Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet visserligen ansett utvägar böra vidtagas till Bergsharidteringens upphjelpande i Norrbotten, men att några medel att dertill directe anordna ej vore att tillgå. För min del anser jag Utskottet hafva bordt bos Kongl. Majtt i underdånighet anlvålla,' att Kongl. Majit, af det ökade anslaget för gtde Hufvud-titeln, för hvars användande Rikets Ständer fästat det förbehåll, att det angelägna Afvittrings-verket i Rikets Norra Pro» vincer skulle befordras, mätte i Nåder disponera en tillräcklig summa, att egentligen användas i den del af Norrbottens Län, sorn, enligt hällne undersökningar, funnits vara den tjenligaste för Bergsbandteringen, och hvilken summa jag ville föreslå till 4000 R:dr om året intill nästa Riksdag, samt dervid tillägga, att 1000 R:dr årligen, äfven till nästa Riksdag, i Nåder blifva serskildt an» slagne, för att användas till understöd för a 8 Bil. t. Stattb, Bevilln. Vtsk, XJtlN:o g Jt idoge Nybyggare af arbetande Classén, och egenteligen med fästadt afseende uppl aibetsbiträde vid Malmforslingen. I öfrigt, och under förutsättning att Rikets Ständer skola bevilja några medel till Strömrensningar och Vatten-Communicationens öppnande, har jag äfven ansett Rikets Ständer böra i underdånighet underställa Kongl. Maj:t, att till Communications öppnande, både genom båtfart och, i sammanhang dermed, mindre väganläggningar a de ställen, der strömdrag för desamma äro hin. derlige, i Nåder disponera 4000 R:dr om året intill nästa Riksdag, Genom dessa underdåniga framställningar skulle Rikets Ständer åtminstone ådagalägga, att Rikets Ständer insett och erkänt vigten att åt en genom climatet vanlottad Landsort öppna en väg till framtida bergning och välstånd, och att grundlägga framgången af företag, utaf hvilka efterkommande otvifvelaktigt skola skörda varaktiga frukter.
Bihanget till Riks-Ståndens ProtocoTV; i anledning af en hos Ridderskapet och Adeln i detta ämne väckt motion om ersättning för trycknings-kostnaden deraf under de första månaderna af Riksdagen , , , , , åtgärder till minskning i kostnaden derför vid nästkommande Riksdag ,,,,,,, åtgärder till förekommande af omtryckning af vissa tili Bihanget hörande handlingar Bilbref; se Handels-Balken 3, Bildningsanstalt, practisk, för Jurister; se HufvudTitel, Andra, pag. 35. Biskopsoch Domprosts-Embetena; om deras indragning, ,,,,,,,,,,,, Svar på återremiss Biskopsval; se Regerings-Formen §. 29. Bispmotala Kungsgård; dess försäljning till skatte; se Ekplantering. Bivouaquera; se Trupper, tågande. Björnberg, aflidne Commerce-Rådet; se Anmälan 68. Björnägshals; se Anslag 94. blekinge, indelningen derstädes; jemkning deri, se Indelningsjemkning. Blinda och Döfstumma; se Anslag 56. Boliusländska Skärgården; se Larn ” » om understöd af allmän na medel åt nödlidande invånare derstädes , , , Svar på återremiss , „ „ om åtgärder för upphjel pandet af fisket derstädes Boktryckares ansvar; se Tryckfrihets-Förordningen §. 1. Mom. io. -Bo/ogs-Banker; förslag till Lag för sådana Svar på återremiss ,,, , , Förslag till sammanjemkning af olika beslut, ,,,,,, Ytterl igare i ämnet ,,,, dito ,,,, Bole; se Foder. Bonde-Ständet: Riksdagsmannaralet inom detsamma; se Riksdags-Ordningen §. i5. Boningshus vid Rotetorp; se Recruter. Borgare-Ståndets valbarhet; se Riksdags-Ordningen §. 14. Borgen för kostnad och skada; se Rättegångs-Balken 5. , se Löftesman. Borgenär, som försummat bevakning i coneurs; se Concurs-Lagen §. 74.
