Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Antalet af Uddevalla stads handlande med deras betjening samt handtverkare, inberäknade idkare af sådane näringar, som, utan att egentligen utgöra handtverk, icke äro att hänföra till handel eller fabrik, jemte deras arbetsbiträden, har under nedannämnde tider förhållit sig sålunda: „ „ , Handels Handlande. beljening. åren 1831—40 i medeltal 47. 35. » 1841—50 » 46. 44. är 1855 ■ 58. 56. Mästare. Gesäller. Beloppet af ktonobevillningen var: För handel. Allmänna undervisningen besörjes af: 1:o Elementar-läroverket, hvarest lä ra mes antal varit 4 och lärjungarnes 70. 2:o Folkskolan, som, i förening med förut varande vexel-undervisningsskola, de sista åren varit handhafd af 2 lärare och årligen besökts af 164 lärjungar. 3:o En flickskola, stiftad genom enskilde personers årliga bidrag, och der undervisning af en lärarinna meddelas åt 80 flickor årligen. 4:o Barnhusskolan å Gustafsberg, der 30 gossar af 2:ne lärare åtnjuta undervisning, jemte det de vid inrättningen fritt underhållas och vårdas. Helsovården besörjes af 2:ne Stadsläkare, af hvilka den ene jemväl ärProvincial-läkare, samt de i staden stationerade Regementsoch Lazarettsläkarne. Fattigvården bestrides på förut öfligt sätt, dels medelst nipensionering på landet af sådane fatiighjon, som tarfva full försörjning, dels ock genom understöd i penningar eller förnödenheter ål dem, sorn kunna till någon del sjelfve bidraga till sin bergning.
StångjernsSmidet, om rättighet till utvidgande af; Motion, remitt. till Ekon. Utskottet, II s i23a. Utskottets Utlåtande, Vill s 828 — 835, Lif. af PresteStåndet, ix s 541, återrem. af BondeStåndet, IX s55a, bif. af Adeln, IX s 571, återrem. af BorgareSlåndet, IX s 586. Ytterligare Utlåtande, Vill s i388 — r3g4> lagdt till Handlingarue af PresteStåndet, IX s n45, bif. af BorgareStåndet, IX s 1148, af BondeStåndet, IX s ii53, lagdt till Handlingarne af Adeln, IX s 1156. StåtliållareÄmbetena. Öfveroch Under-, förenas till ett, XI s 201. Städsel och Lega af Jord, om; LagUtskottets Betänkande, Vll 3. 1. s 20 — 3o, bif. af PresteStåndet, IX s 1219, af BrgareStåndet, ix s 1232, af BondeStåndet, ix 3. s 18. Stäket, om inköp af Kronans andel i uppbörden vid Södra; Motion, remitt. till StatsUtskottet, II s 1284. Utskottets Utlåtande, IV 1. s 700 — 703, återrem. af Adelil, IX s 198, bif. af PresteStåndet, IX s 2o3, af BorgareStåndet, IX s 204, af BondeStåndet, IX s 209. Ytterligare Utlåtande, IV 3. s 4, 5, bif. af Adeln, ix s 556. 293 Stängselskyldighetcn, om rättelser och ändringar i Författningarne med afseende på; Motioner, remitt. till Lagoch Ekon. Utskottens Utlåtande, Vll 1.
— Sgr 47,901.947: — och utgjorde, efter afräkning af då utestående förskott till postremiss-medels-räkningen . 3,000,000: — ett belopp af 44,901,947: — hvadan Sedeloch Depositions-skulden under samma tidrymd nedgått med 28,968,151: — som således med 577,577: — understeg metalliska kassans förminskning R:mt 29,545,728: —- Denna samma återfinnes sålunda: obegagnade andelar af kreditiv och läneförlag, utgörande den 31 December 1855 9,595,210: — och samma dag 1858 8,810,914: — hade förminskats med 784.296: Transport 784,296: — 29,545,728: — Bih. till R. St. V' „ j i Transport 784,296: — 29,545,728: — och då härifrån afräknas: dels skillnaden emellan Sedelstocken och maximibeloppet af densamma, vid sistnämnda tidpunkt uppgående till 321,357: — och samma skillnad den 31 December 1855 . 142,409: — eller R:mt 178,948: — och dels skillnaden emellan afdragsposterna med undantag af förskottet till postremiss-medelsräkningen den 31 December 1855 107,686: — och enahanda afdragsposter den 31 December 1858 79,915: — 27,771: — 206,719: — sä utvisar återstoden ofvan upptagne R:dr 577,577: — Angående Bankens hela ställning äro, efter hvarje års bokslut, öfvursigter upprättade, tryckta och med allmänna tidningarne utdelade.
