Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidare ådalägger den nämnda tablåen, att då, för bomullsväfnader, införselstullen i Sverige utgör 40 å 90 rdr pr centner, erlägges för samma vara i Norge 56: 67, i Österrike 54: 90 ä 137: 25, i Tyska tullförbundsstaterna 113: 33, i Belgien 51: 41 ä 110: 16, i Danmark 25: 50 å 56: 67 pr centner, samt i England blott 5 proc. och i Nederländerna 4 proc. ad valorem, äfvensom att då för ylleväfnader inf.tulien i Sverige upgår tijl 150 rdr pr centner, utgör den i Norge 45: 33 å 70: 83, i Österrike 1: 38 å 137: 25, i Tyska tulllörbundsstaterna 68 ä 113: 33, i Nederländerna 19: 13, i Danmark 21: 25 ä 113: 33 pr centner, i Belgien 18 proc. och i England blott 5 proc. å värdet. Af detta referat håfven J utan tvifvel förnummit, M. Hrr, att skiljaktigheten mellan ne Svenska och de främmande tullsatserna är större för helsidenoch ylle-, men mindre betydlig för halfsidenoch bomulls-väfnader. För dessa senare har jag fördenskull sökt utröna den Svenska inf.tullens förhållande till värdet, beräknadt efter utländska inköpspriset, med tillägg af frakt och omkostnader, d. v. s. det belopp, hvartill varan står importören vid ankomsten till Svensk hamn. Jag förutskickar den anmärkning, att för gods af sådan beskaffenhet tullafgiften, om man vill någurlunda betrygga sig mot oloflig varuinförsel, icke bör synnerligen öfverstiga 15 proc., emedan man af äldre erfarenhet vet, att det s. k. smuggelpremium upgått till detta belopp.
Af de byggnader, anläggningar och förbättringar inom Staden, som för BörsBrooch Hamn-hyggnads-Fondens eller Stads-Cassans medel sedan år 1827 blifvit verkställde, må här nämnas, Quaibyggnadens fullbordande framför Carl XIII:s Torg oeh fortsättning vid BlasiehoIms hamnen, anläggningen af en Promenade-plats på östra halfrund eiri nedanför Stora Bron öfver Norrström: en ny försåtjuings-liamu emellan Kyrkholmen och det såkallade Sillhofvet: nya Magas-iner: en ny Tackjernsvåg saint nytt Vågoch Mätare-hus å sistnämnde ställe: en ny byggnad af sten pfc Kyrkholmen till försäljning af grönsaker: Hötorgets utvidgande, och inrättning af el t Våghus derstädes: inköp och nedrifning af ej, mindre 2:ne större förfallne Stenhus vid Köpmans-Torget och Österlånggatan, för att erhålla utrymme vid möjligen inträffande eldsvådor, och åstadkomma en friare luftvexling i denna trångt bebyggda del af Staden, än ock af flere eldsfarlige och vanprydlige trädbyggnader vid Nybron: iståndsättandet af den dervid belägna Hamnen m. m.; jemte reparationer å flere äldre byggnader och anläggning; Hvarutom Staden lemnäs betydliga bidrag för dea verkställda tillbyggnaden af Kongl. Serafimer-Lazarettets hus. Äfven för Statsverkets räkning hafva under denna tid många nyttiga och för Staden prydliga byggnader blifvit fullbordade, fortsatte eller .före tagne „ nemligen: Lejonbackens ombyggnad, Garnisons-Sjukkuset på Kungsholmen, Andra Lif-Gardets Cassern, Svea Artillerie-Regementes Stall, Kyrkan och Gassernen på Skeppsholmen och Quai-anläggningen vid Myntet; äfvensom Carl XIHrs Torg blifvit utvidgadt medelst planering och trädplantering å den plats, der Kongl. Dramatiska Speclakel-huset förut stått. För att ytterligare försköna denna vackra plats och dess omgifning, hvars belägenhet företrädesvis påkallar en sådan omsorg, återstår i första rummet, att de dervid befintlige förfallne och vanprydande Trädskjul, som till Magasiner för Kongl.
