Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Städer har fråga uppstått om rätta förståndet af de i 14 § af Riksdags-Ordningen vid bestämmandet af sättet till Riksdags-Fullmägtiges väljande nyttjade ord: »Valen skola ske inför Magistraten, på sätt å hvarje Ort hittills öfligt varit», etc. samt straxt derefter: »Annorlunda än igenom ordentlig omröstning med slutne Sedlar» etc. etc. »må Riksdags-Fullmägtig icke kallas»; och som dels desse Föreskrifter tyckas motsäga hvarandra, hvaraf äfven händt, att Riksdagsmannaval hållits i Stad utan all omröstning, dels om sättet af slutne Sedlars användande vid detta tillfälle varit så olika begrepp, att för slutne Sedlar af någre Personer förkla - Bilaga A till Mern.
Ridderskapet och Adelil beslutat, att Utskottets tillstyrkande borde utgå och i stället hos Kongl. Majit göras en så lydande underdånig anmälan: ”Rikets Ständer, som anse, att någon fullständig reglering af smidesrätlen icke med framgång kan verkställas, så vida ej i sammanhang dermed en jemnare fördelning af smidesskatten tillika beredes, samt att de, vid vissa Verk, för en del af smidet, utan tillräcklig control nu utgående högst betungande recognilions-afgifterne afskalfas, vilja i underdånighet fästa Kongl. Maj:ts höga uppmärksamhet derå, att likasom, å ena sidan, någon minskning i Kronans nuvarande intrader på det hela af jernhandteringen icke genom den fria smidesrrätlens införande får uppslå, det, å den andra, icke är Rikets Ständers afsigt alt ålägga tillverkarne någon ny eller ökad beskattning i annor väg eller proportion, än som bör vara oskiljaktig från ett ökadt smidesbelopp, lill erhållande af frihet inom verkstaden, och hvaraf det fri villiga åtagandet är hvarje slångjernstillverkare öppet lemnadt. Rikets Ständer anse äfven att hvad af Kongl. Maj:t, på desse grunder, rörande beskattningen i Nåder föreskrifves, måtte, utan hinder för dess tillämpning under tiden, nästkommande Rikets Ständer lill pröfning föreläggas;” deremot Vällofl. Borgare-Ståndet stadgat, att ifrågavarande period i Betänkandet borde erhålla denna lydelse: ”att Rikets Ständer anse äfven, att hvad af Kongl. Majit på desse grunder, rörande beskattningen, i Nåder föreskrifves, mätte, ulan hinder för dess tillämpning under tiden, nästkommande Ständer till gillande föreläggas;” hvarförutan i denna punkt borde inflyta elt så lydande tillägg: ”hvarjemte Rikets Ständer, i händelse de föreslagne grunderne för smidesrälten af Kgl. Majit i Nåder hufvudsakligen gillas, jemväl i underdånighet Tilja fästa Bihang till R. S. Prof. 1834 och 1835. 8-de Sami. 31 :sta llåjlet.
Anmäldes och inbeledsagades Hr StatsRådet, R. af K. M:ts N. O., Carl Johan Malmsten, hvilken å K. M:ts Höga vägnar öfverlemnade följande Nåd, Propostr och Skrifvelser till R. St:r, uerol. H. V. 16 •242 Deri 21 April f. m. Propositioner: ang:de ändring i R. F:s oell R. 0:s föreskrifter ona RiksStyrelsens förande i vissa fall; ;tng:de pension å Allmänna IndragningsStaten för t. f. förste bataljons-läkaren vid Elfsborgs Regite, Medicinae Doktorn F. W. Kjellenberg, då han från sin innehafvande bataljonsläkare-befattning afgår; ang:de begrafningsoell öfrige kostnader med anledning af H. M. Konung Oscar I:s dödliga frånfälle; samt Skrifvelser: med förslag angide förändrad organisation af HypofheksInrättningarne i Riket; och i anledning af gjord framställning om ytterligare statsbidrag till kanaloell slussanläggningarne vid Dejefors, eller förändrad plau för fullbordandet af nämnde kommunikationsled. Sedan Hr StatsRådet blifvit på vanligt sätt utbeledsagad, uplästes den K. Prcposm ang:de ändring i R. F:s och R. 0:s föreskrifter om RiksStyrelsens förande i vissa fall, hvarefter II. Exc. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, att densamma skulle, jemlikt 81 § R. F., öfverleranas till Kohst,Utsk:t. Ropades ja. De öfriga Proposma och Skrifvelserna föredrogos härefter och begärdes på bordet. Upliistes och godkändes Exp.Utskits under Nio 56 afgifna förslag till 11. St:rs underd. skrifvelse ang:de förändrade föreskrifter om förvaltningen och utlåningen af Statslåne-fondens medel. H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 6. e. ib.
