Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För min del får jag förklara, det jag ej anser Fullmägtige förklarade, genom Ridderstapers och Aoelus beftut, sitt förtroende lvclustige. De kunna gansta wäl änyo tnwäljaö, och man kan pä sin höjd sörebrä dem, att de mitztagit sig. men mitztag är icke nägot brott, det förra kan rättas. Den förklaring af Siändets mchnöje, lvm nu blifwit beftutad, kan derföre esler mm ölwertygelfe, ej hmdra dem, akt än widare befatta sig med werkets förwaltning. Grefwe von ^-intin^sbanlLii instämde j denna Friherre 8tEl8 förklaring. En mildrande omständighet wore ätwen att Fullmägtige werkeljgen befunnit sig t en grannlaga belägenhet. Herr vou , Dsvill: Det bar alltid warit längt ifrån min föresats, att åstadkomma twist och oro wid Ridderstapet och Adelns öswerläggningar. Ehuru jag trott mig hofwa stäl till mm gjorda motion, fä will ,ag längt bäldre med Niddcrstaptt och Adlcns bifall, derifrän afstä, än att ordsak.- lids utdrägt med en an - iv64 Den 27 Jamrarik. anstäld votering. Jag will ölmen finna att ett sammanträde af Adelns äldre Fuilmägiige med de r-ywalde utaf Borgare, och Bonde-Ständen, icke kan anses tillbörligt. Friherre ktjernllcät, Larl 6ustsf, trodde lika med Friherre att Fullmägtge genom Ridderstam och AdUns beslut, ej kunde anses deras rättroende förlustige. För öfrigt n ore detta ämne ganska wigilgt, hwarlöre han öustade att med befi afgörande uppffsöteö. Herr Grefwen och LandtMarftalken : Ämnets mia' har länge warit känd, och RidderstaPtt och Adeln bär haft god tid alk bereda sig pä etc wal.
S. D. Yid förnyad föredragning af Konstitutions-utskottets den 21 och 22 dennes på bordet lagda memorial N:o 15, om ändring af 52 § regerings-formen och 24 § riksdags-ordningen, angående tillförordnandet af Bonde-ståndets sekreterare, ansåg Ridderskapet och Adeln Utskottets i detta memorial afgifna förslag böra hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. 478 Prot.-utdrag den 28 Juni 1848. S. D. Vid förnyad föredragning af Konstitution s-utskottets den 21 och 22 dennes på bordet iagda memorial N:o 16, med förslag till förändringar i 53, 69, 70 och 71 §§ regerings-formen och 31 § riksdags-ordningen, angående åtskillige Bevillning-ulskottets åligganden, ansåg Ridderskapet och Adeta ifrågavarande förslag böra hvila till grundlagsenlig behandling vid näsLa riksdag. S. D. Då nu Konstitutions-utskottets den 21 och 22 dennes på bordet lagda memorial N:o 17, med förslag till förändringar uti 53, 56 §§ regerings formen och 33, 34, 49, 51 §§ riksdags-ordningen, angående motioner, ånyo föredrogs och härvid anmärktes, dels i afseende på Utskottets förslag till redaktion af 1 mom.
W.s under sistlidne år af trycket utgifven brochyr, angående ifrågavarande Verks tillstånd, förmält det vara factiskt ådagalagd t, att stenkols-verket under de sistförllutne 13 åren lemnat något öfver 8 procents årlig ränta å de derå nedlagde kostnader, samt derföre och för praejudicatets skull afslyrkt allt afseende å den ifrågavarande ansökningen, samt inom Hedervärda Bonde-Ståndet, af Riksdagsfullmägtigerne J. O. Widegren från Östergöthland och Fredric von Zweigbergk från Skaraborgs Län med flere, hvilka äfvenledes ansett det begärda understödet hvarken vara af behofvet påkalladt, eller, om så verkligen vore förhållandet, ändå böra bifallas till uppmuntran af eli företag, som, oagtadt det redan åtnjutit stora understöd af clet allmänna, ännu saknade förmåga att med egna krafter uppehålla sig. Då Bevillnings-Utskottet uti dess förslag till ny tull-taxa, just med afseende å Höganäs stenkols-verk, ansett sig icke böra föreslå nedsättning i tullen å annat slag af utländsk stenkol, än det, som icke till erforderlig mängd och godhet inom landet produceras, eller de egentliga kolen, och då detta slag under senare åren, oagtadt den i taxan till 16 sk. per tunnan bestämda tullafgift, ofta blifvit, på Kongl.
