Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
SkM. Tackjernsvigt, och således i medeltal årligen 72,577 SkM. 9 LM. 13 M., hvilken tillverkning är 667 SkM. 17 LM. 18 M. mindre än medelbeloppet af tillverkningen under näst föregående tre år. -— Medelproduktionen på hvarje dygn, som under sistnämnde tid var 21,58 SkM, har under sistförflutne fem år uppgått till 24,83 SkM.. Till denna ökade tillverkning för hvarje dygn har hufvudsakligen bidragit det mera allmänna begagnandet af flera formor för blästerns inledande i masugnen samt af cylinder-blåsverk af tackjern i stället för de förr vanliga blåsmachinerne af träd; och har genom dessa och andra förbättringar, såsom användandet af den ur masugnen utströmmande gasen till malmens rostning m. m. åtgången af kol och ved vid tackjernstillverkningen blifvit betydligen minskad. 1 M. öfverstiger årliga medelbeloppet af tillverkningen under föregående tre år. Under de sista fem åren hafva blifvit uppförde en stångjernshärd vid Sunnerstaholm i Bollnäs socken, en ny stångjernshärd vid Oslättfors Bruk och två nya stångjernshärdar vid Gysinge Bruk, hvaremot blifvit nedlagde 1 I cn stångjernshärd vid Walls Bergsmanshammare i Ofvansjö socken, samt en vid Tjernäs och en vid Bergs nedre Bergsmanshammare i Thorsåkers socken. Oinskränkt smidesrätt har under samma tid blifvit medgifven för Ströms, Franshammars, Strömbacka, Hedvigsfors, Gysinge, Iggesunds och Nianforss Bruk. — Nya manufakturverk hafva under den tid, som denna berättelse omfattar, blifvit anlagde vid Sunnerstaholm i Bollnäs socken, Robertsholm i Thorsåkers socken och Källänge å Söderhamns stads område; hvarjemte manufakturverket vid Sparreforss i Woxna socken, hvilket för flere år sedan nedlades, blifvit åter upptaget.
Endast valmännen få inträde dit genom att uppvisa sina kallelsebref, eller af Ordföranden särskildt utfärdade inträdes-kort. Tvist, som härom kan uppstå (en cas de réclamation), afgöres af Byrån. Valmännen få icke inställa sig beväpnade. Väpnad styrka kan icke i annat fall, än då den af Ordföranden påkallas, förläggas i sessionssalen eller i granskapet af det ställe, der valförsamlingen sammanträder. Civila myndigheter, äfvensom Militär-befälhafvare, äro pligtige att lyda Ordförandens reqvisi tioner. XXVII. Den offentliga listan öfver församlingens eller sektionens valmän skall anslås i samlingsrummet. Mom. 1 af Art. XXVI, Artiklarne XXVII, XXIX, XXXIII, XXXIV, XXXVII, XL och XLIV af denna Kommunal-lag samt Artiklarne 5, 112 och 113 af Strafflagen (Gode pénal) skola likaledes, i stora bokstäfver, anslås på dörren till hvart samlingsrum. Vid sessionens öppnande uppläsas med hög röst, af Sekreteraren eller ett omröstningsvittna, Artiklarne 3, 112 och 113 af Straff-lagen och Artiklarne från och med XXX till och med XLIV af denna Kommunal-lag, hvaraf ett exemplar skall i Byrån finnas tillgängligt. Byrån beslutar provisoriskt öfver valförsamlingens eller val-sektionens åtgärder. Alla klagomål, så väl som Byråns i anledning deraf meddelade motiverade beslut jemte skälet dertill, skola i protokollet införas. När Bilaga till Allm. Besv.- och Ekon.-Ulsh:s Bet. M 127. 81 När skiljaktiga meningar rörande samma fråga gjort sig gällande hos särskilda Byråer, beslutar Hufvud-byrån deröfver provisoriskt. Handlingar och val-sedlar hvilka blifvit föremål för klander, skola, så väl af Byråns ledamöter, som af den klagande, förses med namnteckning (sontparafés) och fästas vid protokollet. XXVIII.
