Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Diviniteten är detta, blifver i och med detsamma klart, att och huru den sanna Humaniteten måste vara vivi Dei vivum templum. Såsom verus Catholicismus, a patriarchiâ primaevâ sensim ad hierarchiam coelo aemulam tendens, framställes i följd häraf en allmän christlig Humanitets-religion, – grundad på den sanning: att, quia Deum colimus ipsum velut in gradu maximo Hominem, patet coli oportere Hominem velut in gradu minimo Deum. Den nyvordne Påfven uppmanas, att, såsom en synlig menniskornas fader eller Gudomlighetens faderliga afbild på jorden, begagna sin stora makt till ett verkligt och fullständigt utbredande af denna religion, på det att jorden måtte blifva en sann allmännelig kyrka, eller ett allmänneligt kärlekens, försoningens, fridens, godhetens och skönhetens rike. Sannolikt skulle hvarken den sjunde eller den nionde Pius hafva tvekat att underskrifva dess här föreslagna trosbekännelse; fastän de visserligen bägge hade befunnit den högst ofullständig. Men eget är, att just troheten mot dess tredje artikel (bella esse belluina), som innebär att alla krig borde aflysas och således allraminst Påfven sjelf i något sådant dettaga, blef närmaste orsaken till de misshandlingar, med hvilka den sistnämnde Pius betackades af sina barn för åtgärder, utgångna från den oinskränktaste överensstämmelse med denna Thorilds anmaning: Ergo demum tu, Pie, miserearis mortalium: tu, cui divinitus adhuc data potentia polentias vincens! Et morale fulmen verè tibi en semper adest hoc: vox populi vox Dei 185. Annue igitur: ice foedus humanum: et sanci, ut sanctus, ut sanctus habeatur Homo. Ipse Romae tu inchoa humanitatem; inchoa familiam divinam, quae nunc vel fame perit vel infamiâ perditur!
Derefter fördelas Ridderskapetoch Adelns öfrige medlemmar på de å ömse sidor i Riddarhus-Salen återstående Bänkar, af hvilka alla de på ena sidan betecknas med udda och de på den andra med jemna nummer. Sedermera uppslås en lista vid hvatje Bänk, Den 17 November f. m. 5 hvarpå de Riksdagsmäns namn uppföras, som derå erhålla sine plaiser; Åliggandes Riddarhus-Fiscalen, alt öfver verkställigheten häraf noga hand hålla. §. 22. Ingen Ledamot må på Riddarhuset inträda, innan lian förut för Vakthafvande Under-Olliceraren uppvist den honom lemnade inträdes-PolIet. — Riddarhus Fiscalen åligge att, efter egne anledningar, eller uppå erhållen underrättelse, tillse, det ingen obehörig öfverläggningarne bivistar. Utlånar Ledamot sin pollet åt någon till inträde på Riddarhuset icke berättigad person, för att honom såmedelst inträde förskaffa, vore den, som Polletten utlånt, säte och stämma den Riksdagen förlustig, hvarom, efter Riddarhus - Fiscalens anmälan, i Riddarhus-Utskottet undersökas bör, för att sedermera af Ridderskapet och Adeln in Pleno afgöras. §• ^3. Vid hvarje Riksdag skall, första gången då Ridderskapet och Adeln sammanträder in Pleno, denna Riddarhus-Ordning, äfvensom den serskildta Ordnings stadgan för Ridderskapets och Adelns sammankomster uppläsas. Icke må något beslut fattas i Ståndet» rörande linnen, hvilka tåla Opp - 6 Den 17 November f. m. skof, innan ard ra Anteckningen för sig gåtf. — Ett tryckt Exemplar af Riddarhus-Ordningen bör ständigt vara att tillgå, så väl å Landt-Marskalks-bordet, sorn i RiddarhusCanziiet. §. a/f. Sedan Riksdagen blifvit af Konungen å Riks-Salen öppnad, bör nästa Söckne-dag derefter, så vida Plenum Plenorum ' icke å samma dag är anbefaldt, Eleclors val verkställas.
