Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposition, N:o U. lige fullmäktige från Jönköpingsoch Kronobergs län, uti ingifna serskilda skrifter, i underdånighet gjord anhållan, att som, i strid med Kammar-kollegii bref den 28 April 1638, samt Kongl. Resolutionerna den 13 December 1644 och den 9 December 1765, de räntepersedlar, som ingå uti den hemmantais-räntan tillhörande salpeterhjelpen, blifvit uti ofvannämnde län, eller provinserna Småland och Oland, af uppbördsmän och indelningshafvare oriktigt, eller efter markegång i stället för kronovärdi, debiterade och uppburne, Kongl. Maj:t i Nåder täcktes förständiga vederbörande uppbördsmän och räntetagare att genast upphöra med den, efter sökändernas förmenande, olagliga öfverdebitering, som hittills egt rum, så att allmogen inom dessa provinser måtte få åtnjuta samma förmån, som uti rikets öfriga landskap, att utgöra denna gärd endast med den derför belöpande penningeafgift utan persedelförvandling. Sedan Kammar-kollegium härefter hvad hufvudsaken angick, i underdånighet redogjort för de allmänna stadganden angående salpeterhjelpens utgörande, som tid efter annan blifvit meddelade, äfvensom för de sätt, hvarpå dessa stadganden blifvit tillämpade, såväl inom ifrågavarande 3:ne län som uti öfriga orter af riket, samt tillika upplyst, att sammanlagda hemmantalet af de lägenheter inom Calmar, Jönköpings och Kronobergs Län, uti hvilkas hemmans-räntor ifrågavarande gärd vore beräknad, uppginge i jemnt tal till 6,604 mantal, samt att värdet af de persedlar, hvarmed salpeterhjelpen af dessa hemman utgjordes efter 1848 års markegångspris, belöpte sig till Eko rdr 36,402: 40. 4. men efter kronovärdit till endast ; „ 2,699: 26. utvisande alltså skilnaden Eko rdr 33,703: 14.
Förskott till omkostnader vid Chartte-Sigillatse Hvitstämplingen, att af Kongl. Stats-Contoiret ersättas • . Dito, emot framdeles redovisning, till inredning af Riksgälds-Contoirets Hus . Förskjutit till bestridande af de på Riksgälds-Contoiret an visade Extra Stats-Utgifter, emot framdeles ersättning (Se Bilagan N:o 9.) Dito lill kostnader för inteckningen af Götha Canal Bolags Förbindelse . Lån till Städer och Corporationer: Lån till Staden Borås ... 158,600. 1 Dito till Öregrund . 5,000. Uppå Creditivet för Spannemåls-undsättningar i Missvextår lyftade • Stockholm i December 1832. • - i i| ip hm nw iipi 111 j i PMLIII - . > . G?- r' . :• '.C . • . TT. , **• "> • CwJv?. *jS^. i •• N:o 3 till 1832 års Revisions-Berättelse om Riksgälds-Verket.) Förteckning öfver RiksgäldsContoirets^ den 31 December 183utbaiancerade Skulder samt Tillgångar och Fordringar» SKULDER. Riksgälds-Conloirets proc. ränta R:dr löpande med ränta Obligationer till innehafvaren: med Dito Dito till Rikets Ständers Bank med Trollhätte Sluss-Verks Lottsedlar med Högstsalig Hans Maj:t Konung Carl XIII:s Hemgifts-Capital med Lifränte-Lånet med Götha-Canal Bolags Insättningar med Capital. Till Första Classen höra : Riksgälds-Contoirets Obligationer med 3 procents ränta, utgörande i Capital R.‘dr 7,125: samt till förfaliodagen beräknad ränta R:dr 472: 20. 6. eller tillsammans Dito utfärdade till ersättning af Svenska Medborgares bos Franska Regeringen egande godkände fordringar, utgörande i Capital
