Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderffapet och Adeln si-t '»stange eri) >st' U till bm d SmlZ. Ulssiollet Uti D-'ft hos Ridderisiapet och Adeli! dell 7 brunes pä bordet lagda Memoria! f den is Nowember rörande G-neral Achsta-ce Ca-toirets sörtvalrning anmärkt och hemställt, hmuket bestttk skulle de öfrige Rcspectivs Sränden wänligen meddelas. Or 8-,pra. S> D. Viföll Högloft. Nidderffapct och Udeln Stats-UkjkvltctS sedan den 7 dennes pä bordet hwi« lan - Den 20 December. de Protoeolls-Utdrag af den 15 Nowember, rörande Banco-Commistarien klörstsäls för detta hafde befattning med General »Astistance-CsmoiretS förwalt» ning; waraudes i anledning häraf, Nidderstapet och Adelns ranka, alt de emot bemälde Banco Commistarie upzjorde ersättnings räkningar och anstälde rättegångar, i det Mck de nu äro, ma, enligt hans derom gjerde anhållan, fä förfalla och de i grund deras balan» cerade summorna utur Räkenffaperne afföraS. l-lr Lnjir». S. D. Biföll Höglofl. Ridderskapet och Adeln kill alla delar hwad Skars» Utskottet yttrat och tillstyrkt, i Dest den 7 dennes pä bordet lagda Memorial as den ZO Nowember, i anledning as Grefwe HuZurt 1A. Vaknas gjorde anmärkning derwid, att Herr SratS Rådet och Commendeuren Friherre l^ossnklsä efter tillträdandet af Stats-Nads Embetet icke skall uphörl med dest befattning såsom Ordförande j Num» mer. Lotteri Directionen. l-Ir 8u^rrs. S. D. Uppå de as Stars, Utskottet i Dest hos Ridderffapet och Adeln den 7
Sträfsamt och idogt ha arbetet och undervisningen under hennes ledning bedrifvits, och de ha också flerfaldiga gånger på våra utställningar blifvit i form af medaljer och kraftig, äggdrifvande och bekväm. — B e n d O r - b r ö d e t är på grund af sin höga proteinhalt, 17,5 %, under det att korn innehåller endast 8 % smältbar protein, det bästa, bekvämaste och billigaste hönsfoder. — Vidare upplysningar genom Aktiebolaget B E N D O R, Stockholm. IDUN diplom m. ra. belönade. Ät jubilaren öfverlämnades vid tillfället en vacker skörd af blommor. Kristina Nilssons sköld. Vid sin senaste vistelse i Sverige beställde grefvinnan Casa de Miranda af ståletsaren Bernhard Beskow en sköld med svärd, yxa och spjut. Detta vackra konstverk är nu färdigt. Ä skölden äro fastnitade fem bucklor. Å öfversta bucklan är etsad grefvinnans vackra fantasivapen, en lyra med en sångfågel, hvilket hon använde som Kristina Nilsson. Mellersta bucklan är en lagerkrans i guld; om denna krans är viradt ett blått band, å hvilket äro inristade tjugu namn å roller, hon utfört i olika operor. Inom kransens midt är ett sånghäfte, på hvilket noterna till den sång hon sjöng den 28 februari 1860 vid sitt första uppträdande i Stockholm äro upptecknade jämte tvänne masker, den tragiska och den lyriska. Nedersta bucklan är grefvinnan Mirandas nuvarande vapen. Öfverst å skölden är en scen, föreställande Värendskvinnor under anförande af Blenda, som år 1154 nedgjorde en del af danske konungen Sven Grapes här. Nederst å skölden är Värends härads sigill. Kvinnor på hjul. De kvinnliga velocipedisternas antal i hufvudstaden är i ett raskt och oafbrutet stigande. Då nummerförordningen infördes, fanns det möjligen en kvinna bland tjugu, som anmälde sin velociped till inregistrering hos centralpolisen. Nu är minst hvar tredje anmäld velocipedist kvinna. Italiensk konst. En utställning af gamla italienska taflor, c:a 200 n:r, tillhörande en större samling, som af baron Eug.
