Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ärter Fria. malen: Gryn och Mjöl: ’ af hvete 1 centner - — 50 » >’åg 1 centner - 50 andra slag Fria. Spanska flugor; hänföras under Apotheksvaror. Speglar och Lampetter 1 skålp. — 25 Speldosor; se Instrumenter, musikaliska. 54 Förslag till Tulltaxa. Qvantitet för Tullberäkningen. Spermaceti; se Hvalraf. Spermaceti-olja; se Oljor, feta. Spetsar, Uddar och Blander: silkesoch linne-, med eller utan blandning af annat ämne andra slag Spetsglans; se Antimonium. Spiauter; se Zink. Spillning, Affall och Spån, ej specificerade Spiritus Vini och annan Sprit; se Bränvin. Sprutor, brand-; med tillbehör Spån ; se Spillning. Spån för bokbindning, tillverkning af värjslidor m. m. hänföres till fanérskifvor under art. Trädvaror. Späck; se Tran. Spännhalsdukar, äfvensom andra på valk sydda halsdukar: af heleller halfsiden af andra tyger af läder • Stanniol; se Folier. Stearin Sten: cornwalls-, eldfast, gjutstenar samt mergeloch skiffersten till stentryck, takskiffer, qvarnstenar, bryn-, oljeoch slipstenar samt all annan, ej specificerad, oarbetad eller i block all annan, arbetad, ej specificerad Stenkol, Stenkolsstybb eller Cinders samt Coakes eller af svaflade Stenkol Stenko/sarbelen, oinfattade eller infattade med annat ämne än guld och silfver, tullbehandlas såsom Bijouterivaror; infattade med guld eller silfver, vägas med infattningen och förtullas såsom den. Stenkolstjära Sticktyg eller Piqué; se Väfnader. Stilar och Slilskrot; se Bokstafsstämplar. Stoft, ofärgadt eller färgadt, till begagnande vid tapettillverkning Storax; hänföres under Apotheksvaror. Stramalj; so Broderduk. 1 skålp. 1 skålp. Införselstull. Riksmynt.
Sorn vid pröfning af anslagen under Femte Hufvudtiteln, Kongl. Maj:t ansett nödigt, att särskildt befäl bildades för det Flottan tilldelade talrika bevärings-mansltaps öfvande i fredstid och anförande under krig, samt i sådant afseende godkänt en af Departements-chefen framlagd plan till inrättande af fem Skärgårds-jlottans Marin-hataljoner, deraf till en början tre borde organiseras och förläggas uti Halmstad, Hernösand och Kalmar, —• har Kongl. Maj:t, i öfverensstämmelse med nyssnämnda plan, enligt hvilken nuvarande befälet vid Hallands och Wester-Norrlands Beväringsbataljoner blifvit afsedt för förstnämnda tvenne Marinbataljoner, föreslagit, att de nu på 4:de Hufvudtiteln särskildt upptagna anslag för nämnda befäls aflöning, utgörande för Hallands Infanteri-bataljon 7,500 R:dr och för Wester-Norrlands Bevärings-bataljon 6,295 R:dr, eller tillhopa 13,795 R:dr, finge till 5:te Hufvudtiteln öfverflyttas, äfvensom att från anslaget till ”Indelta Kavallerioch Infanteri-regementena” jemväl måtte för befäls-aflöningen vid dessa Marin-bataljoner få användas ett belopp af högst 13,905 R:dr, motsvarande de StatsUiskottets Utlåtande N:o 84. 23 för aflöningen af den sednare bataljonens befäl beräknade tillgångar från f. d. Jemtlands Fältj ägare-regem en te, i den mån dessa för ändamålet äro eller blifva disponibla, i följd hvaraf 4:dc Hufvudtitelns anslagssumma skulle nedsättas med 13,795 R:dr, hvaremot med öfverföringen till 5:te Hufvudtiteln af de öfriga 13,905 R:dr kunde tills vidare anstå.
