Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Revisorerne anse derföre, att ett tillförlitligt och bestämdt omdöme angående faktoriets verksamhet endast kan och bör grundas på kännedomen om hvad som derifrån i sjelfva verket blifvit lefvereradt såsom godkändt och fullgod t; och få Revisorerne i detta afseende upplysa, att från faktoriet hafva blifvit allemnade och i Stockholms gevärsförråd inreverserade följande nya, till krigsbruk approberade, gevär, nemligen: åren år år år 1836—12. 1843. 1844. 1845. ma' Gernandtska gevär .st. 400. —• 400. Pistoler pär 1,104. 26. 238. 12. 1,380. samt åtskilliga andra mindre persedlar, såsom bajonetter, kratsar m. m. Huruvida faktoriet vid 1845 års utgång ägde någon behållning af obesigtigade eller approberade gevär, hafva Revisorerne, i anseende till räkenskapernas redan af förra Revisorer öfverklagade ofullständighet, icke varit i tillfälle att inhemta. Detta är således produkten af faktoriets nya tioåriga verksamhet, med en sammanlagd tillverkningskostnad af 180,415 R:dr 37 sk. 11 rst., oberäknadt räntan på det nedlagda kapitalet, 132,276 R:dr 25 sk, 7 rst. Detta är äfven utslaget, sådant det hittills visat sig, af beräkningen, att vid detta faktori årligen skulle tillverkas 2,500 å 3,000 gevär, (hvilket vid behof kunde ökas till 6,000,) och till ett pris af 21 R:dr 47 sk. 7 rst., (”hvilket likväl förmodades kunna nedsättas.”) Vid betraktande af dessa förhållanden, halva Revisorerne icke kunnat undgå att såsom sin öfvertygelse antaga den sig sjelfmant påträngande tanken, att vid hela denna inrättning något väsendtligt grundfel mätte vara till finnandes.
N:o § Dana-arf efter enkan Anna Nilsdotter i Markismåla, om eftergift af 56 4 1 50 — b. 25 Febr. b. 25 Febr. b. 25 Febr. b. 28 Febr. 51 21 » efter Andriette Lilndberg, om eftergift af oell arfsmedlens användande tilt utvidgning af läroverksbyggnaden i Marstrand Bg. 53 4 1 54 b. 25 Febr. b. 25 Febr. b. 25 Febr. b. 28 Febr. 55 21 » efler enkan Anna Maria Lundgren, om eftergift deraf till förmän för folkskolebyggnad i Hudiksvall — Bg. 97 4 1 74 — b. 21 Mars b. 21 Mars b. 21 Mars b. 21 Mars 79 21 » efter hustru Grenqvist, om eftergift deraf till förmän för en fattiglmsbyggnad i Waxholm. Diskonlverkct, se Bank Rikets Ständers och Bankoreglemente Djur, om anslag till premier för utmärktare, med afseende å köttproduktion 1 _ 4 1 99 66 Se Sjette HufvudTiteln. Djurläkare, se Veterinärläkare. Dom, angående viss tid för dess afkunnande, se Rättegångsbalken. Domare, vid de lall, de flere hä- rader hafva gemensam tingstad, i brottmål, angående ersättning till målsegare och 35 4 2 37 — 25 Aug. 29 Aug. 1 Sept. b. 29 Aug. 123 — » angående utarbetande af ett fullständigt förslag till aflöning för, grundadt på sportlarnes upphörande — A.222, Bd.305 —_ Domkapitel, förslag till ändring af (P.113,115.) deras organisation — 4 2 35 b. 26 Aug. b. 29 Aug. b. 1 Sept. 1. b. 29 Aug. 155 76 » angående fortskaffning af dess i Bg. 39 J embetsbref, se Klockare. 28 D. Kongl. Proposit. eller Skrifvelse!-. Motioner inom Riks-Stnnden.
