Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I korthet har jag nu lika sannt som okonsU lat uppgjort Historien om arbetets förhållande vid och med Södertelje Canal, hvilket för öfrigt omständeligen vitsordas af detta .Betänkande åtföljande tryckta Handlingar , hvilka ock upplysa hvad jag ytterligare korteligen vågar anföra, det, att såsom följd af ofvanföranledda tids utdrägt uti arbetets fortgång , har imellan kostnads-förslagets belopp och sedan gällande värden , på allt hvad det upptager, en kännbar skilnad föranledt till vida öfver beräknandet kännbara utgifter , äfvensom att samma tids utdrägt medfört oundvikeliga kostnader för nya uppsättningar af instruroentalier’, ställnings - bryggor, sängkläder m. m., att den ock verkat en öfver dubbelt i förslaget beräknad utgift för allt hvad då upptogs för Hushyror, arfvoden , och Tjenstejnäns aflöning, hvarförutan, de af naturen till besegrande mötta hinder öfver deras beräkning vid kostnads-förslagets uppgörande betydligt bidragit till den verkan att ren har hvarje Actieägare erlagt 12 3 procent, öfver antecknings-summan, bör i instundande Juli erlägga ytterligare 25 procent, och bereda sig på ytterligare 50 procent tillskott till vinnande af Canalens fullbordan. Att så betydliga uppoffringar kunnat be - Den 7 Juli. *39' beviljas och erläggas, utan Actie-ägarnes fulla förtröstan att Riksens Ständer, förr eller sednare , skulle tillerkänna Actie-ägarne någon häremot svarande förmån, är ej tänkbart, och de härjemte bifogade Handlingar för åren 1809 och 1811 bevisa hvad förhoppning Actie-ägarne da trodde sig i denna del billigt böra hysa, då den åberopade hvad så väl Hjelmare som Trollhätte och Strömsholms Slussverken i förra tider och Götha Canal i sednare fått af Statens allmänna medel förutan andra förmåner dem tillerkända , då deremot Södertelje Canal ej hittills tilldelats annat understöd än 5 procents utdelning på 9 Hufvud-titelns belopp för de gjorda tillskotten, och hvilken från 1813 års början fick upptagas, och sedan fortfarit.
Det torde icke kunna nekas att raan icke bör pålägga någon ny skatt, utan att tryckande nöd sådant fordrar, och sådan finnes icke här. Dertill kommer ett ytterligare skäl, nemi. att utskrifnings-penningarne för dessa hemman år 1811 endast utgjorde 3,964 R:dr, men att den nu utgående rotevakans-afgiften är nära fyra gånger så stor'. Det har visserligen blifvit nämndt att utskrifnings-penningarne i den myntsort hvaruti de först bestämdes, förvandlade till vårt nuvar:de mynt, skulle utgöra en vida större summa, men man bör ihågkomma att utskrifnings-penningarne då var en personel afgift och således icke hade den tunga påföljd för jordbrukaren, som den tal. Man har visserligon yttrat här, att det vore hårdare för dessa hemman om de skulle betala utskrifnings-penningar än den nu utgående rotevakans-afgiften, emedan det utgjorde en större summa. Det är då besynnerligt att de Hallänska hemmanens innehafvare sjelfva ingenting hellre önska än att återfå dessa utskrifnings-penningar. Detta visar väl mer än något annat att den värde talarens kalkyl är felaktig, och jag vänder om frågan, om utskrifnings-penningarne skulle utgöra en större summa, hvarföre skulle man icke då låta dem behålla dessa utskrifningspenningar, om de sjelfva så vilja. Det är dessutom här yttradt, att indelningsverket genom den föreslagna åtgärden skulle rubbas och att det vore vida bättre och rättvisare att låta hemmanen undergå en rotejemnkning. Nu veta vi att en rotejemnkning skulle afse att lyfta en del af fiördan ifrån det ena hemmanet och lägga den på det andra för att således på detta sätt bördan af rotering mätte blifva jern - 460 Den 23 Mars e. m. uare fördelad emellan de för öfrigt lika skattskyldige eller också på det sätt att indelningsverket utbredes, om jag så må säga, öfver ett större område. Det första alternativet kan icke här tillämpas, enär dessa hemman äro serdeles svaga, och till en del så dåliga, att det finnes många hemman som icke hafva mer än nio T:land inrösnings-jord och afrösnings-jord i förhållande derefter.
