Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den kommer i sinom tid * Emellertid ar det en tur för alla, nej: en välsignad lycka ar det, att den lidande kvinliga delen bland oss här uppe kan vända sig till en medsyster, som har både vilja och förmåga att hjälpa och lindra, i stallet för till en manlig läkare, denne ma nu vara än s&amp; skicklig. Man skulle säkert förstå detta %n bättre, om m m hade reda på antalet af de kvinnor, som dröjt år efter år att anlita en sadan, dröjt - anda tills det blifviii för sent. Walplacerad blygsamhet! " utropa de " fördomsfrian bvinnor, som ännu icke behöft att i ömtåligare fall anlita liikare. " En helt naturlig känsla ", hviska de andra. Men båda instämma nu helt säkert i ett gemensamt gladjeutrop öfver att det i alla fall &amp; s en kvinlig doktor. Men hurudan är da denna märkvärdiga doktor, undrar helt säkert mången. Undertecknad har sett och varit tillsammans med henne förr än i dag och är lycklig öfver att kunna upplysa om akt den mest kinkige granskare skulle finna sig tillfi.edsstäld vid att göra hennes bekantskap, vare sig i eiler utom ') embetetn. Hela världen vet att hon tagit en sthtlig examen. Mon hvad hela världen ännu icke vet är att hon, trots sina studier och det oundvikliga, deltagandet derunder i en hop praktiska detaljer, som hittills varit medicin-mannen ensamt förbehalha, dock bibehtillit hela sin kvinlighet. Inga öfveï- modiga later, ingen stolthet öfver det nppnkdda malet, ingen höghet gent emot ostuderade medsystrar eller osmaklig broderlighet mot manliga yrkeskamrater. Hon ar enkel, vänlig, förtroendeingifvande, just sadan en kvinns, skall vara, n i r hon nu en gång blifvit man - hade jag ' s$. nar sagt. F ö r öfrigt ett ansigte, som genom sir påfallande intelligens iir nästan vackert; en liten, men symetrisk figur; en mörk, enkel men vårdad dragt, se der hur v&amp;r iilskviirila banbryterska p&amp; det medicinska området ter sig för den som har lyckan akt göra hennes bekantskap.
Läns undsättning har verkställts med lill Länet remitterade 65,ooo R:dr jemte från Warbergs Kronomagasin in natura lemnad spanmål, till ett värde af 2,632 R:dr 20 sk.; hvaraf, intill Julii månads början innevarande år, blifvit återbetalde 42,995 R:dr 38 sk. och till betalning funnos återstående n4-636 R:dr 3o sk. Jönköpings Läns undsättning har skett genom in natura utlemnad spanmål irån Jönköpings och Eksjö Kronomagasin, till ett värde af 10,798 Siats-Utskottets Berättelse N.-o 321. R:dr 3i sk., hvilken summa, med undantag af deraf godlgjorde provisioner, sedermera blifvit till Kongl. Räntekammaren återgäldad. Kronobergs Län har erhållit en contant undsättning af 4o,ooo K:dr, hvaraf, enligt nyligen inkommen slutredogörelse, vid närvarande tid allenast finnes oliqvideradt ett belopp af 795 R:dr 24 sk. utestående’ hos personer, som, enligt Kongl. Brefvet den 2 Junii i83r, egt lyftningsrätt utan att ställa säkerhet, och hos hvilka saknats tillgång att förskotten återgälda; hvadan Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, på grund af till Kongl. Stals-Contoret insände utmätningsförrättningsoch pantundersökningshandlingar, hemställt om summans afskrifning ur räkenskaperne. Undsättningen för Kopparbergs Län har utgått med contant R:dr 34.000: spanmål in natura till ett värde af — 10,195: 4^- — Tillhopa R:dr 44»1 £)5: 46. —- hvaraf likväl, i anseende till den inom Länet de följande åren fortfarande nöd, och deraf föranledd oförmåga att skulderne betala, intill närvarande tid influtit endast — 7,385: 14. 4. och således återslå lill betalning T — 36,810: 3r. 8~ Undsättningsbeloppel i Wester-Norrlands