Värderingsmannen vid General - AssiStance-Contoiret Nils Rödin, hade den 6 Martii 1820 hos mig klagat deröfver, att han, oaktadt flere påminnelser, ej kunnat erhålla slut hos Kongl. Cancelli-Rätten, uti en i December månad år 1818, och således nära i5 månader förut af Rödin derstädes anhängigt gjordt besvärsmål öfver Post-Rättens här i stadens Utslag, rörande ett bortkommit bref, förmenande Rödin sig hafva blifvit, genom högbemälde Öfver-Rätts föga försvarliga dröjsmål, oskäligt uppehållen uti sin tillständiga rätt, att få berörde mål vederbörligen pröfvadt och afgjordt. Sedan jag deröfver infordrat Kongl. Cancelli-Rättens ullåtande, har sådant äfven den 3o Junii förstnämnde år till mig inkom - Revisorers Berättelse. 1059 mit, af det innehåll, att handlingarne uti målet, hvilka varit utstälde till vederbörandes förklaringar, ej återkommit till Kongl. Cancelli-Rätten förr, än den 3 nästförutgångne Januarii, då, sedan Kongl. Cancelli-Rättens Actor derefter af dem haft del, för att afgifva Ämbets - utlåtande , målet först varit complett till föredragning och att det då redan blifvit afgjordt. Då jag vidare gjort mig underrättad om egenskapen af Rödins, hos Kongl. CancelliRätten anförda besvär och det beslut deröfver, som nämnde Rätt fattat, har jag ej funnit någon vidare åtgärd vid Rödins klagan ega rum; men enär uti Kongl. Cancelli-Rättens utlåtande förekommer det uttryck: att detta mål ej ansetts vara af den beskaffenhet, att det påkallat Kongl. Cancelli-Rättens särskildta sammanträde i och för detsamma, är dock derigenom en lagskipnings princip framställd, hvilken näppeligen lärer kunna förenas med det vanliga begreppet om domstolars skyldighet, att bringa till ändskap hos de anhängige saker.
R:dr. öre. gjutet: tackoch barlast-, kanoner, stycken, nickhakar, mörsare, lavetter, bomber och kulor, slussportar, retorter samt hällar, vigter och lödjor Fria gjutgods, allt annat, ej specificeradt: till jernvägsmateriel samt till,Maskinerier eller delar deraf; tullbehandlas såsom Maskinerier, Redskap och Verktyg, ej specificerade. gröfre: a) kokkärl, ugnar, spisar och kabysser, gallerverk samt dertill apterade stolpar och ledstänger, axlar, balanser, mortlar, pressjern, strykjern, tappar, spottlådor, m. m. ... b) eldställshållare, fotskrapor, hänglås, kaffe1 skålp. — i qvarnar, kopiepressar, paraplyställ m. m 1 skålp. — 8 5 finare: a) basreliefs, blomstervaser, byster, fruktskålar, korgar, lampor, ljusstakar, medaljonger, pappershållare, presenterbrickor, rö- kelsekar, urställningar, m. m., med eller utan målning eller lackering 1 skålp. — 15 10 b) armband, kedjor, kors, nålar, ringar, in. m., tullbehandlas såsom Bijouterivaror, knappar, olackerade eller lackerade, samt skostift 1 skålp. — 3 smidt eller valsadt: ankare, kettingar, kettingsstoppare och krokar ... Fria kedjor med länkjernet under samt till och med 0,2 tums diameter 1 centner 3 arinbultar, draggar, roderjern, skeppsknän, hammare och smedjestäd Fria stång-, platt-, band-, bult-, galleroch sänksmide, rundt eller kantigt, knippoch fyrkantsamt skäroch klippjern, äfvensom smältstycken Fria jernvägsskenor med tillhörande skärtjern, skarfbultar, muttrar och railspik, äfvensom jernvägshjul och ringar dertill Fria kassakistor, kassaskåp samt sängar R:dr 100 R:mt.
