Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bonde-Ståndets beslut om uteslutande af ordet ”fasta”, äfvensom den af Preste-Ståndet beslutade föreskriften om giltigheten af förut befintliga Skol-Reglementen, lära förfalla , då icke något annat Stånd deri instämt. Den af Ridderskapet och Adelli jemte Borgare-Slåndet beslutade uteslutningen af orden ”minimi-fordringen” verkar icke lill förändring af, hufvudsakliga lydelsen och icke eller till mindre tydlighet i uttrycket ; derföre Utskotten hemställa om följande lydelse af 3 mom. Lärares anskaffande och fasta Skolors inrättande bör sättas i verket inom loppet af fem år, räknadt från det Författning i ämnet blifvit kungjord; kommande det att bero på föisamlingarne sjelfve att bibehålla de redan varande Skole-lararne , dock med skyldighet för desse att iagttaga och uppfylla stadgandet, i afseende på bibringande af här nedan bestämda kunskaper. 4 mom. är bifallet af Ridderskapet och Adeln med den förändring , att orden minst utbytas emot ordet ”vissa”. De öfrige Stånden hafva hvar för sig beslutat olika lydelse af detta moment, nemligen Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskotlens Förslag, IV.-o iqo. 11 P reste-Ståndet: Den lid, Skolorne, så de fasta som de flyttbara, årligen böra hållas öppna, bestämmes i Skol-Styrelsens af vederbörande myndighet fastställde Reglemente. Borgare-Ståndet : Fast Skola skall för undervisning bållås öppen vid den eller de tider af året, som Skol-Styrelsen bestämmer, B onde-Ståndet: Skola skall för undervisning hållas öppen vid den eller de tider af året, som Skol-Styrelsen bestämmer. Då Preste-Ståndels beslut förutsätter ett af vederbörande myndighet fastsläldt Reglemente, men de öfrige Stånden icke antagit behofvet af en sådan fastställelse, lärer denna förutsättning förfalla. För öfrigt äro besluten skil jäktige deri, att Ridderskapet och Adeln jemte Borgare-Ståndet ansett stadgandet böra inskränkas till fasta Skolor, då deremot Presteoch Bonde-Stånden utsträckt det till Skolor i allmänhet.
Majit måtte täckas till Rikets Ständer göra nådig framställning ej mindre derom, att läkare vid strafffängelser och korrektionsinrättningar må, i likhet med och under enahanda vilkor, som civile tjenstemän vid -samma inrättningar, varda tillerkände rättighet till pension å allmänna indragningsstaten, än äfven derom, att. närande kommendant kunde förklaras berättigad att, efter afskedstagande, un - 20 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 14. der sin återstående lifstid fortfarande få på indragningsstat uppbära det för kommendants-befattningen i gällande stat för fängelset bestämda arfvode. Vid öfvervägande häraf och då det är af vigt, att till ifrågavarande läkare-befattningar, hvilka i allmänhet äro med ringare löne-inkomster förenade och under nuvarande förhållanden medföra trägnare tjenstgöring än tillförene, erhålla fullt lämplige personer, samt hvad den å Malmö arbetsoch fästningsfängelses stat uppförde kommendant angår, denna genom långvarig och nitisk tjensteutöfning gjort sig förtjent att, när hans ålder och helsotillstånd icke vidare tillåta honom att dermed fortfara, af staten tillgodonjuta bidrag till sitt underhåll, har Kongl. Maj:t i nåder funnit godt att till fångvårds-styrelsens ofvanberörde hemställan lemna bifall; och vill derföre härmedelst föreslå Rikets Ständer, att de vid strafffängelser och allmänna arbetsinrättningar anställde läkare samt kommendanten, Öfversten Carl Johan Ström må varda tillerkände enahanda pensionsrätt, som på sätt ofvan förmäldt är, i enlighet med Rikets Ständers beslut under 1840 och '1841 årens Riksdag, blifvit åtskillige andre tjenstemän vid samma inrättningar tilldelad. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Stockholms Slott den 9 November 1847 OSCAR. A. Posse. Utdrag af Protokollet öfver Justitie-Departemenls-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Kolningen uti Statsrådet å Stockholms Slott elen 9 November 1847. Närvarande:
