Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts Thron, der Bonde-Ståndet aldrig saknat hvarken den ömmaste omvårdnad eller hjelp, då nöden och behofvet den påkallat, och i den säkra öfvertygelse , att äfven nu få komma i åtnjutande af Eders Kongl. Maj:ts kraftiga medverkande, skynde'vi att un. derddnigst anmäla en Westeroch Norrbotten» Läns Allmoges angelägenhet, derpå dess välfärd , närvarande och framtida utkomst och be.’ stånd hvilar. X betraktande af de Westeroch Norrbottens Läns Inbyggare under sista krig med Ryssland öfvergångna och af fienden genom stölder, plundringar och ulskrifningar samt ständiga Transportskjutser tillskyndade lidanden och förluster, hvilkas närmare beskrifning skulle för Eders Kongl. Maj is hjerta blifva högst oroande, och dermedelst ali förmögenhet, som under loppet af ett helt århundrade Allmogen tillflutit, skingrades, funno Riksens Ständer vid 1809 års Riksdag för godt att skynda med all den undsättning och biträde, som efter sådana olyckor och lidna förluster kunde Ilandets Inbyggare meddelas, och ett Lån erhölls från Riksens Ständers Bank af 50,000 R:dr, deraf Spannmål, jemte Salt, Sill och andra Underhålls-persedlar härstädes af en Nådigst tillförordnad Comité upphandlades och till Landet sent om Hösten 1809 uppsändes, hvarvid dock den olyckshändelse inträffade, att en Skeppslast, destinerad till Kongl. Svenska andel®» af Torneå 3:dje lith N:0 63, 64. Seek - 49» Den 2 Q Maj. Socknar, innehållande 700 Tunnor Råg och TCoril, förolyckades, utom det den till Norrbotten uppförda salta Sill, såsom af krigsbehåliniogen inköpt, fanns alldeles förderfvad och onyttbar samt måste till underpris försäljas, och hvilket allt snedförde en betydlig förlust i det hela.
Till befordrande af SpanmEls införskrifning sistlidet år finnas från MagazinsDirektionens Fonder Penningelån till åtskillige Handlande i Hufvudstaden vara lemnade emot säkerhet <*ch förbindelse å deras sida att från Utrikes Orter införa Spanmål och, vid den samrnas hitkornst, inom viss tid erbjuda den till Allmänna Magazins-Direktionen, som då egde öppet att antaga anbuden efter gångbart pris eller i vidrigt fall återfordra penningarne med derå upplöpande 6 procents ränta. — Ehuruväl denna Magazing-Direktionensåtgäid varit föranledd af en noga kännedom om Landets tillstånd och grundad på det syftemål att i möjligaste måtto afvärja brist på Spanmål, och ehuru någon förlust ä nämnda Lån ej blifvit Magazins Inrättningen tillfogad, emedan Lånen med upplupen ränta äro till Direktionen åter inbetalda, anse likväl Riksens Ständer till Magazins - Direktionens framtida efterrätttelse böra stadgas, att, i händelse Landets gagn och bästa vid något tillfälle kunde befordras genom det enskilde personer mot säkerhet erhölle förskotter eller penningelån från Magazins - Fonden till verkställande af Spannmåls uppköp på Utrikes orter, sådana uttryckliga vilkor och bindande förbehåll dervid alltid skola Underdåniga Skrifvelser. fästas , att Förskottseller Lån-tagaren ovilkorligen åligger införa det betingade Spanmalsbeloppet, och att det med så beskaffade Lån ^syftad® ändamål således ingalunda kan ryggas eller om intet göras. 3. Vid granskning af de från Länen till Magazins-Direktionen ingångne F.äkningar öfver' erhållen Undsättnings Spanrnål, hafva de utestående Lånen funnits icke i allmänhet med Eestlängder verificerade, hvilket ock genom nu gällande Författningar icke vai;it uttryckligen föreskrifvet:
