Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Prosten Odelberg, Prosten Osterman, Prosten Lundblad, Doctor Norström, och Prosten Sidner. S. D. Föredrogs å nyo Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens memorial N:o 118, i anledning af Riks-Ståndens skilja®- liga beslut, i fråga om lärareseminariernes inrättande och anslag dertill m. m.: Bifölls. S. D. Föredrogs å nyo Stalssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens utlåtande N:o 117, i anledning af återremiss å Utskottens utlåtande N:o 69, angående väckt fråga om anslag till Stockholms Lyceum och Realgymnasium: Preste-Ståndet, som bifallit utlåtandet N:o 69, godkände Utskottens i utlåtandet ]NT:o 117, i deras förra yttrande föreslagna ändringar, samt gillade äfven den framställda propositionen till votering i Förstärkt Stats-Utskott, för den händelse, att sådan votering, rörande detta ärende, ifrågakommer. S. D. Föredrogos och bijollos Lag-Utskottets betänkanden: N:o 110, i anledning af väckt motion, rörande omarbetning af Kongl. Förklaringen den 14 Maj 1805, angående Lagens rätta förstånd och tillämpning i mål, som röra klander å fast egendom, samt hvad vidare vid lagfarts beviljande bör iagttagas; N:o 114, i anledning af väckt motion om förändrade föreskrifter 1 afseende på kungörelsers publicerande i kyrkorna; N:o 115, i anledning af väckt motion om förklaring af 9 Gap. I § Ärfdabalken i fråga om sättet för boupptecknings upprättande ; N:o 117, i anledning af väckt motion, angående införande af ett nytt stadgande i 18 Gap. Ärfdabalken, rörande testamentsklander; N:o 118, i anledning af väckta motioner, angående dels förändring af Stiftsstyrelsernas organisation, dels ock upphörande af Consistoriernas domsrätt.
Äfven nu kan detta ske genom urtima ting; men deras kostsamhet och omvägen att i tvistemål söka tillstånd dertill i hofrätten äro icke olämpliga hinder för lättsinnigheten i anfall; och största delen af dem, som nödgas tvista vid lagtima tingen, njuta dock dessimellan fred för sådana anfall. Redan de nio allmänna rättegångsdagarne, som i sjelfva verket äro lika många särskilda lagtima ting, till hvilka man kan stämmas, kosta nämnden aderton tingsresor om året, i stället för de sex, som nu till och från lagtima tingen behöfvas i de orter, der ting oftast hålles. Dermed blir dock nämnden icke befriad från lönlösa resor äfven till urtima ting eller särskilda rättegångsdagar för brottmål. Denna ökade besvärlighet af nämndemanstjensten måste blifva en kännbar olägenhet, hvilken vid lagförslagets pröfning ej kan lemnäs ur sigte; hvaraf följer, att min plan deremot bör räknas lill godo, det resorne för lagtima ting blifva endast åtta om året, och urtima tingen i brottmål försvinna. För andra urtima ting uppstår ej annorlunda hinder, än att, i anseende till ständige domhafvandens sysselsättning vid landstingsrätten imellan liderna för lagtima häradsting, säi’skild domare oflast måste lill urtima tingens hållande förordnas; men häri ligger ingen olägenhet, då sådana urtima ting i allt fall bekostas af sökanden, och kostnaden icke ökas derigenom, att särskild domare förordnas. En svår bristfällighet i min plan vore det, om den ledde tillförminskning i den lätta tillgänglighet, som hos våra domstolar med så mycket skäl värderas. Men sådant kan ju icke påstås, då ej allenast lagtima tingens antal, i stället att minskas, blir ökadt från högst tre till fyra, utan ock tingslagen blifva öfver hufvud föga större, än de hittills varit, — större än små, men mindre än de stora häraderne •— och således en hvar kommer i tillfälle att besöka tinget, samt personligen der bevaka sin sak, hvarigenom deix ock är hos landstingsrätten bevakad, och sjelfva denna domstols dom kommer honom tillhanda vid nästföljande häradsting.
