Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Unber inneioaranbe år intill flutet af September månab pafioa, oaftabt be tultnebfattningar font egt rum, teoereringarne uppgått till nära 700,000 9t:br, mera än unber motfloaraube tib af fiftlibna år. uppmuntran lill uppmuutraube af bpferi* odj bergningöföretag par för fartpg, a6ergning8« font genom inrebnittg ocp utruftning loifaö loara till fåbaita företag foietng. unöev milfor mebgifioitö befrielfe från alla be afgifter, forn af fartyg t adutäitpct i ©toenffa patnnar erläggas, meb unbantag för lotspenningar, när lots begagrtaö. 58ergarei5n« 3 anfeenbe titt be otägeupeter, forn farbetes i fråga om ftranb* 2uatamraraaV'rat af ringare loärbe looro att befara berigenout, att i följb af dep a Sjölagens fiabgaitbeit någon längre tib lunbe fontina att förflyta, innan bergaren fti;retfe fig tittbragit feban fifta dfiföbag.
Till Statsoch Banco-Utskotten : Kongl. Maj:ts Nådiga P oposition angående Götha Canal-Arbetets fortgång och ytterit - Deri 2 *7 Déäemiefi gare befrämjande, jemte ett Yttrande af Friherre Anckarsvärd, Carl Hinric4 rörande samma ämne; om hvilket allt de öfrige Respective Stånden skulle vänligen underrättas, Ut supra^ S. D. Vid förnyad föredragning af följati* de från nedannämde Utskott inkomne samt den 23 dennes på Bordet lagda Memorial och Utlåtanden, blefvo de samma af Ridderskapet och Adeln till alla delar gillade, nemligen; i:o Stats-LJtskottets, den 19 December aflåta ne_ Memorial, deruti med anledning af 24 §* Riksdags-Ordningen , hemställes, att Utskottet, utom Secreterarne , äfven måtte få antaga Camererare, tvänne Protocolls-förande eller Notås rier samt minst fem Cancellister. 2:o Samma Utskotts den 20 dehnés äflåfne Memorial, med hemställan, att Utskottet i egenskap af Camererare* måtte få antaga Revisions-Commissarien och Auditeuren C. A* 1’Orange, 3:0 Samma Utskotts den 19 December * aflåtne Memorial, angående medel till Riksdags-Utgifternas bestridande, 4:ö Samma Utskotts den 19 denriés af.- gifne Utlåtande, angående Tryckning af Rikj sens Ständers Revisorers berättelser. 5:0 Samma Utskotts den 19 dennes afgifne Ven 27 December. Utlåtande , angående kostnaden för Tryckningen af RiksStåndens
— Han var en nedrig skurk, han förtjente döden, — fortfor han, liksom för att bekräfta sin egen tanke. — Det måste så vara i alla fall; jag har handlat rätt, och jag känner, att Zusette är nöjd med mig; skulle hennes död hafva blifvit ohämnad, huru tycker du, att jag då en gång skulle kunna möta henne i himlen? — fortfor han sakta och blickade uppåt med samma trohjertade tillfredsställelse och lugn som hottentotten, då han offrat några röda kärnor åt sin fetich, eller indianen, när han till den ”stora andens” ära hängt en ny skalp utanför sin wigvam, eller den eleganta fransyska damen, som skänkt en zuav åt den helige fadern, eller den högtidliga engelskan, som åhört tre bibelförklaringar, tre predikningar, ett andligt föredrag och en aftonsång, innan hon på söndagsqvällen somnar. Alla hafva de handlat rätt, hvar och en efter sin öfvertygelse, ty i den redliga viljan, i det uppriktiga begäret ligger just sanningen, och underordnade komma sedan upplysningen och omdömet, som rena den. Astley tänkte också något dylikt, ty han log endast sorgset, han hade icke hjerta att bråka med sin sjuka vän om det rättas färg, så mycket mindre som han sjelf icke kände sig fullt säker derpå och anade, att himlens ljus visar sig för kvar och en just i den grad af renhet, som vi förmå att uppfatta detsamma. — Tyst! Hörde du icke ljudet af åror? — sade Gordon hastigt efter en lång paus, hvarunder bådas tankar troligtvis mötts vid samma mål, ehuru de kommit dit på olika vägar. — Se utåt hafvet! Ser du ingenting? — fortfor han, resande upp hufvudet med ifver. — Nej, jag kan icke upptäcka den minsta punkt och intet ljud utom det af den torra vassen, som rasslar emot stenarne vid vattenbrynet. — Jo, det är en båt, som nalkas, — återtog Gordon, lyssnande med en febersjuks skärpta hörsel. — Gå ned till stranden! Det är fransmännen, jag är säker derom.