Gbrtftmebamn 40 (Saimar .f>almftab . 20 (Sarl§Frona 400 töebemova 9J?afutö 160 $clfutef6org 63 lif'fala .'pernöfanb ■SScfterctö .'dubifoioali Ättling tredje (Elaff.n. Sulea SöoråS 20 Wfarleflab . 20 Garlöltamii spiteå Garlftab ©ala (Sbrtftlanftab 00 ©unböloall fy al) lun ©öberbamn 13 ^öuföfnng so ©>öbcrfeputt\ 23 Saubbfroita 83 Umeå Smftfpimf 100 SBabftena . 30 Sttitb ^Barbera, 20 3li'f’öf'mg 30 SBcneröborei 23 llbbemalla ilBeric ... Sianöfcrt 2,033 transport 2/31B1 (2) SJeroiUimSörorbnittgen 1851. kariff öfwer wart»et ä Remman, font innefjafwaö unter egant»e
Utgången har visat, att den nye » redaktionsdirektören » ännu i dag är lika komplett okunnig om 1 alla de ämnen, som kunna och böra falla inom området för pressens diskussion, som det barn kan vara, hvilket föddes i den stund han beslöt att af egen fri tillskyndelse anlägga titeln af svenska pressens ende och följaktligen högste direktör. Det är uttydt: ledare. Och likväl har hr redaktionsdirektören från början alltid satt sig de allra högsta föredömen till efterrättelse. Med en blygsam sjelfkännedom och insigt om sitt eget arbetes lägre värde, ett uppfattningssätt, som man kunnat önska någon längre varaktighet hos den ärade redaktionsdirektören, började han nemligen med att nedsätta sin tidnings pris till hälften af hvad det förut varit. Det var också ett sätt att upptaga en ädel täflan med de mindre betydande kollegerna. Men som detta kunnat få utseende af något annat än obestridlig öfver-lägsenhet, skyndade man sig att skjuta skulden på — » L ’ Indé-pendence Beige ». » L ’ Indépendence Beige » hade någon gång nedsatt sitt pris, och derför tyckte den nye redaktionsdirektören sig böra göra sammaledes. Sedan kom turen till » Times ». Man, tillkännagaf, att » lika som Times och andra utlandets större tidningar hafva äfven vi för afsigt att hädanefter i våra spalter lemna plats för insahdauppsatser, äfven der dessa icke sammanfalla med våra egna åsigter ». Det der lat ju synnerligen generöst, men hvar för man just sä blygsamt skulle sammanställa sig med verldsbladet par pré-férenee, är något svårt att förstå. Alla svenska tidningar, till och med sådana som i sin ovärdighet aldrig ens vågat drömma om att fä en redaktionsdirektör, liafva nemligen i alla tider fullföljt detta bruk.
Man ska' variera med konfekten, sa' sockerbagarn när han la' krita i struten! Den vill nog mor Greta i Myrn ha', jag ser hur hon står och myser på mund! "Spinn, spinn, dotter min, i morgon kommer friarn din", tänker gumman invärtes! Usch ja, var lugn du Stina, du får dig nog en rejel karl, bara mor din ropar in rocken! Hvad får jag för spinnrocken? Femton riksdaler ... EN QVINNA. LÄNSMAN. Jaså, det tycker du att du kan komma ut med, du Lotta i Sjöändan? Men spendera du litet mindre kaffe på granngålskärngarne, så kan du betala rocken hvad han är värd! (skratt.) Sex kronor ska' vi börja med! Två riksdaler! kronor ... HULTING. Sex kronor för spinnrocken! Sex (ropar från bordet). ÖSTERMAN Sju hå hen 'alt! Sju och femti var det, ja! Hejsan, farsgubben ropar sjelf ... han vill ha'n till minne efter salig gumman! Ska' ni låta honom ta'n Sju och femti ... var rätt, fiskarmor! Den är rar att ha' i huset, och inte behöfver det vara något spinnhus för det inte ... Sju och sjuttiofem ... (auktionen pågår som förut.) ÖSTERMAN (till Anna). Det var 'åken hvad du 'ar blifvit finurlig hå proper, Hanna, sen du kom te' stan! ANNA (gladt). ÖSTERMAN. Ja LINA. HULTING. Det Hå sjuttifem! vars,... du ser hakkurat hut som hen mamsäll! Hå jag tänkte just fundera med dej, hom du skulle villa ta' tjenst 'os mej te' 'östen. BOMAN. Då ska' vi gå vår väg du Kalle, så hatt Hösterman får vara hi fred me'na. ÖSTERMAN. Ja, BOMAN. Ja ANNA. Tycker morbror Österman det? Ja, hvarför inte! men Boman stannar fäll sen, så få vi fundera med hvarann hom det der handra? vars! (till Kalle.)
