Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Snart är kanhända riksdagen tillända och R. o. Ad. åtskiljas från dessa åldriga murar under hvars tak herrliga bilder föreviga fordna utmärkte män hvilka utöfvat Landtmarskalkens vigtiga kall. Öfvertygad derom, Mine Hrr! att J alla med mig önska att bland samlingen af Landtmarskalks-portraiter fä äfven det af vår n. v. Landtmarskalk; har jag äran inför Ståndet nu väcka den motion att R. o. Ad. 182 Den 8 Augusti. täcktes åt Ridd.Direkt:n updraga, att föranstalta om målning af Hr Landtmarskalken Frih. Gyllenhaal portrait. Hr Gr. o. Ord fö ra nnd en hemställde om R. o. Ad. bifölle Frih. Tolls motion alt. R. o. Ad. behagade åt Ridd.Direkt:n updraga att föranstalta om målning af H. Ex. Hr Frih. o. Landtm. Gyllenhaal portrait. Ropades ja. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utskin inkomne mern., nemi. från Conslitutions-Utskottet. N:o 22, i anledn. af återremisser af Const.Utsk:s i mern. N:o 11 afgifna förslag till ändring i 39 § Riksd.Ordn.; ang:de val af Ordfide i Utsk. och andra delegationer af R. St:r; N:o 23, i anledn. af ett Stånds återremiss af mern. N:o 14, rör:de åtskilliga till förstärkt StatsUtsk. hänvisade frågor; N:o 24, i anledn. af ett Stånds återremiss af mern. N:o 15, innehållande förslag till ändring uti 36 och 43 §§ Riksd:Ordn., ronde sammansatta Utsk.; N:o 25, i anledn. af ett Stånds återremiss af mern. N:o 16, innehållande förslag till ändring i 49 § Riksd.Ordn. och 56 § 1 mom. R.. F., ang:de motioner.
Hennes klädsel utvisade, att hon ej var beredd på något besök så tidigt, och af dubbel orsak rodnade hon derföre djupt, när hon nu i den unge jägarn, som hoppade i land, igenkände den vackra herrn, som hon förliden söndag sett i kyrkan, och hvars blickar då redan röjde, att han var intagen af henne. Ännu mera fördelaktigt presenterade sig nu Stellan i sin gröna jagtrock med silfverknapparne, och den nätta mössan, som lätt hvilade på det kullriga håret. Anna ville draga sig tillbaka, men det var redan för sent, ty Stellan hade fattat hennes hand, och bad henne så bevekligt, att hon ej af honom skulle låta störa sig i sitt arbete. Tvertom ville han hjelpa henne dermed, och gick dervid så vandt och beschäftigt tillväga, som om han i all sin dar ej gjort annat. Det var så sällan att några manliga besök inträffade på den ensliga holmen, att det nu skedda lilla afbrottet i enformigheten hade varit välkommet, äfven om det blifvit förorsakadt af någon som hade mindre goda förespråkare i det yttre än Stellan, och Annas obevakade hjerta öppnade sig derföre så mycket lättare för den vackra ynglingen, som tillika hade så goda lämpor. Den gamle hade gått in i stugan, för att hvila efter det tidiga morgonarbetet, och de unga fingo derföre vara i ostörd i ro. Väl studsade Anna något tillbaka, när Stellan efter väl slutadt arbete bad henne om en kyss till belöning, men i det hela fann hon ej något ondt deri; och darrande glömde hon att göra sig lös från den arm, som lindade sig kring hennes smidiga lif. Hon vågade ej fråga Stellan hvad han hette, men han, som väl insåg att hon kunde vara nyfiken att få veta det, framkastade några yttranden, hvarigenom hon kunde sluta, att han vore jägare under en af herrgårdarne i orten, att han var ogift och längtade att till sitt boställe få föra en ung och vacker brud, för att med henne dela lifvets glädje och sorg.
