Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stadgan om tiggare och fattige af den 21 Oct. 1797 jemförd med Z §. af 174^ ars Kongl. Resolution pä Presterstapets Bcswär, äfwen som genom Kongl. Brefwet den 21 Juni: 1752 är den grundsatts nog tydligen bestämd, att afgiften till de fgttige bör i Sterbhus beräknas blott af den qwarlätenstap, som stall undergå delning, eller till gälds betalning an, mandas, samt att Zustitie-Statens procent endast stall utgä af den förra, hwaraf wal följer att, närman eller husiru efterlefwer, det gods, som oberoende af döds.fakct enstilt tillörer den cfterlefwande makan bör frän berörde afgifter wara befriadt; men ehuru afgifterne af förstnamde Egendom, som enskilt tillhört den aflidne eller warit bagge makarnes gemensamma tillhörighet, icke kunna till deras belopp bestämmas, utan att allt sädant gods till wärdc ut» föres, sä synes dock den flutsatts, att den andra Egendomen, hwaraf samma afgifter icke utgå, deremot icke skulle bchöfwa warderas, möjligen kunna täla undantag, dä man vfwcrwäger att oftanamde afgifters bestämmande icke är Bouptcckningens enda föremal och att af sistnämde Egendoms - Den 1Z April. 375 doms utförande r warde, nägon oreda wid afgifternes utrakning icke förorsakas, allenast warder af den ena arten icke tillhopa räknas i en och samma summa med wärdet af den andra. Och emedan det bäde för Sterbhus Intrestenterncs och för fordringsägares säkerhet samt flere upstäende twi* stcrs afgörande, ar af mycken wigt, att all, i synnerhet
Derjemte innehar Sillververket, på sätt i det föregående vid fråga om afkortning af förarrenderade hemmans räntor blifvit omförmäldt, emot ett årligt arrende af 6,715 Daler Silfverin., rättigheten att disponera räntepersedlarne af ofvannämnde, så kallade 6 nedre Socknar af Salbergs Län, eller Sala, Möklinta, Norrby, Kihla, Kumla och Tärna, med undantag endast af grufvedrängshjelpen samt jordeboksoch mantals-dagsverkena, hvilka, enligt hvad nyss nämndt är, inbegripas uti 94 anslaget till KonstStatens och Hyttornas underhåll. De sålunda afkortade räntorna uppgå, enligt hvad Utredningen öfver afkortningarne, Litt. P., utvisar, uti Kronovärdi till 1,075 R:dr 39 sk. 8 r:st., som, i förhållande till alla under samma afkortningstitel upptagne räntors i 1844 års Räkenskaper uppförde markegångsvärde, kan beräknas till circa 8,780 R:dr Banko. Hvad beträffar nu ifrågavarande räntor; så synes lämpligast vara, om de, som äro påförde Sillververket donerade hemman, hvilka med full eganderätt innehalvas, blefvo i Jordeboken förde inom column och ifrån Räkenskaperne uteslutne. Men vidkommande alla andra räntor, som af vederbörande hemmansegare skola till Silfververket utgöras; så anse Comiterade, att, så vidt ske kan, sådan öfverenskommelse bör med Silfververket beredas, att de kunna till Statens disposition återgå, och med deras förenkling förfaras på lika sätt, som i allmänhet varder lörordnadt, samt följaktligen nämnde hemmansegare i detta afseende komma i åtnjutande af enahanda fördelar, som de öfrige.
Motionären ansåg derföre önskvärdt att edgångarne blefve inskränkta till hvad nödvändigheten kräfde, så att t. ex. för Embetsman och Borgare det måtte anses tillräckligt att vid första inträdet på Embetsmanna-banan eller vid erhållande af burskap så väl hyllningsed till Konungen som edlig förpligtelse till samvetsgrannt iakttagande för hela lifstiden af en trogen Embetsmans eller redlig Borgersmans skyldigheter affordrades; och hemställdes, i enlighet härmed, att de författningar, genom hvilka edgång åläggas, måtte underkastas revision, och förslag till inskränkning af edgång genom Utskottet framläggas, hvarefter Rikets Ständer borde hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om de förändringar i detta hänseende, hvilka kunde synas lämpliga. Vid 1853 och 1854 årens Riksmöte vore motioner i berörde syftning väckta, som föranledde det Rikets Ständers beslut att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla att Kongl. Maj:t täcktes i Nåder förordna om en revision af gällande föreskrifter i afseende å eder och deras användande; och enligt den från Kongl. Civil-Departementet till Rikets Ständers Justitie-Ombudsman afgifna berättelsen om åtgärder, som, i anledning af Rikets Ständers vid berörde Riksdag beslutade skrifvelser, blifvit vidtagne, har den underdåniga skrifvelsen rörande nu ifrågavarande ämne blifvit öfverlemnad till Justitie-Kanslers-Embetet med Nådigt uppdrag, att, efter inhemtande af nödige upplysningar, inkomma med underdånigt yttrande och förslag i ämnet, men hvilket ännu ej skett. Då den genom motionen väckta fråga således redan är på vederbörlig Em betsmyndighets åtgärd beroende, för att sedermera underställas Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, hemställer Utskottet vördsamligen att motionen ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 3 Februari 1857. Allm. Best.- och Ekon.-Utsk. Betänkande N:o 3i. mo 34.
