Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Räntor och kapital-afbetalningar å meddelade län för nedbrunna städers ätemppbyggande, jernvägsanläggningars samt hamnanläggningars och odlingsföretags befrämjande jemte andra särskilda föremål Räntor å Riksgälds-kontorets tills vidare förräntade medel Skatteköpeskillingar , , , f t . Ekeskogslösen , ; ; Anmärkningsmedel ; Samma R:dr R:mt Hafva utgjort: Antagas komma att utgöra: Ank. til! Eip.-Ulsk. den 18 Nov. 1863, kl. 10 f. m. Memorial, angående verkställd omröstning, i anledning af Riks Stdndens skiljaktiga beslut rörande åtskilliga med statsregleringen gemenskap egande frågor. Sedan, enligt Stats-Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag, Riks-Stånden godkänt de i Utskottets Memorial N:ris 216, 219 och 227 loreslagna voteringspropositioner rörande Irenne med Stats-regleringen gemenskap egande frågor, har, jemlikt föreskriften i 69 § Regeriugs-formen, Förstärkta Stats-Utskottet vid sammanträde denna dag öfver dessa propositioner verkställt omröstning, hvars resultat härmed för Rikets Ständer anmäles: l:sta Voteringen: (enligt Stats-XJtskottets Memorial M 216.) »Den som, i likhet med Borgareoch Bonde-Stånden, anser, att Kongl. Maj:ts vid innevarande riksdag gjorda nådiga framställning i fråga om kostnadsersättning till militäre, civile och ecklesiastike tjenstemän för en del resor i tjensteärenden, icke bör af Rikets Ständer bifallas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer godkänt Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets i denna fråga fattade beslut, att Rikets Ständer, jemte det de medgifva att den ersättning, som uti ifrågavarande hänseende bör af allmänna mern lill B. St.
En ny profession i medicinsk kemi är af Kommilléen lör den medicinska undervisningens ordnande framhållen såsom en bland de i främsta rummet och oundgängligt nödiga förstärkningarne i de medicinska läroverkens lärarekrafter, och är behofvel deraf, på sätt Kansleren jemväl i underdånighet anfört, grundadt i den medicinska vetenskapens utveckling inom sina hufvudgrenar och undervisningens deraf uppkommande anspråk på nya ledare. Skulle framställningen i delta hänseende vinna bifall, och undervisningen i kemiens särskilda grenar sålunda vinna nödig utsträckning, ökas derigenom behofvet af 5:o det för Kemiska institutionen begärda förökade anslag. Likaledes synes behof och billighet fordra alt lönerna för 4:o Amanuenserne vid Bibiiotheket och 5:o Läraren i gymnastik och fäktkonst samt Kapellmästaren och Ritmästaren > förhöjas till likhet med hvad dessa tjenstemän vid universitetet i Upsala åtnjuta, helst hvad de 3:ne Exercitii-mästarne angår, deras löne-inkomst i alla fall icke blir 36 Bil. N:o 6 till Kongl. Maj.is Nåd. Prop. N:o i, om Statsverket 1859. högre än motsvarande lärares vid elementar-läroverken efter tO års tjenstgöring, ehuru anspråken på deras skicklighet otvifvelaktig! måste vara något högre.
