Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag bör upplysa, alt borgen för kronoutskylder ej erfordras för sjuklige, vanföre, till arbete oduglige personer och af hafvande qvinnor, eller dem som bereda sig till Herrans Heliga Nattvard. Mången emellan 15 och 20 år låter derföre anteckna sig flere år å rad, såsom beredande sig till H. II. Nattvard. Och som skolungdomen icke eller behöfver anskaffa borgen, torde icke så få antecknas såsom gående i skolan, ehuru föreslån - 454 Den 24 Auigust i e. m. daren för denna skola rätteligen är verksladsgcsällcn eller hamnbusen. Något vederhäftighetsbetyg på borgen för kronoutskylderne kommer aldrig i fråga, ty man antager, att den som skulle kunna skrifva arbetare i sitt bröd, äfven bör kunna gå i borgen för hans kronoutskylder. Detta är åter i den hårda författningen en mildring, som nödvändigheten infört vid dess tillämpning här i Stockholm. De åter, som ieke lill mantalsskrifningen kunna skalfa borgen, utgöra ett ganska stort antal. Af dessa låta en del anteckna sig i mantalslängderne, och en annan del flyttar undan från de qvarter, der mantalsskrifningen pågår, för att antingen snart efteråt flytta tillbaka, eller ock för året begifva sig till annan bostad, der mantalsskrifningen redan blifvit hällen, och dessa blifva icke någorstädes i mantalslängderne tecknade, hvaraf den olägenhet uppstår, vid frågan örn understöd af fattigmedel, att man ej vet till hvilken församling de skola räknas. Om dem vårdar sig ingen. De äro utstötte från menskliga samhället, och ej en gång prosten, som upprättar husförhörsboken efter mantalslängden, vet af dem eller kan vårda sig om dem.
Invånare och den kraftfulla vaksamhet öfver Landsfred , Ordning och hvarje fredsam menniskas trygghet, hvilka enligt sakens natur och författningar utgöra hufvudbestindsdelar af en LäneStyresmans pligt, icke äro förenliga med förbrytares och våldsverkares slappa behandling, och att den åklagade bestraffningen ägt rum i en för Fäderneslandet vigtig tidpunct, då det skulle evärdeligen hafva smärtat Herr Landshöfdingen , om genom vårdslös tillämpning af Landets Lagar, inom den Province, som af Konungen varit honom anförtrodd, gemenskapen emellan Regering och Thronföljsre, emellan Arméen och Hufvudstaden , ett enda ögonblick varit förtrögad eller något Rikets värf motverkadt : samt LandsSecreteraren (som upplyst, att Anders Hansson den 26 December I814 blifvit ihjälslagen af sin Svåger Bonden Sven Arensson, som der - 222 jiuthiaOmhudsm. Embets Berättelse?. före mistat lifver, och att under LandsSecreterareris fe mariga tjenstetid i Länet, vid dess 75 G ästgilverier , ej flere än tre executioner af kroppsstraff för dylika förbrytelser ägt rum) på den grund , att jag genom den mest uppenbara Lagvrängning och deri oerhördaste inquisltion sökt sialia Embetsman till ansvar för deras Laglikmätig^ och i godt ändamål vidtagne åtgärder i Alt 1766 års KonungaBref, som till allmän efterlefnad uti den år 1807 utkomne Lagsamling blifvit intagit, ännu vore gällande i afseende på Konungens Befallningshafvar.des rättighet att med spöstraff belägga Skjutsbönders förbrytelser :
I Lagutskottet: N:o 366. Friherre Ehrenborgh, Casper Wilhelm. I RiddarhusUtskottet: N:o 1. Friherre Oxenstjerna af Eka, Carl Gabriel, och N:o 210. Friherre Ehrencrona; Fullm. Grefve Sparre, Carl. Herr Rothlieb, Axelj uppläste följande: Då den i de flesta Landsorter jämt fortfarande torkan, om också här och der afbruten genom fallit regn, äfvensom Råga mes utseende i allmänhet, nu mera bådar en mindre gynnande, ja till och med klen skörd, bör det ej undfalla Representationens uppmärksamhet, hvad som kan bidraga, ej endast till förekommande af brist på bröd inom Landet