Att i förevarande fall rättelsen måste gälla Grundlagen, synes Utskottet uppenbart; och Utskottet, hos hvilket motion i ämnet blifvit af Herr Friherre af Ugglas, Gustaf, gjord, får derföre, till grundlagsenlig behandling, vördsamt öfverlemna förslag till denna förändrade lydelse af ofvanaulorda lagrum: Hill. St. Prot. 48S3 S; 48Ö4. 3 Sami ä Haft. g 10 Konstitutions-Utskottets Memorial, A:o 10 Hegei ings-Formdn. § 98. Elektorerne böra, vid samma tillfälle, då de Justitiie-Oinbudsmannen utse, och på enahanda sätt, välja en man af de egenskaper, som hos denna embetsman erfordras, att honom efterträda, i fall han, innan den nästföljande Riksdagen, skulle med döden afgå, samt att utöfva embete t under den tid JustihwOmbudsmq, nnen kan vara af svår sjukdom eller annat laga förfall derifrån hindrad. 1 händelse utöfvas. Elektorerne höra, vid samma tillfälle, dä Justitise-Omhudsmannen utses, och på enahanda sätt, välja en man af de egenskaper, som hos denna embetsman erfordras, för att honom efterträda, i fall han, innan nästföljande Riksdag, skulle med döden afgå, sami att utöfva embetet under ilen tul Justitice Ombudsrnannen kan vara af svår sjukdom eller annat laga förfall derifrån hindrad. 1 händelse utöfvas. Stockholm den 29 Maj 1854. H e s e r v a t io n e r: äro anmälda af Herr Björck och Herr Billström. STOCKHOLM, tvpouhafiska höheningkns boktkyckkki. Ank. till Exp.-Utsk. d. 12 Juni 1834, kl. 11 f. m. Memorial till Rikets Stander, med förslag till ändring af åtskilliga stadganden i Reg ering s-Formen och Riksdags-Ordningen, i afseende på behandlingen af en del regeringsärenden.
Vidkommande slutligen frågan om undersökningars anställande äfven vid de nu inrättade vattenverken, samt deras förstöring, som gora Jordbruket skada och förfång; hafva Rikspns Ständer, enär de inhämtat underrättelse, att denna fråga blifvit af Eders Kongl. Maj:t till Eag-Comitéens pröfning i Nåder öfverlemnad, ansett böra bero vid de åtgärder , Eders Kongl. Maj:t dervid lärer täckas vidtaga. Rike 30J3 Dm 11 Juli. Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Majus Uppläst hos Samtliga Riks Stånden den ii Juli» Stormägtigste Allernådigste Konung ! Af åtskilliga anledningar har Riksens Ständers uppmärksamhet blifvit fästad derpå, att, oaktadt de från Regeringen gifna uppmuntringar af alla slag, Eäkaresoch Presterskaps bemödanden, samt de i Församlingarne tillförordnade Vaccixtateurers åtgärder , vaccinationen ännu icke haft all den framgång , som dess värde försenade. Då Riksens Ständer ej kunnat misskänna den väsendtliga nytta som åtföljer vaccinationens kringspridande , hafva de ock ej kunnat underlåta, att vara betänkte på medel att densamma be - underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter På Ridd. och Adelns vägnar Carl Mörner, h. t. Eandtmarsk. På Prest Ståndets vägnar J. ALindblom, n. v. Talman. På Borgare-Ståndets vägnar H. Schwan, h. t. Talman. På Bonde Ståndets vägnar Lars Olsson , n. v. Talman. fordra. Den 11 Juli. 103S fordra* De hafva derföre beslutit att hos Eders .Kongl'.
