Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Andersson från Östergöthlands län, ,/ Smedberg och Per Benjaminson frän Elfsborgs län, Lars Olsson frun Stora Kopparbergs län. Gustuf Johansson från Kronobergs län, 0. Lagergren från Gottlands län, Per Erik Andersson från Westmanlands län och Olof Larsson från Gefleborgs län. Sammons. Hevilla-, Lagsamt Allm. Besvärsoch Eleon.-Lisli. Bet. 3 Dessa motioner, sorn blifvit remitterade dels till till Lag-Utskottet, men, enligt § 43 Riksdags-Ordningen, varit föremål för Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets öfverläggning, afse endast särskilda delar af nu gällande författning, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker; hvarföre Utskottet, i stället att på en gäng redogöra för hvarje motion i dess helhet, ansell sig höra särskildt vid hvarje § i författningen upptaga alla deremot framställde anmärkningar, beledsagade af Utskottets deröfver algifna yttranden. Innan Utskottet öfvergår härtill,'torde likväl böra erinras, all, till följd af det nya myntsystemets tillämpning från och med nästa statsreglerings-period, de uti förordningen förekommande myntbestämmelser blifvit förvandlade lill närmaste motsvarighet i riksmynt. Så väl dessa, sorn öfriga vidtagne förändringar äro uti hilagda transsumerade förslag till författning utmärkta med kursiv stil. § 2. I afseende på denna § liar Herr Doktor Sandberg anmärkt, alt den vid sista Riksdag vidtagna fördelning af den mindre bränvinshandeln uti minuthandel och utskänkning icke skulle hafva medfört några goda verkningar, hvilket syntes deraf att uti en stad, der förut ett enskildt holäg utan någon egen vinning öfvertagit utskänkningen och genom noggranna kontroller ganska mycket inskränkt bränvinssupningen, hade, efter nu gällande författnings tillkomst, uppstått liera bränvinsminuthandlare, sorn pä grund al godkända auktionsanbud, emot en ringa afgift, stopvis utmånglade 10,000 å 20,000 kannor bränvin utan den minsta kontroll.
Nyttan uteblef ock; ty vid de år af långt framskriden mannaålder eller redan innevarande ålderdom, Prest, i de flesta fall, först hos oss befordras till pastorat, är redan den liflighet borta, som fäster barnets tycke och öppnar dess uppmärksamhet för den första undervisningen. Om dessa skäl mot åläggandet kunna omtvistas, återstår dock detobe - 6<)4 Besv. och Ekon. Utsk. Eetänkanden. stridliga, ott Kyrkoherden är ingen tid öf^ rig lernnad, att vara Schollärare. Jemte si* na många tjenstehefattningar, har han fullt opp att göra med den undervisnings-skyl? dighet , sorn honom årligen tillkommer vid Nattvardsbarnens beredelse och husförJiören, Här är hans åtgärd med undervisningen, och för den varegerna en, på annat satt tidigare meddelad, förarbetad. Om nu från detta och andra kallets egenteliga åligganden Presternes tid skulle bortryckas eller i afbrott undandragas af andra mindre vigtiga bestyr, minskas i samma mårs den hufvudsakliga nytta, han skall göra Kyrkan och således äfven Staten. Det är dock detta, man anmärkt emot de ekonomiska och police-befattningar, hvarmed Presterskapet i synnerhet af en sednare tid blifvit öfverhopadt. Om någon af dessa derföre fallit på Prestens lott, emedan man ansett sig icke ega lika tjenliga personer att anlita, andra nödvändigt uppstått af vårt constitutionejla förhållande, hvilket mer och mer utvecklar sig till communal styrelse, och från hvilka medborgaren icke får undandraga sig, dessa äfven af den art, att Kyrkoherden, far och lärare inom sin omkrets, gerna nied uppoffring af tid och möda dem bestrider, hafva dock tvifvelsutan funnits andra, sorn, olämpliga och hindersamma för Religions-läraren, med mera skäl kunnat läggas i annan hand. En rättvis Regering Besv. och Ekon, Utsh. B etänhanåcn. fiar ock å de härom yttrade betänkligheter gjort afseende och i nådig skrifvelse till Consistorierne, af den lG Joni 1813, tecknat grunderne för en tillbörlig inskränkning.
