Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Härtill skulle ock bidraga, om betalningen för dcn saltpctker som wid anbefallde auctione'' erbjöds, och sedan j följe deraf komme att lcfwcreras, kunde emot Upp» bördsmans qvitto af Kronofogden uti orten liqvideraS, äswcn som till ytterligare uppmuntran af saltpetterMwerkningen, Kronan genom ett utsatt lönande pris försäkrade alla tillwcrkare om beständig afsättning, hwilkcn wid samma tillfälle skulle emottagas och pä lika sätt liqvideras. — Saltpctker - lefwererjngen och Uppbörden bör som wanligt inträffa före sista Uppbördsstämma», och Saltpetter^-UppbördsmariS qvittcucer kunna i likhet med deni som sjclfwa afbörda sin gjäld, ingä som Contant till Lands - Contoirct. Härigenom blef en Lefwerantör befriad att antingen sjelf resa en läng wäg till Landshöfdinge - Embctct eller ock hafwa en Commissionär, bäda händclscrne obcqwäiM och kostsamma. Fbrmodeligcn kuirbe härigenom möjeligcn Riket undgä om en korrt tid att införffrjfwa denna högst nödiga wahra, hwilkct under nyss fbrflutne krig gjort rn betydande artikel. liljecrona. Fullmägtig, Larl Lustaf R.cu!erLjöIä. 4776 De» Zo October. Remitterades till Allmänna Beswärsoch Economie - Utskottet. Herr lolannerktam, Dalian, uppläste ett Oictamen sä lydande: vä Riksens StänderJustitiä-Ombud-man erhäller Jnstruckivn försin befattning, och dä Riksens S,-änderFullmäglige alltid dermed warit förseddc, synemig, akt den Tryckfrihet Commiktee, som enligt Regerings, Formens stadgande stall wäljas, äswcn bör af RiksénStänder röhälla serskild föreskrift eller Insimmon för sin ätgärd.
Den ?6 Augusti s. å. beslöt Kongl. Maj:t, att Läns-Styrelserna skulle genom Circulaire-Bref förståndigas om hvad Landthruks-Academien uti infordradt utlåtande upplyst, rörande fördelarne af ifrågavarande väfnadsredskap, samt till hvad pris sådane väfstolar kunna härstädes genom Landtbr uks-Acad cmiens försorg anskaffas. 5i;o Angående de för II. E. Herr Grefve Rosenblad och Vioe Presidenten af Wåhlberg å Tull-Werkets Indragningsstat uppförda arfvo ien. Anmäld den ig December 1829; och skulle meddelas Stats-Contoret till efterrättelse. 52:0 Angående understöd till beredande af communicationer medelst Ångfartyg emellan Stockholm och Städerna vid Bottniska viken. Anmäld den n April i83o 1 sammanhang med Nionde Ilufvudtitelns reglering och uppskjöts i anseende till bristande tillgångar. 53 :0 Angående anslagen å Nionde Hufvudtiteln. Anmäld den 19 December 1829 och Stats-Contoret till efterrättelse meddelad. 54:0 Angående afskrifning af Magasinsfondens äldre fordringar m. m. Anmäld den 79 December s. å. Med bifall lill hvad Rikets Ständer sålunda anmält, förordnade Kongl. Majrt, att Stats-Contoret skulle derom förständigas, och befallde i Nåder, att Stats-Contoret skulle meddela vederbörande Kongl. Majlis Befallningshafvande underrättelse om de förändrade Bil., till R. St. Just. Ombudsm. Emb. Ber. den i5 Jun. 1834 föreskrifter, hvilka för undsättningslånen komma att tjena lill efterlefnad, nied infordrande af deras yttrande om de åtgärder, som i afseende å verk*tälliglieten häraf kunde af omständigheterna påkallas inom de Län, hvilka ännu häfta för spanmålsskulder; egande Slals-Contoret derefter att med underdånig berättelse i ämnet inkomma. 55 lO Angående regleringen af åttonde Hufvud-Titelns anslag. Anmäld d. jg December s. å. Kongl.