Om stadens högste styresman, Ofverstålhållaren, under tiden~bemkommer, kunde vi få nödiga uplysningar i saken. Antager man, att brobyggnaden icke påbörjas förr, än under loppet af nästa år, så torde han ej blifva färdig före instundande Riksmöte. I sådant fall, hafva vi god lid pä oss. Men jag skulle ändock önska, att R. o. Ad. icke vid denna Riksdag fattade ett beslut, som ej kunde af Ståndet vid en följande vidhållas. Man har visserligen rått deri, att förslaget, sådant det nu är afgifvet, icke kan bifallas. Men att förklara, det man ej vill afstå platsen för ett allmänt nyttigt ändamål, synes mig oriktigt. Frih. Cederström hår sagt, att Konung Gustaf II Adolf skänkt tomten till Ståndet. Frihtn har förmodligen yttrat detta, för att förmå R. o. Ad. att ej afhända sig en gåfva, som vore så mycket att värdera. Från den tid jag var Riddarh.-Kamererare, vill jag erinra mig, att R. o. Ad. tillhandlat sig tomten af Axel Oxenstjerna, samt att hans egenhändiga qvitto å köpe-summan fanns bland Riddarh.-Kont:s räkenskaper. Om så är, bar Ståndet för sina egna penningar bekommit tomten. Jag slutar min framställning med önskan, att Ståndet måtte antingen återförvisa Mern., eller ock fatta ett sådant beslut, att det icke lägger hinder i vägen för platsens afslående, ifall fråga derom väckes. 86 Den 22 Augusti. Frih. Klinkowström, Rud. Maur.: Jag är af den åsigt, att det förevar:de Mern. bör behandlas på det af Frih. Cederström föreslagna sått, och tror jemväl, att Rr von Hartmansdorffs mening icke derigenom motverkas. Den förre har nemi. yrkat, att Mera. för närvarande icke malte lill någon R. o. Ad:s åtgärd föranleda, och den sednare har önskat, att R. o. Ad. icke mätte fatta ett beslut, som afklipper möjligheten, att oplata tomten lill något nyttigt ändamål, dermed platsens förskönande jemväl vore förknippad!.
