Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
”Vid löneregleringens verkställande skola de hemman, lägenheter eller jor”dar, som icke af Biskopen bebos eller brukas, eller för boställets skötsel äro behöflig;), sä snart lagligen ske kan, utarrenderas, hvarje gäng för så lång tid, som Bih. tiU B. St. Brot. 1859 & 1860. 8 Sami. 51 Haft. 1 2 Allmänna Besvärsoch Eicon.-Utskottets Memorial N:o 204. ”lör utarrendering af Kronans egendomar i allmänhet är eller varder bestämd, allt ”i den ordning och på det^ sätt Kongl. Mnj:t täckes närmare föreskrifva.” Dä detta Preste-Ståndets beslut således i afseende pä hufvudfrägan öfverensstäminer med hvad den nådiga Propositionen innehåller, derom att en närmare utredning af biskops-lönernas verkliga belopp bör ske, och skiljer sig derifrån egentligen endast i fråga om tiden, då denna utredning skall verkställas, hvilket Kongl. Majit ansett böra ske ”vid Biskops afgång eller förut, derest Biskop blifvit med förbindelse, att underkasta sig löneförändring tillsatt” — och Preste-Ståndet: samtidigt vid alla biskops-embeten, ”sä snart Kongl. Majit lämpligt finner”, samt den af Kongl. Majit i nämnde hänseende framställda bestämmelsen blifvit såväl af Ridderskapet och Adeln, som af Bonde-Ståndet, och således af tvä Stånd antagen, hvaremot Preste-Ständets mening icke delats af något annat Riks-Stånd. får Utskottet vördsamt inbjuda Preste-Ståndet, att, i afseende pä öidje punktens lydelse, med Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet sig förena.
Ständer öfverlemnat förslag till de tvänne första afdelningarne af det nya reglementet för Riksgälds-kontoret, hvilka afdelningar innefatta erforderliga föreskrifter, rörande delta verks skulder och tillgångar, har Utskottet, såsom fortsättning af samma förslag, uppgjort, och får härmedelst] underställa Rikets Ständers granskning och fastställelse de stadganden, som i nämnde reglemente böra införas, angående ännu återstående utbetalningar af de, vid 1840 och 184 t samt 1844 °°h 1845 års riksdagar, till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade extra eller tillfälliga stats-anslag och låneunderstöd, hvarvid Utskottet, i afseende på innehållet af de stadganden oell bestämmelser, hvilka i bifogade §§ finnas införda, samt beloppet af deruti upptagne anslagsoch lånesummor, anser sig böra meddela följande upplysningar, nemligen: 5i §, angående återstoden af de till fängelsernas ombyggnad och förändrade inredning vid 1840 och 1841 års riksdag beviljade anslag, motsvarar 41 § i Biksgälds-kontorets nuvarande reglemente. — Sedan hela det vid nämnde riksdag för länsfängelsebyggnader anvisade belopp redan blifvit utbetaldt, har hvad i:sta momentet af sistberörde § derom innehåller uteslutits ur den föreslagna nya §; hvaremot derstädes intagits Rikets nu församlade Ständers beslut, angående den i Stats-utskottets utlåtande N:o 3 tillstyrkta Bih. till R. St.
Hr Frih. o. Landtmcs härefter till bifall å ifrågavar. titlåt. framstälde propos. besvarades med starka nej, blandade med ja, hvarpå H. Ex., efter förklarande att han funnit nej öfvervägande, hemstälde om R. o. Ad. ansågo de emot Ulsk:s utlåt, gjorde anmårkmr föranleda till återremiss, och då härvid svaret utfallit med starka ja, blandade med några nej, förklarade det han troll sig finna alt R. o. Ad. bifallit denna sednare propos. Föredrogs och bifölls Allra. Besv. o. Ekon. Utsk:s d. 22 dennes på bordel lagda ulla'. n:o 8, i anledn. af väckt motion om föreskrifter mot gifte husmäns och inhyseshjons utvandringar från Skåne till Danmark. Vid föredragning af Allm. Besv. o. Ekon. Ulsk:s d. 22 dennes på bordet lagda utlåt. n:o 9, i auledn. af väckta motioner om uphörande af förhöjd presterlig tjenstårsberäkning, m. m. yttrade sig Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag vill bifalla Ulskts betänk.; men jag gör det endast för den formella bristen uti motionärens framställning, och icke derföre att han har orätt i sak. Detta har jag velat säga, pä det att mitt bifall nu icke måtte en annan gång kunna åberopas emot mig såsom skulle jag hafva underkänt motionens syftning. I åtskilliga Stift skall vara prestlrrist, derföre att utsigterna till befordran för Prester äro för inskränkta derigenom att åtskilliga personer åtnjuta presterlig befordringsrätt och borttaga Paslorater, utan att sådan förmån borde dera tillkomma. Bland personer i sådan belägenhet äro lärarne vid folkskolorna. Dessa kunna framgent vara personer, hvilka aldeles icke behöfva vara Prester eller ens innehafva de kunskaper, som af dessa erfordras. När de icke deslomindre åtnjuta tjensteårsberäkning äfven om hon är enkel: så göra de den skada, åt det verkliga presterskapet, hvilken jag nyss har nämnt.
