Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad först beträffar stipendium Malmrosianum, utgörande räntan af till läroverket testamenterade 1,500 R:dr R:mt, så utnämna länets Höfding och stiftets Biskop hvarje år 2:ne obemedlade ynglingar till stipendiater, hvilka vid slutakten efter årsexamen, i närvaro af Läroverks-kollegium, läroverkets ungdom samt en mängd andra personer från staden och orten, af läroverkets Inspektor emottaga hvardera 42 R:dr 75 öre. Vid samma tillfälle, äfvensom vid slutakten efter hösttermins-examen uppläsas af Inspektor med ljudelig stämma de inom Läroverks-kollegium hållna protokoller, upptagande bland annat namnen å de obemedlade lärjungar, åt hvilka Läroverks-kollegium anslagit understödsmedel, äfvensom beloppen af dessa, och tillkänagifver Inspektor, att de uppnämnda lärjungarne äga att hos läroverkets Rektor, på tid denne utsätter, de dem tillfallande medlen uppbära. Utdelningen verkställes antingen omedelbart efter slutakten, eller, i händelse denna inträffar sednare på aftonen, tidigt följande dagen. Innan läroverkets räkenskaper till Domkapitlet inlemnas för att derifrån till Kammarrätten öfversändas, blifva de af Läroverks-kollegium granskade, hvarvid jemförelse med protokollerne ingalunda underlåtes, och denna granskningsåtgärd konstateras genom samtliga Kollegii-ledamöternes underskrifter å räkenskaperna. Malmö den 12 December 1861. Att ofvanstående af Rektor meddelade uppgifter äro med verkliga förhållandet fullkomligt öfverensstämmande och att de 360 R:dr 27 öre Rm:t, för hvilka i premieoch fattigkassans räkenskap för år 1859 verifikationer icke äro bilagde, blifvit till vederbörande lärjungar utdelade intyga: F. E. Borg, Rektor vid Malmö högre elementarläroverk. L. Stenberg. Lektor. M. C. J. Eurenius. M. E, Areshoug. d. O. Buth. Lektor. L. P. Billing. A. C. Nerman.
Slutligen horde ock tagas i betraktande behofvet af lindring i skatten för sådana mindre bemedlade personer, som befinna sig i äktenskap och hafva minderåriga barn att försörja —, en lindring, hvilken svntes innefatta en billig gärd åt humanitetens fordringar. På grund af dessa anmärkningar hafva hos Ridderskapet och Adeln följande olika yttranden blifvit framställda, nemligen: att, på sätt Herr Lindeström i sin reservation vid Utskottets Betänkande föreslagit, den skattskyldige, hvars alla årsinkomster, sammanräknade, icke öfverstege 1,500 R:dr, skulle vara fri från bevillnings erläggande enligt § 6 för följande del af inkomsternas belopp, nemligen ogift man eller enkling för 250 R:dr, ogift qvinna eller enka för 150 R:dr, äkta makar gemensamt för 400 R:dr samt föräldrar dessutom för 50 R:dr för hvarje eget äkta barn under tolf år, som af dem uppfostras; att, i enlighet med Herr Swartz’ reservation och Borgare-Ståndets dermed öfverensstämmande beslut, när alla de utaf kapital eller arbete uppkomna års inkomster, sammanräknade, icke öfverstege 1,200 R:dr, 400 R:dr deraf skulle vara fria från bevillning; att i sistnämnde förslag den ändring måtte ske, att högsta beloppet från hvilket afdrag finge ske, höjdes från 1,200 R:dr till 1,800 R:dr, samt slutligen att, när alla de utaf kapital eller arbete uppkomna årsinkom ster, sammanräknade, icke öfverstege 1,500 R:dr, 500 R:dr deraf skulle vara fria från bevillning.