Se Eftergift. Philipstad och Sjöändan, kanal emellan, angående anslag till. Se Stats-Utskottets Betänkanden N:ris 163 och 266. Plena plenorum. I. 13. IX. 385. Pliktbössans öpnaude och deri varande medels användande. Pontin, Doktor och Lärare i naturalhistoria vid Strengnäs Gymnasium, angående beviljandet af ett årligt anslag af 200 R:dr banko till. Se Anslag. Posse, Friherre Carl Fredrik, yttrande. I. 16. Postbevillningen, angående. VII. B. 405. VIII. 33. A. 74. Postkontor, angående inrättande deraf vid Säthälla gästgifvaregård. Poslmedlen, angående beräkningen af. Se Sjötullsmedlen. Postporto, angående nedsättning af, emellan Gottland och fasta landet. Post - ( 89 ) Postskjutslegan, angående förhöjning i, samt angående väckte frågor om förändringar i sättet för utgörande af postskjutsen. Postverket, anmärkningar vid räkenskaperne för, med anledning af senaste Rikets Ständers Revisorers berättelse, angående. II. R. 275. Se vidare Stats-Utskottets Betänkande N:o 30, samt Statsoch Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 53. — anslag för. Se Stats-Utskottets Betänkanden N.-ris 88 och 153. Praescriptionstid för åtskilliga i Riksgälds-koutorets räkenskaper balancerade äldre skuldposter. IX. B. 384. A. 386. E. 446. — för några Riksgälds-kontorets äldre, förfallne skulder. Se StatsUtskottets Betänkande N:o 61. — för redogörares och skattskyldiges ansvarighet. Se Stats-UtUtskollels Betänkanden Ntris 167 och 262. Premier, för utgifvande af läroböcker för folkskolorna, samt läseböcker för allmogen. II. 199. R. 200. VIII. B. 297. A. 356.
M. tillika föreslagit att en mängd af dem som nu, ehuru tillhörande samma varuslag, likväl finnas i markegångstaxan uptagna under flera olika benämningar, skulle sammanföras under en rubrik. Om man t. ex. ser efter i vårt invecklade kameralverk, så finner man att rubriken Oxar finnes uptagen med flere serskilda underafdelningar. Der finnes Laggilde oxar, Städje-oxar, Foder-oxar, Stutoch Fodernöt. Jag hemställer huru man skall finna skillnaden emellan Städje-oxar och Foder-oxar eller emellan Stutar och Fodernöt? Under rubriken Kor finnes uptagne de 2:ne benämningarna: ”Ko och Foderko”: Garman öfver till rubriken Svin, sä finnes äfven deraf flere underafdelningar, nemi. ”Svin, Svingalt, Skattegalt, Bondgalt, halfvuxet Svin, Fargalt och Fodersvin.” Hur skall man nu veta den olika proportionen mellan alla dessa olika benämningar? Betraktar man vidare artikeln Ved, så finner man att veden mates ”pr stafrum, pr kast, pr famn, och pr lass, samt att det finnes Kalkved och Mansved. ” Jag hemställer till Eder Mina Hrr hvilken af oss vet väl skillnaden emellan dessa kategorier? Går man vidare till artikeln Bräder finnas sådana af olika slag upförde till 24, 18, 16, 12, 8 och 6 sk. pr tolft, samt specificerade såsom ”finskurna och grofskurna, helbottens, halfbottens, enkla och gran”. Jag går vidare till artikeln Jern så förekommer: ”Hytte och Afrads-jern, Hammarskattsjern, Stångjern, Finnjern, Skatteoch Assmusjern, (pr fot, pr LS’, pr 100)” hvilket allt är bevis uppå huru mångfaldiga artiklar som finnas i vårt nuvande beskaltningsväsende. K. M. har nu föreslagit och StatsUtsk. tillstyrkt, att alla dessa olika slag af Oxar och Kor samt Får skulle sammanföras under artikeln Kött, och de olika slagen af Svin under artikeln Fläsk.
