Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dervid hade Kapten-Löjtnanten Dahlström intygat, att, sedan han, som tillhört befälet å den år 1846 förolyckade korvetten Carlskrona, på hösten nästförutgångne år i Buenos Ayres för Skepps-timmermannen Hedström utverkat tillstånd att derifrån få medfölja korvetten till fäderneslandet, Hedström tillkännagifva, att han innehade en1 summa af penningar till belopp af omkring 2,000 Spanska piaster, dem han önskade medtaga, men i anseende till då gällande förbud att från Buenos Ayres utföra myntadt guld och silfver icke utan olägenhet kunde sjelf bringa ombord å fregatten; att Dahlström i anledning häraf och efter väckt fråga, att Chefen å korvetten Kaptenen E. G. af Klint skulle emottaga penningarne, hvilket likväl då af Chefen afböjts, på begäran af Hedström fört penningarne ombord; hvarefter och sedan Hedström deraf för eget behof undantagit någon mindre del, så att återstoden utgjorde omkring 1,600 piaster, Dahlström, pä befallning af Chefen, öfverlemnat samma återstod till korvettens Sekond, dåvarande Kapteu-Löjtnanten Tersmeden; att Dahlström väl icke tillstädesvarit vid det aftal, som i afseende å omförmälda penningesumma egt rum emellan Hedström och Kaptenen af Klint; men att Tersmeden någon tid efter nu omförmälda tilldragelser för Dahlström omtalat, hurusom, enligt öfverenskommelse med Hedström och i ändamål att bespara Kongl. Majit och Kronan omkostnaderna för begagnande af kreditiv, Hedströms penningar skulle användas till fartygets behof och Hedström vid ankomsten till Sverige erhålla motsvarande belopp i Svenskt mynt. Vidare hade af Kaptenen Tersmeden blifvit intygadt, att under det korvetten Carlskrona på hösten 1843 låg för ankar i hamnen vid Buenos Ayres, Tersmeden, SUUs-Vlskollets Uttalunde N:o • >)4.
Såvida Borgareoch Bonde-stånden icke vilja, med frånträdande af sina skiljaktiga beslut, antaga den af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet stadgade tullafgift, blifva följande omröstningar nödiga: a) om kontrapropositionen: 346:o. Den, som till kontraproposition i hufvudsakliga voteringen, angående eventuela införselstullen å krut, antager Borgare-ståndets beslut att bestämma denna tull till 8 r:dr centnern, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, antages till kontraproposition B onde-ståndets beslut att bestämma tullen till 10 r:dr 32 sk. centnern; och b) i hufvudsaken: 347:o. Den, som å krut vill antaga eventuel införselsafgift af 10 r:dr per centner, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, antages: (l:sta alternat.) Borgareståndets beslut. Bondeståndets beslut. Krut. Bih. till R. St. Malm. Porslin. Salpeter. Borgareoch Bonde-stånden hafva, i öfverensstämmelse med Utskottets förslag, å malm, rå och osmält, ej specificerad, bestämt utförselstullen till 331/3 samt Ridderskapet och Adeln och Preste-ståndet till 73 procent af värdet. Så vida sistbemälda 2 Stånd icke vilja frånträda sitt beslut och instämma i de öfriga Ståndens, måste följande omröstning anställas: 548:o. Den, som vill bestämma eventuela utförselstullen å malm, rå och osmält, ej specificerad, till 33V3 procent af värdet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, antages denna tull till 73 procent af värdet. Ridder skåpet och Adeln, Presteoch Bonde-stånden hafva bestämt införselstullen å måladt eller tryckt oäkta porslin: tallrikar till 6 sk. och andra pjeser till 8 sk. per skålpund; hvaremot Borgare-ständet å denna artikel, utan nämnde klassifikation, antagit 6 sk. införselstull.