Det är blott i provinserna man vet dem! Alla högre krafter hvila här. En beständig Etiquett-våg går och kommer; och sedan – ingenting mer. Man bara lefver – smaklöst – och gör ingenting. I Göteborg är dubbelt mera rörelser och förändringar; och i synnerhet mera själarnes. Här har man inga. Man kan icke engång nämna det ordet med energi! Vek och omanlig, som dess Konung, är hela verlden här. Allasamman oförmögne till medborgerlig anda! döde för frihetens röst, och för dygdernas! Förlåt min senhet med ”Philosophien”. Jag skrifver på en Skaldsång – öfver Passionerna; för 20 Ducater, som är premiet. Men jag skall icke glömma dig. Öfverhopa mig, emellertid, med bref! Du är en Eos för mina inre sinnen. Nu sitter jag ensam, öfverst, i ett af dessa oformliga slotten på Norr; och ser genom fönstret – genom skyarna till Dig! Huru länge skall jag famla efter dig i denna omätligheten? Enfaldige! jag dör i morgon. Vill du då njuta – min skugga? Stockholm d. 28 Sept. Älskare utan like! hvem har lärt dig detta fina, detta min innersta själ upprörande sätt att återkasta mina ömheter? Din brinnande, din gudomliga känsla! – Men ... slutet af ditt bref ... är det möjligt? Möjligt, att ett hjerta, förmöget till så ljufva utgjutelser, till Dygdens rörelser! kan vara ”olyckligt”? Nej, min vän! du bedrar mig icke på karakteren af din smärta. Det är denna ömma och ädla, i hvilken allt nöje – höjes och förlifligas. Rousseau kallade sig olycklig; och jag vågar min varelse på, att ingen dödlig smakat en högre sällhet. Qvalet och Olyckan tillhöra – Dåren. Det är ett evigt kännemärke: man är icke vis, utan så långt man är lycklig! Märk: detta är det gudomliga förstånd jag predikar för dig. Att skapa dig nöjen af hela Naturen: det är derföre jag ber dig utgjuta dig i allmän kärlek – öppna dina sinnen för det goda och sköna i allt. Detta kunde du icke med Sjelfvets fördomar.
Tabb. Längd i mil: Kostnaden O p: Antal hästar, ntgångne till af lr slag al stående fj fD S ° SS.S-g. 5 » g2. p c. <1 “ ? ^ tri £L. P P CR? ^ PdCO _ a <-t o < o? oB för fulländade nya vägar för förbättrade vägar C2. po 5* ** q )-*■ 2- KungsGästgifveri-, hålloch reserv< a 2 P: B *2. W O (? P «P r1 elade, jutsstaförvägar. 'i" o. § g: g ® B7 p: PL 2. p* p r» ^ cT p B af kommunernas medel. EO B 2 03 af kommunernas medel. O"} D O P P a Ar. och kronoskjuts. Vid periodens slut. Under perioden. q. P (A £L p w 2L skjuts. R:dr R:mt. Något nytt gästgifveri har icke under denna femårsperiod blifvit anlagd t, ej heller har något gammalt blifvit indraget. Till kungsskjuts hafva utgått år 1857: 409 hästar och år 1860: 40 hästar. Fartyg och båtar, begagnade till GrossMinutHan dia n d e inrikes sjöfart. utrikes sjöfart. handlare. handlare. Idkande både grossoch minuthandel. Enligt g o mom. 1 af Qvinnor, enligt 4 § Med moch utMed landtMed egna tillverki Besätt BesätlAntal. Ordningen. Ordningen. ländska varor. varor. ningar. Antal. ri Sjöfolk. 11 Skeppare. Lästetal. ► p SL Lästetal. 1 Skeppare. Sjöfolk. Husbönder. CO q q O 5' cnj Husbönder. Betjening. Husbönder. Betjening. Husbönder. Betjening. Husbönder. Betjening. Husbönder. Betjening. Husbönder. Betjening. Husbönder. Betjening. I Arbona äro 2 ångfartyg inberäknade uti fartygens antal. Bland sjöfolk äro för Arboga icke upptagna de, som seglat med stadens fartyg, men smnorstädes påmönstrat.