BoställsCassan för inköpandet af ett boställshus. S. D. Bifölls, vid nu skedd ny föredragning, StatsUtskottets Betänkande, N:o 8g> angående Stenkolsverket vid Höganäs. S. D. Till Statsoch BancoUtskotteil remitterades af Johan Bengtsson från Ve - Prot. Utdrag deri 5o Mars 1829. i4 3 ster Norrlands Län och Petter Jonsson fria Christianstads Län ingifne anföranden , i frågan om Götha Canals fullbordan, S. D. Dl nu till justering upplästes ExpeditionsUtskottets förslag, N,'o 4i , till Rikets Sländers underdåniga skrifvelse, angående afskrifning i Räkenskaperne utaf NumerLotferiets fordran hos HamnbyggnadsDirectioneri i Helsingborg, bl ef samma förslag , i anledning af befunnen otydlighet i första punkten, till ExpeditionsUtskottet återremit« teradt. STOCKHOLM, Elméns och Granbergs Tryckeri, 1839* Prot. Utdrag den i April 182g. V Den i April. Från Högloft» Ridderskapet och Adeln» S. D. Vid ffemyad föredragning af Stais-Utslottets den 7 slstlidne Mars, under N:o 91, afl gifne, samt den ?3 derpåföljde e. m. på bordet lagda Utlåtande, i anledning af väckt Mo» tion, angående Statens Ordinarie Räntors ut-, görande i Skane, Blekinge samt Bohus X/än, blef samma Utlåtande af Ridderskapet och. Adeln afslaget, S. X). Föredrogoo ånyo och lades till handlingarne följande StatsUtskottets den 7 slstlidne Mars aflåtne, samt den 20 derpå följde e. na, på bordet lagda Memorial, N:o 78, i följd af återrenaiss uti frågan om inköp för Statens räkning af Landsorts och KorssÖ Fyrbåkar. N:o 90, öfver ExpeditionsUtskottets Memorial, N:o 2.2, angående tillökadt biträde vid Correcturläsning. S; D.
Mot aftonen, samma dag, kommo till redden tvenne svenska krigsfartyg och kastade der ankar, och blefvo de genom lösens skjutande ifrån fästningen bedragne att tro den ännu i svenskarnes händer vara, och sedan följande dagen af Zaren med hans garde, som inskeppade sig på båtar, ynkligen tagna. Först derefter erhöll garnisonen tillstånd att bege sig till Wiborg, och medföljde då min fader, och jag med honom, på denna bedröfveliga färden. Och lät sig Zaren, för sin bedrift, med den ryska Andreasorden i egenskap af bombardierkapten belöna, såsom ock bombardierlöjtnanten, furst Menschikoff. Två år sednare drog Zaren för Wiborg, men sluppo vi denna gången endast med skrämseln. Men fyra år sednare, i Mars månad, började ryssarne ånyo belägga Wiborg; men hade nu fästningen blifvit bättre försedd än förra gången, såväl med större besättning, såsom ock med förnödenheter till belägringens afslående, och voro inbyggarne nu af framgången vid den förra belägringens afslående uppmuntrade och eniga att fienden motstå. Och fastän staden af det starka bombardementet tre gånger råkade i brand, lyckades alltid att eldens vidare utspridande hindra; och ledo ryssarne, hvilka bodde i kojor af is och snö, svåra af köld och sjukdomar under denna tiden, och så hade vi allt ännu godt hopp, ehuru ryssarne ur 20 kanoner och 26 mörsare, under starkt skjutande dagligen, kastade bomber och eldkulor, hvilket mycken ängslan gjorde ibland folket och mycken skada å husen. Och stodo vi gymnasister i ledet bland soldaterna, främst på vallarne, och har gymnasium alltsedan ej i gång blifvit försatt. Hände sig nu en dag under belägringen att jag jemte en kamrat hade uppklifvit ända på taket af slottstornet, för att bättre kunna öfverse ryssarnes läger och belägringsanstaller.
