Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers Constilutions-Utskotts nedsatte Beredning öfver Tryckfrihetsmål den 11 Junii 1812, kl. 5 e. m. Till fortsättning af Beredningens göromål på förmiddagen och i sammanhang med då fattade beslut, att Nämnden skall utgöras af 9 Ledamöter, beslöts, att de på följande sätt utses: Hvardera Parten väljer 4 och Domaren 5 personer. Parterna göra laga Jäf, som af Domaren pröfvas, hvarefter de afgåendes rum fyllas genom nytt val af den, som de jäfvade tillsatt, då antalet 13 derefter är fyldt. Hvardera Parten jäfvar efter godtycke 1 af hvarannans och 1 af Domarens utsedde män. De återstående 9 utgöra behörig Nämnd eller Jury. En Ledamot, som ansåg Nämnd först böra begagnas i sista instancen, kunde ej förena sig om förenämnde sammansättning, men yttrade sin enskildta tanka vara, att Nämnden borde utgöras af Justitise-Canzleren med 6 valde personer och Justitieombudsmannen med de 6 Tryckfrihets-Committerade. I frågan om formen för en Jurys domslut förenade Beredningen sig derom, att den endast skulle med Ja eller Nej kunna besvara en framstäld fråga om brottslighet. Men som åklagares möjliga misstag å brottets rubricerande skulle föranleda till för ringa eller för sträng, eller ock alldeles ingen bestraffning, då Jury blott med bifall eller afslag utan modificationer skulle besvara käromålet, så stadnade Beredningen i följande olika meningar: l:o Att då ett Tryckfrihetsbrott blifvit hos Domaren åkäradt, och svaranden med sin förklaring inkommit, skall åklagaren äga att derefter utan afseende på sin första stämning bestämma målets rubrik, på hvilken Nämnden ei skall kunna svara något annat än Ja eller Nej. 2:o Att Nämnden ej skall svara på någon annan rubrik, än blott huruvida Skriften är brottslig; men 364 Riksdagen 1812. Domaren deremot bestämma till hvad § brottet skall hänföras och straffas. Herr Lagmannen Sandberg och öfrige Ledamöter, som häremot voro af olika tankar, förbehöllo sig att, då målet i Utskottets Pleno förekomme, få anföra sina särskildta meningar. Bilaga J till Meni.
Jag vill visserligen icke bestrida en återremiss, så mycket mindre , som ingen synnerlig vigt ligger på alt delta inål skall blifva nied stor skyndsamhet bragdt till slut; men jag skulle dock tro, alt hvarje Stånds åli°gande vid justeringen af sådana voter:s-propos:r, som denna, egentligen inskränker sig till att tillse, huruvida dess eget beslut blifvit ordagrannt intaget i den ena proposrn - 3i6 Den 14 October e. ni. Ifall de 2tne RiksStåud, hvilkas beslut ligga eller af Utsk. ansetts ligga i contra-propos., anmärka alt dessa deras beslut blifvit af Utsk. orätt uppfattade , då är det visserligen Utskts skyldighet att deruti göra den äskade rättelsen ; men jag kan icke föreställa mig, alt det egentligen tillkommer li. o. Ad. att tolka Borgareoch BondeStts mening. Jag anför detta, ulan att deraf må dragas den slutsats , att jag vili bestrida återremissen. Frih. Cederström: I händelse uti vår grundlag ej funnes Reg.F:ns 56 §, skulle den siste talaren hafva rätt ; men som denna § finnes och deri förbjudes att antaga något betänk. med förändriugar första gången det föredrages , samt då således StatsUtsk:s betänk. J\:o 258 ej kunnat annat än enkelt bifallas eller afslås, så må, då det nu blifvit af 2 Stånd bifallet och af 2 Stånd afslaget, icke försökas att af det afslag 2 Stånd beslutat taga annan contra-propos. än afslag till Utsk:s förslag. En förändring deruti skulle innefatta ett åsidosättande af förenämnda §, och en sådan förändring kunna icke de Stånd, som bifallit betank., vara förhindrade att vägra att godkänna, ty grundlagen måste gälla för alla 4 RiksStånden. Hr Lefre'n: Grundlagen medger, att hvarje ledamot i hvarje RiksSt. får, stående ifrån sin bänk, anföra allt hvad han anser skäligt och rätt vara rör:de de mål, som förekomma till öfverläggning. Jag tillåter mig icke att uppstå såsom granskare af något Stånds beslut.