4* hvilket gör i medeltal för hvarje år 605,853: 4o3, men då prisen blifvit i denna kalkyl beräknade mera efter de varuvärden, sorn vanligen gälla på stapelorterne inom Länet, än efter dem, som äro eller varit gångbare på afsättningsplatserne, och en icke så ringa del skogseffekter sannolikt afförts till angränsande orter i riket utan tullförpassningar, så torde man komma sanna förhållandet temligen nära, om man antager, att de skogsprodukter, som fem år från Calmar Län afskeppats, dels till andra Län inom Riket och dels till utlandet, gifvit i influlne betalningar årligen omkring 800,000 R:dr B:ko; och häraf synes, att skogen är för detta Läns innevånare en ganska väsendtlig inkomstkälla, hvilken i betydlig mån bidrager till lefnadsbergning icke blolt åt dess ägare, utan äfven åt de många arbetare, som sysselsätta sig med skogsproduktionens aptering, förädling och forsling samt åt städernes och köpingarnes Handlande och Sjöfolk. Vid den räkning af ekeskogen å kronoskattehemman, berustade säterier och stadsjord af kronoskattenatur, som ägde rum till följd af Kongl. Förordningen den 28 Oktober i83o, angående jordägares rätt, att från Kronan tillösa sig sådan skog, jemte mästeoch storverksträd, befanns, att å nyssnämnde slags hemman och lägenheter inom Länet då funnos 54o,4o5 31 stycken ekar, å hvilka lösningspriset efter bestämde grunder utgjorde tillsammans 3g,586 R:dr 27 sk. 1 r:st. B:ko, och hafva derefter af dessa ekar 457,810 stycken blifvit löste med 33,38r R:dr 43 sk. 5 r:st. berörde mynt. Under ifrågavarande fern år hafva 29,517 stycken för Kronans behof oduglige ekar blifvit inom Länet utstämplade. §• 5- Bergsliandteringen. Länet delar med flera andra orter i Riket den fördel, att inom sig äga tillgång så väl på berg-, som sjö- och myrmalm för tackjernsberedningen.
17-) ansett följande tillökningar såsom. väsendtliga för Försvars-Werkels upprätthållande, nemligen: a) E11, dels af förhöjda pris å förnödenheter, i följd af pappersmyntets försämring, och dels af Beväringens tillökta antal föranledd förstärkning af det årliga anslaget för Armeens Materiel med R:dr 90,000 by Armeens vapenöfningar .• . .• — 85,000- cy Tillökning i anslaget för Beväringens vapenöfningar, förorsakad af Bevärings-manskapets förökade antal . * . — 3o,ooö dy Exercitia>Compagnier och Squadroner — 56,000 utgörande tillsammans för 3:dje Titeln . ••
Siats-Utskottet, som anser det icke tillkomma sig att meddela Fullmägtige i Riksgälds-Conloret någon föreskrift rörande rätta tydningen af de till Fullmägtiges efterrättelse af Rikets Ständer utfärdade reglementariska stadganden, har derföre trott sig böra till Rikets Ständers eget afgörande öfverlemna den Utskottet af Fullmägtige nu underställda fråga. I sådant afseende bar Utskottet också här ofvan anfört de hufvudsakliga upplysningar, som Utskottet angående samma fråga, af åberopade Utskottet meddelade Kongl. Bref, in bern ta t. Men då det deremot torde åligga Utskottet att, vid anmälandet af Fullmägtiges framställning, inför Rikets