Pa dess andra sida utbreder sig Veramins förtorkade stepper, där en och annan grön fläck förkunnar tillvaron af en by. Om vintrarna beta nomaderna här sina hjordar, det är deras kischlaks eller vinterläger, men om somrarna begifva de sig upp i bergen till sina jejlaks eller sommarläger. Första vägsträckan till Kebud Gumbed var 4,5 sv. mil lång, och för kuriositetens skull vill jag nämna, att stegräknaren visade 61,590 steg. Då dess lilla hammare två veckor senare hade bultat öfver 800,000 slag, tröttnade den, och podometern blef oduglig. De båda följande stationerna, Ejvan-i-Kef och Kischlak, äro små byar, omgifna af stora trädgårdar, där händevane och charbuse (socker-och vattenmeloner) frodas. Terrängen är en grusoch sandbelagd slätt, där här och hvar steppväxter och tistlar finnas. Allt vatten var här bittert, och till och med strömmarna voro mättade med salt. Den förnämsta af dem var Tjadjerud, en gammal bekant från 1886 års resa ochx 68 EN RESA FRÅN TEHERAN TILL KASCHGAR. första resan med schahen. Dess källor ligga i Elburs, den rinner i sydvestlig riktning, och dess vatten sinar ut i sandöknen söder om Teheran. Från Ejvan-i-Kef leder en väg öfver Firuz Kuh till det pass i El burs, där enligt några de gamles Kaspiska Portar voro belägna. Här finner man också de första karaolchanehs och burtjs, eller vakthus, lerfästningar och runda torn, som uppförts af perserna till skydd mot turkmenska röfvare. Ju längre man kommer mot öster, desto talrikare bli dessa fästningar, dit invånarna i närbelägna byar togo sin tillflykt vid turkmenernas besök, som hade plundring och slafhandel till syfte. I huru stor skala denna slafhandel bedrefs, kan man tänka, då general Skobeleff vid stormningen af Göck Teppe frigaf 25,00c persiska slafvar, som under rysk kosackbetäckning eskorterades till sina respektive hem.
- B Den z Julik. 1099 Uppläst hos Ridd. och Adeln d. ; Julik. , Prest-Ständet den Z - Borgare-Standet d. Z » -> , « , - Bonde-Ständet d. z Wördsamt Memorial! ^ckrdagemanncn EricMattsson,Nils Wa hiberg och Jan Mattsson fran Stockholms Län, hafwa uti ett fran Hcde warda Bonde Ståndet den rz dennes till Lag-Uttr^ttet remiiterat Memorial, af anförde skäl beg wc, att hwar och en, som dertill har lägenhet, matie tillätaS, att Utan föregången Syn eller undersökning för eget husbehof anlägga Mjöloch Sagg w arnar, att ryk tia för wakten elier wint; a:t ett beit Byelag eller flere matte fa förena sia om ctt fadant Werk, och att deräst framdeles skulle besinnas, att det kunde betjena flere än delagarne, det da, efter behörig undersökning, matte skatt läggas.
Regerings-Formen föreslagna bestämmelse, enligt hvilken, under Konungens frånvaro, Riks-styrelsen skall (öras af den till ihronlöljden närmast berättigade Prius, om han uppnått den ålder, som i 41 §. säges, 39 §:s ordalydelse och innehåll sålunda ändras, att derigenom blilver stadgadt, atl, i den uppgifna händelsen, Riks-slvrelsen föres af Kron-Prinsen, om han uppnått 21 års ålder; b) alt åt öfrige ifrågavarande §§., sä vidt de med den 39:de ega sammanhang, gilves en efter innehållet af nyssnämnde beslut lämpad ordalydelse; c) att, å lämpligt ställe i Regerings-Formen, bestämmelse intages om hvad under benämning ”Kron-Prins” rätteligen lörslås; — och Bih. till li. St. Brot. 1856 & i857. 5 Sami. 6 Höft. 2 Konslilulious-Ulskoltets Memorial N:o 10. d) alt, för utarbetande af de förslag till förändrad redaktion utaf ifrågavarande grundlags-paragrafer, sorn utaf Ståndets sålunda fattade beslut påkallas, Konstitutionsutskottets Memorial N:o 8, med dervid fogade förslag till grundlags-ändringar, till Utskottet återremitteras”. 81 §. Reg.-Form., sådan den nu lyder, förbjuder, alt frågor om grundlagarnes ändring må i Ståndens plena väckas, samt föreskrifver derefter, att örn mot de grundlagsändrings-förslag som af Konstilulions-Utskoltet framställas, i Ståndens plena anmärkningar göras, ”sorn åsyfta förändring i förslagen’’, de anmärkningar, b\ilka hvarje Stånd särskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, skola lill Konstitutionsutskottet hänvisas. Häraf följer alltså, alt förslag till nya, af Konstilulions-Utskoltet icke framställda förslag till grundlags-äridring icke må under namn af ett Stånds gemensamma (ankar väckas, hvilket möjligen kunde anses vara förhållandet med Bondeståndets här ofvan under U.U. c upptagne yrkande.
