Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Statens jernvägsbyggnader lemnats tillfälle att öfver Kommitténs betänkande afgifva yttrande och derutinnan, på anförda skäl, framställt det sedermera af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer antagna förslag, att vestra stambanan skulle anläggas söder om Mälaren, och i sammanhang härmed uttalat sin åsigt, att norra stambanan borde utstakas med hufvudsakligt afseende å hvad de norr om Mälaren belägna provinsernas intressen i allmänhet fordrade samt följaktligen icke framdragas i närheten af Mälaren, på sätt Kommittén föreslagit, utan deremot från Stockholm ledas öster om Sigtuna-fjärden kortaste vägen till Upsala och vidare till Sala, samt derifrån utgrenas dels i nordlig rigtning mot någon punkt på GefleDala-jernvägen och dels öster om Linde tjll Frövi på Köping—Hult-banan, yttrade Kongl. Maj:t i Sin år 1856 till Rikets Ständer i ämnet aflåtna nådiga Proposition, det Kongl. Majit ansåge den norra stambanan så mycket heldre böra läggas öster i stället för vester om Sigtuna-fjärden, som densamma i denna rigtning blefve 2V2 mil kortare och anlagd på den bästa lokalen samt äfven mera tillgänglig för de delar af Stockholms och Upsala län, som i en böjning åt öster utskjuta mot hafvet samt vore i stort behof af en dylik kommunikationslinie, hvaremot landet på vestra sidan om samma fjärd vore genomskuret af ingående vikar, hvilka underlätta dess förbindelse med Mälaren och hufvudstaden.
Bankens ställning redan är sådan att äfven med afdrag af alla de fonder, hvars afskrifning framdeles kan komma i fråga , emedan de icke innefatta någon verkelig tillgång, ett betydligt öfverskott ändå finnes, ser jag tor min del icke något skäl, att använda någon del af Bankens behållna vinster till silfverköp; den ställning, som deraf skulle uppkomma till slut , vore att Banken , under sin jernbrefsperiod , hann samla så stor tillgång, att, då dess skulder ers gång inbstalas, den hade alla sina fordringar bos enskildta öfver, och detta öfverskott bletve sjelf ett betydligt ondt, såsom det för ett land alltid kan anses vara, när en större del af den verkliga egendomen rätteligen är utan ägare och således länder till ingens båtnadOlägenheten af ständigt växande Cassör, har vid denna Riksdag blifvit anmärkt och bevisad, och jag tror på grund af 014 Ben a 8 Juni i e, m, dessa bevis, att det vöre bättre, att till det föreslagna silfverköpet för någon del af Bankens intrader , endast använda medel som af capitaler inflyta. Ordsaken, hvarföre den ofvannämnde dubbla meihoden att inskaffa Silfver i Bankens hvalf nu kan och bör antagas, synes mig hufvudsakeligen vsra den, att tillfälle för silfvers förvandlande till Svenskt mynt, icke må felas, äfven när conjuncturen sjelf inställer den egentliga Silfverinvexlingen, hvilken såsom illimiterad till sitt belopp, i det stället måste begränsas genom en viss bestämd siffra af agio. Silfvervinst är, så länge Silfvermynt är det, hvaruti verldshandelns strskilta kuster afsluta sina transactioner, det egentliga fenomenet af ett Lands vinster på utlänningen; kan således den omnämnde Silfverafsättningen tryta, så kan man med skäl säga, att landets egna näringar, alla tillsammanstagne, drifvas utan ändamål, och att, oagtadt många enekildta kunna hvar för sig förkofra sig, det hela likväl alltid skall vara stillastående, och således vid första åverkan af en menlig conjunciur vara i aftagande.