Gamla baronessan däremot har jag haft vissa misstankar på, när hon så ofta gör sig ärende i stora skåpet där; men eftersom hon är vår hyresvärdinna och möblerna äro hennes, så kan jag ju ha misstagit mig på arten af hennes motiv att ströfva här i rummen ... Så otacksamt af mig, som icke märkt det. HERRN. timme är jag borta utan afsked, ber jag! FRUN. Nu går jag in och klär mig; och om en half Du är rädd för afsked i allmänhet? HERRN. Och särskildt från dig, ja! (Går.) ­ 42 ­ Andra scenen. FRUN ensam ett ögonblick; därpå ROSA in, vårdslöst kinderna och hakan, antydande tandvärk; på den halflånga klädningen är ett hål rifvet på vänstra ärmen. Hon bär en stor korg med blommor. FRUN. klädd, med upplöst hår, en hopvikt duk om hjässan, Se, Rosa! Hur står det till, mitt barn? ROSA. värk att jag ville vara död! God morgon, fru! Å jag har en sådan tand Stackars liten! FRUN. på Helga Lekamensfesten och skulle binda med! Å, mina tänder! Och i morgon som jag skall gå i procession ROSA. rosorna i dag, som herr Axel lofvade hjälpa mig gapa! Å, sådana tänder! Pärlor, käraste barn! (Kysser Rosa på munnen.) Får jag se, om det är någon karierad tand FRUN. Ni får inte kyssa mig, fru Olga! Ni får inte! Jag vill det inte! (Hon klättrar upp på bordet och ROSA (misslynt). ­ 43 ­ sätta sig, med fötterna på en stol.) För resten vet jag inte hvad jag vill. Jag skulle dock ha velat vara med på festen i går men jag fick stanna ensam hemma och läsa mina läxor läxor som de där ungarna! Men jag låter inte kaptenen ta mig under hakan längre, för jag är inte något och drar mig i håret, så... vet jag inte hvad jag gör henne! ett skolbarn, och sedan sitta på samma bänk som barn! Jag är det inte! Och om min mor kommer händt? Älskade Rosa, hvad är det, och hvad har ROSA. FRUN.
En ledamot har yrkat, att R. o. Ad. må fatta enahanda beslut med BorgureSt. Der tillgick det sålunda, att talmannen vägrade propos. på afslag, hvarefter betänk, återremitterades med den Ståndets gemensamma tanka, att förslaget borde förfalla. Gr. Horn har åberopat Hr Cederschjölds reservation, och han har då förbisett, att denna utgör ett bestämdt brott mot grundlagen, dels derigenom att den innefattar ett förslag, som i reservationsform, emot TJtsk:s pluralitets mening, inkommit till Stånden; dels oek derföre, att, om den antages, man ingått på en mening, hvilken icke af Utsk. blifvit godkänd. Betänk, visar i sista punkten, att hvarje Stånd erhållit behörigt afseende å dess mening, och jag tror icke, att något annat än godkännande af betänk, bör ifrågakomma. Hr Cederschjöld, Pehr Gust : I anledn. af den siste talarens yttrande utber jag mig att få fasta uppmärksamheten på skillnaden emellan att afslå ett af Constit.Utsk. afgifvet förslag, och att i anmärkn:sväg väcka nya motioner. Det sednare anser jag oriktigt; men att förkasta ett förslag anser jag vara R. St:s obestridliga rätt. Samma talare syntes lägga vigt derpå, att BorgareSt. återremitterat utan förklarande af gemensam tanka, och att dess talman vägrat propos. på afslag, hvarvid Ståndet låtit bero. Men jag får erinra, att det betänk., som då var i fråga, endast utgjorde ett jemnkntsbetänk., hvilket i vanlig väg, och utan antagande af någon viss gemensam tanka, kunnat återremitteras; och det synes mig såsom en motsägelse af talmannen, att han vägrade propos. till afslag, men tillät Ståndet uttrycka, det dess gemensamma tanka vore, att förslaget borde förfalla. Jag ber att få uppläsa min reservation. Sedan reservationen blifvit uppläst, fortfor Hr Cederschjöld: ' Jag kan altså icke inse, hvarföre R. o. Åd. nu skulle handla efter andra principer, än dem Ståndet förut vid denna riksdag godkänt och hvilka äfven vid föregående riksdagar blifvit följda.