Sedan detta är undangjordt, torde Utskottet böra uppfylla den sorgliga pligt, att inkomma med serskildt Betänkande om den sista handeln med ett alldeles nytt Linieskepp, det vackra och goda Skeppet Gustaf den Store, samt 2 Fregatter, i ganska godt stånd. Dervid har Utskottet, om det i första Betänkandet, på sätt jag föreslagit, stadgat alla nödiga försigtighetsmått för framtiden, i afseende på handel med Rikets Skepp och Gods, att allenast hålla sig till det serskildta fall, som i anseende till denna sednare handel inträffat. Men för att kunna utreda och föreslå Rikets Ständer hvad de i denna sak böra göra, fordras att äga tillgång till alla de handlingar Utskottet bör hafva emottagit; och som detta ej är den enskilda Representantens lott, anhåller jag, att blott få fästa Utskottets Den 14 Maji. uppmärksamhet på en förslagsvis uppgjord uppställning för det nya Betänkandet, som naturligtvis måste förändras i samma nion Utskottet äger flera upplysningar i ämnet. Den skulle i min tanka se ut, ungefär sålunda: 1:0, Utredning af Handelns tillkomst. Denna är väl af Utskottet i nuvarande Betänkande gjord; men en omständighet dervid är ej vidrörd, nemligen, att det genom liandlingarnes data så väl i denna, som första handeln, visar sig, att en de offentliga åtgärderne föregående enskilt communication ägt rum emellan Regeringen och Handelshuset Michaelson och Benedicks, hvilken synes böra så till vida fästa uppmärksamhet, som det bevisar en tillräcklig betänketid, innan Contractet afslutades. 2:0.
Genom den nu upplästa voter.propos., som blifvit bifallen, har R. o. Ad. bestämdt beslutat, att Const.Utsk:s ifrågavar. mern. skulle till samma Dtsk. hänvisas, med förklarande, såsom gemensamma tankar, att det förslag, som Utsk. framställt, vore onödigt, onyttigt och oantagligt. Deraf måste väl då följa, att någon annan tanka icke numera kan såsom gemensam ifrågakomma; ty den som redan är beslutad, innefattar just egenskapen att uttrycka R. o. Ad:s åsigt, det grundlagsförändring i ämnet ej bör äga rum. Skulle man nu tillåta sig att votera om ett annat förslag, för att fä detsamma subsumeradt under ett förslag, hvilket redan af R. o. Ad. blifvit genom votering undertryckt, sä innefattar detta, enligt min förmening, ett upphäfvande af ett å laglig väg fattadt beslut, hvaremot jag på det högsta måste protestera. Frih. Hamilton: Med all aktning för den varma protest vi nyss här hört afgifvas, får jag likväl bedja, att något litet fä behålla mitt sätt att uppfatta sakerne, hvilket är, att då, såsom nu är händelsen, ett beslut blifvit fattadt rör:de ett förslag till gemensamma tankars afgifvande vid ett Const.Utsk:s betänk., detta beslut icke bör utsträcka sig till alla andra förslag i samma syftning. Dessutom hafva enligt praxis alla förslag till gemensam tanke i grundlagsfrågor, hvart och en i den ordning de afgifvits, blifvit af H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställde till pröfning, hvarföre väl äfven denna gång, på sätt vid flera föregående tillfällen skett, ifrågavar. förslag, i den ordning det blifvit uppläst, bör komma under pröfning. Här är visserligen sagdt, att om R. o. Ad. hade velat begagna sig af denna rätt, borde R. o. Ad. hafva prccaverat densamma.