Stånds-protocoll och andre handlingar för nämnde Riksdagar, men att troligen grunden till denna olikhet blifvit hemtad af städernas större eller mindre skatte-bördor i andra afseenden. Då, af hvad sålunda upplyst blifvit, icke något gällande skäl förefinnes för städerne Stockholm och Götheborg, att njuta befrielse ifrån erläggandet af sterbhus-afgift; så anser Utskottet sig böra föreslå, att invånarne i Stochholm och Götheborg förklaras pligtige, att hädanefter till Stats-Verket erlägga ifrågavarande sterbhus-afgift, efter enahanda grund, som densamma af landet och öfrige städer utgöres, hvar - Stats-Utskottcts Utlåtande N:o 54• 21 emot den i förstnämnde 2:ne städer nu utgående matlags-afgiflen bör upphöra och ur räkenskapen försvinna. I händelse Rikets Ständer gilla Utskottets förrberörde förslag, lärer skrifvelse till Kongl. Maj:t varda expedierad, med underdånig anhållan, det Kongl. Maj:t om delta Rikets Ständers beslut täcktes i Nåder låta vederbörande förständiga. Stockholm den 12 April 1834- Emot Utskottets i denna fråga, fattade beslut bafva reservationer blifvit afgifne: af Herr Gjllenhaalj L. H. ”Den fördel, som, genom Kongl. Brefvet den 21 Julii 1752, blifvit medgifven åt städerne Stockholm och Götheborg, måste otvifvélaktigt hafva varit grundad på lagliga skäl, fastän nöjaktig upplysning derom icke kunnat vinnas genom den undersökning, som, till underdånig åtlydnad af Kongl. Maj:ts Nådiga Befallning, blifvit af vederbörande auetoriteter i berörde städer anställd.
T ill besvarande af samtliga Riks-Ståndens, linder den 9 och 13 nästlidne Februarii , aflåtna Remisser på Stats-Utskottets anmärknings-anledning emot den Föredragande af Krigs-Ärendena, som conlrasignerat Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse till Dess och Rikets Krigs-Collegium, den 21 Juli! 1825» hvarigenom å Militiae-Boställs-Cassans fond, medel blifvit anvisade till inköp af ett numera framlidne Herr General-Majoren m. in., J. G. Aminoff tillhörigt, i Örebro beläget, trädhus, att begagnas till bostad åt Secund-Chefen vidLif-Regements-Brigadens Hussar-Corps, får Constitutions-Utskottet vördsamligen anmäla, att, enär, jemlikt hvad af Stats-Råds-Protocollet för den i5 Julii 1825 upplyses, Föredraganden icke i underdånighet tillstyrkt ofvanliögstberörde, då fattade Nådiga beslut, men endast anslåendet åt Herr General-Majoren af inqvarterings-penningar, att årligen med i5o R:dr från Boställs-Cassan utgå, Constitutions-Utskottet sålunda anser den framställda anmärknings-anledningen böra förfalla. Stockholm d. 20 Mars 1829. STOCKHOLM, tryckt i Ecksteiuska Boktryckeriet, 1S29. Cons tit utions-btskot ters Memorial N‘o >4. z N:o 14. Antom till Exped. Utsi. d. 3i Mars 1819. Memorial, rörande StatsUtskottets anmärkningsanledning mot dispositionen af Abo Academie-fonden, Genom Protocolls-Utdrag af den 5 och g sistlidne Januarii, hafva samtlige Riks-Stånden till Constitutions-Utskottet remitterat