Man har sagt att när målet varit 2:ne gånger bordlagdt och nu står på föredragms-listan, sä måste det företagas till afgörande. Det är likväl skillnad deremellan att ett mål står på föredragms-listan och att det är föredraget. Hade målet redan varit föredraget, sa skulle jag hafva trott alt icke något vidare upskof kunnat ega rum; men det torde R. o. Ad. erinra sig att del har mångfalldiga gånger varit fallet med andra mål, likasom med detta, att de varit 2:ne gånger bordlagda, och all, då sådant före föredragningen blifvit hegardt, R. o. Ad. beslulat upskjuta målet till någon viss dag. Utan att yttra mig vidare i saken får jag således tillstyrka bifall till Hr von Hartmausdorffs förslag Hr Adelborg: Då man vet att ämnet egentligen afhandla!- endast behofvet för de yngre medlemmarne inom samhället ali få njuta lika stort qvantum luft, som man tillåter en fånge att njuta och en patient på ett sjukhus, och della är dem lill den grad förvägradl att det är kändt alt skolorna icke gifva mer än hälften af luftutrymme emot fängelserna; så torde det kunna tagas för afgjordt alt de 2:ne Ständ som afslagit della Belänk. gjörl det mindre välbetänkt, och dä detta förhållande i allt fall genom en inbjudning torde kunna afhjelpas; så skulle jag tro att R. o. Ad. icke i en så vigtig fråga bör afslå den gjorda framställningen om upskof med målets föredragning. Då nu öfverläggningen förklarades vara fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, framställe, att Hr von Hartmansdorff hemslält alt Allm. Besv. o. Ekon.Utsk:s å denna dags föredragn:s-lista främst upförda Betänk. JVI 78 icke måtte i dag föredragas utan upföras ä fnredragms-listan näst efler StatsUtsk:s ullåhn om regleringen af ulgiflerne under RiksStaiens 9 Hufvudtilel, anmälde sig och yl t rade Hr von Hartmansdorff:
Utstöttet tillstä, att det icke känner nägot Werk eller Tjensteman, som, utan serstillt arfwode för ett nytt göromäl dermed skulle tunna beswäras. För öfrigt och sä länge icke alla RiksEländen sig förena örn det beslut att samtelige Riks - Den 11 October. ir Riks. Ständens Protocoll, jemte Bihanget der. till, stola pä Stats-Werkets bekostnad tryckas, mäste Stats. Utstottet förblifwa wid att afstyr. ka denna tryckningskostnads bestridande af Sta. tens medel för serffildte Riks-StändS Proto. coll, sä wäl som Vihanget till alla Riks-Ständs Protocollen. Som det Hederwärda Bonde-Ständet i af. seende pä tryckningen af sine Protocoll wid näst. ledne och närwarande Riksdag sig förenat i sam. ma motion med Högloft. Ridderstapet och Adeln sä fär StatS-Utstottet derwid äberopa sitt of. wananförde yttrande; dock med hemställan der. af till de R spectipe Sländenö pröfning. Ore. bro den 10 Oetober igro. Noxlokl. ock kl ?reKe-§r!in ^ltelnr 1-e-tsoi^icri Kerr ^sok. l.2gerhjeljiL. "sh. ^hi-. bindel, ^oliLN85vn. VxpUK kor; ä. r» Octsb. rtzl». Wördsamt Memorial. ^)frän det Hederwärda Bonde. Ständet, har Stats - Utstottet erhällit Remiss pä det af An. »2 Den ir October. Andreas Ionsson frän Bohus Län, till det Hederivärda StändeL ingifne Memorial, sä ly« dande:
Då emellertid det förekom att delnings-beskrifningen icke, utan tillgång på kartan, kunde tjena till något gagn, befriades, genom Kongl. Förordningen den 9 Juni 1832, delegarne från skyldigheten att utlösa denna handling förr än i sammanhang med kartan. Någon tvetydighet om hvilka protokoll och handlingar Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ehon.-Utsk. Bet. N:o 37. 11 Landtmätaren icke allenast är berättigad, utan pligtig att vid skiftets afslutande till delegarne utlemna emot lösen, kan derföre, enligt Utskottets omdöme, icke, utan ett allt för stort förbiseende af de härom gifna lagstadganden, uppkomma; Och då de föreskrifter, Skiftes-stadgan gifver i fråga om ego-utbyten samt de ämnen motionen i sammanhang dermed ställt, således torde finnas både tydliga och mera ändamålsenliga, än de af motionären föreslagna ändringar deruti, hemställer Utskottet vördsamt, ali hvad Herr Grefve Taube, sä i ena, som andra afseendet, på sätt här ofvan är vordet anmärkt, föreslagit, måtte utan vidare afseende lemnäs. B Kap. 1 §. Detta lagrum har i Skiftes-stadgan följande lydelse: ”Delningsgrund eller mått-stock för egors skiftande å landet, så väl särskilda hemman emellan, som emellan delegare i ett och samma hemman, vare den som i lag eller särskilda författningar för vissa landsorter stadgad är, eller framdeles stadgas kan. Äro egorna förut delade genom storskifte, som efter förra förlattningar laga kraft vunnit; håfve hvarje delegare rätt att vid nytt skifte tillgodonjuta, hvad efter uppskattnings-värde mot de egor svarar, sorn han enligt storskiftet innehaft.” Per Andersson från Gefleborgs län har uti ingilvet memorial yrkat, att denna § måtte erhålla följande tillägg: ”Dock likväl sä att egorna fördelas lika efter hvars och ens skatte-tal och skillnaden godtgöres med penningar för allt hvad den ene delegaren mister och den andre erhåller under eller öfver det innehaf', de pä laga grunder förut in nehaft.
