Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Norbergs förra jernvägsbolags lån utaf handelsoch sjöfarts-/'onden; hvilket lan skall af Riksgälds-kontoret återbetalas genom erläggande af T'ö:del årligen af lånets kapitalbelopp, Upplupen, outtagen ränta å de år 1750 för tillskott till Trollhätte slussverks byggnad utfärdade s. k. lottsedlar 6,047: 50. Dito å Riksgälds-kontorets obligationer för upptagna lån. utom de fonderade statslånen, * 1,539: 7. Upplupen, outtagen ränta å ekeskog smedlen 108,292: 62. Lyftadt och först efter årets utgång återbetaldt belopp utaf Riksgälds-kontorets kreditiv å Rikets Ständers Bank 1,350,000: —- Beviljade under 1840 och 1841 års riksdag: Utaf anslaget, 150,000 R:dr, för häradshäktenas ombyggande och förseende med celler 95,685: — » d:o, 195,000 R:dr, för fängelsebyggnader i städerna, utom Stockholm, 161,327: 95. Beviljade under 1844 och 1845 års riksdag: Utaf anslaget, 105,000 R:dr, för boskapsskötselns upp Transport: 6,267,759: 5(h 5,215,679; 16, '7 Transport: 6,267,759: 50, muntran och befrämjande genom bildande af stam - holländerier och införskrifning af racedjur m. m. 43,367: 26. Utaf anslaget, 4,000 R:dr, för reparationer och bokhyllor samt ytterligare inredningskostnader i några rum af Riksarkivets hus 3,100: — n d:o, 1,500 R:dr, till befrämjande af goda läseböckers författande och utgifvande för allmogen 750:
— Om till* kannagifvande att Ståndet, med tillämpning af 90 j§. Regeringsformen, ansett någon åtgärd icke kunna äga rum vid StåtsUtskottets Betänkande om Bevillningen för Dannemora Bergslags Jerntiliverkning. — Om ogillande af OeconomieUtskottets Betänkande rörande indeidta Regementernas bekladnadssätt. — Om bifall till BancoUtskottets' Memorial, angående: 1:0 FilialDisconternas utelö pande Sedlar och privata Assignatiöner. 2:0 Afskrifning al Bankens fordran hos Statsverket, m. m. 3:0 Riksens Ständers Banks deltagande i ÖstersjöCompagniet. 4:o Understöd till Gymnasii och Scholehus-byggnad i Skara. 5:0 Forändpadt format för Bankens 2 Riksdalers-sedlar, och 6:0 Förslitna sedlars vexling. _ Af den 7 Juli, om antagande af de grunder, hvarpå Bevillningsutskottets Betänkande om allmänna Bevillningen sig stöder, med det förbehåll, att Ståndet, i anseende till detaillerna och Ben 25 Juli t. m. det reglementariska af ämnet får göra sina anmärkningar och beslut gällande. __i Om bifall till Särskildta Utskottets Memorial, i anledning af väckt fråga om upphörande af all Sjöhandel intill dess coursen hunnit falla till alpari. — Om återremiss af Utskottets Betänkande, rörande allmänna Bevillningen. — Om bifall till StatsUtskottets Betänkanden, angående: 1:0 Sättet att controllera de till RiksgäldsContoiret från Länen inkommande Redogörelser för Allmänna Bevillningen. 2:0 Begärdta löneanslag å SundhetsCollegii Stat. 3:0 LandtStatens Betjening. ~ Om bifall till BancoUtskottets utlåtande, i anledning af Särskildta Utskottets Betänkande, i de delar deraf, sorn. angå lånebidrag från Riksens Ständers Bank, Af den 9 Juli, om återremiss af LagUtskottets Betänkande, rörande förändring i domstolarnes antal och organisation.
