Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
BorgareStåndet har blifvit anmärkt, att JernManufactur-Verken äro för hardt och utur sitt rätta sammanhang med StångjernsVerken be* skattade, och på sådan grund yrkadt, det måtte Bevillningen derföre minskas från till procent; Men Utskottet har vid granskning af den för dessa Verk utförda Bevillning icke kunnat finna, att någon förändring i dess Förslag, hvarken af billighet eller särskildte omständigheter påkallas, och 6aknar således anled* ping att den tillstyrka, 2 §, 30 Mom. Om, på sätt en värd Ledamot innom Hög* lofl. Ridderskapet och Adeln anfört , det vöre tillåtit att undandraga sig deltagande i Bered* ningsCommitteer, utan laga förfall, skulle san* nolikt dessa förrättningar antingen förfalla eller blifva ofullkomligt verkställde; Och Utskottet anser följakteligen den i detta Morn. meddelte föreskrift böra bibehållas, 3 §. 21, 22 Morn, Hvad gamma värda Ledamot vidare an” märkt emot Husbondes ansvarighet för dess LandtBönders, Torpares och an Ire Arbetares Kronoutskylder, äfven då de flytta Bostad, sedan skattskrifning verstäld är, finnes ej med minsta skäl beledsagadt, och strider dessutom så uppenbart emot säkerheten för Kronans Uppbörd, att derå ej kan hafvas afseende. 364 BevillningsUtsh Betänkanilen. 4 §. 2 och 3 Mom, Emot den Anmärkning, sorn en värd Ledamot innom Höglofl.
Gr. von Bosén och Frih. af Ugglas hafva tagit Utsk. i försvar och sökt visa orikligheten af de upgifler om Köpings• handel, på hvilka Frih. Cederström har stödt sin reservation. Jag ber Gr. von Rosen och Frih. af Ugglas om ursäkt, för det alt jag ej tror på deras enskilde upgifler, emedan de officiella strida deremot, och nå gra andra än officiella ej konna läggas till grund för R. Sl:rs beslut. Om likväl Frih. af Ugglas och Gr. von Rosen kunna framlägga officiela, verkliga fada deröfver att trafiken vid Köping är större än den vid Arboga, så skall jag vara den första, som pä grund deraf vill bestämma Stals-bidragels storlek. Ja! jag skall gå sä långt, att jag erkänner riktigheten af del föreslagna Slals-bidragets belopp. Men rättvisan fordrar väl äfven då och alltid, alt delta bidrag utgår efter samma grunder vid samma Riksdag, d. v. s. ali förhållandet emellan den delen af Slals-bidraget, som är anslag till den, som är lån blifver detsamma. För Arboga är det nu bestämdt så, att hälften blir anslag, hälften lån. Skall icke detta äfven då gälla för Köping? Skal! ej en grundsats kunna tillämpas conseqvenl under en och samma session. Hr von Troil har nämnt, hvad som eger sin riktighet, ad det finnes tvänne alternativa försfager upgjorda för Köpings-åns uprensning. Det ena förslaget afser, att Köpings-än skall utvidgas, d. v. s. man skall bortgräfva slöra rimsor af landet på båda sidor af ån för alt få ån vidare, och på della sätt göra Köping till en större han 35* - 548 Den 2'J Juni e. m delsstad, än hvartill naturen ämnat den. Det andra förslaget afser, att genom uprensning af sjelfva ån, och genomskäring af krokarne göra ån mera segelbar, på samma gång som en mindre utvidgning skulle ske genom bortgräfvande af sjelfva kanten af ån.
