Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skutan är min herres och inombords har den både vått och tort af bästa slag. Den dj ln för morska ord på läpparne, hördes de angripandes ledare yttra till sitt följe, men han skall nog snart blifva späkt, det lofvar jag. Vi komma från slottshöfdingen och fordra i hans namn att få undersöka fartyget. Därtill hafven I fördöme mig ingen rättighet, gaf den tilltalade till svar, ty först och främst äro vi på utgående och för det andra har slottshöfdingen ingen laglig rätt att öfverrumpla fredliga sjöfarande. Och är någon nog inbilsk att tillåta slikt, så böra ej alla vara likadana narrar. Hälsa er herre och säg honom det. Nu uppstod oro bland båtlagets besättning. Fram till skutan och upp på däck! dundrade en röst öfver mängden. Tron I jag ej känner er fördömde röfvarpack, jag har en gång förut pröfvat edra listiga påfund och vet denna gång att taga mig till vara, ropade vakten. Man höll redan på att äntra skutan och ett och annat hufvud var just i beråd att nå öfver relingen, då Marves manskap redde sig till motvärn. Nu uppstod en blodig lek, hvari sjöröfvarene stodo sig slätt i den kinkiga position de innehade, klängande som de befunno sig längs skeppets sidor. Den ene efter den andre sågs efter ett väl måttadt hugg släppa sitt tag och falla tungt ned i det glupska djupet. De kvarvarande, som funno situationen mer än kinkig, skyndade tillbaka i båtarne och rodde i väg åtföljda af Marves och hans besättnings hånfulla tillmålen och tillönskningar om bättre lycka nästa gång. Marves byte från Åbo, som uppvakts af det fasliga bullret och tumultet uppe på däck, hade rusat upp yrvaken och sällat sig till de uppbragta besegrarne. Nu fick man på båtarne sikte på henne, och igenkännande nymfen från "Sista styfvern" släkte man sin förtret öfver det misslyckade angreppet med att ösa ut okvädingsord öfver Marve och henne. Du är en ännu större tjuf än vi, du stjäl människor, vi sörja endast för brödfödan. Men vänta, tyske skojare!
Jag ser fördenskull icke, hvarföre man skall begära en votering, då man får den åsigt framställd, som man önskar blifva bifallen. Om således Hr Frilen o. Ordf:den framställer propos. på Frih. Raabs förslag, och detta aniages, så kommer det att utgöra §:ns l:sta mom. Gr. Mörners förslag blir åter föremål för en annan propos., och på delta sätt få vi ju alltid något annat i st. f. det, som vi förkastat, och vi handla sålunda i öfverensstämmelse med gällande former. Hr Printzensköld: Jag anser mig först och främst alldeles icke hafva förifrat mig i detta hänseende; jag har lika mycken rätt som Gr. Gyldenstolpe att diskutera frågan, så vida jag har skäl dertill och gör det i sådana ordalag, som icke kunna ogillas. Hvad sjelfva saken beträffar, vore det löjligt att, sedan jag förklarat, det jag icke kan bifalla morn. i sin helhet, sedermera yrka bifall till l:sta punkten. De Herrar, som understödja Gr. Lagerbjelke och Frih. Raab, synas också vara af den tanken, att, i följd af det nej, som blifvit afgifvet, l:sla punkten af l:sta mom. icke vidare kan komma under pröfning; men hellre än jag anser att en sådan tolkning af föredragningen här bör ega rum, får jag, med frånträdande af det nej jag afgifvit mot mom. i sin helhet, tvertom yrka bifall till detsamma, och anhåller följaktligen om votering deröfver. Hr Frih:n o. Ordhden yttrade, att sedan Hr Printzensköld begärt votering måste voteringen ega rurö, och att det nu vore 2:ne förslag, i fråga hvarom R. o. Ad. torde afgöra hvilketdera som skall blifva kontrapropos., nemi. antingen Frih. Raabs eller Gr. Mörners, af hvilka Frih.
