Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t”, enligt hvad den Nådiga Propositionen innehöll, ”vöre beredd att, så vidt möjligt vore, genom jeml ningar i det hela ocn en förbättrad organi-ation, söka vinna ändamålet, samt den vid 1809 och 1810 årens Riksdag icrägasatta regi ring af Styrelseverken uti dess åtskilliga grenar, om verkställigheten hvaraf, genom en serskild Comité, Riksens H jgl. Ständer jemväl, både vid 1812 års och då påstående (1815 års) Riksdag, funnit sig böra i underdånighet anhålla, komme att omfatta alla frågor om Verkens och UöningsStaternas förändring; så hade Utskott ts åtgärd då hvarken bort eller kunnat sträckås o längre, än att föreslå den tillökning å förra Statsanslagen, som i mel lertid vöre nödvändig och Statens tillgångar funnes medgifva,” med tillägg af följande mening : "Men hvilken tillökning sålunda endast lian blifva provisionel intill nästa Riksdag* hvarf-örinnan Förslaget till berörde reglering kominer att utarbetas.” Detta StatsUtskottets Betänkande blef den 2 Juli af Prestoch BorgareStånden, den 9 af RondeStåndet och den 17 i samma månad af IVidderskapet och Adeln bifallet, hvar - 47® Serskildta Utskottets Betänkanden. vid BondeStåndet gjorde det tillägg: ”att hos Kongl. Majit skulle i underdånighet anhållas, det •den af Riksens Ständer beslutna Comité till xeglerande af Statens Embeten och tjänster, genast måtte sättas i verksamhet, och att denna regleriug måtte ske, innan dea blifvande löntillökningen tagit sin början”. Vid jemförelsen imellan dessa Riksens Ständers beslut och den örn löntillökningen afgångne underdåniga skrifvelse af den 23 Juli samma år, uppdagas den väsendtliga olikhet, att det uti StatsUtskottets bifallna Betänkande gjorde förberörda tillägg icke finnes pä något sätt uti samma skrifvelse omförmäldt, Ovh således förblifvit Kongl. Majit obekant.
Förvaltningen af Statens fasta egendom och tillhörigheter , samt handhafvandet af skattldggnings-Verket , med hvad dertill hörer , skulle, under Förvalinings-chefens controll och tillsyn, btsörjas a] Kam m ar - Coll e gium , som, sedan de under Krigs - Collegii Civil - Departement nu hörande Husesynsoch BostallsContoiren blifvit dit flyttade , men rättsfrå - 176 gor och befattningen med uppbördens indrifning derifrån skilde, torde kunna inskränkas till en President och 3 Ledamöter, så framt Landets ceconomieoch politie-måi äfven derifrån blifva skilde. Till detta Collegium kommer således att höra : Vård om Kronans Slott , Kungs gårdar och byggnader , inventarier, djurgårdar , partier, hemman elier andra lägenheter, hvilka ej till menigheter eller särskildta ändamål, under de öfriga förvaltningarne, åro anslagne ; hvarunder inbegripas, ej mindre de Kronogods, som blifvit bestämde till begagnande af det Kongl. Huset, utan äfven de , som får afkastningens skuld, äro till aflöning anslagne vissa Verk och Stater , eller eljest till Stats-inkotnrternas förökande användas. Förvarandet af Rikets ffouvtler och de Kongl, insignierna, eller vården om den så kallade Kongl. Skattkammaren. Bestämmandet af grundskatt å jord och fast egendom, antingen den går omedelbart till Statsverket , eller till allmänna behof och ändamål. De mål och ärender, som detta Collegium, efter nu antagne grunder, skulle komma att handlägga blifva: 1:0 År ender, sorn angå bestämmandet af Statens inkomster af jord och fast egendom, samt af Bergverk och vattenverk , eller andra mcchaniska inrättningar, antingen dessa inkomster till Stats Cas - 177 Canon inga, eller till allmänna lehöf blifva anordnade.
