Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Knär det med Rarnbördsbuset körenedv läroverk vore en allmän Inrättning, som gagnade en stor del ek Riket, men likväl bittills saknade serskildt 8tet8-gnslag, tillstyrkte tillkörorclnade 8tet8-8eerotereron semt 8tats-Rudot i underdenigbet, att Kongl. Naj:t matte ek Ilikets 8tändor äska ett anslag, uppgående till det ek professor t?ederse/rw7d körvslegna belopp, oller 1,000 R.dr ärligen, oeb bemställdo derjemte, ett Kongl. Naj:t, som don 23 Rekruari 1858 tillagt bemälde professor, kör dess utmärkte kortkonster om Rarnmorsko-undervisningen, ett ärligt anslag ak 366 K:dr 52 sk., att krän oeb med nämnde er ek extra utgikts-medlen utgå, oeb dervid beslutet att till Rikets näst sammanträdande 8tänder framställa bebokvet utek allöning kör berörde bärare, mätte, i anseende till körbemälda körtjenster, i Mder täckas koresia Rikets 8t8nder att kör bonom pä Indragningsstat uppköra ett anslag ak 1,000 R.dr; bvaremot tillförordnade 8tats-8oer6teraron oeb 8tats-kedet ieko ansegv sig böra tillstyrka Kädigt bikall till den ak vireetionen gjorda underdäniga anbällan om medel till bestridande ak de med bäroverkets utvidgning förenade omkostnader, bvilka santos tillliöra Larnbördsbuset oller 8toekbolms stad, som ak detta bäroverk bade stor n^tta. Ned gillande ak tillförordnade 8tat8-8eer6torar6ll8 samt 8tats-Rädots salunda yttrade mening, täcktes Kongl.
Skulle vi nu skicka ut personer till utlandet för att der lära sig konsten, och sedermera, vid deras hemkomst, gifva dem förlagslån, så är det uppenbart, ali desse personer skulle komma i en vida bättre ekonomisk ställning, än de som hittills befattat sig med ifrågavande näring, och sålunda lill förfång för, dem. Icke eller är det, efter min öfvertygelse, behöflig! att bestämma, hvilket slags öl, som man par préférence hör upmuntra: dertill fordras en chemisk undersökning, om hvilketdera slaget, som är helsan för det hästa. Jag erkänner gerna, att jag, lika med Frih. Alströmer, tycker mera om Baijerskt, än Svenskt öl; men jag vill derföre icke påstå, att det Baijerska ölet är bättre och helsosammare, än det öl, som brygges mångenstädes här på landel. Att öl här kan bryggas, som är både godt och välsmakande är kändt sedan hedenhös, och jag har icke hört, att våra förfäder ledo något ondt deraf, att de drucko detta öl; åtminstone påstår man, att de voro vida starkare än vi. Utsk. har derföre med mycket skäl yttrat, att konsten att brygga öl, är i Sverige sedan äldre tider bekant, och hvartill skulle det väl då tjena, att införa en kunskap, som redan finnes, eller att utskicka personer för att lära hvad man redan vet? Att gifva understöd för inhemlande af kännedom om sättet ali tillverka ett öl, som redan är bekant i Uen 30 Juni. 585 Sverige, vore ett sätt, att hushålla med Slals-medel, som jag icke tror skulle vara riktigt. Då det Baijerska ölet, såsom jag redan nämnt, finnes infördt i landet, är del bäst, alt åt den enskilde omtankan öfverlemna vården om denna industrigren. Sålunda erhåller man den säkraste borgen för, att varan skall på bästa och ändamålsenligasle sätt blifva spridd i landet, och kan den derjemte bidraga att minska superiet, sä kan ingen mera än jag önska sådant. Frih. Cederström, Rud.: I denna fråga nödgas jag vara af olika tanka med den siste värde talaren.
