Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Alla de drufvor, diktarinnan under sitt diktarlif skördat i lifvets, i tankens, i vetandets, i skönhetens vingårdar, har hon med ifriga händer pressat till en ädel och eldig dryck, full af sötma och styrka – kanske styrka mer än sötma – och iskänker den åt sin samtid med Aurora Leigh. Drycken har en egendomlig, berusande doft. Denna doft är stilen, en af de rikaste poesien äger, en stil af idel bild. Taine – som läst Aurora Leigh tjugo gånger med ständigt stigande hänförelse – säger att dess stil skapas i hvarje ögonblick, för hvarje ämne, och är sådan »att man aldrig märker orden utan ställes ansikte mot ansikte med den lefvande tankens flamma, ser dess skakningar, dess språng, dess snabbt återstudsande spänstighet, dess oerhördt starka vingslag ett underbart språk, sant in i de minsta enskildheter, det enda som kan spegla det inre lifvets djup och höjder, ingifvelsens flöden, dess anlopp och dess tummel, den häftiga koncentrationen af idéernas massor, de oförutsedda utbrotten af bilder och af ljusströmmar, som likt norrskensflammor utbreda sig i en lyrisk skaldesjäl Poesien så fattad har blott en stil: det triumferande eller segrande hjärtats skri. Bland hennes landsmän kallade redan Leigh Hunt Elisabeth Barrett Browning, också hvad poesien angick, Brownings bättre hälft, och bland de yngre har t. ex. Swinburne tillerkänt henne the sovereign gift of a wonderful lyric genius. Hennes sätt att tänka var helt och hållet skaldens, som icke steg för steg nalkas ideerna, utan genom plötslig intuition ser dem i konkreta gestalter, och hon uttömmer deras innehåll, medels korta, aforistiska uttryck, där en enda strof stundom är så rik af tankeguld, att den skulle räcka till att förgylla en hel bok skrifven öfver den.
Flyttning af hus, som stå på mindre än 100 alnars afstånd från jernväg, i anledning af väckt motion om rätt till ersättning derför: B. I. 516, 521, A. 526. Fock, Nils Gustaf, dess yttrande: I. 434. Folkskolelärare, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående deras pensionering: B. V. 463, 535, 539, A. 539, E. 701. — F — 53 Folkskole-lärare, i anledning af väckta motioner om förändradt röst-beräkningssätt vid tillsättande af dem: B. IV. 210, 360; V. 33, A. 33, B. 541, 545, A. 545, E. 665. Fölkskole-lärare-seminarierna, i anledning af väckta motioner rörande befrielse för lärjungar vid Rikets högre elementarläroverk, äfvensom för elever i nämnda seminarier från deltagande i bevärings-möte: B. II. 612, 621; III. 124, A. 124. Folkskolorna, om anslag till undervisning i modellritning vid dem; motion af Herr Per Reinhold Bråkenhjelm: se Motioner. Folkundervisningen i riket, i anledning af väckta motioner om ändringar i Kongl. Stadgan derom den 18 Juni 1842, äfvensom i Kongl. Förordningen om kyrko-stämma samt kyrko-råd och skol-råd den 21 Mars 1862: B. V. 563, 591, 620, A. 621, 622, E. 702. Forselles, Adam Magnus Philip af, dess yttranden: l. 380, 486; II 92, 395; IV. 455. Forsslund, J. F., Vaktmästare, i anledning af väckt motion om befrielse för honom att infria åtskilliga af förre riksdagsfullmäktige!) Paul Hedström mot falska handlingar erhållna lån från Banko-Diskonten: B. II. 555, 558, 591, A. 591.
