Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att markegångspriset likväl icke något af åren utgjort det pris, som i handel och vandel varit gängse, är fullkomligt säkert, utan kan detta med all säkerhet antagas hafva varit minst 1 R:dr per tunna råg och korn högre än hvad markegångstaxan utsätter. Om man jemför utsädes-qvantiteterna, sådana de i fem-årsberättelserna uppgifvas, skall det visa sig huru betydligt åkerbruket på ett fjerdedels sekel tilltagit. Ärter » 782 1,0164 1,0434 9911 Potates » 6,470 8,753 20,8634 19,416 Afkastningen af det i sista kolumnen upptagna utsäde angifves uti den denna underdåniga berättelse vidfogade tabell hafva varit 4 tunnor hvete, 16,1794 t:r råg, 119,692 t:r korn, 16,5714- t:r hafra, 20,7641 t.r blandsäd, 6,327 t:r ärter och 119,898 t:r potates, men att denna uppgift är blott approximativ och måhända för knapp behöfver icke sägas. Beräknas behofvet efter den af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i en föregående berättelse angitna grund, att 3 t:r säd, hälften råg och hälften korn, behöfvas för hvarje person i ett hushåll, skulle lör de på landsbygden boende 90,598 personer erfordras icke mindre än 271,794 t:r span mål om året; men denna kalkyl af behofvet synes vara för högt tilltagen, enär säkert är att för månget hushåll, synnerligast bland den fattigare befolkningen, icke får påräknas 3 t:r spanmål för hvarje medlem af familjen och icke heller behöfver påräknas så mycket, synerligen för de smärre barnen.
Jag vill dock gå punktligt tillväga och formeligen presentera dig personalen uppå Örnen, (Ångfartygets namn), hvars alla hyttor, till min stora förvåning, befunnos så upptagna, att ej en enda mer varit att tillgå. Du kan af min presentation möjligen i en framtid igenkänna en och annan af de agerande personerne. Geheimerådinnan Nobelcreutz satt vid mitt inträde midt i salongens soffa, jemte tvenne döttrar, och tycktes, medelst en högst förnäm min, vilja påbjuda uppmärksamhet och respekt; ödmjuka vid herrskarinnans minsta rörelser, bugade sig ett par hvita strutser öfver den i pailleoch lilas-skiftande hatten, i hvars yttersta kant en qvarters bred duggregnad blonde kantade sig; en svart med spetsar bebrämad mantille skylde, snart sagdt, hela hennes icke ringa figur, då jag undantar en mager silkesvantad hand, hvilken fogade sig fram om mantillen och qvarhöll en pirat, som i välmåga lofvade proviantera for hela den återstående resan; min skarpsynthet tilläts likväl ej intränga till dess digra innehåll. På hvardera sidan om sin fru moder sutto Fröknarna Cloty och Jettchen Nobelcreutz, med blomsterqvastar på, och under hattskärmarne fladdrande bandändar i öfverflödande längd, samt yfviga och släpande kjortlar, hvilka i behagligt vårdslös oordning sopade långt utåt Salongsgollvet. Framför dessa hade en ung Dandy, med hängande hår, fattat posto, och gjorde sig uppmärksam på hvarje Fröknarnes knappt uttalade önskningar. Så i ordning Öfverstinnan Z., en ung, vacker och liflig varelse, hvilken, medelst sin naivité och sitt lätta sätt att vara, lockade till sig alla närvarande unga karlar; Jag ville fördömma henne för dess koketteri, men urskuldade henne derjemte, finnande det alltid lika jemna, muntra sinnet, då hon endast omgifven af fruntimmer trodde sig fullkomligen obemärkt.