Till Bergsbruket, Timmerhuggningen, flottningen och Sågverken i Provinsen erfordras en mängd arbetare, som af dessa näringar och icke af jordbruket, för hvilka de egentligen äro öfverflödige, hafva sin bergning; och till denna klass kan äfven anses höra de så kallade Backstugusittare eller sådane, som efter löfte af jordegare fått på något hemmans skog uppföra stugor till beboende, med ringa eller ingen jord dertill, samt lefva af dagsverkspenningen. När dessa arbetare och Backstugusittare se sig nödsakade, att för bättre utkomst skull flytta till annan ort, än der de först slagit sig ned och gift sig, vägras dem gemenligen af församlingen dit de vilja flytta, att der med sitt hushåll blifva intagne, äfven om dem lyckats, att få löfte om tjenst såsom Torpare hos någon af församlingens medlemmar eller bostad på dess grund; och vid sådane händelser, hvilka ofta inträffa, utan att vara kände af dem som förrätta Skattskrifningarne, blifver vanligen ett sådant flyttande hushåll, åtminstone för året, uteslutet utur Skattskrifningslängderne. Det må medgifvas, att bland dessa Backstugusittare, hvilkas antal under de sista tjugu åren i åtskilliga orter betydligen ökat sig, finnas de fattigaste, mest vanlottade och minst arbetssamma af Länets invånare; — ty smaken för ett visst oberoende och dermed förenad motvilja att tjena leder otvifvelaktigt mången dertill, att skaffa sig en sådan bostad och gifta sig, förlitande sig tämmeligen sorglöst allenast på sin råa arbetskraft; ooh församlingarne, med skäl befarande, att de flesta af dessa Backstuguhjon eller deras 9 deras barn skola förr eller sednare falla fattigvården till last, göra derföre allt för att motverka sådane arbetares bushålls inflyttning. Denna arbetsklass är emellertid för Provinsens näringar både gagnelig och behöflig, och skulle, om dess antal någorlunda rättade sig efter arbetstillfället, men icke såsom händelsen är, å flera orter växte vida derutöfver, vara för fattigvården föga betungande. Näringar.
Jag inställde mig derföre på e. m. äfvensom min suppleant tillstädeskom ; men som det oaktadt af R. o. Ad. endast 29 personer voro tillstädes , så trädde jag fram och deltog i voteringen, Det var således genom min dubbla närvaro, sorn ledamöterne af R. o. Ad. blefvo 3o till antalet, och följaktligen hade, derest jag ut.eblifvit då min suppleant inställde sig, R. o. Ad. icke varit fulltaligt. Detta har jag ansett mig böra upplysa, under hemställan i sammanhang dermed, om icke de ledamöter af R. o. Ad., hvilka äro valde till suppleanter, skulle täckas, i anseende till deras större antal, inom sig träffa någon öfverenskommelse, enligt hvilken icke alla på en gång behöfde vara tillstädes för den händelse någon af de ordinarie ledamölerne skulle uteblifva. Om jag icke oriktigt fattat Gr. Horns framställning, så är hans mening icke alt nu göra till öfverläggningsämne huruvida en votering i förstärkta StatsUlsk. skall anses äga bindande kraft om en eller annan ledamot saknades, ulan har jag trott mig finna Hr Grefvens anmälan endast hafva haft till föremål, att, jemte underrättelse om förhållandet, med anleda, deraf nödiga åtgärder måtte vidtagas till förekommande deraf att tillräckligt antal af R. o. Ad:s ledamöter framdeles icke mätte saknas. Jag föreställer mig derföre att det är hvars och ens önskan att vi utan dröjsmål må komma till ordningen för dagen; men ifall R. o. Ad. skulle vilja ingå i den hufvudsakliga pröfningen, anhåller jag att derom särskildt få yttra mig. Hr von Rosen, Georg: Jag har begärt ordet i an ledn. af Hr Bråkenhjehns yttrande, att han tillsagt en suppleant alt i sitt ställe infinna sig i går e. m. Jag vet att så brukas; men jag tror att denna mesu re icke är riktig, emedan hvar och en ledamot icke har sin suppleant. Sålunda uppropades jag i egenskap af suppleant ömsom för en och ömsom för en annan ordinarie ledamot.
