Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Rikets Ständer åt ett Särskildt Utskott uppdragit att utarbeta Förslag till l.aglJtskottcts Bttånianden. 88g en bättre reglering af cle Administrativa Ämbetsoell Styrelse-Verken samt Rikets Ämbeten och Tjenster, och den af Motionairen väckta fråga om tillförordnande af en CommerceCollegium underordnad ständig Committé, för beredande af sådane mål, som angå Rikets tillverkningar, handel och sjöfart, innan de till afgörande hos CommerceCollegium förekomma , synes ega oskiljaktig gemenskap med Särskildta Utskottets befattning; så få Utskotten till Riksens Högloft. Ständer hemställa, om icke Herr Huldts Motion i denna del må till Särskildte Utskottets handläggning Öfverlemnas; hvaremot, och då den ifrågastälde granskningen af SeglationsOrdningen lempi igast torde böra företagas i sammanhang med den fråga, angående ändringar uti Förordningen till förekommande af Lurendrägeri och Tullförsnillning, som i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse blifvit af samtlige RiksStånden till Lagutskottet remitterad, Utskotten vilja framdeles i denna del af Motionen sig vidare utlåta. Detta hemställes vördsamligen till Riksens Högloft. Ständers vidare pröfning. Stockholm den i3 Augusti i8a3. g9o LngUtskotiets BetHnkandcnl ]NT:o 149- Ankom den 37 Augusti i8a3* Betänkande öfver det af sanitelige Resp. RiksStånden till Lagutskottet Remitterade Håglöf. Banco Ut* skottets Me?norial af den 5\te sistlidne Junii, angående bestämdt stadgande, huru i sådane fall, då en å Bankens Auction försåld fastighet inropas af förre egaren, vid liqui* den bor förhållas. Uti berörde Memorial liar Hpglofl.
Hvad sjövåga trafiken angår, har kommittéen hufvudsakligen föreslagit: alt, såsom hittills, Svenska fartyg och båtar skola i Norrige och likaledes Norrska fartyg och båtar i Sverige behandlas såsom inhemska och åtnjuta alla dermed förenade rättigheter, samt erlägga enahanda afgifter till Kronan, städer och särskilda inrättningar, ej mindre då de från ena till andra riket, än dä de /rån eller till utrikes ort ankomma elier afgå, barlastade eller med varor, ehvad dessa äro inhemska eller utländska; alt likaledes, såsom hittills, varor, hvilka med det eila rikets fartyg uteller införa», skola i det andra riket vara underkastade samma afgifter, som om uteller in förseln verkställdes med inhemska fartyg; alt vidare den regel bör bibehållas, att vid varors införsel sjövägen från det ena till det andra riket, de i allmänhet gällande föreskrifter, angående varors införsel och 6 Kongl. Maj.-ts Nådiga Skrifvelse N:o 57. förlullning skola iakttagas, men att det undantag från denna regel, som 1825 års förordning medgifver genom bestämmandet af half tull för vissa uppräknade Svenska eller Norrska alster eller tillverkningar, då de direkte införas från det ena riket till det andra i någotdera rikets fartyg, ulsträckes till alla i Sverige eller Norrige alstrade eller tillverkade varor, utom artiklarne socker och sockerlillverkningar samt tobak och tobakstillverkningar, som, enligt kornmittéens åsigt, borde äfven vid landväga införseln draga hel tull; att det ena rikets fartyg och båtar må inom det andra rikets område idka fraktfart med samma rätt och under enahanda vilkor, som för inhemska fartyg och båtar äro bestämda; att, för tillgodonjutande af de i afseende på så väl umgälderna för fartygen, som varuskeppningen stadgade ömsesidiga förmåner, fartygen endast behöfva vara försedda med sådana dokumenter, som genom de i hvartdera riket gällande författningar äro föreskrifna, till bestyrkande af deras nationalitet; och att fartyg, i det ena af de förenade rikena bygdå, äfvensom fartyg, hvilka i ettdera riket blifvit naturaliserade, kunna i det andra riket, då de blifva innevånare derstädes tillhörige, naturaliseras utan att någon naturalisations-afgift dervid skall ega rum.