Folkmängden, som år 1802 der utgjorde ro,888 personer, uppgick i838 till 10,890, deraf Mantalsskrifne 6,860 och ej i mantal skrifne 4>°3o. Näringar, Handel och Sjöfart synes vara snarare i afän tilltagande och åberopas hvad sist afgifne Berättelse härom innehåller. Några nva näringar hafva icke uppkommit; deremot har bland de Fabriker här förut funnits, Sockerbruket Concordia måst nedläggas, troligen genom den nedsättning i priserne, hvartill Götheborgs, Stockholms och Norrköpings - 9 köpings Sockerbrukstillverkningar bär kunnat aflåtas. Likasom tvenne Tobaks-Fabriker upphört med vidare arbete. För närvarande finnas 4 Tobaks-Fabriker. 2:ne Apothek, i Instrumentmakare, i Boklåda. r Coopvaeidie-Skeppsvarf, hvarå nybyggnad af större och mindre fartyg förrättas, hufvudsakligast för andra orter. Detta privata Etablissement synes genom dess Skeppsbygginäslares skicklighet vinna mer och mer credit. i Sparbank, inrättad år 1827, egde vid i838 års utgång en egen fond af 3,444 1 7 rst. och insatte medel 97.701 R:dr 45 sk. således starkt i tilltagande. Antalet skattskrifne Borgare utgör: Handtverkare 23 r. 323 deraf dock 22 Handlande och 47 Handtverkare tillhöra Ronneby köping. År 1837 egde Staden 3o st. Fartyg, med sammanräknade gog Lästers drägtighet. Nämnde år utklarerades 193 fartyg, hvaraf 70 till Utrikes orter. Inklarerade under samma tid: från Utrikes orter 62 och från Inrikes 108. Importen har hufvudsakligast utgjorts af Sill, Salt, Spannemål, Stenkol, en del Colonialoch Manufaetur-varor, Hampa och torr fisk; men Exporten af Bokoch Ekestäfver, Kreatursben jemte diverse sorter Furubräder.
N:o 457, angående arfvode för mottagningen och utdelningen af de vid Riksdagens slut Öfverhlifna exemplar utaf Riks-Ståndens Protocoll, samt Bihanget dertill, m. m. Bifölls. N:o 458, i anledning af Bonde-Ståndets återremiss å Utskottets Memorial N:o 389, med förfrågan om Riks-Ståndens beslut, angående byggnadslånet till staden Wenersborg. Ståndet lät bero vid de öfrige Ståndens beslut, och lade detta Utlåtande till handlingarne. N:o 459, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 235, dels i fråga om yrkad befrielse för vissa socknar inom Stora Kopparbergs Län från åliggandet att in natura leverera ränteoch qvarntulls-kohlen, dels om upphörande af tredskoböter för uragtlåten lefverering till Stora Kopparbergs Bergslag af ränteoch mantals-kohlen. Ståndet biföll, hvad Utskottet tillstyrkt, i afseende på första frågan, angående befrielse från skyldighet att in natura leverera ränteoch mantalskohl, hvaremot Ståndet beslöt, att de för underlåtenhet att inom stadgad tid till Stora Kopparbergs Bergslag in natura leverera ränteoch mantals-kohlen nu föreskrifna vitesoch tredskoböter ej allenast, på sätt Utskottet föreslagit, skulle nedsättas från | till utöfver kohlens inom orten fastställde marke gångs - Prot. Vtdr. d, Mars 18 4? • 233 gångsvärde, ulan för framtiden helt och hållet upphöra; och skulle Med-Stånden vänligen inbjudas att delta beslut biträda. N:o 460, i anledning af väckte molioner, angående förhöjning i anslaget för Tullverkets och Tullbevakningens förstärkning. Bifölls. N:o 461, angående tiden för nästa revision af StatsBancooch Riksgälds-verkets förvaltning och räkenskaper.
