Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
JBetänkanden. 337 fri sjelfständig Stat mindre värdigt, att inom sig sjelf och vid en betydelig del af sine Statsintrader stadga beräkning och liqvid i och med ett främmande mynt. Men skulle min tanka ej bifallas, anser jag Höglofl. Afdelningens nu inlemnade förslag vara i den puncten det mäst antageliga. Herr Tunell ingaf ett anförande af följande innehall : De förändringar, som Höglofl. Afdelningen föreslagit, i nu gällande Tull-Taxa, kan jag för min del ej godkänna. Hvad Skogarne i Riket angar, och Exporten af Trädvaror 8Cc. till utrikes orter, åberopar jag till alla delar, hvad jag i detta ämne tillförene anfört och hvarå jag ännu saknar någon vederläggning. Einnes några öfverflödiga tillgångar af fullvuxen och mogen furu skog, mäste det vara å sådane ställen i Landet, der åtkomsten genom naturen och långa Transporter arsa försvårad och kostsam,att en nedsättning 1 den nu gällande utgående Tullen ej kan befordra den. Jag hämtar stöd till denna förmodan dels af egen erfarenhet, och dels af de arrangementer, som Kongl. Förvaltningen af Sjö ärenderne fått vidtaga för anskaffandet af dylikt huru virke till Kongl, Skeppsvarfvets och Flottans behofver i Carlscrona, hvilket ej kunnat erhållas närmare än upp i Dahlsland, och som derifrån medelst Transport med manskap , genom oländiga sträckor i Skogarne, till Strömmar fått framdragas, och sedan medelst långväga flottning emellan stenar och berg, till någon del slutligen kan oska iadt lill Sjö-kusten nedkomma, dock ej utan så dryga kostnader, att in - 328 BevillningsUtsk. JBetänkanden, gen privat man för Exportation mojeligen kunde finna rakning vidtaga en sådan åtgärd. En nedsättning i utgående Tullafgiften, skulle således i min tanke endast gifva anledning till en förökad nedhuggning af de till åtkomst närmast befintelige och tillväxande Skogstrackter, samt en ökad skeppning af så beskaffadt klent och omoget virke, som af Exporteuren ej kan med förmån afsättas, eller möjeligen bereda någon båtnad för Staten.
Fri. Stramalj ; se Brodérduk. Strutsfjädrar: se Plymer. Stuckarbeten; tullbehandla! såsom Sten, arbetad, ej specificerad. Stråkardor; se Kardborrar. Ståltråd ; se Tråd. Substans; se Bläckpulfver. Suckat; se Konfityrer. Sviskon; se Plommon. Svärta, bokoch koppartryck-; se Boksvärta. Synålar ; se Nålar. Syringar; se Fingerborgar. Sågar, försedda med skaft; hänföras lill Verktyg. Såll; se Siktar. Såser; se Soja. Tagel ; se Hår. Talgljus; se Ljus. 324 Förslog till Tulltaxa. Tegel, alla slag Tenlikor Tenn, oarbetadt samt arbetad), gammalt och sönderbrutet . arbeladt, nytt: olackeradt och omåladt lackeradt eller måladt Tennoch Blyaska Terpentin Terpentinolja och Terpentinspiritus Tester eller Krats The Tidningar och Tidskrifter, älven då de äro tryckta på svenska språket, så framt i detta fall de, adresserade till svenskt postkontor, med allmän post inkomma Tjära, Tjärbärma och Vraktjära Tobak: oarbetad: blad och stjelk arbetad: cigarrer karfvad malen eller snus spunnen eller negerhead stänger och karotter Tonkabönor Tran och Späck, alla slag Trippel Tråd: guldoch silfverjernoch stålarbeten deraf draga den tull, som faxan bestämmer för manufaktursmide eller stålarbelen. kopparoch annan ej specificerad metall-: jörgyld, försilfräd eller pläterad Qvantitet för Tullberäkningen. 1 skålp. Tapeter af papper; se Papperstapeter. Taskböcker; se Portföljer. Tennsalt och Klortenn, äfvensom Trädättiksyradt Jern; se Kemiskt-tekniska preparater, ej specificerade. Tennfolier; se Folier. Teriak; liänföres under Apotheksvaror. Termometrar; se InsLrumenter, fysiska, m. fl. Terra cotta och Terralith, arbeten deraf; se Krukmakarearbeten.
