Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tillstyrker sälcdes att hwad Högloft. StaksNkffottet rörande Noma Closters Kongsgård hemstält mä fastställas och Landshöfdingen ä Gottland hädanefter såsom hittills warda bibehållen wid Besittningen of denna Kongsgärd enrot de wilkor som förut Stadgade finnas. Herr Lock, Lorsus läullvig, utom det jag instämmer i hwad de bägge warda Ledamö erne anfört utbeder jag mig ödmjukeligen fä anmärka, att hwad Konung och Ständer sammanstämmigt beslutat 1769 lärer wäl aldrig kunna undgå rubbning, och sär Mg således tillstyrka bifall ä Grefwe kolens yttrande. Friherre klannerkennHögloft. Ridderskapet och Adeln torde behaga Undra sig akt meningen ej är akt frän - Den 27 Kebruarik. 1423 fråntaga innehafwarne hwad de njuta; således böc Herr Grefwe Idolen anse sig sullkommeligen säker om sin bestitning. Men wib Grefwe kolsns bortgång tror jag det bör anses såsom Konungens räll att pä annat satt reglera LandshösdingeLönen. Herr Lock. Nej! Ständerna böra aldrig kunna dermed befatta sig. Friherre L-Iannsrkeim: Jag har icke nämnt Ständerna. Grefwe kolen. Likwäl skulle jag tro att när Konung och Ständer beslutat, matte S änders medwärkan äfwen behöfwaS för att häfwa besiutet. Grefwe hörnor, ^6olpk> (iiöran, Om StatZ-Utfkoltet ivid detta ämnes behandlande hade känt hwad Herr Grefwe kolen nu behagat anföra, tror jag ej att desi tillstyrkande hade blifwit sädant som det ar, m»n i alla fall sär jag den äran erindra dek Utskottet ej sagt att Alnerups Kongsgård skulle innehafwaren fräntagas.
Gårds-, Bruksoch Fabriks-Betjente samt Mjölnare äfvenså . • 17.590- Advocater, Artister m. fl. samt för diverse Inkomster beräknas . 11,90°- ArbetsClasser 'lika med 18 21 13,420. Ståndspersoners Betjente dito . . 9.790- Bruksoch Fabriks Arbetare dito ... 14.730. Handtverkare m. fl. sorn äro sine egne dito 56,750. Grundskatt» - afgift för FrälseEgendomar dito 47,4 5 0- Postoch LotiHemmans - afgift dito , . » . - 790. Botefrihets - afgift dito 17,030. För Krutoch Svafvel - Bruk dito . « > 620. Patroni Ecclesiarum i Skåne, Halland och Bohus Län samt DomKyrkorne för åtnjutande KronoTionde dito , , . 1560. För Theatre - representationer beräknas . 420. Af Testamenten ... 2 0,00 0. Af Fiskerier m. m. lika med 1821 • • • • - • 3,53°- Af Trollhätte Gamla Slussverks Lottsedlar, innehålles i Bevillning 985- Af Lotteri - vinster 8,340- Af DykeriCompagniet ... 4,000. Af SjöAssuranceCompagniet, lika med åd 18*1 • . 640. Af JernContoiret 3000. För Spelkorts stämpling lika med 1821 : 93 0. För HusPrester dito , 5*5- För öfverflödig Betjening dito ... 3 2 °* i,35°,5 5°- Summa 2,2.09,550 Minskningar på Bevillnittgen mot hvad år l82I erladeS efter 1818 års Författning i Art. Arrendatorer .