Uti denna motion hafva Doktorerne Broman och Sandberg, Professor Lindgren samt Prostarne Tellbom, Forssell och Lundblad instämt, äfvensom Biskop Heurlin i afseende å 2:dra punkten af motionen; 2:o af Doktor Sandberg, som ansett det vara önskligt, att, då Bevillnings-förordningarne voro afhängiga af statsregleringen, och stora förändringar i den sednare föranledde äfven de förras omarbetning, statsregleringen kunde bibehållas i det närmaste oförändrad intill nästa riksdag. Inkomstberäkningen, som för föga mer än 2:ne år sedan uppgjordes, hade icke heller på denna korta tid kunnat undergå några så betydliga förändringar, att en ny nu behöfde uppgöras, helst öfverskottet på statsverkets inkomster lemnade full tillgång till den förhöjning i utgifterne, som kunde pröfvas oundviklig, utan att någon rubbning i inkomstberäkningen eller omarbetning deraf vöre af nöden; hvarigenom detblefve möjligt, att Inkomst-betänkandet och ordinarie statsregleringen skulle kunna på en gång och skyndsamt till Riks-stånden inkomma, samt riksdagen på sådant sätt ganska mycket förkortas. Från Vällo/l. Borgare-Ståndet. 3:o af Hr Winge, som hemställt, att statsregleringen måtte så uppgöras, att tillgångarne i sin helhet beräknas, innan utgifts-summorna bestämmas, samt riks-statens hufvudtitlar på en gång framläggas för Rikets Ständer; i sammanhang hvarmed motionären tillstyrkt, att utgifterne, serdeles, under de 4 första hufvudtitlarne, måtte, såsom alltför dryga, varda nedsatta. Frän Hederv. Bondeståndet. 4:o af Riksdagsfullmäktigen Johan Jacob Rutberg från Vesterbottens Län, hvilken såsom egen upptagit Lektor Wallmans ofvanomförmälda, i Preste-Ståndet väckta och med Bonde-Ståndet kommunicerade motion. Hvad motionärerne sålunda anfört har Utskottet tagit i behörigt öfvervägande och jemväl funnit detsamma innebära tillräckligt skäl för Utskottet att derpå fästa synnerligt afseende.
Stat, är kanske rik 0111 vi JDen 2 3 December. 473 vilja åtnöja oss, med hvad vår Jord alstrar, samt klokt använda öfverskottet till utbyte emot utländska oundvikeliga behofver; men den är fattig, och blir det ännu mer, om vi försmå hvad vi sjelfve frambringa, och endast kunna til i fredststäl la vår törst och vår fåfänga med utländska Alster : — Svenska Nationen har på de sist föiflutne 40 åren undergått en stor förändring: Landet har tilltagit i Cuhur, men dess Inbyggare ej blifvit rikare, orsaken härtill, måste vara öfver flöd ige behofver — Nationen har vunnit mera upplysning , men månne den deraf skördadt den frukt den bordt; kunna vi med fullkomlig öfvertygelse ansvara för våra Förfäder, att den Svenska Redligheten och Sparsamheten som de lemnade oss i Arf, har af oss, icke allenast blifvit hållen i helgd, utan äfven tilltagit i samma mohn som deras och vår erfarenhet skänkt oss mera, upplysning: Ehuru Önskeligt och hedrande det vore att med trygg, het underkasta oss pröfvandet häraf, fruktar jag att vi med blygd få undandraga oss Domslutet häri. — Samma orsak sorn vi lära få tillskrifva -— ej tilltagandet i Rikedom — lära vi äfven få tillskrifva ej tilltagandet i Redlighet, nemligen de af oss sjelfva tillskapade öfverflödiga behafven. — Betydelsen af Öfverflöd Är olika, allt efter det Landets tillgångar hvaruti man lefver: Uti ett rikt Länd kan man knappt kalla något öfverflöd: Uti ett fattigt deremot, är det mycket man får iof att innebegripa under detta namn.