Ständer få, med tillämpning häraf, Inför Eders Kongl. Majh i underdånighet yttra den önskan, det alla sådana Bergverks Producter, samt andra varor och förädlingar, sorn kunna räknas bland Rikets exporter, matte ifrån Nederlagsfr-iheten uteslutas, samt detta förhud äfven utsträckas till Rum, Sprit och alla sor-, ter utländskt Bränvin samt Porter, och att unv gälderna för varor, hvilka på Nederlag få inkomma, beräknas efter deras särskilta beskaffenhet, så att de articlar, hvilka ej få till qvarbtifvande i Rikét förtullas, beläggas med den högsta i förenämnde, tractat utsatte Rer cog - Den 4 Augusti 141 cognitions-afgift af en procent efter varans varde vid införseln och till lika belopp vid Utgåendet, äfvensom att afglrten för öfrigt så måtte lämpas, att tiliåtne öfyerflöds varor samt sådana alster och tillverkningar, sorn naturligen tillhöra vårt land, och hvilka, så framt deras producerande uppmuntras, borå i en aflägsen framtid kunna utgöra föremål för Rikets egen export-handel, i större mån betungas än sådana import-articlar, hvilka ej kunna unlbäras, och deribland Sadina råämnen, sorn till förädlande inom riket mäste utifrån införskrifVas, hvarjemte det stadgande synes Riksens Ständer blifva nödigt, att då sådana Varor, hvarå något värde i Taxin ej finnes ittstakadt, angifvas utan att vara beledsagade med factura, deras rätta Värde bör, elter föregången vederbörlig besigtning, af Edsvurne besigtningsman bestämmas. Riksens
Rdr 315,211: 27. vid infanteriet Lönefondernas boställen, med jemväl påräknad förhöjd afkastning, vid kavalleriet Indelda räntor och kronotionden vid kavalleriet Rdr 156,093: 62. vid infanteriet Ersättning för afträdd jord vid infanteriet 5,096: 07. S:a Rdr 2,352,863: 95. 2. numera förlorade tillgångar till statsverket indragna boställen, med beräknadt afkastnings värde af Rdr 60,458: 25. „ „ „ andra indelda tillgångar Summa Rdr 2,576,068: 20. b) Arméens aflöning för den ursprungliga personalen, enligt Konung Carl XI:s indelningsverk, men med lönernas beräkning efter den af kommitténade föreslagna nya normalstaten, finnes sålunda: För aflöningen enligt nyssnämnda stat och förnyad organisation af personalen är ofvan beräknadt vid kavalleriet Rdr 653,225: — vid infanteriet Rdr 2,707,470: — 3,360,695: — 48 Härifrån lör afgå: Beloppet af nu föreslagna löner Rdr 132,620: — Beloppet af förut tiel efter annan tillkomna Rdr 1,373,240: 42, sedan derå afråknats beloppet af indragna löner Rdr 44 1,18 I: 79. 932,068: 63. \ 064 678- 63 hvarefter återstå de ursprungliga lönerna, beräknade efter den nya staten . Rdr 2,29^016^37. Bagges härtill arméens ackordsränta Rdr 140,430: — så blifver dock summan häraf, eller aflöning och ackord tillhopa Rdr 2,436,446: 37^ understigande tillgångarnes å andra sidan beräknade belopp med ett saldo eller en ytterligare tillgång af
Men då det härvid icke undföll Kongl. Majits uppmärksamhet, att Hemman och Lägenheter, hvilka enligt deras natur borde draga ordinarie Rotering, likväl genom detta sednare beslut blefvo från allt Roteringsbesvär frikände, under det att största delen af Rikets jord måste numera vidkännas antingen ordinarie eller extra Rotering, och Kongl. Majit ansåg denna ojemna fördelning af ett allmänt onus framdeles böra rättas, desto häldre som den Rotefrihets-afgift, hvilken oroterade Hemman, enligt BevillningsFörordningen utgöra, så länge de Rotefriheten åtnjuta, icke kan anses motsvara den tunga Roteringen medför, så fann Kongl. Majit lämpligt ålägga de till förrättande af jemkning i extra Roteringen förordnade Comiterade, att icke allenast upprätta längder öfver förenämnde Hemman och Lägenheter, utan ock desamma uti ordinarie Rotar indela efter enahanda grunder, som vid det gamla Roteringsverkets uppgörande blifvit inom Länen följde, jemförde med dem, som för extra Roteringarne blifvit stadgade, och på det all noggrannhet vid indel - Den i5 Januarii. ningen måtte iakttagas, blef det såsom en controll derå Hemm ansi irnelia fvarne öppet lemnadt, att om de så åstundade, öfver Committerades åtgärder underdåniga be-» svär anföra. Utan särskild kostnad för StatsVerket bar detta uppdrag af Commiterade blifvit verkställda och de Berättelser och Förslag Commiterade derom afgifvit, hafva till vederbörande Collegiers utlåtanden blifvit remitterade, och, så snart de från Collegierne inkommit och af Kongl. Maj:t blifvit behörigen granskade, lärer Kongl. Majit visserligen till Rikets Ständer aflåta en Nådig Proposition i ämnet, dervid de på ofvananförde sätt beredde upplysningar komma att meddelas, så att Rikets Ständer må blifva i tillfälle, att med fullkomlig sakkännedom i frågan fatta deras beslut.