Värde förslagsvis ålO R:dr Tunnan (6,3 kub. f.) Kub. f. 4,198 4,198 R:dr 6,665 6,665 Summa. Riksmynt. R:dr 1,371,008 69,000 4,500 5,741 22 22,960 9.000 9.000 120,201 1,491,210 53 75 Diverse Utflyttni-Bgshjeip efter laga Skiften, Nuvarande beloppet utföresofotOdlingsbjelp m. in. för Krono-nyNuvarande beloppet bibehalles Jord förluster genom Kanalocl^ Vägpenningar; oförändradt Indelta Räntor efter markegång Värde, enligt 1855 års RiksFörhöjning i detta värde Indelt Spanmål. 1855 års Riks-Slat 4nslår slagsvärde af , Förhöjning i detta värde ti112 Skrifmaterialier och Expenser, Ved Nuvarande anslaget Tillkommer: Förhöjning i af Kongl. Maj:ts Bcfallningsbets-kuagörelser » . hvarjemte tillägges, Fot jemett belopp af .. Reseoch Traktainents-penningar, Uppföres med samma bt lopp, Extra Utgifter, ReservationsNu\arande summan bibel alles Anm. Tillökningen å 6:te Hufvud-Titeln utgör således: o) Penningar: ny anvisning . tillkomne i utbyte mot till kronan indragna Indelningar b) Förhöjning i värdet å Oindelta Spaiimålen hvarifrån likväl det belopp, hvarmed, i Följd af till kronan indragna Indelningars utbytande delta Räntorne och Indelta Spanmåten i projektet lill ny Riks-Stat understiger enatjartSa å Indelta Spanmålen Och om nu härtill lägges Hufvud-Titelns slutsumma i 1855 års Riks-Slat eller så uppkommer Hufvud-Titelns total-belopp i ofvanstående förslag till blifvande 27 Tiansport Anslag.
Enär, af föreskriften i 4 Kap. 2 g. Rättegångs-Balken, i fråga om Urtima Tings hållande för behandling af civila mål, följer att, ehuru Häradshöfding ej, utan Hofrätts tillåtelse, må vid Urtima Ting handlägga någon tvist emellan enskilde parter, derest den ej är vidlyftig och båda parterne derom inför rätta öfverenskomma, Hofrätt likväl ej kan neka den som kärar, alt, utan afseende å sakens beskaffenhet och vederpartens stridiga önskan, få sin sak handlagd vid särskildt Ting, om han vill vidkännas kostnaden derför, Bih. till II. St. Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 30. hafva Rikets Ständer väl funnit stadgandet härutinnan öfverensstämma med den åsigt, att, om å ena sidan rättssäkerheten ovilkorligen kräfver, det domstolarne hafva så bestämda sammanträden, att den, som vill anlita dem, alltid vet när sådant kan ske, utan att behöfva särskildt påkalla ett sammanträde, bör, å den andra, tillfälle finnas för rättsökande att äfven vid andra tider kunna anlita domare-makten, derest de för sin rätts bevarande deraf blifva i behof och sådant kan ega rum med bibehållande af allmän säkerhet och ordning; men det har härvid tillika fästat Rikets Ständers uppmärksamhet, att, då ett dylikt tillfälle är afseddt med den, kärande medgifna, rättighet att få Urtima Ting utsatt, denna rättighet, genom vilkoret af Hofrättens tillstånd för densammas begagnande, förlorar till stor del, om ej helt och hållet, den dermed åsyftade nytta, helst en tvist kan, bland annat, tarfva den skyndsamma behandling, att omförmälda omväg ej medhinnes, hvarförutan den alltid förorsakar kostnader och besvär, hvilka städse måste kännas så mycket tyngre, som parten vet att honom ej kan vägras Urtima Ting och följaktligen ej betraktar denna omväg annorlunda, än såsom onödig.
