Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 354i Statsoch BancoUtskottens i frågan om Lånebiträde af Allmänna Medel för Trollhätte Canalverk. m. m. N:o 370, Statsoch Ekonomiutskottens, om biträde af Statsverket till MossOdlingar i Skaraborgs Län. No 26, Bevillningsutskottets, om den af städerne utgående salu-accisen och dess upphörande. 668 Prot. Ut Jr. rf. 6 Aug. 1823. S. D. Wiel förnyad föredragning, biföllos nedannämnde betänkanden: Statsoch Ekonomiutskottens: N:o 357, I frågan om Westeroch Norrbottens Läns sammanslående. N o 571. I anledning af väckt fråga om utgifvande af en Medborgerlig Cateches. N:o 372, I fråga om upprättande af ett Bolag till idkande af handel å SydAmerica, Statsoch BevillningsUtskottens : N:o 369, Om de till Tryclaningen, af i8if års Bevillnings handlingar, anslagne Medel. N:o 373, Om yrkad Portofrihet för Riks Ståndens Protocoll och Bihanget dertill. N:o 374, Öfver väckt motion, om Umeå och Luleå städers befrielse från de med Tullkamrarnes underhållande förknippade utgifter. Prot, XJtdr. d. 6 Äng. 1823. 669 LagUtskottets: N:o 137, Angående åtskillige a£ Herr Grönhagen föreslagne Lagförändringar. EkonomiUtskottets: N:o 156, Rörande de till Utskottet remitterade Motioner om inköp af ett utaf CancelliR idet Schoerbing utgifvet arbete rörande Skogshushållningen.
Allmänna hänvisningar böra, så vidt möjligt är, undvikas, såsom ledande till onö-t dig forskning, villrådighet och olika tydning,’ Uil. till Coust i t. Ut sits Memorial N:o 51. 63 4 §. Uti detta Moment stadgas, att Skrift vare Författarens eller dess rätts lagliga innehafvares egendom. I sednare hänseendet synes dock någon begränsning böra äga rum. I annat fall skulle de fjerinaste arfvingar till Författare eller till den, åt hvilken han sin rätt uplåtit, i en aflägsen framtid kunna lägga hinder i vägen för en ny uplaga af ett arbete af utmärkt förtjenst och den största nytta för samhället. Af trycket utgifven Skrift synes dock vara en egendom, som i tidens längd bör tillhöra det allmänna, i öfverensstämmelse hvarmed det borde vara hvar och en Öppet att, efter en viss praescriptionstid , som pröfvas kunna tillfredsställa enskilte anspråk, å nyo utgifva en sådan Skrift med författarerätt, utan att dertill behöfva tillstånd af någon författarens rätts-innehafvare. Om en Skrift betraktas såsom annan egendom , hvilken ärfves, kan väl till utrönande, huru dermed efter ä-i garens död förfaras skall, vidtagas den utväg, som i5 Gap. ÄrfdaBalken utstakar, i enlighet hvarmed ock arfvinges rätt uphör, om han ej, inom föreskrifven tid, i olika fall densamma bevakar* Men den egentliga svårigheten upstår, om , efter en lång tids förlopp, den slägt, som härstammar från Förfat.; laren eller den, åt hvilken ban öfverlåtit sin rätt, utgrenat till ett stort antal personer, och C4 Bil. till Constit. Utsk:s Memorial N.-o 51J desse, i grund af arfsrätt, anmäla sig såsom ägare till en Skrift, hvars förnyade utgifvande sättes i fråga.