Kommunal-Styrelserna, i anledning af väckt motion om upphäfvande af hittills gällande reglementen för vården af sockenmagasiner, samt öfverlemnande åt nämnde styrelser att öfver samma magasiner förfoga: B. II. 272, 316, 360, A. 367; B. VI. 5, 20, 22, A. 24, B 161, 211, A. 211; B. VII. 10, 12, A. 12, E. 93. Kommunikation med de öfriga Riks-Stånden, angående utafRidderskapet och Adeln vägrad sådan af Herr Stjernsvärds, G. M., motion angående målskjutningars införande inom alla Rikets socknar, samt bevärings-manskapets förpligtande att deri deltaga emot befrielse från vapenölningar, m. m.: f. 231—233. Kommunikationer från de öfriga Riks-Stånden: från Preste-Ståndet: — en utaf Kyrkoherden Ternström väckt motion om upplåtelse af egendomen Bäckaskog till Hans Maj:t Konungen: I. 90, A. 90. 104 — K — Kommunikationer från de öfriga Riks-Stånden: från Preste-Ståndet: — de utaf Doktorerna Landgren ocii Forssell samt Prosten Sondén, vid remissen af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om antagande af ny Straff-Lag, afgifna yttranden: I. 132, 133, A. 136. — en utaf Doktor Lindgren väckt motion (N:o 65 i Bihanget) om understöd af allmänna medel åt Artisten N.
Månad på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Herr Gripensvärds, Fredric, Memorial om Segelleden igenom Baggens Sundet och Södra Stäket. Herr Gripensvärd hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes så lydande: Uppå den Motion jag väckt i anseende till den nu varande grunda Canalen vid det såkallade BaggensStäket på Vermdön, har Stats Utskottet gifvit sitt yttrande, och hvarvid jag nu får göra några anmärkningar. Denna min Motion innehöll tvänne frågor i en och samma sak; den första om jag af Rikets Ständer skulle på uppgifne vilkor få tillstånd tillösa mig Kongl. Majus och Kronans andel uti den nu varande Canalen; den andra, om mig skulle tillåtas göra den farbar för mera djupgående fartyg. Den första frågan har alldeles af Stats-Utskottet blifvit obesvarad , hvarföre jag nödgas vördsamt anhålla om Återremiss, med ödmjuk begäran hos Utskottet, att uppå hvardera ämnet erhålla dess bestämda Utlåtande, hvilket tyckes mig med grundade skäl på den sednare frågan vara gifvit. Jag har ofta hört och finnes många exempel uppå, att Private på serskildta sätt tillaccorderat och tillöst sig Kro - Den 17 Februarii. 411 no-Lägenheter, och tyckes mig denna min anhållan vara så mycket billigare, som jag tydeljgen bevist och än ytterligare kan bevisa det så väl Kronan , som jag, hafva årliga förluster.
Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg Statsoch OeconomiaeUtskottens ifrågavarande Betänkande böra, i anledning af de dervid gjorde Anmärkningar, till Utskotten återremitteras. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence gjorde Propo* till bifall af Betänkandet, hvilken Proposition med Ja besvarades. Vid förnyad föredragning af Förstärkta, StatsUtskottets den 5 dennes aflåtne, samt den 9 i samma månad på bordet lagde Memorial, innefattande anmälan, att vid anställd omröstning öfver frågan, huruvida Kongl. Nummer-, Lotteriet borde indragas eller icke , NummerLotteriet ansetts böra bibehållas; fann Ridderskåpet och Adeln att samma Memorial endast borde läggas till Handlingarne. Den 13 Maji. 351 Vid förnyad föredragning af Förstärkta StalsUtskottets den 5 dennes aflåtne samt den 9 i (annna månad på Bordet lagdetvänne Memorial, innefattande anmälan, att, vid anställd omröstning, dels TalmänsTafflarne ansetts böra indra* gas och endast kostnaden till Ståndsklubbarne samt öfriga outngängeliga depencer för den representation, sorn af Herr LandtMarskalken och Herrar Taiemän måste iagttagas, godtgöras, dels ock att 500 R:dr borde vid nu förhand varande StatsReglering uppföras, att för en gång utgifvas, såsom utgörande den hos Statsverket innestående Pension för afledne Regerings_Rådet von Schewen ; fann RidderskapeS och Adeln, att berörde tvänne Memorial borde till ExpeditionsUtskottet, i afseende å urn derdåniga Expeditioners uppsättande, ofverlemnäs.