KonglMaj:t hade harwid lagt under Hemliga Ut, flottets ögon en trogen målning af sednare tiders erfarenhet, den närwarandes radande grundsattser och nödmandighetens kraf, Fredliga Staters allmänna ratt, Neutraliteten, cnskilta afhandlingars oberoende af Cadinetens förändrade Systemer, och sielswa Menfflighetens fordringar, »vikande för de öswerlagsnas planmäkiga beräkning att, genom de swagares utmattande, småningom intminga dem i sina in, tereken: Sweriges sista oförgätliga förluster ännu ej botade, och deu »reda i desi Drätsel-werk, hwar - Den s Julii. -4-3 till ett olyckligt Krig »väsendtligen bidragit, endast långsamt afhjelplig: Swensta Exportchandeln stängd, export-artiklarne minffade, Sillfangstcn felflagen och Sjöfarten hämmad eller oroad under en försmarad och osäker communication: Beloppet af Utländska National-stulden wuxit, genom förfallna räntor, cch detta effectiva belopp nästan fördubbladt i följd af en uppdriswen Wepel-cours, — Alt sadant borde öfmertvga om omöjligheten för Swerige att nu fullgöra sina förbindelser. Kongl. Majit hade pröfwat nödigt att till ytterligare utwecklande af ämnet, för Hemliga Utskottet framlägga åtskilliga Calculer och Handlingar, som än närmare och till Siffran bestämde förhållandet, men hwilka Kongl. Majit anser Sig sa mvcket häldre kunna nu förbigå, som Riksens Ständers Stats-Utstott ager det bästa tillfälle akt sjelf erfara och för Riksens Ständer framwisa de speciella drtailerna af Riksgälds,Contoirets ställning till dek Utländska Creditorer.
rörande afskedande af Statens embetsoch tjenstemän, som i följd af vansinne^ lamhet^ ddindheti eller annan obotlig sjukdom, längre tid varit urståndsatte alt deras tjenster bestrida. jdi;lli} iJo mo a-.Ä jo cvliéviöl Jöilh i JJe jj£i ÄoJfiziabnu Den 10 December. Frän Högloft. Ridderskap^ oirf]j}ileinlni .rsv-aqoa?.iu ibo -gqodgubdiA obrmgne S. D. Jemte Protokolls-utdrag den 9 dennes hade från Hedervärda Bonde-Ståndet öfverlemnats en utaf Josef Smedberg från Elfsborgs län väckt, till Stats-Utskottet remitterad och Méd-Stånden kommunicerad motion, oa^ anslag lör en kommunikations-led mellan Falkenberg och sjön Åsunden;' och ansågs denna motion, som nu blef Ridderskapet och Adeln föredragen, ej föranleda till någon annan åtgärd, än att den lades till handling arne.mi'a »Tuicgnrid aorriGgalbntnO abb tuognii»goi .öl lilileuguA 3 00b Is nolje .gshöViöåvöT.
Jag kan deruti icke instämma. Då man läser motionen, ser man alltför väl, att de uppgifna ändamålen äro endast exempelvis omnämnda, och Utsk. har icke kunnat ingå i pröfning af dessa, utan endast derom, huruvida det är riktigt, att en särskild accis inrättas för Stockholm. Då Utsk. stadnat i det beslut, att en sådan accis icke bör äga rum, var ali annan pröfning öfverflödig. Man liar vidare klandrat Utsk. för det Utsk. icke besvarat återremissen. Det är sannt, att 3 mom. af 49 §-‘n Riksd Ordn. säger, att om något Stånd återremitterar, skall svar derå följa. Således hade Utsk. bort afgifva ett detailleradt svar. Men praxis och, såsom jag vågar tro, en nyttig praxis har varit, att när ett mål redan funnits afgjordt genom öfriga Stånds beslut, hafva Utsk:n endast gifvit sådant tillkänna. Uti t. ex. StatsUtsk:s memorial N:is 2i3, 217 och 220 finner man endast sådana tiilkännagifvanden. Men nu har man sagt, att saken icke är afgjord, emedan endast 2 Stånd bifallit Utsk:s afstyrkande af motionen. 75 § Riksd.Ordn. stadgar, att om i någon fråga 2 Stånd stadna emot Pen 4 Augusti f. m. 07 emot 2 sk a 11 densamma förfalla, oni den är af natur att kunna det. Det lärer icke vara någon fråga om, att ju detta mål kan förfalla, och att det icke kan hänföras under 71 § Reg.F. Men man har invändt, att 2 Stånd icke slädnät emot 2. Jag svarar, att förhållandet är ännu fördelaktigare; ty 2 Stånd hafva bestämdt beslutat, att motionen skall förfalla, och det är osäkert, om icke ännu ett eller båda de öfriga Stånden kunna fatta samina beslut, helst de ännu icke definitivt yttrat sig. Det kan sålunda aldrig blifva mindre, men väl iner än 2 Stånd emot motionen.