Reglemente stads gar böra ste till Stats - Werket och Riksens StänderS Vängne, hafwa Fullmägtige gjort sig förlustige af Riksens Ständers förtroende, och straffes efter omständigs heterne enligt 18 Cap. Handels - Balken ; ersätte jäms wäl all den stada, som genom sädan försummelse kan uppkomma. 4 §. Meddela Fullmägtige, i anledning af 7 Art. 5 §. i Reglementet nägot förstott annorlunda eller utöfwer hwad samma §. föreffrirwer, komma de att wara underkastade enahanda straff och ersättnings päföljd, som i 2L 246 Den 6 Apri?. i 2 §. r Mom. stadgas. Lag samma ware om de till Riksgälds-Werkst r allmänhet hörande och dit anflagne Medel, under hwad förevändning eller willkor som hälst af Fullmägtige derifrän rvckas eller anwändas Lil! andra behof, än dem Riksens Stander bestämt. Z §. Betrades Fullmägtig att af försummelse eller egennytta haswa undcrlätit, öfwerffridit eller afwikit ifrän hwad Reglementet i en eller annan mätto till efterlefnad stadgar, eller Nissens Ständer eller deras Revisorer föreskris, wa, mä maler genast anmälas hos Riksens Ständers Ailstitie-Ombudsman, hwilien aligger att detsamnrarffyxchs samt hos Kongn Swea Hof-Nätt Maga. Hof-RÄLs'n pröfwe da först om mälct är af sädan beskaffenhet, att den anklagade bör under Rättegången ifrän utöfningcn af den honom anförtrodde Riksgälds Förwaltning skiljas;, och ffulle efter anställd Laga undersökning den anklagade befinnas brottslig, fälles ian, utom i de fall denna Lag särskildt uptager, lill answar och ersättning efter omstan» digheterna, enligt rg Eap. Handels-Balken. 6 Z.
Departements-Chefen, Siats-Rådet Fåhreeus, uppläste ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade Nådiga beslut, uppsatt förslag till Nådig Proposition till Rikets Ständer, angående låneunderstöd för en tillämnad jernväg mellan Örebro och Nora; och behagade Kongl. Maj:t, jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, samt befalla, att i enlighet dermed Nådig proposition skulle till Rikets Ständer afgå. Ex protocollo Carl Ekström. STOCKHOLM, TRYCKT UOS JOH. BECKMAN, 18S1. Kongl. Maj:ts Nåd. Ank. till Exp. Utsk. den 29 Jan. 1851, kl. 9 f. m. KONGL. MALTS Nådiga skrifvelse lill Rikets Ständer, angående dispositionen af de 1848 års krigruslnings-fond tillhörande persedlar, sorn blifvit i Stockholms utred,nings-förråd inlemnade; Gifven Stockholms Slott den 10 Januari 1851. Hos Kongl. Maj:t har Dess och Rikets Krigs-kollegium underdånigst anmält, att kollegium, till åtlydnad af Kongl. Majrts i nådigt Dref af den 30 Oktober 1849 meddelade befallning, låtit i Stockholms utrednings-förråd till vård och re dovisning intaga de persedlar, hvilka, dels i följd af den genom nämnde nådiga Dref kollegium anvisade ersättning Pdr utur förråden till armée-korpsen i Skåne och på
13 nedifrån slår: utan läs: utom Memorialet JVS 3: 8, venstra spalt. rad. <10 nedifr. står: afseende å läs: afseende endast å » — » » » nedifr. står: ärender läs: ärenden Memorialet JV° H: » 26 rad 13 uppifr. star: kathegorier läs; kategorier » — » 18 » » kathegorien » kategorien » — » 23 » » kathegorien » kategorien » 32 » 16 nedifr. » men, enligt » men den, enligt » — » 6 » » JV5 5 » JVS 6 » 39 » 24 uppifr. » omöjigt, hvarföre » omöjligt, hvarför » 40 » 19 » » annat Majit » Kongl. Majit » — » 20 » » Kongl, skäl » annat skäl » — » 29 » » det lätteligen » det sista lätteligen » 48 » 9 » » Ärenden » Ärendena » 59 » 4 » » anges » anses » — » 38 » » detta, utur egen fatabur, »att » detta, »att » 62 » 15 » » och Professoren » och Prosten » — » 16 » » Selander hafva » Söderberg hafva » 67 » 15 nedifr. » i de afseendet » i det afseendet Memorialet Jtä 14 : » 5 » 2 » » han då Utskottet fatta » han, då Utskottet fa Memorialet JVS 16: » 10 » 5 uppifr. » sex » Seas » — » 12 » » han » Han » — » 11 nedifr. » nämnde » nämnda Memorialet JVS 17: '' » 3 » 6 » » räknes » räknas Bih. till R. St. Memorialet JM 18: Sid. 8 rad.