Intill 1860 års slut var antalet af underhållsdagar 4,357 och förvaltningskostnaden 12,570 R:dr 94 öre, inberäknad hushyra 2,250 R,:dr. Inrättningens kapitaltillgång vid 1860 års slut var 162,928 R:dr 68 öre. f) En Sjukvårdsinrättning för ögonsjuka, grundad och underhållen genom enskildes frikostiga gåfvor, öppnades den 6 Juni 1859. Under första året vårdades här 29 ögonpatienter, af hvilka 21 utskrefvos såsom botade eller förbättrade. Förvaltningskostnaden uppgick till 2,047 R:dr 68 öre. Kassabehållningen vid redogörelseårets slut var 2,044 R:dr 32 öre. Läkarevård lemnades af Doktor Ekström och behöflig medicin af Apothekaren Holmberg kostnadsfritt.
Ånyo föredrogs StatsUtskrs den 8 och 16 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 7 0, i anledn. af väckt fråga om Norriges Grundlags samt Riksaktens utdelande bland Riksdagsmännen vid början af hvarje Riksdag. Hr Fåhraeus, Olof Immanuel: Jag har inom Utsk. icke delat pluralitetens mening i denna fråga, och för att i detta afs;de redogöra för mina åsigter, anser jag mig endast behöfva uppisa min vid Betänk, fogade reservation. »Stadgandet i 21 § Riksd:sOrdn:n, att hvarje Riksdagsman skall, vid anteckningen och då inträdes-pollet erhålles, tilldelas ett exemplar af Rikets Grundlagar, »på det», såsom orden lyda, »ingen må, till sin undskyllan, okunnighet derom förebära.» lemnar skäligen rum för den anmärka., att, enär ingen medborgare får förebära okunnighet om någon, vederbörligen kungjord, Författning, det framför allt borde anses öfverflödigt att iakttaga ett så beskaffadt försigtighetsmått med dem som åtnjuta förtroendet att å folkets vägnar vara lagstiftare, hvilka väl borde antagas hafva gjort sig hemmastadde med åtminstone de Författningar, som hafva egenskap af Grundlag. Men änskönt detta stadgande, hvartill ett motstycke icke torde igenfinnas i något annat lands statsförfattning, fått i våra Grundlagar orubbadt qvarstå, bör väl derifrån icke hemtas anledn. att ytterligare utsträcka Statsverkets lörbindelse i detta hänseende ända derhän, att Riksdagsmän skulle på allmän bekostnad förses med bidrag till deras bokförråd äfven af andra länders litteratur.
Lika med Hr von Hartmansdorff har jag likväl föreställt mig att vi genom nyssnämnde af R. o. Ad. fattade beslut skulle slippa all vidare diskussion, ang:de de artiklar, hvaröfver R. o. Ad. nu går att i en klump fatta sitt beslut. Den 31 Maj e. m. 247 Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius: Då Frih.Raab nu inledt en diskussion öfver denna fråga och anfört de skäl som synes honom vara talande för lindrigare tullbeslämmelser än de nu gällande, i fråga om de artiklar i tulltaxan, hvaröfver vi nu skola besluta, så anhåller jag för min del att få förklara att jag anser ett skyldigt förutseende och uppmärksamhet på tidens tecken påkalla bibehållande af den hittills tillämpade tulltaxan, hvil» ken, såsom hvar och en vet, innefattar högre tullbeslämmelser än hvad Utsk. föreslagit. På sätt i förmiddags yttrades är den nu gällande tullen på de flesta varor jemförelsevis till de låga priser som dessa å utländsk ort drager af ringa eller ingen betydenhet. Vidare bör man härvid afse att möjligheten att genom reciprocitets-traktater med främmande makter få nedsättning i deras tullbestämmelser skulle göras om intet, derest man nu nedsatte tullbestämmelserna i vår egen tulltaxa. Frih. Raab: Första frågan lärer här vara huruvida man skall diskutera om denna fråga och det lärer väl egentligen få bero på hvars och ens smak örn han deruti vill taga del eller icke. Hr Printzansköld hoppades att. få slippa diskussion, dertill får jag svara, att det beror helt och hållet på honom sjelf alt låta bli att besvara mina yttranden. Jag anhåller att få rälta ett stort misstag som begåtts af dem som lika med Frih. Cederström föreställt sig alt Heres näringar skulle ruineras genom antagandet af Utsk:s i afseende på ifrågavar. artiklar afgifne förslag. Dessa artiklar äro i allmänhet af ganska iinga betydenhet och hela den minskning i inkomster som skulle uppkomma genom antagandet af K.