För att dock i någon män till mötes gå yrkandet om ändring i berörda afseende, har Utskottet trott sig böra i sitt förslag intaga den föreskrift, att, i händelse de valberättigade inom något valdistrikt öfverenskomma om ändring i valsättet, sådan ändring må kunna ske, derest Konungen, efter vederbörandes hörande, pröfvar skäligt densamma fastställa. Slutligen har Utskottet jemväl fästat sin uppmärksamhet på ordningen för bergsbrukens indelning i valdistrikt, och hvilken verkställes vid hvarje inträffande riksdag sålunda, att sedan summan af alla fillverkningarnes sammanräknade värden blifvit utrönt, samt huru stort värde, i följd deraf, svarar emot en Fullmägtig, fördelas bergsbruken i fem valdistrikt, afpassäde efter orternas lägen och så att, i det närmaste, ett på tillverkningsvärdet grundadt, mot en Fullmägtig svarande, röstetal må inom hvarje valdistrikt linnas. Till följd af dessa föreskrifter äro valdistrikterna underkastade ständiga förändringar och samma fördelning kan svårligen äga bestånd iör tvä riksdagar. En enda Bruksägares dödsfall, konkurs eller upphöjande i adelig! stånd kan vålla en väsendtlig förändring i alla distrikfenas indelning. Såsom exempel på huru ombytlig denna fördelning kan vara, har motionären anfört, att norra Dalslands Bruksägare röstat gemensamt en gång med Wermlands Bruksägare i Carlstad, en annan gäng med Nerikes uti Örebro samt en tredje gång med Smålands i Jönköping: att de vid sista tillfället kände knappast till namnet någon enda af sina med väljande; samt att den, sorti vid valet utsågs till Riksdagsman, lär hafva varit för valmännen i norra Dalsland fullkomligt okänd. Valmännen kunna dessutom icke pä förhand beräkna till hvilket distrikt de komma att vid en stundande riksdag hänföras, utan erhålla derom kunskap först en ganska kort tid före valet, så att de icke hinna att derunder förvärfva sig kännedom om öfriga valmännen, i händelse de vid indelningen blifvit i distrikt förenade med mera aflägset boende Bruksägare. Orsaken till det sena kungörandet af distrikts-fördelningen ligger uti de vidlyftiga uppgifter och beräkningar, som mäste föregå fördelningen och hvilka icke tidigare kunna afslutas.
Jag anhåller om återremiss af denna punkt samt alt, om den beviljas, discussionen öfver punkten om vägpenningarne måtte få denna återremiss till Utsk.-n medfölja. Hr Adelborg, And. Otto: För min del anser jag denna fråga vara af den största vigt, hufvudsakligen derföre, att den afser försöket att från jordbruket lyfta en börda, som nu hårdt trycker hvarje jordägare, han må bo nära eller fjerran från vägen. Det är naturligt att lättnader i detta afseende, de må tillvägabringas på hvad sätt som helst, ej till en början kunna upfylla allas fordringar. De som bo nära vägarne, underhålla dem bäst sjelfva, och göra det på det billigaste sätt, men de som bo långt borta, hafva ovilkorligen en fördel uti alt få lösa sig från denna börda. Herr von Seth har i sin motion yttrat sig om nyttan af att ställa väghållningen på entreprenad och att det vore härigenom som man skulle lyckas att lösa denna Gordiska knut. Jag instämmer med honom i denna åsigt och tror att man på detta sätt kommer det sökta målet närmast samt får derföre anhålla om återremiss af denna punkt, dervid jag anser mig böra reservera 11. o. Ad:s rätt att updraga åt Utslcn att vid frågans förnyade behandling uptaga förslaget om väghållningens bestridande medelst entreprenad. Gr. Sparre: Jag har redan tillkännagifvit, att om R. o. Ad. önskade någon återremiss i anledn. af delta Betänk., jag ansåge att en sådan åtgärd rättast borde ifrågakomma vid den nu ->öredragne punkten. Jag skall icke heller envist motsätta mig ett «ådant yrkande, men jag kan ej underlåta att anmärka, att då Frih. Raab, som begärt återremiss, tillika erkänt, att det under nuvatude förhållanden voro föga alt hoppas på ett lämpligare ordnande af väghållningen, det förefaller mig såsom skulle något egent - Den 2 Maj. ligt skäl för återremissen helt och hållet saknas.