Föredrogos ånyo och biföllos ammansatta Stats-, Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnde den 24 och 26 sistlidne September pä bordet lagda Utlåtanden: N:o 20, i anledning af väckt motion om beviljande af pension åt Grefve Thorsten Rudenschöld; N:o 21, i anledning af väckt motion om förändradt papper till de nu brukliga skrifkartorna; samt N:o 22, i anledning af väckt motion om införande af ett medel-porto för skrifvelse^ som inom riket genom elektriska telegrafen befordras. S. D. Föredrogs och bifölls Bevillnings-Utskottets den 26 sistlidne September på bordet lagda Memorial N:o 25, angående ytterligare förändringar i föreskrifterna om stämplade pappers-afgiftens utgörande. Bih. tiU R. St. Föredrogos och biföllos Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnde den 50 sistlidne September eftermiddagen på bordet lagda Utlåtanden: N:o 24, i anledning af väckt motion om statens v öfvertagande på passevolans af rustnings-besväret; N:o 25, i anledning af väckt motion om antingen indragning af landsfiskalstjensterna eller anslående af lön åt landsfiskalerna; N:o 26, i anledning af väckt motion om förhöjdt traktamente ål nänmde och fjerdingsman vid extra förrättningar; N:o 27, i anledning af väckt motion om förtydligande af Kongl. Kungörelsen den 11 Augusti 1854, i fråga om ersättning till nämndeoch fjerdingsman för extra förrättningar; samt N:o 28, i anledning af Kongl. Maj-.ts Nådiga Proposition, angående under stöd af allmänna medel för uppehållande af gästgifveri vid Malmagens by i Jemtlands län. Frän Högt. Preste-Ständet. S. D.
Hr Landtm, förnyade sin propos. till bifall å förslaget i utlåt. N:o 3o. Ropades ja och nej. Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverrösta! nej, begärdes votering. Upplästes till justering och godkändes följande voter:sproposilion: Den som bifaller Bevilln.Ulskts i utlåt. N:o 3o framställda förslag till tullbestämmelser ronde vagnar och åkdon, voterar ia; Den 21 December f. m. 3oi den det ej vill, voterar »ei; Vinner nej, bifaller R. o. Ad. Ulskts i betänk. N:o 9.i ronde ofvannämnda artikel framställda förslag, med tillägg deraf, att äfven enskildes ur Riket bevisligen utförda vagnar få tullfritt åter införas. Efter voteringens slut, befunnos rösterna Lafva utfallit, som följer : Ja — 90. Nej — 43. Hr Eden hjelm, Gillis, reserverade sig emot R. o. Ad:s nu fattade beslut. Vatten; Vax; Vekar och Verktyg. Utskottets förslag biföl los. Vin. Emot Utsk:s förslag yrkades dels bifall till förslaget i betänk. N:o 21, dels att vin, på buteljer, då det ankommer från Italien eller vid Medelhafvet belägna orter, bör beläggas med lägre tull, hvilken föreslogs till 29 proc. af värdet på produetionsorten; dels ock bifall å Utskts förslag i sin helhet. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt, då olika meningar blifvit framställda, lämpligast torde vara alt skilja frågorna åt, så alt frågan örn tullbestämmelserna för vin på buteljer först afgjordes, och sedan den om vin å fastager. Bifölls. Hr Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag till tullbestämmelser för vin på buteljer. Ropades starka ja, blandade med nej.
Hedervärda Bonde-Ståndet har behagat till Utskotten återremittera nämnde Betänkande, med dervid gjorda anmärkningar; men, sorn detsamma, enligt ankomne Protocolls-Utdrag, blifvit af Högloflige Ridderskapet och Adeln, Högvördige Preste-Ståndet och Välloflige Borgare-Ståndet bifallet, samt, i öfverensstämmelse med 69 §. Regerings-Formen samt 49 §. 3 mom. oell 75 §. Riksdags-Ordningen, trenne Riks-Stånds sammanstämmande beslut i ärenden af sådan beskaffenhet, som det ifrågavarande, ej kunna betagas deras kraft och verkan genom den enskilda mening, som inom det fjerde Ståndet blifvit gällande; hafva de förenade Utskotten alltså endast skolat detta förhållande hos det Hedervärda Ståndet vördsamt tillkännagifva. Stockholm den 10 Februarii 1830. StaisDcv.rsamt Oec.-Utsk. Uti■ N:® 128. 3 N:o 128. Ånkom till Exp. Utsk. d. 23 Febr. i8joi Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Utskottens Betänkande, N:o g o, angående förändring i sältet för Grundräntornes eller Kiono-Tiondens utgörande.