af egna skördar, utan äfven till förhöjning af Spannemålspriserne öfver all höfva, som kan föranleda en ytterlighet, lika betänklig för ai8 Den 19 Junii f. ra. löparen, som den varit bekymmersam för säljaren de sist förflutne arne åren, då Spannemål i flere Landsorter ej till något pris kunnat föryttras. Det är till förekommande ej endast af befarad brist på Spannemål, hvarigenom behof af införsel utifrån skulle uppstå af denna vahra, och kanske nedsättning af Tullen för utrikes ifrån kommande Spannemål, en åtgärd lika menlig och nedslående för jordbrukarne, som inverkande på beloppet af beräknade Statsinkomsten, utom det att bristen på penningar i Landet, redan alltför känbar, skulle hinna sin höjd, då Capitaler. vare sig i Contant eller Exportvaror, blefvo använde till inköp och införsel af utländsk Spannemål; jag vågar fästa Höglofl. Ridderskapets oell Adelns uppmärksamhet på detta för Landet högst vigtiga ämne, samt vördnadsfullt föreslå, det underdånig skrifvelse måtte skyndsammast till Kongl. Maj:t afgå , med underdånig anhållan, det Kongl. Maj:t läcktes, i anseende till den mindre gynnande utsigten till skörd förbjuda Bränvins-bränningens fortfarande under Julii, Augusti och September månader, helsiden nu hädanefter företagna Bränvinsbränningen egentligen fortsättes genom användande af Spannemål, och ej kan betraktas såsom husbehofsbränning.
19 till 3o förekommer inom anföringstecken, är ordagrant lika med gamla rdactionen; men allt annat är nytt. Och då i det, vid slutet af Utskottets Memorial fogade fullständiga redactionsförslag, efter hvarje moment, hänvisning blifvit lemnad, hvarifrån det är taget, synes det icke vara svårt för hvar och en, som vill jemföra den gamla redactionen med den nya, alt orientera sig uti alla af Utskottet föreslagne förändringar. Att på ett vidlyftigare sätt, än som skedt, gifva ledning för en sådan jemförelses anställande, befarade Utskottet skulle hafva gjort Memorialet alltför volumineust, och för mången afskräckande, särdeles som det redan i sin närvarande form liar en betydlig vidd. Herr Rosenblad> Bernhard: Herr Gref - 122 Den 27 Januari) e. m. ven oell LandtMarskalken liar redan upplyst om obefogenlieten af Herr von Hartmansdorff anmärkning mot behandlingen af frågan om Bankens Lånerörelse, och jag får blott tillägga, att om Herr von Hartmansdorff åsvftat beslutet rörande Fastighets-be O hulingen, hvilket jag har anledning att förmoda, då den värde ledamoten tilläde, att frågan ännu hvilade oafgjord, så är det jemväl den skillnad emellan den utväg, som då vidlogs, och den Herr von Hartmansdorff nu yrkat, att Ridderskapet och Adeln, vid det föregående tillfället, fattade ett verkligt beslut, nemligen att Lånefonden skulle lill fastighetsbelåning användas, då man deremot nu vill göra frågorna hvilande, utan något beslut.
Och jag hemställer huruvida icke en sådan bör ske. Hr von Hohenhausen: Jag skall icke förlänga discussionen om denua fråga, utan förenar mig med Frih. Tersmeden derutinnan, att om R. o. Ad. beslutar en inbjudning den må ske såväl till Prestesom RondeStm. Då nu Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade inbjuda Presteoch RondeStm, att förena sig i det beslut R. o. Ad. fattat i afseende på StatsUtsk:s utlät. N:o 212, ropades starka nej, blandade med ja, hvarpå Hr Landtm, förklarade det han trott sig finna, att härvid nej varit öfvervägande. Föredrogs ånyo och bifölls LagUtsk:s d. 21 och 22 dennes på bordet lagda betänk. N:o 52, i anledn. af K. M:s nåd. propos. ang:de vissa lagbestämmelser med afseende på enskilda banker. 