De bästa referenser kunna presteras. Svar märkt » A. E. », Flodafors. (181) E N BILDAD UNG FLICKA önskar till hösten plats i bättre familj hälst i Stockholm eller dess närhet. Är kunnig i alla inom ett hus förekommande göromål samt särskildt skicklig i sömnad o. handarbeten. Svar snarast möjligt sändes till » Blekingsflicka 21 år », Villa Maggi, Charlottenlund, Danmark. (178) P LATS som husföreståndarinna i respektabelt^ ungkarlshem, önskas af en stadgad anspråkslös flicka. Kunnig i finare och enklare matlagning. Små pretentioner. Svar till » K. J. 28 », Söderköping. (205) V ÄRDINNEPLATS sökes af duglig och ordningssinnad flicka, som med sparsamhet och omtanka kan sköta ett hem. Eger vana på alla områden, som kan tagas i anspråk i ett väl ordnadt hem. Tillförlitliga rek. finnes. Svar till » Ordning och flit », Iduns exp. F nerad TNFODD TYSKA önskar plats uti bilda _L familj, för att undervisa i sitt moden mål, samt såsom sällskap och biträde i f nare sysslor. Goda rek. fordras. Svar ti » 25 år », Persberg p. r. (199) E N BILDAD, medelålders dam, önska från hösten plats som sällskap och hjäl i familj eller hos ensam person, som ämna resa utrikes. Svar märkt » E. » torde inlän nas till Iduns exp. (197) E N UNG, ANSPRÅKSLÖS FRU, vänli och villig samt kunnig i hushällsgört mål, önskar plats som husföreståndarinn eller sällskapsdam. Skicklig i handarbetei Prima referenser. Svar märkt » A. » ti Iduns exp. (196) p L A T S ATT LÄSA med mindre bar (äfven gossar till 1 kl.) önskar en un flicka, van att undervisa. Goda vitsorc Små anspråk. Svar till » L. », Iduns exp Stockholm. (212) Lediga plåtset återfinnas i innerarket! HEL GOD INACKORDERINC med deladt rum, från september, önskj ung flicka.
Man har ej åtnöjt sig med att tilllägga oss de passiva felen af passionfullhet, karakterssvaghet, tanklös eftergifvenhet för uppviglares bemödanden, skrämsel för hotelser, brist pä upplysning och bildning m. m.; man har gått längre och päbördal oss verkliga moraliska laster, såsom svekfullhet, oärlighet, smädlighet; man har talat om afsigten till våldförande af andras rättigheter, omstörtningsbegär, bemantlade afsigter till Konungamaktens upphäfvande och republikens införande etc. Dä jag nu endast citerar, men ej besvarar dessa ofördragsamma yttranden, tillåter jag mig likväl att yttra den tanken, att den tid kanhända ej är alltför aflägsen, då democratiens ädlaste grundsatser förmå göra sig gällande i vår statsförfattning, och att historieskrifvaren dä, vid den opartiska granskningen af den närvar, tidens tilldragelser, möjligen kan komma att känna sig böjd att bedömma Riddarhusets conservativa majoritet i denna fråga nr samma synpunkt, som denna majoritet nu bedömt .reformens vänner. Skillnaden emellan dessa olika omdömen blefve då väsendtligen den, att det ena hade varit rådande en dag, då det andra fortlcfde genom kommande sekler. 132 l)en 4 September f. ro. Mina Hrr! Het ligger i naturen af hvarje, äfven den ädlaste idtf, som man vill göra gällande i ett samhälles lagar, att i bokstafven inga positiva garantier kunna uppställas emot missbruket i tillämpningen. Borde t. ex. ett fritt folk afsäga sig tryckfriheten, derföre att den kan missbrukas? Vore det rätt och klokt att förbjuda den förraögne medborgaren inträde bland nationens representanter, derföre att man, äfven i denna samhällsclass icke saknar bevis på egennyttiga beräkningar, okunnighet, råhet och bristande fosterlandskänsla? Jag behöfver ej utveckla denna sats, ty den fattas och förstås af hvar och en som tänker. Begreppet om tillämpningens följder äro således fullkomligt individuella.
