Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Lill 25,000 R:dr, men, lika med hvad uti Kongl. Propositionen är vordet föreslaget, anser Utskottet densamma kunna uppföras till . .. 22:o. Krutoch Saltpeter-Försäljnings-meclel. Denna inkomst upptogs uti förra sLats-regleringen till 75,000 R:dr, men kan, pä sätt Kongl. Propositionen innehåller, höjas lill 23:o. Contrcll-Stämpel-medel beräknas uti nu gällande Riks-Slat till 8,000 R:dr, hvartill de jemväl uti Kongl. Propositionen uppföras; men då de åren 1833—1837 utgjort per medium circa 10,300 R:dr, och minst omkring 9,000 R:dr, anser Utskottet dem med tillförsigt kunna upptagas lill sistnämnde belopp . . .. 24:o. Num mer-Lott eri-medel. Då Utskottet, uti redan afgifvet Betänkande, föreslagit Lotteriets upphörande, hvilken fråga* ännu icke blifvit af Rikets Ständer slutligen afgjord, har Utskottet ansett sig icke kunna någon inkomst under denna titel upplaga. 25:o. Bd/ioch Lots-medel beräknades vid sisla statsregleringen till 50,000 R:dr, likväl under medgifvande, att det möjligen uppkommande öfverskoltel skulle få användas till förmon för Båkoch Lois-inrättningen,. för hvilken anslaget å 4:de Hufvud-Titeln , utom den emot Danska Fyringsmedbn svarande anvisning, utgjorde enahanda belopp eller 50,000 R:dr. Dessa medel hafva åren 1833-—1837 j:er medium utgjort circa 64,000 R:dr, och då Utskottet anser rättast vara, att både inkomster och utgifter, i möjligaste matto uti Riks-Stalen upptogos lill deras verkligai Belopp, föreslår Utskottet, att ifrågavarande medel, under enahanda medgifvande, sorn vid förra Riksdagen, beiäknas till dock som derigenom 10,000
Det är sällsynt att en tysk lärd, som det heter, «låter pumpa sig,» d. ä. öppet uttalar sin mening i de ämnen, som röra hans vetenskap. Men Paulus synes i detta fall ej tillhöra Tysklands lärda. Filosofien har i Heidelberg för närvarande icke ens en ordinarie professor. Vetenskapen föredrages af Reichlin Meldegg, f. d. katolsk teolog i Freiburg, men för sina åsigter tvungen att resignera, hvarefter han öfvergått till evangeliska kyrkan. Han läser lätt, till och med snillrikt, men anses icke ega djupare filosofiska studier. Jemte denne extraordinarie professor, finnes en hedersprofessor, Kapp, som äfven har rättighet att hålla föreläsningar. Docenten Fortlage har framför dessa båda gjort sig känd genom utgifna filosofiska arbeten. Förf. öfverraskades af att hos honom, som är både älskare och kännare af folksången, höra sjungas «O Wermeland, du sköna, du herrliga land,» samt en bekant finsk folkvisa. Schlosser är, jemte Paulus, en annan vetenskapens veteran. Han, som sjelf endast kritiskt behandlat historien, synes obelåten med den nyare tidens sträfvanden att spekulativt uppfatta dess utvecklingsgång. Heidelberger Jahrbücher ega ännu i honom en bland sina flitigaste redaktörer, och man ser i hans ofta korta och hvassa recensioner mången flägt af hans missnöje med vetenskapens nuvarande behandling. Han säger stundom om den ena eller andra författaren: «åter en berömd häfdeforskare, om hvilken jag aldrig hört talas.» Till universitetets notabiliteter höra äfven Creutzer, archäologen, statsekonomen Rau och mineralogen Leonhard. Universitetet i Freiburg utgör för storhertigdömet Baden ett komplement till det i Heidelberg. Bland dess 300 studenter funnos nyssnämnda termin 95 teologer. Dessa äro katoliker, likasom den teologiska fakulteten i Freiburg, hvaremot den i Heidelberg är evangelisk. I Bonn, Breslau och Tübingen har man utan olägenhet förenat tvenne teologiska fakulteter vid samma universitet.