Stockholm den 21 Juli 1854. Bevillnings-Ulskotlets Utlåtande, N:o 19. 'farif till fördelning af Salu-accis-ersiittningcn utaf Städcrnc Stockholm Götheborg Första Klassen Norrköping Gefle Malmö yiIndra Klassen Carlskrona Upsala Calmar . Wisby Westerås Tredje Klasset Westervik . Uddevalla . Landskrona Nyköping . Örebro Jönköping . Linköping . Helsingborg Hernösand . Wenersborg R:dr. 300 Transport Sundsvall Transport Fjerde Klassen. Warberg Arboga Christinehamn Köping Wexiö Söderköping Söderhamn Umeå Pitea Luleå Eskilstuna Lidköping 90 Eksjö Sölvitsborg 100 20 20 Femte Klassen. Kongelf Engelholm 530 R:dr. 530 20 40 25 20 30 15 Strengnäs Thorshälla Enköping . Sigtuna Öregrund . Södertelje . Norrtelje . Lindesberg Ulricehamn Hjo Sköfde Mariefred . Fahlköping Alingsås . Transport R:dr. 805 50 Transport Laholm Trosa Östhammar Säther Åmål Skanör och Falsterbo Falkenberg Kongsbacka 25 Cimbritshamn Strömstad 20Grenna IWaxholm 25 25 805 Östersund Haparanda Skellefteå Borgholm Summa B:ko R:dr 10 15 855 4 Bevillnings-Utskotlels Utlåtande, ZV;o 2 0. ]%:« 20. Ank. lill Exp.-Utsk. den 27 Juli 1854, kl. 2 e. m. Utlåtande, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 14, angående Post-bevillningen. Sedan Bevillnings-Utskottet, uti dess Betänkande N:o 14, angående Post-bevdlningen, afgifvit utlåtande i anledning af sä val Kongl.
När man gifvit Banken en rättighet, som motsvaras af en bestämd skyldighet, så bör man väl också ålägga Banken något ansvar om den icke fullgör denna skyldighet, och ett sådant ansvar har Utsk. funnit böra bestå just i förlusten af sjelfva rättigheten. Men icke är det derföre Banken betaget, att inlösa sine utelöpande sedlar. Denna Bankens skyldighet qvarstår i alla fall. Sedermera beror det på Konung och Ständer gemensamt, alt återgifva Banken dess privilegium, om den kommer att inrättas på solidare grunder, och detta hör icke fä bero ensamt på den, som varit vällande till förlusten af detta privilegium. Hr von Hartmansdorff: Här har blifvit rätteligen an märkt af Hr Gunther, att någon påföljd mäste stadgas för Banken, om han icke fullgör sina förbindelser; i annat fall äro Rikets innebyggare utsatta för samma äfventyr som förut, nemi. att Banken underlåter inliisa sina sedlar med silfver och att sedelhafvare!! får binda skadan vid sitt hen, såsom man säger. Nu är frågan, hvilken påföljd skall man flista vid Bankens uraktlåtenhet häraf? Const.Utsk:s förslag vid förra riksdagen stadgade, efter mia tanka, den lämpligaste påföljden, nemi. att om 564 Den 28 Januari. Banken icke inlöser sina sedlar med silfver, så upphör hans rättighet att kunna påtvinga någon sina sedlar. Men, säger man, hvilka olägenheter skulle icke uppkomma i sådant fall? Funnes i Riket silfver i omlopp för småmynt och sedlar endast för större belopp, såsom i andra väl beställda stater, så vore olyckan mindre; men som i vårt land endast sedlar finnas i rörelsen, så klefve olyckan så stor, att R. St., efter min förmening, icke lära äfventyra cn sådan händelses inträffande. Det är således just deras egen fruktan för alt bringa sig sjelfva och andra i sådana svårigheter, soin_ kommer alt afhålla dem från att låta Banken vara oredlig i sina förbindelsers fullgörande. Detta äfventyr medför äfven, efter min tanka, den största säkerhet, derför att Banken erhåller tillräckliga medel att fullgöra sina förbindelser.