Fördelarne af detta förslag äro: att Uppbördsmännens besvär blifver mindre än enligt pluralitetens hemställan, derigenom att de endast en gång behöfde redogöra för samma sak, nemligen vid ofvannämnde terminer, och uti en enklare redogörelseform, då deremot, enligt pluralitetens förslag, de ännu en gång — nemligen vid års-redogörelsens afgifvande — och således, som mig synes, en gång för mycket, måste uti en vidlyftigare form derför redovisa; att fictioner — i räkenskaper altid förderllige, emedan de fördunkla och bortskymma det verkliga förhållandet, helst när de flere tillsammans förekomma — helt och hållet undvikas; anseende jag, att till dessas kathegori, af hvad i pluralitetens förslag innehålles, måste räknas dels stadgandet, att i räkning, afslutad för den 31 December, bör upptagas hvad i en påföljande period med balancen passerat, och dels föreskriften, att Fogden skall redogöra för sådant, som egentligen icke tillhör naturen af hans befattning, hvilket är händelsen med behandlingen af de uti samma förslag omnämnde förteckningar öfver räntor, som böra uppoch af-föras, hvilka förteckningars afgifvande, enligt milt projekt, blifver öfverflödigt; att LandsBoken kan 213 föras under löpande år, på grund af i LandsContoret befintlige materialier, och alltefter som nämnde summariska Förslager, såväl som öfrige härvid bestämmande handlingar, blifva tillgänglige; att densamma följaktligen efter den 15 Januari hvarje år för del föregående äret endast hehöfver afslutas, hvartill, jemte verificationers ordnande och insändandet, \\ månads tid torde vara tillräcklig, då LandsBoken 7 månader förr än enligt Comiterades förslag, och 15 månader förr, än enligt nu gällande föreskrifter, kan vara färdig; att, på grund af LandsBöckerne, och genast efter deras ankomst till ort och ställe, som vederbör, RiksHufvudBoken för föregående årets förvaltning kunde med påföljande Mars månad påbörjas och — derest öfrige hinder undanröjdes — lätteligen fullbordas till den 15 derefter följande September, då densamma för StatsRevisionen bör vara tillgänglig.
Af Btskilliga anledningar trifvas sadana larare ej pB dessa platser utan soka sig dgrifrBn, sti fort tillfiille yppar sig. 96 grund nf alla dessa oliigenheter har man allrniint borjat ofvergB till andra rnetoder; och i ~ n d n m U att anordna undervisningen praktiskt och samtidigt nedbringa kostnaden, upprattades I) istriktsskolor (Districts schools). De aro i olikhet med de forra fullstandigt skilda frin f attighusen, och som de vanligen hafva barn f r&amp;n flern forsamlingar, &amp; ro de i allmanhet stora skolor. Barnantalet viixlar sAlundrm frAn 174 till 1,541. De benamnas i dagligt tal ba.rackskolor. Fijrfattaren anfor foljande oliigenheter vid dessa skolor: I) Brist pB familjekarakter. NBgonting lilrnande f amiljelifvet kan naturligtvis ej tistadkommas i denna sammanhopade barnskara. Barnen aro ej i tillfalle att tiinka och handla sjalfm; de hafva inga yngre syskon att v&amp;rda; och mlnga forhAllanden aro naturligtvis for dem frammande vid derns nttrade i lifvet. Endast undantagsvis kan omheten frAn forddrars sida ersiittas af larares eller liirarinnors viinskap. 2) Det enformiga och innestangda lifvet ar ofta, ispnerhet for flickorna, skadligt. Nycket kan likviil goms och gores for att i detta afseende rlldn bot. Af de m h g a exempel forfattaren visar harH vilja vi endast namns: forsok att anordna lekar, eskureioner till landet under sommaren; forsiik att ltita flickorna sjiilfva verkstalla inkop i bodarnn snmt tilldtelsen fiir barnen att fritt disponera fickpengar. 3) Skolorna &amp; ro for magnifika, d. v. s. anordningarna motsvaru ej hvad barnen sannolikt komma att fPr se i framtiden.