Ofta kan ju fall förekomma, då, t. ex. i Skåne, en resa 144 Den 18 J anuari. till Köpenhamn blir oundviklig; bör jag då nödgas upskjnta en dylik under en hel månads tid och derunder möjligen se min välfärd sättas på spel, blott för att afvakta ett tillstånd, som aldrig nekas? Hr Rosensvärd har sagt, att det blefve svårt att vid inträffande behof få hem sina officerare, om de befunno sig på utländsk botten. DA numera telegrafer och jernvägar finnas utsträckta öfver nästan hela jorden, hemställer jag om svårigheten verkligen blir större att få hem en officer från t. o. m. Italien, än att få reda på honom, om han inom riket begifvit sig t. ex. till Torneå. Den som något känner till förhållandena hos oss, vet huru mycket onödigt skrifveri här finnes; ju mera man kati taga bort deraf, ju bättre. Man kunde val åtminstone i ett fall, sådant som detta, förskona både tjenstemannen och K. M:t från den nu brukliga, onöga formaliteten. Betänk:t lemnar dessutom åt K. M:t att enligt eget godtfinnande ordna förhållandena. Dess antagande af R. o. Ad. kan således icke innebära den ringaste fara, hvarken för arméens tjenstbarhet eller dess disciplin, endast lättnad för den permissionssökande. Jag tillstyrker bifall derå. Frih. Sprengtporten, Jakob Wilhelm: Mot sjelfva saken har jag ingenting att invända, ehuru jag tror att skrifvelsen är npsatt i en nog bestiimd form. Jag, likasom näst föregående talare, anser det icke vara skäl att besvära K. M. med sådana mål, som meddelande af ifrågav:de tillstånd, utan att detta kunde ganska väl tillkomma Genéralbefälhafvarrie. Jag tror mig också veta, att K. M:t tillåtit dessa att för officerare i gränsorterna utfärda passersedlar för kortare tid, hvilka berättigat dem att. på några dagar gå öfver till främmande land. Jag vågar emellertid föreslå den modifikation af Utslcts framställning, att den underd. hemställan skulle få följande lydelse: »att R.
Men om, för sådant ändamål, sagda redogörelser böra granskas, synes en granskning deraf böra blifva ännu nödvändigare och på samma gång samvetsgrannare, då fråga uppstår om anlitande af omyndigas kapital, dervid, enligt Instruktionens ord, skall pröfvas, i hvad mån en slik åtgärd må vara nödig för den omyndiges »sannskyldiga nytta». Att för de fall och det behof, som här äro antydda, en granskningsskyldighet för Förmyndare-kammaren kan ur dess Instruktion härledas, torde sålunda svårligen bestridas, men på samma gång, må medgifvas, att denna granskning icke är till alla delar en sådan, som 1861 års Förordning föreskrifver. Det synes dock med skäl kunna i fråga sättas, om någon annan granskning än den som nu, tili följd af Instruktionens föreskrift bör äga rum, i sjelfva verket erfordras. Fullgör Förmyndarekammaren dess här ofvan ur Instruktionen härledda skyldighet att granska förvaltningen af de omyndiges fastigheter och lösegendom, för så vidt de särskilde förmyndarne med dessa tillhörigheter hafva befattning, och Förmyndare-kammaren tillika sjelf förvaltar och gör fruktbara de omyndiges reda medel samt förvarar deras säkerhetshandlingar, allt under kontroll af årlig revision, så torde den förmyndarevård, hufvudstadens omyndiga på detta sätt åtnjuta, åtminstone hvad egendoms-förvaltningen angår, vara fullt jemförlig och, i afseende på säkerheten för medlens oförryckta bibehållande, bättre, än den, som inom kommuner i allmänhet för närvarande kan åstadkommas. Är åter en sådan ytterligare granskning till förvarande af de omyndiges rätt icke oundgängligen af nöden, så bör den undvikas; ty, utom det, att den skulle komma alt medföra ett oerhördt arbete, i anseende till förmyndarskapens stora mängd och vidlyftighet, aflupe den icke utan kostnader för dessa omyndiga, hvilkas årliga inkomster förut äro temligen kringskurna, derigenom att dels Förmyndare-kammaren icke är skyldig godtgöra dem högre ränta å innestående reda medel, än fyra och en half procent, dels ock att de särskilda förmyndarne dessutom skola njuta skäligt arfvode.