En obestämd ångest tryckte och plågade honom, och han kände ett behof att få gråta ut hela den aggande plåga, hvilken han visste om ett par ögonblick skulle bli honom klar. En tröstlös smärta arbetade inom honom, hela hans kropp kändes fuktig, som om en sjukdom varit i annalkande, och denna obestämda, plågsamma förnimmelse, som trängde igenom hela hans varelse, väckte långamt den domnade tankegången. Det var, som om han ansträngt sig för att få se sin olycka i ansigtet, hans hjärna började arbeta, han slog upp ögonen, fullt vaken, och med ens stod den enda tanken klar för honom: – Han var hungrig. Med en suck af trötthet vände han sig mot väggen och föll i det slags dvala, när man själf tycker, att man sofver, under det att tankarna ängsligt arbeta med en oregelbunden snabbhet, som är karaktäristisk för yrseln. Han låg länge stilla och försökte somna fullständigt. När han till sist beslöt sig för att vakna, hade solen redan börjat sila in bakom persiennen för hans fönster. Han visste, att det var nära middagstiden, och reste sig upp. När han hade klädt sig, såg han sig i spegeln, och spegeln visade honom till hans förvåning hans ansigte, ungefär med samma uttryck, som det eljest brukade hafva. Och han kammade sitt ljusa, spetsiga skägg med den tanken, att någonting skulle han väl kunna hitta på. De fem centimerna hade han altid kvar. Han tog fram sousstycket, som han dagen förut hade gjort med francen. Han hade dragit upp persiennen, och när han stod framför fönstret med kopparmyntet i hand, såg han själf, hur måleriskt solstrimmorna föllo öfver denna tafla, där han och myntet bildade medelpunkten. – Vore jag af den gamla skolan, tänkte han, skulle jag måla en genre. En ung målare skulle stå i ett fönster med en kopparslant i handen, det skulle falla solstrålar genom hans ljusa skägg, profilen skulle vara till hälften bortvänd, och framför honom på fönsterbrädet skulle ligga en revolver. Från fönsterkarmen, genom det ljusa skägget, ned öfver fönsterbrädet skulle strålarna gå, till dess de samlade sig i en skarp ljusreflex mot den glänsande stålpipan. – Dumt, sentimentalt sludder, afbröt han sig.
Stackars gubbe! ert minne har i fängelset blifvit dunkelt. Inom få timmar, skall denna er dröm, vara en ryslig sanning! Haraldson (springer förskräckt upp). Ah du har rätt! jag hade glömt, att jag med denna dag hunnit målet för min sextioåriga lefnad. Men är du säker Birger? Hoppas du då ingen förändring? Birger. Tvifla inte min far! – ni vet att vår nådansökan, för flera veckor sedan, afslagen återkommit; – men hvarföre verkställigheten af vår dom, ända tills i dag blifvit uppskjuten, är mig obekant. Nu ändtligen, är stunden nära; – gör er derföre redo, till den sista vandringen. Haraldson. Ja, ja! – men flickan, Birger? flickan stackare! och hustru din? hvad skall det väl bli af dem? Birger (suckande). Ja! – det är endast tanken på dem, som gör mig döden bitter. Den Allsmäktige, tage dem i sitt beskydd På den hederlige Kyrkoherden Schmidts uppmaning, har jag låtit hitkalla löjtnant Askenberg, för att åt hans ädelmod öfverlemna dem. Gifve Gud! att han blott hinner komma, innan det blir för sent Haraldson. Vet du då inte, om Erika eller Gabriella sjelfva, ämna sig hit? Birger. Jag tror inte det, – och önskar det inte heller; – deras närvaro här, skulle endast försvåra de sista ögonblicken. Dessutom lära de inte vara underrättade om dagen för den blodiga högtiden. Haraldson. Ja, så går det, när ens eget kött och blod förråder en. Förbannelse öfver den vanvettingen, som bragte oss till detta slut! – Ve mig sjelf! – och min glömska, då jag lät dessa flaggstumpar, – dessa utslitna seggellappar, i flera år ligga qvar i sjöboden, utan att förstöra detta onyttiga djefvulstyg ja, ve mig! och min blindhet! – som närde en orm i min egen barm, och inte dräpte denna usling, innan hans fördömda tunga förde oss till stupstocken.