— Inköp af instrumenter 317: 25. Ved och ljus 475: 15. Balans till år 1860: Debet. Balans från år 1858 Tillgångar Credit. Utgifter: Till inköp af möbler, sängkläder m. m 1,219: 20. Balans till år 1860: § I Vid besök å Veterinärinrättningen hafva Revisorerne tagit närmare kännedom om förhållandena derstädes och icke funnit någon annan anledning till anmärkning, än den, att inrättningens tillgångar synas otillräcklige för dess fullt ändamålsenliga ordnande. Sedan Rikets Ständer år 1818 anhållit, att Kongl. Maj;t måtte fästa nådig uppmärksamhet på behofvet af veterinärkunskapens större befordran, och sedan anläggandet af en veterinärinrättning i Stockholm blifvit i nåder beslutad, uppgjordes år 1819 förslag till en sådan anläggning med en kostnad af 93,725 R:dr Banko, men då tillgångar dertill saknades, blef en provisorisk läroanstalt samma år ordnad med en kostnad af 29.000 R:dr samma mynt. — År 1830 upplätos byggnaderne vid f. d. Ladugårdslands bränneri för detta ändamål, och 5,000 R:dr Banko anslogos till nödig påbyggnad och inredning. Inrättningen visar sig således aldrig hafva blifvit fullt ordnad efter den först uppgjorda planen. För närvarande finnes vid inrättningen, utom boningsrum för lärare, elever m. fl., äfven bibliothek, museum, anatomisal, laboratorium samt 2:ne stallar, egentligen afsedde för hästar. En del af dessa lokaler äro dock trånga och otillräckliga, hvarföre Rikets Ständer vid sednaste riksdag beviljade ett anslag af 13,000 R:dr till nödige byggnadsarbeten, att användas sedan en fullständig plan för dessa arbeten blifvit uppgjord och af Kongl. Maj:t godkänd, hvarjemte 15,000 R:dr anslogos till en smedja och dessutom 2.000 li:dr till inköp af diverse förnödenheter för inrättningens laboratorium.
Vill man således att R. o. Ad. skall fortfarande inlaga ett grundlagshelgadt rum bland Sveriges RiksStånd, (och det bör man vilja, om man eljest är angelägen alt den monarkiska bördsprincipen stödjes af den Adliga bördsprincipens erkännande såsom Statsinstitution; alla andra ej mindre vigtiga skäl att för lidens vinnande stillatigande förbigå), — så går det icke an att nedsätta detta Stånd till full paritet med de andre; desse må alltför gerna ega lika rätt i röstningsväg; men alt alldeles frånkänna Adeln del honorifika i företrädesrättigheter, som detta Stånd af ålder innehaft, anser jag strida mot Adelskapels idé, och motsätter mig således ett sådant förslag; adopterande Hr Brakels i detta ämne afgifne framställning. Hr Brakel: Till svarpå Gr. Lagerbjelkes framställning, får jag fråga om icke Granskningsnämnden består af flere ledamöter, och om ej R. o. Ad:s främste, der närvarande ledamot förer ordet. Då nu H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. såsom sin gemensamma tanke antoge Hr Brakels ifrågavar:de förslag, ropades starka nej, blandade med ja, hvarefter H. Ex. förklarade det han trott sig finna frågan besvarad med öfvervägande nej. Frih. Raab: Jag tror mig under den första diskussionen hafva framställt det förslaget till gemensam lanke, att Talmän heta de, sorn föra ordet i hvardera af Stånden. Jag vet ej huruvida framställningen derom blifvit af Hr Landtm, antecknad, och i fall icke så skett, skall jag icke insistera på propos. H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, yttrade i anledn. häraf, att Frih. Raab visserligen ifråga om 24 § Riksd.Ordn. gjort åtskilliga anmärkn:r, men att II. Ex. icke funnit att någon af dem blifvit framståld, med yrkande att uptagas såsom förslag till gemensam tanke, och alt således i afseende derpå gällde samma förklarande, som H. Ex. afgifvit i anledn. af Frih. Sprengtporten framställning.