Rikshufvudbok på särskilda konti skiljer de anordnade beloppen för året och föregående åren, förslaget deremot på samma konto sammanställer hela anordnings-, likasom hela tillgångs-beloppet; och äro de vid jemförelse med Riksstats-beloppen uppkommande skillnads-summor, hvad utgiften angår, efter beskaffenheten, tillförda dels särskildt inrättade konti för hvarje hufvud-titels besparing och brist, benämnda besparings-fondernas konti, dels ett konto, kalladt Ståls-reglering ms öfverskott och brist, dit äfven inkomsternas öfverskott och brister öfverföras, äfvensom de så kallade utgifterna å öfverskotten på Stats-verkets inkomster, i följd hvaraf å delta konto med lätthet kan inhemta s huru delta resultat uppkommer, då deremot, enligt planen för nu gällande Rikshufvudbok, detta resultat icke såsom en följd af bokföringens serie, utan genom ny debitering och kreditering framstälies å ett mindre bemärkt ställe, nemligen uti Riksgälds-kontorets general-räkning. Då, enligt det föregående, inkomst-tillarnes och utgifts-anslagens konti utvisa och slutbehandla allt hvad till hvarje sådaut konto hörer, men hvad sålunda i dessa special-konti förekommer, efter Riks-statens föranledande, äfven mäste betraktas sammanfördt under vissa hufvud-afdelningar, nemligen, hvad utgifterna angår, dels såsom särskilda hufvud-titlar, dels i sin helhet, och, hvad inkomsterna beträffar, såsom Statsinkomster i sin helhet, har uti det upprättade Rikshufvudboks-förslaget det å ofvannämnda special-konti förekommande innehållet blifvit på de för hufvud-titlarne samt utgift, och inkomst inrättade konti ånyo i sina hufvudsummor framstäldt, hvarvid likväl, för att förekomma allt missförstånd i afseende på dessa upprepade belopp, desamma blifvit med rödt bläck betecknade, genom hvilken utväg nämnda fördelning kunnat åstadkommas utan uppoffring af fullständigheten å special-konti och utan att insigten af bokföringens logiska sammanhang för granskaren försvåras; varande boken försedd med 2:ne register öfver innehållet, del ena systematiskt, det andra alfabetiskt.
Dispositions-räkning innestående behållning, med io5o Rfdr, i eli för allt, enligt uppgjord öfverenskommelse, godtgöras för de återstående sex årgångarne a>f det Register för åren 1800—1828, som Strinnholm åtagit sig alt, efter så val tidsoch sakordning, som alphabetisk ordning, utur Bankens handlingar sammanfatta och i fullständigt skick renskrifvet aflemna.. :o.. Följande tillfällig» föränderliga anslag, h vilkas åi liga belopp icke lan på förhand bestämmas, nemligen: 8 Banco-Ltskottets Memorial, N.o 184> a) För Bankens Conducteur, serskildt arfvode, då lians biträde vid större byggnads-arbelen och reparationer erfordras, /^o R: Ir i månaden. b) För hvarje i ooo:de annullerade och förslitne sedlar å valeurerne från och med 3 R:dr till och med 8 sk., som blifvit af Commissarieriie granskade, öfverkorssade, uppräknade och förseglade 42 s^- 8 rsf cj) För hvarje iooo:de nja sedlar af valeurerne 16, 12 och 8 sk. Contrasignation — 34- S. Numerering och datering .. — 26. 8. d) För hvarje iooo:de nya Sedlar af de högre valeurerne å 5oo, 100, 333 och 16? Contrasignation — 34- 8. Ordningsnumrors och Serie-bokstäfvers anbringande medelst machin-tryck — 4°- —' e) För hvarje iooorde nya Sedlar af valeuren 1 o, 6| och 2 F; ir samt 3a sk., utöfver det antal, hvars expediera tide kan medhinnas af vederbörande i Sedel-ContO!el:
Till Controllen hörer vidare, ej allenast, att till BeredningsProtocollet måste Föredraganden afgifva sitt yttrande, utan äfven, att parten kan begära ut Protocollet, och se huru frågan blifvit framställd och afgjord, samt framlägga det, genom trye - Den 23 F e b r u a r i i e. m. 95 ket, för allmänheten. När dessa angelägna omständigheter borttagas, och när StatsSccreteraren, utan handlingarnes läsning, föredrager i StatsRådet, (ty det vore omöjligt, att der läsa alla handlingar), beror allt på hans minne; och då man besinnar, att StatsRådets Protocoll icke får hvarken utlemnas eller tryckas, så finner män att både föredragning och beslut skulle omgifvas af en hemlighets-slöja, som ej står tillsammans med säkerhet för Folket. Jag går nu att framställa en i sednare tider tillkommen omständighet; men jag behöfver då, kan hända, ett förord, att ej blifva missförstådd. — Jag klandrar ej Grundlagen , och fronderar ej Regentens bruk af den ; men jag begagnar min rätt, att utur ett evident förhållande uphämta det största af alla skäl för den sak jag försvarar; och när saken är af den vigt, att Fäderneslandets väl deruppå beror, måtte man få framställa öppet de skäl man äger. StatsRådets bestämmelse blef säkert densamma, som det förra Rikets Råds, nemligen att göra gällande lagars bud och personers rätt. För att upfylla denna bestämmelse, förutsättes hos dem en viss kännedom om lagarne. Våra fordna Riksens Råd, och derefter alla Ledamöter af Conseillen, kallades från den Högsta Embetsmanna-classen, der vana af allmänna ärender och kännedom om Författningarne ej kunde utevara. Till en högre flygt i uplysning har tidsandan seder - 94 Den 23 F e b r u a r i i e. m. mera fört oss; och kunskaperne om Lagar och Författningar äro ej numera så angelägne, att icke andre egenskaper äro angelägnare. Men då StatsRådels
Måtte det verka tändande och väckande i hem och skola samt därigenom bidraga till en skolreform, som sätter för undervisningen ett högre mål än betyg och examen! Måtte från skolkatedrar talas högt och oförfäradt om skollifvets lyten och skuggsidor, så att det rätt snart måtte blifva klart och tydligt för lärd och olärd, för kvinna som man, att lifsupplysning är undervisningens mål, och att en upplysning i ande och sanning stämplar äfven fusksporten till bedrägeri och utdömer den ur den hederliga ungdomens krets. Ave. En hvardagsbild ur lifvet för Idun af E. IM Andersens saga » Snöjungfrun » berättas med en lyckligt funnen bild, att lille Kaj i ögat fått en glasbit, genom hvilken han ser allting snedt och vindt, vrångt och fult, och så länge han det gör, känner han sig äfven olycklig och missbelåten med sig själf. Den där glasbiten har litet hvar i ögat, somliga hela lifvet igenom, och dessa äro beklagansvärda varelser. I vår vackra, ljusa värld, som försynen till glädje och uppbyggelse för människorna skänkt så mycket godt att taga vara på, gå de omkring och se allting i svart, kinka öfver minsta motgång, hånle åt hvarje god handling och förbittra lifvet för sig själfva och omgifningen. Andra slippa efter en tids pina lyckligt undan glasbiten, därför att de hafva kraft att rycka ut den, innan den för alltid ätit sig fast, och härvid hjälpas de understundom af just de olyckor, som glasbiten ställt till — det låter ju eget, men vi skola söka ge ett exempel på sanningen däraf. Men hvad är den där glasbiten för något? Den är vårt onda sinnelag, sådant det visar sig i ett häftigt lynne, hvilket vi ej göra oss tillräcklig möda att lägga band på, oförnöjsamhet, tvifvelsjuka och alla andra själslyten, som förvilla vårt omdöme öfver andra, göra oss hårda och orättvisa samt förleda till då- liga handlingar. Så omärkligt och försåtligt smyger mången gång den olycksbringande glasbiten in i ögat, och det är märkvärdigt, hvad den sedan åstadkommer mycken oreda och ledsamhet.
