Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti Riks-Staten för år 2816 beräknades denna Inkomst till 5,000 B.'dr, och uppföres till lika belopp med - 5,000 3 7:0 Kronans andel af Sakören samt Konungens Vites■ och Ensaks böter. Beräknas lika, som för år 1816, med - 17,000 18 :o Krutoch Saltpetter-försäljnings medel. Upptages iiu som tillförene, med - - 3 5,ooe 19:0 Indragne och Besparde MiliticeLöningsoch Boställs-Räntor , hvaraf en del ingått till förra General FörrädsCässan. Upptagne uti Ifiks-Staten för år 1816, till 46,464 R;dr 36 sk. Stats-Utskottets Betänftanden. och uppföras nu till lika belopp med 46,464: 3 2o:mo Cavallerioell Dragon-Regementernes HästeVacanceSpannemal. Denna Spannernål utgör årligen 24,250 Tunnor, hvilka beräknade efter Statspris, ä 4§ Rldr Tunnan, utgöra - • *109,125: — 2 ilo Vacance - afgift af Bergslagerne i Nerikes Län. Denna afgifr erlägges af den del , som blifvit befriad från Extra Roteringens utgörande, och beräknas årligen till 1959 Tedels Skeppund Tackjern, sorn ä 3 R:dr Sk:det utgör, li* ka sorn för år 1816 5,878! 2 2 lo Beklädnings-medel af Roturne vid åtskillige InfanteriRegementer. Dessa utgöras blott af vissa Regeinenter och kallas äfven Stofferings-penningar; upptagas till lika belopp, som år 1816, med 5,600! - 23:0 Båtsmans Vacance afgift af Ordinarie Rotar. Denna afgift erlägges afRotarne, så snart en EåtsinansRote är längre Vacant än 3 Månader. — Efter Kongl. Brefven den 21 Maj 1816 och 5 Augusti 1S17 få Städerne , 36. 5.
Jag vågar föreslå, alt det af Hr Gr. o. Landtm, nu föredragna utlåt, måtte ställas främst på föredragslistan till nästa plenum, men med det förbehåll likväl, att om ifrån Stats-, Bancoeller Bevilln:sUtsk:n inkomma några frågor, hvilkas behandling inverka på riksdagens längd, dessa likväl dä målte ställas framför delta betänk, och blifva föremål för pröfning innan föredragning deraf äger rum. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. bifölle alt, på sätt Frih. Palmstjerna föreslagit, Const.Utskis utlät. N:o 36 uppfördes främst å föredragningslistan till nästa plenum, dock med villkor, att de mål, som från Stats-, Bancoeller Bevilln.Utskm i dag kunna inkomma lill bordläggning, må framför ifrägavar. utlåt, blifva å föredragningslistan upptagne. Ropades ja. Hr von Hartmansdorff, Aug: Jag tror nästan att ifrån LagUtsk. är att förvänta ett utlåt. rör:de privatbankslagen, hvilket kanske är af samma beskaffenhet, som de ämnen Frih. 400 Den 7 Maj f. m. Palmstjerna omförmält. Om så är, så vill jag hemställa till R. o. Ad., att äfven dessa ärenden måtte få företräde framför det nyss bordlagda utlåt, ifrån Const.Utsk. Gr. Lagerbjelke: Då möjligen någon fråga, som kan inverka på riksdagens slut, kan undfalla minnet, och en sådan fråga bör ovillkorligen förekomma framför Coust.Utsk:s utlåt. N:o 36; men detta utlåt, deremot är sjelfskrifvet alt komma först, i fall något sådant mål icke särskildt sättes framför detsamma, så hemställer jag, om icke Hr Gr. o. Landtm, endast behagade på föredragningslistan uppföra detta till nästa plenum. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, erinrade, att han nyss framställt propos. i öfverensstämmelse med Frill. Palmstjernas förslag, samt denna prospos. blifvit af R. o. Ad. bifallen, hvarföre dervid borde förblifva.
M. behagat till Rikets Ständers antagande öfverlemna Förslag dels till en förbättrad brottmålslag, under benämning af Strafflag, dels til 1° serskild lag om verkställighet af fängelsestraff; och få Rikets Ständer, till svar å Högstberörde Nådiga Propositioner, underdånigst anmäla, det Rikets Ständer väl ej medhunnit alt vid innevarande Riksmöte fullständigt granska och pröfva de af E. K. M. till Rikets Ständers antagande såmedelst öfverlemnade Nådiga Lagförslag; men att Rikets Ständer dock, med erkännande utaf behofvet af en ny brottmålslag, antagit de hufvudgrunder derför, som innefattas i 2 och 6 Capitlen af Förslaget till ny Strafflag samt i den serskilda Fängelselagen, nemligen: a) att allmänna straffarterne böra vara följande : 1. Böter; fc) att fängelsestraffen böra vara: första grad, på lifstid, andra grad, från åtta till och med tio år, 6t>4 Expeditions-Ulskotlets Förslag till und.
