Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anhåller att lill prot. få för klara, att jag icke är i tillfälle att kunna votera hvarken ja eller nej vid denna votering, emedan jag bestrider lagligbeten af nej-propos:n i Utsk:s förslag, och den finnes inbegripen i båda proposma. Gr. von Platen förenade sig med Frih. Cederström. Frih. Boye, Fredr.: Jag kan icke underlåta att för ena mig med Frih. Cederström, men tycker att saken är obetydlig. Upplästes till justering och godkändes följande voter:sproposition : Den som godkänner den i Const.Utsk:s mern. N:o io5 föreslagna voter:s-propos,. voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, godkänner R. o. Ad. sjelfva voter:s-propos:n, men med uteslutande af premisserna dertill, hvilka R o. Ad. finner endast böra laggas till handlingarna. Efter voteringens slut, befunnos rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 3i. Nej — G8. II. Ex. Hr Gr. De la Gardie, Jacob: I följd af 64 Den S Maj f. in. del förtroende R. o. Ad. behagat visa mig atl välja mig till ordförande i Ridd.direclrn, hafva flere af de ledamöter, soin här i Slockholm nästa år ämna sammanträda med andra veltenskapsmän från Sverige, Norrige och Danmark, vändt sig till mig med förfrågan om de kunde fa begagna Riddarhussalen såsom samlingsrum vid deras sammankomster. Ridd.- dirrcl:n liar visserligen, enligt sin instruction, rättighet att bifalla framställningar af sådan beskaffenhet, men dä den för det närvar, har den lyckan att hafva sina principaler bär närvar., har dea trott sig böra hos dem sjelfva anhålla om bifall till den gjorda begäran. Jag tror icke det kunna bestridas alt ändamålet är godt, och får således anhålla om propos. till ett sådant bifall. Hr Rosenblad, Bernh.:
Af Herr Henschen (jN:o 102), angående utarbetande af en ny Expeditions-taxa. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. Af Herr Henschen (N:o 103), angående nedsättning af tull å vin, jemte flera, i sammanhang dermed, föreslagna bestämmelser. Remitterades till Bevillnings-Utskottet. Af Herr Henschen (N:o 104), derom att hållande af så kallade Nykterhets-värdshus må blifva en alldeles fri näring, äfvensom angående flera särskilda bestämmelser, som afse dryckenskapslastens förminskande. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. Af Herr Schwan (N:o 106), angående viss tid då Rikets Ständers Banks transportsedlar å 5 R:dr ,och deröfver, äfvensom dess äldre sedlar å 3 R:dr och 2 R:dr på dubbla och enkla blad, skola upphöra att gälla. Remitterades till Banko-Utskottet. Af Herr Schwan (jN:o 107), med förslag, dels att skillings-sedlarnes emottagande 60 Prot.-Vtdrag den 29 December IS53. i kronouppbörden må upphöra den 31 December 1836, dels att deras giltighet till inlösen uti Rikets Ständers Bank må upphöra den 31 December 1838. Remitterades till Banko-Utskottet. Af Herr Almgren (N:o 108), med förslag till åtskilliga bestämmelser i afseende på Rikets Ständers Banks lånerörelse, m. m. Remitterades, jemte afgifna yttranden, till Banko-Utskottet. Af Herr Lundh (N:o 109), i fråga om förändrade bestämmelser i afseende på handtverkares beskattning. Remitterades till Bevillnings-Utskottet. Af Herr Wetterberg (jN:o 113), i fråga om bestämmelser till befrämjande a! en förbättrad skogshushållning. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utsottet.
Det af Riksdags-fullmäktigcn Erik Mallmin från Westerås län i sin motion om inlösande för Statens räkning af den anlagda jernvägen mellan Örebro och Köping och denna jernvägs hänförande till stam-banorna alternativt framställda förslag, att, i händelse sagde jernväg icke komme att bland Statens jernbanor upptagas, Rikets Ständer måtte bevilja ett slats-anslag af 9,300,000 R:dr Runt för anläggande af en bi-bana från Köping till Stockholm, har redan af Utskottet blifvit omförmäldt i Utskottets afgifna Utlåtande 62, angående de under innevarande Riksdag föreslagna jernvägs-staroliniers utförande samt dertill erforderliga medels anvisande; och Slats-Utskottets Utlåtande JM 233. 21 hvad i samma Utlåtande blifvit anfördt till stöd för Utskottets tillstyrkan, att stambanan mellan Stockholm och Götheborg måtte anläggas söder om Mälaren, innefalta'r, enligt Utskottets åsigt, tillfyllestgörande skäl för Utskottet att, i öfverensstämmelse med sin förut uttalade öfvertygelse i frågan om en jernvägs-anläggning på Statens bekostnad långs efter norra sidan af nämnde sjö, hemställa, att Riksdags-fullmäktigen Mallmins alternativa förslag om den uppgifna anslags-summans anvisande ulan återbelalnings-skyldighet, för att dermed anlägga den af honom förordade jernbana, mätte af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. 8:0. Angående anläggandet af jernväg mellan Hvetlanda och Oskarshamn.
