Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid å nyo skedd föredragning återremitterades, i anledning af gjorda anmärkningar, LagUtskottets Utlåtande, N;o 14, öfver Herr N. Sandblads Motion om upphäfvande af 22 Cap.; och 2 7 Cap. 9 §. KättegångsBalken, S. D. I anledning af gjorda anmärkningar, återremitterades Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Betänkande, N:o 38, rörande yrkadt förbud emot otillåtne Landtrnarknader, samt om Militaire marknads-vakter och inställande af en marknad i Borås. S. D. Föredrogos å nyo och bi föll os följande Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Betänkanden, nemligen : Prat, Utdrag den 3 Februarii 182g. la j:o N:o 3a, angående väckt Motion om undersökning , i afseende på möjiig nedsättning af Skeppsumgälder å Svenska Fartyg; 3:0 N:o 33, angående gjorda Motioner om Landsf isca Ist jen ster nes upphörande; 3:0 N:o 35, angående väckt fråga om Registrering af åtskilliga otryckta Riksdagshandlingar; 4:0 N;o 36, angående väckt fråga örn rättighet att leverera RäntehÖ och halm in natura för Kongl. HofStallets behof; 5:0 N:o 37, angående väckta Motioner om upphörande af NationalBeväringen på Gottland, och 6:0 N:o 39, i anledning af vackt fråga om upphäfvande af en inom Upsala Län fastställd By-Ordning. S. D. Föredrogs I nyo Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Betänkande, JLo 29, rörande väckt fråga om en Köpings anläggande i Bohus Läns Skärgård, tillika med Herr Lejjlers afgifne, uti bifogadt Utdrag af Utskottets Protocoll meddelade, serskildte yttrande, uti hvilket senare Ståndets fleste Herrar Ledamöter sig förenade; Och på grund deraf återremitterades Betänkandet. S. D.
Nedanför » the lawn&gt; och ända till stallet äro först lageroch blommande buskar samt blomsteranläggningar, därefter ett stort » land » med NAR MANDELTRADEN BLOMMA. — FRAN Sveriges insjöar! Ja, dem saknar man, isynnerhet det första året eller så; men man finner snart stor ersättning i de ståtliga träden, de » engelska almarna » framför allt — helt olika dem i Sverige ech andra länder, hvilka här kallas » Dntch elms » — samt i den härliga friska grönskan! Ja, Irland är j u än grö- nare, men hvar finnes annars ett land så grönt — och hela året o m — som detta Öland? Fuktigheten i luften ger också en lätt blå för1 — toning, perspektiv och bakgrund, som man saknar när man lämnat England. För öfrigt finnas nog många insjöar i England, fastän ej öfverallt som i Sverige. Så de härliga sjöarna i d e t s. k. » LakeCountry » (insjölandet) i Westmoreland och Cumberland. Så de s. k. » broads » i Norfolk, mycket liknande de svenska insjöarna. Floder finnas j u öfverallt, fastän de flesta äro obetydliga, j ä m - förda m e d de svenska, och i alla herresätens parker finnas s. k. » ornamental lakes » — konstgjorda insjöar. TERRASSEN. tänker sig rätt väster nt (London har dock ungefär samma breddgrad som Leipzig) är ett slättland med en ointressant natur och ett dåligt klimat, mycket sotigt och rökigt öfverallt. Förhållandet är dock, att här visserligen finnas trakter, som kunna kallas slättland, men på det hela är det den vida mindre delen af landet. Hertfordshire (förkortning: Herts) t. ex. skulle jag vilja jämföra m e d Jönköpingstrakten hvad kuperad natur beträffar; betydliga höjder och dalgångar, genom slingrade af floder, långa branta backar öfverallt. Och dock är detta landskap alls ej något af de verkligt bergiga, som t. ex. Cumberland, Northumberland och " Westmoreland, att ej tala o m Wales, som är ett Norge i mindre skala. 2 A t t England ej har några skogar, är j u också ett vanligt antagande.
