Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Föröfrigt har han i dessa fest-rimmerier behandlat plan, diction, vers lika, som vettet och ärbarheten: allt i fläng. Bilderna och tankarna (om de så skola kallas) flyga och spela om hvarandra på det bisarraste vis, i jägtad omskiftning mellan högsta svulst och lägsta platthet. Äfven i sjelfva Grafsångerna falla de ofta ner till det mest komiska; hvarpå, om rummet det tilläte, kunde anföras de lustigaste exempel. Drag af fantasi och uppfinningsgåfva saknar man sällan alldeles; men så mycket oftare besinning, reda, sammanhållning, allvarlig mening. Här och der förekomma dock några läsvärda ställen: synnerligen der, hvar han utbyter alexandrinerna mot lyriska versmått. Så är ett bröllopps-qväde, som kallas ”Berg-Rårs eller Nymphers Chor”, rätt behagligt: Kom! sägen, Nympher J kring Mälar-strömmen, Hvad för ett glädjespel och fröjdesång Nu höres rundt omkring? J Nympher! dömmen, Hvart ut sig ärnar alla Gudars gång, Som allasamman, Med största gamman Och lust, se de Satyrers bocke-språng? Allt ser man, hvad man ser, att det sig gläder, Fastän det löper årets tid emot; Nu gifver himlen här mer ljufligt väder, Och skyn, som härtills lidit af regn-sot, Sitt qval fördrifver: Ja! Himlen gifver, För hvad han sargat, åter läke-bot. Men hvad är orsak till, att det så händer? Hvad för en under-makt, som lagar så? Hvem är, som all den sorg och olust vänder, Som vi allt hitintill måst undergå? För rätt och vissa Vi det ej gissa, Om vi det ej igenom Er förstå. – ”Vi se väl, att vår Mälare sjelf flyter Med mera ljuflighet och stillan flod; Vi spörja väl, att ej oss glädje tryter, Att vi i kulna vattnet få elds-mod: Men den oss tänder, Hon är oss händer; Det märkes nog, hon måste vara god! Lell måste vi med god’ skäl oss förundra, Hvad som i dag kring Mälaren lär bli: Efter som Jupiter nyss vänstert dundra’,
Är panna inrättad med löst bröst, förseglas endast bröstet, så att pannan må kunna till husbehof begagnas. Försegling skall ske på det sätt, att messingstråd trädes uti borrade eller stampade fina hål och sedan, sträckt öfver midten af pannans, hattens, det lösa bröstets, rörens eller pipornas öppning, hopfästes genom en linnelapp samt förseglas på båda ändarna med förrättningsmannens sigill. Mäskekar och jästkärl skola, då de förseglas, vara försedda med lock, hvilka genom försegling på tre eller flera ställen fästas vid kärlen. Kronobetjente och andra af Konungens Befallningshafvande förordnade personer skola, med ledning af de förtekningar, sorn från Konungens Befallningshafvande erhållas, ofördröjligen, efter det rättigheten till bränvins tillverkning eller destillering för någon eller några redskapsinnehafvare inom ett distrikt upphört, utan föregången anmälan, redskapens försegling på landet verkställa. Å tid och lämpliga ställen inom distriktet, hvilka af förseglaren i kungörelse utsättas, äge en hvar, som icke föredrager att få redskapen i sitt hemvist förseglad, densamma förete. I stad läte Magistraten ombesörja förseglingen. Den för materialier’ till försegling åtgående kostnad skall af Kronans medel från Landtränterierna förskjutas och ersättning derför i vanlig ordning af Statskontoret meddelas, emot behörig redo och räkning i landsboken. Arfvode för förseglingsbestyret bekostas deremot af redskapsinnehafvaren och utgår för hvarje kanna af pannerymden med en skilling för inmurad redskap, som förseglas i innehafvarens hemvist, och sex runstycken för sådan redskap, som å mötesställe förseglas, samt med 16 sk. för hvarje mäskekar eller jästkärl. Du, för verkställande af försegling å destilleringsrcdskap, mäskekar eller jästkärl, särskild inställelse erfordras, åtnjute den, som förseglingen verkställer, tillika resekostnadsersättning och dagtraktamente. Vid andra tillfällen få sådan ersättning och traktamente af förseglare icke beräknas. § 41 (37).