Många af dessa berättelser böra b2ft.a de $m&amp; till blide nytta, och nöje, t. ex. kapitlen om b lekar ute och inneo, om ~löfsprickniingens, om ~äppeltidenr, med flera. Den lifliga skildringen af s julen p&amp; landets kommer också helt visst att nycket roa barnen. Xen det torde nog hända, att en och annan af dem kommer att känna sig litet förvånad öfver, a t t barnen p&amp; Grantzö ej med ett ord tyckas h a h a blifvit pkminda om anledningen QiU all denna julfröjd. Med sina s tjufpoj kstreckr, Qcka vi, att författarinnan g&amp;na kunnat vara litet sparsammare. Och alldeles olämpligt i en smlbarnsbok finna vi stycket:, När mamma var iingv. Detta innehlilleï en berättelse om nigra nnga flickors och herrars skämt med hvar-. andra. Dessa ungdomar hadz tillsammans rarit p&amp; bal hos en grannfamilj. DB de om natten kommo hem, smög0 sig de nnga hei~arnru före flickorna in i dessas sofrum och vandca upp och ned p&amp; allt, hvad som fanns, s % att flickorna, d&amp; de i mörkret kommo in, först ogjorde kullerbyttor B öf ver kullstjälpta stolar, soin lago framför döl.~.arnia och sedan öfver sängkläderna, som roro framkastade pk golfvet. Kvällen därefter hämnades flickorna genom att lagga en pkse full af tordyflar i den ene af nnghesrarnes säng och striii mjöl p % den andres hufvuda kudde m. m. nskojs. Andra afdelningen af boken inneSia1Plsr sagor, som ju äro rätt lämpliga för de små, ined undantag af wIngens saga », hvilken de omöjligt kunna fatta. Boken, som a r prydd ined särdeles nätta och lustiga illustrationer, tyckes, om vi undantaga » Nar mamma var ung », vara afsedd års ålder. Språket ar i allmänhet ledigt för barn omkring 8-10 och väl behandladt. P i insariias blom - teralfabet af Ottz ' lia Adelborg.
Ridr 291: i3. 11. komma följaktligen att fortfarande i Riksgälds-Kontorets räkenkaper upptagas bland detta Verks hos Ull-Diskonten ägande fordringar. Enligt Revisorernes åsigt, hafva Herrar Fullmäktige från det till deras efterrättelse utfärdade Reglementes bestämda föreskrift hemtat grundad anledning till vägrandet att godkänna de afdrag, som för de å Ull-Diskontens låne-rörelse, under berörde år, uppkomna tillfälliga förluster blifvit ifrågasatta. I likhet med hvad i 1841 års Revisions-Berättelse uppgafs, har nu ifrågavarande Kreditiv, äfven under den derefter förflutna lid, endast till en mindre betydlig andel utaf kreditivsumman varit anlitadt. Således utgjorde det härå lyftade belopp — 23 — vid slutet af år 1841 allenast . R:dr i6,5oo: , 1842 ,^i g,o8o: och vid slutet af 3:dje qvartalet detta år „ 22,o3o: I afräkning å det, vid 1828—i83o års Riksdag, beviljade och sedermera fortfarande, räntefria Kreditiv å 100,000 R:dr till befrämjande af Armeens ackords-reglering, var, vid 1841 års slut, uttagen en summa af . R:dr 23,5o4-‘ 16, 8. vid 1842 års slut, dito .. „ 672: 4o. 4- och den 3o September innevarande år, dito , 7,282: 34- 8. Å de i 184e års Revisions-Berättelse, sid. 14 och 1 5, uppgifna 2ine Ränteri-balanser af Riksgäldsmedel har någon afbetalning sedermera icke skett; varande samma balanser således i de till Riksgälds-Kontoret sednast inkomna Ränteri-räkenskaper upptagna till oförminskadt belopp. Den äldre, eller förre Landt-Räntmästaren i Östergöthlands Län M.