Revisorerne, som härvid hade tillfälle erfara de utmärkta framsteg denna vigtiga vetenskap gjort, besågo jemväl lärosularne för anatomiska och gymnastiska föreläsningar äfvensom Instistutets Bibliolhek, en gåfva at dess utmärkte Föreståndare, och de, med hänsigt till deri korta tid som förflutit sedan början skedde, särdeles vackra anatomiska samlingarne, uppkomna genom den nitiska Lärarens och Militärelevernes arbeten. Räkenskaperna för de båda revisions-åren visa följande resultat: Debet. år 1840 år 1811. Jtsalans från föregående året: Behållning 3oo: 3oo; Jnkotnst: Statsanslag 2,000: Dito, enligt Kongl. Brefvet den io:de Mars 1837, lönetillökningar 5oo: För Materielcn, Ljus, Ved m? m 187:34. — 633:16. — S:r 2,687: 24. — 633: 16. 326 — Balam till påföljande äret: — Credit. Utgift: Till Aflöning och Löneförhöjningar m. m. 2,5oo: „ — Balans till påföljande — Orsaken till skillnaden emellan 1840 och 1841 års aflönings-summor härleder sig deraf, att endast 3me ejvartals löner lör det sistnämnde året i räkenskaperna upptagits. De emot flere af förestående punkter anmälda Reservationer äro intagna i Revisionens Piotokoll. För de i denna Berättelse införda Tabellers riktighet till liflian är Kamreraren vid Stats-Revisionen ansvarig. Uti a flåten skrifvelse till Kongl. Maj:t, hafva Revisorerne i underdånighet anhållit om nådig befallning tili Kougl. Stats-Kontoret att utbetala så väl de arfvoden, Revisorerne, jemlikt 3 §. uti Instruktionen, bestämt för de tjenstemän, hvilka under denna förrättning med kanslioch kameral-biträde tillhandagått, som den vaktbetjeningen tillagde aflöning, jemte kostnaderna för ljus, skrifmaterialier m. m.
Nådiga stad* gande i ofvan uppgifne fall, likväl och dåen öfverens, stämmelse härutinnan synes vara både billig och rättvis, få, af sådan anledning, Riksens Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att E. E. Mus Befallningshafvande i de Eän, der den afsutne delen af Smålands Hussar-Regemente är förlagd, måtte i Nåder undfå en sådan allmän och med de, emellan E. K. M. och Kronan samt Rusthållarne, afslutade Contract öfverensstämmande föreskrift, i afseende på Häst-vacance-afgiftens framgena utfordrande, att den nu öfverklagade olikheten i denna afgift» utgörande icke vidare må ega rum. Riksens Ständer framhärda etc. 836 Undtrdåniga Skrif reiser. Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 5 Nov. 1S23, Preste.Ståndet d. 6 — —- "Borgare-Ståndet d. 6 •—- — Bonde-Ståndet d. 7 . Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande de sd kallade Medico-2'hevlogiska Stipendierna rn. m, S. A. K. I anledning af vackt fråga om indragning af det, vid 1809 och 1810 arens Riksdag, beviljade anslag af 5000 R:dr årligen till 50 Stipendier vid Rikets Universitet för studerande Ynglingar, som ämnade, att blifva Prester, men tillika ville inhemta kunskap uti Läkarekonsten, har hos Riksens Ständer förekommit, hurusom det med berörde anslag åsyftade ändamål, enligt hvad erfarenheten visat, icke egentligen vunnits, samt att dessutom behofvet, att på detta sätt bereda tillfälle till Lakare-biträde, numera uti betydlig man minskats, i följd af de förändringar, Medicinal» Werket, efter år i 8 1 o, undergått.
Då det syntes uppenbart, att det förhållande, hvarunder öfverståthållare-embetets nämnda resolutioner tillkommit, icke inträffade på något af de i 23 § af åberopade Kongl. Förordningar beskrifna fall, samt att om, sådant oaktadt, afseende skulle fästas å den af öfverståthållare-embetet, uti de infordrade upplysningarna, anförda omständighet, att vid det tillfälle, då särskild värd antogs för Hotel Rydberg, någon ut *) Denna §, om hvars rätta förstånd tvisten hufvudsakligen hvälfver sig, har, ordagrannt lika i ofvanberörda 1857 och 1860 årens Kongl. Förordningar, följande lydelse: »Vid läger, eller der trupp eljest är för flera dagar sammandragen, vid helsobrunn eller »badort, på passagerarefartyg, eller der värdshusrörelse af annan anledning kan komma i fråga »att under endast någon del af året utöfvas, må, för kortare tid än år, rättighet till bränviru»utskänkning meddelas af Konungens Befallningshafvande, när, i förstnämnda fall, befälhafvande »militärchef, och, i öfriga fall, andre vederbörande derom gjort anmälan.» »Afgiften bestämmes af den för bevillningstaxering näst derefter sammanträdande ko»mité, men får ej understiga det belopp, som för den i fråga varande tiden svarar mot den af»gift, hvilken enligt de i §§ 17 och 18 stadgade bevillningsgrunder, för år minst utgå bör. »Skulle tiden ej uppgå till fjorton dagar, må dock afgifterna ej för kortare tid beräknas.