BorgareSt:s Deputation aflemnade prot.utdr., innefattande underrättelse, att en af Hr Cassel väckt motion om ytterligare upskof med afgörande! af det från sistförflutne riksdag hvilande, af K. M. nådigst åfgifna, förslag till ny Riksd.Ordn. och Regeringsform blifvit till Const.Utsk. remitterad. Ex. gaf sedermera i anledn. af Hr von Hartmansdorffs begäran, tillkänna att underrättelse om Presteoch RondeStms beslut blifvit honom meddelad, genom från desse Stånds Sekreterare ankomne skrifvelse!1, hvilka nu uplästes och voro af följande innehåll: Högv. PresteSt. har denna dag fattat beslut, att Höglofl. Const.- IJtsk:s mern. N:o 2, ang:de det nu bvilande förslaget till ny Riksd.- Ordn. m. m. skall uti Ståndet till diskussion och afgörande förekomma uti det plenum, som inträffar näst efter d. 14 uti innevar. månad. Stockholm d. 11 December 1850. S. II. Almqvist. PresteSt:s Sekret. Undertecknad har härmed äran tillkännagifva, att BondeSt. i denna dags plenum beslutat, att till hufvudsaklig handläggning företaga representations-frågan å den dag, som plnralitelen af öfriga RiksSt:n bestämmer. Stockholm d. 11 Dec. 1850. A. E. Ros. Frih. Raab: Ehvad Frth. Tersmedens motion blifver behandlad såsom en serskild fråga eller i sammanhang med frågan om dags utsättande för föredragning af Coust.Utsk:s betänk. N:o 2, så torde R. o. Ad. finna, alt när denna fråga en gäng blifvit väckt, så skulle den bestämdt undertryckas, om R. o. Ad. utsatte någon dag för afgörande af Const.Utsk:s betänk. N:o 2, förr än det blir afgjordt hvad RiksStm komma alt besluta om den fråga som Frih. Tersmeden Den 11 December. 133 vackt.
Det är icke så, och en annan ledamot har, såsom mig synes, mycket rätt uttryckt sig då han sade att skolundervisningen är en konst, och att den måste förvärfvas, icke genom abstrakta studier och läsning, utan genom öfning och handläggning. Jag ber alt få fästa upmärksamheten på en parallel tili motionen och varna emot de misstag, hvartill jag lior att dessa ord kunna för anleda. Det heter nemi. att elever vid dessa läroverk borde genomgå en serskild kurs under ledning af universitets-läiaren uli de vetenskapsgrenar, hvilka han gjort till ämne för sitt studium. Jag kan icke annat än på det aldra högsta afstyrka att på delta sätt bilda en s. k. skola i och för undervisningen uli blott en eller annan vetenskap, och jag vill dertill icke bevilja en enda sk:s anslag. Hufvudsaken måste vara den, att eleven får i en offentlig skola göra tjenst som lärare under tillsyn och ledning af äldre och förfamare. Detta verkställes nu så, alt då den nya läraren kommer lill det läroverk, dit han är förordnad, så börjar han sin tjenstgöring under äldre kamralets tillsyn, råd och vänskapliga ledning, och det är just denna tillsyn och ledning han skulle i seminariet på förhand erhålla, men icke några nya vetenskapliga studier, ty dertill har han den bestämda lärokursen vid Akademien. Man har äfven sagt alt ett bifall til! molionen, skulle möjli gen ytterligare inveckla frågan om elementar-läroverkens reorgani - Den 22 April f. m. 309 sation, men jag, för min del, fruktar tvärtom att ett afslag af motionen skulle långt mera inveckla denna fråga. Det ligger nemi. i sjelfva sakens natur, att om man icke behöfver vara rädd för att icke kunna fä ett tillräckligt antal skicklige lärare, sä går organisationen mycket lättare, än om man skall jemka densamma efter den torftiga tillgäng, som nu finnes, och del är icke utan att man äfven uti de motioner, som till Ekon.Utsk. inkommit, liar förutsatt att denna inrättning skulle föregå genomförandet af den plan för reorganisalionen som vid 1844—45 års Riksdag begärdes och vid 1847—48 års Riksdag antogs.