Att nu betaga dessa arbetare en sådan utkomst, som utgör deras ära och lycka, alt hänvisa dem åt andra håll, hvilka icke sä lätt torde stå att finna, att vilja utrota den industriens planta, som frodas inom våra landamäre!), om äfven icke så yppigt, som i andra rikare länder, det vore att bära vapen mot eget fädernesland. Må derföre frihandelns förfäktare framhålla sina prunkande löften om en ljusare framtid för landet, så vida deras theorier sättas i verkställighet ! Jag kan till dem icke sätta någon tillit. Jag önskar blott, att Sverige för ovissheten af de ullofvade fördelarna icke,mätte äfventyra den visshet, det nu eger, att Svenska industrien lemnar arbete och bröd åt en betydlig del af landets befolkning. På grund af denna öfvertygelse måste jag derföre i allmänhet reservera mig mot Utskottets uttalade grundsats, alt ur tulltaxan borttaga förbuden. All lag innefattar i sig lika yäl begreppet förbud, som bud. Hvarföre skulle då tull-lagen vara den enda, der det. förra begreppet bör extermineras? Lokala omständigheter kunna finnas i ett land, der inga tullbestämmelser, huru de ock må åsättas, utan endast förbud, äro tillräckliga, alt skydda den inhemska industrien. Det har också visat sig, alt, med undanlag af några få länder, alla andra, äfven de, hvilka i industrielt hänseende stå främst inom vår verldsdel, bibehållit förbud i sin tulltaxa. Månne det icke vore skäl för Sverige, att folia dessa de stora nationernas exempel, till dess de anse tiden inne för antagandet af ett friare tullsystem? Jag reserverar mig vidare mot den alltför stora nedsättningi tullsalser, som inom Utskottet blifvit föreslagen. De flesta hafva icke varit af behofvet påkallade. De medföra inga eller ringa fördelar åt den förbrukande fattiga befolkningen inom landet, hvilkens talan man så ädelmodigt förer, men hvilkens sanna väl man i sjelfva verket icke så mycket torde fråga efter, alldenstund den lilla pris-minskning, som skulle belöpa sig på den ringa qvantitet, hvilken den fattige vanligen köper af minutören, svårligen kan tagas i beräkning.
Orsaken, hvarför jag väckt denna motion om pension åt Kapten Björkman, är dels att han på ett utmärkt sätt fullgjort sina uppdrag, och dels att jag, efter enskild förfrågan hos Hr Stats-Rådet och Chefen för Landtförsvars-D epitet, erhöll det svar att Hr Stats-Rådet icke hade något emot att Björkman, som är af ögonsjukdom hindrad att fortsätta sina arbeten, finge någon pension, hvilket äfven regeringen skulle tillstyrka, om det icke strede mot formen. Denna pension hade icke varit någon grace, utan en rättighet, om Björkman, i stället för att tjenstgöra efter förordnande mot arvode, haft tjenst med lön pä ordinarie stat; och det skulle derför vara hardt, om Björkman, som tagit afsked från sin förra tjenst, för att inträda i Topografiska korpsen, skulle gå miste om denna pension. Jag anhåller, att R. o. Ad. mätte, med afslag å Utsk:ts hemställan i denna punkt, bifalla hvad jag i min motion föreslagit. Hr Montgommerie-Cederhjelm, Robert Nils Germund: Enligt den förre värde talarens utsago har Chefen för Landtförsvars-Depitet yttrat, att han icke hade något emot, om Björkman finge pension; och det hade också varit obeskedligt af honom. Jag skulle gerna unna Kapten Björkman denna pension, men för beviljande af pensioner måste man uppgöra någon grund, och då nu, såsom motionären sjelf upplyst, Björkman endast sex år innehaft tjenst med ordinarie lön, har Utslot icke kunnat tillstyrka den begärda pensionen, och får jag anhålla, att Utskits förslag måtte godkännas. Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utsk:ts hemställan i förev:de punkt, dels ock att R. o. Ad., med afslag derå, måtte bevilja Kaptenen Erik August Björkman en årlig pension å 1,000 rdr, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. på bifall till Utsk:ts hemställan och, då dervid svarades många ja jemte ett eller annat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Hvad för den sålunda medgifna inlösningen kommer att utbetalas, kan väl, på sätt Utskottet i sitt härom afgifna särskilda Utlåtande N:o 341 yttrat, icke med någon säkerhet på förhand uppgifvas; men, enligt den i samma'Utlåtande meddelade beräkning, skulle den beviljadeförhöjningen i kopparvärdet komma att utgöra R:dr 176,558: 16. — samt Stats-verkets kostnader och utgifter för bränvins-pannornas emottagning, transportering och försäljande uppgå till . 88,279: 8. — Då åtminstone ersättnings-skyldigheten för dessa 2:ne summor, utgörande tillsammans Ralr 264,837: 24. — Transport 400,000: 12 Stais-Ultkollelt Memorial, N:o 371. Transport 400,000: i fall beräkningen deraf visar sig vara riktig, måste komma att drabba Riksgälds-kontoret, åtminstone intilldess sagde belopp kan betäckas af öfverskotten å den blifvande bränvinsbrännings-afgiften, så anser sig Utskottet, såsom förestående utgift för Riksgälds-kontoret, böra upptaga ett dessa kostnader och utgifter i rundt tal motsvarande belopp af 275.000: Genom tillägg af nu beräknade 2:ne ersättnings-sum mor å tillhopa R:dr 675,000: skulle här ofvan beräknade och ett sammanlagdt belopp af 14,349,917: 33. 2. utgörande utbetalningar komma att öka sig till R:dr 15,024,917: 33. 2.
Ian, samt om dispositionen af^gStubböresmedlen, dels en i ämnet väckt motion; Lag-Utskottet: N:o 38, i ani. af väckta motioner om ändringar i kon kurslagen; N:o 39, i ani. af väckt motion om förmånsrätt för kommunalutskylder; N:o 40, i ani. af återremiss^ af Utsk:ts Betänk. N:o 17, öfver väckt motion ang, sättet för stämnings delgifvande åt byalag eller annan samfällighet; N:o 41, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk. N:o 23, Öfver väckt motion om förändrade föreskrifter i afseende på sättet för kommunikation af besvär, som blifvit till Hofrätt ingifna; N:o 42, i ani. af återremiss af Utskds Betänk. N:o 27, öfver väckt motion om förändrade bestämmelser i afseende på universiteternas disciplinära domsrätt öfver de studerande; N:o 43, i ani. af återremiss af Utskits Betänk. N:o 28, öfver väckt motion om inrättande af förlikningskomitéer; N:0 44, i aid. af återremiss af Ut.sk:ts Betänk. N:o 29, öfver väckt motion om ändring i Kyrkolagens föreskrift rörande tiden för barnaqvinnas kyrkogång; N:o 45, i ani. af väckt motion om ändring i lagens stad ganden ang. reseförbud för gäldenär; N:o 46, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk. N:o 15, öfver väckta motioner om ändringar i domstolsinrättningen å landet; N:o 47, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
67//6n/rrrcr/. //^r/nag -2/ /^/-otoco//et c-/ne,' /rr^//>/a>^/'en^e/r, /rd//e^ rn/ö> //nnv d/rr^/t d^onrrngerr r ^n^vr-/lrn/e^ //n Vtoe/V/o/nr>5 V/ott r/en / v/r/grr.i^r lVärvarande: Dans Dxeellenee dustidias-Ztads-Vlinisdern Derr Krillerre 6l) //en/rna/^ ^V.o 27. dlan8 Ilxeellenee 8tat8-N1nl8tern lör Inrikes Xrendena Herr I^rilierre ////6/ 8tat8-lläden: I^iiberre ^/e/ -va» //o/vte/zr^ zl/ztzr^/ze^ I^iilierre l^rilielre ^Vovc/e/r/a/zl., d/^Ez-zz ^ I^rilierre 6^V/ezr^z-azznr. du8titire-Iluden: ^Vzezzr^v^zzdez'^ ö^zv?/e.
