Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Yiil förehafvande af en inom Riks-Stånden väckt motion, om upphörande af de i Rikets Norra Län, eller Gefleborgs, Westernorrlands, Jemtlands och Westerbottens Län utgående så kallade Räfste-Tings-Penningar, hafva Rikets Ständer, i afseende på tillkomsten och beskaffenheten af denna afgift, inhemtat: att* Räfste-Tings-Penningarne härleda sig ifrån den uråldrigalid, då, jemlikt Lands-Lagen, 9 och 10 Cap. Tingsmåla-Balken, RäfsteTing höllos i ändamål att tillse, det lag och rätt skipades i landet, hvarvid de som dömde skulle hafva sin kost, flen Fogden hade alt bestrida genom upptagande af gärd; att, genom Kongl. Resolutionen den 12 December 1672, blifvit förordnadl, att af den till Räfste-Tings-gästningen förut beviljade afgift af 1 Daler Kopparmynt af hvarje gård, 6 öre skulle utgå till Härads Tings-gästnings-penningar, och de öfrige 4f öre Silfvermynt användas såsom Räfste-Tings-penningar, hvilka, enligt Kongl. Resolutionen den 26 Augusti 1680, skulle utgöra ersättning för det Befallningsmannen reste omkring i landet och clarerade med allmogen om utlagorna lill Kronan; att påföljande år Gouverncuren öfver Wester-Norrland fått sig tillagdt omförmälde 4f öre Silfvermynt af hvarje rök, lill underhåll vid dess många resor; att, i anledning af väckt fråga om Räfsle-Tings-penningarnes indragning till Kongl. Majit och Kronan, sedan, efter den år 1762 skedda LänsBih. till R. St. Prot. i834- to Sami. 1 Afd. rj 5 o Expeditions-Vtskotlets Förslag till lind. Skrifvelse N.-o 3g. fördelning, Landshöfdingarne i Gefleborgs och Wester-Norrlands
Då det varit fråga om att ändra den myntenhet, som förut funnits, tror jag det vore betänkligt att nu förklara, att bancoluckan skall öppnas d. i Juli, utan afseende derpå, huruvida BancoUtsk. är satt i tillfälle att derförinnan hafva allt färdigt. Jag tillförser mig, att med det nit och omsorg, Utsk. hittills ådagalagt, det skall blifva Utsk. kärt att, så fort denna vidlyftiga discussiou kommit Utsk. tillhanda, återkomma med ett betänk., som sätter R. St. i tillfälle att fatta ett bestämdt beslut om utvexlingsdagen, så tidigt, att måhända den tid dertill kan bestämmas, som nu blifvit afsedd. Jag vågar icke nu positivt säga, huruvida de nödiga åtgärderna kunna medhinnas, och derföre vågar jag icke tillstyrka bifall å betänk., utan deremot, att det må återremitteras. Gr. Cronhjelm; Jag är lill största delen förekommen af de tvenne sista talarne. Jag var äfven en bland dem, som ifrigt yrkat, att betänk, om utvexlingsdagen måtte snart från Utsk. inkomma. Jag gjorde det i början af riksdagen och i den mening, att om vi då hade kunnat fatta beslut i ämnet, hade BancoUtsk. efter ett så tidigt beslut kunnat arrangera allt, hvad som borde ställas i ordning. Men na är förhållandet annorlunda. Det vore en hög grad af incbnseqvens, som det H. Ståndet finge på sin räkning, om Ståndet ville bifalla ett betänk, sådant som detta. Det kunde hända, att vi först vid midsommartiden skulle återbekomma BancoUtskrs betänk:n i de nyss återremitterade frågorna och att således R. St. icke ens hade beslutat, hvilken myntenhet vi skola hafva, då den nu föreslagna utvexlingsdagen inträffar. Följaktligen tror jag, att Hr Rosenblad ej behöfver vid detta tillfälle, såsom han yttrade sig, Den 7 Maj. frukta för en ”sinkadus,’’ utan lärer Ståndet nästan niangrannt finna en återremiss nödvändig. För öfrigt ber jag att få till svar på Frih.