Lönerne komma att utfalla flere månader sednare än nu, då första uppbörds-stämman af regements-skrifvaren vanligen hålles i Januari. — Krono-utskylderne, hvilka nu utbetalas af regements-skrifvarne med först inflytande uppbördsmedel, skulle då komma att å skattskrifnings-orten kontant uttagas af hvarje löntagare, innan ännu något af lönen fått uppbäras. Kronofogdarne skulle troligen icke kunna åläggas, att utan provision uppbära lönebeloppen. Nuvande regements-skrifvare ega skälig anledn. fordra, att under deras återstående tjenstetid ej gå i mistning af denna, den hufvudsakligaste delen af deras inkomst. Dubbel uppbörds-provision skulle således för den närmaste framtiden drabba löntagarne. Allt detta undvikes om hädanefter som hitintills uppbörden af militiae-statens räntor får af dess egna redogörare verkställas. För vederbönde räntegifvare kan det äfven vara alldeles likgiltigt, då räntorna utgå endast i kontant, om kronan eller regementet uppbär dem, ty det sä mycket omtalade prejeriet kan lika litet komma i fråga i ena som andra fallet.” Jag kan icke inse någon olägenhet deraf, att regements-skrifvarne bibehållas och att de fortfara med uppbörden af de indelta räntorna, men deremot skola flerfaldiga olägenheter uppkomma genom uppbördens öfverflyttande till kronofogdarne. Då jag på grund af de nu utaf mig anförda skäl, anhåller, att denna punkt må varda återremitterad till Utsk.,. hoppas jag att när målet tilt Utsk. återkommer, detsamma, ehuru praxis vanligen varit, att när 2 Stånd bifallit ett betänk., någon ändring i anledn. af äterremiss från de öfriga RiksSlm icke göres, likväl i denna punkt skall vidtaga eller föreslå de förändringar, som kunna vara af behofvet påkallade. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Det förhåller sig med denna punkt likasom med den, hvilken i går till öfverläggning förevar, nemi. att Utsk. i sitt förslag gått längre än K. M. i sin propos.
Vid detta rättmätiga sjelfförsvar skall jag dock, så vidt möjligt, bibehålla saken, blott den, till mitt ögonmärke, väl besinnande, alt i en öfverläggning, hvars vigligaste beståndsdel just är personlighetens fredande, jag ej bör tillåta mitt handlingssätt att motsäga mina läror. Herr Cederschjöld omnämner till en början hvad som föranled t den varsamhet, hvarmed han bordt gå till väga, och den han längre fram medgifver kunde af andra anses såsom för vida sträckt. Och i sanning, månne icke denna försigtighet öfver - Den 2a Januarii f. m. 205 går ända till misstroende, då dess anledning uppgifves vara den, alt ”Motionärens ”förslag är till sitt innehåll alldeles detsamma, som nästan alla inom Utskottet lära ”veta, att Konungens Rådgifvare hade ernat ”tillstyrka Kongl, Maj:t, att sjelf lill Rikets "Ständer framställa.” Mycket vore alt andraga, både vid denna tankeledning_, och vid det angifna factum. Hvad den förra beträffar, är det med verklig bedröfvelse sora. jag här återfinner (hvad för öfrigt ej sällan funnits) de båda Statsmagterna idealiskt framställas såsom stridiga opinions-krafter, alltjemt kämpande om motsatta intressen. Huru svårt att komma till den skiljaktigheternas jemkning, utan hvilken föga något resultat af varaktig nytta är att förvänta, om vid skärskådandet af hvarje föremål, man till öfverläggningens utgångspunkter väljer opinionerna i deras förmodade yttersta aflägsenhet, med förbiseende af de lägen, der intressena dels närma sig till hvarandra, dels äro alldeles gemensamma! Huru ofta är icke målet, dit man sträfvar, i verkligheten detsamma, fastän olika vandrare ditskrida på särskildta vägar! Sådant är åtminstone förhållandet med det ämne, som nu är i fråga. Utan att kunna instämma i Herr Cederscbjölds satts, att ”en Konungs Rådgifvare i allmänhet önska inskränkning i ”Folkets yttrande-rätt,” har jag dock i min skrift antagit, såsom liggande i grundegenskapen af en Styrelse, sträfvandet efter åter - 20Ö
