Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Deras tid är för knapp, för att med till intet ledande göromål upptagas. Landtbruks-Academien har intet ärligt stats-anslag och dessutom har revisionsåtgärden icke blifvit af någon motionär yrkad.” Rättelse Uti nästföregående 5 Häfte af denna samling, sid. 4—7, har Utlåtandet. N:o 22 erhållit column-titeln: Statsoch Bcvillnin^s-Utskottens Utlåtande, läs! Statsoch Ekon.-Ut sköttens Utlåtande. Slcdssamt Allm. Besv.- och ELon.-Utsk. Bet., N;o 31. 1 , K sa. Ank. lill Exp. Utsk. d. 31 Dea, kl. 3 e. mield. Betänkande, med anledning af Kongl. Mapts Nådiga Proposition, i fråga om förändring i sättet för ersätt/ting af hästar och persed lar, sorn vid Rusthålls-Regementena under krig gä Jörlorade. Sedan, i anledning af vid sistförflutne
Gramancr; se Gulddragareoch Snörmakare-arbeten. Granatäpplen; se Frukter och Bär, ej specificerade. Granatäppleskal Grifflar af sten, infattade eller oinfattade Gryn och Mjöl: af spanmål; se Spanmål. af ris andra slag Gräs, ej specificeradt, oarbetadt eller arbetadt, ofärgadt eller färgadt Gräsmattor och Gräsrep Grönsaker; tullbehandlas lika med Frukter och Bär, ej specificerade. Guano ochjfandra gödningsämnen, ej specificerade Guld: oarbetadt arbetadt bok-, äkta och oäkta Anm. Vigten för pappersbladen, mellan hvilka guldet ligger, inberäknas. musiv-, pudereller unsenspinn-; se Tråd. Gnlddragarcarbcten af guld eller silfver: kantiljer, paljetter, fransar, galoner, gramaner, snören och andra, ej specificerade, äkta eller oäkta Guldtyg ; hänföres under Väfnader, siden-. Gummi, alla slag, ej specificeradt Gummi clasticum; se Guttapercha och Kautschuk. Gummi gutta; hänföres under Färger och Färgningsämnen, andra slag, ej specificerade. Guttapercha och Kautschuk, oarbetad eller i skifvor utvalsad arbeten deraf: slangar och rör samt buffers Qvantitet för Tullberäkningen. 1867. Införsels tull. Riksmynt. skålp. sk alp. 1 ort 1 ort 1 ort 1 ort R:dr. jöre. Fria Fria Fria Fritt Fria Fria Fritt Fritt 1868. Införsels tull. Riksmynt, R:dr. öre. Fri ^ J Fria 47 Qvantitet för 1867. 1868. Tullberäk InförselsInförselsningen. tull. Riksmynt. tull. Riksmynt. (xiittapcrcha och Kautschuk: R:dr. öre.
Det var n u tre, som hade lika stora anspråk på henne, och hon var j u ej mer än människa. Hennes tvillingar växte och frodades emellertid lika bra under ammans vård, som Sara en gång gjort under hennes egen, och Sara fann sig onekligen ganska väl inne i barnkammaren, blott hennes m a m m a icke visade sig där, ty då lämnade hon den roligaste lek och var färdig att falla in i sitt gamla tyranni. Men m a m m a var så öfverväldigad af sina många n y a plikter, och det var nästan, som om hon varit rädd att låta Sara intaga sitt forna välde öfver henne. Allt som oftast flyktade h o n därför undan barn och pigor och höll sig långa stunder inne i lugnet i sin mans arbetsrum, så a t t mannen tyckte, a t t det nästan på- minde om dagarne under det första året af deras äktenskap. Amy var emellanåt ledsen öfver den slapphet och pliktförgätenhet, som fått makt med henne. Men mannen tröstade henne och uppmuntrade henne på allt sätt a t t fortfara med » att försumma sina barn », som hon kallade det. Lilla Sara hade emellertid under den senaste tiden blifvit riktigt sedig, och hennes m a m m a gladde sig åt lillans vaknande förstånd och de goda resultaten af sin uppfostringsmetod; men det fanns äfven de, som hade andra åsikter om den saken, och bland dem Lisa. En makt som af mig har sin vinst, se ' n jag likväl först Har blifvit en flod som släcker nationens törst. T1DSFORDRIIT En fiende hård, som kommer mitt inre att frysa. Ett rum dit ibland jag kastas — jag må väl rysa — Bidrag mottagas med tacksamhet. Ty hon som härskar därinne, ni vet väl hvem — Behandlar mig bitande, krossande och med kläm. En fru ock säg, som med stor atLogogryf. traktion mig drager, Vill du höra här mitt lefnadslopp: Fast om mig personligen ingen notis hon tager. Ur ett torftigt läger togs jag opp, Hon lider stundom, den frun, af ett Fick med syskon flytta, ondt, gunås, Skulle göra nytta, Men själf får ni ställa sjukdomens Fast jag är en oansenlig kropp. diagnos.