Att del icke är, på sätt Gr:n yttrat, oriktigt till sin princip, lärer en hvar medgifva, som icke anser nyttigt och godt, att vigliga, på samhällets utveckling eller för dess bestånd verkande förslag utan sorgfällig pröfning, förkastas —• af en hvar, som tror enkammarsystemet vara mindreprincip-tnWp., än två-kammarsystemet. Att det ej är overkstä/lbart, icke utan sin stora betydelse, särdeles vid pröfningen af K. M:s proposrr, framför allt i anslagsfrågor, har jag haft äran här, för några da - Den 31 Maj e. m. 443 gar sedan ådagalägga. Jag anser raig vara skyldig K. o. Ad. att icke uprepa, livad jag då yttrade, helst frågan genom PresteSt:s instämmande uti min åsigt i alla fall kommer till Utsk:s skärskådande. Hvad andra delen af förslaget angår, så erkänner jag, med anledn. af hvad Grin sagt, att mångå frågor finnas, uti hvilka det kunde vara af mindre vigt att desamma hänskjutas till Stånden, och skulle icke vara obenägen att derföre i någon mån modifiera mitt förslag. Det finnes frågor af den utomordentliga och på samhällsskicket så genomgripande art, att det måste erkännas vara föga väl betänkt, om deras afgörande skulle öfverleranas till en måhända tillfällig eller öfverrumplad majoritet uti Riksnäranden. Sådane anser jag alla frågor och de särskilde Ståndens frioch rättigheter, civil-, kriminal och kyrkolag, — rörande Bankolagar m. fl. Jag tror mig icke behöfva spilla många ord för alt vinna bifall till denna åsigt. Blifver Const.Utskis mening, att icke något minimum behöfves för antalet af närvarande ledamöter i Riksnämnden gällande, så kan den majoritet, som der afgör slika vigliga mål vara huru liten som helst. Om, på sätt Gr. Hamilton föreslagit, ett minsta antal för beslutraessighet inom Riksnämnden varder stadgadt; så lärer delta ej kunna bestämmas högre än till |delar af hela Nämndens d. v. s. 200, emedan dessa, enl. Utskis tanka, borde kunna med R.
Det onda, Ariman, Satan, har åter Salig R—g från Sk—e målat brun med korumpa, Horn på knäna och med tuppsporrar, som sig bör, rörande uti en Kjettel. Justitia har förbundna ögon, Sanningen framställes naken. Men ännu en gång, huru föreställes den högsta Människjans Sällhet? Då Fältmarskalken Torstenson, om jag rätt minnes vid Jancowitz år 1645 den 24 Februarii tog ifrån Fienden, 3 Fältmarskalkar, 4 General-Majorer, 23 Öfverstar etc. finner jag honom hafva nådt den högsta Sällheten för en dödelig. Då Socrates af Oraclet blef förklarad för den Visaste, Cato för den ärligaste!! Då Flaminius var öfverhöljd af blomster och ärekransar, återgifvandes til Grekerna, på Romerska Folkets vägnar, deras frihet, deras lagar, då Lycurgus med 30 Personer utan våld, utan Blodspillan på Torget i Lacedemon gaf Fäderneslandet Lagar, då samma Händelse i Sverige timade den 19 Augusti 1772! Hvad för en grad af Sällhet! Ofta leda Regeringssätt, Revolutioner til en allmännare Sällhet; men likt flera andra Vägar, hvilka alla gå til Rom. Climat. Årstiderna, Lifvets åldrar – med et ord det sociala är det Hufvudsakligaste uti alt Regeringssätt. Cicero på en Tribun i Januarii eller Februarii månader på Torget i Torneå, med hvad skilnad skulle Han icke där hålla sina orationer emot på Torget i Rom? På Taiti där ungdomen florerar är alt ting gladt. Inga hårdheter hvarken i straff eller brott. Vid Gangesfloden hvar Braminerna råda och der folket lefver utan kött, hvilken godhet i caracteren. Samma regeringssätt är icke möjeligt i Sverige, då Nationen samlas på Riks-Salen, som vid Mora Stenar. Det artifficiella Climatet har således äfven sin verkan, icke som nuance utan som Hufvudsak.