Proposition N:o 80. net Flenninge, i staterne inberäknade i vissa lärares löner samt på följande sätt fördelade: Rektor: 316 kubikfot 8 kannor spanmål R:dr 633: 60. penningar 91: 36. hvarifrån afgår deri inberäknad afkomst af stadsjord 60: För att aiträda dessa inkomster hafva nuvarande innehafvarne af nämnda läraretjenster fordrat, förutom nyssberörda i staten utförda belopp, en årlig ersättning af 260 R:dr, eller för rektor 130 R:dr, för l:ste kollega 30 R:dr, samt för 2:dre kollega 100 R:dr, hvartill sagde inkomster, enligt uppgift, i medeltal under de tre sednaste åren uppgått utöfver statsvärdet. Hvad angår klockarepensionerna, så hafva dessa 27 tunnor korn, som förut varit till skolans underhåll anslagna, genom Kongl. Brefvet den 20 Oktober 1820 blifvit upplåtna till staden Helsingborg mot vilkor att för framliden svara för alla reparationer å skolhuset och med skyldighet att derunder tillika bestrida alla de utgifter för skolan, som genom berörda 27 tunnor enligt räkenskaperna blifvit bcsörjda. I anledning häraf har Kammar-kollegium låtit höra stadens innevånare, om de, i händelse beloppet skulle få till klockarne återgå, vilja utbyta detsamma mot kontant ersättning; och hafva stadens innevånare förklarat sig villige alt uti ifrågasatta fallet med kontant godtgörelse af Statsverket, efter hvarje års markegångspris, åtnöjas. Landskrona lägre elementarläroverk: Lancllgille: 5 tunnor 8 kappar råg, 7 tunnor 26 kappar korn och 4 tunnor 17 kappar hafre, eller tillsammans, efter hafrens reducering, 15 tunnor 6]- kappar strid säd, motsvarande i nya mättet 95 kubikfot 6 kannor, samt derjemte i penningar 3 R:dr 8 öie: b) Klockarepensioner: I läroverkets stat äro sagde inkomster sålunda upptagne och fördelade: Rektor Kongl. Ma.j:ts Nåd.
Banko-reglemente matte få gifvas följande lydelse: 62:° Fonden för denna rörelse bestämmes till Atta millioner r:dr banko, hvaraf tillhandahållas 5,300,000 r:dr banko diskontverket i Stockholm till utlåning för rikets samtlige provinser, med undantag af dem, som ega belåningsrätt i låne-konloren, enligt hvad här nedan stadgas; 1,800,000 r.dr låne-kontoret i Götheborg, för provinserna Wester göthland, Dalsland, Bohus län och Halland, samt 900,000 r:dr låne-kontoret i Malmö, till utlåning för provinserna Skåne och Blekinge; dock vare det fullmäktige förbehållet att, efter sig företeende omständigheter, kunna nämnde summor inom de serskilda diskontverken annorlunda fördela. I afseende på de för denna utlåning stadgade och i §§ 216, 217 och 218 intagna grunder, har endast, hvad lånetiden och afbetalningens belopp beträffar, förändring blifvit föreslagen. Likmätigt nu gällande föreskrifter, får lånetiden ej öfverstiga sex månader, men lånen kunna omsättas, dock på högst nämnda antal månader hvarje gång, och fordras vid omsättning på jemna sex månader minst en femtedels afbetalning efter ursprungliga kapitalet. Uti motioner, inom Hederv. Bonde-ståndet väckte och till Utskottet remitterade, hafva G. B. Appelqvist från Blekinge län, Anders Andersson från Wermlands län, J. Månsson från Malmöhus län, M. Månsson från Östergöthlands län och Tobias Lind från Götheborgs och Bohus län yrkat, att hufvudsakligen för jordbrukare och bergsmän lånetiden måtte utsträckas från sex månader till helt år med antingen 1/4:dels eller ock 1/5:dels afbetalning hvarje år. Detta förslag till förändring har under de sednare 2:ne riksdagarna varit föremål för Rikets Höglofl.