B.stutet skulle införas, och tillika Statsoch Banco-Ulffotten anmodas, att i Neglementerne för Fullmägtige i Banken och Rlksgälds-Contoiret, berörde Fuilmägtiges åtgärd, akt hos Kongl. Mant i underdånighet anmäla, när tillfälle till detta bcstuts »verkställighet inträffade, noga, enligt Riksens Ständers bestut, bestämma. Ut supra. Lx krotocollo, R. O. L i sv er stolpe. Utdrag af prstocsllet, ballet bos högloft. Ridderskap^ och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro den i; Aug. 1812. S. D. testot Ridderikapet och Adeln ester uppläsande af Constitutios fltjkottets Betänkande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition, rörande nägra förändringar i Regeringsformen, att, femte öfwerlämnande af berörde Constilutions-Utskottets Betänkande i afssrfft, ett sädant underdånigt sivar till Kongl. Maju skulle afgä, hwari förklarades, att sedan Riksens Ständer med underdånig Vördnad enrvttasit KiMl. Majus Preposition af den ? Den iz Augusti. 2657 7 dennes, rörande ätffillige förändringar i flere §§. af Regeringsformen; hade, enligt samma Lags 8r §., Co.nsticutions-UEotttts Urlätande biifwit deröfwer infordradt, samt akt alla ja wäl i Kongl. Majus Proposition upptagne, som i vfwannämnde Betänkande, såsom nya afhandlade frågor, ledande till än, dring i Regeringsformens stadgande'», blifwit, i anledning ej mindre af denna Grundlags-föreskrifter, än af Kongl. Majus i Desi Nådiga Proposition yttrade och bestämda afsigt, lagdepä bordet, förakt wid framdeles inkallande Riksdag, till pröfning och afgörande af Riksens Stander upptagas. IN supra. Lx krotocollo, -f. 6. Lilvorstolpo.
Mars i83ö. låneväg wttaget; och blef berörde Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallet. S. D. Vid förnyad föredragning bifölls Stats-Utskottets, den 8 dennes, under N:o 427, afgifna och, den 13 derpåföljde e. rn., på bordet lagda Utlåtande öfver vackt motion, att Majoren Friherre C. W. Gripens t jerna måtte från och med innevarande års början å Riksgälds-Contoirets Stat erhålla en pension af 200 Rdr Banco. Från Högvördige Preste-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets Utlåtande, N:o 440, öfver vackt motion om anslag för upprättande och tryckning af Register öfver Ridderskapets och Adelns Prot o co II vid 1817 och 1818 årens Riksdag, samt för fortsättandet af Register öfver samma Stånds P roto coll vid sistlidne Riksdag, blef berörde Utlåtande af Preste-Ståndet, som, den 151 förra månaden, likaledes ogillat Utskottets Memorial, N:o 390, afslaget. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Expeditions-Utskottets Memorial, N:o 442, med förnyadt förslag till Rikets Högloflige Ständers underdåniga Skrifvelse, angående regleringen af Riks-Statens Tredje Hufvnd-Titel. ' S. D. Föredrogs och gillades Constitutions-Utskottets Memorial, N;o 77, till Rikets Prat. T] t drng den 16 Mars i83o. 35 Ständer, angående Ridderskapets och Adelns återrernijs på Memorialet, N:o, 75, i anledning af återremisserne på Memorialet N:o 53. S. D.