Uplästes ett prorocolls-utdrag frän det Hederwarda Bonde-Ständer, af den io dennes, hwarigenom hufwudsakellgen tillkännagifwes, att Ständer, i anledning af HLgwördige Preste-Ståndets anmodan, förenar sig i ben underdåniga anhällan hos Kongl, Maj:t, att införandet af Utländskt bränwin och andra dylika starka drycker ma förbjudas, sä framt icke Kongl. Maj:t af högst wigtiga flät skulle fädant någon gäng i näder tilläta. Härefter aftägade klockan D o, Herr LandtMarflalken och Ridderflapet och Adeln tillxlynum ^>lenorum, hwarest Hans Excellence Srats-Miniflern för utrikes ärenderne Friherre von NnZejsröm ä Kongl. Majrts magnar gaf RiksensStander tillkänna; r-o. Att Kongl. Majit lemnar sist nädiga bi». fall Den r i Augusti. fall till Riksens Ständers underdäniga skrifwelse vm upstof kill nasta Riksdag, med afgö"andek af de, sedan dc 2:ne föregående Riksdagar ne hwilande grundlagsfrågor; samt 2:0. Ätt Kongl. Maj.u, i anledning af Riksens Ständers, underdäniga skrifvelse^, om uphäfwande af den i 4-de §. af g Cay. Ärsda Balken stadgade rättighet, oni förseglade bouptekningars ingis,vande till domstol, funnit bäst, att ingen rubbning för närvarande ffer i hwad redan är förordnad!, uran welat lära till Lag-CommitLen öfwer» lemna denna underdäniga strifwelse. Högloft. Ridderftapet och Adeln äkftiljdes kl« ^ till z. vt luxrL. In 66em xrotocolli 6- Lilverliolxe. Onsdagen den 12 Augusti. Plenum klockan 5 eftermiddagen.
Da i de twenne pune ter som woro bestämda, och som derföre woro öfwerlemnade till Konungens pröfning, Hans Maj:t utan skäligt klander kunnat inskränka sig wid den pröfning, som i allmänhet bibehällit närwarande innehafware wid deras löneförmoner, har Konungen i dest ställe hemställt saken till en widare granskning af Riksens Ständers Stats-Utskott, och med förtroende till Riksens Ständers wishet, gifwit dem sina tänkesätt tillkänna, för att fästa deras uppmärksamhet pä fordna Regenters ef - Den 4 Öetober. ZZA ler dä warandeRegeringslagak rättmätigt fattade beflut, pä styrelsens aktning, pä R.ksens Ständers eget anseende af ädelmod och rättwisa, samt pä den ringa bätnad hwrlken för Staten kunde härsipta af partiella indragningar i jemförelse med den rubbning af enskildas förmögenhet, som derigenom skulle förorsakas. Men Hans Maj:t har tillika icke äskat af Riksens Ständer annat än ett swar om och hwilka af de pä Benesieii-och Benädnings-Titeln uppförda Personer, anses böra genast förlora hwad de innehafwa, samt hucuwida och till hwilka under de öfriga titlarne pä samma Stat, en lika indragning bör sträckas. Utaf denna Proposition bade till swar, efter min tanka, icke bordt följa annat än, antingen att Stats-Utskottet i anseende till de twänne obestämde punkter som frägan egenteligen angeck förklarat afsigten wara att för framtiden ekhälla besia besparingar och för det närwarande hemställt ämnet till Konungens pröfning, utan widare förbehäll, eller ocksä att Stats-Utskottet i anledning af Konungens begäran ingätt i pröfning af de Personer som borde bibehälla stn pension, eller ej, och säledes, wisat tillämpningen af de reglok man framställt.