Just. Ombtns Etnb.-Ber. cl, 4 Nov. 1828. 3 8:0. 1825 den 24 Mars, Circulaire lill Hofoeh Öfver-Rätterna, att böter för andra resan snatteri böra förvandlas till sex dagars fängelse. 9:0. 1825 den 22 Julii, Circulaire till HofRätterna och Landshöfdinganie om lottning emellan dem, som vid Nämndemansval erhållit lika röster. 10:0. 1826 den g Mars, Circulaire till Hofocli Öfver-Rätterna, huru förhållas bör, då i Brottmål förekommer fråga, om en person är vansinnig eller icke. 11:0, 1826 den 26 Maji, Circulaire till Kongl. Majrts samtlige Befallningshafvande, att arrestanter, hvilka till Kyrkoplikt? undergående skola befordras, böra tidigt inställas hos vederbörande Prestman. 12:0. 182G den G October, Circulaire till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, angående bysalte personers behandling. 4 Bil. t. R. St. Just. Omb:ns Emb.-Ber. d. 4 Nov. 1828. i3:o. 1826 den 3o November, Circulaire till Hof-Rätterna om hvad som iakttagas bör vid lagfart å fastighet, som häftar för lån till allinänha Enkeoch Pupill-Cassan. i4:o. 1827 den 26 April, Circulaire till Ilofoch Öfver-Rätterna, angående ändring i vissa delar af Expeditions-taxan af år 1821. 15:o. 1827 den 26 Maji, Circulaire till Hofoch Öfver-Rätterna , samt Kongl. Maj:ts samtlige Befallningshafvande, angående sättet att verkställa sådane Utslag, hvarigenom en person blifvit i serskildta mål fälld till böter, som på en gång böra förvandlas till kroppsplikt. 16:0. 1827 den i3 Julii, Bref till Kongl.
Skrifvelse No 267. nåd och år, dels antydt Landshöfdingen alt upprätta underdånigt förslag till detta besvärs jemnande på enahanda grunder, som för rotejemkningen blefve gällande, dels emedlertid tillagt rusthållarne i rustningsbordan ett understöd, till belopp af 1000 R:dr årligen, alt ifrån och med i832 till och med det förflutna, då Rikets Ständer sammanträdt, af Statsmedlen utbetalas och i tnon af bördan vederbörande tilldelas; i följd hvaraf E. K. M:s Befallningshafvande, uti ond. skrifvelser den 1 Februarii och \\
Derföre ville jag, att i författningen infördes följande sladgande, hvilket näst efter ofvanskrifna tarif borde få sitt rum: efterlefvande makes behållning i boet är från ofvanberörda stämpel afgift frikallad, samt att i § 7 pag, 19 under art. bouppteckningar äfven infördes orden: efterlefvande makes behållning deri.» Rättelser uti Bevilltiings—Utskottets Förslag till Förf. ang. stämpel-pappers-afgiften. Sid. 1, rad. 1 nedifrån, står: 18 mom. läs: 17 mom. » 25, » 22 » » l:o Kongl. » Kongl. Litt. A. jemförelse mellan kostnaden för tillverkning och transport af stampladt papper å hela ark samt af beldggnings-stamplar. 1 f { : Dä packlår, som till orterne afsändes, vanligeu rymStämpelpapper i hela ark. Beläggning*- stamplar. mer 9,000 helark, uppgöres kostnadsberäkningen här | för 9,000 helark samt 9,000 st. beläggnings-stämplar sålunda: l:o. Papperet k 50 R:dr per 1,000 af de förra och 11 R.dr af de sednare 450 — 99 — 2:o. Skärning å 1 H:dr per 1,000 ark 9 — 1 80 3:o. Tryckning Transport till ångbåten — 75 — 15 | 7:o. Prakt till Malmö 6 — 1 — Summa R:mt 525 — 157 För hvarje stämpelpappers-ark utgör således kostnaden 5'76 öre. | För hvarje beläggnings-stämpel d:o d:o lBT/90 » Antalet afsönde skrifkartor under år 1859 har utgjort: å 25 öre 768,100 st. å so » 26,550 st. 794 650 st. Om kostnaden beräknas till 5'76