Auktionsanbuden pröfvas af magistraten, som ege dem, 8 Expeditions-Utskottets Förslug till unden), 'leri/reise, I\:o il(J. med afseende ej mindre å de bjudandes behörighet och tjenlighet, än äfven ä den erbjudna algiilens belopp, antaga eller förkasta. Bildar sig i stad bolag för öfvertägande af all den minuthandel med eller all den utskänkning af bränvin, eller af beggedera, hvilken eljest skolat, enligt nästföregående moment, på auktion derstädes utbjudas, må magistraten, sedan Sladslullmägtige eller, der sådane ej finnas, allmän Hådstulva hörde blifvit, härom med bolaget, utan föregången auktion, sluta aftal för den al Kongl. Maj:Is Befallningshafvande bestämda tid. Härvid får dock algi II en ej bestämmas lägre, än sammanlagda beloppet skolat, enligt § 17, minst utgöra, i fall försäljniugsrättigheterna varit åt särskilda personer upplåtna. § 11- Gästgifvare vare ej pligtig all bränvin till utskänkning hålla. § 12 Gästgifveri å landet, för hvilket, vid den tid, då denna författning blifvit till efterlefnad gällande, ulskänkningsrättighel ulöfvas, varde vid rättigheten fortfarande bibehållet, intilldess densamma upphör genom uppsägning eller förverkas. Hvarje år, så länge rättigheten varar, skall, innan bevillnings-taxerings-komité för socknen sammanträder, kommunalnämnden beräkna det kannetal bränvin, som må anses komma att under det nästföljande lörsäljnings-årel å gästgifveriet försäljas, i fall utskänkningsrättighelen der fortfarande utöfvas. Taxeringskomitéen pröfve beräkningen och beslämme det kannetal, för hvilket afgift skall erläggas.
Då nu Kongl. Majit till Riksens Ständer Öfverlemna! att anslå särskildte medel till berörde lön-förbättring, har Utskottet funnit att Kongl. Brefvet den 16 Sept. 1817, angående Militair-Läkäre-Staten, i 2 punkten innehåller det Kongl. Majit till uppmuntran för de Bataillons-Läkare som längre tid i tjensten fortfara, tillåtit Regementschefen, att hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla den Bataillons-Läkare, som i 8 år nöjaktigt tjenstgjort, till erhållande af 5o proCents lön-förhöjning, då Kongl. Majit sedan Sundhets-Collegium sig deröfver i underdånighet utlåtit, hvarje gång vill i Nåder besluta huruvida Kongl. Majit finnér skäl att tillägga den anmäldte Bataillons - 180 Ståts-Utskottets Betcinkanden. Läkaren en sådan lön-förbättring, hvilken således icke må betraktas såsom en Bataillons-Läkare-tjensten åtföljande rättighet, utan endast såsom ett särskildt vedermäle af Kongl. Maj:ts Nådiga afseende på en längre och berömlig tjenstgöring. Och som vid sådant förhållande något Stats-anslag såsom ett bestämdt årligt utgifts-belopp, icke kan beräknas eller synes ega rum , hälst desse Läkare, hvilke vid indelta Armeen utgöra ett antal af 4$ samt vid hvarje af de Yärfvade Regementerne a högst 4 i allmänhet, icke lära stanna vid denne lägre tjenstegrad, samt de fall uti hvilka den sålunda af särskild Nådig pröfning och flere omständigheter beroende förhöjning skulle kunna ifrågakomma, måste blifva ganska få; så och enär dessutom beloppet, som dertill för någre Läkare må erfordras, icke eller kan blifva betydligt då Bataillons-LäkareLönerne äro fastställde till a5o R:dr med tillökning för derunder å 6 R:dr begripne io Tunnor Spannmål, har Utskottet, med den öfvertygelse för öfrigt, att sådan särskild förmån icke är förenlig med principen för aflöningen vid Ämbetsoch Tjenstemanna-Staterne i allmänhet, ansett sig icke kunna tillstyrka något