För att bringas 1 närmare öfverensstämmelse med gångbara försäljningspris, anser Utskottet tullvärdet böra förböjas å de olackerade Bleckslagarearbetena från 3a sk. till 1 Rdr och å de lackerade 4° sktill 1 Rdr 12 sk. per U.\ hvarjemte och i sammanhang härmed införselsafgifterna synts böra ökas å det förra slaget från 8 till 16 och å det sednare från 10 till 20 sk. U.. Blodiglai’. Med afseende å den under de sednare åren minskade tillgången härå och i samma nion uppstegrade pris, tror Utskottet tullvärdet skäligen böra höjas från 5 till 10 Rdr U., äfvensom att en från 2 till 5 Rdr förhöjd utförsels-afgift må finnas påkallad af ange lägen - Bevillning^- Utskottets Betänkande j N:o 12. 4i lägenheten att inom landet qvarhålla dessa i flere fall för helsans återvinnande serdeles nödvändiga diar. Blommor, arlificiella, å hvilken öfverflödsoch lyxartikel den nu gällande införselstullen, i5 Rdr U., synts Utskottet väl kunna tåla förhöjning till a5 Rdr. Borstar, hvilka, i stället för att tullbehandlas efter värde med 33} procents införselsafgift, torde å det utrönta medelvärdet af 2 Rdr U. kunna åsättas 24 sk. tull per U. vid införsel. Broderade arbeten: andra slag. Med uppmärksamhet derå, att, enligt nuvarande taxa, under denna rubrik kunna inkomma broderier, anbragte äfven å till införsel förbjudna ämnen, har Utskottet, till förebyggande häraf, trott sig böra föreslå att, med borttagande af den nu gällande införselsbestämmelsen utaf 33 Rdr 16 sk. på 100 Rdr varuvärde, rubriken må få följande lydelse: ”Andra slag draga tull lika med det tyg eller annat ämne, hvarå •”broderiet är anbragdt, med tillägg af 20 procent, såvida sjelfva ”det broderade tjrget eller varan är till införande tillåtet.” Broderduk, Marle och Stramalj.
Jag tycker boken är oförskämd — det är hvad jag tycker. Hvarken mer eller mindre än oförskämd! Att en författare ritar af folk, det är hans rättighet, efter människor är hans färg, men att sätta in eho det vara månde i falska och ömtåliga situasjoner, det är inte hans rättighet. Jag undrar just, hvad heder en målare skulle vinna, om han målade kastanieblommor i en hängbjörk? Och ändå, hur mycket värre är det inte att ta en människas skinn och klä på en annan människas själ med och såmedelst göra skinnet ansvarigt för en vildt främmande själs handlingar! Om det är sådant, som kallas för sanning i konsten, så tackar jag allra ödmjukast. Jag kallar det för osanning, för den värsta sort af osanning, ty det är en sådan osanning, som man inte kan försvara sig emot. Antag att Ruffen — barnen — och andra fått läsa Kapten Mefistofeles! Antag det! Hvad skulle de ha tänkt — och kännt — tror du? Det finns ett ordspråk som heter: »ingen rök utan eld», och så kan en i det afseendet alldeles oskyldig människa få en klick på sig för hela sitt lif, bara därför, att en sådan där skrifvarherre inte har uppfinning nog att hitta på ett eget skinn för sina egna själar. Usch! Tänk, att inte ens kunna finna ut att kalla Ruffen för — till exempel Muffen! Nej, Ruffen skulle det vara, så det skulle bli riktigt sannt. Jag skickar kaptenen tillbaka med omgående. Jag vill inte ha den gunstig herrn och hans snibbar i huset en minut längre än hvad som är nödvändigt. Din riktigt mycket och djupt sårade Tant Lova. P. S. P. S. Och så att till på köpet kalla Gustafs vackra ögon för omotiverade! Det var det värsta af alltsammans! Hur skulle folk eljest komma åt att se hvilken skön själ han har! För öfrigt ber jag dig hälsa den där herr — kopisten, att skulle den stora, stora pröfningen träffa mig, att jag skulle mista min innerliga kärlek till Gustaf, så inte blef jag kär i en sådan där kvinnomaccadameseringsmaskin som hans hjälte. Det kan han vara viss på! D. S. D. S.» Dagen därpå var det läsesirkel hos postmästarens.
