Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Slitning i alla tider kunde päräknas, äwerkan lättare urskiljas^ samt egennytta och mäld hos Jägerioch Skogs-Bes tjening förekomma^ Afgörandek af sä wigtkga frägor, som de framstälte, synes fordra den största warsamhet. Misstag l andra Economista ämnen kunna efter misslyckade försök utan kännbar förlust rättas; men den skada kunde dufwa obotlig, som skulle upkomma af oriktiga grunder för de beslut,^hwilka om skogarncs disposition fattas; ty skogar äro snart förstörda, men äterwinna sällan sin fordna styrka. Denna 96^ Den 19 September. Denna anmärkning mä winna tillämpning wik» prösningen af de ämnen jag redan ashan dlat och mä hända äfwen sträcka sig till den för Hemmans-Äboer af Utskottet tilstyrkte oinskränkta frihet att barktaga, tjärnbränna och swedja deras skogar^ detza hitintils för skogarncs bcständ sä wMige ansedde företag. Full ägande rätt, frihet i näringar, äro wifcrligen sanna grunder för en Stats wälständ; men omständigheter kun-, na gifwas, som nägon gäng begära afwikclfe frän beha allmänna grunder, och män ne ej deribland bör räknas högarnes bewarande l ett land hwars Jnnewänare 7 till 8 niänader om äret af dem hehösw.a läna skydd och wärma; Skuteligen mä mig tillätas L förbigäende näm-^ ya, att om Innehafware af Boställentillätas försälja stog derstädes;. sä äro efterträdarne i sanning att beklaga, äfwenfom jag fär anmärka att i 4 och 5 §§ motsägelse förckomnirr, dä i den föregäcrrde, Hemmansä Äboer utan undantag mcdgifwas full disposition af de skogar de nyttja» men enligt den senare H Krono-Hem, Nians-skogar stulle ställas under publik tillsyn, hwilkej förutsätter inskränkning j disposttions-rättigheten.. Utskottet har L ingresien. af dess betänkande er> känt att Skogar äro skatter i Norden.
Jag skulle således för min del tro rättast vara, att endast genom ett generelt stadgande föreskrifva, att städer, hvilkas fattigvård blir betungad derigenom att garnisoner äro förlagda derstädes, eller att K. M. och Kronan i dessa städer hafva verkstäder eller varf, äro berättigade att af statsmedlen erhålla ett bidrag, som kan motsvara billigheten i detta afseende. Den 15 Mars f. ra. ende. Jag får derföre föreslå följande förändrade redaction af delta moment : "Sådana släder, inom hvilka garnison af värfvade armeen och flollan linnes förlagd, eller hvarest Kronan liar anläggningar af varf eller verkstäder, må vara berättigade alt, till understöd i den ökade fattigvård , sorn härigenom uppstår, komma i åtnjutande af ett efter billighet lämpadt statsbidrag." Hr von Hohenhausen: Jag skulle för min del helst hafva önskat, att alla dessa föreskrifter uti ifrågavar. mom. kunde utgå och förhållandet i detta afseende förblifva som hittills, så att de orter, som särdeles genom en garnison äro betungade, kunde få något understöd till ersättning för garnisonens fattigvård, såsom nu har skett i Carlskrona och äfven i de Skånska städerna. Anledn. dertill alt jag icke förra gången, då jag hade ordet, föreslog något sådant, var den förmodan, att de 3:ne öfriga Stånden, hvilkas medlemmar, såsom utgångne från särskilda localileter, säkerligen anse sig böra, hvar för sig, bevaka dessa localilelers fördelar, snarare skulle kunna förena sig om den redaction jag föreslagit för detta moment. Jag önskar derföre någon modification i morn., så att det må blifva mera billigt. Sådana bidrag till fattigvården från Statens sida finnas redan genom pensioner och understöd åt afskedade krigsmän och genom anslag lill vissa orter, på sätt här blifvit upplyst. I förbigående må jag äfven nämna, att om någonsin ett statsbidrag i detta afseende bör ifrågakomma, måtte väl klippan Marstrand, som fordom vari t en frihamn, och hvars fattigvård nu betungas med qvarlefvorna af en sådan folkmängd, vara dertill berättigad. Med Frih.