Riksmöte beviljat anslag till godtgörande af de utaf vederbörande Landshöfdingar utgifne accord, har Riksdagsfullmägtigen från Hallands län, C. G. Brahn, i Bonde-Ståndet väckt en till Stats-Utskottet remitterad motion, deruti yrkats, att medel jemväl måtte anslås till ersättande af de accord, hvilka blifvit erlagde utaf Lands-Secreterare, Lands-Kamererare, Landt-Räntmästare, Kronofogdar och Ilärads-skrifvare; men som tjensteköp eller accord vid LandsStaten aldrig varit tillåtne, och förbudet deremot blifvit genom Kongl. Majt;s Nådiga Bref den 23 December 1831 upplifvadt, afstyi’ker Utskottet bifall å motionen. Stockholm den 19 December 1844* N:o Ank. till Exp. Utsk. den\^20 Dec. kl. 7 e. in. Utlåtade, i anledning af väckt motion om ersättning ät Consistorii Notarier för ökade göromål, i följd af de i sednare tider vidtagne anstalter i afseende på folkundervisningen. (U. A.) Hos Preste-Ståndet har Biskoppen m. m. Holmström väckt en till Utskottet remitterad motion, innefattande, att, då ConsiStorii-Notarierne, genom de i sednare tider vidtagne nya anstalter för folkskolors tillvägabringande, fått vidkännas ett i hög grad förökadt arbete, såsom vidlyftiga skriftvexlingar, granskning af tabellariska uppgifter, berättelsers afgifvande in. m., rältvisa lidi till K.
De alltid så vänliga och artiga mot alla och De kungliga prinsarnas adjutanter kunde egenskaper af själens förfining och hjärtats särskildt mycket roade af att vara ute på knappt komma fram bland oss flickor — o, godhet, som präglat konung Oscar II:s Strömsvattnet med sina lärare. Prins Oscar hvad man var orolig och förväntningsfull! — personlighet och genom honom hans nu visade redan då stor lust för sjölifvet. Jag skulle man blifva en af dem, som finge en tjugofemåriga, fredsälla regering, äro af den tror, de hade hvar sin dag att föra komsväng-om med prinsarne? Till lycka för art, som i synnerlig grad måste beröra kvinmandot om bord. mig voro ej många flickor ur stadens honorna, våra hems vårdarinnor, våra barns En dag deltogo lille prins Oscar och noratiores-familjer närvarande och kanske fostrarinnor. Hur naturligt då, att äfven svensyskonen i ett stort körparti, som kronprins kände kronprins Carl igen ett Stockholmsska kvinnornas tidning vid detta högtidliga Oscar med gemål ställt till. Ej mindre än barns ansikte, alltnog jag fick den hedern tillfälle känt sig manad att frambära sitt 84 bondkärror voro då med och de kungatt skrifva hans namn på min solfjäder till anspråkslösa bidrag till den rika hyllningsliga själfva åkte i sådana. Barnen åkte l:sta valsen och blef samtidigt bekikad gärden. dock i vagnar med sina kammarfruar. Seaf mina okända grannar med nyfikna blickar. En betydlig literatur har sett och ser dan dansades på ängen ganska flitigt, men Huru mycken tomhet känner man ej dock dagen med anledning af det kungliga jubidäri fingo ej barnen deltaga, och jag tyckte uti dessa s. k. nöjen, äfven då de leet. I digra bokverk teckna sakkunniga det var så synd om de små, som ej fingo alltid ä r o s o m utsöktast — och hvad mig beträfpennor konungens personlighet och regeringsvara med om nöjet, då vi alla andra hade far fattades inga betingelser till ett oblantid, i praktfullt utstyrda tillfällighetsblad så roligt.