Nötkreatur, per medium 1 st. — 20 — 558 16 andra fyrfotade , , . 1 st. — 12 — 450 24 — Krokar till fiske » 100 R'.d. värde 28 16 — 130 15 Lagerblad *.. 1 ® 6 132 41 Lackerade arbeten af träd 100 Rid. värde —. — 8 m — 672 Läder, beredt: Nedsättning Förhöjning å q van ti fe te u för fullberäkni ngen uti ärliga tullinkomsten. å q va nf ife ten för tu 11 berti k ni n gen. 1 uti årliga tullinkomsten. Syoch Tambour100 Rid, v. 5 — 909 — Kråsöch Bröstnålar af oäkta metall . , lOORtd.v. 8 16 L 101 4 — Andra slag IQORld.v. 17 24 — 184 36 — Nötter: Hassel-, Valoch andra slag 1 kanna 1 63 1 31 _ Ost: Par mesan Imperialoch Regal100 R:d. v. 10 — 138 Guld-, Silfver etc. 100 Rid. v. 5 336 Pelsverk:
Utskotten, som erhållit del af berörde förslag, och det underdåniga Utlåtande, Corailéen sålunda afgifvit, har deraf inhemtat, bland annat hurusom denna Comité i underdånighet föreslagit: alt fem Navigations-skolor måtte med lörsta inrättas, en uti hvardera af städerne Stockholm, Götheborg, Gefle, Malmö och Calmar; att, i sammanhang med Navigations-skolan istockholm, ett läro-verk måtte organiseras, för bildande af skicklige Lärare uti Navigations-skolorne; att en embetsman måtte tillsättas, under namn af Navigations-Direcleur, hvilken skulle, närmast Chefen för Kongl. Maj:ts flotta, hafva inseende öfver Navigalions-undervisningen i Riket, samt dessutom vara den ende examinatorn vid Styrmansoch Capitaines-examina; derlill Committerade funnit så mycken större anledning, som Committerade ansett Lärare ej böra vara tillika examinatorer; och har i det förslag, som af Corninitierade upprättats öfver kostnaden för Navigations-skolornes inrättande, blifvit uppfordt 2,5oq R:dr till lön åt Navigalions-Directeuren, för hvilken Committerade dessutom ansett ett belopp af 4öö R:dr komma att åtgå till rese-kostnad och dag-tractamente, 3,5co R:dr till Navigations-skolan i Stockholm, i,/[Oo R;dr till hvardera af Skolorne i Götheborg och Gefle, samt 1,200 R:dr till hvardera af desamme i Malmö och Calmar, äfvensom i,5oo Ridr, allt årligen, att fördelas emellan Skolorne lill inköp af instrumenter, böcker m. m., hvarförutan ett belopp af 16,609 Ridr, allt Banco, ansetts erforderligt till inköp af instrumenter, böcker och andre inventarier vid de föreslagne fem Navigalions-skolorne.
Bifölls; N:o 89, i anledning af väckt motion om vederbörlig tillsyn derå, att Svenska och Norrska konsuler fullgöra sina åligganden, angående nedsättning af de afgifter, desse konsuler ega att af Svenska fartyg uppbära, samt om åtgärder till förekommande af sjöfolks rymningar. Bifölls; och N:o 90, i anledning af väckt motion om bildande al en kommitté för utarbetande af förslag till den medicinska undervisningens ordnande. Återremitterades. Från Heder v. Bonde-ståndet. S. D. Föredrogs och bifölls Stats-utshottets utlåtande N:o 172, dels i fråga om äskadt anslag för gevärs-tillverkningen, dels rörande förvaltningen af Carl Gustafs stads gevärs-faktori. 396 Prot.-utdrag den 22 Maj 4848. S. D. Vid föredragning af Bevi/lnings-utskottets utlåtande N:o 14, i anledning af gjorda anmärkningar emot betänkandet N:o 9, angående grunderna för den blifvande allmänna bevillningen samt föreskrifterna för deras tillämpning, godkände Ståndet hvad Utskottet i afseende på Ståndets återremiss, rörande ingressen och 1 § af betänkandet N:o 9, hemställt, äfvensom de ändringar och tillägg i nyssnämnde betänkande, Utskottet nu föreslagit; hvaremot öfriga delar af förevarande utlåtande 1 atles till handlingarna. S. D. ELt af Andreas Bengtsson från Jönköpings län ingifvet anförande, i anledning af Ståndets beslut i frågan om belöning till gravören Akerberg för aflemnadt prof på nytt sedelmynt m. m._, upplästes och remitterades till Banko-utskottet. S. D.