Jemte nyss upplästa förslag har Exped.Ulsk. insändt förslag till fortsättning af den §, som uppgifver de till nästa riksdag hvilande förslag till grundlagsförändringar; men som den föregående delen af samma § hvilar på R. o. Adzs bord i ardedn. af beslutad återremiss, torde det vara lämpligast, att äfven fortsättningen hvilar, tills densamma kan förekomma lill justering i sammanhang med förra delen af §:n. R. o. Ad. fann det från Exped.Utsk. insända förslag lill fortsättning af den § i riksd.beslutet, hvilken innehåller uppgift å till nästa riksdag hvilande förslag till grundlagsförändringar, böra föredragas i sammanhang med den ännu på R. o. Ad:s bord hvilande första delen af §Zn. Föredrogs ånyo Exped.Utskzs d. 17 dennes på bordet lagda mentor. Nzo 28 med öfverlemnande ånyo till justering af en från 3:ne RiksSt. återremitterad § af riksd.beslutet. Likaledes föredrogs ej mindre den sålunda öfverlemnade §Zn, innehållande början till förteckningen öfver de till nästa riksdag hvilande förslag till grundlagsförändringar, än ock den här ofvan anmälda, i dag inkomna fortsättningen af samma §. Frih. Cederström, Jac.: Jag anhåller att punktvis fa göra anmärknzr vid förevar, förslag till § i riksd.beslutet, Uti lZsta punkten har Utsk. uteglömt 10 § Reg.F., hvilken 22 H. 28 ai8 Den 19 Maj siffra således måste införas. För min del anser jag det icke vara rälta sättet att i Stånden ändra Exped.Utsk:s förslag, hvilka deremot, efter min tanka, höra till Utsk. återremitteras till undergående af de rättelser, som dervid kunna finnas nödiga, emedan i annat fall, och derest olika anmärkutr och rättelser gjordes vid Exped.Utsk:s förslag uti de särskilda Stånden, sådant skulle föranleda till jemnkningar och deraf följande tidsutdrägt. Af denna anleda, anser jag förevar. förslag böra till Utsk. återremitteras till undergående af ofvannämnde rättelse. Gr. Horn, Claes Fredr.:
Lån , för hvilka Handlanden Malmros häftade . • 16,741:32 16,741:32 voro att anse som förlorade ; och att således, med tillägg af ofvanstående deras Skulder till Cassan 358,7 ij: 3 samt den på Verkets öfriga Lån supponerade afskrifning, circa 30,Oeo 604,390: 15 Verkets nu synbara förluster befunnos öfverstiga R:dr 600,000, Enligt en af Kammereraren upprättad Calcul, hade det verkeliga deficit på Verkets fordringar och säkra tillgångar mot dess Skulder och Rikt. St. R visor ers Berättelser. 49 och utgifter, befunnits utgöra något öfger 380,000 R:dr, hvarvid likväl Actieägarnes insatte Capital dessutom ansågs såsom förloradt. Sedan den beslutne Extra Postens afgång, genom tnellankomne hinder, blifvit fördröjd, hade Ad vocatFiscalen vidare, uti särskildte Skrifvelser till Fullmäktiges Secreterare, uppgifvit de åtgärder hart , under afvaktan af vidare Ordres, efter samråd med .Landshöfdingen Friherre af Klinteberg, vöre sinnad vidtaga, för att, med upprätthållande af Discont Ver kets Credit, tillika söka bevara Bankens nödiga säkerhet. I sådant afseende hade ansetts oundgängligt, att, under iakttagande af dén djupaste tyst-' låtenhet rörande Cassans befundne tillstånd, uti. Berättelsen till BolagsStämman endast omförmäla Verkets ställning, sådan, söm den efter Räkenskaperne vid ibrC åts slut sig visat, och med anledning deraf äfven tillstyrka en slags decharge, likväl ej på annat villkor, än att Directionen afgåfve en ContraFörbindelse, att samma tillstyrkan till decharge aldrig till sitt försvar begagna eller åberopa, och skulle alla anmärkningar till särskildt Protocoll upptagas.