Verket belöpande andel af fonden har förminskning egt rum med 1,500,000 R:dr, som, på grund af föreskriften i Reglementets 173 §, enligt hvilken Fullmäktige äro berättigade att till Reserv-fonden öfverföra oanvända medel, den 6 Februari detta år anordnades till sistberörde fond, hvarifrån sedermera äro återtagna tillsammans 1,000,000; så att Banko-Diskon t-Verkets andel af fonden nu utgör 6,200,000 R:dr. Utöfver ordinarie fond-andelen R:dr 3,250,000: — innehade Götheborgs Låne-Kontor, enligt 1861 års revisionsberättelse, § 53, af äldre för stärkningsmedel, R:dr 650,000: — och af uppoch afskrifningssamt depositmedel, öfverflyttade från Banko-Di skont-Verket, 300,000: — ggQ qqq. Af sistberörde medel hänvisades ytterligare, den 10 Oktober nästlidet år, R:dr 300,000: — Summa R:dr 4,500,000: — De från Banko-Diskont-Verket sålunda anordnade uppoch afskrifningssamt depositmedel, R:dr 600,000, återbetaltes sedermera nämnde verk genom anvisning å Reserv-fonden, och i afräkning å inne hafvande förstärkningsmedel har Låne-Kontoret i Götheborg efter hand inlefvererat R:dr 900,000: — hvadan Låne-Kontorets fond för handelsoch närings-diskonten, den 13 September, utgjorde R:dr 3,600,000: — deraf: Ordinarie fond 3,250,000: - och förstärknigsmedel 350,000: S:gr R:dr 3,600,000: — 56 Malmö Låne-Kontor liar till förstärkning af ifrågavarande fond under den tid, hvarföre redovisning nu lemnäs, undfått ett belopp af 100,000 R:dr. Enligt åberopade § af 1861 års Revisionsberättelse, innehade Låne-Kontoret:
Jag instämmer således i Hr Gr. af Wetterstedts förslag, och vill endast dervid foga den anhållan, att StatsUtsk., vid utlåtrs afgifvande deröfver, måtte inkomma med förslag till en mera skärpt föreskrift, än hittills funnits i afseende på sättet att välja de personer, som skola bestämma markegångsprisen, så att hvardera sidans interesse må lika kunna göra sig gällande derigenom, att dessa personer utgöras af lika många räntetagare och räntegifvare, och att ingen väljes såsom räntetagare, då han tillika är räntegifvare, hvilket nu ofta händer och hvarigenom öfvervigt å ena sidan komrne att fortfarande äga rum. För öfrigt anhåller jag, att BondeStrs inbjudn. måtte få hvila, tills svar å II. Ex. Gr. af Wetterstedts framställning från StatsUtsk. inkommit och till afgörande företages. Ex. Hr Gr. af Wetterstedt: Delande den åsigt, som Grefvarna Posse och Horn yttrat, att, i händelse min framställning skulle till StatsUtsk. afgå såsom anmärkn. vid betänk. Pilo 4'6, Utsk. möjligen deraf kunde taga sig anledning att icke yttra sig öfver denna framställning, hvarigenom denna sak ännu ytterligare komme att uppskjutas, och då min afsigt är, att min framställning måtte af StatsUtsk. ut - Den 12 Mars i', m. redas oell, sora jag hoppas, bifallas, på det att derigenom den enda, efter min åsigt, giltiga invändning, hvaraf R. o. Ad. kan hindras att antaga BondeStrs inbjudn., måtte undanlödjas, får jag härmed hos H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, anhålla, att den framställning, jag gjort, måtte anses såsom en af mig väckt motion; och anhåller jag derjemte, att Hr Gr. o. Landtm, behagade inhemta R. o. Ad:s tanke, om Ståndet tillåter, att denna motion varder till StatsUtsk. remitterad. Gr. von Fersen, Hans: För min del har jag i sjelfva hufvudsaken inom R. o. Ad. redan uttalat min öfvertygelse.
— N:o 157- angående föreslagen afskrifning af erhållet lån samt ålagda afgifter för sänkningen af sjöarna Bolmen och Drefven i Småland. IX. B. 816- X. 77. A. 79. — N:o 158. angående föreslagna stats-bidrag för vägars anläggning och förbättring, hamnbyggnader och kanaler samt sjösänkningar och andra vattenaftappnings-företag m. fl. dylika föremål. — N:o 160. angående medels anvisande för undersökningar, inspekt. ious-kostnader samt expenser vid allmänna arbeten. — N:o 161. i anledning af väckta frågor, dels angående all skattskyldig jords friköpande från Grundskatt, dels om rättighet för 192 — S — egare af krOnoskattejord att medelst inlösande af den samma åliggande grundräntor åt jorden bereda fralse natur, lör att af de härigenom inflytande medel antingen bereda tillgång till jernvägs-arbetens utförande eller ock bilda en särskild Statsverket tillhörande fond. Utlåtanden och Betänkanden: — N:o 162. angående en rättelse i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 148. IX. B. 499. XI. E. 356. — N:o 163. angående beviljandet af Statsbidrag för en kommunikationsled mellan Asasjön i Kronobergs län samt städerna Wexiö och Carlshamn. — N:o 164. angående beräkningen af den erforderliga tillökningen i anslagen för de 3:ne Artilleri-regementena samt Artilleri-batteriet i Norrland.