Ben ii Maj e. ml 449 S. D. Riddarhus-Utskottets Memorial af den 26 April, hvilket den 5 i denna månad blifvit på Bordet lagdt, angående Adaliga JungfruStiftsCassans fordringar i Finland, blef nu å nyo löredraget och af Ridderskapet och Adeln bifallet. Ut Supra. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åt* skilljdes kl. 10. In fidem Protocoltl A. G. Silverstolpe.' Tisdagen den 16 Maj. Plenum klockan 8 förmiddagen. Justerades följande Utdrag af Protocollet, hållet 1 Höglofliga Ridderskapets och Adelns Plenum, eftermiddagen den 11 Maj 1815- S. D. Förklarade Höglofl. Ridderskapet och Adeln sig instämma uti det Högvördiga Prest-Ståndets, enligt ankommet Protocolls-Utdrag af den 5 dennes, tagna beslut, hvaruti Borgareoch Bonde-Stånden sig förenat, att, på Bankens bekostnad, bcrde präglas en Skådepenning öfver Hans Ridd. och Ad. Prot. Kongl. Höghet Hertigens af Södermanland Christendoms-förhör, samt Dess afläggande af Trooch Huldhets-Ed åt Hans Kongl. Maj:t. Ut Supra. S. D. förenade sig Höglofl. Ridderskapet och Adeln uti det af Vällofl, BorgareStåndet, genom meddelt ProtocollsUtdrag af den 8 dennes, fattade beslut om skyndsam tryckning samt utdelning i RiksStåndea af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, af den ig April, angående förändring af nu antagna bestraffningssätt och inrättande af Allmänna Arbetsoch Corrections-hus, jemte Lag-Comitéens särskildt utarbetade Betänkande om förändring af UnderDomstolarnas och Hof-Rätternas antal och organisation, samt öfriga Bilagor; så väl sorn att, i följd deraf, till StatsUtskottet öfverlemna att medel till tryckningens bestridande, af den till Riksdags-kostnaderna bevilljade summa, anslå.
855 tion för att såmedelst erfara, om ej mera ån 450 Tunnor i arrende kan fås; vid denna auction år det nu varande Arrendatorn öppet att göra ett nytt anbud, låmpadt efter hvad han bor kånna vara mojeligt utgöra, och om han för ett sådant arrende då kan få Egendomen på 25 års tid, anser jag både honom och Egendomen vinna mera ån om han nu på 10 år får arrendet nedsatt efter sitt anbud. Yi hafva då i allt fall gjort hvad vi bordt får Statens båsta, utan att, sorn nu år i fråga, bortskänka 1500 T:r Spannemål för Staten, innan lagligen blifvit undersökt och bevisadt eller genom nya auctioner utrönt, att mer ån 450 T unnor icke kan båra sig i årligt arrende af Kongsgården. Af det nu foreslagne betänkandet skulle ock visserligen ett vådligt prejudicat hemtas; rnonne efter det samma Stånderne under Riksdagarne, eller ock Kongl Maj:t deremellan, skulle kunna afslå slika accorder^ Nej! Statens Gåldenårer skulle alltid med framgång, ja! till och med under fullt anspråk på bifall kunna bjuda accord och nedsätta sina skulder efter godtyko.” Hvilken särskilda tanka, i anledning af derom gjord begåian, skulle jern - 856 Stats-Utskottets Betcinkanden. te Utskottets utlåtande i ämnet, Riksens Högloft Ständer meddelas. År och dag, sorn ofvan, Ex Protocollo /. Lorichf. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, rörande Löfås Silfver-Verk. Cjenom Remiss från samtelige respective Riks-Stånden, har Stats-Utskottet erhållit del af Kongl. Maj:ts till Riksens Hoglofl. Ständer, den igrde sistlidne Januarii, i detta ämne aflåtne Skrifvelse, så lydande; (Se usta Sami. sid. 208—215.)