» En kopp té » 1 akt ö.versättning (4 h .. 1 fr.). Köp en af dessa pjevintrar dem så torrt som möjligt i ett ser. och finnes å tileibhuieo L.r.e-kuing frostfritt rum. å c: a 10J teaterstycken med up. Lysning Ernst. om huru stor personal som erfordras. Gnid det blanka stället med starkt, kallt té. Af detta enkla meErnst. del kan man, åtminstone till en tid, N: r 1323. Vid fönsterinsättning bör hafva nytta. man kyla ut rummet, så att luften melMina Iloinen. lan rutorna blir kall. Kiistriugen bör — Tvättas i quilojalösniug. göras så skyndsamt som möjligt. GeErnst. nom detta tiilvägagåen^e tegnas man N:r 1311. Hårets affallande beror ofta från den otrefiiga i minan. på allmän svaghet. Jag känner en ung Mina Iloinen. dam, som härför tillfrågade en läkare, N:r 1325. Af personer, som vistats i och på hans ordinationer tog in något Greifswald rekommenderas följande hem: stärkande — järn el:er china — med pastor liollenhagen. VVieck bei Greifsmycket lyckligt resultat. 1 alla hänwald. Fraulexn Augusta Jahnke. Gätzdelser bör ni flitigt borsta ert hår • — köwerstrasse 2. — Profedsor Schöne. morgon och kväll. FrikGreixsvvaid. Director der huheren TÖchtionen och värmen stärka hufvudbottnen terschuie. och gör att nytt hår väser. Mina Iloinen. A. E. N: r 1327. Svårt att ge rad da ni e3 — Hufvudsvalen tvättas en gång i anger af hvad natur fläckarna äro. Unid veckan med ljumt vatten och så väl, dem med vinsprit, fin spansk krita och att mjällen lossna och af sköljas. Efter litet oxgalla. Eller iörsök med bcrnomsorgsfull sköljning och torkning instenspuLver (fås hos en svarfvare).
Yi skola ytterligare finna hos några, huru friheten, en gång vunnen, gått tillbaka, genom reactioner af för högt spända fordringar; då hos oss, jag vågar påstå det, den har framskridit och uppnått en ståndpunct, tillfredsställande för alla rättsinnade och billiga anspråk. Åkerbruket, modren för alla näringar, har under sistförflutne fem åren förkofrat sig; Handel och slöjder hafva blomstrat; Bergshandteringen, denna rikedomskälla för vårt land, har med nya produetioner ökat exporten; Försvarsverket, Fäderneslandets vigtigaste angelägenhet, har med ringa medel, blifvit bragt på en, för våra fiender, » H. i4 210 Den 20 November. fruktansvärd fot; stora besparingar hafva skedt af allmänna medel; Lagens skipande hav visat, alt icke anseende gällt till personen, utan att hyar och en fått åtnjuta sina i lag bevarade rättigheter, och intet land kan med vårt jämföras, hvad den personliga säkerheten'vidkommer; Folkstoken har ökat sig på ett förvånande sätt, hvilket är ett ovedersägerligt bevis på allmän välmåga ; frid och ostörda förhållanden med andra Nationer, under stormiga tider, bevisar äfven en politisk beräkning af ett högre omfång •— med ett ord: intet har stort den jämna gång ärenderna, efter vår constitutiva författning, bordt hafva. Förenom oss derföre, Mine Herrar! alt hembära en tacksamlietsgärd åt Denne Furste, åt Denne Hjelte-Konung, hvilken, med Försynens nådiga bistånd, haft alla omsorger osparde, för att lyckliggöra det Land, som kallat Honom, att intaga en urgammal, grundfast och strålande Thron. Om man ville skåda uti en bedröflig framtid, skulle redan saknadens tårar fällas öfver hvad, som efter naturens visa ordning ändock till slut måste inträffa. Men måtte den tidpunkt ännu vara långt aflägsen, du vi, eller våra barn skola erfara smärtan att förlora Den, hvilken uti Majestätlig glans låtit framstråla de mest ärofulla minnen, med de mest älskvärda personliga dygder. Jag framställer icke denna sorgliga utsigt, Den 20 November. 211 Mine Herrar! för att uppröra
Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, s. 1249, Glasbruken, om vissa förmåner för Svenska, Motion, rem. till Bevillningsoch Ekonomi-Utskotten, s. 1229, <—. egare, om förökadt anslag af MannfacturDiscontens Fond för lån åt, Motion, rem. tili Stats-Utskottet, s. 1246, .—. förares m. fl. kringstrykande, om åtgärder att förekomma; Motion, rem. till Allm, Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, s. 12U5. Gothilander, Häradshöfding, åtalad af Justitiae-Ombudsmannen, s. 1118, 1120, Grenna, om en ytterligare frimarknad i; Motioner, rem. till Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, S. 1202, I2Ö3- Grufvelijelpen, om extra; Kongl. Proposition, rem. till Stats-Utskottet, s. 11 -y3. till Statsoch Bevillnings-Utskotten, s. 1176, 1179. Grunder, 0111 ändring af de, som innefattas i 2 Art. af 1818 års Bevillnings-Stadga; Mo - 14^2 tion, rem. till Lagsamt Ekonomi-Utskotten, s. 1145. \ Grund-Lagar, om spridande af Rikets m. m.; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. 1154- •—i om förhör i, med dem som ärna ingå i Borgerliga Yrken; Motion, rem. till Lagoch Ekonomi-Ulskotten, s. 1018. Grus, om rättighet att till väglagning hemta, från Sjöstranden; Motion, rem. till Ekonomi-Utskottet, S. J2I2. Gränse-Regleringen, om ersättning för förlusten vid, mellan Sverige och Finland, Motion, rem. till Stats-Utskottet, s. 1267. •—.
Längre fram i Häradet förekommer ^ ö ... ett annat Fidekommiss Bordsjö med flera underlydande Säterier i Grefliga Bondeska Familjen, — vidare Patronat-godset Herrestad och sedan de val odlade och bebyggde Sätesgårdarne Nobynäs, Wirdaholm, Göberg, Näs, Södraholm, Aneby med flera. Sjön Kalängen är märkvärdig af sin Flottholme, sorn någon gång uppstiger från djupet och ligger i dagen en liten tid. Anteckningarne om denna Flottholme i Marbecks Kyrkobok, börjas med år 1696. Konung Gustaf III besökte den 1773. Sist var den synlig 182S. Ortens största ström är Svartån, som uppväller ur en källa å Äskhults ägor i Solberga Socken af Södra Wedbo Härad och rinner genom Halängen samt Säbysjön till Somen, hvarifrån den följer med Östgötha vattnen till hafvet. Jord - arten i Häradet är allmänneligen lergrus, sandoch svartmylla. Säd produceras här vida öfver husbehof och af serdeles god beskaffenhet. Den efterfrågas derföre begärligt. Boskapshandel är här liflig. Närheten till Skenninge och dervarande stora Oxmarknad befordrar den. Norra Wedbo Härads Allmoge är kanske den mäst behållna i Länet, De sprängda frälsegodsen hafva kommit i dess händer. Södra fVedbo Härad är något svagare än det sistnämnde till Jordmån. Det producerar dock nog af spannemål för sitt behof. De största Sjöar här äro Möcklafloen och Soljen. De största Strömmar Brusa-ån och Wärno-ström. Den förra drifver Brusaholms Jernbruk, löper in i Calmar Län och faller i hafvet omkring Westervik. Nämde Bruk hade af en ung och i Bergsvetenskapen kunnig ägare blifvit från yttersta lägervall upprättadt, då i83r om sommaren en våldsam regnflod förderfvade och omstörtade hans verk; men den verksamme mannen förlorade ej modet. Allt är åter uppbygdt och bragt till högsta fullkomlighet. Folket i orten finner här daglig förtjenst medelst kohlning, forsling, malmhämtning ur sjöarne m. m.