Hvita bergen, där hon grundat sitt bekanta bibelkvinnohem, i hvilket sjuksköterskor, bibelkvinnor och missionskvinnor utbildas och därefter spridas både i Sverige och hednavärlden. Fröken Borg har vidare grundat ett skyddshem för fallna kvinnor, upprättat flere barnhem både i Stockholm och på landet. I dessa dagar har 20-årsminnet af detta verk firats. Då Idun, som bekant, redan tidigare meddelat fröken Borgs bild och en utförlig skildring öfver hennes verksamhet, lämna vi i dag ordet till » En svensk kvinna » som i följande verser velat bringa ett tack åt den outtröttliga välgörarinnan. Bn stråle utaf fröjd och vår i mörkrets vårld du tänder, med frälsnings helga bud du når de trånga storstadsgränder. Du ' sprider ibland ve och kval välsignelse i smärtans dal. Utdöd ättegren. I söndags afled härstädes fröken Margaretha Lovisa Hägerflycht i en ålder af något öfver 82 år. Med den aflidna, som välfödd den 15 sept. 1814 och dotter af öfversten Carl Arvid Hägerflycht och hans maka, född af Klercker, utgår den äldre grenen af adliga ätten n:r 873 Hägerflycht. Du reser blidt de fallna opp, du torkar bittra tårar, du trollar solsken fram och hopp i bleka barndomsvårar. Hvarhelst en slagens suckan ljöd, din vederkvickelse du bjöd. De trötta sinnen höjer du upp öfver flärd och villa, de hårda händer böjer du i böner samman stilla. Ett himmelskt säde ut du sår där dag för dag och år för år. Vidhjärtad — du räckt till för allt, för hvarje sorg och smärta — för nöden uti hvar gestalt du öppnade ditt hjärta, all världen slöt du i din famn i kärlek utan gräns och namn! Det ljusnar — dagen uppgått re ' n där öfver » Hvita bergen » — allt mera börjar svinna hän den tunga, mörka färgen. — Ditt verk är skönt, ditt verk är stort • se, hvad du kunde har du gjort I Haf tack för hvad du var och är, för hvad du gjort och vunnit — haf tack — du är oss alla kär, vårt hjärta helt du vunnit! — Gladt lyser fram ur nöd och sorg emot oss namnet Elsa Borg. Ei svensk kvinna. December. T.
Han rörde sig snabbt och slingrande som en ödla, och lade hufvudet på sned hvar gång han talade, för att rätt kunna använda sitt enda öga. Nu bligade han på den stora järnbeslagna kassakistan, så vände han på hufvudet för att skärskåda det svarta, glänsande tageltyget, hvarmed de djupa engelska stolarne och den smala, hårda soffan voro beklädda. Det fanns inte ett stoftkorn på kistan eller minsta vank eller lyte på öfverdraget. Inte ett papper, som inte låg slätt, hopbundet och numreradt på sitt gifna ställe. Björnberg sneglade på långväggen öfver klaffbordet. Där hängde i smala flata mahognyramar taflor och estamper af corps de logierna på samtliga bruken och egendomarne i Wermland. Där sågs det ståtliga huset på Thorsby, där mansbyggnaderna på Björkefors, Löfstaholm, Ransäter, Gårdsjö och Loviseholm, och många fler, så många, att de täckte hela den stora väggen. Björnberg kände väl till dem alla och behöfde ej läsa namnet, som med stora bokstäfver stod präntadt under hvarje afbildning. Nederst hängde en målning af professor Elias Martin, föreställande slussarne och sågarna vid Lilla Edet. Björnberg trodde, att herr Hall skulle tilltala honom, men då han ej gjorde det, vände han sig helt om för att studera motsatta väggen. Den fylldes af stora landkort öfver Japan och China och af träsnitt af skepp och fartyg, som tillhörde Ostindiska kompaniet och Grönlands-kompaniet, samt ritningar af Venerskutor, som tillhörde firman. Skeppets samt kompaniets eller firmans namn voro också här med stora bokstäfver präntade under hvarje stycke. Herr Hall skref och räknade immerfort. Ingen vet, hur länge herr Hall låtit Björnberg vänta eller hur länge denne låtit sig nöja därmed, om ej herr Hall plötsligen börjat nysa, mycket högljudt och upprepade gånger. Då det blef ett ögonblicks stillhet, tog Björnberg tillfället i akt och sade: – Gud hjälp, herr Hall! Herr Hall vände sig om. Han höll ännu den stora ostindiska näsduken i handen.
A. afgifvet förslag, kunna linnas påkallade. Slutligen hemställde H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, om R. o. Ad. behagade bibehålla nu gällande författning om stämplade pappersafgiften i alla de delar, som icke nu varit föremål fär beslut. Ropades ja. H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 6 e. m. Föredrogs och bordlädes, på begäran af Gr. La ger b jel k e, Gust. och Hr von Troil: Sam. Gust. K. M:s nedannämnde denne dag, ankomne nåd. skrivelser och propos. till R. St. l:o ang:de den tillökade ordinarie soldatroteringen i riket; 2:o ang:de understöd åt Öfverste Löjtnanten, J. Z. Dunckers Enka, Maria Charlotta Tuderus; och 3:o ang:de väckt fråga om försäljning af en kronan tillhörig tomt i Malmö. Föredrogs ånyo BankoUtsk:s d. 31 sisth Maj och d. 13 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 39, i anledn. af RiksStms återremiss å vissa delar af betänk. N:o 24, med förslag till reglering af Bankens Låne och kreditiv-rörelse. Detta utlåt, företogs punktvis till afgörande. Sedan Utsk:s yttrande, ang:de de delar af betänk. N:o 24, hvilka vunnit dels samtliga RiksStms, dels 3 RiksStånds bifall, blifvit upläst och lagdt till handlingarne, förekommo nedannämnde punkter af utlåt. Den 18 Juni f. m. 103 l;sta punkten. Gr. Sparre, Erik; Jag måste erkänna att anmaningsräkningarne medföra de olägenheter, som Utsk. antydt; men behjertansvärdt är likväl det förhållande, att dessa räkningar redan af vanan fått häfd, att låntagarne känna alt de fä sådaue anmmaningar och lita derpå. Att nu på en gång borttaga dem, ehuru jäg medgifver att skäl dertill förefinnas, har hos mig betänkligheter.