Vid förnyad föredragning bifölls Banco-Ulskottets (Memorial N;o 192, med förslag till reglementariska föreskrifter, motsvarande 4 Art. i nu gällande Banco-Reglemente. S. D. Föredrogs ånyo och godkändes Constilutions-Utskottets Memorial N:o 123, angående ett skriffel i samma Utskotts Memorial N:o 92. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Ulskottets följande Memorial och Ut låtanden : N:o 570, angående verkställd omröstning öfver åtskillige uti Statsutskottets Utlåtande N;o 522, omförmälde voterings-propositioner, i afseende å Riks-Ståndens beslut, rörande Extra Stats-regleringen. N;o 571, angående verkställd omröstning, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, rörande anslag till aflöning för adjungerade ledamöter i Kongl. Svea och Götha Hof-Rälter; N:o 572, angående verkställd omröstning, i följd af Riks-Ståndens olika beslut, rörande det så kallade mindre Creditivet; N:o 573, angående verkställd omröstning öfver den uti Statssamt Prat. Utdr. den Q Juni 18/[.1. 535 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Memorial N;o 200, upptagne voterings-proposition; N:o 574, angående veikställd omröstning öfver den uti Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Memorial N:o 20 r, upptagne voterings-proposition. Dessa 5 Memorial lades till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Siats-Utskottets följande Memorial och Utlåtande: N:o 581, med förslag till voterings-propositioner, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, i fråga om skyldighet för Bruksidkaren Gyzanders sterbhusdelegare att erlägga ränta å deras skuld till Stats-Verket, i följd af en ingången uppbördsborgen. Rotering s-propositionerna godkändes. N:o 58a, angående arfvoden för Riksdags-kostnadernas utbetalning. Bifölls.
Triosoarén å Vetenskapsakademien sistlidne lördag var mycket talrikt besökt, o c h de uppträdande konstnärerna, fru Alie Lindberg-Larsen, hrr Zettergoistl och Bach, skördade lifligt bifall för utförandet af de synnerligen anslående numren. Studentkonserten på lördagen i denna vecka upptager nu allas tankar. Den torde ock få betraktas som ett evenement inom musikverlden under detta spelar. Studentsång är j u alltid gerna hörd, och då härtill kommer, att kören denna gång blir öfverväldigande stor — ej mindre än 475 man — » vil det blive noget av; &gt;. Att Katarina kyrka blir fyld till sista plats är gifvet. Konserten gifves till förmån för director musices Ivar Hedenblad, som nu i 15 år varit studentsängens anförare i Upsala. Den 27 nots. tagande. Bissula, en skildring från folkvandringari en s m u l a närsynt som h o n v a r, uppfatta hans nas tidehvarf, som nyligen utkommit på Wilhelm i ansigtsuttryck. Den kommer också helt visst att ej förbises i julmarknaden. Äktenskapsstudie ställarskap — o c h till dessa äro vi visse det verlden. sjelf framföra den fägnesamma nyhet, att sätt stäfjades motse ett nytt värderikt i bokhandeln arbete af hennes p e n n a: » På egen hand »; en tok för flickor E. Fritzes förlag). Viskola ej så snart det utsändts i bokhandeln. På Fr. Skoglunds förlag har den populäre kå- sören och novellisten Claes Lundin utsändt en samling » Stockholmstyper », dem vi förespå afsättning och tacksamma läsare » i långa banor ». Hufvudstadsförhållanden och Stockholmspersonnager ha i alla M e r intresserat öfver hela landet; presenteras de så ytterligare i den eleganta och lättsmälta form, den vane förfs penna vetat förläna dem, är framgången gifven. Baronessan; sedemålning af E. de Molenes och C. Delisle. (P. G. Bjurströms förlag.) Den franska romanliteraturen företer åtskilligt af tvätydigt värde, så väl hvad framställningskonst som m o - ral angår.