A r det till en mindre stad man far, o c h i Sverige är det väl knappt m e r än Stockholm, s o m ej kan räknas som sådan, är den det vanligen, och som naturlig följd blir den föremål för det samtal, som följer, o c h m e r eller mindre oförbehållsamt yttra vi oss o m vår väns eller bekanta familjs förtjänster, fel eller förhållanden, utan att vi hafva en aning o m, hur pass väl grundad anledning vår åhörare har att kalla sig vår väns vän eller bekanta, eller hvad bruk han kan göra af, eller i hvilket skick de kunna uppstå igen, våra onödiga förtroenden. H ä r m e d har jag, kanske något ensidigt, berört vådorna af att under det umgänge, hvari resenären k o m m e r till främmande personer, ej taga nödig hänsyn därtill i sitt sätt o c h uppförande, men då jag vändt mig till kvinnliga resenärer, har jag särskildt haft i sikte att påminna o m, hvad de, af ålder erkändt hafva lättare än männen att glömma, det är, att tungan är en klen lem, som k o m m e r m y c k e n förargelse åstad. — Den kan dock, rätt brukad, sprida m y c k e n glädje. Spar den ej, när ett vänligt o c h höfligt svar och tilltal äro på sin plats, spar den ej, hvarken bland vänner eller främlingar, o c h du vinner åt dig ett 1898 godt rykte, och i det speciella fall, hvarom vi nu talat, s o m en god o c h angenäm resenär. H. Skizz för Idun af F r u Sissi. Det var i oktober. Hvarför följde han m e d mig? Arbetet för m o r g o n d a g e n gick trögt, ty hans vackra ord ljödo ständigt i mina öron. Hvarför hade han sagt s å? IDUN 1898 utoblifva. N u förstod j a g deras farhågor. V i d edert tindrande sken föddes kärleken i sjuttonårigt hjärta! Och ingen enda önskan hade han ens tänkt p å att u t t a l a! Några minnesblad för Idun af Vilhelm Bäckman. Atelier-studier. fl. Andersson smålog. Öfver ansiktet spred sig v i d minsta anledn i n g ett vänligt leende.
Stats oell BancoUtskottens omdomen, innefattade i Utskottens Betankanden i afseende på Financeregleringen, särdeles i förslaget om införande af Statsobligationer; anhåller jag vördsammeligen, att till ändrings vinnande, i dess betankanden få följande anmärkningar framställa, jemte skälen för min motsatta öfvertygelse, samt att detta yttrande, hvilande på bordet, må vid pröfningen af dessa Betänkanden få förekomma till närmare pröfningMed Utskotten instämmer jag till alla delar, att nu icke lämpligt vore, att en realisation besluta, på sätt föreslaget blifvit, och under åberopande af de af Utskotten anförde skäl, anser jag öfverflödigt att derom något vidare jdtra, då allmänna opinionen synes hafva stadgat national-omdömet i detta afseende; men jag kan likväl icke undgå att anmärka, att då Utskotten allvarligen framställt det tillstyrkande realisation borde verkställas så snart omständigheterne möjligen gjorde den verkställbar, Utskotten icke dervid fästat något omdöme, om den hufvudsakligaste förberedande åtgärden i detta afseende, nemligen vidtagande af sådana oeconomiska anstalter som ledde till allmän hushållning och enskilt sparsamhet, hvarom Riksens Ständer synas mig böra hos Konungen göra underdånig hemställan. Alla förflutna tiders erfarenhet besannar styrkan af den grundsats, att m realisation, utan samband med allmänna hushållningsanstalter, till beredande af en förmonlig handelsvåg, och inskränkning eller förbud för införsel af umbärliga lux-arfiklar är en mesure, utan ändamål, jorn skall förfelas äfven med en större tillgång \