Vid förnyad föredragning bifölls Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens, den 25 sistlidne Maji, under N:o 34, afgifna och, den 4:de dennes e. rn., på bordet lagda Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, i afseende på Ekskogarne i Riket, jemte flere i detta ämne väckta enskilda Motioner. S. D. Vid förnyad föredragning af Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens, den 20 sistlidne Maji, under N:o 35, afgifna och, den 4 dennes e. m. > på bordet lagda Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, med öfverlemnande af förslag Fröt. Utdrag den i5 Junii 1829, 67 till ny Prestvals-Förordning, blef samma Betänkande, pä grund af dervid gjorda anmärkningar, till Utskotten åtterremitteradt. Från Högvördig^ Preste-Ståndet. S. D. Då nu å nyo föredrogs Bevillningsutskottets Betänkande, N:o 36, angående Herr af Vingårds Motion om Tull å Spannmål, blef detsamma, i anledning af deremot gjorda anmärkningar, till Utskottet återremitteradt, S, D. På grund af dervid gjorda anmärkningar, återremitterades Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtande, N:o a6, i anledning af flere väckta Motioner om anslag af Allmänna Medel för Arbetsoch Corrections-Inrättnjngarne i åtskilliga delar af Jtiket, S. D. Bevillnings-Utskottets Betänkande, Nio 20, angående Herr E. M. Memsen!
Jtpcfa . <W l BIDRAG TILL SVERIGES OFFICIELA STATISTIK. hj Kongl Maj:ts Befallningshafvandes femårsberättelser. Ny följd. ÖFVER-STÅTHÅLLARE-EMBETETS UTI STOCKHOLMS STAD UNDERDÅNIGA BERÄTTELSE FÖR ÅREN 1S56-1SGO. St ormägtigste Allernådigste Konung! Den underdåniga berättelse angående Stockholms Stads tillstånd i ekonomiskt och statistiskt afseende, hvarmed, i följd af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 4 Maj 1827 och den 22 December 1848 samt StatsRådets och Chefens för Civil-Departementet Cirkulärbref den 25 Oktober innevarande år, Öfver-StåthållareEmbetet bör till Eders Kongl. Majrt inkomma för åren 1856, 1857, 1858, 1859 och 1860, får Öfver-Ståthållare-Embetet, sedan infordrade uppgifter och utlåtanden i dertill hörande ämnen inkommit, härmedelst afgifva, uppställd hufvudsakligen i enlighet med de för sådane berättelser år 1827 meddelade föreskrifter och formulär, men under iakttagande, så vidt inkomne uppgifters beskaffenhet sådant medgifvit, jemväl af de i åberopade Cirkulärbref lemnade anvisningar. 1. Om Stadens allmänna beskaffenhet. Stadens gränser, enligt uppgift af stadens Ingeniör, omfattande en areal af 3,019 tunnland, 2 kappland, eller 16,906 qvadratrefvar, 75 qvadratstänger, hafva under ifrågavarande fem år icke undergått förändring; och åberopas, i afseende å stadens läge och allmänna beskaffenhet, den beskrifning, som i öfverStåthållare-Embetets femårsberättelser af den 29 Augusti 1828 och den 30 December 1833 är meddelad, jemte hvad senare berättelser af den 31 December 1839, den 12 December 1844, den 14 December 1850, den 15 December 1852 och den 30 September 1856 innehålla.