Afbetaln. för år i865 Afbetaln. för år 1866 Afbetaln. för år 1867 Afbetaln. för år 1868 Afbetaln. för år 1869 Afbetaln. för år 1870 Afbetaln. för år 1871 Afbetaln. för år 1872 Transport 120,000. 91,978. 94,708. 97,437. ioo,i 65. 102,892. 1 o5,618. 108,344. 1 r 1,071. 19,396,675 g32,2l3 Summa [20,328,888 som på denna stat af Styrelsen, under loppet af 4o år, till näringarnas understöd blifvit disponerade, och en statstillgång i behåll af ett flerfaldigt större capital än det af 4,800,000 r:dr, som under denna tid genom statsbidrag kommit till Styrelsens disposition. 49 386 Den 28 Maj e. m. Hr Danckwardt, Magn. Georg: Om jag rätt fattat Frih. Cederströms förslag i afseende på framtida dispositioner af g:de hufvudtiteln, innehåller det, att för framtiden ej annat än lån skola derifrån meddelas, och det nied afbetalning af Jaf beloppet. Ingen skulle mer än jag önska, att titeln medgåfve så beskalfade lån; men då den ej utgör mer ah 120,000 r:dr, och större delen af utgifterna äro äf den beskaffenhet, att de ej kunna som lån utgå, utan utgöras af bestämda anslag, som ej kunna till titeln återgå, lära de ej kunna på sådant sätt användas.
Boye det förklarande, att jag icke kunnat fatta, huru Hr Frih. kunnat begagna mitt anförande till ytterligare slöd för sin sats, emedan Hr Frilus premiss, att det är den enskilde, som tvingar slaten att vidtaga förseglingscontrollen, icke kan af 111ig antagas derföre, att jag anser mängden af dem, som idka brännvinsbränning, icke åsyfta att missbruka denna rättighet; ty llr Frih. måste väl medgifva mig, att större delen af dem, som utöfva brännvinsbränning, äro så pass hederliga menniskor, att de icke vilja begagna förbudstiden för att bränna. Man har dels sagt, att afgiften är ringa, och dels att den är betydlig. Är den ringa, så frågar jag, om det är värdt att bereda ett tillfälle för alla de missbruk och chicaner, som H11 Stuart anfört kunna blifva följden deraf, att kronobetjeningen obehörigen kan stegra sina fordringar. Är kostnaden åter betydlig, så frågar jag, om det är rätt att ålägga dem denna kostnad, hvilka icke behöfva controllen på sig. Jag kan derföre icke annat än yrka bifall lill denna §. Frih. Boye: Efter mitt begrepp om logikens allm. fordringar kan jag icke annat än vidblifva den satsen, att då den enskilde medborgaren tillgodonjuter en rättighet, sora medför behofvet afen controll, han äfven bör vidkännas kostnaden lör samma controll. Detta ligger så klart för mig och min rättskänsla, att jag icke begriper, huru det kan bor traison neras. Jag tackar Hr Hjärne för det vackra vitsordet , sora jag skall söka att förtjena, men jag tror, att skillnaden emellan hans yttranden och mina ligger blott uti mer eller mindre redighet på ena eller andra sidan; hvilkendera, tillåter jag mig icke att afgöra. Hr Cederschjöld: Jag kan icke underlåta att yttra den tanken, att rättvisan synes ligga på deras sida, som vilja , att staten skall bestrida kostnaden för förseglingen; ty livems interesse är det, att redskapen förseglas? Icke deras, hvilka blott begagna halfva bränningstiden, utan statens, som vill förekomma missbruk.