Socken. % c 3 Städer, Bruk , Manufacturer, HemHemma n s 3 C il X åge nheteis Natur. Antagne Värden. Lotter. Annotationer. 3 m i mans och Lägenheters Namn m. m. Oförmedlade. Förmedlade. Banco. Antal. ' Säterier. Säterier. > Frälse. Krono. Rå och Rör Krono. Krono skatte. Frälse. Skatte Frälse. Insockne Frälse, Utsockne Frälse. Bergs Frälse. ; Krono. Skatte. Rå och Rör. | o o Krono skatte. Frälse. Skatte Frälse. Insockne Frälse. | Utsockne Frälse. | Bergs Fralse. j H C rt R:dr. sk. rst. I ■ 1 * I Den 8 fart - 139 nödgat deni till billiga och mot fordelar afvägda uppoffringar. Men alltid torde dock boya anmärkas, att Näringsoch Handels-idkar-es interesse synts förestafva dem den önskan, att hellre genom vissa förut bestämda afgifter få afbörda sig sina tillskott till det Allmänna, än genom inquisitive och delvis utsträckta värderingar godtgöra Statens fordringar. I noga förening ined detta i sakens natur grundade förhållande, tror jag derföre följande värderingssätt för Städerna böra föreslås. Åf Bevillningsutskottet uppgöres till en början noga proportionen af den del utaf he. la Beviilnings beloppet, hvilken Städerna, jemförelsevis till det öfriga landet, böra utgöra; Grunderna till denna proportion kunna bäst stödjas på inhämtad kunskap om belöp, pen af de utaf dem hittills utgjorda allmänna afgifter, och är det i sådan afsigt jag redan vid qjift vördsamma Memorial af den n Maj bifqgade Tabellen N;o 2, sorn utvisar den för Sräderna åren 18 i o och 1812 uppgjorda, dels afkastning-, dels värde-uppskattningar, ehuru desamma ej såsom de i alla af* seenden billigaste uppgifvas.
Irsta punkten, angående den i förra delen af Riksdags-fullmägtigen Gustaf Petterssons, motion väckta fråga, att ett lämpligt anslag till aflöning åt fjerdingsmännen måtte varda beviljadt, blef, till följd af gjorda anmärkningar, af Ridderskapet och Adeln återremitterad; Hvad Utskottet i 2:dra punkten, angående sednare delen af Gustaf Petterssons motion, att säteri-egare och ståndspersoner å landet icke mer än andra hemmansegare må vara befriade från skyldigheten att åtaga sig fjerdingsmanna-tjensten, tillstyrkt, blef af Ridderskapet och Adeln a fs la get; Den i 3:dje punkten, angående Riksdags-fullmägtigen Jöns Jönssons väckta motion om bestämmande af en viss ordning för fjerdingsmanuatjenstens tillträdande och bestridande, af Utskottet gjorda hemställan, bifölls; Vidkommande slutligen 4:de punkten, angående den af Riksdagsfullmägtige Jöns Jönsson och Petter Mårtensson väckta fråga, alt ett reglemente för fjerdingsman måtle varda ulfärdadt, så blef samma punkt, till följd af gjorda anmärkningar återremitterad. S. D. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet en af Friherre Palmstjerna, Nils Fredric, uti ett den 16 dennes i*, m., i afseende på Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens betänkande, N:o 1, afgifvet anförande, väckt och samma dageftermiddagen till någon del förändrad motion, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:t ingå med en underdånig skrifvelse, i fråga om förändring af Lagstifuingen, rörande tillverkning och försäljning af bränvin; tillika med de i anledning af denna motion nu afgifna yttranden. S. D.
RiksStånden blifvit bifallen, men deremot tillstyrkandet af Krutprisets nedsättande varit föremål för de gjorda anmärkningarne. Till redovisande så väl för dessa som för innehållet af Hr Cronii motion, anser Utskottet tillfyllest att här uppgifva de skäl, Hr Grefve Gyldenstolpe emot nämnde tillstyrkande anfört; dessa äro; j;o Att Krutförsäljningsmedlen utgöra en till bestämdt belopp påräknad StatsVerkets inkomst-titel, hvilken genom ytterligare nedsättning skulle kunna undergå betydlig förminskning och således directe, åtminstone till nästa Riksdag, öka behofvet af extra-ordinarie skattebidrag; 2:0 Att, då Statens omkostnader för Krutoch Salpeter-tillverkningen utgå genom allmänna Skattebidrag, hvarje nedsättning i försäljnigspriset blir en fördel som endast tillfaller förbrukaren på bekostnad af öfrige skattskyldige medborgare; 3:o Att dä nästan ingen inrikes handel drifves med Krut, en nedsättning ”till uppmuntran för handeln” endast skulle komma exporteuren till godo och bereda honom en obillig vinst; 4:o Att, då Bergshandteringen ensam årligen förbrukade omkring 2000 Centner, men deremot alla öfriga näringar tillsammans blott 1000, en nedsättning i Krutets pris hufvudsakligen och nästan uteslutande blefve förmånlig för Bruksegare och deras yrke, hvilket visserligen ej är den af Sveriges näringar, soln behöfver det mästa understöd; samt Bctänkanden, N:o 284. 385 5:o Att Krutpriset i Sverige, oagtadt den motiopolicerade tillverkningen , ingalunda uppgår till Krutets verkliga välde då det för närvarande säljes för nästan samma pris, som den i Krutet ingående Salpeter skulle ensam kosta om den vore tillåten till införsel mot måttlig tull; men att deremot detta pris med öfver 75 procent understiger hvad Krutet verkligen kostar samt att således en ytterligare nedsättning ej är för de consumerande af billighet påkallad, utan skulle blott ytterligare öka de förluster som redan vid denna handel drabba Staten.