V i äga nu dock en inhemsk liffjäderfabrik, den första i sitt slag, vid Sandvikens välkända järnverk, där en ypperlig svensk fjäder tillverkas, som i smidighet och styrka öfverträffar den ofta underhaltiga utländska varan, som än är för spröd, än mjuk som bandjärn. Den formen af protektionism kunna vi därför af godt samvete förorda åt hvarje svensk kviuna, att hon ser till att skaffa sig inhemska fjädrar i sina klädningar. Fabrikationen vid Sandviken har pågått sedan 1888, och att den redan vunnit rättvist förtroende bevisas bäst däraf, att den från 6,000 gross fjädrar, som det första året tillverkades, redan i fjol stigit till öfver 20,000 gross. Litteratur. Denna kortfattade och, som oss synes, verkligen praktiskt uppställda handledning i det vackra italienska språket, bör kunna blifva af stor nytta för dem, som ämna göra en tur till det klassiska landet, en studieresa, en rekreationsresa, en liten weddingtripp kanhända — hvad veta v i! Den svenska förf. har för sitt verk haft en infödd medarbetare, språkläraren G. Sacchi i B o m, en omständighet som ytterligare garanterar den lilla handbokens användbarhet och tillförlitlighet. Teater och musik. Kungl. operan. Ändtligen synes den svåra krisen vid k. operan hafva fått sin lösning och detta på ett sätt, som väl bör vara ägnadt att tillfredsställa alla parter. Chefskapet har, åtminstone tills vidare, öfvertagits af kammarherre Axel Buren, en inom Stockholms musikvärld välkänd och, efter hvad vi förnummit, synnerligen human personlighet. För sitt öfvertagande af chefskapet lär hr B. emellertid bland annat ha gjort till villkor, att direktör Nordquist ställer sin rika erfarenhet till hans disposition, något som hr N. också beredvilligt lofvat. En kompromiss har på detta sätt åstadkommils emellan operans personal och den afgående direktören, hvilken — säga hvad man vill och förebrå honom hvad man vill — väl dock ej kan frånkännas att hafva inlagt många förtjänster om den på sista tiden nära fallfärdiga operainstitutionen. Och vi kunna ej annat än hoppas, att samarbetet alla parter emellan under det kommande spelåret, som ånyo tager sin början i nästa vecka skall lända såväl konsten som operainstitutionen i dess helhet till största gagn.
Vid 1850 och 1851 års riksdag beslöto Rikets Ständer, det omförmälde, af rusthållarne åtagne, afgifter skulle ingå till stats-verket, hvaremot, såsom ersättning för desamma, å riksstatens fjerde hufvudtitel uppfördes ett å sednaste riks-stat ännu qvarstående belopp af 17,680 R:dr B:ko årligen för trossens underhållande under fred, hvarvid Rikets Ständer antogo det utaf Kongl. Maj:t vid det ifrågaställda utbytet af nämnde afgift emot statsanslag fästade vilkor, att, derest vid en blifvande riksdag ersättnings-anslaget skulle utan Kongl. Maj:ts samtycke borttagas eller förändras, det då skulle ankomma på Kongl. Maj:t att förordna, det den ifrågavarande afgiften å nyo borde, enligt förut gällande stadganden, uppbäras. Fondens räkenskaper för revisions-året, hvilka undergått granskning^ i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning och ej heller föranledt till någon erinran från Revisorernes sida, utvisa följande förhållande: Debet. Balans från år 1855: Kontant behållning Balans till år 1857: Skulder, antecknade inom linien, ... 121: 2. 9. Balans från år 1855: Skulder, antecknade inom linien, 2,757: 36. 7, Utgifter: Balans till år 1857: Utlånta medel 51,500: Fordringar och forskotter, antecknade inom linien, 1,508: 16. — S:r 114,089: 2oT 5. Vid anställd inventering befunnos fondens säkerhets-handlingar i behörig ordning. 4:o Förenade'mötes-passevolans-fonderna.
Ständers Särskildta Utskott, har Utskottet funnit dess betjening, sorn, utom Secreteraren, för det närvarande består af en N»» tarie och en Canzlist, oundgängligen kräfva förstärkning , och får af sådan anledning Utskottet, till följe af 24 §• af .Riksdagsordningen, härigenom vördsamt hemställa, orp icke nämnde antal Ui3 Den s 5 Maj. roa med 2 Canzlisters antagande förökas. Stack"holm den 25 Maj 1S15. På Särskildta Utskottets vägnar F. 23. Schwerin. Sven Wijkman C-.son. Eric Trass. Göran Pehrsson. C• Klintberg. Uppläst hos Höglofl. Riddé?sk. och Adeln den 25 Maj. ™ Vallöf!. Borgare-Ståndet den 8 ‘jun!. — _ Helier?. Bonde-Ståndet den 8 — Vördsamt Memorial. Höglofl. Ridderskapet och Adeln har till Riksens HögloflStänders Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskott behagat remittera ett af Herr Förste Archiatern m. m. David von Schultzenheim den n i denna månad uppläst, med de Öfriga Respectiva Riks-Stånden cotnmuniceradt Och den 18 till Utskottet ankommet Memorial, det* uti Herr Förste Archiatern af flera andragna skäl och för att bereda Riksens Höglofl. Ständer ett lättare tillfälle, att ■ vid Riksmöten offenteligen väcka frågor om Författningar och Inrätt, ningar, rörande alla slags allmänna hushålliiingsmål , hemställt, om icke hos Kongl. Maj:t Riksens Höglofl. Ständer kunde i underdånighet anhålla, att sex månader före de hädanefter blifvande Riksmöten, de allt sedan 1772-saknade Riks - Den s 5 Maji 397' Riksdagsrelationer måtte fran de publique verken och Kongl. Majes samteliga RefallningsKaU vande infordras. Utskottet, som fran de öfriga 3-00 Riks-Stånden ännu icke erhål!
