Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kronovärdi. Indelt på förslag. Oindelt. Summa; Summa Banko. Mål t; Värde å <! R:dr Tunnan. Mått; Värde förslagsvis å G R:dr Tunnan. Mått. Värde. T:r. 6 k. 50 T:r. 18 k. Åttonde Huf - Penningar. Ecclesiastik-Departementet. _ . Departements-Chefen: Span in å I. Indelt på förslag. Omdel t. Summa. Summa Banko. Mått. 1 Värde, å 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde förslagsvis å 6 R:dr Tunnan. Mått. Värde. T:r. k. T:r. k. Farsoters och smittosamma sjukdomars botande, För slags-anslag Svenska Läkare-Sällskapet Svenska Akademien Wetenskaps-Akademien .. Witterhets-, Historieoch Antiqvilets-Akademien Akademien för de Fria Konsterne (deraf 2,000 R:dr Hamb. B:ko förslagsvis å 128 sk.) Musikaliska Akademien Naturhistoriska Riks-Museum Institutet för Blinda och Döfstumma Fattigvården i Stockholm och landsorlerne 6,283: 8. — i allmänhet, Förslags-anslag 10,000: Lazarettet i Slockholm Hospitalers och Lazaretters underhåll Stora Barnhuset i Stockholm Frimurare-Barnhuset Barnhusen i landsorlerne Kyrkors underhåll Rese-Stipendier saint Läroböckers och lärda Verks ut gifvande Skrifmaterialier och Expenser samt Ved och Ljus, För slags-anslag Extra Utgifter Pennin gar. 395,649 25 4 1,200 9,000 _ 500 1.500 2,640 — 5,986 16 — 16,333 16 9,100 — 22,333 16 16,094 8 5,500 5,998 12 8 1,166 32 855 16 T18 16 — 10,400 15,296 54 10,000 — Indelta Räntor. Kronovärdi. Summa Banko. Indelt på förslag.
Alt nog du kved ej mera vid min barm; och så kom jag tillbaks till Österbotten Gud vet uppå hvad sätt. DANIEL HJORT. Ah! det var då mig Fleming tog från vägen upp. Du öde! KATRI. Där satt jag sedan på vår gårds ruiner och vackra visor sjöng till foglars kvitter så vackra visor! En jag minnes än: "Min make föll i sitt röda blod, bödeln som präst vid kistan stod, på grafvarna giftört växer". DANIEL HJORT. Hur bittert söndersliter denna syn den sista flik af vördnad, som jag än' för Fleming hyser. KATRI (med återvunnen fattning). Fleming säger du! Hans skuldregister än jag icke slutat. Skrif upp på det att han din släkt utrotat, då Österbotten som en enda man sig reste mot hans järnok opp. Bengt Poutu, din moders bror: Matts Ilkainen, din farbror, för denna stupstock fallit, eller hungrat ihjäl i slottets mörka fängselhålor. Ej finnes kvar i hela Österbotten en enda man, som var din faders vän. På härjad åker rostar lämnad plog, och floden suckar emot blodig strand, på härden ligger elden svart och död, och kyrkan står, en öde helgedom. Hvarthän du ser i Finlands skilda trakter, borggårdar blott och kyrkogårdar frodas. Och själfva gräset uppå grafven hviskar: Hämnd öfver Flemings ätt i sista led! Det ropet gaf mig åter min besinning, mitt öga tändes, minnet vaknade och dig jag mindes, mindes hur jag smög ifrån dig, att du ej det skulle höra, och hur jag såg dig se'n på Flemings arm i vägens dam vid krökningen försvinna. Jag upp dig sökte, såg dig, kände dig. Dock aldrig skall jag i en moders famn den sonen sluta, som Klaes Fleming uppfödt, förrän sin äkthet han bevisat mig. DANIEL HJORT (faller på knä och blottar sitt bröst). Se ormens gadd uppå mitt bröst, och slut mig intill ditt hjärta! KATRI. Gå tillbaks till slottet! DANIEL HJORT. O moder! mer du hatar, än du älskar. KATRI. Af kärlek hatar jag. Se här, min son!