312 Den 28 Juni e. m. Hr von Hartmansdorff, Äng: Då det betänk., som närmast i ordningen är uppfördt på föredragningslistan och som angår stiftandet af lag om olofliga folksamlingar m. m. torde föranleda en längre öfverläggning, samt många betänkanden från StatsUtsk. inkommit hvilka torde böra framför de öfriga afgöras; så hemställer jag, om R. o. Ad. icke skulle vilja besluta, att sistnämnde betänk, mätte uppföras främst på föredragningslistan till nästa plenum. Häruti instämde Gr. Sparre, Erik. Hr von Troil, Sam. Gust.: Enligt den ordning för föredragningen af målen i nästa plenum, som, derest icke nu en förändring beslutes, är gällande, bör å föredragningslistan först uppföras StatsUtsk:s betänk:n N:ris 207 och 208 hvilka betänk:n äro mera angelägna att afgöra. Jag hemställer derföre, om icke det af Hr von Hartmansdorff omnämnda betänk., kunde i ordningen på föredragna-listan uppföras näst efter StatsUtskis berörde betänk:n. Hr von Hartmansdorff:
Jemte hemställan, det Kongl. Majit måtte gifva Rikets Ständer tillkänna att det vid sistlidne Riksdag beviljade anslaget af 1,000 Riksdaler årligen till hyra uj ernbetslolcal för Statistiska Tabell-Kommissionen, icke vidare vore behöfligt, sedan sådan lokal numera från den 1 innevarande Oktober blifvit i ett kronan tillhörigt hus för verket anvisad, tillstyrkte Stats-Rådet, som, enär Chefens för Statistiska Central-Byrån aflöning blifvit vid förra Riksdagen bestämd lägre än lönerna för andra i vigt och ansvarighet jemförliga befattningar, ansåg nämnde aflöning böra förhöjas till minst det vid förra Riksdagen af Kongl. Majit föreslagna belopp, alt Kongl. Majit täcktes föreslå Rikets Ständer att medgifva följande ändringar i staten för Statistiska Tabell-Kommissionen, nemligen : a) att Chefens för Statistiska Central-Byrån lön ökas från 4,500 Riksdaler till det belopp, Kongl. Majit i Sin proposition vid sistlidne Riksdag föreslog, eller 5,000 Riksdaler; h) att, — med afseende å hvad bemälde
Om det ifrågnkommer att göra en skaltejemkning eller att beskatta denna jord, ehuru den förut löst sig ifrån dessa skatter, så torde man då komma att åberopa dessa R. St:s beslut, för att jeke göra en licjvid hemmanen emellan, utan att helt enkelt ålägga äfven denna jord en lika hög beskattning som de högst beskattade hemman inom landet. På dessa skal yrkar jag återremiss af belönk., på det att Utsk:n må inkomma till R. St. med det tillstyrkandet, alt jfrågavar. heinmin måtte fortfarande få erlägga den skatt, sorn dem af lidia års Ständer pålades. Vid indelningsverkets början bestämdes ett visst antal soldater för hvarje provins, under uttrycklig försäkran, att då rotarne uppsattes, skulle dessa provinser vara befriade ifrån ytterligare rotering. Derefter fördelades dessa soldater på de inom provinsen befintliga hemman. När nu, till följe af denna delning eller andra omständigheter, hemman finnas inom provinserna, som erlägga rolefrihetsafgift, så skulle deraf synas, så vidt K. M:s försäkran och ingångna contracter skola hållas i helgd, att denna afgift bör utgå såsom en lindring uti den ordin, roteringen i Riket. R. St. hafva visserligen beslutat, att dessa afgifter skola ingå lill statsverket, och detta torde äfven vara billigt, emedan jag åtminstone för min del anser, att den ena medborgaren icke bör direct skatta ti 11 den andra; men detta hindrar ingalunda, att samma belopp ifrån statsverket utgår genom anslag till de ordinarie rotarne, och på denna grund får jag föreslå, att de medel, som inflyta ifrån alla inom ett reg:tes stånd befintliga, nyrolerade hemman, som betala rotefribetsafgjft, skola till enahanda belopp utbetalas till samma reg:tes ordin, rotar. Till följe af de anmärkn.T jag nu tagit mig friheten göra emot Utsk:ns betänk., yrkar jag återremiss af detsamma, och anhåller vördsamt om Hr frih, o. Landtnäs propus, derpå.