Vimlrufvor *) Kastankr *) Roufityrer *) Konserver, i hermetiskt slutna eller luft kärl förvarade ätbara varor Champignoner och Tryffel Agat, arbetad, omfattad *) Alabaster, arbetad, ej specificerad*) Tu Ilata ilt beräknad i Svenska ören samt Svenskt mått och vigt. Tullafgift i nu gällande Svenska Tulltaxa. Enligt Tullkomiténs förslag Onligt tråktaten emellan Frankrike och 1’yska Tullföreningen. Koraller, arbetade, oinfattade*) Perlemor, arbetad, oinfattad Perlor: oäkta: glasandra slag*) Ben, arbeladt: Elfenoch Hvalrosständer andra slag norn, arbetadt: knappar, med eller utan fernissning andra slag Bijouterivaror af annat ämne än guld och silfver, enkla eller sammansatta, såsom armband, bröstnålar, kedjor, kors, ringar, sigiller, spännen, urhakar, m. m Solfjädrar *) Blommor: konstgjorda af tyg, papper eller halm delar af konstgjorda blommor Plymer, alla slag Ilaroch Tagelarbeten, med eller utan infattning och lås Perukmakarearbeten*) Pomada, burkarnas vigt inberäknad *) Smink och Sminkflor *). Hasker*) Tvål: parfymerad andra slag Rattar: af halm eller strå af ull, hår. eller filt Ilattflätor af hilm eller strå samt öfriga halm arbeten, ej specificerade*) Bildhuggerioch Arkitektoniska arbeten af träd*) fiipsarbeten, ej specificerade*) Sten, arbetad, ej specificerad*) Blyertspennor, ej timmermans*) Tullafiiift beräknad i Svenska ören samt Svenskt mått och VISJÖ Enligt Tullkomiténs lörslag gällande Svenska Tulltaxa. Qvantitet för Tu 11 beräkningen. åren 1*65 I866|i867 I868|I869 öre. ore. ore. öre. öre. öre. 15 tili ligt träl talen emel lan Franky rike och! Tyska
Det förekommer nämligen vid sidan af det verkligt goda en mängd reminiscenser från folklifsBkildringens barnadagar, och sjelfva de afgörande till * dragelserna i dramat äro just sådana reminiscenser.Ett ungt älskande par, som inte får hvarandra för hårdhjärtade föräldrars snikenhets skull oeh som hällre än att svika hvarandra går i sjön, hafva vi för — jag vet icke hvilken gång i ordningen här &amp; nyo framme på tiljorna. Om en person toge sig för att i Roslagen, där handlingen uppgifves försiggå, anställa efterforskningar efter ett sådant par, skulle han troligen fä för-gäfves forska både i nutid och forntid — något sådant har sannolikt aldrig existerat. De ekonomiska beräkningar, på hvilka äktenskap grundas, i dem torde där som annorstädes parterna själfva vara lika drifna som deras föräldrar. » Idealistisk » kärlek kan naturligtvis förekomma äfven bland dessa människor såsom ett öfvergående stadium men ungdomen själf är helt säkert tillräckligt praktisk för att vid giftermål räkna äfven med andra faktorer. I det hela taget är emellertid skildringen af förhållandet mellan de olika generationerna träffande — gamlefar på undantaget, sonen och framför allt sonhustrun såsom de myndige och snäle herskarne på gården med sin ständiga förargelse öfver att fortfarande skola föda gamlingen ooh slutligen dessa9 son, som tager efter sina föräldrar och inte är rädd att säga ifrån, att han och väntar på den tid, när han skall vara herre och sätta sina gamla på undantaget Första akten är en briljant gjord målning af en fattigauktion på landet, då socknens understödstagare till den minst-bjudande försäljas. En liten stänk af sentimentalitet gör knappast ett störande intryck. Såsom en kulturbild skall denna akt länge bibehålla sitt värde till och med efter det dramat i öfrigt blif-vit föråldradt. Den vigtigaste anmärkning man kan göra mot dramat är icke att det i vissa fall är konventionellt och verkar osant. Hänsyn till den stora publiken är ju en vigtig faktor och till och med de herrar, som gifva sig ut för att skapa det naturalistiska dramat skatta i detta hänseende åt gammal tradition, stundom i mycket hög grad.