Derutöfver efter for fallo Dagen, men t annat fall å Den tiD, font l)är förut är worDen beftämD, fantt att öfrige nu gällanDe förejfrifter om tfrågatvaranDe lånerörelfe förblifva oföränDraDe. lito 'gonDen för utlåning genom öpanbelö» od> 9?äringöDtjfonten befläntme$ till eu fumuta af 3,500,000 9t:Dr 23:co, Deruti inberäfnaDt beloppet af Dot för ©tocf[)o(mö öönnDelö» od) ^äringöDijfont affatta refervfonD, f)tvil» fen, i följD l)äraf, fåfont fåDan betraftaD, (fall uppföra; EommanDe De för Denna utlåning nu gällanDe förejfrifter att länDa till eferrättelfe rneD följanDe föränDringar, nemligen: att De å lånerörelfen uppfommanDe räntor icfe till ut» lätting amvänDaö, utan (fola tviD utgången af hvarje qvartal till 33anfen<5 leverera»; [arnt att från od) meD år 1846 inrife» tveplar od) accepteraDe imviöningar, betalbara i Den j?aD, Der Dijfonteringen (fer, ocl) frallDa på l)ögft fep månaDer, Di|fonteraö emot 4 procent ränta, företräDeotvié för anDra pap» per, l)tvilfa f)äDanefter fåfom ditintills belåna» emot 5 procent. l2:o ‘gör liqviDeit af ©tatöfplInaDöfumntan oel) för beftriDanDe af öfriga 9ufögälDö»^ontoret ålagDa utbetalningar, äger Detta (2Cerf att i danfelt rän» tefritt begagna fceDitiv till belopp af Ifögf? 1,000,000 3?
Pensionering af Folkskolelärare, bildande af fond för „ af vansinnige Emhetsoch Tjenstemän Pensions-anstalt, om bildande af en sådan för enkor och barn efter tjenstemän och betjente vid Banko-Diskont-verket, Låne-kontoren och Tumba bruk Pensions-Inrätlning, Civil-statens, om dclagtighet deri för Borgmästare i Rikets städer utom Stockholm samt för Koin missions-Landlmätare Svar på återremiss , Tullstalens enskilda, statsbidrag dertill Svar på återremiss „ för Svenska Läkare samt deras enkor och barn, stats-anslag till Pensions-kassa, Arméens, se Armécns Pensions-kassa. Pensionsoch Indragnings-stalerna ang:dc, se Hufvudtitel Nionde pag. 1—21. Pensions-slat, Riksgälds-Kontorels, en förändring i . Permittering för Marin-soldater, förbud deremot Svar på återremiss Petri, S:t, Kyrka i Malmö, lån för reparation af . Svar på återremiss ... Pharmaceutiska, Läro-anstalten i Stockholm, anslag lör Pjetteruds socken irieddeladt undsättningslåu, förlängd betalningstid för Polisförhör, om rättighet för Borgmästare i de städer, der Polis-kamrar ej linnas, att kalla till polisförhör vid vile och påföljd af hemtning Po lis-Ii a mm ar en i Stockholm, tillökning i anslaget för KoDgl. Proposit. eller Skrifvelse. Samling. Afdelning. ener Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ständens Beslut. Underdånig Skrifvelse. Ridd. o. Adeln. PresteSlåndet. BorgareStåndet. BondeStåndet. N:o N:o Sid. Portofrihet för Koatrakts-Prostarnes embets skrifvelser . Poslbevillningen, angille Postiljoners traktamente, tillökning i Postkontoret i Hamburg, indragning deraf Postkontors inrättande vid Wrigstads Uäst gifvarcgärd Postmedlen, se Stats-Verkets inkomster pag 17.