— Af bristen återstår Silfver 219,050: 30 Till dess betäckande måste då köpas ytterligare Silfver .. 473,257: 25 Således silfverköpen på det hela 824,284: 8. 2. Total Sedel-utgift dertill å 140 sk Sedlar: 2,404,162: 7 Hela Fonden utgör Sedlar: 2,159,580: — Följaktligen skulle ytterligare behöfvas Fonder B:co Sedlar: 244,582: 7 Bihang till R. St. (Lånen på metaller export-effecter och LåneB:co obligationer afdragne) Af de i Vexel-Banken innestående Depositioner: Duc:r 2,588: 1051 Silfv. B:co Sedlar 3,460,512: 39. 3. utgörande i R:dr B:co 3,605,745: 43. 10. beräknas intet, på den grund att detta icke är, ehuru det möjligen kan blifva sedelstock, och då först, men icke i förväg graverar. På ofvanstående verkliga sedelstock afräknas: a För Riksgälds-Contorets begagnade Creditiv, som ingår ultimo Junii, 757,957: 20. 3. b Förskottsmedlen till Småsedels vexling i orterne 44,000: ön< ()n fj 1 OvJljj.o / • jwU, >3» Rester B:co-Sedl. R:dr 10,670,443 : 32 : 6. Härpå afgår: För nya Depositräkningen i Låne-Banken • 19,202: 32. — 6368^379: 5: 8.
Nåder tillförordnad, samt att, äfven sedan Rikets Ständer vid 1812 års Riksdag anslagit medel till verkställande af ifrågavarande Byggnadsarbeten, Kongl. Majrt angående. desamma likväl ej fattade Dess Nådiga beslut , förr än en förnyad pröfning deraf blifvit verkställd; att Kongl. Maj:t i sådant afseende den 20 Junii 1815 i Nåder täckts förklara, att Kongl. Maj:t, som funnit, hurusom det vore af yttersta vigt, alt ett mot ändamålet svarande resultat af anläggningen af ett nytt GarnizonsSjukhus och dermed förenadt Läkareinstitut måtte vinnas, velat i Nåder uppdraga åt dess Öfverståthållare Hans Excellence Herr Grefve Mörner, att med Konungens GéneralAdjutant för Armeen Friherre Björnstjerna och mig sammanträda, för alt, under dåvarande Hans Kongl. Höghet Kronprinsens
Utskottet har, ehuru motion inom Riks-Stånd derom varit väckt, icke ansett lagöfverträdelserna i denna föreslagna förordning höra afgöras af Konungens Befallningshafvande; — jag deremot ser i en förändring härutinnan, nemi. uti den, att de mindre förbrytelsernas afgörande förflyttades från Härads-rälternas till Läns-slyrelsernas domvärjo, ett fortskyndande af författningens tillämpning utöfver hvad som är verkställbar! vid Härads-rätt, hvadan jag ock hos Rikets Ständer förordar en sådan förändring. Alla de inskränkningar i hränvins-försäljningen som äro gjorda för landet, der större folksamlingar ega rum, äfvensom under söneller helgedag, tror jag skola verksamt befordra nykterheten. Jag hade hoppats att Utskottets majoritet åtminstone i något fall kommit till samma resultat i städerna, men så har icke inträffat; derföre anser jag mig böra påpeka detta förhållande, i hopp om, att Rikets Ständer, vid behandlingen af betänkandet, fästa den uppmärksamhet vid Utskottets olika behandling härutinnan - Bil. N:o % lill Särsk. Vlsk. Bel. N:o 13. 17 utinnan, för stad och land, som kan vara för nykterhetens befrämjande af behofvet påkallad. Ur detta författnings-förslag är uteslutet den i nu gällande förordning lemnade föreskrift i 44 §. 2 mom. »till samma ansvar vare den förfallen, som å landsbvgden far med bränvin ifrån by till by eller från gärd till gård, att dermed köpslaga.» Detta stadgande anser jag af högsta vigt blir bibehållet i den nya författningen; föreslår derföre dess bibehållande och införande, med den botesoch redaktions-förändring som de förändrade förhållanderna kan påkalla.» Erik Jansson från Stora Kopparbergs län har häri instämt. Nils Svensson från Christianstads län: »Jag instämmer med NyqvisCuti hans reservation, med undantag af hvad den rörer forum för handläggning af förbrytelser mot förordningen, hvilket jag anser böra vara å landet Härads-rält.