RifdgälDd«Contoretd Obligationer meD lägre ränta, än 5 procent om året, eller utan vig förfallotiD eller uppfägningdvätt å forbringd* ägarned fiDa; odj Slrtneend 2lccorDd*2lmorteringd*fonDd Obligationer; D) emot tillifa (FällD antaglig borgen för Den brifF i %erfetd forDran, forn vib 3p.ypotf;cfend använDanDe möjligen (Fulle Funna uppf omma: Wetier i 0öDertelje Canal* ocf» @lugverfd*23olag till femtio pro* cent af Det urfprungltgen tecFnaDe capitalet, bclöpanDe fig till 10 procent af Den fumma, nuvaranDe actterna upptaga; Pietter i ©ötga €aiial*S3otag till tjugufem procent å primitioa actiecapitalet, meD iafttaganDe tillifa, att inga anbra af Dega actier få belånad, än De, för gvtlfa
Skulle omkring 11,000 Tunnors besparing utaf säd vara all den vinst, som möjligen genom* det utfärdade förbudet kan uppkomma; skulle jag ännu till den grad hafva misstagit mig uti min beräkning, att besparingen ginge till fyradubbelt den - Den 2a Junii f. m. ig ila summa, eller att 5o,ooo Tunnor Säd, derigenom icke skulle till bränvin förvandlas, sä vägar jag i ailä fall tro, att det helas vinst härutaf, ar för liten, för att motsvara det partiella lidande, som härigenom uppkommer, och det hinder, för all industri-utveckling, som hlifver en följd af osäkerheten i näringsföretagen, då deras resultater af näringsidkarne aldrig kunna föreses, när det heror af Högsta Makten, att, likt åskans hastighet , i ett ögonblick, göra slut på alla Näringsidkarens häst öfverlagda beräkningar. Jag väntar mig, med ett verkligt intresse, att af Konungens Minister blifva upplyst, om de förhållanden i dessa delar, som nödvändigt mäste grunda sig, på kända facta; jag gör mig förvissad, att den Minister, som undertecknat hränvinsbränningens inställande, efter en i5- eller 16-årig oafbruten gång, icke kunnat tillstyrka åtgärden, utan att bestämt känna, huru många bränneriet’ uti Riket, sorn under somrnarmånäderne vanligen äro uti verksamhet; jag för-’ modar, att de här närvarande många Laildsliöfdingar, hvar för sig, kunna uppgifva förhållandet i denna del inom deras respective Län; och jag bekänner gerna, att jag Varit tvekande, huruvida jag under ett sådant förutsättande bordt våga framträda med mina tvifvelsmål, men fruktan för egna förödm ju a * Den 22 Ju tili f. ra. le gisén af ett begånget misstag, har här bordt gifva vika, för pligten, att som Representant vid detta, tillfälle söka framkalla allt hvad som hos allmänheten kan medverka till en grundad öfvertygelse om Styrelseåtgärdens riktighet, eller att ådagalägga behofvet af en förnyad undersökning, till vinnande af fullkomlig säkerhet för framtida Regeringsbeslut i samma afseende.
