Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det till Aflöning för Lag-Committcens Arbetande Ledamöter, jemte nödige utgifter lill Lagförslagens tryckning m. m. uppförde belopp 8000 R:dr årligen, är minskadt med 2,000: Anslaget för en Committé' till öfverseende af Rikets Ekonomiska författningar hittills utgörande 3,ooo R:dr, har blifvit nedsatt med 800: Äfvensom å anslaget med 5,5oo R:dr, till pensioner för blesseräde Officerare och Under-Officerare är indraget 5oo: Tillsammans 3,3oo: Och ehuruväl Allmänna Indragnings Staten kommer att betydligt mera ålitas i följd af det vid denna Riksdag fattade beslut, att Civile Ämbetsoch Tjenstemän ega rättighet att, vid uppnådde 65 års ålder, Siats-Utskottets Betänkande» ^53 ålder, taga afsked med Pensions åtnjutande på denna Stat, till lika belopp med innehafvande Lön, tror likväl Utskottet, att den förut uppgifne förslagssumma af 270, ooo R:dr, utgörande: Penningar a65,6i2: 6. ii. Indelda Räntor efter Kronovärdi 3,568: 35. 6. Dito Spannmål 66 T:r a 5 k:pr 49: 29- 7* Spannmål in natura 171 T:r med den ytterligare tillökning deri, hvartill vid Stals-regleringens fulländande funnits tillgång eller i penningar 4*987 R:dr 6 sk. 7 rst., skall blifva för ändamålet tillräcklig, erhållande Indragnings-Staten det oaktadt en verklig minskning emot dess vid 1818 års Summa 288,894: 7. Riks-Statens nu bestämda utgifter komma i följd häraf alt för nästa och påföljande år intill förstkommande följande Summor: Första Hufvud-Titeln Andra Dito Tredje Dito Fjerde Dito Femte Dito Sjette Dito Sjunde Dito 'Åttonde Dito Nionde Dito Tionde Dito Allmänna Indragnings Staten Riksdag utgöra 738,549: 45.
Man har velat försvara ordalydelsen i det nya lagförslaget och påstått, att hon vore god nog. Jag skall, för att visa motsatsen, blott fästa mig vid en titel i lagen, eller det allmänt begagnade uttrycket, ”straffbestämmelser,” hvilket är oriktigt. Bestämmelsen af straff är att hindra brott; men det är icke hvad lagförslaget menat, utan det är bestämning af straff, stadga om straff, någon viss påföljd för visst brott. Så ringa denna anmärkn. än är, så ådagalägger bon dock huru ringa uppmärksamhet, man egnat svenska språket, när man velat stifta en ny svensk lag. — Hr Akerman har anmärkt, hurusom det vore en grymhet alt i fängelse misshandla sådane personer, som måhända sedermera frikännas. Jag tror alt Hr Akerman misstagit sig om Hr Rääfs mening. Denne har ej talat mot ransakningsfängelset ty att dessa må vara väl inrättade bör en hvar naturligtvis önska, på det att en oskyldig ej må straffas som brottslig; men bär har varit fråga om bestraffningsfängelser, för dem som redan åro dömde. Hr Akerman bar invändt att ensamhets-fängelser vore härda nog, ehuru ingen annan visste det, än den som försökt dera. Men det är just felet i den nya strafflagen, att hon ej afskräcker från det första brottets begående och alt den som suttit i bestraffningsfängelse, redan är brottsling. Det är derföre man får så många som börja. Jag hade ej velat upptaga hvad Gr. Posse sagt, då han sisla gången yttrade sig mot Hr Rääf, emedan det bör vara tydligt nog, att dessa lagförslagets ord innebära en omening. Men kanske torde jag dock böra vid dem närmare fäsla Ståndets uppmärksamhet. Då någon vill genom verifikationer dölja en balans, så är det ju klart, att dessa verifikationer äro oriktiga? Det är ju ock klart, att den som söker dölja balansen, han vet äfven att samma verifikationer äro oriktige. Det kan då icke blifva fråga om, att desse verifikationer äro honom ovetterligen oriktige. Då nu fråga om strafflagen förekommit, så förbehåller jag mig att en annan gång få säga något ytterligare derom.