Den 17 September e. m. 377 förslag åsyftat, måhända icke stå att vinna i fullt så hög grad, sorn Ulsk:t förmodat. Sålunda läster sig Utsk:t, i fråga om den med skäl eftersträfvade skyndsamheten i sjörättsmåls handläggning, vid den kortare slämningstid, som skall ega rum, om dvlika mål dragas till stadsdornstol. Härvid förekommer dock, att, derest en person, som ej har sitt hemvist i stad, skall ställas inför rälta vid stadsdornstol, han skall åtnjuta minst så lång slämningstid förut, som om lian skulle stämmas till häradsrätten i den ort, der han bor. J)e olägenheter, som kunna uppstå både för kärande och svarande genom skyldigheten att inställa sig i den stad, som är närmast svarandens hemvist, men som ändå i vissa delar af vårt land kan vara ganska aflägsen, lå icke heller förbises. Genom Utsk:ts förslag har icke heller blifvit konseqvent genomfördt att alla sjörättsmål skulle komma till rådstufvurätt. Tvister emellan delegare i fartyg inbördes och emellan redare och befälhafvare skulle fortfarande kunna gå till domstol på landet. Utsk:t har vidare anfört såsom skäl för antagande af sitt förslag, att för närv:de en del af de större handelsstädernas hamnar befinna sig utom städernas judiciella område, och att deraf skulle föranledas att många mål olämpligen komrrio att dragas till lörum på landet. Denna olägenhet kan dock på annat sätt i administratif väg alhjelpas, nemi. genom utvidgning af städernas judiciella område, så att det omfattar hela hamnen, såsom ock på åtskilliga ställen redan skett. Då för öfrigt, enligt K. M:s förslag, forum i sjörättsmål kan vara icke endast der svaranden har sitt hemvist, utan äfven der fartyget finnes, och då parterna jemväl få öfverenskomma om annan domstol för tvists upplagande, torde genom antagande af sistnämnde förslag allt för stor omgång kunna i de liesta fall undvikas. På dessa, men förnämligast på de af Frih. Leijonhufvud i hans reservation anförda grunder, får jag förena mig i det af honom framställda yrkande. Frih.
Jag beklagar, att vid afgörandet af en så vigtig fråga, som den nu förev:de, ett så ringa antal af husets ledamöter är närv:de; men ändock mera beklagar jag, att bland de få personer, som äro tillstädes, icke finnes någon af StatsUtsk:ts ledamöter, som, i händelse af behof, kan tillhandagå Ståudet med uplysningar. Jag hade ej trott, att det skulle blifva nödvändigt för mig att vid detta tillfälle upträda och får derföre anhålla om öfverseende för det jag ej är så beredd, som jag hade önskat, för att kunna för Ståndet utreda en fråga af verkligen så invecklad art, som den närvide. Till en början måste jag anmärka ett temligen groft tryckfel, som förekommer i Utsk:ts Utlåt. Det omförmäles nemi. uti detta Utlåt, att 3:dje punkten af Utsk:ts förslag i Utlåtit N:o 101 skall lyda sålunda: »att, till ersättande af de lörluster innehafvare af mjöloch sågqvarnar komme att genom den löreslagne förändringen vidkännas, ett förslagsanslag af 30,000 rdr om året mätte för åren 1801 — 63 å Kiksgäldskontoret till K. Mits disposition anvisas, för att, i mån af behof, i berörda ändamål utgå.» Det torde vara något obegripligt för hvar och tn, som läser detta, att innehafvarne af mjöloch sågqvarnar skulle icke allenast befrias från en årlig skatt, upgående till ungefär 130 å 140,000 rdr, utan ock derutöfver såsom ersättning för förlusten komma i åtnjutande af ett förslagsanslag å 30,000 rdr, hvilketj skulle ställas till K. Mits disposition. I Utskits Betänk. Nio 101 lyder punkten sålunda: »att till ersättande af de förluster »indelningshafvarne» genom den föreslagna förändringen komme att vidkännas, skulle det ilrågav:de beloppet ställas till K. Mits disposition», Den 11 Augusti e. m. 136 och lietta lär väl äfven vara rätta meningen.