Preste-Ståndels beslut. antagen med de ändringar: alf att å 4:e ladén efter ordet: ”inflyttningen, insättas orden: ’ liar minderåriga oäkta barn:” samt bf att ordet: ”Fattigvårdsstyrelsen,” förändras till: ”Församlingen.” antagen. antagen. i;sta mom. inskränkes till följande lydelse: ”Med tiggare och obehörige kringstry”kande personer förf ares, pä sätt i Lagen ”mot lösdrifveri och försvarslöshet stad »t »» gas. 2:dra mom. antaget. hela §:n anlagen. antagen. Borgare-Ståndets beslut, anlagen. O bela antagen, antagen. j:n antagen. antagen. antagen. Bonde-Ståndets beslut. antagen. anlagen. antagen. antagen. antagen. antagen. /agsamt Allm. Be&v.- och Ekon.-Utskutlens Betänkande, N:o 76, 27 N:o Tö. Ank. till Exp.-Utsk. den 29 April 1841 > kl. 5 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion, att de af Kongl. Maj:t och Kronan afyttrade Krono-slcogar och Parker i Riket ej måtte få styckas i mindre lotter, än de blifvit af Kongl. Maj:t och Kronan försålde. Med hemtad anledning af Utskottens i Betänkandet N:o 55 rneddeldta yttrande, i afseende på en af Sven Isacsson från Calmar Län väckt motion, att vissa Kronoparker å Öland ej skulle få styckas i mindre lotter, än de blifvit af Kongl. Majit och Kronan försålde, liar berna Ide Sven Isacsson framställt denna nya motion, till stöd för hvilken åberopats Utskottens i nämnde Betänkande gjorde förklarande, att, orri motionärens framställning afsett en allmän Författning för alla de af Kongl.
K:dr sk. r. 1 32 ■— ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt 1 skålp. — 4 _ *2 24 — färgadt, tvinnadt eller dubbleradt 1 skålp. — 10 1 16 — Cordereller Sejler 1 skålp. — 12 — UU-, alla slag: 2 ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt 1 skålp. — 8 — 2 24 — färgadt, tvinnadt eller dubbleradt 1 skålp. — 10 — Linne-: 1 16 — ofärgadt 1 skålp. — 12 — 2 färgadt 1 skålp. — 18 32 Segeloch BindAnm. För garn, sammantvinnadt eller dubbleradt af till färg och råämne olika garnsorter, hvilka hvar för sig i tvinnadt eller dubbleradt skick draga olika tull, beräknas införsels-tullen, så vida varan till minst hälften utgöres af den garnsort, hvarför den lägre tullafgiften är bestämd, efter medelbeloppet af hvad i Taxan linnes utsatt för hvardera garnsorten särskildt, då den i tvinnadt eller dubbleradt skick inkommer. Gevär: 1 skålp. 6 20 Dubbelbössor 1 stycke 4 10 Enkla bössor 1 stycke 2 5 Pistoler, Puffertar och Terzeroler 1 par 1 -— - Delar af gevär förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå. 1 Gipsar helen, ej specificerade 1 skålp. — 8 — Glas: Buteljer, Bunkar, Burkar och Flaskor, (Karafiner och pressade eller slipade Flaskor härunder ej inbegripna): 2 32 till och med \ kanna 100 stjcken — 32 — Gaze; se Väfnader. Gentianarot, hänföres under Apotheksvaror. Gjutstenar: se Slen. 324 Expeditions-Ulskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 136. Tuilvärde. Qvantitet for Tutlberäkn. Inf. Tull. Banko.