Maj:ts befallningshafvande lagsokt, med påstående att sonens skuld gälda; alt sedan, i anledning al gjorde invändningar, frågan härom blifvit hänvist till domstols pröfning, mjölnaren Forssell, genom Wadsbo Häradsrätts utslag den 10 December 1845, blifvit ålagd att till Banko-diskonten genast inbetala lånets kapital-återstod, 570 r:dr, jemte å länet upplupen ränta med § procent i månaden, samt att ersätta rättegångskostnaden med 26 r:dr 14 sk. 4 r:st. banko, hvilket af Forssell motvädjade utslag blifvit af Skaraborgs läns Lagmansrätt i allo faststäldt, med förpligtande derjemte för Forssell att ersätta diskontverkets kostnader med 13 r:dr 16 sk. banko; samt att, efter af Forssell äfven häremot eriagdt och fullföljdt vad, målet för närvarande vore uppå Kongl. Götha hofrätts pröfning beroende; men att emedlertid det mjölnaren Forssell till betalning ådömde kapitalbelopp blifvit minskadt genom erhållne utdelningar utur läderhandlaren L. J. Forssells och skräddaren Norbergs konkurser, med 95 r:dr af den förres och 28 r:dr 24 sk. af den sednares, så att lånets kapitalåterslod för närvarande utgör 446 r:dr 24 sk. banko. Ehuru förutses kan, att under-rälternes förenämnde utslag varda af Kongl. Hofrätten hufvudsakligen fastställde, hvarvid den mjölnaren Forssell ådömde ? procent ränta i månaden från ifrågavarande
B upp» gifna fonder må användas såsom lån till hjelp och understöd för nödvändiga jord-odlingar, endast åt personer, hvilka, i följd af den från 1828 års början gällande Skiftes-Stadgan, nödgats, och än vidare nödsakas göra utflyttningar från byar och hemman, och på anvisad utmark inrätta nya bostäder; skolande alltså, hvad utaf lån-tillgången möjligen kunde» under ett år, blifva obegagnadt, reserveras till ett annat år. Utskottets Förslag, pag. 60, (punkten att förgde ifrågavarande lånen måtte bestämmas ett maximum af 2000 R:dr, och ett maximum af 1000 R:dr, allt efter de antydda olika förhållanden, har ej föranledt någon anmärkning, och anmäles härigenom ytterligare till Pvikets Ständers bifall. Deremot har Förslaget å samma pag., (punkten f) att ärliga räntan måtte be~ räknas till 3 procent, ej undgått att, lika med Utskottets öfriga tillstyrkanden om ränle-förhöjning, mötas af hvarjehanda erinringar. Det har blifvit anmärkt, alt den, Banco-Utskottets Ullätande N.o 82. 55 som i skifte erhölle ouppodlad mark, icke möjligen kunde använda lån, som bära 3 procent; att 5 års frihet för räntebetalning, i slikt fall, icke skulle vara ur vägen; och att skillnaden imellan 3 och 6 procent, ehuru i sig sjelf ganska betydlig, dock vore för en obemedlad utflyttare likgiltig, då lian, i båda fallen, måste blifva ruinerad. Utskottet får erinra, alt det ej är blott på Bankens lånbiträden, som utflyttande Lafva att grunda deras nya bosättningar. De ega jemväl att påräkna ett vid nuvarande Riksdag beviljadt serskildt anslag från Stats-Verket, samt flerehanda biträden af kringboende grannar. Yid sådana förhållanden synes en öppnad utväg, att dessutom kunna begagna lån af Banken mot 3 procents ränta och serdeles beqvämliga återbetalnings-vilkor, icke böra alldeles förkastas, samt ingalunda vara att anse såsom förstörande för kloka och omtänksamma Landtmän.