Första Hufvud-Titelns Första Afdelning eller de till Kongl. Maj:ts fria disposition, utan redovisning, ställde anslag; men, då inom b,erome Riks-Stånd olika beslut äro fattade, i afseende å anslagets belopp och Ridderskapets och Adelns beslut derpå icke inverkar, enär det afser ett olika beskaffadt anslag, sorn endast calculationsvis upptoges, bar Utskottet trott sig böra hemställa, huruvida icke Ridderskapet och Adeln skulle vilja stadga det belopp, Ridderskapet och Adeln, för dess del, anser böra såsom bestämdt anslag beviljas, i hvilket afseende Utskottet inbjuder Ridderskapet och Adeln att med Presteoch Borgare-Stånden förena sig om antagande af Utskoltels hemställan, i hvilket fall frågan är genom 3:ne Stånds sammanstämmande beslut afgjord. Skulle åter Ridderskapet och Adeln fastslälla annat belopp, än något af de öfriga Stånden, kommer alt, för contra-propositionens bestämmande, först anställas serskild votering, hvilken Utskottet anser böra blifva: Ben, som vill, alt lill contra-proposition uti hufvudsakliga voteringen, angående anslaget för Kongl. Hofstallets furagering antagés Ridderskapets och Adelns beslut, hvarigenom samma anslag är bestämdt lill (summan införes), voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; 4 Siats-Utskottets Memorial> JV.o 3oi. vinner nej, antages till contraproposition Bonde-Ståndets beslut att berörde anslag skall utgå med 20,000 R:dr. Derefter anslälles votering i hufvudsaken, enligt följande proposition: Den, som bifaller, att, på sätt Stats-Utskottet föreslagit uti Utlåtandena, N:ris 3i och 168, till Hans Maj:t Konungens fria disposition, för Hofstallets utfodring, anvisas ett årligt anslag af 3o,ooo R:dr, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej,.
I följd af skaltläggqingarne hafva 2^Jnya mantal uppkommit, hvaremot -Imantal blifvit förmedladt till mantal, en lägenhet fallit i ödesmål och en vadmalsstamp blifvit nedlagd. Samma år hafva 20 113^ ordinarie Rotar tillkommit, oberäknade de hemman, som blifvit roterade i stället för Comministersoch Länsmansbostället samt sådane hemman, hvilkas ägor bortgått genom Götha kanal. Extra roterade äro 384 hela nummer, hvarförutom hemmanslotter och lägenheter, som icke kunnat i rotar sammansättas, taxerats till 209 daler 8 öre, motsvarande något mer än 8 rotar. Likasom förr underhålles i Länet: Af Lif-Regementets Husar-Corps 125 man. Af Vestgötlia Regemente, afsuttet Cavallen', hvarföre hästvacance afgift erlägges 791 „ Af Vestgötha-Dalds Regemente 300 „ och hela Skaraborgs Regemente 1,200 „ Summa 2,416 man - 27 Rotarnes och Rusthållens kostnader för detta manskaps underhåll beräknas sålunda: Yid Lif-Regementets Husar-Corps. — Den årliga brukning som tillkommer rusthållet Underhåll af hus och hägnad 6 lass ved Sommarbete för 2 kor och 2 får . Trosspassevolance och mötesafgift Husarens beklädnad och defekter å sadelmunderingen Hästens inköp beräknad efter 200 R:dr, deraf . Hästens årliga underhåll 99 99 Husarens årliga lön Andel 1 legan För husarens förskaffande till och från möten samt mönstringar Härpå afgår Rusthållsoch Augmentsräntan utgörande per medium då verkliga kostnaden för ett Rusthåll gör och för 125 nummer .. Efter markegången per medium Soldatens beklädnad jemte munderingsper sedlarne Hästvacance-afgift 7^ t:a Spannemål Trosspassevolance Afgår Rusthållsoch Augmentsräntorne Återstå för hvarje Rusthåll