Det kunde således icke sällan inträffa, att Utskottet funne sig föranlåtet frångå sjelfva de grundsatser, på hvilka Kommitterades förslag vore upprättadt; då jemväl förslaget mäste till dess minsta detaljer omgöras, och endast ringa fördel stöde att hemta från Kommitterades föregående åtgärder. Då det dessutom icke saknar sin vigt, att riksdagsärendena förberedas af personer, som blifvit, dertill af representationen utsedde; men då ledamöterne i Utskott, såsom jemväl medlemmar af Riks-Stånden, under nuvarande förhållanden icke kunna odeladt egna sin uppmärksamhet åt Utskotts-arbetet, utan måste jemväl bestämma sitt. omdöme om öfriga riksdagsärender!, blir deraf en nödvändig följd, att den tankekraft, som bäst kunnat användas för genomträngande af en enda art af ärenden, splittras åt särskilda håll, hvarigenom pröfningens omsorg och noggrannhet icke kan annat än förlora. De svårigheter och olägenheter, som, på sätt ofvan antydt blifvit, nu förefinnas, lära således icke kunna undanrödjas genom att åt Kommittéer öfverlemna vissa frågors utredande. Jemväl har emot den föreslagna ändringen blifvit anmärkt, att, om Utskott sålunda qvarstannade å riksdagsorten, sedan öfrige ledamöter af Riks-Stånden lernnät densamma, skulle dels Utskotts-Iedamöterna sakna de råd och anvisningar, sorn de nu kunna hemta af sina Stånds-kamratcr utom Utskottet, dels ock att, då riksdagen åter fortsattes, vore de återvändande riksdagsmännen i fullkomlig okunnighet om den riktning, de qvarvarande Utskottens arbete tagit, samt blefve sålunda nödsakade att använda en längre tid för att dermed göra sig förtrogne. Häremot torde kunna elimas, att äfven nu, dä riksdag oafbrutet fortgår, riksdagsmännen i allmänhet om arbetena i de Utskott, af hvilka de icke sjelfva äro ledamöter, sakna närmare kännedom intilldess
Frih. Creutz, Stephan: Då samhället alltid måste vara betänkt uppå att bota de sår, som den ogifta lefnaden förorsakat och hvilka sår äro i ögonen fallande, då man betraktar de kostsamma Sjukhus och Lazarettet’, Dårhus, Kurhus, Hospitaler 134 Den 17 Maj e. m. oell Barnhus, som Staten såsom en naturlig följd häraf mäste underhålla, och då man tager i betraktande allt annat både inre och yttre ondt, som det nu snart sagdt på modet varande celibatet åstadkommer, så är att beklaga, att Staten rent af gjort intet till ett verksamt befrämjande af äktenskapet. I det stället lägger Staten ett alltför verksamt hinder i vägen för denna Guds heliga stiftelse på jorden genom sina obilliga lagar ronde qvinnans myndighetslillstånd och giftomannarätt. Jag. skulle hålla för rätt att lagarne så inrättades att qvinnan vid 21 års ålder vore sin $gen giftoman och den ogifta qvinnan vid 25 år hade rättighet att förvalta sin ärfda eller förvärfda egendom. Ehuru frågan redan genom 3:ne Stånds beslut är afgjord, kan jag dock icke förneka mig att uttala mina åsigter i detta högst vigtiga ämne. I Svenska lagarne stadgas: Under förmyndare böra följande stå: l:o Den som ej fyllt 21 år; öfver hvad han sjelf förvärfva! må han dock råda, sedan lian fyllt 15 år. 2:o Mö af hvad ålder som helst (hon kan dock, då hon ansetts vara kommen till moget förstånd, hos K. M. söka att blifva myndig.) — Se Riksdagsbeslutet 1810 § 31 — hvilken ansökning coramnniceras med hennes närmaste anförvandter och den domstol derunder hon lyder, och om dessa tillstyrka, brukar det bifallas m. m. I resolutionen, hvarigenom] myndighet beviljas, tillägges, att någon förändring derigenom ej skett i hvad lagen stadgar om giftomannarätt m. m.) Hvilket väld är icke detta! Hvem har gifvit Staten den magten alt hinda qvinnan i denna hedniska träldom?