Bahr inkommet skriftligt erbjudande, att till Lånekontoret inbetala 500 R:dr banko, under vilkor, att Handlanden IV. A. Reinecke frikallas från all vidare betalnings-skyldighet för det af förre Handlanden G. N. Hederstedt, emot Reineckcs borgen, hos Banko-Diskontverket upptagna, den 14 Januari 1837 till betalning förfallna och sedermera såsom osäkert, inom linien förda samt på Lånekontoret öfverlåtna, lån, stort 1,600 R:dr, hvarå i kapital återstå 941 R:dr 22 sk. banko; hvarvid Direktionen, med biläggande af ett Utdrag utur Lagsöknings-diariet i hvad det rörer omförmäldte lån, för sin del, tillstyrkt antagande af det gjorda anbudet, helst Handlanden Bahr vore för fullgörandet deraf vederhäftig samt all anledning saknades att i framtiden kunna i laglig väg något vidare hos Reinecke utbekomma. Af berörde Diarii-utdrag Inar Utskottet inhemtat, dels, angående fordringsanspråket emot Hederstedt, i hvars konkurs inställelsedagen inträffade den 19 Februari 1838, att behöriga handlingar för krafvets bevakande blifvit den 23 Januari sistnämnda år från Stockholm med posten afsände till Borgmästaren i , Wisby, som uti skrifvelse af den 1 Juni samma år anmält, att, i anseende till den från årets början under flera månader afbrutna kommunikationen mellan fasta landet och Gottland, handlingarne ej förr än den 14 Maj, och sålunda nära trenne månader efter inställelsedagen, honom tillhandakommit, samt att Kongl. Maj:t, uppå Diskontverkets framställda underdåniga ansökning om återställande af försuten tid, uti Nådigt Utslag den 25 Juli 1840, förklarat att, som ansökningen icke inkommit inom den i 72 § Konkurslagen den 12 Mars 1830 föreskrifna tid af En månad efter inställelsedagen uti Hederstedts konkurs, Kongl.
December 1827 stadgar, att för besutenhet å hemmansdel erfordras sådan afkastning deraf i vanliga år, att åboen kunde påräkna bergning och utgöra utskylderna, hvartill ansetts oundgängliga så goda egor af åker, äng och betesmark att, med begagnande af tillgängliga odlingslägenheter, ett hushåll af tre arbetsföre personer kunde underhållas samt en häst eller ett par oxar, 2 å 3 kor och 5 å 6 får eller getter födas, så kunde en samtidig tillämpning af dessa För fattningar icke i förenämnde län ega rum, emedan ]:dels mantal, skattlagdt efter 1773 års method, ej gäfve den afkastning, 1827 års Förordning bestämmer såsom vilkor för besutenhet; samt att de menliga följderna af närande skattläggningsmethod redan visat sig i flere hemmans iråkade ödesmål och sannolikt skulle blifva ännu mer olycksbringande, sedan skogarne upphört att lemna tillgäng till bestridande af ett hemmans alla utskylder tillika med åboens lefnadskostnader. Kongl. Kammar-kollegium hade uti häröfver infordradt underdånigt utlåtande af den 28 Oktober nästlidne år, med bifogande af såväl från Kongl. Majis Befallningshafvande i Westerbottens och Norrbottens län, som ock från vederbörande Kronofogdar och Häradsskrifvare samt Styresmännen för afvittringsverket inom de nämnde länen infordrade underdåniga yttranden, för egen del anfört följande: Hvad först anginge det skäl för ändring i den gällande skattläggningsmethoden, hvilket, enligt innehållet af Rikets Ständers ofvanberörda underdåniga skrifvelse, skulle hemtas deraf, att en samtidig tillämpning af nämnda skattläggningsmethod och Kongl.