Restämmes delta belopp högre, än som verkligen erfordras för tillfreds ställande af långifvarnes anspråk, föranleder sådant en onödig uppoffring för det allmänna, som måste verkställa ränteliqviderna efter den i obligationerne förskrifna lånesumman och, vid obligationernas återköpande eller inlösande, derför betala mera än vid deras utlemnande erhållits. En sådan rabatt måste derjemte ega samma inflytande på penningeställningen i landet samt de för näringarnes bedrifvande tillgängliga kapitaler, som bestämmandet af en för hög och för kapitalisten öfver höfvan lockande räntefot. Yid afgörandet af frågan om fastställandet af en viss procent utaf obligationernas belopp, hvaröfver kapital-rabatten icke får medgifvas, måste för öfrigt äfven den omständigheten afses, att då Rikets Ständers beslut tillhör offentligheten, är det högst sannolikt, att det af dem fastställda och sålunda allmänt kända maximum Slals-Ulskoltels tillåtande, M 340. 9 inaximum för rabattens beviljande, deremot kommer att af längifvaren betraktas och fordras såsom minimum för obligationernas emottagande. Utskollet finner sig alltså, med hänsigt till kapital-rabattens belopp, för närvarande icke kunna förorda någon annan bestämmelse till ledning och efterrättelse för Fullmäktige i Riksgälds-kontoret än den, som Utskottet, rörande det upptagna lånets amortering inom viss utsatt tid medelst det dertill anvisade årliga statsanslag, vill bär nedan föreslå i sammanhang med fastställandet af samma anslags belopp. Utskottet får följaktligen tillstyrka Rikets Ständer, att, åtminstone intill nästa Riksdag, då erfarenheten möjligen kan lemna tillförlitlig grund för någon närmare föreskrift i detta fall, det må varda öfverlemnadt åt Fullmäktige, att, med afseende å penningeställningen samt de förhållanden, som för öfrigt vid upplåningens företagande eller under dess fortgång böra komma i betraktande, pröfva och bestämma om och i hvilken mån kapital-rabatt må medgifvas.
Artikeln 2. 8 §• a) Föremål för Läns-nämnds verksamhet äro frågor, som angå folkbildningen, Sedligheten, sundhetstillståndet, skogarnes vård, allmänna hushållningen, och fattigförsörjningen inom Länet; egande Läns-nämnden derjemte att, å länets vägnar, hos Kongl. Maj:t framställa underdåniga önskningar i dessa ämnen, efter det vederbörande blifvit derom hörde, om ämnets beskaffenhet dertill föranleder; Domkapitlen likväl förbehållna tillsyn och vård öfver barna-uppfostran och folkundervisning, i enlighet med gällande författningar. b) I förenämnde afseende eger Läns-nämnden, att så väl af Härads-nämnder, som af embetsman och myndigheter, erhålla de upplysningar, som på en hvar kunna bero; äfvensom Läns-nämnd skall afgifva de yttranden, som kunna påkallas, uti de dess omvårdnad tillhörande ämnen. c) Läns-nämnd eger taga kännedom om befintliga inrättningar, som af länet gemensamt bekostas, såsom Lazaretter, Kurhus, Landtbruksskolor, Arbetsanstalter m. fl. och derom, om så pröfvas nödigt, pä vederbörlig ort gora framställning. 9 §• a) Förete sig behof of nya eller utvidgade inrättningar för länets gemensamma räkning, med afseende å de angelägenheter, som stå under Läns-nämndens omvårdnad, eller visar sig tillfälle till ökade näringsutvägar eller förmånligare begagnande af utvägar, som redan finnes, eller lättade kommunikations-medel för trafikens befordrande, såsom: Strömrensning, båtleders öppnande, omläggning af vägar m. m., då skall nödvändigheten eller fördelen af sådane företag, efter inhemtade noggranna upplysningar, af Läns-nämnden pröfvas. b) Gillas företaget, skall fullständigt förslag öfver kostnaden dertill, jemte sättet att det verkställa, af Läns-nämnd ombesörjas, samt åtföljdt af fullständig framställning om de synbara svårigheterna vid företaget, å den ena sidan, och fördelen deraf, å den andra, jemte de vilkor för företaget, som Läns-nämnd föreslår, meddelas Härads-nämnderna i de menigheter, som ärendet rörer.