Men försummar han att, inom den i sistberörde lagrum utsatta tidy af handlingen y hvari förtnonerne betingade äro y för HäradsRätten uppvisa ock i Intecknings-protocollet intaga låta , njute sedan ej bättre rätt, än såsom för-annat fordrings-anspråk. 3:o I afseende å redan upprättad, men ej intecknad afhandling af ifrågavarande beskaffenhet, vare, utan minskning af den rätt densamma efter hittills gällande Lag kan medföra, tid att inteckning söka, till i836 års slut. 4-0 I det bevis. Rätten öfver inteckningens beviljande meddelar, skall införas, att den inom hvart tionde år förnyas' bör. Förlängandet af praescriptions-tiden för den åtgärd, hvarom 3:dje mom. handlar, utöfver hvad i förra Betänkandet föreslogs, har för ändamål att undanrödja all farhåga för tidens otillräcklighet. Flere Ledamöters serskilda yttranden bifogas. Stockholm den 3i Oct. 1834. Reservationer : • 1:0 af cinders Pålsson: ”Jag kan icke gilla, att Utskottet afvikit från dess, i förra Utlåtandet N:o 19, gifne yttrande, i fråga om intecknandet af undantagsbref och andre förbehåll, som blifvit gjorde vid öfverlåtelsen af fast egendom. Lagen har tillräckligen betryggat så väl den, hvilken betingat sig förmonerne, som framtida egare af hemmanet, medelst föreskriften i i Cap. 2 §. Jorda-Balken, att alla vilkoren skola i upplåtelse-handlingen skrifteligen införas. Då vilkoren införas i serskilde contract, blir det <-n följd af delta Stadgande, att jemväl desse contract vid Lagfarten skola företes och antecknas.
Nämnde arfvodesafgift upbäres på enahanda sätt som den s. k. Riddarhus-kapitations-afgiflen samt ingår till Riddarh.Direkt., som arfvodena sedermera månadsvis till Adelns Riksdagsfullmäktige utbetalar. Om deremot det nu hvilande representationsförslaget skulle komma alt vid nästa riksdag förkastas, föreslår Utsk., med anledn. af lista alternativet i Hr Brakels motion, följande tillägg af ett 9 mom. uti 7:de § nu gällande Riddarh.Ordn. i afseende på de Adelsmän, hvilka, utom de i 18 § Riksd.Ordn. samt i nyssnämnde § af Riddarh.Ordn. upräknade personer, skola vara från såte och slämma på Riddarhuset uteslutna, nemi.: ”Adelsman, som hvarken vid universitetet aflagt gradualeller embetsmanna-examen eller slutligt kunskapsprof vid högre militaire-undervisningsverk, eller är ledamot i Svenska Akademien, Vetenskaps-Akademien eller Vitterhets-, Historieoch AnliqvitetsAkademien, eller de 3:ne före riksdagen sistförflutne åren erlagt skatt för egande faslighet på landet eller i stad, eller kronohemman för stadgad åborätt, taxerad till minst 5000 r:dr b:ko; eller å stat innehar eller innehaft tjenst vare sig på grund af Kgl. fullmakt eller såsom tjensteman i Konungens Kansli, Rikets Hofrälter och Collegier, R. St. verk, Landt-Jägerioch Landlmäteristalerne eller är Magistrals-person i stad, eller idkar näring, fabrik och handtverk, derför han de tre före riksdagen förflutne åren varit uppskattad till minst 300 r:dr b:ko årlig inkomst. Sedan Utsk. sålunda yttrat sina åsigter i detta vigtiga ämne får Utsk. desamma till H. R. o. Ad:s egen ompröfning vördsamt öfverlemna, under hemställan, 364 Den 21 Augusti. alt H. Ståndet måtte med definitivt beslut öfver denna fråga låta anstå, tills det vid nästkommande riksmöte sig visat, huruvida del vid den innevar.-de, för grundlagsenlig behandling enl.