Hennes Mai:t skulle uti Enkestånd blifwa försatt, blef af Borgare - Ständct gilladt; Hwarom de Respeetive Mcd-Ständcn wördsamt och Manligen ffulle underrättas. vt suprs. S. D. Att Borgarc-Ständct, med remitterandet af Kongl. Mastts Nådiga Swar, angående Wargeringens indragning, till Allmänna B swartoch Oeconomie-Utskottets beredande, alwen för sin del icke äfyftat detta måls förblandande med dem, hwari Riksens Stander endast aga att hos Kongl. Mant sina underdan-ga önff, ningar anmäla, utan, i grund af ärendets beskaffenhet, ansett det samma otwifwclaktigt bö'a efter 7Z §. i Regerings-Fsrmen bebandlas och a'.göras, sku-e i anledning af de Nefpeciive Med-Standcns öfwer denna omständighet m ddcldte yttranden, genom Protocvlls-fftdrag wördsamt och wan-igttl tillkannagiswas. vt supra. S. D. Med Högloft. Ridderffapet och Adeln och uppå desi inlsiudandc i Protoeolls-Utdrag al den 2 dennes, förenade sig Borgare-Ständet uti den af Herr Littvcrspsrre, I^-lc vsrs, föreflagne underdäniga anmälan kill Kongl. Majtt rörande Herr ^Hof-Iagmästaren vo» Vrelll. vt suprs. S. D. Z enlighet med Riksens Högloft. Ständers Stats-Utffotts hemställan, i Memorial af den 4 dennes, fann Borgarc-Standet, att, sedan genom trcnne Stånds sammanstämmande beslut, grunderne "för Kongs - och Kongs-Ladngärdarncs försäljning blifwit saststälde, hos Kcngl.
S. D, Föredrogs å nyo Stats-Utskottets," den 2 dennes, under N:o 382 , afgifna och, den 4 derpäföljde, på bordet lagda Utlåtande, i anledning af Kongl, Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående lättare utväg till Bå* nebidrag åt Fastighets-egare; och blef berörda Utlåtande, på grund af dervid gjorda anmärkningar, till Utskottet återremitteradt. Från Högvördige PresteStåndet. S D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets Utlåtande, N;o 382, till följd af erhållen remiss från samtlige Biks-Stånden uppå Kongl. Maj;ts, den 8 December 1829, till Bikets Ständer aflåtna Nådiga Skrifvelse, angående lättad utväg till Bånebidrag åt Fastighets-egare, blef detsamma af PresteStåndet bifallet. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs och lades till handling garne Bagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconoinie-Utskottens Utlåtande, N.'o 73 1 i Prot.-Utdrag den 11 Februarii 1830. 107 anledning af gjorda anmärkningar vid Utsköttens Betänkande, N.o 51, rörande väckt fråga om straffbestämmelser för dem , som genom fylleri och en oordentlig lefnad förorsaka, att deras hustrur och barn falla allmän fattigvård till last. S. D. Efter å nyo skedd föredragning af Höglofl. Bidderskapets och Adelns Procolls-Utdrag, för den 1 dennes, innehållande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att sig förena uti Bidderskapets och Adelns beslut, i anledning af Bevillnings-, Eagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtande, N.'o 30, angående väckta motioner, i afseende på Kongl. MajUs Nådiga Förordning emot oloflig införsel eller utförsel af varor af den 23 Junii 1825, fann Ståndet icke skäl att nämnde inbjudning antaga.