Sedan 96, 97 och 98 §§. i RegeringsFormen, 63 §. i Riksdagsordningen, samt 41> 4a, 43 och 44 §§• ^ RiddarhusOrdningen blifvit uppläste, företog Högh Ridder' skåpet och Adeln val af 12 Eleclorer och 4 Suppleanter, hvilka skulle äga, att, jemte de öfrige RiksStåndens Electorer, utse Rikets Ständers JustitiaeOmbudsman och dess Suppleant; och befunnos# efter valförrättningens slut följande Herrar, genom de fleste rösterne, hafva blifvit utsedde till Electorer : noster. Grefve Douglas; Fullmäktig Grefve Posse, Arvid , . 164. — 117. — von Stedingk; Fullmäktig Grefve Hamilton, Gustaf Wathier 171. — 5 g. Friherre Rålamb, Claes 167. — 2o5. — Åkerhjelm af Margrete lund, Guslaf Fredrik 168. — 246. — Manderström; Fullmäktig Herr Franc Sparre, Bengt Erland 165. — 277. ■— Mannerheim, Lars August 168. — 329. — Adlerbeth, Jacob 165. — 366'. — Ehrenborgh, Casper Wil helm 184. Den 2g ApriL 63 Röster. Herr Gyllenstorm; Fullmäktig Grefve Gyllenborg, Johan . i65. — io33. — Hammarhjelm, Carl Fre drik 169. — 1626. — Olivecrona; Fullmäktig Herr Heijkenskjöld, Ludvig Detlof iG3. — 1906. — Engelcrantz; Fullmäktig Friherre Ridderstolpe, Gustaf 171. Suppleanter: — 70. Grefve Horn till Ranzien; Full mäktig Friherre Lagerbjelke, Johan 162. Herr Mörner, Carl Stellan 160. — 53. Friherre Leijonskjöld; Full mäktig Herr Tham, Wolrath .*•••••••••••• 1 j3. — 375.
Men då fråga nu är, att, genast från början, de härföre erforderlige allmänna bidrag skulle påjBanken sjelf, såsom lån, anordnas, i samma stund Rikets Ständer beslutat om reglering af myntoch penninge-väsendet, och till första vilkoret för dess företagande bestämt ett visst oell gifvet förhållande emellan Bankens Sifverfond och dess utelöpande Sedelstock; så, och enär allt icke kan på en gång och från ett håll åstadkommas, tror Utskottet sig hafva rätteligen ansett föremålet och omfånget af dess Utlåtande böra blifva, enligt Betänkandet N:o 68, att pröfva: huruvida några tillgångar för den nya lån-rörelsens bedrifvande vore i Banken att påräkna; och i) om Verkets säkerhet kunde dervid an - Banco-Utskottets Utlåtande IV.o 102. 9 ses förvarad; — Och från dessa båda synpunkter tror Utskottet vara angeläget att icke eller nu, vid sakens förnyade behandling, afvika. Ifråga om tillgången är anmärkt: att det skäl, Banco-Utskottet för afslag af motionen hemtat derifrån, att inga penningar funnes, förfallit, sedan en Handels-Discont blifvit af Rikets Ständer beslutad; hvadan Utskottet nu borde yttra sig, om icke, när Handels-Disconten blifvit inrättad, Spannmål derstädes må kunna belånas ; (Tham, att Lånebiträde till en början komme att erfordras i en mindre scala, i mon som man ej hunnit komma i ordning att detsamma begagna; att med 2 å 3oo,ooo R:dr ej obetydligt kunde, under de första 5 åren, uträttas; att det vore svårt inse, hvarföre ritorr
Credit. Utgifter: Aflöning Materialier och transport-kostnader 201,660: o3. Reseoch traktaments-kostnader 26,781: 20. Instrumenter och apparater j>- Verktyg och arbetsredskap 3,385: 79. Möbler och husgeråd 5,330: 80. Balans till år 1859: Kontant behållning Fordringar 13,002: 3. Balans från år 1857: Den Svenska Telegraf-verket tillkommande netto-behållning af korrespondensen å den Sverige och Danmark gemensamt tillhörande Öresunds-telegrafledningen 30,808: 8. Af egaren till Åtvidabergs kopparverk, på grund af Kongl, brefvet den 23 Maj 1857, levereradt bidrag till under - hållande af telegrafstationer derstädes 600: Solans till år 1859: Gr edit. Utgifter: Ved och lyshållning 17,815: 44. Keseoch traktamentskostnader 11,764: 56. Möbler och husgeråd 3,344: 72. Instrumenter och apparater m. m 3,110: 1. Böcker och kartor 1,311: 79. Kestitutioner m. m 497: 88. Enligt Chefs-embetets för Telegraf-verket till Kongl.