Ja, något blandad! mrd Nej. Grefwe Orons k esit, d^iis. Hwad Herr Grefwe vs In Oarsiis anfört är jag färdig akt i det mästa för mia del bifalla; men anser likwäl förslg, tiqhetcn fordra akt ingen proposition nu dera göres, utan att Herr G-eswenS Memorial remitteras till Stats - UkffotketS utlåtande, såsom anmärkning emot nämnde Uiffottö Förslag till StatS-regleringen. En sadan försigtighet anser jag wara nödig emedan almin» stone jag ej har sett den speciella förtekning ä personer, hwilka äro upförde pa pensions och benädnings-Sta» ten, icke eller har den ätföljt Stats-UtsckottetS betän» tande: och som, ester hwad jag har mig bekant, per» söner, hwilka bliswa öfwerflödiqa om wista inrätknin. gar indragas, nu af Stars-Utffottat äro öfwerflyttade pä Pensions-Stat, sä skulle möjligen genom ett nu genast fattadt beslut pa de grunder Herr Grefwe Vs !a 6»rsiiföreslagit, flere personer lunna bli obilIjgtwiS lidande och förfördelade. Herr Grefwen och Lan dt.Marska lken uplyste i afseende pä Friherre Lti-öls motion, alt Gref. we Den is December. 557 rve Os Is Ogröies förslag hade afseende blott pä pensions och benädnings-Staren. Friherre 8kgt-I von klolstsin anhöll i sädant sall atk särskildt afseende äfwen mätte göras pä hans anmärkning hwilken han äter uprepade. Grefwe Os Ig Onräie yttrade sig wisier» kigen gilla Friherre 8raels motion, men amag tent> samma utgöra ett särkildt ämne, emedan densamma rörde löner och arfwoden, dä deremot Herr Greswens förslag endast haft afseende pä Pensions och benad» nings^Sraten.
De deröfver inkomna förteckningar ådagalägga, att sedan år i8i5 har mängden af sådana åtal varit i ett successivt aftagande, hvilket skulle under de sista åren hafva blifvit större, om icke brist på uppmärksamhet och drift, i vissa fall, uppenbarat sig, så att en stor del af åtalen, under denna period, varit föranledda, dels af försummelser, att till Hof-Rätterne insända Fång-listor, Domböcker, Inteckningsoch Lagfarts-protocoJl samt Brottmåls-ransakningar m. m., dels af tröghet att till parter utgifva Protoeoll och Utslag, dels af missräkningar vid förvandling af penninge-böler och i åtecknad lösen för Expeditioner, dels ock af bristande tillsyn öfver biträdande Renskrifvare, som vårdslöst utdragit handlingar med gles stil o. s. v. Sådana förseelser hafva intagit rummet efter de Embetsbrolt af svårare beskaffenhet, hvilka, i allmänhet utmärkande okunnighet om garnes föreskrifter och felaktiga begrepp om deras rätta mening och "tillämpning, eller ock grof försumlighet, i senare åren sällan förekommit. Hvad serskildt angår Lagskipningen i Tvistemål, så har genom den till Kongl. Maj:t af Hans Excellence Justiliae-Statsministern i underdånighet aftih. till R. St. Jiist.-Omb. Emb.-Ber. d. i5 Januari i 1834• gifna och genom tryck kungjorda Berättelsen, angående de vid Domstolarne år 1831 förehafde Rältegångsärenden, sig visat fortfarande enahanda förhållanden, soin af mig, uti Embets-berättelsen för berörde år i83r, blifvit omförmälde.