M. först i Jan. 1857 jemte underd. betänk., kostnadsförslager, best.yckningsoch besättningsplaner m. m.„ som tillhörer en i alla detaljer fullständigt utarbetad plan. K. M. förklarade emellertid att, i betraktande af de betydliga anslag, som eljest dels i så många afs:den för 4:de hufvudtitelns behof ocb dels i flere andra fall måste hos R. St:r äskas, Han icke ville vid detta Riksmöte göra framställning om medels anvisande för ifrå gav:de ändamål. Den vigtiga frågan bragtes emellertid under loppet af Riksdagen åter å bane genom motioner af Generalen Frih. Sprengtporten, Frih. B. A. Leijonhufvud och Hr Brakel, bifölls i förstärkt StatsUtsk., sedan planen, med allt hvad dertill hörer, från LandtförsvarsDepart:tet blifvit till StatsUtsk:t öfverlemnad, hvilka handlingar der genomgingos och förklarades af en af komiténs ledamöter. Förtjent af upmärksamhet är R. St:rs underd. skrifvelse i ämnet af d. 1 Mars 1858. Det R. Stms väldiga och högsinnade beslut, som deri innehålles, väckte odeladt bifall hos alla dem, som denna vigtiga angelägenhet låg om hjertat. En så vigtig händelse kunde icke undgå att äfven väcka upseende utomlands, hvarest man från mångå håll med varmt intresse följer denna frågas vidare öde och framgång. På grund af detta R. Stms beslut, aflat K. M. Nådiga Bref, så till KrigsColl. som till Chefsembetet för Kongl. IngeniörKorpsen, dit planen och handlingarne öfversändes, om beslutets verkställighet. Enl. den uti komiterades betänk, angifna ordningen, efter hvilken de olika befästningsverken borde utföras, till följe af deras relativa vigt och värde för försvaret, borde början göras med verket N:o 11 vid Johannishof, i öfverensstämmelse med den derföre af K. M. nådigst gillade ritning.
Stat uppföres inbcräknadt hwad förut bestas en Summa af 12,000 R:dr, som Kongl. Commerce-Colleaium före sista Stats-Regleringen dessutom af Tull - Medlen uppburit ett belopp af 4,520 N:dr, hwilka till Stats-Werket blifwit indraane, utan att någon ersättning derföre erhållits: Och torde Utskottet wid Finance-planens upprättande fa till ersättning upptaga den skuld ro,2Z7 R dr, som efter hwad omförmäldt är, under de 2:ne föregående arén uppkommit. Sjette puncten af KonglMajsts Nådiga Proposition innehåller, huruledes Kongl. Majst anbefallt Dess och Rikets Stats-Contoir, att af Öfwerskot ttt - Den iz Junii. 6zi tet pa Stats-Werkets såsom BewillnivA inflytande Medel förskottswis bestrida en och annan tillfällig, fran anstalter, dem Riksens Ständer widtagit, omedelbart härrörande utgift, hwartill antingen otillräckligt eller ock alldeles intet Penninge-Ansiag bliswit gjordt nemligen: s) Kostnaden i och för Urtima Riksdagen igro samt för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens och Dest Höga FamiljeS emottagande, utöfwer sa wäl de rzO/cyo R:dr Riksens Ständer dertill anslagit, som 29,058 R:dr 84 8r 9 rst. för Kongl. Hofwets extra depencer wid nämnde Riksdag, ut, görande detta överskjutande belopp 25,969: 29, r. Hwarwid, Kongl. Mast tillika i Nader förmält, att den wid 1809 ars stut i Hofwets Magasin befintlige och till ett wärde af 27,624 R:dr 96-6 rst. uppgående behållning afPro, wisioncn blifwit till följd afKongl. Majsts den lg:de Junii och 29 Aug. i8lo tagne bestut anwand såsom interims ersättning för de serffildte kostnader wid Kongl.
