar i affeenDe på Dplif hänDel ftaDga. Utlåntmtngar, font i ©täDerne Drifwa hänDel od) rörelfe, anfeö i mott Deraf tia allDeleö lifa afgift meD dpanDlanDe i famma 0täDer.
» Om jag kunde begripa, hur du kan sitta där i timtal och peta — » i&gt;Prenta, menar du, » inföll Aina utan att se upp. » Ja, prenta, då, om du så vill, » återtog hennes väninna gladt; » du använder alldeles för mycken energi på det där skräpet, tycker jag. » » Eftersom » skräpet » skall utgå från min hand, kära Nelly, får du " ursäkta, om jag vill ha det så gediget som möjligt. Nu har jag det i alla fall strax färdigt, så skall du slippa se mig flitig längre, om det plågar dig i den här hettan. » Ja, ser du, jag ville så gärna prata med dig i stället. Vet du, hvad jag har legat och funderat på här, medan dina fingrar flugit där på papperet? Jo, vet du, jag har undrat på, hur det egentligen kommer sig, att du med ditt utseende och dina talanger aldrig gift dig —? » » Förmodligen af det skäl, att ingen bedt mig därom, borde jag väl svara helt blygsamt, » skämtade Aina alltjämt nedböjd öfver ritningen. » Nej, tack skall du ha, den förklaringen gillar inte jag, därtill har jag hört och sett för mycket — » » Nå, tror du mig förr, om jag säger, att jag aldrig kännt mig gripen af den där obetvingliga makten, af den stora kärleken, som lider allt och försakar allt —? Vet du, Nelly, jag har några gånger försökt att verkligen lära mig tycka om en person, som har bedt mig riktigt enträget därom. Men jag har alltid kommit till det resultat, att jag på inga vilkor kan lämna min frihet och min oberoende ställning för hans skull. — Nej, vännen min, något liknande din kärlek till din man har jag aldrig erfarit. Men det säger jag dig, att gripes jag en gång af det där stora underbara, obetvingliga, då är jag — med mina tjuguåtta år på nacken — nog sentimental att påstå, att jag skulle gifva mig helt, vore han än fattig eller rik, sjuk eller — » hon hejdade sig plötsligt, och ett par röda flammor sprungo upp på de förut heta kinderna. Det slog henne med ens, att hennes ord kunde tydas på ett sätt, hon helst ville ha doldt.
Med anledning häraf, och stödjande sig dessutom på de afse* enden, som här förut blifvit anförde, rörande nyttan af export-beläning i allmänhet, hafva dessa tvänne stånd iporn Utskotten funnit sig föranlåtne, att så vida frångå den i Utskottens förra yttrande förekommande hemställan, att inga andra, än visse uppgifne export - varor, måtte få genom Banquen belänas, som de ansett det i stället böra tillstyrkas, att Banco* Styrelsen, med fästadt särdeles afseende å Ilanquens säkerhet, znå ega att bevilja Lån, efter enahanda grunder, sora för Lånen å Exporta bie Metaller hittills varit gällande, uppå Banco-Utskottets Betänkande. 835 alla, inom Riket producerade, ej förskämning underkastade, egentliga Export-varor, under vilkor, att de skola vara i Stapel-Städerne, antingen i Magazin af Sten, eller på Städerne* vanlige Upplagsplatser, enligt intygande af vederbörande Auctoriteter och på deras ansvar, förvarade, samt, med undantag af Metall-effe. eter, brandförsäkrade; med iakttagande för öfrigt af den särskildta, härefter lämpade, Instruetion i detta afseende, som tillhörer BancoUtskottets enskilda befattning att föreslå. Men deremot hafva åter tvänne Stånd, med fullkomligt erkännande af den nytta belåningen i Eanquen af exportable effecter medförer, 1 ikväl funnit så väsendtlige hinder möta för stadgandet af lika bestärnde, och med Banquens säkerhet lika förenlige, vilkor för Rån uppå Sveriges öfrige export - varor, sorn för dem, hvilka hittills njutit Råne rätt, att de på denna grund ansett nämnde rätt icke böra eller kunna utsträckas utöfver hvad hittills■ vanligt varit, och Utskottens förra Utlåtande innefattar.