Likväl förekommer å andra sidan, att hvarken mängden eller beskaffenheten af landtmäteri-arbeten kan förutses eller bestämmas från ett år till ett annat, ännu mindre för någon längre tid. Dessutom kan den trakt, sorn en tid gifvit Landtmätaren mycken sysselsättning, en amien tid lemna honom aldeles ingen. Den jemnhet och säkerhet, både i arbete och inkomst, som motionären velat bereda Landtmätaren, skulle till följd häraf icke kunna ernås, utan ett oupphörligt omreglerande af districten, hvilket åter skulle medföra alltför stora besvär och olägenheter i förhållande till den afsedda nyttan. Utskotten finna dessa omständigheter hafva en öfvervägande vigt, och då Utskotten anse det ej allenast ligga i Kongl. Majrts Befall ni ngshaf vandes magt, utan jemväl vara dess pligt alt, vid meddelanden af förordnanden till Landtmäteri-förrättningar, tillse, det Landtmätare icke erhåller samtidigt så många förordnanden, att de utgöra ett hinder för förrätlningarnes fullbordande med den tillbörliga skyndsamhet, jordegarne hafva rätt att fordra; så tveka Utskotten ej att tillstyrka, det någon ändring i närvarande förhållande ej måtte vidtagas, och förslaget härom således förfalla. I den Lagsamt Allm Besv. och Ekon. Ulsk, Utlåtandej N.o 1. I elen redaction af förevarande §., som motionären uppställt i öfverensstämmelse med förslaget om District-Landtmätare, liar han jemväl uteslutit föreskriften, att vid ansökning om laga skifte skall biläggas förteckning på hemmanen i skifteslaget, deras natur och egare samt de senares vistelseort; hvilken föreskrift motionären deremot infört i sitt förslag till förändrad redaction af 3 Cap. 2 §. -—Utskotten, som icke finna någon fördel i en sådan förändring, hvilken i öfrigt står i sammanhang med det af Utskotten ogillade förslaget om district-indelningen, anse sig böra densamma jemväl afstyrka. 3 §. Af samma motionär: att redactionen borde sålunda förändras:
Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 151, ÖLA. På allmän sockenstämma i Rödön den 8:de maji 1853 blef beslutet att det staket, som är uppfört omkring kyrkogården, skall svartmålas med hvita stolpar. År och dag som ofvan. O. A. Staaff v. past. Å socknemännens vägnar. Måns Pehrsson i Trusta, Olof Jonsson i Undrom, Olof Ersson i Häste. Justeradt på allmän sockenstämma i Rödön den 15 maji 1853. Olof Jonsson i Undrom, Bängt Pehrsson i Öfvergården. O. A. Staaff v. past. Hemming Månsson i Lägden, Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 151–152, ÖLA. Protocoll hållet vid allmän sockenstämma i Rödön den 29:de maji 1853. Kyrko och fattig casseräkningarne upplästes och befunnes vara väl och noggrant förda. Äfven beslöts att kyrkovärden Olof Larsson skulle låta trehundrade (300) riksdaler banco af kyrko cassan ligga i beredskap till de reperationer som under sommaren skola göras på kyrkan. År och dag som ofvan. O. A. Staaff v. past. Johan Nilsson i Wejmon, Olof Jonsson i Undrom, Pehr Larsson i Sota. Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 152, ÖLA. Protocoll hållet vid allmän sockenstämma i Rödön den 24:de julii 1853. Som dursigtets tak på Rödöns kyrkotorn blifvit felaktigt, så att tornets öfversta ställningar genom dropp börjat att taga skada, så beslöts att kopparplåtar med det skyndsammaste skulle anskaffas för att beslå ifrågavarande tak. År och dag som ofvan. P. Grenholm v. past. och comminister. På allmän sockenstämma i Rödön den 28:de augusti 1853 blef ofvanstående protocoll uppläst och justeradt. O. A. Staaff v. past. Å socknemännens vägnar Lars Larsson i Häste, Olof Jonsson i Undrom. 119 Rödöns kyrkoarkiv, vol.