Medan somliga skötte mötena i lokalen, hade andra till uppgift att göra besök i den kringliggande stadsdelen, b o s fattige, sjuke o. s. v. » M e n har icke den här kåren ett bland de värsta verksamhetsfälten? » frågade jag. » J o, visst är det m y c k e t svårt », svarade hon, » d o c k finnes det värre. Oerhördt ofta är här emellertid bråk o c h slagsmål, och finkänsligheten får man lägga åsido. » » M e n hvarför har då högkvarteret ställt idel kvinnor h ä r? » frågade jag. » Masten I icke ibland rent af frukta handgripligheter? » » J a, nog går det understundom hett till, men människofruktan vet frälsningssoldaten icke af. » » O c h tror ni eder då kunna uträtta något midt i denna samliDg af laster o c h e l ä n d e? » » M e d Herrens hjälp hoppas o c h tro vi alla det. N i skulle ha sett, huru lifvet på gatorna härutanför tedde sig för några år sedan, och hurudant det nu är! D e t finnes så många, som säga, att vi frälsningssoldater endast äro lättingar. O m de visste, huru vi få arbeta från morgon till kväll! O c h särskildt brukar man tala o m, att unga flickor som jag o c h mina kamrater borde stanna o c h verka i hemmet. D e t må vara, men någon skall också verka bland samhällets elända, o c h så länge de, som ega bättre förutsättningar än vi, dröja att gripa verket an, så länge må man åtminstone icke förebrå oss, därför att vi vilja göra, hvad vi kunna. » H o n hade blifvit varm, medan hon talade, min unga ledsagerska, o c h nästan fallit in i sitt vanliga predikomanér. M e n där ljöd i hvarje ord en ton af ödmjuk förtröstan, som ovilkorligt ryckte åhöraren med sig, äfven när man icke fullt kunde instämma i de uttalade åsikterna. Emellettid infann sig den person jag sökte, jag fick mitt ärende uträttadt och vandrade snart åter ned för Lilla Glasbruksgatans krokar.
De hål i ställningen, genom hvilka axeln löper, böra smörjas med olja, dels för att hindra nötning, dels för att stenen skall löpa lätt. Runda stenar med ho o c h vef af järn finnas i handeln och betinga ett pris af omkring 8 kronor. En tillhuggen skjutsten kostar 1 krona 50 öre, men är för stor för hushållet. Bättre är då att köpa ett stycke af en sönderslagen rund sten. Sådana finnas alltid i linbodarne o c h fås för omkring 75 öre. Då man skall slipa en knif å skjutstenen, fuktas först denna med en våt trasa och hålles sedermera fuktig under skärpningen. Knifven hålles stadigt med högra banden o m skaftet och den venstra uppe på knifbladets rygg, tryckande knifven ned emot stenen. Knifbladet hålles i lutning mot stenens yta o c h skjutes fram o c h tillbaka, så att eggen på samma gång skjutes tvärs öfver stenen och föres längs densamma, eller med andra ord så att eggen löper snedt öfver stenen, men alltid paralell med stenens kant. På det att stenen må förblifva plan, måste man så småningom slipa öfver hela stenens plan. Slipar man blott på samma ställe på stenen, blir där en grop, och det blir sedan omöjligt att få god egg. Föres knifven icke stadigt i samma lutning öfver stenen, blir eggen rund o c h ej hvass. Huruvida knifven nu är lagom slipad på ena sidan förvissar man sig genom att noga granska eggen, sedan man på den fuktiga trasan strukit af sanden, s o m samlat sig på bladet. Därpå slipas andra sidan på liknande sätt. Eggens face kan göras bredare eller smalare, efter som det för tillfället är lämpligast. Ju mindre knifbladets lutning mot stenen är, dess kortare blir facen. En knif af föga hårdt stål varar längre hvass med kort face. En starkt härdad knif kan slipas med bred face, då den skär bättre o c h likväl genom sin hårdhet varar länge skarp. Har man en rund sten, så hålles knifven stadigt med eggen mot den riktning, i hvilken stenen vrider sig, och föres den så småningom öfver stenen. Denna hålles våt genom att med sin yttre kant löpa genom en ho med vatten.
