Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men Eliakim, och Sebna, och Joah sade till RabSake: Käre, tala med dina tjenare på Syrisko; ty vi förstå det väl; och tala icke på Judisko med oss, för folksens öron, som på muren är. Då sade RabSake: Menar du, att min herre hafver sändt mig till din herra, eller till dig, att tala dessa orden; och icke mycket mer till de män, som på muren sitta; att de med eder skola äta sin egen träck, och dricka af sitt eget vatten? Och RabSake stod, och ropade högt på Judisko, och sade: Hörer den stora Konungens ord, Konungens i Assyrien. Så säger Konungen: Låter icke Hiskia bedraga eder; ty han kan intet frälsa eder. Och låter icke Hiskia, förtrösta eder uppå Herran, att han säger: Herren skall hjelpa oss, och denne staden skall icke gifven varda uti Konungens hand af Assyrien. Hörer Hiskia intet: ty så säger Konungen af Assyrien: Görer mig till vilja, och går till mig ut, så skolen I hvar och en äta af sitt vinträ, och af sitt fikonaträ, och dricka af sin brunn; Tilldess jag kommer, och hemtar eder uti ett land, sådant som edart land är; ett land, der korn och vin uti är; ett land, der bröd och vingårdar uti äro. Låter icke Hiskia bedraga eder, att han säger: Herren skall förlossa oss. Hafva ock Hedningarnas gudar hvar friat sitt land ifrå Konungens hand af Assyrien? Hvar äro de gudar i Hamath och Arphad? Hvar äro de gudar i Sepharvaim? Hafva de ock friat Samarien utu mine hand? Hvilken af alla dessa lands gudar hafver hulpit sitt land utu mine hand, att Herren skulle frälsa Jerusalem för mine hand? Men de tigde stilla, och svarade honom intet; ty Konungen hade budit, och sagt: Svarer honom intet.
En föregtde talare har ansett det vara af synnerlig vigt att bibehålla fjerdingsman s-be,styret sådant som det nu är, i anseende till nyttan deraf att folket derigenom sjelft fick tillfälle att biträda de administrativa myndigheterna. För min del lemnar jag i sitt värde de vackra orden om folkets sjelfstyrelse; men i praktiskt hänseende tror jag icke att den dermed antydda grundsats betyder stort. För att ådagalägga huru vigtigt nyssnämnde förbehåll verkligen är, anhåller jag att med ett exempel få uplysa huru förhållandet är i vissa delar af riket. lag hemtar detta exempel från Götheborgs och Bohus läns skärgårds-orter. Fjerdingsmans, eller, som det i dessa orter kallas, kronorättare-bestyret, är der öfverallt ambulatoriskt. I skärgårdarne äro, såsom man vet, hemmansåboerne i allmänhet sjömän. De äro ofta största delen af året ute på kustfart, eller någon gång, för att komma sanningen närmare, på lurendrejeri. När nu Länsmannens ordres kommer, så är kronorättaren vanligen icke att finna. Detta inträffar andra och 3:dje gången, och om han då, på Länsmannens anmälan, inkallas (ill kansliförhör, anträffas han icke heller med kallelsen, och när han slutligen träffas, och lian kan vara mogen till ett ringa vitesbelopp, sä är året till ryggal a gd t och befattningen går i tour till annor man. Vi veta att ett hufvudsakligt åliggande för fjerdingsman är, att kommunicera stämningar. Stämningarne i Götheborgs skärgård äro ganska talrika ifrån Götheborgs Tullrätt och Poliskammare. Jagöfverlemnar nu till hvar och en att bedöma huru lagskipningen skall se ut i en ort, der det står så till med dess yttersta organers verksamhet. Jag tror följaktligen att det varit väl betänkt af Utsk. att göra det föreslagna vilkoret för fjerdingsmans-bestyrets utsträckande till dem, som nu derifrån äro befriade och får derföre uti såväl förvaltningens som lagskipningens intresse påyrka bifall till Utsk:s betänk, med de modifikationer, som Frihrne Stjernstedt och Palmstjerna föreslagit. Hr Printzensköld, Carl: Frih.