Ehuru dispositioner, likartade med de nu anmälda, förut äfven lära egt rum å Anslaget på Tredje HufvudTiteln för oförutsedile militaire utgifter, anse Revisorerne sig dock böra yttra den öfvertygelse, att detta anslag måtte vara ämnadt att afhjelpa sådane tillfäl 1 ige behof i och för militaire-väsendet, som vid de årliga Staternas uppgörande icke kunna med säkerhet föreses och beräknas, men att deremot understöds meddelande för fattigdom eller andre ömande omständighe-. ter, vare sig till militaire eller civile personer, rätteligen utgöra före - mål för dispositioner å det under 8:de HufvudTiteln uppförde Extra TJtgifts-anslag. é) Uti memorial af den 20 Februari 1331 hade Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, i egenskap af GeneralFältTygmästare, till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemnat följande ansökningar om flyttningshjelp, nemligen: 1) af Majoren J. A. Luthman, som från äldre CompagnieChef vid Wendes ArtilleriRegemente blifvit transporterad till DepotCapitaine vid Svea ArtilleriRegemente, med 3331 Ridr; 2) af Capitainen E. af Klercker, som från äldre CompagnieChef vid Wendes ArtilleriRegemente erhållit transport till lika beställning vid Svea Artilleri, med 5i R:dr 28 sk. samt 3) af Capitainen F. Virgin, som vid Götha ArtilleriRegemente innehaft äldre CompagnieChefs lön och afgått till Gothland, för att derstädes emottaga en DepotCapitaines-beställning med lägre lön, med 5oo Ridr; och har Kongl. Majit, vid föredragningen af dessa ansökningar den 23 Mars i833, i nåder förklarat, att som Kongl. Majit hade sig serskildt bekant, att
Sundhets; Collegii matrikel gjorda anteckningar, den 25 Mars 18.34 blef tredje Lärare vid Veterinärinrättningen i Stockholm, och den 28 Mars 1835 tredje Professor derstädes, hvilken sednare tjenst han till sin död Den 6 J u ii i e. m. 127 Veterinärinrättningen, der lian med nit och omtanka skötte sin befattning; 2:o att lian, till slutet af år 1859. i likhet med de öfrige Lärarne vid Inrättningen, var blott tillförordnad, och sålunda under denna tid icke kunde bereda sin hustru rätt till pension af Staten, och att hans ringa lön icke medgaf honom att för henne ingå i någon annan pensions-anstalt; och 3:o att han insjuknade kort efter sedan han fått fullmagt på tjensten, och dog vid den tid, då Lärarne vid Veterinärinrättningen, på grund af K. M:ts Nåd. Propos. till Rikets nu församlade Ständer, kunna hoppas att få sina knappa lönevilkor förhöjda. Transumt af bouptecknings-protokollet efter Professor Dahlström skall jag hafva äran till SlatsUtsk:t med det snaraste inlemna, anhållande ödmjukast, att denna min motion måtte till nämnde Utsk. blifva remitterad. Remitterades till StatsUtskrt. Hr von Qvanten, Emil: Jag anhåller alt få till prot. antecknadt, att jag icke deltagit i 11. o. Ad.-s beslut på f. m. öfver LagUtsk:ts Betänk, om giftomannarätten. Eöredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Allm. Besv-, o. Ekon.Utsk:ts den 19 och 23 sisth Maj bordlagda Betänk. N:o 90, i anledning af väckta motioner o,m ordnande af militärundervisningen i Riket, samt om införande af passande krigsöluingar vid Rikets alla offentliga undervisningsanstalter. Utsk:ts hemställan, att Frih. Creutz’ motion om uphörande af K. Krigsakademien, samt om inrättande af militärfakulteter vid Universiteten måtte lemnäs utan afseende. Frih. Creutz:
December sistlidet år afgifvet underdånigt utlåtande har Stats-kontoret, i betraktande af de olägenheter och kostnader, som för Statsverket skulle uppkomma af medgifvandet till Regements-chefens ofvanberörda underdåniga förslag, rörande uppköp och forsling af spanmål för Korporaler och Soldater, hvilka önska att fortfarande utfå denna sin aflöning in natura, ansett sig icke kunna annat än, lika med Krigsoch Kammar-kollegierne, i underdånighet afstyrka nådigt bifall dertill, hvaremot Stats-kontoret trott den af Kollegierne föreslagna förskotls-ålgärd, lör manskapets jemna uppehälle, icke kunna undvikas, så vida man, vid tillämpning al Kongl. Kungörelsen den 11 Maj 1855, angående sättet för grundräntors och kronotiondes utgörande, jemväl på den spanmål, som blifvit Korporaler och Soldater vid indelta arméen anvisad, skall söka förekomma, det icke någon, om ock tillfällig, förminskning i desses årsallöning må uppstå. Utaf ett Stals-kontorets underdåniga utlåtande bifogad t sammandrag af alla länens för är 1855 satta olika markegångspris å en tunna kronotionde, hälften råg och hälften korn, samt af länens medel-markegångspris för åren 1846 med 1855, inhemtas, att skillnaden förlidet år emellan orternas markegångspris och nämnda års medel-inai kegång utgjorde på det hela i medeltal 3 R:dr 9 sk. 8r% rist. för tunnan kronotionde; hvarjemte Stats-kontoret upplyst, att för Södermanlands regementes 1,200 Soldater, med 1 tunna spanmål hvardera, samt dess 48 Korporaler med 5 tunnor Kongl. Majlis Nåd.
Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets den 15 dennes aflåtne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde, Memorial, innefattande Utskottets förklarande, att de af Utskottet den 13 sistlidne April upp« gifna 2 ne alternativa förslag till ändring uti 4 § RegenagsFormen, borde, enligt 56 § i samma Grundlag, hvila till nästa Riksdag, för att då hvart efter annat till antagande eller förkastande framställas; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, under förblifvande vid dess den 27 sistlidne April fattade beslut, hvarigenom 2tdra alternativet af Ridderskapet och Adeln är vordet antaget, Utskottets ifrå^ gavarande Memorial afsiå. Ut supra. S. D Då nu å nyo föredrogs Constitutions; Utskottets den 15 dennes aflåtne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde, Memorial, i anledning af Ridderskapets och Adelns den 11, 27 och 30 sistledne April, samt den 4 dennes till Utskottet remitterade anmärkningar vid Utskottets tid efter annan afgifne Förslag till ändringar eller tillägg i 7, 9 och 107 §, <jj. Regeringsformen, samt i 14, 29 och 38 §• §. Riksdagsordningen, beilöt Ridderskapet och Adeln, att de vid berörde förslag hos Ridderskapet och Adeln gjorde, samt tili Utskottet re* dan remitterad* anmärkningar, jemte ett^ af 5io Den 27 Maji. Grefve Gyllenborg, Joban Henning, i dag afgifvif yttrande, såsom utgörande Ridderskapets och Adelns gemensamma tankar, till Utskottet återförvisa. Ut supra. Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl. tre qvart till 10 om aftonen. In fidem Protocolli O. J. Lagerheim. Fredagen den 29 Maji, Plenum kl. 9 förmiddagen.
Skörbjugg, stabb, utsot, wattensot. rötaktige och ofta högst smittosamme fängelsefebrar förstöra längt flere i deste ohyggelige boningar, an Skarprättarens hand, och dä de sjukna, blifwa de pä fä ställen stiljda frän de frista och försedde medtilräckelige läkemedel eller nägon annan wederqweckelse. Wedermälen gifwes ock, at nästan alla Ledamöter i en Domstol, sä wäl som Åhörare blifwit smittade af Fängar under pästäende förhör, samt at de fläste deraf tilsatt lifwet. Fängwaktares snikenhet har ofta minstat det lilla, som Staten bestätt desta uslingar, och annan omensklig medfart har ännu mera förwärrat deras öde. De som haft Lilgäng til penningar, hafwa utan swärighet wunnit bewägenhet af Fängwaktaren, hwilken tillika gemenligen warit Krögare, eller åtminstone för bewekande stal beredvillig, at staffa dem frist förtäring. Deste Fängar tilbringa tiden med fylleri, dobbel, swordom, lättja och allahanda liderlighet. »Manligt stall ock wara, at en med penningar försedd nykommen, mäste med en wälkomna undfängna de der förut warande Fängar. Brist 5ZF Den sy Iu!ir. pä utrymme har ock ibland wättak, ak innom samma wäggar blifwit Fängar af, bägge könen, samt äfwen barnaföderskor, minderärige och gamla, blott anklagade eller under Ransakning och pä bekännelse insatte, samt lösdrifware eller för mindre brott til rättelse uppä kort tid häktade, ja, ibland sädane bpsatte, hwilkas enda förebräelse warit armod, tilsammansförde uti et salskap meo de mest förhärdade bofwar och lifstidsfängar
Till underhållande af Bevärings-manskapets beklädnad Till bestridande af ökad beklädnads-passevolans för Svea Lif-garde, Andra Lif-gardet, Lif-gardet till Häst, Kronprinsens Hussar-regemente och Sappör-kompaniel, 35,113 R:dr 78 öre årligen, eller för 3 år Till indelta Arméens utredning, ett fvlinads-belopp af 4,963 R:dr 83 öre, årligen, eller för 3 år ... För Fällbryggc-utredning Till Topografiska korpsens arbeten Till Arméens pensionering, ett kreditiv af R:dr 150,000 årligen, eller för 3 år S:gr B). Anslag för en gång. Till anskaffning af tält för Bevärings-manskapets vapen-öfningar 130,000: — Till förråds-hus för bevarande af Bevärings-manskapets materiel . ■ 75,000: — Till nybyggnad al en kasern m. m. för Smålands Husarregemente å Ränneslätt 29,200: — Till uppköp af 12 st. nya hästar för Svea Artilleri-regemente ä 450 R:dr st 5,400: Skrifvelse N-.o i94. 63 - Riksmynt Transport 274,714: — Till värfvade Garnisons-regementenas mal-hällning under år 1857 150,000: — K: dr 2.478,317 Ö. 5 Till Kongl. Maj:ls nådiga disposition, alt användas så- som ersättning för utarbetande, i sammanhang med Krigs-kollegii Bokslut, af uppgifter öfver samtliga koslnaderne till de särskilda föremål, som tillhöra Kollegii förvaltning, en summa af 2,000: — 426,714 Summa 12^905,031 ;) Rikets Ständer framhärda etc. Slockholm den 27 Januari 1858. 5 i Expeditions-U/skottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 494.