» Siggan stygg, Siggan stygg », skrek hon af full hals. » Om inte Tea är tyst, så » Hon tog henne omildt i armen, drog den tjutande Mea upp från golfvet och stängde in dem i barnkammaren. Inte brukade hon vara stygg mot småflickorna i vanliga fall. Men i dag var det riktigt nervretande, så som allting gick emot. » Jag är så hungrig, Siggan, kom Per och klagade halfgråtande. Inte får man väl middag förr än i natt nu, när mamma är borta. » Han hade passat på att smyga sig in i skafferiet och hade fått ansikte och händer nersmetade med hallonsylt. » Småpojkar ska ' inte vara näsvisa », snäste Siggan och kastade åt honom en brödbit, som om hon kastat ett ben åt hunden. Så tiden gick! Aldrig hade hon kunnat tro, att det skulle ta så läng tid att koka mat. » O, du jämmer! Nu riDger det! Asti, söta Asti gå och öppna! » » Jag! Hvad tänker du p å? » Astis runda ögon stirrade förskräckta ned på ett par mjöliga och sotiga små händer, som höllo om en jättestor slef. Siggan rusade in i sängkammaren. Men inte hann hon göra vidlyftig toalett, ty nu ringde det för andra gången. » Förlåt, herr Werner, att ni fått vänta så länge », sade hon och skrattade för att visa sig obesvärad, när hennes matematiklärare steg in. Hon läste matematik privat, ty fruntimmersskolkurserna hade hon ju haft rakt ingen nytta af. » Ingen var till hands för att öppna, och jag var upptagen i hushållet nu, när mamma är borta. » Hon kastade fram orden helt nonchalant, som om det vore en småsak för henne att sköta, om det än vore tio hushåll, mellan sina studier. Och så såg hon på honom från sidan för att utforska, hvilken effekt det gjorde. Men hon såg ej, att det smög sig en humoristisk glimt i hans pigga, bruna ögon, när han vände sig bort för att hänga upp sin paletå och sin studentmössa. Fröken Sigrid, bokmalen, vid hushållsbestyr! •To, det måtte se festligt ut! Annars tyckte han bra om henne.
R:dr blifvit utaf Kongl. Stats-kontoret förskjuten samt för utförande af 1857 års jernvägsarbeten använd, så ock efter derå erhållen reqvisition, har Riksgälds-kontoret under April månad 1858 ersatt denna förskotts-summa 810,000: hvadan således sammanräknade beloppet af hvad för 1857 års arbeten å Statens jernvägs-byggnader utbetalts utaf de vid sednaste riksdag dertill beviljade anslag utgjort Under sistlidetoch innevarande år hafva nedanstående utbetalningar i afräkning å samma anslag blifvit reqvirerade och verkställda, nemligen: från Riksgälds-kontoret under första qvartalet af sistlidne år 950,000: — )) andra » » dito . 4,075,000: — )) tredje » » dito 1,625,000: — )) fjerde » » dito 550,000: — 7,000,000: — under första qvartalet af innevarande år . 5,100,000: — Transport O o o o o •nq |» tsd — 12,180,000: — Stats-Utskottets Memorial N:o 3. 27 Transport Ridr 3,100,000: —- 12,180,000; — under andra qvartalet af innevarande år . 1,300,000: —- » tiedje » » dito 1,530,000: — )> fjerde » » dito 100,000: — g 250 000' — Summa utbetalda medel R:dr 18,430,000: — börande, enligt Kongl. Brefvet den il sistlidne Februari, för bedrifvande af detta års arbeten, från Riksgälds-kontoret ytterligare reqvireras och utbetalas 370,000:
S. D. Föredrogos och biföllos Sammansatta Lagsamt Allmänna Bésvärs och Ekonomi-Utskottets Betänkanden: JM 8, i anledning af väckt motion, angående upphäfvande af stadgandena om byggande och underhållande af badstufvor eller mälthus och rior å kronohemman och boställen; samt JM 9, i anledning af väckt motion angående upphäfvande af 12 Kap. 3 § Kyrkolagen, om klämtning. Den 9 Maj. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. I). Föredrogs Stats-Utskottets Utlåtande, JM 87, angående fortsatt utförande af jernvägsarbeten för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel, och blefvo de åtta första punkterna i detta Utlåtande af Ståndet godkände. S. I). Fortsattes föredragningen af Stats-Utskollets Utlåtande, JM 87, angående fortsatt Utförande af jernvägsarbeten för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel. Af detta Utlåtande, hvars åtta första punkter blifvit under förmiddagens plenum handlagda, medhunnos nu 9:de, 10:de och ll:te punkterna, i afseende å hvilka Ståndet lättade nedannämnda beslut: Nionde •punkten, deri Utskottet hemställt, att hvad af enskilde motionärer blifvit yrkadt och föreslaget om östra Stambanans sträckning och medels anvisande för densammas anläggning, icke måtte föranleda till något särskildt beslut af Bikets nu församlade Ständer, Bifölls; Prot.-Utdrag den 9 och 11 Maj 1863. 351 Tionde punkten.
— Dito dito 2000 dito dito. Dito dito 3ooo dito dito. — Dito dito 3ooo dito dito. Transport 262,934 29 IIjo.' j;o Ett Magazinshus afträd 3,75o — Ftfr mindre dito dito 200 Nerikes Län. Örebro: ELt Magazinshus af sten 2,616 3 En Torfmosse i Askers socken 4 — W er mlands Län. Carlstad: 1:0 Stora Magazinshuset af träd 600 — 2:0 En förfallen Brygga vid Elfven 3 — Westmanlands Län. Westerås: 1:0 Magazinshuset af korsvirke 2,724 — 2:0 Ett mindre Magazin af korsvirke , . 266 32 3:o En Boställsbyggnad med tillhörande lägenheter 559 31 4:o Tvenne hela Tomter af 1101 qvadratalnar jemte ett Spruthus 75 6 35 Stora Kopparbergs Län. Fahlun: Efct Magazinshus af sten 3oo — Transport 274,972 41 VII Inrymmer 6000 tunnor oriad säd. Dito (i5o dito dito. 1 Dito 3ooo dito dito. I Enligt Kongl. Brefvet till f. d. Kongl. Allmänna MagazinsDirectionen den 12 December 1822, har ej någon upplysning kunnat ernås om denna mosses belägenhet. Och som dess värde från äldre åren endast blifvit upptagit till 4 Rtdr, har det ej eller ansetts moda och kostnad värdt här"' om låta anställa ytterligare undersökning. ~ Rymmer 34oo tunnor oriad spannemål. Dito iioo dito dito. Dito 2100 dito dito. Dito 5oo dito dito. Innehafves af MagazinsFörvaltaren. 81 I Rymmer a3oo tunnor oriad spannemål VIII Transport 274,972 4< Geflebor g s Län.
På grund häraf får jag vördsamt föreslå att 1 § i 14 Kap. Giftermålsbalken må erhålla följande, med det af Högv. PresteSt:t, i enlighet med min vid Belänkit N:o 19 fogade reservation, antagna förslag nära öfverensstämmande lydelser § I. »Der hat och bitterhet emellan man och hustru up»kommer och endera derom hos Kyrkoherden i församlingen gör -anmälan, eiler det eljest varder kun»nigt, ege då Kyrkoherden kalla makarna och varna »dem efter t hy 16 Kap. 11 $ Kyrkolagen bestämmer. »Fortfar ändock osämja mellan makar, då skall Kyrko»herden inför Kyrkorådet dem ytterligare varna och »genom föreställningar söka till enighet förmå, ilar »äfven sådan varning fruktlöst aflupit, då skola makar»na förvisas till Domkapitlet, som än ytterligare eger »dem varna, på sätt Kyrkolagen innehåller. Rätta de »sig ej heller deraf, då må, sedan sex månader från »den dag, varningen skedde, framflutit, Rätten efter »stämning pröfva hvad endera eller begge den osämja »vålla samt makarna emellan till skilnad till säng och »säte döma från och med ett till och med två år; »förbjuda ock makarna, der så nödigt pröfvas, vid vite »af fängelse, att hvarandra under tiden besöka.» Man bör noga ihågkomma att samma reservant sagt att äktenskapet är en bland de heligaste förbindelser på jorden; då bör •också lagstiftaren aldrig tillåta sig att vidtaga sådana åtgärder, hvarigenom man underlättar uplösandel af en sådan förbindelse, utan tvärtom bör han förfara ensamt på ett sådant sätt att sanno likhet synes vara förhanden att försoning makar emellan må kunna tillvägabringas. För min del tror jag ock, att hvad fordna lagstiftare i detta fall stadgat om varningar först inför kyrkoherden, sedermera inför kyrkoherden i närvaro af kyrkorådet, och slutligen inför domkapitel, är af högsta behof på k a I la dt och har många gånger ledt till de bästa följder.