H. T. Teater och musik. Kungl. Musiken i » Jolanlha » ä r uttrycksfull och ädel och d e n musikaliska tekniken, i all synner het instrumentationen, glänsande. B o r d s i l f v e r, eleganta mönster till lägsta pris efter dagens kurs å silfver. — Bref besvaras omgående. En gammal historia. Af Helena Nyblom. (F o r t s. o. slut.) fl! G. Man läite högt och gjorde musik, b å d e p å klavecin o c h harpa, m e d a n onkel J o n a s spelade kort m e d de äldre herrarne i kabinettet bredvid den stora salongen. Då balaftonen kom, v a r Tony i en besynnerlig spänning. » — I detsamma vaknade h o n med våldsam hjärtklappning. — Jo, lutad mot kaminfrisen stod en h e r r e; en herre i hofdräkt och trekantig hatt i h a n d e n. » Älskade! Jag visste, att du skulle k o m m a! » hviskade han. » Friherrinnan! » sade h a n med hög röst. Men under h a n s nedslagna ögon började tårarne droppa fram. » frågade onkel J o n a s mildt. » Äls k a d e! Logogryf. » frågade onkel J o n a s sakta. » V. Onkel J o n a s höll sitt ord, och T o n y höll också sitt. » frågade någon. Idun Stockholm, Iduns Tryckeri Aktiebolag. 9: de årg. Byrå: Redaktör och utgifvare: Utgifningstid: Annonspris: Prenumerationspris pr år: 35 öre pr nonpareillerad. Idun ensam kr. 5: — Klara södra kyrfcog. 16, 1 tr. FRITHIOF HELLBERG. Allm. telef. Iduns Modet., fjortondagsuppl. » 5: — För ' Platssökande » o. » Lediga platser » Träffas säkrast kl. 2 — 3. Lösnummerpris 15 öre Iduns Modet., månadsuppl. » 3: — Prenumeration sker ä alla post25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. Redaktionssekr. : J. Nordling.
Uti den vid innevarande riksmöte till Rikets Ständer i detta ämne afgifna Nådiga Proposition har Kongl. Maj:t i Nåder meddelat, att, då de af Kongl. Maj:t med Rikets Ständer rörande öfverskolts-räntorna fattade beslut skulle sättas i verkställighet, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet framställt åtskilliga svårigheter i afseende på tillviigabringandel of den ränte-gifvarne under vissa förhållanden tillförsäkrade ränte-nedsältning eller förmedling, äfvehsom, sedan det .förändrade sättet för nämnde räntors bqviderande med år 1844 tagit sin böljan, hos ränte-gifvarne inom provinsen, der grundräntors förvandling efter markegång dittills ej egt ruin, stort missnöje yppats öfver de nya grunderna för räntornas debitering samt den derigenom mångdubblade och i samma roan till nedsättning af hemmansvärdena verkande rustnings-bördan, hvilken dessutom, i följd af del för olika rusthåll betydligt vexlande rustnings-dalertal, visat sig hårdare trycka det ena räntegifvande hemmanet, än det andra; och hade Kongl. Maj:!, af åtskilliga ränlegifvares så väl häröfver som i fråga oro hindren för yrkad förmedling af deras hemman i underdånighet anförda klagomål föranlåtits, alt under den 15 Mars 1855 i Nåder anbefalla Dess förbemäldo Befallningshafvande, dels att inkomma med underdånigt utlåtande och förslag, liuru en större jemnhet i beräkningen af öfverskottaoch tillskotts—räntorna, vid deras årliga förvandling efter tnarkegängs-värdet, lämpligen skulle, lill undanrödjande i möjligaste måtto af anledning (ill klagan i detta afseende, likasom till lättnad i debiteringen, kunna beredas, dels ock att genom utfärdad kungörelse förelägga öfverskotts-räniegifvarne i länet alt inom slutet af nyssnämnde år hos Kongl. Maj:fs Befallningshafvande sig anmäla till erhållande af den ränteförmedling, hvartill befogenhet kunde förefinnas.