Utsäde, skörd m. m. tunnor hafre, 8,840 tunnor ärter och 60 tunnor bönor eller tillhopa 409,679 tunnor spamnål af hvarjehanda slag, äfvensom 59,556 tunnor potatis, hvilka användts vid brännerierna i länet, hvaremot 6,391 tunnor korn Tab. Litt. II. Jordbruket i Skaraborgs län under femårsperioden 1856—1860. Fögderi eller Stad. Skördebelopp efter afdrag af utsädet år 1860, bcräknadt i tunnor. Till kreaturs utfodring, tunnor. Hvete. Råg. Korn. Hafre. Blandsäd. Ärter. Bönor. Potatis. Hafre. Potatis. Hvete. Råg. Korn. Hafre. Blandsäd. Ärter. Södra Wadsbo... Höjentorps Skara Wartofta Leckö Summa Mariestad Skara Lidköping Sköfde Hjo Falköping Summa S:a Summarum Fögderi eller Öfverskott, beräknadt i tunnor Brist, beräknad i tunnor. Stad. Hvete. Råg. Korn. Hafre. Blandsäd. Ärter. Bönor. Potatis. Hvete. Råg. Korn. Hafre. Blandsäd. Ärter. Potatis. Norra Wadsbo .. Södra Wadsbo... Sammanlagda skördebeloppet för Landsbygden, utsädet inberuknadt, utgör i tunnor Dito dito för Städerna, dito dito .. 1,441,403 " 17,182 a]]tså för bela Länet 1,458,585. .. 1,181,507 .. 14,402 aii(så fgr ha], Dånet 1,195,909. Behofvet år 1860 för länets Landsbygd af utsäde, beräknadt i tunnor 259,896 Dito dito för Städerna, dito dito 2,780 antså för bela Länet 262,676.
Utlåtande står anslaget uppfördt under titel: Tillökning i II. K. II. Kronprinsens Hof hållnings Summa, i anseende till ökade utgifter för DD. KK. lill. ArfFurstarne. Jag tror, att det lämpligare bordt kallas: Serskild tillökning intill nästa Riksdag, i anseende till ökade utgifter för ArfFurstarne. Om ålerremiss beslutas, torde Utskottet vid ny pröfning af frågan, få tillfälle att genom en förändrad redaction bättre uttrycka sin mening. Utskottet tvekade att uppföra anslaget för de Fursteliga Barnen på serskild Stat. Man trodde, att detta ej borde ske förr än vid en senare ålder, emedan, om en olyckshändelse inträffade, i de spädare åren, skulle följden blifva, flere personers uppförande pä Allmänna IndragningsStaten. Hvad sjelfva tillökningsförslaget beträffar, har Utskottet dervid hämtat ledning af sin känsla för de Kongl. Barnens Föräldrar. Örn 1111 Utskottet, hvad beloppet bcträlfar, forsum - 266 Den 19 Maji f. m. mat att noga räkna, om det låtit hänföra sig af sin känsla, derom blifva Rikets Ständer ensamme Domare, när frågan hos dem förekommer till afgörande. Men det bör ej förmenas Utskottet, att yttra sin känsla, sådan det hyst densamma. Hvad Utskottet framställer under form af förslag, kan i alla fall blott genom Rikets Ständers bifall förvandlas till beslut. Grefve Horn: På samma grund, som Herr von Hartmansdorff tillstyrkt anslaget för ArfFurstarne, anser jag mig böra afstyrka detsamma. Herr von Hartmansdorff har sagt, att Prinsarne äro landets Söner. Just derföre, att de äro Söner af det fattiga Sverige, tror jag, att det bör komma i beräkning, hvilket land de tillböra. Man har anställt jemförelse emellan kostnaden för Franska och Svenska Hofven, Till Franska Hofvet skattar Franska Nationen /^o millioner livres, det är omkring 20 millioner Svenskt B:co. Vår första HufvudTitel uppgår visserligen, om allt beräknas, till 1 million R:dr; och förhållandet är således som 20 till 1.
