Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning häraf upplästes PresteStåndets ProtocollsUtdrag af den 26 October 1829, innehållande, att PresteStåndet beslutat, att StatsUtskottet borde till ExpeditionsUtskottet antingen aflemna ett skrifvet exemplar af alla dess Betänkanden och Memorial, behörigen undertecknadt, eller ock låta med de tryckte häftena af så väl Statssom Statsoch BankoUtskottens Memorial, af hvilka original-exemplar icke ännu blifvit till ExpeditionsUtskottet aflemnade, eller framdeles öfverlemnas, medsända vederbörligen underskrifne och medelst Utskottets Sigill vid nämde häften fogade missiv. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å ExpeditionsUtskottets förevarande Memorial. Ropades Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade fatta enahanda beslut, som Högvördige PresteStåndet. Bifölls. Ånyo föredrogs Herr Munck af Rosenschölds, Eherhard, den 16 dennes eftermiddagen på bordet lagde hemställan om verkställande af den beslutade utdelningen Den 17 Mars f. m. utaf Ridderskapets och Adelns protocoller för Riksdagarne 1817 och 1818 samt 1823. Undertecknad RiddarhusSecreterare: I anledning af den af Herr Munck af Rosenschöld förliden gårdag gjorde hemställan, liar jag i dag låtit efterfråga hvar den beslutade utdelningen af protocollerne må för sig gå. I RiksgäldsContoret har jag erhållit det svar, att numera intet hinder möler för Ståndets ledamöter att i RiksgäldsContoret utbekomma sina exemplar; men på det RiksgäldsContoret må känna hvilka ledamöter äro närvarande, önskar Gontoret, att de af Ridderskapets och Adelns ledamöter, hvilka önska bekomma de ifrågavarande protocoller, ville först låta i RiddarhusCanzliet anteckna sina namn, hvarifrån Förteckningen sedan till RiksgäldsContoret öfverlemnas för att tjena till rättelse vid utlemnandet.
Hr Printzensköld har vidare yttrat, att tanken på straffet af lifvets förlust skulle afhålla brottslingen från gerningens begående. För min del tror jag, alt brottslingen later mer afskräcka sig af tanken, att gerningen medför frihetens förlust för hela lifstiden, än af tanken, det brottet väl är belagdt med lifsstraff, men att detta straff aldrig verkställes, utan nåden mellankommer och gör straffet merändels lindrigare än del nu ifrågakomne. Det ligger i sakens natur, att Konungens Rådgifvare, då lagen är så barbarisk, att den med dödsstraff belägger sådana brott, sorn enl. rättvisans fordringar icke böra dermed beläggas, i de flesta fall tillstyrka K. M. alt lill lifvet benåda rånare. Jag tror derföre, att straffet snarare bevarar sin afskräckande egenskap, då det alltid i enlighet med lagens bokstaf tillämpas, än då det esomoftast uphäfves genom Regentens benådningsrätt. Hr Printzensköld har omförmält, huruledes en åkaredräng yttrat till en annan: ”jag kan gerna slå ihjäl dig, ty det kostar endast 28 dygns fängelse vid vatten och bröd samt några års fästning”. Härvid, torde den värde talaren bemärka, att just den omständighet, att det i lagen för dylik gerning stadgade strafj aldrig tillämpas, föranleda det omtalade yttrandet. Hade brottet i lag varit belagt med fästningsstraff, så hade detta yttrande kunnat tjena till stöd för Hr Printzenskölds åsigt, ''att stränga och afskräckande straff böra bestämmas, men, då förhållandet icke är sådant, talar det citerade yftrandet vida mera emot än för Hr Printzenskölds sats. Dylika exempel äro dess - Den 16 Augusti f. m. 375 utom föga lämpliga att anföra och få ingalunda läggas till grund för en lagstiftande församlings beslut i fråga om strafflagar. Dessa lagar böra vara grundade på förnuft och rättvisa, och ingalunda rätta sig helt och hållet efter det ofta vilseledda eller outvecklade rättsbegrepp, som finnes hos den råa massan.