N.rGi. 6a 48» Best), och Ekon. Utsk. Bctänhanden. män5 och, skulle åter sådane vara utöfver be« hofvet antagne, så kunde antalet mindskas till det nödvändiga. 2:0 Memorial af Herr Lectorn och Prosten Per Arenander, hvaruti, efter gjord framställning om fördelarne och nyttan af de författningar, som blifvit vidtagne till förekommande af Tiggeriet utaf orklösa fattighjon, öfverklagas de olägenheter, hvilka i hög grad skola tillskyndas Invånare pä Jandet derigenom, att Handtverks-Gesäller och permitterade Krigsmän kringstryka utan bestämda ändamål, krigsmännen ofta åtföljde af Hustrur och Barn i det mest torftiga och utblottade tillstånd, under hvilka vandringar en del af dessa personer nied häftighet, roen andre åter med pock och hotelser fordra af Allmogen och den enfalldigare icke blott föda, utan ock penningar, hvilka gåfvor det icke skall vara rådligt att neka dem, i synnerhet då flere sådane gäster förenat sig i ett sällskap. På detta sätt underhåilne af allmosor ofta under hela året, skall det jemväl icke sällan inträffa, att, dä den permitterades Pass är stäldt till någon viss af honom uppgifven Socken, der han är född eller fordom vistats,och hvarest han följaktligen anser sig berättigad att under perniissionstiden uppehålla sig, han omsider blifver Socknens fattigvård till tunga och i det tillståndet kringsprider sjukdomar och laster samt stundom utöfvar de grofvaste brott. Till förekommande af detta nornadigka lefnadssätt, som i ungdomsåren skall grundlägga sede-förderf, oduglighet och olust B«V. och Ekon. Utsh.
Då, enligt 177 § i Riksgäldskontorets reglemente, fullmäktige ega att »till belöning för extra arbeten och uppmuntran för extra ordinarier» disponera ett StatsUtsi o/tets Utlåtande, IS: o 78. 21 serskildt årligt anslag, hafva revisorerne anmärkt, att en af fullmäktige i Maj månad sistlidet år med 73 r:dr 16 sk. beviljad vedergällning till åtskilliga extra ordinarier för biträde vid inventering af en mängd kreditsedelverket samt f. d. general-assistanskontoret och nummerlotteriet rörande handlingar, blifvit förskottsvis utbetald af de till kontors expenser anordnade medel. Till upplysning om anledningen till och förhållandet med utbetalningen af detta förskott, hvilket, jemlikt fullmäktiges af revisorerne anförde beslut, bör godtgöras af de medel, som genom den föreslagna försäljningen af berörde handlingar kan komma att inflyta, hafva fullmäktige hufvudsakligen anfört: att då största delen af dessa handlingar, såsom aflemnade först efter general-assistanskontorets och nummerlotteriets upphörande, vore för Riksgäldskontoret helt och hållet främmande, kunde inventeringen deraf icke åläggas detta verks ordinarie tjenstemän; att om personer utom verket dertill kunnat lämpligen begagnas, hade den i sådant fall dem tillkommande vedergällning ovilkerligen bordt utgå af expensmedlen; att det så kallade gratifikationsanslaget tillförene icke blifvit anlitadt för likartade utbetalningar, såsom t. ex. för godtgörande! af biträden vid riksgäldssedlarnes förbränning; samt att, genom berörde förskotts anvisande å detta för sitt afsedda ändamål knappa anslag, detsamma kommit att med motsvarande belopp minskas, helst den bestämda anslagssumman icke finge under något år öfverskridas och härå uppkommande besparing ej heller under ett påföljande år användas. Med afseende å hvad fullmäktige sålunda upplyst och i betraktande af obetydligheten af nu ifrågavarande, endast förskottsvis utgifna summa, anser sig Utskottet böra hemställa, att den härom gjorda anmärkning må förfalla. 14:o. Angående förhöjd brandförsäkring å Rikets Ständers hus. (1847 års revisionsberättelse, sid. 23; fullmäktiges utlåtande, sid. 96.)