Förhållandet är, att Landtegendomar nog allmänt fortfara att besväras med skulder, till ett räntebelopp, som medtager egarnes årliga öfverskott, och icke lemnar dem hoppet att kunna afbörda capitalen; hvilket förhållande är så mycket mera bekymmersamt , som Åkerbruks - producters fallna pris och fortfarandet af dryga daglöner, ehuru förmonliga för den arbetande classen, försvåra Jord-egarens ställning. Man hör ofta framställas den grundsats, att Staten bör så litet som möjligt inblandas i enskilda förhållanden; men. äfven de, som yrka denna grundsats i all sin stränghet, lära medgifva, att tvingande omständigheter kunna fordra ^tillfälliga undantag, och att de understöd, som Staten lemnar någon gren af National-industrien, äro åtminstone oskadliga, då de icke förorsaka någon uppoffring åt Staten. jo Kongl, Maj.ts Nådiga Skrif v. N.o 86. Det förslag, som blifvit framställdt, åsyftar endast att underhjelpa Jord-egare med Statens credit, och derigenom bereda dem en utväg till capitalens successiva återbetalning, som de, lemnade åt sig sjelfve, icke kunna åstadkomma. Statens financiela tillstånd är blomstrande, hvilket dess väl ordnade räkenskaper utvisa. Ehuru allmänna Bevillningens årliga belopp blifvit sedan år 1812 minskarit med 43o,ooo R:dr och Salpetergärden vid 1823 års Riksdag till hälften borttagen, samt ingen af ordinarie Skatterne förökad; så har likväl afkastningen af de indirecta pålagorna, utan att de blifvit förhöjda, men tvärtom i vissa fall nedsatta, så tillväxt, att för de 4 åren 1824, 1825, 1826 och 1827 Stats-Verket kunnat till Riksgälds-Contoiret aflemna ett nettoöfverskott af mer än 1,600,000 R.‘dr, efter att hafva bestridt alla för dessa år på Riks-Staten uppförda utgifter, samt derutöfver utomordentliga och oföresedda utgifter för omkring 2 Millioner R:dr, Under de sista 5 åren hafva, oaktadt.
S. D. Vid föredragning af en från Vällofliga Borgare-Ståndet, genom Protokolls-utdrag N:o 437, meddelad, den 3 dennes bordlagd, inbjudning till Med-Stånden, att förena sig i det, vid föredragningen af Stats-Utskottets Utlåtande Frol.-Utdrag den 7 December 1857. 701 N:o 140, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Åttonde Hufvud-titel i afseende på 41 punkten af Borgare-Ståndet, med bifall till Utskottets framstälbningar, sid. 67, fattade beslut, det må Rikets Ständer uti en underdånig skrifvelse anhålla, det täcktes Kongl. Majit låta utarbeta och till Rikets näst sammanträdande Ständer aflemna ett förslag, angående ett fullständigt ordnande af Provincial-läkaredistrikten i riket; vidblef Itidderskapet och Adeln sitt i ämnet lättade beslut och lades ifrågavarande inbjudning till handlingarne. S. D. Vid föredragning af en från Vällofliga Borgare-Ståndet; genom Protokolls-utdrag N:o 438 meddelad, den 3 dennes bordlagd, inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att förena sig i det, vid föredragningen af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 148, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Åttonde Hufvud-titel, af Borgare-Ståndet, i afseende på det yttrande i 104 punkten, som afser ett bidrag al 150,000 R:dr Riksmynt för uppförande af nya skolhusoch gymnastik-byggnader i Götheborg, fattade beslut, att bevilja detta bidrag, med til lägg i berörda yttrande, näst efter orden: ”i mån af behof, utgå*’, af dessa ord: ”med förbehåll, att, till bristens betäckande, utväg må utan Stats-verkets vidare anlitande beredas, äfvensom att några kostnader för byggnadernas underhållande icke komma att drabba Stats-verket”; vidblef Ridderskapet och Adeln sitt i ämnet fattade beslut, och lades ifrågavarande inbjudning till handlingarne. Si D.
N;o 435» eftergift och afskrifning för åtskillige äldre ännu obetalde undsättning» Spanmåls skulder i Wermlan dsLän. S. D. Då StatsUtskottets under N;o 428, afgifne Memorial, angående RiksStåndens särskildte beslut i frågan, om ökad* anslag 8o<5 Prot. Uulr. 1i. 27 Aug. 182,5. å Stat för Kongl. Ribliothelcet, å nyo föredrogs, fann PresteStåndet för godt, att accedera till Höglofl. Ridderskapets och Adeln, samt Wälloil. BorgareStåndets beslut, enligt hvilket, utom de redan å Stat anristö 1000 Rd. ytterligare 2000 Rd. komma att för Kongl. Biblioteket anslå , hvadan alltså denna fråga, såsom numera af 3 Stånd bifallen, ic e behöfver till förstärkta Stat-Utskottets afgjörande öfverlemnas. Från Wällofl. BorgnreStånclet. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos nedannämde Betänkanden: Stats och EkonomiUtskottens: N;o 381, 1 anledning af Friherre Sparres Motion, om åstadkommande af de mera bildade Folkolassernes öfvergång till de productiva: N:o 382, I frågan om upphörande af Krigs Akademien m, m. Fröt. Utdr. d. 27 Aug. 1823. 8°7 f^:o 4°5» * anledning af Motioner om å terläggande af Herjeådalen till Gefleborgs och af Jemtland till WesterNorrlands Län. N:o4o6, Rörande flere Motioner, om nya PostContoirs Inrättande. Om yrkad nedsättning i Beklädnads-bidraget vid Indelta Infanteriet, m. m. c ... N:o 4°8, I frågan, om utvägar till Communications öppnande med Gellivare JernMalms Berg. N:o 415> Om Motioner, dels om upphörande af Passevolanceafgiften dels om nedsättning deruti.