Det måste nödvändigt för hvardera af Disconterne i Götheborg blifva ett särskildt liqvidationscontoir; ty annars år det all anledning förmoda, att det ena af dessa verk kornme att gynnas på det andras bekostnad, hviket så mycket låttare kan till vågabringas, som en stor del af de personer, hvilka i dessa verk hafva lån, åro skyldiga i begge verken. Friherre Wirsén.* Jag hemställer till Friherre Cederström, om, då det blott år föreslagit att liqvidationscontoir skola inråttas, men ej är sagt, om det bör blifva ett eller flere, någon ändring » förevarande punkt nu kan va^ va af nöden. Friherre Cederström: Just deföre, att jag har starka anb dningar tro afsigten vara, att inråtta allenast ett gemensamt 1 qvidationscon-i toirfor båda Disconterne i Götheborg, och det till förmån för Götheborgs Discontverk på CanalDiscontverkets bekostnad, anser jag det icke vara ur vågen, att nu bestämma, det för hvar* dera af Disconterne ett liqvidationscontoir skall inråttas. Fri - Den 2 Junii. 97 Friherre Wirsén-. Men om möjligen det ej behöfdes mera än ett liqvidationscontoir, skul-j le ju Ridderskapet och Adeln i händelse Fri-i herre Cederströms förändrade redaction antogs, hafva i denna del afskurit sig pröfningen af do reglementariska föreskrifterne. Friherre Cederström: Jag tror det vara sS mycket angelägnare, att iakttaga den förändring jag tagit mig friheten föreslå, som de öfrige RiksStånden bifallit denna punkt, utan att hafva yttrat sig, om det bör vara ett eller tvenne liqvidationscontoir i Götheborg.
Jag hade föreställt mig, att Utskottet, i anledning häraf, bordt utreda, huruvida en vid Contractets afslutande föresedd möjlighet af en betydlig ersättnings-reclamation, och dermed förknippad Statsförlust, bevittna riktigheten af Utskottets tankeyttring, att ingen Regering i verlden skulle underkasta sig en sannolikt anad våda af en osämja med främmande makter, som dess krafter ej tilläto alt äfventyra; och för ett föremål af i sig sjelf så ringa värde, att äfventyret aldrig kunnat godtgöras medelst vinsten. Jag hade trott, att det ålegat ConstilutionsUtskottet att antingen vederlägga, el - Den iS Jnlij f, m. ler öppet besanna den misstänka, sorn icke utan grund blifvit framkastad, att Rikets anseende och värdighet, ifrån Skeppshandeln s politiska sida, varit nära alt äfven, tyras, och är det, i brist af frågans fullständiga utredning i denna del, jag äfven skulle anhållit om åter remiss af Utskottets Memorial. I anledning af Utskottets alltför sammandragna försvar, för tillstyrkt förhemligande af de handlingar och bref, som rörde Skeppshandeln och dess återgång, oansedt Grundlagen uti Regeringsformens 86 §. stadgar deras tillgänglighet för offentligheten, såsom en hvarje Svensk mans rättighet, utbeder jag mig, att något utförligt få yttra mina tankar, Under en conslitutionel statsförfattning, sorn redan räknar en ålder af 20 Al’, vöre det snart sagt en löjlighet, att företaga någon afhandling om skillnaden emellan dea oinskränkta och den lagbundna monarkiska styrelseformen. Man måste i detta hänseende antaga för afgjordt, att begreppen härutinnan äro så stadgade, att hvar man känner, att ehuru Magten att styra hos oss odelad tillkommer Konungen, dess beslut icke kunna förhastadt fattas, icke bestämmas efter ensidiga underrättelser och råd af dolda personer utan ansvarighet, Konungen måste i alla mål låta sig upplysas af ett offentligt StatsRäd, hvars Ledamöter, ställde under ansvarighet icke blott för deras yttrade