Herr Prosten Gahne har, med anförande af det alldeles egna förhållande, som på Gottland eger rum, i det att egoblandningen der finnes till den grad utsträckt, att hemman gifvas, hvilka hafva egor ej blott på ända till 30 serskilda ställen inom andra hemmans-områden, utan jemväl inom flere olika socknar, föreslagit, att, på det ett så för jordbruketofördeiagtigt förhållande måtte försvinna, och tillämpning af Skiftes-stadgans föreskrifter göras möjlig, hvarje socken måtte indelas i ett lämpligt antal skifteslag, sålunda att de hemman, som hafva sina egor mest sammanblandade, komma att tillhöra ett och samma skifteslag, hvarefter, och sedan en dylik indelning, hvilken ganska lätt kan verkställas, försiggått_, Skiftes-stadgan borde gälla med följande modificationer: l:o att förut verkställde laga skiften eiler storskiften, hvarvid delegarne ej erhållit sina egor i flere än sex lotter, icke utan samtlige delegarnés begifvande må genom nytt skifte rubbas, annorlunda än der lämpliga mindre ego-utbyten och rågångs-rättningar med ömsesidig fördel kunna verkställas: Eili. till R. St. Besv. och Ekon. Etsk. Utlåtande, N.o i. 2:o att delnings-grunden serskilde hemman emellan, äfvensom åboer emellan i ett och samma hemman, der skifte föregått, alltid blifver förra innehafvet; men delnings-grunden åboer emellan i ett och samma hemman, hvarest ej någon laglig delning föregått, deremot blifva förmedlade hemmantalet; 3:o att skifte å de sålunda föreslagna skifteslagen icke må verkställas, med mindre | af delegarne, efter en hvars innehafvande hemmansdel räknadt, med skiftes-sökanden sig förenar; 4:o att egorna för hvarje hemman eller hemmansdel alltid utläggas i så få skiften som möjligt, dock att, tili och med 6 skiften, der behofvet sådant oundgängligen påfordrar, må tillåtas, utan att underställning till Egodelningsrätt må komma i fråga.
Herr Thams, Sebastian Mathias., denna dag väckta motion, angående ändring af åtskilliga §§ i nu gällande bevillnings-förordning; Hans Exellens herr grefve Löwenhielms, Carl Axef den 15 dennes anmälta motion, angående befrielse från bevillning och charta-sigillata afgifter för löner, pensioner, arfvoden, resolutioner på afsked och tjenstledighet, karakters-fullmakter, samt upphöjelse i adligt stånd, eller upptagande i de Kongl, ordnarne. Banko-utskottet: Herr Ehrenhoffs, Gustaf Herman, denna dag väckta motion, angående åtskilliga ändringar i så väl reglementet för banko-verkets styrelse och förvaltning, som hankens brand-reglemente, jemte ett i anledning deraf afgifvet yttrande. Lag-utskottet:
för en stor daglig tidning, tfoljd af " étf " 16-sidig illustrerad, tidning varje vecka! 12 pris utdelas. De äro följande:: sta priset: En Husqvarnabicykel for herre eller dam, (värd 250 kr.). : dra » Fri biljett, 2:dra klass, tur orh retur, från Malmö till Paris (eller dess värde i mynt). ; dje 1 20 kr. i guld. : de 10 kr. i guld. : te » » Fram genom Polarhafvet » af F. Nanssn. Elegant inbunden. te » » Mälardroltnirgpne. Planschverk i praktband,; de » » Finska kriget » af C. O. Nordensvan. Med planscher. Elegant inbunden. de » » Svenska flottans bok ». Elegant inb de » » III. Kyrkohistoria ». Elegant inbunden. ): de » 5 kr i guld. : te » Malmö-Tidningen fritt för 1900. i: * e » d:o d:o OBS.! Sålunda: Skaffa er först ett af almö-Tidningens och Solglimtens nummer