St. fattat ett a nuti t beslut i den principfråga, sorn på f. lii. afgjordes; sa hade det Valdt rnöjligi att uppgöra en banklag, bestående endast af några få enkla grundsatser; då de underordnade bestämmelsefila öfverlemnats åt bankerna sjelfva att uppgöra; Men då det icke skett; sylies inig nödvändigt, ätt bankinrättningafna komma i en vida betydligare mån att stå Ullder statsmagternäs inflytande och förmynderskap, och att derföre icke kan urtdvikas alt i sjelfva lägert intaga ifråga vär; reglemente! iska städgahdétt; Till dessa hörer, att utlåningarna göras på kortare tid; såsom ett hiifvrtdsäkligt Vilkor för möjligheten jjör bankernä att i rättart tid kunna göra sina utbetalningar; och märkligt är; att, oni man litet närmärC intränger i saken, män finnér; att detta är den lånerörelse, som är förde la k I igast för allmänheten; emedan allmänheten verkligen kommer att iida af att inledas uti lån af dessa banker för sådana företag, sorn fordra längre credit; än bankerna kunna medgifva. Begreppen i denna del hafva inönl Vart kära fädernesland blifvit betydligen förvillade genom Bancodiscortlert. Det var naturligt; att ett ständigt fallande myntvärde ökade misstroendet; att ingen enskild man ville utsätta siria capiialer utan största säkerhet, att man följaktligen vände sig till Bancodiseöhten för att erhålla lått, hvilka man förutsåg sig icke krtnha rent återgälda hvarken med ellef Utan begagnande af omsättning. Så20 H. 52 Den 19 Ma rs c. ra. ledes begagnades denna discont till lån för egendomsköp, till utlösen af inedarfvingar vid arfskiften, till tjensteaccorder ni. fl. dylika behof. Man torde dock finna, att dessa missbruk voro skadliga icke blott för banken, utan äfven för dem, som begagnade sig deraf. Hvad näringarna oell särskildt jordbruket beträffar, så bör man tillse, att för detsamma kunna öppnas låneutvägar, som kunna medföra större fördelar än dessa discontlån.
Län , Jacob Peter Andersson från Östergöthland, Nils Pehrsson från Södermanland , Olof Mansson från Blekinge , Petter Pehrsson från Calmare Län , Anders Ericsson från Jemtland, Anders Nilsson från Tottarp , Börje Börjesson från Halland, Anders Håkansson från Elfsborgs Län , Anders Andersson från Skaraborgs Län och Jonas Jonasson från Jönköpings Län. STOCKHOLM, BIméns och Granbergs Tryckeri, i83o* J3ev. s.Allrn. Besv, o. Otc. U/si. Uti. Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Betänkandet, N:o ai, rörande Paket-, Postoch Forvagns-Inrättning. Förenade Utskottens ofvannämnde Betänkande liar vunnit Höglofiige Ridderskapets och Adelns samt Högvördige Preste-Stlndets bifall , men deremot blifvit af Välloflige Borgare-Siandet afslaget, under åberopande af Ståndets den I3:de sistlidne Julii fattade beslut, i anledning af Höglofiige Stats-Utskottets Betänkande Nto 66, och Utlåtande N:o jg3, angående inrättning af en Paketpost, samt af Hedervärda Bonde-Ståndet återremitteradt, i grund af åtskilliga dervid gjorda anmärkningar. Emot Utskottens förslag har hufvudsakligen blifvit anmärkt : af Nils Strindlund. från Vester Norrland , att genom denns Inrättning, utom andra deraf härflytande olägenheter , torde förorsakas Postverket en ber tydlig minskning i dess inkomster af ålmin. Bih, till Riks-St, Prof, 1828—l83o, 5 Sami, 2 Afd, I i4\de H:t. 2 Btv. s. Allm. Besv'. o. Öec. Utsi. Ull. N:o 3i. stone 3o procent: af Bengt Nilsson från Örebro Län , Eric Andersson från Vesterås Län Botvid Jonsson från Östergöthlands