Nyttig, emedan den bör hafva lill följd, dels en säker kontroll att icke, såsom förhållandet under den bland hundkreaturen härstädes nyligen gängse farsot varit och sannolikt, fast i mindre grad, ännu är, en stor mängd hundar utan ägare och således utan tillsyn och vård kringströfva på stadens gator, dels att det (ill några tusende upgående antalet af härvarande i allmänhet mindre behöfliga hundar, lill hvilkas uppehälle åtgår en icke obetydlig qvantitet födoämnen, som eljest kunde komma fatliga till godo, möjligen komrae alt i någon mån minskas; — samt billig, då i betraktande tages, att hundar i städer, der de icke, såsom på landet, kunna hållas inom ägarens område, för invånarne i allmänhet äro mer och mindre besvärliga och förorsaka olägenheter, som det hvarken är nödigt eller tillständigt att närmare angifva, men hvilka utgöra åtminstone grannlagenhetsskäl för deras ägare att, genom en lindrig afgift till något för stadssamhället nyttigt ändamål, godtgöra sina favoriters förseelser. För öfrigt föreställer jag mig att de i så många hänseende värdefulla hundarne skola blifva det ännu mer, då de, såsom beskattade, kunde bereda sina ägare ett måhända eljest obegagnadt tillfälle till välgörenhet mot värnlösa medmenniskor. Den 29 December. För vinnande af ofvanantydda Ivärme ga gnetig a ändamål vågar jag alltså till R. St:rs bepröfvande vördsamt föreslå: alt hvarje hundkreatur, som äges af i Stockholm mantalsskrifven person, måtte beläggas med årlig skatt af 2 R:dr b:ko eller något annat tilläfventyrs lämpligare belopp, att från och med år 1855 af ägaren utgöras; att den deraf efter godtgörelse af kostnader och besvär för upbörd och kontroll, hvilken sednare lämpligen borde åligga polis-styrelsen, blifvande behållna inkomsten måtte anslås såsom understöd till Prins Carls Upfostrings-Inrättning för fattiga och vanvårdade barn; samt att R. St., i händelse af bifall härtill, måtte hos K. M. i nndihet anhålla om nådigt anbefallande af de verkslällighetsåtgärder, som knnde finnas erforderliga.
Till undvikande af ytterligare vid.* lyftighet, torde detsamma, med Ridderskapets och Adelns tillåttelse, få ouppläst åtfölja Memorialet, och på bordet låsas af den som sådant åstundor; anhållande jag vördsammast om vederbörlig remiss. Allegat. Uppställning af det förändrade utseende, sorn Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning af den »8 April 1819, angående Exclusiva Privilegier skulle bekomma, i följd af här frammanför gjorda erindringar. ___ Göre veterligt: Att som Vi, i an ledning af hvad Rikets Ständer hos oss i underdånighet framståldt, insett nödvåndighate» Bil. till Ridd. o. Ad, Pr. 2 Band, 3 Den t Martil. af något sådant allmänt stadgande, angående exclusiva eller uteslutande Privilegier, sorn, då det å ena sidan, genom uppmuntran och säkerhet för den, hvilken använder tid och kostnad på uppfinning eller bedrifvande af någon här i Riket okänd slöjd, konst eller väsentligt konstförbättring, medförer näringarnes hastiga förkofran; tillika å den andra sidau, förvissar hvarje medborgare om den i fio §. af RegeringsForrnen och i Författningarne grundade Näringsfrihet; så hafva vi funnit, i sådant ändamål, godt, att i detta ämne härigenom i Nåder förordna följande: I) Den som uppfunnit, eller hår i Riket först verkståldt, eller vill verkställa, någon ny slöjdinråttning, konst eller väsendtlig konstförbättring, och åstundar uteslutande privilegium, att på viss tid deraf sig begagna, må ingifva ansökning derom till vårt och Rikets CominerceCollegium. Ansökningen bör innehålla sådana detailler, som tydligen ådagalägga att Uppfinningen ej förut här i Riket är känd och utöfvad, då Collegium äger att inom |4 dagar efter ansökningens inlemnande till oss inkomma med underdånig tillstyrkan derå; hvarefter vi vilje oss i nåder utlåta 0111 sådant Privilegium »nå af Collegium den sökande meddelas.
