Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är så mycker me' ra skäl att nu vara uppmärksam, sorn man har exempel derpå att Skånska Roteringen ej utföll alldeles efter önskan. Uppå derom af Herr Grefven och Landt* Marskalken gjord Proposition, blef Oeconomi#- Utskottets Betänkande, tillika med de dervid framställde Anmärkningar, tili Utskottet återremittcradt. Företogs till pröfning Allmänna Besvärsoch Oeconomiae-Utskottets den 4 sistledne Mar* lii afgifne, samt den 1 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, i anledning af vackt fråga om förändring uti 9 §. af Kongl. Den 4 April. *97 Maj:ts förnyade Seglations-Ordning den 17 Junii 1774- Grefve Cronstedt, Claés, anförde skrifte* ligen: Jag medgifver att all Lag bör vara byggd på rättsgrunder, men då måste man äfven ange människan fullkomlig — enär hon det ej är, måste Lagen snarare förekomma brott och felSteg, genom förutseendet och förhindringen utaf alla möjliga missbruk och misstydningar, än genom ett eftergifvande ofta öfvergående till slapphet, som snarare uppmuntrar till oordnia» gar, än den afhåller från utöfningen deraf. Uti denna synpunct synes mig vara den förändring uti Seglations-Ordningen, som OecQnomis-Utskottet tillstyrkt, nemligen: Att om Skeppare uragtlåter hafva Märkrulla eller saker om bord, som ei på den äro annoterade, Godsägaren må edeligen försäkra sin oskuld och slippa att, som nu varande Författning styrker, ersätta Kronan denna Tullförsnillning, utan skall denna ersättning drabba Skepparen, Utan all misstydning kan jag ej anse Edgång, sorn en rätts-principe till sin oskulds framvisande; ty alla härigenom uppkomne missbruk, så lätt förledande till brott, genom det inre medvetandets hemlighet, blir härutaf en följd, sorn varande skyldig är det svårt låta bli svära, för att anses brottslig och blifva hängd, och oskyldigiär det ändå ett misstroende* sam sårar ens heder. Den 4 Amil.
I sådant fall vore det utan tvifvel klokare och nyttigare alt bibehålla och söka utvidga de redan existerande Hushåll ningssällskapernc. Dessa kunna nemi. utgrena sig i underafdelfnr, spridda kring'hela länet, så att t. ex. hvarje Socken utsåge några duglige och nitiske män, hvilka samfäldt handhafde dess ekonomiska angelägenheter och utläto sig öfver väckta frågor och förslag, hvarefter deras utlåt, borde remitteras till länets Hushållningssällskap, hvilket ägde att insända yttrande i ämnet, antingen lill K. Dessa Hushållningssällskapets verkningskrets har icke varit så inskränkt, som man har velat påstå och såsom exempel härå kan jag framställa det län, inom hvilket jag har min hemort, ty det dröjde icke lång lid efter Hushållningssällskap blifvit inom länet sliftadt, förr än delegationer deraf bildade sig i olika delar af länet, bestående af sådana personer, hvilka förut deltagit i Hushållningssällskapets förhandlingar och således voro hemmastadde i länets allmänna ärende)'. Sådana delegationer skulle otvifvelaktigt öfverallt verka fördelaktigt och, stående i nära samband med sjelfva centralsällskapet, utan alt derföre bilda något helt för sig i väsendtlig mån bidraga till länets framåtskridande i materiel förkofran. Af hvad jag nu haft äran anföra finner fi. o. Ad., alt jag gillar motionens grundtanke, men icke den form, hvarunder denna tanke blifvit framställd, dag tror alt ju mera man concentrerar en kraft, desto starkare verkar den, och att man således icke bör splittra den makt, som f. n. finnes nedlagd i Landshöfdingens händer. Dessutom böra vi ihågkomma, att dessa vigtiga embetsmäns tid allt för mycket uptagas med afgörande af de aldra lumpnaste angelägenheter, så att de sällan hinna att, som sig vederbör, besöka länets olika delar och med egna ögon efterse att deras befallningar blifva åtlydda, hvarföre det icke heller torde vara skäl att öka den redan allt för stora mängden af Landshöfdines åligganden genom de trassel dylika nämnder, som de föreslagna, troligen skulle åstadkomma.