Omröstningen har utfallit med 99 ja och 20 nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med ja-propositionen. Den, som vill, att vid beviljadt anslag till uppförande af nya skolhus och gymnastik-byggnader i Götheborg de förbehåll skola fästas, att till bristens betäckande utväg må, utan Stats-verkets vidare anlitande, beredas, äfvensom att några kostnader till byggnadernes underhållande icke komma att drabba Stats-verket, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; Vinner nej, anses frågan om dessa förbehåll hafva förfallit. Då voteringen utfallit med 106 ja och 13 nej, hafva Rikets Ständer följaktligen beslutat i enlighet med ja - propositionen. Den, som vill, att Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes låta undersöka, om någon annan af de Staten tillhörande byggnader, och deribland det nu af Kommerse-kollegium begagnade hus å Riddareholmen, må vara till Riks-arkivets inrymmande tjenlig, samt att, för den händelse, att en förändrad lokal för Riks-arkivet af Kongl. Majit godkännes, en summa al 10,000 Ridr Runt, för flyttning och behöflig inredning, nu anvisas att, i mån af behof, utgå, röstar ja; den det ej vill, röslar nej; Vinner nej, anses frågan härom hafva förfallit. Enär omröstningen visat ett resultat af 39 ja och 60 nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med nej-propositionen. Slals-UtskoUets Meniorial M 216. Den, sorn vill, alt till kontraproposition i hufvud-voteringen antages den mening, att en summa af 10,000 R:dr R:mt anslås för alt användas till inköp för Statens räkning af elt ifi ågakommet, utaf Målaren Marcus Larsson utfördt, större arbete, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; Vinner nej, antages till kontra-proposition den mening, alt enahanda summa ställes till Kongl. Maj:ls disposition för att, i mån af behof, till nämnda ändamål användas.
Memorial, angående infordradt cathegoriskt svar i fråga om Silfverutvexlingen, sorn ock ett af Grefve von Schwerin afgifvet anförande, rörande anmaning till Banco-Utskottet, att skyndsamligen inkomma med utlåtande., angående vexlingstidens utsättande till den 1 instundande Julii. Sedan Höglofl. Ridderskapet och Adeln, genom Prolocolls-utdrag af den ao sistl. Februarii, anmodat Banco-Utskottet, att ofördröjligen inkomma med cathegoriskt svar i fråga om Silfverutvexlingen, men Utskottet, uti Memorial af den 7 påföljde Mars, af anförde skäl, förklarat sig då ännu ej kunna med någon visshet bestämma tiden för afgifvande af Utskottets utlåtande i nämnde magtpåliggande fråga och dermed gemenskap egande ämne, har Utskottet, den 3i i sistberörde månad, ifrån Ridderskapet och Adeln erhållit dels Protocolls-utdrag af den 17 Mars med återremiss af Utskottets omförmälde memorial, i anledning af åtskilliga dervid gjorda, till Utskottet jemväl öfverlemnade, anmärkningar, dels ock Prolocolls-utdrag af den 13 i samma månad, hvarigenom blifvit till Utskottet remitteradt ett af nu mera frami. Grefve F. B. von Schwerin afgifvet anförande, deruti Grefven hemställt, att till Banco-Utskottet måtte afgå anmaning att, med föibigående tillsvidare af aile öfrige Bankens blifvande, organisation rörande, frågor, skyndsamligen till Rikets Ständer inkomma med Utlåtande och Proposition lill bifall å Kongl. Majrls förslag, att Banken varder den 1 Julii 1834 öppnad till utvexling af silfver.