Län, 0111 befrielse från böter för uteblifvande vid UppbördsStämmor; af Johannes Larssons från Jönköpings Län, angående SpannemålsMagaziners inrättande i landsorterne; af Nils Perssons från Malmöhus Län , angående Ekeskogarne rn. m,; af Petter Anderssons och Olof Larssons från Södermanlands Län, angående begagnande af Skog å vissa KronoAllmänningar derstädes; af Nils Strindlunds, otn anslag å Stat för en ytterligare Läkare i WesterNorrland; af Fullmägtiges från Södermanlands Län, angående anskaffande af Boställen åt Fjerdingsmän , jemte flere Ledamöters yttranden i samma ämne; af Eric Mörtbergs från Norrbottens Län, om Låne-anslag för anläggning afen väg emellan Öfveroch NederCalix Socknar; af Eric Detlofssons från Gottland, angående rättighet att med penningar gälda Dagsverken till Kungsgårdar; af Eric Anderssons från Westerås Län , om nedsättning af Passevolance-afgiften och betalning deraf med Spannemålj af Anders Petter Pehrssons från Q - Sen 14 Junii f m. Stergöthland Memorial, innefattande yrkande, att törmedlade Hemmantalet må hädanefter ta-, gas tilj grund för allmänna byggnadsskyldigbeten, jemte hvad bJifs Hakansson från Skåne deremot anmärkt; af Gustaf Gustafsson från Södermanland , om rättighet att med Spänne-" mål liqvidera Krono-utskylderne; af Moses Johanssons från Westerbottens Län, om antagande af en ProvincialLäkare derstädes; af Anders Nilssons med flere från Carlstads Län, angående indragning af JägeriBetjeningen; af Anders Anderssons från Skaraborgs Län , om delning af HäradsAHmänningarne Jordägarne emellan; af Eriq Jonssons från Upsala Län , angående KronoAHmänningar och deras fördelning; a£ Eric Anderssons och Johan Ericssons från Stora Kopparbergs Län serskildte Memorial, rörande Statsanslag till Strömrensningar j nämni de Län, jemte flere Ledamöters dervid gjorda erinringar; af Carl Svenssons från Jönköpings
Konungens Svar, Julii 365; se vidare Statsutskottet, Revisorer. — om upptagande ibland StatsVerkets Intrader af 35oo R:dr Hamburger Banco Fyringsmedel såsom inkomst från Dannemark, Maji I. 160, 232, 275, 277. Maji II. 115. Exp. 120. — angående tiden för nästa Revision af Stats-, Bancooch RiksgäldsVerkens räkenskaper, Junii II. 554. Stedingk, Friherre Victor von, yttrande, Dec. 108. Stenhof, Christian af, yttranden, Jan. I. io5, 3oi. Jan. II. 117. Maji I. 292. Mars II. 260; se vidare Höganäs StenkolsGrufvor. Steuch, Johan Henric von, yttranden, Dec. 299. Stjernschantz, Johan Abraham, yttranden, Dec. 670, 681. Jan. II. 81. Stockholms Stad, om uppränsning af der varande Vikar och Sjöar, Jan. I. 23g, 330 414» 568, 657. Stockholms Stad, om lindring för dess aflöning till Kronans Uppbördsman, Jan. II. i55. Mars I. 148. Junii I. 3, 116. — rörande upphäfvande af dess rättighet att uppbära Parm-, Torgoch Renhållningspenningar för hö, halm, ved och bränkol, Jan. II. 182. Maji II. 512, 6g4- Exp. Junii II. 674- *— i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående medels anslående för KronoCorrectionshuset uti, April II. 366,652. Konungens Svar, Julii 191 ; se vidare Barnhus. Storskifte, om hemmansmarks i Herjeådahlens undantagande från; se Herjeådahlen. Strafflagar, om deras skärpande, Dec. 5jg. Strussenfelt, Michael, yttranden, Jan. I. 188. Maji I.
