Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr 6er<te, yrkade att Toppare skulle sä rätt att bränna, men med Jordägarens tillständ Herr Iskm, utbad sig att till Protokollet fä reserwera sin kanka, all om den oinskränkta bränwinsrätliccheten afstoges, uvpkomme i den föresiqgne Bewillningen ett deficit af 50.000 Riksdaler , hwllket, dä det mäste erläggas, sedan pä v§ andre Jordägare skulle fördelas. Herr Grefwe» och Landtm»! skulten, företog nu frägan om brännings - rättigheten i Srädecna, och proponerade att den ät alla innewäriarnr utt Städerne stulle upp läkas. Ropades Ja och Nej. Widare gjordes proposition att den mätte förunnas alla Husägare. Bifölls. Friherre kksmilton', esri, förklarade det han för si" del önskade akt inga andra än priwilegierode Närings - idkare i Städerne stulle erhälls rättighet att bränna Brämvi». Heer Den 29 Janunrik. 1219 Herr?nntrlköla, ?ruil: Jag ber ödmjukelft gen om förlåtelse, att jag nu ater yrkar uppffof, med lrägan vm Bränwins - bränningens rverkställande i Stockholm och Götheborg, till dess Häglof!. Utskottens Betänkande rörande frägan vm Allmänna Svannemäls Magazins - inrättningens fvrtfaraiide inkommit, pä det desie frågor derefter mage uti ett sammanhang kunna komma under ösrverwägande. Säsom jag förur omförmäldr, tror jag mig, med underdänigt afseende, pä Kongl. Maj-ts Nädiga proposition angäsnde allmänna Magazins-inrättningen, hofwa rillräckeligt stät till förberörde yrkande; men för öfrigt behagade Höglöst.
Den 3 Martti. Ridderskapet och Adeln framställa och fullfölja sitt berörde Yrkande. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen, den 2 Martii 1818. S. D. Remitterades till ConstitutionsUtskottet: Tvenne i den form sg §. Riksdagsordningen föreskrifver, framställda Anmärkningar, den ena mot StatsRådet och Konungens Rådgifvare i CommandoMål för Flottorne, samt den andra mot StatsMinistern för Utrikes Ärenderne. Ut supra. Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl. 2 eftermiddagen. In fidem Protocolli O. J. Lagerheim. Den 2 Martii. Måndagen den 2 Martil Plenum klockan 5 Eftermiddagen. Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedanämnde Utskott inkomne, samt den 24 sistledne Februarii eftermiddagen på Bordet lagde Utlåtanden, nemligen: Från Allmänna Besvärsoch OeconomiceUtskottetj af den 10 sistledne Februarii: 1:0 Öfver Förslag till en jemnare fördelning af Yäghållnings-skyldigbeten vid och omkring Norbergs Grufva. 2:0 I anledning af väckt fråga om KronoUppbördens öfverlemnande till KyrkoRådet i hvarje Församling. 3:o I anledning af gjordt yrkande, att Förläningsoch LöningsHemmänen i Halland må tilläggas samma förmåner, som KronoHernmanen i allmänhet, eller få lösas till Skatte. Från StatsUtskottetj af den 16 sistledne Februarii: 1:0 Angående Riksdagsmannen Eric Svenssons Memorial, om Förvaltningen af Kronans UpplagsMagazin, m. m. 2:0 Öfver Herr Majoren, Friherre Fredric Hjer - 78 Den 3 Martii. tas Motion, om ytterligare bidrag af medel för Södertelge Cauallnrättnings fullbordande. 3:o I afseende på Herr J. J. Winbergs Memorial, om Lånerältighet i ManufacturDisconten för SkeppsvarfsÄgare.