För denna § har Ridderskapet och Adeln antagit följande lydelse: »Styrker inför Rätten gäldenär, som gjort sig skyldig till ansvar efter 2, 5 eller 4 §, att han sina borgenärer till fullo förnöjt, varde från allt vidare ansvar eller påföljd fri förklarad.» De tre öfriga Stånden hafva väl godkänt Utskottets förslag. Men då Ridderskapet och Adelns beslut egentligen utgör endast en i samma förslag verkställd redaktionsförändring, som likväl synes Utskottet jemväl vara en förbättring i så måtto, som derigenom en bestämd anvisning blifvit lemnad om sättet för gäldenär att vinna det i denna § afsedda återställande i medborgerligt anseende, får Utskottet hemställa, att Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden måtte, med frångående af sina egna beslut, biträda Ridderskapet och Adelns berörda beslut. 28 M a i». 5 .§• Denna § lyder sålunda: »fäller, svrer eller bläcker man olofligen träd å annans skog eller mark, i uppsåt att det sig eller annan tillegna, eller olofligen tager der vexande gräs, torf, näfver, bark, löf, bast, ållon eller nötter, straffes med böter eller fängelse, ehvad han det bortfört eller ej. Äro omständigheterna synnerligen försvå rande, då må till straffarbete i högst ett år dömas.» Preste-Ståndet har återremitterat §:n; och har dervid blifvit yrkadt, att sådan åverkan, som i §:n sägs, måtte, allt efter värdet, såsom stöld eller snatteri bedömas. De öfriga Stånden åter hafva fattat beslut, sammanstämmande deri, alt det i §:n omförmälda brott fortfarande bör såsom åverkan anses. Eljest skilja sig dessa beslut i viss mån så väl från Utskottets förslag, som från hvarandra hvad l:sta punkten af <§:n angår; dess 2:dra punkt deremot ärgäf alla dessa Stånd godkänd.
Sammanlagda kostnaden för dessa 41 läroverk utgör R:dr Rrrnl 233,400. Tillsammans 26 högre läroverk, kostnad » 667,400. Lägre Element ar-lär över k. Med sex lärare: Rektor, lön 2,800. Kollega » 1,800. Sammanlagda kostnaden för 4 läroverk utgör » 37,600. Transport 703,000. bil. M 7 lill Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. M i, om Statsverket 11!56. 55 Transport R:dr R:mt Sammanlagda kostnaden för 7 läroverk utgör » » 3) Med fyra lärare: Rektor, lön 2,000. Sammanlagda kostnaden för 10 läroverk utgör 6) Med två lärare : Rektor, lön 1,800. 1 Kollega » 1,000. ^ Transport Hill. till U. M 7 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. M i, om Statsverket 18S6, Transport R:dr R:mt 811,200. a) Nuvarande Elementar-lär över ken i Söderköping 1. Stockholm: Jakobs (eller Clarie) 1. Catharin® (eller Mari®) 1. Adolf Fredriks 1. Hedvig Eleonor® 1. Ulric® Eleonor® 1. b) Nya Elementar-läroverk i Oskarshamn 1. Transport 20. » » 847,600. Bil. JV? 7 till Kongl. Majlis Nåd. Ridr R:mt 847,600. Borgholm 1_28 „ n%im 6) Med en lärare: Läroverket i Skeninge » » 4.000. Tillsammans 64 lägre läroverk, kostnad » » 259,600, Anslag till ordnande af undervisningen i Musik, Teckning och Gymnastik » » 36,000. Anslag för Ribliothekarier vid de högre Elementar-läroverken » » 4,000. Summa för alla Elementar-läroverken R:dr R:mt 967,000.
Minoritetens skäl för afslag voro hufvudsakligen följande; framställde af Herr volt Hoffsten, Erland, och Friherre Hjerta Axel, af hvilka den förstnämnde anförde:* 1:0 ”Vi lefva i en tid, då Sverige till n8 Den 3o December f. m, en tredjedel blifvit förminskadt; vi bör$ betänka huru obetydliga öfverlefvorna äro af vår fordna magt; hvad betyda 4200 qvadratmil. — Yi böra vara betänkte, att väl bevara den jord vi äga, och ej genom onyttige gräfningar förminska utrymmet för den treflige odlarens flit, och fylla med ett ofrugtbart vatten de landsträckor, som kunde framalstra thimothei, klöfver, med flere foderväxter, ja till och med födoämnen för menniskor. 2:0 Sveriges fattigdom förbjuder detta företag. Någon torde kanske invända, att Sveriges i landet nu befintliga rörelsecapital är många gångor större, än det någonsin förut varit, och äfven landet i den förut ohörda belägenhet, att det föder sig af inhemsk producerad säd; detta ville jag, om jag kunde, neka; men jag finnpr mig ock ej behöfva denna utväg, utan appellerar endast till den allmänna rösten, som med jämrande rop klagar öfver vår uselhet. — Hvadan skall man taga tillgångar att betala arbetslönerne, då dessa kanske slutligen skulle komma att tillfalla Ryssar, Fransoser, Holländare och Italienare, och, när dessa på ärans fält förvärfvade fångaren gång utvexlas, kanske till vår stora förlust och utlänningens vinst, följa dem ur landet, hvarigenom allenast växelcoursen skulle stegras. 3:o Ser jag ej, att något annat Stånd, än BorgareStåndet, som egentligen består Den 3o December f. m. 1 '9 af Handlande, kan hafva någon vinst af denna Canal, och i följe deraf ej hvarföre de andra Stånden böra påkosta dess gräfning.