Maj:t har, jemte betygande af Dess Nådiga välbehag för Sällskapets bemödanden, i nåder bevilljat Postfrihet för Sällskapets brefvexling. För Öfrigt har Sällskapet utan något publikt understöd, hittils, endast genom Ledamöternas sammanskott, på ett sätt som visar Svenska Läknrecorpsens oegennytta och nit fur Vetenskapens befordran, hestridt d« icke obetydliga utgifterna vid Handlingars och Årsberättelsers digifvande, samlandet Ridd. o. Ad. Prot. 77. 71». filo Den ii Juli /. m. af ett Bibliothek, utländska Journalers införeiuifvande, m. m. Öfvertygad att Eders Excellence och Höglofi. Ridderskapet och Adeln med välbehag anser allt som i någon mån gagnar det Allmänna, har j.ig, i egenskap af LakareSällskapets Secreterare, ansett mig pligtig göra denna anmälan, då jag nu, på Sällskapets vägnar, har den äran öfverlemna ett antal Exemplar af Berättelsen om Sällskapets Ai beten det förflutna året. / * Herr Grefven och LcindtMarskalken proponerade Ridderskapet och Adeln att, genom ProtocollsUtdrag, betyga LäkareSällskapet sin aktning öfver dess nit för Vetenskapens framsteg, och sin erkänsla för det nu gifna vedermälet af dess uppmärksamhet. Föredrogos å nyo och biföllos följande, den ^ Juli på Bordet lagda, Betänkanden och Memorial: 1:0 Från Lagutskottet angående tillägg vid 9:de Cap. 6:te §. Handelsbaden, i afseende på vitén vid förskrifningar. 2:0 Från StatsUtskottet angående Recognitionsskogarne.
Lån, förfallna till inbetalning efterhand från och roed år 1817 till och med år 1827, ytterligare finnes ett antal af ett hundrade (doo), hvilkas summa primitivt utgjort R:dr 69,200, derutaf ännu återstår obetaldt R:dr 54,161: 7 sk. 4 rist., som äro af den högst osäkra beskaffenhet, att de ej kunna anses innefatta någon verklig tillgång och följaktligen icke höra såsom sådan visa sig, genom inberäkning i Verkets Capitalsumma, eller annorlunda uppföras i Balance-Extractet, än på serskildt blad efteråt, Panco-Utskaltets Betänkande N.o 72 23 till framtida afskrifning i den mon,påsätt fören^mndt är, all möjlig utsigt till vidare ersättning för dem upphört. På grund häraf får Bancö-Utskottet vördsamt tillstyrka Rikets Ständer: att för de först omförmälda fjorton lånen full afskrifning må , vid närvarande Riksdag, beviljas med en sammanlagd summa af R:dr 7141:20: 3t Äfvensom: att de senare lånen, till ett antal af Ett Hundrade, må i Balance-Extractet specificeras å serskildt blad efteråt, med en sammanlagd summa af .. R:dr 54,161: 7: 4° Under dervid fästadt förbehåll, att Ombudsmännen lemna åt dessa lån en fortsatt noggrann uppmärksamhet, samt vid de årliga Revisionerne i sina afgifvande Berättelser för desamma redogöra, intilldess hoppet om någon afbetal - a4 Banco-TJtskottets Betänkande N.-o 72. ning så alldeles försvunnit, att af berörda osäkra fordringar flere eller färre måste i sin ordning till full afskrifning anmälas. Hos Banco'Uttkottet har härvid också kommit i betraktande, att då, på sätt i Banco-Reglementets 4 Art.