B. „ Rosenblad, Bernhard; — 2 i5r. 33 Liljenstolpe, Carl Otto; — 2202. 33 Möllerhjelm, Axel; — 2052. 33 Hultenheim; Fullm.Frih.Hermelin, August; — 2262. 33 Hegardt, Christian Bernhard. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Electorer att skyndsamligen, och senast inom nästa Plenum, utvälja Utskotts-Ledamöter i de personers ställe, hvilka afsagt sig sina platser i Utskotten, nemligen: i Constitutions-Utskottet: efter N:o i5g4- Hr von Heyne, Georg; i Bevillnings-Utskottet: — Hf:o 3. Gr. De Ia Gardie, Axel, och N:o 2287. Hr af Role'n, Joh. Samuel; i Lag-Utskottet: — N:o 221g. Hr Rothoff, Birger Fredrik; i Allm. Besvärsoch Oeconomi-Utskottet: —• Gr. von Stedingk; Fullm. Frih. Cederström, Jacob, och N:o456. Hr Aminoff, Johan F redrik; 8o Den 10 Februarii f. m. i Expeditions-Utskottet: efter N:o 2195. Hr Edelstam, Fabian; i Riddarhus-Utskottet: — N:o i55. Frih. Stael von Holstein, Fabian Willielm; N:o 844 Hr Tigerklou; Fullm. Frih. von Friesendorff, August, samt N:o iq3i. Hr von Echstedt, Carl. Justerades ett Prot.-Utdr., innefattande R. o. Ad:s den 7 dennes fattade beslut. Frih. Rantzou, Joh. Albert, uppläste följande: Jag instämde i sista plenum med Hr Gr.
Häraf inhemtas, att Herr Friherren, med antagande af ofvanberörde grundsats, att samma stadganden böra vara lämplige för Kronans alla boställen och lägenheter, ansett en allmän Byggnadsoch Boställs-Ordning böra innefatta föreskrifter i afseende på: 1:0 Abyggnadens storlek och beskaffenhet, lämpad efter lägenheternes årliga afkastnings-qvantitet, hvarom undersöknings-instrument,* jemte förslag till byggnadernes storlek och beskaffenhet skulle af Syne-Rätt uppgöras, för att, efter pröfning hos Konungens Befallningshafvande, ingå till vederbörande Collegium, som detsamma skulle insända till Öfver-Intendents-Embetet, hvarest, på grund af förslagen, så vidt de godkändes, ritningar och byggnads-förslag borde upprättas och derefter jemte Collegii utlåtande Lill Kongl. Maj:t öfverlemnas. 2:0 Byggnadsskyldighetens fullgörande, hvilken bestämmes af Syne Bihang till 11- St. 1 Lagsamt Allm. Besv. och Oecon.-Utsk. Betankande IV.o 4». Rätt, efter byggnadernes värde och varaktighet, beräknad med häusigt till byggnads-materialiernes beskaffenhet, uti antal år, som, dividerade uti värdes-summan, visa årsbidragets belopp. Detta, förvandladt i spanmål eller annan lägenhetens persedel, utgöres efter årets markegångspris. Desse årliga bidrag erläggas, vid Armeens boställen till Regementenas BoställsCassor under Boställs-Directionernes förvaltning: för Ecclesiastique lägenheter, till Consistoriernes förvaltning i der för ändamålet bildande Cassör: lamt för Civila boställen äfvensom för Kronans öfrige lägenheter till Bosftälls-Direclioner, som för dem skulle bildas, under Konungens Befallningshafvandes tillsyn.