r 16, 23 eller 30 dec. för att läsa tätlingsglerna. Prenumerera så för helst hela et 1900 och helst så tidigt som möjligt! issa, tölj no ?a täflingsreglerna och — vinn t pris! Lycka till. Exp. af MALMÖ-TIDNINGEN och SOLGLIMTEN. Passande Julklapp! Välgjorda Knyppeldynor ed all sorts tillbehör för knyppling. Äfnsom handsydda trådknappar kunna erhål3 från p Alexanderson, Vadstena. Priskurant mot porto erbålles. Lagermans Kraft-Skur-Pulver •ordas af läkare såsom ett i hygieniskt h sanitärt hänseende framstående renixingrsmedel. Användes å Stockholms idemisjukhus, å de flesta hotell och mejer inom riket, i badinrättningar, skolor,; arett och andra allmänna inrättningar mt på flere järnvägar och ångbåtar och ivarje kök där renlighet uppskattas Inom i-kstäder och fabriker har det blifvit myct omtyckt såsom varande särdeles förträfft till handtvättning.
L. S. N:o 88. Bror von Seth. L. S. N:o 115. Grefve Lagerbjelke. Fullm. Frih. Cederström, Jacob. L. S. N:o 126. B. von Platen. Carl De Geer. L. S. N:o 16. Fredr. Kurck. L. S. N:o 59. Claes H. Rålamb. Fredr. Joli. Cronstedt. L. S. N:o 87. G. Löwenhielm. L. s. N:o 112. G. J. Taube. L. S. N:o 116. C. H. Anckarsvärd. L. s. N:o 129. Joli. H. Tawast. L. S. N:o 1. Carl Oxenstierna. L. S. N:o 17. H. R. Fleming. Carl Otto Mörner. Friherre Sjöblad. Fullm. Fredr. Boye. L. S. N:o 145. Th. Stiernstedt. L. S. N:o 220. Friherre Palmstierna. Fullm. Grefve A. G. Gyldenstolpe. L. S. N:o 275. J. W. Sprengtporten. L. S. N:o 286. Carl Gustaf Raab. L. S. N:o 294. Göran Boye. Friherre Munck. Fullm. C. O. Munck. Nap. von Döbeln. L. S. N:o 343. O. Nauckhoff. L. S. N:o 370. J. G. Paykull. N:o 51, Carl Ulric Roos. L. S. 115 N:o 77. F. W. Rehbinder. L. S. N:o 99. Hugo Hamilton af Hageby. Carl Bennet. L. S. N:o 217. C. A. E. Reuterholm. L. S. N:o 228.
R:dr, emot 6 procent dito dito och med räntans beräkning efter 4 procent å dito 196.044: 45. » anläggning af jernväg emellan städerne Gefle och Fahlun, å 2,400,000 R:dr, emot 3 procent årlig återbetalningsskyldighet å hela lånesumman; börande dervid räntan godtgöras efter 2 för hundra å det obetalda kapitalet 2,400,000: — » fullbordande af sistnämnde jernväg, å 600,000 R:dr, emot erläggande hvarje år från och med 1860 af 5J procent ränta jemte -riedel af ursprungliga lånesumman 600,000: - » anläggning af jernväg emellan Hudiksvall och sjöarne Dellens vattendrag i Norra Helsingland, å 370,000 R:dr, emot återbetalning af 5 procent årligen å denna summa; kommande dervid 4 procent ränta att beräknas för det obetalda kapitalbeloppet 370,000: — » jernvägsanläggningen mellan Söderhamn och sjön Bergviken samt förbi Landaforssen i Ljusne eif samt upprensningar i denna eif och sjön Varpen, å 500.000 R:dr, emot enahanda återbetalningsskyl dighet 333,333: 33. Lån till vattenaftappningar för odlingsföretag: - inom Upsala län: till Majoren J. A. Sundmark, å 5,250 R:dr, för aftappning af Bo och Gallerå sjöar i Elfkarleby socken af Örbyhus härad 3,754: 58. » deltagarne i upprensning af vattendraget genom Mösa, Bud och Hesslinge sjöar till Ekavik vid Mälaren, å 6,000 R:dr, för beredande af aflopp för vattnet i träsket Blackfjerden inom Lillkyrka och Löths socknar 5,693: 2. » dito i sänkningen af Granebergs och Hallarby sjöar uti Litslena socken, å 6,000 R:dr, 5,999: 69. » Kammarjunkaren .7. v. Engeström och Possessio naten J. F.