Erkebiskopen och Talmannen gjord framställning, 1)esit»t Preste-Ståndet för sin del, att, enär Riksdagsgöromålen icke kunna fullbordas inom den i Grundlagen bestämda tid af tre månader från den dag, då Kongl. Maj-.ts nådiga proposition om stats-verkets tillstånd och behof vid innevarande Riksdag meddelades, underdånig skrifvelse bör från Rikets Ständer till Kongl. Maj.t afgå med anhållan, att Riksdagen måtte fortfara ytterligare en månad utöfver förenämnde tid; och skulle Expedilions-UtskoUet anmodas inkomma med förslag till underdånig skrifvelse i detta ämne. Frän Vällofl, Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stals-Utskottets Utlåtande N:o 26, i anledning af väckt motion om upphörande af det af Kongl. Kammar-kollegium bestämda minimi-arrende-belopp för kronoiiskena Norrforss samt Spökfallet och Spökhällan i Umeå eif; och Memorial N:o 27, angående ett ytterligare Kanslist-arfvode. S. D. Efter uppläsning af det protokoll, som blifvit hållet den 14 dennes hos den uti 105 § Regerings-formen och 64 § Riksdags-ordningen föreskrifna Nämnd, och af hvilket inhemtades, att Nämnden ansett Högsta Domstolens samtlige ledamöter böra vid deras embeten bibehållas, beslöts meddelande häraf till Expeditions-Utskottet, med anmodan att förslag till underdånig skrifvelse i ämnet uppsätta och dermed till Riks-Stånden inkomma. S. D. Enär snart trenne månader förflyta från den dag, hvarå Kongl. Maj:t låtit Dess Nådiga Proposition, angående Stats-verkets tillstånd och behof, till Statsutskottet öfverlemnas, utan att Rikets Ständer kunna hinna att under nyss nämnde tid deras arbeten fullborda, beslöt Borgare-Ståndet, för sin del, det böra Rikets Ständer sådant hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla och äska, att
Af de efter denna Författning utgående böter tillfälle den ena hälften Åklagaren, eller Målsegaren , och den andra en fond, som Handtverks-Societeten eger samla och använda, del3 till Societetens nödiga utgifter och dels till understöd för gamle af sig komne Handtverkare och 433 Förslag' Gesäller; samt för aflidne Handtverkares och! G-esällers fattige Enkor och barn; vare dock So.' cieteten skyldig, att för förvaltningen deraf, vid hvarje ars början, inför Magistraten visa redo och räkning, §, 4- Saknas tillgång till gäldande af de i denna författning stadgade böter, varde de förvandlade på sätt i allmänna Lagen och särskilde Författningar nu är eiler hädanefter Jean varda, angående vites-böter, förordnat. Ålagd skadeersättning varde, i brist af tillgång, med arbete af-’ tjenad. §• 5i Besvär öfver Handtverks -Societets beslut måga anföras hos vederbörande Magistrat, före klockan Tolf å åttonde dagen efter delaktigheten, hvilken Societeten vare skyldig, att, jemte berörde hänvisning, emot losen skrifteligen lemna. Öfver Magistratens beslut få besvär anföras hos Konungens Befallningshafvande, före klockan Tolf å fjortonde dagen efter delaktigheten. Den med Konungens Befallningshafvandes beslut missnöjde ege, att före kl. 12 å Fyratiofemte dagen efter deraf erhållen del, anföra underdåniga besvär hos Kongl, Maj:t i dess Handelsoch Finance-Expedition. Tvänne Auctoriteters sammanstämmande beslut böra, så. som Förslag. 433 som vilkor för talans vidare fullföljd, fullgörasJ så vidt klaganden ej visar sig vara dertill oförmögen. - I Stockholm utöfvas, i afseende på ofvannämnde oeconomieoch politie-ärender, Magistratens åtgärd af vederbörande under Magistraten lydande Collegier, och Kongl. Maj;ts Befallningshafvandes af Öfver-Ståthållaren. I hvarje Utslag skall, utan behof af missnöjes anmälan , tid och ort för besvärens anförande utsättas.
Det är kändt att, medan i England de högre klasserna strängt ifra för sabbatens noggranna firande, så är deremot hos de lägre klasserna derstädes den öfvertygelse inrotad, att desse sednare klassers frihet härigenom obehörigen inskränkes; en öfvertygelse, hvilken för ett par år tillbaka, då man ville i London förneka den lägre klassen sådane söndags-nöjen, som hos oss anses fullt tillåtliga, framkallade fortsatta oordningar och blodiga uppträden, hvilka nödsakade till en tillfällig eftergift för arbetsklassens fordringar. Men då sådane följder framkallats af dylika åtgärder i ett land, der redan förut sabbaten, i yttre måtto, firades allvarligt, och der laglydnaden är så inpräglad, att språket ej skiljer emellan att ej få göra en sak och att ej kunna göra densamma, huru mycket större motstånd, huru mycken större bitterhet skulle ej dessa åtgärder framkalla hos oss, der man vant sig vid större frihet i dessa hänseenden, och der böjelsen att motsätta sig de underordnade polis-myndigheternes åtgärder måhända ej är främmande för national-lynnet. Ofta Allm. Besv. och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 38. 7 nog är det ju anmärkt och utrönt, att ett förbud just är det, som mest lockar till det, mot hvilket förbudet blifvit riktadt; och synnerligast torde detta vara fallet, då redan på förhand kändt är, att förbudet ej kan fullständigt vidmagthållas, samt öfvertygelsen om förbudets billighet och behöflighet ej heller är hos alla mognad.