Hr Landtm, ansåg för sin del Hr von Hartmansdorff» förslag vara, att första delen skulle anses sluta vid semicolon efter orden ”i n f ö r s e I s t u 11och att den sednare delen började med det påföljande ordet "äfvensom;” hemställande Hr Landtm., om R. o. Ad. ansåg, att den af Hr Prytz väckta motion om inbjudning till de öfriga Stånden borde vid pröfningen delas i två delar, och om R. o. Ad. först ville pröfva den sista och sedan den första delen. Ropades starka ja, blandade med nej. Hr Landtm, förklarade, det lian trott sig finna att ja öfverröstat nej. Sednare delen af Ilr Prytz’s förslag upplästes, så lydande: ”äfvensom alt de öfriga RiksStm ville, i likhet med hvad R. o. Ad. iakttagit, föreslå införselsoch utförselstull å alla de varuartiklar, hvarå förbud mot införsel eller utförsel ansetts eller ännu må anses höra bibehållas, för den händelse att K. M. skulle finna för godt att i nåder upphäfva förbudet å en eller annan artikel.” Frih. Cederström: Ordet "äfvensom’’ torde böra uteslutas från sednare delen, som således kommer att börjas nied ordet "a l t.” Hr Prytz: R. o. Ad. har beslutat, att milt förslag »kull delas i tvänne delar; men jag har icke funnit eller åtminstone har jag icke hört deruti innefattas, att den sednare delen skulle föregå den första. Jag anhåller att första delen måtte först förekomma, såsom öfverensstämmande med ordning. Undert. R i d d.S ec r e t.: I anleda, af den siste värde Ii la rens yttrande, anser jag mig böra upplysa, att uti den sista framställningen, som Hr Frih. o. Landtm, gjorde lill Den lG Januari f. m. R. o. Ad. oell af Ståndet bifölls, innefattades icke blott frågan om motionens delning, tilan 'äfven alt den sednare delen dera! skulle först företagas. Frih. Boye:
Län odisponerade blifvit af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande derstädes reqvirerade, för att, i öfverensstämmelse med det med gåfvorne åsyftade ändamål, få användas till biträde åt Länets nödställde undsättningslagare efter 1812 års missväxt: alt denna fråga ännu skall bero på Eders Kongl. Maj:ts Nådiga afgörande: samt att, hvad Jemtlands Läns andel i meranämnde gåfvomedel angår, betalningen för 4o T:r 4 k:pr Korn, som af denna andel återstod, skulle, enligt StatsContorets beslut den 9 December 1831 , öfversändas till Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Jemtlands Län med i58 R:dr 36 sk. 1 r:st. Enär Revisorerne förmodeligen icke tagit närmare kännedom om sammanhanget härmed, tror Stats-Contoret sig böra i underdånighet ådagalägga förhållandet, så i ena, som andra, fallet. v ,7I ) Efter den svåra missväxt, som år 1812 inträffade i nästan alla Rikets provinser, men synnerligast i de Norra Länen, blef, derpåföljande år 1813, af enskilde personer i Skåne, gjort ett sammanskott af penningar och spanmål, för att, såsom gåfva, aflemnas till understöd åt de mest nödlidande inbyggare i desse Län. Detta sammanskott öfverlemnade gifvarne till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, i anledning hvaraf, och efter af dåvarande Allmänna Magasins-Direclionen uppgjord, och af Kongl. Maj:t i Nåder gillad, fördelning Länen emellan, andelen på Kopparbergs Län uppgeck till 511 T:r Korn samt i5p3 R:dr 5 sk. 8 rist. Banco i penningar.