För att vinna ett mål, mätte man få framställa serskildta medel, och det vore besynnerligt om man för hvart och ett sådant skulle afgifva ett serskildt Memorial. Detta är ej Grundlagens mening. En annan sak hade varit, om jag i mitt Memoria! inblandat en Motion rörande ett ämne, sorn ej med hufvudämnet hade någon directe gemenskap, till exempel, 0111 Police. Kammarens ställande under Kongl. HofRättens granskning. Då hade Utskottet med fullt skäl kunnat åberopa 51 Riksdags*Ord - Den 21 April. 111 ringen; men ej nu. Snarare hade Högloflige Utskotten kunnat som skäl för dröjsmålet anföra uteblifvandet af den närmare utveckling af denna Motion, som jag vid slutet af densamma lofvat, men från hvilken jag af flere skäl, med hvilkas anförande jag nu ej vill missbruka Ridderskapets och Adelns tålamod, afstått. Få alla dessa grunder anhåller jag, att Utskottens Memorial må varda återremitteradt. Friherre Cederström, Jacob: I afseende på de af Herr Munck af Rosenschöld gjorde anmärkningar vid Utskottens Utlåtande, angåen. de förevarande Memorial, anhåller jag att få fästa Högioflige Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på de der förekommande frågor. Jag tror att om Memorialet uppläses, Ridderskapet och Adeln skall finna att detsamma innefattar flere ämnen. Beträffande den anmärkring, att Utskotten ej innom föreskrifven tid med ifrågavarande Utlåtande inkommet, medgifver jag väl att 44 §. Riksdags-Ordningen bestämdt utsätter en termin af 8 dagar, innom hvilken, Utskottet i Mål. som ej kunna af dem till pröfning upptagas, böra deras yttrande meddela, men denna tid måste nödvändigt räknas ifrån den dag då Målet innom Utskottet blifvit uppläst och granskadt, hellst det ingalunda är möjligt för Utskotten, sorn under Motionstiden ofta innom en vecka få 60 å 70 Memoiia! till sig remitterade, att innom åtta dagar efter emottagandet dem alla till pröfning företaga. 112 Ben si April.
Jemte det jag anser mig vid detta tillfälle böra i underdånighet anmäla, att, sedan ofvanberörde förändrade organisation af lif-gardet till häst i nåder beslutades, den i sammanhang dermed nådigst fastställda indragnings-stat, hvars slutsumma då uppgick lill 7,086 lbdr 12 sk. genom inträffad afgång redan så nedgått, att derå endast qvarstå aflöningar till det ringa beloppet af blott 1,702 R:dr 4 sk. 6 rst. med derunder begripne 56 tunnor spannmål, i följd hvaraf ock interims-staten till en del kunnat befordras tili verkställighet, hemställer jag jemväl underdånigst, det Eders Kongl. Maj:t nu täckes, enligt Dess i nåder tillkännagifna afsigt, af Transport 71,391: 40. 8. Rikets Ständer äska, att den för merberörda interinms-stats definitiva fastställelse erforderliga tillökning i nuvarande anslag för lifgardet till häst må varda på stat uppförd med 3,177: 20. — Ankommande på Eders Kongl. Maj:ts nådiga pröfning, huruvida, med afseende derpå, att det på regementets indragnings-stat ännu qvarstående, ofvan uppgifna belopp af 1,702 R:dr 4 sk. 6 rst., som utgöres af lönefyllnad för en ryttmästare på gammal stat, löner för indragne andre adjutanten, musik-direktören och en trumpetare samt pensionsfylluad för en afskedad fanjunkare, sannolikt icke på längre tid hlifver disponibelt, Eders Kongl. Maj:t'skulle finna lämpligt att jemväl af Rikets Ständer begära öfverflyttandet på allmänna indragnings-staten af berörda mindre betydliga belopp, på det att slutliga verkställigheten af regementets nya organisation sålunda må befrämjas.