— Efter afdfng för de till samma dag detta år utvexlade 34,200: — utgjorde behållningen den 3 0 Juni 18 60 84,300 — och hela behållningen af kopparskiljemynt . Angående det Med anledning af Rikets Ständers, genom Högloft. BankosediLnebcgagUtskottets protokolls-utdrag af den 19 Januari detta år, Fullmägnade papper, ti ge delgifna beslut om angelägenheten deraf, att Fullmägtige, så fort ske kan, vidtaga åtgärder till införande af nödiga förbättringar vid tillverkning af det till Riksmynts-sedlarne begagnade papper, så att Banken till sina sedlar må erhålla ett papper af i möjligaste måtto tjenlig och ändamålsenlig beskaffenhet; tillkännagifva Fullmägtige i den af dem till Revisorerne afgifna berättelse, att de angående proftillverkning af nytt sedelpapper föranstaltat och att de ej skola underlåta att åt denna vigtiga angelägenhet egna noggrann omsorg. 27 Revisorerne hafva härvid inliemtat, att till Fullmägtige inlemnade prof å nytt sedelpapper icke ansetts i alla delar fullt motsvara det ändamål, som afses; hvadan vederbörande voro sysselsatta med ytterligare försök i denna väg. § 26. Antalet af till Banken ingångna förslitna och tillverkade mja sedlar har från och med den 1 Juli 1859 till samma dag 1860 uppgått till följande belopp. Stycketal. Riksmynt. Banko-sedlar. 500 R:drs valör 500 156 25 Inkomna förslitna sedlar Förfärdigade nya sedlar Stycketal. Riksmynt. 1 i Beglementet, hade att besörja den egentliga förvaltningen af Banko-Verket på det hela och hvars Ordförande och ledamöter, i egenskap af Chefer, hvar för sin afdelning eller kontor inom Verket, åligga att hafva tillsyn öfver ordningen inom dessa afdelningar och kontor, förständiga vederbörande att dädanefter med större noggrannhet härutinnan förfara.
Jag får dessutom tillägga, att Westbeck på god tro öfverlemna! Ritningar på alla sina Instrumenter till Förvaltningen af Sjö-Ätenderne. De hafva äfven blifvit visade i Utskotten. De äro således icke mer någon hemlighet. Han lemnade dem mot förbehåll , att af Staten erhålla en sparsam bärgning under sin återstående lifstid. Att han med nit bedrifvit sitt arbete, bestyrkes deraf, att han under ett dylikt arbete sif,ledet år förvärfvade sig ett brock, som skall förorsaka honom plågor under hela hans återstående lefnad. Jag vågar derföre tillstyrka , att, med afslrg å Stats Utskottets Utlåtande , den af Oeconomie-Utskottet föreslagne pension måtte Westbeck tillerkännas. 436 Den 8 December f. m. Grefve von Rosen, Aocel: Alldeles instämmande med Friherre Cederström , vil! jag blott , till så mycket mera stöd för dess förslag, anföra en händelse , som i år timat. Den 17 Sept. strandade ett Fartyg i Götheborgs Skären. Dykeri-Directionen upptog först derutur varor för 60 000 R:drs värde. Fartyget såldes sedan för ett pär hundrade R:dr af den till en Dansk Consul, som , genom Westbecks åtgärd, derur uppsågade varor för ännu 17,000 R:dr Banco. Detta torde ådagalägga den stora nyttan af hans konst, sä mycket mera, som den icke af någon annan än honom är känd på hela Svenska kusten ifrån Torneå och till Strömstad, Han har äfven nyligen uppfunnit cn vattenkikare, hvarmed han säger sig bättre kunna se föremålen på ett större djup, än med alla hittills kända. Jag förenar mig med Friherre Cederström uti att tillstyrka alslag pä Stats-Utskottets Utlåtande. Herr Nordensköld„ Otto Gustaf: Jag vill blott lemna en upplysning i anledning af hvad Friherre Cederström yttrat, att nemi. Westbeck skaile på god tro hafva meddelat sina upptäckter. Westbeck var i Dykc-ri-Bolagets tjenst, och således skyldig att för detta Bolag uppoffra sig, och nyttja all den skicklighet han ägde.