Statsutskottets medlingsförslag, som kostat herr Key så mycken möda, var sålunda totalt undertryckt, och riksdagen hade i den gemensamma omröstningen endast att välja på Kongl. Maj: ts proposition och rent afslag. Detta dilemma var för den Posseska ministéren ganska obehagligt. Hur konstmessigt det än kan låta, stod den i en sådan förarglig ställning, att vare sig propositionen föll eller den lyckades krångla sig fram, så var resultatet dock ett nederlag för grefve Posse. Att det var så, i händelse förslaget föll, behöfver naturligtvis icke några kommentarier, men deremot torde det kunna tarfva förklaring, hurusom det skulle kunna blifva ett nederlag, om propositionen segrade. Saken är dock ganska enkel. Det är ju icke för en regering nog, att dess förslag vinna framgång, utan en väsentlig faktor dervid är ock sättet, på hvilket segern viunes. I här föreliggande fall var det just i det sätt, pä hvilket regeringen hade hopp om att segra, som nederlaget gömde sig. Ett bifall till det kungliga förslaget om anslag till pansarfartyget skulle vara en tjenst gjord regeringen af dess motståndare, den skulle hafva sina vänner fienderna att tacka för förslagets framgång, då deremot de regerings-vänlige parlamentaristerne gjort hvad de kunnat för att störta regeringens förslag. Att i detta förhållande måsteligga något för regeringen mindre behagligt är klart och aldra mest for en parlamentarisk regering, som af sitt första organ fått den högtidliga försäkran, att den hade att i sina göranden stödja sig på » ett fast beräkneligt och fullkomligt parlamentariskt parti ». Denna något osedvanliga tillställning vållade de mini-sterielle mycket bekymmer. Att förklara denna konvertering af partiställningen hade sina ganska kinkiga sidor, men man bjöd till så godt man kunde. Det ministeriella organet på vestkusten förklarade att» det är lätt att fatta, att om andra kammarens flertal fått sig förelagdt att uttrycka sin politiska ståndpunkt gent emot ministéren Posse, så hade det blifvit obetiugadt förtroende. Men här. fattades beslutet trots detta, och detta icke utan en känsla af obehag. Man kunde omöjligt gilla saken — derpå hängde det. » Vi tvifla ingalunda på detta.
Eric Mallmin från Westerås län, sorn instämde lili Biskop Thomanders reservation. af Riksdagsfullmäktige!! Anders Erikson från Elfsborgs län: »Da Rikets Ständer under sistfiirflutna Riksdag log första siegel alt ikläda Stalén skyldighet ten att sjelf utföra vissa jernvägsbanor och derjemte aflat» underdånig skrifvelse lill Rongl. Majit, alt innan denna Riksdag tåla en Kommitté af sakkunnige män uppgöra om dessa banors sträckning emellan antagne andpunkter, samt derjemte beviljade medel för undersökning i topografiskt oell slalsekonomiskl hänseenden hvarest dessa banor klokast och med minsta kostnad för Riket mest gagnande borde dragas, var troligen aldrig de Ständers mening, all i eli så vidsträckt omfång, som nu blifvit föreslaget, ett systern borde uppgöras för de jernvägar som Slaten i förslå hand skulle sig åtaga. Det är och förbi ifver således nuvarande Ständer som hafva att uppbära framtidens dom för det på en gäng så halsbrytande sätt alt, gå lill väga alt för nu och en längre framlid tillförbinda nationen att — ulan afseende på de förändrade tidsförhållanden, som i en framtid kunna uppstå, oell ulan alt genom någon praktisk erfarenhet fä tillfälle bedöma huruvida jernvägar inom Sverige med sill hårda klimat och sin vidsträckta samt glest befolkade areal, emot andra länder, kunna vara så gagnelig», alt de oa (Visligen pä sådant sätt måste framkomma — kasta sig in uti en Statsskuld, sorn efter de första beräkningarna gör den för ett fattigt land lilla nätta summan af 120,000,000 R:dr.