Ståndet antog den. i detta memorial framställda inbjudning; N:o 27, i anledning af väckta frågor om upphäfvande af ej mindre Kongl. Brefven den 9 April 1805 och den 6 November 1822, angående rättigheten lill svedjande inora Blekinge Län, än äfven det emot svedjande inom Bergslag stadgade förbud; godkändes; NT:o 28, i anledning af återremiss utaf betänkandet, N:o 8, rörande väckt fråga om ändring i Kongl. Brefvet den 5 Febr. 1808, samt Kammar-Collegii derpå grundade Kungörelse den 29 i samma månad, angående besittningsrätt till kronohemman: lades till handlingar ne ; och N:o 29, i anledning af gjorda anmärkningar vid betänkandet, N:o 4, öfver väckt motion om förtydligande af Författningarne, rörande snöplogning: Lades lill handlingarne. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades en af Herr G. F. Ekholm, med anledning af 56 § Riksdags-Ordningen, den 10 dennes väckt, samma dag bordlagd, nu å nyo föredragen motion, att, sedan bemälde Utskott afstyrkt det af honom lör Westerås stad begärda anslag af 5,000 R:dr B co, till uppgörande af kostnadsförslag, 111. 111., angående möjligheten att leda Strömsholms canal till Westerås, och fara värd t vore, att de öfriga RiksStånden, i likhet med Borgare-Ståndet, bifalla nämnde utlåtande, föreslog Herr Ekholm, att beloppet må, i stället, såsom lån, beviljas, under afbetaluingsvilkor, som redan blifvit andra städer och menigheter beviljade. Från Heder v, Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs Höglofl. Ridderskapet och Adelns inbjudning till de öfrige Riks-Stånden att sig med Ridderskapet och Adeln förena uti dess, Bih. till R. St.
Du är allt bra sträng emot mig, men jag kan ej annat än tacka dig därför, ty jag tror att det gör mig godt. Den lilla förtret jag känner däröfver rycker upp mig ur min domning och kommer mina nerver att spritta af lif. Du säger, att du redan vid ditt besök hos • oss märkte, att någonting var i olag. Vi trodde, att vår slöja var hel, men det fanns refvor i den, och du såg genom dem ett och annat, som ej var ämnadt att komma för dina ögon. Först nu, efteråt, erinrar jag mig ett par tillfällen, då jag ej visade mig i den bästa dager för dig, och kanske hände detta flere gånger. Christian hade pä min födelsedag gifvit mig en kanariefågel, och ehuru jag ej tycker om att se fåglar i bur, så vårdade jag den dock efter bästa förmåga och gladde mig åt dess muntra kvitter. En morgon, under det du var hos mig, låg emellertid den lille såugaren död på golfvet i sitt luftiga fängelse, och Christian gjorde en lätt antydan om, att jag möjligen glömt att ge honom vatten. Detta hade verkligen händt ett par gånger förut, och jag kände mig mycket träffad af beskyllningen samt gaf i första hettan ett något irriteradt svar. En annan gång, då jag satt ooh målade i vårt lilla kabinett — det var ju förtjusande? — tappade jag penseln på en af de röda sidenstolarne. Där blef en färgfläck, som ej gick att riktigt utplåna. Christian, som är litet pedantisk i fråga om ordning, blef mycket mörk, då han fick se den, men sade ingenting. Jag förstod emellertid, hvad han tänkte, och började att försvara mig med att ett litet missöde kunde träffa äfven den bästa. Ack, Berta, nu efteråt börjar jag att få ögonen öppna för ett och annat. Hvad jag då tyckte vara obetydligheter gaf dock prägel ät vårt hvardagslif. Du känner till väfkammaren här hemma, där vi ofta, du och jag, kröpo och lekte » titt-ut » mellan bommar och slåar i de uppsatta väfvarne. Det var en farlig lek, och jag är rädd för, att många trådar brusto vid vårt ovarsamma vidrörande. (Forts.) Redaktionens brefväxling.
I anledning häraf hemställde, uti infordradt underdånigt utlåtande, Krigsoch Kammar-kollegierna om anbefallande af en allmän uppskattning af då varande tillståndet inom provinsen och en derpå grundad ny rotering, hvilken borde verkställas af en till sammansättningen jemväl föreslagen kommission, med ledning af vissa, efter läns-styrelsens och afvittrings-domarens hörande, fastställda hufvudgrunder, såsom areal-vidd af åker och äng, jemte foder-afkastning och antal kreatur, som framfödas, utsäde och spanmåls-afkastning, odlings-lägenheter och andra förmåner, som borde föreställa en soldat-rote eller ett rusthåll, med hänsigt i öfrigt till hemmanens lindrigare beskattning i jemförelse med förhållandet inom andra orter, samt med iakttagande tillika, att den lindring, som kunde varda stam-rotarne förunnad, äfven blefve till strö-rotarne utsträckt; men att, derest den nya roteringen skulle utfälla med sådan förminskning i nummer-styrkan, som Kongl. Maj:t pröfvade oförenlig med fordringarne för landets försvar, Kongl, Maj:t måtte, efter pröfning af dessa förhållanden, låta provinsens då varande indelning till rustoch kn#kte-håll fortfara, intilldess Rikets Ständer anvisat nödige medel till försvars-verkets upprätthållande på annat sätt inom berörda vidsträckta trakt af riket; hvarefter, och sedan vederbörande general-befälhafvare likaledes blifvit i ämuet hörd, Kongl. Majit 30 Kongl. Maj:ts 1Säd.