Nej; vinner Nej, anser R. o. Ad. R. St. böra genom underd. skrifvelse - hos K. M. anhålla, alt åt de i landet födde Judar måtte beredas rättighet att, utan K. M:s särskildta tillstånd, få bosätta sig i alla Rikets släder. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit som följer : Ja — 58. Nej — 68. Hr af Georgii, Carl Evert: Mot det beslut, som R. o. Ad. nu fattat, får jag äran härmedelst nedlägga min reservation. Jag tror, att sedan principen nu åter blifvit bruten, ingen damm mera kan sättas för conseqvenserne på denna bana, och att slutligen, med kännedom om Judarnes medfödda företagsamhet i en viss 31G Den 25 Februari f. m. rigtning, i motsats mot vår allmoges, Svenska nationens individualitet skulle kunna så utplånas, att möjligen, i en framlid, den gamle Svensken skall förete sig till Jude utpräglad. Anmäldes och lades på hordet Särskildta Utsk:s Utlåt. JU 7, i anledu. af väckt motion om belöning för upfinning af ett instrument, som visar mängden och gradtalet af tillverkadt bränvin. Slutligen justerades ett prot.utdr. ronde R. o. Ad:s i delta plenum fattade beslut i fråga om K. M:s Nåd, Propos. om beviljande af ett särskildt kreditiv; hvarefter R. o. Ad. åtskiljdes kl. 12 på natten. In fidem protocolli, Alberl Munck. Lördagen den 25 Februari 1854. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 1 prot.utdr. för d. 23 dennes, samt pleni-prot. för den 4 dennes e. m. Uplästes nedannämnde från Exped.Utsk. inkomne förslag, nemi.: JVs 14, Förslag till underd. skrifvelse till K. M., ang:de beviljande af ett särskildt kreditiv; J\s 15, Förslag till Förordnande för Häradshöfd., KammarRådet m. m. S. L. Theorell att vara R.
Dock bör Utskottet upplysa, att nuvarande Ordföranden i Styrelsen öfver Fängelserna och Arbels-Inrältningarne i Riket afsagl sig det för denna bekymmerfulla och mödosamma befattning bestämda arfvode. Herr Cederschöld, P. G., har yttra!: all något ändamål icke stöde att vinna genom den af Utskottet föreslagna underdåniga skrifvelse, utan att snarare anhållan borde göras om undersökning rörande orsakerne lill det ökade antalet af brott, och hvilka, efter Herr Cederschölds tanka, äro: bristande tillfälle till undervisning för menige man, det låga priset på bränvin och tillgängligheten af denna vara, samt nu gällande sladganden, att försvarslöse personer genast skola intagas på Correclionshus. Lika med Herr Cederschöld anser Utskottet, att, om man skall kunna Stais-Utskottets Utlåtande N:o 219. hoppas någon förminskning i fårrgpersonalen, orsakerne lill brottens ökade a nial höra utrönas och, lill deras förekommande, mera krafliga och vidtomfattande hjelpmedel användas, än hvad Utskottet föreslagit. Men som Utskottet måste afse behof ven för det närvarande och nödvändigheten ali, så fort som möjligt, söka hämma denna Utgifls-Titels fortsatta tillökning, samt i Ulskotlets lunka dertill torde kraftigast medverka, om Författningarne angående försvarslöse personer rättades efter lidens fordran, så har Utskottet ansett sig höra föreslå den här ofvan omnämnda underdåniga framställning, och hvars afgifvande Utskottet nu älven tillstyr k t. 2.7
