Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Härmed synes husbehofvet i öfvermått varit tillfredsstäldt. Till den grad har brännvinsbränningen tagit välde öfver både sinnen och landthushållning, att om valet emellan missväxt och inskränkning i bränneri-rörelsen stod till buds, skulle pluraliteten, utan vidare besinning, välja det förra. Derom öfvertygas man lätteligen af den oro, som uppstår, när ringaste aning börjar, i följd af årsväxtens mindre fördelaktiga beskaffenhet, att någon fråga om inskränkning i tillverknings-rätten kan förekomma. Ehuru jag icke i denna underdåniga Berättelse bör besvära Eders Kongl. Maj:t med framkastandet af några agronomiska lärosatser, verkar likväl den nu tillåtna husbehofs-bränningen så ingripande i hushållningens allmänna riktning, att jag ej bör underlåta fästa Eders Kongl. Maj:ls Nådiga uppmärksamhet på de i ekonomiskt afseende skadliga följder, denna husbehofs-bränning medför. Den har här inom Länet uppdrifvit potales-odlingen till en för jordbruket ofördelaktig höjd, 14 hvarigenom dels utsädet af andra sädesslag å flera ställen betydligen minskas och således äfven fodertillgångarne. Att man medelst brännvins-bränningen ej kan ersätta denna sädes-, hö- och halmförlust, synes af nuvarande ladugårdarnes i allmänhet sämre beskaffenhet, och att der brännvinsbränningen starkast forceras, står ladugårdsskötseln lägst. När härtill lägges den sed, som nästan allmänt rotfästat sig, att potates-odlingen bestrides af arbetare, som bekomma halfva afkastningen, frångår jorden en del af den afkastning, sorn, använd i ladugårdarne, kunde reproducera och nu i stället lemnar intet åt jorden efter sig. Enär potates-odlingen ej ingår i någon bestämd cirkulationsplan, utan endast beräknas för behofvet att tillfredsställa en emot jordens krafter ej motsvarande brännvinstillverkning, hvilket är det allmänna förhållandet, synnerligast hos allmogen och på de mindre jordbruken, skall denna odling utsuga de krafter, sorn tarfvas för åkerns fortfarande bestånd.
Utskottens Utlåtande, IV 6. s 90 96, bif. af Adeln, IX 3. s 180, afsl. af PresteStåndet, IX 3. Marknadstiderne, om reglering af; Motioner, remitt. till Ekon. Utskottet, II s ii44, 1197. Utskottets Utlåtande, VIII s 4g — 57, bif. af PresteStåndet, IX s 148» af BondeStåhdet, ix s i54, återrem. af BorgareStåndet, IX s 173. Ytterligare Utlåtande, VIII s 766 — 770, bif. af Adeln, IX. s 3gg, lagdt till Handlingarne af PresteStåndet, ix s 410, *.97 Lif. af BorgareStåndet, IX s 411» afBondeStåndet, IX s 4 tö. Underd. Skrifvelse, X i. RiksdagsBeslutet, §. 44* Marscher, om nyttan af, för Armeen, m. m. Motion, remitt. till Ekon. Utskottet, II s ng5. Utskottets Utlåtande, VIII s 445» Lif. af Adelil, IX s 253, af BondeStåndet, IX s 25^, af PresteStåndet, IX s 262. Marstrand, Staden, försummat skicka Revisor, II s 722. Masteträd och Ekar, angående yrkad frihet till begagnande af. Se Svedjande å Skattehemmans egor. Mazer & Comp. köpt Brännvin af Allmänna MagazinsDirection, II s 5c>5. Medel, Allm. MagazinsDirectionens, lemnade till Lån åt BohusLänsBeklädnadsDirection, II s 587, 851, 85a. Se Rosen, Gr. A. •— rörande oredoviste SpannmålsUpphandlings, i Wermeland.