tippa gatan står o, högädla damer l då aldrig så litet visig olämpliga att inne. tekarebanan haft det under tiden. har utan de ansågo mannen har När sommarens damm vinna från tillförlitligt håll hört, att sitt e g e t a p o t e k, o m h o n och sedan lika börjar att d e n n a tillåtelse, ej 40 — 45 väl s o m sin apotekareexamen tjänstår om apoteoch, fått att man tror. m a j: t b e s t ä m d a slutligen vidare farmaceutens på vaden beror dare fortsatte p å b a n a n, b e r o d d e detta, efter hvad bevis, blott » falla » han kan ju, men inte » ge vika » — mamma beträffar, s o m först hos kgl. maj:t villkor lunda vi också hos sökte skrifna snittsmans. Hvad närmast blir följden här ser ni tillika: antager elevplats p å apom å för öfrigt gälla kvinnor med Därpå hafva nog Hvad tre seende på uthållighet k a n fullt u t j ä m f ö r a s mannen. m. U P * F-lm. • notisboken. Kronprinsessans hälsotillstånd. Underrättelserna från R o m o m kronprinsessan Victorias hälsotillstånd äro fortfarande ganska tillfredsställande. Under första delen af hennes vistelse i R o m var vädret ogynnsamt, så att hon icke kunde uppehålla sig i fria luften så mycket, s o m det för hennes hälsa var önskvärdt. Men n u råder sedan tre veckor ihållande vackert vårväder, s o m verkar m y c k e t fördelaktigt på hennes befinnande. Kronprinsessan har den 19 dennes aflagt ett besök hos påfven, s o m en längre stund hade ett samtal m e d h. k. h. Efter besöket i Vatikanen gjorde kronprinsessan visit hos kardinal Rampolla, hvilken omedelbart därefter återgäldade visiten och erhöll företräde hos kronprinsessan på Grand Hotel.
Stånds enskilda angelägenhet att utverka de förändringar, som i berörda hänseende kunna tidtals af förändrade förhållanden påkallas. Utskottet har ock inhemtat, att så tillgått vid de efter år 1809 inträffade tillfällen, då fråga om förändring i städernas klassifikation uppstått, sednast vid 1851 års riksdag, då Borgare-Ståndet, efter att hafva för sin del och utan de öfriga Ståndens hörande, beslutat förändring i klassifikationen för vissa städer, till Kongl. Maj:t ingick med underdånig anmälan derom och derå erhöll fastställelse genom Kongl. Maj:ts nådiga Resolution den 11 April 1853, sedan de då ifrågakontna städernas Borgerskap och Magistrater samt Kongl. Maj:ts vederbörande Befallningshafvande, äfvensom Kommers-kollegium, afgifvit underdåniga yttranden i ämnet. Utskottet anser sig alltså, på grund af det anförda, åtminstone sakna anledning att, på framställning från annat Stånd än Borgare-Ståndet, tillstyrka Rikets Ständer att ingå i pröfning af frågan, utan hemställer, att motionen ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 19 Januari 1863. 8 Allmänna besvärsoch Ekonomi-Utskottets betänkande i\:o A8. Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Jan. 1863, kl. 5 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion, röt ande sättet för kasserade beklädnadsoch utredningspersedlars försäljning för Kronans räkning.