Doktor Annerstedts sålunda yttrade mening instämde herr friherre Cederström, B., herr friherre Stjernstedt, L. F., herr von Hohenhausen, M. S., samt herr biskop Bergman. STOCKHOLM 1848, hos J. A. Walldén. Allm. Besv.- och Elig n,-Ut sk. Betänkande, N;o 116. I N;o 116. Ankom den 28 Juli, 11. 2 e. sk. Utlåtande, i anledning af erhållna återremissev utaf betänkandet N:o 90, angående ordnande af Medicinal-under• visningen i riket. Nämnde betänkande, hvari Utskottet tillstyrkt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att en kommitté af sakkunnige män må blifva nedsatt, hvilken finge sig uppdraget att, efter en bestämd plan, utarbeta ett förslag lill den medicinska undervisningens ordnande, samt alt Kongl, Majit derefter täcktes vidtaga de åtgärder, hvartill detta kumle föranleda och hvilka ansåges för ändamålet tjenliga, har blifvit bifallet af Rreste-ståudet, men återreinilteradt af Ridderskapet och Adeln samt Borgareoch Bonde-stånden. — Be anmärkningar, sorn gifvit anledning till äterremisserne, hafva hufvudsakligen omfattat de af Utskottet till grund för sitt berörde tillstyrkande andragna skäl, hvilka förments vara dels skefva och behäftade med misstag och dels utvisande partiskhet emot Carolinska institutet, men äfven åsyftat, att frågan om medicinska undervisningens ordnande borde af Utskottet förklaras omfatta ett ämne, hvarmed Rikets Ständer icke borde sig befatta. —■
Sammankomsten försiggick den 13 Februari, och de yttranden och svar, Herr Friherre Gripenstedt rörande nyssnämnda öf verläggningsämnen behagade afgifva, finnas uti protokollet för samma dag intagna och hafva sedermera äfven blifvit till sin riktiga uppfattning af Herr Friherren godkända (protokoll den 7 Juli). Sedan dessa öfverläggningsänmen blifvit genomgångna, uppstod samtal rörande de då inkomna låneanbuden och de i dem föreslagna vilkor, men då hvad derunder förekom, icke hade något närmare samband med de egentliga öfverläggningsämnena, då dessutom diskussions-protokoll hos Fullmäktige icke är öfligt, och Herr Friherren icke tillsagt, att han önskade öfvervara justeringen, eller lä i protokollet intaget hvad han, utom i de egentliga frågorna yttrat, förklarades vid sammankomsten den 16 Mars protokollet, sedan det undergått erforderlig rättelse, vara justeradt. Att likväl det ej kunde vara Fullmäktiges mening, att vägra Herr Friherren att låta i protokollet införa allt hvad han önskade, bevisas deraf att, sedan de om denna hans önskan blifvit underrättade (se protokoll den 16 Juni) intet hinder mötte att införa det tillägg af honom, som fin nes intaget i protokollet för den 7 Juli; och torde genom denna enkla framställning af förloppet äfven få anses besvaradt det tillägg' Henar Revisorer ansett sig böra foga till ifrågavarande anmärkning, medelst yttrande: »att uteslutandet af en del af Herr Friherre Gripenstedts yttrande får dessutom en ökad betydelse, då man finner att hvad som uteslutits är just sådant, som icke öfverensstämde med Fullmäktiges åtgöranden». Efter denna anmärkning framställa Herrar Revisorer en ny sådan af ett alldeles eget slag och icke saknande sin särdeles anmärkningsvärda sida. De upptaga nemligen — 147 — till bedömande den visserligen ganska vigtiga omständigheten, att lånet på engelska marknaden icke haft den framgång, som hade varit att önska.