De till Fonderna hörande lånehandlingair och hypotheker hafva, vid anställd inventering, funnits, ordnade med synnerlig omsorg ecK derjemte säkert förvarade., Revisorerne, som tagit kännedom om Ombudsmannens afgifna Berättelser, angående Fondernas balanserade fordringar, äfvensom om de bos bemälte tjensteman förda Lagsöknings-diarier, hafva deraf erfarit, att nämnde fordringer blifvit noggrant bevakade och utsöknings-ärendena med drift handhafda.. — 27 — Slutligen få Revisorerne anmäla, att de, med anledning af sin Instruktion, till Kongl. Maj:t, i underdånighet insändt ett exemplar af denna Berättelse. Stockholm den 11 December 1843. Höglojl. Ridderskapets och Adelns Ledamöter'. HUGO HAMILTON. N. A. SILFVERSCHIÖLD. G. STJERNGRANAT. L. G. v. CELSING. NILS af ZELLÉN. CARL af FORSELL. Högvördiga Preste-Ståndets Ledamöter: C. A. AGARDH. C. G. BERLIN. J. C. BILLINGDAHL; ANDERS SANDBERG. JOH. NORRMANN. M. KLINTBERG. Vällofl. Borgare-Ståndets ledamöter: AND. BERG. CARL VALLEY. J. MALMBORG. C. A. KRAKAU. P. O. NORIN. JOHAN FRISTEDT. Hedervärda B onde-Ståndets Ledamöterz P. ERIKSSON. A. NILSSON. J. KYLANDER. HANS HANSSON. PEHR PERSSON. A. Brändström. i j ■. iH-! t! '■■■.
I anledning af hvad Frih. Rantzou yttrat angående coursens förhållande efter vexlingen, och de sex sk. han beräknat såi sorn transport-kostnad för silfrets export, får jag blott hem-? ställa, huruvida icke denna förhöjning betäckes genom besparingen af disconten å vexlarqa, hvilka nu ställas på 70 å 90 dagar, men som, derest silfver directe exporteras, skulle nästan hedt och hållet upphöra. Hvad angar Hr v. HartUiansdovffs yttrande, angående vexlingsgrundens bestämmande efter dagens cours, och de missförhållanden, som derigenom skulle uppstå; så bar jag redan erinrat, att jag ej yttrat denna tanka i afsigt att få den tillämpad såsom grundsats, utan att jag framställt den endast såsom rättsbegrepp. Jag anser det således vara mindre ädelt att upptaga tiden pied en motbevisning, som varit fullkomligt öfverflödig och, yid granskning af hvad jag sednast yttrat, icke påkallad. Hr von Troil, Emil: Jag erkänner, att jag hade trott, att ändamålet med föredragning efter en upprättad föredragningslista var det, att hvarje discussion skulle kommu att hålla sig inom ett visst ämne, och att det funnes en auetoritet inom Ståndet, som kunde återföra lill detta ämpe, då afvikelse»- derifrån äga rum; men jag finner, att jag misstagit niig, då jag nu hört, att, oaktadt Frih. Rantzous anförande, enligt föredragningen, utgöV öfyerläggnings-ämnet, Hr Nordenanckar och mitt likväl till stor del blifvit tagna under discussion. För min del vill jag icke följa ett sådant exempel, och anmärker blott, hvad Frih. Rantzou beträffar, att jag högligen värderar consequenseu deri, att yttra hvad man efter mogna forskningar anser vara rätt, utan att af en falsk blygsel låta hindra sig att antaga och uttrycka en bättre öfvertygelse, derföre att man förr byst pri annan.