Ständers Stats-Utffotts ytt ande, i Memorial af den 5 dennes, angäcnd^ Herr O. ivl-Umerselv förflag, att den Städerns iörundte Tolag mätte till Kronan in'rågås, blef samma Förflag as Borgare-Ständet förkastadt; Och kunde Ståndet derwid icke förbigä d-n anmärkning, att Herr iVlslmc,- telt wäl upgifwit, so u stulle beloppet af denna Tolag i Swea och Götha Rike utgöra ärligen nu st Z a 660,200 Rid. men att dcium öfwerdrifna upgift, efter hwad Stänket med mpcken wichel har sig heiSnt, saknar all grund Dett 1? Aprik. 765 sch rimlighet. Hwilket de Ncspcctivc Med-Ständen »vördsamt och manligen stulle tillkännagifwaS. vt suprs. S. DSoni, enligt hwad Riksens Högloft Ständers Stats-lltskott, i Memorial af den io innewarande tillkännagistvit, Riks-Standcns yttranden i frägan om anwändandet eller förwaltningen af de ledigwarande eller framdeles ledigblifwande Kongsoch Kongs Ladugä.dar, sinn-as i sä mätto stiljagtige att 2:ne Ständ ansett deste egendomar böra styckas och till Skatte försäljas, men 2:n-s Stä,!d ater förklarat, att de böra utarrenderas; Altsä beflöt Borgarc-Ständet, att äröndet skulle till Stats-Utffvrtct öfwerlemnas, för att, med den i 7; §, Riksdag - Ordningen stadga e förstärkning af Ledamöter, och pä sätt samma K. omförmäler, denna twistigä fräga med Riksens Ständers ratt afgöra.
Svar Pf återremiss ,,,,, 42.0 till MilitaireEmbetsoch Tjenstemäns samt Under-Oflicerares enkor och omyndige barn; se Hufvud-Titel 7:de. 43:o för Fångvården hvar pa återremiss ,,,,, Voterings-proposition , , ,,,,, Kattelse uti Memorialet N:o 301 , , , , Ytterligare i ämnet ,,,,,, Omröstning.-resultat ,,,,,, 44:o for underhall af Kronans bus och byggna der i Landsorten ,,,,,,, ovar pa äterremiss 45:o till utflyttningshjelp åt Enskiftes-tagare i alla Rikets Lön, utom Skaraborgs, Malmöhus O<5 2 0 H. * jq’ Kidd. o. Adeln. PresteStändet, BorgareStåndet. BondeStåndet. lim 3. V 44 b. V 44 b. V 40 b. i 40 174 A. aslag till årliga behof: 4ö:o till Landtbruks-Institufet vid Degeberg Svar på återremiss , , ,,»>> > 47:o till Landtbruks-Skolor ,,,,, Svar pä återremiss Sammapjemkningsförslag och Voteringsproposition , , , , Omröstnings-resultat 48:o till Chalmerska Slöjde-skolan i Göthebo Svar på återremiss , , , , , , , > , 49:o till Universitetens materiella behof , , Svar på återremiss , , , , , , , > , Voterings-proposition , , , , , , * > Omröstnings-resultat ,,,, 50:o för tillökning uti Universitets-lärarnes nel •*9999*99999999 9 9 9 9 9 Svar på återremiss , , , , , , , , , Voterings-proposition Omröstnings-resultat 51:o till löner åt 2:ne nya Professorer vid