Maj:ts Befallningshafvande, hvilka, med vitsordande af uppgifterna om den lifliga rörelse och varuomsättning, som vid Hvetlanda eger rum, tillstyrkt den ifrågavarande markens upplåtande under egandeoch ständig besittningsrätt, dervid likväl Kongl. Maj:ts Befallningshafvande föreslagit såsom vilkor, att marken indelades i byggnadstomter af någorlunda lika rymd, hvilka, med tillämpning af de för åboers antagande å kronohemman i allmänhet gällande stadganden, skulle upplåtas under ständig besittningsrätt, emot erläggande af tomtören; hvarefter Kongl. Kammar-Kollegium, som ansett ofvanberörda, af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande föreslagna tomtreglering icke böra ega rum, tillstyrkt att sökanderne mätte förunnas eganderätt till de af dem innehafvande nu ifrågavarande jordlotter emot erläggande af vanlig skatteköpeskilling eller tio års räntor, sedan, på sökandernes bekostnad, räntebeloppet för jordlotterna blifvit efter skattläggningsmetbod och i öfrigt gällande författningar uträknadt och faststäldt; och har Kongl. Maj:t, som lika med Kammar-Kollegium ansett för det afsedda ändamålet lämpligast att de jordlotter, hvarom fråga vore, blefve under eganderätt till sökanderne upplåtna, men tillika funnit angeläget, att icke, genom upplåtande för alltid från förenämnda häradshöfdingeboställe af den betydliga egorymden, boställshafvaren komme i mistning af den inkomst, som för honom genom markens upplåtande för tjenstetiden kunnat skäligen påräknas, samt med föranledande jemväl af hvad sökanderne sjelfve erbjudit, nu i nåder föreslagit Rikets Ständer att medgifva upplåtande under full eganderätt dels till de enskilde sökanderne, hvar för sig, af de tomter, som af hvardera nu innehafvas, dels till Östra härads samtlige innevånare af den till bostad åt Provincial-läkaren särskildt afsedda omförmälda jordrymd, — emot det att till boställshafvaren för hvardera jordlotten årligen erlägges sådan i laga ordning bestämd afgäld i spanmål, som motsvarar ej mindre hvad af hela hemmanets räntor och öfriga allmänna utskylder, vid jemförelse af egornas storlek och beskaffenhet, å den afsöndrade lägenheten belöper, än äfven hvad som med ledning af den jordskyld, boställshafvaren af de redan upplåtna lägenheterna uppbär, kan skä - Siats-Utskottets Utlåtande N:o 1'2d. 31 ligen anses motsvara den årliga afkomst, boställshafvaren för öfrigt kunnat af ifrågavarande lotter, derest de ej från bostället afsöndrats, bereda sig.
Hvad aflöningssättet angår, anser kommissionen det vara rättast, att lönen fastställes till ett bestämdt belopp för hvarje dag, som kontrollörerna äro i verksamhet, och icke med bestämd årslön, då det är osäkert huru länge hvarje särskildt bränneri kan komma att vara i verksamhet, och det följaktligen lätt kunde hända, att man för några få dagars tjenstgöring komme att utbetala en lön, som vore beräknad för flere månader. För att nu få pålitliga kontrollörer, tror kommissionen att det dagliga traktamentet icke bör sättas lägre än till 2 Spd. 60 sk., hvilket kommissionen anser komma att utgöra omkring 200 ä 500 Spd. årligen för hvarje kontrollör. Denna lön kunde man anse väl hög, men det får märkas, att då de antagna kontrollörerna, under de samtlige 6 månader, under hvilken tid bränvinsbränningen, enligt hvad kommissionen ämnar föreslå, kommer att blifva tillåten, måste hålla sig färdiga, att när sorn helst kallas till tjenstgöring, och således under denna tid till större delen afstå från sina öfriga förrättningar, för att möjligtvis blott under några fä dagar blifva använda vid ett bränneri, torde man ej böra kunna göra sig räkning på att få tillförlitliga personer för ett mindre dagtraktamente. Den andra frågan, hvarpå kontrollafgifterna komma att blifva beroende, blir derefter huru länge hvarje bränneri kan antagas komma att vara i verksamhet. För att kunna uppgöra någon beräkning i detta afseende, har kommissionen trott sig kunna utgå från den produktion, som egt rum under förlidne år, till hvilken man approximativ kan sluta utaf den erlagda afgiften. Denna har i landtdistrikterna utgjort Norska Kommiss. Betänk, ang. Bränvinsbränningen. {2,000 Spd. och i städerna 84,659 Spd. eller i rundt tal 84,000 Spd., då de 659Spd. kunna betraktas såsom utgörande afgiften af de till omdestillation. begagnade pannor. Efter de upplysningar kommissionen erhållit, kan afgiften för nämnde år i medeltal anses hafva utgjort för landtdistrikterna 4 4/4 sk. per producerad pott bränvin.