Sådant bar skett derföre, att från Svensk sida uppmärksamhet blifvit fästad på de särskilda förhållanden, som här existera, eller att vår bränvinslagstiftning tillkommit under så säregna omständigheter, att man gjort inskränkningar i afseende å tid å maximum och minimum, att man skall erlägga skatten förskottsvis, att man stadgat högre skatt, om tillverkningen öfversteg det anmälda beloppet, att man fått betala skatt äfven om man icke hunnit tillverka det belopp, hvarför man anmält sig o. s. v. Då till följd af detta Frankrikes exceptionella medgifvande vi nu hafva full rätt att bestämma tullen å allt slags bränvin, utom å viodrufsbränvin, huru vi finna för godt, blir hufvudfrågan att söka utröna, om vindrufsbränvinet kan hit förås för så godt pris, att farlig täflan uppstår för våra, ännu under ofördelaktiga förhållanden arbetande bränvinsbrännare? Det uppgifves nu, att sådant kan ske derigenom, att drufbränvinet är på något sätt förfalskat. Föreslagna ändringar i konsulsstadgan afse just att få skärpta kontroller öfver, att icke annat bränvin af något slag Den 13 Januari. 77 inkommer under benämning af drufbränvin. Jag har dock icke sport att de i traktaten redan föreskrifna kontroller ännu visat sig overksamma. Försöker man införa bränvin af vindrufvor uppblandadt med annat, är det ett missbruk, som jag hoppas måtte upptäckas. Alla upplysningar, som kunna leda till förekommande eller upptäckt af dylika missbruk, äro emedlertid af värde och jag är derför tacksam. Men jag upprepar, att endast i det läll har vår bränvinslagstiftning, enligt min tanke, något sammanhang med den Franska traktaten, om det kan bevisas, att Franskt drufbränvin hit kan införes i sådan mängd, att derigenom en för våra bränvinstillverkare farlig konkurrens skulle uppstå. Detta är en fråga, som naturligtvis förtjenar att tagas i öfvervägande af Utsk:t. De upplysningar, som jag hittills varit i tillfälle att förskaffa mig, gifva mig anledning antaga, att vindrufssprit är så dyr, att den icke gerna kan komma att säljas i stället för bränvin, och, ehuru
Bourre de Soie, samt genom tryckning eller pressning fa^onerade; hvartill ej äro hänförliga de shavlar, shavletter och dukar, som endast med en tryckt blomma i hvartdera hörnet äro försedde, ej heller långshavlar derå endast vid sidorna befinnas tryckta ränder», nu gällande införselstull 7 r:dr skålpundet skall bibehållas, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, nedsättes införselstullen å denna rubrik till 6 r:dr per skålpund. Hvad vidare angår nedannämnde under halfsidenväfnader nu upptagne rubriker för till införsel lofgifna artiklar, så har Borgare-ståndet å alngods: felb och pelucha nedsatt införselstullen från 1 r:dr 24 sk. till 1 r:dr 16 sk. skålpundet, samt å shawlar, shawletter och andra dukar af 10 r:drs värde och deröfver stycket, bestämt införselstullen till 3 r:dr skålpundet, i stället för den nu till 20 procent af värdet stadgade. Så vida Borgare-ståndet icke vill frånträda sina härutinnan, från öfriga Ståndens skiljaktiga, beslut, föranleda desamma följande omröstningar: 310:o. Den, som instämmer uti det af tre Stånd fattade beslut, att å halfsidenväf - 36 Bevillnings-Ulskotlets Memorial, N:o 23. Bomulls-, nader, alngods, felb och peluche bibehålla nu gällande införselstull 1 r:dr 24 sk. skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, nedsättes tullen till 1 r:dr 16 sk. skålpundet. 811:o. Den, som vill, att, såsom tre Stånd beslutat, nu gällande införselstull 20 procent å värdet skall bibehållas för halfsidenväfnader: shawlar, shawletter och andra dukar af 10 r:drs värde och deröfver stycket, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, bestämmes införselstullen å denna artikel till 3 r:dr skålpundet.