Jag anhåller derjemte, att detta yttrande måtte få bifogas motionen vid dess remiss till StatsUtsk. Remitterades lill StatsUtsk. Föredrogs och remitterades till StatsUtsk. samt kommunicerades de öfrige RiksSt:n Hr Printzencreutz's, Bernhard Wilh., d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion, ang:de förhöjda statsanslag för lägre Landtbruks-skolor. Föredrogos och remitterades till StatsUtsk. Hr Montgomcrie Cederhjelms, Rob. Ails Germ., d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion, ang:de åtskilliga Staten tillhöriga fonders och kassors öfverflyttning till Riksg:sKont. Föredrogs och remitterades till LagUtsk. Ilr Cederfeld, Fredr. Aug., d. 3 dennes e. m. på bordet lagda motion om utfärdande af en författning, hvarigenom stadgas, att rättegångs-fullmakt, i Den 10 December e. m. öfrigt i laga form affattad, som expedieras genom Elektriska Telegraf-byråerne, må anses för lagligt gällande. Föredrogs och remitterades till Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. Gr. Taubes, Henning Eduard, d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion med förslag till förändringar i 1855 års Expedit:s-taxa. Föredrogs och remitterades till StatsUtsk, nedannämnde d. 4 dennes e. m. på bordet lagde motioner: l:o Gr. Kallings, Pehr, motion om pension för Öfversten Gust. Fredr. Ulrik Brauns efterlemnade dotter, Gustafva Braun; 2:o Densammes motion om pension för Öfversten Johan Henrik Lemkes efterlemnade enka; 3:o Hr Olivecronas, August, motion med förslag lill löne-stat för Flottans OfficersCorps samt förändrad organisation af samma Corps; och 4:o Densammes motion, ang:de bildande af en stam för ÖrlogsElottans matroser medelst enrollering af skärgårdsfolk.
Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Dan 20 Augusti. 301 nomi. PresteSt., afstog densamma. Om detta afslag på bildningens fordran hos bildningens Stånd ej kunde undgå att förvåna, så måste tillfredsställelsen bli ännu större, uär flere af Ståndets inflytelserikaste medlemmar under åren mellan riksdagen oell skolrevisiouen så helt och hållet ändrat åsigler, att de hos Is.. M. på det bevekligaste förordat, hvad de i Ståndet under riksdagen afslagit. Också skulle jag ingalundaefter detta förordande upptagit R. St:s dyrbara tid med återupprepandet af denna min motion, om icke 2:ne vigtiga omständigheter föranlåtit mig dertill: l:o attén und. anhållan om nödiga anslag från skolrevisionens sida hos K. AI., är något hell annat än anordnandet af dessa anslag från folkrepresentatioueu, som dä sätter K. AI. i tillfälle alt, om Han så för godt linner, gä R. St:s önskningar till möte; 2:o att de af skolrevisiouen föreslagnc lärareseminarier, ehuru i theoretiskt afseende måhända mer än fullt tillfredsställande, dock, som mig synes, ingalunda äro det i praktiskt, dä här en stor brist ligger förborgad, som, om den ej afhjelpes, hotar alt mer än till hälften förminska deras kommande nytta. livar och en känner nemi. den skarpa strid, som i pedagogiskt hänseende förts och ännu föres i fäderneslandet mellan de s. k. gamla skolornas anhängare och de män, som velat och äfven till en del åvägabragt genomgripande förändringar i pedagogiken vid flere nya skolors bildande. Ulan att här inlåta mig i bedömmandet, å hvilkendera sidan segren bör tillhörn, synes det ligga för öppen dag, att striden medfört en stor nytta för uppfostran och undervisning i allmänhet, genom det lif, som inom häda skolorna sålunda underhållits.