— en tanke åt den andra studentmössan, ty » Dortha, nu har Georg kommit! » nu har en ung man i ljusa sommarkläder Det är faster Sina, som ropar. — Plötsstannat vid den lilla gröna trädgårdsgrinden. ligt ertappar sig Dortha med att stå och att hon nästan skulle få tårarna i ögonen af lycka. Så var hon också rädd om de tankarna, så rädd som man är om något riktigt fint och dyrbart. Ej ens fastrarna visste något o m dem. Dortha hade alltid önskat, att den stora dagen, då han skulle komma, skulle inträffa vid midsommaren. Trädgården var vackrast då, och den hvita, tättklippta syrenhäcken stod i blom. — I hennes drömmar hade han alltid kommit vid midsommaren. Och nu var det verkligen midsommar, och det märkliga hade inträffat, att fastrarna fått ett bref från Georg, där han skref, att han tagit sina examina och att de kunde vänta honom på själfva midsommaraftonen. Patent. Ängrostadt Kaffe. Speciaiité: G e n o m, örsrerlägrsen Allm. Tel. 6567. undra öfver, hur märkvärdigt lika fastrarnas röster äro. Tänk, att hon aldrig märkt det förr. Hon lyssnar spändt på, hur faster Sinas steg aflägsna sig, tills de slutligen alldeles dö bort och det blir alldeles stilla och tyst, då kommer med ens tomheten öfver henne — hela tomheten af hennes lif Där ute ligger den lilla trädgården i full sol. Allt andas lif och rörelse. Bien flyga surrande som små guldkulor öfver den gröna gräsmattan; fjärilarna fladdra bland blommorna, själfva liknande färgskiftande blommor, som lösgjort sig från stängeln; den blå jungfrusländan står ett ögonblick stilla i den solmättade luften på glittrande florsvingar för att sedan försvinna i rymden, snabbt som en af skjuten pil; myrorna skynda öfver den varma sanden; ödlan kilar kvickt in under de gröna bladen. Luften är mättad af syrendoft och fågelkvitter. — Hela naturen står i sitt lifs middagshöjd. — Det är midsommar! Men med händerna för ögonen begråter Dortha sitt lifs midsommar — som endast var en dröm.
Godkännande af Instructionen och Eds-Formulairct för Banco-Utstottct. p. 95, 169, 164, r6s. Wal af Ledamöter i Expeditions-Utstottet. p. »66, 1478, 1919. Om underdänig tacksägelse till Kongl. Majit samt H. K. H. Kronprinsen för inrättandet af Landtbruks »Akademien. p. 4«7, 440, 4;?, 5'oWal af Ledamot i Banco-Utstottet. p. 456. Anmodan pvotocslls«Uti>rag; Riksens Ständevs, Anmodan tili Utskotten, att ffyndsamt inkomma med ut. lätanden i anledning af Konungens Nådiga Propositio, ner. p. 504. Om underdånig tacksägelse tili Kongl. Maj.-t och H. K. H. Om Riksdagens förlängande, p. 1881, >91Z, 1917,1928. Wal af Revisorer öfwer Stats, Bankooch Riksgälds» Werten, p. 1882. Om Högsta Domstolens Ledamöters bibehällande wid de. ras Embeten, p. 2022. Wal af Riksens Ständers stuckitl^-Ombudsman och dest Suppleant. p. 2;9I, 2Z99, 2459. Om justering, af alia till Bewillningens bestämmande hörande Acker. p. 264;, 2647, 2649, 2650, 2697 2:0 Remisier till nedannämnde Utstått af, under Riksdagen, i Ständen förekomne ämnen samt de derutinnan, äfvensom ä af Utskotten wäcktc frägor fattade Beslut: Allmänna Lesrväcs, och Geconomiä-Utskottek:
Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Memorial, M 13, med återlemnande af Riksdagsfullmägtigen Ola Jönssons från Malmöhus län motion, om tillägg i 18 § af Kongl. Kungörelsen den 13 November 1860, angåeude den allmänna beväringen. Motionen ansågs tillhöra Lag-Utskottets behandling. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Konstitutions-Utskottets Memorial, M 4, med anmälan om Riks-Ståndens beslut i anledning af de sedan sistlidna riksdag hvilande grundlagsändringsförslag. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Memorial, M 5, om återlem uande af en utaf Herr Prosten Sondén väckt motion. Med godkännande af Utskottets yttrande beslöt Preste-Ståndet remittera ifråga varande motion till Stats-Utskottet. Från Vdllofl. Borgare-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets Memorial M 13, med återlemnande af väckt motion om tillägg i 15 g af Kongl. Kungörelsen den 13 November 1860, angående den allmänna Beväringen, lades Memorialet till handlingorne med förklarande att Borgare-Ståndet ansåg motionen tillhöra Lag-Utskottets behandling. S. D. Prot.-Utdrag den 27 December 1862. 153 S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Utlåtande, JM 9, i anledning af väckt motion om ett tillägg till 17 Kap. 16 § Rättegångs-Balken samt om ändring i föreskrifterna rörande embetsmanna-ed och läkare-attester. Borgare-Ståndet ansåg nämnda motion böra af Lag-Utskottet behandlas och lade Utlåtandet till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Memorial, JM 10, med återlemnande af en inom Högvördiga Preste-Slåndet väckt motion om ändring i föreskrifterna, angående aflöningen åt folkskolelärare och deras tjensteåligganden.
För öfrigt och då den af Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader föreslagna förhöjning i aflöningen för åtskilligc af Styrelsens tjenstemän och biträden vore af billighet påkallad, dock att aflöningsförböjningen för Förste Kanslisten syntes kunna inskränkas till 600 Riksdaler, så alt hans lön komrne alt utgöra 1,800 Riksdaler eller lika belopp med en kanslistlön inom Stals-Dcpartementens KansliExpeditioner, föreslog Stals-Rådet i underdånighet, det Kongl. Maj:t måtte af Rikets Ständer äska: till aflöning för bemälde Styrelse samt dess tjenstebilräden, såväl i hufvudstaden, som i landsorterna, årligen 32,800 Riksdaler; till arfvode för Civil-lngeniörers undervisande vid Mariebergs artilleri-läroverk Bil. N:o 5 till Kongl. Majus Nåd. Prop, N:o 1, otn Statsverket 1862. 77 eller den läroanstalt, som, i följd af väckt fråga om denra undervisnings förflyttande ifrån artilleriläroverket, kunde varda af Kongl. Maut bestämd, årligen 3,000 Riksdaler; samt till stipendier för elever, som genomgå den för Civil-Ingeniörer bestämda kurs, likaledes årligen 3,000 Riksdaler; hvarjemte Stats-Rådet ansåg att hos Rikets Ständer borde föreslås, att dessa tre anslag, likasom det här ofvan omnämnda tili undersökningar, inspektionskostnader, m m., hvilka samtlige voro af je .förlig I kaffenhet med cem, som anvisas för de ständiga statsutgifterna, måtte för de tre ä , nästa statsregel ingsperiod omfattar, ibland Sjette Hufvudtitelns anslag till Joi Ibruket, Handeln och Näringarne uppföras.