- och brand-ordningar, uppgjorde och föreslagne efter eldsvådan, hafva i Nåder blifvit för Staden fastställde; och äro dess gemensamma brandsläcknings-anstalter emedlertid, med ansenlig kostnad, satte uti ett bättre och någorlunda fullkomligt skick; hvarförutan en frivillig brand-corps blifvit organiserad, med särskild lättrörlig attirail. b) Alingsås. Först bebyggd af flyktade invånare från det af fienden Uppbrände Ny Eödese; och har 1619 erhållit sina äldsta privilegier af Ko*- 47 nung Gustaf Adolph den Store. Staden är belägen inom Kullings härad emellan sjöarne Gershen och Mjören,- och indelad i 201 hela tomter, samt innehar donerade 51;dels hemmantal, hvilkas areal-vidd utgör,- förutan skog och betesmark, 574 geometriska tunnland, Sorn begagnas lill åker och äng.- Stadens tillvarelse berof af bandel,- fabriker och handtverkerier,- samt jordbruk. Handelsrörelsen, sorn egentligen består i utminutering af vanliga köpmannavaror, är inskränkt genomStadens belägenhet nära Götheborg. Fabriksnäringen, . sorn idkas vid 2 klädesfabriker,- 2 strump-fabriker,- 1 läderfabrik och 2 färgerier, har under detta qvinqvennium verksamt bedrifvits och i synnerhet har Klädesfabrikören Kling betydligen utvidgat och förbättrat sin fabrik,- med anbringande af sednast uppfunne machinerier och inrättningar. HandtVerkerierne uti denna lilla Stad skötas med mera omsorg och framgång än i Länets flesta öfrige städer,- hvilket likväl företrädesvis gäller om garfveri och kakelugnsmakare samt kopparslagare-handtverken.
Någon inqvar» tserings-tolag eger icke rum; att för commenderingen uti Gefle af Svea Ärlilierie-Regemente är inqvarleringskostnaden bestridd af itiqvaitering.s-tolagen; hvilken är sam» manblandad med den allmänna, enär den förras öfverskott får, enligt Kongl, Brefvet den a3 Augusti 1814> användas till stadens behof; och har, sedan år 1818, manskapet, beslående af 12 man och en constapel, varit inrymd* uti ett Kronans f. d. Tullhus, som staden underhåller och förser med service, och deribland med ljus och ved enligt contract af den 31 December 1829; att -staden Hudiksvall icke är med ständig inqvartering besvärad, men uppbär inqvarlerings-tolag, för hvilken dock, i anseende till dess sammanblandande med ordinarie tolagen, någon specifik eller serskild re - Statssamt Allni, Besv, celi Oemon.-Utsk. "Betänkande N:o 46• (lovisa in g ej blifvit aflemnad. Emedlertid ii r ordinarie och inqvartefingstolagen af Magistraten uppgifven, för ett medium af 5 år, till i 13 Rdr, med tillkännagifvande, att, genom Kongl. Resolutionen den 22 Julii 1828, skall staden, i och för rättigheten alt uppbära tolag,-blifvit ålagd anskaffa och underhålla de för tullbetjeningen i staden nödige embetsoch vaktrum.
Dana-arf, angående eftergift af kronans rätt lill ett efter Enkan P. H. Sandelin. Se Eftergift. ( 30 ) Dana-arf, efter aflidne Postmästaren A. Wallwick, angående eftergift af kronans rätt lill. Se Eftergift. — angående eftergift af kronans rätt af ett, efter aflidne Husmannen Nils llanssou Modig. Se Eftergift. — angående eftergift af kronans rätt af ett, efter Enkan Helena Maria Hansdotter. Se Eftergift. — angående eftergift af kronans rätt af eli, efter vice Länsmannen Peter Lök Rösfer. Se Eftergift. Decimal-syslem, angående väckte motioner om dess införande i afseende å mått, mål, vigt och mynt. Se vidare Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden NT:is 118 och 131. De Geer, H. Ex. Herr Grefve Carl, yttrande. I. 6. Departements-Cheferne, angående boställsrum ål. VIII. B. 282. A. 295. E. 363. Deposita, angående i Banken qvarstående äldre. IV. B. 216,396. A. 419. Deposilions-afgift, affordrad Riksgäldskontoret för obligationer, deponerade i Rikets Ständers Bank, angående. Se Stats-Ulskottels Betänkande N:o 16. Deposilions-raedel, angående öfverlemnande deraf lill Riksgäldskontoret. Se Siats-Utskottets Betänkande NT:o 190. Deputation, Helsningsom anteckning till den, som kommer att afgå för alt hälsa de öfrige Riks-Stånden. I. 5. — om anteckning till den, som kommer att afgå till Hans Maj:t Konungen och öfriga Kongl. Personerne. I. 5. — Afskedsom anteckning till den, som kommer att afgå till de öfrige Riks-Stånden. — Ridderskapets och Adelns, till Hans Ex.