Sedan detta belopp är bestämdt, kunna Rikets Ständer lugnt och sjelfständigt handla och besluta, i alla de mer eller mindre vigtiga ämnen, som till följd af Ivongl. Propositioner eller Enskiltes Motioner ifrågakomma. Nationens uppmärksamhet är visserligen fästad på några stora och vigtiga frågor, hvilka man med skäl väntade sig, att vid denna Riksdag få se afgjorde: t. ex. tryckfrihetens återförande till sitt grundlagsenlig» skick} myntväsendets »66 Den 9 Jann ari i. reglerande; enskilta Creditrörelsens återupplifvande; Embets verkens Reglering och en enkel, tydlig Lag m. ra. — Men, jag vågar öppet erkänna, att jag anser vidmagtliållaridet af folkets politiska rättigheter och synnerligast Beskattningsrätten, vara i vigt öfver allt annat, såsom det, hvilket verksammast bidrager till frihetens utbildande och styrelsesättets förbättring. Och det är utur dessa synpunkter jag ansett mig böra föreslå Ridderskapet och Adeln, att, med anledning af 44 §• Riksdagsordningen, förelägga StatsUtskottet en bestämd tid, då StatsRegleringen bör till RiksSlånden vara afgifven. Denna tid anser jag böra tagas så kort, som, med afseende på de nödige arbeten för dessa Betänkandens uppställning och expedierande är möjligt; och hoppas jag, att de nitiske och verksamme Ledamöterne af Högloflige StatsUtskottet, hvarken skola misskänna min afsigt eller med giltiga skäl kunna bestrida möjligheten af mitt förslags verkställande. Jag misstror alldeles icke deras arbetsförmåga; ej heller deras goda vilja att påskynda ärenderne. Men jag befarar, att deras uppmärksamhet icke Blifvit fästad vid nödvändigheten, att alltid inom den i Grundlagen för Riksdag föreskrifna tidens slut, aflemna ett Betänkande, som upptager den StatsbristSumma, hvarför Rikets Ständer tills vidare vilja allmän Bevillning sig åtaga. Den 9 Ja n u a r i i. Oell jag Iror för min del, alt detta är det vigligasle af hvarje Riksdagsgöromål. Hvad beträffar Utgifternas föreslående, synes mig det vara tydligt, att allt hvad som erfordras för
en riktig njutning att uppfinna ohyggliga detaljer. Såsom prof p % det kraftiga och inålande s %tt hvnrpå han ' skildrar dessa gräsligheter anföra vi följande: E n handelslraravan blef i e t t. bergspass i Kalifornien anfallen af indianer, och en mangd inanniskor, som medföljde den, dödades. Bland de saker, som föllo i indianernas händer, vor0 äfven några kaggar whisky. Då blodbadet vm öfver, tillställde rödskinnen ett dryckeslag och drncko tills de somnade. Några af kaggarna hade blifvit sönderslagna och whiskyn flöt i strömmar på marken. Plötsligt fattade den eld - en brand fridn en lagereld hade antandt den - och förbrände de rusiga indianerna, ~ h v i l k a under de hieklignste kval vältrade sig om hvarandra likasom i en helvetespöl, rnednn lukten af brändt Icött uppfyllde luften »! - I Kalifornien å t e r h - ner man miss Sally, som nu håller en spelbank, där det spelas med falska tärningar och märkta kort vid tonerna af koralen ui. hugenotterna. Läsaren får vara närvarande vid en scen i spelhuset, hvilken i råhet och vidrighet söker sin like. Kort därefter blir iniss Sally mördad och förf. bjudeq narturligtvis på en detaljerad skildring både af mordscenen och af mördarens besixaffnini; han blir af några handfasta guldgrafvare hangd. Denna tilldragelse förhärligas