Cattuu, Silz, Gingham och Nankin - 20 dito, Halsoch Näsdukar, af Bomull 20 dito, Och utom väfnad afYlle, fina Kläden eller så kallad Dråp l5 dito, Casimir, svart och af diverse couleurer i5 dito. Flanell 20 dito. Aln-gods af Linne och Hampa 20 dito. Linön och Raven-duk 20 dito, Då Högloft. Utskottet icke eller antagit livad jag vid den lindriga utförsels-tullen på Ekbark, under Artikeln Bark, anmärkt, finnér jag mig föranlåten, att deremot reservera mig. Vid jemförelse, nemi. emellan införsel-tullen på Björkbark och ii2 Bil. lill Bevillnings-Uiskoltets Bet. N:o 27. utförsels-tullen på Ekbarkhvilka bägge äro ganska lindriga, finner jag en motsägelse, som icke så lätt synes kunna förklaras. Jag erkänner rigtigheten deraf, alt, då Björkbark, en rudimateria för en af Rikets näringar, ehuru af en sämre beskaffenhet än Ekbarken, är nödig, och då den i tillräcklig mängd inom Riket icke lärer kunna förskaffas, införsel deraf lindras, och att Utskottet derföre rätteligen frikallat denna vara från Tolags-afgiften; men vid ett sådant förhållande kan jag icke gilla en lindrig utförsels-tull på den förträffliga Ekbarken. Jag kan ej finna skäl, hvarföre den vida bättre rudimaterien, jag menar den fina, saftiga, som endast fås, då Ek-trädet utslår knopp och börjar safva, skall lika så lindrigt till utförsel anses, och i den föreslagna taxan beläggas blott med 12 sk. af det åsätta värdet, 2 R:dr, 24 sk. per Tunna, som gör ungefärligen 10 procent.
Samma förhållande hos enskilda kan icke heller betviflas, ty dels är ©vissheten om de förändringar, som Den 21 Februarii, med myntvärdet kunna inträffa, ett hinder för utlåningen, i så måtto, att capitalisten ej vill sätta sig ur stånd, att, vid en inträffande eller förutsedd förbättring eller försämring af myntet, kunna använda sina penningar till största vinst eller minsta förlust, dels ock gör osäkerheten af enskilda penninge-transactioner det till en nödvändighet för hvar och en, hvars välstånd väsendtligen beror på Creditens bibehållande, genom noggrannhet i förbindelsers uppfyllande, att ofta långt för behofvet har penningar i beredskap. Med åsidosättande af myntvärdets stadgande, som lärer vara en möjlighet, så länge Banken begagnas såsom en Förlags-cassa för staten, anser jag de för handen varande medlen, till befordrande af ett förmånligare förhållande i ofvanberörde afseende, vara Concursmassors skyndsammare realiscring, Utsök» ningsförfattningarnes förbättring och strängare efterlefnad samt ett förändradt stadgande om räntas beräknande på intecknade Capitaler. I Westergöthland, der concurser varit mera allmänna, än jag tror i någon annan delaf Riket, har den skadliga verkan af massors fördröjda realisering och långsamma utredning visat sig. Om någongång en högre köpeskilling blifvit följden af en uppskjuten försäljning, har likväl förhållandet oftast varit motsatt, och i förra fallet merendels vinsten förlorad genom kostnaden af en långvarigare cu« 5*4 Den 21 Febru nr ii, ratel. För oprioriterade fordringsägare, sorn icke få beräkna ränta efter cessionsdagen, är den fördröjda realiseringen menlig, tyden förn lorade räntan ersättes sällan genom någon högre dividend på capitalet; och den, sorn har full säkerhet för både capital och ränta, förlorar ändå i det afseendet, att intetdera blir för honom tillgängligt på flere är. Concurslagen innefattar väl en föreskrift om tillgångarnes försäljande, så snart de blifvit åt Creditorerne öfverlemnade, men detta stadgande efterlefves sällan, i anseende till fler; falldiga considerationer.