Vi åsyfta » Färglagd väggplarsch öfver de vanligaste födoämnenas kemiska sammansättning ». Mest att anse som ett supplement till samma förf:s för två år sedan utgifna utmärkta arbete: » Hushållslärans första grunder » *, af ser denna prydliga plansch » att gifva en så klar och öfverskådlig öfversikt som möjligt af beståndsdelarne i några af våra allmännaste födoämnen », och man kan utan öfverdrift säga, att förf. på ett utmärkt sätt löst denna sin uppgift. Födoämnenas olika beståndsdelar, ägghvita, fett, kolhydrat, vatten, salter o. s. v., äro här icke allenast betecknade med olika färg, utan äfven försedda med utsatta procenttal, hvilket gör denna plansch lättlästare än förut befintliga i samma ämne. En synnerligen praktisk anordning har förf. dessutom åstadkommit genom att angifva näringsvärdet för kilogram af födoämnena, hvarigenom åtskilliga rent af öfverraskande jämförelser kunna göras. Så t. ex. är gäddans näringsvärde 15 öre pr kg., då dess torgpris vanligen är 4 ä 5 gånger större. Den färska sillens näringsvärde pr kg. är 31 öre, men den köpes för ungefär halfva värdet. Jämför man öl, porter och mjölk, så finner man, att mjölken betalas under sitt näringsvärde, men öl 11 gånger och porter 32 gånger mer än den är värd som näring. 1 kg., d. v. s. ungefär 1 liter oskummad mjölk, äger ett näringsvärde af 13 öre, 1 kg. öl och lika mycket porter hvartdera 2 öre, och dock betalas för 1 liter öl i halfbutefjer 21 — 24 öre, porter 6 0 — 9 0 öre. Utanför ett bokhandelsfönster, där planschen hängde, väckte dessa siffror här o m kvällen mycken uppmärksamhet. » V i, som alltid trott, att porterri Var så kraftig, » yttrades det. Uti den medföljande texten till föreliggande plansch redogöres för, huru mycket vår kropp dagligen behöfver af de olika näringsämnena för att bibehålla sig.
Maj:ti underdånighet, det Stats* Kontoret mätte få sig uppdraget att besörja verkställigheten af detta Beslut, Saint i slikt ändamål så väl från Kammar-Collegium infordra Tabetlerne från de Län, för hvilka sådane annu icke blifvit aflemnade, som ock ä desse Tabeller låta tillägga uppgift på Kronans behållne Räntor inom hvarje Län; Och anse Riksens Ständer kostnaden till ifrågavarande Tryckning böra bestri* Bihang tili Riks.St. Prat. 1817—i81S. io\dt Sami. N:r 8i, 83. 650 Underdåniga Skrifvelserv tias af Stats-Verkets Öfverskotts-Medel på Inkonisteine. Riksens Ständer framhärda Scc. N:r 243.' Uppläst och godkänd hos Ridd. och Ad, d. 7 Juli IS18« _ Prest-Stånaet d. 7 ■— Borgai’eStåndet d. 7 Bonde-Ståndet d. 8 — •— Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om Medel till Kostnaden vid Högst-Salig Hennes Majestät Enke - Drottningens Begrafning. Vid öfvervägande af hvad Ed. Kongl. Majit uti Nådig Proposition till Riksens Ständers Statsutskott den 25 sistl. Juni angående Medel till Kostnaden för Högst-Salig Hennes Majit EnkeDrottning Hedvig Elisabeth Charlottas Begrafning innehåller, hafva Riksens Ständer funnit lämpligt , att till denne kostnads bestridande påräknas den för Hennes Majit fastställde Underhålls-Summa:
Rättigheten för kronan att utan betalning å Kronohemman, stämpla och borttaga Ekevirke eller som nu af Utskotten blifvit för» - slagit, å de försålde lotterne förbehålla sig Byggnadstimmer till de i grannskapet varande Boställen, skall troligen göra att man anser dessa träd endast som skadliga snyltgäster, hvilka borttaga jord utan 'att lemna ägaren någon vinst och skall han således ofta vara frestad att utrota dem eller åtminstone att ej lemna dessa träd någon omvårdnad, och t an* dra sidsn huru vore det ens tänkbart att uian detta förbehåll Kronoparkerna skulle åt enskilta kunna upplåtas, aå framt ej följden blef, att Krooan antingen i en framtid vore alldeles i afsaknad af dessa träd elier ock tvungen , att så framt man ej med mycken kostnad utifrån 56 Den 12 December t. rn. ville införskrifva deni, erlägga en mångdubbel betalning till den som möjligtvis ännu inom landet kunde sådane från egna skogar anskaffa. Det tillkommer således Regeringen att lemna bevis på en förbättrad skogsskötsel, så framt exempiet skall verka mera än vanan, och jag fruktar i alla fall att Svenska allmänheten, i synnerhet Bonden, hvad skogarne vidgår, aldrig skall läts sig en så aflägsen beräknad hushållning, då han ofta ej vet aft med sparsamhet handtera lifvets första behof. Föresyn allenast, samt ögonskenlig® exempel på fördelen af, att med mera ordning och planmässig hushållning behandla denna närings' gren, kan förmå den enskilte, och Iramtör allt Bonden, att vårda sin skog, i synnerhet som den principen är nog allmän hos den senare, attoni skogen räckt tili för hans förfäder skall den ock troligen räcka för honom och hans efterkommande, och tycker han således, att all hushållning är öfverflödig. Då ingen rigtig anläggning, ännu mindre skötsel eller utsyning äger runi, är det ej underligt om vissa skogstrakter fyllas af trädslag, som äro till större ändamål oduglige eller »tt samt» trädslsg der växa än jordmån och klimat medgifva. Kronoparkernas och AHmänningarnes mindre goda tillstånd tord® således med skäl kunna hänföras till följande, nemligen: jt:o.
Förra Uoistitutlons - Utskottet har föresiagit den forändrade ordalydelse af 2. klom. ''Uti Fredstider stola de Mäl, som ifrän "Krigs. Domstolarne dragas unker Konun"gens pröfning, uti Högste Domstolen företagas och afgöras. Twänne bäilitsir-.perso"ner af högre grad, dem Konungen härtil "utser och förordnar, böra med Domare.jäs ' ch answar och utan särstilt arfwode sädane 'mäl i Högste Domstolen öfwerwara och der"öfwer rösta,o dock m-ä DomarenaS antal icke "öfverstiga Ätta. Under krig förhälles här"med efter Krigs-Artiklarne.'' 88. §. ( 9 ) 88. §. Härwid har Uonstttutions-Utstottet wid förra Riksdagen förestagit, at i stäket för orden: Ware Ukwäl Konungen obetagitända til Fästningar, insäues orden: "wa"re likwäl Konungen obetagit, at efter "srar§-Kädets hörande uti Embe "ten nyttja en eller annan Utländsk Man "af sällsynt skicklighet, dock icke til Lomä Fästningar." Afwen har bemälte Utstött föreslagit, at efter ordet Fästningar mä införas:" at til sytzlor ivid ^os-, "ä-mi-rnbefordra Utländffe Lärde af ut"märkte kunstaprr och förtjenstcr; at likaledes "i tjenst antaga Spräk. och LxercitiX-Mästa"re samt Idkare af de Fria Konstcrne;" samt i slutet af §. efter orden: af den rena Ewangelista Läran tillägges: "Spräk-och "Lx^cin^-Mästare samt Idkare af de Fria "Konsterne allena undantagne."