Vid föredragning af tjugondeförsta punkten, angående elementar-läroverken, har Ridderskapet och Adeln bifallit så väl utskottets hemställan uti lista morn., i fråga om beloppet och användandet af lärjungarnes termins-afgifter, som ock 2:dra mom. litl. a, rörande tillstyrkt förhöjning med 90,000 r:dr uti nuvarande års-anslaget för elementar-läroverken, men deremot, på grund af förekomna anmärkningar, återremitterat utskottets i 2:dra mom. litt. b framställda förslag, angående sättet och vilkoren för nämnda läroverks slutliga reglering. Från Preste-ståndet, som godkänt statsanslagets för elementar-läroverken föreslagna tillökning, har utskottet erhållit återremiss å öfriga delar af förevarande 21:sta punkt. Borgare-ståndet har bifallit punkten i dess helhet, hvaremot densamma blifvit, likaledes i sin helhet, af Bonde-ståndet återremitterad. Uti förenämnda lista mom. hade utskottet föreslagit, att Rikets Ständer måtte för sin del besluta ej mindre, att, emot upphörande af alla sådana till skol-lärarne ingående afgifter, hvilka Kongl. Majit pröfvar kunna af läroverket undvaras, hvarje lärjunge må åläggas för hvarje läsetermin en afgift af högst 10 ridr banko, hvilken dock efter omständigheterna må kunna af vederbörande till större eller mindre del, eller ock alldeles, eftergifvas, än ock att, derest sammanräknade beloppet af de afgifter, som i så måtto till ett läroverk ingått, skulle vid läroterminens utgång fin - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o SOT. 3 nas hafva öfverstigit en summa, beräknad efter 5 r:dr banko för hvarje lärjunge, som under terminen undervisning derstädes åtnjutit, öfverskottet må tillkomma del läroverk, der uppbörden skett, och till dess materiella behof användas.
Föranledt af den vid sista Storting beslutade betydliga förhöjning af den då gällande afgiften för bränvinsbränning, fattade bemälte Storting följande beslut: ciRegeringen bemyndigas att använda ett belopp af ända till -15,000 Spd. årligen för att bestrida utgifterna, så väl för kontrollen öfver bränvinsbränningen, som för de åtgärder, som kunna anses nödiga till förhindrande af oloflig införsel af bränvin.» Sedan detta beslut blifvit meddeladt Finans-departememtet, blefvo i början af år -1846, då den förhöjda afgiften inträdde, från bemälte departementet på nådigste befallning utsände åtskilliga kontrollörer, dels för att hafva tillsyn öfver oloflig bränvinsbränning, dels öfver oloflig införsel af bränvin öfver landgränsen, emedan man ansåg, att öfver bränvins införande sjöledes kunde såsom dittills uteslutande hållas tillsyn af den vanliga tullbevakningen. Oaktadt dessa åtgärder ledde till ett betydligt antal anmälanden, och i så fall kunde anses vara ändamålenliga, har departementet likväl trott, att man till en början, till ett försök för ett år, räknadt från innevarande vinter kunde öfverlemna åt amtmännen att hvar för sitt distrikt ordna en kontroll öfver lönnbränningen och bränvins införande öfver landgränsen, under det man likväl anser ändamålsenligt att derjemte äfven utsända kontrollörer omedelbart ifrån dpartementet. Departementet har derföre äfven förskaffat sig Kongl. Maj:ts bemyndigande, att af ofvannämnde medel ställa till amtmännens disposition för nämnde ändamål 12,000 Spd., fördelade emellan dem efter de särskilda distrikternas olika behof af extraordinära åtgärder i ofvannämnda riktning, så väl som efter de olika stora svårigheter, som särskilda lokalförhållanden lägga i vägen för kontrollens verksamhet. 86 Norska Regeringens underd. Utlåtande.