Och nu såg hon äfven hans ansigte, som böjde sig öfver henne med sitt ljusa, spetsiga skägg, sitt korta, silkesfina hår och sina trohjertade ögon, som blickade på henne med en glad, lockande fråga; hon såg de friska, röda, leende läpparna, och nu trycktes de mot hennes i en lång, lång kyss, som spred sig genom hennes ådror som glödande lava, men det var ändå så uuderbart herrligt, så domnande ljuft — och hon sträckte ut sina armar för att lägga dem om hans hals, och hviskade: » Erik —! » I nästa sekund satt hon upprätt i sängen, flämtande, förvildad, stirrande omkring sig i det halfskumma rummet, och då hon kom till medvetande, skrek hon till, kastade sig tillbaka mot kuddarna och drog täcket öfver hufvudet. Tankarna voro som fastnaglade i hennes hierna, Och den första, som gjorde sig lös, tjöt ordet: » Synd! » i hennes öra, så att hon flög upp igen, rusade fram till fönstret och drog upp gardinen; morgonljuset böljade in oeh förjagade alla de hånskrattande afgrundsandar, som gömt sig i skuggorna der inne. Synd — dödssynd! Hon stod lutad mot fönsterposten med tillVåra barn. J. Bostaden. » Rinnande innanfönster ». Hon kröp åter ner i S Ä N G E D, och med värmen spred sig äfven en lugnande, tröstande ro öfver hennes nervöst skälfvande lemmar: hon hade sofvit och drömt, och i sömnen är man ofri, oansvarig, försvarslös mot de onda makterna; drömmens hemsökelse kan Gud ej räkna oss till skuld. Hon hemtade sig så småningom, oeh den vilda hjertklappningen blef efter hand normal, Hon tog en bok från nattduksbordet och försökte läsa för att slå bort tankarna på det gräsliga, som nyss vederfarits henne, men dagern var ännu ej tillräcklig för att hon skulle kunna urskilja de fina bokstäfverna. Hon lade sig tillbaka mot kuddarna för att försöka somna om igen, men knappast hade hon tillslutit sina ögon, förr än hon åter, i fullt vaket tillstånd, känds de varma läpparne hårdt tryckas mot sina — —.
Saken är mycket lockande framställd uti motionen, genom allmänna häntydningar på förhållandet med de rika guldeller egentliga koppargrufvor, som skulle i värde motsvara de rikaste guldgrufvor, om uppgifterna voro sanningsenliga. Utsk. har‘ 430 Den 30 Oclobcr e. m: icke känt, att i norra hemispheren finnas koppargrnfvor, som gifva öfver i%\. Skulle sådana existera i Ruotivari och Schangeli eller i trakten deromkring, så har StatsUtsk. föreställt sig, att K. M. icke skall låta sådant undfalla sin uppmärksamhet och att Han, i den händelsen, och om grufvorna befunnos vara af den vigt, som nu är framstäldt, skulle begagna de medel som finnas till Regeringens disposition, för att sätta i verket, hvad som behöfdes för alt åstadkomma en ändamålsenlig bearbetning af dessa rika grufvor, samt att K. M., i händelse befintliga medel icke voro tillräckliga för ändamålet, skulle derom afgifva en nåd. propos. Ulsk. har äfven förmodat, att om grufvorne verkligen voro af så mycket värde som man här påstått, så skulle motionären på ett tillförlitligt sätt hafva styrkt sina uppgifter om nyttan af ifrågavar. väganläggning. Ingenting af allt detta har inträffat. Saken är helt och hållet problematisk. Den är för ett poetiskt sinne mycket lockande och förledande till högst intressanta föreställningar; men StatsUtsk:s sinne är mycket prosaiskt, och af detta skäl har StatsUtsk. icke eller kunnat anse sig på en enkel omotiverad begäran af motionären böra tillstyrka ifrågavar. undersökning. Dä föröfrigt styrelser verkligen finnas för hvarje gren af administrationen, så kan i min tanka icke något ärende af den vigt, som detta skulle hafva, undfalla Styrelsen. Och om frågan verkligen vore af så stor vigt, så skulle säkerligen lämpliga mått och steg jemväl af enskilde bolag utan Statens mellankomst komma att vidtagas, för begagnande af det fördelaktiga naturförhållandet, som skall existera vid nordpolen. — Jag tillstyrker bifall till StatsUtsk:s betänk. Frih. Cederström:
20 maj 1889) och standiga ledamöters afgifter fonderats, dels genom tillkomsten af frii S. Whitlocks stipendie-donation. Dessa fonders sammanlagda belopp eller med andra on1 beloppet af förbqndets kapital utgör kr. Stipendiefonderna och sjukkassans fonder bokföras siirskildt, och redogörelse för desamma följer. Bil. I. Fredri ka-Bremer Förbundets ombud Ar 1890. Andersson, Hedda, f. Freudenthal, fru, Kristinehamn. Bergstedt, Amanda, fröken, Nyköping. Bolin, Maria, fru, Falun. * Broberg, M., fru, Filipstad. de Laval, Ebba, fröken, Söderhamn. de Mari! : Augusta, fru, Falun. * Xdst röm, Maria, fru, Frid hem, Sundsvall. : t! ' ischerström, Anna, fröken, Karlskrona. Forsell, Josefina, fröken, Söderhamn. * Grape, Aiigusta, fru, Umei. Göransson, Sophie, fröken, Landskrona. Holmgren, Ann-Margret, frti, Upsala. Kjellberg., Hulda, fru, Kristinehamn. Kolilioff, Najken, fröken, Kyrkebyn, Segmon. Langlet, Matliilda, fru, ' Upsala. Lithner, Augusta, fröken, Strengnas. Lundström, Hulda, fru, Filipstad. * Löwen, Henriette, fröken, Nyköping. Munthe; Maria, fröken, Ystad. Nymann, Augusta, fröken, Göteborg. Pihl, Aurore, fröken, Norrköping. Renborg, Alma, fröken, Ostersund. Renborg, Hildiir, fröken, Lidkijping. Rundgren, Charlotte, fru, Karlstad. Ryding, Karin, fru, Venersborg. Sjöcrona, Helena, fröken, Helsingborg. Sjögren, Anna, fröker;, Karlshamn. Sjöberg, Hanna, fröken, Falkenberg. Sterky, Ameline, fröken, Upsala. Strömberg, Emma, fröken, Varberg. Sylvan, Ida, fru, Kristianstad. : i " i ' Tornberg, Ebba, fröken, Lund. Unger, Hedvig, fru, Hitorp, Nora. - Videbeck, Augusta, fru, Strengnas. "
— Jag hade ju ingenting annat att göra», tillfogade hon efter ett ögonblick, »men jag har bara en aning om det hela. I alla detaljer behöfver jag många goda råd.» »Först och främst är det en sak jag ville fråga er om», fortsatte hon efter en paus. — »Jag ville fråga er något angående min mans testamente.» »Ja, ni var ju universalarfvinge», svarade Tofte. »Ja», sade Nina, »men jag vet, att min man flere gånger, i synnerhet under det sista året, talade om att testamentera en större penningsumma till sjukhuset och en annan summa till barnasylen.» »Men det står ingenting derom i testamentet», invände Tofte. »Nej, men jag tror bestämdt, att min man hade tänkt bifoga en klausul i testamentet, som just skulle innehålla detta, men hans sjukdom kom så plötsligt, att han aldrig hann göra det.» »Ja, då kan det i alla fall icke ega juridisk giltighet, men ni kan naturligtvis förfoga öfver edra pengar efter behag», svarade Tofte. »Fru Curtmann kan ju sjelf disponera denna summa.» »Ja visst», sade Nina och såg något förlägen ut. »Men jag ville, att det skulle ske i min mans namn — som hans sista vilja». »Ni kan ju i gåfvobrefvet uttrycka detta: att er man har önskat det och att ni uppfyller hans sista vilja.» »Kan man inte sätta i tidningarna, att det var i hans testamente?» frågade hon. Tofte log. »Nej, naturligtvis inte, eftersom det inte stod i hans testamente, men det är ju ingenting som hindrar, att folk underrättas om, att det var den aflidne grosshandlar Curtmanns önskan.» »Mitt namn behöfver ju inte nämnas?» frågade Nina. »Det tror jag inte kan undgås», sade Tofte. »Önskar ni absolut att få er mans namn nämndt —?» »Ja, det är just det jag vill», sade hon ifrigt. »Man har ofta trott, att min man inte tänkte nog på de fattiga, och nu ville jag just bevisa dem, att de tagit miste och att det var hans önskan att» Hon tystnade plötsligt och blef röd i ansigtet.