Det är bekant, att landskapen under medeltiden hade sina egna lagar; och möten med de särskilda landskapens ständer för beviljande af allmänna skatter och gärder höllos så sent, som efter medlet af sjuttonde århundradet. Utan alt vara genom lag ordnade, blefvo ännu under hela adertonde århundradet möten ieke sällan af landshöfdingarne hållna, än med borgerskapet i en stad, än med innevånarne i bela länet eller vissa delar deraf, hvarvid tillfälle lemnades menigbeterne, att med landshöfdingen rådslå om gemensamma hushållnings-angelägenheter och till läns-styrelsen frambära sina önskningar. Dylika länsmöten, kallade landsting, höllos esomoftast i de norra länen, och ännu i delta år har i Jemtlands län ett dylikt ting hållits, dervid bidrag till en för länet vigtig kommunikations-anläggning blifvit af sockne-ombuden beslutade. Men ju mer dylika tillfälliga sammanträden med länens menigheter kommit ur bruk, desto tydligare har behofvet deraf framstått, och detta behof har tid efter annan under de sisla 30 åren gifvit sig tillkänna uti vid nästan hvarje riksdag återkommande motioner om inrättande af municipal-styrelser, dels häradsvis, dels fögderivis, dels länsvis, hvilka motioner lill en del åtföljts af utarbetade lagförslag. Redan vid 18113 års riksdag föreslog ett särskildt tillsatt Utskott, uti sitt bekanta betänkande, angående styrelseverkens reglering, inrättande af menighets-styrelse, »på »det att embetsmännens åtgärd endast mätte tillkallas i de fall, att folket icke vore »i tillfälle att sjellt besluta om sina närmaste angelägenheter.» \id 1828—1830 årens riksdag väcktes inom Ridderskapel och Adeln förslag om hushå loings-sällskapernas förvandling till municipalråd. Vid 1834—1855 årens riksdag utarbetade Majoren Grefve C. G. Spens, då ledamot af Konstitutions—Utskottet, ett af detta Utskott framlagdt förslag till inrättande af landskapsting, hvarur sedan representationen vid riksdagarne borde utgå.
Riksdagsordningen, öfverlemnade ^Jrotocoll; famt £onflttutionS*lltfkottet, under Riksdagens lopp, efter anmäld anmärkningsanledning, anfett fig föranlåtet att, på grund af 106 §. 109 RegeringS*$ormen, fläda famtlige ©tatS*RådetS Sedau.öter, med undantag af en, under tilltal inför RikS*Rätt, i affeende på deras rådgifvande åtgärd rörande upptagande af ett Sån; men Riks* Nättén, genom ©om den 17 ftfdidne Sanuarii, funnit laga arn ledning till anfallande af ifrågavarande åtal icke hafaa förekom* mit, i följd hvaraf det af SufUtiaeOmbudSmannen gjorda anfvarö* påflående blifvit till alla delar ogilladt; få förklare 5öi härmed, att, i flöd af 76 §. Riksdagsordningen, ©tatS*RådetS SedamöterS od; föredragandes anfvatighet för fina rådjlag och för utöfningen af fina Embeten intill den dag, då innevarande Riksmöte tog fin början, fullkomligen upphört; under hvilken frikaHelfe jemväl inbegripas ^ongl. Siaj:tS Rådgifvare i Sommandomål för Armeen och för flottan. §. 79. ©en af Of, i öfverenSflämmelfe med fladgandet uti 103 §.0..^» Regeringsformen och 64 §. Riksdagsordningen, utfedda Nämnd »«.• har, genom omröflning, förklarat famtlige åpögfta ©omflolenS Seda* möter fört jente, att i fina vigtiga kall varda bibehånne. §• 80. Sied iakttagande af förcjlrifterna uti 96, 97 och 98 §§• ringsformen famt 63 §. Riksdagsordningen, l;aDe 2Bi, genom ' Slectorer, till <23år SujtitiaeOmbudSman utfett och för ordnat Redigt |0rÄ. fionS*©ecreteraren och Riddaren af ^ongl.