fl., som vänta på uppförande härstädes, borde utgöra en kraftig sporre för föreningen till en verksamhet, som i samma mån den blir lifligare äfven varder allt mer framgångsrik och ärofull. Nya teatern hedrade sig i midten af december med upptagandet af Albert Lortzings komiska opera » Vapensmeden », ett sätt att verka för god smak, som vi i denna tidskrift redan tillåtit oss anbefalla denna teaters styrelse. Ty det är enda9t genom återgång till flydda tiders ädlare och mera sansad (och hjertligt glada musikpjeser som en god teater kan uppfostra sinpublik och sä småniogom vänja den från den moderna operettens etiska förkastlighet och oestefiska vansinne, ett vansinne, som skär så mycket bjertare i ögonen på en tid, som är — eller åtminstone vill vara — så genomrealistisk som vår. I vår glädje öfver denna teaterns goda gerning faller det sig icke svårt att blunda för de svagheter, som tyvärr vidlådde denna vackra operetts framställning å scenen. Det var den genomgående röst * bristen, som vi dermed åsyfta. Ty annars — i sångföredraget, i spel och dramatik ftinnos idel förtjenster, naturligtvis med undantag af väpnarens rol, som förolyckades. Hr Gränden sitt att med så små resurser så sympatiskt föredraga sin melodisköna romans förtjenar verklig beundran, liksom också fröken Sjöbergs allsidiga, friskt och känsligt framförda karakterisering af Marie, operans hjeltinna, för hvars sångparti endast litet mer ngalm i rösten och bredd i föredraget fattades sångerskan. Den unge orkesteranföraren förtjenar också sitt erkännande, det var endast synd att hans orkester var långtiMn sådan, som arbeten ' af denna art kräfva. Södra teatern bjöd under årets sista månad bl. a. på » Hundra jungfrur » — men så många jungfrur finnes ej på Söder — teatern, välförståendes, hvilket bland annat bevisades af de många fruarna å programmet, bland hvilka fru Horwiiz friska röst gjorde sitt bästa att piffa upp den numera något trådslitna musik, hvarmed Charles Lecocq försett denna mera skrattretande än sedelärande pjes.
Mäskvärmare är den inrättning, hvaruti mäsken, genom den från bränvinspannan gående ångan, förberedande, uppvärmes, så att, då den derefter slås eller tappas i pannan, uppkokning och afverkning ske fortare än eljest. Mäskvärmare vare tillåten af hvad form eller ämne som helst, men får ej innehålla mer, än |:del utöfver pannans rymd, ej eller så inrättas, att den åstadkommer någon rectification, med mindre sådan inrättning uppgifves, såsom rectifications-apparat. Med rectificator förstås den del af ett bränvins-redskap, hvarigenom större eller mindre del af immans vattenhalt afskiljes under mäskens kokning i 7^4 Prot. Utdr. d, 2 Nov. 1840. pannan, så att afrinningen utkommer starkare eller sprithaltigare, än då sådan inrättning icke begagnas. Rectificator må bestå i klarkula, talriks-anstalt, eller hvilken annan inrättning, som helst, utgöra serskild redskap, eller inneslutas i någon del af den öfrige. §• 9. Genom begagnande af förenämnde trenne redskaps-delar, hvar för sig eller gemensamt, uppkomma följande fem classer: Första Classen. Enkel redskap. Redskap i denna class må ej innehålla ej eller får till dem fogas någon inrättning, tjenande såsom mäsk värmare till mäskens förberedande uppvärmniug, eller såsom rectificator till klarning, utan måste afrinningen, för att blifva bränvin, omklaras i samma eller dylik panna. Andra Classen. Består af en enkel redskap med mäskvärmarc. Tredje Classen. Består af en enkel redskap med rectificator. Fjerde Classen, Består af en enkel redskap med mäskvärmare och rectificator gemensamt Femte Classen. Innefattar all sådan redskap, vare sig deri sd kallade dubbla pistoriska apparaten, eller af annan ännu ej känd uppfinning, som icke kan hänföras till någon af de föregående fyra clas seme.