Sen får ^uffttteiOmbubåmannen beffåettbe fmårtgfjetett, etter rattare omåjligfjeten, att toib ben i Ijanå 2lrdjtö toaranbe brijf på elementer! ber* till, lemna någon tittfrebåffåttanbe oftoerjtgt af lagffipningenå tittjfånb i 3tifet, 3lifet, lärer emellcrtib Dlifroa på en enman måg affjulpen, febatt $ongf. 3)?aj:t unber ben 21 SOleij nåfllibet år förorbnat, citt Sennare fiola, innan ben 1 Slpril fjmarje år, till •£>. © .fperr ©taté*2>?inijiern infa'nba liljor på a((a bet föregåettbe året anf;åttgiga få mål brottmål, forn anbra råttegåttgömrenben. SÖib jemfårelfe mellan bifogabe fångtabell ocfj ben febnajl afgiftte får januari SDiåttab 1827, mifar ftg ingen anmårfningömårb olif^et i brott' målens beffaffeit^et ocf) antal. Slntafet af £orrectionSf)jon fjär lifmål un* ber befla tre åren marit i tilftaganbe, ocf) betta förfjållanbe (Fall utan allt tmtfmel fortfara, få la'nge icfe £agflabganbet i 1 §. af Äongf. görorb* ningen ben 3i Slug. 1819, augåenbe manartige ocf) fpftloföfe perfonerS befjanblittg, blifmit mobiftcerabt.
St. hafva bestämt en begränsad summa af 3,500,000 r:dr för belåning af vågförda effekter, guld och silfver deruti inbegripna, så kan det hända att, om jernexporten t. ex. afstadnar, större lånebehofver uppstå för vågförda effekter, än att denna summa af 3,500,000 r:dr är tillräcklig. Hvad förlust kan då banken hafva af att upplåna för 3 pro - Den 19 A pi il f. m. 177 procent och lillåna för 4? Jag kan ej inse det. Deremot skulle den allmänna rörelsen hafva fördel häraf, icke allenast de sorn ho i Stockholm, ulan äfven alla som vågföra effekter, och således riket i allmänhet; ly de kapitaler, d. v. s. den del af rörelsekapitalet, som kunde för 3 procent belånas, blefve dä begagnad för belåning af dessa vägförda effekter. Detta vore blott det allmännas vinst, men ingen förlust hvarken för banken eller någon annan, enligt hvad jag för min del kan inse; hvarföre jag anhåller om ålerremiss af denna punkt, med anmodan till BankoUlsk., alt det åter ville (aga saken i betraktande. Hr Åkerman, Fredr.: Den omständighet, hvaruppå ett par föreg:de talare fästat uppmärksamheten, är onekligen af största vigt, nemi. alla de bekymmer, hvaruti tillverkarna af våra vanliga exportartiklar komma alt befinna sig, och den sannolikhet som visar sig, alt de skola i vidsträckt mån behöfva att anlita lånftillgångar. Jag skulle derföre för min del icke sätta mig emot en återremiss, om jag ej vore öfvertygad om, att den ej skulle inom Utsk. leda lill det afsedda ändamålet. På sätt Ulsk. såsom skäl för sitt afstyrkande uttryckt, skulle en så beskaffad upplåning hafva den dubbla påföljden, att den gjorde en hop i banken deponerade medel räntebärande och att den på samma gång ökade antalet af i cirkulation varande sedlar, då de i frågava r. små obligationerne utan tvifvel skulle komma att cirkulera i likhet med sedlar och således öka sedelstocken.