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: Kongl. Maj:ts denna dag ankomna Nådiga Proposition af den 2 dennes, angående sältet för återbetalningen af lån, beviljade utaf allmänna medel, till understöd för vattenaftappningar, eller andra förberedande åtgärder för större odlingsföretag; Kongl. Majis denna dag ankomna Nådiga Proposition af den 2 dennes, angående nedsättning i räntan för nya ulldiscontens hos Riksgälds-Contoret egande crediliv, samt en del af nämnde creditivs begagnande till raanufactur-discont-fondens förstärkning; Kongl. Majis denna dag ankomna Nådiga Proposition af den 25 sisllidne Juli, rörande anslag å Allmänna Indragnings-Staten till fyllnad i pensioner för dem af Kongl. Maj:ts Flottas befäl och under-befäl samt öfriga Corpser, hvilka äro delegare i Armeens Pensions-cassa; Kongl. Majis denna dag ankomna Nådiga Skrifvelse af den 5 dennes, angående åtskillige Kyrkoherdars underdåniga ansökningar om löneförbättring af indragen behaglig tids förlänings-spanmål; Kongl. Majis denna dag ankomna Nådiga Proposition af den 5 dennes, angående upplåtande af en under Kammar-Collegii disposition varande jordrymd lili byggnadsplats för nya observatorii-byggnaden i Upsala; Kongl. Majis denna dag ankomna Nådiga Proposition af den 6 dennes, angående ett lån af allmänna medel för uppförande af en gymnastikbyggnad för lärdomsskola;! i Malmö; Bevillnings-Utskottet: Kongl. Majis denna dag ankomna Nådiga Proposition af den 6 dennes, angående den vid sistförflutna Riksdag bestämda så kallade curhusafgiftens vidare fortfarande och användande. S. D.
Diskont-verkens organisation, blifver Ledamoten af Ridderskapet och Adeln Ordförande i Direktionen, och i hans frånvaro (öres ordet af den honom efter l:o. a) Banko-diskont-direktionen skall bestå af åtta Ledamöter, nemligen: sex af Fullmäktige utsedde inom eller utom Banko-verket och dess Öfver-styrelse samt två Bankens Kommissarier. b) Förstnämnde sex Ledamöter, af hvilka minst två böra ega kännedom om näringarne och den större rörelsen skola af Fullmäktige, vid hvarje års slut, genom omröstning per capita, för det nästföljande året utses, dervid de förut varande kunna ånyo väljas. cJ Ibland Direktiönens Ledamöter nämna Fullmäktige för hvarje år, på enahanda sätt, som i mom. (litt. b) sagdt är, en till Ordförande i Direktionen och en till 6 Banko-Utskottets Memorial, N:o 66. ståuds-ordningen närmaste Direktören. vice Ordförande, hvilken i den förres frånvaro, ordet i Direktionen förer. Direktionen öfver Banko-diskontverket liar icke uttalat något omdöme, angående de föreskrifter i 4:de Artikeln af Banko-reglementet, som angå sammansättningen af Direktionerne öfver Låne-kontoren och deras verksamhet, och Fullmäktiges pluralitet, som ansett Banko-diskont-direktionen höra till sin nuvarande organisation hufvudsakligen bibehållas, har fördenskull ej heller afgifvit något förslag, angående förändring af Lånekontors-direktionerna. Sedan Utskottet nu beslutat tillstyrka, att Banko-diskont-direktionens Ledamöter skola af Fullmäktige utses inom eller utom Banko-ver ket och dess Öfver-styrelse, samt att dessa val sålunda kunna ske helt och hållet oberoende af det val inom Riks-Stånd, som nu eger rum; så och enär samma skäl, som tala för en förändring i organisationen och sammansättningen af Banko-diskont-direktionen, äro tillämpliga äfven å Låne-kontorsdirektionerna, anser Utskottet deraf följa, att Ledamöterne i sistnämnde