Tilsammans 22,235,099: Zs. 2» som wid 1792ars Riksdag ökades med 8,520,000: —- ^ Hch således hela Gulden endast . 28,7^,099: zz, 447 Harwid är af wederbörande uplyst, ak Fullmagtkge black upgcfw r dea g ild, hwarsöre Lonkoirer häftat, uran ar is-a» de» Inrikes laka subtrahera balsacerns i Lrsäir eller Lontvirers utestående fordringar, sä wida desin Fordringar kil största delen härröra ifra» balancsraä Upbörd, dels äisputsriig, dels icke med Räkenskaperna instämmande, dels för bristande Räkenskaper upkommen och dels för hwarjchanda orsaker osäker. Det har icke kunnat undfalla Hemliga Utskottet., ar su den wid årets stut balrncsraäs Upbörd til en betyde» lig del kan och bör anses såsom en ofelbar tilgang, sa wida hela Upbördcn för det löpande Upbörds-äret, som fö st stutas med /ipril manad, icke kan hinna at til L mrmrsks Lasta astefwereraS til den zi. nästföregående December, dä alla Räkningar, som uti huswudboken inlöpa, skola wara asstutade. Men onekeligt är, at Bokslutet icke kan utwlsa något säkert resultat, dä RsstaruiLrns ä den stcbireracle Upbörden deruti inga och til hela stt belopp, såsom en saker Lomoirsk» fordran, uptagas, hwarsöre ock alla derpå byggda Lalculer öfwer Lonroireis werkeliga Gäld, och den Summa, Lcmroirsr för aret lil sina Utgifter tarswnr, mäste blikwa i samma män mindre pälireliga, som de wid ena årets stut balanc-erscks
Nordre eif, uppmnddring af Nordsjö fiskerierne, se Fiskeri-stadga Nordström, Chef för Riks-Archivet, löntillökning för Svar på återremiss Normalskola till bildande af Lärarinnor för fruntimmers-undervisningen, anslag för en Norrbottens llästjägare-sqadrons-fond, Genc ral-räkning öfver Norbottens Län, om Landshöfdinge-residensels derstädes förflyttande till Luleå Norroch Westerbottens Län, om uppförande af Kyrko-slugor derstädes . „ afiastning derstädes af smör och lax Norrmän, ersättning åt sådana, sorn lidit »kaia af Svenska trupper år 1814 J Kongl. Froposit. 1 eller Skrifvelse. CO c: läs Ef n cS t* IIP*' Memorial. Utlåtande, Betänkande' -ii.,-./ Riks-Slåndens Beslut. Underdånig c Skrifvelse. Z Ridd. o. Adeln. RresteStåndet. BorgareStåndet. 7 2 50 Nämndemän, ersättning lill dem för biträde vid brooch vägsyner m« 11. förrättningar 4 1 39 6 „ lön af allmänna medel för dem . 4 1 30 9 yi om minskning af domfördl antal vid Häradsrätt . 7 1 94 —.— „ reglering af deras skjuls-skjldighet . 8 — 26 Nätaren, brobyggnad öfver sundet ut* sjön 4 1 194 2*2 Nöttja församling meddeladt undsältningslån, förlängd betalningstid för » 4 1 213 0. Obligationer, lånc-banko-, om inlösen af 7 stycken äldre sådane . 6 1 23 „ om beläning af Hypotheks-föreningars med 4 procent ränta '.