För att afhjelpa detta missförhållande hafva Rikets Ständer beslutat, att beräkningen uti ifrågavarande fall för fullmagter ej mindre i flottan (hvilken i nu gällande författning ej (innes särskild nämnd), än ock i regemente, korps eller arméen, skall ske ExpeditionsUtskottets Förslag lill anderd. Skrifvelse N:o 127, .357 eiler stalén vid det regemente eller den korps, hvarest den befordrade tjenar, och för oplacerade i arméen qvarstående officerare, äfvensom för officerare vid Stockholms borgerskaps militärkorps efter den lägsta bland indelta arméens stater, eller Skånska infanteri-regementenas normalstat, allt efter lägsta lönen inom graden, der olika löner inom samma grad finnas. 1 afseende på de särskilda Generalsgraderna i arméen, då lön pä stat ej åtföljer fullmagten, hänvisar nu gällande författning till Kongl. Brefvet den 18 December 1843. Då berörde Kongl. Bref innehåller, alt Generalsfullmagter af alla grader skola förses med stämpelpapper efter Generalbefälhafvarelönen, 4,500 R:dr, men författningen eljest såsom allmän regel stadgar, att fullmagter till beställningar utan lön i arméen skola förses med stämpel efter skilnaden emellan förut innehafd lön och den lön, som åtföljer graden, till hvilken befordran vunnits, hafva Rikets Ständer ansett nämnde grundsats böra följas äfven i afseende på de ifrågavarande fullmagterna. Hos Rikets Ständer har blifvit erinradt, att nu gällande författning icke tydligen bestämde, huruvida fullmagter, öppna bref m. m., hvarigenom tjenster eller befattningar vid de. Kongl. Hofven bortgilvas och hvilka från Hof-expeditionen utfärdas, skola förses med stämpelpapper eller icke.
Bifölls endast med den ändring, att de tillstyrkta löne-förhöjningarne beviljades att utgå till 1860 års slut, hvarjemte erinrades om den rättelse i aflönings staten för Tumba bruk, att för pappers-mästaren tilläggas följande natura-förmåner: 6 tunnor råg, 4 tunnor malt, 12 famnar ved och 5 lispund ljus. N:o 43, med hemställan om personelt, årligt anslag till Bankens Garde des medailles, Riks-Antiqvarien B. E. Hildebrand. Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets följande Utlåtanden och Memorial: N:o 105, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut öfver Betänkandet N:o 87, beträdande universitetens rätt att med stads-styrelsen deltaga i handläggningen af ekonomioch politi-mål. Med bifall till Utskottets hemställan länn Ståndet för godt instämma i Höglo!’: iga Ridderskapet och Adelns samt Hedervärda Bonde-Ståndets i ärendet fattade beslut. N:o 106, i anledning af väckta motioner om åtgärder för beredande af s. k. transito-rält emellan konungarikena Sverige och Norrige. Bifölls. N:o 107, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 98. Lades lill handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: N:o 29, i anledning af väckt motion om ändring af Kongl. Kammar-kollegii Cirkulär den 5 Maj 1843, rörande klyfning af kronoparken, sorn blifvit till enskilda under skattemanna-rätt försålda; N:o 30, i anledning af väckta motioner om ändringar uti Kongl. Förordningen, angående expeditions-lösen, den 30 November 1855; 502 Prot.-Utdrag den 26 Augusti 1857.