N:o 433 i anledn. af Hr Gr. af Wetterstedts motion om förändring i tiden för markegångssättningen m. m. H. Ex. Hr Gr. af Wetterstedt, Gust.: Jag beklagar, att Utsk. ansett sig icke kunna upptaga min motion, hvarmed försök blifvit afsedt att sammanjemnka de olika åsigterna i det vigtiga ämne, hvarom betänk. N:o 3g3 handlar. Uti sakens närvar, skick skall jag icke öka anledningarna till den gjorda förevitelsen för afsigt att med frågans afgörande draga ut på tiden dermedelst, att jag skulle yrka återremiss, utan, beklagande det misslyckade försöket att sammanjemnka, vill jag för min del låta bero vid StatsUtsk:s oskyldiga utlåt. R. o. Ad. beslöt att låta bero vid StatsUtsk:s utlåt. Vidare föredrogs BondeStrs d. 29 sisth Jan. på bordet lagda och enligt särskildt beslut hvilande prot.utdr. med in-? bjudn. till R. o. Ad. i anledn. af StatsUtsk:s utlåt. N:o 393, ang:de grunderna för markegångsprisens bestämmande, m. m. II. Ex. Hr Gr. af Wetterstedt, Gust.: Afsigten med den af mig i ämnet väckta motion var att, vid besvarandet af BondeSt:s inbjudn., bereda en gemensamhet i åsigterna, som skulle öka värdet af R. o. Ad:s beslut. Då detta likväl icke lyckats, måste jag nu föreslå, att inbjudn. icke antages, utan att R. o. Ad. qvarblifvef vid dess redan fattade beslut. I det invecklade skick, hvari saken nu befinner sig, och då BondeSt. ännu icke fattat sitt beslut i ämnet, kan frågan såmedelst bringas till utredning, att BondeSt., efter fattande af beslut om en förändrad tid för markegångssättningen, i förnyad inbjudn:sväg ånyo leder frågan under R. o. Ad:s öfverläggning, Ilr Gunther, Carl Gust.: Jag kan icke dela H. Ex. Ilr Gr. af Wetterstedts tanke.
Artilleristaben. o A anslaget: Allmänna Garnisonssjukhuset. Å anslage Lifgardet t häst. t: ill / o A anslaget: Konungens värfvade Husar-regemente. A anslaget; Svea Lifgardet. Å anslaget: Andra Lifgardet. o A anslaget: Wermlands Fältjägareregemente. 0 A anslaget: Svea, Göta och Wendes Artilleriregementen. A anslaget: Ingeniörkåren. A anslaget: Kavallerioch Artillerihästars remontering och skoning. Ä anslaget: Lega för hästar till Artilleriets exercis. 0 A anslaget: Fouragering af Artilleriets och värfvade Kavalleriets hästar. Å anslaget: Mathållning för manskapet vid Garnisons-regementena. 0 A Artilleriafdelningens andel i anslaget för försvarsverket till lands i allmänhet. Å Fortifikations-afdelningens andel i anslaget för försvarsverket till lands i allmänhet. <» A Intendentsafdelningens andel i anslaget för försvarsverket till lands i allmänhet. Ä anslaget; Inqvarteringskostnader i Stockholm. 0 A anslaget: Inqvarteringskostnader i landsorten. • A anslaget: Ved och ljus för fästningsoch garnisons-orter. Å anslaget; Extra utgifter. Å besparingarne å riksstatens 4:de hufvudtitel Å Krigs-kollegii förvaltning ställda kassor och fonder år 1862. Regementen eller Kårer. Kavalleri: Lifregementets Dragon-kår Dito Husar-kår Smålands Husar-regemente Skånska dito Skånska Dragon-regementet Jemtlands Häst jägare-kår Infanteri: Lifregementets Grenadier-kår Första Lifgrenadier-regementet Andra dito Westgöta Regemente Smålands Grenadier-bataljon Uplands Regemente Skaraborgs dito Södermanlands dito dito dito dito dito dito dito dito dito Kronobergs Jönköpings DalHelsinge Elfsborgs Westgöta-Dals Bohus Läns Westmanlands Norrbottens Fältjägare-kår Westerbottens dito Kalmar Regemente Nerikes dito Wermlands dito Jemtlands Fältjägare-kår Norra Skånska Infanteri-regementet Södra dito dito