Med ledning af dessa prof stadgade kommitterade hos sig den öfvertygelse, alt musei-byggnaden, förlagd vid norra ändan af Carl XIII:s torg, kunde med full säkerhet uppbäras af 4,500 med omsorg nedslagna, en fot under lägsta vattenytan afskurna pålar, hvilkas längd i medeltal beräknades till 25 alnar. Bemälde kommitterades för omförmälda plats algifna yttrande och förord lära ock kunna med lika skäl tillämpas i fråga om valet af byggnadstomt för ett Riks-ärchiv, som för elt museum. Sedan National-musemn blifvit förlagdt på ett annat fördelaktigt ställe; sedan flere enskilde personer, som derefter sökt tillåtelse att använda den ifrågavarande byggnadsplatsen vid Carl XIILs torg för tillvägabringande af åtskilliga uppgifna ändamål, försummat att fullgöra vilkoren för dylik öfverlåtelse; och sedan slutligen den gamla f. d. Arsenals-byggnaden, som icke längre kunde underhållas, blifvit, till följd af Kongl. Maj-.ts Nådiga beslut den 4 April 1851, bortröjd från stället, så att torgets och den långsträckta planteringens bakgrund kommit att utgöras endast af en rad ojernnt byggda enskilda hus på andra sidan om Enkhus-gränden; så syntes en allmän önskan att få den sålunda blottade tomten försedd med cn vördig byggnad hafva ånyo framträdt; och vid det första derefter yppade behof af plats för ett större byggnadsföretag för allmän räkning, nemligen för ett nytt Riks-archiv, framställde Öfver-lntendents-embetet, i underdåniga memorialer den 12 April och den 20 September 1853, de fördelar, som den oftanämnda platsen erbjöd.
De hafva der ofta fastighet, hvadan det skulle kunna hända, att vi framdeles finge se eli BorgareStånd, bestående af bara embetsocb tjenstemän, i st. f. borgare, enär ingen proportion finnes utsatt emellan dem, som idka borgergerligt yrke, och dem, som endast äga stadsfastighet. Vi kunde således i det s. k. Borgare-St. få ett alldeles nytt embetsmanna-Ständ. Sådant måtte väl vara stridande mot grunden för statsmannanäringarnas representation, hvilken är det borgerliga yrket, men alldeles icke fastighetsbesittning. Jag ogillar 7:o förslaget för BondeSt.-s felaktiga sammansättning. Man liar från förslaget uteslutit det nu gällande grundlags-stadgandet, att den som tillförene hört till annat RiksStånd, eller innehaft någon ordinarie beställning i Rikets tjenst eller fullmakt derå, må i BondeSt. inväljas. Likväl har man bibehållit benämningen allmoge. Under öfverläggningen om detta förslag på Riddarhuset den 27 Maj 1851 förklarade Const.Utsk:s ordf. Hr Gr. Lagerbjelke, att det folie af sig sjelft, ”att sådana jordegare, hvilka icke innehade eller innehaft Kongl, fullmakt, skulle ingå i BondeSt. ” Sedan man sålunda börjat tveka om hvad med ordet allmoge rätteligen borde förslås, begärde Hr Carlheim Gyllensköld, den 31 i nämnde månad och år, alt det vilseledande ordet måtte, enär det kunde inbegripa ståndspersoner frän förslaget utgå; men detta be - Den 15 Februari e. m. 75 streds, och genom votering afgjordes, alt uttrycket allmoge skulle bibehållas, oaktadt den förklaring deröfver, som Gr. Lagerbjelke afgifvii.