Då jag således yrkat återremiss i allmänhet, kan jag nu ej eller frångå att begära återremiss af denna serskildta punkt. Hans Excellence Herr Q ref veil oell handt Mar skalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg de emot denna punkt af ConstitutionsUtskottets förevarande Memorial gjorde anmärkningar böra föranleda återremiss deraf? Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg Rikets väl kräfva, att den af ConstitutionsUtskottet, emot StatsRådet Hans Excellence Herr Grefve Cederström, anmärkte rådgifvande åtgärden till den sednare handelstransactionen, om Örlogsfartyg eller till försäljningen af Linieskeppet Gustaf den Store, sedan benämndt Försigtigheten, samt af Fregatten Camilla, borde, enligt 107 §. RegeringsFormen, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas. Ropades åter Ja och Nej. I anledning hvaraf Hans Excellence frågade, om Ridderskapet och Adeln biföll, att ConstitutionsUtskotiets berörde anmärkning finge förfalla. Ropades äfven Ja och Nej. Den 11 Julii e. ra. 127 Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, alt det icke varit för Hans Excellence möjligt, att afRidderskapets och Adelns svar på de gjorda propositionerne, med fullkomlig visshet, utröna pluralitetens beslut. Grefve Possej Arvid: I sådant fall anhåller jag, att votering må företagas. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg contrapropositionen böra innefatta återremiss af ifrågavarande puukt. Ropades starka Nej, jemte några Ja. I anledning hvaraf Hans Excellence föreslog, att i contrapropositionen måtte upptagas, att ofvanberörde anmärkning borde förfalla. Bifölls. Hans Excellence framstälde derefter följande Voteringsproposition:
N:o 64, med hemställan om en gratifikation till Vaktmästarne vid BankoDiskont-verket; och N:o 65, ang:de afskrifning af en i vedförrådet å Tumba bruk upkommen brist och beviljande af viss afskrifnings-procent å ved, som från nämnde förråd hädanefter utlemnas. Föredrogs, men bordlädes ånyo på begäran af flere ledamöter nedannämnde d. 14 dennes på bordet lagda Betänk, och Dtlåt. nemi. från Bevillningsutskottet: N:o 32, i anledn. af väckte motioner dels om utvidgning i den presterskapet tillerkända fr i brefsrä tt ighe t, dels om en sådan rättighets meddelande åt Skolstyrelser, Sparbanker och inhemska Brandstodsbolag ; RiddarhusUlskoltet : N:o 19, ang:de ett särskildt anslag till arfvoden åt e. o. Kanslister vid Riddarhuset; och N:o 20, ang:de anskaffande af nödiga medel till utgifterne för Riddarhus-byggnadens reparation m. m. Anmäldes och lades på bordet ett från Sammansatta Statsoch BankoUtsk. inkommet Mern. N:o 41, med förnyadt förslag till voter:s-propos:r i fråga om beloppat af det Fullmäktige i Banken och Riksg:sIvont. tillkommande honorarium. Justerades ett prot.-utdrag, ang:de den af R. o. Ad. nyss beslutade inbjudning i frågan om ogift qvinnas rätt att vid viss ålder vara myndig. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ på 11 om aftonen. In fidem protocolli, Albert Munck. Plenum lil. 6 e. m. Frih. Åkerhjelm, Johan Carl, fortfor att i Hr. Gr. o. Landtm:s ställe föra ordet. Justerades 4 prot.-utdrag för den 16 dennes samt pleni-prot. för den 17 sistlidne Oktober. Föredrogs StatsUtsk.-s den 16 dennes på bordet lagda Utlåt.