Efter det Banco-Fullmägtige med infordradt utlåtande öfver denna motion inkommit, har Utskottet densamma till pröfning företagit och kan Bih, till R, St. Brot. 1834 och 1835. 6 Sami. 1 Afd. 2 Band, 1 3o:de Häftet. Banco-Utskottets Betänkande N.o lo/f - ej undgå dervid erinra, alt den förutsättning, under hvilken Motionairen dess förslag franjställt, är så till vida origtig, att uti de uppgifter olver Bankens sedelstock, som blifvit Utskottet meddelade, och hvilka lill Rikets Ständer ingått, inga blott tillåtna, utan endast verkligen anordnade och utgifna Lånefonder finnas inberäknade; samt att följaktligen utlånandet i Discontväg af de tit.ooo R:dr, hvilka, enligt uppgift från Bankens Cornmissarier voro vid nasti, års slut att påräkna för Odlings-Lånesftkande, ovilkorligen och genast skulle rubba det förhållande, som emellan Silfverfonden och Sedelstocken sig nu företer och hittills beräknadt blifvit. I betraktande häraf och då uti Rikets Ständers bestämmelser och förfoganden ingen anledning förefinnes, det en så beskaffad öfver'flyttning af Odlings-Lånefonderne till Discontrörelsen varit afsedd, som den, hvilken klarligen synes antydd i beslutet om belåning i Disconten af Bankens skuldförbindelser, härrörande från dess före år i83o gjorda upplåningar, men Rikets Ständer icke desto mindre afslagit Utskottets i Betänkandet N:o 79 gjorda hemställan om verkställandet af sistnämnde öfverflyttning, finner Utskottet sig föranlåtet alt afstyrka bifall till Riksdags-Fullmägtigen Petter Anderssons ifrågavarande motion. Stockholm den 20 Februarii i835. Ankom till Exp.-Utsk. den 25 Februarii 1855. Betänkandej i anledning af Herr Rosenblads, B, motion, angående Reserv-Fonder för Lån e-Conto ren, och närmare reglementariska stadganden i afseende pä den för Banco-DicontVerket bestämda Reserv-Fond.
Göres invädning emot Rättens behörighet,' eller finner Rätten sjelf att saken till dess upptagande ej hörer; gifve Rätten genast deröfver Utslag och åge den dermed missnöjd är, att ändring deri söka, som i Rättegångs-Balken Sågs. Ej må sådan invändning sedan göras. Konungens Nåd. Propositioner.’ 157 C. §. _ Har Tlätten förklarat sig behörig att upptaga saken, fortfare dermed, ända att besvär öfver Utslaget anföras, och pröfve Öfver-Rätt oförd röjeli gen de besvär. Finnes saken till annan Rätt höra; gifve Öfver-Rätten det genast den Rätt tillkänna, som saken upptagit ; Denna Rätt förekalle då Gäldenären och Borsenäreme O och gifve dem besked om ÖfverRättens beslut; sände ock till den Rätt der saken förekomma skall alla ingifne handlingar och det Protocoll, som i saken fördt är. 7- §• Vill Gäldenär, i det fall, som i 3. §. sägs, söka ändring i beslut om egendoms afträdande; håfve lof dertill, men Beslutet gånge ej dess mindre i verkställighet. 8- §• Har Gäldenär ej genast kunnat fullständig uppteckning författa, gifve vid förhöret upp, hvad mera till boet hörer, och skatl Gäldenär med Ed fästa Bouppteckningens rigtighet, oell att ej något är af honom sjelf, eller genom andre, honom veterligen, undantagit, och att han ej eller, efter fattadt beslut att gendotnen afträda, någon årgärd vidtagit, aller vidtaga låtit, som till en eller annan Borgenärs förfång leda kan: Gäldenär, hvars egendom genom laga tvång afträdd är, skallock, enär Boet hunnit upptecknas, denna Ed göra och dertill lägga, att han , sedan Borgenärernes Ansökning om Egendomens afträdande honom kungjord blef, ej gjort Borgenärerne förfång, som förr sagdt är. Gäldenärs Hustru , gånge samma Ed som Gäldenär, der någon af Konungens Nåd. Propositioner'. Borgenärerne det påstår.