Directionens controll, för att, inom den föreskrifne korta fatalie-tiden, fordra betalning af aceeptanten, eller, för vexel-rättens bibehållande, protestera, dermed omkostnader blifva förenade, om hvilkas ersättande tvistigheter sedermera kunna uppslå, äfvensom, i händelse den minsta försummelse härutinan komme att ega rum, DiscontVerket ej allenast förlorade allt anspråk mot vexelutgifvare och remittenter, utan äfven kunde blifva utsatt för äfventyret af en ersättningstalan för vexelns såmedelst orsakade försämring. Till undanröd jande af nu öfverklagade olägenheter, finnér Utskottet sig således föranlåtet tillstyrka, att i blifvande Banco-Reglemente måtte föreskrifvas, det vexlar, som i Handelsoch Närings-Disconten belånas, skola Banco-Utslcottcls Betänkande, N:o 155. skola vara ställde alt betalas å den ort, der lån sökes, samt förfallne till betalning Irenne, högst åtta dagar, senare, än de mot säkerhet deraf sökta lånen. Hvad slutligen vidkommer frågan, huruvida från Ilandels-Disconten må till en och samma person ulgifvas lån utöfver 20,000 R:dr, så har högsta skuldsältnings-beloppet för Låntagare och Hypolheks-utgifvare hittills varit olika, så alt med den tolkning, som åt del i nämnde hänseende lemnade reglementariska stadgande af Directionens öfver IlandelsDisconten i Stockholm fleste ledamöter blifvit gifven, högst 20,000 R:dr fått upptagas såsom egna lån, under iagttagande för öfrigt, alt högsta skuldsättnings-summan, under alla förhållanden, ej fält öfverstiga 40,000 R:dr; men då, enligt 5 mom. af 23a §. af nu gällande Banco-Reglemenle, en och samma persons namn får antagas såsom borgen för en summa af 40.000
Distrikt forblefvo förseglade, til dess de Väljande voro samlade, och tiden emellan Förslagets upsåttande och Valet vore så kort som möjligt, skulle de* flesta oråttrådigheter och konster vid Valen förekomrnas. De som upgjort Forslaget, vore i en slags ansvarighet inför Nationen, och skulle, för att af den våljande Menigheten erhålla bifall, nodgas rådfråga allmänna fortroendet. Att således sattet af Valens förrättande skulle igenom denna utväg kunna lätteligen beståmmas, anser jag icke omöjligt; men i anseende till den Lagstiftande Corp,sens beståndsdelar, och för Samhällets garantie deraf, återstår annu ett annat vigtigare och mera granlaga amne att utreda. Om det i allmänhet år menniskonaturen medfodt att klandra det närvarande, att vara missnöjd, om icke med/Samhåilsordningen, åtminstone med Styrelsen , blir denna fallenhet af ännu mårkeligare, och ofta vådeligare följder, når de samma skulle kunna utverka en förändring, som hafva dervid « minst att förlora, måst att vinna. Detta händer så vål, om pluraliteten af den Lagstiftande Corp„ sen år till större delen sammansatt af Personer, hvars stallning innom Samhället vore sådan, sorn äfven i fall sjelfva Lagstiftande Corpsens ofverlåggningssått vore så inrättat, att Sfvervigten genom list eller våld vore för ett sådant parti lått vunnen. Det år då, sorn under namn att oka* Folkets magt, man oker endast des Fullmågtiges; det år då, som ibland en talrik Församling, ett mindre antal genom enhet i afsigter och list i anläggningen, så ofta lyckas att beherrska de öfriga, och det år då ånteligen, som Anarchie eller Despotism sluteligen beredes. j Det år derföre Folkets hogsta interesse, att ej allenast forse sina Fullmågtige med tillräcklig *magt, för att upfylla det dem updragna kall, men också att hos dem sjelfva förekomma missbruket af magt.