Den, som vill* att shawlar, shawletter och andra dukar af ull, eller ull och bomull tillsammans: „under 6 r:dr 32 sk. värde stycket1' skola beläggas med eventuel införselstull af 1 r:dr skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, bestämmes eventuela införselstullen till 33i procent af värdet. Voteringen har utfallit med 45 Ja och 74 Nej, hvadan Nej vunnit; och är således den eventuela införsels-afgiften fastställd till 33i procent af varuvärdet. Iiih. lill R. St. Den, som, i öfverensstämmelse med tre Stånds beslut, anser eventuela införselstullen å linneoch hampväfnader, alngods: lärft, hvaraf en qvadrataln väger till och med 3 lod, böra bestämmas till 5 r:dr skålpundet, röstar ya; dea, det ej vill, röstar Nej-, vinner A'ej, bestämmes tullen till 1 r:dr skålpundet. Vid öppnandet af voteringssedlarne hafva befunnits 73 Ja och 46 Nej-, Enär således Ja vunnit, hafva llikets Ständer för ifrågavarande artiklar bestämt en eventuel införselstull af 5 r:dr per skålpund. Hvilket allt Förstärkta Stals-Utskottet skolat hos Rikets Ständer anmäla. Stockholm den 24 Juli 1848. Ank. till Exp. Utsk. den 24 Juli, kl. 6 e. m. Förstärkta Stals-ulskottels Memorial, angående verkställd omröstning i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut rörande ifrågastäldt låne-understöd till reparation af hamnen vid Westerås. Sedan samtlige Riks-stånden godkänt den uti Stats-utskottets memorial N:o 260 föreslagna voteringsproposition, i anledning af ftiks-ståndens skiljaktiga beslut, angående ifrågastäldt låneunderstöd af allmänna medel för utvidgande och förbättring af hamnen vid Westerås, har Förstärkta Statsutskottet, på sätt 69 § Regerings-formen föreskrifver, denna dag anställt votering öfver ofvanberörde, så lydande proposition:
Någon beskrifning öfver sjelfva behandlingen torde hädanefter vara öfverflödig, »kulle emedlertid någon vigtigare fråga blifva föremål för öfverläggning, så står det ju R. o. Ad. öppet, att besluta om större fullständighet vid protokollslöringen. Jag anhåller om bifall till denna punkt. Den 11 April e. m. 185 Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till mom:t oförändradt och dels bifall till detsamma med utbyte af orden: »angifva hvarje föredraget ärendes beskaffenhet» emot ordeii: »redogöra för behandlingen al hvarje föredraget ärende»; framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. på bifall till motmt olörändradt och, då dervid svarades många ja jemte ett eller annat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. 2:dra rnom:t. Hr Belfrage: Den nu föredragna punkten, att »det vid ett sammanträde förda prot. skall vid början af det nästföljande justeras», anser jag kunna medföra praktiska olägenheter, då t. ex., om liera vigtiga och vidlyftigt behandlade ärenden blifvit föredragna och afgjorda under ett sammanträde sent på aftonen, såväl prot. häröfver, som vid ett följande förmiddag möjligen inträffande sammanträde skall justeras, måste på denna korta mellantid fullständigt uppsättas, som ock de skriftliga anföranden till prot:t, hvilka kunna förekomma, inom samma korta tid mäste vara färdiga. Dessa olägenheter tror jag kunna undvikas, och får derföre hos Hr Gr. o. Landtm, anhålla om propos. på, att den ifrågavarande punkten måtte erhålla följande förändrade lydelse: Det vid ett sammanträde förda prot. skall sednast vid början af det andra derpå följande justeras. Frih. Leuhusen: Man har föreställt sig, att sammanträ dena icke skulle bli så talrika, att icke prot:t för ett sammanträde mycket väl skulle hinna upprättas till det nästföljande; men då ett annat förhållande möjligen skulle kunna inträffa, vill jag icke motsätta mig antagande af Hr Belfrages förslag. Gr. Liljencrants: Jag vill icke motsätta mig Hr