Att med tillräcklig noggranhet och bestämdhet uppdraga skillnaden emellan sådane en grufvas tillhörigheter, som derifrån i ingen händelse höra få skiljas, och dem för hvilka en ny inmutare hör hafva skyldighet att erlägga lösen, om han vill dem behålla, är emellertid icke lätt och fordrar, om skiljemärkena skola i författningen såsom sig vederbör upptagas, en specielare sakkunskap, än att någon fullständig Redaktion dertill här kan ifrågakomma. Till Kongl. Maj;ts Nåd.
Mas derom utfärdade Nådiga Förordning af den ai Junii i8äo, efter en förhöjd Taxa, hvarigenom inkomsten blifvit så betydligt ökad, att den, vid beräkningen af Stats-Verkets Inkomst-Titlar, kunnat förhöjas ifrån 20,000 R:dr, dertill den hittills varit upptagen, till 55,000 E:dr, så bör ock den för Lotseri-Staterne tillökade utgift, bestående uti förhöjd aflöning och andre tillkomne nya kostnader, till belopp af 17,109 R.dr 40 sk., derunder beräknade tio tunnor spannemål, på Utgifts-Staten uppföras, så att hela anslaget för Lotsoch Båk-Inrättningarne hädanefter kommer att utgöra 20,856 R:dr, med derunder begripne 146 tunnor spannemål, hvaremot och då den för Fyrings-Staten ifrågaställde tillökning uppgår till mindre betydligt belopp , hvilket dessutom, såsom grundadt på förslags-beräkning, är föränderligt, Riksens Ständer anse densamma, Underdåniga Skrifvelser. 85 jemte den dertill förut erforderliga utgift, böra, på sätt som hittills skett, utgå af hvad för Försvars-Verket varder anvist; dock få Riksens Ständer tillika hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att för Fyrings-Xnrättningens förbättrande, medelst flere Fyrars, Båkars och Sjömärkens anläggande, samt de redan befintligas försättande i bättre tillstånd, mera tillräckiige medel, än hittills, måtte användas af anslaget för Flottornas materiel. 2:0 X sammanhang härmed, har E.
Utah städga och fasthet t grilnderna för Finance och Beskattning skall män förgäfves hop. pas, ätt Nationen kan förås tilt det välstånd, som gifver värde och behag åt dess frihet och sjelfständighet, och föder kraft och mod, att dein försvara. Ledas dessa ärendet efter inga, eller efter vacklande grundet, uppenbara sig dagligen motsägelser i de Beslut sorn fattas, eller i deras åtgärder, sorn dem verkställa, söker man att rätta det felaktiga, utan att känna dess orsaker, och begär man nya misstag, dä man önskar förbättra redan upptäckta; så skall äfven den mest äd la och välviljande Styrelse slutligen fälla modet, Nationen Uttröttas och Vefknlngäfne af bristande skicklighet eller kunskap blifva för Fäderneslandet lika bedröfiiga, sorn de kunnat blifva det af brottsliga afsigter; och då hvart och ett steg, söm man förmodar kunna bidraga till beredande äf Samhällets båtnad, ofelbart för tjenar afseende, torde Riksens Ständer ej utan uppmärksamhet lemnå ofvannämde förslag, hvilket jemte de öfriga i detta Betänkande förekommande ämnen och yttranden vördsamt underkastas Riksens Ständers beprofvande. De i vissa delar skiljaktiga meningärj sora1 under öfverläggningarne hos Utskottet yppats, blifva härjemte bilagde. Stockholm d. 17 Juni 1815; På Särskildta Utskottets vägnar Fr. B. vi Schwerin. Sven Wijkman C:SOtC Jac. Lindström. A. Danielsson. Tillägg. De här bifogade Tabeller, hvilka utvisa hufvudsakligaste articlarna af Rikets import och export under de sednare arén, äro för det mesta upprät" tade utur de Handels-balancer, som genom Kongl. Commerce-Collegii försorg årligen afslutas.