Pr. 1847 & 1848, 7 Sami. 2 Afd. 14 Haft. 2 \ !i Lagoch JZkon.\’tskotteni Betdnharifåe, N:o 5f. stol icke väckas, förrän efter skiftets slut■ men sä snart skiftes jon ättningen blifvit fulländad, åligger det Skiftesmannen att, på sätt 20 § bestämmer, tillställa jordegarne fullständig räkning öfver kostnaden till hela förrättningen, hvarefter den jordegare, sorn vill samma rakning, i ett eller annat afseende, klandra, eger derom ejter stämning föra talan, ä landet vid Häradsrätt, och i stad vid första laga Domstol, inom ett halft år från det räkningen, på sätt förrberördt är, jordegare tillställd blifvit-, och eger den, sorn med nämnde Domstolars beslut i desse mål finnér sig missnöjd, att besvär i vederbörande Hofrätt anföra; hvarefter målet, utan nedsättning af Revisionsskilling, må hos Kongl. Maj:t i Justitia?-revisions-expeditionen besvärsvis fullföljas. Underlåter jordegare att inom tid, nu sagd är, ä Landtmäteri-ar/vodes räkning klandra, håfve sjelf sedan ingen rätt att talan derå anställa; men Landtmäteri-fiskalen vare obetaget. att, då det af Förste Landtmätare, hvilken ä ven eger arfvodes-räkningar granska, eller af annan hos honom anrnä/es, eller anledning dertill eljest förekommer, för tjenstefel vid arfvodesräknings upprättande Landtmätare i laga ordning tilltala; och gånge äfven i sådant fall, på sätt i nästföljande $ sägs. Stockholm den 14 September 1848, <* STOCKHOLM, w. v. »ajlman, 1848. Lagoch Ekonomi-UtskoUens Betänkande, N:o 52. 1 N:o 52. Ank. till Exp. Utsk. den 20 Sept., kl. 2 e. m. Betänkande, t anledning af väckta frågor om förklaring eller tillägg i 5 § af Kongl.
M;s Nådiga Proposition är vordet ifrågasatt, kan anses blifva för ändamålet tillräckligt, Rikets Ständer bestämt anslaget för tillverkning af slagkruts - hufvar, jemte de för denna tillverkning behöflig» machiner, till 33.000 R:dr; 7;o Till bestyckning af Waxholms Fästning med strand verk 80,000; Rdr; 8:o Till bestyckning af Carlstens Fästning 80,000 R;dr; 9;o Till fortsättning af befästuings-arbetena vid Carlsborg 150,000 R:dr; 10:o D;o vid Carlsten 93,000 R:dr; ll;o D;o vid Carlskrona 72,000 R:dr; samt 12:o För befästningarne i Stockholms skärgård 150,000 Rrdrj Åf hvilka summor Rikets Ständer, i likhet med hvad E. K. M. Nådigst föreslagit, beviljat till bestyckning af Waxholms Fästning med strandverk 80.000 R:dr; till fortsättning af befästningsarbetena vid Carlsten 93,000 R:dr och Carlskrona 72,000 R:dr samt för befästningarne i Stockholms skärgård 150.000 R:dr; hvaremot Rikets Ständer funnit sig för bestyckning af Carlstens fästning endast böra anvisa 40,000 R:dr, samt till fortsättning af befästningsarbetena vid Carlsborg 90,000 R:dr. Å denna Hufvud-Titel äro sålunda uppförda följande, till ständiga behoficke hänförliga, anslag, att utgå under 3:ne år, nemligen: l:o För Topografiska Corpsens arbeten .. 36,000: 2:o Till complettering af Redskaps», Rid-, Anspaunsoch Stall-persedlar för nya Fält-Artilleriet 24,000: 3:o Till anskaffning af nya Infanteri-Gevär 240,000: — —• Expcdiiions-Utskotlets Förslag till und. För tillverkning af nya Pistoler 16,000: — 5:o