Sammansatta Statsoch Banko-Utskottet, till hvars behandling denna motion blifvit remitterad, har tagit densamma i öfvervägande och får, beträifaude först frågan om vidden af delegarncs i Hypotheks-föreningarne ansvarighet för utfärdade förbindelser, fästa uppmärksamhet derå att nämnda Föreningars reglementen i allmänhet innefatta deu föreskrift, att, för fullgörande af dessa förbindelser, icke allenast den till Förenitigarue inteckuade jord, utan äfven de Föreningarnes delegare, hvilka icke erhållit lån, med sina insättningar skola ansvara, hvar och en i mån af sin delaktighet, samt att obligations-innehafvare eger denna säkerhet med förmånsrätt framför Föreningarnes delegare. Då häraf lärer ostridigt följa, att, vid inträffadt behof, allt hvad låntagare och utsättare genom årliga inbetalningar lill Hypotbeks-förenings kassa besparat, skall användas till betäckande af uppkomna förluster, i den mån desamma ej kunna af reservfonden och andra tillgångar godtgöras, så synes att den ansvarighet, sorn åligger delegarue i llypolheks-förening för utelöpande förbindelser icke, såsom i motionen antydes, är inskränkt endast till den pantsatta jorden, utan har en vidsträcktare omfattning. 6 Sammansatta Statsoch Banko-Utskottets Utlåtande N:o 30. I livad Motionären åter yttrat angående den särskilda lånerörelse, som af Hypotheks-föreuingarue bedrifves, instämmer Utskottet så till vida, alt denna rörelse synes idke hafva legat i ursprungliga planen för nämnda Föreningar; men å andra sidan torde det ej kunna bestridas, att ifrågasatta rörelse, vid nuvarande förhållanden, är för Föreningarne nödvändig, derest icke stora ränteförluster skulle dem förorsakas. Då Hypotheks-föreningar mellan jordegare först här i riket stiftades, ingick ibland föremålen för deras verksamhet egentligen blott att utgifva inhemska obligationer, ställda att betalas efter uppsägning, med hvilka obligationer liqvider med låntagare hos Föreningarne uppgjordes.
Ägde nu dessa lärarinnor en af Staten godkänd bildningsanstalt att rådfråga, så är det tydligt, alt hvarje stad i riket kunde vänta sig en förbättrad fruntimmersskola, emedan dess lärarinna, för utbildningen lill sitt vigliga kall, alltid hade tillfälle att inhemta hvad lärdom eller underrättelse, som helst hon behöfde. Den föresyn, sora uti fruntimmersundervisningen behöfves, kan aldrig i längden gifvas af en privat anstalt,-emedan denna beror af det personliga förtroendet. Personerna vexla, och med dem vexlar ofta förtroendet, ja ofta äfven grundsatserna, hvarefter det hela styres. Skolan fäller, och den ide', för hvilken den verkat, faller likaledes, för eli tioett tjugutal af är. 304 Den 24 Augusti f. m. Men äfven om en sådan privatanstalt fortgår, har den dock svårigheter ali bekämpa dem han troligen aldrig öfvervinner. Fruutiminersundervisningen är t. ex. i nästan fullkomlig saknad af lämpliga läroböcker. Dem vi äga, äro, skrifna för goss-skolan. Men ingen skicklig lärare vågar försöket att afhjelpa denna brist, dels derföre alt han deråt skulle egna flera års arbete, dels emedan han för denna sin möda icke räknar någon af Slaten erkänd merit. En annan svårighet visar sig deruti, att likasom fordom gossundervisniugen led af latinets öfverdrifna välde, så lider nu fruntimmersundervisuingen utaf Fransyskans alltför trägna studium. Dgtta språk upptager ensamt nästan lika mycken tid, som alla de öfriga läroämnena tillsammanstagna. Gagnar det dä i så högt mätt, att det förtjenar en så omätlig uppoffring? Bildar det förstånd och hjerta iner än modersmålet? Och hvartill tjenar det de flesta eleverna i det verkliga lifvet? De flesta af dem komma i borgerliga förhållanden, hvarvid Franskans öde blir att läsas, glömmas oell försvinna osaknad. Att här menas Fransyskans öfverdrifna läsning, dess lediga skrifvande, obehindrade talande oell fulländade prouoncialion, förstås af sig sjelf; ty hehofvet af dess läsande och grammatikaliska ordnande förnekar väl ingen.