Underhandlingarna tycktes i början gå ganska bra, förskott begärdes och lemnades, men när resan skulle anträdas, vägrade tschuktscherna alltid under en eller annan förevändning; än var det för kallt, än för mörkt, än fans ingen mat åt hundarne. Dessa underhandlingar hade således ingen annan påföljd än att göra oss bekanta med en af de få mindre behagliga sidorna af tschuktschernas sinnelag, nämligen dessa eljest förträffliga vildars fullkomliga opålitlighet och deras egendomliga uppfattning af aftals bindande kraft. De här omnämnda resplanerna föranledde emellertid löjtnant Nordqvist till en utfärd på hundslädar för att hålla räfst med en af de infödingar, som mottagit förskott för att skjutsa honom till Markova, men ej hållit sitt löfte. Om denna färd meddelar Nordqvist följande: »Den 5 december kl. 8½ f. m. begaf jag mig med hundsläde till den vid Koljutschin-viken liggande byn Pidlin. Jag skjutsades af tschuktschen Auango, hemma från Irgunnuk. Han hade en liten lätt, med medar af hvalbarder försedd släde, dragen af sex hundar, af hvilka ledhunden var spänd framför de andra fem, som voro fästade i bredd framför släden med hvar sin dragrem. Hundarne voro svaga och illa skötta och sprungo derför så långsamt, att jag ej kan uppskatta deras hastighet till mer än 2 à 3 engelska mil i timmen. Så väl ditsom återfärden räckte 8 till 9 timmar; således torde afståndet mellan Pitlekaj och Pidlin vara omkring 25 engelska mil. Pidlin och Koljutschin-ön äro de enda bebodda platserna vid Koljutschin-viken. På det förstnämnda stället finnas fyra tält, uppslagna vid vikens östra strand, med ett invånareantal uppgående till endast något öfver tjugu personer. Jag blef utanför tälten mottagen af byns befolkning och förd till det tält, som beboddes af Tscheptscho, hvilken nu lofvade att i februari fara med mig till Anadyrsk. Min värd hade en hustru och tre barn. För natten afkläddes barnen fullständigt, de fullvuxna hade på sig korta byxor, mannen af garfvadt skinn, hustrun af tyg.
Paget och en vackert anordnad fest i skandinaviska föreningen, vid hvilken en mängd entusiastiska tal höhös, blommor och tryckta verser utdelades. – Onsdagen den 25. Afskedsbesök. En del af expeditionens medlemmar reste vidare på jernväg norr ut. Kapten Palander gjorde en utflygt till Spezzia för att deltaga i en färd på det stora pansarskeppet Duilio. De öfriga dröjde ännu några dagar i Roma för att, ostörda af officiella fester, bese dess märkvärdigheter. Under den tid Vega låg i Napolis hamn, var hon bokstafligen utsatt för stormlöpning af besökande. Manskapet bjöds under vistelsen derstädes upprepade gånger på teatrarne af dessas styrelser. Dessutom anordnades för dem utfärder till Pompeji af de förenade rikenas konsul Clausen, som öfver hufvud icke sparade någon möda för att göra expeditionens vistelse i Napoli hedrande för fäderneslandet och så angenäm som möjligt för gästerna, äfvensom att för dem ordna besökets mer formella del. I Italien hade vi dessutom glädjen att möta vår kamrat från den svåra öfvervintringen 1872–73, Eugenio Parent, som kort derpå hade den oturen att befinna sig i Duilios pansartorn, då den der förlagda stora Armstrongska kanonen sprang sönder, och den underbara turen att med lifvet och utan större skador komma ifrån detta svåra tillbud. Den enda olyckshändelsen om bord på Vega under senare delen af hennes långa färd inträffade för öfrigt i Napolis hamn, i det att en bland matroserna, hvilken skulle afhålla en entusiastisk folkmassa, som stormade om bord på Vega, blef nedkastad från relingen med den påföljd, att han bröt ena armen138. Den 29 februari lemnade Vega Napolis hamn, men ej mer med fulltalig stab. Doktorerna Kjellman, Almqvist och Stuxberg samt löjtnant Nordqvist hade föredragit landvägen från Italien till Kjöbenhavn framför den långa omvägen till sjös, och löjtnant Bove tvangs af familjeförhållanden att här lemna Vega. Vi träffades dock alla åter i Stockholm.