Bryter upploppet icke genast i desi början ut i fridSförstöcande uppträden, inom Konungens borg, eller wäldsgärning emot medborgare, stall Öfwer.Stätbällaren eller den honom företräder, och, pä öfrige ställen i Riket, Ortens eller Stadens tillstädes warande i befäl stadde Högste Civile Embetsman, offenteligen och högljudt, i Ronungens och Lagens namn, anmana den sammanstockade folkmasian, att, wid äfventyr af lifsspillan, i godo ätstiljas. Denna anmaning mä förnyas twenne gängse med förelagdt rädrum af nägre fä minuter efter hwarje gäng, likwäl icke ö'wer io minuter tillsammanräknade. I Hufwudstgden och öfrige Städer der Garnizon eller Troupper finnas, stall, till yttermera efterrättelse, wid första an. maningens afkunnanve, pä ett eller annat tjenligt ställe uppresas högt och synbart inför dm sammanstockade menigheten, om dagen en swart fana med ett rödt korsi ä den fastsydt, och om natten fyra i qwadrat satte brinnande lycktor, utmärkande att stunden är inne ifrän hwilken, i brist af hörsamhet, wäld till Folkmasians stingrande owilkorligen är att förwänta. §. 3. 599 Den »9 September. §. 3.
till två år för andra i § 6 mom. 1 nämnde försvarslöse; samt till ett år eller derunder för sådane personer, som uti § 5 mom. 2 omförraälas. ” Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 16 September 1848. 438 Expeditions-Utskottets Förslag till ivid. Skrifvelse, F.-o 201. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 18 Sept. 1848 Preste-ståndet den 21 — Borgare-slåndet den 22 Roiide-ståndet den 23 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående dagtraktamente Jör magistratspersoner rn. fl., under syner och förrättningar för Kronans räkning, hvilka fortvara allenast en dag. (Statssamt Allni. Besv. o. Ekon. utsk. Uti, jN:o 75 och Mein, N:o 89.) S. A. K.
Som svårighet och omgång vid de från respective Riks-Stånden remitterade målens skyndsamma behandling uppkommer deraf, att, enär någon handling remitteras till tvänne eller Hera Utskott, den samma endast afsändes till det i Riksdags-Ordningen först nämnda Utskott, men de öfriga endast genom Protocolls*utdrag underrättas om tillvaron af en sådan remiss, hvarigenom de Besv. och Oecon. Utsk. Bet.cle. iV.-o 2. 5 således blifva i saknad af sjelfva föremålet för sina åtgärder, ehuru arbetsordning och sakens beskaffenhet ofta fordra, att målet serskildt behandlas uti det ena Utskottet, innan det till gemensam öfverläggning med ett annat föredrages; så finner Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet, hvilket, såsom, med undantag af Expedilions-Utskottet, sist nämndt, af della förhållande röner de tätaste olägenheterne, sig föranlåtet alt hos Rikets Högloflige Ständer vördsamt hemställa, om icke, i öfverensstämmelse med 52 § Riksdags-Ordningen, respective Ståndens Cancellier måtte åläggas, att, då ett mål till tvänne eller flera Utskott remitteras, till hvardera af dessa Utskott aflemna ett tryckt eller skrifvet exemplar af den handling, hvars remiss åberopas, hvilken åtgärd äfven torde få förväntas i afseende på redan saknade remiss-handlingar; kunnandes, till lättnad, härutinnan, Stånds-Cancellierne sinsemellan säkrast öfverenskomma om den ordning, hvarefter en sådan expedition må verkställas, så att ej mera än ett exemplar af hvarje handling behöfver lill hvart och ett af de gemensamma Ut’ skotten utskrifvas. Stockholm den 2 December 1828. 6 Btsv, och Ocean. Utsh, N:o 3. Memorial till R. H, Ständer, angående af Hedervärda Bonde Ståndet utsedde Suppleanter till Ledamöter i Allmänna Besvärs och Oeconomie-Utskottet. •Sedan Hedervärda Bonde-Slåndet, uti Prot, Utdrag af dell 20 sistlidne November, gifvit Allm.