B:co och för den senare 19,000 Pund Sterb, efter cours, med 1 ga Stats-Utskottets tillkommen vinst genom växelförsäljningen uppgått till , . R:dr Sv. B:co 677,1 n: 3.3. att af denna Summa, i betalning till Flottan, efter värdering, för berörde fartyg afgått endast. 472437:24 Efter afdrag af hvilket sistnämnde belopp ett öfverskott öfver värderingen vid denna försäljning sålunda uppkommer af 204,673: 27. 3. Samma Räkning upptager vidare i Credit den för Linieskeppet Försigtigheten samtFregatterne Camilla, och Euridicej vid försäljningen iuflutne Köpeskilling Hamb. B:co R:dr 36i,5oo efter då gällande cours Sv. B:oR:dr 022,562: 24. - Ersättning från Flottan för effecter, hörande till desse 3:ne skepp, om hvilka handeln återgått g3,n3: 8.8. Handelshuset Michaelson & Benedicks dito för dito dito 763:45. 3. Auctionsmedel för d:o d:o 2,216: 35. 5. eller tillsammans hela .uppbörden för samma fartyg 1,018,656:17.4. Hvaremot i Räkningens Debet upptages Restitution till Handelshuset Michaelson & Benedicks af Köpeskillingen för de 3:ne sist försålde men återlefvererade Fartygen Försigtighetenj Camilla och Euridice36i,5oo Betänkanden, N:o ioi. g 3 R:dr Hamb. B:co efter cours vid återbetalnings-tiden Sv. B:co R:dr 918,812:24. - Ersättning till Handelshuset Michaelson & Benedicks för kostnader vid de 3:ne återlefvererade Skeppens utrustning 4g4>88i: 26. - För Skeppens afrustning och Manskapets hem förskaffande 3,33o: r. - Vexelomkostnader Hamb. Compromisskostnader 514:20.
Gr. Anckarsvärd, Garl Henr., anförde skriftligen: R. Sl:s Utsk. utgöra inom vår representativa sammansättning den egentligen rådslående lagstiftningen, då Svenska folkets representanter, åtminstone inom dem, sammansmälta till ett belt; och är det, med anledn. häraf, jag ansett mig till StatsUtsk. böra med några mina betänkligheter beledsaga remissen af Konungens nåd. propos. om Statsverkets tillstånd och behof. Utgångspunkten för all Slatsfinance måste otvifvelaktigt i första rummet afse de skattskyldiges förmåga att bära de äskade bidragen. Hvarenda riksdag har direkt, eller indirekt medfört ökade fordringar af Statsanslag, och blott man kunnat undvika att höja den s. k. bevillningen, har man ansett sig hushållat väl, och trott sig derigenom bevisa ett för Staten blomstrande tillstånd. Härvid företer sig likväl, att man från riksdag till riksdag omsorgsfullt synes undvika att vidröra de oerhört tryckande grundskatternas förhållanden till deras förmåga, som måste utgöra dem. Vår skatle-allmogcs belägenhet är på många ställen i landet lill följe af ett förhållande gränsande lill det tyngsta slafveri, kanhända den mest i ögonen fallande anklagelse emot formen för / Den 27 November. var representativa statsförfattning och kanske det största beviset huru illa Svenska folket i sjelfva verket är represenleradt. Jag har sagt, att de tunga grundskatternas inverkan på många ställen är högst beklagansvärd; och billigt eller rättvist måtte det icke vara, att lika bröder icke vederfares lika rätt, inom samma land och under samma lagar. Ehuru jag väl vet, att allt yrkande om besparing uti Statsutgifterna ingalunda verkar till någon fördel för den del af de skattdragande, hvilken af statsbördan drager den största tyngden, anser jag mig likväl för min del föranlåten begära SlatsUlsk:s synnerliga uppmärksamhet på allt, som i min tanka kan och bör å de begärda anslagen minskas, för att i sammanhang dermed, om möjligt, få lankan vänd till behofvet af en framställning om nödvändigheten att företaga något i afseende å grundskatternas nedsättning. För Esta hufvudtiteln är för II. K. II.