Bonde-ståndet i den mening att, ehuru önskligt vore det någon lindring i beskattningsväg medgåfves den, som med endast 20 kannors panna elier derunder ville bränna blott en eller två månader om året, likväl enär något afseende å en sådan önskan svårligen torde vara att förvänta, inskränkte sig ståndet att, i likhet med hvad ståndets ledamöter i ofvanbemälda Utskott i deras afgifna gemensamma reservation föreslagit, yrka, det husbehofs-bränvins-bränningen med första klassens pannor må få bedrifvas i enlighet med Kongl, förordningen den 13 Juni 1845, angående vilkoreu för tillverkning och försäljning af bränvin, med rättighet likväl för en och hvar, att anmäla sig Prot.-utdrag den 26 April 1848. 317 till bränvins-bränning under endast en eller flera månader samt att jemväl de i samma Kongl, förordning antagne föreskrifter rörande försäljning af bränvin fortfarande måtte bibehållas och lända till efterrättelse. S. D. Föredrogos och biföllos följande Lag-utskottets betänkanden nemligen: N:o 35, i anledning af väckta motioner om ändring af 2 § samt upphäfvande af 5 och 6 §§ i 2 kap. Giftermåls-balken, angående dem, som äktenskap med hvarannan ej bygga må; N:o 36, i anledning af väckta motioner om förändring af lagens stadgande]), rörande testaments-friheten, samt af 8 kap. Jorda-balken, angående rättigheten att bortgifva jord, hus eller tomt, samt N:o 37, i anledning af väckt motion om ett tillägg till 17 kap. 1 § Ärfda-balken. S. D. Föredrogs och bifölls Banko-utskottets utlåtande N:o 46, i anledning af väckt fråga om återbetalning till hemmansegaren kV. Hall anders sterbhus af erlagd öfverränta å diskontlån. Den 26 April. Från Högloft.
Den, som vill, att Rikets Ständer skola, i öfverensstämmelse med Utskottets af Borgareoch Bonde-Stånden gillade förslag, besluta alt l‘hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes söka åvägabringa en sådan öfverenskommelse mellan Sverige, Norge och Danmark, att den kompetens, som till utöfning af följande yrken, nemligen läkarens, veterinärläkar ens.apothekarens, tandläkarens, fältskärsmästarens och barnmorskans, blifvit vunnen i det ena landet, äfven må tillgodonjutas i det andra, såvida i de särskilda rikena kunskapsprofven äro och fortfara att vara hufvudsakligen lika: röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner “Nej“, anses Rikets Ständer hafva, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets mening, beslutit att “hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes vidtaga sådan åtgärd, att den kompetens, som till utöfning af vissa yrken, såsom läkarens, veterinärläkarens, apothekarens, tandläkarens, fältskärsmästarens och barnmorskans, der yrkesexamen är i lag föreskrifven, blifvit vunnen i Norge, äfven må tillgodonjutas i Sverige, såvida'’ samma rätt äfven i Norge tillerkännes Svensk undersåte, samt såvida i de särskilda rikena kunskapsprofven äro och fortfara att vara hufvudsakligen lika." Stockholm den 3 April 1866. STOCKHOLM, TRYCKT HOS J. & A. RIIS, 1866. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Betänkande J\S 79. 1 N:o 79. Ank. till Exp.-Utsk. den 9 April 1866, kl. 12 midd. Betänkande, i anledning af väckt motion om beredande af emeritilöner dt ålderstigna eller sjukliga prester.