Vid förnyad föredragning af Lagsamt Allmänna Besvärs, och EkonomiUtskottena den 10 sistlidne Maji under N:o 72 afgifne, samt den 3 dennes på bordet lagde Betänkande, angående Byvägars anläggning och underhållande; blef samma Betänkande af Ridderskapet och Adeln bifallet. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, LagUtskottets den 9 sistlidne Maji under N:o 76 afgifne, samt den 11 dennes e. m. på bordet lagde Betänkande, angående föreslagne stadganden, i afseende på Testamentens bevittnande och bevakning. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den ix dennes e. m. på bordet lagde Utlåtanden: från Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: Af den 31 sistledne Maji. N:o 218, Om bidrag af allmänna medel till Linförädlingens befrämjande inom Hollands m. fl. Län. N:o Fröt, XJtdr. d. 11 Juna 1825. 329 N:o 219 om de reducerade Cavalleri-Regementernes årer uppsättande, samt om särskildte Löneanslag för befälet vid Smålands InfanteriBataiiion; N:o 220, Rörande Institutet lör Blinda och Döfstumma. N:o 221, Om anslaget till väganläggning emellan hemmanen Astrand och Sölje i Wermland. - N;o 222, Om en Fyrbåks anläggande på den så kallade Biörnklippan. från Lag»Utskottet Af den 9 sistlidne Maji. N:o 75, Angående förändring i straffet för Hållkarl, som fordrar drickspenningar eller med otidighet bemöter resande. Fran Hågv. Prés te Ståndet» S. D. Vid föredragning af StatsUtskottets^ un* der N:o 217, afgifne Utlåtande, angående be Bihang till R, S.Fröi. 9:de Sami, at J)3« Fröt.
Calmar län utom Södermöre 410. 668. till Carlskrona Bataljonerne: Sjö-beväringen från Södermöre härad af Calmar län 157. hela Blekinge län 451. samt östra kust-socknarne af Christianstads län 105. 713. till Halmstads Bataljonen: Sjö-beväringen från Malmöhus läns kustsocknar . • 330. Vestra kustsocknarne af Christianstads län 61. kuslsocknarne i Hallands län 190. _ 581. till Götheborgs Bataljonen: Sjö-beväringen från kustsocknarne i Götheborgs och Bohus län 508. En klass Sjöbeväring från förenämnde län och socknar utgör således 3,344. man, eller alla fem klasserna omkring 16,720 man.” ”Huruvida det vid Eders Kongl. Maj:ts Lif-bevärings-regemente, Hallands infanteri-bataillon samt Wermlands och Jemtlands fält-jägare-regeraenten, detta sednare lill så stor del, som till flottan kommer att afgå, nu 27 bestådda befäl är tillräckligt alt exercera de af båtsmän såsom stam bestående marin-bataljonerne med deras bevärings-styrka, torde nu i ordningen böra undersökas.” Vid Lif-bevärings regementet finnas officerare med löner på stat . 30. vid Hallands Infanteri bataljon d:o . 7. vid Wermlands fält-jägare d:o . 30. och från Jemtlands regemente påräknas ett anlal af 18. tillsammans 85. Med beräkning af en bataljons-chef, jemte 1 adjutant och regemenlsqvarlermäslare för hvarje bataljon, samt 3 officerare för omkring hvarje 250 man, skulle för alla bataljonerne, utom de i Carlskrona, hvilka hafva marin-regementels derstädes befäl, erfordras ett antal af 70 officerare, hvartill kommer inspektören och dess adjutant.
Pastor tillagda rättighet, att vid Socknestärnma föra ordet, har en Motionair ansett böra sålunda inskränkas, att i alla mål, sorn röra Prestegårds byggnad eller andra angelägenheter, af hvilka Pastor såsom boställsinnehafvare kan hemta nytta eller skada, Ordförande-befattningen måtte åt annan af Församlingen utsedd person uppdragas. Pastor bör, efter Motionairens tanka, i dylika mål betraktas såsom part, och med det inflytande vid en M.unicipal-öfverläggning, som en Ordförande vanligtvis eger, skall det ofta vara tvifvel underkastadt, huruvida ifrågavarande ämnen blifva med tillbörlig oväld behandlade. I cpe §. har blifvit yrkadt, dels uppliäfvande af stadgandet om Protocollets uppläsande från Predikstolen, såsom öfverflödigt, då beslutets kungörande är det egentligen maglpåliggande, dels det tillägg i afseende på rättegången i mål, som angå Socknestämmo-beslut, att den klagande må tillförbindas, ej blott att inom föreskrifven tid hos Pastor styrka, det han anmäldt missnöje behörigen fullföljt, utan ock att inom viss tid anförde besvär genom påminnelsers afgifvande slutligen utföra, saint att af Konungens Befallniiigshafvandes Utslag lenina Pastors-Embelet del genom afskrift.