Serskildt för rusthållaren förekommer dessutom den omständighet, att, då enligt de föreslagna kassa-reglementets 3 §, punkten b) vid nya roteringens inträdande, fullt antal godkända häåtar skall vara uppsatt, uså att kassans förbindelser endast i afseende å derefter inträffande vakanser tiger rum,* han, så länge den första hasten räcker, för hvilken han ensamt måste vid uppköpet erlägga betalning så val för statens andel, som för hans egen, icke erhåller den ringaste ersättning från kassan. Då slutligen till allt delta lägges, att det är, till en del, med rusthållarnes egna medel som förutnämnda ersättningar skola bestridas, enär Jemtlands rusthållaren reservmedels-kassa, hvaraf årliga räntan härtill skall användas, är deras ostridiga egendom, så tyckes det mig, som man icke borde finna det så förundransvärd!, att jag, såsom representant från provinsen, icke kan gilla det oftanämuda nya roteringsverket. Såsom skäl för en strängare rotering i Jemtland än annorstädes, har åberom. tilt ti,.it. Brot. ii>50 y 051.. 4 Samt., 2 Afd., S Haft,. 4. 26 Stat»- och Ekon.-Utshottens Betänkande, fl:o 32; ropats, att grundräntorna der utgå utan förvandling och till ett lågt belopp; men då detta sätt för grundräntornas utgörande är för Jemtlands hemman en urgammal rätt, sora, då denna provins från Danmark afträddes till Sverige, blifvit dem uttryckligen förbehållen, så bör denna deras enda förmån icke, hvarken på ett eller annat sätt, dem fråntagas förr än alla andra privilegier upphöra. Dessutom utvisa Landshöfdingarnes sista femårsberättelser att, då utskyldema i de öfriga länen per medium på ett förmedladt mantal utgöra 202 r:dr 32 sk., de i Jemtland uppgå till 221 r:dr 16 sk., så att hemmanen der icke äro så ringa onererade som man föreställt sig, hvadan det åberopade skälet i alla afseenden förfaller.
Ståndet. !N :o L de prof, som för sådant ändamål äro b. | 40 b. v 40 föreskrifne ,,, ,99999999 0 — 63 1,2 b. v 40 b. V 40 Läns-indelningar j fråga örn förändring af desam1133 99999999999999999999999999 4 a 34 21-23 b. Yr 40 b. „ .extra, om afskaffande deraf 9,99,9, 8 28 3-5 a. V 40 b. V 40 b. V 40 b. v 40 21 Länsmännen i Lappmarken aflöning till dem, se Anmälan 142. Läns-Styrelserne, om nya Instructioner för dem b. y 40 a. a. Y 40 b. V 40 a. V 41 a. | 40 a. a. ti 40 b. V 40 a. a. ? 41 å. Läroverk, Carlstads, ansia# till dess utvidgning; se Anslag för en gång, h) Läroverken, Elementar, om desammas reorganisation , 9 , 9 9 , 9 9 99999 9 9999999999' Yr 40 n 40 å. V 40 b. V 40 radskrifvare i Skäne , 4 1 106 1,2 Svar pä återremiss ,,,,,, 4 1 200 9 a. a. V 40 a. a. V 40 a. a. V 40 a. a. Y 40 Löner, löneförhöjning åt Tjenstemän och en Vakt3 b. V 40 b. y 40 b. V 40 å. v 40 b. V 40 betjent vid Götheborgs Lane Contoir , 6 i 18 , åt Bruks-skrifvaren A. Sätherb.rg , , , , , > 6 1 23 7 b. V 40 å. V 40 b. V 40 b. V 40 b.