Föredrogos och biföllos StatsUtsk:s nedannämnde d. 4 dennes f. m. på bordet lagde Utlåt:n: N:o 304, i fråga om fortfarande anslag för det inom IL St:s hus inrättade Riksdags-Archiv; N:o 305, ang:de inlösning af ytterligare anmälda, först efter preskriptions-tidens slut hos RiksgäldsKont. företedde Riksgälds-sedlar; - 192 Den 11 Oktober. N:o 306, i ani. af K. M:s Nåd. Skrifvelse om vidtagne åtgärder till slutligt ordnande af Försvarsverket inom Jemtland; samt N:o 307, i ani. af K. M:s Nåd. Propos., ang:de skatteförsäljning af åtskilliga lägenheter under Elfsborgs Kungsladugård i Götheborgs och Bohus län. Föredrogs och lades till handlingarne Särsk. Utsk:s d. 4 dennes f. m. på hordet lagda Mern. N:o 21, i ani. af återremiss å Utsk:s Meni. N:o 19, med förslag till voterings-proposir i förstärkt StatsUtsk. om beskattning å bränvins tillverkning och distillering. Föredrogs StatsUtsk:s d. 5 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 308, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. om beviljande åt staden Jönköping af dels byggnadslån, dels anslag och lån för ny tomtreglering derstädes. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Att Utsk. icke föreslagit större byggnadslån för jönköping än 66,666 R:dr 32 sk., deremot har jag ingenting att erinra; men att Utsk. i och för tomtregleringens verkställande icke tillstyrkt mer ån 10,000 R:dr såsom lån och icke något anslag, i det afseendet anhåller jag att få nämna några ord. Det är, enligt min tanka, obilligt, att åt Jönköping gifva ett blott obetydligt bidrag, dä man jemför hvad R.
K <2 »L> tt <2 § d O d« <2 G O O O c-e-r r> l> L-» >3» K <r L § G « L ^Z. rv ^ <2 8 >L> c; ^ 'L «v> ^ 2 2i 23 C> <D c: r-r o 22 777 >^3 O L «-4 <2 A Z <«. <N x . r: LL ^ ^ >L «« «) -^-> LL. ^3 L»- ^ Q S "<5 >L2 <5) d-r V — Q °<? <2 « °<r r2 ^ ^r 8 § L "" 6- «X2 L <2 8 «rn «2 <21 <L> -cr r-r ^L> LL *L ^ LL ^ s ^ Z c: «8 <2 « « ^ ^-> L^j « ^ o ^ — L L-. «c> «L> >L> ^ LS d ^ ^ Q — r^ ^ 23 ^ <r r - « <O <2 r-» ^ er ^ ^ ^c> <2 ^7 « 8 ^ ^ ^ Q <2 ^ - ^ ^L<7^ «D c: «2 -t - «*r» <2 « e: r-r D-.
BETSY. (afsides) Ah, Baronen Nog är det här syrprenant för Friherrinnan. BARONEN. Ni har väl fått mitt bref och den lilla ringen: en sofvande hund. "Fidèle et sans souci", ni förstår? FRIHERRINNAN. Jag fattar verkligen inte ... (afsides) vi komma härifrån. Hur skall Sjette Scenen. DE FÖRRA ALEXANDER. BETSY. (för sig.) Den gamle token ... han skulle veta bara. 16 ALEXANDER. (insvept i en kappa; för sig.) Tvenne damer och en cavaljer ... Damerna tyckas inte vara trakterade af sällskapet. BARONEN. Och ni är lika envis i er föresats ... Det var således inte ni, som jag väntade? FRIHERRINNAN. (sakta.) Svara du, Betsy. BETSY. Jag försäkrar, att Baronen var den vi minst tänkte träffa. BARONEN. (för sig) Skulle hon känna igen mig mån tro Impossible... BETSY. Och nu anhålla vi, att få gå obesvärade vår väg, och så råder jag Baron och alla gamla gubbar, att se upp och inte tala till hvem som heldst. BARONEN. Det kan aldrig vara ett misstag ... förnamnet är ju Elisa ... n'est ce pas, ma chère? BETSY. Elisa? Ha-ha-ha! ALEXANDER. (som närmat sig). Elisa! Hvad hör jag? Min herre. (för sig) Pappa! BARONEN. Jag cederar min plats åt herrn, om herrn har några rättigheter ... Jag är aldrig difficil ... pardon, mina aimabla damer ... det var ett complett misstag. ALEXANDER. (med förställd röst.) De stå under min protection. Och vi äro tacksammast om vi få sköta oss sjelfva och undanbedja oss sällskap både af den ene och den andre. ALEXANDER. (lika.) Jag är det täcka könets och den förföljda oskuldens riddare. BETSY. Jag tackar så förbålt