Med afseende derå, att flottan redan eger åtskilliga ångfartyg och att af det yid senaste riksdag för fleras anskaffande beviljade anslag medel ännu finnas reserverade, tillstyrker Utskottet, 2:o att något serkildt anslag för anskaffandet af ångbogseringsfartyg icke må af Rikets Ständer beviljas, Den i oftanämude reorganisationsplan uttryckte grundsatts, att den materiel, som finnes, bör vara i fullständigt skick, delas äfven af Utskottet; och då, enligt hvad utredt och upplyst blifvit, ett sådant högst maktpåliggande ändamål icke kan vinnas utan betydliga kostnader, tillstyrker Utskottet, 3:o att Rikets Ständer nu malte bevilja 600,000 r:dr att med ^:del under hvartdera af åren 1851, 1852 och 1853 frun Riksgälds-kontoret utgå för att användas till kompletterande af förråderna, samt de skepp och far tyg, hvilka Kongl. Majit anser förtjena till krigsbruk göras användbara, äfvensom till andra för krigsmaterielens iståndsättande oundgänglige mindre arbeten. Stockholm den 2 Juni 1851, Reservationer: Af herr Fåhreeus O. I.i “Beträffande det formela af Utskottets tillgörande i ofvanberörde fråga reserverar jag mig i så måtto, som jag anser tillstyrkandet att icke bifalla Kongl. Maj:ls nådiga framställning, i afseende å linieskeppens förändring till fregatter, icke vara föranledt af Kongl. Maj:ts nådiga proposition i ämnet, hvarvid väl en organisations-plan meddelats till uppplysning rörande anslags-behofven, men ingalunda blifvit till Rikets Ständers utlåtande eller afgörande framställd.
Jsåsom lön och till \ såsom tjenstgöringspenningar i likhet med hvad Kongl. Majit föreslagit och Utskottet antagit beträffande afiöningen ät Flot - 94 Stals-Utskotlets Utlåtande N:a 7i. tans officerskorps; och som, efter hvad jag erfarit, anledning skall förekomma dertill, att Arméens nuvarande indelning i regemente!' och korpser icke skall vara enlig med hvad dess användande i krigstjenst fordrar, och vid en sådan ändarnåjsenligare fördelning åtskillige högre befälsplatser lära kunna indragas, har jag ansett Utskottet böra föreslå Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:l i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t ville för nästkommande Ständer framlägga förslag till en dylik förändrad indelning af hela Arméen samt deraf beroende indragning och att emellertid lediga tjenster inom Generalitetet samt Öfverste, öfverste Löjtnantsoch Förste Majors-graderne icke måtte genom fullmakter tillsättas. 35) Uti anslaget för Försvarsverket till lands i allmänhet eller Krigskollegii Departementer är förhöjning äskad med 111,990 R:dr 37-k öre, oberäknade redan beviljade 98,000 R:dr till lifmundering för indelta Infanteriet, och belöper större delen af nyssnämnde förhöjning på Intendents-afdelningen. Detta anslag synes emellertid lemna den säkraste grunden för bedömande af den hushållning och administrations förmåga, som finnas inom krigsstyrelsen, enär fördelningen och förvaltningen af anslaget icke äro beroende af några Rikets Ständers föreskrifter. Det utgår nu med 1,054,180 R:dr 13 ören och det har under de sednare Riksdagarne icke undergått någon förminskning, ehuru numera serskilte anslag äro beviljade för åtskillige behof, som tillförene belastade delta anslag.