Albertine såg hastigt åt sidan. – Är det ej här du bor? frågade hon. – Jo, jag ser du har godt minne. Hos Åkerstens. – Bindningen af magisterkransarne. – God middag, Victor! – Dito, bror Henning! – Har du druckit kaffe? – Nej! – Mamsell, två koppar kaffe ... Se så, hedersbror, låt höra hvad du har för nytt. – Min tant har varit mycket förgrymmad på mig för min glömska och i samma mån upphöjt din uppmärksamma artighet ända till skyarne. Då vi kommo till rummen, hvilka jag hyrt, men hvilka, i enlighet med vår plan, tant trodde sig hafva dig att tacka för, gränsade förtjusningen öfver dig ända till exstas. »Huru fint och prydligt och ordentligt och beqvämt och på allt sätt trefligt!» sade tant. »Skada blott att det ej ursprungligen var ämnadt åt oss!» hviskade min kusin Aurora, i det hon leende tog en blomma ur vasen på kakelugnsfrisen och satte den i sitt skärp. Hon var naturligtvis öfvertygad om att det var du som ditställt blommorna, om än icke direkte för henne. I allmänhet visade hon en belåtenhet med alla arrangemangerna, hvilken hon minsann ej skulle ha yttrat, om hon vetat att det var jag som tillrustat alltsammans. Och under tiden såg hon så vacker, så intagande ut, att jag var nära nog färdig att beröfva dig den falska gloria, som du usurperat på min bekostnad. – Men jag hoppas att du åtnöjde dig med din rol af en föga ångerfull syndare. – Ja, jag tänkte på Albertine, och genast upphörde frestelsen. Men jag är dåraktig: jag vet ju ej hvad jag kan hoppas i afseende på din syster. – Var lugn! Jag tror ej att du är henne likgiltig. Föröfrigt kan du sjelf öfvertyga dig derom inom en halftimma. – På hvad sätt? – Min syster kommer då hit eller, rättare sagdt, till salen en trappa upp, der kransarna bindas. Hon skall fläta in några blad i min krans. – Hvilket sammanträffande! Min kusin lofvade göra detsamma för mig. – En lyckträff i sanning! – Icke så stor ändå.
Stuteri-öfverstyrelsen anfort, och enär ifrågavarande medel, enligt hvad Utskottet af räkenskaperna för Stuteri-öfverstyrelsen inhemta! derstädes upptagas och redovisas, får Utskottet, som anser det vara olämpligt att samma medel balanseras såsom tillgång både i Flyinge Stuteris och Ofverstyrelsens räkenskaper, föreslå Rikets Ständer att, för afhjelpande af anmärkte förhållande, uti underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes meddela vederbörande befallning att utur räkenskapen för Flyinge och Dahlby kungsgårdar samt Stuteri-inrättning ifrågavarande medel afföra. Drottninghuset. § 15. (Rev. Ber. pag. 174, Utlåt. pag. 256.) Enligt redogörelsen för nämnde inrättning hade af dess medel blifvit utbetald den JCongl. Kammar-rättens Advokat-fiskal i och För handläggning af målet rörande Bih. till B. St. Möllers balans tillkommande aktorats-p ro vision, 2,287 B:dr 9 sk. 8 rst,.; men då denna Drottninghuset tillskyndade utgift icke ifrågakommit, så framt Direktionen från början utan efterlåtenhet bevakat kassans säkerhet, funne Revisorerne sig böra ifrågasätta, om icke de af Direktionens ledamöter, hvilka hade sig kassans vård anförtrodd den tid Kamereraren Möllers balans uppstod, böra nämnde aktorats-arfvode godtgöra. Dti sitt i anledning häraf afgifna underdåniga Utlåtande, har Direktionen öfver nämnde inrättning upplyst, dels att Direktionen emot sitt bestridande blifvit genom Kongl.