Län, der förra flyttningstiden, af anförde orsaker, ansetts böra bibehållas, hafwa följande anmärkningar derwid blifwit gjorde och till Utskotkeis widare yttrande remitterade nemligen: Hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln, i:o Af Herr Hof-Rätts-Rådet läe^kentkölä, all flyttningens utsättande för serskilte orter i Riket till olika tid skulle medföra den olägenhet, att Tjenstehjon icke kunde flytta frän den ena orten till ben an. dra, och att flyttningslidens bestämmande till den i6 Junii skulle wara underkastad manga swärigheter, i anseende till byggnad, stängning och dikning, med mera. 2:0 Herr Hofmaxskalken m. m. Friherre knäbeck, att de sörestagne undantagen för nägra fä prowincer efter hans tanka wore olämpelige och opolitiske samt att de dertill anförde anledningar syntes nyttigare alt häfwa an bibehålla-, och z:o Af Herr Ofwersten m. in. keoclor Aminoff, som egenteligen haft till syftemål att fä granska fötjderne af bet sjelfswäld, Tjenstehjon i sednare tider irokl sig äga genom Handels-Valkens 14 Cap. 4 §., fom stadgade, att sju dagar efter Michelsmäsio-dag ä Landet wore sista tiden dä Tjenstehjon utan answar och ersättning kunde inställa sig i tjenste,.
Ständer, att förestå någon minskning i detta, i jemförelse mot alla andra Stats - 470 Den 12 Zebruarii» Stats-anflag, sä obetydeliqa understöd, hwilket StatSUtskotter altsä wördsammeligeu hemställer, mätte alt framgent fa pä Star uptagas och bestäs. Stockholm den i Februarii 181». Pä Högloft. Ridd. och Adelns Ledamöters wägnar L1ae5 kteminZ. Pä Wällofl. Borgare-Ständ. Ledamöters magnar Larl kr. I^anäberx. BiföllS. Pä Högw. Preste-Ständ, Ledamöters wägnar 1'k. ^Veiäman. Pä Hederw. Bonde-StäM Ledamöters magnar ^näers ldlilston. dl. kryäelius» Uplastes eli sä lydande af Ståls - Utskottet M gifwit: Wördsamt Memorial; Riksens Högloft. Ständer hafwa till deras Stats-vtjkoktS utlåtande behagat remittera Kongl. Maj.tS tilt Riksens Skandet aflätne nädiga pryposi lion - Den 12 Februari!- 471 klon af den 21 sistl. December, angäende Revisionen of Krigs-Redogörelserne, m. in.; deruti Kongs. Ätajrt i Noder täckts gifwa Riksens Stander tillkänna, hurusom, efter äkerwunnen fred med Rikets grannar, och sedan Armeen i det närmaste blifwit pä fredsfot försatt, Kongl. Maj:t nu widkagil kraftige anstalter, lill erhållande af fullständiga upgifter öfwer den äterstäende Krigs - skmden, och lill ett sä styndesamt afstutande af de Speciella redogörelserne för medel, anordnade till krigsbehofwen, som deras bestaffenbet och widd möjliaen l'.',cvgrswer.
____ 631 20 6 . _ Götha Hof-Rält, med Dito,. 669 36 3 — Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge, med Dito, _ 37 2 4 6 . Kongl. Stats-Kontoret m.m.,å aflö ningarne, å Charta-Sigillata-omkostnader* Bergs-Kollegium, med Bergs lags-Staterna, Kommerse-Kollegium. Kammar-Rätten Sundhets-Kollegium m. m., å aflöningar och diverse anslag till medico legala besigtninl^sr y • * • • • • • till farsoters och smittosamma sjukdomars botande, Öfver-Ståtbållare-Embetet . Öfver-Intendenls-Embetet. Landtmäteri-Staten Jägeri-Staten Landt-Staterna, i Upsala Län Stockholms Dito Söder man landsDi to Östergöthlands Dito Gottlands Dito Jönköpings Dito Kronobergs Dito Christianstads Dito Malmöhus Län 207 16 7 Wester-Norrlands Dito 23 27 • —~ Jemtlands Di to 4° 1 — Norrbottens Dito 428 3 I I Skrifmaterialier och Expenser m. m. för Kollegierna med flera Werk 10,320 32 3 Reseoch Traktaments-penningar .. 