Banco, Summan af alla dessa Löner öfver hela Riket ej skulle öfverstiga 5ooo R:dr; så kan jag för min del ej annat än tillstyrka en sådan åtgärd, hellst för den utgift Staten härigenom tillskyndas, Allmänheten erhåller en mångdubbel ersättning uti den skyndsamhet, hvarmed målen genom en slik anstallt kunna behandlas. Grefve von Schwerin_, Fredric Bogislaus: Jag minnes icke, att, sedan ett mål blifvit af ett Utskott hnndlagdt, samma mål derefter till ett annat Utskotts åtgärd är vordet öfverlemnadt. Det synes icke tillhöra Serskildta Utskottets befattning att bestämma nya Löner för ifrågavarande Tjenstemän, hvilket ämne ensamt tillhör Stats-Ulskottet. Jag kan således icke inse något ändamål med den nu begärde Remiss till Serskildta Utskottet. Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog, att i anledning af flere Ledamöters derom gjorde anhållan, förevarande ämne måtte Den 24 Februarii. 6 i 5 till Serskildta Utskottets upptagande och pröfning öfverlemnas. Ropades Ja och Nej. Grefve von Schwerin anhöll, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes göra Proposition till bifall eller afslag af StatsUtskottets Betänkande. Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde derefter om Ridderskapet och Adeln behagade gilla Utskottets Betänkande. Ropades Ja, blandadt med n^gre Nej. Då härvid anmärktes, att Propositionen blifvit med Ja och Nej besvarad, förklarade Herr Grefven och LandtMarskalken, det han tyckt sig höra långt flera Ja än Nejsamt att StatsUtskottets Betänkande således vore af Ridderskapet och Adeln bifallet. Friherre Drufva anhöll, att sedan nyssnämnde Betänkande nu mera blifvit gilladt, Friherre Focks ofvannämde Motion måtte till Serskildta Utskottet remitteras; hvilket, uppå af Herr Grefven och LandtMarskalken frumstäld Proposition, af Ridderskapet och Adeln bifölls.
Försummas förnyelsen; vare inteckningen förfallen, ändå att, inom tid, som nu ar sagd, gäldenärens egendom blifvit till konkurs afträdd, eller borgenären låtit sådan åtgärd med inteckningen vidtagas, som i 24 § mom. 5 sägs. 23 §. Då inteckning förnyas skall; uppvise borgenär inför Rätten i hufvudskrift den handling, hvarå inteckningen beviljad ur, och skrifve Rätten inteckningsförnyelsen derå; stånde ock borgenär fritt, all inför annan llnder-Rält inteckningshandlingen förete: den Ratt lute, då sådant sker, i sitt inteckningsprotokoll korteligen intagas hvad handlingen innehåller med dag och årtal, då den ulgafs, af hvilken Rätt inteckningen beviljad är, med dag och årtal, då det skedde och då inteckningen förnyades, om det skett: teckne ock bevis å handlingen, alt den, till vinnande af inteckningsförnyelse, företedd varit: sedan ingifve borgenär protokollet deröfver till den Rätf, som inteckningen beviljat, inom tid, som i 21 § sägs; och vare detta så giidt, sorn om handlingen der företedd blifvit. 24 §. Mom. i. Då gäldenär sitt skuldebref hos Rätten företer och således viser, att ban skulden till fullo betalt; varde inteckningen dödad och sådant straxt å skulde brefvet tecknadt, så ock i protokollet skrifvet. Köpare till fastighet, hvilken antingen å ulrnätningsauktion, eller, under konkurs, af borgenärer genom offentligt utrop såld är, och hvaruti inteckningar finnas, till hvilkas gäldande köpesumman icke förslår, ege, så snart auktions förrättningen vunnit laga kraft, eller, i händelse al klander, lastställd blifvit, samt köpesumman är inbetald, att derom af vederbörande exekutor eller syssloman erhålla bevis. Köparen anmäle sig med detta, jemte gravationsbevis, hos domstolens ord Bih. lill R. Proposition.