Utläntmingar, forn i 0täderne drifma bandel od) rörelfe, anfeö i nion Deraf till allDeleö lifa afgift meD handlande i famma 0täder. lindragare ^3:co 3v:Dt 2; — VDågCarlar „ 2; åfare, forn ej äro borgare: 3 ©todtyolm od) ©ätteborg t fem (Höjjer: D:o D:o D:o D:o för fia € lagen Sltidra tredje f ierDe femte 3 förfta dagen hindra D:o ^tcDje D:o fjerde D:o de öfrige ©fäderne t 15 ©fädernet öfrige tnncraånate, brailfa bär icfe blifrott nämnde, taperaö ef tet Den i braarje fötjTilDt fall förefFrifne grund för afgiftené beräfnande. §•
Jag är också bland dem, som hysa betänklighet vid det förslag, att myntningskostnaden skall nedläggas i sjelfva myntet, hvaraf följer, att myntet blir underhaltigt, det vill säga: mindre värdt, än prägeln säger. Man beräknar vanligtvis myntningskostnaden till 2 å procent. Denna kostnad torde bli något större för småmyntet. An toge man kostnaden utgöra 2 procent, så utgör detta på en million 20,000 R:dr; deraf ville man låta Staten bära iloch deu enskilta i; ^ procent på en million gör 7,5oo R:dr. Skulle man mynta 3 å 4 millioner på 10 år, hvad vill denna summa säga, såsom besparing för Staten, då s k i Ijemyntssedlarne allena årligen kosta i tillverkning 40,000 R:dr. Man förebär, altnedsmältningen af myntet derigenom skall förekommas. En guldsmed, boende här i Stockholm, torde med 100 Specie gå till Banken för att erhålla skillnaden af | procent eller 36 sk.; men en guldsmed i Jönköping skickar ej lill Slockholm för så liten avance, utan kastar myntet i degeln. En handlande i Stockholm, som skall remittera silfver för vexlar, torde gå till Banken för att erhålla silfverplantsar, menen handlande i gränsorterna torde ej göra sig delta besvär. IIvårföre skall man .dessutom supponera, att vårt mynt går öfver gränsen. Är handeln fördelaktig, så går grannens mynt öfver till oss. De år handeln Den 21 Octo b er f. ra. j43 icke är fördelaktig, går visserligen vårt mynt öfver till honora. Men tager man ett medium af flere år, torde skillnaden bli obetydlig till vinst och förlust. Den föreslagne vinsten, som genom utbytet af mynt mot plantsar skulle erhållas, är så liten, att den ej lönar mödan; vådan att göra myntet underhaltigt, är deremot ganska stor. Jag supponerar äfven, såsom Herr Lefren föreslagit, att Banken skall med omyntadt silfver inlösa myntadt silfver, och då beräkna plantsar till | procent större vigt, än silfvermyntet innehåller.