Hr Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade antaga Utsktns förslag utan ifrågavar. tillägg. Ropades starka ja, blandade med nej. Hr Landtm, förklarade, det hail trott sig linna att ja öfverröstat nej. Hr Landtm, hemställde derefter om, på sätt Hrr Gripenstedt och Palmerantz yrkat, R. o. Ad. ansåg att orden till och med borde utbytas emot ordet högst. Ropades ja. Uppå derefter framställd propos. blef i §:n i allt öfrigt af R. o. Ad. bifallen. Frih. Cederström! Sorn discussionen öfver hela i §:n lärer vara fulländad och således något förslag till rättelse icke vidare kan göras i det (oljande inom. af samina §, så vill jag blott till prot. hafva anmärkt vid orden i slutet af 2 inom.: ”men den må icke ske från nyhemman å Kronans mark, så länge frihetsår å hemmanen åtnjutas, eller desamma icke erhållit bestumda områden i skog och mark,” att örn, efter afvillringsstadgan, afvittring i en socken fortgått och blifvit fulländad, så äro alla nybyggen rörlagda och till sinn ägor af afvitti igsdomaren fastställda, så alt dessa nybyggen kunna, efter 2 mom. i detta cap., genast från sig afsöndra jord åt amira, hvilket icke lärer varit lagstiftarens mening, utan förmodligen har den varit att så skulle kunna ske efter frihetsårens slut och efter verkställd skattläggning. Utsk:ns förslag i dessa båda §§ bi fö 1 los. 4: de §: n. Hr von Rosen: Jag finner visserligen conseqvens deruti, alt, då man i i §:n bestämt ett generell maximum, hvaröfver hemmansklyfning icke får ske, man äfven bestämmer ett visst minimum, hvarunder den icke är tillåten; men jag hemställer om man ej, för nödvändighetens skull, finge begå den inconseqvensen att ej stadga något angående minimum, då detta ej är större än att man på jordlappen skulle kunna föda en ko och sätta en tunna potates.
Tillgången pä sådana och en allmännare erfarenhet om fördelen af deras begagnande skulle ock snart väcka ökad håg att inom vårt eget iand eftersöka malerialier till dylika murbruk och fullkomna de beredningssätt deraf, som nu finnas. Jag föreslår således att införseltullen å cement må försvinna, helst detta står i konseqvens med den åsigt, som bestämt tullfrihet för de dermed närbeslägtade arliklarne eldfast sten, eld fast lera med flera dylika artiklar. En artikel af ännu större vigt inom klassen af chein iska och mineraliska ämnen, och för hvilken jag likaledes föreslår rätt till tullfri införsel är salp eler syradt natron eller Chilisalpeter. Denna artikel som i stora massor årligen införes till England, här så väl der, som äfven i Frankrike, Belgien och Tyskland börjat i melodi mer vidsträckt skala begagnas till gödningsämne för åkerbruket, och funnits så verksam att enl. till hushållssällskaperna derstädes upgifna sammanstämmande rön 75 U utsådda på.en Engelsk acre eller något mer än en centner för Svenskt Trid, påstås motsvara en vanlig gödning med animalisk gödsel, ehuru den icke fortfarande kan göra den sednare öfverflödig. Hvarje landtman kanner för öfrigt huru fördelaktig salpelerhallig jord ar för vegetationens framdrifvande. Chilisalpeter får nu uppå serskildt sökt tillstånd hos Commerce-Colhm efter dess pröfning emot hillig tull, 6 skir per Lisp:d införas för fabrikernas behof. Men denna rättighet gäller ej för jordbruket. Men om äfven en sådan utsträckning gäfves åt denna undantagsföreskrift, så finner en hvar huru svårt, besvärligt och kostsamt det blefve för hvarje jordbrukare, som ville försöka göda några tunnland jord med chilisalpeter, alt först genom ett ombud i Stockholm ingifva ansökning till Kongl. Commerce-Colhm samt upgifva precist huru myckel han behöfde och derefter afvakta resolution oell skrifvelse-till vederbörande tullkammare, för att få införskrifva den behöflige qvanliteten.