Ribdetff. och ÄdelnS Ledamöters magnar 6Iass kleming. Pä Högwördige Preste-StändelS Ledamöters wägnar lii. VVoiäoman. Pä Wälloflige Borgare - Etändcts Ledamöters wägnar (larl kr. kanäberZ. Pä Hederwärda Bonde«StändelS Ledamöters wägnar Hok. kricrsott. krääslius A - Dm l December. LadeS pä Bordel. 95 UplästsS följande frän Högloft. StatS»Utffottet ingisne Memotial. Wöcdsamt Memorial! Till Stars-UtffottttS utlåtande hofwa Riksens Högloft. Ständer behagat remittera Kongl. Maj:tS Nådiga Proposition af den 12 i denna manad, an» gående medel kill särskilda tillfälliga utgifter, sä sydon» de: "Hos Kongl, Maj:c har i underdånighet blifwit "anmäldt, dels akt den uti umewarande ärs Star till "Extra Utgifter ausirgne Summa icke blifwit lillräckc'ftig, att bestrida de flere uromordenMga kostnader, 'som ännu för äret äiersta, och att en tillökning "i Extra Utgift?» Summan af Sjuttiofem»Tusende (75,000) R:dr Specie, swaraude emot de i för» "sta anslaget icke beräknade kostnaderne af Kongl. Majus "och DcH HögtällkeUga Gemäls Kröning samt af Hof"förtäringen pä Gripsholl», är af nöden, dels ock "att, sedan Banqucns biträde till KrigS-UrgisterneS be» "stridande uphörtr för den återstående delen as äret en "Summa af Twähundrade Fyratio Tusende (240,620) "R:dr erfordrades kill Södra ArmFens och Skärgårds» "Flottans underhäll, Wästra Gtänse Bnvakningeu "samr de Finske Troupperncs och alla wärfwadc Re» ^'qementers aflöning.
M. förutsätta någon liknöjdhet för Conseljens completterande, endast derföre atl sådant ej ännu kunnat tillvägabringås, helst när medgifvas måste det ingen kan tvingas att en Statsrådsplats emottaga och att, i sjelfva verket, mindre vigt ligger uppå när Statsrådsplatserna besättas, än huru de blifva besatta. En und. påminnelse i denna del synes mig följaktligen icke kunna leda till något fördelaktigt resultat, men vara både obehöflig och obehörig, samt motionen derföre böra afstyrkas utaf det Utsk., till hvilket den blifver remitterad. Hvad beträffar den sednare delen af motionen eller en und. önskan att K. M. till ministrar och statsråd måtte utvälja personer, som äga nationens förtroende, så vore det godt att få veta genom hvilken slagruta sådana förborgade skatter skulle kunna upptäckas. — Hvem vågar att i detta fall uppträda såsom nationens målsman. Månne Representationen? Men det är fara värdt att i en sådan fråga komma två Stånd att stanna mot två. Skall denna Gordiska knut då, likasom många andra, af förstärkta StatsUtsk. afhuggas; eller bör man, med menlöst förtroende till vissa tidningars allvishet och allvetenhet, åt dem öfverlåta målsmanskapet? Huru vill man i alla händelser utfinna nå - Den 19 September e. m. 54; gon grundlagsenlig form att inför H. M. Konungen utpeka den eller dem, som Högstdensamme Lör välja? Skulle meningen syfta på personer, tagna ur oppositionens sköte, eller af densamma recommenderade, eller åtminstone af denna opposition uppburne oell gillade, med ett ord att om man anser oppositionen bäst ocli sannast uttrycka nationens önskningar, så strider detta helt oell hållet mot min öfvertygelse. Jag skulle derföre anse 111ig jäfvig, 0111 här afkunnades ett domslut, som jag dessutom i alla andra fall anser mig incompetent att fälla; men må det tillåtas mig att, för egen upplysnings skull, till sjelfva denna opposition få framställa följande frågor: 1:0