Förslag till Förordning, angående vilkoren för bränvins-bränningens utöfning och afgifterne derföre_, samt om hvad vid försäljning af bränvin och beskattning deraf iakttagas bör. Lörsta Artikeln. Om bränvins-brännings-rättigheten. ej O * §• Bränvins-bränning, af hvad tjenligt ämne eller växlsomlnlsl, skall, med den pännerymd samt emot de afgifter och öfrige vilkor, bär nedan Bihang lill K. St. Prat. 1834- S-te Sami. laira Afd.. 1 6-te Håftet. 2 B ev.-, Lag~ samt Allm. Besa.- och Oecon.- Ulsl:s Betänkande uV:o 6. föreskrifvas, vara tillåten under sex månader af året, så framt icke högst vigtiga omständigheter föranleda inställande af denna tillverkning. Bränvins-distillering vare under nämnde tid tillåten; men endast för dem, som till bränvins-bränning äro berättigade. 2 §. Rättigheten till bränvins-bränning skall, på landet, åtfölja hemman och hemmansdelar, med åsatt mantal efter Jordeboken, bebyggda, med serskild åbo försedde, utjordar och andra lägenheter, hvilka uti ordinarie eller extra ordinarie rotering deltaga, eller rotefrihets-afgift utgöra, äfvensom icke roterade, men med serskild ränta till Kongl. Majit och Kronan eller till innehafvare af dess rätt belagda torplägenheter, samt i Städerne, den till hvarje Stads område hörande jord; dock tillkommer denna rättigheten icke den jord, som i taxeringsvärde ej uppgår lill 3oo R:dr, utom i de händelser 6 §. upptager. 3 §.
Jag föreställer mig att då Regeringens ledamöter aldrig underlåta att inom detta Stånd, der de hafva representationsrätt, understödja och befrämja alla de förslag till utgifter som från Regeringen utgå, så hade det också otvifvelaktig! å andra sidan, med det inflytande som Regeringens ledamöter naturligtvis äga inom representationen i så beskaffade frågor, ålegat dem, om de ansett beslutet vara förhastadt, de nödvändiga undersökningarne icke vidtagna, om också icke till följd af enl. Grundlagen utstå - Den 22 April. 341 kade pligt, åtminstone som deras moraliska förbindelse, att söka hejda ett dylikt förfarande af R. St:r, hvilket verkligen är i sitt slag så märkvärdigt att det förtjena! all den upmärksamhet som jag deråt egnat, och som jag äfven önskar att utom representationen slående personer måtte lägga märke till, på det att R. St:r må taga sig till vara att icke för hastigt rusa åstad med sina beslut. Hr Cederschiöld, Rob. Theophron: Den beskrifning som Frih. af Ugglas lemnat öfver RiksArkivets tillstånd är högst bedröflig, enär han säger att handlingarne ligga der hoptals och hela huset är i det skick att det börjat sjunka. Vid sådant för hållande är det visserligen af stor vigt attén annan lämplig lokal för dessa vigtiga handlingars bevarande erhålles, men utan tvifvel är den anmärkn. icke obefogad som Gr. Anckarsvärd framställt, eller att man vid väljandet af lokal bör tillvägagå med mera omtanke än som förut varit fallet. Jag säger icke att klandret derföre drabbar Regeringen, utan det träffar dem hvilka på ett så förhastadt och felaktigt sätt gått tillväga vid inköpet af en så beskaffad lokal och tillika förskaffat sig dokumenter, som intygade att den vore lämplig. Det vissa är emellertid att R. St:r blifvit vilseledda och bragta till en utgift, som icke bordt ifrågakomma.