Då det kan inträffa, att någon, sedan han enligt 1 § blifvit, till fullgörande af ådömdt straffarbete, i enrum insatt, men, innan straffet är fullbordad!, gör sig för annat brott förfallen till ytterligare straffarbete och att tiden derför, antingen ensam eller sammanlagd med den förut ådömda, öfverstiger femton månader, syntes bestämmelser erforderliga, huru, i sådant fall, med straffens verkställande borde förhållas. Antoges det, att ej blott det sednare straffet utan äfven återstoden af det förra då borde verkställas i gemensamhets-fängelse, vore det att befara, alt ensamhets-fånge föröfvade brott för att blifva förflyttad ifrån det ensamma fängelset till det gemensamma. Skulle åter det först ålagda ensamhets-fängelset fullt gå i verkställighet och sedan af tiden för det sednare straffet, ulan jemförelse med tiden för den förut ådömda, bero huruvida äfven sednare straffet borde undergås i enrum eller ej, kunde lätt lången komma alt hållas i enrum under vida längre tid, än den föreslagna författningen högst medgifver. Högste Domstolen ansåg derföre, till undvikande af dessa båda olägenheter, lämpligast att, i nu förutsatta fall, fången alltid borde i enrum utsitta hela den först ålagda tiden, och att frågan, huruvida sådant straffsätt äfven borde vid verkställande af den sednare bestraffningen användas eller ej, finge bero derpå, om sammanlagda straffen för båda brotten öfverstego eller icke öfverstego den i 1 § bestämda högsta tid af femton månader. På grund häraf hemställde Högste Domstolen, alt efter 2 § i förslaget infördes ett stadgande, af innehåll: att om någon, sedan han enligt 1 § blifvit till fullgörande af åd ömdt straffarbete i enrum insatt, men innan det straff var fullbordadf, blef för annat brott, begånget före eller efter bestraffningens början, dömd till ytterligare straffarbete, och tiden derför sammanlagd med den förut ådömda, ej öfversteg 'Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. M 44.
Till Lag-Utskottet har blifvit remitterad en af Riksdagsfullmäktige!! Lars Olsson från Stora Kopparbergs län inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt motion, rörande afskaffande af prygel-straffet inom den svenska krigsmakten; varande, såsom närmare utredning och motivering af denna framställning, åberopad en, efter motionärens uppgift, af herr Mannerskantz inom llögloflige Ridderskapet och Adeln vid 1840 års riksdag uti ifrågavarande ämne väckt motion, hvilken Lars Olsson erbjudit sig att Utskottet tillhandahålla, men sedermera icke dit aflemnat. Härjemte har Utskottet lått emottaga en af herr Winge inom Vällofl. Borgare-Ståndet gjord framställning om upphörande af icke allenast prygelstraffet, utan jemväl alla de inom militär-ståndet nu brukliga extrajudiciela bestraffningar. Lag-Utskottet har, för behandling af förevarande motioner, sammanträdt med Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. Utskotten få, i afseende på detta ämne, upplysa, att, så vidt inhemtas kan af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll vid 1840 och 1841 årens riksmöte, någon motion af herr Mannerskantz, rörande prygelstraffets afskaffande, då ej förevarit; att deremot en motion i detta ämne blifvit vid nämnde riksmöte väckt af herr Cederschjöld, R. Th., men icke föranledt und.skrifvelses aflåtande till Kongl. Maj:t; att samma ämne åter förehafts vid riksdagen åren 1844 och 1845, och att Rikets Ständer då till Kongl Maj:t ingått med und. framställning om förändrade stadganden, ledande till inskränkning i prygelstraffets användande* att denna skrifvelse sedermera och efter det Lagsamt Allm. Besvärso. Ekon.-Utskottens Utlåtande, N.-o 33. 5 Kr igs-hofrälten, Justitie-kanslers-embetet och Konungens Högste Domstol fått i ämnet sig yttra, öfverlemnats till handläggning af en den 23 Jan.