Vid beräkning af det för låntagare och acceptant högst medgifna skuldsättnings-belopp, hvilket synes kunna bestämmas till 200,000 R:dr Riksmynt, torde härförutan böra undantagas hvad personen må vara skyldig så väl i och för kassa-kreditiv, som ock mot pant af vågförda elfekter. Minimum för lån mot hypothek af antingen löpande förskrifning eller accepterad invisning, eller ock af aktier och publika papper har synts Utskottet böra i förra fallet nedsättas från 1,000 R:dr Banko till 1,000 R:dr Riksmynt, men i det sednare deremot förhöjas från 100 R.dr Banko till 200 R:dr Riksmynt; och får Utskottet, 44 Banko-Utskottets Betänkande N:o 37. på grund häraf, till Rikets Ständers godkännande afgifna följande förslag till föreskrifter, beträffande Diskontering af vexlar och utlåning utan omsättning sr ätt mot hypolhek af löpande förskrifning ar samt aktier och publika papper. 50:o. Mom. i. Diskontering tillätes allenast af vexel, som är ställd i Svenskt mynt på högst sex månader, dragen af inom Riket bosatt Svensk undersåte på annan inländsk man samt inrättad i enlighet med den i Vexel-lagen den 25 Augusti 1851 för inrikes vexlar stadgade form och behörigen accepterad. Är acceptanten icke bosatt å diskonteringsorten, skall i accepten uppgifvas namnet på en derstädes boende person, bos hvilken betalningen vid förfallotiden tillhandahålles. Diskontering af vexel å lägre belopp än 250 R.dr Riksmynt, eller å kortare tid än tretio dagar, är ej medgifven. 51:o. Mom. i. Utlåning sker mot lånsökandes förbindelse, åtföljd af hypothek, bestående af antingen löpande förskrifning eller accepterad invisning, motsvarande minst hela den reverserade lånesumman, eller ock nedannämnde publika papper till följande belånings-värde, nemligen : l:o till högst nittio procent af kapital-beloppet:
1 Fritt, Angmachiner och Ångpannor Fria, Ä99 Fria. dUÄa1,' alla’slag ... 1 kanna — 25 Varor, som icke kunna hänföras under någon af de i ! denna Införsels-Tarif upptagne bestämmelser: i i * råämnen .. Fria. mer eller mindre arbetade j R:dr 100 1 ( Riksmynt | 20 - Zitverrot; liänföres under] Apotlieksvaror. Öl; se Dricka. Ängsskära; liänföres under Färger, ej specificerade. | Förslag lill Tull-taxa. K? Tarij' för g Ijörsels-lullen. Qvantitet för TullberäkTJtförsels-tull. ningen. Riksmynt. R:dr öre. Ben, andra slag än Elfenoch Hvalfisk-, oarbetade 'I centner — 50 Jern: gjutet: Tackoch Barlast-, Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, ostämplade och oborrade, Hällar öfver 1 tums tjocklek, jemte Lod och Lödjor till vigter af större tyngd än 1 centner ... 1 centner 50 Koppar: rå ... 1 centner 5 gårad samt Kopparskrot, alla slag, äfvensom Kopparaska ... 1 centner _ 60 Lumpor i centner 2 — Mahn, rå och osmält, i Införsels-tarifen ej specificerad 1 centner — 2 o Trädvaror: Virke, oarbetad), sågadt eller tillhugget: Alm, Ask, Bok, Björk, Ek och andra ej specificerade sådana trädslag, som vexa inom landet . Furuoch Grantimmer af mindre än 10 tums diameter i lilländan, äfvensom Master, Bogspröt, Spiror och Telegrafstolpar samt Pumpträd, oborrade ... Qvantitet för TullberäkUtförsels-tull. ningen. Riksmynt. rådvar or: R:dr öre. Bandstakar af furu och gran tullbehandlas såsom Läkter, huggne eller täljde.