M 20, i anledning af väckt motion (M 6), om utarbetande af en ecklesiastik boställsordning. Bifölls. M 21, i anledning af väckt motion [M 11), om reglering af Klockares löneinkomster. Bifölls. Jtä 22, i auledning af väckt motion (JW 249), om organiserandet af en representation för häradet. Bifölls. M 23, i anledning af väckt motion (JW 200), i fråga om upphäfvande af 3 morn. i 47 § af Kongl. Förordningen om landsting. Bifölls. Prot.-UIdrag den 7 Januari 1863. 159 M 24, i anledning af väckt motton om uppgörande af nya billiga taxor å afgifter till kyrka och kyrkobetjent?, m. fl. Bifölls. Jfå 25, i anledning af väckt motion (M 86), angäende 5 årliga häradsting i Wermland. Bifölls. M 26, i anledning af väckt motion (JW 486), om förbud mot befälet» inblandning vid afslutande af kontrakt emellan rotehållare och soldat. Bifölls. M 27, i anledning af väckt motion (JV2 5i0), om ändring i bestämmelserna rörande soldattorp. Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Memorial, M 15, roed återlemnande af väckt motion, om förändring i stadgandena angående edgång. Lades till handlingarne, med förklarande att Preste-Ståndet ansåg ifrågavarande motion böra af Lag-Utskottet behandlas. Från Vallofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Memorial, M 15, med återlemnande af väckt motion om förändring i stadgandena angående edgång. Memorialet lades till handlingarne och ifrågavarande af Herr Henschen väckta motion, M 152, återremitterades till Lag-Utskottet för att af detsamma i grundlagsenlig ordning behandlas.
R:dr 4,6öo: — (Jemf. Rikets Ständers Beslut öfver Banco-Utskottets Utlåtanden N:ris 87 och 123) b) Till Notarien C. A. Strinnholm, att, enligt med BancoFullmägtige uppgjord öfverenskommelse, successive uppbäras emot åtagande, att utur Banco-Handlingarne satnmanialia och i fullständigt skick renskrifvet aflemna Register efter tidsordning, sakordnjng och alphabetisk ordning, under en tidrymd af 29 år, från och med år 1800 till och med år 1828, enligt gamma grunder, som blifvit följde vid redan verkställd utarbetning för de första 13 åren i ett lör allt, . , . 4,000: _ Hvarutaf OmkostnadsRäkningen i lörsta rummet 14 Banco-Vtskottets Memorial N:o i4? skall godfgöras nied i5oo R:dr, hvilka för den redan fulländade delen a( arbetet blifvit till bemälde Notarie utbetalde. Bestämda årsanslag af Bankens Omkostnads Räkning för välgörande ändamål komina, såsom hittills, att anordnas: 1:0 Till Banco-Fullmägtiges Dispositions. Räkning, N:oi,för årliga Julegåfvor åt fattige och nödlidande, dels inom Hufvudstaden dels i Landsorterne R:dr 2000: — 2:0 Till utbetalande i stadgad ordning genom Commissariatet, enligt hvad Banco-Fullmägtiges Berättelse, pag. 79, och dervid bifogad specification upptager: en sammanlagd summa af R:dr 1680: — Banco-Vtskottels Memorial N:o 147. 15 Och tillkommer, med Rikets Ständers bifall, å den uti tryckta förteckningen sist upptagna nådegåfvan af R:dr 5o till en fattig Enka M. M. Lindbäck, som genom fall från en ställning, under sitt arbete vid Banco-Huset, sommaren 1817, af brutit båda armarne och derigenom blifvit uturståndsatt att med arbete sig försörja, en tillökning af