Finnes skiftet lagligen dena i samma kapitels 14 g nödig är. beskafladt, då bör Kåtten detsamma till Finnes —” framtida efterrättelse fastställa, och bevis derom jemväl å kartan anteckna.” Utskottet finnér, för sin del, Skiftes-stadgans allmänna föreskrift i 18 kap. 20 § om Egodelnings-rättens skyldighet att, vid fråga om fastställelse å laga skifte, noga tillse, att skiftet är lagligen beskaffadt, vara ändamålsenligare, än motionärens ofvananmärkta förslag, hvilket endast innefattar uppgift på några af de ganska vigtiga skiftes-åtgärder, hvilka, för fastställelse af skifte, alltid torde utgöra föremål för Egodelnings-rättens synnerliga uppmärksamhet; och då Utskottet således icke kan till något afseende hos Rikets Ständer anmäla Eric Erssons berörda förslag, lärer något särskildt yttrande öfver hvad af honom blifvit i sammanhang med berörda förslag framstäldt vid 18 kap. 14 § icke erfordras; utan tillstyrker Utskottet vördsamt, att Eric Erssons motion måtte lemnäs utan vidare afseende. Stockholm den 1 Oktober 1857. Reservationer i afseende å den af Utskottet föreslagna förhöjning i dagtraktamente till gode män vid skiftes-förrättning och till ledamöter i Egodelningsrätt äro anmälde af: Herr Kistner och Beter Jönsson från Jönköpings län. Herr Hasselrot har ej deltagit i behandlingen af förevarande Betänkande. STOCKHOLM, tryckt hos N. Marcus, 1857. Sammans. Lagsamt, Ailm. Besa.- och Ekon.-Uiskallets Betänkande M 38. 1 N:o 38. Ant. till Hxp.-Utsk. dcu i Not. '837, kl. 11 f, m. Betänkande. t anledning af dela Kongl. Majlis Nådiga Proposition med förslag tili förordning om egors fredande mot skada af annans hemdjur och om stängsel-skyIdighel, dels ock i ämnet väckta en skilda motioner.
Tersmeden tillstyrkta förändring att Bokhällarnes antal förökades lill 4, i st. f. 3. 23:o Ulsk:s förslag, pag. 44, lill bestämmande af personalen inom Fiskalskonloret. Bifölls. 24:o Utsk:s tillstyrkande, pag. 4S, ang:de tjenstegraden för Bankens Advokatfiskal. Hr von Hartmansdorff: Fullm:ge hafva tillstyrkt, att Bankens AdvokatFiskal skall innehafva en särskild tjenstegrad mellan den högsta och den nästföljande. Skälet är, att Fullm:ge ansett denne tjensteman böra ställas i likhet med hans vederlikar inom Kronans verk. I hvarje Kollegium, som har en AdvokatFiskal, förhåller det sig så, att denne tjensteman icke är jemlik med Kollegii ledamöter, utan står en tjenstegrad nedom dem, emedan han i vissa fall är deras underlydande. Ofver hufvud taget är förhållandet inom Banken icke annorlunda Den 17 Oktober. 271 Hans Kommissarier äro, ej mindre i afseende pålöneförmånerän eljest, ansedda såsom Kollegii-Rådens vederlikar. Bankens Fiskal bör följaktligen icke vara sina förmäns jemnlike, utan dem underordnad. Enligt denna åsigt, hafva Fullm:ge tillstyrkt, att Bankens AdvokatFiskal, som, för närvar:de, är Kommissariernas jemlike, både i afseende på löneförmåner och tjenstegrad, skall nedsättas en grad under dem, men icke till jemlike med Kamrerarne, utan till en grad mellan desse sednare och Kommissarierne. Om Fullm:ges förslag antages, tipkommer ett riktigt förhållande mellan tjenstemännen, hvarjemte en lönebesparing, ehuru af mindre betydenhet, vinnes. Jag hemställer alltså, att R. o. Ad. behagade godkänna Fullm:ges förslag i berörde hänseende. Frih. Tersmeden: Bankens AdvokatFiskal innehar för narrande den första tjenstegraden inom verket.