Upplåning, vare sig i form af försträckning, deposition eller creditiv, må ej heller af sedelbank ske tili ett belopp, som öfverst iger hälften af hvad å tecknad grundfond blifvit i banken insatt. Nu måste väl skälen för en sats alltid stå tillsammans med den åberopade satsen? Nå väl, hvad sammanhang finnes väl då här emellan dén tecknade grundfonden och en upplåningsrörelse? Jo, som Guds fred, yxskaft. Man har förmodligen beräknat, att ItiksSt:n icke skulle undersöka, om det verkligen finnes något sammanhang emellan en sedelemission, grundad på grundfonden, och en sedelemission, grundad på upplåning. Den siste talaren har sjelf begärt, att skillnad skulle göras emellan dessa olika slag af rörelse; och om jag kunde fatta något enda skäl att säga: ni får upplåna här och utlåna der, men gränsen är denna, så skulle jag måhända kunna bifalla detta Gr. Frölichs förslag. Nu ser jag dock d<y-i blott ett hinder för privatbankers uppkomst, hvarom förslagets framsta!lare äfven i åtskilliga andra delar af sin reservation sökt draga försorg, så att ingenting skulle blifva utaf hela saken. Jag skall framdeles visa detta, då vi komma till frågan om teck - 33» Den 17 Mars f. m. ningssummans belopp, som Gr. Frölich tilltagit så stort, att det ej blir möjligt att bilda några privatbanker. Mina Herrar! jag ger all aktning åt nitet; men ett nit, som i verkställigheten lägger ovilkorligt hinder för sakens framgång, kan jag icke godkänna. Jag har dessutom ett annat skäl till ogillande af Gr. Frölichs g:de §. Det är ej obekant, att åtskilliga institutioner hos oss tillförne funnits, som fått rättighet att upplåna mot låg ränta för att åter utlåna emot en högre, äfvensom att liandelsdisconten ännu har denna rättighet; men nu frågar jag, om man väl någonsin der stadgat en gräns för upplåningen. Jag begriper i sanning ej de farhågor, man i detta afseende hyser; ty icke ökas derigenom rörelsecapitalet, om det är detta man fruktar.
Det gifves tusendetals handlingar i enskiidta lifvet, som icke hvarken Lagen ellef Lagstiftande Magten blandar sig med; och vi böra då icke heller blanda oss i denna. Herr Morath: I anledning af hvad en värd Ledamot, Herr Expeditions-Sécreteraren Stråle anmärkt, i afseende på Motions-tiden, har jag endast ätt tillägga, det den af mig framställde, är en följd af de, som hos Vällofhge Borgare-Ståndet redan blifvit väckte, och Lagutskottet uti dess ifrågavarande Betänkande besvarat, samt således af den beskaffenhet sed* nare Momentet af J j §. i Riksdags-Ordningen omnämner. Vid påseende af denna §. lärer den värde Ledamoten kulina öfvertyga sig, att för mitt så beskaffade Motion, Frtescriptions tiden alldeles icke är förliden, och att det varit min rättighet att densamma nu väcka, likasom js-g tror att den både kan och bör blifva upptagen. Den i April. Grefve von Lantingshausen, Albrect: Jag ämnar icke fästa mig vid det af Utskottet föreslagna straff för skrifne Assignationers utgifvande utöfver ett visst belopp, utan endast vid sjelfva Aasignationerne, hvilka jag icke anser vara skadliga, dä Penninge-rörelsen redan är alltför mycket inskränkt. Om Ridderskapet och Adeln nu ej behagar afslå Betänkandet, anhåller jag att, i likhet med hvad en värd Ledamot redan förut yttrat, detsamma ytterligare får hvila på bordet till nästa Plenum, hvarigenom man får tillfälle att närmare undersöka detta vigtiga ärende. Herr Grefven och Landt Marskalken yttrade, att då'flere Herrar Ledamöter yrkat Återremiss af Betänkandet, ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken sig böra hemställa, om Ridderskapet och Adeln behagade Betänkandet, jemte de dervid gjorde Anmärkningar, till Utskottet återförvisa; hvilket bifölls.
