Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr, nemligen 5oo,ooo R:dr för Rikets försvar och 5oo,ooo R:dr för andra högst vigliga och angelägna föremål, ogillat Utskottets hemställan i Utlåtandet N:o 516, att ifrågavarande Creditiv-summa måtte utgöra 5oo,ooo R:dr, hvaraf den ena hälften eller 25o,ooo R:dr borde under tiden emellan innevarande och nästkommande Riksdag vara att tillgå för Rikets försvar samt det återstående beloppet för andra högst vigtiga och angelägna föremål. Dock hafva bemälde 2.'ne Riks-Stånd dervid uttryckligen förklarat, att, för den händelse detta Creditiv komme att af Rikets Ständer bestämmas lill endast 5oo,ooo R:dr, Stånden ingalunda biföllo någon fördelning deraf emellan de föremål, för hvilka det, enligt 63 §. Regeringsformen, vore afsedt. Borgare-Ståndet har åter bestämt omförmäblte Creditivsumma till 5oo,ooo R:dr, men med förklarande, att någon fördelning af densamma icke komme att fastställas. Deremot har Bonde-Ståndet bifallit, hvad Utskottet i Utlåtandet N:o 516 tillstyrkt samt följagtligeu godkänt, ej mindre det deruti föreslagna belopp, än ock delsammas fördelning. Genom förstnämnde 3:ne Riks-Stånds i delta afseende sammanstämmande beslut, är således afgjordt, att, derest nu ifrågavarande Creditiv varder *lutligen faststäldt till ett belopp af 5oo,ooo Rrdrj, någon fördelning deraf Slals-Ulskottcts Memorial, N.o 55g. 7 emellan de serskilda föremålen icke kommer att af Rikets Ständer bestämmas.
Vid förnyad föredragning ej mindre af Stats—Utskottets Utlåtande N:o 92, angående några med Stats-regleringen gemenskap egande allmän na frågor, än af samma Utskotts den 25 sistl. Juli och den 1 dennes på bordet lagde Utlåtande N:o 22, i anledning af återremiss å förstnämnde Utlåtandet N:o 92, stannade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: Irsta punkten gillades. 2:dra och 3:dje punkterna biföllos. 4:de punkten bifölls, på sätt Utskottet uti Utlåtandet N:o 92 föreslagit. 5:te punkten bifölls. 6:te Punkten af slogs; och fann Ridderskapet och Adeln, att, i hvad den angår, bör förblifva vid hvad hittills stadgadt varit. 7:de punkten ansågs icke erfordra någon åtgärd. S. D. Uppläste Herr Ribbing, Arvid, hosgående reservation emot Ridderskapets och Adelns beslut om inbjudning tili de öfrige respective Stånden att sig med Ridderskapet och Adeln förena uti dess beslut, angående bestäm mande af löner för Läns-Notarier, och anhöll, att samma reservation, jemnlikt 57 §. Piiksdags-Ordningen, måtte med de öfrige Riks-Stånden communiceras. Från Högvörd. Preste-Standet. S. D. f. m.
Varit inskränkt och sederna rena, dock alltid burit uti sig fröet till ömsom despotiskt, hierarkiskt eller aristocratiskt förtryck; så berättigar detta likväl ej en klok man att oförväget kasta sig med sitt bifall mot den andra ytterligheten, der han träffar anarkien och demagogväldet, eller, hvilket vöre ännu mer ytterligt, sträcka sitt bilall åt cosrnopolitismen, den farligaste af alla, erne - Den 28 Junti f. rn. dan den, under form af allmän menniskokärlek och allmän inenniskorätt icke annat är än egoismen, uttryckt i sitt vidunderligaste förhållande och rakt ledande till meDniskans sättande utom allt samhälle, följagteligen utom all samhällslag och alla samhällsdygder. Nedstiga vi från verldshistorien till den verldsdels enskilta som vi bebo, finna vi: att Europa, så långt tillbaka vi med säkerhet kunna sträcka våra forskningar, varit en tummelplats för striden mellan de aristocratiska, monarkiska och democratiska principerne. Vi finna att den aristocratiska principens välde sedan korstågen varit i ett beständigt sjunkande; att den monarkiska deremot sedan samma tid varit i ett beständigt stigande, att den democratiska principen varit det monarkiska väldets kraftigaste stöd , och sluteligen att handelsandan sedan trenne årbundranden, fästande sig liksom en parasit växt vid friheten och de republikanske dygderne, småningom undergräft alla de öfrige och i våra dagar, med köld för all nationalitet och stundom trottsande, hyllar och bekänner cosmopolitismen samt hotar att nedtrycka icke allenast Europa, utan hela den kända verlden, under ett hittills okändt verldsok: egoismens och sinliga njutningarnes. Sådan är den hopträngda tafla verldshistorien erbjuder: inom detta Hus vore utförlighet öfverflödig. Men Den 28 Junti f rh, 241 Men hurudant har vårt Fäderneslands förhållande varit under de nämnde stora Europeiska epokerne? är en fråga som måste vidröras. Den allmänna caracteren af Svenska histos rien i detta fall, tror jag kan uttryckas med följande:
Hufvudsakligen har jag intet annat att tillägga, än att fästa upmärksamheten vid det inkonseqventa deri, att, sedan man beslutat att transport skulle få sökas af prester, man ville hindra deras befordran. Det är ju alldeles klart, att, om en församling lider af att få alltför gamla själasörjare, blir ju förhållandet enahanda, om de kommit dit genom transport eller genom val. Det finnes således för mig ingen anledn. att gilla ett sådant skäl rör: de befordingsfrågan, som Utskd antagit. Den enda olägenheten af nu gällande förf. är den, att, om en prest vid 65 år söker ett pastorat och hans medbroder vilja hjelpa honom att få detsamma, kunna de vidtala gubbar att söka i de begge andra förslagsrummen och således betaga yngre sökande möjligheten att blifva valde. Men dessa fall måste vara så sällsynta Den i J an u «r i. 7 undantag, att jag för min del anser att man ej bör fasta upmärksamhet derå, och derför förenar jag mig med dem, som yrka afslag å betänkandet. Gr. Taube, Henning Adolf: Jag återigen vill biträda den sidan, som röstar för förslagets antagande, utgående från den åsigt, att en prestman vid 6 5 år i allmänhet måste anses hafva hunnit den ålder, då hans egentliga verksamhet här i lifvet uphört. Undantag finnas visserligen, men vanligen anser man den egentl. kraften vid den åldern vara bruten. Det är sant att bland civila tjenstemän finnes ej något stadgande, hvarigenom de hindras att efter 65 år söka annan befattning; men jag hemställer till R. o. Ad., huruvida det ej är en känd sak, att vid civila tjensters tillsättande ej allenast tjenståren utan äfven skicklighet och duglighet bestämma förslagsrummen ; så är ej förhållandet vid presters befordringar, ty vid pastoraters tillsättande upföras alltid på förslaget de äldste sökande. Detta förhållande kan äfven jag uplysa med ett exempel.
Svärds-orden, under moderlandets försvar stupade i affären vid Hörnefors den 5 Juli 1809, underdånigst anhållit, att, då hon alltsedan denna tid lefvat i Finland uti knappa omständigheter, utan att derunder hafva åtnjutit något understöd från det land, för hvilket mannen fallit, och nu, vid uppnådda 63 år, befunne sig i tryckande omständigheter, Kongl. Maj:t, så väl med hänsigt till hennes egen behöfvande ställning, som hennes aflidne mans tjensteoch krigs-meriter, måtte täckas i nåder tillägga henne den pension, hvartill hon, efter gällande författningar, ansåges berättigad, räknadt från mannens död och utan afseende på hennes uraktlåtenhet att derom förut väcka anspråk, eller, om sådant ej kunde ega rum, till det belopp, Kongl. Maj:t nådigst funne för godt att bestämma; hvarjemte Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Westerbottens län, som till Kongl. Maj:t underdånigst öfverlemnat ifrågavarande ansökning, utförligt andragit, dels hvad om aflidne Öfverstelöjtnanten Dunckers bedrifter under ofvanberörda krig blifvit kändt, dels ock, under förutsättning att något understöd, lämpadt efter bemälde Öfverstelöjtnants förtjenster, icke skulle kunna hans enka af de till Kongl. Maj:ts disposition ställda tillgångar i nåder beviljas, underdånigst hemställt, huruvida icke Kongl. Maj:t skulle finna skäl förekomma, att nådig framställning i ämnet till Rikets nu församlade Ständer aflåta.
I anledning af en till Utskottets afgörande hänwist fräga, deruti twä ständ stannar emot twä. p. 1580. Om för. Lonstit ut iöns-Utskottet; Om förändring i Åtskilliga puncter af Grundlagen; med Bilaga, p. 1644. Om ett tillagg i 14. §- af Riksens Ständers PEtige-Ombudsmans Instruktion. p.'t664. Om ändring i 14. §. i Riksdags-Ordningen, p. 1666. Med Förteckning pä förcflagne ändringar i Grundlagarne. p. 1667. Om motions-rättighetens inskränkande till en mänad. p. 1671. Om sättet för Grundlags frägors behandling; med Bilagor. p. 1672. I anledning af Riksens Ständers PilUtiL-Ombudsmans Embels-Berättelse, i hwad som rörer Konungens rättighet att i brottmål göra Nåd. p. 2250. Om Riksens Ständers ä"lUti«. Ombudsmans äliggande att befordra skyndsamhet i den lagliga gängen af Riksens Ständers fattade Beslut och gjorde hemsiällningar. p. 2051. Om ätskillige Grundlags-frägors hanlande till nasta Riksdag. p. 2052. I anledning af frägan, huru förhällas bör med enskild mans motion om ändring i Grundlagen, p. 2696. Constitutionsoch Stats-Ut skotten; Betänkande» och Memorial: Oin en serskild författning med Swensta Ultramariuska Besittningars styrelse och drätsel, p. 184, Lzz. D. E. Expeditions. Ut sk ottet; Memorial: Om behofwet af en Cancellist, samt tidig del af Riks-Stäm bens Protocolls-Utdrag, Betänkanden, m. m. p. 19;. Om Jnstructionen för Riksens Ständers Revisorer öfwer StatsBanco - och Riksgälds.Werten, p. 412.
Då Rektor Siljeström, enligt hvad läkarebetyget utvisade, lede af en svårare sjuklighet, som gjorde honom oförmögen att sin innehafvande Rektorsbefattning vidare bestrida, hvarföre han ock. efter en längre tids åtnjuten tjenstledighet, derifrån sökt entledigande, ansåg Statsrådet, med fästadt hufvudsakligt afseende å så väl det utmärkta nit och den skicklighet, hvarmed Siljeström, enligt Direktionens intyg, fullgjort sina tjensteåligganden, som hans i öfrigt ådagalagda oförtröttade verksamhet för befrämjande af den allmänna undervisningen, sig böra i underdånighet tillstyrka, att Kongl Majit täcktes till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådig proposition derom, att Siljeström må, efter afskedstagande!, å allmänna indragningsstaten uppföras, att från och med nästkommande år för sin återstående lifstid åtnjuta en årlig pension, motsvarande § af lians nu innehafvande lön, eller 3,000 Rdr. 11. Fråga om Domkapitlets i Calmar underdåniga skrifvelse af den 23 sistlidne Augusti, hvarmed A$*nte,n Gt kapitlet till Kongl Majit öfverlemnat en af Adjunkten vid dervarande högre Elementarders Bih. till JR. St. Prof. 1865. l:a Sami. l:a Åfd. 3 ning på in draga ingsatat. 18 Bil. N:o 7 till Kongl. May.ts Nåd.
Denna del af utlåtandet lades till handlingarne; Moni. a. Den af Utskottet föreslagna nja redaction af dess tillstyrkande i betänkandet, N:o 42, gillades, och lades utlåtandet i öfrigt, till liand lingarne; t afseende på morn. b., d., f.j g., lät Ståndet bero vid betänkandet, N:o 42; Moni. h: Ståndet förklarade sig biträda Borgare-Ståndets i denna del fattade beslut; [ fråga 0111 monn A., /., />., r., u. oell rv., lät Ståndet bero vid betänkandet, !N:o 42; Slutligen instämde Slåndet i Med-Ståndcns beslut alt öfrige i utlåtandet, N:o 42, icke omnämnda, uti sednast fastställda Riks-Stat å Allmänna Indragnings-Stalen uppförda, anslag må, enligt den utlåtandet bifogade tabell bibehållas. S. D. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Ulsköttels betänkande, Isbo Si, i anledning af väckt motion om upphörande af elen afgift, som erlägges för begagnande af vägarne å Kongl. Djurgården, föredrogs åter, och beslöt Ståndet, att, med ogillande af Utskottets yttrande, lägga samma betänkande till handlingarne. S. D. Föredrogs och bifölls Expedit ion s-Utskott ets memorial, N:o 10, angående bestämmande af dagen, då nästa lagtima Riksdag skall taga sin. början. 376 Prot.-Udrag, den 4 December 18 (4- Den 4 De ceni lier. Från Högloft. Ridderskapet och Adei.n. S. D.
M:t föreslagit, att ytterligare en kanslist i Advokalfiskals-kontoret måtte å stat uppföras med lön af 2,000 R:dr, och då det ifrågaställa biträdet för Kollegii träget sysselsatta Advokatfiskal funnits behöfligt, har en summa af 2,000 R:dr beviljats såsom arfvode för biträde vid Advokat-fisk als -göromålen. e) Hvad angår den förut varande kanslisten i nämnde kontor, i hvilkens aflöning äskats förhöjning lill 1.000 R:dr, har skillnaden mellan denna summa och den förra aflöningen, eller 155 R:dr, blifvit ställd lill E. K. M:ls disposition för bestridan de af kanslist-göromålen. j) Af den anledning, att uti Kollegii 3:ne Provins-kontor kammarskrifvarnes antal, 2 i hvarje kontor, mäst, under mer än 14 års lid, förstärkas med dylika tillförordnade tjenstemän, samt erfarenheten visat, alt ärendena, hvaraf flera påkallade vidlyftiga undersökningar i jordeböcker m. m., icke kunde med reda, ordning och skyndsamhet handläggas utan biträde af flere tjenstemän, än för närvarande å stat finnas uppförde, har blifvit hemställd t, att en 3: d j e kammarskrifvare måtte i hvarldera provins-kontoret anställas med 1,000 R:dr i lön för hvarje person; hvilket Rikets Ständer, inseende behofvet af ökadt arbetsbiträde i Provins-kontoren, på det sätt bifallit, att en summa af 3,000 R:dr är ställd lill E. K.
Brefvet den 20 December 1737 på enahanda sätt, som i nästförestående t vänne mål anmärkt blifvit, hade Jerfsö HäradsRätt, genom Utslag den i5 Augusti i836, dömt drängen Olof Jansson från Jerfsö kyrkoby, att, för första resan hustjufnad till värde af 3 R:dr 33 sk. 7 r:st., vid bristande tillgång till stadgade dubbla tjufvaböter 22 R:dr g sk. 6 r:st., straffas med sexton dagars fängelse vid vatten och bröd., hvilken bestraffning han jemväl undergått.; hvarför och då., enligt de af mig redan anförda och här gällande grunder, kroppsplickten för den sakfällde, enligt Lag, bordt bestämmas till åtta dagars dylikt fängelse, detta mål, medelst Remiss af den 28 Februari sistlidna år, likaledes blifvit öfverlemnadt till AdvoeatFiscalsEmbelet i Kongl. Svea HofRätt, för att emot tillförordnade domhafvanden i HäradsRätten anställa åtal; öfver hvilket åtal, i laga ordning utfördt, Kongl. HofRätten, uti dess den 2r *nästderpåföljde Juli meddelade Utslag, sig yttrat, att, ehuru Kongl. HofRätten, i likhet med hvad AdvocatFiscalsEmbetet anmärkt, ansåge, det Olof Jansson rätteligen bordt, vid bristande tillgång till de böter, hvartill han, för ifrågakomna tjufnad, gjort sig förfallen, dömas att undergå endast åtta dagars fängelse vid vatten och bröd, Kongl. HofRätten likväl, med af - ( 4« ) afseende så väl å ordalydelsen af Kongl. Brefvet den 20 December 1737, som å de skiljaktiga meningar, angående dess rätta förstånd , hvilka dels hos Lagstiftande Makten, dels vid serskilda Domstolar sig yppat, funne, det HäradsRättens anmärkta beslut icke må anses hafva tillkommit af uppenbar vårdslöshet eller oförstånd, än mindre vara att hänföra till öfriga i 1 Kap. 12 § RättegångsBalken omförmälda fall, och att HäradsRättens tillförordnade Ordförande alltså icke kunde något ansvar derför ådömas.
Jordbruks, Handeln och Näringarnc. a) Skiften och Afvittringar: l:o. Ofver-Direktörs-Embetets vid Landtmäleriet underdåniga skrifvelse af den 10 sistlidne Oktober, hvaruti, med åberopande deraf, att koslnaderne för de i Stora Kopparbergs, Gefleborgs, Wcster-Norrlands, Jemtlands, Westeroch Norr-bottens län pågående storskiften och afvittringar, oberäknad! storskiftet i Svärdsjö socken, dertill kostnaden bestrides af befintliga reservationer, uppgått år 1849 till R:dr 47,038: 9. 9. >. 1850 »> » 48,244: 32. 6. » 1851 » » 41,830: 6. 3. och » 1852 » .» 46,466: 22. 6., Kongl. Maj:ts Kåd. Prop. om Statsverket 4853. 35 Öfver-Direktörs-Embelet, som ansett, att från 1855 års början tills vidare endast en besparing i utgifter af 3,000 R:dr kunde påräknas för Gefleborgs och Jemtlands län, der afvittringarne äro nära att afslutas, men att för afvittringarnes skyndsammare bedrifvande i Wester-Norrlands, Wester-bottens och Norr-bottens län flere afvittrings-Landtmätares antagande vore af nöden, hvarigenom, efter beräkning af ytterligare 2 Landtmätare i Wester-Norrlands, 3 i Wester-bottens och 2 i Norr-bottens län, kostnaderne komrne alt ökas med 7,100 R:dr, utgifterne till Nämndeoch Gode män samt handtlangning deri inbegripna, i underdånighet hemställt, att nuvarande anslaget å Riksstaten af 42,000 R:dr R:ko till skiften och afvittringar må varda förhöidt till 51,000 R:dr R:ko. 2:o. En af Häradshöfdingen V.
Kungörelsen den 28 Augusti 1834, angående närmare bestämmande af Landtmäns och städernes Handtverkares handels-frihet; ochN:oi45, i anledning af väckt fråga, om tillägg och förändring i nu gällande Quaranlaines-Författningar samt om inrättande af en fullständig Quarantainens-anstalt vid Rikets Östra kust. S. D. Föredrogs å nyo och lades till handlingarne Förstärkta StatsUtskottets Memorial N:o 409, angående verkställd omröstning öfver åtskilliga frågor, rörande stora Sjötuils-bevillningen. S. D. Föredrogos å nyo och lades lill handlingarne ConstitUtionsUtskottets följande Memorial: N:o 79, angående Ridderskapets och A delns återremiss på Memorialet N:o 59; N:0 80, angående Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets åtgärder vid Memorialet N:0 60; N:o 81, i anledning af Riddeiskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets åtgärder vid Mern. IV:o 63; och j\T:o 8a, rörande Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets åtgärder vid Memorialet. N:o 64- S. D. Nu föredrogs å nyo Stats-Utskottets, på bordet hvilande Utlåtande, N:o 406, öfver anmärkningar vid Betänkandet N:o 335, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition angående medel för undsättningar i svårare missväxtår; Utlåtandet N:o 4o6‘, bifölls. S, D. Föredrogs och lades till handlingarne Expeditions-Utskottets Memorial N:o 22, i anledning af Borgare-Ståndets anmodan till Rikets Fröt. Utdr. d, 21 Febr. i83g. 37 Sländers samtlige Utskott, att inkomma med uppgift å de ärenden, hvilka på Utskottens handläggning ännu äro beroende. S. D.
Rdr och derunder, böra deremot icke efter stycketal, numer och datum, utan endast till antal och summa, dock hvarje valeur serskildt, uti räkenskaperne upptagas och afföras. 6 §. i mom. skall lyda sålunda; Till alla de sedlar, som, i följd af Rikets Ständers vid denna Riksdag fattade beslut, komma att erhålla en förändrad lydelse, användes färgadt så kalladt la melie rädt papper, enligt de inför Rikets Ständer derå företedda prof; varande Banco-Fullmägtige dock obetaget, att, före sedelutgifningens början, låta detta papper erhålla den ökade förbättring, sorn ytterligare vunna insigter kunna föranleda. 2 morn. kommer att alldeles utgå. 7 §. bifölls. 8 §. gillades lill och med mom. c. morn. d blifver af följande lydelse: Att i sedlen utsattes så väl dess valeur i Banco, sorn det belopp i silfver, hvarmed den inlöses. Mom. e försvinner. . Mom. f bifölls. p, io, ii och 12:te §. §. godkändes* i3 §. gillades, med den förändring, att orden: "d valeuren frän och med 16 Rdr 32 sk. och derutöfver”, förändras till: ’ ä valeur er öfver T\o Rdr." 14, i5 och i6:de §§. bi föllos; och 17 §. godkändes, ined de förändringar, alt i i;sta morn, införes 50.000 i stället för 20,000 Rdr, samt i a:dra mom. 20,000 i stället för 10.000 Rdr; och skulle Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Högvördige Preste-Ståndet vördsamt och vänligen inbjudas, akt i dessa beslut med Bonde-Ståndet sig förena. Från Prof. Vtdr. d. 5 Maji 1835. Si Den 5 Maji i835.
Vid öfvervägande häraf och då, efter hvad de uti E. K. M;s Nådiga Proposition meddelda upplysningar gifva vid handen, någon uppbörd af förenämnde afgäld hädanefter icke torde ifrågakomma, samt i allt fall med visshet lärer kunna antagas, att Stats-Verkets inkomst af berörde skatt, derest densamma i framtiden komme att erläggas, icke uppgår till högre belopp, än att densamma utan afsaknad må till förmon för de skattskvldige efterskänkas, hafva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med hvad E. K. M. i Nåder föreslagit, funnit skäligt medgifva, att den under benämning Expeditions-lilskotids Forslas, till and. Skrifvelse> N.-o 23. 4« af ollongäld upptagna afgift må, ifiån och med nästkommande år, helt och hållet upphöra. Hvilket Rikets S änder få, till svar å Högstberörde Nådiga Proposition, härigenom i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &o. Stockholm den 2 November 1844. N:o 23, Uppläst oell godkändt lios Ridd. och Adeln den 2 Nov. i844- Preste-Ståndet den i Borgare-Ståndet den 2 Bonde-Ståndet den 2 Rikets Ständers underdånig Skrifvelse, angående upphörande af den s. k. Sölf • eller Husmanskatten i Bohus Lån. (Stais-Utsk.
af kejsarens kansli. 11) Rikshärolden. 12) Riksmaromgifna till höger och vänster af kejsarens stora lifvakt. 14) Folkens representanter. skalken, förande riksmarskalksstafven. 13) Suveränerna, skrudar, med krona, spira och äpple. En liten kung, buren af sin amma och en fem, sex års gammal drottning, förd af sin Suveränerna bära alla sina respektive nationers krönings guvernant, är ibland dem. Amman haller den lille kungen på framsträckta armar, hofdamema niga och herrarna buga sig djupt för honom. Lilla drottningen ser föraktligt på den lille kungen af hoffolket. Kejsaren tar emot alla på tronens första trappsteg. Vera står nedanför tronen. Sedan kejsaren hälsat alla och vägrar att kyssa honom, men låter sig nådigt kyssas på hand suveränerna, tar han Vera vid handen och för henne upp till sin sida på tronen. Salvator intar sin plats på andra sidan made, förgyllda stolar, rundt omkring kejsaren, alla under om henne. Alla de främmande suveränerna sitta på högkartronhimmeln. Fortunio, som prins af blodet, har äfven sin plats under tronhimmeln. Folkens sändebud nedanför och på reser sig riksmarskalken och äskar ljud genom tecken med stafven, hvarefter kejsaren håller ett tal.) KEJSAREN. enade furstar och alla de förenade folkens sändebud har jag i dag den glädjen tillkännagifva, att den för sessan Speranza, min högt älskade dotter och hela några dagar sedan så hemlighetsfullt försvunna prinEuropas hopp, genom Guds nådiga och outransakliga Inför denna ädla församling af alla Europas för sidorna. Då festmarschen spelats slut och alla intagit sina platser styrelse blifvit oss återskänkt, och jag uppmanar eders ANDRA AKTEN 39 - majestäter och de ärevördiga sändebuden att hälsa henne välkommen. Det är helt visst ej blott åt mina faderskänslor, som jag ger uttryck, då jag uttalar att i dag lycka och jubel råda i hvarje hem i hela mitt vidsträckta rike och att hvarje hem, från slottet till kojan, med fulla dag.
För mig, som är en hederlig menniska! Nadja kastade sig på golfvet. Lite mat! bad hon. Drick vatten. Han såg ett stop med vatten i spisen och räckte henne det, och plågas liten smula! Du står nog ut med det. Ja, du! jag har blifvit elak jag, som nyss var from som ett får, och det är din skuld. Men jag är elak bara emot dem, som ä' sådana som du! Nadja klagade: Åh käre, jag är så sjuk, ge mig en liten smula mat! Klä på dig klädningen, den är anständig och bra, och paletån, duken och vantarne! Skynda dig, när du är färdig, så gå vi. Han gick. Gubben stod der nere i tal med en annan gammal man, iklädd ett slags kuskdrägt. Denne andre hade en smutsig hvit näsduk bunden om hufvudet, och på detta vis framstod hans gråplussiga och fårade ansigte tydligt. Ögonen voro dimmiga och utstående, hans tjocka läppar hängde slappt ned, och öfver hela ansigtet låg ett uttryck af verldstrött skenhelighet. Magen stod ut som en trumma och den rynkade rocken hängde som en kjol ifrån höfterna ned till smalbenet, hvars strumplöshet den osnörda skon blottade. Bröstet var insjunket och ryggen krokig, men som kjolen började redan under armarne, spelade öfverkroppen likväl ingen stor roll. Men sina långa armar viljelöst hängande ned, som om de varit vissna, gjorde han ett egendomligt intryck, halft af amfibie, halft af prest. När de båda männen fingo syn på Samuli, gingo de sakta emot honom. Den kuskklädde betraktade under sina halffälda ögonlock den stackars Samuli, som under den andres ordsvall stod alldeles handfallen. Han tyckte sig blott förstå, att gubben menade, att hans vän i kuskrocken var läkare och begärde tillstånd att få gå in till den sjuka uppe i rummet. Samuli nickade och blef alldeles förvånad öfver att derpå se de båda männen aflägsna sig. Han gick sjelf af och an på gården och väntade. Om fem minuter hörde han ett ekipage stanna utanför porten.