Prot. 1859 $ 1860. 9 Sami. 41 522 Prot.-Utdrag den 4 April 1860. 2:o Proposition, om disposition af medel, som influtit för skedd expropriering af jord Irån den Landshöfdingen i Stora Kopparbergs län på lön anslagna kungsgården Noret; 3:o Dito, om beviljande af anslag till Magister JY. Wiberg, såsom honorarium för en af honom uppfunnen räkne-maskin; 4:o Dito, om anslag i anledning af ifrågasatt förstärkning af Kongl. Maj:ts Högsta Domstol; 5:o Dito, om rätt till pension å allmänna indragnings-staten för sinnessvage Kapten-löjtnanten vid'Kongl. Foltan J. H. Stålhammar, vid afskeds erhållande; 6:o Dito, angående pensioner å rikets allmänna indragnings-stat för åtskilige till framlidne Hans Maj:t Konung Oscar l:stes Hof-stat och betjening hörande personer; 7:o Dito, i fråga om Bergsskolans i Fahlun flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska institutet jemte vid remissen afgifna yttranden; 8:o Dito, angående f. d. Geijerska husets på Riddarholmen användande till Riks—arkiv, tillika med ett derom afgifvet anförande; 9:o Dito, i fråga om ersättning till Sala silfververk för dess förlust, i händelse af skatteförenklingens tillämpning på de till silfververket anslagea räntor af det s. k. Salbergs län; 10:o Skrifvelse, i fråga om anslag till uppförande af åtskilliga nya byggnader vid Ultuna Landtbruks-institut; ll:o Dito, om begärd förlängning i den för uppmuddring af Ystads hamn bestämda arbetstid; ’ I 12:o Dito, i anledning af Kommissions-landtmätaren H. Hacksells underdåniga ansökning att vid afskedstagande! varda till pension såsom Kommissions-landtmätare uppförd å allmänna indragnings-staten; samt för 13:o
Derjemte hafva Committerade erinrat, att, genom Höförsäljarens betänksamt fattade beslut, mycket pundadt Hö, i synnerhet under de sednare åren, blifvit inföYdt och ännu införes till Sta - Vinv. och Ekon. Utsk. Betänkande». 837 1lens Torg och Hamnar, hvarigenom hoparmningen å dessa ställen minskas, och derigenom äfven Stadens andel i Mätnreafgijten; att Staden, jemte förlusten af denna, äfven försummat yrka och begagna en annan rätt: den nämligen, att för allt till försäljning hit inför dt eller införande Hö, antingen i lösa Lass eller pundadt, uppbara skälig afgift. På dessa grunder, och som härtill kommit den omständighet, rtt af giften för ved och kol, i anseende Lili gracie* ringen deraf, saknar ali gruva a. billighet, dä af giften är större, för det mindre värde, och mindre för det mera värdi är, hafva Committerade äfven funnit lämpligt, att, mecl afseende å dessa varuarticlars nu ytterst förhöjda pris, emot den derå i förra tider gällande, föreslå, det mätarepenningarne för hit till försäljning uti hamnar och på torg ankommande Hö, Ved och Kol må, under namn af Parm-, Bro -, Torgoch 11 enhållningsafgift erläggas efter en förändrad och något förhöjd Taxa; uti hvilken Taxa Committerade ansett billigt, att äfven, efter lika grunder, intaga och beräkna afgift för Hedin. Kongl. Maj.t har äfven sedermera under den 5 Juni 1812 i Nåder behagat stadga och . förordna, att Mätarepenningarne' för ved, hö, kol, halm, kalk, stenkol och krita böra hädanefter under namn af Parm-, Bro-, Torpedi Renhållnings afgift utgå, till det förhöjda belopp och i enlighet med hvad Committerade föreslagit. Sedan Utskottet sålunda uppgifvit och 03$ Betv. och Ekon. TJtsh.
M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 13 Augusti 1851. ExpeditionsUtsko Hets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 162. 357 N:o 162. , - \ Uppläst oell godkändt hos Ridd. och Adeln den 12 Aug. 1851. Presle-Ståndet den 12 Borgare-Ståndet den 13 Bonde-Ståndet den 13 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse^ angående Provinsen Jemtlands rotering. (Statsoch Ekon.-Utsk:ns Bet. N:o 22.) S. A. K. Sedan, till följd af Kongl. Maj:ts nådiga bref den 21 Juni 1825 en provisionel rotejemkning inom Jemtlands län blifvit verkställd och sålunda utfallit, att Jemtlands Fältjägare-regementes nummerstyrka blifvit från 1,000 till 800 man förminskad, samt de derigenom uppkomna vakanta rotar, jemte förut oroterade hemman, anslagna till de qvarblifna stamrotarnes understöd, med bidrag af 8 R:dr för hvarje tunnlands skatt, och det upprättade interims-roteringsverket, med den dervid föreslagna afgift, blifvit, under vilkor af regementets skyldighet till aktiv tjenstgöring, af E. K. M:t den 21 November 1827 i nåder faststäldt, alt gälla från och med 1828 intilldess, efter afviltringens afslutande i orten, en fullständigare och på mera bestämda grunder byggd rotering i provinsen kunde försiggå; så och efter det, vid nästderpåföljde 3:ne riksdagar, frågan om en så beskaffad rotering, dels uppå E. K.