Alla visste att han kämpade i envig vid grindar och gärdesgårdar som den simplaste knekt. De flesta inställde sina dagliga göromål och gingo i förfäran och dyster väntan. En rådman i Stockholm klagade redan, att han icke visste hvar man skulle få sorgtyg och penningar till begrafningen. Till och med Gjörtzen låg hvar morgon sömnlös, när hans tjänare kom in med veden till ugnen. Sverige liknade det sammanstörtande kungshuset vid Bender, men öfver denna brinnande ruinstad, där jämmern dog bort i väntande tystnad, stego likt stjärnskott snillrikt lysande framtidsplaner och förenklingar, om hvilka fjärrsynta spåmän förutsade, att de först efter århundraden skulle förverkligas och fattas. På den tiden lefde i Uppsala en tiggande studiosus, som ville bli prästman men som aldrig kom sig för med annat än att dobbla och slåss och vid bröllop eller begrafningar författa verser på både svenska och latin. Han hette Tolle Årasson. Händerna och fötterna voro alldeles för spensliga och fina till hans stora kroppsväxt, men hur han svalt, blommade hans skägglösa barnaansikte alltid lika rundt och skärt. Han ville ingen människa för när, bara han fick lefva fri som fågeln och gå sina egna vägar och sofva i ro om morgnarna, men kamraterna menade, att han icke kunde skilja mellan godt och ondt. När värfvarna en vacker söndag begynte sitt rumor i staden, blef han med ens ganska gudaktig och stack sig undan i kyrkbänken med de tomma pärmarna till sin grammatica latina. Det var i Trefaldighetskyrkan. Midt under gudstjänsten inträngde värfvarna hotande och dönande med en knippa handklofvar på axeln, men Tolle Årasson lutade sig öfver sina tomma bokpärmar. Han vaggade fram och tillbaka och sjöng med sådan andakt och innerlighet, att ingen tänkte på att gripa honom, fast han just hörde till det odugliga läsfolk som enligt kungligt plakat skulle uttagas för hären. Efter den betan fann han dock rådligast att hänga väskan på ryggen och gå på äfventyr. Förfärad såg han sig kring i det kära fädernesland, som pesten och kriget så förödt och förvandlat.
Utom de förändringar och omflyttningar, som, i afseende på Inkomst-Titlarne, hår ofvan blifvit foreslagne, har 634 Stats-Utskottets Betänkanden. Utskottet funnit följande Titlar helt och hållet bora utur Riks-Staten försvinna, nemligen; 1:0, Djekne-penningarne, som hittills med 75 R:dr årligen påråknats från Vester-Norrlands, samt Vesterbottns och Norrbottns Lån, och hvilka Utskottet, i anledning af Prosten Haggblads derom gjorde Motion, samt med afseende å hvad Kongl, Stats-Contoiret anfört, åmnar tillstyrka bora, lika med Djekne-penningarne i andre Lån, af vederbörande Consistorium disponeras, 2:0, Bekladnads-medlen af hvilka BeJilådnads Hemmans-Rdntorne vid Nerikes Regemente ingått under Titteln: Indragne och besparde Militiae-, Löningsoch BostållsRåntor, och återstoden, eller Stojferingspenningarne vid visse Regementen ansetts bora upphora, enligt Utskottets utlåtande ofver 1822 års Revisions-Beråttelse rörande Stats-Verket, 3:0, Hyran för Skeppsholms Casernen, hvilken Kongl. Majit, jemlikt Dess Nådiga proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, funnit nödvändig för Stockholms Escadres Sjö-Artilleri Regemente, Stats-Utskottets Betänkanden. 635 och i sådant afseende, bår till Regementet upplåtas, emot indragning af så stort belopp, utaf de hittills bestådde Inqvarterings-penningar, som motsvarar HyresSumman eller 400 R:dr årligen, 4:0, Till UpphSpare-afgiften, som de senare åren, icke influtit, men hvilken Tittel bor på Riks-Staten åter inflyttas, då, vid inträffande ymnigare Sillfiske, någon Inkomst härunder vidare blir att påräkna. 5:0.