Riksdaler Curant, godkände de uppgjorda voteringsproposilionerna, samt gillade 3 öfrigt, hvad uti memorialet, N:o 37, framställes. S. D. Föredrogos å ny o Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets belänkanden och memorial: N:o 96, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl. Förordningen den 29 Januari 1831, angående stämpling af tackjern; N;o 97, i anledning af väckt motion örn upphäfvande af Kongl. Förordningen den 19 Juni 1843, angående kolmätningen inom Bergslagen 500 Prot.-Utdrag, den /f Januari 18 45. N:o 100, i anledning af väckta motioner, angående befordringsförfattningarne för prester; N:o 101, i anledning åf väckt motion om bestämmande af vissa grunder för befordringarne inom Postverket; N:o 102, i anledning af väckt motion, angående Rikets Ständers underrättande om de åtgärder, som, i afseende på Folkskolorna, blifvit vidtagna; N:o 103, i anledning af väckta motioner om förordnande af en Comité, till granskning och ordnande af Rikets ekonomiska författningar; N:o 104, i anledning af väckt motion, i afseende å användandet af de, under namn af ”besparade Pastoralier,” till stiftens byggnads-cassor ingående medel; N:o 105, i anledning af väckt motion om beredande af lindring för allmogen i väghållnings-skyldigheien; N:o 106, i anledning af väckt motion derom, att förbudet mot fiskande med liärkla måtte upphäfvas; N Med godkännande af memorialet, N;o 98, lade Ståndet betänkandet, IST:o 69, och nyssberörde memorial till handlingarne; och N:o 99, i anledning af väckt fråga om försäljning af Kronan tillhöriga oanvändbara persedlar och effecter: Återremitterades. S. D.
De derefter förfallande räntor betalas inom hvarje års slut; och kommer på enahanda sått, som nyss nåmndt år, att förhållas med Capitalafbetalningar, når tiden för deras erläggande inträffar; 5;o Under de första 10 åren, att råkna från och med i83o till och med i85g, göres icke någon afbetalning å Capitalet, men inom i84o års slut, och allt sedermera å samma tid de påföljande 10 åren, inbetalas årligen å primitiva Capitalen 10 procent, så att hela Capitalet inom i84g års slut, år inbetaldt; 6:0 Allt hvad som bör inbetalas skall insändas omedelbarligen från Stadens Äldste ti 1 Commissarierne i RiksgåldsContoiret. b) De utaf hela den beviljade lånesumman återstående 60,000 R:dr utlånas åt enskilde, emot 5 procents ränta och följande vilkor: 76 Exp. Vtsk. Förslag till und. Skrifv. Alla, som vilja erhålla lån utaf den anslagna Summan, böra ovilkorligen'å de af brände tomterne uppföra sådana byggnader, som uti K. M:ts för Staden i Nåder fasstållda plan och byggnadsordning åro föreskrifne; 2:0 Vid lånemedlens fördelning böra do Tomtegare företrädesvis understödjas, som i synnerhet kunna vara i behof af lånebitråden utaf allmänna medel; 5:o l afseende på lånemedlens förvaltning m. m. utses en Comité, under Landshöfdingen Ordförande, på sätt Stadens invånare finna lämpligast. Comiterade pröfva och bestämma storleken af den lånesumina, en hvar lånesökande må tilldelas, samt beloppet, som, i afräkning derå, hvarje gång får lyftas. På Comitérades requisitioner och fullmagter, hvilka alltid måste vara underskrifne af pluraliteten bland dem, utlemnas penningarne från RiksgåldsContoiret; i följd hvaraf Comiterade komma att, för alla sådana lyftade Summor, ansvara samt redo-; visa i den ordning, sorn finnes stadgad och föreskrifven; 4:o