Men att ifrågavarande stats-behof är högst angeläget, må heller icke förnekas; och då flera anslag blifvit, äfven med mitt hjertliga medgifvande, beviljade, hvilka ingalunda kunna anses vara af den stora angelägenhet, som en obehindrad fortgång af församlingens och skolornas administration, så bör jag icke tvifla om ett så ringa anslags beviljande för ett så vigtigt och nyttigt ändamål.” Vid 13 punkten, angående ökadt anslag för universitetens materiella behof: af Professor II. G. Lindgren. ”Mot Utskottets tillstyrkta afslag å den Kongl, propositionen om ett förhöjd t årligt anslag af 4,000 r:dr banko till universiteternas materiel, reserverar jag mig på den grund, att universiteterna utan tillräckliga tillgångar för inköp af böcker, instrumenter och materialier till experimenters anställande inom de physiska vetenskaperna, naturalier m. m., omöjligen kunna motsvara de anspråk, staten har full befogenhet att å dessa institutioner göra, nemligen att de icke blott skola följa med samtidens vetenskapliga bemödanden i alla rigtningar, utan äfven verksamt bidraga till det successiva utvidgandet af den vetenskapliga forskningens gränser. Det årliga stats-anslaget till hvartdera universitetet för ifrågava - 6 Stats-Vtskoltels Utlåtande, N:o 224. rande samtliga behof är 6,000 r:dr b:ko, af hvilken summa, när den måste fördelas i många lotter, endast en mindre anpart kan komma bibliothekerna till godo, hvilkas behof dock äro de största, emedan alla vetenskaper och kunskaps-arter fordra att der blifva ihågkomna. Följden deraf är ock den, att våra universitets bibliotheker äro serdeles fattiga på den nyare lidens litterära produkter, och att månget vigtigt arbete der förgäfves efterfrågas, och ändock fordrar man af den akademiske professorn, som vanligen sjelf har än mindre råd, än universitetet, att inköpa utlandets dyra bokskatter, att han skall vara väl bekant med den ståndpunkt, på hvilken hans vetenskap nästan för dagen befinner sig, hvarföre han ock understundom ej har annat val än det mellan otro mot sin vetenskap, eller ekonomiskt obestånd.
Jag skall blott erinra, att uti deposilionsräkningen intet hinder ligger för Bankens silfverköp; ty dessa blifva ändock alltid så lockande genom de förskotter, sorn meddelas, att jag är öfvertygad, att, i händelse depositions-räkningen redan funnits, den skulle förbi i fvit tom, under det Bankens silfverköp, särdeles i år, fortgått med den största framgång. Jag hyser således ingen farhåga för den ifrågavarande inrättningen, utan tillstyrker bifall till Utskottens förslag, samt anhåller på förhand om votering, i händelse de olika meningarne ej annorlunda kunna slitas. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Knt 7 Julli e. m, 30i dennes eftermiddagen återremitterade Betänkande N:o 242, i anledning af väckt Motion om indragning af de Medico-Theologiske Stipendierne, samt deras användande till andra behof för Medicinal Verket, berörde Memorial måtte till StatsUtskot tet förvisas; hvilket bifölls. Upplåstes och lades på bordet StatsUtskottets deri 3 dennes under N:o 27.8 afgifne Utlåtande, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition om en årlig pension till f. d. Landshöfdingen m. m. Hans Järta. Herr von Franchen, August: Som jag förmodligen ej äger tillfälle att öfvervara Högloflige Ridderskapets och Adelns nästa sammankomst, dä frågan om Herr Landshöfdingen Järtas pension förekommer till afgörande, så anhåller jag vördsammast, att nu få yttra mina tankar i detta ämne. Det ar onekligt, att den tjenst Herr Järta för fjorton år sedan gjorde sitt Fädernesland var stor, men jag för min del tror, att Herr Järta för densamma erhållit full belöning, genom sine medborgares högaktning och sin Konungs flere gänger lemnade Nådebevisningar, hvarföre jag alldeles icke kan anse detta nu påfordra ringaste pension, ännu mindre en Summa af 2,000 R:dr, som kanske vore tillräcklig att dela mellan fyra, hvilka ända till åldrens dagar tjenat sin Konung och sitt Fädernesland 3®2 Ben 7 Julii e. >n. med nit och verksamhet.