BancoUtskottets : Angående Silfvermynts utvexling till några Academier, Collegier och Allmänna Inrättningar inom Hufvudstaden; och med anmälan om den vid Bankens Pappersbruk Tumba, timade eldsvåda. Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens: Angående väckt fråga om upphörande af UtsökningsProvision och öfverränta för skuldsedlar, som pantsättas i Manufactur - Den 7 September e. m, 381 pisconten; och i anledning af trenne till Utskotten återremitterade Betänkanden. Af den 3, 7, 10 14» 17, 19, 27 och 29 sistlidne Augusti, innehållande: 1:0 Remiss till StatsUtskottet af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om pension för Hans Excellence Justitiae-StatsMinistern m. m. Herr Grefve Fredrik Gyllenborg, i händelse han lemnar Rikets, tjenst innan uppnådd 65 års ålder. 2:0 Äterremisser af nedannämnde Utskotts Memorial och Utlåtanden: Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens: Angående Dykerioch Bergningsanstalterne i Riket. BevillningsUtskottets : Angående yrkad t förbud emot införsel af utländska Fabriksvaror, m. m. Bancooch LagUtskottens: Angående förändring af de hittills gällande Författningar om försäljning af Bankens Fastighetspanter, genom BancoAuction. LagUtskottets: Om rättighet för fordringsägare, att hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande erhålla så kallade Promotorial i Lagsöknings - 384 Den 7 September e. m. mål; och angående Förslag till Lag för Åhörare, som bevista RiksStåndens sammankomster. 3:o Bifall till följande Utskotts Memorial och Utlåtanden: StatsUtskottets:
Du lidit alla de lidanden Du förorsakat andra! Får jag säga ett ord åt lagmannen! LAGMANNEN nalkas. LAGMANSKAN. Ja, välsignelse skall åtminstone icke falla öfver Säg nu honom hans, så bli vi mera jemspelta. FRANCISKANERN till Lagmannen. Ert grafhus der galgbacken varit? Hur har Ni kommit på den tanken att bygga LAGMANNEN. Djefvulen har väl gifvit mig idén! FRANCISKANERN. landsvägen och beröfva dem arfvet. Men Ni har tagit mutor. Liksom den idén att drifva ut Era barn på äfven varit den orättfärdige domaren, brutit ed och LAGMANNEN. Jag? FRANCISKANERN. Er en oförgänglig hydda i himmelen! Hör nu på: Och nu ville Ni resa Er ett monument, bygga FÖRSTA AKTEN denna mark blir aldrig vigd, och Ni skall prisa er salig om Ni får ligga på allmänningen bland alla små syndare. Förbannelse hvilar på denna jord, ty den bär blodskuld och den är orätt fången. LAGMANNEN. Hvad skall jag göra? FRANCISKANERN. Ångra Er, och återställ det stulna godset! LAGMANNEN. Jag har icke stulit; allt är lagligt åtkommet. FRANCISKANERN. brott lagliga; ja jag vet att Du trott Dig vara särMen nu skall Du se hvad sort Du skall skörda; tistel och törne skall växa i din vingård; ensam bytas i kif och strid! och värnlös skall Du gå, och din ålders ro skall Ser Du, det är det värsta att Du anser dina skildt gynnad af himmelen för din rättfärdighets skull. LAGMANNEN. Hå för djefvulen! FRANCISKANERN. Ropa inte på honom, han kommer nog ändå! ADVENT LAGMANNEN. fins tro! Må han komma! här fins ingen fruktan! ty här FRANCISKANERN. Djeflarne tro också, och bäfva! Farväl! Går. LAGMANNEN till Hustrun. Hvad sa han åt Dig för slag?