Rfdderskapcts och Adelns förstag, at Uangu^n mä hälla Hans Kongl. Höghet L>ertigen och RiksFörcständarcn Twä ^lil!ioner Riksdaler Specie til handa; men tilstyrkrr den af Wällofl. Borgare Ständet förestagne t>io6ilicLtion, at det mä ske genom utbetalning af Twähundrade ä TwähundradcFemtiotusende (»ooocxä 2^0000) Riksdaler i weckan, til dest Lg,nco-Utskottet hunnit föreflä, och Ständerna ytterligare fastställa, b/- Iiotbelv och medel til Uan-guens ersättning, och föregäende af OiscontLn uptagne förffotters omsättning pä Läne-kLnguen. klx krotocollo Den 23 Maj. 229 Friherre Leri erström, jacob, upropad, anförde til brotocollet följande: Da Rikets Ständer .genom en lycklig Statshwälfning kommit tilsammans at bereda Sweriges framtida walfärd, bör ej desi närvarande uraktlätas. Genom det olyckliga Krig den förra Regeringen fört, är war^rmee sä til sägandes uplöst; desi hastiga organisation är säledes oundwillig, sa framt ej landet stal lemnäs til stöfling ät desi fiender. Det är en absolut nödvändighet, at genom utskrifning af stridbart folk ur alla Ständ upsUta en Xrmee. Men som en olycklig erfarenhet wisat osi at Landtwärncts organisation förledit är ej swarat mot ändamälet; proponera^ jag, at alt manskap som upbädas för landets förswar, bör under Lampagncn införlifwas nied Rcgemcnterne. Jag fär bäröfmer anhalla om Herr barons och Landtmarstalkens proposition, och i fall den winner bifall, at wära Mcd-Ständer genom en Deputation och et Utdrag ur brococollet härom underrättas. Begärdes pä bordet.
Sjelfva den i våra Grundlagar den Lagstiftande Corpsen tillagda myndighet är ofta genom många års mellanskof af dess sammanträden för vidsträckt; likasom, i fall sammanträdena vore årliga, den i vissa delar blefve för inskränkt. Häraf kunna bäst förklaras de stridiga meningar hos lika vältänkande Medborgare om vidden och nyttan af Ständernas myndighet. Ständerna uppgöra ensamme Financeplanen, som af förändrade Conjuncturer kan behöfva förändras. Ständerna bestämma efter godtycke för 5 år Rörelse-Capitalet i sedlar, utan att det af productionen och för näringarnes beBihang till Riks St. N:r i3.14. Const. Utsk. Betänkanden. hof på denna tid kan ökas. De bestämma äfven bevillningens belopp för likaså lång tid, utan att det efter tillgångarnes och behofvens tillökning eller förminskning eller myntvärdets förändring på denna tid kan förändras. Sedan 1809 ooh tills sista Riksdag tillhörde det äfven Ständerne ensamt att höja eller sänka Sjötullen, och Regeringen ägde ej rättighet att efter förändrade Handels-conjuncturer förändra den. Hela 5 år kunna passera, utan att Nationens Representanter utöfva någon controll öfver Konungens Rådgifvare och Föredragande o. s. v. Denna väsendtligaste brist i vår Representation, nemligen att 4en ej är någon tid årligen tillsamman, har man ej gifvit nog akt på; men merendels inskränkt sin hela uppmärksamhet till personliga förhållanden i afseende på rättigheten att välja och väljas till Nationens Representant. Jag för min del skulle anse ett ännu ofullkomligare Representations-sätt än det närvarande, men förenadt med inrättningen af 6n årlig sammankomst, vara bättre än det i allt afseende bästa Representations-sätt, om dermed vore förenadt det villkor, att Representanter blott hvart femte år skulle sammankomma. Äfven tror jag, att om en talrik Adel ej är förmånlig för ett land, så är det dock, så länge den finnes i Landet, förmånligt hafva en talrik Representation af den på Riddarhuset* Ex protocollis, J. D. Wale rid». Coust. Utsk. Betänkanden.