Lagutskottet: Af Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner: angående rättighet för patrouiile, post, vaktkarl eller fångförare, att, genom bruk af skjutgevär söka förekomma fånges flykt; om ordningen och sättet för öfverklagandet af UnderRätts beslut uti tvister om husesyn och fardag å Kronohemman; om ansvar för den, som bortförer och undanhåller annans minderåriga barn. Den 7 September e. no. 2:0 Aterremisser af nedannämnde Utskotts Memorial och Utlåtanden: ConstitutiomUtskottets: Angående StatsRådsProtocollens fullbordade granskning; i anledning afäskadeytterligare upplysningar, rörande 1 och 2 anmärkningspunkterne. StatsUtskottets : Angående indragning af VexelControlleurs-befaltningarna; rörande den forsel-ersättning, som till StatsVerkel bör gifvas af de räntegifvare, hvilka blifvit befriade från skyldigheten att in natura lefverera hö och halm till Kongl. Hofstallet; i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, rörande Majoren von Steijerns underdåniga anhållan om evärdelig skattemannai ätt å tvenne under Starby Kungsgård lydande lägenheter, Wallaslätten och Herrsjöängen. Statsoch BancoUtskottens: Angående nödige provisoriske åtgärder, innan silfverutvexlingen kan företagas; om Bankens öfrige förhållanden till Staten, jemte hufvudgrunden för Bankens lånerörelse; angående nödvändigheten af ej mindre åtski lii ge Grundlagsförändringar, än ock en förbättrad Lagstiftning för Banken; om någre lämplige ansedde stadganden för framliden, i afseende på såväl första enbeten, sorn underafdelningarne af det metalliska 4(2 Den 7 September e. in. myntet i silfver; i anledning af Kongl. Maj:ts NådigaSkrifvelse angående myntvärdets upprätthållande. Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens : Om upphörande af den Kronan hittills förbehållna optionsrätt till de uppå Kronoskattejord varande mästeoch storverksträd. BevillningsUtskottets:
Äfven gjorde »nmärkningsr rid Den 17 Oclober e, m, lo5 Utskottets förut meddelte förslag till ett tillägg i 37 §. Riksdagsordningen. Angående föreslagne tillägg i 98 $. Regeringsformen och 63 §, Riksdagsordningen. Af den 14 dennes. I anledning af väckt Motion om ett tillägg i JustitiseOmbudsmannens Instruction. I anledning af väckt Motion om ett tillägg i AnsvarighetsLagen för Fullmägtige j RiksgäldsContoiret. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets lörut meddeldte förslag till ändring i 33 •§. Riksdagsordningen. Angående förslag till ett tillägg i 28 §• Riksdagsordningen. Från Förjtårkta StatsUtJkottet: Af den 16 dennes: N:o 536. Angående åtskillige anslag för FörsvarsVerket. Från Stats Utskottet: Af den 14 dennes. Angående förslag till förnyad I o4 Dan i;- Octo lier a. m. Instruction för Riksens Ständers Revisorer i livad som rörer deras befattning med Statsverket. Öfver väckt Motion, om Hästvacanceafgiftens utgörande vid östra HäradsSqvadron af Smålands Hussar Regemente. Från Statsoch Banco Utskotten: Af den 14 dennes. Afven gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, i anledning af väckt fråga om anslag af Allmänna medel för SöderTelje CanalVerk. Ofver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut afgifne Betänkande, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Proposition, angående lane-understöd för Städerne Norrköping och Borås. Från BevillningsJamt Allmänna Befvårsoch OecouoinieUtJkutten', Af den S dennes, N:o 45. I anledning af väckte Motioner om ändring i nu gällande prohibitiva Författningar, samt om antagande af ett friare Handels^ Systeme. Från Lag Utjlwttet; Af den 6 dennes. N;o I, anledning af gjorde anmärk - Den 17 Octvibcr c. m. ningar vid Utskottets förut meddeite