Hushagen, Köpings Ön och Byslätten, om afsöndring, för utvidgande och rätande af Kö- pings å, af jord från Kronob. 29 April b. 25 April 76 20 lägenheterne 43 4 1 57 — b. 25 April b. 25 April Husvisitationer efter olofligen infördt gods, om upphäfvande b. 13 Maj b. 13 Maj a. a. 23 Maj g. 13 Maj af stadgandena om — 7 2 10 — Register öfv. Bih. t. R. St. Prot. 1856—1858. SS. w »g CB? g 5t d "D k <3 sc co co co EJ B, t»- 2 re B B & O CD >-i t-i B* 3 5? ^ ? v 3 3 CU ltiks-Ståndens Beslut. B >-ts 2 >—■ p BondeN:o N:0 Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet.' N:o Hven, om lindring i onera för egare till hemman å On, och om åtgärder mot sjöns utskärningar å stränderna af On 4 1 29 — b. 28 Febr. b. 25 Febr. b. 25 Febr. g. 25 Febr. Hvitfrldtska och Kongl. GymnasiiGodsen, om nedsättning af en Komité för att undersöka tillståndet vid och förvaltningen af de 8 — 83 — b. 9 Maj a. 29 Apr. b. 2 Maj g. 29 April 77 63 Hypotheks-föreningarne, om ansvarigheten för lån, upptagna al 4 1 242 b. 10 Febr. b. 10 Febr. b. 10 Febr. b. 10 Febr. » angående ändring af vissa föreskrifter för 4 2 30 — b. 17 Oct. b. 17 Oct. b. 21 Oct. g. 17 Oct. » angående beviljande af Kreditiv i Banken åt 6 1 81 — b. 25 Fehr. b. 25 Febr. b. 26 Febr. b. 26 Febr.
Att den af Utskottet fores agne rättighet för Biksens Ständers Revisorer, att, i händelse de funno föreskrifterne för Mannfactur Disconr-Fondens Förvaltning öfverträdde, låta indraga det ytterligare Creditiv, som vid denne Riksdag kunde blifva lemnadt, icke vöre lämplig, enär derigenom den oskyldige Närings - idkaren komme att lida f<>r fel, begangne af Fondens Förvaltare, samt att inskränkning i Regeringens profningsrätt rörande Fondens Förvaltning skulle medföra skadlige följder för Näringarne; Hos Högvördige Preste - Ståndet: Att äfven ofvanberörde Förslag om Creditivets indragning icke borde äga rum, utau något annat Correctiv emot Reglementets öfverträdande, föreslås; att ,\!untillverkn ingen , såsom begagnande Svensk Rudimaterie, matte bland öfrige till Fån af Manufactur-Discont Fonden berättigade ansedde Närings grenar upptagas, och att den Edgång, som Commerce-Collegium skulle äga rättighet, att, vid uppkommen förmodan om oriktig tillverknings-uppgift af P'abriks idkaren , denne ålägga, ieke borde i frågor af sådan beskaffenhet, föreskrifvas; samt af Välloll. Borgare-Ståndet: Atta Stats-Utskottets Betänkanden. 1^79 . ' / i likhet med hvad i de erne, förenämnde Stånden blifvit an förd t, Utskottets Förslag om Revisorernes rätt att indraga Greditivet, vöre olämpligt; att Alun-til I verkningen borde med samina skäl, sorn Glas-tillverkningen erhålla Discontina; att Skepps-Variven samt alla andre nyttiga ostempelbara tillverkningar borde af de, till Manufactur Disconten anslagne Medel, med Dån understödjas; att Commerce - Collegium hädanefter endast skulle bestämma, huru stor andel hvarje Dånsökande skulle äga att, efter dess tillverkning, af Fonden uppbära och säkerheterne sedermera pröfvas samt