Den enda mat, som är att få, består af fisk (två slags torsk), men detta är en allt för klen kost för dem. De hafva också fallit af, sedan vi först sammanträffade med dem. Snart, äro vi alla omringade af tschuktsch-bekanta. Den dagliga marknaden tar sin början. De hafva åtskilliga saker att bjuda, som de veta vara af värde för oss, såsom vapen, pelsvaror, prydnader, leksaker, fisk, hvalben, alger, grönsaker o.s.v. För allt detta begäres numera endast »kauka». I dag är tillförseln af hvalben stor i följd af vår dagarne förut uttalade önskan att erhålla sådana. En har kommit med en eller ett par ryggkotor, en med ett refben eller några bitar af ett sådant, en med ett skulderblad. De äro ej blyga att lägga tunga lass på sina hundar. Efter promenadens slut och efter byteshandeln med infödingarne har gunrumspersonalen börjat sina arbeten. Somliga hålla sig i sina hytter, andra i sjelfva gunrummet. De dygnet förut gjorda meteorologiska och magnetiska observationerna renskrifvas och underkastas en förutgående bearbetning, de naturhistoriska samlingarna granskas och omses, studier och författarskap idkas. Då och då afbrytes arbetet genom samtal af dels allvarsam, dels skämtsam art. Från det intill liggande maskinrummet hör man slag af släggor och gnisslet af filar. På det temligen väl uppvärmda, ej synnerligt starkt upplysta mellandäcket är en del af manskapet sysselsatt med hvarjehanda skeppsarbeten, och i köksregionen är kocken just midt upp i tilllagningen af middagen. Han är nyter som vanligt, men brummar kanske något öfver »mosuckerna» (ett om bord hos oss vanligt namn på tschuktscherna), som ej vilja lemna honom någon ro genom sina ständiga rop på »mimil» (vatten). Förmiddagen förflyter i all tysthet och stillhet. Strax efter kl. 12 äro nästan alla gunrumsmedlemmarne åter på däck, promenerande fram och åter. För ut är det nu mycket lifligt. Det är manskapets mattimme. Hela tschuktschskaran är samlad vid nedgången till dess rum, trossbottnen.
Majits Befallningshafvande i Östergötlands 12 Siats-Utskottets Utlåtande JW 120. län och Domkapitlet i Linköpings stift, uti gemensam skrifvelse, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att, enär domkyrkan, såsom en skrifvelsen bifogad uppgift på förhållandet mellan dess inkomster och utgifter ådagalade, fortfarande saknade medel till omförmälda kostnads bestridande, Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer göra nådig framställning om ytterligare anslag till fortsättande och fullbordande af reparationerna å meranämnda kyrka, att, utan återbetalningsskyldighet, antingen utfalla pä en gång till hela det erforderliga beloppet, 70,586 R:dr eller med minst 10,000 R:dr årligen. Af sådan anledning och då det kunde anses vara en vigtig angelägenhet, att en i arkitektoniskt och konsthistoriskt hänseende så märklig byggnad, som Linköpings domkyrka, icke blott räddades till sitt bestånd, utan äfven i möjligaste måtto fullständigt återställdes i sitt ursprungliga skick, hvartill komme, att det derå redan bekostade arbete, hvilket, enligt Öfver-intendents-einbetets vitsord, blifvit på ett utmärkt sätt utfördt, skulle icke obetydligt förlora i värde, om byggnadens återstående bristfälligheter måste lemnäs oafhjelpta; har Kongl. Maj:t, i öfverensstämmelse med det vid Dess nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof fogade utdrag af Stats-Rådets protokoll för den 14 Oktober 1862 (sidd. 81 och 82 uti Bil. N:o 7 d.) till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1), föreslagit Rikets Ständer att för ifrågavarande ändamål bevilja ett ytterligare anslag af 30,000 R:dr Runt, att under nästkommande statsregleringsperiod med 10,000 R:dr årligen utgå. Då, enligt hvad de till Utskottet aflemnade handlingar utvisa, Linköpings domkyrkas årliga inkomster, hvilka till betydlig del måste användas till förräntande och amortering af det för kyrkans reparation år 1849 från Riksgälds-kor.toret utgifna lån å 30,000