O 05 CO 05 —« o 03 70 ro cs^ ^dcs cq. -_a t-4 05 vr o o*' C 1 kT JT cs cs ro CO 'sdw vd" ÅO t>> o» ro ÅO 70 o ÅO CO — 70 CO 70 70 CO 70 O o CO ** *“■ J 1 vdro cs ÅO 05 1 1 CO 70 ►H CO ^dk-, cs • • • ♦ • e a • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • « CO ÅO 70 bs CO 05 ro ro ro ro ro ro ro CO CO CO CO 00 CO CO r-* M M M k-. k* «0 .*>3 Kostnad nåd oel eli Antal arbetare. Värdet a verl Kostnader. Tillsa Vinst och förlust, då ingen ränta beräknas. s -> m*-• o c p3 ÖP ”5 Förvalt n:smans. ? s-s E *5" p crq i ao i 1 Jan. 1 Juli ‘ co Underhålls0. atlöningstill mästare Diverse. Rätteligen utdraget intygar Lades på bordet. B. H. Sanlesson. »64 Den 7 Mars f. m. Hr Sandelhjelm, Paul, uppläste ett anförande, så lydande: Vid föredragning i sista förmiddagsplenum af K. M:s nåd. propos. om ett särskildt creditiv för behöfvande orters undsättande efter missvextår, gjordes af Hr von Knorring, Carl Henr., i ämnet ett förslag, med afseende på hvilket jag utber mig få erinra följande till StatsUtsk:s öfvervägande vid ärendets behandling:
Skeppsgosse-korpsen. Gåjie och arfvoden. U r öre. Gugo samt. vurdet. af en portion in natura åt Skrifvelse N:o i 95. 1 IT TAB. Machinisl-officerare. • Loner och tjenstgöri Respenningar. R: ii r. öre. 1 Mnchinisl-officer 3,000 (sorn tillika har uppsigt öfver Carlskrona stations smedjor, ångmaehiner m. ni. 1 d:o 2,500 — 1 d:o 2.000 — 1 d:o 1,500 — Summa R:dr Runt 9,000 — TAB. N:o 11. Mekaniska korpsen. 1 Deparlemenls-chef I Kapiten (Kapiten-Iöjtnant) 1 Löjtnant (Prejnier-löjlnant) . 1 Instrument-direktor Arfvode för tillfälligt biträde . (Den på Korpsens stat hittills upptagne Instrument-direktören öfverflytlns, med benämning af Instrumentoch Kompass-makare, på llandlverks-slaten.) Summa K:dr R:mt Ij enstgörings penningar. 2.000 1.200 118 Expedit)oris-Ul.skottels Förslag lili unden!. Skri/velse N:o 195. TAB. N:o 12. Ho/tans Civilstat. Löner oell aifrodén. tt:dr. löre. L öfvcr-kontniissarie vid Carlskrona station 4,500 — l Sekreterare lios Befälhafvande Amiralen vid d:o d:o 2,500 — 1 d:o vid Varfs-chefs-expedilinnen vid d:o d:o 2,500 — 1 d:o och Auditör vid Stockholms station 2,500 •— 1 d:o d:o vid Götheborgs depöt (ställd på indragning
Man ser endast de hvita husknutarna djupt inne mellan stammarna och tror sig midt i en stor skog – en skog af nyttiga fruktträd. Dessa träd gifva visserligen endast dålig frukt, som användes till Most, men de graciösa grenarna, de saftiga bladkronorna äro ögat en beständig glädje. Man fattar slutligen en sådan kärlek till dessa träd, att man finner dem vackrare än alla andra. Hur illa, att den moderna skolans artister, hvilka öppnat våra ögon för fruktträdets behag, ej hittat hit! Men de flesta af dem äro automater i sin konst äfven de; de våga sig icke gerna utom de kala, fula franska byarna; de arbeta med outtröttlig flit i det kalkhvita, gassiga Grèz par Nemours. Helt visst