Majit har i Näver förmodat det Riksens Ständer derwid terve finna, att om MagszinS.Jnrättningen, en. ligt deras önskan, stall kunna werka till de flere för densamma upgifne wigtiga ändamäl, sä mäste desi nu warande fond betydligen ökas, och sedan, för att icke borttäraS genom Inrättningens oundwikliga omkostnader, underhällas med nägon säker ärlig inkomst. Kongl. 200 Pxn r Oktober. Kongl. Majt har widare funnit Sig böra anmärka hwad uti Riksens Ständerefwan äberopade strifwelse förekom, angäende Riksens StänderS och deras Rewisorers delagtighet i styrelsen och öfwerinseendet af Allmänna Magazins-Inrättningen. Kongl. Majit har wäl i Nä, der trott, att Riksens Ständers mening endast warit, att dä venna Inrättning drifwes med Statens medel borde dest räkenskaper, l.ka som StatS. WerketS, wara stälde under en sädan allmän granskning, som 30. och 6Z. §. §. i Riksdags Ordningen förestrifwa; men dä flere anförde uttryck uti Riksens Ständers Skrifwelse, synes innebära, att Riksens Ständer äsyftat en mera Speciel granskning af i fräga warande förwakining, har Kongl. Maj:t, till före, kommande af mitzförständ i framtiden, ansett nödigt att derä wända Riksens Ständers upmärksamhet. Kongl.
Räkenskaper måtte efter samma formulär upprättas, får Styrelsen underdånigst åberopa hvad Styrelsen, dels uti dess den 27 Maj 1841 afgifna Utlåtande rörande förslag till Reglemente för Kronoarbets-Kompanier, dels uti en, under deri ii sistlidne December, gjord underdånig framställning om åtskilliga åtgärder, i anledning af den Styrelsen uppdragna befatta — 304 — liing med samtliga fångvårdsanstalterna, i fråga om bestämda spisordningar för alla fängelser yttrat, samt i öfrigt underdånigst anföra, alt handläggningen af frågor om räkenskapers form, jemlikt Kongl. Kungörelsen den 10 April 1828, 7 §. 2 morn., tillhör Eders Kongl. Majlis oell och Rikets Stats-Kontor; varande emedlertid föislag lill förmuiärer, ej mindre för Korreklions-Inrättningarnes, än öfriga fängelsers räkenskaper under utarbetning. 6:0 Jemte det Revisorerne anfört exempel på de betydliga skiljaktigheter, som visa sig emellan fångars beklädnadsoch underhållskostnad på särskilta ställen, hafva Revisorerne äfven yttrat den åsigt, att rättvisa och billighet synas fordra, att lika tjvalificersde fångar, i afseende på kost och beklädnad, lika behandlas. Då såsom exempel framdragits den höga kostnaden för matportionen vid Piönnier-Cot psen, hafva Revisorerne förbisett, att vid berörde, på militärisk fot organiserad® Arbels-Corps, skall manskapet, jemlikt Eders Kongl. Muj:ts den 26 Oktober 1826 utfärdade Kådiga Reglemente, undfå underhåll, enligt särskilt Stat, i öfverensstämmelse med hvad som bestås gemenskapen vid. Armeen; hvadan nämde Corps, i afseende å underhållskostnaderna, iek® kan jemföras med de uti Kronans häkten förvarade fångar. Någon närmare upplysning rörande nämde kostnader är Styrelsen emedlertid icke i tillfälle alt lemna, enär Styrelsen dermed icke ägt befattning , hvilken varit åt Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs-Kollegium uppdragen.