Man har ofta uttalat sin förvåning öfver, att hon reste så snart efter sin ankomst till det nya fosterlandet; man har skjutit skulden på hennes sällskapsdam, m: me de la Flotte o. b. v. Att dylikt kan ha inverkat är ju allt för möjligt, men derjemte framgår af handskriftsamlingama i franska utrikesdepartementet, att Desideria icke varit så främmande för politiken som man i allmänhet trott. Dessa handskriftsamlingar äro excer-perade af hufvudmannen i detta företag (signaturen Janus) som vistas i Paris, under det han lemnat åt mig att verkställa forskningar i London. Som man torde erinra sig, är det en ofta upprepad sägen, att Napoleon hos den rike Marseilleköpmannen Clary anhållit om hans dotter Desirées hand. Huruvida detta rykte verkligen är grundadt, torde numera vara kinkigt att afgöra. En utmärkt kritiker har muntligen delgifvit mig sina tvifvel härpå, i betraktande af Desiderias ungdom vid ifrågavarande tid, jemte andra omständigheter. Härmed må-nu vara hur som helst; säkert är, att Desideria sökte mäkla mellan Napoleon och Bernadotte samt att den senare i ett temligen kallt svar till sin gemål afböjde försöket. Hvad utgången blef, veta vi alla. Att Desideria efter katastrofen en så rundlig tid qvarstannade i Frankrike, kan väl förklaras på de vanligen anförda skälen; men det är väl inte otroligt, att dertill också bidragit, att hon kände förstämning öfver sitt misslyckade mäklingsförsök. Med ett oni, denna intressanta trio: de båda uppkomlingarner fältherrar ne, monarkerna, och köpmansdottem, Sveriges drottning, de gifva i sina ömsesidiga förhållanden i do nya vitnesbördens ljus åtminstone ett rum för gissningar om ännu ett prof på den sanningen, att lika litet som gammalt hat, lika litet rostar gammal kärlekDen uppgående stjernan. (Några drag ur Christine Nilssons ungdom. ) Af Frithiof Cronhamn.
"bif. af Bondeståndet, s. 221. åter» tern. af Borgareståndet, s, 233» bif. af PresteStåndét, s. 243- Ytterligare Utlåtande, lemnadt utan afseende af Pre» »testandet, s. 492. och af Bondeståndet, s. 495» bif. af Adeln, s. 534» Memorial med förslag till Voterings-Propositioner, lemnadt till förstärkta 'Stafs Utskottet af Adeln, s» 534. -af Presteståndet, s, 5.38. af Bondeståndet, s. 547» StatsUtskottets Memorial om verkstifld Votering bif. af Presteståndet, s, 563. lagdt till Handlingarne af Bondeståndet, s. 569. af Adeln, s. 575. Frimarknaders hållande, om rättighet till, i Wrigsta Rydaholm etc. »— Se, Stad, em anläggning af en i Kronobergs län, 5i Frinxarknaéfer» hållande, om rättighet titljjflere, i Sken-, ning» och Grenna^ EkonomiUtskottets betänkan, cte hif.. af Ådeln, s. 182. af Presteståndet, s. 188. af Bondeståndet, s. 194. af Borgareståndet* s. 206. Fristad» om inrättande äfen* för mindre Brotfslin. < gar, StatsUtskottets betänkande bifaf Prest estan det, s. 1232. af Borgareståndet, s» 1234; af Bondeståndet, III. s. 21. af Adeln, III. s. 24». Fryksände Socken i Wermeland, om anläggande af en Köping i, Ekonom i Utskottets betänkande, åter» rem. af Adeln, s. 156» bif. af Presteståndet, s. 269. af Bondeståndet, s., 178» återrem. af Borgareståndet, s. 191.
Detta förutsätter en juridisk concurs-åtgärd, och det är just den, som vore den olyckligaste för hela landet; ty om en sådan skall äga rum, blir det nödvändigt att i penningar förvandla alla Bankens tillgångar. Jag hemställer då, huru det skulle gå med dem, som öro skyldige. Tusendetals concourser skulle blifva följden. Sådan som §:n nu af Herr Skogman är föreslagen, är hvarje enskild tryggad emot Ball - f IO Den 13 Januarii e. m. ken, och äger att få sin fråga afgjord pä sätt lagen föreskrifver. Men det anlydes tillika att, i den omtalta olyckliga händelsen, Konungen må, i grundlagsenlig väg, söka att försätta Banken i viktigt skick. Kan det ske utan Rikets Ständers medverkan, lär Konungen ej underlåta det. Kan det ej ske utan deras sammankallande, lär Konungen ej underlåta att kalla dem, och jag hemställer, om några andra, än Riksens Ständer, hvilka skola vårda Banken, kunna komma i fråga att sätta den i det skick den bör vara. Jag tillstyrker afslag å Utskottens, och bifall å Herr Skogmans, förslag. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å den af Utskotten föreslagne Redaction af 2 §. Ropades Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade antaga det af Herr Skogman uppgifne Redactions - Ropades Ja. Herr Ribbing: Det är endast på grund af den öfvertygelse jag äger, att en begäran om votering ej skulle tjena till annat än uppehåll, som jag ej begärt en sådan. 3. Öfver HofRättens beslut i nå klagan föras i Konungens Högsta Domstolpå sätt i Den *3 Januarii e. m. 111 3o Cap. 1, 6 och 18 $§. Rättegångs Balken sägs; dock gånge heslutet det oaktadt i verkställighet. Herr Skogman:
Om således genom Örebro-Arboga-banans utsträckande till Köping en billigare transportkostnad kan beredas, skall ofelbart vestra stambanan erhålla en ganska betydlig tillökning i trafik ifrån de jernverk, som betjena sig af Köping-Utterbergsbanan: Ganska betydliga kostnader hafva redan vid jernvägsföretagets början blifvit nedlagde på linien emellan Arboga och Köping; erforderlig mark har blifvit inköpt; en del af terrasseringen och ballastningen har blifvit utförd jemte murning för tvänne större broar, men arbetets fulländande har sedermera måst, i brist på nödigt bygg nadskapital, öfvergifvas. Kostnaden för de återstående arbetena hafva blifvit beräknade att uppgå till 320,000 R:dr, men bolaget befinner sig i anseende till de alltför välkända missöden, som drabbat detsamma, urståndsatt att bekosta dessa arbeten utan främmande bidrag. Efter underhandling med uti orten boende för företaget intresserade personer, anser man sig med säkerhet kunna påräkna att hälften af det behöfliga kapitalet kan anskaffas emot erläggande af ränta och amortering, och det är för fyllande af den erforderliga summan, som man nu vågar begära Statens mellankomst. Exemplet Motioner hos liidclerskapet och Adeln 1S65. N:o 64. 129 Exemplet af ett bolag som, utan n^got enskildt syfte, har utan ringaste bidrag å Statens sida anlagt och föi allmänna trafiken öppnat en jernbana af 5 mils längd med en kostnad af lika många millioner R:dr. står utan like inom vårt land; och då det nu visat sig att denna jernväg medfört det gagn för produktionen och den allmänna rörelsen, att godslrafiken å densamma på några år fördubblats, bör ett sådant företag icke vara oförtjent af landets sympatier. De tilldragelser, som vållat den financiela förlägenhet med hvilken bolaget under flera år haft att kämpa, har då bolagets missöde icke varit sjelfTörvålladt, icke heller bort minska dessa sympatier.
Ombudsmanen hvarje Riksdag bör afgifva, måtte jemte dess Diarier öfverlemnas till Constitutions Utskottets granskning, hälst enl. 33 § i Riksdags Ordn. icke mera af Just. Ombudm :s afgifvande Berättelse till Lag Utskottets befattning hörer, än de ifrån Konungen genom Högste Domstolen utgångne förklaringar af Lagens mening. Herr Kammarh. Silfverstolpe: Jag inser väl sättet huru ett Administrativ Verk kan undergå granskning, men ej huru en Actors befattning af ett Utskott skall kunna pröfvas i andra fall, än då han öfverträdt tydeliga föreskriften af sin Instruction I sådant afseende kan jag för min del ej vara emot de medel, som kunna upptänkas att bedömma hans förhållande, utan får, med åbe 1 Egyes yttrande är såsom bilaga n:o 1 fogat till protokollet; ovanför yttrandet, som är undertecknat av sin författare, är antecknat: Till Const. Utsk. 2:dre Förd. Prot. d. 5 Aug. 1812, 2 Egge har skrivit econoniska. Den 5 Augusti 1812 359 ropande af de skäl jag anfört för bibehållandet af sjelfva Embetet, så vida förena mig med Herr Borgm. Egge, att Just. Omb. bör åläggas, att vid början af hvarje Riksdag till Const. Utskottets granskning aflemna dess Diarier. Pierr Reg. Rådet Hallenst jerna, Herrar Doctorerne Wijkman, Falk och Wåhlin samt Herr Assessor Arosenius instämde med Herr Kamherre Silfverstolpe. Herr Borgmästaren Nordström yttrade: Då jag vid 1809 års Riksdag ogillade inrättningen af Just. Ombudsmans Embetet, var det af den anledning, att jag trodde dess befattningar oundvikeligen komma i collision med Just. Canslerens, hälst i min tanka, Just. Cansleren, genom sin Expedition och alla underlydande Fiskaler, troligen kan medhinna allt hvad nu egenteligen är ålagdt Just. Omb.