Ridderfkapet och Adelns uplysta bepröfwande, om ej Riksens Ständers Stats-Utskott kunde anmodas, att, med anledning af 7-'de puncten i Kongl. MajttS nädiga proposition af den z Junii rörande utrikes gälden, till Riksens Ständer inkomma med tillstyrkande för uplagandel af inhemska län, innefattande derjämte ej allenast förslag öfwer deras, i sammanhang med fonden för ränta och afbetalning högsta möjliga belopp, utan ock sältet akt dem uptaga, och af hwem de böra besörjas, altfammans under befrämjande af den skyndsamhet, wid werkställigheten, hwilkens nödwändighet 7:de puncten as Konungens oftanämnde proposition, sä tydeligen lillkännagifwer. Det är sä mycket mera att förmoda, att Statsutskottet torde wara beredt pä ett sädant updrag af Risens Ständer, som utfinnandet och anstäendet af sond för ranta och afbetalning, i annan händelse skulle hafwa blifwik en ofullständig mesure. Den Den 24 Julik. Den begäran Friherre kllannsrsieim härefter gjorde, atr hans memorial mätte till Näts Utstottet förwisas och honom tillstånd lemnäs, art detsamma med de öfrige S änden commnnicera, blef uppå gjord proposition, bifallit. Friherre 8tae1 von lllolillein, Loritta l^uäviZ, erhöll ordet och upläste följa ide dicramen:
I anledning af väckte Motioner, dels om öfverseende af den för Rikets Ständers JustitiasOmbudsman utfärdade Instruction, och dels om tillägg deruti. I anledning af väckt Motion, dels om ändring af Kongl. CommerceCollegii Kungörelse den 29 Julii i8o3, angående Läst-afgift för fartyg, som med Turkiska Pass förses, och dels om förslag lili allmänt stadgande om vitens bestämmande. Från Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet: Af den 2 dennes: N:o 4. Rörande yrkad inskränkning af dagar för Marknaders hållande, och att Auctioner ej må förrättas å dagar, som omedelbart föregå eller efterfölja en Predi kodag. Rörande väckt fråga om förändradt sätt att insamla Stamboksoch Collectmedel. I fråga om Åsele Lappmarks Församlingars skyldighet att deltaga uti Allmänna Beväringen. Angående yrkad rättighet för BarnmorskeLärlingar på Gottland, att undervisas och examineras af någon Läkare derstädes. Den 5 Jan uarii. 121 Från ExpeditionsXJtskottet: Af elen 3 dennes: N:o g. Angående ökadt Canzliebilräde för Correcturläsning. Af den 5 dennes: N:o io. Angående de öfrige Utskottens förständigande om iakttagelser, i afseende på tryckningen af Bihanget till RiksSlåndens Protocoll ra. ra. Lades på bordet. Upplästes ett från RiddarliusUIskottet inkommit så lydande Hörsa raste Memorial! Sedan i anledning af Grefve Horns, Claes Fredrik, den 28 sistl. November f. m. afgifne Memorial, Höglofl. Ridderskapet och Adeln, medelst ProtocollsUtdrag af den 4 i denna månad e. m. behagat anmoda RiddarhusUtskottet, att från RiddarliusDirectionen infordra, samt till Höglofl.