Den återhållande kraft, som förnämligast hindrade landtbruksnäringens förkofran, vore frostländigheten, som ofta hindrade sädeskornets fullmognad, och de plötsliga, all vextlighet förhärjande nattfroster, som stundom midt under högsommaren öfverginge de odlade fälten och på några timmar förvandlade de mest lofvaude sädesgrödor till ett knappast dugligt kreatursfoder. Att denna frostländighot och dessa nattfroster icke så mycket berodde af landskapens nordliga läge eller höjd öfver hafvet, som fastmer af vidsträckta, utaf såkallade kallkällor uppfyllda och vattensjuka myrtrakter, hvilka förekomma i stor mängd inom de norra länen, hade både erfarenhet och vetenskapliga undersökningar mer och mer bekräftat. Det gåfves trakter högt upp emot fjellen, der knappast i mannaminne någon allmännare frostskada intiäffat, och det gåfves åter andra trakter, äfven i medlersta och till och med södra Sverige, der nattfroster fördom ganska ofta återkommit och om hvilkas beroende af närliggande vattensjuka och sumpiga fält. något tvifvel icke mera vore öfrigt. Öfveralllt der de vattensjuka trakterne blifvit utdikade, hade också en alltför märkbar och lycklig förändring snart sagdt omedelbart följt, för att man vidare skulle kunna ifrågasätta sådana arbetens välgörande inflytande. Flera exempel härpå kunde anföras äfven från trakter belägna i de nordligaste länen och mer än 1,000 fot öfver hafvet. I betraktande af dessa förhållanden hade Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i de sex nordligaste länen kommit till den enhälliga öfvertygelse, hvilken också allmänt delades af den upplystare befolkningen derstädes, att för det Norrländska jordbrukets framtida utveckling, hvarigenom en mångdubblad folkmängd skulle finna tryggad sysselsättning och utkomst samt do norra länen icke blott fylla sitt eget spanmålsbehof, utan också frambringa landtbruksalster för verldsmarknaden, ingen åtgärd vore så angelägen och af omtanka för framtiden påkallad, som den att i möjligen största utsträckning kunna tillvägabringa en allmännare utdikning Bih. till 11. St.
Kongl Maj:ts den 27 dennes på bordet lagda nådiga proposition till Rikets Ständer af den 12 i denna månad, angående nedsättning uti den af stora Kopparbergs bergslag utgående koppar-räntan från hvart 10:de till hvart 30 skpd. af tillverkningen, samt upphörande af allmogens inom åtskilliga socknar af stora Kopparbergs län skyldighet att in natura till bergslaget lefverera deras hemmans-ränteoch mantalseller qvarntulls-kol. Kongl Maj:ts den 27 dennes på bordet lagda nådiga proposition till Rikets Ständer af den 12 i denna månad om upphörande af såkallade nådårsoch liggetids-besparingar vid tillträden af embeten och tjenster å Rikets stat, samt om årliga anslag till Arméensoch civil-statens pensions-kassor, och Amiralitets krigsmans-kassan såsom ersättning för de inkomster dessa kassor af nämnde besparingar åtnjuta. Kongl. Majrts den 27 dennes på bordet lagda nådiga proposition till Rikets Ständer af den 12 i denna månad, angående medel till slutligt liqviderande af köpeskillingen för en till ny lokal för myntoch kontrollverken inköpt egendom, äfvensom tili betäckande af öfrige, med dessa verks flyttning förenade kostnader. Kongl. Maj:ts den 27 dennes på bordet lagda nådiga skrifvelse till Rikets Ständer af den 9 i denna månad, angående löne-tillökning för lots-personalen. Bih. till K. St. Pro t. 1847. 9 Sami. 2 10 Prot.-utdrag den 30 November, 1837 Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: Kongl Maj:ts den 27 dennes på bordet lagda nådiga proposition till Rikets Ständer af den 8 sisth Oktober, angående upphörande emot vissa vilkor af rote-hållarnes vid båtsmans-hållet i Bohus län skyldighet att förse sine båtsmän med en månads uppfordrings-kost. Kongl. Majrts den 27 dennes på bordet lagda nådiga proposition till Rikets Ständer af den 9 i denna månad, i fråga om båtsmans-beklädnadens öfvertagande af kronan emot en viss afgift dertill al rustoch rote-hållarne.