Vid tidpunkten för Dihlströms konkurs, eller år 1840, häftade Dihlström, jemte Klädeshandlarne Sprinchorn och Westlind samt Fabrikören Cedervall, hvilka samtidigt med Dihlström afträdt sina egendomar lill borgenärernes förnöjande, för fem särskilda förbindelser till Allmänna Diskonten å tillsammans 6,200 R:dr och elfva förbindelser till Handelsoch Närings-Diskonten på tillhopa 17,480 R:dr. Med hänseende till betydligheten af dessa fordringsposter och förhållandena med bemälde gäldenärers konkursmassor, hvilka alla skulle hafva lemnat ganska otillfredsställande resultater, derest tillgångarne skolat i vanlig ordning realiseras, föranläts Direktionen att, i likhet med öfrige fordringsegare medgifva gäldenärerne lättade betalningsvilkor, för att såmedelst, sedan de med sine enskilde borgenärer träffat ackord, skydda Diskontverket för en eljest sannolikt betydlig förlust. Sedan Dihlström, till följe häraf, erlagt 25 procent å sina Diskontskulder och iklädt sig skyldigheten att, jemte sine medgäldenärer successive inbetala återstoden, samt förlikningsdom i hans konkurs den 10 Juli 1843 fallit, erhöll Diskontverket den 24 i samma månad inteckning för ett belopp af 8,568 R:dr 11 sk. 6 r:st. uti Dihlströms då egande faslighet å Södermalm, att gälla näst efter den inteckning Kongl. Maj:ts och Rikets Kommerse-kollegium uti denna fastighet redan innehade, 6 Banko-Utskollels Utlåtande, JU 58. i och för Manufaktur-Diskontens fordran. Dä Dihlström icke fullgjorde åtagna successiva afbetalningar och fråga uppstod att göra Diskontverkets rätt till betalning på grund af berörde inteckning gällande, ansåg
Tillvitelsen att under utöfningen af en upplysande rådgifvares pligt* hafva lemnat Grundlagens föreskrift ur sigte, är stäld mot en enda man. Men denne man, hvarföre lät man honom förgå sig mot La - Den 10 Julii f. m. gens föreskrift? Han var icke ensam rådgifvande och upplysande vid detta tillfälle. Grundlagen har stadgat ett visst antal af upplysande rådgifvares närvaro, innan beslut i Konungens StatsRåd kunna fattas. Grundlagen har stadgat att endast i händelse af behof till rikets försvar ,• eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan hela StatsRådets tankar deröfver blifvit inhämtadt, Och Kongl. Maj:t i följe deraf funnit det oundvikeligen nödigt, får det kreditiv brytas, hvilket Ständerna i följd af RegeringsFotmens föreskrift i dess 63;dje §., äga att innan de åtskilja* till styrelsens disposition nedsätta. På gjord framställning af behofvet hade Ständerne vid 1818 års Riksdag, såsom också Consti. tutionsUtskottet nämner, med 700,000 R:dr ökat 3:dje HufvudTiteln. Ständerne hade härigenom ådagalagt åtminstone en god vilja; och en god vilja är också en god gerning, som kan förtjena en motsvarande känsla. Har den vid detta tillfälle blifvit motsvarad ? Förutsätta icke de för kreditivets brytande i 63 §:en bestämda vilkor, vilkoret af hela StatsRådets närvaro; vilkoret af inhämtandet af alla rådgifvares tan. kar deröfver, hvarmed ofelbart torde böra förstås deras ovilkorliga pligt att dem yttra, och det vilkor änteligen att dess brytande skall befinnas oundvikligen nödigt, förutsätta icke dessa vilkor förpligtelsen af en föregående undersökning, om än den kunnat anse* för utomordentlig, huruvida alldeles inga tillgångar fun. l44 'Beit 10 Julii f. m. nos, elier kunde beredas genom annas utväg än genom kreditivets brytande V Och likväl bär Statsutskottet upplyst att tillgångar icke saknades; ConstitutiormUtskottet har vitsordat förhållandet.