Jag tror, att jag omöjligen kan bindas att fästa mig vid annat, än de uttryck, som här fällas, och jag utbeder mig, att i anledning af den siste Talarens yttrande blott få anmärka, att det just är den blinda lydnadens svaga sida, att den affordrar sine ifrigaste anhängare beständiga exeptions-medgifvanden, vid lärans tillämpning, såsom grundsats; och det är just för det, att dessa undantag äro så talrika, som grundprincipen vid tillämpningen förfaller, såsom falsk. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken hemställde, att Kongl. Maj:ts Mådiga skrifvelse, rörande RiddarliusOrdningen, måtte läggas till Ilandlingarne. Herr Cederschjöld: Jag anhåller om proposition på den motion jag gjort. igo Den 18 November e. m. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken förklarade, det han redan tillkännagifva, att lian icke kunde meddela den af Herr Cederschjöld hegärde Proposition. Herr Cederschjöld: Jag har äfven anhållit, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes inhämta Ridderskapets och Adelns tanka; huruvida Ståndet yrkar proposition å min motion. Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie, Jacob; Då Herr Grefven ochLandtMarskalken i förmiddag gjort den proposition, att Ridderskapet och Adeln skulle yttra sig, om de, i följd af Friherre Anckarswärds anförande, ansågo 1318 års Riddarhusordning ännu lända till efterrättelse, samt Ridderskapet och Adeln med bestämd pluralitet fattat sitt beslut i ämnet, anser jag, attingen vidare fråga om denna sak kan uppstå. Hvar och en äger rätt, att reservera sig, men att nu underkasta saken, antingen ConstitutionsUtskottets yttrande, eller de andra Ståndens pröfning, anser jag icke vara Ridderskapet och Adeln värdigt. Grefve von Schwerin, Fredric Bogislans : Om jag fattat Herr Cederschjölds framställning rätt, så är deruti aldeles icke fråga om RiddarhusOrdningen. Han har blott fästat uppmärksamheten vid en i Konungens
Dä Rikets Ständer eljest icke funnit något att emot den föreslagna lönestaten anmärka, hafva Rikets Ständer, med förenämnde förändringar, samma aflöningsstat i öfrigt bilällit såväl i afseende å bestämmelser, hvilka af Fångvårdens embelsoch ijenstebefaltningar böra på ordinarie stat uppföras och hvilka böra af förslagsanslaget fortfarande aflönas, som beträffande beloppen af de i slaten föreslagna löner och arfvoden, samt i följd häraf på ordinarie stat nu uppfört en summa af 183.627 R:dr 50 öre. ll:o. Uti det nådiga förslaget till aflöningsstat hafva, på sätt här ofvan omförmäles, de förmåner af ved och ljus, boställsrum eller hyresersätlning, planteringsland och servismedel, som en del af Fångvärdens embetsoch tjenstemän samt betjente tillkomma, icke blifvit upptagne; Men då, lör vinnande af en bestämd kännedom om aflöningarnes belopp, Rikets Ständer anse nödigt alt jemväl dylika löneförmåner blifva, efter det penningevärde, hvartill de kunna uppskattas, i aflöningsslaten uppförde, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, alt E. K. Majit ville, efter ärendets behöriga utredning, angående en sådan komplettering af ifrågavarande aflöningsstat till Rikets näst sammanträdande Ständer göra nådig framställning. 12:o. Eders Kongl. Majit har i den nådiga Propositionen erinrat att, om än, pä sätt föreslaget vore, en del af tjenstebefatlningarne vid fångvården komme att å ordinarie stat uppföras, likväl såväl General-direklörs-embelet, som. med undantag af öfrige embeten och tjenster inom Få ngvårds-s ty reisen, alla andra al' ifrågavarande befattningar vore af den beskaffenhet, att endast konstitutorial, men icke fullmagt å dem syntes böra utfärdas; Och hafva Rikets Ständer till denna nådiga framställning lemnal bifall.