2,368 i4 4 S:r 53,367139 11 4p,838 11 11 309,047 I 3 Tredje Hufvud-titeln: Krig-Kollegium, med Utred4,675 4 rednings-förråderna, —- Krigs-Hof-Rätten 2,091 3o — ' ’ Zj Generalitets-Staten 652 3 j 2 - — "
N'o6- Om husbehofs-bränvinsbränning bär är i fräga, och örn denna husbehofs bränvinsbränning i ett rigtigt och rättvist förhållande skall tillåtas, så inåtte sådana ändamål, efter sådane principer sorn senare beslutet antyder, omöjli» gen kunna uppnås. Herr Zethelius-. Under åberopande af mitt förut till sammansatta Bevillnings 3:dje och Oeconomie-Utskottets a Afdelning afgifne yttrande i frågan otn hämmandet af »ten förfar* liga bränvins.öfverproductionen får jag, då jag nu till fullföljd af mine Reservationer emot de beslut, hvari Utskotten i denna fråga stan* nät, sår att utveckla mitt i förrberörde yttrande antydde förslag till ändamålets ernående, i förening med Statsverkets högst betydliga fördel, först i största korrthet redogöra för min öfvertygelse om vanmägiigheten af de små tnesurer, som blifvit föreslagne. Konungen har i Dess Nådiga Proposition fästat ”Ståndens synnerliga uppmärksamhet pH nödvändighettn, att dels genom förändrade föreskrifter, angående bränvinsbränningens utöfning, dels genom förhöjd beskattning pä tillverkningen, consumtionen, eller försäljningen af bränvin, söka inskränka det omättliga och förstörande bruk af denna vara, som i följd af öfverflödig tillgäng de senare åren egt rum ” Igenkänne vi ej i denna proposition samma ömma^ föreställning, solli förut blifvit oss gifven? Återkallom Bil. t. Bevilln.- Lag* och Oec•• Utsk. Bet. Nio G. 7 i i minnet vår gode Konungs yttrande redan då Han, såsom Kronprins, återlemnade, den 7 Januarii 1812, den en tid under Högstsalig Konungens sjukdom forde Riksstyrelsen — desse betydelsefulla ord: ”Jag har med bedröfvelse ”sett, att ett utomordentligt bruk af bränvin och ”tillverkningen deraf, då den åsidosätter det all”rnänna interesset för det enskilda, förstör Nationens moralitet och skall förr eller senare ”blottställa den för en oundviklig hungersnöd, ”jag har blott i detta afseende kunnat använda ”de förmaningar, som Jag hemtat från Eders ’’Kongl.
S. D. Föredrogos ånyo så väl Stats-Utskottets Utlåtande N:o 354, angående anslag å Extra Stats-régleringen, som ock samma Utskotts Utlåtande Prot. Utdr. d. 17 Mars 184*' N:o 435, i anledning af återrreraisser å det förstnämnda, hvarvid. Ståndet beslöt på sätt, som följer: Godkände Ståndet hvad Utskottet i Utlåtandet N:o 435 pag. 1 yttrat, i anledning af de anmärkningar, som mot en Extra Stats-reglering i allmänhet blifvit gjorda. Äfvenledes godkändes så väl den af Utskottet uppgjorda beräkning af de disbonibla tillgångarne, som ock dess hemställan, att, i enlighet med hvad 3:ne Stånd yrkat, anslagen i allmänhet å extra Stats-regleringen fördelas på 4 år. Hvad åter angick, hvad Utskottet hemställt å pag. 14 och 15 i Utlåtandet N:o 435, Jann Ståndet för godt att med pröfning och med beslut deröfver uppskjuta, till dess Ståndet i öfrigt genomgått nu under öfverläggning varande Utlåtanden. Litt. A. l:o Till complettering af redskaps-, rid-, anspanns-och stall-persedlar för 10 batterier af nja Fält-Artilleriet. Det af Utskottet tillstyrkta anslag 24,000 R:dr beviljades. 2:o Till complettering i beklädningen för den class af Beväringen, som årligen skall exerceras. Hvad Utskottet i Utlåtandet N:o 435 pag. 19 tillstyrkt, så väl om frånträdande af dess i förra Utlåtandet tillstyrkta anslag för anskaffandet af klädes-byxor, som ock af ett anslag af 30,000 R:dr för reserv-förrådets completrande och 30,814 R:dr 22 sk. 4 r:st. till materiel för en tillökt numerär af 500 man beväring bifölls. 3:o Gevärs-fabricationen.