” ”Första och Fjerde perioderna innehålla dels motiver för nyssnämnda system , dels ock dess inflytelse samt åtskilliga jemförelse!’ emellan de olika grundsattserna för handelns bedrifvande; i afseende härpå förmodar jag, att Utskottet icke behöft inlåta sig uti ytterligare detailerad tvist med de få Representanter, som om principen af - Bil. till Bevillning*- Utskottets Uti. N.o 44- 7 J gifvit anmärkningar emot första Betänkandet. Pluralitetens beslut synes icke mera tvifvelaktigt, fastän meningarna om handels-systémerna troligtvis länge, om icke alltid, blifva delade; och det lärer svårligen lyckas för Utskottet, att öfvertyga den minorité, sorn ännu hyser en med Utskottet stridig öfvertygelse; derföre bade Utskottet möjligtvis kunnat bespara hvarjehanda beräkningar, förmodanden och utvecklade grundsattser , samt i stället kortligen, fastän med behörig deduction, yttra, alt fullständigheten i förra Betänkandet, angående dessa ämnen, tydligt nog utmärker den grund, hvarefter tullbestämmelser blifvit uppgjorda —, att anmärkningarna inom Riks-Stånden hvarken kunnat eller bordt förändra Utskottets, efter noggrannt öfvervägande , fattade opinion, isynnerhet som densamma syntes hyllad af en icke obetydlig majorité inom Representationen, och jemväl blifvit, såsom princip för Handels-friheten antagen i det gemensamma Betänkandet JNT:o i3, som Bevillningssamt Oeconomieoch Besvärs-Utskolten nyligen afgifvit: om det likväl varit nödigt attå nyo utveckla meningarna i förevarande ämne, — så hade Utskottet i alla hänseenden bordt underlåta att nästan ordagrannt upprepa det hufvudsakligaste af Herr Friherre Jkerhjelms och Herr Biskoppen af Wingår ds anföranden ; 76 Bil. till Bevillnings-UtskoUets Ull.
hvarmedelst Rikets Ständer uttryckte sin önskan att varda frikallade från befattningen med dylika enskilda undantag från beslående allmänna lagar och att, i händelse sådant funnes ändamålsenligt, Kongl. Majit täcktes i stället föreslå en ändring eller jemnkning i dessa lagar, att i Grundlagsenlig ordning vidtagas; alt, ehuru arrendatorn Karlberg erbjudit sig alt, så vida den begärda förlängningen af arrendetiden honom beviljades, till kronan, utan ersättning, afstå åtskilliga byggnader, hvilka han på stället, utöfver den, enligt lag, honom åliggande byggnadsskyldighet, uppfört, det likväl borde undersökas, huruvida dessa byggnader vore af den beskaffenhet, att genom deras öfverlåtande till Kronan en verklig fördel Staten tillskyndades, hvilket syntes tvifvel underkastadt, enär svårighet kunde uppstå att, sedan Karlberg arrendet afträdt, på förmonliga villkor erhålla en skicklig arrendator, som ville åtaga sig skyldigheten att underhålla de talrika å hemmanen befintliga hus och byggnader, samt slutligen att Utskottet, som endast uppgifvit, alt Kongl. Kammar-Collegium', uti infordradt underdånigt utlåtande, afstyrkt den sökte arrendeförlängningen, måtte tillika meddela upplysning om de skäl, hvarpå berörde afstyrkande blifvit grundadt. Till besvarande af de i förenämndä afseende framställde anmärkningar, får Utskottet till en början anföra, att då Karlbergs ansökan om arrendets prolongation blifvit af Kongl. Maj:t tili Stats-Utskottet öfverlemnad, Utskottet ansett den slutföljd deraf skäligen böra dragas, att Kongl.