N:o 142. börande byggmästare atslutadt kontrakt, utfästa sig att derför betala 264,000 R:dr, så att hela den af Direktionen nu kända kostnaden för denna nybyggnad uppgår till 347,438 R:dr 22 öre R.-mt, en visserligen ganska betydlig summa, hvilken dock, i betraktande af byggnadens storlek samt det solida och prydliga sätt, hvarpå den blifvit uppförd, billigtvis ej torde kunna anses vara anmärkningsvärd. Till bestridande af den del utaf kostnaden för denna nybyggnad, sorn öfverstiger ofvanberörda af Rikets Ständer till densamma beviljade statsanslag, eger visserligen Institutet, enligt hvad här ofvan förmäldt är, tillgång i! egna kapitaler: men dessa kapitaler blifva i och med detsamma till största delen medtagna, och Institutet går äfven dermed i mistning af årliga räntan af dessa kapitaler, så väl behöflig för att dermed kunna bidraga ej allenast till bestridande af de för Institutets ändamålsenliga verksamhet nödiga utgifter än äfven till underhåll på Institutets fond af ett större antal frielever, för mottagande af hvilka det årliga statsanslaget af 45,000 R:dr R:mt ej lemnar tillgång. För att nu hålla Institutet för döfstumma och blinda skadeslöst för denna ränteförlust, får jag härmed vördsammast anhålla, det Rikets Höglofliga Ständer behagade till nämnda Institut, utöfver det anslag af 45,000 R.dr R:mt, som för närvarande al statsmedel årligen till Institutet utgår, ytterligare anslå en årlig summa af 15,000 R:dr, så att hela årliga statsanslaget till Institutet hädanefter må blifva 60,000 R:dr R:mt, Om remiss till Höglofliga Stats-Utskottet anhålles vördsammast. Stockholm den 30 November 1862. Th. Wensioe. Af Doktor .1. Nordlund: Om förklaring öjver sista punkten aj Kongl. Majits nådiga Förordning den 8 Oktober 186 /, angående ändring i vissa delar af 77 Kap.
Vid förnyad föredragning af Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens, den 5 dennes, under N:o 35 afgifna och, den rg derpaföljde e. m., pS bordet lagda Utlåtande, angSende Vacance-afgifts erläggande till Krigs-fonden af de Rustoch Rotehållare vid Båtsinanshället, hvilkas Båtsmän under krig afgS, blef samma Utlåtande, på grund af dervid gjorda anmärkningar, till Utskotten äterremitteradt. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Oecoriomie-Utskottets, den 3 dennes, under N:o 132 afgifna och, den ra derpaföljde e. m., på bordet lagda Betänkande, i anledning af väckta Motioner, rörande Presterskapets aflöning, blef samma Betänkande, på grund af dervid gjorda anmärkningar, till Utskottet äterremitteradt, S. D. Föredrogos ä nyo och biföllos följande, frän Lag-Utskottet inkomna och . den 1 2 dennes e. m., pä bordet lagda Betänkanden: Af den 22 sistl. Maji: N:o 69, öfver vackt Motion om den ändring 88 Tröt. Vlärn g dan 22 Juni! 187 g, af 7 §. i 8 Cap. Årfda-Balken, att oäkta bani ina berättigas att taga arf efter deras mödrar; Af den 27 sist!. Maji; N:o 70, i anledning af gjordt förslag till ändiing af 16 Cap. Giftermåls-Balken, angående medgift och hemföljd. S. D.