Den hufvudsakliga exporten består fortfarande af trävaror, hvilka under loppet af några år med fördel kunnat i Franska hamnar afsättas, förnämligast plankor, hvaraf orten lemnar ett företrädesvis begärligt slag. Fraktfarten har äfven varit vinstgifvande, dertill den under dessa år inträffade starka spannmålstransport mycket bidragit. Utsigterna i detta hänseende äro dock nu betydligt försämrade, och mycken farhåga yttras, att så väl denna gren af handeln, som exporten på Frankrike, skall lida, till följd af det företräde, som blifvit inrymdt åt Ryska och Finska fartyg, hvilka, genom en nyligen emellan Ryssland och Frankrike afslutad traktat, blifvit befriade från den aryga tonnage-afgiften i Franska hamnar af 8 francs per läst, utgörande för en vanlig på Medelhafvet seglande brigg 400 å 500 R:dr banko. Sedan år 1846 arbetas i Carlshamn på en kostbar hamnbyggnad, dertill medel i första rummet funnits uti mudderkassans under flera års tid samlade behållning, hvilken nyssnämnda år utgjorde omkring 20,000 R:dr, och ett lika Berättelse öfver Blekinge Län för åren 1843—18il. 4 26 belopp liar af Rikets Ständer vid 1844—1845 årens riksdag för detta ändamål blifvit beviljadt såsom lån med successiv afbetalning från 1851 års början. Arbetet anses redan vara till £ framskridet, ehuru, enligt afslutade kontraktet, det först 1856 bör vara fullbordadt. Tullintraderna hafva utgjort: IIandt verk er ier na utmärka icke någon förkofran; det är sällsynt, att en handtverksidkare kan, såsom sådan, bereda sig välstånd. Flertalet har knapp bergning och många befinna sig i fattigdom. Farhåga yttras, att den sistnämnde kathegorien skall komma att ökas genom intrång af dem, hvilka redan sökt eller ytterligare komma att söka rättighet till sjelfförsörjning. Denna fruktan synés dock grunda sig mera på en förmodan, än på någon slags visshet, enär så kort tid förflutit sedan tillämpningen af stadgandena i detta afseende vidtog, att något säkert omdöme häröfver ännu icke är möjligt.
Då RiksComitéen slutat sin session, böra sa väl dess arbeten, som de öfriga Comitéernas till trycket lemnäs; på det Allmänheten må vinna kunskap om lotternas antal och hvarje lotts storlek. Antagandet af dessa Bevillnings-grundec medför äfven den fördelen, att hvar och em kan sjelf genast uträkna hvad man för sin person bifaller, t. e. efter 1,000,000 i bevillning tarfvas på Bevillnings-delen 2 R:dr; och om Bevillningen, mot ali förmodan, nu kommer att ökas med 2,000,000, så vet man straxt att på lotten betalas 6 R:dr i stället för 2. Mert. enligt 1810 och i8r* års Bevillnings sätt, är sådant ej möjligt att bestämma; ty man lefver i okunnighet om det belopp, till hyilkeC man tor året taxeras. Ridd t 0. Ad, Prat, N;o tfi. 20, Den 8 Juni. Med Friherre A. Cederströms anföranden rörande klagomål, äro mina tankar helt och hållet enliga} ty både Statens och den skattskvldiges rätt är derigenom på allt sätt skyddad : och otn någon, då fråga är om rättvi. sans skipande och ägande rättens helgd, mot förmodan skulle invända , att sådana Landtmäteri förrättningar äro för vidlyftiga åtgärder, så blefve mitt svar: rättvisan bör hafva sin gång } och författaren har med mycken klokhet bestämt vilkor, hvilka tillbakahålla kittslighet ten, ja till och med den låga afunden. Då uti Friherre Cederströms Dictamen, uppläst den 11 Maj, föreslås, att föregående års consumtions afgift m m. skall från löpande årets Bevillning, å Bevillnings-delarna afdragas, så tyckes det vara skäligt att, på Statsverkets bekostnad, en summarisk uppgift å beloppet befordras till trycket: derigenom kan hvarje skattskyldig beräkna huru stor Bevillningen blifver på hvar lott i ty lotternas antal känner man, Bevillningen är bekant, och på sistnämde sätt får man veta hvad sorn kan aidragas.