Räkenskapen, utan anmärkning granskad i Kongl. Kammar-rätten, har ej heller föranledt till någon erinran från Revisorernes sida; och lemnar densamma följande redovisning öfver förhållandet med Akademiens inkomster och utgifter: l:o Anslaget till Svenska Akademien. jDebet. Upphörd: Stats-anslag 2,250: — Tillskott af Akademiens enskilda medel 106: 40. Ur e di t. Utgifter: Arfvoden ~~ Hyra och ved för bibliotheksrummen "20: 10. Omkostnader vid högtidsdagen 239: 12. Dito för minnespenningar och medaljer 7i7: 18. Summa 2,356: 40. — 203 — 2:o, Extra anslaget för utarbetande af en ordbok öfver svenska språket. Debet. Uppbörd: Stats-anslag 3,750: — Credit. Utgifter: Arfvoden med flera utgifter 3,750: — Kongl. Vitterhets-, historieoch antiqvitets-akademien. Räkenskapen, som granskats i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning och a Revisorernes sida icke heller föranledt till någon erinran, redovisar inkomster och utgifter sålunda: Debet. Balans från år 1857: Behållning af stats-anslags-medlen 5,329: 33. Uppbörd: Af Akademiens] enskilda medel 3,132: 50. Balans till år 1859: Skuld å stats-anslags-medlen 2,553: 96. Balans från år 1857: Skuld å stats-anslags-medlen 1,819: 18. Utgifter Af stats-anslags-medlen: Till samlingarne » bibliotheket » trycknings-kostnader » resekostnader m. m » arfvoden och gratifikationer » diverse omkostnader Af Akademiens enskilda medel Balans till år 1859: Behållning af stats-anslags-medlen 8,694: 1. Säkerhetshandlingarne befunnos vid inventering i behörig ordning. Kongl. Museum. Årets räkenskap, i Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning, upptager dessa inkomster och utgifter; Debet: Balans från år 1857: Uppbörd: Credit. Utgifter:
[1433] treflig ung, och till en yngre som familj sällskap och behagade hon Öppet för Herrar kl. 7,15 — 10 f. m. hjälp i hushållet, sända ett svar, åtföljdt af sin och 2 — 4,3o e. m. samt för Damer kl. 11 f. m. — 1 e. m. och 6 — 7 e. m. Unfotografi, till » W. - K. », adress dersökning af snedhet kl. 11 f. m. — 1 Hörks station, pöste restante. e. m. samt tisdagar kl. 6 — 7 e. m. G. Z AN DER, [1632] Med. Doktor. Junge Mädehen Ärade damer! finden in Deutschland vorzugliche Pension in der Familie eines Schuldirektors. Nähere Auskunft erteilt _ Fri: Donker, Lehrerin in Stockholm, Östermalmsgatan 27. [G. 11911] [1498] Skulle någon af Eder, som läser dessa rader, vilja låna en ung man ett belopp af 1,500 kronor mot en lifförsäkring i tmärkt god fiskfärs kan erhållas » Nordstjärnan » å 2000 kronor och sä- såväl för privata hem Som utförkerhet för premiernas betalande. Den sökande, som innehar en liten god och säljare. Adress n:r 1 Klara Vattugränd öfver gården 3 tr. ing. [1664] säker affär i landsortsstad, kan på 3 år inbetala kapitalet jämte ränta. Närmare under adr. » Mercis! » S. Gumselii Annonsbyrå, Stockholm. U Singers (G. MM o l sM OBS. Mottagningstider: kl. 10 — 11 f. m. och 2 — 4 e. m. Helgdagar endast sjukbud. någon musikalisk flicka, särskildt van att ackompagnera till sång, som Johannes Schm d i t, 10 Wallingatan 1 0 nedre botten. 40,000 fälle till inackordering i familj på landet, där jämnårig dotter finnes. Undervisning meddelas i språk, vanliga skolämnen och handarbeten. Priset billigt. Vidare upplysningar erhåhas genom brefvexling med M.