C;te punkten: X anledning af denna punkt lättades följande beslut: no afslogs den af StatsUtskottet, i Utlåtandet N:o 80, föreslagna tillökning af 5,200 Rdr för åtskilliga nja Embetsoch Tjenstemän i SlatsContorets Stat, med undantag.af 1,200 Rdr för en Advocat-Fiscal å nämnde Stat; i och hvarmed mom. a och b voro pröfvade; 2:0 afslogs Utlåtandet Nr o sti4> b-te punkten senare momentet, hvarigenom Stats-Utskottet sig utlåtit öfver gjord anmärkning vid Utlåtandet N:o 80, G:te punkten, mom, 0; och 3:o bifölls Utlåtandet N:o 80, 6:le punkten, morn. d. 7:de och S:de punkterne: Utlåtandet N:o 214» bifölls. erde och io 'de punkterne: Ståndet, sorn bifallit dessa punkter 1 Betänkandet N:o 80, lade desamma-i Utlåtandet JSton14 till handlingarne. 1 ute punkten: Utlåtandet N:c 214 bifölls. 12:te punkten; Ståndet, som bifallit denna punkt i Betänkandet N:o So, lade densamma i Utlåtandet N-o 2i4 GU handlingarne. i3 .de punkten: Utlåtandet N:o 214, bifölls, \t\ de, Ståndet, som bifallit dessa, punkter i Betänkandet JY:o So, lade desamma i Utlåtandet N:o 214 till handlingarne. Trot. Utdr. d. 8 Aug. 1834. ms 171 de punkten: Utlåtandet N:o 214 bifölls. 18:de, rg:de och 2o:de punkterne: Ståndet,‘sora bifallit desse punkter i Betänkandet JNT:o 80, lade desamma i Utlåtandet JNT:o 21.4 till bandlingarne. 21 ista punkten:
Den ii Augusti f, m. 3o3 Hi L efrén, Joh. Pehr: R. o. Ad. kanner sedan länge nogsamt mina grundsatser ronde denna angelägenhet. Jag anser nemi. detta eviga lappande vara en olycka för landet. StatsUtsk. har väl synts vilja framkomma med en slags plan, men StatsUtsk. har icke följt sina egna grundsatser; det har icke tillstyrkt medel för att göra dem gällande, utan endast följt illusioner. Jag förklarar, att jag i många fall delar de grundsatser, som i detta utlåt, äro framställda; men jag förklarar tillika,-att det ej är nog att framställa principer, ty med principer slår man ej sina fiender, utan dessa principer måste först sättas i verksamhet, och dertill behöfvas medel. Jag vill ej vara vidlyftig i afseende på den allmänna delen of utlåt.; detsamma föredrages punktvis och första punkten är nu före. Jag anhåller att få veta, om det är kändt hvad beslut PresteSt. fattat röride den första punkten och utber mig derjemte att sedan få behålla ordet. Undert. R id d. Se c r e t. tillkännagaf, att PresteSt. den 10 dennes, med ogillande af Utsk:s afstyrkande af anslag lill lön för en President i K. Krigs-colhm, funnit skäligt anslå åt bemälde President ett arfvode af 3ooo r:dr för året alt intill nästa riksdag utgå; hvaremot Ståndet godkänt Utsk:s afstyrkande af uppförande på stat af de i63^ t:r spanmål, hvilka vid collegii nya organisation erfordrats utöfver lönerna. Hr Lefre'n: Denna lönebrist för Presidenten i Krigscolhm har, enligt hvad allmänt är kändt, uppstått derigenom att man vid den reglering, som ägde rum vid 1828 års riksdag, glömde bort denna lön, då man tog den indelta lönen från Presidenten i Krigs-coll:m. Sedan har denna lön af K. M. blifvit begärd vid sednare riksdagar, men af R. St. afslagen. Jag hade velat ti 1 lstyrka hvad Frih.