Alltid! talar vid jungfrun, som strax därefter kommer och bjuder omkring te.) MINA (skämtande). låter tyrannisera sig. Det går inte i oss. Vendla är inte den, som (Vendla har under tiden gått halfvägs ner i trappan och Å, han bara skojar. Lite te ska vi då ha 41 RUDOLF. man, låter alltid tyrannisera sig. MINA. där har herrarna kört med alltsedan Adams tid. VENDLA. gör allt, hvad jag vill. Nu är det han, som skryter, kära du. Han RUDOLF. jag vill, om det också är orimligt det är skillnaden. VENDLA. tigt ond. Fy, Rudolf, så du pratar! RUDOLF. er jag ser, hur ni brinner af otålighet att få Det gick lillan i näsan! Ja, nu ska jag lämna Jag kan bli rikOm det är rimligt, ja. Men du gör allt, hvad Herre Gud, så snillrikt! Och så nytt! Det Då misstar ni er. En hustru, som är kär i sin prata ostörda. Gud, sånt snatter, det ska bli! (Räcker handen åt de båda främmande, vill kyssa Vendla, som drar sig undan; då han kommer i trappan, vänder han sig om och ropar:) Det säger jag dig bara, Vendla, ligg inte för länge och prata, så att du blir allt för trött i morgon bittida. MINA. Vi kan ju sofva ut i morgon bittida i stället. 42 RUDOLF. kaffe klockan 7. Ni kan naturligtvis få det senare, om ni vill. GUNBORG. Det kan väl Vendla också! RUDOLF (kommer uppspringande för dem). trappan igen och fram emot Det kan inte Vendla för vi dricka alltid ka om äktenskapet! Tror ni, att en gift man underkastar sig att dricka sitt kaffe ensam. VENDLA (skjuter honom skämtsamt tillbaka mot trappan). Gå nu! Jag ska förklara för dem (Rudolf Det är då en besynnerlig uppfattning, ni flickor går.) Ser ni, kaffet smakar honom inte, om inte jag lagat det. GUNBORG. Du lagar således verkligen MINA. Du går i köket VENDLA. då förstå, att det är roligt för mig, att det annars inte smakar honom.
R:dr banko, eller 20:o Kontroll-Stämpel-medlen, hvilka, upptagna vid 1851 års Stats-reglering till 10,500 R:dr, men uti den sistlidne riksdag fastställde stat lill 12,000 R:dr banko, nu ansetts kunna beräknas till 13,333 R:dr 16 sk. nämnde mynt, eller 21:o Båkoch Lots-medlen, beräknade vid 1S51 års riksdag till 85,000 och år 1S54 till 95,000 R:dr bauko, samt nu upptagne till 1 10,000 R.dr nämnde mynt, eller 22:o Danska fyring s-medlen, utgörande 10,000 R:dr Hamb. banko årligen, och hvilka, efter ungefärliga medelkursen under åren 1850—1854 beräknats till 23:o Konvoj-kommissariatets bidrag till Turkiska beskickningens aföning, beräknadt vid de 2 sednaste statsregleringarne till 14,800 R:dr Bauco, men nu, under den af Stats-kontoret förordade be Transport - 7,2 68,250 42.000 12.000 50.000 26,500 58.000 210,000 20.000 165,000 40,000 7,891,750 44 Bil. N:o 6 lill Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. N:o om Statsverket 1856.