Elvad åter den sednare delen af mom. vidkommer, eller att lånet skall vara återbetaldt inom en tiderymd af 40 år, anser jag en dylik föreskrift vara öfverflödig och olämplig, hvaremot jag, i motsats mot den siste talaren, hyser den åsigt, att det är nödvändigt att på något sätt göra en begränsning i kapitalrabattens beviljande, hvilket jag bäst tror ske på sätt Gr. Lagerbjelke föreslagit, eller alt \ proc. årligen må kunna användas till amortering. Det synes mig vara riktigt och i sin ordning, att R. St. sätta en gräns för Fullm:ges rätt alt medgifva kapitalrabatt, emedan Fullmige eljest blefve ovilkorligen skyldige att anskaffa penningar med beviljande af nära nog hvilken kapital-rabatt som helst. Jag anhåller, på grund af hvad jag nu haft äran nämna, om bifall lill det af Gr. Lagerbjelke framställda förslaget. Gr. Lagerbjelke: Den förebråelse för inkonseqvens,hvilken Hr Gripenstedt gifvit oss, tror jag vara temligen lätt att försvara sig emot, då man nemligen besinnar, alt vi endast talat om att anskaffa penningar, för så godt pris som möjligt, och att hvarken vårt eller någon annans förstånd lärer räcka till alt förutsäga, hvilka penningepriser, som vid nästa riksdag kunna komma att ega rum, emedan de, oaktadt nuvarande förmånliga förhållanden, kunna blifva ganska dyra innan nästkommande Ständer sammanträda. Frih. Raab har 330 Den 7 November. visserligen upgifvit, att det skulle vara vådligt att bestämma något maximum på kostnadpn, emedan kapitalisterna i sådant fall skulle hälla sig tillbaka, intill dess Fnllmige medgifva allt hvad af dem medgifvas kan; men om Frill. Raab deruti hade rätt, skulle samma olägenhet inträffa, äfven om samma stadgande bortloges. Ty lålom oss föreställa oss, alt R. St. besluta att Fullm:ge skola medelst lån anskaffa 5 milhr R:dr, samt alt Ständerna anslå 250,000 R:dr lill ränteoch kapital-liqvider, då veta ju dessa kapitalister, som Frih.
Hr Frih. o. Landtm. framställde först propos. till bi - Den 8 December f. m. 187 fall å Utskts förslag och derefter till antagande af samma stadgande, sorn i 1835 års tulltaxa, men båda propositionerna blefvo med ja och nej besvarade. Uppå derefter förnyad propos. Lief Utskts förslag af R. o. Ad. bifallet. Agat, a i'betad, och Alabaster, oarbetad. Utskottets förslag biföllos. Alabaster, arbetad, ej specificerad. 1 denna punkt yrkades emot Utsk:s förslag, dels att tullbehandlingen borde ske efter vigt, dels bibehållande af föreskrifterna i i855 års tulltaxa, hvaremot å andra sidan yrkades bifall till Utskts förslag. Utskottets förslag blef af R. o. Ad. bifallet. Alun, Romersk. Utskottets förslag bifölls. Alun, andra slag. En ledamot yrkade, att denna artikel mätte blifva fri från utförselstull, och deruti instämde 2tne andra ledamöter. Införselstullen bestämdes i enlighet med Utskts förslag, men utförseln ansågs böra vara fri från tull. A m bra. Af en ledamot yrkades i denna punkt bibehållande af 1835 års taxa, hvilket åter bestreds af andra ledamöter. Utskottets förslag bifölls. Angelica. Åtskillige ledamöter yrkade, alt denna artikel skulle blifva fri från utförselstull, hvilket deremot bestreds af några andra ledamöter. Införselstullen bestämdes i enlighet med Utskts förslag, men utförseln ansågs böra vara fri från tull. Anis. Införselstullen bestämdes i enlighet med Utskts förslag, men på förslag af tvänne ledamöter beslöts att utförseln borde vara fri från lull. Antimonium crudum eller Spitsglans. Införselstullen bestämdes i enlighet med Utskts förslag, men utförseln ansågs, på hemställan al en ledamot, böra vara fri från tull. Antimonium regulus. Utskottets förslag bifölls. Apelsiner.