Län, på grund af åtnjutande roteringsfrihet, utgående så kallade DrängeSpanmål, såsom varande af grund 25* - 196 skatts natur, deruti inbegripes; b) att, om än några indelta hemmansräntor skulle tills vidare komma att af löntagare bibehållas, sådant ej bör hindra förvandlingen, utan att likväl rubba ränteedfvarnes sk vidi ”het att gamla räntan till indelningshaf O j o O O värne utgöra; börande, så länge detta förhållande fortfar, uti Räkenskaperne under behörig anordningstitel afföras sä stor del af nya räntan, som under nämnde tid icke bör till Kronan erläggas och således motsvarar indelningen. 12:o. Att till ordinarie ränta hänförlige och derunder beräknade afgifter af Städerne för deras jord förvandlas efter enahanda grund, som för hemmansräntornas förvandling varder faststäld. 13:o. Att vid framtida skattläggningar räntan bör först uträknas och bestämmas efter hittils gällande method samt beloppet deraf sedermera förvandlas och utsättas efter samma beräkningsgrund och medelpris, som för de nuvarande räntornas förvandling blifver faststäld; dock att Qvarnar, såsom egentligen varande fabriksinrättningar, på enahanda sätt, som i afseende å såganläggningar numera finnes stadgadt, framdeles icke åsättas grundränta, utan i likhet med fabriksinrättningar endast till bevillning beräknas. 14:o. Att i afseende å Kronooch Kyrko-tionden annan förändring icke må ega rum, än att i de fall, då den är utsatt antingen i andra persedlar, än spanmål, eller andra sädesslag, än hvaraf densamma i allmänhet inom orten utgöres, den tionde, hvarmed detta förhållande inträffar, på det sätt förvandlas, att, sedan värdet deraf efter det vid ordinarie räntans förvandling följde medelpris blifvit uträknadt, i stället bestämmes så stor qvantitet spanmål af de slag, hvaruti tionden i provinsen allmännast är utsatt, som efter nämnde medelpris svarar emot förstberörde värde, dock att icke mindre bråk, än en half kappe utsättes, utan hvad, som undereller öfver-stiger, uteslutes. 15:o.
M:t läcktes i Nåder till all kraft och verkan upphäfva de i gällande författningar stadgade ansvars-bestämmelser för den, sorn å sin räkning i Banken utställer invisning till högre belopp, än han öfver en natt baft å räkningen i behåll. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 2 December 1857. Expeditions-Utskotlets Förslag till underd. Uppläst och godkändl hos Ridd. och Adelö den 28 Nov. 18S7. Preste-ståndet deri ä Dec. — Borgare-ståndet den 9 Bonde-ståndet den lo Mikels Ständers underdåniga Skrifvelse, angående den medicinska undervisningens lämpliga ordnande rn. rn. (Allm. Besvärsoch Ekon.-Utsk:s Bet. N:ris 97 och IdA;. S. A. K. Hos Rikets Ständer har fråga blifvit väckt om ett äudamålsenligare ordnande af den medicinska undervisningen i riket, i hvilket afseende Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad derå, att berörde undervisning för närvarande meddelas vid Irenne läroverk, nemligen del.
Månne Utsk. gjort sig reda för hvad som för detta ändamål skulle erfordras under perioden, då ångbåts-kommunikationen med smittade orter oafbrutet och lifligt fortgår. Om man antager en karantäns-tid af 5 dygn för de från smittad ort ankomna fartyg, så måste, för att icke sammanblanda de ankommande med de å karantäns-platsen redan befintlige, hvilket vore ett sönderrifvande af principen för all karantän, å karantäns-platsen finnas serskildta' afdelnir för alla de passagerare, som under dessa 5 dygn kunna anlända från kolera-smittade orter; ty det är t. ex. klart, att de, som undergått 4 dvgns karantän och således ytterligare böra qvarblifva endast ett dygn, icke få sammanblandas med de sednare ankomne, och hvilka således ännu kunna hafva 2, 3 å 4 dygns karantäns-tid att utligga. Följaktligen borde, för att kunna upfylia den med denna punkt åsyftade föreskriften, å hvarje karantäns-plats finnas icke mindre än fem serskilda afdelmr, hvardera med 2:ne under-afdeln:r för de olika könen, samt dessutom fullkomligt separerade a fdel n :r för sjuka och konvalescenter. — På sådant sätt skulle kostnaderne för karantäns-platsernas ordnande, långt ifrån att, såsom vi böra önska, förminskas, tvertom stegras till högst betydligt belopp. Uti 4:de punkten liar Utsk. föreslagit ett småaktigt stadgande, hvarmed K. M. icke bör besväras, nemi. att, under del utgifterna för sjukvården i allmänhet skola af Slaten bekostas, medikamenter borde betalas af dem, som dertill ega tillgång.