Sund med flere hemman, derför i köpeskilling 55,000 R:dr banko, lösen 122 R:dr 15 sk. och stämpladt papper 103 R:dr 24 sk. men sådant bifogad t endast för 69 R:dr banko; samt ett fastebref af den 7 Februari 1843 å två tredjedels mantal Warsvik, köpeskillingen utfäst, jemte lagan och andre förmåner, till 5666 R:dr 32 sk. banko, lösen 11 R:dr24sk. och slämpladt papper 12 R:dr, men det bilagda blott för 8 R:dr banko0); I an - *) Ett anmärkningsmål, i vissa delar lika beskaffadt som detta , finnes afhandladt i Embetsberättelserna för åren 1842 och 1843 pag. 81 samt för åren 1844 och 1845 pag f). R. St. Just. Ombudsm. Emb.-Berättelse den 15 Nov. 1847. 33 1 anledning af hvilka förhållanden advokatfiskals-embetet anmärkt, att den påförda ersättningen för stämpladt papper öfverstege beloppet så väl af det dervid bilagtia, som äfven af det derför enligt Förfallningarne erforderliga stämplade papper, samt att lösen jemväl vore oriktigt beräknad och påförd, emedan, enligt taxan för expeditionslösen den 15 Maj 1821, denna lösen, i stället för de, på sätt ofvan förmäld t är, debiterade belopp, bort för fastebrefvet den 2 Oktober 1829, med afseende å köpeskillingen och hemmansdelens taxeringsvärde 450 R:dr banko, endast utgöra 3 Rxlr 12 sk. samma mynt; för fastebrefvet den 1 Februari 1834, likaledes med hänsigt till taxeringsvärdet 650
Härefter föredrogs TTtsktts å sid. 19 förekommande yttrande angående ingressen till den nya Bevilln:sStadgan och i sammanhang dermed texten till samma ingress. Gr. Mörner. Carl Göran Detlof: Såsom bekant är, har alltid i de äldre Bevilln:sförordn:ne stått utsatt det belopp, hvartill B. St:r ansågo Allm. Bevillningen böra uppgå; men i detta nu framlagda förslag är denna del af ingressen utesluten. Såsom skäl härför har blifvit anfördt, att, ifall den BevillmsStadga, som nu kan blifva antagen, skulle komma att gälla för flera Biksdagar, det vore bättre att ej utsätta det beräknade Bevillmsbeloppet, enär förhöjd^ inkomst af Bevillning kunde beredas endast genom ändring af de uti 2:dra Art. bestämda procent-beräkningar för bevillningens utgörande. Eör min del tror jag ingalunda att det är likgiltigt för allmänheten att veta, hvartill bristen i statsinkomsterna upp - 10 Den 9 Maj f. m. går och huru elen bör fyllas. Enligt min tanke vöre det derföre lämpligt att i BevillmsStadgan bibehålla den ordning, som i hittills gällande Bevilln:sförordn:ar varit antagen, nemi, att i ingressen uptaga det belopp, hvartill man kalkulerar att Bevilln:n hör upgå, på det att den större allmänheten, hvilken ej kan hafva kännedom af Biksdagsförhandhne, likväl må få veta, huru högt man ämnar beskatta den. Jag anhåller således, på grund af hvad jag anfört, om återremiss af ifrågav:de punkt. Gr. Lagerbjelke, Gust.: Det är väl en allmängiltig regel att man i hvarje förordning ej hör uptaga något, som är ändamålslöst, och såsom sådant anser jag hvad Gr. Mörner föreslagit. Meningen med bestämmandet af en viss Bevilln:s-summa är den, att Beviilmsförordmen hör så inrättas att, såvida man på förhand kan bestämma något, det är denna summa, man vill uptaga; men något annat inflytande har den ej, och är således ändamålslöst att nämna derom i Bevilln:sförordningen.