Kungsörs län befrielse från erläggande af nu utgående lösen för de räntedagsverken, hvilka af deras stamhemman skola utgöras ; Och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Statsrådets underdåniga hemställan, samma förslag, sådana de linnas detta protokoll vidfogade, i nåder gilla samt förordna, alt, i enlighet dermed, nådiga propositionen skulle till Rikets Ständer afgå. Ex prolocollo F. L. Tillander. M 59 Ank, till Exp. Utsk. den 3 Jan., kl. 5 e. ro. Kongl Majts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i fr äga om restitution af hvad utaf hemmans-innehaj värne å Öland blifvit i ränta för den ä hemmanen på Ön fördelade utmark, från och med år 1841, till Kronan erlagdt utöfver det nedsatta belopp, hvarmed berörde ränta, eller sä kallade ut marksskatt numera utgöres; gifven Stockholms Slolt den 20 December 1847• Med anledning ej mindre af en utaf hemmansinnehafvarne å Öland den 5 Oktober 1838 till Kongl. Maj:t i underdånighet ingifven och af Kongl. Maj:t under den 15 Februari 1840 till Rikets då församlade Ständers Stats-Utskott öfverlemnad skrift, innefattande förnyad framställning om upphäfvande af den årliga spanmålsränta till sam man lagdt belopp Kungl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse, N:o 59. 11 af 864 tunnor 24j’:dels kappar, hvilken blifvit bestämd att utgöras för den mellan hemmanen på Oland fördelade utmark eller den så kallade aifvaren, än äfven af en utaf riksdagsfullmäktige!! från nämnde ö i enahanda syftning väckt motion, anhöllo Rikets Ständer, uti skrifvelse den 5
Emedlertid och då Rikets Ständer, under Riksdagens lopp, hafva att förvänta Nådig framställning om ytterligare bestämmelser, i afseende å Lag-bered ningens verksamhet, får Ulskotlel tillstyrka, att, till ifrågavarande behof under de 7 sednare månaderne af året, Rikets Ständer måtte dels medgifva användandet af berörde återstående tillgång, dels ytterligare å Riksgälds-Contoret anvisa skillnaden emellan detta belopp och hvad som, på sätt ofvannämndt är, för ändamålet erfordras. Stockholm den 23 September 1844. Ank. till Exp. Utsk. den z3 Sept. kl. 6 e. m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående befrielse för Lofta, Gamleby och Törnesfalla församlingar i Linköpings Stift från utgörande af Sockengångs-spanmål eller så kallad Skolmästare-skäppa till Rector och Collega Schola; i Tf ester vik, (U. Ad) Sedan hos Kongl. Maj:t Fullmägtigen vid sistförflutna Riksmöte för Norra och Södra Tjust Härader af Calmar Län, Johannes Andersson, i underdånighet anhållit, att, enär Kongl. Maj:t, med gillande af Rikets Ständers vid 1834 och 1835 årens Riksdag gjorda förslag, under den 24 Januari 1835 förordnat, att
Såsom motstycke och till stöd för min åsigt åberopar jag Englands exempel, ett land, der menniskans rättigheter äro fullt erkände, men der lagstiftaren icke af en dunkel och outredd känsla af medlidande låter sig förledas till stadganden, som stå i strid med samhällets högsta ändamål». af Herr Doktor Norström, Isac, med förklarande att han icke varit närvarande, då frågan afgjordes; samt af Herr Prosten Melander. Bih. till R. St. 7 Sami, 1 Afd., 29 Haft. 2 STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, Lag-Utskotlels Betänkande, M 46. I Jts 46. Ank. till Eip.-Utsk. den 15 Aug. 1851, kl. 10 f. m. Betänkande, i anledning af vackt motion, att 1 § «/' 9 Kap, Arfdabalken mätte tillökas med ett nytt stadgande får bestämmande af hvad egendom i bouppteckning bor upptagas och värderas. Förslag till berörde stadgande är framställdt af Riksdagsfullmäktigen Nils Persson från Kalmar Län och af Hedervärda Bonde-Ståndet remitleradt till Lag-Utskottet. Det lyder sålunda: »Värdering af annan egendom, än den, som efter den aflidne går till laga delning och arf eller genom dödsfallet öfvergått till annan egare, må icke ega rum; i följd hvaraf efterlefvande makas arfvejord eller före och under äkten skapet förvärfvade fasta eller lösa egendom å landet icke bör i bouppteckningen efter den aflidna makan upptagas annorlunda, än medelst en, utan allt åsatt värde, skeende anteckning deraf.» Enligt motionärens åsigt skulle hvad sålunda blifvit föreslaget stå i full öfverensstämmelse med gällande lag, sådan den blifvit förklarad genom Kongl. Majrts, uti ett serskildt mål, den 25 Mars 1829 gifna dom; och detta medgifver äfven Utskottet, så vidt efterlefvande makas ärfda eller före äktenskapet förvärfda jord å landet angår; men i öfrigt kan Utskottet icke biträda motionären.