Och i dessa dagar, då Carolina Gällstedt-Kronmann firar sitt (juguårsjubileum som tandläkarinna, ha vi ansett lämpligt presentera bilden af en kvinna, som dock på en tid, då den allmänna meningens fördomar reste synnerliga hinder därför, bröt sig fram på en ny bana och egnade sig åt ett lefnadskall, som af gammalt varit ansedt som mannens uteslutande privilegium. Fru Carolina Gällstedt-Kronmann föddes i Visby, hvarest fadern, från hvilken hon ärft. sina mekaniska anlag och sin stora energi, som ung leknolog hade slagit sig ned som klensmedsmästare. Vid nitton års ålder lemnade hon fädernehemmet och begaf sig till Stockholm. Kort därefter ingick hon därstädes äktenskap med Carl Gällstedt, son af prosten Gällstedt från Upland och hvilken egnade sig åt tandläkareyrket. Med det största intresse omfattade hon sin mans arbete. Den ännu i Göteborg praktiserande tandläkaren Rudolf Bredelius gästade ofta de ungas hem, hvarest han med råd och dåd bibragte Gällstedt mycket af sin egen stora skicklighet och praktiska erfarenhet som tandläkare, blott föga anande, att den unga frun med spänd uppmärksamhet följde alla dessa hans anvisningar och råd. Det var dessa lärostunder, som gåfvo impuls till, att hon som ung enka med en liten son begaf sig till Kö- • benhavn för att därstädes idka odonlologiska studier, hvilka kröntes med den framgång, alt hon den 8 februari 1870 inför därvarande medicinska fakultet undergick tandläkareexamen. Några månader därefter blef fru GällstedtKronmann kallad till prinsessan Eugenie, som tillkännagaf sin stora belåtenhet med hennes arbete och rekommenderade henne till sin moder, enkedrottning Josephine; och till ytterligare bevis härpå fick fru G.-K. mottaga en minnesgåfva, bestående af ett dyrbart smycke med inskription. Efter detta erhöll fru G.-K. legitimation äfven som svensk tandläkarinna. I denna egenskap har hon under de senaste nitton åren varit bosatt i Lund, hvarest hon idkat en ^synnerligen omfattande praktik. År 1874 inträdde hon i nytt äktenskap, i det att hon sammanvigdes med danske tandläkaren Georg Kronmann, med hvilken hon njöt en sann äktenskaplig lycka i nära sexton år eller till slutet af fjolåret, då hon för andra gången blef enka Den försvunna solen.