J. Andersson och hofpredikanten Lithner, en Lärokurs för fruntimmer. Den fortgiek under trenne år, och flere lärare deltogo sedan i undervisningen så- som öfverste F. N. Staaff, professor Ilamberg, lektor Tham. Sedan lärokursen fortfarit under dessa trenne år och visat sig fylla ett verkligt behof, blefvo medel till Seminariet för bildande af lärarinnor af riksdagen beviljade, och inrättades detta kort därefter och var således i viss mån en fortsättning af denna lärokurs. Lärokursen omfattades med största intresse af en stor skara bildningstörstande unga kvinnor, bvilka deltogo i undervisningen, dels så- som elever, dels såsom åhörarinnor. Den af alla lärarne, hvilkens lektioner — i fysik — - med djupaste iatresse åhördes och som själf med aldrig tröttnande nit undervisade och fö- reläste samt med ospard möda för hvarje vecka rättade elevernas skriftliga uppsatser, var professorn friherre Fock, den ende äncu lefvande af Lärokursens stiftare. Eleverna haffa alltEn kulinarisk utställning i Paris. Skildrad för Idun af Jane GernandtClaine. ärldsstadens köksmästare ha i dessa dagar — utan en tanke på faran af att under fastan fresta svaga dödliga till den ögonens begärelse, som ligger i åskådan af en beckasin eller ett dussin lärkor, anrättade på det sätt som Brillat-Savarin drömde om, när han besjöng dessa » paradisets fåglar » — anordnat en utställning i Industripalatset vid CbampsElysées. Och de gourmeter, som vandrade uppför trapporna till denna märkliga exposition, kunde på förhaDd betrakta sig som fördömda. D e t hela var ett fullständigt poem. Redan prologen — den strålande exposé af kopparkastruller och spisar, som inledde denna kockarnas inspirerade dikt • — var tillräcklig att sätta fantasien i rörelse.
Nu har deremot R. o. Ad., genom den beslutade ålerremissen, antagit, att en sådan otydlighet förefinnes, hvilket också under discussionen här på Riddarhuset gifvit sig tillkänna, emedan man just tvistar om rälta betydelsen af ifrågavar:de ord. Slutligen har en talare uplyst, alt inom Utsk. |:delar af dess ledamöter ansett orden böra tolkas i strid med Hr Biidts och Frih. Cederströms åsigter; men icke deslomindre påstå desse Hrr, att meningen är tydlig och klar. Då det nu visar sig, att en stor del af representationen och majoriteten af StatsUtsk., hafva så stridande åsigter med de värde talarnes, i fråga om rälta förståndet, är det då icke nödigt ali man drager försorg om erhållande af en authenlik tolkning af dessa §§:r. I detta afseende instämmer,jag med Gr. Lagerbjelke. Hr Bildt har sagt, att det icke skulle tillkomma R. St. att begära ett så beskaffad! tillägg lill §§:ne, ulan man skulle i stället begära, att frågan blir utredd. Jag frågar, på hvad sätt skall lagstiftande magten gå tillväga, för att få en otydlig lag förtydligad? Jag åtminstone kan icke inse lämpligare sätt att gå tillväga. Här är föröfrigt myeket ordadt, om det obehag, som åtföljer advokat-flskals-tjensten i KamraarRtn. Likasom här icke vore fråga om något annat, än denne tjensteman; och man har galt så långt, att man såsom motiv för Utsk:s förslag antagit afundsamhet mot denne tjensteman, för det arfvode han upburit. Det kan så myckel mindre vara förhållandet, som en talare föreslagit, att man borde återremittera Betänk., för att icke beröfva denne Statens tjenare något af de inkQmster, som han nu, till följd af de anförde ordalagen, kan anses tillförsäkrad. Men här är fråga om all erhålla en tydlig lag för framtiden; och den person, som då får denna tjenst, måste väl D en 14 Juni. 145 val fiona, att han derigenom får en tydlig instruktion, som bestämmer hans inkomster.