Mina anmärkn:r emot detta betänk. inskränka sig dock hufvudsakligen till den omständighet, alt jag icke ansett, att med den nu ifrågavar. förändrade organisation af Baneoverket vunnits den förenkling i controller, den inskränkning i ijenslemannapersonal, och den minskning i förvaltningskostnader, sorn förnämligast voro afsedda med den vid sista riksdag beslutade organisationen. [ en reservation, som jag bifogat BancoUtskts betänk, med förslag till reglering af aflönings-staten för Bancoverkets tjenstemän, bar jag närmare autydt mina åsigter i delta fall; och då jag anser, att dessa betänktn hafva med hvarandra ett oskiljaktigt sammanhang, samt jag för min del önskar återremiss af betänk, angtde löneregleringen, sä anhåller jag äfven att förevar, betänk. N;o 35 måtte varda lill BancoUlsk. återremitteradt, på del att Utsk. må komma i tillfälle alt i ett sammanhang ånyo till pröfning företaga de både för det allmänna och för’ en talrik tjenstemannapersonal särdeles vigtiga frågor, hvarom omförinälda ullålm handla. BancoUtsk:s betänk. N:o 35 bIcf' af R. o. Ad. återremitterad t. Vid förnyad föredragning af LagUtskts den 4 °eh 8 dennes på bordet lagda betänk. JN:o 54, i anledn. af väckta motioner om inskränkning i del nu föreskrifna domlöra antal nämndemän, blef samma betänk, af R. o. Ad. bifallet. Ånyo föredrogs LagXJtsk:s den 4 och 8 dennes på bordet lagda betänk. N:o 55, i anledn. af väckt motion om upphäfvande af allm. lagens stadganden i cap. 7, 1 1 och 16 §§:ua Rätteg.-h:u, ang:de summa appellabilis. Frih. Boye, Ludv.: Jag anhåller om återremiss af detta betänk., i ändamål all LaglJtsk. lacktes närmare eftersinna de moraliska skäl, på hvilka stadgandet om en summa appellabilis varit grundad.
— - Programmets slutnummer utgjordes af Chopins härliga e-molls-konsert för pianoforte, hvari pianostämman utfördes af fröken Astrid Andersen. Fröken A. har redan förut dokumenterat sig som en rätt lofvande pianist, o c h utförandet af Chopins konsert gaf tydligen vid handen, att de goda löftena redan hålla p å att infrias. Hennes föredrag utmärkte sig för fin musikalisk uppfattning o c h g o d teknik. H o n hälsades ock af den fulltaliga publiken m e d lika lifligt s o m välförtjänt bifall o c h framkallades flere gånger. :0 CÎ m 2 g öfvers. Ti ö " S fr. engelskan; Malmö, Envall &amp; Kulls förlagsexpedition. — Boken gör intryck af verklighets-: C5 Q, ca ™ skildring samt vittnar o m god iakttagelseförmåga. Då den dessutom uppbäres af äkta humor o c h o god stil, bör den kunna läsas m e d intresse. Vasateatern Teater och musik. nihilisternas gifver fortfarande hvarje afton för fullsatt salong Pineros skådespel » Tanquerays andra hustru », i hvars titelroll fru Håkansson alltjämt skördar det mest entusiastiska bifall. (H o o När ett hjärta mött ett annat hjärta, Binga blir då hvad förut var mycket, Jord och himmel, hemland, fader, moder, Mer än jorden sluts dä i ett famntag, Mer än himlen ses då i ett öga, Mer än moders råd och faders vilja Hörs då i en suck, som knappast höres. Hvilken makt kan tjusa så som kärlek, Hvilken boja hålla dem, som älskar? J. Heliga flamma, Växlande ständigt och dock densamma! Lifvets skaparord, Tingens hjärta, Högsta fröjd och högsta smärta Uti himmel och på jord. Kärlek, kärlek, sjung den fritt och svärma, Ingen konst kan dina toner härma. ESAIAS TEGNÉR. a o - 1 — i * M " s Q O Pi W IQ H Pi Öl Fru Lili an Sandersson gifver, s o m vi förut meddelat konsert i m o r g o n lördag i Vetenskapsakademiens hörsal m e d biträde af pianisten fru Käthe Huttig.