M. för aflöningen af den personal, som erfordras för styrelsen öfver allmänna vägoch vattenbyggnader, äskade anslag af 9,766 ridr 32 sk. årligen, eller för 3 år 29,300 ridr. 39:de punkten, ang:de anslag för anskaffande af hingstar af utländsk ädel race för Strömsholms och Ottenby stuterier. 8 H. 54 426 Den 17 Mars e. m. Hr Silfverstolpe: Då Utsk:s betänk. N:o 156 hos R. o. Ad. föredrogs, gjordes flera grundade anmärkn:r emot denna punkt, så väl af Hr von Troil som af H. Ex. Hr Gr. Björnstjerna, och äfven jag tog mig friheten alt vid detsamma göra anmärkmr. R. o. Ad. tycktes då enhälligt vara af den tanka, att det anslag, sorn K. M. begärt, nemi. 10,000 r:dr, borde beviljas. Det är i öfverensstämmelse med denna tanka, som då bos R. o. Ad. gjorde sig gällande, jag vördsamt anhåller hos Hr Gr. o. Landtm, samt R. o. Ad., att Ståndet täcktes bifalla de 10,000 r:dr, som K. M. begärt för stuterierna i riket. Frih. Hermelin, Au g. Söderling: Afven jag tog mig friheten att göra några anmärkmr, då betänk. N:o 156 till öfverläggning förevar i afseende på den punkt, sorn 1111 är föredragen. Jag är förekommen af den siste värde talaren och inskränker mig till att instämma med honom. Frih. Palmstjerna, Carl Otto:
Hvarjemte till ersättning för förlorade Dagsverken vid Flyinge Stuteri äro anviste i,584- 8. Dertill komma: Från Sjette IIufvud-Titeln liitflyttadt anslag för Spinnhuset i Stockholm 8,000: utom Stat förut utgångne: Handtverkares Gernings Ören till Städerne 700: TullFrihets-ersättning till Stockholms Stad 9000: Summa 98,671: 12. ix. Hvarifrån afgå: Indragning å anslagen för 748 Stats-Utskottets Betänkanden* Accords ersättningar 4,000: Nionde Hufvud-Titeln för Jordbrukets, Handelns och Näringarnes befordran. Någre anvisningar å denne Hufvud - Titels vid föregående Stals-regleringar till ioo,ooOj Stats-Utskottets Be tänka liden. utförde Anslags-Summa hafva icke blifvit gjorde, som oro af beskaeffnhet att ärligen böra utgå; beroende de lillfällige på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning; men härjemte komma, i följd af Riksens Ständers beslut, rörande de utom Stat utgående medels upptagande, så väl bland inkomster som utgifterne, att under denna Titel uppföras följande utom Stat förut af ålder utgångne: Summa vid denna Stats-reglering blifver 113,38g: 12. 11. Allmänna Uppå denna Stat hafva Riksens HöglofliSländer anvisat följande Utgifter, nemjigen: . j - 5o Stats-Utskottets BetänkanVlen / J Lönoch Boställsnenningar föi' jL O Häradshöfding Furtenbach 85: Arfvoden lill Hof-Canzlerens Ombud vid Boklryckerierne i,35o: Tili Pensioner för CommissionsLandtmätare, då de taga afsked, förslagsvis 3,000 Lön tili nu varande Commendaiiten i Götheborg 6oo: Löner för 3:ne indragne Lärare vid Skeppsgosse-Scholan i Carlskrona 65o:
S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades Lag-Utskottets Betänkande, N:o 11, i anledning af väckt motion om stiftande af en Lag, angående flyttning i och ur hus på landet. Från Hcderv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets’. Utlåtande N:o 42, i anledning a! väckt motion om tilldelandet af fri och obegränsad smidesoch vågförings-rätt åt alla inom bergslag privilegierade smides-verkstäder; bifölls. l):o N:o 43, i anledning af väckt motion orri upphörande af