Hvad beträffar att man icke skulle kunna inom Hypotheksföreningarna få så små lån som man kunde önska, så har just en reservant påstått, att det belopp, som man får i Riksbanken, icke utgör mera än en ringa del af 1858 års taxeringsvärde och endast omkring | af egendomens verkliga värde. Hypotheksföreningarne gå deremot ganska nära detta sistnämnda eller ända till | deraf, och detta torde innebära en ganska stor fördel just för de smärre jordegarne. Hvad åter angår D:r Sandbergs så godt sorn hån deröfver, att Riksbanken skulle göra sig af med dessa små lån, men deremot bibehålla statslånefonden, så skulle Utsk:t visserligen hafva gjort förslag i den syftning, som D:r Sandberg här påpekat; men det finnes icke någon Hypotheksförening. som lånar ut på stadsegendom, och derför har man icke kunnat göra det. Jag anser mig icke behöfva tillägga något vidare, utan anhåller endast om bifall till Utsk:ts Betänk, i denna punkt. Sedan öfverläggningen ansetts härmed fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts i förev:de punkt gjorda hemställan, och dels att R. o. Ad., med afslag derå, skulle besluta, »att fastighetslånefonden skall i Riksbanken bibehållas till dess nuv:de belopp, och att lån utlemnas till halfva beloppet af 1862 års taxeringsvärde å hemmanen; dock icke till högre belopp än 6,000 rdr, samt mot de vilkor, som för erhållande af dylika lån i öfrigt äro bestämda.» Sedermera framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. på bifall till Utsk:ts ifrågav:de hemställan och, då dertill svarades Den 18 Mar* e. m. 235 starka ja, blandade med nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. Hr Ehrenhoff begärde votering. Upplästes och justerades följule voter:s-propos.: »Den som bifaller Banko-Utsk:ts i första punkten af Utlåt:t N:o 30 gjorda hemställan om upphörande af fastighetsbelåningen i R.
Kongl. MasitS Nådiga Kungörelse angående wederbörandes skyldighet att lemna Presterskapet de! af Under-Domjiolarnes Utstag om dem som för Lagbrott blifwit tilltalade och sakfälde eller under framtiden stalde. Gifwen Stockholms Slott den 28 Martil i8n. Stockholm den 2? Febr. ikl2. f. ibi. Winckler; ^Af Riksens Ständers Skrifwelfer har Revisions-Secreteraren Graan anmält. N:o i. Om mildring i Exped. genom tryckt Förr straffet för lägrad qwinna. ordning afd. 10 Upr. 1812. N:o 2. uppsigten ä KronoExped. genom Circulair Häckten. till samtelige Landshöf ding - rz4 Den -z April. dingar och Commendan, ter den ro April i8'o> Nw ZO>n upphäfwan, I likhet med Kgl. Mts de Gränse Slö-TullsBesiut i Stats-Rada och Accis-Nätter. den 12 April l8io, uvo sattes projcct till Kgl s Swar och aflemnadcS kill Hof-Cantzleren. )o!r. 6rssn. tödmjuk k^ro dstemoris. Undertecknad Revisions-Sccreterare har i an, ledning af Riksens Ständers underdäniga hemstäl, län wid i8^y ä»s Riksdag Expedierat Förordningen af den ic> April 18 ra angående tiden, inom hwilken hackt-äd person bär stäilaS för Rälta. Någon annan af Standerne gjord proposition bär jgq icke föredragit elle'' i anledning deraf någon Expedi, tion utfärdat.