Statsinkomst är ju syftemålet roed Nummerlotteriet, ty icke har det blifvit anlagdt för allmänhetens spelnöje. — Men jag anser, såsom visst och lätteligen bevislig!, att Staten cenora skattdragandes, medelst Nummerlotteriet vållade, obestånd, förlorar mycket, och kanske allt af de lumpna 60,000 r:dr, hvilka sålunda åtkommes. Jag förenar mig med Hr von Troil om de båda frågornas fördelande och behandlande. Hr Ribbing, Arvid: Om den af Hr Rosenblad sednast väckta motion kommer att hvila på bordet, får man lid att närmare besinna, till hvilket Utsk. den bör remitteras. Då jag har mig bekant, att särskildt lagstadgande finnes, som förbjuder lotteri och hazardspel i allmänhet, förmodar jag den böra remitteras till LagUlsk. Emedlertid skulle jag tro, att då man nu vill hafva bort andra lotterier, tiden äfven torde vara inne att utfärda förbud emot fastighets förvärfvande genom lotterispel. Svensk jord borde vara det sista, som sättes på spel; men man har fortfarit dermed, äfven sedan de i K. kungörelsen om fast egendoms försäljning på lotteri af den ao April 1824 på försök utsatta 2;ne år förflutit. Jag anhåller, att denna motion, sedan Den 22 Februari e. m. den livilat på bordet tili nästa plenum, malte blifva remitterad lill Lagutskottet. Hr Rosenblad: Jag liar alldeles intet emot, att mitt yttrande anses såsom särskild motion, såsom sådan behandlas och, när den kommer att företagas, remitteras till behörigt Utsk., hvilket jag skulle anse vara Allm. Besvärsoch Ekon.Utskottet. Ilr Frih. o. Landtm, förklarade, att då Hr Rosenblads anförande blifvit ansedt såsom ny motion och hegardt på bordet, komme det att der till nästa plenum förblifva, och hemställde nu, om R. o. Ad. behagade till StatsUtsk. remittera H. Ex. Hr Gr. Lövvenhjelms nu föredragna motion. Bifölls.
Ty då ärendet innan korrt torde komma under öfverläggning oyh skadliga intryck skulle vållas af hvad orätt anfört är, anser jag mig skyldig upplysa sanna förhållandet. Det är sagt att i8iy års stora Förslag öfver Canal Byggnaden är mitt—Denna uppgift förundrar mig högeligen höra af den, som i följd af ett allmänt uppdrag haft tillfälle granska håde Förslaget och det dermed åtföljande vidlyftiga Memorial-Protocoll, som val är undertecknadt af mig, såsom Ordförande, men oell af Verkets Öfver-Mechanicus, såsom den det 9o jpfn i April. upprättat det. Detta kallas nu mitt; och om jag varit i stånd göra det ensam, ser jag ej att det derföre hade mindre värde, om det annars är rigtigt; men nu grundar det sig på all* vid Verket varande kunnige Mans samlade erfarenhet, och deraf hade den värde Ledamoten kunnat skaf* af sig all nödig upplysning, då'dessa handlin* gar tili allmän efterrättelse och efterlefnad förvaras i Banquen. Hau har vidare sagt, att Directionen kallat allidne Major Bagge en Ignorant. Hvar-* ken jag eller någon af Directionens Ledamöter skulle, kunna, med bibehållande af egen agtning, fälta ett sådant omdöme om en man, hvilken drifven af tjenstenit och i sitt kali fann sin förtida graf på Sjöbotten, Jag har alltid ansett Major Bagge för den skickligaste i yrket, sorn dä fanns j Sverige, den der vid aila tillfällen visade ett nit , sorn bör freda dess minne. Han var den förste, som upptäckte otili* räekligbeten af sitt första Förslag. Vid siri död var han sysselsatt med uppgöringen af ett nytt. jag vädjar till en hvar uti detta upplysta Samfund, örn vid en enkel Bruks-Anläggning, en blott husbyggnad, ej missräkningar i första För-, slaäet inträda, Efter 5 års erfarenhet trodde man sig först i stånd att uppräfa ett fullständigt kostnadsoch Arbets Förslag olver det hela} men anna Den i April. 9i osäker, framlade man , uti ett åtföljande serskilt Protocoll, grunderna för detta Förslag, på det nogaste utförde. Nu berättar man, att denna Calcul slagit fel.