Jag medger riktigheten af Herr Lefréns satts, att rättigheten att neka lån borde finnas; och äfven jag skulle yrkat dess tillämpning, om jag funnit det behöfligt. Men just efter realisationen har jag minsta farhågan derför. Då man jemför Rikets Sedelstock emot behofvet af Sedlar, och undersöker orsaken, hvarföre värdet blir så nedsatt, finner man, huru ofantligt litet dessa lån utgöra för en i full ordning befintlig Bank, med den credit en sådan måste äga. Deremot ser man, att utländska Banker icke draga i betänkande, att på några månader ge ut mångfaldiga millioner sedlar, dem de sedan draga in igen. Herr Tham’. Jag skall icke ett ögonblick uppehålla mig vid frågan om räntan. Till de skäl Herr Munck af Rosenschöld derom anfört skulle kunna läggas många andra; men jag tror, att opinionen i det afseendet är bestämd. Det är således blott i afseende på belåningsvärdet jag begärt ordet. Herr Lefren har omtalat, huru illa det skulle se ut i Bankluckan, om jernskeppningen stoppade; men delta kan icke ske utan genom krig och handelns totala afstannande, då lika litet kan importeras som exporteras, och priset på vexelbehofvet i samma mån måste minskas. Återigen under en sådan tid, sorn från år 1800 lill åren 1808 och 1 'ootj, införde vi icke blott Den 23 No ve 111 b er f. in. de varor vi sjelfve behöfde, ulan Sverige Lief äfven en nederlagsplats för Ryska handeln, och det var naturligt, att man derigenom varin lika mycket i vexlar, sorn man förlorade på annat vis. Antingen om all handel afstannar, eller vi komma i den belägenhet, att genom transito-förtjenst vinna på ena sidan, hvad vi förlora på den andra, synes påkänningen icke kunna blifva större, än att Banken fullkomligt reder sig. Herr Ribbing: Vid den siste Talarens yttrande får jag göra den anmärkning, att han förbisett en händelse, nemligen att vi kunde vara i fredligt förhållande med det land, som ville påföra oss varor.
Innan minuthandel med eller utskänkning af bränvin företages af den, som till sådan försäljning rättighet undfått, vare han pligtig att i stad hos magistraten och å landet hos kronobetjeningen anmäla å hvilket ställe han försäljningen idka vill. Så ofta sådant försäljningsställe ombytes, varde anmälan derom likaledes gjord. Der enligt § 7 elier 14 viss trakt för försäljningsstället blifvit bestämd, varde det iakttaget. § 25. Vid läger, eller der trupp eljest är för flere dagar sammandragen, vid helsobrunn eller badort, pä passagerarefartyg, eller der värdshusrörelse af annan anledning kan komma i fråga att under endast någon del af året utöfvas, må, för kortare tid än år, rättighet till bränvinsutskänkning meddelas af Wår Befallningshafvande, när, i förstnämnda fall, befälhafvande militärchef, och, i öfriga fall, andre vederbörande, derom gjort anmälan. Afgiften bestämmes al den för bevillningstaxering näst derefter sammanträdande komité, men får ej understiga det belopp, som för den ifrågavarande tiden svarar Förslag lill Förordning angående vilkoren för bränvin s försäljning. 7 mot den afgift, hvilken enligt de i §§ 17 och 18 stadgade beräkningsgrunder för år minst utgå bör. Skulle tiden ej uppgå till fjorton dagar, må dock afgiflérna ej för kortare tid beräknas. Innan utskänkningen må företagas, skall nyssnämnda belopp förskottsvis erläggas till vederbörande uppbördsman. Då till utskänkning, nu sagd är, tillstånd meddelas, underrätte Wår Befallningshafvande derom vederbörande skönskrifvare § 24. Utaf de afgifter, som enligt denna Förordning inflyta för minuthandel med och utskänkning af bränvin, vare sig i stad eller å landet, insättes i landtränteriet \ för landstingets och \ för hushållningssällskapets räkning, för att af desamma förvaltas och användas till ändamål, som för länet nyttiga äro.
Gräddan begagnas till allt, utom till kokning Fru C. fr. B. Ett billigt och bra sätt att till brulé- pudding använda råmjölksgräddai stället för ägg. Ett stycke socker med ett par skedblad vatten kokas gulbrunt (men får ej brännas), hvarmed en form glaceras, och det, som blir qvar i kastrullen, upplöses med söt gräddmjölk och blandas med god råmjölksgrädda, så det blir lagom hårdt, hvilket profvas. Ett par droppar vauiljessens tillsättes och mera socker, om så fordras. Blandningen hälles sedan i formen, som nedsättes i kokande vatten, tills den hunnit » stanna », Ii vartill åtgår ungefär en half timme. Uppstjelpes på fat och serveras med sin egen sås. A. Bospigg. Konservering-. Att förvara kött färskt. Den efterIängtadesommaren kommer valen gång, ehuru den tycks låta vänta på sig, och då vore del kanske godt för mången husmoder att vela ett fullt tillförlitligt säit att förvara kött färskt. Lägg ned köttet i ett kärl. Häll vatten i en kastrull och lägg deri litet af alla de kryddor, som kunna användas på kött (salt, peppar, ingefära, lagerbärsblad etc.) och låt detta koka en stund. Häll sedan denna lake i kokande tillstånd öfver köttet och tillslut val kärlet. Laken bör slå öfver köttet. På detta sätt kan köttet förvaras åtminstone en månad. Pyrola. Att bibehålla kött färskt och oskämdt sommartiden. Om man ej har tillgång på god källare, lägges kalfeller farkött uti skummad mjölk, så att det deraf helt och hållet betäckes. Vid varm väderlek pågjutes å nyo frisk mjölk hvar dag; vid kylig åter endast hvar tredje. På sådant sätt kan man icke allenast hålla köttet oskämdt, ända till fjorton dagar, utan det erhåller ock härigenom en angenäm smak. Man kan i stället för söt, äfven taga sur mjölk, hvilken första dagen ombytes två gånger; de följande dagarne endast en gång dagligen. Skulle köttet t. o. m. vara något ankommet, tager mjölken åt sig detta, redan öfver en natt. Vildt och oxkött slås in uti en duk och nedgräfves i en kista sand.