Bih. till R. St. Af Stånds-indelningens beskaffenhet följer, att väsendtliga förändringar och utsträckningar af representations-rätten inom det ena Ståndet kunna göras utan att inverka på hvad i sådant hänseende är gällande för det andra Ståndet; och derföre har Utskottet icke funnit någon olämplighet deruti, att frågan om beredande af hittills saknad representationsrätt åt dem, hvilka borde till BorgareStåndet räknas, nu blefve särskildt för sig upptagen. Enligt 14 § Riksdags-Ordningen ega Rikets Ständer att sända Riksdagsmän af stadens Borgare och Magistratspersoner. Frän representationsrätten äro således uteslutna icke burskap egande sjelfständiga näring s-idkar e, egare af hus och tomter i städerna, egare, eller under ständig besittningsrätt innehafvare, af stadsjord, äfvensom, med ofvanomförmäldta undantag, städernas egna tjenstemän. Att dessa från representationsrätt uteslutna medborgare, i följd af deras, på städernas näringar beroende och med dem nära förenade, intressen, böra af samma orsak, som städernas egentliga Borgare och Magistratspersoner, ega representationsrätt, har Utskottet antagit; hvadan Utskottet uppgjort ett förslag till grundlagsändring i detta hänseende. I sammanhang härmed har Utskottet ånyo tagit i öfvervägande den fråga, hvaruti Rikets sednast församlade Ständers Konstitutions-Utskott uti dess memorial, JU 18, väckt ett förslag till ändring af 3:e momentet i ofvannämnde § af Riksdags-ordningen, men hvilket förslag, vid dess afgörande under innevarande Riksdag, till följd af ett Riks-Stånds beslut, ansetts förfallet.
Se Pi-ofmitgs:£ommitte'ens Hångö. (ii) 23 it). till 'Jt. ©t. »rot. 1840 ä 1841. io (Samt. i Jffb. 2 25anbet. »erciUningoSotwtmltitteif * SSilrtga ti(X Sft:o 1. Pråfntngs-Commttteens Cajcerint^Äingö, ^ivafutt upptedmas f£gare af jernmon, £igenbetcr, XPerE od? jfarattntngar, jemte ^»we^afvvare af bejTttnings^ått « Äronosbemmanen utt XX. XX. ©odlen får år 18 ®en ©fattfiptbigeö Sianttt oöf> Garacter. Remman, Sägenbeter, Sffievf od; inrättningar ut. nt. Remman. XareringfrGommittéenS Stgärb. S3röfning^Sommittéeng förrättning. fJhröfningfrSommittéenS anntär&ningar. | *■* 9 Säff Ggenbotttb tuärbe. Afgift. XiUfomttter. SffgSr. lp» G —n •e «-S O: ■Ö3‘ <-s —- o 3 8$ P? 3 3 rs> G Cft, ©ttmma faffffällb SSentiUning. Säff fgettbonts roärbe. Stfgift. Säff ©genbom# toärbe. Stfgift. i S5arti-'©itmma. 'S’ ~S Vj § ■& Si. StareringfclDiftrict. Si. Si. ©otten. £of*3unfaren Si. Si. JjemiUnittgo^örorbiuitgeit. ¥1: o 2. Capeutnc$s SlfgiftS bcraf: ning§ •ö o o « ro» • £ayeriugS:£ommitte'enS aumarfnutgar. 53 B 5 ö © £> ■£?
Provin - p. Provincial-Chirurgen i Stockholms Län, dess arfvode Återremiss ... Provincial-Läkare, arfvoden för dem (se näst ofvan). —. — om anslag för en sådan i Ostbo och Vestbo Härader (se Läkare). — om tillsättandet af nya på åtskilliga ställen Aterrcmiss ... Präss, Boktryckeri-, Cylindrisk, om anskaffande af en sådan (se Boktryckeri-Präss). Pröfnings-Comité. Riks. om inrättande af en sådan (se Comité). Psalmboken, om den gamlas allysning från Gudstjensten . Återremiss Publicerande af Kungörelser i Kyrkornc angående (se Kungörelser). Publike Verks Behållningar i Banken, angående utlåning deraf (se Banken) Qvarnar, Tull, Väder, om jemnkning i Räntorne derå Qvicksund, om en bros uppförande derstädes (se Bro). Qvinna, lägrad, om dess åliggande att uppgifva sin lägersman, för att vinna understöd af Fattigvårds-Inrätt - „ ning Återremiss R. rför Ramlösa Helsobrunn, anslags-suraman det Aterrcmiss ... Recognitions-afgift, om sådan för Danviks Hospital (se Danvik). Recognitions-skogar, grunderna för deras skattläggning . Återremiss ... Smide, angående Bevillningen derå . Återremiss ' Recrutering, rörande vitet för försummelse att anskaffa recrut Regements-Prester, om deras indragning (se Prester). Register, om dess upprättande öfver åtskilliga Riksdags-handlingar Återremiss Religions och Barna-undervisning i Vermlands Finnmarker, m anslag derför Återremiss ... Remisser från Riks-Stånden, om deras expedierande till Utskotten Remisslage, anslagssumma derför Regerings-Formens io §., om ändring i Återremiss 19 jj., om ändring i Återremiss 21 §., om ändring deli (se ofvanföre). o g £.cp ö''