Rikets Ständer ega att sjelfva och genom sina Revisorer förvissa sig om dess verkställighet, och Ministern för Utrikes Ärendena befrias från transactiorier, som äro främmande för hans Embete.” Herr Doctor Agrell instämde till alla delar uti Herr Biskop Hedréns och Herr Prosten Stenhammars reservationer. Af Herr Moberg: ”Uti Stats-Utskottets förestående beslut har jag icke instämt. Jag inlåter mig icke här i bedömandet om uppkomsten af denna brist i Cabinetts-Cassans tillgångar, men det synes mig kiartj att då denna brist existerar, då den blifvit hos Rikets Ständer tillkännagifven och beloppet deraf äfven blifvit genom de Utskottet meddelade handlingar utredt, ■kan och bör någon åtgärd för ordnandet af denna affär, å Rikets Ständers sida, icke undvikas. Jag anser dock ej att beslut om skuldens erkännande och liqviderande nu bör af Rikets Ständer fattas eller omedelbart sättas i verket. Det är kändt, att frågan om denna skuldsättning är af Constitutions-Utskottet hänskjuten under Riksrätt. Åf denna Rätts blifvande doba. beror, huruvida skuldsättningen skall medföra ersättningsansvar emot någon eller några af Konungens Rådgifvare. Men huru domen än må utfälla, måste dock under tiden Statens credit i afseende pä denna nu existerande skuld upprätthållas. Dertill fordras, efter mitt förmenande, för nrvarande endast att Rikets Ständer til! delta ändamål anslå, intill frågan vid nästa Riksdag slutligen blifver afgjord, en summa, svarande emot de årliga räntorne efter 5 pCt. å det nu återstående skuldbeloppet. Det är en sådan mening jag inom Utskottet bi träd t och den jag äfven ansett mig böra reservationsvis inför Rikets Ständer uttrycka.” tijl R. St. TRYCKT HOS J. A. WALLDÉN, 18 4 i. Stats-Ulale oi tets Utlåtande, JM-.o 428. I N:o 428. Auli. till Exp. litsle. den ö Februari iS/jr, kl. i e. m.