Jag har icke hört lill dem, sora delat åsiglerne i ITr Bildts reservation, emedan jag tror, att den lader endast till olägenhet och trassel, hvarvid jag icke nu vill uppehålla mig vidare, emedan denna reservation först vid nästa punkt förekommer, men jag får dock erinra derom, att afsigten med denna reservation och afsigten med afdelningens Betänk, var, att della skulle blifva en sporre för enskilta i provinserne, att genom bidrag till stambanornas utförande, så myckel förr påskynda deras anläggning, och det är icke något hinder för R. o. Ad. alt nu godkänna den lista punkten och sedan vid den 2:dra besluta öfver denna fråga. Jag anhåller om bifall till §:n. Många ledamöter hördes ropa på propos. Hr Hjerta: Då jag var den förste, som uplrädde emot den af Ulsk. framställda princip, så bör jag icke förundra mig öfver att jag i de påföljande replikerna blifvit skarpt anfallen, och jag skulle icke bedja att få ytterligare uptaga R. o. Adis lid, om jag ej hade funnit, af de påföljande talarnes yttranden, att uttryck i mitt förra anförande hafva blifvit icke blott missförstådda, hvilket mycket lätt kan (tända, i. följd af mitt sätt att uttrycka mig, utan lill och med uptagne i motsatt syftning emot hvad jag yttrat dem. Uti en fråga, som är så vigtig som denna, och der jag betraktar den enskilta representantens rättighet att yttra sig, böra begagnas egentligen med afseende på framtiden, då andra åsigter forde göra sig gällande än för närvande, så anser jag både för en pligt och för en rättighet att förtydliga mina yttranden, och visa, att de icke varit sådane, som de af vissa talare upfaltats. Först har man sagt, att jag icke vill att stambanor skola få för Statens räkning anläggas. Detta har jag icke yttrat, utan blott yrkat, alt detta icke mätte fastställas såsom någonting exklusivt, ty det är detta som jag önskat protestera och reservera mig emot. Det är denna exklusivitet, som flera talare och sednast Hr von Troil omfattat, hvilken jag önskar ej mätte komma att läggas till grund för de beslut, som R. St. skola fatta.
Cederström yttrat om husbondes förbindelse att betala kostnaden för sitt tjenstehjon, som kallas att vittna, får jag erinra, att om husbonden vore aldrig sa villig att göra det, men saknade medel dertill, så finge tjenstehjonet ändock intet, Gr. Frölich, David: Då återremiss synes blifva följden af denna discussion, anhåller jag att få tillägga några ord. Jag tror lämpligaste Utvägen varaden, att berättiga domaren att, efter sig företeende skäl, bevilja ersättning åt de vittnen, som, vid pröfning af hvarje specielt förhållande, domaren kunde finna ersättning höra tillkomma; ty att, på sätt 11 r von Troil och den siste värde talaren föreslagit, försöka alt bestämma vissa cathegorier, då ersättning skulle ifrågakomma, anser jag icke svara mot ändamålet. Det måste i alla fall förutsättas hos en domare så mycken urskiljning, att han kan afgöra, huruvida ett vittne bör anses till ersättning berättigadt eller ej; men om det får bero på domarens pröfning, om och i hvad mån ett vittne må erhålla ersättning derför, så kan det icke komma i fråga, att någon låter bruka sig som vittne för ersättningens skull, enär han på förhand icke vet om han har någon ersättning att påräkna eller icke. Med Frih. Cederström instämmer jag dock i det hänseende, att man hittills erkänt såsom en allmän grundsats, att det är en slags servitut, som hvarje medborgare i samhället måste vidkännas, att i sin mån bidraga till brottens upptäckande och bestraffning. Hr Cederschjöld: Mot det förslag, som den siste vär - Den iG November e. m. 73 värde talaren framställt, att det borde få bero på domarens pröfning i hvilka fall vittnen skulle tilläggas ersättning eller icke, företer sig en stor betänklighet. Om det öfverlämnäs till domarens pröfning, att i det ena fallet bevilja och i det andra icke bevilja ersättning, så mäste det vara vittnets rättighet att öfverklaga beslutet derom.