Utlåtande, angående vackt fråga om Kronoparken Wahr a skogens upplåtande till lastageplats. (Rgs. Afd.) Till Slats-Ulskoltet har Hedervärda Bonde-Ståndet remitterat en motion af Riksdags-fullmägligen från Skaraborgs Län Johan åndersson, sorn. föreslagit, att den för Kronans räkning behållna, i nyssnämnde Län, invid sjön Wenern, belägna Kronoparken Wahraskogen måtte upplåtas, dels tili en för kringliggande orts invånare högst behöflig och nyttig lastageplats, hvartill den vore serdeles lämplig, dels ock för anläggandet af en väg till denna plats. Den för en stor del af Kinne Härad, i anseende till dervarande jordmons svaga beskaffenhet, nödvändiga binäring, dertill Kinnekulles serskilda slenarler leninade ett ganska tjenligt tillfälle, kunde, i saknad af en allmän lastageplats, icke med någon egentlig fördel begagnas af andra, än dem, hvilkas ego-områden begränsades af Wenern, och hvilka således voro i tillfälle alt afsända sina arbeten sjöledes. Denna orts öfrige invånare voro deremot antingen helt och hållet utestängda från berörde binärings ulöfvande, eller ock beroende af strandegarnes godtycke i afseende på de, under senare åren, högt stegrade anspråken på godlgörelse för strandens begagnande lill lastningsplats. Utskottet saknar visserligen tillräcklig localkännedom, för att kunna med tillförlitlighet bedöma den uppgifna vigten och fördelagligheten af ofvannämnde Kronoparks upplåtande till en allmän lastageplats; men då 8 Siats-Utskottets Utlåtande, N.-o St.
Lr. lok. rieetv-006. ^ L. 8- I.. 8. L 8 ZZ. M. il. von Dngern. §'.stM6. <Hsr. Linci. posse. 50. D. Dggi». ' 76. Kruse ef XLsrckou. ^ l.. 8. l.. 8. L. 8trömfelt. " l.. ?. kl. Dummerkjelm, I2Z. ll!. palmqvist. D. 8. qrNVIN L >Ve!6enkjelm. I.. 8. L. 8. IZZ. L, von 8ckver!n. 1Z4. Lern,. I.. Leri pr. L-^onkjeim. 154- >p-lk. Lenner. Fullm. IZA. c. L. 8reei von »olsrein. O. 8ijerncrone. löZleen Orrö Lillie. L 8. Koskull. 185. cerl Ollonberg. 187. Leri von Denckverrlr. 192. Leri Lunge. 216. Fulim. Frih. Viik. Liinkorvsrröm. ll. 8. ' 226. II. O. Oxllsngrenek. Kerilirers, Fullm. Leri il-i. N. il. Grefwe L. LnntlNAsllLULLN. !L. 5. 24-1' LLripenstjervL. L. 8. Lust. LLgerbjslks. L. 8. LZ7- krcöric PK. Klingspor. L. 8. Lngsrkelät. Fullm. Grefwe I^lelk. >l.x. kslksnber,;. L. 8. 249- L. 6. Llixen. Fullm. ^.ä. L. V. 8ckverin. L. 8. 162. H.xel Klinka vström. I.. 8. 264. T. Unnsrstsöc.
Såsom nöjagtigt förklarad, anser Utskottet Revisorernes anmärkning rörande en af Commerce-Rådet Neuman verkställd leverans af ekvirke, böra förfalla. § 18. I afseende å åtskilliga i Artilleri-Afdelriingens räkenskaper upptagne äldre balancer, hvilka jemväl omförmälas i de senare Revisions-berättelserne, åberopar Utskottet, hvad nedanföre i §§ 1^5 och 176 härom yttras. s Slats-Utskollets Utlåtandej IV.-o j6. § *9- (Pag. 4° Förkl. 63.) Enär de anmärkte förskott, hvilka uppburits af Chefen för GeneralAdjntants-Expeditionen och af Lieutenant Segerdahlj nu mera blifvit behörigen redoviste, lärer härmed något vidare tillgörande icke erfordras. Icke eller torde någon åtgärd vara att vidtaga, i afseende å Afdelningens fordran hos Öfverste Bildt, stor R:dr 2,c>42: i Qtill hvars godtgörande all tillgång saknas. § 20. Revisorernes anmärkning angående Kronans fordran, stor i,358 R:dr, för krutbrist, hvarföre afl. Capitainen Tidholm och äfven afl. Tygvaktaren Östling bordt ansvara, har Utskottet, enär denna fråga beror af utsökning i den ena af bemälde gäldenärers concursmassa, ansett icke kunna till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda. § 21. Revisorerne hafva fästat uppmärksamhet dervid, att krutproberingen vid Fliseryds och Torsebro krutbruk erfordrat längre lid, än den vid Klosters och Åkers bruk, ehuru tillverkningen vid dessa senare varit betydligt större, än vid de förstnämnde.