Emellertid står man ännu oförmögen att kunna verkställa uppsåtet alt utföra byggnadsföretaget, hindrad af brist i erforderliga koslnadsbeloppet. Vid delta förhållande och då det lilla samhället icke, ulan alltför kännbara uppoffringar, kan åstadkomma medel till det för hela orten beliöfliga förelaget och då Staten förut lemnat en hjelpsam hand åt andra orter för dylika företag, anser jag mig böra vördsamligen föreslå: att Rikets Ständer malte till ett skolhus i Arvika med bostad för rektor anslå 10,000 R:ur Runt, utgörande icke fullt hälften af beräknade kostnaden efter det fastställda kostnadsförslaget, emot erforderlig garanti för arbetets behöriga verkställande i enlighet med den fastställda ritningen och förbindelse för kommunen, att, i händelse nu väckt fråga om anslag till en tredje lärare skulle bifallas och således en större byggnad blifver af nöden, vidkännas alla de ökade utgifter, som deraf kunna blifva en följd. Och anhåller jag att få till Stals-Utskottet, till hvars behandling denna motion torde remitteras, ingifva nödiga handlingar och ritningar. Stockholm den 29 November 1862. Olof Olsson, irån Olebyn af Wermlands län. N:o 336* Af Olof Olsson i Olebyn af Wermlands län, om statsanslag till en tredje lärare vid Arvika elementarläroverk. Befolkningen i trakten omkring Arvika känner lifligt behofvet af tillfälle lill undervisning i närheten af hemmet för ortens söner; men är för närvarande hänvisad till de inskränkta resurserna af ett tvåklassigt läroverk i nämnda köping. Framställningar hafva derföre blifvit gjorda om delta läroverks förseende med en tredje lärare och skolans höjande till ett treklassigt elementarläroverk; men hittills hafva dessa framställningar icke vunnit afseende. Jag finner mig derföre föranlåten alt nu härom hos Rikets Ständer vördsam - Motioner i Bonde-Starulet 1862.
Herr af Uhr, Gujiafv I afseende på frågan, huruvida den föreslagna skrifvelsen icke år förenlig med Grundlagen, anhåller jag att genom ett exempel få framlägga min åsigt. Om det nemligen stöde i skrifvelsen den önskan, att Ministrarne måtte blifva mera tolerante i fråga örn Tidningar, skulle sådant ofelbart gifva anledning till jemförelser, och dessa kunde naturligtvis ej hemtas från annat åa förflutna hån - I)en II Juli! f, m. delser, oell skulle sålunda lemna rum för ett indirect klander. Om deremot skrifvelsen inne. håller, att Riksens Ständer önska, det Ministrarne icke må begagna indragnings-magten vid andra fall, ån då högsta angelägenhet den påkallar, så ligger deruti Alldeles icke någon jemförelse nied hvad som tillförene skedt, och jag kan ej eller finna något hinder för Riksens Ständer, att örn en sådan deras önskan underrätta Kongl. Maj:t. Herr Cederfchjold: Innan jeg går till sjelf;} va sakpn, skall jag söka undanrödja några miss. tag. En vård Ledamot har trott, att Grefve von Schwerin borde eller kunde med sin motion vånda sig directe till ConstitutionsUtskottet, Jag kan dock ej föreställa mig, att detta Utskott år berättigad}, att omedelbarligen upptaga en sådan motion, emedan det endast år förslag tili Grundlags förändringar, som kunna af enskilde till Utskottet ingifvas. Äfvenledes har en och annan Ledamot trott, att icke något annat Utskott än OeconornieUtskottet ägde föreslå underdåniga önskningar. Denna rått år alldelea icke inskränkt till något visst Utskott. Man har ej sällan sett Statsoch BeviliningsUXskoUtn begagna den. Sedan emedlertid den tankan nu mera synes vara hos Ridderskapet och Adeln temligen allmän, att motionen år laglig, återstår det endast att undersöka, till hvilket Utskott densamma bör remitteras.