Under den 4 Feb. år 1833 äro serskilde Expectanceoch Pensionsstater af Fullmäglige fastställde, efter hvilka ulbetalningarExpectance ocli ne skola ifrån Riksgälds-Contoret ulanordnas; och slutar ftststäUdé.Statei s'£ den förstnämnde, eller Expectance-staten, för Tjenstemännen och Vaktbeljeningen vid f. d. General-AssistanceContoret med ett löne-belopp af 7,957 R:dr 2Ssk., med derunder inberäknade "49 tnnnor spanmål, efter 6 R:dr tunnan, och den senare, eller Pensions-staten, likaledes med 3,og5 R:dr 8 sk., med derunder inberäknade 279 tunnor spanmål, efter 6 R;dr tunnan. ‘ Enligt de ifrån vederbörande i Riksgälds-Contoret erhållne upplysningar, har ofvanberörde Expectance-stat sedermera blifvit förminskad. Genom dödsfall har år i833 afgått en Vaktmästare-lön af 237 R:dr med derunder inberäknade 22 tunnor spanmål samt, med nasti. April månad, en Kammardrängs-lön af 171 R:dr med derunder inberäknade 16 tunnor spanmål, hvarförutan en Kammardrängs-expectance-lön till nyssnämnde belopp, ifrån och med April månad för 1 idet år, besparas lills vidare, derigenom, att innehafvaren blifvit förordnad, att, emot åtnjutande af den på Riksgälds-Contorets enskilda stat uppförde Kammardrängslön, förrätta en Kammardrängs-tjenst vid sistberörde Contor. Genom en afskedad Öfver-Commissaries vid f. d. General-AssistanceContoret i sisth Mars månad inträffade död, bar Pensions-staten blifvit minskad med den af honom innehafde pension af i,o5o R:dr, med derunder inberäknade 100 tunnor spanmål. Förnyadt
Om understöd för de af Herr Majoren 8ts§l von Aollrtcii, omförmäldte odlingar i Piteä Lappmark. ri.o Angäende Förwaltningcn af Strömsholms och Kongsöhrs Kongs - och Kongs-Ladugärdar m. m. Härom ffulle wördsam och wänlig underrättelse meddelas de öfrige Respective Strinden samt Stats-Utffottet. 17t supra, S. DWid föredragning af Riksens Högloft. Ständers Stats-Utstotts uti Memorial af den rZ dennes gjorde anmälan, det i frägan om inlösande för Statens räkning af Herr Bergs-Rädet Friherre Hermelins ChartäSamling, med dertill hörande Plätar och Znstrumcntcr, 2 Ständ stadnat emot o:ne, ansäg Preste-Ständet denna fräga komma att förfalla, l7t Luprs. ?rc>toc»IIo I. 17. ^Im^uist. Utdrag af Protokollet, hället hos Högwördigv Preste-Ständet oen 24 Februarii IZIO. S. D. Efter upläfande af Riksens Högloft. StänderS EonstitutionS - Utffotts Memorial i anledning af Kongl. Maj:ts Nädiga Proposition angäende nägre Anmärkningar wid Riksdags-Ordningen, fann Preste-Ständet detsamma, säsom frågor wid denna Riksdag wäckte, nästkommande Lagtima Riksdag, böra till öfwerläggning och afgörande företagas, k7t supr,. Tran - 640 Den 17 April. Tranfumt Protocollet, hället hos Högivör» dige Preste-Ständet den 26 Februarii 1L1O. S. D. Uplastcs ett af Herr Biskopen, m. m.