Slutorden ”och mot den afgift, sorn derför erlagd blifvit,'''1 synas mig, först och främst i deras ställning till föregule mening mörka och tvetydiga. De ledamöter af Utsk., med hvilka jag i ämnet samspråkat, hafva sinsemellan varit af skiljaktiga åsigter om betydelsen af dessa ord. Såvidt jag kunnat inhemta har dock meningen varit, att då man t. ex. för en 18 k:rs panna i ett mindre bränneri erlagt 5 R:dr b:ko skatt för ett dygn, skulle man ega tält alt under samma dygn distillera så myckel man förmådde. Enl. hvad man sagt mig, skulle sådan dislilering kunna updrifvas till fyra gånger det belopp man på samma tid kunnat bränna och således med en 18 k:rs panna, 60 k:r på ett dygn distilleras. Afgiften skulle då i sjelfva verket blifva för distillering blott ^:del af skatten för bränvinslillverkningen eller 4 sk. per kanna. Orri detta är sanni, hvilket jag icke kan kontrollera, kan det väl tillämpas på de mindre brännerierna. Men i de större, der produkt-beskattning eger rum, och afgiften enl. 39 § utgår ”efter det tillverkade beloppet’’ synes mig stadgandet om skatt efter tidsberäkning alldeles icke pas - Den 29 April f. m. 565 sande. En erfaren bräuvinsbrännare bar väl sagt mig, all man ieke brukar destillera i större bränneri. Jag vet icke om så är, eller örn, såsom deremot ett par andra bräuvinsbrännare påstått, man kan inrätta ett större bränneri så, all bränvinet der genast blir distilleradt innan det inkommer i spritbållaren. I sistnämnda fall skulle distillering kuuna verkställas a fgi fts-fril i i större bränneri, men ej i mindre. Sådant vore icke rättvist. Emellertid lärer väl författningen böra så sammanfattas att andra än verkligen erfarna bräuvinsbrännare kunna förstå oell tillämpa den. Tydlighet är härutinnnan så mycket mera af nöden, som stadgandet är af beskattnings egenskap, och således ej torde kunna af K. M. förtydligas.
Öfverskott å 1860 och 1861 års statsinkomster samt oeoparingar å förslagsanslagen m. 2,201,000: — Deponerade undsättningsmedel 65,000: — Transport: 11,608,879: 80. Riksgäldskontorets inkomster ock utgifter under år 1862. — 46 - Transport: 11,608,879: 80. Genom rörelsen å statens jernvägar under år 1861 influtne och sedermera hos Riksgälds-kontoret deponerade medel 200,000: — För sålda tryckta riksdagshandlingar och embetsberättelser 344: 47. Utgifter; Årliga ränteanslaget till Hans Majit Konungen 300,000: — Vid 1840 och 1841 års riksdag, utan återbetalningsskyldighet, beviljade extra eller tillfälliga statsutgifter 60,000: — « 1844 och 1845 års riksdag beviljade dylika utgifter 1,050: — « 1850 och 1851 års riksdag dito dito 17,000: — « 1853 och 1854 års riksdag dito dito 20,510: — « 1856 och 1858 års riksdag dito dito 183,525: 18. « 1859 och 1860 års riksdag dito dito 1,979,876: — Utaf anslagen till folkundervisningens befrämjande 87,106: 82. Lyftade medel å beviljade kreditiv 151,407: 59. Dito undsättningsmedel 185,000: -— För vissa bestämda föremål beviljade låneunderstöd 1,061,900: — Kapitalafbetalningar och räntor å Riksgälds-kontorets skulder 448,732: 47. Af ränteoch amorteringsanslagen för 1858 och 1860 års jernvägslån 969,034: 73.
Nationens önffan skall dä npfpllas af en Konung, som wid grafwens brädd upoffrat luan och beqvämlighet företgemensanrt Fäderneslands frälsning, och hwarö högsta Lag är j0'kets wck!. Deremot fär jag ytterligare för min del ödmjukast förklara, at jag anser någon fräga om Undersöknings - Comm snoncr, eller, hwad de siuteligcn skulle blifwa, blods-domstolars inrättande til ransakningars anställande öfwer Rmbetsmäns förhätlande under förra Styrelsen, icke kunna til pröfning uptagas eller til Konungens bifall anmälas, säsom lagstridig och ledande til oberäkneliga följder för samhällets lugn och enskildta säkerhet. Sadana äromina tankar i detta wigtiga ämne. De äro swagt och ofullkomligt framställda; men mina afsigter äro rena, och jag fruktar icke at öfwerlemna dem ät samtidens nch Mrwerldens bedömmande. Läsningen af detta diktamen hade blifwit afbruten af en Deputation ifrän det Hepmvär da - Dm 18 Julik. 22A da Bonde - Stättdet, anförd af Riksdagsmannen nllers s:,.n?5<iri bk)-cllei't ifrän Upland, svM anmälte at Ständet t dag emoltagit, förebaft och bifallit Kongl. Maj:ts Nädiga proposition om successionen, samt i följe deraf för sin del rngätt i erkännande af Prins cwsi' af Schleswig - Hollstein Sonderburg - Augustenburg til arftagare af Swensta Kronan. Sedan Deputationen, pä öfligt sätt beledsagad, afträdt, fortfor Herr isockckwb til flut med sit Dictamen. Herr?Lbiw3n upläste Lil Protocollet följande : Redan har jag sä mycket tält r en sak, som högt talar för sig sjelf, sä jag med skäl kunde frukta at Högloft.