Beträffande åter de öfriga momenterna af ifrågavarande stadganden, hafva skiljaktiga beslut i nedannämnde hänseenden blifvit fattade af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-Stånden; vid hvilket förhållande, och enär besluten härom dels komma att äga inflytande på Riksgälds-Kontorels inkomster och dels måste sammanjemkas för verkställigheten af den utaf Rikets Ständer beslutade upplåningens företagande, Utskottet ansett sig, jemte inbjudning lill vederbörande Riks-Stånd, att för sådant ändamål förena 4 Stats-Utskoltets Memorial, N:o 3X9. sig i bifallandet af Utskottets framställningar, böra, lör den händelse att dessa inbjudningar icke varda antagna, föreslå nedanstående voterings-propositioner, för frågornas afgörande genom skeende omröstningar i Förstärkt Stats-Utskott. Sednare punkten af det i Utlåtandet N:o 340 föreslagna Fjerde momentet, hvilket motsvarar 4:de och 5:te momenterna af Belänkandet N:o 272, är bifallen af Presteoch Borgare-Stånden, samt äfven godkänd af Ridderskapet och Adeln, dock med uteslutande af orden: »inom de gränser nedanstående moment, i fråga om lånets amortering, föreskri fver.» Derest hvarken Ridderskapet och Adeln eller Bonde-Ståndet skulle, med antagande af nu gjord inbjudning, finna för godt att jemväl bifalla ifrågavarande punkt, sådan densamma af de 2:ne öfriga Riks-Stånden blifvit gillad, torde denna punkts lydelse varda bestämd genom votering inom ofvanbemäide Utskott, enligt en så lydande proposition: l:o.
Under erinran om de flera olägenheter, som det vanliga förhållandet, att lägre tjenstemän innehade sysslor inom flera serskilda embetsverk, skulle medföra, och då ingen person skulle kunna med nödig drift och verksamhet fullgöra sina tjensteåligganden på mer än ett ställe, har riksdagsfullmäktigen Andreas Bengtsson från Jönköpings län, uti en af Bondeståndet till Stats-utskottet remitterad motion, föreslagit, att Rikets Ständer, till en början, åtminstone måtte besluta en sådan reorganisation af tjensterne vid Riksgälds-konloret och fastställa sådane löner för dervarande tjenstemän, att desse hvarken finge eller behöfde annorstädes tjenstgöra, och borde Stats-Ulskottets Utlåtande, iV.o 218. 5 borde de sysslor, som efter denna reorganisation blefve öfverflödiga, indragas, samt deras innehafvare till andra verk öfverflyttas. Med anledning af denna motion, får Utskottet upplysa, att i nu gällande reglemente för Riksgälds-kontoret år stadgadt, dels att den, som till kommissarie vid nämnde kontor befordras, mäste, innan han får uppbära den med kommissarie-beställningen förenade lön, hafva lemnat annorstädes innehafvande tjenst; dels att för öfrigt det vilkor skall vid alla befordringar inom Riksgälds-kontoret anses vara fästadt, att den, som innehar syssla vid annat verk, är, derest den ena tjenstebefattningen finnes för den andra hinderlig, förbunden att från endera afgå, när fullmäktige sådant äska.