Ledamöter blifvit utsedde, att på Drätsel-Commissionens ansvar, jemte Våg-Inspectoren, underskrifva attesterne för det Tackjern, som å Stockholms Tackjerns-Våg, till belåning i Banken, under loppet af år 1831, nedsaltes, bar Commis - BancoUtsholtets B elanhan, le N:o 4g. 3 sionen , uti svin’ den i September i83o, meddelat Fullmäglige, att, som, enligt innehållet af Kongl. Maj:ls Ilögstberörde Nådiga Förordning, ansvar för ifrågakomne vågattester icke åligger Drätsel-Commissionen colleclivt, samt Co m mission en hvarken ville eller kunde något sådant sig underkasta, utan ansvaret i det fallet endast tillkomme dem, som attesterna underteckna, bade Corn missionen jemväl, under sudane vilkor, utsett Borgmästaren Weser oell Rådmannen Spångberg alt, jemte Vägaren, underteckna altesterna år i83o; men att Commissionen, enär dess Ledamöter af Magistraten årligen lill deras befattningar af Öfver-StåthållaVen utnämnas, följaktligen icke varit i tillfälle att, till vågatlesters undertecknande för påföljande år i S3i, -några Ledamöter bland sig utse; hvilket Commissionens yttrande, så vidt det innefattade undandragande af det föreslagna collectiva ansvatet, Commissionen förmenade hafva föranledt Banco-Fullmäglige till den af dem den 3o December i83o bos Kongl. Maj:t gjorda underdåniga hemställan, om förpligtande för Drätsel-Commissionen alt intill kommande
Nio 44 afgifne, samt den 37 derpå följde eftermiddagen på bordet ligde , Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte förslag till ett 7:de moment i i4:de $. Riksdagsordningen ; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att det i förstnämnde Memorial framställde förslag, till den behandling 56 §. Regerings Formen föreskrifver, godkänna. Föredrogs § nyo ConstitutionsUtskottets den 21 sistledne Augusti under N:o 45 aflåtne, samt den 27 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition om upphörande af Konungens två röster i Högste Domstolen. Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: Con. stitutions-Utskottets nu uppläste Memorial synes vara dicteradt allenast af opinionen. Jag vill ej dermed hafva sagt, att jag ogillar det, ty äfven jag tror, att opinionen fordrar samma resultat, som ConstitutionsUtskottet åsyftar. Men otvifvelagtigt tyckes det mig vara, Den 5 September f mi ali att, om ConstitutionsUtskottet velat vid frågans behandling gå till principen , framställningen bordt blifva helt annorlunda. Utskottet har fästat, Riksens Ständers uppmärksamhet å de dubbla förrättningar , som tillhöra Hög-; sta Domstolen: den ena att vara Rikets Högste Lagskipare, och den andra, att förklara Lagarne. Detta senare uppdrag är en följd af ofullkomligheten i vår Representation. Vöre den annorledes beskaffad , och samlades Folkets Representanter årligen , eller hvart annat år, så behöfde man icke uppdraga åt en Domstol den så vådliga rättigheten , att förklara lagarne, i stället att blott skipa dem. Är nu fråga om att skipa Lagarne, och att Kongl. Maj t deruti deltager , så hemställer jag , hvilken skilnad är emellan den nuvarande Högsta Domstolen och JustitiK-divisionen uti den fordna Rådkam3ren. Der var domen , såsom Constitutions-ljtskottet säger , ”Guds dom.”