M. i nåder utsågs att uti den nyligen slutade Finans-komitén ang:de kreditförhållandernas och lånc-anstalternas ordnande, representera Sveriges första handelsstad: Varén förvissade derom Mine Hrr, Hr Warburg skulle ej vara den ende ibland våra landsmän af Mosaiska Trosbekännelsen, som sålunda komma att utmärka sig, derest de, med tillerkända medborgerliga rättigheter, egde tillfälle att rätt kunna gagna deras, så väl som vårt fädernesland. Remitterades till Allm. Besv. o. Ekon.Utskottet. Föredrogs och remitterades till StatsUtsk. Hr Bråkenlijelms, Pehr Reinh., d. 29 sisth Dec. på bordet lagda motion, ang:de nedsättning af den utsockne frälsehemmanen i Halland åliggande rotevakans-afgift. Föredrogs och bifölls BankoUtsk:s d. 29 sisth Dec. på bordet lagda Mern. N:o 4, med hemställan om rättighet för Banken, att under innevar:de vinter hafva å utrikes ort stående ett belopp af högst Två mill:r R:dr Hamb. b:ko. Föredrogs Gr. Liljencrantz^, Gust. Fredr., d. 31 sisth Dec. f. m. på bordet lagda motion, att R. St:r måtte besluta att för inrättande och underhållande i hvarje län af upfostrings-anstalter för vanartiga barn, må årligen af hvarje mantalsskrifven person erläggas en afgift af minst 2 och högst 4 sk. b:ko. 3 H. 3 34 Den 4 Januari f. m. Remitterades till Bevilln:sUtsk., hvarjemte, enl. motionärens begäran denna motion kommunicerades de resp. MedSt:n. Föredrogs Gr. Liljencrants’s, Gust. Fredr., d. 31 sisth Dec. f. m. på bordet lagda motion, ang:de förhöjning af det maximi-belopp, hvartill Kurhus-afgiften får bestämmas. Gr. Mörner, Carl: Jag har först i detta ögonblick tagit kännedom af Gr.
s 1795 — 1800, bif. af PresteStåndet, IX s 535, 12 i 78 af Adeln, IX. s 535, af BorgareStåndet, IX s 544» ;,f BondeStåndet, IX s 548. Underd. Skrifvelse, X 1. s 577—• 58o. Lindeqvist, Häradshöfdingen S. G., åtalad af Justitias Ombudsmannen, II s io83 — io85. Linodlingen, befrämjad, I 1. s 57. — till befordrande af, ÖfversteLieutenant Happe med Lån understödd, II s 696. 714 •— 716. — om uppmuntran af, inom Hallands och flere Län; Motion, remitt. till Statsoch Ekon. Utskotten, II s 1234. Utskottens Utlåtande, IV 2. S1182 — 1184, bif. af Adeln, IX s 328, af PresteStåndet, IX s 33o, af BorgareStåndet, IX s 33a, af BondeStåndet, IX s 334- Liqvidationsgrund, angående stadgande af en, vid gäldande af Skulder i Bancomynt. Motion, remitt. till Stats-, Bancooch LagUtskottcn, II s 1237. Utskottens Utlåtande, IV 6. s 84 — 89, bif. af BondeStåndet, IX 3. s ig5, at PresteStåndet, IX 3. s 202, af BorgareStåndet, IX 3. Listers och Bräkne Häraders Innevånare, om rättighet för, att leverera deras KronoTionde till Magazinet i Carlshamn. Statsoch Ekon. Lorents anhållan om Skatteköp af några Kronans Lägenheter, angående. StatsUtskottets Betänkande, IV 1.