Seglations-ordningen af den 28 November 1835 innehåller i 32 §, alt, när gods stiger till högre antal, mått, mål, vigt eller värde, än hvartill det uti angifnings-inlagan blifvit uppfördt, må för 10 procent och derunder af öfverskoltet, någon förhöjning i tull ej beräknas och all för hvad deröfver är, tull-afgifterne skola till dubbelt belopp utgå; samt i 33 §, att, då någon angifver en vara med lägre tull i stället för den verkliga, som är högre lull underkastad, afgifterna skola å den sednare varan erläggas till Statssamt Allm. best:.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 127. 13 lill dubbelt belopp mot hvad taxan utsätter. Af dessa äfvensom af förberörde stadgande uti 34 § af 1835 års Seglationsordning hafva således uppkommit inkomster för packhus-inspectionerne under 2:ne serskilda titlar, nemligen: Packhus-procent och B osiana re-an dela r, de förra utgörande 10 procent af infiutne enkla umgälder för varu-öfverskolt och de sednare 50 procent af infiutne dubbla umgälder för varu-öfverskott. Af dessa bar Packhus-procenten icke tillvuxil i högre grad än som motsvarat tillökningen i tull-uppbörden, men deremot Beslagare-andelarne år från år betydligen ökats ända till år 1842, då, vid regleringen af den från nämnde års början gällande nya Tull-taxan, de förändringar deri skedde, att dels tullberäkningen för alla tullbara väfnader skall bestämmas efter vigt, hvarigenom traficanten föranledes att begagna tillåtelsen att låta quantitets-uppgiften bero på undersökning i packhuset; dels, enligt 7 § af Tulltaxe-underrättelserne, rörande controll å tull-angifningarne af varor, som förtullas efter värde, förhöjningen i värde-uppgifterne icke vidare blifver af packhus-föreståndarnes pröfning beroende, hvaraf uppstått den nödvändiga följd, att de Tull-tjenstemännens extra inkomster, som utgått under benämning af beslagare-andelar, alldeles försvunnit.
Såsom fortsättning af denna led har Kongl. Maj:t fastställt plan för dess utsträckning ända till Hemgrafven under 424 Motioner i Bonde-Ståndet 1865. N:o 291 benämning Sundsvall—Bräcke-leden enligt samma system, som gällt för Jemtlandsleden och för arbetena å den delen, hvilka nu fortgå, hafva statsmagterna vid sistlidna riksdag beviljat 253,000 R:dr och ett särskildt bolag bildat sig för trafikens underhållande derå, när denna del af leden blir färdig. Hela leden från Lewanger till Hemgrafven kommer att utgöras af båtled med tolf omlastningar 22,00 och landsväg mellan sjöarne 16,38 38,88 och skall, om jemväl kommer till stånd den jernväg för lokomotiv af fyra fots spårvidd af 2,41 som enligt ursprungliga planen varit föreslagen mellan Hemgrafven oell Sundsvall, få en sammanlagd längd af 40,7 9 mil. Man har velat förutsäga, att en så egendomligt ordnad led icke skulle kunna blifva till någon egentlig nytta för orten, då transporten derå borde blifva dyr och rimligtvis icke kunna bära omkostnaderna dervid. Men af den tablå, som den 10 sistlidne Oktober vid ordinarie stämma al verkställande direktören algifvits till det bolag, som bestrider trafiken mellan Melen och Bräcke, inhemtas: Juni, Juli, Aug., Sept. 1863. 1864.