mätare-penningar för stenkol, som till riket införas: återremitterades, jemte deremot framställda skriftliga och mundtliga anmärkningar; D:o N:o 44, i anledningaf väckta motioner, dels om förändradt aflöningssätt för ordinarie presterskapet i allmänhet, dels om förhöjning i Komministrarnes äflöning och dels om ändring i sättet för uppbörden af Kyrkoherdarnes inkomster: Utlåtandets förra moment blef, på grund af deremot gjorda erinringar, återremitterad!, hvaremot sednare momentet bifölls. D.o N:o 46, i anledning af väckta motioner, dels om åtgärders vidlagande för beredande af tryggare åborätt till stomhemman samt annexoch mensal-hemman, och dels om föreskrifters meddelande, i afseende på bortstädjande af sistnämnde slags hemman; båda punkterna biföllos. D:o N:o 47, i anledning af väckt fråga om indragning af Krigsakademien vid Carlberg; Ståndet lät bero vid hvad Utskottet i detta Utlåtande tillstyrkt. I);o N:o 48, i anledning af väckt motion om Löfsta och Sättra hemmans skiljande Prof.-Utdrag den 5 Mars 1851. 177 frän Färentuna Härad samt det förras förening med Sollentuna Härad oell det sednare? med S\arllösa Härad: bifölls.
Då denna oförmodadt ökades med fattigvårds ärenders afgörande i 2:dra instantien fann KammarR:n sig föranlåten att, för deras handläggning, genom ökad personal, hvars erfordeliga storlek, icke kunde vara på förhand bekant, begära Förslags-anslagels höjande till dubbelt, eller 4,000: Härvid bör jag anmärka, att ehuru tjenstepersonalen, både i Kammar-Colhm, Stats-kont. och KammarR.-n, blifvit till antalet inskränkt, och lönerna derigenom i allmänhet ökade, under vilkor, att icke få samtidigt innehafva flere dylika, så hafva Presidenternas löner förblifvit oförhöjda, och mindre än Hofrätts-Presidenternas, med hvilka de, före de sistnämndas förhöjning, voro jemnlika. Presidenten i KammarRm skulle, t. o. m. få något (85 R:dr) mindre än han, för närvarande åtnjuter. I hänseende till KammarR:n, hvars underd. förslag ännu icke blifvit af K. M. pröfvadt, och till hvars förordande jag torde anses jäfvig, gör jag samma hemställan, som ronde Kammar-Colhm, nemi. att R. St:r mätte ställa de ifrågavar:de 4000 R:dr till K. M:s förfogande, för att, till ändamålet användas, i händelse K. M. så, i nåder för godt finnér. * Summa 20,081: 27. 10. 9:0. Enligt General-Direkt. Ekströmers underd. förslag, af d. 21 sisth Oktober, skulle till förbättrad lönereglering för Sundhets-ColUm, erfordras R:dr 5,762. Då är, för hvarje Medicinal-Råd, beräknad en årlig löneinkomst af 2,600 R:dr. Men om denna, såsom skäligt synes vara nedsättes för de 2:ne yngsta Medicinal-Råden, till likhet med yngre Hofrättsoch Collegii-råds till 2,400, så besparas . 400. 5.362. 24* 372 Den 31 December e. m. Enär Collegii Ordförande, sora blott har 3,665
I öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts allmänna förslag, angående förändrad reglering med de till embetsoch tjenstemän samt betjening nu utgående ljuspenningar, har Kongl. Maj:t begärt, att från detta förslags-anslag måtte öfverflyttas till de på denna hufvudtite! upptagna embetsverks aflönings-stater ett sam manlagdt belopp af 3,210 R:dr. Med åberopande af Utskottets uti Utlåtandet N:o 60 gjorda afslyrkande, angående ljuspenningarnes indragande, hemställer Utskottet, att Kongl. Maj:ts berörde nådiga framställning må förfalla. 