Kronotionde frånBefallningsmännen Grönqvists, Krooks och Brandts Fögderier samt kyrkotionde från Petreji, Klercka och Hisings Inspektioner, efter vederbörliga förklaringar och efter afdrag af öfverlevereringar, utgörande råg, 577 T:nor 4 f ’s skäppor, å 6 i Dir; korn, 499 T:nor 5 i skpr, å 5 Dir; hafra, 22 Tinor ^skäppa, Dir, till ett samnranräknadt värde af 6,315 Dir 21 öre 4» Pgr; derpå äro afskrifna 1,822 Dir 46 öre 6 pgr och liqviderade 4,231 Dir 10 öre, hvarefter , enligt AkademiRäntmästaren Svenonii uträkning, pag. 114 i 1733 års Akademi-Räkning, A~ kademiens återstående fordran utgjorde, utan någon uppgift på det motsvarande spanmålsbeloppet, 262Dir 2 öre 22 S pgr, efter 1776 års evalvation, beräknade till — 43: 32. J» a Transport — 5. 13. 45: 15, J a - — 345 _ Räg. Korn. Hafra. Smör. Banco. Transport 5, 13. 45; 15. ». /£:o Bortmist och dels på Milit ien ins delt, deta, under titeln Sätesfrihetp af kortad Kronotionde från Oxie, Skytts, Wemmenhögs, Ljunits och Prosta Härader, utgörande: Un ligt Lands - Kamreraren Winbergs Jordeboks-extrakt af den 22 Oktober 1739, pag. 315 i 1737 års Räkning, 53 T:r 4g kpr råg, 78 T:r 18§ kpr korn och 53 T;r 27 kpr hafra årligen, efter kronovärdi, 2 Dir 8 öre för låg och 1 Dir 4 öre för hafra, först debiterad i 1737 års Bok, enligt Akad.
Om åter Reglementets föreskrift vore så - aé6 ‘Den 55 April. dan som Grefve von Platen uppgifvit, så måste jag erkänna, att Riksens Ständers föreskrift i denna del icke varit försigtig , i händelse en enda man fått sig öfverlåten oinskränkt disposition af Medel, som icke tillhörde Caual Disconten , utan Enskildta, hvilka uti densamma insatt sina penningar; en sådan tydning lärer likväl icke rimligtvis kunna ifrån Reglemen. tet hämtas. I frågan om Directionens skyldighet att i Banquen anmäla förhållandet med de Hypotbequer, sorn blifvit, för ett erhållit Låne-biträde lemnade, är jag af Banco-Fullmägfiges tanka, att en sådan skyldighet ovilkorligen Directionen ål egat; men jag får härvid nämna en omständighet, som jag hittills med stillatigande förbigått. Man har både här på Riddarhuset och uti från trycket utkomna Skrifter sagt, att Götha Canal Discont-Verks obestånd hufvudsakligen bord? tillskrifvas Malmö Disconts fall. Sistnämnde Directions skuld - register är nog stort, uran att det ökes med förebråelsen att hafva orsakat Götha Canal Disconts fall, hvilket icke eller är med förhållandet enligt, och att Götiia Canal-Dirgctionen d. 1 Nov. 1817 icke hade eh sådan öfvertygelse, kan med en offi. ciel handling bestyrkas, Directionen medgaf då nen ligen uti en till Banco-Fullmägtige ingifven skrift, att ont icke ert erhållit Låne-biträde mtdlankommit, hade Directionen varit nödsakad att redan uti Februarii månad 1817 in - Den 25 April. 267 ställa sina betalningar, och huru kan då med skäl sägas, att dess fall varit beredt-af händelsen med Malmö Discont. Jag vill derföre icke bestrida, att om icke Ivfalmö Discont ramlat, Götha Canal kunnat något längre fortsätta samma rörelse som förut, I afseende åter på frågan om verkställd öfver - assignering har Utskottets anmärkning varit snarare för lindrig, än tor sträng.