Den talare, som påmint om denn.T politiska sjukdom, gör jag dock all rättvisa så till motiver som till afsigter. Jag kan dock ingalunda gilla de råd, han uppsändt till Regeringen. I förhållande till min Konung befinner jag mig i samina belägenhet, som den värde talaren. Jag har ingen behörighet att gifva min Konung råd; men framkomma till honom de röster, som här höjas, och får jag tro, alt lian hör den ena rösten, så vågar jag hoppas, att han ej försmår den andra. Vid allt hvad Konungen kan hafva kärt här i Jifvet; vid hans kärlek förSvenska folket och, jag ville frimodigt säga, vid den tacksamhet, han är skyldig Svenska folket; vid den kärlek, han här för den unga familj af engJar, som skola efter honom emottaga Sverige sådant, som han lemnar det, och skola dela med Svenska folket det tillstånd, som mun nu vill genom reformer och eftergifter bereda oss; vid allt detta ville jag på det ömaste bedja honom att eftersinna Svenska folkets nationalkarakter samt kasta en blick på vår historia och vår konungalängd. Han skall då erfara, att med Nationens lynne förena sig icke starka eller hastigt ingripande reformer. Ilan skall då erfara, att under svaga, eftergifvande Konungar har Svenska folket aldrig varit lyckligt, och de sjelfva hafva lefvat utan utmärkelse och dött föga saknade. Med denna bevisning ville jag på det ömaste bedja honom att blott varligt lyssna till dessa rop på reformer och akta sig att gifva efter i något, som tillhör vårt regeringssätt. I anledning af de målningar, jag här hört angtde vårt Statsråds personal — hvilka målningar jag önskar hade utevarit, äfven derföre, att jag så gerna velat behålla den, känsla af tillfredsställelse, som talarens utvecklade talent1 gaf mig, ouppblandad — ville jag yttra den önskan, att vår Konung täcktes, i frågan om sitt Statsråd och dess formerande, sluta öronen till för alla rop nr hopen, framburna af hvem som helst, dagbladsskrifvare eller andra, som Den i Juli e. in. med dem dela bemödandet att komma till ett obehörigt inflytande, alltid på hopen och stundom hos legeringarna.
Etthundra sextioentusen femhundraåtta riksdaler 13 sk. 3 list banko måtte, i öfverensstämmelse med dertill uppsatt förslag, som nu upplästes, varda till Rikets Ständers Stats-utskott aflåten. Detta Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande behagade Kongl. Majit i Nåder bifalla. Ex Protocollo, Carl von Schantz. Kongl. Majus Nåd. Skrifvelse, N:o 61. Ank. till Exp.-Utsk. den 29 April 1851, kl. 6 e. m. KONGL. MAJ:TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott rörande anstånd med föreskrifven ränteoch kapital-inbetalning å de till hamnbyggnaden ■vid staden Cimbrishamn beviljade lån af allmänna medel. Gifven Stockholmsl Slott den 4 ApYil 1851. Jemte anmälan, att Cimbrishamns år 1845 betydligt skadade hamnbyggnad af storm och stark sjögång den 24 och 25 Oktober sistlidet år ytterligare lidit icke obetydlig skada, och att, då intet hufvudsakligt kunnat sedan år 1848, af brist på mode], till hamnbyggnadens fulländande åtgöras, för staden icke vore möjligt att fullgöra stadgad inbetalningsskyldighet för de af statsmedel till hamnbyggnaden beviljade lån, hafva Borgerskapets Äldste i Cimbrishamn uti ingifven skrift hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t måtte föreslå Rikets Ständer, att åt staden bevilja anstånd, till nästkommande lagtima riksdags slut, med den, å de till hamnbyggnaden vid Cimbrishamn utaf allmänna medel beviljade tvenne serskilda lån å tillsammans 30,000 r:dr banko, bestämda ränteoch kapital-afbetalning, som, enligt Rikets Ständers vid 1844 och 1845 års samt 1848 årens riksdagar fattade beslut, vid 1S50 års utgång bordo taga sin början. 6 Kongl. Majit» Nåd. Skri[ve!»e, N:o 6i. Kongl.