Naturligtvis äro mörka ' tyger varaktigast, men när man är ung, är det j u både vackert o c h behagligt att på sommaren kläda sig ljust. Ljusgrå tyger anser jag både fina o c h ändamålsenliga. Fläckar på grått ylle borttagas lätt m e d tvål o c h vatten. I färgning blifva grå tyger vackra o c h mjuka. Promenaddräkter anse många som opraktiska. Jag däremot har funnit, att en sådan dräkt på vintern är både varm o c h varaktig. Förra vintern lät jag sy en promenaddräkt af fint dam kläde, som kostade 1: 90 pr meter. Lifvet till klädningen garnerade jag smakfullt, så att jag kunde begagna den på enklare bjudningar eller i allmänhet, när jag önskade vara bättre klädd. Ytterkoftan vadderades, hvilket gjorde, att den smidigt o c h varmt omslöt kroppen. Därigenom fann jag promenaddräkten varmare än en tjock vinterkofta. Utaf lappar, som blefvo öfver, förfärdigades muff o c h hatt. På så sätt erhöll jag både klädning, kappa, hatt o c h muff för ungefär samma pris s o m en enkel vinterkappa. För att ej behöfva utsätta dräkten för vårsolen skaffade jag mig en svart fodrad sommarkofta, s o m jag äfven ämnar begagna till sent i höst. På så sätt kan min promenaddräkt räcka minst 3 vintrar, utan att behöfva ändras. Att ej skaffa sig både kappa, linne m. m. på ett år är själfklart, ty då kunde man ej hålla sig i n o m sparsamhetens område, utan det ena året köpes vinterkappa, det andra sommarkläder, det tredje linne o. s. v. M e d urskiljning o c h förstånd kan kvinnan kläda sig både fint, smakfullt o c h billigt, det senare äf ren o m h o n ej använder sömmerska i h e m m e t eller själf syr sina kläder. Som redan är sagdt, öfverskrider jag aldrig 150 kr., m e n ofta gå mina kläder till mindre t. e x. till 125 kr. o m året, o c h ändå anse mina vänner, att jag är både väl o c h fint klädd.
Riksens Ständer infordre Lag-Utskottets utlåtande häröfwer, beslute sedan och öfwerlemne Konungen deras swar uppå Rikssalen, om de bifallit Konungens Proposition, och skrifteligen genom Talemännen, om de densamma afslagit. 1809: Denna Regerings-Form samt Rikets öfrige Grundlagar kunna icke ändras eller uphäfwas, utan genom Konungens och alla Riks-Ståndens sammanstämmande Beslut. Ej må frågor derom uti Ståndens Plena wäckas, utan anmäles de hos Riksens Ständers wid hwarje Riksdag walda Constitutions-Utskott. Detta Utskott, hwars pligt det wara skal at Grundlagarne granska, äger rätt at hos Riksens Ständer föreslå de ändringar deruti, som det anser högst nödige eller nyttige och möjlige at werkställa. Riksens Ständer må icke å den Riksdag, då Utskottet någon sådan ändring föreslår, utan först å den nästföljande derom besluta. Blifwa då alla Riks-Stånden om ändringen ense, öfwerlemne de Förslaget derom til Konungen, genom deras Talemän, med begäran, at Konungen wille sit bifall dertil gifwa. Konungen inhemte hela Stats-Rådets tankar deröfwer, tage sedan sit Beslut och meddele Riksens Ständer å Rikssalen sit samtycke, eller ock de orsaker, för hwilka Han icke samtycker til deras åstundan. Wil Konungen hos Riksens Ständer föreslå någon ändring i Grundlagarne, höre Han Stats-Rådet och öfwerlemne sedan sin Proposition, jemte Stats-Rådets tankar deröfwer, til Riksens Ständer, som genast, utan at om denna Proposition förut öfwerlägga, updrage Constitutions-Utskottet, at sit utlåtande derom til Riksens Ständer afgifwa. Tilstyrker Utskottet hwad Konungen föreslagit, hwile frågan til nästa Riksdag, då Riksens Ständer skola sit Beslut derom fatta.
Riksens Ständer framhärda m. m. VppIM ock goökloä kos K:6<I. ock ^ä-ln 6. Ir Octok. rFik). ^ - kseAe^8tRn<ist k. n — öor^»rc-5l8näet 6. 7 Stormäktigste Mernädigste Konung. ^^enom Nädig Proposition har Eders Masit till Riksens Ständer yttrat Dest Nädiga önssan, det mätte medel anstäs till Pensionar för sivärt blesierade Officerare och Under. Off cerare inom Eders Majus Annee och Flottor. Riksens Stän. der, som med den känsla af deltagande detta ömma och angelägna ämne förtjenar, tagit detsamma i noga öfwerwägande, hafwa, dä de ansett säsom den storsta rätnvisa, att den som tappert stridt för fäderneslandet, och frän kri» gets faror och mödor äterkommit urständsatt att full» Den ii Octvbek. 95 'Molja den bana ät hw-.lken han sig uppoffrat, mätte ätmii stone ryuta en nödtorftig bergning för de äurstäende tagarne af sin lefnad, samt dä te tillika fmmit angelägenbeten att, dä de i u i. tienst stäende blcsierade Officerare och Under-Offe rare, eburu till tjenstgöring vförmög^ ne, icke utan härd orältwim kunna twingas att bortbyta sina knappa L uungs. förm ner mot än knappare Pensions, willtor, Kongl. Mast mätts, försä.tas l tillfälle alt genom anbud af en för' deras nödtontiga bergning lämpad Pensions» Summa förmä desie till afskedstagande, och att sämedelst lemna rum för tjenstbar! Befäl wiv Armeen, med största tillfredsställelse sett sig äga utwäg att till detta behof pä Stat anflä en Summa af 5900: R:dr. ärligen.