Afverkad areal under Areal bringad till återAreal ren Afkastning i medeltal för qvinqvenniet. Inkomst af biAfverkad areal Areal bringad till å- terväxt åren 1856- 1860. noparkerna i medeltal för samma tid. menter. skogsmark. åren 1856 -1860. växt åren 1856— 1860. skogsmark. dukterne i medeltal. 1856— 1860. Afverkning. Kultur. Första Revieret. Tid. kpld. Tid. kpld. Famnar. R:drR:mt. R:dr. Tid. kpld. Tid kpld. Tid. kpld. Famnar. K:dr. R:dr. Tid kpld. Tid. — 2 Endast 4 årshyggen afverkade, resten rensning, beredning och hjelpgallring. — 3 Normalt behandlad. — 4 Dito dito. — 5 Endast 3:ne årshyggen afverkade på hvardera af 2:dra och 3:dje Blocken, resten rensning och beredning. Till följd af skogseld 1859. En stor del skadad skog då ännn ej försåld och 10 tunnland sådde 1861. — 8 Normalt behandlad. — 9 Dito dito. — 10 Kesten af sådder och planteringar misslyckade. Normalt behandlad. — 11 Dito dito. — 12 Trakthuggningen ännu ej börjad. — 73 Ännu ingenting att afverka. Hägnadsdelningens fullbordande afbidas. — 14 Oberäknad stängsel. — 15 Kal, under reglering. — 16 Trakthuggningen skall börja 1870. — 17 Ännu ej indelad. — 78 Det mesta sjelfsådd. Normalt behandlad. — 19 I anseende till dröjsmål med hägnadsdelningens fullbordande, hafva kultureme inställts till nästa år, då hägnaderne blifva färdiga. — 20 Trakthuggningsplanen ännu ej fastställd. — 21 Under uppmätning af Landtmätare. Hela arealen med impedimenter inom länet utgör sålunda 13,572 tunnland Kronoparker och 16,286 tunnland Allmänningar.
Den af Eder Kongl. Maj:t den 22 December 1846 fastställda fabriksoch handtverksordning hade icke under loppet af 1847 hunnit inverka på dessa näringsgrenar så, att deraf kunnat dragas några säkra slutföljder om förmånerna och olägenheterna af den utvidgade näringsfriheten. Ibland de få fabriker, hvilka i Westerås bedrifvas, kan endast tobaksfabriken sägas hafva varit i flor. Summa B:ko R:dr 38,865: 8. På arbetsbiträden tili de inom staden och vid jordbruket förefallande göromål har varit god tillgång, men arbetslönerne dryga. Priset på ett karldagsverke under andetiden och skörden har merendels öfverstigit 32 sk. banko. Tillförseln af landtmannaprodukter och andra förnödenheter har varit ganska god. För* 33 Förhållandet med stadens jord och dess besädande har varit detsamma, som sista berättelsen innefattar. På kålgårdar och planteringsland inom staden odlas tobak och gurkor. Sjöfarten har varit ganska liflig och bedrifvits till större delen med seglande fartyg samt med 3 ångfartyg, som underhållit daglig kommunikation med hufvud - staden under de årstider, då sjöfart kunnat idkas. Den ökade trafiken har gjort behofvet af en rymligare och beqvämare hamn mera kännbart och de första förberedelserne till vinnande af detta ändamål vidtogos år 1847. De till staden hörande seglande fartyg utgjorde sistnämnda år ett antal af 22. Afven har uppmärksamheten blifvit väckt på medel och utvägar att leda Strömsholms kana! till ett nytt utlopp i Mälaren i närheten af Westerås, i hvilket afseende under ifrågavarande period en förberedande undersökning genom bidrag af enskilde blifvit påkostad och verkställd, hvilken bekräftat möjligheten af den nya kanalledningen, som, om den skulle komma i verkställighet, hlefVe af stor vigt för handeln och sjöfartens förkofran i Westerås. De i denna stad befintlige i förra berättelsen omforinälde bildningsanstalter hafva fortfarit att verka för det nya slägtets uppfostran. Sjukvården har under den tid, denna berättelse omfattar, besörjts lika som förut af tre Läkare. Apothekens antal är 2.