Uti underdånig skrifvelse af den 16 Juli 1812, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om inrättningen af ett Invalidhus, till fond och understöd för denna inrättning anslagit alla vid Adelsfane-Regementet lediga blif• vande boställen med indelningar och rentor, Sa hafva de nu redan lediga och besparda Indelningsrentor blifvit ifrån allmänna Indragnings-Staten och g titeln bitförde , utgörande efter Krono värdi 1,108:24. 7c Tillhopa 7,*74 o: 2 2.11. Men enär härifrån afgå de , enligt Kongl. Maj.-ts Nådiga Proposition till 2'dra hufvud-titeln ifrån denna öfverförda 300 R:dr för Vaccinationens befrämjande i Stockholm, så återstår 7,440 B:dr 22 sk. 11 r., sorn utgöra den genom öfverflyttningar och nya beviljade anslag å denna hufvud-titel uppkommande tillökning emot förr. Sjunde Hufvudtiteln, innefattande Pensions• Staterna, Vid denna hufvud-titel hafva under när-' varande Riksdag icke skede några tillökningar eller förändringar. Åttonde Den 14 Juli, Åttonde Hufvud-titeln, innefattande Staten för allmänna och extra utgifter. Uppå denna hufvud-tiiel hafva Riksens Högloft Ständer vid nu varande Riksdag beviljat följande tillökningar uti de anslag , som befunnits otillräckliga emot behofven, nemligen; Uti anslaget till ved och ljus för Fästningsoch Garnizons-orterna - * 4,000: Uti anslaget för Städernas Källarefriheter på Förslag och till närmare reglering Dito för Spinnhusen i landsorterna - 5,3lG: '21- C. samt till byggnader och reparationer å Kongl. Slottet samt Kronans publique hus och byggnader i Stockholm och Dandsorterna 22,000:-*— -**■“ Tillsammans 35,471:38.—- Hionde Hufyud-titeln.
Denna Riksgälds-Conlorets förbindelse bör förvaltande Directionen, genast efter inhändigandet, låta fastighets-låntagaren tillställas, såsom ersättning för de vid lånets utbetalning afdragne 5 procent; dock må ej Hypotheks-Förening åläggas betalning af 5 proc. för större summa, än Riksgälds-Contoret till Föreningen förskjutit. 6:0 I mon af tillgång eger delegare, alt hos Föreningen belåna hela beloppet af den beviljade inteckningen, men om, på sätt i 4:de punkten är nämndt, i panten finnas andra inteckningar med förmonsrätt framför Hypolheks-Föreningens, skall denna, då delegare sådant önskar, eller då sådane äldre inteckningar utsökas, inlösa desamma, så fort, som sig göra låter. 7:0 Egendomsvärdet bestämmes efter de grunder, hvarje HypotheksFöreniag serskildt för sig uppgör, och som, vid pröfningen af Reglementet, E. K. M., sedan Fullmägtige i Riksgälds-Contoret i denna del blifvit, hörde, finner för godt att till efterrättelse i Nåder stadga. 8:0 Hypotheks-Förening må ej träda i verksamhet förr, än de egendomar, som i densamma sökt delaktighet, uppgå till ett värde af minst 5oo,ooo R:dr Silfver, eller 2,000,000 R:dr Rgs. rpo Hvarje Hypotheks-Förening bör så förvaltas, att den eger intecknade fordringar, som, jemte Cassabehållningen, fullt motsvara Föreningens samtliga skulder; och bör derföre i sina räkenskaper emot hvar - 172 Expeditions-Vtskottets Förslag till und. Skrifvelse N-o 33 j. je skuldbelopp balancera vissa specifikt uppräknade tillgångar. OraHvpotheks-Föreningen upptagit elt lån på lång förfallotid emot låg ränta och capital-afdrag, behöfver detta likväl ej motsvaras af till samma 110- minal-belopp uppgående fordringar, allenast den ränta och det amortissement, sorn för dessa sistnämnde inflyta, bevisligen äro tillräckliga, att, inom föreskrifven tid, till ränta och capital infria den motsvarande skulden.