Om det uppgifna förslaget, att en särskild Committé i sådan afsigt borde af Riksens Ständer väljas, befinnes vara ett till ändamålet ledande medel, blifver en sådan föreskrift en alldeles ny inrättning, som står i omedelbart sammanhang med Sveriges och Norriges Förening under en Konung, som aldrig förr än vid denna Förening kunnat komma i fråga, och hvilken, såsom deraf helt och hållet beroende, utan rubbning i Sveriges Grundlagar, såsom en artikel i den Act, hvarigenom berörde Förening högtidligen stadgas, efter ett af Kongl. Maj:t och Riksens Ständer fattadt beslut, genast lagligen kan fastställas och sättas i verket. Utskottet anser ingen tjenligare utväg finnas att till bestämdt slut leda den skiljaktighet, som i bägge Rikenas särskildta val af en Efterträdare till den gemensamma Svenska och Norrska Timonen möjligen kunde uppstå, än tillsättandet af en ifrån den i vår Riksdags-Ordning förut stadgade Thronföljare-Nämnd alldeles särskild Committé, hvilken slutligen röstar med bägge Rikenas Representanters fulla afgörande-rätt. Denna inrättning står i full öfverensstämmelse med Svenska Grundlagens stadgande i de fall, der Svenska Ständernas delade röster nödvändigt behöfva bringas till ett bestämdt utslag. Utskottet förutser, att det, i sitt tillstyrkande dertill, mötes af Svenska Folkets allmänna tänkesätt om vidtagandet af sådana stadgar, att ingen anledning må kunna väckas till skingrande af en Förening mellan tvänne Brödrafolk, dem vidriga öden förut söndi'at, en Förening, den Folkens naturliga läge återfordrat, och en Hjelte och Medborgare i 750 Riksdagen 1815. samma person, genom väckelsen af en sann fosterlandskänsla hos bägge Folken, med kraftig hand ändteligen förmått sammanknyta. Om nu Riksens Ständer skulle behaga samtycka till detta förslag, återstår att bestämma denna Committés rättigheter och befattningar samt formerna så väl för dess organisation som handlingssätt. När Thron följ are val i bägge Rikena skall anställas, böra, enligt en i sakens natur grundad öfverenskommelse, Riksens Ständer i Sverige vara sammankallade till samma da°f, sorn Storting i o7 O Norrige begynnes.
Om pension för Casseuren Israel Tingberg, S. D. Fröt, Ut dr. d. 18 Spttmb. 1823. 989 S. D. Wiel förnyad föredragning af LagUtskoftets utlåtande N;o 170, i anledning af anmärkningar vid Utsl<ottets Betänkande N:o 103, angående skyldighet för Gäldenär, att sin skuld med arbete aftjena, m. m. fann BondeStåndet för godt, att, under åberopande af dess till Utskottets första Betänkande lemnade bifall, godkänna det i det sednare ffireslagne dels förtydligande ; Ätt arbetet bör vara tjenligt och sådant sorn skäligen kan (räldenär affordras dels ock sednare al ternativet: Art Borgenärs rätt .till Gäldenärs person bör blifva lika gällande, antingen arbetsskyldighet eller bysättning blifvit Gäldenär ådömd, samt att följakteligen Gäldenär som först blifvit dömd till arbete, icke bör kunna för annan Borgenärs räkning bysättas, innan den Borgenär, som förut Arbetsdom vunnit, antingen blifvit för sin fordran, genom arbetet, förnöjd eller ock. anspråket på Gäldenärs arbete frånträdt. S. D. I anledning af gjorde anmärkningar återremitterades Lag samt Allmänna Besvärs och EkonomiUtskottens utlåtanden : N:o 163. Om ändring i Kongl. Brefvet den 14 April 1791 samt Kongl. Förordningen om Landrmäteriet i Riket, den 12 Äugusti 1783; om skittes antal vid Storskiftesförrättningar. Bihang till R. S. Prot, g:dt Sami. 63 990 Prat. Ut dr. cl, i3 Septcmb. 182.3. N:o 199.
Ifrån Reserv-fonden skall utanordnas l:o den andel af Rankens sedan 1857 års början upplupna disponibla vinst, eller 4,000,000 R:dr, som, enligt Rikets Ständers beslut vid innevarande riksdag, skall användas till Bankens delta gande i det af Riksgälds-kontoret för Svenska Statens räkning, till fortsättning af Statens jernvägs-byggnader, å utrikes ort upptagna lån; börande, dessa 4,000,000 R:dr utbetalas med V;s årligen vid slutet af hvartdera året 1860, 1861 och 1862 emot erhållande af Riksgälds-kontorets för länet utfärdade obligationer; 2:o den summa af 1,000,000 R:dr, som Rikets Ständer vid innevarande riksdag beslutat att af Bankens omförmälda, sedan 1857 års början, upplupna disponibla vinst till Riksgälds-kontoret 76 Banko-Utskottets Betänkande M 25. anvisa, och hvilken summa likaledes från Banken utbetalas med V3 vid slutet af hvartdera året 1860, 1861 och 1862; 3:o beloppet af de assignationer Diskont-verkens Direktioner, enligt punkt. 23:o, kunna komma att å Reserv-fonden utfärda; och 4:o skilnaden emellan de belopp i lätt realisabla förbindelser, som Banken, enligt 176 § i 1838 års Banko-reglemente och § i delta Reglemente (punkten 48 här ofvan), bör, så vidt sig göra låter, innehafva, utgörande 1,132,300 R:dr.