Och menniskorna borttorkas, för räddhågas skull, deraf att de förbida det som hela verldena öfvergå skall; ty himmelens krafter skola bäfva. Och då skola de få se menniskones Son komma i skyn, med magt och stora härlighet. Men då detta begynner ske, ser upp, och lyfter edor hufvud upp; ty då nalkas edor förlossning. Och han sade dem en liknelse: Ser på fikonaträt och all trä. När de nu knoppas, kunnen I då se och veta af eder sjelf, att sommaren är när. Alltså ock I, när I sen detta ske, skolen I veta, att Guds rike är när. Sannerliga säger jag eder: Detta slägtet skall icke förgås, förr än det allt skedt är. Himmel och jord skola förgås; men min ord skola icke förgås. Men vakter eder, att edor hjerta icke förtungad varda med svalg och dryckenskap, och med detta lefvernes omsorg, så att den dagen kommer eder för hastigt uppå. Ty han varder kommandes, såsom en snara, öfver alla som bo på jordene. Så vaker nu alltid, och beder, att I mågen undfly allt detta som komma skall, och stå för menniskones Son. Och han lärde om dagen i templet; men om natten gick han ut, och vistades på Oljoberget. Och allt folket var bittida uppe till honom i templet, till att höra honom. Då tillstundade Sötbrödshögtiden, den Påska kallas. Och de öfverste Presterna och Skriftlärde sökte efter, huru de kunde dräpa honom; men de fruktade för folket. Och gick Satanas in uti Judas, som kallades Ischarioth, och var en af de tolf. Han gick bort, och talade med de öfversta Presterna och föreståndarena, huruledes han skulle fly honom dem i händer. Och de gladdes, och voro öfverens med honom, att de skulle gifva honom penningar. Och han lofvade dem det, och sökte efter läglighet, att han måtte öfverantvarda honom dem utan buller. Så kom då Sötbrödsdagen, på hvilkom man måste offra Påskalambet.
Ståndet lät förblifva vid Memorialet N;o 549. Piro 55o, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående en uppstådd brist i 1840 års anslag till Bevärings-manskapets vapenöfningar. Godkändes. N:o 55r, i anledning af erhållna återrrmisser å Utlåtande!, N:o 5o8. Tillägget i Utlåtandet N:> 551, bifölls. N: > 552, i anledning af erhållna ålerremisser å Utlåtandet N:o 5 i4- Med ogillande af Utlåtandet N:o 514» vidhållet i U,1 tandet N;a 552, beslöt Ståndet, att all upplupen och framdeles upplöpande ränta å skuld lill Staten, i följd af den af Bruksegaren A. TV. Gyzander i lifstiden, gemensamt med J>han IVedelii, för numera aflidne Kronofogden B. Carlsoon ingångna uppbördsborgen, efterskänkes Gyzanders enka och öfrige sterbhusdelegare. N:o 557, angående bestämmandet af den, till bestridande af Riksgäld s-Con!orets utgifter, erforderliga allmänna Bevillnings-summa. Godkändes. och N:o 558, angående aflöning för den hos Hemliga Utskottet anställda betjening. Gillades. S. D. Föredrogs Kongl. Majps Nådiga Skrifvelse af den 24 sistlidne Maj till Rikets Ständer, i anledning af deras förnyade underdåniga framställning, i fråga om ett förändradt mynt-system. Med delgifvande af denna Kongl. Skrifvelse till Banco-Utskoltet, lade Ståndet för öfrigt samma Skrifvelse till handlingarne. S. D.
Om man betraktar de båda bansträckningarna, som äro föreslagna att genomlöpas af dessa båda linier, så skall man finna, att de genomskära provinser, som tillsammans innehålla 59,000 hemman, upskallade till 370,000,000 R:dr, då antalet af hela Svetiges hemman utgör 68,000 med ett upskaltningsvärde af 430,000,000 R:dr. Man skulle ur flere synpunkter kunna betrakta detta och komma till samma resultat; men dä jag icke vill besvära R. o. Ad. med flere siffror, anser jag likväl de af mig nu upgifne bevisa, au antalet af hemman inom de provinser, bansträckningarna genomlöpa, utgöra nära | af hela landet. När nu härtill lägges banan fiän Fahlun, som vid denna Riksdag troligen blir bifallen, skulle jag tro, alt man, så'' myckel möjligt år, vid denna Riksdag gjort någonting stort i jernvägsfrågan för hela landet. Jag skulle tro. att dessa linier, sorn gä igenom f af vått land, som förena de största af väta sjöar med de båda håfven, med skäl kunna kallas en enda linea, så vida man ser saken ur fäderneslandets synpunkt, och att man således med skäl kan säga, att man inlåter sig i, icke 2:ne företag, utan endast i ett, örn företagen än börjas på 2:ne ställen. Man har visserligen sagt, all en klok man icke bygger 2 hus på en gång, men, på grund af hvad jag förut sagt, skulle jag tro, att vi bygga endast ett hus, om vi bifalla Ulsk:s Betänk. Det är att lägga grunden till en byggnad, och denna byggnad är fäderneslandets blifvande blomstrande tillstånd i industriell, merkantilt och politiskt afseende. Denna byggnad ger en lyftning åt de krafter, som så länge slumrat inom vårt fädernesland, och lanken derpå, att man bidrager (ill ett så stort mål, är så skön, att alla lokala intressen böra tystna, och de olika meningarna förenas för alt, som sig bör, upfatta frågan, nemi. från hela fäderneslandets synpunkt.