Förordning icke till sille grunder och innehåll ar öfverensstämmande med nu varande Grundlagar, underdånig anmälan borde af Riksens Ständer göras hos Kongl. Majrt der^ om, att berörde. Förordning ieke vidare rnå af vederbörande Domare åberopas eliel1 tillämpas; Hos Högv. PresteStåndet: Att, på sätt Utskotten uti deras afgifiie Utlåtanden Ntris ga,och 183, tillstyrkt j underdånig hemställan hos Kongl. Maj:t borde ske om iipphäfvande af Kongl. Förordningen den 7 December 1787, heldst densamma, ehuru åtminstone till sin prin* cip redan håfven, uti en lill allmän efterrättelse utfärdad Lagsamling finnes införd; titan att dess formliga afskaffande blifvit yrkadt elier verkstäldt; Hos Väll afl. BorgareStåndet: Att enär Kongl. Förordningen den7 December 1787 redan blifvit genom en af Lagutskottett Betänkan/hn. 15 Konung och Ständer fastställd Grundlag; TryckfrihetsFörordningen, till sin kraft och verkan dödad, borde hos Kongl. Majrt göras underdånig framställning, det Kådig .Kungörelse om ett sådant förhållande må utfärdas; samt Hos Hederv. BondeStändet: Att Ståndet instämde uti BorgareStån* dets nyss omförmäldte Beslut. Då, efter hvad Utskotten förmoda, den enda skiljagtigheten emellan desse Beslut, i synnerhet emellan dem, som af . Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Yällofl. BorgareStåndet celi HederV. BondeStåndet blifvit vidtägne, består Uti ordställningen, icke uti den derigenom uttryckte mening, få Utskotten, till sammanjemkaiide af desse Beslut, vördsamt föreslå Riksens Höglofl, Ständer, att uti den beslutade underdåniga Skrifvelsen anhålla: att då Kongl.
Jag har dock lyckats att fly från mitt obeqväma ressällskap, och gläder mig att se, det J mig förutan undgått faran”. ”Herr Enevald Fincke, välkommen i detta förstörda hem. Jag hoppas att här dock ännu finnes något rum, som man kan stiga in uti, ehuru jag varit så upptagen, att jag ännu ej hunnit se om boningsrummen. Stig in, herr Enevald, att så väl jag, som min dotter, må få tacka eder för det bistånd ni gaf henne i dag, och att vi må få höra huru ni lyckades undkomma de vilddjuren”. ”Stanna, fru Metta, ni vet således icke sjelf ännu huru förrädisk er inbjudning är. Taksparrarne derinne äro genomsågade, det är högst osäkert att vistas der”. Fru Mettas vrede jäste åter opp. Hon gick dock in i huset, öppnade varsamt dörren, såg in, runkade på hufvudet och skickade Sigrid att befalla de båda drängarne hemta in stöttor, afsåga dem och stöda under taket. Detta var hastigt gjort, ty stora förråder af verke låg vid gården. Så snart det med säkerhet lät sig göra, ledsagade fru Metta sin gäst genom herrskapsstugan till kammaren innanföre, der fönstren icke voro sönderslagna. Fru Metta kände sig nu småningom högst otreflig till mods, af att icke kunna bjuda ens en bägare öl åt Enevald; men hon hade redan undersökt tunnorna och de voro alldeles toma, de flesta sönderslagna. Sigrid hade, blyg och förlägen, satt sig i ett hörn af rummet, men fattade dock slutligen mod, och steg fram till Enevald. ”Tillåt mig”, sade hon djupt rodnande, att tacka er för er godhet emot mig, som dock var er alldeles fremmande. Jag förstod då ej ens för huru stor fara ni utsatte er för min skull”. ”Det var min lyckliga stjerna, hulda jungfru, som tillät mig att få göra er denna tjenst, det skulle mäster Sigfrid Forsius säga eder, om han vore här”, svarade Enevald skämtande.