Riksens Ständer lära wäl icke mot deras wilja älägga Skänffa Rusthallarena en särskilt tunga, utan snarare, om någon Kongl. Stadfästelse pä Wargeringen är gifwen hos Wär gode Konung, i underdånighet yrka den äterkallas af samma skäl svin Konungens Nådiga Påbud af den 15 förledne Januari pä en Femdubdlad Bewillning uphäfdes. Bära äro stridande mot 4; § af 1772 ärs Regeringsform och 5 Momentet af SäkrrhetS-Acten. Herr ksclilin, Hoksn ^stolpli, hade inlemnak ett sä lydande anförande: Stars» Den 12 December. 66r Skatö Utskottet har uii betz nu upläste Berän» kande rörande paSscvolance-Wnket trott sig böra föresiä dct Jnkendcts Lönernc wid Lif-Regementeks, samtSkän» Ika och Westgötha Eommitzariatcrne kunde förändras eller nedsättas frän § tili 2 2 zv2 R:d, om de blott wid de tillfällen dä Mören inträffa, singö en tillökning af r ä 2OO R:d. Detta mäste jag anse för aldeles 0» lämpcligt och förmenar art en Embetsman sädan som dctze Commitz>'.riats,§hefer som alla tider pä äret hasna wärd och answar sa wäl om Kongl. Main. och Kronans Effecter och inventarier, samt äswcn böra bo pä stället, omöjligen kunna med mindre lön än de ä förra Staten bestädde 520 N:d Specie wara belärm, detta underställes wördsamast Höglofl. Ridderffaper och 7ldelns uplysta bedömande. Friherre Lsäsrslröm, Uustolk, upläste till Protocollet följande:
Vid voteringens slut befunnos, sedan en voterings-sedel blifvit undantagen och förseglad, samt de Öfrige votefings-sedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit som föijer! I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen serskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Ordföranden förklarade, att Riddarlms-Utskottets Memorial således blifvit, tillika med det af Grefve von Schwerin dervid föreslagne tillägg, af Ridderskapet och Adeln bifallet. Upplästes och lades på bordet Expeditions-Ulskottets den 20 dennes aflåtne Memorial öfver väckte motioner, innefattande förslag till förändrade åtgärder vid tryckningen af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll. Högloft. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan i. till 4 eftermiddagen. In fidem ProtoColli O. J. Lagerheim. Den 31 December e. mt 2?? Söndagen den 21 December. Plenum klockan § till 7 eftermiddagen. '» Justerades följande: Utdrag af Protocollet hållet hos IlÖglofl. Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 21 December 1823. S. D. Upplästes Riddarhus - Utskottets denna dag aflåtne Memorial, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående RiddarhuS-Ordningen; Och fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Memorial gilla, likväl med det tillägg, att uti Ridderskapets och Adelns underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t borde uppgifvas orsaken, hvarföre Ridderskapet och Adeln önskat en ny redaction af Riddarhus-Ordningen, den nemligen, att alla de Stadganden, som röra Adeliga värdigheten och Representations-rättigheten, måtte skiljas från de Stadgar, hvilka angå Riksdagsmanna-rättighetens utöfvande, såsom gemensamma för alla Stånden, och bestämda af Grundlagen. Ut Supra. Friherre Cederström, Jacobj hade inlemnät följande, som upplästes: (Se Bilagan N:o 1.)