Med afslag af hvad Utskottet vidare i slutet al betänkandet tillstyrkt, beslöt Ståndet, att Rikets Ständer skulle genom underdånig skrifvelse anhålla, alt en fullständig undersökning måtte varda vidtagen till noggrant utrönande, ej mindre af alla biskoparnes olika slags löneförmåner och inkomster, efter medium af ett visst antal år, lill deras serskilda natur, beskaffenhet och titlar, såsom utgående dels ifrån kronan, dels af enskilda fundationer och inrättningar, än äfven af hvad innehafvarne der - 324 Prot.-utdrag den 29 April 4848. af tillgodokommerj dels i deras egentliga egenskap af biskopar och läroverkens ephorer, dels i egenskap af kyrkoherdar öfver serskilda församlingar, antingen efter allmänt gällande indelning, eller efter Kongl. Maj:ts nådiga medgifvande för en eller annan personelt, sedan ifrån dessa löneinkomster likväl afräknals hvad till prebende-pastoralvårdens uppehållande genom vikarier, komministerslöner derstädes m. m. skäligen erfordras, samt att Kongl. Majit derefter täcktes för Rikets Ständer framlägga det förslag i ämnet, som, till följd af de erhållna upplysningarna, Kongl. Majit må finna lämpligt. Från Yällofl. Borgare-ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarne förstärkta Bankoutskottets memorial N:o 45, med anmälan om en verkställd omröstning. S. D. Föredrogs ånyo Banko-utskottets uti tande Nio 46, i anledning af väckt fråga om återbetalning till hemmansegaren W. Hallanders sterbhus af erlagd öfverränta å diskontlån; hvilket utlåtande bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Banko-utskottets utlåtande, Nio 47, i anledning af de inom Riks-stånden gjorde anmärkningar vid Utskottets utlåtande Nio 24.
34 t» o. m. 36 k:r Med mdskvdrmare. 25 t, o. m. 27 10,000 » it 99 12,000 — 07 „ „ 39 — 28 „ „ 29 12,000 99 99 99 14,000 — 40 „ „ 42 — 30 „ „ 31 14,000 99 99 tt 16,000 — 43 „ „ 45 — 32 „ „ 34 16,000 99 JP 99 18,000 — 46 „ „ 48 — 34 „ „ 36 18,000 99 99 99 20,000 — 49 „ „ 51 — 37 „ ,» 38 20,000 99 99 99 22,000 — 52 „ „ 54 — 39 „ „ 40 22,000 99 99 99 24,000 — 55 „ „ 57 — 41 „ , 43 24,000 99 99 99 26,000 — 58 „ „ 60 — 43 „ „ 45 26,000 och deröfver 61 „ „ 63 — 46 „ „ 47 Större panoerymd än i ofvanstående tariff är upptagen, får icke i dentia klass begagnas» Hvar och en, hvars egendomsvärde berättigar lill någon af de större af dessa pannerymder, vare obetaget att begagua en af de mindre, . § 4‘ Den, sorn inom samma fögderi eger två eller flere hemman, hemmansdelar eller jordlägenheter, hvilka bränvinsbrännings - rättighet åtföljer, må utöfva tillverkningen, om han så för godt finner, blott på en af dessa egendomar med en pannerymd, svarande emot deras sammanlagda värde, pnligt tariffen i föregående §., men vare ock berättigad att för en eller flere ibland dem» der serskild ladugård finnes och utfodring sker, serskildt idka bränvinsbränning med så stor panna, som emot taxeringsvärdet af hvardera egendomen svarar. § 5.
Hvar, som annorstädes är inom församling, hvilken icke tillhör Svenska Kyrkan och hvaraf han sjelf maliem är, offentligen framställer eller på annat sätt utsprider emot den rena Evangeliska läran stridande lärosals, i ändamål all deråt vinna bekännare, straffas med böter från och med 30 till och med 300 lldr, eller med fängelse från och med 2 månader lill och med Eli år. Beträdes sammanhang från vederbörande presterskap, förordnat om åtalets anställande. §31 och 2 mom. oförändrade. 3 mom. »Utländsk man, tom fälles lill ansvar efter denna §, skall, ändå all han blifvit lill Svensk undersåte uptagen, mista den förmån alt i Riket vistat. » I afs:de å detta nya morn., anser jag mig böra fästa upmärksamheten derpå, att innan vi fått någon naturalisations-lag antagen, kan det i denna Författning icke blifva fråga om sådana utländningar, som erhålla fulla medborgerliga rättigheter. Om dem får man tillfälle att stadga, då lagen om vilkor för naturalisation skall stiftas. Annu så länge måste man afse det närv:de förhållandet, enl. hvilket utländning icke kan hinna högre än att blifva uptagen till Svensk undersåte. Hvad åter angår sådana utländingar, hvilka, utan att vara Svenska undersåter, erhålla tillstånd att t. ex. i lliket vistas, så kan man, derest de befatta sig med proselytmakeri, göra processen kort och genom polismaktens försorg lå dem återsända till deras hemland. Emot 4 och 5 §§ har, så vidt jag vet, någon anmärkn. ej blifvit gjord, utan har jag fasthellre trott mig finna, att äfven förslagets ifrigaste motståndare gillat de bestämmelser, som deri finnas intagne. 6 § handlar om konventikel-plakatet.