Statens vestra stambana kommer alt sakna en på dess ekonomiska resultat högst inflytelserik inkomst, utan ock landets näst jordbruket vigtigaste näringsgren, bergsbruket, icke skulle kunna i någon väsend t lignre män draga fördel af redan utförda jern vägsan läggningar. Med sålunda vunnen öfvertygelse om de beij dliga ekonomiska fördelarne för Stalén, dels deraf att löreningsbanan melian Örebro och vestra stambanan kommer att samtidigt med den sednare anläggas och dermed stå i ett oskiljaktigt sammanhang, dels deraf att denna emellan tvänne vigtiga jernvägar af större utsträckning föreslagna korta föreningsbana för all framtid kommer att utgöra den länk, hvarigenom de norr om Hjelmared och Mälaren belägna provinser beredas tillfälle att begagna vestra stambanan, anser Utskottet denna föreningsbana lör landet i sin helhet vara af den vigt och betydelse, att den bör genom Statens försorg ullöras; dervid likväl Utskottet, till förminskande i någon mån af kostnaderna för det all männa, och under förutsättning att de, som af järnvägsanläggningen komma att i första rummet hemta nytta, icke undandraga sig att kostnadsfritt för Staten upplåta den jo.d, som för bangårdsbyggnaderna i Örebro erfoidras, ansett sagde bidrog böra vid anslagets beviljande förbehållas; och får, på dessa grunder, Utskottet tillstyrka och föreslå; 3:o att Rikets Ständer, med bifall till Kongl Majrts nådiga Proposition, för anläggning af en sammanbindnings-bana från vestra stambanan i trakten af Hallsberg till Örebro, måtte bovilja och anvisa erforderliga medel till belopp af 1,762,479 Riksdaler Riksmynt, med vilkor att byggnadstomt för bangården i Örebro varder, kostnadsfritt för Staten, upplåten. Angående fortsatt utförande af byggnadsarbeten å Statens södra stambana.
Dessa stadganden, som voro resultaten utaf den erfarenhet, man erhållit under en längre tid af oredan och osäkerheten af det förut begagnade sättet, att för hvarje enskildt fall bestämma särskilda, mer eller mindre olika vilkor, blefvo vid sednaste Riksdag tillämpade vid låneunderstöds beviljande åt staden Lidköping. Vid det nu ifrågasatta understödet åt Orebro, hafva visserligen dessa vilkor blifvit uppsatta enligt ofvanåberopade men då man, i stället för att hänvisa till densamma, uppställt dem såsom fristående och ensamt gällande för Örebro, har man undanskjuta frågan om tillämpningen af meranämnde allmänna stadganden och derigenom lemnat den gamla vägen öppen, att bestämma särskilda vilkor vid hvarje ny sådan fråga. Det är detta, som jag anser orätt och hvarföre jag önskat, att Utskottet skulle, med godkännande af hittills gällande allmänna föreskrifter i förenämnda 39 §, hafva hemställt, att Rikets Ständer, för uppbyggandet af den under Mars månad innevarande år nedbrunna del af staden Örebro, måtte bevilja ett lån af 230,000 R:dr, emot de vilkor och förbindelser, som, i afseende på ej mindre lånemedlens lyftning och användande, än desammas återbetalning och räntans beräkning, blifvit till framtida iakttagande vid dylika låns beviljande af Rikets sednast församlade Ständer fastställda, och i 39 § af Riksgälds-kontorets nu gällande Reglemente intagna, under vilkor likväl, att låneunderstöd utaf omförmälde summa icke få utlemnas till andra tomtegare inom meranämnde stad, än dem, som åtaga sig derför uppföra byggnader af sten eller annat icke eldfarligt ämne». Häruti instämde Friherre Cederström, R. STOCKHOLM, TKYCKT SJÖS JOI1. BECKMAN, litSi. Slats-Ulskoltcls Utlåtande, N.-a i SS. i \':o 16».