Landtm, propos. på bifall till den l:sta punkten af Utsk:ts hemställan, hvartill svarades många ja jemte ett eller annat nej; och förklarades ja hafva varit öfvervägande. Sedermera gjordes propos. på bifall till Utsk:ts hemställan i den sednare punkten och besvarades med ja. Föredrogs ånyo och öretogs punktvis till afgörande Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 7 och 11 dennes på bordet lagde Den 14 Februari e. m. 415 Betänk. N:o 64, i ani. af väckta motioner om ändring i nu gällande resereglemente m. m. Utsk:ts första hemställan. Frih. Hermelin, Carl: Det torde väl icke kunna bestridas, att de väckta motionerna hafva mycket skäl för sig, då man vet att för resan emellan orter, mellan hvilka direkt ångbåtsförbindelse eger run, utgår ersättning beräknad efter landvägen, och således ofta mångdubbelt högre än hvad resan verkligen kostat. Det är utan tvifvel af vigt, att en förändring häruti med snaraste åstadkommes; men då, enligt hvad Utsk:ts Betänk, upplyser, R. St:rs Revisorer redan dervid fästat uppmärksamhet, och då dessutom K. Kammar-Rätten äfven lärer till K. M. gjort framställning i ämnet, torde för närv:de man icke kunna göra annat än bifalla Utsk:ts Betänk. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. blef förev:de hemställan af R. o. Ad. biiallen. Utsk:ts sednare hemställan. Biföds. Föredrogs ånyo och bifölls Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts d. 7 och 11 dennes bordlagde Betänk. N:o 65, i ani. af väckt motion om förbud för fattigvårds-styrelserna att utackordera fattiga barn genom entreprenad-auktion. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 7 och 11 dennes bordlagde Betänk.
Bien uti samma Utlåt., som af Utsk. åberopas, yttras det, att vid de försök att sammansmälta silfver och koppar, som vid Myntet blifvit gjorda, har det visat sig, all den 8 lödiga blandningen, eller den, som innehåller lika mycket koppar som silfver, är den hårdaste och något hårdare än det nuvande 12-lödiga mynlsilfret. DA man fäster så mycken vigt dervid, att myntet skall vara det hårdaste, man kan erhålla, så hade ju Utsk. bordt tillstyrka, att det 8-lödiga silfret skulle antagas till myntsilfver, eftersom det är i någon mån hårdare än det 12-lödiga. Skulle man utsträcka försöket än längre och experimentera med silfvermynt, innehållande mera koppar än silfver, skulle man kanhända finna, ali sådant mynt vore än hårdare och slutligen alt det aldra hårdaste är kopparutan silfver. Huruvida man kan antaga en sådan regel vid myntslagning, lemnar jag derhän. Jag kan dessutom icke föreställa mig, att vi skulle vara klokare här än i andra civiliserade länder. Det är nemi. bekant att i intet land, med undanlag af Preussen, är silfvermyntet så starkt med koppar upblandadt, som i Sverige, och det är äfvenledes kändt, att i Sverige och Preussen pappersmynt för det mesta begagnas i den allmänna rörelsen och att det silfvermynt, som derstädes är i omlopp, är en obetydlighet i jemförelse med det utelöpande silfvermyntet i Europas öfriga länder, der myntets silfverhult är högre. Utsk. säger dernäst : ”att den minskade utgift för koppar, som genom förändringen upkomme, möjligen icke motsvarar förlusten af myntets hastigare förnötning.” Afven detta skäl torde bäst vederläggas genom andra länders erfarenhet.