Har inte bror Carnegie hört historien om Potifars hustru? – Nej, jag hör aldrig något skvaller, sade Carnegie och knäppte rocken om sig. – Då skall jag tala om för bror Carnegie den här historien, som är nöjsam nog. Den skojaren Backman ville låna pengar, bara trehundrade riksdaler riksgäld, men han behöfde dem prompt till nästa dag. Han gick upp till Hallen, som satt i sitt museum och totade till en etsning föreställande Josef och Potifars hustru. Oh bevars, oh charmant, oh syperbt! En sådan evinnerlig skada att herr Hall var så mäkta rik! Vore han en fattig sate, kunde han förtjäna en fortyn på dylika mästerverk. Det där till exempel vore bröder emellan värdt ett hundrade riksdaler banco. – Trodde herr Backman det på heder och samvete? Det svor Backman på. Och unge John började kråma sig som den store påfågeln på Gunnebo. När han blifvit bragt i detta ypperliga humör, kröp Backman helt finurligt fram med propos om det lilla lånet på trehundrade riksdaler riksgäld. Nå, man vet aldrig om man skall skratta eller gråta åt John Hall, men den här gången måste man skratta, ty John Hall lyckades i sin enfald att lura Pehr Backman, som aldrig låtit lura sig af någon i världen. Visst inte att John Hall gjorde det med vett och vilja. Men han hade ej mer än ett hundrade riksdaler banco inne, och när han gifvit denna sedel till Backman, sade han i sin artigaste ton: – Det är för fatalt, att jag icke kan stå till tjänst med mera, helst pengarne behöfvas tidigt i morgon. Så funderade han en stund och utbrast därpå förtjust: – Jag har det, jag har det! Herr Backman anser ju, att denna Potifars hustru kan betinga ett hundrade riksdaler banco. Tag den, tag den, och gå till doktor Ekman ännu i afton! Han är en stor konstälskare och köper säkerligen denna etsning af herr Backman för ett hundrade riksdaler banco, och på så sätt har herr Backman hela den äskade summan. Jag är mycket glad att kunna stå herr Backman till tjänst.
Elin om igen och med stort deltagande. – Åh! jag slarfvar väl litet me’et – svarade Abraham. – Hör du, Abraham – återtog Elin halfhögt – kom med mig i min kammare så får jag höra hur pass du kan. – Och de följdes genast ut. Lena slog till ett flatt och gällt skratt, och sade: – Nu går skam på torra landet! Jag tror min själ att Elin vill lära Abra’m å’ läsa, som ingen annat kunnat, hvarken skolemästare eller prest. Det vore mycket bättre hon gömde sin läsekonst till lille Gustaf ska’ börja på, för det står jag aldrig ut med, för jag va’ aldrig så der begifven på läsa, som mor och Elin alltid har var’t. Se Elin har läst bibeln många resor igenom re’n, de’ ä’ ju en faslig tidspillan ändå! Gunnar teg, och kände för första gången i sitt lif en gnista af afund, och det på Abraham! Men han kände äfven denna beundran, denna heliga vördnad för ett älskadt föremål, som gör att kärleken hos en man till en qvinna tager sina enda fasta rötter. Mor Ingrid såg på honom, genomskådade honom och suckade, och det blef ej sista gången. Efter en lång stund kommo Elin och Abraham åter, och glädjen lyste ur den sednares ögon. – Han kan intet så dåligt – sade Elin – och nu har jag lofvat Abraham, att jag blir hemma i morgon, och att jag ska’ läsa med honom hela dagen, och att jag sedan, på alla hans fristunder ska’ läsa med honom, så att han kan få gå till Herrans bord, han så väl som alla andra goda, kristna menniskor, en gång framdeles. – Ja, der tar du dig vatten öfver hufve’t – sade Lena skrattande. – Tack Elin! min goda, söta Elin! – sade Gunnar och tog Elins båda händer och tryckte i sina, utan att bry sig om hvad Lena sade. Abraham var deremot försvunnen, men en stund derefter hörde man hur han klappade något nere vid sjöstranden, och som Lena var grufligt nyfiken, smög hon sig ned för den lilla backen, men kom snart upp i stugan igen, kiknande af skratt, och berättade att Abraham höll på att «tvätta och skubba en skjorta».