St:r hafva, tid efter annan, välvilligt behjertat åtskilliga Rikets tjenstemanna-korpsers framställningar om bidrag af allmänna medel, för att sätta dem i tillfälle, att vinna inträde uti Rikets allmänna pensions-inrättningar. Sålunda har, utom det belopp af 98,271 rdr rmt, hvarmed Staten årligen bidrager till förstärkande af Civil-statens pensions-inrättnings tjenstemannasamt enkeoch pupill-fonder, ytterligare en summa af 13,200 rdr redan blifvit anvisad att utgå till nämnde inrättning från den dag, borgmästarne och landtraäteri-korpsen blifva delaktige uti nämnde inrättning; men häremot är, för det närv;de, intet tillgjordt, för att bereda en dylik förmån åt Rikets Skogsoch Jngeri-stat. På underd. framställning om K. M:s nåd. medverkan dertill, är endast det besked lemnadt uti K. Skrifv. af d. 20 Dec. 1847, att den frågan borde anstå, intilldess en reglering af nämnde korps’ personaloch lönings-stat försiggått. Som det emellertid nu är att förmoda, att en sådan reglering kan genomföras redan före den tid, då R. St:r härnäst sammanträda, och härtill kommer, att tiden för upgörelsen med Eullmäktige uti Civil-statens pensions-inrättning om villkoren för korpsens delaktighet uti denna inrättning, också nu synes vara den lämpligaste, med hänsigt dels dertill, att hela korpsen ännu är ställd på förordnande tills vidare, och följaktligen kan förpligtas att ingå uti inrättningen, och dels att de flesta af korpsens medlemmar äro unge män, hvilka — efter hvad skäligen bör kunna antagas — genom stadgade, årliga tillskotter otvifvelaktig! komma att bidraga till ofvannämnde fonders förstärkande med vida större belopp, än det, hvartill pensioneringen under en lång följd af år kan upgå, vågar jag vördsamt hemställa: att R. Höglofl.
Utskottets öfvertygelse i hvid den icke kunnat rättas, af mina emot Afdelningen förslag gjorde anmärkningar; men jag har aldrig bestridt hvarken Näringseller handelsfrihet, om icke det må kallas bestridande, att jag ansett desse friheter böra mätas efter Statens rätta interesse och landets verkelig* tillgångar. Framtiden må visa, hvilka grundsatser varit de bästa och nyttigaste. För min del är j3g tillfredsställd, att hafva följt min öfvertygelse och uppfyllt min pligt emot fäderneslandet. En annan värd Ledamot har klandrat Lands-J höfdingarnes berättelser om Skogarnes beskaffenhet, dem han ansett för mindre trovärdige; men, förmodeligen för att tillfyllestgöra dess missnöje med dessa Embetsman, glömt, att äfven flera af Länets innevånare i desse berättelser deltagit; och hvad den Landshöfdinge särskildt angår, sorn talat emot fri export af Trädvaror från dess Län, så får jag hänvisa den värda Ledamoten till Ridderskapets och Adelns Protocoll i detta ämne, deraf han skall finna, att detta tal endast åsyftade närmare upplysningar i en fråga, som innefattade icke mindre än detta Läns och en af de större Städers totala brist på Skogsförnödenheter; Och härtill torde den upplysning få läggas, att 2:ne Rikets Collegier, inför Konungatronen, erkänt och vitsordat de åsigter, som af den Landshöfdingen blifvit framställde. Herr Munch af Roscnshjöld: Jag får äf - Den i r Junii e.. m 647 ven åberopa mig Protocollets vitsord, i afseende å det yttrande Herr tf Brinckman anfört. Jag sade nyss, att jag ej tror, stt Landshöfdingarnes yttrande kan tsgas till rättesnöre, då fråga är om hela Rikets och ej en enda Provinces väl. Jag åberopade älven Herr af Brinckmans yttrande emot fri export af ved ifrån Blekinge; och om, på sätt Herr af Brinckman anfört, Collegierne varit af samma tanka som han, så anser jag det vara så mycket angelägnare, att Riksens Ständer pröfva Irågan. Herr Uggla:
Visserligen är det påkostande att lemna allt hvad som redan är med så mycken kostnad verkställdt, till en Ruine, men nöden har ingen Lag. Hvarifrån skola medel tagas att ytterligare fortsätta arbetet, då det vid sista Riksdag förklarades, att det af Staten erhållna årliga biträdet af 300,000 R:dr vöre otillräckeligt, utom den påräknade insättningen af Actie-CapitaJet, samt utöfver 150,000 R:drs vinst af Disconten. Denna Summa blef genom Stats Utskottet Bolaget erbuden, om det vilie afståjftån Disconten, men hvilket anbud icke antogs. Dä nu mera Disconten förlorat sin Credit och således mäste upphöra, Actie-Ägarne också icke vidare lära äfventyra de återstående ännu icke inbetalte 40 proCent på Actie-Capitaiet; sedan man af deras sista Bolags-Stämme-Beslut känner, att de sjelfva hafva sä ofördelagtig tanka om Verket, att de erbjudit inbetalningen af dessa 40 proCent samt öfveriåtande åt Staten af alltsammans, med vilkor att Staten skulle förbinda sig till årlig 4 proCent räntas erläggande på det hela , hvilket vili säga att de uppoffra 33 proCent af hela Capitalet. Det vore således minst ytterligare 300,000 R.dr, som å nyo skulle ärligen uppoffras antingen af Banquenj 202 Den g Felruarii. hvarigenom dess redan svaga Credit skulle ännu mera försämras, eller genoan ökad Bevillning på Folket, hvars räddning frän undergång likväl beror derpå, om man kan förskaffa det minskning uti de redan för starkt betungande Utlagorne. Grefve von Platen: Som förevarande ämne beror på Statsoch Banco-Utskottens handläggning, sä anser jag mig icke böra å nyo upprepa de skäl, jag redan anfört, utan anhåller endast att få rätta några uppenbara misstag, jag hört framställas. En värd Ledamot har ytirat, att af 6t Slussar endast 13 äro färdiga samt att af g Kaij dammar blott 2 eller högst 3 blifvit fullbordade.
IX. B. 37. A. 66. — om anvisande af ett nytt sådant åt Komministern i Botkyrka oell Salems församlingar i stället för hemmanet Nedra Tundia eller Tumba N:o 2, samt detta sednnres öfverlåtande till Tumba pappersbruk. XI. B. 120, (31. A. 134. E. 150. — åt en särskild Länsman i vestra Distriktet af Gudhems härad af Skaraborgs län, om anslående dertill af f. d. profoss-bostället vid Westgötha Regemente, Backabo N:o 5 Thorbjörnsgården. V. 281, 342. R. 343. Vin. B. 175. A. 194 IX. E. 249. Boställsinnehafvares skyldighet att deltaga i Fjerdingsmans aflöning, angående. III. B. 68, 108, 116 A. 119. E. 233 Bostadslägenhet, angående förbud för innehafvare af sådan att densamma till annor person borthyra eller till begagnande öfverlåta. It. 387- Boställs Ordningen, Militie-, om ett tillägg till. II. B. 711, 713. III. B. 505. A. 615. Botkyrka och Salem. Se Boställe. Boupptecknings upprättande, angående förtydligande af stadgandena om. III. B. 109, 230. A. 238. Boupptecknings-proeent i Städerna, om förändrad grund för beräkningen af. Y. B. 579. A. 616. Braun, G. F. U., Öfversten, om pension åt hans efterlemnade Dot ter Gustafva. II. 363. Bredinge, kronoskattehemman på Öland, angående utbyte mot detta af kronolänsmansbostäilena Melby och Näsby. I. 71. R. 87. II. B. 744 lil. A. 4. E. 39. Broman, förre Garnisions-Läkaren å Dalarö fästning, om anslag å allmänna indragningsstaten åt.
Preste-Slåndet den 23 Borgare-Ståndet den 23 Bonde-Ståndet den 23 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående anslag får år 1854 till gevärs-tillverklling. (Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 5.) S. A. K. Bland andra för försvarsverket till lands nödige ansedde extra statsanslag har, i E. K. M:ts Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, blifvit äskad en summa af 306,666 R:dr 32 sk., att under åren 1854 med 1857 utgå till anskaffning af nya skarpskytteoch vanliga infanteri-gevär, med begäran tillika, att det under år 1854 för infanteri-gevärs tillverkning erforderliga anslag, 66,666 R:dr 32 sk., måtte blifva särskildt och så tidigt ske kunde anvisadt, i anseende dertill att eljest, i saknad 6 Éxpeditions-Utskoitets Förslag till underd.