Vandel “at gjenvindc sine Medborgeres Agtelse, i den blotte Erindring om den Behandling, han engang har vteret undergifven, en vtesentlig Hindring at overvinde. “Men Staten maatte formeentlig önske, at dette kunde vasre anderledes, og der “er ialfald ingen Grund til at foröge Ondet ved at belmgge Forbryderen med et „vanajrende Predikat, der som Straffeonde skulde folge hain til Graven. I Frygtou “for Strafarbcidet er det dog Staten maa söge det ätsk raak leende Motiv, der skal “afbolde fra at begaae Forbrydelser. Ved i visse Tilfaelde dermed at förbinde en “saarskiit og vedvarende Vanaare, opnaaes fölgclig Intet for Statens eller Samfun“dets Sikkerbed, og fra etbvert andet Syuspunct bär Stratfeloven, som saadan, “slet Intet med Forbryderens Agtelse at bestille. Saafremt isaardeleshed de huma“nere Grundsaatninger, bvorefter Forfsegterne af det saakaldte pbiladelpbiske System “villo bave Strafarbeidet indretet, maatte vinde almindeligt Herredömme, skulde “det synes aldeles modsigende, i samme Oienblick, som man paastaaer, at Arbcids“straffen bör og skal bringe det derben, at Forbryderen, virkelig forbedret, gjen“gives til Samfundet, at belaegge barn med et vedvarende vanaareude Priedicat.
Aflöningen för Ofver-Kommendanten, Kommendanten, m. fl., utgår enligt särskild stat. Carlskrona. Öfver-Kommendanten aflönas på Flottans stat. 2:o Kommendanter. a) i befästade orter. R:dr R:dr Rdr Waxholm. Kommendant (Ofverste-Löjtnant), traktamente efter grad (Om Kommendanten endast har Majors grad, minskas traktamentet derefter.) Place-Major och Adjutant (Subaltern-Officer) traktamente 675 1,515 2,190 efter grad — 730 730 Skrifmaterialier . 30 20 50 Carlsten. Kommendant (Ofverste-Löjtnant), traktamente efter grad (Om Kommendanten endast har Majors grad, minskas traktamentet derefter.) Kommendant (Ofverste-Löjtnant), traktamente efter grad (Om Kommendanten endast har Majors grad, minskas traktamentet derefter.) M 3 lill Kongl. Maj.ts Nåd. Prop. Mi 1, om Statsverket 1836. Nuvarande Aflöning. Föreslagen Tillökning. Nya Aflöningen. Riksmynt R:dr R:dr R:dr Transport 1,635 7,275 8,910 Kungsholmen. Kommendant (Öfverste-Löjtnant) traktamente . (Om Kommendanten innehar Majors grad, minskas traktamentet derefter.) Kommendant (Kapiten) Place-Major och Adjutant (Subaltern-Officer) . Kommendant (Kapiten *... Götheborg. Kommendant . NI 3 till Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. 1, om Statsverket 1ES6. 71 Nuvarande Aflöning. Föreslagen Tillökning. Nya Aflöningen. Kommendants -arfvode! vid f. fästning, jemte skrifmaterialier Besparadt på nuvarande stat för Kommendanten d. Maj:ts Nåd. Prop. JU 1, om, Statsverket 1836, Jjitt. Xj• Krigs-Akademien. Nuvarande Aflöning samt Föreslagen Vedoch LjusTillökning. penningar. Riksmynt
En förmyndare skulle nemi. för sådant fall kunna blifva nödsakad att endast och allenast för dessa dokumenters inlemnande årligen företaga åtminstone en, kanske flere mils resa till tinget. Jag anhåller om återremiss af denna §. Gr. Sparre: Hvad som skall till domaren ingifvas är icke sjelfva förmyndare-räkningen, utan blott ett utdrag af densamma, innehållande summarisk upgift ang:de den omyndigas behållning. Detta utdrag behöfver endast innehålla några rader. Det är, med ett ord sagdt, allenast ett transsumt af räkningen, hvilket blott afser behållningen, och stadgandet har endast tillkommit för att bereda domaren någon möjlighet att öfvervaka, det förmyndareräkuingarne blifvit i behörig ordning aflemnade. Då man i öfrigt känner, att från och med utfärdandet af Kongl. Förordn. d. 19 Maj 1845 detta stadgande —, ang:de utseende af gode män, en eller flere, att hafva tillsyn öfver förvaltningen af omyndigas egendom och utöfva enahanda granskningsrätt, som vore närmaste trander tillagd, — varit gällande, men icke ledt till något verkligt gagnande resultat, så torde behofvet att i denna del ordna förmyndare-väsendet icke kunna bestridas. Anledningen dertill, att förutnämnde förvaltning icke haft någon mer kraftigt ingripande inverkan på ifrågav:de förh:den, är, att det helt och hållet berott på dessa gode män sjelfva, huruvida de velat berörde skyldighet fullgöra eller icke. Om någorstädes desse gode män varit nitiske, så hafva de fullgjort sin skyldighet jemväl i detta fall; men de hafva ock uraktlåtit densamma, om de funnit sådant för godt. Härtill kommer, att gode männen icke innehaft upgift på antal af förmynderskap inom hvart distrikt, så att de kunnat vara i tillfälle att utöfva den härutinnan erforderliga upsigt.