De å denna Räkning uppkommande Behållningar böra, så vidt ske kan, i Banken förräntas, på sätt för Långifvare af allmänheten blifvit bestämdt. Den häraf möjligen inflytande ränta må af Kongl. Majit användas till 3:dje HufvudTitelns förstärkning för oförutsedde Militaire utgifter. §. ior. De öfrige till den Extra StatsR.egIeringen hörande , i §§. 88, 90, gr, 92, g3, g4, g5 och 97 omförmälde tillgångar insättas äfven på en serskild Räkning i VexelBanken. De derå möjligen uppkommande Behållningarne böra likaledes i Banken förräntas; ( 60 ) vinsten derpå får användas till fyllande af de brister, som i tillgångarne på denna Räkning kunna uppkomma. De uti 91, 92 och 93 upptagne tillgångar, hvilka redan blifvit bokförda såsom RiksgäldsContoirets egna, skola, i den piån de inflyta, på den Räkning, dit de förut hört, derifrån på den i denna §. omförmälde Extra AnslagsRäkningen Öfverflyttas. Alla de öfrige i §§. 88, 90, 94, g5 och 97 upptagne tillgångar skola omedelbart å samma Räkning insättas. §. För anskaffandet af de medel, hvilka kunna erfordras för de uti §§. 54, 55, 56, 57, 58, 5g, 60, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69 och 70 omförmäldte ändamål, berättigas Fullmäktige, att, i den mån Contoirets under händer hafvande medel icke äro dertill användbare, upptaga lån mot den lägsta ränta, som är möjlig att betinga, ställde på minst Ett års förfallotid, men under öppen rättighet för Fullmäktige att dessförinnan, efter Trenne månaders förutgången uppsägning, sina Sedlar inlösa. §. ro3.
Man får icke heller kläder för alla åldrar, bättre och enklyfta af grytor och pannor med handlare. Kläder sys äfven, då tyg tilldukar, för detta ändamål skall man släppes. TELEFON 28 62. vara försedd med s. k. grytvantar. För N a n e y C e d e r b e r g, det andra, skall man själf taga bort 24 Vesterlånggatan 24. [2611] samt hafva sitt begagnade dnktyg inläst; t. ex. i botten af linneskåpet, kan det godt hafva sin plats med en gamEn k u r s l ö r unga lärarinnor mal ren handduk till öfverkast. V i d som vilja lära sig att på språket själft större bjudningar bör ock ihågkommas, och efter ett säkert system undervisa i att man lemnar fram några gamla, franska och engelska, anordnas efter MUJVUDLONTOT: MYNTTORNET L slitna lakan att torka på, ty det är jul af en utländska med mångårig prak[I366| egentligen vid dylika tillfällen som duktik. — Vidare underrättelse å tygen äro mest frestande. Fredrika-Bremer-Förbundet. FRIDA UTFÖRAS HOS [2839] or 8 &amp; Portfölj Specialaffär för alla finare arbeten i lä- der, plysch, sammet och siden etc. 36 &amp; 38 H a m n g a t a n 36 &amp; 38. Kunglig PROF VER OCH PRIS. Matlagning ". H U S M Ö D R A R! Braxen, som är en mycket benig fisksort, ätes lämpligast varm, helst om den väger under eller blott 1 kilo, väger den däremot två kilo eller därutöfver, är den äfven mycket god inkokt. Fisken kokas hel eller styckad i mycket kort spad samt serveras med sås af fräst smör och mjöl, utspädd med fiskspadet, redd med äggula och grädde, smaken bruten med salt, socker och citron eller franskt vin; i allra enklaste fall kan ättika användas i stället för vin eller citron.