Ingen kan vara mer villig än den, som skrifver detta, att medgifva, att hemtrefnaden ingalunda är en produkt af ett praktfullt möblemang och en fullt genomförd stil. Vi hafva blott velat för dem, som hafva g o d råd och stå i beredskap att bilda ett nytt hem, framhålla, hvad vi skulle vilja kalla idealmatsalen. Det fula och stillösa kan ofta blifva ganska dyrbart. Hvarför då ej hellre det prydliga och stilenliga? För öfrigt komma ju dessa uppsatser att handla o m gästabud, hvadan man äger rätt antaga att de, som hafva råd att ställa till dylika, ock ha råd inreda åt sig en matsal, som — harmonierar med ostronen och tryffeln. * Kvinnoöden och kvinnobilder. För Idun af Birger Schöldström. Karin Du Rietz. flere svenska tidningar har nyligen setts en liten notis om » Lifgardisten som blef prostirrna ». Titeln är oriktig, ty p r o s t i n n a hann » Lifgardisten » aldrig bli, ehuruväl utnämnd kyrkoherdefru. Den sällsamma historien rör fröken Karin Du Rietz, hvilken, » född på Sommenäs gods i Småland invid Sömmens härliga stränder, genom romanläsning och kanske äfven genom oblid behandling af föräldrarne blef såsom förvildad », hvadan hon ryiade, tog, förklädd som karl, värfning vid Svea lif garde, men upptäckte sitt rätta kön för konung Gustaf III, » som blef högst förvånad öfver att finna en så förtjusande kvinna bland sina lifgardister » samt skaffade henne en man bland sina hofpräster och gaf det unga paret Kongsbacka pastorat som hemgift. Namnet väcker minnet af ett utdrag, jag en gång gjort ur en gammal kyrkobok från 1788. Nästan omedelbart på hvarandra följa dessa tre anteckningar: Kyrkoherden i Kongsbacka och Hanhals församlingar mag. Erland Joli. Paulins k. maka fru Catharina Du Reits [sic f] död i Kongsbacka d. 31 juli i dess 22 års ålder. Kyrkoherden i Kongsbacka och Hanhals, Kongl. Bibliothekarien, Magister Erland Johan Paulin, död i Kongsbacka d. 25 augusti i dess 28 års ålder.
Contoiret foregrift beröm: mo. Sitt, få fnart 9ftFSgåIbS?Contoiret till Q5an Fen-inbetalt 17432 3}:br *3 g. 2 r:g. famt bit /emmål agemnat fina till QåanEen eller orbreS gallbo: förgrifningar å tillgopa 4,400,000 £R:br, be, f afråfning å ^acf/ernS?5S’ergS? lagerweS Ian ingutne ocg mib 1829* årS gut till larifen lebererabe 10,07g. 5R:br 12 g. r r:g.,. måga,, för OufSgålbS ? CentoiretS. ^epel?$3anco?9cnfni»g fTF:o r., ingå. 2:0. Sitt be |årå till StatSmerFef mibane ingptanbe betalningar ejmarbotill 35anfen, utan omebelbart till 19^FSgålbS?€oufoiretS biSpogticn, agenia nate;, org’ 3:0.
Proposition, N:o 83. alla Engelska fabriker varit öfverhopade, icke blifvit utförde, och entreprenören icke kunde förbindas till de stora kostnader, som ett hastigt anskaffande, genom köp, af annan materiel skulle föranleda, dels ock, liktidigt dermed att högt uppdrifne pris å alla för arbetet nödige varor skulle göra uppoffringar å Bolagets sida utomordentligt stora, den redan sedan någon tid tillbaka gällande höga räntefoten och det nu påbörjade krigets inverkan på alia financiela förhållanden till den grad sänkt alla aktie-pappers värde, att högst betydliga summors anskaffande utöfver det redan engagerade aktie-kapitalet, som för detta ändamål skulle erfordras, mäste sätta Bolagets bestånd i fara. Då, i följd af allt detta, Direktionen vunnit den öfvertygelse, att jernvägs-företagets fullbordande till nästa års slut icke kan åstadkommas, har Direktionen i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t måtte till Rikets Ständer aflåta Nådig proposition om medgifvande af ett års förlängning i den för arbetets fullbordande föreskrifna tid; hvarjemte Direktionen, såsom ytterligare stöd för sin underdåniga framställning, anfört, att derest, sedan Rikets Ständer år 1851 beviljat ofvannämnde ränte-garanti, det för