Endast jardinieren midt på bordet bibehålles; emellertid må nämnas, att äfven den stundom får gifva vika för t. ex. en krokan. Smörgåsbrickor äro visserligen för närvarande ganska mycket i bruk, dock tro vi för vår ringa del, att detta arrangemang aldrig kan blifva rätt populärt bland vårt folk, hvars manliga hälft, som bekant, par préférance dväljes vid smörgåsbordet, trots de rop, som tidt och ofta höjas rörande denna svenska plägseds mindre fördelaktiga egenskaper. Vinerna och glasen ordnas i rader på bordlöparen, tallrikarna i högar, omgifna af knifvar och gafflar eller skedar midt på bordets långsidor; faten med de olika varma anrättningarna inkomma från köket efter hand och placeras jämte dem. Saladerna framsättas vid dukningen. Hvarje gäst går fram och serverar sig själf. 01, porter och mjölk kringbjudas på brickor, men hafva dessutom sin plats på serveringsbordet. — Teet serveras i salongen vid gästernas ankomst. — Brännvinskaraffen, omgifven af sina glas, står på smörgåsbordet. I matsalen, så långt utrymmet tillåter, och i angränsande rum arrangeras småbord. Dessa täckas med en hvit damastduk, förses med servietter och prydas med en blomvas eller en armstake. Att mycken påpasslighet i fråga om de begagnade tallrikarnes och glasens bortskaffande är af nöden, måste husmodern göra sina tjänare uppmärksamma på. Serveringen vid en middag för sexton å tjugu personer skötes med ledighet af två vana uppassare. Som regel kan man beräkna en tjänare på tio personer. Två fat kringbjudas från motsatta håll. Det ena börjar hos den dam, som sitter till höger om värden, passerar denne, går vidare till hans vänstra bordsgranne och fortsätter till och med värdinnan; det andra börjar hos den herre, som sitter till vänster o m värdinnan och fortsätter till och m e d värden. I de fall åter som den serverade rätten fordrar ett bihang af t. ex. legymer, följer den ene tjänaren strax efter den andre.
— Men jag frågar å andra sidan: beredes fäderneslandets lycka genom stillastående på den punkt, hvarpå vi oss nu befinna? Denna fråga vågar jag besvara med nej. Jag tror icke, att det är möjligt att bereda fäderneslandets lycka genom fortgående af denna representation, såsom den nu är; ej derföre, mine herrar! att jag anser elementerna af denna representation vara dåliga, vara oförmögna till något godt; tvertom, jag känner icke några så goda elementer för en representations sammansättning, som de fyra, hvilka för närvar, utgöra Sveriges riksförsamling; men, mine herrar! det ligger i sjelfva fyrdelningen en omöjlighet att kunna låta förnuftet göra sig gällande vid en riksdag. Detta är alldeles ohjelpligt, såvida man icke kommer att öfverlägga på två kamrar. Två kamrar kunna öfverlägga, men ej Hera än 2 kamrar. Tre kamrar kurtna ej öfverlägga, ty då blir en kullvoterad af de tvänne öfriga. Fyra kamrar kunna icke öfverlägga, ty 3 votera omkull den 4, och slu! ligen kan icke heller en kammare öfverlägga, ty med hvem skulle denna ena kammare öfverlägga utom med sig sjelf? Detta låter sig icke göra; del är således endast två kamrar, sora kunna öfverlägga, och del är just deruti, t"4 Den Octobcr f. rn. efter mitt förmenande, tvåkammarsystemets företräde ligger, att det måste vara två om öfverläggningar skola äga ruin. När dertill lägges, att om man går nrithmetiskt tillväga, oell fyra Stånd skulle utgöras af 5o personer, så skulle liela representationen bestå af 200 personer och 101 personer Liefve då den absoluta pluraliteten, om de öfver lade på en kammare; äro de åter delade på 2 kammare, så blir pluraliteten hälften deraf. Deromot, oin man delar dem på 4 Stånd, så kunna 34 personer af bela antalet göra majoritet. Delar man deni på 5 Stånd, så kunna 35 personer göra majoritet.
Rikets Ständers underdåniga hemställan är bifallen, och förordning derom utfärdad den 3o Maj i835. 51:o i835 Februari 21. Med anmälan om ett misstag, som inträffat vid expedierandet af Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse at den 5 Januari rörande ändring i 4 och 5 §§. i 17 Kap. ÄrfdaBalken och 3 $. 8 Kap. Jorda-Balken, samt om upphäfvande af Kongl. Förordningen den 19 Augusti 1762; — äfvensom angående förändring af ofvanstående Lagrum. Kongl. Maj:t har vägrat sitt bifall å denna underdåniga hemställan. 52:0 1835 Mars 5. Angående förklaring af 26 Kap. 2 §. Preste-Ståndets underdåniga Skrifvelse i samma ämne. Kongl. Majit har vägrat bifall härtill. Om förändring i Kongl. Brefvet den 10 Maj 1815, angående ansvar för försummad snöskottning; varande berörde underdåniga hemställan endast af Bonde-Ståndet gjord. Kongl. Majit har afslagit denna underdåniga hemställan. Angående serskildt ansvar för förnyandet af förbrytelse, hvarför bestraffning ännu icke blifvit undergången. Kongl. Majit har funnit ifrågavarande lagförslag ej kunna antagas. Angående så kallade Undajitags-Kontrakters inteknande. Kongl. Bil. till R. St. Just. Ombudsm. Emb. Ber. den 14 fjfan. 1840. g Kongl. Maj:t liar ej lemnat bifall till detta underdåniga förslag. 57: o j835 April 23. Angående ändring i nu gällande Lag, i afseende på behandling af frågor om oenighet emellan makar. Kongl. Muj:t bar förklarat sig ej kunna antaga ifrågavarande förslag. 58:0 i835 April 23. Med öfverlemnande af förslag till Lag för Inri kes och Utrikes vexlar. Kongl. Maj:t har ej lemnat Nådigt samtycke lill förslaget. 59:o 1835 April 27.
Och som E. K. M., efter vederbörandes hörande, i Nåder funnit ofvanomförmälde förändringar och tillökningar uti Post-Werkets aflöning vara af behofvet påkallade, hafva Riksens Ständer alltså velat medgifva, att desamma må på Stat upptagne varda. 13:0. E. K. M. har, till Riksens Ständers afgörande, i Nåder öfverlemnat Dess och Rikets Kammar-Rätts underdåniga framställning om billigheten deraf, att de Karnmar-Rätts-Råd, hvilka icke innehafva Råds-Löner på Stat, måtte, på anförde grunder, af Lönförhöjning, till enahan-i da belopp, komma i åtnjutande. Under Janiga Skrif reiser - Riksens Ständer, som, vid sistförflutne Riksdag, i anledning af E. K. M:ts Nådiga Remiss uppå Presidentens i Kammar-Rätten underdåniga hemställan, att 3:ne Assrssors-Loner måtte varda förhöjde till Kammar-Rätts-Råds-Löner och i sådan egenskap uti Staten uppföras, underdånigst förklarade, att de, under afbidan af der. önskade allmänna reglering af Embeten och Tjenster, icke kunnat å denna ansökning göra afseende, enar detta Werk, vid 1815 års Riksmöte, åtnjutit lika Lönförhöjning med andra Civil-Statens penninge-löntagande Embetsoch Tjenstemän, finna sig af enahanda skäl, ej heller nu kunna bifalla ifrågaställde partiella Lönreglering, helst StatsWerkets tillgångar dessutom icke medgifva den ökade utgift, som i sådant ändamål skulle erfordras. 14:0. Likaledes har E. IC. M. i Nåder lemnat Riksens Ständer del af Dess Befallningshafvandes uti Jemtlands Län underdåniga anhållan om Löntillökning för Lands-Secreteraren och Lands-Kamereraren i berörde Län, af hvilka för närvarande den förre eger i årlig Lön 233 R:dr 16 sk. och den senare 266 R;dr 32 sk.
gående tÄck, mäneljasets strömmar är samhet. här underbara drömmar. lägga förtrogen Jag påståendet, giftermålet Charlotte Lindholm. med husmoderlig verkvill endast i någon mån vederatt de kvinnor, som före sysslat nästan uteslutande med intellektuelt arbete eller sådant praktiskt arbete, i hvilket husliga göromål ej ingått, till följd däraf bli dåliga husmödrar, än mindre dåliga hustrur. Ingrid Fördom? Mlllr * (lljPii att dåliga r * 0 ^ hustrur. göres a ^ varieradt Jag har älsklingstema, gjort den iaktta» emanciperad kvinna » i detta fall liktydigt med hvarje ung flicka, som äktenskapet haft en bestämd sysselsättning, hvilken upptagit hennes tid, krafter och intresse och i hvilken hushållsgöromål ej ingått. Vidare har j a g märkt, att i dylika resonnemang ordet hustru bör — för att få fram den talandes verkliga mening — utbytas mot husmoder. T y ingen vill väl med full öfvertygelse påstå, förtjäna sitt noga taga att förmågan och vanan att bröd, att ordentligt indela och vara på sin tid och att systematiskt sätta sig in i ett arbete, äro dåliga förutsättningar hos en kvinna, för att hon skall kunna fylla de moraliska tenskapet! Det af ifrågavarande specielt vara slag husmoderliga främmande. möjligt att husmoderliga. ligger i sakens natur, att för en ung flicka de plikterna inom äkLåtom oss då se till, hur det kan förhålla sig med de — Hon egna en tid flertalet bland göromålen bör därför måste — • om före brölloppet åt genomgå en hushållsskola eller på annat lämpligt sätt skaffa sig nödiga kunskaper i de olika grenarne af husmoderlig verksamhet. Med den förmåga att systematiskt sätta sig in i ett arbete och ordentligt utföra detsamma, hvilken hon, tack vare sin föregående sysselEtt försäkringsbolag för kvinnor och barn. Om försäkringsaktiebolaget NORNAN, afsedt hufvudsakligast hvilket vi i omnämnde, ett vi nu meddela några a f regeringen. eller grundfonden skall utgöra etthundrafemtio närSin bolagsordning har b o - nu fått fastställd kapitalet o c h barn, föregående nummer a f Idun kunna mare upplysningar. laget för kvinnor Aktieminst tusen kronor, fördeladt i aktier å 250 kr., ställda till viss m a n.
Samma yrkande af upphäfvande utaf 1838 års författningar, rörande Mosaiske trosbekännare samt ålerupplifvande af 1782 års Reglemente för Judarne har äfven blifvit framställdt af Herr Lidbom„ under förmenande att de genom förstnämnde författningar Judarne förunnade förmoner sakna, på Judiska nationens sida, allt stöd af rättsanspråk, då den förutsättning alt Judarne skulle införa kapitaler och en högre slöjdoch handelsskicklighet i Riket samt kraftigt upparbeta Sveriges industri, lika litet blifvit verkliggjord som en större del af de bestämmelser elterlefde, hvilka uti 1782 års Reglemente hade blifvit fästade som vilkor för den tillåtna inflyttningen i Riket. Deras näringsgrenar hade erfarenheten ådagalagt, med få undantag, vara importhandeln och procenleriet; sällan nämndes någon af Judiska nationen såsom exportör, hvaremot importen och serdeles införseln och spridandet i landet af utländskt kram samt fåfängliga lyx och öfverflödsvaror utgjorde den hufvudsakligaste rörelse, medlemmarne af denna nation idkade. Finge de tillåtelse att bosätta sig i provinssläderne och på landet, samt alt besöka alla marknader, skulle de, genom den ökade lättheten att debitera sitt utländska fåfänglighet - 4 Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänkande, N:o 54. kram och den allmänna benägenheten för lyx, flärd och ett öfver tillgångarne sträckt lefnadssätt, kunna i mångfaldigt större skala uppdrifva importen och förbrukningen af utlandets öfverflöd och modevaror; äfvensom de, hvilka äro initierade i ockerrörelsen, skulle bland provinsstädernas innevånare och en oerfaren menighet på landet få ett experimentalfält för deras industri, som kunde bringa dem de mest rika skördar.