Ehuru Stats-Utskottet, i enlighet med hvad ofvan bemälde embetsverk yttrat, finner det vara lämpligt att åtgärder ä ofvanberörde syftning vidtoges, för undanrödjande af det utaf motionären icke utan fog öfverklagade förhållande, anser Utskottet likväl, enär frågan för närvarande befinner sig i samma skick, som då den förut utgjorde föremål för Rikets Ständers pröfning, enahanda hinder för bifall till motionärens framställning jemväl nu förefinnas. Ifrågavarande motion har väl icke den utsträckning, som de vid förra riksdagen i ämnet gjorda ffåillställningar, hvadan och då-fråga icke nu blifvit väckt om lyftning qvartalsvis af berörde löner, det vid förra riksdagen ifrågasatta kreditiv å Riksgäldskontoret för bestridande af dessa utbetalningar icke erfordras; och ehuru således icke alla de svårigheter, som af Utskottet dä anfördes, numera qvarstå, synas likväl de, hvilka ännu förefinnas, vara af den beskaffenhet, att Utskottet, jemväl med hänsyn tili olämpligheten derutinnan att blott delvis söka genomföra en förändring, som torde på en gång böra erhålla den utsträckning ofvanbemälde Kollegier föreslagit, finner sig föranlåtet hemställa, att motionärens framställning ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 3 April 1869. Bilt. till R. St. Brot. 1859 §~ 1860. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 1 Haft. 4 Stockholm, tryckt hos N. Marcus, 1860. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. 1 IV O SKJ. Alik. till Exp. Ulsk. dori 30 April 1860, kl. 2 e. m. Utlåtande, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Sjette Hufvud-Titel. (U. A.)
Riksdagsordningen förvarade rätt, att med undantag af Secreteraren, efter eget val tillsätta sin CanzliBetjening vid Riksdagarne och således äfven Ståndets Notarier måtte varda förhulpet. 8:0. Öfverlemnande till ConfhtutionsUtfkottet, af den hos Höglofllge Ridderskapet och Adeln väckta fråga om tillsättandet af ett Serskildt Utskott för att undersöka och utreda orsakerne, samt uppgiiva botemedlen lör den nu i Riket och i synnerhet för Jordbruksnäringen öfverklagade förlägenhet; och Till Expeditions, Utjlottet för att i Riksdagsbejlntet intagas: Al Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse till Ru kets Ständer af den 23 sistlidne Februarii, angående Hans Kongl. Höghet Kronprinsens ut - Den l4 Junii f. m nämnande att i vissa fall föra ordet i Regeriagtp. , samt 9:0. Läggande till Haiidlingame af StatsUtskottets Utlåtanden öfver inom BondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkanden, om de så kallade Schlegelska Köpegodsen i Halland; angående anskaffande af ett hus till Sessionsrum för BondeStåndet och Riksens Ständers Utskott m. m ; rörande tryckning af Lands, höfdingarnes Fern års Berättelser; om Assessoren Hellbergs sökte ersättning för iråkad förlast å en lefverans af Art i 1 leri Hästa r; angående kostnaden för Fångvården i Götheborg; samt om Capitainen Schougs sökte eftergift af Kronan tilldömd immission i hans extra Lön. Alla dessa ProtocollsUtdrag lades till Handlingarne. Under uppläsningen af ofvanberörde ProtocollsUtdrag, hade Hrr Grefven och LandtMarjkalktn tillika med de af Ridderskapets och Adelns Ledamöter, hvilka deltagit i Stors Deputationen klockan två eftermiddagen återkommit frän Kongl. Slottet; och hade Herr Grefven och LandtMarjkalken jemväl återtagit Klubban.