jernvägs-anläggningen tillämna de bolag kunnat, såsom anledning varit att förmoda, vara bildadt samt oktrojeradt inom slutet af samma år, skulle detta Bolag då tillgodonjutit den beräknade tiden af fyra år för hela arbetets utförande, hvaraf ett var afsedt för arbelsmateriels anskaffande, uppgörande af jord-inköp samt andra preliminära åtgärder, men att nu i stället inträffat, att Bolaget icke erhöll sin oktroj förr än den 13 November 185 1, och således af den påräknade och såsom Direktionen trodde sig kunna antaga, äfven af Rikets Ständer vid deras besluts fattande afsedda arbetstid, ett helt år utan Bolagets förvållande gått förloradt. Uti häröfver infordradt utlåtande har Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader i underdånighet anfört, att om än å ena sidan det icke torde af jernvägs bolagets
N:o uo. ag Städerna tillslagna jord är Borgerskapet Iernnad, ej blott såsom uppmuntran till bosättning vid Städernas första anläggning, utan ock till understöd för utgörandet af de rnångfalldiga skatter och förbindelser, som med bedrifvandet af borgerlig näring och rörelse äro förenade, och hvaribland Båtsrnanshållet intager ett icke obetydligt rum, då all annan Rustning och Rotering i Riket är fästad vid jordens egande, samt då Kongl. Maj:t, genom ofvan högstberörde Dess Nådiga Skrifvelse, den 3 i Julii 1780, uttryckligen antydt, att Båtsmansliållet är på Stadsjordarne grundadt, detta onus jemväl bör af jorden företrädesvis och i första rummet bäras; men enär af de uppgifter öfver Städernas jord, som af Collegierna blifvit meddelade, icke upplyses, huru mycket deraf är till Kyrkor, Fromma Stiftelser eller Tjenstemäns aflöning disponeradt och följaktligen bör från Ordinarie Rotering undantagas, samt då, hvad det uppgifna hemmantalet vidkommer, sannolikt sig visar, af anställda jemförelser emellan tunnland och hemmantal, att högst skiljaktige, om icke rent af felaktige grunder blifvit vid skattläggningen följde, det vid sådana förhållanden, och innan undersökning i dessa omständigheter förutgått, icke är möjligt att nu uträkna och bestämma, huru många Båtsmän hvarje Stad bör, i förhållande till jordens areal och godhet, underhålla, nödsakas Utskotten att inskränka sin åtgärd till föreslående af det beräkningsoch fördelningssätt, som från nästa Riksdag bör 3o Stats* samt Oec.-UtsJt. Uti. N:o uo. blifva gällande.
Besv. och Ekon. Utsk. Betanhanäen, Beträffande åter Ver Jönssons yrkande, om stadgandet af ansvar för Häradsskrifvare, som fordra betalning för anteckning af Aboförändringar samt gamla och bräcklig! personers uteslutande ur Mantalslängden, *å linner Utskottet sig böra förklara, att, derest sådant emot Författningarnes föreskrift å något ställe skulle föröfvas, detsamma innefattar ett missbruk, hvaruti den lidande, genom klagomåls anförande å vederbörlig ort, kan erhålla rättelse, men hvarom Riksens Höglofl. Ständer, emot Regeringsformens go §, icke tillhörer någon öfverläggning8- eller pröfningsrätt. Riksens Höglofl. Ständers eget upplysta bedömande varder detta Utskottets Utlåtande vördsamligen understäldt. Aukom den 19 Juli 5823. Betänkande, öfver jöreslagne utvägar och yrkade åtgärder, att, lill förekommande af flöden och öfversvämma gar m. m., bibehålla sjön Venern viden gifven nic* delhöj d, I detta ämne hafva till Utskottet blifvit remitterade: Från Högloft, Ridder skalet och Adeln. 1:0 Anförande af Herr von Becker, Carl, hvaruti förekommandet af sjön Venerns flöden och öfverdrifna vattenhöjd anses såsom ej mindre af nödvändigheten påkalladt, än omfattande en större mängd enskildes interessen; hvarföre alla åtgärders vidtagande till vinnande af detta ändamål bör räknas till de statsekonomiska företag, som skulle hedra vår samtid och i stort gagna fäderneslandet.