Bevillning efter 1851 och 1855 årens Förordningar. Efter Irsta Art. Efter 3:dje Art. Summa. Bränvins brännings afgift. Jordeboksoch HemmantalsRäntor. Krono tionde. Afrad. Mantals pennin gar. 3 Kostnad för Rust ning och Rote ring. Pastorers. Summa. Väg hållning. NORDENFELT. O. R. Hammar. Till Berättelsen öfver Blekinge Län för åren 1851—1855. ' Carlskrona Stad. Hus och Tomter. Jord Tobaksfabriken . Koflerdi-Skeppsvarf Väderqvarnar . Diverse personer, ej tillhörande viss näring Sterbhus, gåfvor och testamenten Carlshamns Stad. Hus och Tomter Jord Tullmjölqvarn Bryggeri Bränvinsdistillerings-fabriker . Eau-de-cologne-fabrik Färgerier och kemiska Blekerier Garfverier Segelduksoch Buldansfabrik Skeppsvarf Tobaksfabriken Urfabriker Embetsoch Tjenstemän Borgerlig näring Jord. Bruk, Manufakturier, Qvarnar, Fabriker m. m. Summa. Bränvinsbränningsafgift. Ständige Räntor. Arrende medel. Kostnad för Rotering. Kostnad för Städernas styrelse. Klerecistatens underhåll. Fattigförsörjning. Skjuts. Väghållning. Diverse onera. Summa Statsbidrag. Efter l:sta Art. Efter 2:dra Art. Summa Bevillning. Mantalspenningar. Pastorers. Komministrars. Skolsta tens. Kyrkobetjenings. Summa. Jord, Hus, Tomter, Verk och Inrättningar. Embetsoch Tjenstemäns löner. Borgerlig näring. Efter 33:dje till och med 36 §§. Personer, ej hörande till viss näring. R:dr sk. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr 1 sk. r. R:dr. 1 sk. r. R:dr sk. 1 r. R:dr sk. R:dr sk.
i tidningen, som rör dig. Men ständigt återkommo i hans minne hans Sigrids ansikte blef hvitt som snö. En obestämd aning genomfor hennes hufvud. Hvad fästmös ord: » Tänk på ditt barn, din egen lilla joranf. Bidrag mottagas med tacksamhet. S. E. Cirkelpunktgåta. Bortplockningsgåta. Från det gifna hufvudordet bort tages en bokstaf i sender, så vald, att man med de återstående bokstaf verna kan bilda ett nytt ord eller annan form af det förutvarande. Vårt hufvudord — hur det förklara? Jo, på en snurra namn det är. Dock skulle det rent vanvett vara Att om en pojke den begär, \ För att i lek den se rotera, Ge efter. Han ej lekte mera. En bokstaf mindre och vi stafva Till namnet på en präktig stad. Nu fyra typer kvar vi hafva, Och om vi ordna dem i rad, Så få vi hvad en gång var nytt, Men nu i spillror är förbytt. En tredje bokstaf vi nu slopa, Ett uppslag nytt oss gifves då. Från mindre stat i Europa Ett välkändt ortnamn så vi få. Då än en bokstaf plockats ut, En, som är njugg på hvar minut. Sibylla. Sifferlogogryf. Förträffligt fabrikat i Tröjor, Signe! » — och för hvarje litet barn han sedan mötte kändes de en gång väckta samvetskvalen allt mer och mer aggande, under det kärleken till Sigrid blef ' allt mera stark, men också allt mera helig. Och hon skulle ju förakta honom, om han icke lydde hennes vilja! Idun Fredagen den 18 maj 1888. Tidningen kostar endast 1 krona för qvartalet. postarvodet inberäknadt. Redaktör o c h utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Träffas ä b y r ä n k l. Ingen lösnummerförsäljning! A l l m. Telef. 6 1 Lär se i den tjenande anden P e r s o n e n — en like och v ä n, 47. l:sta årg. Utg-ifning-sticl: hvarje helgfri fredag. Prenumeration I I sker: landsorten: å postanstalterna.