Jag har inom StatsUtsk. icke deltagit i handläggningen hvarken af denna eller någon af de påföljande hufvudtitlarne och bade således icke ämnat upträda i denna fråga, så framt jag icke dertill funnit mig upmanad derutaf alt jag ansett mig böra fästa upmärksamlieten vid den tolkning af grundlagen, som af Hr Cederschiöld blifvit gjord. Hr Cederschiöld bar utlydt 30 § af Riksd.Ordn. såsom skulle der stå, att StatsUtsk. icke egde rätt att i nya frågor föreslå R. St. något. Jag ber att få fästa upmärksamheten derpå, att här slår endast: ”Vidare åligger detta Utsk. att utröna, pröfva och föreslå det, som till Statsoch Riksg:sverkens behof erfordras, sedan nödiga indragningar och besparingar blifvit iakttagna”. Jag tror således alt Utsk. icke på något sätt öfverskridit den rättighet, som i detta hänseende blifvit detsamma uti grundlagen updragen. Jag tror äfven att såväl vid denna som föreg:de riksdag har StatsUtsk. vidtagit dylika åtgärder, som blifvit af RiksSt:n sanktionerade. Jag kan derföre icke förstå huru det skulle vara för StatsUtsk. möjligt att pröfva Statsverkets tillstånd och behof och dervid iakttaga nödiga besparingar, om icke. StatsUtsk. egde denna rätt. Jag anser likväl, att StatsUtsk. i detta hänseende har gått vida längre än det bort, och förenar mig således i de åsigter, som af Hr von Hartmansdorff blifvit framställda samt anhåller om återremiss af denna punkt, på det att StatsUtsk. må komma i tillfälle att föreslå en skrifvelse till K. M. i den syftning, som af en annan talare här nyss blifvit framstäldt. Hr Fahr seus:
Utskottet ansett nödvändigt uppskjuta jemväl den närmare pröfningen af alla till Magazinsfondens förvaltning hörande, af Revisorerne upptagne, ämnen; i sammanhang med hvilka komma att behandlas äfven de dermed gemenskap ägande från RiksStånden remitterade Anföranden, 3:e Puncten. De öfrige Förvaltande Verken. (R. B. 1825 p. 16—87- 1837 p. 77, 81, 86,94,93, 102—267.) Beträffande de af Revisorerne. så väl år 1825 som 1827 gjorda anmärkningar vid en del af desse Verks räkenskaper, methoden för deras afslutande, tiden för deras aflemnande, äfvensom deruti förekomne balancer, och desses afskrifvande tu. m., måste Utskottet, Betänkande n. a65 sora ännu ieke hunnit taga den närmare kännedom af samma redogörelser, som erfordras för ett bestämdt yttrande öfver hvad i berörde ämnen anmäldt blifvit, nied afgifvandet deraf uppskjuta, intill dess granskningen af 1826 års förvaltning och räkenskaper för sig gått, derefter Utskottet icke skall underlåta att R. St:rs pröfning underställa hvad i ett eller annat afseende kan finnas nödigt att iakttaga eller förordna. Kongl. Enahanda anledning, som den här ofvan anmälta, eller ännu icke verkställd granskning af räkenskaperne, hindrar Utskottet, att för närvarande meddela utlåtande öfver de af Revisorerne år 1827 omförmäldta förhållanden med försäljningen inom landet af Kronan tillhörigt Krut, inoch utlefvereringarne deraf i Kronans förråder, äfvensom nedsättning i priset derpå; och kommer Utskottet, som för de till Amerika och Medelhafvet verkställda Krutexporter infordrat redogörelser, att, efter granskning af desamma, till R. St:r deröfver afgifva serskildt utlåtande. §• 2* Obetaldt Trädgårdsarrende vid Mariaeberg. (R. B. 1827 p. 79—262.)