Domstolen i ämnet hållna protokoll, blifvit af samtliga Riks-Stånden till Utskottet remitterad och är af följande lydelse: “Med anmärkning att det ofta icke utan skäl öfverklagade förhållande, att vid afhändande af jord eller lägenhet för allmänt behof derför merendels måste erläggas en i jemförelse med det verkliga värdet alltför hög löseskilling, hade sin förnämsta grund i sjelfva den derom gällande lagstiftning, hade Rikets Ständer i underdånig skrifvelse den 7 November 1863 framställt förslag till förändring i vissa delar af Förordningen om jords eller lägenhets afstående för allmänt behof af den 20 November 1845, sådan den blifvit ändrad genom Förordningen den 27 November 1854; men Kongl. Maj:t fann, med afseende å de mot samma förslag framställda anmärkningar, Sig icke kunna dertill lemna nådigt bifall. Kongl. Maj:t har likväl härmed velat för Rikets Ständer framställa ett i ämnet upprättadt motförslag. Dervid har, i anledning af en hos Kongl. Maj:t, i sammanhang med väckt fråga om åtgärder till hämmande af flygsand, gjord underdånig hemställan att såsom grundsats i allmänhet borde stadgas, att innan Staten sjelf toge vård om flygsandsfält och derå nedlade kostnader, dessa fält borde tillhöra Staten under full eganderätt, blifvit i förslaget intaget det i berörda hänseende nödiga stadgande, hvartill Rikets Ständers medverkan erfordras. I öfrigt har den granskning af gällande expropriationslag, som nu hos Kongl. Maj:t egt rum, varit inskränkt till de delar deraf, i hvilka förändringar ansetts nödiga för att undanrödja eller åtminstone förminska de olägenheter af författningens tillämpning, som föranledt Rikets Ständers omförmälda fram. Bih. Jill B. St.
Men detta förhällandc icke betz niindre, skulle ingä i ben ftuteliga berättelsen Banco - Utskottet till Riksens Högloft. Ständer om Banco - Förwaltningcn kommer att afgifwa. De tvid öfwerläggningcn l detta ämne, till Herrar Banco - Fullmägtiges Protokoll serskildt afgifne yttranden har Banco - Utskottet ansett sig till de Respcctive Ständens kännedom, höra härhos bifoga. Bilagan N-o 1O. Hos Banco - Utskottet har ! öfrigt fräga uppstätt, huruwida den af Riksens Högloft Ständer nu infordrade berättelsen, borde sträcka sig äfwen till mäle» behandling tvid iZOZ ärs Banco-Revision? hwar tvid - Den Zo (Dctober. tvid med anledning af de Rcspective Ständens med, dekke yttranden, Banco - Utssottets Pluralitet an. sett berättelsen om Realisations företagande, böra inskränkas blott till Banco Fullmägtiges derwid hafde ätgärd. Nägre Ledamöters till Banco - Utskottets Pro. tocoll, sä wäl deröfwer som i annat afseende yttrade meningar, bliflva uppä deras derom gjordt förbchäll, Härwid bilagde. Är och dag som förr skrifrvit stär. Efter befallning I>1. kkelstnAius. Afffrist. ZZrsamt Memorial! Högloft. Banco - Utfloltet hafwer genom Protocolls-Utdrag af d. 29 sistl. Sept. hwilkct ar.kom t>. 4 i denna mänad, behagat infordra Banco-Fullmägtiges utläkande: Af hwad skäl Riksgälds - Scdlarnes Realisation pä andra grunder, än efter iZoo ärs reg. lementc blifwit företagen? Och fä Banco - Fullmägtige af hwilka de efter den tiden tilkomne Ledamöter ej uti beflutet deltagit, härmed äran, Högloft.