Genom lärarens uppmärksamhet på varje elevs särskilda sinnelag, förekommer man denna skadliga inbilskhet, som utgör ett hinder för det sunda vettets utveckling och som dödar det älskvärda lynnet. Beröm är sällan tjänligt för ungdomen. Ett enkelt gillande, en bifallande och välvillig uppsyn, ordet rätt utsagt i rätt tid är det språk som ynglingen säkrast förstår och som han bäst behöver. Skulle trots denna kloka behandling någon elev visa sig fallen för ovannämnda fel, bör läraren genom att ställa så svåra frågor, att han omärkligt för sig själv och även andra elever inser att hans kunskaper inte räcker. Detta är viktigt att inse, då mången yngling har blivit missbildad och gått förlorad för eget lugn och statens gagn. Den elev, som är av vekare lynne och har mindre hastig uppfattning, men visar god vilja och flit, skall uppmuntras. Läraren ger honom tid och visar tålamod. Aldrig må han utlämnas åt skämtet, än mindre åt löjet. Genom överseende med misstag och en lättare framställning skall ynglingen småningom lära känna sina egna krafter och ge honom självkänsla som jämställer honom med sina mer lyckligt lottade kamrater. Han kan till och med gå förbi dem. Vid den intellektuella bildningen är det angeläget att fästa uppmärksamhet på de föremål som utgör ämnet för undervisningen. Det är därmed som undervisningsmetoder som Pestalozzi, Lancaster och Bell nått framgång. Förmågan att med uppmärksamhet följa vad ögat och örat uppfattar är bland de själskrafter som bör uppövas. Brist på denna förmåga är det största hindret, då barn skall lära något. Den borttager lusten att lära och lästiden bortnöts till ingen nytta. Aritmetik och geometri är ämnen som befrämjar denna förmåga. Metoden att på en tavla för alla lärjungarna framställa språkövningar har befunnits vara nyttiga. Läraren skall alltid inrätta sin undervisning så, att han kan kontrollera elevernas uppmärksamhet, så att de inte hänger sig åt skingrande tankar eller än mindre åt främmande sysselsättningar. Härtill fordras en väl ordnad lokal, så att ingen elev lämnas ur sikte. Vid läxförhör och redogörelser skall ingen bestämd ordning följas, utan eleverna skall aldrig veta när deras tur kommer. I avseende på minnets övning har man under olika tidevarv gått från den ena ytterligheten till den andra. Man har förebrått våra förfäder att uppöva minnet på bekostnad av fattningsförmågan.
Båda straffen utgå på hudstrykning och beteckna ofta sin väg med blodviten. Utom det att prygelstraffet är grymt, ligger uti sjelfva dess karakter af straffbestämmelse en stor inkonseqvens — då det ju gör första hedersgraden inom arméen till ett yrke af profoss-natur, eller korporalen till en spögubbe. Afven från ett annat håll sedt, står denna inkonseqvens i klar dager. Vi veta, att ynglingen, till dess han uppnått en viss ålder, står under husagan, d. v. s. subordinerar käppen. Denna subordination uphör; ynglingen, vorden roan, ingår i det vackraste af alla yrken, det att försvara sitt land, och underkastar sig med detsamma — käppväldet. I likhet med Hr Cederschjöld år 1840, vågar jag vördsamt föreslå: att R. St. ville, ju förr dess heldre, förena sig derom att till K. M. ingå med den underd. önskan att prygelstraffet måtte aiskaffas, samt anhåller att min motion remitteras till LagUtsk. Hr Ribbing, Arvid: I afseende på denna motion, anser jag mig blott böra till verkliga förhållandet återföra en del af fram - 106 i Den 5 Novembe ställningen, som ibland annat åberopar att husagan skulle helt och hållet vara uphäfd i vårt fädernesland. Den lag, som derom efter sist<*jriksdagen utfärdades, innehåller likväl, att tjenstehjon till en viss grad äro husagan underkastade, nemligen de, som äro under en viss ålder. Jag ville blott anmärkningsvis nämna detta, utan att på minsta sätt motsätta mig den af Hr Gr. Adlersparre väckta motionen. Hr Arnell, Gust. Fredr.: Hr Gr. Adlersparre har på ett talangfullt sätt uttryckt obehaget af prygelstraffet inom arméen. Jag har sjelf under en långvarig tjenstetid icke kunnat undgå att mången gång känna obehagligheten vid dess tillämpning. Borttaga vi det, som numera i sjelfva verket blott finnes till namnet, så måste vi sätta något annat i stället. Alla fremmande nationer, som borttagit detta straff, hafva likväl måst införa andra.