Då emellertid Rikets Stander vid påföljande Riksmöte, enär anledningar förekommit dertill, att, ehuru åtskilliga hemman i Halland, hvaraf vissa räntor voro anslagna lill kyrkor och presterskapet, varit för dessas räkning bortslädslade, disposilionsoch egande-rätlen tili dessa hemman likväl rätteligen skulle tillkomma Kongl. Majit och kronan, sä att med åboskap derå borde förfaras på sätt örn kronohemman i allmänhet är stadgadt, hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att före pröfningen af sig yppande frågor om skatteköp af kyrkohemman i Halland, vid vederbörlig domstol i laglig Siats-Utskottets Utlåtande N:o 206. 5 ordning måtte varda, i närvaro af behörige Kronooch Consistorii-ombud, undersökt och pröfvadt, huruvida Kongl. Maj:t oell Kronan eller Kyrkan hade jordeganderätt och att, såsom följd häraf, jemväl mätte förklaras, att de uti administrativ väg redan vidtagne beslut icke vöre af den beskaffenhet att de kunde vara hinderliga för egande rättsfrågans upptagande och afgörande i tvisteväg; har Kongl. Maj:t, genom Nådig Resolution den 9 Juli 1830, i Nåder förklarat, att, sorn Kongl. Maj.t icke utan noggrannaste skärskådande fattat Dess förut, angående Halländska kyrkohemmanen, meddelade beslut, och dessa beslut vörö grundade på en i sekler utöfvad och af Danska och Svenska konungar befästad kyrkornas rätt till nämnde hemman, hade K:gl. Majit, såsom Konung, sorgfällig att skydda eganderättens helgd, och, såsom kyrkans öfverhufvud, pligtig att vårda dess rättigheter, icke kunnat tillåta något intrång deruti; men då Kongl. Majit å ena sidan uppfyllt denria pligt och bibehållit de Halländska kyrkorna vid deras uråldriga förmåner, bade Kongl.
Man har här afstyrkt frågan af det skäl att hela företaget endast vore grundadt pä förtroende för Gr. von Rosens uppgifter. Men jag tror mig nu hafva visat alt denna omständighet är aktieägarnes ensak, och aldrig kan gälla mera än som skäl för deni att se sig före. Hvad Slaten deremot enligt min tanka bar att öfverväga, är, huru vida någon allmän nytta och således vinst för Slaten eller samhället uppkommer af förelaget. Utan att så är förhållandet, har Staten naturligtvis icke något motiv att göra en betydlig uppoffring, men om en vinst för Staten deraf anses härflyta, då är också Statens ställning vid detta tillfälle alldeles likartad med dess förhållande till leverantörer i allmänhet. Till en sådan säger Staten: Gif mig så och så mycket af den varan, så skall ni få så och så mycket penningar; och till förevarande bolag säger Staten: lemna mig en jernväg, och jag garanterar eder 4 proc. af denna uppgifna summa på 15 år. Hvad är då Statens ändamål härmed? Jo det är, alt förskaffa sig den vinst och allmänna nytta som existensen af den föreslagna jernvägen medför, såsom valuta för sina uppoffringar. Det är således pä denna punkt som undersökningen bör falla. Den bör gä ut på att utröna, huruvida detta förelag verkligen skall bidraga till någon nytta för det allmänna eller ej; om det skall bidraga till ökad produktion, lill ökad välmåga, till ökad styrka, säkerhet och trefnad — med ett ord, till befordrande af de ändamål som Staten kan hafva alt behjerta. Della är det som enligt min tanka bör undersökas, och ej så mycket det som egentligen och uteslutande rörer de enskilde aktieägarnes fördel, hvarom de sjelfve lämpligast må hafva omsorgen. Då jag nu vill söka ingå i en dylik pröfning, måste jag i främsta rummet fästa mig vid den statsekonomiska sals, som jag här hört yttras af Gr. Anckarsvärd, alt lättade kommunikationer icke skulle bidraga till en ökad produktion. Jag trodde detta likväl vara så godt som ett axiom. Jag trodde det vara gifvet, och medgifvet af hvar och en, åtminstone af alla dem sora äga någon grundegendom, att dess värde, i följd af dess produktion i ganska betydlig mån beror på dess mer eller mindre lätthet till afsättning.