Ehuru Fullmägtige förklarat sig anse den ifrågaställa förhöjningen af de pensioner, som utgå från Enkeoch Pupill-kassan vid Riksgälds-kontoret, både billig samt af iefnadskostnadernas nuvarande belopp högeligen påkallad, och fastän dessa pensioner vida understege, hvad enkor och barn efter den hos Rikets Ständers Bank anställda personal af motsvarande tjenstegrad egde att såsom pension åtnjuta, hade Fullmägtige likväl funnit sig icke kunna lemna bifall till en sådan pensions förhöjning, med mindre det för oftanämnde kassa af Rikets Ständer hittills beviljade årliga understöd finge fortfara, åtminstone under tiden till nästa riksdags slut, och hafva Fullmägtige af denna anledning samt under åberopande af ej mindre samma skäl, som vid föregående riksdagar gjort sig hos Rikets Ständer gällande, i fråga om enahanda understöds beviljande, än Rikets Ständers beslut, rörande understödjande af andra för Statens embetsoch tjenstemäns samt deras enkors och barns pensionerande bildade inrättningar, hemställt, att Rikets Ständer måtte medgifva, att, derest Riksgälds-kontorets Enkeoch Pupill-kassas afslutade och vederbörligen granskade räkenskaper för instundande eller derpå följande år intill slutet af nästa riksdag skulle visa, att kassans inkomster under året understigit de utbetalningar, som derunder kassan ålegat, den sålunda uppkomna bristen må, inom ett belopp af högst Tvåtusen tvåhundrafemtio Riksdaler för året, af Riksgälds-kontorets medel godtgöras, under förbehåll likväl, att hvad utaf denna anslagssumma för ett år ej behöft användas icke får för ett annat af kassan tillgodonjutas; och under vilkor, att delegarnes bidrag under tiden utgå utan förändring af deras uti det för kassan nu gällande reglemente bestämda belopp, samt att pensionerna för enkor och barn efter embetsoch tjenstemän samt vaktbetjente vid Riksgälds-kontoret icke få höjas utöfver en femtedel af den ordinarie lön, hvilken den aflidne delegaren sednast vid detta verk innehaft, och för tjenstemäns samt vaktbetjentes vid f. d.
Bifölls. N:o 55, i anledning af gjorda anmärkningar samt skiljaktiga beslut inom Riks-Stånden vid förehafvande af Utskottets Betänkande N:o 41, i fråga om upphäfvande af bysättning. Med frånträdande af sitt i ämnet förut lättade beslut godkände Preste-Ståndet för sin del Utskottets i förevarande Utlåtande framlagda författnings—förslag. S. D. Föredrogos ånyo Banko-Utskottets nedan omförmälda Memorial: N:o 41, i anledning af Riks-Ståndens beslut öfver Memorialet N:o 56, rörande Banko-Statens löneförmåner. Yttrandet å sidan 2, i anledning af Ridderskapets och Adelns återremiss af voterings-propositionerna i den fråga, hvarom 5:te punkten handlar, lades till handhngarne. 768 Prol.-Utdrag den 2 Oktober 1860. Utskottets förslag till reglements-föreskrilt, motsvarande § 36 i nu gällande Bauko-reglemente, äfvensom det ä sidan o föreslagna stadgande rörande vilkoren för den tillfälliga löneoch arfvodes-förliöjningens uppförande pä ordinarie stat, godkändes. Utskottets vid slutet af delta Memorial gjorda anmälan, beträffande förslaget i ll:te punkten, Nio 4*2, angående föreskrifterna i 4:dc Artikeln af Banko-reglementet. Bifölls. N:o 45, angående föreskrifterna i 8:de Artikeln af Banko-reglementet. Bifölls. N:o 44, i anledning af löne Förvaltaren vid Tumba pappersbruk C. Möllers ansökning om erhållande af årligt understöd från Banken. Bifölls. Frän Hederv. Bmde-Siändet. S. i). Vid ånyo skedd föredragning al Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Betänkande Nio 178. i anledning al väckta motioner om nedsättning i arfvodet lör Lamllmäteri-förrältningar, biel detsamma i sin helhet al Ståndet afslaget och med ogillande lagdt till handlingarne. S. D. Föredrogos och godkändes Slals-Utskottets Utlåtanden.