191 :o af den 5 Oktober 1860, i fråga om undersökning af de angående jord och skogar inom Norbottens län utfärdade privilegier, (143.) Genom remiss af den 26 Oktober 1860 har Kamrnar-kolegium erhållit nådig föreskrift att, efter inhemtande af Kongl. Majits Befallningshafvandes i Norrbottens län yttrande, afgifva underdånigt utlåtande i ämnet; hvilken nådiga föreskrift ännu ej blifvit fullgjord. 192:o af den 5 Oktober 1860, angående förändrade föreskrifter i fråga om Kronogodsens framlida förvaltning och bortarrenderande. (139.) Sedan Kammar-kollegium den 11 Juni 1862 till Kongl. Majit inkommit med infordradt ununderdånigt utlåtande i ämnet, är målet för närvarande på Kongl. Majit nådiga pröfning beroende. 193:o af den 5 Oktober 1860 i anledning af den år 1859 verkställda revision af Statsverkets m. II. allmänna fonders förvaltning. (136.) 1 underdånighet anmäld den 26 Oktober 1860, hvarvid i afseende å den af Rikets Ständer väckta fråga om beredande af lämplig lokal till embetsrum för Öfver-stålhållare-embetets kansli uti något af kronans hus i hufvudstaden, Kongl. Majit, enär upplyst vore, att någon dylik lokal icke funnes att tillgå, fann någon åtgärd då icke vara att vidtaga, hvaremot, enligt Rikets Ständers tillika framställda begäran, att i händelse sådan lokal saknades, nådig framställning i ämnet måtte aflåtas till Rikets näst sammanträdande Ständer, Kongl. Majit förklarat sig vilja frågan härom närmare tiden för nästa Riksdag till nådig pröfning företaga.
Närmast föranledd af min ställning såsom Chef för den Kongl. Theatern, men tillika manad af mitt deltagande för konsten och dess samband med samhällsställning och mensklig lycka, utbeder jag mig att få fästa H. R. o. Ad:s benägna upmärksamhet på de förhållanden, uti hvilka vår egentliga Nalionaltheater, eller den Kongl. Theatern i hufvudsladen, sig befinner. Stiftad af Konung Gustaf lil, har denna theater haft en lysande tid, när den, understödd af Statsanslag till ett belopp af 83,333 R:dr 16 sk. S:r-Sp., enl. nuvarande realisationsgrund motsvarande 222,000 R:dr b;ko eller en summa, öfverstigande Kongl. Theaterns nuvarande hela utgiftsbudget, var i tillfälle att, utan afseende på vinning eller förvärf, egna sig åt upfyllandet af sin bestämmelse att vara en ledare för det allmänna konstsinnet. Konung Gustaf lil var visserligen praktälskande, men, icke må man förgäta, det denna snillrike Konung äfvenledes hade stora syften, och att han förstod hvilket inflytande en theater af värde förmådde utöfva på bildningen i allmänhet, på folk-karakteren i sin helhet, samt slutligen måhända också på tankeoch handligs - 40 Den 22 December e. m. sättet för (.lagen. För att vinna dessa syften ansåg lian en summa utaf 222,000 R:dr b:ko icke vara af betydenhet. Sedan särskilda bevekelsegrunder, jemte Statens financiella trångmål, föranledt Konung Gustaf IV Adolf att indraga den Kongl. Theatern, blef grunden lagd äfven till framtida, d. v. s. nuvarande missförhållanden. Den skugga af theater, som återstod efter år 1806, bestod i den s. k. dramatiska theatern, med dess ringa dagkostnad och dess praestalioner utan chöler, balletter och öfriga dyrbarare accessoirer. Det blef derigenom en möjlighet att bibehålla denna Iheaters verksamhet med ett statsanslag af omkring 43.000 II:dr h:ko.