skall någon ny, någon verkligt ny talang förr eller senare leta sig fram till det förkastade Schweiz. Han behöfver alldeles icke frukta att beständigt träffa alphornsblåsande bildsköna flickor. Bondflickorna i Schweiz äro fula och alphornen börja tystna. Det franska landskapets delikata färger går han visserligen miste om, men det är egentligen först, när alpväggarna och de stora bergmassorna komma med som färgerna bli kalla och hårda. Hans skickliga öga skall snart märka, att Schweiz icke blott har snötoppar och bråddjup utan en outtömlig rikedom af smärre motiv, hvilka särskildt passa för en modern fransk pensel; han skall upptäcka byarna och deras fruktträdsskogar. Må man förlåta honom, om han midt i Jungfruns och Finsteraarhorns land – glömmer alperna för päronträden! Byarna i Schweiz äro mycket olika i olika kantoner, men de äro vackrast då de äro uppförda af hvitrappade korsvirkshus med små runda blyinfattade rutor samt halmtak, hvilka genom sin ofantliga höjd erinra om pålbyggnaderna. Då man en julidag sitter i jordvåningen af ett sådant hus och öfver sitt skrifbord betraktar byn genom det öppna fönstret, ser man ut i en stor grön sal, hvars golf är gräs och hvars hvalf är päronkvistar. Fruktträden göra först halt framför kyrkogårdsgrindarna och kyrkan, på hvars höga tak storkarna bygt bo.
Tag nu fram murare som kunna rifva; väggarne ska' få stå, korsen skola få sitta qvar på taken och klockorna i tornen, men källrarne bryter jag sönder; man börjar vid grunden, ser I! MARSKEN. Men folket skall inbilla sig att man tar bort tron; de måste upplysas. MÄSTER OLOF - GUSTAF. Vi ska' skicka upp mäster Olof och predika! MARSKEN. Mäster Olof är en farlig karl! GUSTAF. Han behöfs nu! MARSKEN. Han har farit fram som en vederdöpare i stället för att bekämpa dem. GUSTAF. Jag vet det! Det kommer se'n! Skicka in honom! MARSKEN. Lars kansler är bättre! GUSTAF. Tag in båda två! MARSKEN. Eller Olofs bror, Lars Pederson. GUSTAF. Duger inte ännu! Han är för blödig att slåss! Hans tid kommer också! (MARSKEN inför OLOF och LARS.) GUSTAF (till Lars kansler). Vill du hjelpa mig, Lars? LARS. Det gäller kyrkan? GUSTAF. Ja! Hon skall rifvas! LARS. Dertill är jag ej mannen! men om Ers nåde vänder sig till mäster Olof! MÄSTER OLOF 99 - GUSTAF. Du vill således inte? LARS. Jag kan ej! Men ett vapen kan jag lemna! GUSTAF. (lemnar fram nya Bibeln.) Den heliga skrift! Det var ett godt vapen! Vill du föra detta, Olof? OLOF. Ja, med Guds hjelp! GUSTAF (ger en vink åt Lars att gå; han går). Är du lugn ännu, Olof? OLOF (tiger.) GUSTAF. Jag gaf dig fyra dagars betänketid! Hur har du skött ditt åliggande? OLOF (häftigt). Jag har talat till folket GUSTAF. Så att du har feber ännu! Du ämnar försvara de der galningarne, som man kallar vederdöpare? OLOF (djerft). Ja! GUSTAF. Lugn! Du har gift dig helt hastigt? OLOF. Ja! GUSTAF. Du är bannlyst? MÄSTER OLOF - OLOF. Ja! GUSTAF.