Natten var långt liden och alla trötta af resan. – Nu tillagar jag en pålsk canapée åt mig framför brasan, sade den resande Herrn, Mari kan hvila sig på den lilla fängen, och min Herre, som ämnar lägga sig ordentligt, skall ha sparlakanssängen. – Uno var rätt nöjd med denna delning, hälst han derigenom obemärkt kunde afkläda sig, bakom det gröna sängomhänget; hvilket han ock gjorde; önskade sina reskamrater god natt, och somnade snart och tungt. Då Uno vaknade visste han i början ej rätt hvar han var, men småningom påminte han sig, at han befann sig på en resa till Stockholm. Det föreföll honom underligt, at, då han med redighet mindes, det han väl afklädt sig, men dock för at icke frysa, bredt sin nya vargskinspäls öfver täcket, nu i dess stålle känna något annat vasst och hårigt plagg. Just under betraktelsen öfver denna metamorphos, inkom en flicka med ved samt en liten smal ljusbit i en gammal blecklyckta, som jemnt spridde så mycket sken i rummet, genom de små utstampningarna, at han märkte sina reskamerater redan vara borta; det före föll honom äfven besynnerligt att han ej hört det minsta buller vid deras afresa; han såg sig omkring och till sin ännu större förundran, fann han sin kapsäck och sitt schatoull äfven vara ur rummet. En förskräcklig aning genomfor hans själ, och med brådska sprang han ur sängen, för at i hast kläda sig; men huru måla hans vrede och harm, då äfven hans kläder och penningar och alt saknades. Ingen tvifvel var mer, at icke hans höfliga resesällskap bestulit honom och rymt. Med häftighet frågade han flickan, när de andra två resande farit. Hon visste intet derom, emedan de intet begärt någon räkning, eller betalt deras nattqvarter. I blotta linnet stod Uno nu och svor päst och död öfver Fröken och hennes Kavaljer och sig, som kunnat låta bedra sig af et uselt följe. Hvar är Gästgifvaren, ropade han, fort! bed honom komma hit.
Medan jag bar ordet ber jag att, i afseende på den förklaring, som Hr Gripenstedt upläst och hvilken blifvit af Fullmäktige i Riksg:sKont. afgifven, få nämna, att då han anser densamma innebära bevisning om dat gravamen han anmärkt emot Fullmäktige, detta lika litet drabbar mig, som Fullmäktiges Ordfrde Gr. Lagerbjelke, emedan jag vid tillfället var skiljaktig från den pluralitet, hvars beslut i förklaringen försvaras, och delade den mening, som Ordf:den hade yttrat. Frih. Tersmeden: Det är endast i anledn. af Gr. Lager bjelkes sista yttrande, som jag begärt ordet. Gr. Lagerbjelke har visserligen rätt deruti, att öfverskotten nu aflemnas tidigare än förut; men han har orätt deruti, att de kunna aflemnas delvis, ty något afiemnande kan icke äga rum förrän det, på sätt Hr Gripenstedt yttrat, är kändt huruvida förslags-anslagen lemna större eller mindre öfverskott eller brister. Dessutom torde Gr. Lagerbjelke icke kunna neka att de penninge-levereringar, som skedde på grund af K. M:s Bref d. 29 Juli 1856, kommo vida tidigare, än de eljest skulle hafva kommit, och derom är det som tvisten egentligen vänder sig. Nu öfverlemnades dessa penningar till Riksg:sKont. med den särskilda föreskrift, att de skulle utsläppas i -den allmänna rörelsen och komma densamma till godo, emedan den ansågs vara tryckt; och då det icke torde vara nyttigt, att penningar en längre tid ligga döda, lärer hvar och en, som tagit något reda på förhållanderna, finna att denna Regeringens åtgärd var ganska klok. Det må vara, att Gr. Lagerbjelke anser Fullmäktige hafva förfarit rätt; jag tror att de handlat orätt, och förenar mig med Hr Gripenstedt. Hr Printzensköld: Det vore högst besynnerligt, om icke RiksboksslutsKontoret skulle kunna börja sina arbeten förr än alla Statens räkenskaper inkommit.