Majit öfverlemnat en utaf Chefen för Krono-arbetsbataljonen på Carlsborg, Majoren i Arméen och Riddaren af Svärds-orden, Johan Henric Ennes, afgifven underdånig ansökning att vid afskedstagandet från nämnda bataljonschefs-beställning, efter fyllda 65 år, komma i åtnjutande af pension på indragnings-staten i likhet med hvad sökandens företrädare i samma befattning, numera aflidne Öfverste-löjtnanten m. m. J. G. Schander varit beviljadt och Styrelsen i anledning af berörda underdåniga ansökan afgifvit underdånigt utlåtande, hvaruti, bland annat, är vordet upplyst, att Majoren Ennes är född år 1800 och år 1816 inträdt i Statens tjenst, så har E. K. Majit i Dess nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, föreslagit att Majoren Johan Henric Ennes, när lian uppnått en ålder af 65 år och derjemte styrker att hans helsa är försvagad, må från och med månaden näst efter den, då han undfår afsked från befattningen såsom bataljonschef vid Krono-arbetskorpsen, komma i åtnjutande af en årlig pension för sin återstående lifstid från allmänna indragnings-staten af 1,500 Ridr; och hafva Rikets Ständer funnit skäligt medgifva att Majoren Ennes vid uppnådda 65 år och när han i öfrigt uppfyllt de af E. K. Majit för afskeds erhållande föreslagna vilkor, må å allmänna indragnings-staten uppföras till åtnjutande för sin återstående lifstid af 1,500 Ridr i årlig pension. 19:o Vidare har E. K. Majit, efter det Fångvårds-styreJsen blifvit hörd, i den nådiga Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof föreslagit, att Direktören 12 ExpeditionsUtskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 186.
41 deles otillräcklig för den ständigt sig ökande befolkningen, anhållit, att Rikets Ständer måtte bevilja medel för inrättande af en lägre landtbruksskola derstädes efter samma grunder, som för de i andra län redan bildade funnes stadgade. af E. J. Rudberg från Kalmar län, hvilken, enär Ölands egendomliga natur-förhållanden föranledde till ett från andra provinser i väsentlig mån olika jordbruk och då, i följd häraf, öns jordbrukande innevånare endast i ringa mån kunde draga nytta af den undervisning, som meddelades i de å fasta landet inrättade landtbruksskolor, begärt, att Rikets Ständer, för inrättande af en Landtbruksskola på Öland måtte anvisa stats-anslag till enahanda belopp, som för landtbruks-skolor å andra orter kunde blifva bestämda; af Riksdagsfullmäktigen Olof Olsson från Slängserud i Wermlands län, som, med hemtad anledning deraf att antalet sökande till elev-platser vid den inom vestra delen af berörda län inrättade landtbruksskola varit 2 å 3 gånger större än antalet af lediga platser och då denna skola alltså icke kunde anses motsvara länets behof, föreslagit, att Rikets Ständer måtte anslå en summa af 2,000 R:dr B:ko årligen till upprättande och underhållande af en ny sådan skola inom östra delen af Wermland; och hafva A. Jansson och Olof Olsson från Ohlsäterstorp i nämnda län uti denna motion instämt. Hvad sålunda förekommit, har Utskottet tagit i öfvervägande; och då erfarenheten visat, att nuvarande lägre landtbruks-skolor icke allenast ganska mycket bidragit till jordbrukets utveckling och förkofran inom de provinser, der de finnas förlagde, utan ock i väsentlig mån medverkat att hos allmänheten sprida större kunskap i och lifligare håg för en mera ordnad landthushållning, finner Utskottet det önskvärdt, att ännu flera sådana undervisnings-anslalter inrättas, helst å de orter, som deraf äro i saknad.