Ståndet förklarade, i enlighet med hvad Utskottet hemställt, all i Ståndets beslut öfver 5:te punkten i Utskottets Utlåtande Nio '101 med ordet ”vederbörligt” Utskott afsågs detsamma, som i Borgare-Ståndets beslut omförmäles, eller Bevillnings-Ulskottet. S. D. Föredrogos Lag-Utskottets Betänkanden, N:o 41, i anledning af motioner om upphäfvande af bysättning, bifölls; N:o 42, i anledning af väckta motioner om förändrad lagstiftning i fråga om upprättande af bouppteckning äfvensom rörande vården om död mans bo, lista momentet återremitterades med anmärkningar, hvaremot 2:dra momentet bifölls; samt N:o 43, i anledning af gjorda framställningar om ändring uti och tillägg Bih. till R. SL Prot. 1859 £ 1860. 9 Sami. 77 610 Prof.-Utdrag den 8 Augusti i860. till vissa delar af 7 kapitlet Bältegångs-balken, sådant det lyder uti Kongl. Förordningen angående inteckning i fast egendom den 13 Juli 1848. Ståndet biföll l:sta momentet men återremitterade 2:dra momentet med dervid gjorda anmärkningar. S. D. Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-UIskottets på bordet hvilande Betänkande N:o 24, i anledning af väckta motioner om utfärdande af ny Sjölag, blef, vid nu förnyad föredragning af Ståndet bifallet. S. D. Föredrogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: N:o 152, i anledning af väckt motion om tillägg till och ändring i gällande förordningar om jagtoch djurfång, bifölls i båda momenten; N:o 155, i anledning af väckt motion angående ändringar i nu gällande författningar om jagtoch djurfång, bifölls; N:o 134, i anledning af väckt motion om kolonien St. Barthelemys skiljande från Svenska Kronan, bifölls.
Krono-Bränneris ofvanberörde område af 9 Tunnland jgf kappland, innefattas: Stats-Utskottets Betänkanden. 1771 Tomtplatser, gårdar och vägar vid och omkring f. d. Bränneri -Byggnaderne . • 5T:d 23| Kappl. Backar, bergige och stenbundne samt beväxte med EkSkog 19 3, mer och mindre stenbundne Backar, utan Skog . • 4 — Sank mark utmed Mälaren . 1 26, Jemn mark, dels odlad , dels ock till Odling tjenlig . 11 2 |, Tillsammans 4i T:d 23 Kappl. Varandes Tegelhagen, enligt ett bilagdt Utdrag af j8i5 års Special Jordebok för 4:de fögderiet i Södermanlands Län, särskildt skattlagd till 35 sk» 11 rst. Ränta. Försäljningen af ifrågavarande Byggnader, hvilka en längre varit och ännu äro för allmänna Magazins-Inrättningen umbärlige, anser Stats-Utskottet, äfven Hör sin del icke möta något hinder, i händelse Fabriks-Intressenterne äro hugade att förberörde Byggnader erlägga en efter den derå sist haline Besigtning och Värdering, lämpad köpeskilling af *77'a StatsUtskottets Beta rikan elen. minst 13,ooo R:dr B:co; Och fastän Utskottet, vid derom förut väckt fråga, yttrat sin tanka vara, att allmänna Magazins-Inrättningens, fastigheter icke utan föregången Auction böra försäljas, synas likväl flere omständigheter tala för ett undantag i detta fall, och deribland den, att Räntan å berörde Köpeskilling uppgår till vida mer, än det årliga arrende som nu, enligt Contract af FabriksIntressenterne, betalas för begagnandet af omförmälde Byggnader, jemte 9 Tunnland 18* Kappland Jord.