Deremot om bolaget nödsakades att tillhandla sig annan tjenlig skogsmark och derigenom icke vidare hade behof att arrendera bostället, torde svårighet uppkomma att erhålla det nuvarande arrendet, helst som bostället vore beläget i en pä kommunikationer vanlottad ort, hvarest skogsvirke icke med fördel kunde s fy 11 ras och der veden kostade allenast 80 öre famnen; och hade motionären alltså trott det öfverensstämma jemväl med Regementets fördel att i stället för Norra Qvill erhålla en annan egendom, belägen i en med lifligare rörelse försedd trakt och med vidsträcktare åkerrymd, hvarigenom säkrare och förmånligare arrende kunde påräknas. I sådant hänseende hade motionären föreslagit egendomen Södra Fogelhem, hvilken bolaget haft för afsigt att inköpa och såsom vederlag för Norra Qvill erbjuda, äfvensom med afseende å de ömsesidiga fördelar, sorn genom ifrågaställa byte skulle vinnas, motionären anhållit, att Rikets Ständer, för sin fiel, mätte medgifva Wenfzelholms aktiebolag, att, derest Kongl. Majit, efter vedcrbörandes hörande, funne skäl dertill i nåder lemna bifall, emot fullt vederlag i annan egendom tillvinna sig eganderätt till f. d. löjtnantsbostället l| mantal Norra Qvill i Rumskulla socken Sefvedes härad och Calmar län. Af ett vid motionen fogadt, utaf v. Kommissions-lamitmätaren J. F.
Så tänkte, så talade den olycklige gode vid sig sjelf: han tänkte blott på henne; allt annat, han sjelf betydde mindre. Hon var hans första, hans sista tanka under de långa, oroliga dagar, han tillbringade i outtrötteliga, fastän fåfänga försök, att uppspana Arabella. Han sparade hvarken möda eller penningar till vinnande af denna sin önskan, detta sitt lifs ändamål. Hans bemödanden voro dock fruktlösa, och han tycktes småningom försjunka i en viss hopplöshet, hvarunder han blef allt dystrare till sinnes, och hans kropp led tillika med hans själ. Han fruktade, att han slutligen skulle duka under för sin inre strid och sitt bittra lidande. Hans krafter aftogo. Han flydde allt umgänge, ja! det var stunder, då han, med giriga blickar såg ned i det mörka svällande djupet af det element, som snabbare än jorden, gömmer smärtans son. En vällustig rysning genombäfvade honom då, vid tankan på dess svalka, han tyckte det brann så hett i hans bröst, och att hjertat smälte derinom. TRETONDE KAPITLET. «God afton, Telos!» intet ord tillbaka «God morgon, Telos! «Amen» svarte han. Nicander. «But first – My father is a man «Outlaw’d and exiled, under ban; «The price of blood is on his head, «With me «twere infamy to wed.« The Lady of the Lake. Walter Scott. Det var på eftermiddagen af en klar, ljuf vårdag; solen smög sina varma strålar in mellan de höga husen, och en mild luft for renande och uppfriskande genom de trånga gångarne i det stora riksfängelse, man kallar hufvudstad. Små barn, lockade af det vackra vädret, sprungo i sina täcka brokiga drägter, fladdrande och lekande som fjärilar, och i deras skalkaktiga blickar och fridfulla leende läste man huru välkommen våren var. Här och der stöd ett fönster öppet, för att derigenom inlocka en angenäm, upplifvande fläkt.
Hvarefter H e r r Gr efven ock LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade, med afslag å berörde Utlåtanden, gilla det af Herr von Hart* mänsdorff framställde förslag. Ropades Ja och Nej. I anledning hvaraf IIei'r Grefven och Lan dt-Mar skal ken frågade, om Ridderskapet och Adeln behagade instämma ' i Borgare Ståndets beslut. H Ropades äfven Ja och Nej. Herr von Heyne: Hå Riksens Stän der vid en af de föregående Riksdagar ho» Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit om en Committés nedsättande för undersökning af föresiriflerne lör fattig vården i Riket, Den November e, m . 99 oell Kongl. Maj:tcn Comité' i detta ändamål för , ordnat, samt denna Comité' afgifvit ett förslag, som Ständerneansett sig icke kunna antaga; äf~ vensom Utskottens härpå grundade Utlåtande ej eller kan godkännas; Så kan jag ej inse något skal, hvarföre detta ärende bör uppskjutas; utan hemställer alt, enär förslaget är olämpligt, Utskottens Utlåtande må afslus, på sätt Herr von Hartmansdorff begärt, och i händelse denna min hemställan ej vinner bifall, anhåller jag ånyo om vo < tering. Herr Hjerta: När nu votering blif" vit liegård, tror jag alt contra-propositionen bör blifva det af Borgare-Ståndet fattade beslut, med det tillägg, att tryckning af Comiiens förslag äfven bör ske. Herr Munck afä Rosenskjöld: Jag anhåller vördsamt om förnyad proposition till bifall å Borgare-Ståndets beslut. Herr Lefren, Jojhan Pehr: Jag har med mycken uppimärksamhet afhört discussionen, och ej kunnat fatta annat, än att man å ena sidan anser olämpligt och origtigt, att stifta en författning för fattig-vården, till efterrättelse i egenskap af allmän lag öfver hela Riket; å den andra, att man därom icke är fullt öfvertygad.