Dessa omsägelser, denna alldeles onödiga classification, och denna brist på sammanhållning hade undvikits, 0111 Ulsk-, i stället alt summariskt förkasta hvad enskild motionär tillåtit sig afgifva, behagat upptaga dess förslag alt införa en särskild artikel, der alla yrken på ett stalie och i ett sammanhang blifvit inrymda. §. 3o. Jag klandrar att Utsk. behandlat lull-mjölqvarnar, salusågar, valkoell stampverk efler samma grunder sorn jordbruks-egendom, och icke under en särskild artikel sammanfört dem med bergverken och andra inrättningar, som hafva industrien lill föremål; ty onekligen äro qvarn-, såg-, valkoch stamp-verk i deras natur mera lika fabriker och manufacturier än jordbruket. De vid nämnda verk sysselsatte arbelare hade rätteligen hort upptagas bland andra yrken, och icke i sammanhang med sjelfva inrättningarna. Uti § 32 afhandlas fisker ier, men icke ett ord om personerna, som drifva yrket, står der att igenfinna, utan får man uppleta dem på något af de personella regisli en antingen för landet eller för städerna, — således en alldeles motsatt princip med den Ulsk. tillämpat uti nästföregående § 3t. Fiskerier torde ock, uti behandling lill bevilln., mera närma sig handel, handtverk och näringar än jordbruket, och derföre, jemte slik rörelse, böra ingå uti en särskild artikel. Art. III. § 37. Denna artikel, sorn, för att inskränka lifgifvande!, med bevilln. träffar så kallade karakters-fullmakter, o. d. tn, är icke annat än en öfverflöds-förordning, med thy åtföljande böter, då den öfverträdes. Då sådant pätagligen tillhörer den ekonomiska lagstiftningen, hvarmed R. St. icke annorledes än genom Allm. Besv. och Ekon.Utsk. äga att sig befatta, så protesterar jag emot hela denna 3:dje artikels intagande uti den del af bevilln.stadgan, hvarom Sländerne besluta. Art. IV. §. 3g.
Men icke nog dermed; genom jemförelse mellan denna nya redaction och den af 88 §. RegeringsFormen finnér man ett annat besynnerligt och vådligt förhållande upkomma. Förslaget lyder i 88 §:n: ”De förklaringar, sorn till svar på inkom - Den 23 Februari i f. m. "ne förfrågningar om Lagens rätta mening, ”Ilögste Domstolen, med Konungens bifall, ”emellan Piiksdagarne gifver, kunna af Rik”sens Ständer ogillas, hvarefter de icke ”längre vare gällande, eller af Domstolar”ne iakttagas eller åberopas må. Om Ri”kets Ständer inom de fyra första måna”derne af den, efter dessa Lagförklaringars ”utfärdande, påföljande Riksdag, intet beslut i afseende på deras uphäfvande fat”tat, fortfare de allt framgent att såsom ”allmän Lag vara gällande.” Sålunda skulle de Lagförklaringar, som blifvit utfärdade i följd af inkomne förfrågningar om Lagens rätta mening, kunna inom fyra månader af näst derpå följande Riksdag af Piikets Ständer ogillas; men de deremot, som Högsta Domstolen fann för godt att, utan anledning af någon gjord förfrågan, utfärda, skulle ej vara underkastade samma ogillande af Rikets Ständer, och en bestämdt lagstiftande magt skulle härigenom vara Högsta Domstolen medgifven. Följaktligen kan jag ej biträda antagandet af 88 §:n i Förslaget; och då förfaller möjligheten alt bifalla någon annan del deraf, emedan detta P^örslag är ett helt, som måste förkastas eller antagas i sin helhet. Jag anhåller derföre vördsamt om Proposition till afslag å den ifrågavarande nya redactionen. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Då, så vidt jag kunnat fatta discussioncn, ännu i6 Den 23 Februarii f. m. ej någon tillstyrkt antagande af ifrågavarande Förslag till Grundlagsförändring, vill jag tills vidare upskjuta att yttra mig om sjelfva saken, och nu endast hålla mig till den upkomna form frågan.