1 sammanbang bärmed köredrogs i undordänigbet, dels Randsbökdingens i >Vexiö underdäniga skrifvelse ak den 8 December sistlidet är, angäende anslag till uppförande ak sä väl kosidens-bvggnad som ll^glar, innefattande nödige Kmbetsrum ocb Nrebiver kör Däns-8t)'r6l86n, dels tillförordnade bandsbökdingens i Dalmar Dän underdäniga skrifvelse ak don 14 Oktober sistlidet är, mod anbällan om nödige medel till vorkställigbot ak den tillbyggnad till Dandsbökdinge-Residens-buset i Dalmar, kör Dands-Dsnrliets oeb Dands-Dontorets Nrebiv samt kör Rrovins-Dandtmäteri-Dontoret, som Kongl. Naj:t redan under don 6 lVIaj 1830 körklarat vara ak bebokvet päkallad, mon bvarmed mäst anstä, emedan nägon tillgäng icke bärtill kunnat lemnäs ak L^ggnads-snslaget kör de publika busen. Vid öfvervägande bärak körekom, att ak det ärliga anslaget kör byggnader oeb reparationer i landsorterne, äkven om detsamma till det ak Kongl. Naj:t köroslagne beloppet körböjdes, ieke kunde päräknas nägon tillgäng kör sädane större bxggnads-loretag, bvilka pä en gang erfordra en betydligare del ak anslags-summan oeb dertill nu, i följd ak de städerno ^Venersborg oeb >Vexiö ökvergängne oläsvädor, äro att, såsom oundgängliga, räkna, en tillbyggnad till
Utom tvenne inom länet, bildade jäyaregillen, hvilka några gånger hvarje år anställa målskjutningar, finnas å landet inga föreningar till öfning i vapnens bruk; men deremot hafva här i staden och Eskilstuna bildat sig skarpskyttekorpser, för hvilka Eders Kongl. Maj:t i nåder förordnat Öfverbefälhafvare. A flera af de större egendomarne finnas sedan äldre tider tillbaka icke blott boningshusen utan äfven ladugårdsbyggnaderna uppförda af sten och äfven under de senare åren hafva på några ställen, företrädesvis i Rekarnebygden, der skogstillgången är ringare, prydliga ladugårdshus blifvit byggde af gråsten. 1 öfrigt begagnas till boningshus timrade byggnader, flertalet täckta med tegel, och äfven ladugårdarne äro vanligen timrade; dock har på senaste tider någon större sparsamhet i timrets användande börjat göra sig gällande, så att åtskilliga uthusbyggnader numera uppföras af korsvirke och bräder. Till taktäckningsämne å ladugårdshusen begagnas allmännast halm. 3. Näringar. o A) och B) Jordbruk och Boskapsskötsel. Åkerbruket är fortfarande den af länets näringar, som frambringar -de värderikaste alstren, lemnar sysselsättning och uppehälle åt det, största antalet personer och utgör följaktligen den egentliga källan för länets fortgående förkofran. Det gamla tvåskiftesbruk et får alltmera gifva vika för ett mer eller mindre genomfördt cirkulationseller vexelbruk, hvilket å de större egendomarne numera kan anses utgöra det rådande brukningssättet. Fodertillgången har härigenom utan tvifvel icke obetvd o O o Ö Ö *' ligen ökats, och jordbrukaren söker alltmera att genom en ökad odling af artificiela foderväxter komma till en bättre proportion emellan höafkastning och sädesproduktion. än under föregående tider varit förhållandet. Ehuru till följd af cirkulationsoch vexelhruket, som med hvarje år vinner i omfattning, samt betydliga uppodlingar af mindre fruktbar jord, produktionen af vårsäd och företrädesvis hafre väsentligen ökats, utgör dock ännu höstsädet icke blott den värdefullaste afkastningen af jorden, utan äfven till mängden den betydligaste sädesskörden.
På de grunder, jag nu anfört, anser jag det ej vara skäl att våra notarier äro ringare aflönade än BondeStts, och hoppas att, då R. o. Ad., emot rnin önskan, ansett billigt, det secreterarne i alla Stånden vore lika aflönade, det med ännu mera skäl måtte hafva en lika mening i afseende på våra notarier, hvilka, efter min öfvertygelse, äro dertill mera förtjente. Härvid bör man äfven ihågkomma, att det sätt, hvarpå desse notarier vid innevar. riksdag blifva aflönade, torde bestämma möjligheten för Ridd Secreltn alt vid en lommande riksdag få tjenliga personer till dessa befattningar, Detta är vanligtvis för honom så svårt, att han får begagna enskilda bekantskaper för att erhålla dessa tjenstemän. Om någon af dem sjuknar, lärer han vara i förlägenhet att få någon annan, som kan fylla platsen. Jag anhåller derföre, att R. o. Ad. mätte bevilja dem lika aflöning med BondeStts notarier, d. v. s. 5 r:dr b:co om dagen. Frih. Cederström, Jacob: Med den sista värda talaren instämmer jag till alla delar, och anhåller, att Hr Frih. o. Landtm, måtte framställa propos., först, såsom Hr Frih. o. Landtm, föreslagit, att alla 4 Ståndens notarier mätte erhålla lika aflöning, och sedan på beloppet deraf, då jag förmodar att R. o. Ad. förenar sig om detsamma som BondeSt. för sina notarier antagit. Hr Hjerta, Lars: Jag hyser visserligen den åsigt, alt Ståndet kanske i visst afseende har varit nog frikostigt i fråga om anslag för dess eancelli-personal, men i afseende på notarierna kan jag ej undgå alt förena mig med de tvänne sista värda talarne. R. o. Ad. sjelft känner nogsamt, att notarierne i detta Stånd vid denna riksdag hafva haft så mycket att göra, att om man skulle tänka sig en ständig embetsmanna-befattning med motsvarande göromål, så skulle en person, som dertill egnat sig, vara utsliten inom några få år.