Ibland gick han in i stugan och satte sig vid bordet. Ur byråklaffen tog han fram stora hushållsboken, som ingen mer än han och hustrun fick titta i, bredde ut den framför sig och tog fram ett rent papper, som han skref fullt med långa rader siffror, adderade, subtraherade och dividerade i oändlighet. Så vek han betänksamt ihop papperet, efter att än en gång noga hafva genomläst det, stoppade det sedan i fickan och gick ut igen, blossande af alla krafter på pipan. Ett par gånger hade hustrun försökt tala vid honom, men han snäste af henne så tvärt, att hon ej gjorde om försöket för tredje gången. En söndag – det var strax efter midsommar – kom mannen hem från ett besök i en af granngårdarna. Han var mycket drucken och gick ostadigt rakt in i rummet, där vaggan stod. Hustrun var alltid rädd för honom vid sådana tillfällen och vågade ej säga något. Men hon gick efter honom in i köket och höll därifrån ett vaksamt öga, på hvad mannen tog sig för i det inre rummet. Han stod därinne framför byrån och försökte fåfängt få in nyckeln i nyckelhålet. Han stod och lallade något för sig själf: »Jag ska köpa skogen», hörde hon honom säga, »och det ska bli pengar. Tjo, pojken min.» Och han vände sig till vaggan och såg på gossen, som hade vaknat och med vidöppna ögon stirrade på fadern. I det samma märkte han, att hustrun ängsligt såg efter, om han skulle röra barnet, och med den rusiges lust att visa sig vara herre öfver sina handlingar, drog han fram en stol och lutade sig ned öfver den lille. Barnet, som besvärades af den fräna bränvinslukten, låg en stund med skälfvande läppar och började så med ens skrika. Hustrun gick instinktlikt närmare och stannade i dörren. Mannen höll för barnets mun: Hvad skriker du för pojke? Är du rädd för far din? Och han började att häftigt röra vaggan fram och åter. Gossen skakades fram och åter och var nära att falla ur. Med ens hade Tea sprungit till, och tyst sköt hon mannen åt sidan. – Du ska väl akta barnet, sade hon. – Akta barnet, sade han. – Och hans ansigte blef mörkrödt. – Akta dig själf, du.
LTllia 27. älka - 2 to Den 15 Julik. östade räd och tankar rörande thronföljden. UtstotteL har enstämmigt funnit de sissie gynnande omständigheter förena sig hos Hans Fursteliga Höghet, Prins af Schleswig Hollstein, Sonderburg Augustenburg, uti Utskottets tanka wärdig at til Swensta thronens efterträdare utwäljas, sa wäl i anseende til Desi kända personliga egenstaper och dygder, som til Desi egen, af de större främmande Magterna, oberoende politiska belägenhet. Utskottet har understödt sin mening i detta hänseende med Åtskilliga, dels utur Statsläran hemtade, dels frän et upmärksamt stärskädande af Europas allmänna ärender HärledLe grundeliga ffäl, hwilka, såsom innebärande et omdöme öfwer andra Magter, äro afegenstap at hemlige hällas. Uti frägan om tiden, dä Thronföljare-wal borde til Riksens Ständers ätgärd öfwerlännäs, hafwa uti Utskottet olika meningar upsiätt, i det en del Ledamöter icke ansett nu warande ögonblick säsom tjenligast bertil, utan trott samma angelägenhet tils widare kunna upstjutas; men de öfrige Utskottets Ledamöter, utgörande desi pluralitet, deremot funnit rätta tiden nu wara inne, at utan olägenhet, eller ätmindstone med ringare grad deraf, än i et motsatt fall, företaga samt afgöra detta wigtiga ärende. Wid noggrannaste öfwerwägandeaf förenämnde omständigheter, har Kongl. Maj t, hwa» Den 15 Julik. LII hwad den til Tronföljare i fräga satte personen beträffar, til alla delar instämt uti Hemliga Utskottets enhälliga yttrande. Kongl. MajU har besinnat at Prins llUml8i-QVt§ Loisaaf Schleswig Hollstein Sonderburg Augustenburg härstammar ifrän et ädelt Hus, af hwilket Swerige redan emottagit flere Konungar , samt bör hoppas at pä