Revisorernes anmärkning, att 1843 års liyresmedel för f. d. Oldenburgska huset icke blifvit uti samma års räkenskaper redovisade, dervid Revisorerne ansett, att dessa medel, om också influtna under ett följande år, likväl bordt uppdebiteras uti det årets räkenskaper, till hvilket de hörde, så får Öfver-Intendents-Embetet, jemte instämmande i den af Rikets Ständers Revisorer sålunda yttrade åsigt, underdånigst tillkännagifva, att berörde hyresmedel, som först år 1844 till Embetet blifvit inbetalda, uti sistnämnda års hufvudbok finnas redovisade. Vidkommande dernäst det i Revisions-berättelsen omförmälda förhållande, att till reparation och apterande af f. d. Nummer-Lotteriets hus för Sundhels-Kollegium åtgått 3,202 R:dr utöfver de af Rikets Ständer härför anslagna 2,000 R:dr, så, enär utbetalningen af den öfverskjutande summan grundar sig på Kongl. Maj:ts, uti nådiga Bref af 25 Januari och 6 September 1842, meddelade befallning, anser ÖfvcrIntendents-Embetet sig icke äga att deröfver något yttrande meddela. Den framställning, som ifrågavarande utdrag af Stats-Revisorernes Berättelse i 3 §. innehåller, angående byggnadsanslagets användande till underhållet af-Lif-Gardets till Häststallbyggnader, kan, då Embetets åtgärder äfven härutinnan grunda sig på de nådiga föreskrifter, Revision s-berättelsen omförmäler, ej heller föranleda någon vidare förklaring; dock sorn kommande
I anledning af Eders Kongl. Majrts nådiga remiss den 26 sistlidne Oktober, tecknad å Rikets Ständers Revisorers underdåniga berättelse om verkställd granskning af stats-verkets med flera fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1858, får Eders Kongl. — 311 — Maj:ts och rikets Krigs-koliegii Aflöning s-afdelning, så vidt angår 2:dra anmärkningspunkten, i underdånighet bifoga Chefs-embetets vid Ingeniör-korpsen afgifna förklaring^ i fråga örn användandet af 1858 års anslag, stort 3,000 R:dr Hunt, till rese-under.stöd åt Officerare vid nämnde Korps, samt, beträffande åter Revisorernes uti 11 § framställda erinran derom, att det för ifrågavarande år uti riks-staten uppförda anslag af 175,000 R:dr, till mathållning för manskapet vid garnisons-regementerne, blifvit öfverskrida med ett belopp af 65,708 R:dr 6 öre, underdånigst upplysa, hvad som synes hafva undfallit Revisorernes uppmärksamhet, att berörda anslag finnes i riks-staten upptaget såsom förslagsanslag, hvilket alltså både kunnat och fått öfverskridas, äfvensom att samtlige utgifterna ä detta anslag äro i Kollegii hufvudbok för året upptagne och verificerade. Krigs-kollegium framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste, Allernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersäter, J. P. LEFRÉN. S. C. NISSER. A. W. TOTTIE. Stockholm den 7 December 1860. C. J. von Hofsten. Clicfs-cmbetcts för ingcniör-korpsen underdåniga förklaring, i anledning al' 1860 års Revisorers berättelse om granskning af Kongl. Krigs-kollegii A ilo ni u gsa file 1 n ings räkenskaper för är 1S5S. Underdånigste Memorial.
I jordegendom har den en förmögenhet, som torde vara lika stor, om icke större än stiftets alla öfrige elementarläroverks tillsammantagne. Till skolans Rektor äro nemi. donerade, först år 1585, hemmanen N:s 9 och 11 Wiarp, 2 och'3 Eskatorp, samt N:o 12 Wadensjö, och derefter år 1647 N:o 11 Norra Möinge, N:o 5 och 6 Östra Kattarp samt N:o 3 och 4 Sunnanå. Bägge dessa donationer bekräftades genom 2 § i K. Resoluttn på Malmö stads besvär d. 7 Dec. 190 Den 3 December e. m. 1668; och sedan Hyllie socken först anslagits till prsebende åt nämnde Rektor, men derefter, år 1605, förenats med Bankeflods församling till ett pastorat, med vilkor att Pastor derstädes skulle årligen till Rektorn betala en viss afgift, stadfästades denna medelst Lundamötets Dom d. 11 April 1654 till beloppet bestämde »genandt» ytterligare genom 10 § i K. Resolut:n d. 20 Okt. 1664 och 3 § i K. Resolutm d. 13 Dec. 1672. Rektor äger dessutom årlig ränta af ett klockarebol i Sallerup och af 2:ne hemman i Oxie härad, jemte ersättning för helgonskyldsspanmål. Till KonRektorn äro anslagne dels hemmanen N:o 6 Slogstorp och N:s 10 och 11 Hammarlunda, dels den s. k. Deignegrunden i Tygelsjö, enl. K. KammarColl. Utslag d. 7 Febr. 1812; dels lika beskaffad lägenhet i Klagstorp, jemlikt K. M:s Nåd. Utslag d. 21 Dec. 1825, och dels helgonskyldsspanmålsersättning. Bland de vid skolan anställde 5 Kolleger, tillkommer de 2:ne äldste arrenden af Deignegrunden, jemte klockarepensioner.
Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 22 November 1802. A. A. Anderson, från Östergötlands län. Motioner i BondeStåndet 1862. N:o 140 och 141. 20S N:o 140, Af Anders Söderholtz från Södermanlands län, om nedsättning i Char/te-sigillafce afgiften för bouppteckningar, i hvad den afser fastighet. Sedan taxeringsvärdena å fastigheter på landet, genom de sednast skedde taxeringarne, blifvit ända till tre å fyra gånger så höga; som de tillförene varit, vågar jag föreslå: att kartasigillata—afgiften för dylik faslighet, som i bouppteckning finnes upptagen, vid bouppteckningens inlemnande till domstol, måtte nedsättas i förhållande till det numera uppdrifna fastighetsvärdet, så ali afgiften icke må blifva större uti ifrågavarande fall, än hvad den förut varit. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 22 November 1062. Anders Söderholm, från Södermanlands län. Af A. W. Uhr från Orebro län, om vikarierande lärares vid allmänna läroverken likställighet med extra lärare och duplikanler i fråga om uppflyttning till högre lönegrad. Vid sistlidne riksdag beslöto Rikets Ständer, att de lärare, som under en längre tid än 5 år, före verkställigheten af den vid 1057 och 1050 årens riksdag beslutade regleringen af rikets elemenlar-läroverk, varit anställde såsom extra lärare eller duplikanter och hvilkas tjenstgöring blifvit väl vitsordad, må berättigas att från och 204 Motioner i Bonde-Ståndet 1862. N:o 141. med 1861, såsom grund för högre lönetur, beräkna sig till godo jemväl det antal afslutade läseår öfver fem, som de tjenstgjort, en billig ersättning för deras under skolornas reorganisationsperiod (9 år från 1849—1858) mot den obetydliga lönen af 150, 240 å 300 R:dr Banko offrade tid och möda.
I anledn. af det förhållande, som Gr. Lagerbjelke upplyst och då riksd.besluten, hädanefter som hittills, böra innehålla en fullständig förteckning på de lagförändringar sorn äga rum; så hemställer jag om det ej vore skäl, att vidtaga den åtgärd, hvarigenom en sådan fullständighet vu 11 nes? Frih. Stjernstedt, Äng. Wilh.: I anledn. af nu förevar, fråga, anser jag mig höra förklara, att jag tror Exped.Utsk. svårligen hafva kunnat förfara annorlunda än det gjort, nemi. att hos HiksSt:n anmäla förhållandet; men jag anhåller tillika att R. o. Ad. ville för sin del besluta hvilken åtgärd Exped.Utsk. i detta afseende hör vidtaga, saint att äfven de öfrige Stånden måtte lä del af delta beslut, på det att Exped.Utsk. i anledn. deraf mätte kunna hafva stöd för sitt förfarande. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Med anledn. af hvad här blifvit yttradt i denna sak, och i anledn. deraf, alt ej något förslag lill beslut blifvit framstäldt, lager jag mig friheten föreslå, alill. o. Ad. måtte instämma i det af PresleSt. fattade och oss genom prol.utdr. meddelade beslut, samt all R. o. Ad. måtte meddela detta sitt beslut till de öfriga RiksStm, med inbjudning att desamma måtte deruti instämma. Högv. PresteSt:s i ämnet fattade beslut blef härefter uppläst på begäran af Hr von Hartmansdorff, som sedermera yttrade: Jag anhåller alt få instämma i Frih. Paimsljernas förslag till beslut, och ali 15. o. Ad. måtte detsamma bifalla, på det att derigenom den fullständighet i riksd.beslutet för iunevar. riksdag vunnes, som finnes i de föregide, och som till underrättelse för domare är nödig. Frih. Cederström, Anders: För min del skulle jag visserligen vilja instämma med Hr von Hartmansdorff, som lika med öfrige talare yrkat att de K. besluten måtte intagas i riksd.beslutet; men om jag ej bedrager mig, har K.