Ileijdenbergs, Uppbördsskrifvare!! L., ansökning om ersättning för åtskilliga baucosedlar, sorn genom eldsvåda skola gått förlorade. II. B. 519. III. A. 11. Heland, Isac Fredrik, yttrande. V. 379. Helgonskylden, om användande af, till folkundervisningens befrämjande. Se Folkundervisningen. Helsinge regemente, om befriande för rotehållarne vid vissa compagnier af nämnde regemente, frän åliggandet att förse Underofficerarne med hus och ved samt mulbete. Se Rotehållare. Hemmantalsräntan, om upphörande af. X. B. 45. A. 335. Hemmansräntor, inom Fellingsbro härad, om bestämmande af lösningspris å. Se Lösningspris. Hermansson, Grefve Carl Johan von, yttrande. II. 41. Hermelin, Friherre Carl, yttrande. I. 58. Hernösands kyrka, angående låneunderstöd för fullbordandet af. VII. B. 469. A. 486. VIII. E. 548. Hjerta, Lars, yttranden. Hillska skolan å Barnängen, angående låneanslag lill förmån för. I. R. 478. VIII. B. 391. A. 430. Hofjaklvarfvet, om indragning af, försäljning af dess inventarier och localens utarrenderande för Statens räkning. IX. B. 414. A. 668. Hofrätterne, om upphörande af ferierne derstädes. Se Ferier. Hofstatspensionering efter Hans Maj:t Konung Carl XIV Johan, an - ( 73 ) angående. II. R. 327. III. B. 427. IV. A. 40. Se vidare Stats-? Utskottets utlåtande N:o 42. Hofsten, Bengt von, yttranden. II. 238. VII. 251. Se Boskapsskötseln. Holmar, belägna i Götheborgs och Bohusläns skärgård, angående deras upplåtande till fritt och allmänt begagnande.
Glädjande är att iakttaga, att denna nationella konstslöjd ännu visar tendens att fortgå och utvecklas och det i en tid, då storindistrien gör allt att förkväfva det visserligen mången gång i ekonomiskt hänseende ej mycket gifvande handarbetet. Iduns skollofskoloni. j^paörliden söndags morgon kl. 8, när ång3§-sr&gt; fartyget Furusund lade ut från Blasieholmskajen, vimlade på dess öfverdäck en glad och ungdomlig skara, ifrigt viftande åt land. Det var Iduns skollofskoloni, som nu begaf sig på färd till en två månaders hälsobringande sommarvistelse i Guds fria natur. De små bleka ansiktena lyste af förhoppningsfull längtan, matta ögon strålade upp. Om också icke deras läppar uttalade det, så ropade dock genom dessa fattiga barns oförställda glädje öfver de ljusa sommardagar, de drogo till mötes, ett tack, ett varmt och innerligt tack till alla Iduns goda läsarinnor, genom hvilkas offervilliga bidrag vår skollofskoloni ännu en gång — den fjärde — kommit till stånd. Kolonien förestås äfven i år af skollärarinnan fru Fredriqiie Falk, hvilken allt ifrån första året så oegennyttigt och i allo utmärkt skött detta ansvarsfulla uppdrag. Lokalen för kolonien är däremot i år en annan än under de föregående åren, nämligen gården Trästa, Häfverö, invid Väddö kanal och en vik af Ålands haf. Den nya lägenheten erbjuder åtskilliga förmåner framför den gamla såsom närmare läge till hufvudstaden och ängbåtsstation, hvarigenom frakter af lifsförnödenheter lättare gå för sig, bekvämare badställe, större utrymme inomhus o. s. v. De 18 barn — 9 gossar och 9 flickor — som genom vederbörande lärare utvalts att tillhöra kolonien bland de mest behöfvande och däraf välförtjänta bland hufvudstadens folklitet, på sommaren mera, men hvilka jag köper, då de äro billigast, så att jag ej behöfver betala öfver 1,2 5 tjoget, men en tid billigare än 1 kr 12, — lti kg. kaffe å 2 kr. Barnen få kafie blandadt med mjölk om morgnarne, men på eftermidd. få de däremot ej. Det går i medeltal ej åt ' / 3 kg.