Utslet har, bland annat, inneslutande alla Tysklands eller kontinentens länder i den enda vackra benämningen af Tyskland, das Grosse Vaterland, såsom skäl för Bergsskolans bibehållande i Fahlun anfört, att Tyskland förlagt sitt förnämsta bergsläroverk i den lilla staden Freiberg. Detta förstår jag sannerligen icke, men, om Utsk:t sagt, att Sachsen förlagt sin bergsskola i Freiberg, hade jag möjligen kunnat förklara detta Utsk:ts skäl. Utsk:t tyckes icke hafva haft sig bekant, att Frankrike har bergsskolor i Paris, Lyon och St. Etienne, England i London och Glasgow, Preussen i Berlin, och Ryssland i Petersburg. Andamålet med en bergsskola är väl icke, såsom Utsk:t synes antaga, att den endast skall vara en rent praktisk läroanstalt; vore Den 18 April f. in. 245 det meningen, så borde egentligen endast arbetare-verkstäder inrättas, i hvilka bergseleverna höllos till kroppsarbete. Hvarföre förlädes Bergsskolan till Fahlun? Jo, derföre att der förut funnos af Bergslagerna och Jernkontoret aflönade tjenstemän, som tagit hofrättsoch bergsexamina och voro lämpliga till lärare, och vid sådant förhållande undervisningen kunde åstadkommas tor godt pris, men ingalunda derföre att Fahlun genom sitt läge var så fördelaktigt för undervisning i bergshandteringen. Som i Fahlun icke finnes något annat bergverk än den till stor del raserade koppargrufvan, hafva också eleverna nödgats göra sina praktiska studier på andra orter. Så hafva de under de sednaste 10 åren allt som oftast rest omkring och dervid merendels besökt Dahlforss, Avesta, Finspong, Dalkarlshyttan m. fl. bruk, och bergsskolan har på detta sätt blifvit ambulatorisk. Att bibehålla bergsskolan i Fahlun, då man, såsom Utsk:t, vill göra den till en hufvudsakligen praktisk läroanstalt, är ju en orimlighet, ty det låter sig icke göra att studera de kemiska processerna, utan att i jemnbredd dermed egna sig åt theoretiska studier.
Att det i hittills gällande Riksstat till 56,000 r:dr upptagna förslagsanslag till karta-sigillata-omkostnader måtte ökas till 70,000 r:dr, samt att den förändrade reglering måtte ega rum med vaktbetjeningen vid karta-sigillatakontoret och denna betjenings lönevilkor, att, i stället för den förra vaktmästaretjensten, som genom innehafvarens afgång vore ledig samt tvenne stämpeldrängar, måtte å staten” uppföras en vaktmästare med 250 r:dr och en kammardräng med 200 r:dr i årlig lön, utan spanmålsberäkning, hvarigenom en besparing uppkomme af 97 r:dr, med minskning af 47 tunnor uti den för verket upptagna qvantitet spanmål under penningelönerne. Då det synes sannolikt, att karta-sigillata-omkostnaderne, i anseende till de, genom den år 1844 beslutade förändring med detta pappers - förfärdigande och stämpling samt sedermera tillkomna ytterligare kontroll-föreskrifter, förorsakade utgifter, hädanefter komma att uppgå till åtminstone enahanda belopp, som under det år, då förändringen vidtagits, samt angeläget är, att förslagsanslag bestämmas till ett belopp, hvilket, så vidt möjligt är, närmar sig behofvet, och nu ifrågavarande tillökning i anslaget för karta-sigillata-omkostnader motsvaras af en större åtgång på stämpladt papper och deraf följande högre statsinkomst, hafva Rikets Ständer, i enlighet med den nådiga propositionen, bestämt nämnda förslagsanslag till en summa af 70,000 ralr; äfvensom Rikets Ständer bifallit hvad E. K. M. i afseende å vaktbetjeningens vid Icarta-sigillata-kontoret antal och lönevilkor i nåder föreslagit. Bilt. till R. St. Skrifvelse, N:o z3f. 5:0 Kammarrätten. Att det af Rikets sednast församlade
Vid begagnande af flaska måste modern hålla sträng uppsigt öfver, att, då barnet slutat äta, den öfverblifna mjölken i flaskan borthälles och flaskan och nappen väl sköljas i tre vatten. Hvarje qväll måste Drycker. Hushållet. Ett enkelt bushållsrön. Vid skalning af färsk potatis kan man med fördel använda rotborste i stället för skrapning med knif. Den blir vid borstes användande finare och jemnare. Tidsbesparingen är ej heller att ringakta. Tora. Krusbärssaft. Till 5 liter halfmogna, rensade och sköljda bär tages blott knapt 4 liter kokhett vatten, som slås öfver bären och i tre dygn står att draga sig. Då afbälles vattnet varsamt, uppkokas ånyo och slås öfver bären. Efter tre dygn upprepas samma tillvägagående. Ytterligare tre dagar derefter silas saften och till hvarje halfstop saft tages nätt | kilo socker. Kokas som vanligt, kallnar och slås på buteljer, som väl korkas och hartsas. Efterrätter. Billig glace. 1 qvarter söt grädde vispas till hårdt skum. Deri lägges 4 matskedar stött socker och 6 droppar vaniljolja. Nyfallen, lätt snö framsättes på ett fat. Hvar och en tager en portion snö och blandar den väl med en del af gräddskummet. Genom att blanda snö med klarbärssaft, fås en annan sorts glace. En mångårig husmor. Frågor. Frågas om det rådet för tvättning af kläder, som » Utilis » gifver i n:r 28 af Idun kan med godt resultat användas för en grä- och svartrandig bomullsklädning? Om snart svar beder N:r 1 7 2. Skulle någon af Iduns ärade läsarinnor godhetsfullt vilja gifva mig adresser på några af de större syateliererna iStockholm. I n:r 31 af » Idun », 1888 års årgång läses under rubriken sign. Kurre J., en uppsats om medel mot hårets afFailande. Många ha nog fäst sig vid den, men likasom undertecknad låtit det stanna dervid, enär man ej vet, huru länge kuren behöfver fortsättas för att nå önskadt resultat.
Äfven inom Förvaltningen a£ Sjö-Ärendena och Commerce-Collegium, hvilka båda Embets-Verk med sak-kännedom och grundlighet detta ämne behandlat, hafva skiljaktiga meningar sig yppat, och då pluralitelen tillstyrkt ett Bolag, sammansatt af enskilde Delegare, hafva tvänne Ledamöter föreslagit, att Dykerioch Bergnings-anstalterne måtte för Statens räkning öfvertagas och i vissa delar med Lots-Verket infcrlifvas. Af de serskilda Autoriteter och Embetsman, som i detta ämne egt tillfälle sig utlåta; har ingen tillstyrkt , att det hittills va«* Statssamt 'Allm.Bésv.o.Oec.Utsk.Utl. Nio 50. 7 rando Dykerioch Bergnlngs-Compagniet måtte, i oförändradt skick, varda bibehållet. Mot denna inrättning, som, genom Kongl. Reglementet den 22 December 1802 , varit octroyerad uppå 25 år, och hvars uteslutande rättighet till bergning vid strandnin gshändeltser, med 1827 års slut uppbörd, likväl blifvit , enligt livad Kongl. Maj:t nu i Nåder täckts tillkännagifva, tills vidare medgifven, intilldess en ny anstalt kan hinna i ordning, sättas, hafva flere anmärkningar, som klander inneburit, så val vid 1823 årsj som under nu påstående Riksmöte, blifvit yttrade, hvilkas orsak torde böra sökas, dels uti den, med nu varande tids fordran på offentlighet i administrationen oförenliga hemlighetsfullhet, hvarmed Compagniet sig omgifvit, dels i det tvång de sjönödlidande måst vidkännas, i det dem varit förnekadt att , i vissa fall, med bergningen af sin egendom sig sjelfva befatta , dels ock hufvudsakligen i den omständighet, att det uteslutande privilegium, Compagniet egt sig förunnadt, ej kan stå tillsammans med innehållet af 60 §. Regeringsformen.