Jernbana, angående låneunderstöd för anläggning af en sådan emellan Köping och Uttersberg; motion af Herr Patrik Oscar Reutersvärd: se Motioner. —, angående anvisande af medel till byggande af en sådan från den af Kongl. Maj:t föreslagna Norra Stambanan till Upsala, öster om Sigtuna-fjärden; motion af Friherre Fredrik Hermelin: se Motioner. —, angående stats-anslag för anläggning af en sådan från Helsingborg öfver Eslöf till Ystad, med sidobana till Landskrona; motion af Herr Samuel Gustaf von Troil: se Motioner. —, angående låne-understöd för anläggning af en sådan från Herrljunga öfver Wenersborg till Uddevalla; motion af Grefve Eric Sparre: se Motioner. Jernbanan mellan Falköping och Jönköping, angående anvisande af medel förskottsvis till fullbordande af nämnde jernbana; motion af Grefve Jakob Essen Hamilton: se Motioner. Jernbanor, angående dem, som af staten böra i främsta rummet byggas och understödjas; motion af Friherre Adam Christian Raab: se Motioner. Jerneffekter, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl, Förordningen den 12 Januari 1855, angående stämpling af Svenska sådana: B. II. 322, 373, 424, A. 424; E. lil. 58. Jernkanoner, om anslag till försök för utrönande af dets så kallada pansar-plåtars af Svenskt jern förmåga att emotstå skott, och dels lämpligaste konstruktionen af refflade, gjutna jernkanoner till fartvgs bestyckning: I. 486, 493, R. 493; B. II. 208, 232, 235,'A. 235, E. 324. Jern-Kontoret, angåendé fortfarande af dess kreditiv å Rikets Ständers Bank; motion af Herr Carl Thure af Wirsén: se Motioner.
En tredjedel af polispersonalens andel i flytande bötesmedel, förslagsvis . de till poliskammaren in1,200 Summa B:ko R:dr| 114,866|32 — Härtill kom, alt Öfverståthållare-Embetet, som skall bestrida kostnaderne för den särskildt inrättade brandsläcknings-korpsen samt utbetala ofvanomförmälde pensioner till befälet vid f. d. nattbevaknings-korpsen, uppbär den af stadens Brand(orsäkrings-kontor beviljade förhöjning i brandvakls-afgiflen för alla öfver 12 års tid brandförsäkrade egendomar. Denna inkomt utgjorde år 1854 — 8,158 R:dr 8 sk. 8 rst. banko, och uppgick under samma år kostnaden för brandsläckningskorpsen till 7,920 R:dr 20 sk. samma mynt. Utöfver de här ofvan i utgiftsslaten upptagne och fortfarande utgående pensionerna af 1,000 R:dr banko, kunna pensioner till befäl vid f. d. nattbevaknings-korpsen ifrågakomma till belopp af 966 R:dr 32 sk. banko, som för närvarande besparas till följd deraf, att en officer och en underofficer, som bägge äro pensionsberättigade, användas såsom befäl vid brandsläcknings-korpsen. Af de till poliskassan ingående anslag vörö, såsom redan är antydt, de från Brandvaktskasse-administrationen och Brandkontoret utgående afsedda för nattbevakningen och brandsläckningen samt beviljade endast på fem år från den l:ste September 1853, hvaremot öfrige anslag voro afsedda för polisen i allmänhet och af Eders Kongl. Majit till detta ändamål anvisade, äfven om, efter slutet af berörda 58 Ar, stadens husägare skulle besluta alt naltbevakningen Icke komme att af polisen bestridas. I afseende pä redovisningen af förenämnda anslag blef, genom Kongl.
F, i anledning af motioner om upphörande af den s. k. mötes-afgiften; och Bilt. till It. N:o 64, Litt. G, i anledning af väckte motioner, angående förändring uti den utaf utsockne frälsehemmanen i Halland utgående Rotevakans-afgiften. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 15 och 18 dennes på bordet lagda Utlåtande, N:o 61, angående beräkningen af Statsverkets inkomster, fann Ridderskapet och Adeln Utskottets framställning om beloppet af de extra ordinarie inkomsterna icke nu erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne, och blef ifrågavarande Utlåtande i öfrigt bifallet, med undantag af 5:te punkten, angående arrendemedel af kungsgårdar och andra lägenheter samt Urte punkten, angående mantals-penningarne, hvilka återremitterades, den förre på grund af nu gjorde anmärkningar, och den sednare till följe af Ridderskapet och Adelns denna dag på f. m. beslutade återremiss af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 64, Litt. E. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 15 och 18 dennes på bordet lagde Betänkande, N:o 63, i anledning af väckte motioner, dels om indragning af åtskilliga Biskops-embeten och dels om nedsättning af Biskoparnes aflöning.