Besvärsoch Ekonomiutskottet: 1:0 Måns Mattissons, från Christianstads Län, Memorial, angående indragning af Jägeri-Betjeningen. ■*, 2:0 Johan Longbergs och Anders Danielssons enskildte Memorialer, med anmärkningar mot sednast utkomne Scholordning, jemte Nils Månssons, från Malmöhus Län, och Heres yttrande i samma ämne. 3:o Anders Danielssons Memorial, om uppmuntran af Garfver i-tillverkning efter E11- Prolocolls-Ut drag. gelska methoden m. m., jemte Johan Longberg^ munteliga yttrande. 4:o Kils Håhansson, från Kronobergs Län, Memorial, om förbud emot åtskillige varors införande från Finland. 5:o Pehr Pehrssons, från Calmare Län, Memorial, angående Sjukskötseln i Curhusen och Veneriska smittans hotande. 6:0 Carl Bergmans Memorial, om upphörande af stämpling å väfnader, jemte hvad i ämnet munteligen blifvit anfördt. 7:0 Lars Ericssons, från Götheborgs Län, angående Soldaters användande till allmänna oeeonomiska arbeten. Statssamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: 1:0 Anders Danielssons och Eric Ericssons särskildte Memorialer, om Bytes-Contoirets upphörande m. m. 2:0 Olof Månssons, från Blekinge, Memorial, om förseglade anbuds öpnande vid Upphandlings-auctioner för offentliga utrop. 3:o Anders Kilssons, från Skåne, Memorial , cm Stats-anslag till biträde för Hamnbyggnaden i Trälleborg. /po Kils Håkanssons, från Christianstads J^än, Memorial, om ändring i Skattläggningsgrunderne, i hvad sorn angår Sågoch Mjölqvarnar, jemte dervid gjorde tillägg af flere Ledamöter. 12 'jo Riks-St ändens Bancosaint Alim. Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: Lars Danielssons, från Skaraborgs Län, Memorial, om nödige medels anslående samt Låne-understöd till Boskapsskötselns uppmuntrande. La g-Utskottet: Anders Mårtenssons, från Jämtlands Län, Memorial, om Lagfart å Mechaniska Inrättningar.
I afseende på beloppet, hvarmed delta byggnadsanslag hädanefter borde utgå, så skulle jag visserligen helst önska, att detsamma denna gång kunde bestämmas till 100,000 R:dr B:ko, men mäste dock, med afseende på de flera andra nu ifrågaställa anslagsbehofven, inskränka mig till det underdåniga tillstyrkande, att Eders Kongl. Maj:t måtte i nåder af Rikets Ständer begära, dels att, på det hinder för uppgörande af nästa års arbetsplan icke må uppstå, till nämnda fästningsbyggnad må, så snart ske kan, särskildt för år 1854 beviljas lika belopp med det nu utgående eller 30,000 R:dr B:ko, dels ock att, för de derpå följande åren 1855, 1856 och 1557, må till samma ändamål anslås, efter 60,000 R:dr lör året, tillhopa 180,000 R:dr B:ko, genom hvilken anslagets utsträckning till sistnämnda år Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. om Statsverket 1853. 29 skulle vid då inträffande lagtima riksdag kunna undvikas den tidigare pröfning af detta anslagsbehof, hvarom jag här förut i afseende på nästa års anslag till denna fästningsbyggnad nödgats väcka fråga. Den, med hänseende till behofvet af befästning, dernäst vigtigaste punkten är sjöförsvarets eller örlogsflottans hufvudförrådsort och varf, Carlskrona, till hvars skydd en allmän befästningsplan uppgjordes och vann nådig stadfästelse år 1820. På grund af denna plan företogs först Kungsholms fästningsbyggnad, såsom angelägnast för stora inloppets försvar, och är byggnaden redan fullbordad, så att endast inre fästningsplanens utjemning och vallarnes beklädande med matjord återstå. Deremot har under tiden yppats behofvet af bombfria förvaringsrum vid batterierna för de stora upplag af krut och fyllda bomber, som erfordras för bombkanon-bestyckningen, hvilken, numera oundgänglig, var knappt känd, än mindre använd elier beräknad år 1820.
Om England tillåter fri införsel af Spannmål, tar det sina penningar rikligen tillbaka genom den mångfalldigt drygare exporten, som då genom mindre dyr production af Fabriksoch Manufactur-varor blir betydligare. Men fåfängt läte vi betydligen öka våra exporter eller minska våra importer af utländska varor derigenom , att utländsk Spannmål fritt införes. Sverige kan, sorn sagdt, concurrera med utländningen om Spannmål, men svårligen om Fabriksoch Manufactui varors production. Huru litet för öfrigt äfven de bästa Skribenters theorur i detta ämne alltid godkännas af Den 13 April. erfarenheten, i synnerhet i andra länder, än der de sjejfve skrifvit, eller sorn de närmare känt, intygar den berömde Smiths påstående, att genom fri Spannmåls införsel förlorar icke åkerbrukaren sjelf} han får väl något mindre penningar för sin Spannmål, men iår ock mera af andra varor för dessa penningar, emedan genom lägre Spannmålspris, säger han, blifva andra varor, som åkerbrukaren behöfver, mindre dyra, då arbetsfolket vid deras förarbetande kostar mindre Men jag hemställer till en hvar, om erfarenheten i Sverige bekräftar detta påstående. Denna sats kan endast användas på de Jander, der afskaffandef af Skråordningar och tillika en stor concurrence af inländska varor försäkrar åkerbrukaren om bättre varupris genom lägre spannmålspris} då vi nu se i vårt land Fabrikanter, Manufacturister och Handtverkare hålla lika, om ej dyrare pris på sina varor, än de åren Spannmålen var som dyrast. Och härr till kommer, att vi behöfve och erhålle en Stor del nödvändighetsvaror från utländningen, sorn på dessa ej nedsätter priset, för det spannmålspriset i vårt land genom dess fria införjsel mdsättes. Utomdess om genom fri eller mot för ringa tull tillåten utländsk Spannmåls införsel vårt åkerbruk aftynar, hvilket det ändå böljat göra dels derigenom, dels gerom penningebrist, så lida äfven i längden våra Fabrikanter och Manufacturister af brist på afsättning inne i landet, likaså väl som åkerbrukaren lider genom dessas undergång.
— De af Kongl. Maj:t framlagda pensionsstaterna, särskildt för Arméen och särskildt för Gotlands Landtbeväring, med dervid föreslagna bestämmelser om pensionsbeloppen, pensions-åldern och pensionärernes efter afskedet åliggande förbindelser, jemte de flera föreskrifter, rörande den nya pensioneringen, som i förslaget förekommo, blefvo af Rikets Ständer godkända, dock med undantag i afseende å frågan om pensioneringen af Arméens Läkare, hvarom Rikets Ständer särskildt beslöto; hvarjemte Rikets Ständer anvisade nödiga medel för den nya pensioneringens tillämpning under åren 1858, 1859 och 1860, med följande stadganden: att pensionerna, enligt de föreslagna nya pensions-staterna, icke finge tilldelas anBih. till R. St.
Knis 339 och 372.) S. A. K. Då Rikets Ständer till profning förehaft regleringen af ulgifterne under Riks-Statens Fjerde Hufvud-Titel, innefattande Militaireoch Försvars-verket till sjös, samt upptagande, enligt den senast fastställde Stals-reglering, 1,242,180 R:dr, hvaruti innefattades indeldte räntor, med ett utfördt värde af 35,375 R:dr och 9,423 tunnor spanmål in natura, med ett beräknadt värde af 47,115 Rjdr; varande under-lönerne beräknade 14,778 tunnor spanmål, hafva Rikets Ständer i behörigt öfvervägande tagit, ej mindre hvad E. K. M:s Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof innehåller, i afseende ä anslagen under denna Hufvud-Titel, jemte de af vederbörande Auctoriteter afgifne förslag och utredningar, hvilka åtföljt Hö?stberörde Nådiga Proposition, än äfven de serskilde framställningar, som uti förevarande ämne blifvit inom Riks-Stånden gjorde, samt tillika begärt och erhållit del af det år 1826 aflemnade Betänkande af de Committerade, som af E. K. M. varit i Nåder förordnade att uppgöra förslag till sjöförsvarets ordnande, äfvensom Rikets Ständer tagit kännedom om organisationen af Konungariket N01- riges Flotta; och anse sig Rikets Ständer, innan de sig yttra, i fråga om anslagens bestämmande, först böra i underdånighet framställa de åsigter, som derför legat lill grund. Sveriges läge påkallar onekligen nationens synnerliga uppmärksamhet åt dess sjöförsvar, och dettas ordnande på ett sådant sätt, att detsamma, ulan att för mycket anlita landets krafter, ändock uppfyller sin bestämmelse, mäste således blifva en af de vigtigaste omsorgerne. Den olika beskaffenheten af landets kuster erfordrar tydligen serskilda, Bih. till R. St. Skrifvelse , IV.o r~o. derefter lämpade, försvarssätt.
Hå Bevillnings - Summan vid sista Riksdag fasts t ä Ides, med inberäknande af den genom fylinads-arheten uttaxerade Landl-Tulls ersättningen och BränvinsConsumtions-afgiften till ett sammanräknadt belopp af 3,570,000 R:dr, skulie Allmänna Bevillningen altså 1111 minskas med 4io,ooo R:dr, härrörande, utom den ängifne mindre betydliga minskningen af Stats-Verkets behof deraf, lnifvudsakligast från den beslutna nedsättning å Capital Stat s-TJ t s k o 11 e t s Betänkande i\. a1 och Räntebetalningen på Stats-Yerkets skuld till Riksens Ständers Rank saint det mindre behof Riksgälds-Contoiret nu har af fond till Capitaloch Räntebetalning å dess förfallne Lån, » Uti den nu uppgifne Bevi!!nings-Sum-» man äro likväl icke de Stats-Verkets Extra Ordinarie Inkomster begripne, sorn tinder benämning af Bevillning lii tills ingått till Kongl. Stats-Contoiret och beslå af Sjö-Tulls medlen, Salu-Accisen af Städerne, Postoch CharUe-Sigillaloe medlen samt Branvins-bräpnings-afgiften; A*arandes desse särskilde Bevillningar vid regleringen af Stats-Yerkets Inkomster upp~ tagne att utgöra 2,757,925 R:dr; Men skulle uti de Författningar, efter hvilka denna Summa utgår, någon sådan förändring nu göras, hvarigenom det beräknade beloppet häraf antingen minskas eller ökas, kommer ofvannämnde Summa af Allmänna Bevillningeii att derefter lämpas. Blifvaiules Stats-Utskottet för öfrigt i tillfälle att uti det generella Betänkande öfver Stats - Regleringen, sorn snart kommer att afgifvas, närmare upptaga och beskrifva de omflyttningar och och förhöjningar, som vid denna reglering egt jura, och hvilka verkat till Stats-» Brist-Summans bestämmande till nu upp-» aa S ta ts-Uts kotte ts Betänkande», Sif vit belopp.
Sände han båd till dem, och lät säga dem: Välsignade varen I Herranom, att I denna barmhertighet hafven gjort på edar herra Saul, och begrafvit honom. Så göre nu Herren med eder barmhertighet och trohet; och jag skall ock desslikes göra eder godt, att I detta gjorden. Så vare nu edra händer trösta, och står faste; efter edar herre Saul är död, så hafver nu Juda hus smort mig till Konung öfver sig. Men Abner, Ners son, som Sauls höfvitsman var, tog Isboseth, Sauls son, och förde honom genom Mahanaim; Och gjorde honom till Konung öfver Gilead, Assuri, Jisreel, Ephraim, BenJamin, och öfver hela Israel. Och Isboseth, Sauls son, var fyratio år gammal, då han blef Konung öfver Israel, och regerade i tu år; men Juda hus höll med David. Och den tiden, som David var Konung i Hebron öfver Juda hus, var sju år och sex månader. Och Abner, Ners son, drog ut med Isboseths, Sauls sons, tjenare, utu Mahanaim till Gibeon. Och Joab, ZeruJa son, drog ut med Davids tjenare, och mötte hvarannan vid dammen i Gibeon; och lade sig, desse på denna sidone vid dammen, och de andre på den andra sidone. Och Abner sade till Joab: Låt de unga män stå, upp och spela för oss. Joab sade: Det må väl vara. Så stodo de upp, och gingo fram tolf i talet utaf BenJamin, på Isboseths, Sauls sons, sido, och tolf af Davids tjenare. Och hvardera tog den andra vid halsen, och stötte honom svärdet i hans sido; och föllo den ene med den andra; deraf det rummet kallas HelkathHazurim, hvilket i Gibeon är. Och begyntes en ganska hård strid på den dagen; men Abner och de män af Israel vordo slagne för Davids tjenare.