Till Stats-Ministrar, Stats-Råd, JustitijeRåd, Stats-Secreterare, samt alla andra Civile Embetsman innom Riket och Domare, må sådane män endast nämnas, sorn äro af den rena Evangeliska Läran. De uti denna Regerings-Form bestäm O O hans befattning i StatsRådet, förnämligast att, såsom Konungens Högste Ombudsman, föra, eller och Embetsman begångna blifva. Konungen äger alf. i Stats-Rådet men icke på deras börd. Till Civile Emlie t sm än inom Riket och till Domare må sådane män endast nämnas, som äro af den rena Evangeliska Läran. s* Stats-ministrärUes, , Stats-Rådens och J u< Bil. t. Constiti/tions Utsk. Betänk. N:o 3. 17 da nya Embeten, stitiae-Rådens EmbeStats-Ministrarnes, ten skola uppföras i Stats-Rådens och JuRikets Stat, och må stitiffi-Rådens, skola icke af någon tillika uppföras i Rikets Stat, med annat Civilt och må icke af nå- Embete beklädas. De gon tillika med andra två Stats-Ministrarne Civila Embeten beinnehafve Rikets högklädas. De tvenne sta värdighet; StatsStats-Ministrarne inneRaden äge lika anhafve Rikets högsta seende med de högvärdigheter.
Jag skall aldrig kunna göra mitt hem så här angenämt — jag har aldrig funnit nöje uti att gå och damma oeh vara huslig — nej läsa och studera, göra försök på prosa oeh poesi, det är beqvämare och mer innehållsrikt. » » Ja, känner du dig oemotståndligt dragen till dina studier, oeh gör du någon nytta och nöje med din prosa och poesi, så håll du på med det i stället för tänka på giftermål. Men efter som du nu förlofvat dig oeh Gösta tyckes mycket fästad vid dig, borde du väl ändå på allvar försöka sätta dig in uti dina kommande pligter. » » Nej, tack du, inte förr än jag blir nödd oeh tvungen åtminstone. För resten tänker jag, Gösta blir nöjd med mig såsom jag är; han sätter ' nog värde på att ha en liten hustru, som kan räsonnera med honom om hvarjehanda, oeh som intresserar sig för hans rön oeh framgångar som läkare. Jag får väl som många andra skaffa mig dugliga tjenare, så slipper jag befatta mig med hushållsbestyren. » » Men på så sätt kan du aldrig åstadkomma hvad du nyss så beundrade — hemtrefnad! Nej, vill du hafva ett angenämt hem, der din f ö r h e l a d e n tid, u n d e r hvilken abonne man kan känna sig fullt tillfredsstäld, måste du utom din förmåga att räsonnera om hvarjehanda äfven lära dig ordna och sköta om ditt hus. Ser du, att öfvervaka att allt blir som det bör vara, det är nödvändigt i ett hem och för att kunna öfvervaka måste du sätta dig in uti skötandet af göromålen, så att du kan rätta, der det så behöfves. » » Men det kan jag aldrig, Elise! Jag har aldrig haft lust för den sortens sysselsättningar och har alltid haft den tanken, att husmoderskallet är trivialt oeh enformigt. » » Hur kan du, som annars har ett sundt omdöme, komma fram med något så osundt! Äro ej alla menniskor skapade till nytta i samhället? Hvad gör du nu egentligen för nytta om dagarne?
Kommendörer med stora korset af Svärdsoch Wasa-orden samt Kommendörer af Nordstjerne-orden 46: — , Kommendörer af Svärdsoch Wasa-orden „ 10: — samt till Riddare, utom af Svärds-ordens stora kors, hvilka äro från afgift frie „ 2: — 4:o Observationsmedel, hvilka tillfalla Krigsmanshuset, i följd af anmärkningar vid räkenskaperna öfver dess nyare medel. 5:o Extra uppbörd, af enahanda beskaffenhet, som de under samma titel bland de äldre medlen här ofvan omförmälde inkomster. Inseende vigten och angelägenheten deraf, att Wadstena Krigsmanshus-kassas nuvarande många och olikartade inkomster, hvilka både vid uppbörd, bokföring och kontroll förorsaka mycken vidlyftighet, varda på ett enklare sätt debiterade, uppburna och redovisade, har Utskottet jemväl funnit, att vid ärendets behandling vederbörligt afseende å så väl kronans som kassans rätt blifvit fästad, enär de i Nåder föreslagna förändringarna icke uti beloppet af kassans närvarande inkomster åstadkomma annan egentlig rubbning än den, som i allt fall blefve en följd af förändrade varupriser, samt ej heller komma att på de skattskyldiges förhållande till staten, inverka annorlunda än att, på sätt som för Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 51, Litt.