Härefter föredrogos och bi fö 11 os de 3 första punkterna af Utskis Betänk., nemi. l:o om Statens öfvertagande af vägunderhåilnings-skyldigheten; 2:o om vägliållnings-skyldlghetens skiljande från jordbruket med åläggande för häradets eller tingslagets samtlige innevånare att i samma onus deltaga; och 3:o i fråga derom att väghållnings-skvldigheten skulle fortfarande hvila på jorden, men att till denna skyldighets fullgörande skulle bidraga: bruk, vattenverk och fabriker, samt att städer och köpingar, så långt deras ägor räcka, skulle underhålla deröfver gående vägar. Beträffande sedermera Utsk:s i 4:de punkten afgifna förslag till grunder för en ny förordning om vägunderhållets bestridande genom upbärande af vägafgifter, yttrade sig Gr. Liljencrantz, Gust. Fredr.: Om jag än, lika med en föreg:do talare skulle medgifva, att jag vore hugad att åtminstone till någon del gilla de grunder, hvarpå de sammansatta Utsk:n byggt sitt ifrågav.-de förslag, samt således, lika med samma värde talare, antoge, att tidor kunna komma, då det blifver nödigt att bestämma en afgift för färdandet å vissa allmänna vägar; kan jag likväl ej godkänna det af Utsk:n i nu föredragne punkt afgifna förslag till stadgande i ämnet. Uti detta förslag har jag icke lyckats utleta någon enda bestämmelse, som, i min tanke, är praktiskt tillämplig. Sjelfva utgångspunkten för hela förslaget är den, att alla till ett härad, tingslag eller stad ej hörande vägfarande skulle vid ankomsten till dessa kommuners område erlägga vägpenningar för den derigenom löpande allmänna vägens hela längd eller, der flere sådana vägar genomlöpa, för de tvänne längsta hvarandra korsande vagarnes medellängd. Detta stadgande förefaller mig särdeles obilligt ooh synes hafva tillkommit endast derföre, att Utsk:n, vid genomförandet af principen om vägpenningars erläggande, icke kunnat utfinna, hvad icke heller är lätt, ett rättvist men derjemte ej allt för kostbart sätt för upbördens verkställande.
I 8ammankang kärmed kan oek vinna8 ett kekölligt förtydligande af lagkuden angäende inteekning8-6gar68 an8präk pä fa8tigket8-afka8tning, 8amt i frägs derom, k vad under egen8kap af uppkörd mä med lörmän8-rätt utgä; äfven80m 8ädane, af rättvi8a oek killigket päkallade, Ke8tämmel86r kunna M6ddela8: att de omyndige 1emn»8, nä8t efter inteekning8-6gar6, oek framför öfriga i kerörde omformälde kraf, förmän8-rätt för all K08 föräldrar ock förmyndare egande fordran; att, om gäldenären innekar flera förm^nder8kap, de omyndige erkälla 8in8eme11an lika rätt, okeroende deraf, om ettdera förm^nder8kspet är äldre, än det andra; att 8oeken-maga8in oek alla allmänna af fongl. Naj:t 8tadfä8tsde ea88or, penningeverk oek inrättningar undla 8amma fördel, 80m liera lika ke8kalfade inrättningar redan ätnjuta; att 8tader, för fordran K08 dera8 uppkörd8inän, erkälla Ketalning8-rätt lika med om ieke efter bronan; att lärkor, fattiges88or oek 8oeken-mgg38in, samt bronan, 8täder ock ofvannämnde allmänna inrättningar 8in86mel1an erkälla lika rätt, utan alkeende pä tiden, dä gäldenären tillträdt forvaltpingen af den ena eller andra rätt8-eganden8 medel; 8amt att, för egendom, 80m emket8- oek tjen8temän, i oek för emkete eller tjen8t, af 6N8kilde mottagit, de88e erkälla förmän8rätt till betalning lika med oek icke nä8t efter bronan, lärkor ock allmänna inrättningar, 8amt leke klott
Alla de omkostnader, som ett sådant fortskaffningssält skulle medföra, gifva mig åtminstone anledning förmoda, att de flesta varuafsändare heldre vänta några månader till vattenkommunikationen blir fri, än de utsätta sig för det äfventyrliga och kostbara sätt att fortskaffa sin vara, som jag nyss antydt. — Hvad beträffar den föreslagna återremissen, tror jag i sjelfva verket man ingenting dermed kan vinna. Jag grundar min öfvertygelse derpå, att, om man, på sätt en värd talare anfört, jemför enl. K. M:s Nåd. Propos. Statsverkets inkomster celi utgifter, så skall man finna, att, sedan det nu kontraherade jernvägslånet blifvit amorteradt, de återstående tillgångarne blifva ganska obetydliga. Återstoden skulle kanske kunna belöpa sig till några hundra tusende rdr, men man Den 26 April. 407 skall likväl ihågkomma det ej obetydliga antal enskilda motioner, som blifvit väckta i syftemål att af Statsverket erhålla vissa anslagssummor, hvilka sammanlagda upgå till flera rnilbr, och, oaktadt det är ani. att hoppas, att största delen af dessa motioner blifva afslagna, så är det alltid att förmoda, att så mycket qvarstår, som medtager den lilla obetydliga behållning, rom här är i fråga. Det är visserligen sannt, att den vestra banan mellan Götheborg och Töreboda gifvit ganska ringa behållning och att således nu ifrågav:de bandel, om den blefve fullbordad, skulle på densamma komma att utöfva ett fördelaktigt inflytande; men vi måste äfven ihågkomma^ att inom denna staisregleringsperiod jernbanan mellan Stockholm och Götheborg skall byggas färdig, och med afs:de fästadt på den ojemförligt mycket betydligare trafik, som från de;' håll kommer Töreboda-Götheborgs-linien till godo, kan jag icke tro, att det vore af så särdeles stor betydelse att få äfven Jönköpings banan färdig, att man t. o. m. skulle göra det med svårighet från Statsverkets sida. Jag anhåller om bifall till Utsk:ts i den förev:de 5:te punkten gjorda hemställan. Hr Bildt: Det förelag, Gr.