27:o. Reträffande i öfrigt de under 6:te Hufvudtiteln upptagna utgiftssummor, så har någon anledning icke förekommit att deruti tillstyrka någon förändring; hvadan desamma, enligt den vid delta utlåtande bi (agde tabell, blifvit Stais Utskottets Utlåtande, Jt? 87. 29 föreslagna till enahanda belopp, som vid sistlidne riksdag bestämdes, med undantag af den tillökning utaf 4 R:dr 45 sk. 8 rst., som, för slutsummans jemnande, funnits böra ega rum i försiags-anslaget till skrifmaterialier och expenser. Anseende Utskottet sig härmed hafva besvarat Riksdagsfullmäktigen Johannes Nilssons fran Götheborgs och Röhus Län inom Hedervärda Rondeständet väckta motion, om fortfarande af det å nu gällande riksstat uppförde anslag af 5,000 R:dr till fiskeri-näringens understöd. 28:o. I öfverensstämmelse med hvad Utskottet uti dess betänkande Ns 51, angående beräkningen af statsverkets inkomster, tillstyrkt i afseende på indelda räntor och tionden, hemställer Utskottet, att Rikets Ständers godkännande af denna hufvudtitel med bifogade tabell icke må lägga hinder i vägen för verkställandet af de beslut, Rikets Ständer kunna fatta i fråga om allmän förenkling af indelda räntorna och tionden, eller deras i mer eller mindre mån skeende indragning till statsverket. Stockholm den 24 Mars 1851. Reservationer:
Flere kamrar än två verka menligt på göromålens gång och på tidens tillräcklighet, utan alt derföre i någon mån bättre uppfylla de representerades förväntan af mogna och gagneliga resultater; och en kammare tror jag för alla monarkiska stater vara opassande, och för Sver ige derjemte i hög grad betänklig. Genom ett föregående beslut befriades Consl.Utsk. från denna sednare representativa skepnad, Men om Utskts för - 200 D c n ig. April f. lil. slag således saknar detta lyte, saknar det äfven de clemenfer, sorn äro högst nödiga, för att icke utsätta Staten för de största vådor, genom naturen af dess egen nation al representation, Leder denna till mångvälde, — och derom draga valgrunderne för den ifrågavar. försorg, — så urartar den snart till förtryck af likar mot likar, till sinnenas söndring, till Styrelsens vanmakt; ett anarkiskt tillstånd haida inträdt, sora ej lärer undgå att efterträdas af den vanliga frälsningsutvägen derifrån — enväldet. Elernenlerne i en väl organiserad nationalrepresentation böra derföre uppväga hvarandra, och intet af deras naturliga anlag att inkräkta på det andra äga fritt spelrum. I ingen grund, i intet stadgande, finner jag ifrågavar. förslag innebära någon frukt af dessa länge erkända sanningar, oell jag tillägger, att med de valoch röstegrunder, på hvilka detta förslag är uppstäldt, synes det mig omöjligt att bilda en nationalrepresentation, sora förmår tillfredsställa en upplyst civilisations fordringar och bereda en nations lycka och trefnad. På dessa skäl, i förening med det, som härflyter från den lika vigtiga sora, efter mili tanke, rättvisa anraärkn. flere reservanter emot Utskts förs lag anfört, att nemi. detsamma 1) vi lar på andra grunder än den R. St., genom sitt förstärkta Gonst.Utsk., i detta afseende föreskrifvit, instämmer jag med dem sool ogillat förslaget. Ofver formen för dess behandling af närvar. Ständer hafva tankarne varit olika.