För egen del får Utskottet andraga, att om ofwannämnde hinder af i wägen liggande Författningar undanröojes. inser Stats Uj stöttet icke nägra fädane betäittligheker wid anwändandet af detta förslag, som kunna Åstadkomma, att ändamälet deraf förfelar, ehuru nägvn uppgift öfwer den Staten häraf tillflytande inkomst icke annorlunda, än förslagswis ar möjelig. Ofwiktiga anledningar wisa sig dock till ea ganska betydlig besparing för Staten, äfwen om det skulle finnas nödigt, att wid återbesättandet af sädane sy si tor, som icke kunna sta vacante och ej fä, som innom Collegier och Stater manligen sker, besättas efter loure i tjensieföljden innom Wcrket, tjenstemännen n!i d-m lägsta graden wid dylika tillfallen skulle a res böra nfttta utaf S åten för det äret någon summa, hwilken i allt fa l för denna tjenstegrade ej kunde bli bet dlig; S nu Löntagare enligt nu gällande Författningar stundom icke komma i åtnjutande af amingen heta eller wista delar af Lönen pä ett är och denttöfwer, lä bleftve förlusten af detta förslags antagande lör Löntagaren föga betydlig. Wid de systlor ater, som besättas i tour innom Collegier <ch Corpser, sllsr kunna lemnäs aldeles vacante ett «rs »42 Den 4 November ärS tid, möter i werkställigheten häraf sa mycket mindre swärigheter som, pä detta satt, blott i gansta liten mon den olägenhet stumle Skås, som nu de yngre tjensteman, i brist af Löne tillgäng för. dem, fä widkannasi Deras pä framtida befordran grundade hopp synes ock icke böra biifwa ett hinder för Konungens och Riksens Ständers Rätt, att efter Administrationens behof och Statens tillgångar indraga, upphäfwa och förändra systlor, Corpser och Stater, allt efiersom nödigt och nyttigt är för Rikets tjenst, hwilken härwid mäste wara enda mättstocken.
Domslut, huru de skola författas, föreskrift derför . DDrcliimonts behörighet till säte och stämma på Riddarhuse Dramatiska Spectaklet, dess anslag Aterremiss i ämnet . Drottningens kröning, om medel dertill Drottningholms och Svartsjö Slotts Statsanslag Dryckenskap, om ändring i Kongl. Förordningen den 24 Aug 1813 (se Fylleri). Dumrath, om inteckningen i dess egendom (se Assignation). Durchmarche-kostivdåcr, anslaget dertill Ytterligare Utlåtande i ämnet Du Rietz, Licut., om dess Pagelön Dykeri och Bergningsanstaltcrnc., om organisation af Åtcrremiss i ämnet ^ Se vidare Exped. Utsk. Mera. N:o 307 Dykeri-Bolaget, dess fordringsanspråk Dylta Svafvelbruk, tjenstbarheter dertill Dödande af Inteckningar, om Skuldebrefs företeende i hufvudskrift dervid E. Eberstein, Biskop, oui dess indelt* lön o p Nm" 82 85 41 75 ra c/5 > O p 3 2 ra w p: ra p ra Riks-Ständcns beslut. ling s ra — O n* 5' p * P oa N:o Ridd. 0. A. Prestestånd. BorgareSt. Aterremiss i ämnet . Edy urtjufva, om afsk a Hände deraf Edeby hemman, arrendet deraf . Eds-Fortnulaire för Banco-Utskottets Ledamöter oell Canzlie Dito för Rikets Ständers Revisorer . i Concursmål, om ändring i Kongl. Förordn den 22 Oct. 1818. (Se Concurslag). Ehrengranat, Stallmästare, om dess lön Ek, Commissarie, om gratification för honom . Ekenmarkskao familjen., om belöning till densamma . Aterrsmiss i ämnet Se vidare Exped. Utsk. Meni. Ekeskogarna i Riket., disposition om dem Ater remiss i ämnet Ekevirke, om dess forslande för Kronans räkning