Ad. biföll, på sätt Hr Rosenblad föreslagit, 6:te punkten med följande förändringar och tillägg: 56 Den G April e. m. att för bokhållaren uppföres särskildt arfvode för böckernas afslutande 100 r:dr, för vaktmästaren skopenningar 3o ndr, samt för låneeont. 200 r:dr missräkningspenningar; att vid slutet tillägges följande: Den af PuksStrns ledamöter i Direct:n, hvilken bor mera än 2 mil från låneeont., erhåller i reseersättning 66 r:dr 3a sk. b:co. Om bancoombudet eller någon af tjenstemännen innehafver ordinarie tjenst i Banken, åtnjuter han, så länge han detta uppdrag vid låneeont. innehafver, sin halfva lön med åtföljande arfvode i Banken. 7: d e punkten i Utsk:s förslag. Hr Prosén blad: I stöd af hvad jag anfört vid 6:te punkten, anhåller jag, att Utsk:s förslag i y:de punkten måtte antagas med samma förändring, som ägt rum vid den 6:te, med den skillnad, att bokhållarens arfvode för böckernas afslutande bestämmes till 60 r:dr och missräkn:spenningarna till 100 r:dr. R. o. Ad. biföll Utsk:s förslag med samma förändringar, som vid 6:te punkten blifvit beslutade, utom att bokhållarens arfvode för böckernas afslutande bestämdes till 60 r:dr och missräkningspenningarna till 100 r:dr. 8:de punkten af Utsk:s förslag. Hr Stuart: Sedan Pi. o. Ad. antagit den af Hr Rosenblad föreslagna redaction af slutmeningen uti 6:te punkten, torde 8:de punkten böra i öfverensstämmelse dermed omredigeras och erhålla följande lydelse: ”Uti den för tjenstemännen och vaktbetjeningen vid låneconttn här ofvan fastställda aflöning äga Fullmägtige icke att någon tillökning meddela. Skulle fråga derom eller om förhöjning i iönevilkoren vid Bancodiscontverket uppstå, underställes densamma R.
I öfrigt har, i sammanhang med köpeafhandtingen om f. d. O vrenska factoriegendomen, fråga uppstått om inköp för kronans räkning jemväl af en staden tillhörig, lill nämnde egendom gränsande, och till dess innehafvare för längre tid utarrenderad, strandtomt om 668 qvadratalnar, med derutanför liggande sjöplals, enär härigenom den fördel skulle vinnas, att egendomens område erhöll icke allenast en mera regelbunden form, utan ock en egen sjöstrand längs efter hela dess södra silla; och har Drälselkoinmissionen, häröfver hörd, förklarat sig vilja å stadens vägnar medgifva den ifrågavarande strandtomtens och sjöplatsens afslående lill kronan med full eganderätt, antingen mot en köpesumma af 1,666 R:dr 32 sk banko, eller ock emot det, att den nedanför stora mynthnset belägna quai af staden finge öfvertagas, för alt i sammanhang med en tillämnad quai nedan - 24 Kongl, Mafils Näd, Proposition, IS’:o 3. före den nya fängelsebyggnaden och rådhuset till allmänhetens begagnande upplåtas. Enligt h'ad af det föregående inhemtas, skulle, utöfver köpeskillingen för den till ny lokal för mynt-och kontrollverken inköpte egendomen 45,ooo för verslälligheten af förslaget angående dessa verks flyttning till samma lokal erfordras en kostnad af 5o,ooo. tillsammans af B:ko R:dr 95,000, eller, då härifrån afräknas den till afbetalning å förenämnde köpeskilling använde försäljningssumman för den mindro mynttomten 25,000. B:ko R:dr 70,000.