Prop. jfa 27. med tillhörande byggnader, i underdånighet tillstyrkt, att det emellan Vestra förstaden och Lillsjön belägna f. d. fästnings-området måtte till Jönköpings stad upplåtas och öfverlemnas på följande vilkor: l:o att staden till Kronan upplåter och allemnar en för cellfängelse till räcklig tomt; 2:o att lämplig plats, med nödigt utrymme deromkring, upplåtes till Lands höfdinge-residens; 3:o att dessutom något qvarter, sedan rasering och planering blifvit verkställda, öfverlemnas för Kronans framtida behof; 4:o att den till cellfängelses, Landshöfdinge-residens och magasins-byggnaders uppförande nödiga sten för Kronans räkning vid raseringen undantages; och 5:o att staden, för bortförandet eller förflyttningen af de byggnader, hvilka nu finnas på det till upplåtelse föreslagna området, ersätter Kronan de kostna der, som dervid kunna blifva en följd af markens upplåtande till staden och dess besittning deraf; hvarförutan Chefen för Ingeniör-Korpsen, i anledning af det förhållande, att inkomster af lägenheter och odlad jord nu äro tillslagna Landshöfdingen och andra personer, ansett föreskrifter behöfliga, huru dermed vid markens upplåtande till staden bör förhållas. Och har Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs-Kollegium uti Chefens för Ingeniör-Korpsen förestående yttrande till alla delar instämt, Med afseende å det sålunda upplysta förhållande, att å f. d. fäslnings-området funnes dels ett stenhus, som användes till Landtmäteri-kontor och arkiv, och dels ett magasin för upplag af spanmål, har Kongl. Maj:t inhemtat Dess Belallningsbafvandes i Jönköpings län utlåtande, huruvida, i händelse f. d. fästnings-området skulle till större eller mindro del blifva åt staden upplåtet, de ändamål, för hvilka nämnda hus nu begagnas, må kunna på annat sätt tillgodoses, samt om och i hvad mån berörda område må för detta eller annat allmänt behof, utom af plats för fängelse-byggnader, anses erforderligt.
Nådiga godtfinnande i underdånighet hemställa, om icke med Committerades handläggning vid allt hvad som rörer Länshäkten och dit hörande arrestanters behandling, må, sedan ännu bristande upplysningar inkommit, anstå, intilldess Eder Kongl. Majus Nådiga Beslut öfver hvad Committerades nu afgifne underdåniga Betänkande, rörande de 2:ne öfrige Classer af häktade personer innehåller, blifvit i Nåder fattadt och Committerade meddeldt. Imedlertid och som Religions - undervisningen äfven för sådane arrestanter, som tillhöra Länshäkten oeh vid långvariga ransaknin. gars undergående, samt under afbidande af slutlig Dom eller yttrande, kunna komma att längre tid derstädes vistas, är af största angelägenhet, tro Committerade sig böra i under - Ang. inr. af ett Allm. arb. och Correctionsh. m.m. 133 dånighet föreslå, att till detta ändamåls vinnande arfvoden af 100 R;dr för en Fång-Predikant vid hvarje Länshäkte, som ej är å fästningarne beläget, må varda i Nåder anslagne, under skyldighet för Predikanten att åt de pligter honom i detta afseende åligger , lemna all den omsorg hans kall och de häktades behof under vistandet i Länshäktet, fordra; hvilket anslag efter gjord beräkning skulle uppgå till en summa af omkring 2,000 R:dr; äfvensom enär de Ökade utgifter i öfrigt, hvilka äro af nöden till aflöning åt Vaktbetjening, inskränka sig till behofvet af ny lön för en Fångvaktmästare vid Hernösands fängelse å 116 R:dr 32 sk. med tillökning för derunder beräknade 12 tunnor Spannmål samt löner för.