Men som jag anser ett inställande deraf, en eller två månader, vara för näringsidkaren vida menligare, än om han Ange bränna under tvenne månader emot en högre skatt, så anhåller jag alt R. o. Ad. icke ville afslä Ulsk:s Betänk., utan tillåta att det återremitteras, på det att Utsk. måtte komma i tillfälle att föreslå någon förmedlande åtgärd. Att nu genast antaga någotderå af de serskildta här framställda förslagen, anser jag icke vara möjligt, när man ser på timman och kommer ihåg hvilken dag det är. Jag hemställer derföre vördsamt att II. o. Ad. ville bifalla den återremiss, som så många föreg:de_talare vrkat. Ropen på propos. förnyades. Frih. Cederström, Rudolf: Då redan flere talare begärt återremiss å ifrågavande Betänk., kan det synas vågadt af mig alt upträda för att göra ett annat yrkande. Men jag beder Eder, Mine Hrr, att få fästa upmärksamlieten på den spända väntan, hvaruti hela den jordbrukande klassen af landets befolkning, med afseende å detta ärendes afgörande, f. n. sig befinna. Jag tror icke det vara rätt eller lämpligt att sätta denna väntan på långvarigt prof; och detta är för mig ett serdeles talande skäl, att någon åtgärd på ett eller annat sätt, måtte i den föreslagna riktningen vidtagas. Visserligen går jag icke så långt som Utsk. i förevande Betänk, gjort; ty jag tror, alt den deruti föreslagna åtgärden skulle komma att verka alltför nedslående och nedtryckande på de landtbrukare som tillika utöfvat bränvinsbränning. Deremot anhåller jag, att få i detta hänseende sluta mig till det förslag Gr. Lagerbjelke afgifvit, åsyftande att bränvins-tillverkningen måtte varda inställd under högst en månad af instundande höst, och i stället blifva tillåten under en motsvarande tiderymd det påföljande året, allt under de vilkor Gr;n i sitt förslag närmare upgifvit. 42 Den 1 Maj.
Allmänna Indragnings-Statens summa, enligt senaste Statsreglering, utgör Minskning deri vid närvarande Statsreglering, enligt Utskottets förra förslag, 70,200: —-• Dito genom öfverflyttning till aldra IIufvud-Titeln , enligt dito 9,458: 16. — 290,016 29 10 minskning tillsammans 79,658: 16. — Förhöjning i Allm. Indr. Statens summa, enligt Utskottets förra förslag 20,442’ 1 *• *• hvarifrån afdrages det deri inbegripne belopp, som för Numer-Lotteriet föreslogs med 7,180: Återstå 13,262: 11. 1. hvartill kommer: för Kronofogden Hollsten nu föreslagne 800: „ f. d. Lieutenanten Rotkirch dil° l5o: ,4,212: rr. i. | Dito genom öfverflyttning af utgifter, enligt Utskottets förra förslag 3,950: — —• hvartill nu lägges anslaget för en Tjäruskurare på Gottland 80: 24. - ^,3,. ^ _ således minskning 18,242: 35. 1. 6i,4i5 28 1 111 återstår R:dr 228,601 — 11 För summans jemnande, och med hänseende lill å Allmänna IndragningsStaten föreslagne utgifter, sorn ännu ej kunnat tiUzifFran bestämdt uppgifvas, tilläggas, i stället för de i förra förslaget upptagne 1,249: 23, 1. 1,748 47 1 Summa 23o,35o . — hvilken summa, jemförd riied den i Stats-Utskotlets förra förslag upptagne visar en minskning å denna Titel af 2.36,ooo 5,65o Stats-Utskotlets Utlåtande JN:o ass. Sammandrag af Hufvud-Titlar ne. *7 Minskning Förhöjning mot mot Penningar. förra Förslaget. förra Förslaget.