När alla andra i London gått till ro, anlända hit redaktörer samt medarbetare och ända till fyra på morgonen fortsätten verksamheten energiskt. Om parlamentet har sammanträde uppehålles oafbruten kommunikation medelst särskilda budr som fara fram och tillbaka i droskor, genom telefonoch telegraf-rapporter samt genom tryckeripojkar. Både af enskilda och offentliga myndigheter göres också allt för att. tillmötesgå pressen. Kabinettsministrar anse icke under sin värdighet att komma till Fleet Street och diskutera politiska frågor med en vänskaplig tidningsredaktör. 1 parlamentet är en hel läktare förbehållen pressens referenter och hvarje möjligt arrangemang är träffadt för deras beqvämligheL För dem finnas reserverade särskilda rum för öfverplaggr rum med lavoirer, skrifrum, förfriskningsrum, tidningsrum och rökrum, inredda komfortabelt och praktfullt. De hafva sin egen ingång, sin egen trappa, egna telegrafoch telefonledningar, så att under det sjelfva debatten pågår, rapporter afskickas, sä att då något af särskildt allmänt intresse är på tapeten, sex eller sju upplagor af en aftontidning utkomma, och det för morgontidningarna endast återstår att publicera en redogörelse för slutet af debatten och en ledande artikel, hvilken gifver en resumé af debatten i sin helhet och diskuterar dess pro och contra. Jernvägarna låna äfven sin hjelp till att hastigt utdela tidningarna, ty engels-. män fråga icke efter nyheter som äro gamla, och landsbygdens samt städernas invånare måste samma dag veta hvad deras ombud hafva sagt eller beslutit i London. Skynd-samhet och energi äro utmärkande för den engelska pressen, som häruti öfverensstämmer med den engelska karakteren, hvilken just sätter värde på dessa egenskaper och icke tål något uppskof. Från alla de stora Londonbångårdarna afgå särskilda tidningståg, som utdela tidningar vid hvarje station en route, men icke stanna för att aflemna dem, utan kasta ut dem i förbifarten genom en sinnrikt konstruerad apparat. På detta sätt kan i många engelska städer och byar Londontidningen läggas fram på invånarnes frukostbord — frukost är icke frukost för en engelsman, om han icke får sin tidning — och sällan kommer den senare än till “ lunchen “. På samma sätt äro alla Londontidningarna i Paris före dagens slut.
Cirkulär-bref af den 6 Juli 1849, i nåder anbefallda gemensamma fasta klasser äro för den första uppfostran af stor vigt, och den dermed afsedda verkan skulle genom inbringandet af liiro-elementer, som icke vöre för alla lärjungar gemensamma, störas eller måhända omöjliggöras. Men ehuru delta hinder alldeles häfdes, om, såsom önskligt vore, serskilda läroverk för de tvänne så kallade linierna-funnos, samt dernäst i betydlig mån undanröjdes, äfven om dessa linier inom samma läroverk åtskiljas, hafva Rikets Ständer likväl för närvarande ansett sig endast böra hos E. K. M:t i underdånighet anhålla, att genom dea blifvande nådiga skolordningen tillfälle må för dem, hvilkas målsmän det önska, varda beredt att i latinska språket så tidigt njuta undervisning, att denna må verkligt kunna utöfva sin åsyftade, för hela bildningen grundläggande inflytelse. Rikets Ständer framhärda etc. Slockholm den 30 Juli 1851. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 29 Juli 1851. Preste-Ståndet den 29 Borgare-Ståndet den 29 Bonde-Ståndet den 2 Aug. — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående iakttagande af vissa vilkor vid utländsk mans naturalisation i Sverige. (Allmänna Resv. och Ekon.-Utskrts Utl:de, N:o 116). S. A. K. Sedan hos Rikets Ständer blifvit anmäldt, hurusom, vid verkställd granskning af de i Statsrådet förda protokoll, funnits, det en betydlig mängd ansökningar af utländske män E.vpedil iönsUlskottets Förslag till lind. Skrifvelse, N:o 124.