Betänkandeni 9 föreslagne tillägg uti Instruktionens i. §. blifva i alla matto dertill ledande. I det hela finner Utskottet otvifvelaktigt att oftanämnde dokument kunde tarfva en helt ny Redaktion, för att vinna en närmare öfverensstämmelse med det närvarande förhällandet; men Instruktionen, bringad till detaille-föreskrifter, skulle dock alltid blifva ofullständig, och förändringar underkastad, sä länge icke någon mera stadga hunnit ät Banko-Verkets angelägenheter förvärfvas. Sådant måste blifva tidens verk; och får Banko-Utskottet emedlertid, med anledning af anmärkningarne, till Riksens Ständers upplysta pröfning vördsamt föreslå följande föi ändringar och tillägg uti i och 3 § §:ne af den för Riksens Ständers Banko-Utskott liittils gallande Instruktion: Instruktionen af är i 778 •• 1. §. Jämte den Allmänna undersökning öfver Banko-Verkets närvarande tillstånd, och huru detsamma sedan sista Riksdag styrdt och fördt blifvit, bör det åligga Banko-Utskottet, att uti dess öfverläggningar, angående antingen ändring uti redan gjorde Författningar - BankoUtskottet föresi ari 1. §. Jämte den Allmänna undersökningen ofver Banko-Verkets närvarande tillstånd , och huru detsamma sedan sista Riksdag styrdt och fördt blifvit, åligger det Banko-Utskottet, att vid dess öfverläggningar så val angående ändring i redan gjorde Författningar , som uti nya För lo Banko-Utskottets Bet ciri k anden. Instruktionen uf ari 77 $; gar, eller uti nya Författningars föreslående» i det nogaste följa Banko-Inrättningens hufvudgrunder, hvilkaomständeligen äro utstalcade uti Riksens Ständers Beslut och Förordning om Banken, af den 22 Septemb. 1668, och hvilketRiksensStänders Beslut, bör anses och gälla såsom en oryggelig Lag, uti alla de punkter som angå Banko - Verkets Natur och egenskap, så väl i anseende till sjelfva grunderne af dess inrättning, som till Banko-Operationernes Styrelse och ändamål :
Gymnastiken, en Lärobok derom 240. iö Bet. N:o GymnastikLärares anställande vid Universiteter ne och Skolor . _ ,36. Gästgifvares friheter, anslaget dertill 147. Götha Canal, om ett förskott till förberedande arbeten , . ga, 102, 107, 10g. — anslag dertill 3, — Actier, deras beläningsrätt 23. — om Charteringen af Bolagets förbindelse 388,4ig. Götheborgs Stads Fattigvårdsinrättning, understöd dertill n5, 343. Haga Lustslott, Statsanslaget 125, 236. Haeffner, Capellmästare, dess löne-ersättning . i5. Hallencreutz, Öfverste, lönförhöjning 62. Hallnäs Bro, anslag till dess underhållande 7^, 2g3. Heijderich, Enka, om Pension 262. Hellberg, Assessof, om en ersättning 186. Helsingborgs Färjemans-Bolag, befrielse från slämpladt papper å Båtpass 20. — HamnbyggnadsDirection, afskrifning af en Skuld 56. Hemliga Utskottets Canzlies aflöning . 34 * * Hemmansegare i Westernorrland, om fiske i jlngermanna-EIfven jgS. Hemmansräntornes förenkling och reduction, angående .. 323,4oo. Hermelins, Friherre, arfvingar, angre ersättning igo,34g. II er - *7 Bet, 3\T:o Hernösand, hyresmedel för LandshöfdingeResi dencet derstädes .212. Hernösands Stift, om förbättrade Löner för SkolLärarne deruti 142. HingstmedelsCassans användande till hästafvelns förbättrande 377, 420. Ilingstpraemier i allmänhet 147. — i Skåne — Iljo Stad, om dess andel i Kronans Sakören . 5g. Hjortberg, om förnyelse af arne Trollhätte Slussverks Lottsedlar . 21.
I det förra förslaget till jernväg, emellan Orebro och Hult finnes stadgadt att Slaten skulle efter en viss lid fä till sig lösa bolagets fastigheter, men mot en betydlig förhöjning i kapitalsumman. Således är det en stor skillnad, till favör för Staten, deruti att Slaten, med det nu ifrägakomne förelaget, blifver egare af banan ulan serskild lösen, då deremot dylik lösen stadgades för det år 1848 garanterade jernvägsarbete!, må då icke det nu förevar:de hugnas med några motsvarande förmåner, bland hvilka den i afseende å heviIIningsfrihet, såsom var:de till sin natur eventuell, icke borde af de om företagets pekuniära förmånlighet tviflande anses vara af någon betydenhet. Nu några ord rör:de de inkast, som äro framställda af Gr:ne Hamilton och Lagerbjelke. De hafva önskat, att man icke skulle stadga bolagets förbindelse att hafva påbörjat arbetet inom 1852 års slut; de hafva föreslagit att utsträcka den till Juni månad 1853. Detta är mycket välvilligt af dessa Hrr, och synes böra vara i jern vägens intresse; men är det också lika välbetänkt? Motionären har ej begärt, StatsUtsk. ej hemställt det; — vi hafva mer än ett och j:dels år till den tiden; hvarföre skall man mer än oundvikligt kan vara, fördröja begynnelsen utaf det nyttiga arbetet? Kan snart ett bolag tillvägabringas, hvarom man ej bör tvifla, derest StatsUlsk:s förslag i öfrigt godkännes, så kan också oförtöfvadt derefter arbetet börjas. Alt draga ut dermed tills halfva året 1853, hunnit förflyta, skulle, derest bolaget möjligen ville sig deraf be - 474 Den 27 A ugns t i e. m. gagna, vara att beröfva Rikets näst sammanträdande Ständer hägnaden af alt se arbetet börjadt; jag vill väl icke tro att genom denna omständighet någon våda skulle af bolaget äfventyras; men tänkbart vore att intresset svalnade för ett företag: som så långsamt komme i verket.