BorgareStåndet afslagit Allmänna Besvärsoch OeconomisUtskottets förnyade Utlåtande, i fråga om fortfarande eller inställande af den fria HusbehofsBrännvinsbränningen, samt för sin del hemställt, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj:t j underdånighet anhålla, att, med afseende | nu inträffade höga Spannemåls-priser, Brännvinsbränningen må för någon tid inställas; men sorn PrestStåndet redan den I g dennes, lika med Hederv. BondeStåndet, bifallit Utskottets ifrågavarande Betänkande; alltså kunde PrestStåndet icke uti berörda hemställan med Vällofl, BorgareStån» det sig förena, 1* k ; . v, , -y ,4 Från Prot. Utdrag d. 24 Jan, 1818. 55 Fran Fällofl. BorgareStdndet. S. D. Gillade BorgareStåndet StatsUtskottets, sedan den 19 i denna manad på bordet hvi. lande Utlåtanden, i anledning af I:ö de vid dess förra Memorial, om indragning af Talemäns.tafflarne gjorda anmärkningar; 2:0 Riksdagsmannen Sven Månssons från Calmare Län förslag, om upprensning af Stångån, saint om enny Canal-anläggning, i förening dermed 3 3:0 Herr Prosten A. Fornanders Memorial, om kostnaden för undersökning , huruvida Sten, kol finnas på Öland; 4:0 Kongl. Maj:(s Nådiga Proposition, om uppförande af en Minnesvård öfver Svea Rikes utkorade Kronprins, Carl August, på Qvidia, ge Hed i Skåne; 5:0 Herr M.
Onus de i nämnde Landsort varande Ränte-gifyare till Stockholms Stöta Barnhus, synnerligen i närvarande tid, då allmän penna ngeförlägenhet förspörjes, få vidkännas, derigenom, att de aitid nödsakas lösa TiondeSpannmålen efter det höga pris, som vid derå i Stockholm årligen anställande Auctioner bestämmes, föreslagit, det vederbörande måtte förunnas rättighet, att antingen betala ifrågavarande Spannmål efter hvarje års Markegångspris i Orten, eller ock, in natura leverera dell till närmaste Krono-Magazin, i likhet med hvad angående Öfrige Krono-Tiondens utgörande finnes föreskri fvet. Härvid få Utskotten vördsamt åberopa de Utlåtanden, som Allmänna'Besvärsoch Ekoiiomi - Utskottet afgifvit i anledning af Riksdags-Fullmägtigen Nils Perssons till detsamma enskildt öfverlemnade Memorial i enahanda ämne; Varandes desse Utlåtanden, som igenfinnas under N.'o 5q och t55 i 8:de delen af Lillänget till Riks-Ståndens Protocoll vid innevarande Riksdag af Riksens Högloflige Ständer godkände. Stockholm den i5 September 1823, Sta ts~U tsk o 11 e ts B e tä n k a 11 d en. Ankom den 57 S?pt. 1823* Riksens Högloflige Ständers Stats^ samt Allmänna Besvärsöch Ekonomi - Uu skotts Utlåtande, i anledning af väckte Motioner* rörande indeldte Cavallerietssamt Rote - Båtsmännens beklädnad, eqvipering mi m. Erån Högloflig© Ridderskäpét och Adelil hafva Statsoch Ekonomi-Utskotten er* hållit Remiss, till gemensam handläggning.' 4 Sami. 4 Band. 4p * 778 St a t s -U t s It o 11 et s Betänkande». 1:0 Å Friherre L. A. Mannerlieims Memorial, innefattande den hemställan, alt, sedan erfarenheten ådagalaqt fördelarne, så väl för Kongl.