> LftZ fistlcdne Februarii i anledning af ätstillige till Utfloktet remitterade Memorialer, rörande förändring af hiltils bru» kel-,ge Mätt, Mäl och Wigt, bcstöt Bonde-Ständct, akt dä detta ä>ende more af Ocecnomi>! art , och säl des beroddeaf Kongl. 'Majlis egit höga afgörande, i undcrdänighet öfwerlcmna det till Kongl. Maj t, med anmälan därjämte af Ständers allmänna underdåniga önskan, att wid de hiktilS brukliga Matt Mål och Wigtcr hädanefter mä fä förblifwa. vt supra. S. D. Bestöt Bonde,Ständct att till högloft. Statsoch Wanco-Utsketten remittera ett af NikodagSmanncn fran Wästerbotten inzifwit Memorial, innefattande anhällan om förlängd Betalnings »lid i afseende pä det Län af Zv,Ooo N.'d. som inncwanarne i berörde Provins af allmänna medel eihällit. vt supra. S. D. BoMc-Ständet förenade sig till alla delar Med Wälloss. Borgare - Ständet om de ändringar, som wälbeinälte Stind uti särffikte Protocolls-Utdrag den 27 sist. lcdne Februari! förklarat fia haava ansedt nödiga uti Högloft. Expednions-Utskottets förstag till underdänig expedition, rörande: 1:0 Läns uptagande pä Niksgälds-EontoiretS Obligationer, och genom permamenta annuiteter; Och r:o Wiste förmäners bcwiljande för tillverkare af kinnewätnadcr i Elfsborgs och Hallands Län samt rättighet för Qwinnor, att idka Åtskilliga handteringar och pr lea. vt supra. S. D.
I afseende på det understöd af 200 R:dr B:co, som Eder Kongl. Maj:t, enligt Nådigt Bref af den 7 Maj i836, i Nåder tillagt Pastellmålaren P. Lindberg, att af Manufacturmedlen under tre års tid uppbäras i och för utvidgandet och fullkomnandet af den tillverkning af pastelltärger och svartkritor, som af honom härstädes drifves, hafva Revisorerne yttrat den öfvertygelse, alt i allmänhet fabrikshandleringar af den beskaffenhet, att de för deras bestånd och vidare utveckling finnas i behof af så ringa understöd, som det Lindberg beviljade, icke synas vara förtjente att af Slaten uppmuntras, samt att en dylik uppmuntran desto — 49 desto mindre bort vid della tillfälle äga rum, som Fabriksidkaren L. C. Hasselgren redan fått i och för fullkomnandet och utvidgandet af den ritfärgstill verkning, han här i Staden idkar, af Manufacturmedlen uppbära ett sammanräknadt understöd af 1000 R:dr B:co, utan att, så vidÉ Revisorerne kunnat utröna, berörde tillverkning derigenom i någon betydligare mån tilltagit eller nått någon högre fullkomlighet.
Preste-S landet att uppskjuta bestämmandet af tullen å vin, intilldess tullbestämmelserna angående art. »Bränvin och Sprit» blifvit pröfvade och afgjorde, samt Bonde-Ståndet, att behandlingen af denna fråga bör anstå intilldess Rikets Ständers beslut i fråga om den blifvande bränvins-beskattningen blifvit fattadt; och har Utskottet, vid sådant förhållande, ansett sig endast böra desse Presteoch Bonde-Ståndens beslut till de öfrige Ståndens kännedom anmäla.
