Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det af bemälde Kommitté, till fullgörande af dess erhållna uppdrag, afgilna och sedermera till trycket befordrade samt bland Riks-ständens ledamöter utdelade betänkande och förslag innehåller följande framställning af de hulvudgrunder, pä hvilka ordnandet af det för Sverige i politiskt, militäriskt och ståls-ekonomiskt hänseende mest gagnande jeruvägs-system, enligt Kommilléens åsigter, borde hvila i Sedan den åsigt gjort sig gällande, all ett jernvägs-svstem lör landet borde omfatta dels vissa stambanor, hvilka pä Statens bekostnad skulle'hyggås och undeihållas, och dels de bibanor, hvilka dermed borde förenas och af enskilde associationer, elter sig företeende behof och med större eller mindre understöd af Staten, blefve utförda; så borde de förstnämnde, eller stambanorna, i ståls-ekonomiskt hänseende uppfylla samma ändamål, sorn kanalerna och segellederna, samt således framdragas förnämligast genom de orter, hvilka, i anseende till sin aflägsenhet frän vatten-kommunikationer, icke kunna af dessa kommunikationer draga fördel. Följaktligen borde en stambana endast undantagsvis på en längre sträcka framgå parallell med en närbelägen segelled och blott korsa eller beröra densamma vid sådana punkter, der den inre rörelsen antingen redan vore eller kunde motses blifva för vissa orter koncentrerad. Det vore äfven maktpåliggande, alt stambanorna »olades sä, att de bibanor, som ansåges nödiga, kunde för minsta kostnad och till största gagn för de särskilda orterna på tjenligaste ställen dermed sammanbindas, sii vida sådant, utan åsidosättande af öfriga med en stambana afsedda syften, late sig göra. Med stambanor borde nemligen tvänne andra syftemål uppnås: det ena, all, då de, bland annat, afsåge en lättad förbindelse med fremmande länder samt vigtigale handelsplatser inom riket, »Islandet mellan banornas ändpunkter, (III besparing i tid och transportkostnad, i möjligaste mån förkortades; — det andra, att öppna och underlätta förbindelse mellan i Slats-Uts/fotlets Utlåtande N:o 6$. de Irakier, som vore förmånligast belägna för militära operationer till rikets försvar.
Sjuksl&lt;öterskor. Uppgifter från förbundets platsanskaffningsbyrL Hvarjehanda i kvinnofrhgan. (~rsberättelse för 1888. A. K-cllt. Nya Idun. Elin Améen. Listan. En barnpsykologi. A. K-dt. Ocksh en visa. I den gamla goda tiden. R-n. Skizzer. A ~ h i l J Agrell. Miss Bell. Lea. Liten iiterblick. Lea. Ett besök hos doktor Widerström. U f e. Pariserbref. Oliz; e Sclireiner. Tre drömniar i öknen. En allegori. mithiof Holmgren. blod. Saul och David. En diktcyltel. Anna Krook. En barnahand. " Poemer. Sully P~ydhomnze. Den första ensamheten. Z. 2: En visa tryckt i år. Harald Liedleck. Fjällnäs. r i l G. L. Botilda Anderson. Prinsessan Eiigenie. I h e l d c. Manna Lindberg. Mathilda Naiiman. A. K-clt. Caroline Biggs och Elisabeth Nyström. L i l l y Engström. Regina Pallin. Esuias Tegndr. Bref från början af 1800-talet. Robinson. Frun från hafvet af Ibsen. N. Kvinnans kallelse och uppfostran af Hertzberg. H. H, Fra Akershus till Akropolis af Ingvald Undset. B. Bland Minniskoatare af Carl Lumholtz. Ben Hur af Wallace. I&lt;ladsömnad af Hulda Lundin. Alice Brandt af Stella Cleve. Kvinnoöden af Helena Nyblom. - m-en. Marlrvärdiga kvinnor af Ellen Fries. » Frihetens singarätts af Cecilia Holmberg. - Familjen Verle af Mathilda Roos. B. Dur och Moll af Rust Roest. E m i l Szien.skn, Ragni. G. Hjelmorus. Parisersalonger frRn 1700-talet. : araktarsEllen 1 C q. Ernst Ahlgren. I h e k l e. NAgra drag af Frances Willards verksamhet.
Ståndet icke fordra någon åtgärd. 2:o Ståndet, som godkände, hvad Utskottet i Utlåtandet N:o 219 föreslagit, åberopade derjemte sitt i ämnet förut fattade beslut. 3:o Anslaget beviljades, i enlighet med hvad Utskottet tillstyrkt i Utlå tandet N:o 219. 4:o Anslaget beviljades, och vilkoret, som dervid blifvit fästadt, godkändes. ?:o Hvad Utskottet hemställt, så väl rörande anslaget, som vilkoret, bifölls. 6:0 Med ändring af hvad Utskottet i denna punkt tillstyrkt, rörande Professor Cronstrand, fann Stan let skäligt bevilja honom en hans förra löne förmoner motsvarande årlig pension af 1,150 R:dr, att å stat uppföras; och gillade hvad Utskottet i Utlåtandet N:o 219 tillstyrkt för Professor Selander personligen, så länge han Obser va Lors-tjensten innehar. 7:o Föranledde icke nu till någon åtgärd. 8:0 Ståndet, som gillat öfverflyttningen, fann punkt-en icke till någon åtgärd föranleda. 9:o Föranleder icke här till någon åtgärd, då Ståndet rörande denna fråga redan fattat sitt beslut. 10:o Förhållandet enahanda, som vid föregående punkt. ll:o Enahanda förhållande, som näst ofvan. 12:o Bifölls, på sätt i Utlåtandet N:o 63 finnes föreslaget, med de dervid i Utlåtandet N:o 219 gjorda förändringar och tillägg. 13:o Bifalles. l4;o Bifalles. 15:o Pensionen bif alles, till belopp och på sätt, som i Utlåtandet N:o 219 finnes föreslaget. l6:o Med ogillande af hvad Utskottet i denna del tillstyrkt, beslöt Ståndet, att 2:ne Emeriti-löner för hvarje Stift i Riket må på Allmänna Indragnings-staten uppföras, den ena för Lectorer vid Gymnasierne å 800
Se 28 Febr. 28 Fehr. 6 Juni Bank, Hufvud - Titeln. O) C N:0 28 Febr. 28 Febr. 28 Febr. 28 Febr. b. 17 Juni h. 17 Juni g. 30 Maj1 b. 27 Maj Rikets i Ständers b. 19 Juni i b. 17 Juni b. 28 Nov. b. 29 Nov. b. 28 Nov. b. 3 Dec. 73 73 10 21 11 Riksdags-Beslut. 82 M. na och sättet för bestämmandet af Marks härad, om anslag till beredande af arbetsförtjenst åt behöfvande inom Medaljer, om inköp för statens räkning af eu del utaf Kammarherren G. I). Lorichs tillhörig samling af, se Mynt, Medborgerliga rättigheter, angående rättighet för straffad person att inom viss tid återför värfva Medicinalstaten, om anslag till Mediko-pneumatisk anstalt, om understöd för den af Doktor O. Sandahl i hufvudstaden inrättade Mejerier, distrikts-, angående angående anslag för anläggning af Mejerister, om anslag till stipendier åt . Militie-boställen, om indragning till statsverket eiler försäljning af alla » om andrine i Kongl. Kungörelsen den 18 Mars 1843, i fråga om traktamentsersättning åt särskildt t. f. domare vid syner å » angående ersättning för upphörd dagsverksskyldighet till åtskilliga, se Dagsverksskyldighet. Militie-boslällsordningen, om ändring i 27 §, angående kyrkobyggnadskostnad för militieboställen, se Byggninga-Balken. Kongl. Proposit. eller Skrifvelser. Motioner inom Riks-Siåndeu. (Elfte Samlingen.) CO 23 3 Ti > a" 3 5’ T* eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut. CO ? tfa. — • re || ? Ridd. o. PresteBorgareBondeN:o £ Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet. Militära embetse och tjenstemän, om fyllnadspension åt afskedade, se Fyllnadspension.
Af samma Utskotts Utlåtande N:o 241, i anledning af erhållne återremisser å betänkandet N:o 192, angående aflö ningen för Rikets Ständers nuvarande justitie-ombudsman och hans vikarie, blef 1 punkten lagd till handlingarne och 2 punkten bifallen. Stats-utskottets memorial N:o 257 och 258 biföllos. S. D. Vid föredragning af Banko-utskottets: Utlåtande JS:<> 6y_, berättelse N:o 68 samt memorial JV:o 6<:jj blefvo desamma af Ståndet bifallne; hvaremot samma Utskotts utlåtande N:o yo lades till handlingarna. Den 15 Juli. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid föredragning af Stats-utskottets i gårdagens plenum på bordet lagda memorial N:o 239, med förslag till sammanjemkning eller Prot.-utdrag den 15 Juli 1848. 545 eller voterings-propositioner, i anledning af riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till regleringen af 8:de och 9:de hufvudtitlarne börande frågorf; godkände Ridderskapet och Adeln alla de i detta ämne af Utskottet föreslagna voterings-propositioner, äfvensom Utskottets yttrande derom, att dess förslag till öfvergångsstat för elementar läroverken bör anses såsom af trenne riks-stånd underkändt och således komma att förfalla; och fann Ridderskapet och Adeln detta memorial i öfrigt icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. S. 13. Vid förnyad föredragning af Bevillnings-utskottets den 12 och 13 dennes på bordet lagda memorial N:o 23, i anledning af Riks-ståndens olika beslut angående tullbevillningen, pröfvades detta memorial till och med 179:de voterings-propositionen och stannade Ridderskapet och Adeln dervid i följande beslut: Med frånträdande af sina förutfattade beslut, antog Ridderskapet och Adelnåe inbjudningar, som af Utskottet blifvit framställde, i sammanhang med följande voterings-propositioner:
JVs 40, i anledning af väckt motion om särskilda föreskrifter i fråga om tångtägt å hafsstränderna i Halland; M 41, i anledning af väckt motion om rätt för fartyg att verkställa lossning vid kanalstation eller annan hamn, der tullkammare saknas; och M 42, i anledning af väckt motion om en lagsamlings utarbetande på allmän bekostnad. S. D. Föredrogs ånyo Utdrag, JVs 151, af Hedervärda|Bonde-Ståndets protokoll för den 27 sistlidne Januari, innehållande, bland annat,jinbjudning till de öfriga RiksStånden att förena sig i förstnämnda Stånds beslut rörande Irsta punkten af Statsutskottets Utlåtande M 26, ‘angående regleringen af utgifterna under Riks-statens andra Hufvudtitel. Sedan af meddelade protokolls-utdrag blifvit upplyst, att frågan redan blifvit genom de öfriga Riks-Ståndens sammanstämmande beslut afgjord, ansågs denna inbjudning icke kunna föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarne. Frän Vallo/l. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande: M 48, angående anvisandet af anslag till komplettering af bristande trafikmateriel å redan anlagda jernvägsstambanor. Med afslag å Utskottets hemställan beslöt Ståndet att Rikets Ständer, med anledning af Kongl. Majrts Proposition, till komplettering af bristande trafikmateriel å Statens redan anlagda stambanor anvisa det för detta ändamål nödiga belopp med två millioner tvåhundrafemtiotusen Riksdaler, att från Riksgälds-kontoret i mån af behof utbetalas, mot det att den från och med år 1867 uppkommande behållningen å trafikinkomsterna från Statens jernvägar varder till nämnda kontor levererad. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banko-Utskottets Memorial:
Ore ivo 8/zoz/l/k^', Orelve 8^>a,/'s. I^orewgog I^iii gsgörgntle nelignnämnlie mäl, ull l, villig Ilgn6Iinggrne Illgnä I1og8le I)om8loien8 ol vgngn«.eeling6e Kellgmoler elreuiergt; nemligen: Kongl. Ugj:l8 Kemi88 u;)pg elen, lor ätgäräer8 vill^gggncie i gf8eencie nä sö,8iugen Ull Liviloell Lrlmingl-Lgg, gl Kongl. IVIgj.^ l Käller kororllnuäe Lomii.ee8 ilen 28 Kovemder 18Z9 i unlieilläniglled slgllnr» Ioi8>g» //i/-, r-7/ /i. 8r. /'vor. >8^0. l 8a»r/. Dörorkning angäenke uppror, upplopp oeb olotllga sammanbomster; bvilben , 601188 blikvit cleo 6 sistlikne Debi lia, i i Dogste Domstolen korek,agen. Da Lommitterake, enligt bvak ken unkerkäniga 8brikvelsen utvisar, vict atgikvanke st' ikiägavaranke Do, kattnings-lorslag, sä vikt dess nödvändiga sammanbang med vo gällande Dag mekgikvit, löljt grunkerne veil jemväl uppställningen i ii kapitlet 8tratk-Lalben ak kirslag tilt n^ Lriminal-Iu,g, samt vict ken granskning ak ketts senare körslag, 80iv nyligen i Dögste Domstolen förevarit, ke uti nämnde 6:>pitel meddelade koresbrikter bukvuksabligen bblvit gokbänks, viek undantag sk en voti annan, deremot anmärkning tiv vorden kramställk; ansägo lkogste
Att de så kallade förlagslån ur MannfaeturDisconlFonden för nya eller här i Riket hittills icke ulöfvade slöjder, enligt nu gällande föreskrifter, få utgifvas endast på sex år, så att lånet de tre första åren innehafves utan Capital-afbetalning, men under de tre återstående åren hela Capitalet måste återbetalas; och då, i Motionärens tanka, dessa bestämmelser mera tjenade att stjelpa än hjelpa anläggaren af någon ny och här okänd Fabrik, enär omöjligen kunde förutsättas, att han under så korrt tid skall hafva bringat Verket i det skick, att hela det försträckta förlaget till nybyggnader och rörelsens bedrifvande kan utan bans kännbara skada eller verkliga undergång honom frånryckas, föreslås, att förlagslån ur ManufacturDiscontFonden måtte få innehafvas i 10 år, hvaraf 5 utan afbetalning och de 5 öfriga för lånets infriande. 2:0 Betänkanden, N:o 202. 141 9'o Att den rättighet sorn redan vore medgifven ät vissa Fabriksidkare, såsom Glasbruksägare och Eskilstuna Manufacturister, att till säkerhet för lån i ManuläctnrDiscontFonden icke nödvändigt lemna föj-skrifningar af dero, sorn köpt deras til Iverkningar, utan hvilken annan borgen eller hypothek, sorn af K, Cotn■merceGollegi 11 m godkännes, syntes böra utsträckas äfven till andre Fabriksidkare, hälst det vore nogsamt bekant att desse ej alla tider af året kunna påräkna en jeron försäljning, ulan stundom hafva hopade lager, ochde således, vid nu gällande föreskrifter icke alltid kunna begagna sig af den lättnad Staten velat bereda åt deras rörelse, hvilket utan svårighet skulle vinnas, om de ägde samma förmon sorn åt de Förstnämnde Slöjdeidkarne blifvit beviljad; en förändring, hvarvid, i Motionärens tanka ManufactuvDiscontFotrden hvarken kan vinna eller förlora , då vederhäftigheten i alla fall lika som hittills måste undergå en behörig pröfning.
Kärreberg vore beläget blott en mil från häradets tings-ställe, | mil från staden Falkenberg och 3j. mil från Warbergs stad och cellfängelse, äfvensom jorden till Kärreberg vore af vida bättre beskaffenhet än egorna till Thorsjö; på grund hvaraf Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ansett sig böra tillstyrka det begärda bytet och att hemmanet Thorsjö alltså måtte, i stället för Kärreberg, för Stats-verkets räkning på tretio år utarrenderas; hvarjemte, derest bytet komrne att ega rum, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, enär uti den nu bestämda Kronolänsmans-lönen afkastningen af bostället Thorsjö vore upptagen till 61 R:dr och i minimi-arrende för Kärreberg föreslagits 28.1 kubikfot 9 kannor spanmål, hälften råg och hälften korn, utgörande i penningar efter 1858 års medelmarkegångspris 601 R:dr 87 öre R:mt, i underdånighet föreslagit att detta sistnämnda penningebelopp måtte, i stället för 61 R:dr, i länsmanslönen ingå med en jemnad summa af 600 R:dr R:rnt. För egen del hafva Kammar-kollegium och Stats-kontoret i underdånighet anfört: att uti jordeboken upptages | mantal N:o 1 Thorsjö Henrik med jordeboksränta af 1 R:dr 25 sk. 1 r:st och hemmantalsränta af 2 R:dr 26 sk. 3 r:st eller tillhopa 4 R:dr 3 sk. 4 r:st, hvaraf 3 R:dr 44 sk. 1 r:st äro länsmannen till boställe anslagna och återstående 7 sk. 3 r:st allt b:ko, kronan behållne; att bostället är ordinarie roteradt under N:o 31 för 1 mantal och år 1857 taxeradt till ett värde af 300 R:dr B:ko; att, enligt 1858 års stat, länsmannens aflöning blifvit beräknad till följande belopp, nemligen:
Exempelvis kan nämnas hennes tillvägagående att ej genom realisation bortslumpa från säsongen öfverblifna klädespersedlar, utan i stället som skänker utdela dessa bland arbeterskorna. För ett par år sedan nedsatte hon ock sina arbeterskors arbetstid med 2 timmar, så att den nu omfattar tiden från 9 på morgonen till 7 på aftonen, kortare än hvad på något annat ställe inom samma fack torde existera. Fröken Lundin föddes i Kristianstad d. 13 juni 1840 af borgerliga föräldrar. Hennes yttre lif erbjuder ej något ovanligt, för så vidt det ej är ovanligt att genom mödor och försakelser kämpa sig fram till erkännande och anseende. - Såsom en afslutning af denna kortfattade framställning af en kvinnas lifsgärning må följa de för tillfället af Charlotte Lindholm författade verser - — af fröken Anna Palm förtjänstfullt textade — som af en bland dramatiska teaterns framstående artister vid jubileet den 2 april framsades: På arbetsmödans nötta stråt i lifvei oss möta hvUoställen här och där; ett sådant, af betydning, blef oss gifvet med denna högtidsdag, som inne är. Så låt oss stanna, föra oss till minne förgångna, städse lyckosamma år och hylla, lacksamma i själ och sinne, dig, festens drottning, som ibland oss står. En huld försyn dig skänkte stora gåftor, och du — du har ej nedergräft ditt pund, men handlat med de dig förlänia håfvor som god förvaltare till denna stund. Hur från en ringa början verket leddes allt mer och mer framåt, det veta vi; de tusen svårigheter löstes, reddes af din ståndaktighet, din energi. Let är dig Ull berömmelse och ära alt, när du modigt brutit dig en stig, med trofast sinnelag du dina kära och väna syskon samlade kring dig. De hafva, dessa systrar uti ringen, ock verkat framgångsrikt på ädelt vis; men du, Augusla, djärfvast lyjtat vingen, dig främst tillkommer segerns lön och pris. Men det är icke för de dina bara du burit omsorg nnder flydda år; därom hon vittnar denna ungdomsskara, som här i dag till höglid samlad står.
Hufvudböckeroe bö- Hufvudböckerna böra årligen vara i slutet ra årligen innan den af Februarii månad afsista Februsrii vara slutade, till hvilken tid sfslutade och inlemnade Fifcalen bår hafva till till Directionen, att Kamereraren ingi/vit Får• revideras enligt arbetsteckning på de utgifter, ordningens 15 §• han beflridt får Casfait och derunder lydande Fonder. Hvad som då kan vara obetalt, balanceras till påföljande året. * Desse a Aemnäs vid samma tid till Direction att revideras, enligt arbetsordningens 15 i Vid medlet af JaVid medlet af Januanuarii och Julii månarii ocp Julii månader der hvarje år, skall hvarje år, skall KarneKamereraren till Dire. rersren tili Directionen 16 §. 18 §. 472 Den 19 Julii c. m, ctionen aflemna Förteckning på de Debitorer med deras adresser, hvilk* uteblifvit med ett helt års räntebetalning. Dessutom bör Kamereraren till den åtgärd 9 §• af LåneReglementet föreskrifver, till Directionen uppgifva de Debitorers namn och adresser, som uteblifvit öfver 1 månad med räntans erläggande. I Maji månad aflemnar Kamerararen till D irection en Förteckning på alla de Skuldebref och Inteckningar, hvilka det påföljande året skola förnyas. Försummade uppgifne förnyelser ersättas af Kamereraren. aflemna Förteckning på de Debitorer, hvilka uteblifvit med den räntebetalning som till nämnde tid bordt inflyta. I Maji månad aflemnar Kamereraren till Direction en Förteckning på alla de Skuldebref och Inteckningar, hvilka det påföljande året skola förnyas. Försummar han denna uppgift, blifver han ansvarig för häraf uppkommande förluster» - Veu 19 Julii e, m. 4; 5 19 §• Vid inträffande Concurser bör Kamereraren sist 1 månad före inställelsedagen vid vederbörlig Domstol beediga Cassans fordran, samt deröfver tillställa Direction bevis. 20 §.
Protokollet öfver Utrikes Dcpartcments-ärendcn den 19 Juni 1858 innehåller, att Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Hans Excellens Herr Friherre Manderström hemställt samt Stats-Rådets öfriga närvarande ledamöter, Hans Excellens Justitie Stats-ministern, Herr Friherre De Geer, Herrar Stats-råden Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist, Ehnemark, Grefve Hamilton och Lagerstråle tillstyrkt, det måtto Kongl. Majit i nåder förordna till Expeditions-sekreterare och Chef för Kameral-afdclningen i nämndö Departement, Förste Sekreteraren m. m. Peder Prydz Bloch samt till Andre Sekreterare med lön i lägre lönegraden Candidatus Juris Olof Stenersen. Då enligt hvad Utskottet inhemtat, bemälde Bloch och Stenersen icko äro infödde Svenske män, utan Norrsko undersåter, så, och ehuru det icko undfallit Utskottets uppmärksamhet, dels att fullmagter å ifrågavarande tjenster icko blifvit utfärdade, dels ock att tillförene embeten och tjenster inom Utrikes Departcments-expeditionen blifvit af Norrske män förvaltade, har Utskottet, som ansett of vanberörde rådgifvare-åtgärd icke stå i öfverensstämmelse med andan af före - 4 Konstitutions-Utslcottets Memorial N:o 5. skriften i 28 § Regerings-formen, — trott sig böra härom hos Rikets Ständer göra anmälan. 3:o. Enligt hvad Protokollen öfver Landtförsvars-departements-ärenden utvisa, hafva vid flera särskilda tillfällen befordringar till högre militär-embeten skett utan att vederbörande Departements-chcf ärendet föredragit eiler derom yttrande afgifvit.
Denna framställning innefattar hufvudsakligen att det med afseende på de anlagda jernvägarne och de lättade förbindelser, som genom ångbåtslederna åstadkommits, borde tillses, huruvida •ej tjenstemän skulle kunna förpligtas att vid tjenstresor af dessa kommunikations-anstalter sig begagna. Af den vid Betänk:t fogade reservationen synes dock att detta skäl likasåväl som de förut nämnda af en stor minoritet inom Utsk:t icke ansetts vara af beskaffenhet att föranleda till afslag å K. M:s nåd. framställning. Sedan ifrågav:de Propos. till R. St:r afläts, har frågan om skjutslegan blifvit afgjord. Tdl följe af det med afseende derå fattade beslutet och såvida K. M. sanktionerar detsammma, är det af behofvet påkalladt, att förhöjd ersättning äfven i förev:de fall beviljas. För min del skulle jag gerna sett att denna förhöjning antagits till högre belopp än nu skett, men jag anser mig dock ej i detta hänseende böra sträcka mitt yrkande längre än reservanterna föreslagit, helst hos de andra Stånden förefinnes föga utsigt för framgång af en sådan förändring. Min anhållan är således att R. o. Ad., med afslag å Utsk:ts Betänk., ville bifalla den afgifna reservationen, •— om hvars uppläsande jag får anhålla —; hemställande dock dervid om den förändring att uti meningen »dels att R. St:r funnit ersältning för tillsyn vid nybyggnad eller reparation af karaktershus å militärboställen ej böra af statsmedel etc.» ordet »statsmedel» måtte utbytas mot orden »ofvannämnde anslag.» En sådan ersättning bör nemi. utgå af militie-boställskassan, och det torde vara tvifvelaktigt, huruvida icke densamma kan anses såsom statsmedel. Gr. Cronstedt, Fredrik: Jag är hufvudsakligen förekommen af Hr Lagerstråle. Den af K. M. afgifna Proposm rörande ersättning till tjenstemän för resor i tjensteärenden, är föranledd af R. St:rs underd. skrifvelse af den 24 Oktober 1857, deruti R.
Den talare, som yltrade sig nyss före mig, har ganska riktigt anmärkt, att denna fråga ingriper djupt uti våra sociala förhållanden, och alt den således är af en ganska grannlaga natur. R. o. Ad. erinrar sig kanske, att samtliga RiksSttn och K. M. vid 1809 och 1810 årens riksdag fastställde rättighet för hvarje Svensk man att förvärfva all slags fast egendom, så i stad som på landet. Detta beslut står i omedelbart sammanhang med de lagar vi nu äga. Då Svensk medborgsmannarätt här är i fråga alt blifva kringgången af en författning, som skulle komma att tillintetgöra hvad af föregrde Ständer och Konung blifvit beslutadt; då frågorna om hemmansklyfning och afsöndring af skattlagd jord äro oskiljaktiga från den om Kronans rättighet till ränta i jorden: så hafva lagar blifvit stiftade, sora förbjuda skattskyldig jords minskning. Deraf har man nu äfven tagit sig anledn. att vilja bestämma huru stor qvantitet jord* sora från hemman får afsöndras med afgäld lill stammen. Den naturliga följden af det stadgande, att skattlagd jord icke får minskas, är likväl den, att afsöndring derifrån ej annorlunda får äga rum, än att den emot den afsöndrade delen svarande räntan densamma åtföljer; ty i samma stund som afsöndrad jord medför den ränta, som deremot svarar, så är ingen förminskning af räntan skedd; och då är också den skattskyldiga jorden icke förminskad, ehuru i fieres händer. Försöket att stadga bestämmelser om den jordrymd, som skall utgöra besutlenhet, är ej annat än försöka bestämma hvad som endast beror på hvars och ens olika omdöme om hvad som dertill fordras. Menniskan är icke så ordnad af Försynen, att hon lefver endast af jordens alster, hon frambringar genom arbete en mängd andra alster, hvarigenom hon förvärfva!- sig tillgångar till andra njutningar. Det är en bostad, som utgör hennes första, förnämsta behof; ty utan bostad kunna ej förkofran och sjelfbestånd äga rum.