Af anslaget till befordrande af Akademiens fortfarande verksamhet 390: 34. — 298: 32. — » iönefyllnad för Akademiens Astronom ... 150: 150: » till insamling och afritning af Svenska växter 526: 109: » för den vetenskapliga utrustningen med fregatten Eugenie 1,657: 11. 11. » till en räknemaschin 1,400: 1,933: 16. — >/ lör ordnande af Widegrenska växtsamlingen 400: » till ersättning för af Akademien afträdda fastigheter, leverering till x\kademiens enskilda räkning 2,000: 2,000: S:r 6,523: 45. 11. 4,491: Balam till påföljande år: Vid räkenskaperna hafva ltevisorerne icke funnit något att erinra. 10,932: 32. 3. Mionyl. Svenska Akademien. Dess räkenskaper äro i Kongl. Kammar-rätten granskade för båda revisions-åren utan anmärkning. Förhållandet emellan inkomster och utgifter inhemtas af följande tabell: Debet. år 1852. år 1853. Uppbörd: 6 Någon erinran vid dessa räkenskaper har icke från Bevisorernes sida förekommit. iå ont/i. Vitterhetshistorieoch anti q vi Se t s-a ti att emi en. Dess räkenskaper äro för båda revisions-åren granskade i år 1852 med och för år 1853 utan anmärkning. Ivon gl. Kammar-rätten för De utvisa följande förhållande: [bebet. år 1852. år 1853. Balans från föregående år: Tillgångar af statsanslags-medlen ... Uppbörd: Af stats-anslaget. Till ljuspenningar Extra stats-anslag . Balans till påföljande år: Balans från föregående år: Skuld å statsanslags-medlen Utgifter: Arfvoden Hyra för bibliotheksrum Omkostnader för högtidsdagar Dito för minnespenningar och medaljer Utgifter: Till samiingarne » bibliotheket » trvcknings-kostnader » ' rese-kostnader » musei inredning » Svenskt diplomatarium » sigill-ritningar ...
Det förr öfliga och med stor skogsålgång förenade bruket af näfver och takved till takbeläckning upphör småningom, sedan man numera nästan allmänt börjat å nybyggnader begagna ett för omkring 30 år sedan först lill orten infördt sätt, att dertill använda så kallade takstickor af en alns längd, 4 å 5 tums bredd samt omkring | tums tjocklek. En kubikaln af detta slags stickor, hvarå det vanliga priset omkring Hernösand varit 40 sk. å 1 R:dr Rgs, är tillräcklig att betäcka 8 qvadratalnar tak, och detta taktäckningssätt är således billigt på samma gång, som del är skogbesparande, och har visat sig särdeles varaktigt. Halmoch torftak nyttjas högst sällan. Inom släderne börjar man mer och mer begagna papperstak i stället för brädtak, som eljest, i anseende till dyrheten inom orten af taktegel, allmänt brukats. På bränntorf torde sannolikt ymnig tillgång kunna erhållas ifrån den myckenhet myror, som inom Länet finnes, men mig veterligen tillgodogöres den ingenstädes inom Länet. Af de förr omnämnde Kronomarkerne hafva Länets Afvittrings-Landtmätare under sistförflulna fem åren uppmätt 260,172 tunneland 22 kappland, samt derjemte uppgått 642,310 alnar rågångar. d) Bergsrörelsen. Såsom jag ofvan haft Nåden anföra, finnes inom det till Länet hörande fasta land ingen grufva, som ansetts värd bearbetning. ^ Ui den på Ulfön nyligen upptagna jernmalmsgrufva, tillhörig bruksegare inom Länet, hafva under år 1842, 2,000 S& malm brutits. Antalet af förut i Länet privilegierade jernförädlingsyerk har under detta qvinqvennium ökats med 3:ne, hvarå privilegier blifvit utfärdade och ivu äro under byggnad nemligen: Mo jernbruk med 600 S^, tillhörigt grosshandlaren i Hernösand J. C. Kempe, samt Björkå och Forsse masugnar, tillhörige, den förra Herr Stals-Sekrelerareu och Riddaren Friherre J.