Kvällens hufvudintresse samlade sig naturligtvis kring hr L. Josephsons nya skådespel » En stormig dag », till hvilket ämnet befanns vara hämtadt ur den ryktbare holländske målaren Gerhard Dous lefnadshistoria och närmast inspireradt af mästarens späifporträtt i Dresdenergalleriet, där han framställer sig själf, stående i sitt fönster och spelande fiol, samt en med detsamma förknippad anekdot. Den gamle Dou har en ung hustru, till hvilken en af hans lärjungar, Frans von Mieris, fattat brottslig kärlek. Mästaren upptäcker hans svek och gripes af en fruktansvärd misstanke gent emot hustrun, hvilken dock alltjämt stått ren och afvisande. Konflikten mellan makens svartsjuka, hennes — den om sin oskuld medvetnas — sårade stolthet och den brottsliges passion utgör det versifierade styckets innehåll. ^ Dess upplösning är i dubbel bemärkelse harmoni: Dou öfvertygas om Brigittas trohet, von Mieris bringas till besinning, och sluttablån visar oss mästaren, spelande sin fiol i fönstret inför de på hans 60-års födelsedag uppvaktande borgarne, sedan friden och förtroendet återställts i hans hem. Stycket innehåller många varmt kända och tecknade scener och ger framför allt tillfälle till en stämningsfull holländsk interiör, som den skicklige författaren-regissören ej försummat begagna. Tyvärr lider det af väsentliga longörer, och nästan hela den tredje akten kunde saklöst varit borta. Spelet var förtjänstfullt. Herr Hillberg gaf Dou med god maskering och förträfflig karaktäristik och fru Rundberg som hans hustru Birgitta vacker färg åt det skäligen blodlösa partiet. Herr Palmes Mieris äger all den patos, som rollen kräfver. Alldeles förträfflig var fröken Behrcns som en yr, men känslig ung holländsk flicka. Det var riktig tidsstil öfver hennes prestation. Herr Tor Aulin har till stycket komponerat en gammalmodigt verkande, stämningsfull musik, af hvilken särskildt Dous violinsolo i fönstret förtjänar framhållas. Bifallet var lifligt, och författaren framropades efter styckets slut. K O N S E R T E R. Konsert-säsongen står nu i sitt högsta flor. Knappt en dag förflyter, utan att en konsert gifves. Glädjande nog för tillställarne synes publiken räcka till för dem alla.
Då det åligger Utskottet, bland annat, att afgifva förslag, angående den genom postporto utgående bevillning, har Utskottet till granskning förehaft de derför gällande Post-taxor; och som Utskottet uti dess, gemensamt med Höglofl. Stats-Utskottet, under N-'o 19 afgifne Betänkande, i anledning af väckt motion om nedsättning uti postporto-afgiften, redan anfört de skäl, hvarföre någon nedsättning ansetts icke böra tillstyrkas, får Utskottet vördsamt hemställa, att de för Postbevillningens utgörande nu gällande grunder må oförändrade bibehållas. Stockholm den 12 December 1844- Bmllnings-Vtskottets Betänkande, N:o il. 5 N:o 17. Ank. till Exp. Utsk. d. 12 Dec, kl. 7 e. m. Betänkande, i anledning af så väl Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående curhus-af'giftens fortfarande, som Riksdagsfullmägtigen Per Jönssons från Christianstads Län i ämnet väckta motion. Uti Nådig Proposition till Rikets Ständer af den 6 sistlidne Augusti, (införd i lista Sami. irsta Afd. N:o i5), hvilken ifrån Högloft. Ridderskapet och Adeln, Högv. Preste-Ståndet samt Vällofl.
N:o 35 , i anledning af väckt fråga om stats-anslag till tryckning och spridning af skrifter till befrämjande af nyckterhet. N:o 36, i anledning af väckt motion om tillökning i de så kallade kalldygnen vid tackjernsblåsning. N:o 37, 1 anledning af väckt fråga, att åboer å kronohemman och nybyggen i Rikets norra provinser måtte undfå rättighet att å sina hemman och nybyggen kola till afsalu. N:o 38, i anledning af väckt fråga om inrättande af en Skola i staden Borgholm. O _ N:o 39, i anledning af väckt motion om förändring i sättet för bedömandet af sallpeters halt och beskaffenhet; och N:o 40, i anledning af väckt fråga 0111 Lunds Stifts fördelning i tvänne Stift. Blefvo samma Betänkanden och Utlåtanden af Ståndet nu bifallna. Från "Wällofl, Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos följande Banco-Utskottets Utlåtanden, Betänkande och memorial: N:o 77, i anledning af gjordt accords-anbud lill liqvid af ett utaf nu briera aflidne Majoren Crispin Ekman hos Banco-Disconten upptaget lån; N:o 80, i anledning af förrättad revision af Banco-Discont-verkets räkenskaper och förvaltning för år 1839; N:o 89, angående en af Bankens Commissariat verkställd afskrifning af tvänne ifrån Banken utgifna fastighetslån, hvilkas belopp icke kommit låntagaren tillhanda; N:o 90, i anledning af Inspectoren P. E.