Om IIofCancellersEmbetet, eller hvad annan Embetsmyndighet som hälst, skulle intränga hos enskilte personer för alt efterse, om handlingar der finnas, som tillhört Staten, tror jag att det vöre stridande emot våra antagne former. 29 §. af CancelliOrdningen har endast på sådant sätt blifvit tillämpad, att i Sterbhus eller då handlingar blifvit försålde på Auction, Secreteraren derom gjort anmälan, då handlingarne antingen blifvit inköpte, eller möjligtvis utan betalning återfordrade, ehuru jag ej kan påminna mig den senare händelsen. Jag tror ej, att det skulle gå an att sträcka desse stadganden längre eller till sådana handlingar, som befinnas i privatas ägo, utan att till salu utbjudas. HofCancellersEmbetet kan dessutom ej vara i tillfälle att känna, huruvida allmänna handlingar utföras eller icke, utan att se alla handlingar, som transporteras utur Riket, Den 3o Mars f. m. 2o3 och jag leranar derhän, om detta vore förenligt med våra författningar, eller om det ens vore verkställbar!. Friherre Anckarswärd, Carl Henrik: Utan att misskänna det litteraira nit, som fört Motionären till det förslag han framställt, anhåller jag få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet vid det i min tanka olämpliga af att såsom lagstiftare begära lagar, hvilka, lindrigast sagt, äro öfverflödiga. Jag kan ej finna annat, i följd af de uppläste lagstadganden, der sådane brott som det ifrågavarande blifvit ansedde som tjufnad, än att allt, hvad Lagstiftningen kan begära, redan är stadgadt. Jag skulle då anse oriktigt, att belasta våra redan nog sysselsatte Utskott med förslag af denna beskaffenhet. Jag sätter mig således emot förslagets remiss till något Utskott. Herr Crusenstolpe: Jag känner lifligt saknaden af den piquanta talang, som alltid gifver behag och stundom vigt åt Friherre Anckarswärds yttranden; men jag anhåller likväl att i alla fall få tillgodonjuta min Riksdagsmannarätt, och att således få remiss på min motion. Jag förmodar, att i de ordalag den nu blifvit affattad, den ej kan anses stridande emot go §.
Utlåt. R. St. underdån. SkriIV. Båtsmanshåll, om dess öfvertagande af Staten mot viss penninge-ersättning. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 8. R. St. underdån. Skrifv. Båtsmans-kompanier, på Gotland, om deras indragning mot årlig vakans-afgift tili Staten. Motion N:o 326. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 8. R. St. underdån. Skrifv. Båtsmålllieil i Blekinge, om indragning tills vidare af en tredjedel deraf mot vakansafgifts erläggande. Motion N:o 181. Sammans. Statssamt Allm. Besvoch Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 8. R. St. underdån. Skrifv. Båtsmännens beklädnadsoch utredningspersedlar, om befrielse för Rotehållare att ansvara för dem, och om dessa persedlars anskaffande af Kronan. Motion N:o 287. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 12. R. St. underdån. Skrifv. N:o 144. Småpersedlar, om befrielse för Rotehållare i Blekinge från skyldigheten att anskaffa och underhålla de s. k. småpersedlarne och deras öfverta gande af Staten. Motion N:o 415. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 12. R. St. underdån. Skrifv. N:o 144. om befrielse för Rotehållare från skyldigheten att anskaffa och underhålla de s. k. småp?rsedlarne. Motion N:o 324. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 12. R. St. underdån. Skrifv.
Län vore möjligt att, genom förhöjning i persedelqvantiteterne, äfven med bibehållande af den bråkberäkning Comiterade antagit, minska fy 11- nadspenningarne, hafva Comiterade för vinnande af det här ofvan antydda syftemålet, att i Rikets serskilda delar bereda möjligaste likhet i qvantiteten af de persedlar, som i hvarje skalteriksdaler innefattas och blifva föremål för godtgörande efter markegång, trott sig böra föredraga det nu följde beräkningssättet och således heldre låta något större skiljaktighet ega rum i de af prisförändring oberoende fvllnadspenningarne. Serskildt böra Comiterade, i afseende å de vid berörde förslags uppgörande följde beräkningsgrunder, underdånigst upplysa, att, då uti Blekinge Län markegång hittils icke varit satt på smör, som der ej utgjort räntepersedel, samt sådan markegång i Malmöhus Län endast funnits 5 år under den antagne beräkningsperioden, hafva Comiterade för Blekinge Län följt medelpriserna uti de båda närgränsande kustlänen, samt uti Malmöhus Län för 15 år beräknat markegången i Christianstads Län, enär dessa båda Län tillhöra samma provins; Och synes på sådant sätt både Statens och de skattskyldiges rätt vara betryggad.