Hon ångrar, att hon ej stannat inne i deras boardinghouse, ehuru det just icke är något ställe att längta efter ... Hastigt sticker någon sin arm under hennes, det är Tore – han ser förstörd ut. – Kom, säger han. Hon känner en plötslig sökning i bröstet, förnimmelserna från de första oroliga åren blifva lefvande. Med en underlig blandning af ångest och trots och sjuk trötthet ropar hon hvasst genom hjulbullret: – Säg genast. – Åh det är ingenting annat, än att nu är allting slut för oss – vi ha gjort en kapital dumhet. Hon tycker att alla människor se så underliga ut och att allt, hvad de företaga sig, kommer henne så ytterligt litet vid. – Det är ett skojarpack, jag har varit en dåre – en idiot ... nej man duger inte här ute. Hela annonsen var en list. Det hade brutit ut en tillfällig strejk, och för att kunna sätta hårdt mot hårdt narrade de hit folk från Östern – vi voro tolf stycken olycksfåglar däruppe. Men i lördags gick hela bundten strejkande in igen ... Bossen skrattade mig i synen, tysk djäfvul förstås. Jag bad honom – det var med det värsta jag gjort i mitt lif, men det var för din skull, min kära Louise ... – Åh du ville väl inte svälta ihjäl själf. Deras ord kommo stötvis, hårda, under det de trängde sig fram på de larmande gatorna. Tores hår klibbade vid hans upphetsade ansikte. – Jag hade nöjt mig, med hvad som var, jag är född arbetare och det var mer än godt för mig – det är vansinne det här att krafla sig upp dit man inte hör ... Ne-ej – så mycket är säkert, nu är det slut med mina målarfånerier. – Jag tycker vi ha annat att göra än att ge snärtar. Tonens veka lugn drog genast Tores stora, uppjagade blick till henne. – Louise, hur mycket ha vi? – Omkring elfva dollars. – Ta det kallt – hvad fan – ska man förgås, så ska man. De köpte genast en Chicago Herald och gingo in i ett tomt lunchrum. – Slå inte tvärt upp »Help wanted», hviskade Tore nervöst – de se så väl, att man är en arbetslös stackare.
Om man besinnar, att hvarje jordegare inom häradet anses hafva del i allmänningen, så är det väl billigt, att det må vara häradets innevånare tillåtet att, om de så vilja, besluta att sins emellan fördela allmänningens produkter, och att de må slippa att på auktioner konkurrera med utsocknes folk. Nu är af den siste talaren anmärkt, att det kan från häradets allmänning beviljas utsyning, och att således den, som förstört sin skog, kan komma i åtnjutande af en sådan förmån; men det är väl icke att förmoda, det vid en ny inrättning en så bakvänd ordning skall följas. Tvertom förmodar jag att, då häradsboerne kallas för att öfverlägga om, på hvad sätt afkastningen skall tillgodogöras, de komma att afskaffa en så orimlig praxis. Jag tror det skulle möta motstånd hos allmogen, om man icke antoge Regeringens förslag, och anhåller fördenskull att denna punkt ej må till någon anmärkn. föranleda. Frih. Raab: Jag är ledsen, om det skulle vara nödigt att medgifva denna modifikation för att få det hela antaget. Lika med Hr Åkerman erkänner jag, att om härads-allmänningarna skola behandlas på sådant sätt, det blir att befara, att de icke länge up fylla sitt ändamål. Det hade efter min åsigt varit bättre, om, så som Komitén föreslagit, man beviljat delegaren ^att åtnjuta blott sin andel af den kontanta behållningen. Om Hr Åkerman icke begär propos. på denna förändring, vill icke heller jag göra det; jag har dock ansett mig böra uttrycka min tanke derom. Gr. Den 7 No remb er f. m. Gr. Sparre: Jag vill blott »plysa, att med den omtalade utdelningen af allmänningarnes alster icke tillgår så, att utsyning beviljas och delegaren tillåtes gå och hugga. Med en allmänning, hvari jag har del, tillgår det så, att skogsbetjeningen med biträde af häradets innevånare verkställa huggningen, och lassen fördelas, med afs:de å de olika slagen virke, mellan de särskilda jordegarne.