Sjette Bandet. ners betingande i stället för ränta, finner Utskottet skäl rilstyrka Anmärkningens antagande; och förestår, , at detta tillägg göres Uti 1. §. Z. puttcken, som i följd häraf skulle blifwa sa lydande: "af Fordringar och contamc,- penningar, ärliga afkast» ningen, ware sig i penti i tt« N:o 92. *462 Den Zv Mars. 4. §. 2. lvlom. Häglof!. Riddcrsta pet och Adeln: al fram för ordet: fångar, sättes medellöse, samt framföre orden: wanföre och bräck lige, ordet: de, hwaruti Hederwärda Bonde Ståndet sig förenat, och Högwördige präste Ståndet instämt, hwad ordet meddellöse angar, famt i öfrigt anmärkt, at wid Momentets stut mätte tilläggas: om de icke äga sädane arliga inkomster, för hwilka efter antagne grunder, Vewillning erläggas bör; äfvensom Wällöf!. BorgareStandet anmärkt: att wid ordet: Bewillning tillägges: efter 2. derjemte Ståndet til tydlighets winnande föreslagit en sadan lleäaQion: utom fångar och fattighjon, hwilka någon Bewillning efter 2. §. icke kan pa - ningar eller dest wärde, antingen densamma är upburen eller ännu utestående. Wid öfwerwägande af desse särffildte Anmärkningar, har Utskottet funnit stät, ar desamma i sä matto jemka, som en sädan reclgÄion af detta ö>lomem förefläs: Utom medellöse fängar och fattighjon, hwilka nägon Bewillning efter 2. §. icke kan päföras, befrias jemwäl wanföre, swagsinte, bräcklige samt andre, som äro utur ständ at förtjena sitt uppehälle, sä framt de icke äga sädane ärlige inkomster, för hwilka , efter antagne grunder, Bewillning erläggas bör.
Memorial, med *fortsatt förslag, i afseende på national-representationens ombildning, och de i sammanhang dermed nödiga Grundlags-ändringar. Constitutions-Utskottet anmälte i mern. N:o 38 sin afsigt, att inom kort tid till Rikets Ständer inkomma med Utlåtande om de ändringar i Regerings-Formen och Riksdags ordningen, hvilka, utom det af Utskottet i nämnde memorial föreslagna borttagande af vissa §§. utur Riksdags-Ordningen, dels blefve en nödvändig följd af den föreslagna Vallagens antagande, dels fordrades, för att verkliggöra den organisation af folk-representationen, hvilken våra förhållanden, enligt Utskottets tanka, fordra. Utskottet går nu att uppfylla denna pligt. Emot Utskottets ofvannämnda memorial hafva i samtliga Riks-Stånden anmärkningar blifvit gjorda och, såsom Ståndets gemensamma tankar, till Utskottet hänvisade. Tre Stånds till Utskottet sålunda hänvisade anmärkningar gifva visserligen anledning till den förmodan, att den mening om nationalrepresentationens organisation, hvilken Riksens nu församlade Ständer slutligen komma att i deras gemensamma, till nästa Riksdag hvilande, Utlåtande antaga, icke låter sig förena med åtskilliga här nedan föreslagna stadganden. Men detta förhållande befriar icke Utskottet från skyldigheten att complettera sitt redan afgifna Utlåtande: ett Riks-Stånd har nemligen förklarat sig, rörande åtskilliga i memorialet N:o 38 vidrörde frågor, icke vilja afgifva yttrande förr, än Utskottet med det utlofvade ytterligare Betänkandet inkommit; och äfven de öfriga Riks-Stånden ega anspråk på att alla de ändringar i Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen, hvilka det redan afgifna Vallags-förslaget skulle föranleda, skola vara Fullständigt framställde, innan Stånden pröfvat de Utlåtanden, som Utskottet, i följd af de till detsamma hänvisade gemefnsamma tankarna, rörande memorialet N:o 38, kommer alt afgifva.