Den i4 April. 431 i ansvaret för Fylleri, att dylika brott endast i vissa fall borde med böter beläggas, samt Stockstraff och allmänt Arbete vid Arbets-Inrättningar derföre icke mera äga rum; men Utskottet har icke ansett sig böra tillstyrka bifall å hvad RiksdagsFullmägtigen Berg i detta hänseende föreslagit. 8:0 Öfver så väl Riksdags-Fullmägtigen Anders Danielssons väckte Förslag, att mål, som angå Fylleri och oloflig försäljning af Bränvin, Rumin och Toddy endast må af allmänna Domstolar upptagas, som ock Riksdags-Fullmägtigen J. F. Ruthbergs Motion, att Straffet för Fylleri måtte ifrån Penninge-böter förvandlas till Fängelse, foch att åtal å sådana brott må, inom hvarje Församling, af Kyrko-Rådet afdömas; och har Utskottet ansett sig icke äga skäl att tillstyrka bifall till de lag-förändringar, som i ofvanberörde måtto åsyftas; varande härvid fogade åtskillige Utskottets Ledamöters serskildte yttranden. Från Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomice-Utskotten : Af den 28 sistlidne Martii: 1:0 I anledning af de uti Hedervärda BondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande, rörande väckt Motion om skyldighet för privilegierad Jord, att deltaga i Tingshusoch Prestegårds-byggnad; hvilket Betänkande, på sätt Utskotten anmält, redan af de öfrige irenne RiksStånden är vordet gilladt.
Val huit coursens fallande * söm Stigahdö I öfrigt, då jag hu hört äf män, Söm haft ined denna reglering ätt göra, ätt ändamålet åtef Défi 15 julil e. ml fekil" vara att förbättra myntet, vill jag denina gårig ej vidare anföra, utan tillstyrker återSremiss af betänkandet, för att få denna del af iFinånce-regleringen behandlad i ett Sammanhang ined dess Öfriga delar. Herr von Hohenhausen, Michäel: Del så kallade felet, som blifvit begånget genom antagande af andra alternativet, har varit ganska lyckligt, 'emedan det tvingar till omarbetning af grun* 'derne i allmänhet. Från PresteStåndet lärer betänkahdet vaxa återremitteradt, och som det säges, äfveti ifrån BorgareSlåhdet. 'tillfälle uppstår således till 'omarbetning äf Förslaget, som öfVerensstämmer med min önskan, dä jag hörer till dem, söm önska en mynt-bestämning, och ej en förbättring eller försämring af vårt mynt. Herr Cederschjöld : Jag sku’lé instämma ined ^friherre Cederström, att mart kunde utsätta några skillingar öfver dagens cours, så. sorn norin för silfver-uppköp, örn jag ej trodde mig veta, att gammalt silfver här på Auc* tiönsKammaren alltid betalas på runstycke efter dagens boterade Cours; och derföre förmodade att äfven Banken till samma pris kunde få uppköpa silfver. Én tillökning i Banco* priset skulle ej hafva annan påföljd, än att äfven Auctions-priset stegrades, och till äfven® tyrs äfven coursen i samma mani 83* Hen 15 Jfnlii é m Herrn/ Uhr, Gästa/1 När den fjerde pkrnci ten af Betänkandet i Utskotten afgjordes, oell Utskotten derom stadnade Uti olika tankar, irar jag af dem, sora tillhörde den sednare, af deri orsak, att jag ansåg den åå kallade mynt-bestämningen ej vara någon bestämning.