Då Statsrådet af de berättelser, som årligen ingått angående skeppsbyggeriinstitutet i Carlskrona, inhemtat, att detsamma motsvarar det dermed åsyftade gagneliga ändamål, ansåg Statsrådet, att det årliga anslag, som, i följd af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 13 Februari 1841 och 30 Januari 1845, med 3,333 ridr 16 sk. af Riksgäldskontorets medel utgått för detta institut, borde få fortfara, och tillstyrkte Statsrådet, att Kongl. Majit, med framställning derom till Rikets Ständer, må till deras bepröfvande öfverlemna, huruvida detta anslag må uppföras å sjette hufvudlilelns afdelning för jordbruk, handel och näringar, i likhet med hvad för andra undervisningsanstalter för näringarne eger rum, eller fortfarande såsom hittills af Riksgäldskontoret årligen anordnas. 48 Jordförluster genom Kanalanläggningar. Departementschefen utbad sig att få fästa Kongl. Maj:ts uppmärksamhet derpå, att statens medel hädanefter sannolikt komma att mera än hittills anlitas till ersättningar för jordförluster genom väganläggningar, enär, enligt Kongl. Majits nådiga förordning den 20 November 1843 om jords eller lägenhets afstående till allmänt behof, ersättning ej allenast för inegor, utan ock för ali annan mark, som för väganläggning afstås, skall, då Kongl. Majit pröfvar sådan anläggning nödig, till jordegaren utgifvas efter fulla värdet och hälften derutöfver, der ej om andra vilkor åsämjes, i stället för att, enligt dittills i ämnet gällande lagstadgande, endast för åker eller äng, som för väganläggning erfordrades, men icke för utmark, egaren hade att erhålla godtgörelse af kronan.
Riksdagsordningen, förhålla sig; den å beropade 29 §. omförmaler alldeles inte en sådan casus som här inträffat, det ii blott en slutsats, som ConstitutionsUtskotté tror vara en följd detaf, att Utskottet åge Ständers beslutande rätt; men hvilken rätt vid nogare skärskådande, finnes inskränkt til några vissa fall, hvartill denna handels icke kan hänföras; jag forblifver derför vid mitt förra yrkande, att ConstitutionsUl skottet öfver. Grefve Lilliencrantz, •Johan Wilheln För att bereda ett önskadt slut i förev; rande öfverläggning beder jag få anmärk; att 2:ne alldeles åtskilda frågor sammar blandas. Den ena, nämligen, att enda: ConstitulionsUtskottets pluralitet kan gör anmälan emot StatsRådets Ledamöter, oc att, då pliiraliteten dertill icke funnit ska decharge ofelbart bör ineddelas. Hvilke fråga af den som känner Constitution ick kan motsägas, eller på mer än ett sä tolkas. måtte afgifva sin förklaring här Den 17 Juli. e. m. Den andra question, eller huru vida ConstitutionsUtskottet rätt eller osätt förfarit, då det nekat en Ledamot att låta dess särskildta votum medfölja, beror deremotsäkei ligen af Grundlagens föreskrift, till hvars efterlefnad ConstitutionsUtskottet, likasom, detsarnmas principaler, måste vara förbundet, lag ser således icke huru Ståndet kan vägras, att af Utskottet äska förklaring öfver grunden till dess fattade beslut, att neka en Ledamot den rätt sorn alla andra Utskotts Ledamöter äga och utöfva. Friherre Cederström, Ludolf: Jag tror mig hafvä upplyst detta ämne, när jag hatt den äran erinra, att det tillkommer Utskottet att göra anmärkningar-, men icke en dess Ledamot. Friherre Cederström, Jacob:
Borgare-Ståndet väckt och till SlatsUtskottet remitterad motion, deruti föreslaget blifvit, att, för boskapsskötselns upphjelpande,. genom de inhemska kreatursracernes förbättrande, Staten mätte för livarjLän, hvarest Hushållnings-Sällskap redan finnes eller framdeles inrättas, anslå 2000 R:dr Banco till praemier för uppvisandet af de utmärktaste inhemska kreatur; och få Utskotten, som tillika tagit kännedom af de i den Kongl. Propositionen omförmälde Hushållnings-Sällskapers, äfvensom Kongl. Landtbruks-Academiens framställningar och utlåtanden, sitt yttrande i förevarande vigtiga ämne nu vördsamt afgifva. Om det bör antagas, att åkerbruket utgör Sveriges, så väl som en stor del af andra länders förnämsta eller modernäring, och sålunda den vigtigaste delen af allmänna hushållningen, så lärer det ej kunna nekas, att denna näring, åtminstone hos oss, ej skulle hafva egt bestånd, än mindre hunnit sin nuvarande utveckling, om icke dermed varit förenad en annan, nemligen boskapsskötseln. Dessa hegge, af hvarandra beroende, näringar hafva likväl icke rönt lika uppmuntran eller gått hand i hand framåt, utan har den sednare i mera än ett århundrade fått på ett i Ögonen fallande sätt stå tillbaka. Under det åkerbruket numera hunnit den höjd, alt det ej allenast fyller landels behof af spanmål, utan ock i gjmsamma år lemnar öfverskott till utförsel, mäste ladugårdsproducter införskrifvas för öfver Tre millioner Riksdaler årligen. Alt likväl landtmannen i Sverige i fordna dagar, under Gustaf I:s och ännu under Gustaf II Adolfs regeringstid, använde jordens productionsförmåga åt detta håll med sådan framgång att smör, talg och kreatur utgjorde export-artiklar; derom vittnar historien. Andra länder hafva egnat tillbörlig uppmärksamhet åt denna näringsgren och uti åtskilliga är den uppdrifven ganska högt, t. ex. uti vårt grannrike Danmark. Orsakerne till det inom Sverige i detta hänseende för handeln varande ofördelaktiga förhållande äro flerahanda.
Karolinska Institutet: se Carolinska Institutet, — je - ni Kartverk, Topografiska Corpsens, angående anslag till lifgifvande deraf; motion af Herr Wilhelm Predrik Leijonancker: se Motioner. Kassa-förvaltare af kyrkans och folkskolans medel, angående anställande inom hvarje församling af särskild sådan: K. IV. 313, A. 490. Katekes-utanläsningen, angående dels inskränkning deri, dels utfästande af belöningar för de tjenligaste läroböcker vid den första undervisningen i kristendomen: B. III. 314, 458, 538, Å. 593; U. IX. 148, 166, A. 167, 177, 178; E. X. 108. Katrineholm, angående anvisande af medel för fortsatta arbeten å Statens vestra stamjernbana emellan Stockholm och —: B. III. 274, 396, 456, A. 456, E. 462- Kavalleriet i Jemtland, angående befrielse för rotehållarne dervid från skyldigheten såväl att bidraga till sadel-muuderingeus anskaffande och underhåll, som att underhålla ryttare-hästarne, under marcherne mellan mötesoch mönstrings-ställena samt sqvadronernas samlingsplatser: B. III. 462. 594, 630, A. 630, 637; U. VII. 97, 197, A. 198, E. 354. Kavalleris afsittande "och förvandlande till infanteri, angående lättnader i rustnings-skyldigheten genom —: B. VII. 5, 138, A. 138. Kavalleri-Regementena, angående förändrade föreskrifter rörande remonteringen vid indelta —: B. VIII. 270, 375, A. 375. Kavalleri-torpen, angående plan-penningars utgörande för —: B. VI. 282, 431, A. -131 Kjellenberg, P. W., t. f.