Besvärsoch Ekon.Utsk:s nedannämnde d. 18 sisth Mars och d. 1 dennes på bordet lagde Betanien : N:o 64, i ani. af väckt motion, att ett sammandrag af lagrum och författningar, rörande presterskapets och klockares aflöning, måtte hvarje församling tillhandahållas; N:o 65, i ani. af väckt motion om åtgärder för tillsynen öfver fångars behandling i häkte; och N:o 66, i ani. af väckt motion att civil eller militär tjensteman, som vid K. M:ts Hofstat vinner anställning, må frånträda sin lön på Rikets stat. Ånyo föredrogs Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk.-s d. 18 sisth Mars och d. 1 dennes på bordet lagda Betänk. N:o 67, i ani. af väckt motion om KrigsHofRättens indragning. Gr. Gyldenstolpe, Adolf Fredr. Nils, anförde skriftligen : Enligt milt förmenande, torde Begementrs KrigsRätter, eller den s. k. första instansen uti vår militär-1agstiftning, hvarken kunna eller böra afskaffas, enär svårligen något annat lämpligt lärer kunna sättas i stället. Följaktligen synes mig KrigsHofRm icke heller kunna utan olägenhet indragas, emedan det torde vara lika litet rättsén ligt som nyttigt, att ÖfverDomstolen blifver organiserad på annat sätt än OnderDomstolarne. Principen hvarpå sjelfva KrigsEättens sammansättning grundar sigärden, att militärer böra, för tjenstefel och andra förbrytelser under tjenstens utöfning, dömas af personer med special-kännedom af de ämnen och ärenden som förekomma till afgörande. Principen skulle ju blifva till intet, om den icke äfven gjorde sig gällande i afseende på den högre instansen, der målen ganska ofta, — likasom vid KrigsRme — måste omedelbarligen uptagas och afdömas. Att tjenstefel, m. fl., skulle i UnderRätt pröfvas af militärer, men i ÖfverRätt af civila personer, förefaller mig i flera afseenden oformligt. Dessutom, huru skulle förhållas i krig?
På båda dessa ställen finnas ändamålsenliga lokaler samt skickliga och intresserade lärarinnor, som undervisa såväl i de stora allmänna simbassängerna som i de enskilda småbassängerna. Den förra anstalten, som är äldre och mindre samt endast afsedd för fruntimmer, har numera, sedan Stockholms stad i sin stora nyanlagda badinrättning inrymt äfven det kvinliga könet, en mer privat natur och föredrages af detta skäl utaf åtskilliga fruntimmer och mödrar. Priset är där för sommaren 5 kronor med simundervisning och tillträde vid hvilken tid som helst på dagen. En badkostym — sådan begagnas där af alla — kan köpas för 2 kr. Den är af bomullstrikå och tillräckligt stor för en fullvuxen. Enstaka simlektioner betalas med 35 öre, och kostym kan då få hyras. Den nuvarande föreståndarinnan är språkkunnig, till följd hvaraf anstalten särskildt lämpar sig för och äfven ofta får besök af utländska damer. Den andra anstalten, som af kommunen anlagts i verklig storstads-stil, har upplåtit nära halfva området åt det kvinliga könet. Här är mera lifligt än vid Skeppsholmen. Alla Stockholms folkskolebarn och åtskilliga uppfostringsanstalters elever få här simundervisning för det billiga priset af 1 å 2 kronor för hela sommaren. D e komma i grupper om 80 stycken, få Vs timmas simlektion — för så vidt lärarekrafterna förslå — samt marschera så sin väg för att lemna plats åt en ny trupp. På detta sätt går det oafbrutet från kl. 8 på morgonen till kl. 12 på middagen. Sedan blir det bättre utrymme för de privata eleverna. För dessa är priset 8 kronor för sommaren, hvarmed följer simundervisning, när eleven är under 15 år. Detta pris nedsättes dock för de flickor, som tillhöra någon af Stockholms privatskolor. För dem af det kvinliga könet, som tillbringa sommaren eller åtminstone en del däraf i Stockholm, erbjuda sig sålunda goda tillfällen till en simkurs. Bor ni på landet i hufvudstadens närhet samt kommunikationerna ej äro alltför ogynsamma, kan ni resa in till staden åtminstone ett par gånger i veckan för att taga er en simlektion.