Säd af Kronans förräder inflyter, lefwereras i den till Eder för. wallning hörande Ensia, inom Junii mänadS flut äret efter mitzwäMret, emedan hwarken Mngazins.Jnrättningen kan längre umbära desi Penningar för andre päkommande behof, eller näqon utborgning af Spanmäl bör för Kro« nanS räkning tilläias, säsom af erfarenheten befunnen alltid medförande betydlige förluster; Sä framt icke oförmögenheten finnes stor, och Wi uppä underdänig anmälan till utläning i Nader samtycke, dä Wi ock mele angäcnde äter. betalnings tiden efter omständiqheterne förord, na: men som Committerade redan ingätt i ät. skuiige anstalter tilt afwärjande af den Span. mäls brist som genom detta ärs swaga wäxt är i flere Landsorter att befara, sä böra I do samma fullfölja enligt de grunder, som hittills förelkrefne och wanlige warit: Och dä I, i aflseende pä nästnämnde ärs misiwäxt, ansen an. dre ytterligare anstalter nödige, hafwen I att derom hos Osi underdänig anmälan göra. Dernäst och om Kronans Spanmäls upphandling skall kunna sträckas till de proviucec hwareft Säd i synnerhet produceras, och däk den mer än annorstädes plägar wara blottstäld för wanpris, bör den upphandlade Spamnälen kun - 492 Den iz September. kunna derifrän anwändas pä sädane ställen, hwar Kronan alltid är i behof af köpsad, och dit Spanmälen kan med sä lindrig kostnad transporteras, att Kronan af ett för Säljarea lönande upphandlingspris icke bliswen lidande: Och som Skäne mer än de fleste andre provin, cer äger ymnighet af
Jag hörde för en tid sedan att öfverstlöjtnantens hade en ung slägtinge hos sig, och att detta fruntimmer var här alldeles obekant samt aldrig lemnade sitt rum, der hon jemt arbetade. Sedan mötte jag henne några gånger och blef så intagen i hennes person, att jag genom fru Lundström skref henne till, och bad henne tillbringa en afton då och då hos mig, när tillfället och hennes tid medgaf. Ida bads att laga fram sitt arbete samt sätta sig i soffan jemte assessorskan. Ny förlägenhet; hennes arbete var den omtalta börsen. Dess tillkommande ägare betraktade Ida med eldiga blickar, ty så täck hade han ej sett henne, sedan han intogs af hennes första åsyn. Nu som då purprades hennes kinder af rosor, som hans oförmodade närvaro uppjagat. När assessorskan besåg hennes vackra arbete, sökte Ida behändigt vända det så, att han icke skulle varsna initialerna af sitt eget namn; men ehuru man påstår att kärleken är blind, en sak som bekräftas af erfarenheten, kan man med lika säkerhet säga: att kärleken är skarpsynt i små saker; så gick det äfven här. Ferdinand var förtjust att få något tillverkat af Idas vackra händer, ehuru han nog insåg, att någon annan skulle bära hedern och namnet derföre. Intagen af dessa tankar, deltog han föga i samtalet, som värdinnan nästan ensam fick underhålla, och när hans betjent kom för att låta honom veta det han väntades af öfverstlöjtnanten, och gumman ledsagat honom i yttre rummet, så nickade hon, klokt småleende för sig sjelf, och tänkte: jag ser nog hvad klockan är slagen! Nu ensam med Ida, efterfrågade hon hennes tillnamn, som ännu var henne obekant. Med synbart deltagande hörde hon den unga flickan omtala sin afledne fader, sin mor och systrar. När hon hörde huru skicklig den äldsta systern var i mode-arbeten, den andra i språk och musik, påstod hon att de allesammans borde flytta hit till -, emedan allt sådant här skulle löna sig bättre.