4. i fråga om Båtsmans-beklädnadens öfver tagande af kronan. 5. Proposition, angående staden Marstrands utseende till etablissement för vestra sjöförsvaret. 6. indragning af Ilof-jaktvarfvet. 7. —- — upphörande af nådårs-och liggetids-besparingarm.m. 8. köpeskillingen (m. m.) för Myntoch Kontroll verkens nya lokal. 9. nedsättning i kopparräntan af Stora Kopparbergs bergslag. 10. upphörande af rotehållarnes vid Bohus läns båtsmans håll skyldighet i afseende på uppfordringskosten. 11. vissa lagbestämmelser i afseende på Enski' i ta banker. 12. Skrifvelse, angående förordnande af en Stats råds-leda mot för frågor rö rande Riksdags-ord ningens 36 och 42 §§. 13. förnyad t anslag åt Lagberedningen. 14. ■ pension för åtskillige tjenstemän vid Fångvården. 15. — med förslag till förordning angående Förlags-inteckning. 16. — angående anslag för uppförande af Cellfängelser. 17. Proposition, angående en lotsoch båk-inrättning vid Götha kanal. 18. antagandet af nya Strafflagen. 19. Skrifvelse, angående Fahlu stads ordinarie Båtsmansrotering. 20. Proposition, angående förändrade grunder för beväringsmanskapets tjenst göring. 21. —. — Skogsplanterings-kassan och Iläradsallmänningar. 22. undsättning i missväxtår. 23. — ■— understöd för Tullstatens enskilda Pensionsinrättning. Proposition, angående säkerhetshandlingarne för lånet till hamnanläggnin gen i Götheborg. 25. Skrifvelse, angående lagförändrings-förslagerne vid sednaste riksdag. 26. Proposition, angående grunderne för bränvins tillverkning och försäljning. 27. Skrifvelse, angående Landskamreraren G. Sjlvanders ansökning. 28.
från 10 lill 12 sk. milen för dubbel sådan och från 12 till 14 sk. för den enkla postföringen emellan Ostersund och Härjeådalen, men för extra postföring från 12 till 16 sk. milen, äfvensom, enligt samina nådiga Bref, 16 sk. milen finge åtnjutas för all den gamla postföring, ett hemman kunde utgöra utöfver sex mil i veckan eller 312 mil på året för helt mantal samt, i förhållande derefter, för ett högre eller lägre mantal, hvarjemte, i afseende å beloppet af den tyngd, som finge lastas efter en häst, de föreskrifler, hvilka vid gäslgifvareskjuts vore gällande, förklarades äfven böra vid postföringen tillämpas. il Statssamt Allmänna Besvärsuc/t Ekon.-Lisk. i flätande. 47. Genom poslskjutslegans sålunda tid efter annan skedda förhöjning, äfvensom genom åtskilliga meddelade föreskrifter, angående postskjutsens utgörande, hafva väl ifrån staten* sida åtgärder redan blifvit i någon mån vidtagna för underlättande af det postförare åliggande onus att bestrida postskjutsen, men då af den utredning, General-Poststyrelsen lemna!, visar sig den betydliga tillvext, som i detta onus inträffat i sednare tider, genom en ökad brefvexling och en utvidgaä frihet att med posten sända icke allenast tidningar, utan älven andra tryckta handlingar af ansenlig tyngd, hafva Utskotten ej kunnat undgå att instämma deruti, att ytterligare lindring i det postsijutshemrnans-innehafvarne åliggande onus är af billighet och rättvisa påkallad.