Ridderskapet och Adeln behagar besluta Återremiss af Högloflige StatsUfskottets Förslag till beräknande af Statens Intrader till nästa Riksdag , anhåller jag vördsamt få dervid göra några Anmärkningar, som iag önskar få åtfölja Åter-remissen, Statens förväntade inkomst af NummerLotteriet är upptagen till Go, 00 Riksdaler, ehuru denna Intrad årligen lidit en så betydelig minskning, att den året 1S16 endast utgjort 27,132 R:dr 44 Sk 10 Rist., då den 4 år förut uppgått till 119,455 R:dr 24 Skill., hvaraf man troligen bör kunna sluta, att denna Inkomst hädanefter ännu mer skall komma att minskas, hvarjemte afven bör komma i betraktande, att vid innevarande Riksdag är den frågan ännu oafgjord, huruvida detta Lotteri skall upphöra eller fortfara, i hvilket förra fall den ‘deraf påräknade Inkomsten alideles komme att försvinna , af hvilken orsak jag skulle anse bäst, att ej påräkna någon Inkomst till Staten af Lotteriet, förrän man med Den 2 Martil. 45 säkerhet vet, att detta Verk kommer att fortfars. Efter hvad jag, förut hämt, torde i aila fall 60,000 R drs Inkomst häraf blifva alltför mycket öfver all trolig väntan. Om PenningeVerket, genom någon Reglering* kan blifva satt i ett skick, hvarigenom myntet stiger i värde, så lära förmodeiigen Egendomar deremot falla i värde och således Chartte Sigillataslnkomsten i samma mohn mindskas emot hvad den förut utgjort, hvartill kommer, att den mir.dskade Penningetillgången skall, till antalet likasom till beloppet, betydeligen inskränka Egendoms handeln i allmänhet.
N:o 40, angående regleringen af utgifterne under riks-statens tredje hufvudtitel, hvilket bijölls; N:o 41, i fråga om ytterligare anslag till uppförande af cellfängelser, som återremitterades med dervid gjorda anmärkningar; samt N:o 54, i anledning af väckt motion om anslag af allmänna medel till understöd och uppmuntran åt fattiga jordbrukare och åt tjenstehjon för långvarig tjenst. Jemte det delta utlåtande bifölls, remitterade ståndet till Utskottet en af Andreas Bengtsson från Jönköpings län under öfverläggningen härom väckt, af Utskottets beslut i ämnet föranledd, motion, om anvisande till Kongl. Patriotiska Sällskapet af 1,000 r:dr banko utaf stats-medel för gratifikationers utdelande till mindre bemedlade odlare och nybyggare med flere. S. D. Efter ånyo skedd föredragning, bifölls Banko-utskottets, sedan den 12 dennes på bordet hvilande utlåtande JY:o 21, i anledning af väckt motion, att vederbäftighets-bevis, utfärdade af den i hvarje församling valde socken-nämnd, måtte för lånesökande i diskont-verken, såsom giltiga antagas. Den 23 Februari. Från IJöglofl. Riddehskapet och Adeln. S. D. Uppå hemställan af herr Grefven och Landtmarskalken, biföll Biddetskapets och Adeln, att val må förrättas Lördagen den 26 den - 80 Prot.-utdrag den 23 Februari 1838. nes, tili utseende af ledamöter uti den i 64 § riksdags-ordningen föreskrifna nämnd, som eger att döma, huruvida högsta domstolens samtliga ledamöter gjort sig fortjenle att i deras vigtiga kall bibehållas, eller om visse af dem kunna anses böra från utöfningen af konungens domsrätt skiljas, samt onsdagen den l:sta nästkommande Mars till utseende af de elektorer, hvilka böra välja Rikets Ständers Justias-ombudsman och hans suppleant.
Dlxäencis krän lie88a äsi^ler, liar iionäe-Llänciet, nlr samma unciercläniga skrikvelse, Iremstallt oelr koreslagil: i:o all iläiioell reserv-skjutsen, jemte sk^lcliglmten bertill i fallerna oeii pä ianllet, skulle upplaora, meci vilkor, alt skjulsnings-besl^rel ökverloges ak linlrepreneur, 8oin laerätiigalies all ak lie resainie upplaära 2/^ sil. Daneo per mit kör en liäst, meli eiler ulan äk6on, samt all pä lie ställen, lier enlreprenacier enclast emot lienna körmon icke kuncle äslaclliommas, lie skjulssk^idige, kor laekrielse krän clella aliggainie, mä sammanskjuta ciel ytterligare lillskoll i ^>enningar eiler varor, som kör entrep>rena<iens ketinganlie kuncle erkorcira8; 2:0 all kor 8äciant änciamäi 8on»l.