Aflöning, Krigs-lcollegii sid. 87—88, 94—95. 247, 278—2 Afvittring i Jemtlands och Stora Kopparbergs län » 174—176. 304—306. Akademiens för de fria konsterna räkenskaper » 192—193. — Krigsdito » 119—120. — Landtbruksdito )) 176—179. 306—309. — Lunds dito » 216—217. — Musikaliska dito )) 193—194. — Svenska dito » 189—190. — Upsala dito 214—216. — Vetenskaps> dito » 187—189. — Vitterhets-, historieoch antiqvitetsdito » 190—191. Aktor atsr åkning ar, Kammar-rättens )> 228—231. 247. Alleqvia liäradshöfdinge-boställe, husrötebrist derå )> 12—14 241. Allmänna barnhuset » 207—214. Allmänna garnisonssjukhuset » 120—121. 281—282. Allmänna hospitalsoch barnhus-fonden » 196—198. 313. Allmänna magasins-fonden f. d )) 47—48. 246. ärendena )) 42—48. 246. Allmänna vägoch vattenbyggnader » 136—144. 286—290. Anordningar å extra utgifts-anslagen » 35—36. — å öfverskottena )) 36—37. 243—245. Arbetshus-fonds, Norrbottens läns )) 173. Arbetsinrättningar och fängelser » 151—160. 297—303. Arfvoden för Revisorernes biträden )) 239. Arméens pensions-kassa » 145—148. 291—292. Bilagan litt.
Antagom alt detta utgör 35,000 hushåll, som behöfva kanske ^ T:a Sill oell Salt hvarje, eller tillsammans 17,500 T:r; Socker och Kaffe samt andra utländska förnödenheter, 3,500 Skft ■, lägg härtill den spanmäl som kan komma att forslas lill de invid sjelfva jernvägen belägne få bruken, 2,500 Tiri så blir delta allt omkiing 20.000 Skf?, hvartill kan läggas Kalk, Gips och något litet Skogseffekter säkerligen ej upgående till 10,000. Till Orebro eller Ervalla kan från Nerikes bergslager komma 120,000 Sk® Tackoch Stångjern, hvaraf säkert 20,000 forslas ät Askersund eller annars söderut; återstår 100,000 SkSsom kunna gå ät Hull och Köping. Alla dessa sakers transporterande kan måhända efter 4 sk. pr Skft pr mil inbringa 1)0 ä 100,000 r:dr. Om af resande och landtmät! som för mindre produkter och färder begagna jernvägen också inbringas 20,000 r:dr, sä är hela inkomsten likväl blott omkring 200,000 riksdaler. Vill man härtill lägga de bergsoch brukseffekter, som nu föras till Arboga och beräkna deras transport några mil på jernvägen ät Köping, torde inkomsten deraf upgå till 35 å 40,000 r:dr. Om några fä tusende Sk?t tillfälligtvis frän Köping sändes pä jernvägen till Hult, så upgår delta quantum dock ej till 10,000 Skft. Allt hvad sorn kan upgifvas blifva en förmodad inkomst upgår ej till 270,000 r:dr och deremot skall driftkostnaden pä vägen mellan Köping och Hult, som man måste uplaga till 6 proc. af anläggningskostnaden, gä till långt större summa och jag har ändå räknat inkomsten ganska högt.