Kommerse-Rådet Björnbergs Bränvinsbrän* nings-Arrende 85. fråga om ersättning till Hof-Sta]Imästaren Grefve Frölich för Arrendet af Flyinge och Dalby Kongsgårdar - s 2 33» 86. Löner för Läns-Notarier och Lands-Konto* rister. * • • 2^*7» 87. Kostnaden till Högstsalig H. K. M. Konung GARL XlII:s Begrafning. . 239. Pensioner förH. K. H. Kron-Prinsan Oscars Lärare. » s f?. Innehåll. N Inrättningen i Carlskrona. — " 245* 90. vi Ikoren vid Vadstena Klosterkyrkas upplåtande åt Stads, och Lanls-I örsamlingarne derstädes. - * ’ 24^* gr. Förslag till beräkning af Stats-Verkets In trader. * * -351* <jj>. anmärkningar vid Betänkandet i fragan om uppskof med redovisningen af Krono Uppbörden. ... 295- 83- ersättning för förluster genom Skepps upp. bring rungar under de sednare krigsåren. -299. 94. I .å n rät 11 gite t 1 Manufaktur - Diskonten för Skepps va rfsegare. ■ g-, förvaltningen af Kronans TTpplags-Magazm. 312, gj. medel för Isländska Handskrifters öfversät tande. * * '’ 315* 97. bidiag till Södertelje Kanal-Inrättnings fullbordande. • 328* g8. Aflöningen för Riks-Ståndens och deras Utskotts' Sekreterare, Kanslier och VaktBetjening. * • *338* yg. Magazins - Din ktionens införskrifning af Utländsk Spannmål. 3lS* 100. grunder för liqviderandet af Undsättnings Spannmål. 35r« jor. yrkad förbättring i Aflöningen för Krigs Revisions Betjeningen. - * 353* JOB Jagbackarne inom Södermanlands Län. - 351» Statsoch Banko-Utskottens.
Åkerhjelm att få tillägga några artiklar, hvilka icke finnas upptagne i Hr Grefvens reservation. Komma så någre andre ledamöter med andra önskningar, så lärer väl icke eller då Gr. Cronhjelm kunna vara mindre bevågen emot dem, än emot oss o. s. v. Mig synes emedlertid, att delta sätt att afvika frän den vanliga ordningen, är just rälta sättet att icke komma någon väg. Om vi, i st. f. denna onyttiga öfverläggning om Gr. Cronhjelms reservation, hade fält gå punktvis tillväga, så hade troligen (lere sidor af betänk, redan varit expedierade, i st. för alt vi nu stå här och hafva intet uträttat. Detta borde Gr. Cronhjelm desto hellre hafva betänkt, som det icke lärer vara Den II Januari f. m. 167 Grefven obekant, att samma försök att tillintetgöra första punkten i Ulsk:s betänk, anställdes äfven i Vällofl. BorgareSt., och att man efler en debatt, som räckte 4 timmar, började att gå betänk, punktvis igenom, alldeles som om någon discussion icke ägt rum. Detta förmodar och hoppas jag äfven blifver utgången här, och önskar jag sålunda, alt denna lika öfverflödiga som onyttiga öfverläggning må blifva ändad. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att ingen mera än lian kunde vara angelägen derom, att R. o. Ad. icke måtte handla i strid med de beslut, som redan blifvit fattade, men att i förevar, fall, H. Ex. icke trodde, alt ett bifall till Gr. Cronhjelins förslag vore stridande emot R. o. Ad:s beslut, om detta måls föredragning punktvis. Målet hade redan blifvit föredraget punktvis, emedan det nu vore första punkten, som utgjorde föremål för öfverläggniugen, och de öfriga punkterne skulle äfven blifva föredragna, fastän dervid visserligen, om Gr. Cronhjclms förslag blefve antaget, kunde inträffa hvad som ganska ofta varit händelsen, att R. o. Ad. dä en af de efterföljande punkterne förekomme finge förklara, att den vore förfallen i följd af redan fattadt beslut.
och huru skall dea representeras, för att reproducera åt den Individ, som frambragt densamma, och det' land, hvars rå-ämne eller arbetskraft utgått dertill? Ty nödgas Individen sälja emot Conjunctur, nödgas landet vara blöitadt på förråd af nödvändighetsvaror; så är ingen trefnad vunnen, in. gen Reproduction möjelig, ingen fortgång uti utvecklingen af Nationalkraft i bredd med andra folkslag; varorna försvinna snart, tillika Bil, till Sent»- ech Buneo-Vtih, Bet. Vtr x* Stats• och Banco-Utskottens Utlåtanden'. med de näringarsvlifsom lemnat dem; ett stillastående åtföljfer de allmänna företagen , och i tidens ström skall detta stillastående snart Visa sig såsom en återgång, lika skadlig, sorn onaturlig. Denna varumängd består af allt af någorlunda varagtig beskaffenhet , som finnes i landet, utöfver den åtgång, som locala dagliga rörelsen kraf ver; dock allt detta afsedt i en Scala , som betager obscurlteten af stricta ordalydelsen af bokstafsinnehållet, som intet Reglemente kan nog tydeligt bestämma i allt dylikt. Först och främst, bland mängden af de olika varor detta land producerar, upptager sadén rummet, gjord varaktig genom torkning och god beskaffenhet, samt vård; ty säd underhåller arbetarens rörelsekraft. Jemna spannemålsprlser, förutsätta spannemålslager, och verka betydligt till jemna va» rutillverkningspriser; derpå hvilar varuproducentens trygghet, derpå åter tillgången af varan, ämnet för handeln. I denna ställning stå näringarne och handeln till Landtbrukaren intresse, det högsta af allas; och denna sats gäller äfven, utom de politiska skäl, som naturen af Svenska beskaltnings-systemet medförer. Man kan således härvid glömma att Svenska Ronden utgör Nationens märg, och drager, utan jemnförelse, dess största bördor.