— Tänk, hvilket gäckeri med heliga ting: först döpas, konfirmeras, gå till Herrans Heliga Nattvard, under offentlig och högtidlig försäkran att tro på Jesus Christus; — så läras, at.t allt detta är synvilla, inbillning, lögn; straxt derpå vara tvungen att liksom aflägga sin bekännelse härpå i en examen; och omsider sätta inseglet på hela denna andeliga förstörings-process, vid inträdet i statens embete, då man måste med ed förbinda sig att på nytt tro, bekänna och försvara, hvad man nyligen förut, med mycket besvär, blifvit frestad och förledd att bestämdt förneka. Kan så dant inför Gud. eller ens inför menniskor försvaras. Det funnes näppeligen något vådligare, hvarken för samhället, eller kyrkan, än det att låta den studerande ungdomen blifva förderf vad genom lögn och villoläror. Kommen ihåg, att den sprides sedan i alla rikets embetsa:renar och rigtningar. Det, som vid Akademien blifvit sådt i ynglingens hjerta, låter den mognade mannen samhället upskära under decennier. Följderna härutaf kunna icke beräknas, de sträcka sig utöfver tidens gräns, in i evigheten, der mången med fasa skall förnimma, hvad han har betraktat med likgiltighet. Djupt fattad af denna saks oändliga vigt. som ingen kan jäfva, har jag känt mig; upmanad att, med stöd af R.O:s 60 §, vördsamt föreslå för It. nu församlade St:r att ingå till II. Konungen med en underd. anhållan, att Han ville förordna en eller flera allvarliga, kraftfulla och sakkunniga män, för att vid Läroverken undersöka tillståndet och utrota alla sådana läror, som äro emot Christendomen stridande, hvilka förmörka förståndet, förderfva hjertat, således leda till osedlighet och slutligen draga förbannelse och straffdomar icke allenast öfver enskilda menniskor, och våra undervisnings-anstalter, utar. omsider öfver hela landet; samt att H. M. Konungen, med ani. härutaf, å R.
Och tror Utskottet sig äga anledning förmoda, att det skulle medföra mycken nytta, om Arbetsoch Correctionshusen funnes nära intill de ställen, der Rikets ÖfverRätter eller HofRät. ter äro eller blifva stationerade ; hvarigenom dessa ÖfverDomstolar, i egenskap af ÖfverExecutorer , hade tillfälle till öfverinseende å Inrättningarne, hvilka kräfva en noga och vaksam vård samt local kännedom af dem som derå skola äga uppsigt. 7.0 Från Lagutskottet, af den 17 Juni, j an. ledning af det, genom Kongl. Majit, Rik. sens Ständer i nåder meddr lade LagComi. téens Betänkande ogh Förslag till löräng 668 Den 28 Juni. e. m. dring af UnderDomstolarnas och HofRätteinas antal och organisation. Justerades följande : Utdrag af Protocollet, hållet i Höglofl. Ridderskapets och Adelns Plenum den 28 Juni 18 j 5. S. D. Biföll Höglofl. Ridderskapet och Adeln Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskott ts, dm :i Juni afgifna och påföljande dag på bordet lagda, Betänkanden: 1:0 Angående yrkadt stadgande, att, vid påkommande durchmarcher, inqvartering i städerna hädanefter mätte allenast grunda sig på hus och tomt. 2:0 Om inrättande af en practislc Bergsskola. 3:0 Om jemkning och förklaring af hvad Kongl. Förordningen den 31 Januari innevaiandeår, angående högden aflaggild Gärdesgård af sten, innehåller. 4:0 Angående förbud mot anläggande af så beskaffade Vattenverk, hvarigenom, förmedelst uppdämningar, angränsande ägors uppodling och förbättring hindras m. m. Ut supra. S. D. Ridderskapet och Adeln biföll, vid förnyad föredragning, StatsUtskottefs, den 32 Den 28 Tuni, e. m. 669 Juni på bordet lagda, Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående lönförbättring tor Landshöfdingen i Christianstads Län.