Men äfven där den stora staden sträcker sig ut, kan stundom lemnas en liten obebygd fläck, där gräset får grönska,och där vinden får susa fritt i trädens kronor. Dit går den trötte oeh finner hvila och sinnets vederkvickelse. Så händer ock, att vi, som äro barn af seklets afton, stundom midt i det bullrande lifvet kunna träffa på en vrå, där ännu den svunna morgonens stilla frid finnes väl bevarad. I en sådan vrå fick den blicka in, åt hvilken det beskärdes att inträda i det lugna gammaldags hemmet hos numera bortUtgifningstid: hvarje helgfri fredag. (vid kompletteringar). Annonspris: 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » och » Lediga platser » 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. Utländska annonser 70 öre pr nonp.-rad. gångna enkefru doktorinnan Helena Sofia Grafström, född Franzén. Där lefde kvar detta ljusa skimmer från en tid, då poesien var hvardagsgäst, som kom med vårliga blommor in i de gömda hemmen; där möttes ännu denna sällsynta ro, denna stilla trefnad, om hvilka det nutida jäktande släktet känner så föga. Ej under då, att dit, till detta hem, samlades såsom till en fridens tillflyktsort de, som kunde räkna sig till den åldriga värdinnans släkt oeh mångtaliga vänner; att hon för dem blef det sammanhållande bandet. Hvad hon under sin långa lefnad verkat såsom husmoder i ettstortpresthus pålandet, såsom värdinna i ett gästfritt norrländskt hem, som länge var medelpunkt för denna trakts hela literära lif, uppskattas förvisso tillfylles af alla dem, som varit föremål för hennes omtanke och älskvärdhet; och många äro de hjärtan, hvilkas välsignelse oeh tack för trofast hjälp följt henne genom lifvet. Helena Sofia Franzén föddes den 7 september 1813 i Kumla i Nerike, där hennes fader Frans Nej, det är handlingen.
Del a detta Däng 8tat uppförda eontanta anglag af 84 K:dr för 42 Djerdinggmän, 8)M68 börs derifrån uteglutag, 8ä8om ibland indelningarne beräknade, oeb ds 300 k:dr, 80nr blifvit Dandgbökdingen beviljade, 8Ä80N1 ersättning för det att, etter "Wenergborgg brand, Dandgböldinge-Kegidenget begagnatg till Kmbetgrum lör Dän8-8t^rel86N8 ktdelningar, oeb bvilket nu utgår at anglaget för kronäng byggnader pa landet, böra a Allmänna Indragning8-8tLten upplora8. l?ä detta Däng 8tat bör upptörag, gägom lbön för den i Nölltorpg 8ocken nödig befunne krono-Dän8man k:dr 100: Deremot oeb at 8annna gkäl, 80rn i klfgborgg Dan, lära 82 K:dr lör 41 Djerdinggmän ur detta Däng 8tat böra tö 18 vinna. ^Ve/7/lev ^«>r. detta Dunnor 8panmäl under en kangknekts län, 8vm, enligt bvad 8tatg-6ontoiret nu anmält, förglömdes vid 1830 ars 8tat8-reg1ering. — Ilppbördsmannen i Deke oeb Larlskoga Dägderi bittill8 bestädde 16 13:dr 32 8k. gro numera besparde, men beräknade ibland tillgängarne för den n^a löne-regleringen med Dands-8taterna. ^rr/r. Lrelvet den 19 Oetober 1839, såsom iöne-f)dlnad 3?ransport 87,821:^9. i. 31 fransport 87,821:29. i. för någre Dänsmän en summ» »k 107: 34. 11, samt dessutom anslag för en