För åren L758 med 1856, enligt Årméens Herrar Fullmäktiges protokoll den 27 Februari 1857 och utredningen den 18 Augusti 1858, Fortsättning för år 1857: Stats-anslag och kreditiv för år 1857 Dito för bristerna i 1852 - 1856 arens inkomster Ränta å 5 procent å det från Wadstena krigsmans hus-kassa aflemnade kapital Kassans utgifter: Pensioner, efter afdrag af besparda 12,744: 28. — Förvaltnings-kostna der, afskrifningar, intresse-utgifter m. Summa Banko Utbetalnings-summan utgöres af: Pensioner och begrafnings-hjelp Ackords-ersättning, enligt Kongl, brefvet den 21 April 1774, Förvaltnings-kostnad m. m 3/5:delar af Wadstena krigsm an sims -ka s sa s äldre inkomster. 3,577.182 67,473 39 6.843 ' 28 3,651,699 ! 20 ' 2 ; ! Stockholm af Kongl Arméens Pensions-kassas Revisionsoch Bokhållare-kontor den 14 September 1859. L. blick. — 105 — Transport: 33,310: 46. 6. Böter at’ båtsmans-, rustocb rotehållare 188: Afoch tillträdes-afgifter 9,633: 16. Utgifter: Pensioner till Flottans embetsoch tjenstemän samt vakt betjente 51,580: 46. — Dito till Flottans gemenskap 14,065- 4. — Löner till kassans embetsoch tjenstemän saint betjente 3,687: Arfvoden till embetsoch tjenstemän 933: 16. Gratial-f onden: Inkomster:
Genom befordrande af hasti. gare Circulation förekommes berörde olägenhet, men hivad som i synnerhet gör, att den icke kan inträffa, är, att Leverantörers fordrings, bewis, hwilka med de upptagne länen komma att infrias, böra af Banquen wid presentation inlösas, af hwilken uiwäg Contoiret äger att sig begagna i den stund det kunde komma i be hof att betala förfallne län; Dä nu Contoiret för beloppet af detza fordringsbewis är berätti. gadt, att afdraga 7 Procent frän de 720,000 Riksdaler i Ränte, och Capital-afbetalning, Banquen annars flulle fullt ut uppbära, men Contoiret icke för de län, hwarmed Contoiret inlöst detze fordringsbervis betalar »nera än Procent, sä tillflyter härigenom under tiden Contoi. ret en förmon, ju större, ju högre beloppet af Läne-Capitalen blifwer; och som Stats.Utflöttet i öfrigt tillstyrkt att detze Län pä 2 är, mä icke längre fortfara, än Fullmäktige i Riksgälds. Contoiret prösiva nödigt, sä kan Stats.Utflöttet icke ändra sin tanke i hivad Utskottet om detze Län tillstyrkt, »nen hemställer ämnet till Höglofl. Ridderffapet och Adelns pröfning »värd. sammeligen. Orebro den n October »310. I-L Näxloil. kU<iri«r0cLpel» ock Nö-vörölAL krsk 8!!i>- ^.ctelnr l-eärmöterr clcr; I-ecismälers vZgnur n. ^Veräman. Dä LortzLre-HtänäsrL ^2 8oncte-§tän vägnar riets I.e6Lmöter5 vägnar Cbr. b.oveo. Aoäers ^oksr>88on. I.. .4. l unnlu».