Inträffade omständigheter vållade, alt det beslutade lånet icke innan denna Riksdag kunde, på de af Rikets Ständer i förväg fastställda vilkor, erhållas, och Rikets Ständer jyifva nu mera i underdånig skrifvelse af den 18 sisllidne Aryusti lillkännagifvit, att de funnit di t vid sista Riksdag fattade beslut om ifrågavarande låns upptagande böra förfalla, på, de skäl, att ett utländskt lån sannolikt blefve så kostsamt, att de, lill hvilkas förmon upplåningen skedde, svårligen skulle finna sin räkning alt anlita de derigenom beredda tillgångar, derest Slaten skulle hållas skadeslös för förlust pä iänoperalionen; att Statens skuldsättning, utrikes till förmon för enskilda, icke syntes vara nyttig, utan skadlig och böra ifrågakomma, endast då ett större ond t kunde dymedelst undvikas; samt alt Rikets allmänna förhållanden under närvarande tidpunkt icke påkallade någon dylik åtgärd. Kongl. Maj:t finnér Sig i följd häraf pligtig meddela Rikets Ständer, att Kongl. Maj:t icke kan för sin del erkänna giltigheten af de sålunda anförda skäl, emedan de äro stridande mot de åsigter, som vid sista Riksdag föranledde beslutet om ett lån, till förmon för fastighetsegare. Räntefoten, nu i allmänhet sex för hundradel, faller i synnerhet tungt på mängden af jordbrukare, hvilka, blottställda för missväxter och flera slags förluster, böB i litti g till R. St. Prat. i834. 1 Sami. 1 Afd, ar.sia Häjtet. 1 t 3 Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse N:o 67. ra ega förhoppning att, genom hägge Slatsmagternas medverkan, utvägar må för deni öppnas alt, medelst årlig betalning af G procent under en viss tidrymd, deraf 2 procent såsom capital-afbetalning, kunna afbörda sig hela sitt skuldbelopp och genom en sådan af klokheten föreskrifven åtgärd betrygga deras familjers sjelfständighet, välstånd och inre lugn. Kongl.
Hvad mom. litt. a) an går, anser jag visserligen PresteSt:s redaction fullständig, sä vidt jag den kunde fatta vid ett flygtigt åhörande, och vore sålunda färdig att deruti instämma; men anhåller dock om en förnyad uppläsning deraf, med tillstånd att derefter få ordet. Sedan denna uppläsning nu skott, yttrade Frih. Palmstjerna: Jag instämmer för min del i Presle St:s beslut i afseende på mom. litt. a); men detta öfverensstämmer ej med beslutet i mom. b). Det förstnämnda mom. innehåller nemi., att rörelsen skall af R. St:s Bank öfvertagas i den män privatbankerne upphöra; men derjemte anvisas härtill ej mer än 5 millioner, och som privatbankernes rörelse bedrifves med 7 millioner, kan detta öfvertagande cj äga rum å Bankens sida, om mom. litt. b) skall iakttagas. Jag anser, att då R. St:s Bank skall öfvertaga privatbanksrörelsen, sä bör det ske på ett lämpligt, för orterne nyttigt sätt, och Banken sålunda berättigas att i denna lånerörelse nedlägga en maximisumma af 7,000,000, eljest kan ej Banken sägas supplera privatbankerne, hvaremot jag också anser, att den summa af nya sedlar, som Riksbanken skall utgifva för denna nya lånerörelse, icke bör uppgå till mera än 4,650,000 r:dr. Riksbanken beräknar sin i lånerörelsen nedlagda summa på det sätt, att om creditiver äro anvisade, så betraktas hela creditivbeloppet såsom varande anslaget för denna Den 16 April e. m. lånerörelse, sålunda att, om Riksbanken öfvertager privatbankslånerörelsen, så beräknas beloppet af samtlige creditiven inom de 7 millioner, som jag föreslagit.
Af samme motionär, angående förändrad lydelse af 11 Kap. 4 § Rättegångs-Balken, i fråga om stämning å den, som icke har säkert känd bostad; och 3:o Af Kyrkoherden Schönbeck, angående förändrad föreskrift för kompetens till Notarie-beställningarne vid Dom-kapitlen i Riket, tillika med de yttranden, som i anledning af sistberörde motion blifvit i Ståndet denne dag afgifne. S. D. Föredrogs ånyo och remitterades titl Bevillnings-Utskoltet en af Komminister Beckman i Plenum den 12 dennes väckt motion om förändrad lydelse af 4 mom. 33 § af Bevillnings-Förordningen, rörande omedelbar insättning af vissa bevillnings-medel i Rikets Ständers Riksgälds-kontor. Bih. Ull B. St. Frän Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Banko-Utskottets Memorial, N:o 2, med hemställan om tillfällig förstärkning af fonden till diskontering och utlåning för handel och näringar, samt till kassa-kreditiv åt enskilde personer. Derjemte beslöts, det skulle utdrag af denna dags protokoll hos Ståndet vid öfverläggning i förevarande ämne till Banko-Utskottet meddelas. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Banko-Utskottets utlåtande, N:o 4, angående upphäfvande tillsvidare af stadgandet om vexlars diskontering, med 4 procent. S. D. Föredrogos ånyo följande bordlagda motioner: Herr Wallenbergs, N:o dl, om ändring af 9 Kap. 6 § Handels-balken. Till Lag-Utskottet remitterades ej mindre denna motion, än äfven Herr Ilenschens framställning, N:o 18, i enahanda ämne, jemte hvad i öfrigt uti frågan inom Ståndet yttradt blifvit - < Herr Benströms, N:o 12, angående räntans frigifning. Remitterades till Lag-Utskottet.