Den sednare angäende Förwaltningen,af Kongs, och KongsLadugärdarne: Gifwen Orebro Slott den z innewarande September. Oe supra. Lx ?rotocoll» ä- O. -Umgvili. Utdrag af Protokollet, hället hos Hög. word. Pi este Ständer wid Urtima Riksdagen i Orebro den 7 Eeptember igro. S D. ^)illade Preste.Ständet ConstitutionS. Utskottets förslag till EdSformulaire för Hans Kongl. Den 7 September. 341 Kongl. Högstet Kron Prinsen, samt till Formu. laire, hvarefter Hyllnmgs-Eden, Sweriges Ri. kes utkorade Kron.Prins, af Rikets Ständer swärjas ss-.ill, jemte bwad Constttutions Utffot. tet u!i Memorial af den 3, sistlidne Augusti stemställt, angäende behörig Titulaturs upprättande, i afseende sä wäl pä nystnämnde Forum, lairer, som öfriga Thronföljare. walet rörande Riksakter. Oc supsg. Lx ?rotocollo ä- O. ^lm^vjg. Utdrag af Protokollet, hället hos Hög. wörd. Preste. Ständer wid Ur.ima Riksdagen i Orebro den 7 September i8lo. S. D. föredrogs ä nyo och bifölls Lag,Ut« skottets den 3 dennes pä bordet lagda Ullatan. de, öfwer Riksens Ständers Justitiä Ombudsmans afgifna Embets berättelse. Or supra. Tx krotocollo ä. O. Utdrag « 342 Den 7 September. Utdrag af Protokollet, hället hos Hög. word. Preste-Stäridet wid Urtima Riksdagen i Arebro den 7 Seprember igro. S. D. ^ anledning af Högloft. Ridderssapet och Aoelus den z bennes, igenom Deputation gjorda inbjudning, beftöt Preste.
Ju mer du håller fram den saken, och ju förr du slutar upp med det dumma pratet om „missdåd„ och „sinnesaberration„ , dess bättre för din och min reputation. Säg detsamma åt Crusenstolpe och de andra: jag har sett af hans sednaste „Ställningar„ , att han är min upprigtige vän och trofaste beundrare, men han har något dummat sig, äfven han, och sett saken på den sneda och platta sidan. Innan jag slutar, vill jag berätta att jag håller på att här, i nya Verlden, skapa mig en lysande och ärorik ställning (hvarom mer härnäst), och arbetar lika oförtrutet i mitt apostoliska kall. Här är visserligen en hel hop redan undanarbetadt, men ännu sitter qvar, i de östra staterna, mycken puritansk surdeg, ett envist fasthängande vid de traditionella fördomarna i gudalära, seder, äktenskap och familjelif, laglydnad, med ett ord den vidskepligaste respect för det „ceremonihelgade„ , „det aftalade„ , „det beseglade.„ Det är blott vid vissa tillfällen, som folket erinrar sig sin souveräna enrådighet, och då, i ögonblicken af hög passion, bryter igenom lagarna, och som man alltså märker sig vara i en republik. Men det blir bättre och friskare, ju mer man kommer vesterut; folket i massa och den enskilde har der i det närmaste afskuddat sig de conventionella bojorna och lefver skäligen „i skapelsens mening„ – men utan all slags poesi och ästhetisk skönhet, hvilken jag anser ovillkorligen böra vara förenad med naturlifvet: annars har man endast den simpla råheten och bestialiteten. Jag arbetar nu, till en början, på att organisera lynchlagarna och få dem erkända som statsprincip, ty ännu utöfvas de blott som ett praktiskt supplement till det lagstadgade. Egentligen utgöra de grunden för mitt system, men detta löper, som du vet, ett godt stycke väg linien framåt, i det räta och rätta. Farväl!„ P. S. Jag håller på att låta öfversätta mina böcker med vissa restrictioner på engelska: jag är nyfiken att erfara huru de skola smaka philosophen Emerson.