Den 10 Juni e. m. 159 det icke vara ändamålsenligt att gifva högre anslag, än som erfordras för att komma till Finja-sjön. Vidare är med afseende på bangården föreslaget 200,000 Iidr. Jag kan icke bedöma, om det är mycket eller litet för det ändamålet, men det vet jag, att banorna på andra sidan Öresund, i Danmark, äro ganska tarflig», och man är likväl glad att hafva dessa jernvägar. Millioner kunna utströs, orri man vill hafva banorna här i Sverige lika prydliga, som de äro på Kontinenten. Då jag icke anser det vara någon fördel att hafva alltför kostsamma bangårdar, så vill jag till någon del någon del nedsätta denna summa, och jag skulle tro, att 200,000 ltdr vore det belopp, som för detta ändamål kunde erfordras. Hr Mannerskantz: Jag för min del instämmer till fullo i hvad den siste talaren har yttrat, och jag anser det vara af största vigt att banan, som är ämnad att i framtiden sammanbinda Malmö med Jönköping, under nästa statsregleringsperiod icke drages längre än till Finja-sjön; ty derifrån är det tvetydigt, om den föreslagna sträckningen är den rätta, ty man bör hafva gjort de noggrannaste undersökningar, innan man bestämmer i hvilken riktning banan skall gå genom Småland. Det är visserligen sannt, att banan i den sträckning, som blifvit föreslagen, kan byggas för det billigaste priset; men om man gör något afseende på transporterandet af krigsmaterialer och trupper, så bör banan icke dragas på vestra sidan, emedan dessa sannolikare komma att behöfvas åt östra hållet, än åt det vestra. Vidare anlägger man ju denna bana för att sätta sig i förbindelse med hufvudstaden, hvilken äfven ligger öster ut, och då man vill öster ut, så skall man väl icke draga banan vesterut. Jag anser derföre att man icke nu bör anslå mer än 4 millioner, i ändamål att fortsätta södra banan från Lund, i riktning mot Finjasjön.
Summa 3,401: 77. c) Skogs-skolan å Omberg. Debet. Uppbörd: Kredit. Utgifter • Aflöning 1,800: — Stipendier 1,050: — Underhåll af byggnader och inventarier m. fl. kostnader 261; 94. 3,111: 94. Leverering till Ostgöta läns ränteri 56. Summa 3,112: 50. d) Skogs-skolan å Böda. Debet. Balans från år 1861: Uppbörd: Kredit. Utgifter: Anskaffning af brandredskap 188: 60. Underhåll af byggnader och inventarier m. fl. kostnader 135: 98. 3,353; 99. Leverering till Kalmar läns ränteri 77: 42. Skogs-skolan i Sillre. Balans från år 1861: Balans till år 1863: Kredit. Utgifter: Stipendier 1,700: — Underhåll af byggnader och inventarier m. fl kostnader 194: 75. Balans till år 1863: Någon anmärkning vid dessa räkenskaper har ej heller hos Revisorerne förekommit. Kongl. General-landtmäteri-kontoret. Dess räkenskaper innefatta särskilda redogörelser för: a) anslaget till bestridande af kostnaden för landtmäteri-elevers undervisning, b) anslaget till sockenkartors upprättande, c) försäljningen af den utaf Landtmäteri-kontoret år 1852 utgifna kartan öfver Jemtlands län, och — 35 — d) de Landtmäteri-kontoret tillfallna bötesandelar, hvilka, jemlikt 56 § uti den för bemälde Kontor, Provins-landtmäteri-kontoren samt Landtmätarne i riket den 4 Maj 1827 utfärdade instruktion, skola användas till inköp af mathematiska instrumenter för geografiska kartverkets fullkomnande, eller till andra utgifter. Dessa räkenskaper, hvilka blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskade, de 3:ne förstnämnde utan och den sistnämnde med anmärkning, upptaga inkomster och utgifter sålunda: l:o Anslaget för landtmäteri-elevers undervisning. Uppbörd: Statsanslag 2,300: — Kredit.