N;o 53, i anledning af väckt motion om öfverseende af In struction ocli taxa för justering af mätt och vigter. Dessa nio Betänkaaden blefvo, hvart efter annat, bifallna. Från Hedervärda Bonde-Stårdet. S. D. Föredrogs ånyo Constitutions-Utskottets Memorial, N;o go. i anledning af Bonde-Ståndets yttrande, rörande Utskottets Memorial, N;o 63 om val af Förmyndare att styra Riket under Konungs minderårighet. Med frånträdande af sitt förra beslut, fann Stån let för godt godkänna, hvad Utskottet i Memorialet, N:o 63, föreslagit. S. D. Ånyo föredrogos Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottens Utlåtanden: ]\T:o 56, i anledning af väckta motioner om ändringar i Författningarne, rörande laga försvar och lösdrifveriet, samt om inrättande uf frivilliga arbetshus och tvångsarbetshus, m. m. Bifölls. N:0 5y, i anledning af väckta motioner, rörande ändringar i nu gällande Legostadga af den 23 November i333 samt begagnande af så kallade Uppehållskorl, m. m. B Jolis. N:o 58, i anledning af väckte motioner om förändring i Förfuttningarne, angående mått, mål och vigt; Återremitterades. S. 1). Föredrogs ånyo samt antogs Höglofl. Ridderskapets och Adelns inbjudning uti protocolls-utdrag den 5 dennes att biträda dess beslut, det alia de uti Bevillnings-Utskoltets Memorial, N:o 41 föreslagna 85 voterings-propositioner deruti inbegripen voterings-pi opositionen N:o a3i, hvilka härröra af Ståndets, från öfriga Ståndens skiljagtign, beslut, i afseende på frihet från utförsel-tull för åtskillige artiklar, böra sammanfattas uti en enda voteringsproposition. S. D.
P, Hembergs motion, rörande eftergift af Bankens intecknings-rätt, i afseende på den å Uddevalla Stads utmark varande ståndskog, vid förnyad föredragning, bifölls. S. D. Efter a nyo skedd föredragning af Stats-Ufskottets Memorial, N.o 397, i an-! ledning af skiljaktiga beslut inom Riks-Stån3 den i åtskilliga delar af Statsregleringen, biföll Ståndet, som förblef vid dess, angående första och andra Hufvudtitlarne, fattade beslut, de uti omförmälde Memorial föreslag»e Voterings-propositioner, ioi Prot. Utdrag dt.ri 16 October 18 ty. Från Hedervärda BondeStåndet. S. D, X anledning al gjorda anmärkningar, återremitterades Statssamt Allmänna Besvärsoch QeconotnSe-Utskottens Utlåtande, N:o 72, i anledning af Kongl. Maj:ts »flatna Nådiga Proposition om den så kallade Mötes-Passevolancen för de indelta Regementena, samt flere i detta ämne väckta enskilda motioner, S, I>, Vid förnyad föredragning af Iiagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtande, Nio 60, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande, N:<>35> med Förslag till ny Prestvalsfö. rordning, blefvo Utlåtandet N:o 60 och Betänkandet N:o 55 af Ståndet afslagne; och beslöt Ståndet att, i följd deraf, öfverlemna till Constitutions-Utskottet, att öfver andra alternativet i det af Kongl. Maj:t afgifna Förslag till ny Prestvals-förordning sig utlåta, S. D, A nyo föredrogs och bifölls Bevillnings-Utskottets Utlåtande, Nio 45, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betan? Ståndet, N.o a6s om tull på spannmål, Prof. Utdrag dtn 16 October 1839. 135 S. D.
Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-utskottets utlåtande N:o 25, i anledning af väckt motion om åtgärders vidtaganda till beredande af rättelse i bevillnings-taxeringen för fastigheter. Ståndet beslöt, att Rikets Ständer borde till Kongl. Maj:t ingå med underdånig anhållan, det Kongl. Maj:t läcktes från vederbörande infordra, och Rikets näst sammankommande Ständer meddela, de statistiska upplysningar, som erfordras för uppgörande af en ny minimi-tariff för ifrågavarande taxering. Från Vällofl. Borgare-ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Ko?istitutions-utskottets memorialer: 532 Prot.-utdrag den 42 Juli 4848. N:o 21, med förslag till ändringar och tillägg uti 56 och 81 §§ regerings-formen samt 1 mom. 29 § 3, mom. 49 § och 73 § riksdags-ordningen, rörande behandlingen af frågor om ändring i grundlagarne. Härvid förekommo: l:o 1 mom. eller förslagen till förändringar uti regerings-formen och riksdags-ordningen, pag. 9 och 10 af memorialet; Återremitterades, med förklarande af den gemensamma tanke, att Ståndet anser dessa förslag, såsom onyttiga ansedda, ej kunna till hvilande godkännas. Och 2:o 2 mom. eller förslagen pag. 12. dntogos att hvila, till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. Och N:o 22, i anledning af ett Stånds återremiss å memorialet N:o 14. Lades till handlingarne. S. D. Vid förnyad föredragning, bifölls Stat s-utskottets memorial N:o 230, angående den vid nord-östra sidan af riksgälds-kontorets hus befintliga gårds-plats. S. D. Vid förnyad föredragning, blef Statsoch Lag-utskottens utlåtande N:o 38, angående åtskilliga frågor som med fängelse-regleringen ega sammanhang, ogilladt, och antogos de trenne uti herrar Eklunds och Agrells reservationer innefattade punkter. S. D. Föredrogos ånyo Bevillnings-utskottets memorial och utlåtande:
Jag vill önska att den förklaring Hr Gr. o. Landtm, nu afgifvit, äfven måtte gälla för nästa riksdag. Vid den sistförflutna yttrade dävar. Landtm, i likartad fråga en alldeles motsatt tanke. Om detta sätt att föredraga förekommande ärender antagas, så önskar jag blott få veta om det är gifvit att vi dermed äro ifrån saken, eller om det likväl är tillåtet för en hvar att sedermera tillägga hvilka mål han behagar, eller begära att betänk, skall punktvis föredragas? Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att han, innan de nu ifrågavar. propos:ne framställdes, ämnade för R. o. Ad. föredraga en förteckning, som blifvit uppgjord öfver de delar af tullbevillningen, hvarom serskild öfverläggning på f. m. yrkades, samt tillika framställa, att R. o. Ad. förbehölle sig att serskildt besluta derom, men komme att på en gång och i öfverensstämmelse med antingen 1845 års tulltaxa eller Bevilln.Utsk:s förslag fatta sitt beslut i afseende på allt, som icke å berörde förteckning vore upptaget, samt att derest detta af R. o. Ad. bifölles, det folie af sig sjelft, att sedermera icke några ytterligare frågor_ kunde upptagas till serskild pröfning. Hr Printzensköld, Carl: Då den nog oväntade händelse inträffat att Hr Gr. o. Landtm, tvärt emot hvad förhållandet var vid sisllidne riksdag vägrat propos. pä betänk:s företagande i sin helhet, så får jag förklara, att jag icke ämnar afstå ifrån att yrka min rätt att fordra taxans genomgående från början till slut, emedan det annars kan inträffa (på sätt vid förra riksdagen hände), att de föreslagna förändringarne blifva i klump antagne. Jag tror mig hafva rätt till denna fordran då Hr Gr. o. Landtm:s vägran att framställa den begärda proposm, har försatt saken i ett annat skick, än hvaruti den sig förut befann. Frih. Raab, Adam Christian:
I bidrag till skolan 1 lafva från staten erhållits under hvarje af åren 1856 och 1857: 3,000 R:dr och under hvarje af de senare åren 4,000 R:dr. Mejeri är vid Haddorp äfven anlagdt, och har vid detsamma under perioden årligen lemnats fri undervisning i mejeriyrket åt tre personer af q vinkönet. Vid Haddorp finnes uppställdt ett staten tillhörigt, af Svenska djur bestående holländeri. Stuteri finnes ej inom länet. Förhållandet med bränvinsbrännerierne inhemtas af nedanstående tab. Litt. B. Tab. Litt. Tillgången på duglige arbetare för jordbrukets behof är knapp, i följd deraf, att sådana arbetare ofta söka och erhålla anställning vid allmänna byggnadsföretag. Jordbruket skötes hufvudsakligen å slättbygden medelst tjenare i husbondens bröd, statfolk och daglönare, samt i skogsbygden med tjenare, jordtorpare och backstugusittare. Dagsverkspriserna hafva utgjort för man under sommartiden 1 R:dr å 1 R:dr 25 öre och under öfrige årstider från 67 till och med 83 öre. Qvinsdagsverken hafva godtgjordts med hälften af hvad mansperson, efter hvad nämndt är, erhållit. C) Skogshushållning och D) Rofdjurs utödande. Tab. N:o 4 angifver de under allmän vård ställde Tab. n-.o skogarnes areal, den afkastning de lemnat, och huruledes afverkningen å desamma bedrifves. Tab. Litt. B. Uppgift å bränneriernas antal och tillverkningsbelopp för åren 1856—1860. Större brännerier. Mindre brännerier. Summa. TillverkningsTillverkningsTillverkningsAnta!. belopp i Antal. belopp i Antal. belopp i kannor. kannor. kannor. Skogshushållning. Skogvaktareskola. Rofdjur. Bergverk.
Spelar hon sin tjusande roll under hymens dok, så har hon i erfarenheten en förträfflig tidmätare; ser hon ännu endast bland sina rosendrömmar hymens lågande fackla i en skön och leende engels hand, så kan hon ändock känna tiden i luften, som det heter; ty alla drömmar taga slut då hon vaknar, till ungefär middagstiden är sjelfva minnet af dem förjagadt, och på aftonen är hon trött af dagens möda eller dansens, eller af kavaljerers sladder. Apropos1 af kavaljerssladder, så är, som man vet, detta det enda och bästa sätt, en modernt uppfostrad flicka eger att lära känna sin tillkommande man. Det lider dock intet tvifvel, att en sådan der kavaljer har många egenskaper, om hvilka han icke säger ett ord. Så t. ex. äro de alla, för att hafva händerna lediga för hatten samt till handskarnes afoch pådragning, utan att derföre sätta sällskapet i förlägenhet, försedda med hängslen, men samma blygsamhet, som förestafvat dem detta försigtighetsmått, hindrar dem i nio fall bland tio att nämna något derom. Att de låta dem framskymta mellan västslagen, sker endast derföre, att persedlarne äro splitter nya, af siden eller så bortåt. Skulle ej den omständigheten, att de gå på två ben, ligga för öppen dag – hvilket den icke gör hos våra moderna damer – så skulle äfven deras tystnad i detta fall böra lofordas. Felar någon i denna punkt, så inser hvarje flicka med verldserfarenhet och med det säkra omdöme, som tillhör hela könet, att en sådan kavaljer är egenkär. Mången ung dam vill kanske finna spår af denna odygd i kavaljerernas vana att oupphörligen tala om vädret. Det låter visst förmätet, då en sådan underrättar den unga damen, icke blott om hvad väderlek som bör väntas för morgondagen, utan äfven hurudant vädret är i dag, ja hurudant det var i går, sednaste veckan o. s. v.