Och anser vid sådant förhållande Stats-Utskottet någon annan åtgärd i anledning häraf icke äga rum, än Stnts-ZJtskottets Betänk anden. att ilen underdåniga finskan tunie-hos Kongl. Majit anmälas, att ifrågavarande medel hädanefter icke varda utlånade, Utan alltid , i Statens Gassa hållas i beredskap för de ändamål, hvartill de böra vara att tillgå. Och beträffande ater Revisorernes anmälan örn det hinder, sorn för dem skall uppstått i afseende på nödig underrättelse orri den under Committerades förvaltning ställde Fond, så hemställer Utskottet, att Riksens Högloft. Ständer jemväl hos Kongl., Majit i underdånighet anhålla, att samtelige vederbörande, sorn handhafva och redovisa Stats-Verket tillhörige medel, måtte, enär Riksens Ständer eller deras Revisorer i föreskrifven ordning sig derom anmäla, till dem aflemna de Räkenskaper, Handlingar eller upplysningar, Som af deni kunna äskas och deras åtgärd tillhöra; hvilket allt vördsamligen underställes Riksens jjöglofl. Stände-rs bepröfva tide. Stockholm den 26 Maji 1818. (Bilagan Litt, A. eller Förslag öfver Krigs Fondens Skulder och Tillgångar finnes serskildt tryckt och hit antecknad; nren Litt. B. eller Utlåtande af Committarade för Allmänna medels Förvaltning är förut serskildt tryckt och kringspridt, hvadan detsamma här uteslutet.) Riksens Högloft. Ständers Stats -Utskotts Utlåtande, angående de till Saltpetertillverkningens upphjelpande i Riket anslagna medel. Ståts-Utskottets Betänk anden.
Nu skall det, enligt hvad motionären förmäler, hafva händt, att å boställe af icke större godhet, än att vid den år 1833 verkställda lönereglering med indelta arméen dess afkastning uppskattades till allenast 213 R:dr B:ko, år 1864 för Kongl, flottans räkning huggits ekvirke till den myckenhet, att ersättningen derför enligt nu gällande taxa uppgått till mer än 5,000 R:dr R:mt, som enligt lag tillfallit boställshafvaren. I betraktande af den ojemna och obilliga fördelning af ett boställes förmåner och afkastning, som härigenom uppkomme, i det att en blifvande innehafvare af bostället icke kunde påräkna någon afkomst af ekskogen, sedan en så betydlig afverkning nyligen skett, hemställer motionären, att i gällande stadganden rörande förevarande angelägenhet måtte vidtagas sådan förändring, att berörda betalning för ekvirke kommer bostället till nytta och i sådant ändamål erlägges till vederbörande Regements-boställs-direktion, att af densamma förvaltas.» Denna framställning finner Utskottet sig icke kunna annat än understödja, åberopande dervid hufvudsakligen det af motionären anförda skäl. Sedan tillgån - 8 Allm.
or kapitalister, sarskildt frontimmer, har det lange varit ett ' onskningsinhl att knl~aa ofverliimna vkrden af sina vardepapper ocli skotseln af sina afflrer k t n&amp;gon person eller institution, som ined absolnt sakerhet forenade pmktligllet oc11 noggrannllet i utfbrandet af detanfo~trodda, uppdraget Afvensonl prisbilligllet. En sbdan institution fir ' Sto~liholn~s Ensliilda Banks Notariatafdelning ' (L.i LZCU .BTygcutc~~&amp; R W, wpeditions tid 10-41, soin under gaiwiti af St.ock11ol111s E~~skildtb B m k ktager sig vlird ocll forvaltning .nf ensltilcls personers och kassors vlrdepapper. Exempel 1 .. Om en person 110s Notariatafdelningen deponerar obligationer, inkasserar N o t a r i a t a f d e l n i ~ vid ~ forfallotiderna ltnponger ocl~ tilllin~ldaliQller cleponenten in,flntn; i medel. ' Vidare efterser Notariatafclelninge~l utlottningar af obligationer och undsrriittar depo nenten i god ticl, ifall en denne tillliijrig obligation blifvit ntlottad, saint lamnnr fijrslag till 11y yliiceri~~g nf ilet ledigblifna kapitalet. 0111 inteckningw deponeras 110s Wotariatafdelningel1elninge undenaBttar Wotariatafdelningen giildeniiren cllrom att rantorna &amp; inteckningarna slrola till afdelningen in betnlas, llvaref ter de inedel, so111 inflyla, till deponenteii retlovisas. Tidare tillser I \ iotarintafdelningen att inteck~iingarne blifv: ~ i vederbijrlig tid fornyade.