Emellertid har Styrelsen, med afseende å förhanden varande förändrade förhållanden, ånyo upptagit frågan om ett kronohäkte i norra delen af Kalmar län till handläggning och i sådant afseende aflåtit skrifvelse till Eders Kongl. Majits Befallningshafvande i nämnda län; och torde Styrelsen, sedan nödig utredning vunnits, få hos Eders Kongl. Majit ånyo anmäla detta ärende. Styrelsen framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste, Allernådigste Konung! Eders Kongl. Majits underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, W. STRÅLE. R. TH. CEDERSCHIÖLD. VICTOR LJUNGSTEDT. Stockholm den 28 December 1863. E. A. F. Lindencrona. KonglSvea Hofrätts underdåniga utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers anmärkning vid bemälte Hofrätts expensmedels-räkning för år 1861. Stormäktigste, Allernådigste Konung! Uti den af Rikets Ständers Revisorer den 14 sistlidne Oktober afgifna underdåniga berättelse, om verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna me - — 336 — del bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1861, hafva Revisorerne anmärkt, att bland Hofrättens expensmedels-utgifter förekomme, förutom inköpskostnad för sextio stolar, å aderton Riksdaler stycket, en post å Två tusen fyrahundra femtio Riksdaler för fyrationio andra stolar, hvilka således kostat femtio Riksdaler stycket; i anledning hvaraf Revisorerne ansett sig icke sakna anledning ifrågasätta, huruvida ej stolar af mindre dyrbar beskaffenhet än den sistnämnde kunnat anskaffas, hvilka för det afsedda ändamålet varit fullt lämpliga.
Lagen icke destomindre att för mig förete en högst problematisk StatsOeconomisk nytta, ty ehuru förslaget för lösningsrätt till Vattenverk innefattar, att den jord man vill odla, hör lemna dubbel afkastning emot det Vattenverk, som måste afträdas, är likväl intet villkor dervid fästadt, att en sålunda möjlig ansedd odling verkligen tillvägabringa», och således ingen positiv nytta bestämd att motsvara den gifna förlusten af Vattenverkets rifning.’'’ ”Derföre, att man i Tyskland och Holland funnit skäl att odla både Mässar och Skogstracter, emedan en der tilltagande Folkmängd i annat fall saknat vistelseorter och sysselsättning, der, hvarest en bördig jordmån och ett mildare Climat lofvade och lemnade odlaren rika skördar, anser jag med de stridiga förhållanden, som i Sverige förfinnas, slika foretag minst af nödvändigheten påkallade.” ”Befarad öfverproduction är deremot intet motiv för mig att afstyrka den föreslagna nya odlingsutvagen. Jag anser skördarne deremot användbara till ännu mer än menniskors föda; men tror ej, lika med hvad Betänkandet tyckes utvisa , att Spannmålsafsättningen på fremmande, d. v. s. på utrikes T.ag XJtskottits BetHnkaudeni ■utrikes orter, Lör utgöra något föremål för jordens odlare i vårt land. Ätt förtiga de företag i denna del, som lemnat de mest ofördelagtiga resultater, lärer man böra mindra-, att den hufvudsakligä omständig-» beten, sädens nödiga torkning> sohr bör föregå dess förvarande en längre tid, på få örter i vårt land vunnit nödigt afseende, eller blifvit till verkställighet befordrad!.'* ”Den anvisning, som i Betänkandet lemnäs, att om nya odlingar skulle förstö» ra nödige Vattenverk, kunde de med Ång'- machiner ersättas, är mig högst motbjudande. Ått i vårt med Vattendrag så rikt begåfvade Land A en eller annan ort göra dem onyttiga, och i stället till bellofvens afhjelpande nödgas använda kostsamma oell farliga Ångmaehiner, är en tanke, den jag vågar hoppas alldeles icke vinner antagelse-.
Naj:t 8kulle täeka8, pä liet minclre kunniga per8oner ej mäga af okunnigbet om lagbuclet blifva ciera8 rätt lör1u8tige, me<illela M^ig befallning cierom, att lien iororllning, 80m i ämnet utlarlia8, bör, intill 8lutet ak nä8tpäföljancl6 är, Kungöra8 i k^rkorne tre gänger om äret, 8amt upplä8a8 vili början af bvarje orclinarie bärali8-ting. IlöAbet Kronprinsen bebaZal lenina Kädl^l l>i iu ll. 1)6 ibriua varrinde uppgjorde körslaZen liro sa >v<Ian-!e: 11) Om inleebnande »1 likslidsstädja ue!> nndanlä^s-aklal. "jVled uppblikvande ak sisla punelen i > b 16 Oap. dorda-kalben samt ris livrirl an»:>ende liksliilsslädja är sladoadl ^enom Kongl. Köiblaiingen den 2 lilrns 1802, körordnas llärigenom 80m föijer:" "Kä säll angående arrende-akliandlingar, ingängne sär viss lid, köresbrikvel rir, sball oeb annan liandling, bvarigenom besittningseller nyttjanderätt lill l»i8 eller jord L Irmdel blifvit pa viss lid eller pä lifstid upplåten, Iros Ilärads-Källen inteebnas, oell inteebningen bebörigen körn^as, kör att emol egandeeller inteebnings-rätt, bvilben tillbommer annan, lin den, 80m upplåtit eller liba med bonom förbunden lir, bakva bestånd." §. 2.