Det är med denna skyldighet, såsom med menniskans högre pligler i allmänhet; — den bör betraktas som en helig samvetssak, hvilken ingen må underlåta; och likasom ett folks religieusa bildning i allmänhet icke lämplipen vinnes genom tvångsmedel, utan genom uppmaning och upplysning, då folket sjelf tiliegnar sig densamma och fi i villigt åtager sig medlen för dess ernående, så bör äfven Folk-Skolan på samma sätt uppstå; helst Folk-Skolan i första rummet bör betraktas vara ett utvidgadt medel för religions-undervisningen, såsom den grund, hvarpå all sann folkbildning till sin natur måste hvila. På detta sätt torde ock saken lättast tillvägabringas. Folkskolan, besörjd och bekostad af communerne sjelfve och hägnad af dem, såsom ett verk af deras omtanka och frivilliga uppoffring, skall omfattas med det interesse, hvarmed man i allmänhet vårdar allt, som man för ett godt ändamål sjelf skapat eller kunnat åstadkomma; hvaremot inrättandet deraf, föreskrifvet såsom en ovilkorlig lag, lättligen kunde komma alt betraktas såsom en påtvungen beskattning eller ålagd börda. Det mest magtpåliggande för denna angelägenhet finna R. St. derföre vara, att, genom ett vaksamt nit å Regeringens sida, communerne uppmuntras och uppmanas att besörja Folk-Skolors inrättande; och hafva R. St. alltså velat inför E. K. M. i und. uttrycka deras öfvertygelse om nyttan och behofvel af Folk-Skolors inrättande i alla de församlingar, der sådana ännu saknas; hvarjemte R. St. ansett: att kostnaden derföre icke bör bestridas genom beskattning eller allmänna anslag; 16 Expeditions-Vtskotlcls Förslag till und.
Rösträtten i sockenstämman på landet har icke varit inskränkt; rösträtten i kommunalstämman bör icke heller blifva det; jag reserverar mig således emot Utskottets beslut i denna punkt och föreslår att § 12 uti Kongl. Förordningen af den 21 Mars 1862 om kommunalstyrelse på landet måtte bibehållas oförändrad.» Häri instämde Friherre Alströmer, C. J. O., Grefve Posse, K, Herr af Klint, E. M., Herr Törnebladh, C. O , Grefve Mörner, C. R. S., Herr Nordenfalk, E., Doktor Thyselius, Kontraktsprosten Palmlund, Kyrkoberdarne Otterström och Ternström samt Prosten Bergvall. Af Grefve von Rosen, Fr. och Herr Ros, A. E , hvilka anse, att, i konseqvens med den grundsats, som föranledt Utskottet att från bestämmelsen om ett röstminimum göra undantag för egare af i mantal satt jord, Utskottet jemväl i fråga om det till 12 § föreslagna tillägg om ett maximum för röstvärde, bort till styrka undantag för innehafvare af sådan jord. Af Herr Nordenfelt, L. M.: »Oaktadt jag i fråga om personliga förhållanden icke anser rösträtt böra beräknas eller skatt, finner jag dock vid bestämmandet af utskyIder ovilkorligen rättvist, alt hvar och en eger rösträtt i den mån han till dessa utskyIder skall bidraga, utan inskränkning till någon viss största del af kommunens bela röstetal. Såsom exempel på hvilka orättvisor kunna uppkomma genom bestämmande af en sådan inskränkning i röstetalet, då icke på samma gång utskylderna rättas efter rösträtten, får jag anföra följande: I en kommun har en person 800 fyrk, en annan 100 och flere tillsammans 100 fyrk, kommunens hela röstetal är 1,000 fyrk. Den, som skattar för 800 fyrk eller betalar 4/5 af hela kommunens ulskylder, skulle då hafva precist lika rösträtt, som den, hvilken endast skattar för 100 fyrk eller betalar endast Vi0 af bela kommunens ulskylder.