Ii 44 b. y 45 b. i 45 b. y 45 b. 45 Borgare Ståndet. b. 44 a. a. y 45 b. y 45 45 b. y 45 a, a. y 45 b. V 45 a. a. y 45 Bonde Ståndet. tr. d ra ~ d ra ? ra ra O. b. a. a. 44 45 b. y 45 b. V 45 b. a. a. 45 t 45 å. y 45 a. a. y 45 b. y 45 b. V 45 b. fi 44 b ii 44 b. ii 44 b, H 44 b. i 45 b. i 45 b. V 45 b. i 45 b. y 45 b. y 45 b. y 45 b. y 45 f 2. M. r 5Tg "5 aq cr r~ r-p M-J O < T3 O o sr i. N:o Räntor, indelta, om förändring i sättet för deras utgörande samt om deras indragning till Stats-Verket Svar på återremiss . Rätte gäng s-B al ken, 17 Gap 2 §, Se Handels böcker. „ , 24 Gap, 7 §, Se Dom. „ „ 30 Gap, 6 §, Se Revisionsskilling. Sakfällde och under framliden ställde personer, om förteckningar å dem. Se Förteckningar. Sala Silfver-Verhs Ränteersättnings-Fond, angående .. Salt, angående Stapelstädernas skyldighet att importera vissa qvantiteter deraf Saltpcter-Committéens upplösning, angående. Se Anmälan 75. „ Fondens lån till Direction öfver HofGapellet, och Spectaklerne, om liqviderande deraf. Se Anmälan 77. „ , Näringens upphjelpande, angående. Se Anmälan 76. Salu-a ecis af Städerne. Se Stats-Verkets Inkomster sid. 11. Schlyter, Proffessor, arfvode för. Se Hufvudtiteln 9:de. Schimdt af, Enke-Land häfdingska, om pension för.
Stånd sig förena om någon af de öfrige nu ifrågavarande benämningarne, lärer Rikets Ständers beslut härutinnan böra genom votering i Förstärkt Banco-Utskott utrönas. I sådant afseende och då Ridderskapet och Adelns antagne benämning af "Krona” synes stå i oskiljaktigt samband med den åsigt, att räkne-enheten skulle bestämmas till ett belopp, motsvarande 24 sk. Rgs, torde, för erhållande af contra-proposition, omröstning allenast erfordras emellan Presteoch Bonde-ståndens beslut, efter följande Proposition: Den, som anser, att contra-propositionen bör innefatta att räkne-enheten må benämnas ”Riksdaler Riksgäld’’, voterar Ja; den det ej vill, Nej. Bih. till R, St. Prot, 1844' b Sami. 1 A/d. 16 Haft. 2 10 Banco-Utskottets Memorial, N\o 3j. Vinner Nej; så kommer contra-propositionen att innehålla, det räkne-enheten må kallas endast ”Riksdaler Efter det contra-propositionen blifvit utrönt, voteras i hufvudsaken enligt en så lydande Proposition: Den, som anser, att räkne-enheten må erhålla namn af ”Riksdaler Garantj voterar Ja; den det ej vill, Nej. Vinner Nej; första alternativet: så kommer räkne-enheten att benämnas ”Riksdaler Riksgäld” ; andra alternativet: så kommer räkne-enheten att kallas endast "Riksdaler.’ Då, med undantag blott af hvad, som angår räkne-enhetens benämning, tvenne Riks-stånd bifallit hvad Utskottet för öfrigt uti Utlåtandet N:o 23 föreslagit, rörande: 1:0. Allmänna räknings-sättet i handel och vandel samt vid bokföring; 2:0. Silfvermyntets utmyntning samt skrot och korn; 3:o. Kopparmyntets indelning och utmyntning; samt 4:o.