N:o 3. 83 je till Trettio dagar r äknad, f r å n d e t förras utfärda n d e eller det se dna res påtecknande, må utgifnin gsrät ti g lie te n anS6s hafva för den gång en u p p li ö r t. Se Bihanget, 3 Samlingen, sid. y4- Ridd. och Adelns Protocoll d. 12 Maji e. m. p. 259. Preste-Ståndets D:o 3 B. p. 155. Bonde-Ståndets D:o 3 B. p. 4o5. 6 mom. 2 punkten. ,—.— 1— Ehvad han 1— Ehvad han okänd vara vill — okänd vara vill . Sedeln sakna—Sedeln saknades, des eller ock förlåtRöjer — —, <— laren utan laga förSe Bihanget, 3 Samlinfall, ifrån svaromå- gen, sid. 88. let utehlefve. Röjer R>dd. och Adelns P10- _ __ _ tocoll d. 29 Julii g. m. p. io36, samt d. 1 Aug. f. m, p. 17 och e. ra. p. iox. 84 Bil. till Constitutions TJtsk. Betänk, N:o 3. Preste-Ståndets D:o 4 B. p. 55j. Borgare-Ståndets D:o 3 B, p. 'il 16—2119, 22l4l Bonde-Ståndets D:o '{ B. p. 335. 7 mom. sednare punkten, ■ i—Utgifvare Utgifvare af Dagblad eller Peaf Dagblad och Periliodiska Skrifter vaodiska Skrifter vare allie alltid, i afseende tid, i afseende på anpå ansvaret, ansedde svaret, utom hvad såsom Författare *— de i 4 moni. 2§. om*— förmälda Allmän na Embets-handlingar beträffar, ansedde såsom författare —• — 2 4 mom, I grund af hvad I grund af hvad —.
Jag får i anledning häraf fästa uppmärksamheten derpå, att städerne år 1835 i tolagsafgifler uppburo 468,000 r:dr, dä de deremot samma år icke ulbelalle i afgifter lill Slaten mera inalles än 434,000, och att de således i tolag, som Svenska folket fick betala, det äret åtnjöto 34,000 r:dr mera, än de i skatt till slaten crlade. Många ledamöter hördes ropa på propos. Hr von Hartmansdorff: Jag har icke försvarat den låga beskattning eller bevillning, som städerna utgöra. Om bon är felaktig, manne det icke vore Bevilln.Utsk:s sak, just det Utsk:s, af hvilket Frih. Raab är ledamot, att föranleda någon rättelse deri för framtiden? Sådant vore rätta sältet, men icke det, att, sä tillsägande, sjelfpanta sig i någon annan städernas rättighet. Frill. Palmstjerna, Carl Otto: Frih. Raabs calcul låter visserligen något; men när man närmare tänker på förhållandet, så torde den icke bevisa annat, än att Rikets städer gifva ett ganska ringa bidrag till statscassan. Likväl är jemförelse!» mellan dessa bidrag och beloppet af tolagen icke rättvis, enär man ej tagit i betraktande städernes öfrige utgifter, utan endast de sorn gått till Staten, och hvilka öfriga utgifter till betydlig del äga sammanhang med tolagen samt utgöra en orsak för densammas tillvaro. Det är dessa städernes enskilda utgifter, som Frih. Raab icke behagat laga i beräkning, och hvilka i de städer jag känner, betydligt öfverstiga lolagsbeloppet. Om icke dessa särskilda utgifter funnos till, om de upphörde, skulle också snart tolagen upphöra till största delen; ty dä skulle ock de anstalter, som för handelns och sjöfartens vidmakthållande äro nödvändige, försummas och uraktlåtas, och derigenom åter skulle handeln minskas, till skada ej allenast för städerne, utan ock för det allmänna.