DP log jag litet och sade: jag förstdr min morfar, om jag resolverar mig till att stt ta honom till herre öfver mig, SS maste jag ock v51 resolvera mig till att dansa efter lians pipa, nar det kommer s i niir, och gör jag inig inte 11ek) ~inmer derom. Jag hoppas, att jag skall ab kiiiiiin skicka mig ciiiut honom, att han ingcn orsnk skall ' kunna f$ till ntt bli mig ond. Ingeii, soiii mig val vill, skall f5 den sorgen, och ingen iuin ovan, som sidtt lnig ondt, skall T; i den glXdjen, att vi sku l e f n illa ihop med Iirnranilrn. DB rvara&lt;le inin inorfar: s1 Jesu namn, k. barn, det i r mig riitt kart, att du har fattat den goda resolution, först att du vill h a f h honom och sedan att du vill skicka dig dldeles efter hans sinne. SB önskar jag af allt milt hjerta, att den gode Gud ville alltid gifva dig sin lycka och viilsignelse dertill, att di1 först niåtte tackas Gudi och s i din tillkomman~lc uinn. Jag kan r i l se, ntt I nu 3lsken s3 hrarnndra af allt Ert hjerta och titan skryinlm, och har jag inte för deii skull fragat dig, att jag icke viste och icke kunde se, att I iilska (lcn hvaraiiiian, utan att jag inan skulle höra, hvad du ville sign. Oiiskar jag rör den skull, att Er kiirlek ii19tie bliha SS stor och stadig intill E r död. Kan jag ock se, att du har andra later pS dig mot denne i n iiiot Sparren, ' och Slakade haii dig ock för annan orsak an dennea. Vi födofvades bada nied hvarandra den zo augusti p9 Tidön. Gud late detta vara skedt i en god ' och lycklig stund, Guds heliga iianin till ara, alla ~ P r a viinner
Dil tiden så medgifver olifver det onekeligen af mycken nytta, att upphandlings-auctioner tidigt före Ieverantsema.s fullgörande anställas, sä val i afseende på en större concurrence som äfven nödigt rådrum för Speculanter att anskaffa en vara; men lika visst är det, att vid Inträffande särskilda händelser, en sådan anstalt icke blifver möjlig, då ögonblickens behof påkalla en skyndsammare anskaffning , enär til 1 gangarne ej alltid medgifva förråder af alla erforderliga persedlar, och äfven vissa af dem äro så beskaffade att de hvarken kunna vara i förråd att tillgå, emedan deras förvarande blifver svårt , och sådana varor genom en längre liggningstid försämras eller taga skada; således måste undantag i sådana fall äga rum , och åtgärderna böra då bero af de administrerande , som äro för sina göromål ansvariga, utan att en slik ovilkorlig föreskrift lämpeligen bör finnas uti en så beskaffad reglementarisk författning. a:o Det föreslagna sättet, att anbud jemväl måge inlemnas, är visserligen godt, och har äfven på flera ställen hittills blifvit följdt, men det synes ej vara enligt ined en rigtig princip, att den, som inkommer med forsegladt anbud, tillika skall bifoga vederhäftig borgen; ett besvär, som ej rätteligen bör kunna åläggas, dels i anseende till ovissheten oni anbudet antages, dels ock, att i fall denna person får leverera, Contracterna, åtrnindstone på de ställen, der jag kunnat inhämta närmare kännedom härom, blifva så stälde , att Xeverentören förbindes till 6 proCents vite af den för bristen uti dess leverants belöpande betalning - Den 7 Juli. talning och att dessutom ersätta den drygare kostnad , sorn genom ny upphandling af varan förorsakas; och längre synes man ej kunna kornilla, ty en person bör ej lagligen kunna förp! ig* tas ställa borgen för en persedel , som ännu ej tillhör Kronan, och hvilken ej är betald , och jag anset ej eller orsaken, hvarföre olika skall förhållas med den, som inlernnar försegladt anbud, och den som på auctionsdagen gör inrop.