Den sora bifaller, att i alla de Stapel-Stå'-, der, hvarest Tull-uppbörden, inberäknad Bak-, och Lots-afgifter, enligt 1821 års Bokslut, uppgått till 14,000 R:d. Banco, och således i Städerne Stockholn!, Götheborg, Gelle, Carls-, krona, Carlshamn, Malmö, Norrköping, Calmar, Visby, Helsingborg, Vestervik, Ystad och Uddevalla, Credit-upplag skall ega rum, enligt det af Bevillnings-Utskottet gjorda, och af Hög v. Prestesamt Ilederv. Bonde-Ståndet gillade förslag, yoterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej, kommer särskild Votering att anställas tillut-» rönande deraf, huruvida detta Credit-upplag, med det af Högloft. Bidderskapet och Adeln föreslagna tillägg, må ega rum, eller om, enligt Vällofl. Borgare-Ståndets beslut, det på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning skall bero, huruvida ett sådant Credit-upplag i alla Stapel-Städer må införas, I händelse Nej vinner, lärer till omrösta liing få framställas följande : 6 Propos, Den sorn bifaller det i föregående Propo-, sition föreslagna Credit-upplag, med det til - Betänkandeh. i5 lägg, att de Stapel-Städer, der sådane Credit-upplag anläggas, böra anskaffa, till Magaziner, tjenliga byggnader, samt att hos Kongl. Maj:t i underdånighet bör anhållas, det Kongl. Maj:t i Nåder täcktes tillse, att genom Credit-upplagets beviljande någon skada icke måtte tillskyndas de Fabriker och Näringar, som härstädes uppdrifnä till någon höjd, erfordra Statens skydd och omvårdnad, voterar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej; kommer det att bero på Kongl. Ma:jts Nådiga pröfning, huruvida meranämnde Creditupplag i alla Stapel-Städer må ega rum. 8:0.
För att kunna, utan rubbning i bufvudgrunderna för nu gällande författning och utan sådana förändrade föreskrifter i afseende å redskapens konstruktion, som nödvändigt behöfva för egare medföra kostnader, motverka ofvan antydda missbruk, har jag ansett förändrade lagbestämmelser, af ungefär följande innehåll, böra i 2:dra artikeln af förordningen meddelas. Bränvinsbrännings-redskapen indelas i sex klasser; och består: forsla klassen af panna, hatt och afkylnings-redskap, eller den s. k. enkla redskapen; andra klassen af den enkla redskapen jemte mäskvärmare; tredje klassen af den enkla redskapen jemte rektifikationsapparat; fjerde klassen af den enkla redskapen jemte så väl mäskvärmare som rektifikalionsapparat; samt femte klassen af all sådan redskap, vare sig den s. k. dubbla pistoriska apparaten eller utaf annan uppfinning, som icke kan hänföras lill någon af de föregående fyra klasserna. För redskap i första eller andra klassen kan ångas användande vid bränvinsbränning ej lämpligen komma i fråga; och skall redskap i tredje, fjerde och femte klasserna drifvas omedelbarligen med eld, så framt den ej skall hänföras till sjette klassen, hvilken omfattar ali redskap, som drifves med ånga.
»Neej?» »Jo det är inskriften på väggarne i nationalmuseums uppgång.» »Hvad för slag ... ’Plats för frescomålning’, menar du?» »Ja just det! ’Plats för frescomålning’ och så de stora grå fälten öfver, der det kunde finnas både ’stanzer och loggier’ à la Rafaël. Det borde vara hela landets valspråk. Gud bevars här är plats för all ting, plats för odling, tolerance, konst, men mera än platsen fins det inte heller. Ty ännu har man åtminstone inte sett mycket af de der vackra sakerna ... Och under det man väntar på, att de ska’ komma, går man och skryter öfver den goda platsen ... Se bara, säga alla våra fosterlandsälskare ... i gamla Sverige fins det då plats för all ting. Mina herrar, mina damer, ’plats för frescomålning’.» »Ja Hedvig, du borde verkligen få resa ut om någon ... men författarinna skulle du bli.» »Kära Valborg, du öfverskattar mig ... Inte är det mycket bevändt med mig ... Fragmenter af ett instrument, som måste vara helt för att duga till något ... Stycken, stycken ... Jaja, det kan nu också vara detsamma. Lifvet är ju bara en misslyckad fars; det kommer just på ett ut, om man spelar med som primadonna eller statist ... Lappri det hela, så löjligt planlöst, att man kunde skratta sig förderfvad åt det, om man icke föredrog att gråta ... En blir till medan pappa och mamma tänka på hyran till i morgon och fårsteken till i öfvermorgon ... och så ... åh jag gitter inte spilla ord derpå ...» »Må vara, men nog erbjuder lifvet också sina oaser, vänskapen t. ex.,» sade Valborg med en sympatisk dallring i rösten, i det hon sökte stirra så intelligent och intagande som möjligt med sina vattniga, blå ögon. Och Hedvig, som efter denna explosion kände sig belåtnare till sinnes svarade i en beskyddande ton: »Kan väl vara ... Och du kan vara säker på, att jag räknar det bland det bästa, lifvet gifvit mig, att jag fått gjort bekantskap med dig och Anna Alm.»