af en illustration. Hiir sluta vi. Det redan anfiirda torde vara tillräckligt. Vi vilja blott tillägga ett par frågor: Huru Iran en författare slzrifva ihop ett sådant arbete för ungdom? Huru kan en förläggare låta, öfversätta och offentliggöra dylikt? De öfriga i år utkomna indinnböclcerna äro: ' Flyktingen af Balduin ~7l0llhazcsen. Berättelse från Mexiko. Elkattsökarna eller Skeppet i öknen af .John BZounde7le-Btwto~~. Vi vilja ej trötta våra läsare med en redogörelse för innehållet i dessa böcker. Ingen af dem är af den usla halt som Hdji~rdinIlen.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid föredragning af ej mindre Högvördiga Preste-Ståndets den 28 sistlidne Augusti och 1 dennes på bördet lagda Protokolls-utdrag N:o 332, med inbjudning till instämmande i de beslut, som af samma Riks-stånd blifvit fattade vid föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 115, i anledning af väckta motioner. dels beträffande elementar-läroverken samt de så kallade pedagogierne eller mindre stads-skolorne, och dels om tillägg till föreskrifterne i afseende på student-examen, än ock ett från Vällofl. Borgare-Ståndet ankommet protokolls-utdrag N:o 415, innefattande inbjudning till instämmande i dess vid pröfningen af samma Betänkande fattade beslut, fann Ridderskapet och Adeln ifrågavarande inbjudningar, till följd af de beslut, som i afseende på momenterne Litt. A, B, C, D, F, G, //, / och 7f, af berörde Betänkande redan af Rikets Ständer blifvit fattade, icke i fråga om dessa momenter kunna föranleda till någon åtgärd; men bifölls den del af Preste-Ståndets inbjudning, som afser att, i stället för de i momentet Litt. E förekommande slutorden: ”hvaraf den är mäktig”, må införas orden: ”aom läroverkens omfång medgifver”; hvarjemte Ridderskapet och Adeln, som i öfrigt vidblef sitt, rörande momentet Litt. E, fattade beslut, frånträdde sitt, i fråga om momentet Litt. L, fattade beslut samt antog Preste-Ståndets i afseende derpå gjorda inbjudning. S. D. Föredrogs och bifölls Bevillnings-Uiskottets den 1 dennes på bordet lagda Utlåtande, N:o 26, i anledning af väckt motion om befrielse från tolag vid utförsel af bräder och plankor, sågade, af furu och gran.
Dilets 8tiinder n tionde Dulvud-liteln ett serskildt nnslnF nt 5,000 ll:dr snsom nrligt understöd tor Dnndtlnulis-Institutet n DeZelierA i ^Vestergötldnnd, dock endnst lo,' viss 03, hvilken nu snnrt tilliindnlö^er. ^ttnn ni dettn stnllningnr l,nivn I108 lvonzl. 51nj:t l>liivit ^jordn om liidrnA till lnldnnde jemviil i nndrn orter ni sndnne lnro-nnstnlter, der, i l,redd med ^rnetisli öininA, vetensln^li^ l,ildninZ i ulin deln,' ni Inndtlnulet linnde vinnns. Xon^l. i51nj:t, som niven ior Dess del insett n^ttnn oell l,ei,oivet ni d^- lllin InriittninAnr, ennioneliIi-;t iir, ntt jordl,röket inom liidsi neslnndet iinnn ielie u^nntt den I,öAre stiind^unkt, livnrtill det tor l^ntionens l,ntnnd lior striiivn, iöreslär nlltsä llikets 8tiindei-, dels ntt de 5,000 k:dr, 8om vid sistn ?vilisdnF nnsloFos ior Institutet vid De»el)e>A, mn nnvisns ntt ioitinrnnde iör sninmn iindnmnl ut»ä, dels ntt derutöiver 15,000 ld:dr nrliZsn mä n 9:de 52 Dukvud-Liteln ansläs, för alt af Longi. Naj:t användas, dels täll ytterligare understöd ät Degekergs Landtkruks-Institut, för 8a vidt sädant utaf keilokvet