Den 18 Augusti e. i», anteckningar då LandtMarskalken förer ordet, eller vid dem, som ske inför RiddarhusUtskottet, ansedd icke kunna beviljas, äge, när afslaget honom tillkännagifves, äska förhållandets anmälande af Ordföranden hos Ridderskapet och Adeln in Pleno, på hvars sluteliga afgörande frågan kommer att bero, utan att likväl de beslut, som af sådan anledning i Ståndet fattas, må såsom praejudicat anses eller framdeles kunna i sådan egenskap åberopas. Såsom allmän grundsats gällerj, att den, hvilken enligt denna Riddarhusordning blifvit ansedd oberättigad att äga Säte och Stämma på Riddarhuset under samma tid, ej el • ler må fulhnagt utgifva. alt Dm 18 Augusti e, m. N:o 3. Horsamste Memorial! Sedan RiddarhusUtskottet fulländat granskningen af de § i RiddarhusOrrlningen, hvilka, efter den af Utskottet i Dess Betänkande af den 9 sistledne Maji uppgifne plan, skulle tillhöra 2:dra Afdelningen af ifrågavarande Författning; får RiddarhusUtskottet nu härjemte öfverlemna den redaction till samma Afdelning, Utskottet, efter en sådan granskning , uppgjort, dervid Utskottet i afseende på de allmänna grunder, hvarefter den samma blifvit utarbetad, anser sig endast böra åberopa den framställning derom Utskottets nyssnämnde Betänkande innehåller; och inskränker Utskottet sig således nu endast dertill, att meddela en kort Öfversigt af paragraphernes innehåll och de jemkningar, eiler rättelser de samma ansetts böra undergå. §. §. 2i, 22 och a5 innehålla stadganden, hvilka, da de dels före, dels vid Ridderskapefs och Adelns första sammanträden skola iagttagas, Utskottet ansett böra börja denna del af RiddarhusOrdningen.
Domstol styrkte, vanvett genom intyg af två läkare, deraf den ena, derest sjukdomsgraden det tilläte, finge väljas af den sjuke sjelf; att tiden för förmyndare-inseendet borde i de fall, då vanvett dertill ej Lag-Utskottets Betänkande, IV;o 10, 3 gifvil anledning, bestämmas, forsla gången till 2 år, och sedermera till 3 eller 4 år; att det af vanvett Föranledda förmynderskap målte upphöra, då två läkare, deraf förmyndaren skulle få utse den ene, derest lian önskade, intyga, att den sjuke återfått helsan; att fråga om förmyndare-inseende endast må väckas af fader, moder, barn eller syskon, så länge de äro till, men derefter af någon eller några bland fränder; att emedlertid i de fall, då vanvett ej är anledningen, påstående i omförmälde afseende ej må framställas förr, än viss tid förflutit efter, i vittnens närvaro, skedd varning, utan bevisligen inträffad förbättring; alt ålvungne kostnader, utgifter för lefnadsbehof, gjorde förluster och motgångar, äfven om årliga utgifter öfverstigit inkomsterne, ej må föranleda till någons ställande under förmyndare, dertill tvetydiga och obetydliga skäl ej eller böra verka; att den, som eger sjelfförvärfd egendom eller sådan, deröfver han eller hon har fri dispositionsrätt, eller en förmögenhet, hvaröfver icke kan förordnas, ej må stallas under förmyndare; samt slutligen, att då någon, efter eget begifvande, ställes under förmyndare-inseende, detsamma må upphöra, då myndlingen det äskar.” I sammanhang med dessa motioner, har Utskottet förehaft ett från Ilederv. Bonde-Slåndet ankommet utdrag af protocollet för den 14 sistlidne Augusti, deraf inhemtas, hurusom Riksdagsfullmägtigen Ola Jeppsson från Blekinge Län, såsom sin egen, upptagit Herr
Stais Utskottet: Af Hen 16 Hennes; Nm 542, Öfver gjord motion om nedsättning af Qvarantaines-afgifterne vid Känsö för Svenska Fartyg. Frän Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten: Af den 10 dennes: N:o 543. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, angående Communications öppnande med Gellivare Jernmalinaberg i Luleå Lappmark. Frän StatsJämt Bevillnings Utjkotten ; Af den 16 dennes. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut afgifne Betänkande, öfver Kongl. Majtts Nådiga Proposition om -Extra Grufvehjelpen i Stora Kopparbergs Län. Från StatsBancofarnt Allmänna Bef v års och OeconomieUlfKotten'. Af den 10 Hennes. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut afgifne Betänkande, rörande Allmänna Magazinslnrättningen, *> m 9 o O et ober >**) Frän Lag Vtjkottet: Af den 13 dennes. N:o igg. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkan} de, angående yrkad föreirädes-rätt för Jordägaro till betalning af Brukares lösa egendom. I anledning af gjorde anmärkning gar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående jordägares rättighet till Arrendators afbysande, när ArrendeContract ej uppfylles. N:o sot. I anledning af de utaf RiksStanden fattade skiljaktig© Beslut, i frågan om förbud för Ledamöter i HofRätt, att sig emellan byta lottade mil. Justerades följande: