Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
December sistlidet år, på grund af gjorde anmärkningar, återremitterat Utskottets omförmälde Betänkande, i anledning af väekt fråga om förändring i nu gällande föreskrifter angående Ex ped i ti o ns-sä t te t för Jernbelåningen. vid Låne-Contoret L Götheborg; men som delta Betänkande, enligt lill Utskottet ankomne Pratocolls-Utdrag, är vordet under den 5, 11 och 18 i förenämnde månad och år af öfrige 3;ne Riks-Stånden bifallet, så kan den erhållne åter>- remissen icke föranleda till någon ålgård från Utskottets sida. Stockholm den 15 Januari 1841. STOCKHOLM. Tryckt hos A. G. Hellsten_, 1841. Banco-Utshottcls Betänkande, 2V.-0 i/j3. Ani. till Exp. Utsk. den 26 Januari 1841, kl. 6 e. bb. Betänkande, med förslag till de grunder, sorn böra tjena till efterrättelse vid pensionering af Bankens Embetsoch Tjenstemän, Vaktbetjente och Konst-idkare. I sammanhang med det till Utskottet afgifna förslag till en ny Aflöningsstat för Banco-verket, hafva Banco-Fullmägtigeunder tillkännagivande, det Fullmägtige icke ansett sig befogade, att, utan .Rikets Ständers förutgående bifall, tillämpa andra föreskrifter, i afseende på pensioneringen af Bankens embetsoch tjenstemän, konst-idkare och vaktbetjening, än dem, sorn redan finnas i i835 års Banco-Reglemente bestämda, och sorn grunda sig på de i samma Reglementes Lönings-stat, under benämning
Begäret efter oberoende, som dock aldrig förleder till missaktning för Lagens bud, eller olydnad och uppstudsighet emot de myndigheter, ät hvilka Domareeller Administrativa maktens utöfning är anförtrodd, tillhör ej blott det egentliga Bondeståndet allena, utan är allmänt inom alla klasser af Landets Innebyggare. Om detta begär inom de tjenande klasserne alltid begränsades af förståndets beräkningar, vore det i liög grad prisvärd!, ty det skulle då föra med sig arbetsamhet och sparsamhet, och medlemmarne af denna klass skulle först upphöra att arbeta för andra, sedan de hopsparat ett tillräckligt kapital för alt, med någorlunda utsigt för framtida bergning, kunna grunda egen bosättning. Men Norrlänningen är i detta fall lika litet kalkylatör som Svenska Allmogen — och kanske Svensken — i allmänhet. De inträffande goda åren och, då inhemsk spanmålshandel icke inom dessa orter kommit till stånd, de dermed förenade låga spannemålspriserne jemte tillfällen till arbete för dagspenning, föra alltid med sig en mängd nya bosättningar. Endast tak öfver hufs odet på ett eller annat vis kan erhållas, anser man sig hafva gjort nog för att gå framtiden till mötes och besinnar icke, att örn äfven en fortsatt tillgång på arbetsförtjenst kunde bereda uppehälle äfven åt en tiilvexande familj, ett mindre godt åx', som alltid vållar stegring i sädesprisen, på samma gång sorn jordbrukaren måste inskränka begagnandet af andras arbetsbiträde emot betalning — ja, endast en sjukdom, som för längre tid förlamar familjfadrcns verksamhet, äro omständigheter tilli’äcklige att göra det nya hushållets fortsatta tillvaro beleende af flen allmänna eller enskildla välgörenheten, l ill några betraktelser i anledning af detta förhållande torde längre fram i denna underdåniga berättelse tillfälle mig beredas.
1,500 3,000 3,000 Arfvoden till Amanuenser för biträde åt Sekreteraren, Advokatfiskal, Aktuarien och Arkivarien 3,000 1,500 1,350 1,500 1,500 Gratifikationer åt e. o. tjenstemän och vaktbetjente 900 2,400 160 2,40C Adjunktions-medel Ersättning till tjenstemän och vaktbetjening för mistade ljuspenningar. 12,270 75 Till förbättring af fjenstemännens och vakthetjeningens lönevilkor, redan beviljade. 4,375 Denna Hofrätts genom Kongl. Brefvet den 19 Dec. 1855 bestämda andel i det vid sednaste riksdag beviljade reservationsanslag. N:o 1 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1856. Hofrätten öfver Skåne oell Blekinge: 'Nuvarande 16- Kommitterades för| Föredragandens för| nerpåstat.mec slag lill slag till inberäkning al Summa. Embeten oell tjenster. löner utom ! Bil. N-.o I till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o /, om Statsverket 1856. 21 420 7,250 1,750 25 Ersättning till tjenstemän och vaktbetjeniog för mistade ljuspenningar. Til! förbättring af tjenstemännens och vaktbetjeningens lönevilkor, vid sednaste riksdag beviljade. Denna Hofrätts genom Kongl. Brefvet den 19 December 1855 bestämda andel i det vid sednaste riksdag lemnade reservationsanslag. 00,400 27,600 8,200 35,800 Summa 78,100 Då de af mig föreslagna lönestater uppgå; för Svea Hofrätt till R:dr R:mt 163,000. Götha Hofrätt „ 162,000.
T. ODELBERG. DEN NYE LANDSHÖVDINGEN I QEELE. Det var nu femte julen. Jag blef händelsevis bjuden i familj. Äldsta dottern var en glad, huslig och enkel liten varelse, som närmade sig mig så förtroendefullt, att hon därigenom väckte mitt intresse. Hon var som CHARLOTTE EMBDEN. IIEINES SYSTER. — 5 — I D U N 1899. spänning. Jag gladde mig så åt tanken på att få fira en jul, en riktig jul, och så träffa så mycket svenskar. Alla mina många, konsertresor ha j u så uteslutande upptagit min tid, att de alldeles isolerat mig. Men nu ville jag taga skadan igen. Ändtligen blef det afton! Och så reste jag till kyrkan. Nej, hur smutsigt, hur tarfligt, hur tungt och hur dystert föreföll mig icke detta New-York, som jag måste passera på väg till kyrkan. Och hvad denna rastlösa, jäktande oro, detta förfärliga väsen och larm, detta myllrande människovimmel med ens föreföllo mig beklämmande och skrämmande. Så vände vagnen in på en sidogata, där låg kyrkan strålande upplyst. Orgeln hördes ut på gatan. Hvad jag kände mig lugn och lycklig, när jag steg in. Jag gick med detsamma upp på läktaren. i ta f t | 18 B B 18 iS S! BB a? SSi SSi Sfi as Ä. Hufvud vid hufvud såg jag alla skandinaverna därnere. Jag hörde dem hviska mellan sig. Tårade ögon, vänliga nickar, vemodiga leenden. Och allt gällde hemlandet, gällde de kära, som saknade oss, längtade efter oss. Men fram i koret brann en gran. ii i ii m i i it i l !liMM * it I NYBYGGNADER KALMAR ÅNGKVARNS MAGASINSBYGGNAD. KALMAR STADS VATTENLEDNINGSTORN. RÄNTEANSTALTEN OCH SPARBANKEN I MARIESTAD. dystra lif slutligen för tungt, och så gick jag på friarefärd. Strax före jul gifte vi oss. Det var en kall, bister vinter. Så vi njöto af vårt hemlif!
Prat. IS47 $ 1848. 4 Sami. i Afd. 2 Rand. 62 Haft. 2 6 Förstärkta Stats-Utskottets Memorial, N.o 323 slut i fråga om beräkningen af husbehofsbrännerimedlen; så bar Förstärkta Stats-utskottet öfver berörde, nedan upptagna proposition anställt votoring; Den, sora gillar Utskottets af två Stånd godkände förslag, att beräkna husbehofsbrännerimedlen till ett årligt belopp af 700,000 rdr» röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma dessa medel att beräknas till 647,40° riksdaler. Som voteringen utfallit med 81 Ja och 38 Nej samt Ja således vunnit, komma husbehofsbrännerimedlen att beräknas till 700,000 riksdaler. Hvilket Förstärkta Stats-utskottet får hos Rikets Ständer anmäla. Stockholm den 18 September i848. STOCKBOLM, f. d. Schultze’» Boktryckeri, 1848. Ank. till Exp. Utsk. d. 28 Sept., kl. 8 f. m. Memorial i anledning af erhållen dterremiss ä utlåtandet JM 300. (Rgs Åfd.) Till Stats-utskottet har Ridderskapet och Adeln återremitterat Utskottets under ofvannämnde JM afgifna utlåtande, angående anslag till en ytterligare kanslistlön vid Rikets Ständers Justitie-ombudsmans expedition; men som samma utlåtande, enligt Utskottet tillhandakomne protokolls-utdrag, blifvit bifallet af Preste-ståndet den 13:de, Rorgare-ståndet den 16:de samt Bonde-ståndet den 14:de i sistförflutna månad, har Utskottet, jemlikt 73 § Riksdagsordningen, ansett återremissen icke kunna till någon vidare Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 27 September 1848. Ank. till Exp. Utsk. den 28 Sept., kl. 8 f. m. Memorial i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet JM 320.
Kyrkas medel har ej någon så beskaffad aflöning utgått, som de af Revisorerne anmärkta, med undantag af den af 1 Tunna 437 r Tunna korn efter markegångspris till Församlingens examinerade Jordegumma, Denna aflöning har utgått alltsedan år 18i3, och grunden för densamma finnes i Högvördiga Dom-Kapitlets i Lund Cirkulär lill Vördiga Presterskapet i Lunds Stift, N:o i56, dateradt den 18 Mars 181 2, i hvilket först meddelas Kongl. Maj:ts lill Konsistorium aflåtna Nådiga skrifvelse af den 29 Januari 1812, rörande antagande af examinerade Jordegummor i de 1x2 Stiftets Församlingar, der ännu sådana saknades, och derefter följande föreskrift lemnäs: ”1 de Församlingar, vid ”hvilka behörigen examinerade Jordegummor ännu ej blifvit antagna ”bör Vördiga Presterskapet, till underdånigste följd häraf, oförtöfvadt anställa sockenstämmor och med Församlingen öfverenskomma., att så väl ”antaga någon skicklig qvinna, med fallenhet för beställningen, att låta "sig till Församlingens tjenst deruti undervisas, som att, för hennes aflö”nande, bestämma viss ärlig lön af Kyrkans behållna^ enskilta tionde.” Vi våga således i djupaste underdånighet tro, att vi, i hvad på oss ankommit, samvetsgrant och i öfverensstämmelse .med oss gifna föreskrifter förvaltat Ö. Espinge Kyrkas medel. Angående Räkenskaperna för Södra Rörums och Häglinge Myrkor. I afseende på de anmärkningar, som, under den år 1841 förrättade Stats-Revisionen, blifvit gjorda vid Landtkyrkornas Räkenskaper, fåa’ undertecknad, för Södr» Rörums och Häglinge Församlingar, afgifva följande underdåniga Utlåtande: Hvad usta anmärkningen beträffar, rörande för stor oförräntad behållning, inhämtas af Räkenskapsböckerna för de år, som undertecknad uppgjort Räkenskaperna, följande förhållande: Södra Rörum. Häglinge. tor 1833.
Gjöre vitterligit, Alldenstundh vij för hälsosampt och nödigt erachlat hafwe, såsom till andre provincier i wårt Rijke, så och till General-Gouvernementet aff Skåne, Halland och Blekingen een Commission förordna och afgå låta, förmedelst hvilken tillståndet der å orten rätteligen må kunna erfahras, sampt ett och annat effter sakernas anledningh och tillfälle till Inwånarnes Wäre trogne Undersåtares gagn och upkomst inrättas och thet till äfventyrs för bättre uthredande skull afl allt sådant torde wara nödigt, att något mothe och sammankomst af ett och annat Ståndli förskrifvas och hållas skulle, ty hafwe Wij beordrat och fullmechtigat, effter som Wij härmedh och i krafft af detta wårt öp11a breef beordre och fullmechtige (tot. titt.) Herr Gustaff Baner, Herr Johan Gyllenstierna, Herr Claes Rolamb att i ofvanbeite motte vara Wäre Corn - Stäls-Utskottels Utlåtande, N:o 182. 57 re Commissavier, Ständerne så i gemeen som i synnerheet, -så och eenskvldte Personer, theraff förskrifva, kalla och till sigli fordra, them vår nådige villie föreställa, dheras underdåniga Rådh och betänckiande förhöra och afhämpta, the ärender som afhandlas kunna, medh them sluta och alt thet förrätta, som Wij them å Wäre wägnar att giöra och förrätta anbefallt, beordrat och instrueret bäfwe. Wij biude och befalle förthenskull alle, som wederhöhr, sampt Oss medh J.ydno och trooheet förbundne åhre, att the rätta sigh liäreffter, bevijsandes them sin respect och tillbörlige hörsamheet uthi allt thet the å väre vägnar biudandes varde. Till yttermehro visso etc. HEDVIG ELEONORA. P. Brahe, L.
O n s d a g: Sylta och rötter, soppa på kalfsvans (tillredes som oxsvanssoppa). T o r s d a g: Fårkotlett med löksås, puré på potatis (parmentiere). F r e d a g: Stufvade aborrar, soppa på höns (Cochy Sec). L ö r d a g: Surstek med makaroni, fruktsoppa. Recept. Fläskkorf med grönsaker (Chipolataragu). 1) finare: Morötter, skurna som korkar, kokas i buljong; rostade och skalade kastanier, champignoner och magert färskt fläsk tillsättas och få koka med morötterna, hvarefter kokta prinskorfvar och sönderskuren öfverblifven kokt eller stekt fågel tillsättas; alltsammans får därpå stufvas med en sås, beredd af smör, hvari man inarbetat en matsked fint hvetemjöl, och hvilket därpå fått fräsa tre ä fyra minuter, hvarefter starkt hopkokt buljong äfvensom ett glas madeira blifvit tillsatt under kokning, till dess såsen blifvit simmig. Denna ragu kan äfven användas som garnityr till fågel, anka, höns, kalkon, gås, äfvensom till kalfstek, men då uteslutes den sönderskurna fågeln. 2) Enklare: Vanlig god fläskkorf kokas på vanligt sätt, hvarpå den sönderskäras i skifvor, hvilka tillsammans med kokt eller stekt kalfkött, skuret i tärningar, kokta morötter, kokt potatis eller kastanier jämte en knifsudd socker få koka i buljong eller i spadet af fläskkorfven, till dess en någorlunda tjock stufning åstadkommits. Ganska god. Chokoladpudding. Chokolad, mjöl, smör och mjölk röras väl, tills dess att allt är väl blandadt, hvarpå det kokas, tills dess det släpper pannan, då det aflyftes, ett ägg tillsattes och massan får svalna; 5 till 7 äggegulor vispas 10 minuter med socker, inblandas därpå i massan, hvarefter de till hårdt skum slagna ägghvitorna tillsättas. Nu hälles allt i smord form, som nedsättes i vatten och får koka i omkring 2 timmar. Serveras med vaniljsås.
Konungen hade framställt sin höga proposition synbarligen i den afsigt att undanrödja alla misitankav om någon lagstridighet uti den ätgärh, som utrikes postportons förhöjande nödwändigt fordrade, i anseende till ersättningen af postwerkets derigenom förökade utbetalningar, och det hade wisierligen ej warit fel, om Utskottet i swar pä remisien förklarat sig icke änse denna ersättnings-afgist tillhöra Bewillningen. Herr Lbsrllem upprepade, att den i hans tanka aldrig kunde sa namn deraf, och att denna ersättning vtwifwelaktigt ankomme pä styrande magten att förordna. Herr Santesson trodde, att i sädant fall hade detta ärende bordt remitteras till Oeconomie, och icke till BewillningsUtskoltet; men Herr Ltterllein yrkade sakens äterförwisande till sistnämnde Utskott. Det skulle wara särande för detta Ständ, om det kunde gifwa anledning till godkännande af ett för - Den 4 November. slag, soni sä litet öfwerensstämde med en skyldig aktning för Kronans rättwisa fördelar, och om Konungen nu sjelf haft den delicalesie att lemna detta ärende till Ständernes öfwerläggning, borde deremot wi iakttaga, att icke genom rvär ätgärd twinga styrande magten till den föresats att en annan gäng söka undwika ett sadant rädfrägande. Med Herr Aberstein instämde Herrar Advocak Fijkalen balkman. Lagman LtLstle, Capitaine Otter och Lagman Wasell. Herr Santesson äberopade Zz § i Regeringsformen. Om Ständet anser makel böra aterförwisas och tillika att den ofta berörde afgiften icke tillhörer Bewillningen, sä kunde, enligt nysinamnde §, frägarr derom icke widare lemnäs till BewillningsUlskottets, handläggning. Dermed förenade sig Herr Radman kreckin. Herr Borgmästaren I^oi-Zllröm ansäg till Be-d willningcn endast höra den manliga inrikes Brefafgiften, och att den nu i fräga warande icke annat yr, än en ersättning för utrikes anivande kostnader.
Silke, i Borgare-Ståndet: att det borde få tullfritt införas. Sirap, hos Ridderskapet och Adeln: att \ sk. tull på W vore alltför högt, enär det utgjorde minst 66? proc. af värdet; — och i Borgare-Ståndet: dels att värde och lull borde ökas, det förra lill 12 sk. och den senare till 6 sk. W, dels att tullen borde nedsättas lill 3 sk. W, och dels alt, då allmänna priset derå länge varit 6? sk. W, 4 sk. tull sjnles mer än orimlig. Skomakare-arbeten, i Borgare-Ståndet: att vid denna rubrik serskildt böra upptagas Becksömseller Finn-slöflor med 2 R:dr 32 sk. värde och 24 sk. tull, såsom högst nödvändige för den fattigare klassen. Skriftaflor, i Borgare-Ständet: att dessa, såsom för skolorna nödige, böra åsättas 5 sk. värde och 1 sk. tull. Sköldpadd, hos Bonde-Ständet: att å arbetad Sköldpadd bör bibehållas nu gällande tullbestämmelse.
Directionen förmält, det skulle kunna med säkra beräkningar styrkas, att, utan anslagne tillräcklige tillgångar för näst påföljande Sex år, fieant och med det innevarande, samt de årliga anslagens afpassande efter arbetets, naturligtvis i början större och emotslutet, mindre utsträckning, minst två år derutöfver skulle fordras för Canalens fullbordande, och kostnaden, genom sådan tidsutdrägt, ytterligare ökas med minst 240,000 Rtdr, till och med äfven om det hittills begagnade byggnadsbiträde af 300,000 Rtdr årligen blefve framdeles fortsatt; hvaremot om byggnadsbiträde ej ens till detta belopp om året hädanefter skulle erhållas, tiden skulle komma att än vidare aflägsnas och arbetskostnaden méd detsamma att stiga, ej blott i den mån, som summan minskades, utan progressionsvis, Actie-egarnes ränta under byggnadsåren i alla fall oberäknad; med afseende på hvilka omständigheter, CanalDirectionen alltså förutsatt och uti förslaget antagit, det följande bidrag vöre att påräkna, nemligen: för innevarande år 1823 R:dr 400,000 1824 — 400,000 Underdåniga Skrif reiser. 1835 400,000 1826 350,000 1827 — 5oo,ooo och 18 2S •— 200,000 - — Tillsammans R:dr 2,050,000 med rättighet, att, när behofvet något ar sä fordrade, få uppbära högst 50,000 R:dr af det påföljande årets anslag; och har E. K. M. vid öfvervägande af detta vigtiga ämne, i det skick Götha-Catial-byggnad nu befiunes, och med afseende å den allmänna nytta, som hela planens fullkomliga utförande säkrast skulle utveckla, förklarat Sig ej kunna tveka, att bos Riksens Ständer föreslå, att, efter pröfning af de öfver återstående arbetet gjorde beräkningar, anvisa erforderliga medel till detsarnmas fullbordande, i en ordning, som jemförelsevis förenade minsta kostnad med minsta tidsutdrägt; hvarvid E. K. Mförklarat
De båda grisarne knuffades knotande vid en tom bytta, som de dessutom vändt upp och ned. De båda fåren gingo och betade dumt och beskedligt, samt bröto tystnaden då och då med ett svagt pinglande i bjellran och ett monotont bräkande. En höna, som vanligtvis brukade gå ute om dagen, och sitta på en pinne under en bänk i stugan, om nätterne, stod nu villrådig på stugans tröskel, och var det enda lefvande som der emottog Mathilda och hennes barn, när de dit inträdde. Mathilda öppnade sakta dörren. Har var tyst som i grafven, och tomt och öde och kallt som i den förskjutnas hjerta. Katten hoppade väl ned från bordet, slog svansen om alla fyra fötterne, och mönstrade misstänksam de inkommande. Mina och Lina sågo misslynta upp på Mathilda, lika som ville de säga, att detta ingalunda var den reception som de väntat sig, hos den glada, fryntliga Stina, hvilken alltid varit en af barnens största favoriter, och som så väl förstått att roa och muntra dem, hvarföre de äfven höllo särdeles mycket utaf henne, och ofta till henne gömde allahanda småsaker, som de trodde kunna göra henne glädje och gagn. De hade nu samlat ihopa åtskilligt smått, och hade i tankarne innerligen gladt sig åt hur förnöjd Stina deröfver skulle blifva. Och nu fanns icke hela denna Stina! Äfven Mathilda kände något trångt och tillbakastötande. »Stina!» ropade hon mildt och vänligt, »är du här?» Och nu tittade ut genom sänggardinerne den stackars Stina, med de bleka kinderna och de förgråtna ögonen. Hon stirrade en half sekund på Mathilda och barnen, men sedan stod hon upp i den allra största möjliga hast, och den första känsla af glädje, af lif och lefnadslust som Stina känt, allt sedan hennes Johans affärd, bemäktigade sig henne nu. »Hvad ser jag?» sade hon, och slog ihopa händerne, under det att blodet strömmade till kinderna, och ögonen återfingo denna glans som så tydligt bevisar att de äro själens spegel. Hvad ser jag! Skall jag tro mina stackars ögon! Nådig grefvinnan sjelf och småfröknarne!
Och räkningarne derefter öfverlemnats till speciel granskning af StatsComnlissarien Westerstrand, Kamereraren Tavort och Comirtissarien Wallin, enligt hvad sidan 84 omförmäles, blefvo de Vid sednare tillfället förekörrtne erinringar uppställde i följande hitfvudmomenter nemi.: 1:0 Åtskilliga anmärkte missräkningar jemte Uppburen Ristorno tillsammans R:dr i9,435: 33 sk. 7 r. 2!o Frågan huruvida åtskillige i Och för Fartygens Utrustning Upphandlade persedlar, hvilka vid handelns återgång ej vörö till Carlskrona ankomne , utan å andra ställen upplagde, borde af K. Mil oeh Kronan, emot den yrkade betalningen, öfvertagas, eller ur räkningen; helt och hållet eller till vissa de3 B. 3o 458 Ståts-Utskottets utgå, hvilken fråga innefattade poster utgörande R:dr 36,463: 17. 3. och 3:o Anmärkningar af den beskaffenhet att afgöras bol de', huruvida de ifrågasatte Posterne till ersättnings utgående af K. M:t och Kronan, enligt Contraclet, rätteligen kunde hänföras, derunder upptagits a) utbetalningar till Herr Rudyerd 1000 £, och till Herr Cheyne 760 £ Sterling eller tillsts 1,760 £ ä 11 R:dr 18 sk R:dr 20,020. — - b) en del af de till Herr Grefve von Rosen utbe talte medel 24,4^4: 33. - e) arfvoden lill åtslullige personer 4)°3?- 4^ 8. tl) anmärkt' nedsättning i Capit. D11 Rees’s arfvode 644- — ~ <■) uppgifven brist i varor hos Handlanden Gyllensköld 1,217:32. - f) Provision å Assurance . 5,502: 18. - g) Provision å Ristorno af Assurancer 5,562: 18. - h) Vexel-omkostnader 9,896: 4•
Drottning Christina står själf i spetsen för spanska damkomitén och har på det kraftigaste understödt dess verksamhet. Inom konstens, i synnerhet målningens område skola spanska kvinnor intaga en framstående plats. I spanska afdelningen kommer att finnas en utställning, ägnad särskildt åt att åskådliggöra det kvinnliga uppfostringsväsendet i Spanien, i alla dess grenar och utvecklingsgrader, i de privata skolorna såväl som i de läroverk, som stå under statens beskydd och kontroll. Vidare får man se den spanska kvinnan i hennes hemlif, såsom uppfostrarinna och i välgörenhetens tjänst. Flere religiösa kvinnliga ordnar och sällskaper komma också att lämna intressanta bidrag af mångahanda slag. Förmånen att kunna hålla en internationel kvinnokongress under utställningen i Chicago synes väcka den största entusiasm inom Amerikas oräkneliga kvinnoföreningar, klubbar och organisationer. Presidenten för » The national Woman ' s Congress », mrs Sellwall, höll härom dagen ett fö- redrag öfver ändamålet med ofvanämnda kongress. Mrs Sellvall säger bland annat: » Denna kongress har icke för ändamål nykterhetssaken, icke befrämjandet af olika religiösa idéers spridning, den har till sitt enda mål att gifva kvinnan, liksom mannen, tillfälle att i publik diskussion framlägga för den stora allmänheten sina åsikter. » Vidare råder mrs Sellwall deltagarinnorna att akta sig för kvinnans vanliga fel att gå tillbaka till Adams och Evas tid, när hon helt enkelt skall yttra sig öfver dagens frågor, samt bestämmer slutligen, att ingen får gå längre tillbaka i de » svunna tider » än till 1492. Men det är ju vackert sål För öfrigt komma omkring 100 kongresser att hållas i Chicago under sommarens lopp, och till alla dessa, utom till tvänne, har kvinnan obehindradt tillträde, så nog tyckes det mig, att det blir tillfälle nog för vårt kön att tala och » höja sin röst i församlingen ». Trenne svenska kvinnoföreningar komma ju också att deltaga i the International Woman ' s congress, som är bestämd att äga rum från 15 till den 23 instundande maj. Af mrs Potter Palmers senaste rapport framgår det, att plats i » the Womans Building » blifvit beviljad åt ej mindre än 22 kvinno associationer, hvilkas syfte det är att framhålla kvinnans arbete inom olika riktningar af vårt moderna samfundslif.