Anmälde den 24 Sept. 1823, i ett sammang. Innan Kongl. Maj:t till slutligt afgörande företog frågan så väl om denna Pensions-Inrättning, sorn angående framtida förhållandet med Pensionerne för högre Civile Embetsman, ville Kongl. Majrt hafva inhemtat Pensions - Comitens underd. utlåtande i anledning af hvad Rikets Ständer i dessa ämnen anfört. Remissen besvarad den 19 Mars 1825, och de af Comiterade afgifne förslag och utlå - Bil. t. R. St. Just. Omb:ns-Emb.~Ber. d. 4 Nov. i8a8. 3J utlåtanden i ämnet i underdånighet föredragna den i3 April samma år, då Kongl. Maj:t i Nåder gillade de af Corniterade uppgifne hufvudgrunder för ifrågavarande Pensions-Cassae-Inrättning, samt med yttrad önskan , att den hittills anslagna serskilda Pensions-fonden, för Civile EmbetsmannaStaternes Enkor och Barn, måtte med den Allmänna Pensions-Inrättningen förbindas, i Nåder förordnat en Interims-Direction, hvilken skulle, tills vidare, öfvertaga förvaltningen af Civile Embetsmanna Statefnes Pensions-Cassae-Inrättning, intill dess den blifvit i allo fullbordad m. m. Kongl. Maj:t befallte jemväl, att de till Målet hörande handlingar skulle, enligt Comiterades förslag af trycket utgifvas, i ändamål af Embetsmanna personalens börande, hvarjemte Allmän Kungörelse om Pensions-Inrättningen skulle utfärdas. Sedan Interims-Directionen härefter inkommit med underd. betänkande, i anledning af gjorda el ind ringar vid det af trycket utgångna förslag till ifrågavarande pensions-inrättning, innehållande tillika grunderna för åtskilliga hemställda ändringar i samma förslag, så väl som för Reglemente till den med pensions-inrätlningen förenade Bil. t. R. St. Just. Ombms Emb.-Ber, 3 3. e H t . 34 Bil. t. R. St.
Un - 20,000 2,^00 3, >5u I 0,000 i ,5oo i,55o 12,333 1,700 1,000 56,000 5,000 3 lo,85o ■BKEKWWaeWWiKS 8.i5,85o 20,58 > Den i Februari. der ovissheten, huru stor behållningen af detta gamla anslaget 8,600 r:dr, efter en sådan åtgärd, kunde blifva, har jag ansett lämpligast föreslå öfverflyttningen af detta anslag till allmänna indragn:s-staten, med undantag af cornmendantens löne-anslag, samt de för civiloch ecclesiastik-personalen, hvilka synas alldeles böra upphöra. Allmänna fattigvården i Stockholm Allmänna fattigvården i landsorterna Lazarettet i Stockholm Det synes böra undersökas, huruvida denna inrättning, genom erhållna rika gåfvor, icke borde kunna bestå, utan det statsbidrag, som på denna titel utgått med 5,000 r:dr, och genom hvilkas indragning R. St. blefvo i tillfälle att, utan statsverkets ytterligare betungande, biträda Carolinska Institutet, såsom säkerligen i mera behof af detta understöd. På sådan grund har jag väl här för Lazarettet i Stockholm utfört detta anslag ; men anhåller, att om StatsUtsk. skulle, efter pröfning, gilla det här af mig gjorda förslag att indraga anslaget för Lazarettet, detsamma då mätte på Carolinska Institutet öfverflyttas. Hospital ers och lazare tters underhåll Stora barnhuset i Stockholm Frimurare-barnhuset i Stockholm Barnhusen i landsorterna Institutet för blinda och döfstumma Den gamla stats-regleringen upptager blott 7,333 r:dr 16 sk.; men, med anledning af detta instituts nyttiga ändamål, vågar jag föreslå StatsUtsk. att till bispringande af den mest vanlottade delen af menskligheten öka detta anslag. Den i Februari. J99 Sjunde Hufvud-titeln. Pensions-staterna.