Finner Hof-Cancelleren eller desi Ombud sig befogad alt pä de grunder för quarstad ä tryckt skrift Här ostvan stadgade äro, förordna eller äska det nägon skrift Nied quarstad beläggas mä, ware han eller det berättigadt att i Stockholm genom biträde af Ofrver-Skäthällare Embetet och i öfrige Städer saint orlerne, medelst skyndsam handräckningsom ej sär wäg» ras af den Magistrat, hwarunder Boktryckeriet enligt §. i syder, sädan quarstad erhälla; Bärande östvcc förloppet af Quarstads förrättningen och orsakerne dertill, salut i afseende pä den äk-agade skriften om och Huru mänga Eremplar dä ännu finnas uti Boktrycka» rens wärsö anteckning trefalr författas hwaraf den e» na tillställ/s Hos Cancclleren estr hans ombud, ben andra M Igistcaten och den tredje Boktryckaren. Magistraten ware pligtig att wid answar, såsom för Em betS - Dcn i December. 7; betssörsummelse med nästa afgående post sända en as» ffrift af denna anteckning kill Konungens Vefallniugsha swan de i Länet hwilken wid enahanda answar älig, ge att med nast derpå följande post till Justiliae Ca celleren insända. I Stockholm warde janima anteckning genast eller sist innom nästföljande dags utgång lii! Institiae-Cancellcren aflämnad. Justitiae Cancelleren tillkomme sedermera, att, efter som han skäligt pröswar, läka quarstaden äga bestånd eller densamma bryta laka samt i ena eller andra fallet, i Stockholm innom atta bagar och i LandSorttrne aldra sist innom en mänad efter det quarstaden lagd blifwit, hofwa hänwlst mälct til wederbörlig Domstol och Anor förordnat.
N:o 19, i anleda, af K. M:s Nåd. Propps, om uplåtelse pä viss tid åt enskild man af en, K. M. och Kronan tillhörig, intill Kongl. Operahuset i Slockholm gränsande tomt. Föredrogos och biföllos Allm. Besv. och Ekon.Utsk:s nedannämnde d. 18 dennes på bordet lagda Betänk:n: JM 8, i anleda, uf vackt motion om anläggande af nya sjömärken i Bottniska viken; JM 9, i anledn. af väckt fråga om behofvet af närmare slädganden i afseende på de genom K. Förorda, d. 20 Febr. 1764 påbjudna årliga strömrensningar: JM 10, i anledn. af väckt molion om åtgärders vidtagande för att bilägga de stridigheter, sorn kunna upkomma emellan Europeiska maktern e. Vid föredragning af Allm. JAs v . Ekon.Utskrs d. 18 den nes på bordet lagda Betänk. M 11, i ånfetfr?. af väckt motion om fortsättning till Gefle af telegraflinien från SlöcMnalm till Upsala, blef detta Betänk, ånyo bordlagdt, på begärande af Ffr Prytz, Lars Adolf, och Frih. Cederström, Rudolf. Fmredrogs Allm. Besv. o. Ekon.Utskcs d. 18 dennes på bordet lagda Betänk. JM 12, i anledn. af väckt motion om inrät tande af ett s. t. Gendarmerie. Fri,'r: von Schwerin, Adam Otto: Då Ekon.Utsk. funnit sig böra hemställa, att min motion icke måtte till någon R.St:rs åtgärd föranleda, har Utsk. lill stöd för denna hemställan, anfört 3:ne motiver. Första skälet är, att förhållanderne här i landet icke skulle påkalla en.så beskaffad serskild bevakning, men Utsk. medgifver derjemte, att förbrytelser, störande den allmänna säkerheten, icke äro sällsynta. Således, på samma gång man erkänner, att ett ondt existerar, förkastas botemedlet derför.