Vid 1856—1858 årens riksdag anvisade Rikets Ständer ett belopp af 3,000 R:dr R:mt att under nästföljande statsregleringsperiod årligen utgå till arfvoden för lärare vid Mariebergs artilleriläroverk i de kunskapsämnen, som tillhöra Civil-ingeniörer, men hvarken af de till Revisorerne öfverlemnade räkenskaper eller af den utaf Kongl. Maj:t för läroverket fastställde utgiftsstat kan inhemtas, huruvida berörde medel blifvit under revisionsåret för afsedda ändamålet använde. § 5. Vid Revisorernes besök å härvarande s. k. Artillerigård har deras uppmärksamhet fastats derå, att ett betydligt förråd gevär, pistoler och andra vapen, deribland öfver 5,000 stycken nya belgiska minieoch kammarladdningsgevär, blifvit inpackadt på en trång vind, der, oafsedt eldfaran från Svea artilleri-regementes nedanför belägne verkstäder, berörde vapen, enligt Revisorernes åsigt, icke kunna erhålla den vård och tillsyn, som deras dyrbara beskaffenhet kräfver. § 6. Revisorerne anse sig böra omförmäla ett förhållande, som för närvarande äger rum vid gardes-infanteri-regementena, att nemligen utaf sådane gevär, som äro till målskjutning duglige, endast ett mindre antal, 12 på hvarje kompani, vid de tillfällen, då målskjutning skall verkställas, till manskapet utlemnas, hvaremot de gevär, som eljest af soldaterne begagnas, äro för sådant ändamål obrukbara; äfvensom att blott ett mindre, för målskjutning ingalunda tillräckligt antal skarpa patroner till manskapet utdelas. Då Revisorerne finna det af vigt att Arméen beredes tillfälle till erhållande af större skjutfärdighet, hemställa Revisorerne, att lämpliga åtgärder, ledande till detta mål, må, om möjligt, vidtagas. — 65 — § 7.
V älloflige Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet hafva till Stats-Utskottet återremitterat denna fråga, deröfver Utskottet den egde sisth Julii afgaf Utlåtande; Dervid inom Borgare-Ståndet blifvit yttradt, af Herr Ullberg med flere: att då Garnizons Sjukhus-Byggnaden i Stockholm tillika med den jemnväl inköpta eegendom, hvarest det så kallade Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet finnes injrättadt, kostat Staten, från början af år i» i* lill 1822 års slut, a 20,000 R:dr år - 8 io S t a i s - U t sko 11 e ts Bet 5 nk anden* ligen, icke mindre än 230,000 R:dr Banco, och att till Sjukhus-Byggnadens fullbordande och inredning fordrades ytterligare omkring 100,000 R:dr; men å ena sidan Ståts-Verkets tillstånd gör nödvändigt, att fästa afseende på så omätliga kostnader och å den andra det vore vådligt att, sedan byggnads-arbetet blifvit begynt, låta detsamma uti ännu feni års tid stå 0- fullbordadt, borde viii anslag beviljas utaf Statens medel, under ytterligare Feni års lopp; men, 1 nion af Statens tillgångar, nedsättas till hälften eller 10,000 R:dr årligen och således för 5 år 5o,ooo R:dr, hvilket skulle vara tillräckligt för arbetets fullbordande å den redan taktäckta delen; Hvaremot andre yrkat anslagets fortfarande lill lika belopp som hittills. Inom Bonde-Ståndet åter har Anders Danielsson yttrat sig anse det besynnerligt, att Kongl. Maj:t och Kronan, utan Bidrag af Staden, här i Stockholm skall vidkännas' dylike utgifter, då Götheborgs