Sekreterare (vid Ingeuiör-korpsenj Regemenls-Läkare l:ste Bataljons-Läkare . 2:dre Bataljons-Läkare Regementsskrifvare Förrådsförvaltare Kanslist (vid Jngeniör-korpsen) Mönsterskrifvare Tygskrifvare l:ste Bataljons-Adjutant . 2:dre Bataljons-Adjutant . Regements-Väbel Regements-Hästläkare Regements Trumslagare Regements-Trnmpetare . Divisions-Trumpetare .. .. Hautboist Pistolsmed och Sadelmakare . Gevärssmed och Stockmakare Öfver-Timmcrman Verkmästare .j .j Besiatnings-Rustmästare > . 1T | | .. i I Artilleriet Handtverksmästare . .J Svea t-h Amira if-Gardesregme. Lif-Ga idet lill liäst. Artilleriet. Ingeniör* korpsen. Kron-Prlnsens Hussarreg:ie Wermlands Fiilijiigareregtte. Majlis Nåd. Vrop. iM i* vin Statsverket 18£6. Rustkammarsmedor. f vid Stockmakare i Artilleriet Tunnbindare ■ ... ) Vaktmästare vid Ingeniör-korpsett Kompani-, Hallertoch Sqvadrons-*- Slat: Äldre Kapitener (ulan passevolans) . Äldre Kapitener med Batteri samt Sqvadronsoch Kompanichefer . Yngre eiler 2.dre Kapitener somt lnformations-Knpitener Löjtnanter, f:a klassen Dito 2:a klassen . Under-Löjtnanter . Fahnjunkare, Styckjunkare, Kondifktörer och Tyg-Under-Officerare . Sergeanter och Under-Konduktörer l:a klassen .. 2:a klassen .. Furirer Sqvadronsoch Batteri-Trumpetare Sqvadrons-FIästläkare Distinktions-Korporal , Korporal, i:ste Konstapel och lisie Sappör Vice Korporal, 2:dre Konstapel och 2:dre Sappör .
Bildt, sorn, i likhet med hvad Riksgälds-afdelningen tillstyrkt, och då, vid beviljandet af bidrag utaf allmänna medel för sjösänkningsoch andra valtenaflappnings-arbeten, under innevarande, likasom under flera föregående riksdagar, antagits, att en del utaf dessa bidrag bör meddelas i egenskap af anslag utan åleibetalningsskyldighet, ansåg Utskottets hemställan angående ifrågavarande företags understödjande med statsbidrag böra erhålla den af Riksgälds-afdelningen föreslagna lydelse: ”Att Rikets Ständer, för sänkningen af sjöar ne Kotsnaren och Wiren i Södermanland, mätte, under samma vilkor och förbehåll, sorn i afseende på andra för vattenaltappniogs-arbeten vid innevarande riksdag anvisade medel varda stadgade, bevilja ett statsbidrag af Sextio tusen R:dr R:mt, samt att en sjettedel deraf, eller 10,000 R:dr, målte få utgå i egenskap af anslag utan återbetalningsskyldighet, och det öfriga beloppet, eller 50,000 R:dr, såsom lån.” Hur till Stats-Utskottets Utlåtande N:o 458. 87 (Ilaf Slals-1Jlskottet vid 1856 och 1857 års Riksdag i Ullålandet N:o 158 tillstyrkta Statsbidrag fiir ^^anläggningar och vägfurbättringar, hamnbyggnader och kanaler saint sjösänkningar och andra valtenaftappningsföretag m. fl. dylika föremål. Anslag. Lån. Suuiran. Tili Kongl. Majöls Nådiga disposition för anläggning al nya saint förbättring eller omläggning al hackiga eller eljest mindre goda »ägar under äien 1858, 1859 och 1860, 150,000 R:dr årligen, eller tillsammans 450,000 450,000