Prof. Ni blir helt vajrm Det kan ju vara tänkvärda saker i hvad ni säger. Men ... men ... Kors der kommer någon! Min man måste hafva slutat sin siesta. Redan! Kand. Tack för det der “ redan “, fru professorska,för hela min lilla tête à tête — och börja så i morgon läsa om “ Giftas “, och ni skall förstå den bättre. Prof. Kanske, envisa menniska der! * Ofvanstående referat, var till red. inlemnadt innan seqvester lades å boken Som bekant är, berodde denna åtgärd på en teologisk fråga, på hvilkcn man i samtalet icke inlåtit sig, men hvilken blir i ” Dagens kfönika ” föremål för en särskild artikel.Professor Sigurd Ribbing om Geijer. (Erik Gustaf Geijer. Tal af Sigurd Ribbing vid Vermlands nations i TJpsala piinnesfest den 12 januari 1883. Tryckt på nationens begäran. TJpsala W. Schultz. Ehuru en granskning af detta redan mer än årsgamla högtidstal numera kan anses komma något litet post festum, erbjuder föredraget likväl så mycket af intresse — om ock snarast ett psykologiskt, och lemnar så många bidrag — om ej till föremålets, så till minnestecknarens egen karakteristik; att anmälaren vågat tro, det en närmare skärskådning deraf skulle kunna försvara en plats i Dagens krönika. De. meddelade utdragen ur talet kunna också för dem, som ej varit i tillfälle att höra eller läsa detta, tjena såsom prof på en stil, hvilken, fastän ingalunda utan sina förtjenster, dock i sitt egendomligt föråldrade snitt i våra dagar icke gerna förekommer annorstädes än pä en akademisk kateder ellfer i ett akademiskt högtidstal. Strax i början af föredraget tager författaren enligt gammal god sed “ den nya tiden “ i upptuktelse, i det Geijers storslagna personlighet framhålles såsom en förkrossande motsajs till nutidens ytlighet och obetydlighet.
I sådant afseende har, efter dertill af utsedde kommitterade erhållet uppdrag, och i öfverensstämmelse med de af dem härför uppgifna grunder, nemligen: sjöarnes sänkning med omkring 6 fot, vatten-verkens bibehållande så vidt möjligt vore, samt sjö-sänkningarnes och båtIcdens gemensamma utförande, distrikt-chefen, majoren, friherre De Geer under sistlidet års sommar och höst uppgjort här ofvan omförmälda Utskottet nu tillställda arbetsplaner och kostnadsförslag. Enligt det sålunda, med iakttagande af dessa grunder, uppgjorda förslag till sänkningen af sjöarne Stora och Lilla Rengen, Jernlunden, Åsunden, Emmern, Striern och Nimmern, efter hvilken sjösänkning blott ett enda af de nu befintliga fallen, eller det vid Brokind, komme att återstå och utgöra 3,7 fot, skulle kostnaderna för detta ar bets-företag, med tillägg af den approximativt beräknade ersättningen ej mindre flir en qvarn, som måste utrifvas, än för de öfrige vatten-verkens förändring och stillastående under en del af arbetstiden, uppgå till ett sammanräknadt belopp af r:dr 143,300: och kostnaderna för båtleden genom sjöarne Åsunden och Jernlunden samt Rengen jemte en lastbrygga vid Labbenäs, beläget vid norra ändan af stora Rengen, på ett afstånd af omkring 1{ mil från Linköping, komma att utgöra 25.300: -— —r af hvilken sistnämnde kostnads-summa största delen skulle erfordras för slussbyggnaden vid Brokind; varande de, med hänsigt till båtleden, erforderliga grälningar vid sjöarnes utlopp, inberäknade i förslaget öfver kostnaderna för sjösänkningarne.