Majit under den 14 Februaru l8ir täckts lata ulga en Kungörelse om skyldigheten att försörja de fattiga. L. Enligt Riksens Ständers tillstyrkande har Kongl. Mast alagt Sjöfolket i Götheborg att bidraga till Fattigwärden i Orgrylhe och Amiralints-Warfs Församlingar, hwaraf werkställiaheten bliswit Landshöfdingen i Götheborg anbesald. 0. Under den 14 Julii 18-1 har Kongl. Majit lätit utfärda en allmän Kungörelse om skvldigheten för Sjöfolk att bidraga till fattigförsörjning, samt i fadant afseende erlägga hwad Riksens Ständer stadgat. Wid Den rz April. 9^ Wid Riksdagen i Stockholm arén I82Y och 18 ro hafwa Riksens Ständer till Kongl. Majit hemstält flere Ärender, hörande till EcclesiastigveExpeditionens föredragning. Beredningen af, en del bland dessa hade redan innan Riksdagen i O. ebro, tagit sin början, en del af Riksens Ständers underdåniga önskningar har sedermera bliswit werkställd, och flere af de framställde ärender fortfara under beredning, hwilket allt af nedanstående förteckning närmare inhämtas. i:o Riksens Ständers Skrifwelse af den December 1509, att Kongl. Majit täcktes förordna en Comit», hwilken till nästa Lagtima Riksdag borde uppgifwa plan till en allmän fattigförsörjning i Riket, lämpad efter enskilda orters olika ställning och behof. Kongl. Majit tillförordnade redan innan Riksdagen i Orebro denna Comité, bestående af Ledamöter t Hufwudstaden och Corrcsponderande Ledamöter i LandSvrterne. Dess befattning kunde likwäl icke taga sin början förrän efter Urtima Riksdagens flutSom Riksens Ständer till grund för den astundade planen hade lagt åtskilligt för nödige ansedde uppgifter och underrättelser, sä har Cornilsen till Lands, höfdingarne och Consistorierne latit afga närlagde skrifwelse. Frän någre
Prenumerant i Finland. Tack. Skall användas vid lämpligt tillfälle. Red. Innehållsförteckning i Anna Wahlenberg-Kjerrman. (Med porträtt) af 3. N — g. — Ett farligt oskick; några små iakttagelser af Mathilda Langlet. — En blick framåt; prisbelönad dikt af Terna. — Vänskap; af A. K. B. — Tillämpad räknekonst: af Ph. Brunner. — Iduns sjette pristäfling. — Tankekorn. — Biodling såsom en inkomstkälla för fruntimmer: af Fru Fransiska. — Ett storstadsbarn; ber. för Idun af Johan Nordling. (Forts.) För sommaren. — Fönsterträdgården. — Köket. — Efterrätter. — Toaletten. — Tvätten. — Läkareråd. — Frågor. — Svar. — Breflåda. fästa uppmärksamheten pä iduns lämplighet for platssökande och platsutbjudande annonsörer, äfvensom för alla öfriga slags VI vilja särskildt | j I Kl I L *) \ * IN 1 I alla boklådor har utkommit på förlag af annonser som beröra familjekretsen. — Annonser mottagas endast genom 8. Qumselius annonsbyrå och hes redaktionen. Abonnentsamlare antagas. R. Bisedel &amp; • Co., Stockholm, Hamngatan 38: I Nyaste Mästerskapssystemet. Praktisk lärobok En samling ' stilfulla ornament från alla konstperioder. i ©] o.^©1s; 13kl £ », s p r å k e t, Med 85 planscher, de flesta i rikt färgtryck. Förklarande text af II. Dolmetscli i bearbetad öfversättning af Vprnark, intendent vid Nationalmuseum. Arbetet utkommer i 20 häften om 4 ä 5 planscher till ett pris af kr I: 25 pr häfte. At lärare oeb lärjungar vid tekniska och konstindustriella läroanstalter, åt dem som i hemmet egna sig åt konstsöninader, åt konstvännen och samlaren, som vill lära känna ornamentikens utvecklingsgång, at alla dessa m. fl. erbjuder Ornamentets fioir med sina Sö planscher och mer än 1,000 afbildningar ett rikt urval af de vigtigaste ornamentala motiv från olika tider och inom olika stilarter.