Vinner nej, kommer den nuvarande införsels-afgiflen å denna artikel,. 1 sk. (i rst. skålpundet, att fortfara. Ris-, puddy-. Utskottets hemställan att artikeln paddjr-ris måtte under serskildt rubrik intagas i taxan med 3 R:dr 16 sk. värde och 32 sk. införsels-afgifl tunnan, hafva Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden bifallit; men Ridderskapel och Adeln ansett en slik specilication icke erforderlig; och i händelse sistnämnde Stånd icke vill med de öfriga instämma i denna del, synes frågan icke kunna annorlunda än genom omröstning algöras enligt denna proposition. Den, sorn gillar Utskottets förslag, alt puddy-ris bör i taxan intagas, med 3 1! dr 16 sk. värde och 32 sk. inlörselslull per tunna, röstar ja; den, det <;j vill, röstar nej. Vinner nej, Bevillning s-Utskottets Memorial, Ar:o SO. 21 kommer någon specification af denna artikel icke att ega ruin. Russin. Presteoch Bonde-Stånden hafva, lika med Utskottet, ansett införselstullen A Russin böra höjas till 2 sk. skålpundet; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet derå bibehållit nuvarande införselsafgift 1 sk. 6 rst. per skålpund; och föranleder denna sistnämnde skiljaktighet, såvida den icke frånträdes, följande omröstning; 106;o Den, som bifaller UtskoLtets förslag, alt införselstullen å Russin bör-höjas till 2 sk. skålpundet, röstar ja; den. det ej vill, röstar nej. Vinner nej, kommer den nu gällande införsels-afgiften 1 sk. 6 rst. skålpundet ali bibehållas. Saxarj andra slag. För den under artikeln
Nej, det är slut med detta narrspel. I anda och sanning skolen I bedja och ej med ord som I icke förstå'n. BORGAREN. Tror ni icke, min unge vän, att vår Herre förstår latin? GERDT. Men svenska förstår han platt inte! BORGAREN. Mäster Olof! vill ni låta folket gå ifrån er utan ett uppbyggelsens ord ser ni icke huru de längta efter sin Gud. Offra er egen syndiga vilja, och låt icke folket gå såsom får de der ingen herde hafva! OLOF. Ni kallar min vilja syndig? BORGAREN. Ni är en hård man! MÄSTER OLOF - OLOF. Säg icke så! Vet ni hvad det kostar mig denna klockringning. BORGAREN. Er fåfänga! GERDT. Och er frid! Ty det var stormklockan som ringde till strid! Hej, nu börjas det! snart skola Stockholms klockor ge svaret och då skall Huss', då skall Ziskas, då skall de tusende böndernas blod komma öfver förstarne och de påflige. QVINNAN. Ve oss hvad rasar han? BORGAREN. Känner ni den mannen, mäster Olof. OLOF. Nej! GERDT. Olof! Du känner mig! Förneka mig ej! Fruktar du dessa arma eländiga som icke vilja sitt eget bästa som aldrig hört det ordet frihet! OLOF. Hvad heter du? GERDT. Om jag säger det skolen I bäfva! Ja det är sant, I måsten bäfva för att vakna ur er sömn! Jag heter den förkastade engelen, som tiotusen gånger skall gå igen, jag heter befriaren som kom för tidigt, jag heter satan, derför att jag älskade er högre än mitt lif, jag har hetat Luther, jag har hetat Huss, nu heter jag Anabaptista! FOLKET (far tillsamman och korsar sig). Anabaptista! MÄSTER OLOF 17 - GERDT (demaskerar sig och står nu fram betydligt äldre). Känner du mig nu, Olof! OLOF. Fader Gerdt! BORGAREN. Han kallar honom fader! FOLKET (drar sig undan). Anabaptista! Anabaptista!