Sro upptagna; ty i förrgår afgjordes några af dem genom votering uti förstärkt Coust.Utsk., hvilka således icke kunnat komma alt inflyta i detta mern , men som stå i alldeles samma calhegori, och derföre redan äro från Utsk. expedierade. Jag vill blott upptaga en till utaf Hr von Hai tmansdorifs satser. Han har fästat sig vid ett uttryck af mig, att de föreslagna grundlagsförändringarne icke skulle innehålla någonting nytt. Jag får i detta hänseende återigen hänvisa honom till Const.- Utskis mern. N:o 68 sid 8, der det heter: ”men Utsk. tillägger i afseende på sistnämnda frågor ännu ett förbehåll, att nemi. Utsk., sedan sig visat om och i hvilken form de till nästa riksdag öfverlemnas, må till R. St. få inkomma med utlåt, om det sätt, hvarpå motsvarande förslag uti det närvarande kunna alternativt intagas, för att sedan, i förening med det sistnämndes öfriga innehåll, till nästa Ständer öfverlemnas. Har icke Utsk. här uttryckligen sagt sin pligt och afsigt vara, att inkomma med dessa alternativa lydelser, hvilka innehållas uti mern. N:o i 19, och hvilka således icke äro att anse såsom nya. Det synes mig derföre ganska orätt att klandra Utsk., för det Utsk. fullgjort hvad det åtagit sig, och jag ber de herrar, hvilka tillåtit sig detta klander, att uppgifva hvaruti felet egentligen ligger. När en sådan anmärkning kommer, skall ett svar derpå följa, men intilldess torde det vara öfverflödigt. Hr Lefre'n, Joh. Pehr: Äfven jag förklarar lifligt och uppriktigt, det jag håller Const.Ulsk. räkning, för att det lemnat en vägledning för Exped.Utsk. vid nuvarande riksdag, och för R. St. vid en kommande, alt reda sig uti dessa vidlyftiga frågor; men jag tager mig friheten att göra den anmärkn., att förevarande mern. innehåller 2 classer af frågor, den första nemi. en vägledning bland redan fattade beslut, och den sednare förslag till nya grundlagsföYändrin26 H. 24 Den 12 Juni f m. gar.
Den 6 April igro hafwa samtliga Landshöfdingarne erhållit Nådig befallning att i detta ämne höra Jnnewanarne i Länen. Den 9 April remitteradt till Kammar Collegii underdåniga utlakande. Den 15 Februarii »812 har Collegium afgifwitsitt yttrande. 17:0. ros April den 2. April den z. Den -z April. 17:0. Att alla Byten, gjorda fran 1680 till och med 172;, men icke ännu afgjordt, maga utan undantag asstrifwas och som fastställde anses. 18:0. Om Nådigt bifall till åtskilligt af NiksenSStänder öfwermskomne förändringar och jemkningar i deras privilegier, förmaner, rättigheter och friheter. DenyApril i8r« Remitterades detta till Kammar,Colle, gii yttrande, sedan BvteSContviret blif, wik hördt. Den ssIulii izri återkom malek fran Kammar - Collegio. DenziJulii 131 r befallteS att Högste Domstolen skulle i detta ämne hörasDen 4 September lgn afgaf Högste Domstolen sitt yttrande. Malek är af en gansta »vidlyftig beskaffenhet och fordrar en längre tids granskning, hwarföre det ännu ej kunnat föredragas. Den 6 April k underdånighet anmäldt och expedieradt genom en allmän Kungörelse. 19:0- Den sz April. roy April den ; April dcn 5. April den 5. April dcn 5. April den 5. April den is. 19:0. Angående upplys, ningars afglfwande, rörande Kronans för pantade egendomar och lägenheter. 20:0. Angående Dylta Swafwclbruk. 21:0. Om undersökning angående Ön Lindön t Stockholms Län. April den n. 24:0. Angående framti da hushållningen med atstillige Kungs, och Kungs - Ladugardar. 2z:o. Angående Postin, rättningen uti Riket24:0. Angående ersatt, niny för de Indelningshafware som förlorat deras Löningshemman i Westerbotten. 25:0.