Då vid behandlingen af mera omfattande frågor det lätt kan hända, att alla Stånden fatta skiljaktiga beslut, hvilka hvar för sig kunna vara lämpliga, men genom sammanställningen med hvarandra bilda ett odugligt helt, anser jag det vara angeläget att söka ett gemensamt beslut. Jag anhåller derföre om propos. på inbjudn. lill de öfriga Stånden, hvart för sig till instämmande i det af R. o. Ad. nu justerade beslutet. Hr Dalman, Wilh. Fredr.: Då jag ej deltog i R. o. Ad:s beslut i sista plenum, har jag i prot. velat nedlägga det yttrande, att anledn. dertill var den, att R. o. Ad. gillade Hr Landtnäs vägran af propos. derpå, att privatbanker skulle kännas skyldiga att inlösa sina utelöpande ereditsedlar med silfver. Då ej detta behöfver ske, anser jag för en verklig olycka alt få sådana privatbanker, och har ej genom deltagande i discussionen velat bidraga till sådana bankers uppkomst. Frih. Boye, Ludv.: Innan R. o. Ad. går att pröfva den inbjudn., som Hr v. Troil föreslagit, tror jag, att vi först böra pröfva den inbjudn., vi fått emottaga från PresteSt. ; och för att få denna ordning, begär jag den af Hr v. Troil väckta frågan hvilande på bordet. Hr Stråle, Nils Wilh.: Om jag ej orätt uppfattade R. o. Ad:s beslut i förra plenum, skulle PresteSt:s inbjudn. pröfvas vid justeringen af prot.utdr. i detta ämne. Således torde vi nu få propos. på inbjudn. från PresteSt., då äfven Hr v. Troils kunde komma under pröfning. Frih. Boye: Till ordningen hörer, att det förslag, jag gjorde i början af discussionen öfver detta ämne, och som lades på bordet, för att afgöras efter hufvudsaken, skall, såsom äldre än det af Hr v. Troil vackta, först förekomma till afgörande. Hr D « n 23 Mar 497 Hr Cederschjöld, Pehr Gust.:
Jag får dessutom fästa uppmärksamheten derpå, att ingen slags olägenhet eller förlust deraf kan uppstå, ty antagom antingen att denna bankovinst betalas i räntebärande papper eller i icke räntebärande, så blir det för staten enahanda; betalas den i icke räntebärande papper, d. v. s. i sedlar, hvartill banken nu har fullkomlig tillgång, ty uti de lånefonder, som der finnas, äro såsom jag tror 2 millioner outlånta, och om således banken älägges att genast utbetala ett års bankovinst i penningar, så kan banken begagna dessa fonder och således icke behöfva tillgripa sina räntebärande obligationer och endast i den mån som lånefonderne anlitas behöfde dessa realiseras. Skulle åter liqviden ske i räntebärande papper, så är äfven detta för staten likgiltigt, ty då bereda dessa räntebärande papper i stället inkomst åt riksg.-kont., hvilket naturligtvis kommer på ett ut. Derföre tyckes mig vara allt skäl och en bestämd fördel att så anordna, att riksg.-kont. icke kommer i något bryderi, hvilket likväl kan blifva händelsen, om statskont. gör sina reqvisitioner så, som Frih. Cederström omnämnt, d. v. Den 12 Februari f. m. 417 v. s. om hela statsbristsumman skulle i början af Mars månad ifrån riksg.-kont. utbetalas. Jag tillstyrker således att den första | af bankovinsten må till riksg.-kont. genast aflemnas och sedermera y vid början af åren 1849 och 1850. på sätt Hr von Hartmansdorff föreslagit. Hr von Hartmansdorff, som nu på begäran uppropades, förklarade sig vara förekommen af Frih. Tersmeden och fördenskull vilja afstå från vidare yttrande. Hr Rosenblad, Bernil.: Jag hade visserligen försett mig med materialier för att försvara sjelfva saken af Utsk:s betänk, emot de 3:ne första reservationerna, som åtföljt detsamma; men dä dessa icke blifvit betydligt understödda här, så anser jag det öfverflödigt, och vill endast yttra mig öfver den olikhet, sorn förefinnes emellan de framställda propos:na.