Månne den djupa tankan, likt Minerva, genast springer fullfärdig, fullrustad ur hufvudet? J hafven sett huru malmen ligger i grufvan. Sällan träffas metallen ren, solid, utan inbäddad i gråberget, försatt med qvicksilfver, svafvel, kis och annan orenlighet. Likaså ligga tankarna, conceptionerna, ideerna i menniskohufvudet: således i ett hvad man kallar bundet tillstånd. Skall nu deraf bli något rätt dugligt, så måste de undergå ungefär lika många processer, som malmen: de måste först bokas, smältas, sofras flera gånger, innan de kunna uträckas till stångjern. Men se, detta gör icke vår vän: han tycks på den sista tiden mest tänkt på, att drifva upp sin produktion till den största möjliga höjd, och derföre låter han allt gå med från smältan: sten, slagg, svafvel. Derigenom blir hans smide än för segt, än för lössmidt, än för kallbräckt. Hittills har väl hans handtering burit sig, ty dels har hans stämpel kommit på modet, och många utmärkt goda stycken följa också med, dels sitter han sjelf med på de större vågarne, och på de smärre har han skaffat sig vänner: derföre låter man det ena med det andra passera. Men jag fruktar att om någon allvarlig eftersyn skulle företagas, en stor del af hans tillverkningar skulle komma att undergå en stark vräkning. – Skada på det goda ämnet, att det så fuskas bort? Eller tron J, mina vänner, att sådana mästare, hvilkas varor ha mesta förtroendet på den stora verldsmarknaden, smidit så vårdslöst? Visst inte, min far, svarade Frans. Jag har nyligen läst, huru ofta Goethe omarbetade sin Faust och sin Iphigenie, just sina största mästerstycken. Sjelfve Shakespeare, som man dock ansett för ett sådant vildgeni, skref om sina stycken flera gånger, såsom man nu upptäckt. Godt, sade Herr Hugo, men jag märker, att vi sjelfva i våra discussioner ga tillväga med nog litet plan och system. Vi höllo på med en liten mönstring af Furumos stycken, och borde således icke talat så här i allmänhet. Men välan, låtom oss gå tillbaka till Signora Luna.
Preste-Ståndet den 12 Borgare-Ståndet den 13 Bonde-Ståndet den 13 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, i fråga om förändrad beräkningsgrund för Båtsmansvakans-afgiften af ny-rolerad jord inom Blekinge län, rn. m. (Stats-Utsk:s Uti., N:o 272.) S. A. K. Uti aflåten nådig skrifvelse till Rikets Ständer har E. K. M:t förmält, hurusom, efter det vid 1844 och 1845 årens riksdag framställning hos Rikets Ständer blifvit gjord om förändrad heräknings-grund för båtsmansvakans-afgiften af ny-roterad jord inom Blekinge län och Rikets Ständer, i anledning deraf, i underdånighet anhållit att E. K. M:t måtte meddela förslag till den nedsättning i beloppet af vakans-afgiften för de intill 1845 sednast förflutna 10 år, hvilken utan förlust för ränte-tillskottstagare kunde de nya rotarne förunnas, hade Förvaltningen af sjöärenderna samt Kammar-kollegium och Stats-kontoret under den 12 Mars 1848 med gemensamt underdånigt utlåtande i ämnet inkommit, hvaruti blifvit i underdånighet anfördt, att, sedan E. K. M:ts befallningshafvande i länet afslagit all derstädes sökt formedling eller nedsättning uti räntorna för de hemman, som höra under gamla båtsmans-indelningen, så alt någon brist för tillskottstagande rusthållare icke uppkommit eller behöft med de för de nya rotarne influtna vakansmedlen godtgöras, vid hvilket förhållande kollegierne ansett någon förlust för ränte-tillskottstagarne icke uppkomma, ehvad nedsättning i beloppet af den ifrågavarande vakans-afgiften må de nya rotarne förunnas, hade kollegierne funnit skäl Bih. till R.