Af Herr Wedberg. ”Den mängd anmärkningar, sora, vid föredragning 36 Hor till Bcinco-Vtskottets Utlåtande N:o 16. i Riks-Stånden af Banco-IJtskoltets Betänkanden N:s 6 och 8, skelt, och sorn i flesta fallen instämma med andan och rigtningen af mina mot samma Betänkanden i Utskottet afgifna reservationer, ålägga mig pligten alt, vid återremissernas besvarande, ännu närmare utveckla, hvarföre jag anser nödvändigt, att, i stället för en allmän precipiteradt vidtagen realisation, föreslå mera milda åtgärder, som likafullt afse och förena alla på billiga anspråk stödda interessen, ehuru skiljda eljest dessa sinsemellan än må vara, och som, icke afvikande från Konungens och förra Ständers redan vidtagne beslut eller från de dermed afsedda ändamål, likväl försäkra löntagaren och capitalisten 0111 skydd och belåtenhet, samt befrämja för jordbruket och för öfriga productiva näringar bekymmerfri verksamhet samt deraf härflytande bestånd och framtida förkofran. Det är i all välbeställd samhällsordning ett oeftergifligt vilkor, hvad penningen beträffar, den må bestå af metalliskt eller pappersmynt, att den bör finnas inom landet tillgänglig, och ökas i den mon som folkmängd och näringar tillväxa, samt alt dess, såsom numerair och liqvidalionsmedel, egande värde bör stå till varornas i ett jemnt, så litet som möjligt, omvexlande förhållande.
För regeringen är det alltid omöjligt att på förhand veta, huruvida Ständerna kunna för stats-behofvens fyllande fortfarande vilja använda Bankens mellan riksdagarne upplöpande räntevinst, hvilken brukar uppgå till det högst betydliga beloppet af icke mindre än omkring Tre Millioner Riksdaler; 5:o Hvad Rikets Ständer ovilkorligen måste få kännedom om, är Stats-verkets tillstånd till tillgångar och förut bestämda utgifter; och att en sådan kännedom bör dem meddelas, har grundlagen redan föreskrifvit. Af något af Regeringen föreslaget sätt att fylla de nya behofven kunna Rikets Ständer icke bindas; och då annat sätt att fylla behofven, än det genom bevillningar, icke kan ifrågakomma, så vore ett Regeringens förslag rörande sättet utan allt väsentligt ändamål, men skulle, om det genom grundlagen ålades henne att afgifva ett sådant, väl genast kunna af partiledare begagnas till kärkomna anfallspunkter; 6:o Dessutom är det föreslagna tillägget icke nog bestämdt och torde således lemna skälig anledning till tvekan och olika tydning, samt vid sådant förhållande blifva ännu svårare att till någorlunda belåtenhet fullgöra; 7:o Slutligen skulle, om regeringen toge någon närmare befattning med sättet för bevillningens utgörande, det kanske äfven anses komma i någon kollision med den enligt 57 § Regerings-Formen Ständerna förbehållna rättigheten att sig sjelfva beskatta. På dessa inom Preste-ståndet mot förslaget anförda grunder anser jag mig icke kunna biträda detsamma, och det så mycket mindre, som jag tror, att aktningen för medstånden borde bjuda, det man icke vid samma riksdag, då ett förslag fallit, ånyo väcker detsamma, helst om detta, såsom här är fallet, sker i alldeles oförändrad gestalt.» 14 KonstitutionsUt skottet s Memorial Al 20. Ank. till Exp.-Utsk. cl. 8 Juli 1857, kl. 1 e. m. Memorial lill Rikets Ständer, med förslag till tillägg vid 28 § Regeringsformen, angående utländsk undersåtes rätt att i riket förvärfva och besitta fastighet. I äldre tider saknade den Svenska Lagstiftningen bestämda föreskrifter i afseende på utlännings rätt att i Riket genom köp, arf eller annat laga fång förvärfva fastighet.