Vadstenaspetsar och Broderier. Låga, bestämda priser. Vadstenaboden Jfann a Peterson &amp; Regeringsgatan C:o. gg från 3 TALANDE SÄTTET A T T ANVÄNDA 0 0, 0 p l 0 0 e x. u IDUNS LIEBIG K Ö T T Endast M äkta O D E - när hvarje hvarje burk bär namnteckning INSTITUTET Drygast, därför billigast. KOTT-PEPTON från i blått tryck T I GYMNASTIKEN 3. Öppet fö ' r herrar V — 10 och 2 — Vi5; för damer 11 — 1. Behandlingen fortgår till 15 maj. Gymnaslikafgifter: 20 kr. pr månad; F .O kr. för 3 månader, 60 kr. Träffas för herrar kl. ' / a8 — VilO och 2 — 4; för damer kl. 11 — 1. med STORA BRYGGERIET Konversationskurs i Italienska Maluilorgsgatan års utställning fl. T. A. T. I samt kos alla finare Parfymhandlande i riket. - ITJ 2 | ÖL 15 lektioner, anordnas till nästa vecka, ifall tillräckligt antal deltagare anmäla sig. Se onsdagsnumrets notis. ZANDERSKA i8gy m. Allm. Rikstelefon 427 Allm. Försäljning: S Strandvägen B. Rikstelefon 2220. Allm. Filial: / Parmmataregatan 1. En massa intyg frän fullt trovärdiga personer, som af denna mixtur blifvit fullkomligt botade frän svåra sjukdomar, kan företes. på satsen kostar 4. 4 0 sändes pr järnväg mot efterkraf, på båt endast om den är betald. Mindre än h e l sats sändes icke. terförsälj are i Stockholm Herman Andersson, Skepparegatan 47, 1 tr. Sofia L a r s s o n, f. Aschier. Riks-, Postoch Telegrafadress Jönköping. Carolme [ magoch bröstsjukdomar.
Får, sorn för Schäfferiernas förbättring i Jemtland blifvit dit afsände; och det vid Flyinge inrättade Merinos SchafFeri fortfar att underhålla och sprida uti landsorterne den finulliga Spanska far-racen. I ändamål att med mera lätthet tillverka ylleoch bomullsväfnader samt att till större fullkomlighet åstadkomma så val dylika som lin - 58 Konungens Nåd. Berättelse. neväfnader, hafva understöd blifvit beviljade för införskaffande af särskilde kunnige arbetare i förfärdigande af de dertill erforderlige machiner och inrättningar, samt för deras uppförande i stort med nödige byggnader , både medel anslagne och tjenlig local utsedd. Sedan utländska bomullsväfnader blifvit till införsel förbjudna, har tillverkningen deraf inom Riket i betydlig mån tilltagit och vunnit en önskad fullkomlighet; och har i allmänhet värdet af tillverkningar vid de under HallRätterne lydande Fabriker och Manufactur-inrättningar varit uti ett jemt stigande.. I afseende på Strömmings-fiskets uppmuntrande å Rikets kuster hafva Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i de Norra Länen blifvit anbefallda att låta allmänneligen kungöra, att de Fiskare, sorn förmente sig hafva skäl till klagan öfver inskränkning å Strandägarnes sida af den fiskeri-rättighet, som genom 1766 års Kongl. Fiskeri-stadga, i följd af äldre Författningar, blifvit Fiskare i de Norra Landskapen förunnade, ägde anmäla sig hos vederbörande Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, då publik Actor bör förordnas att vid behörig Domstol måiet i laga ordning utföra. Sedan Kongl. Maj:t för Bohusländska Sillfiskets uppmuntran och befordrande år 1818, då anledning visade sig till ymnig sillfångst, med lämpeligt penninge-understöd hugnat idkarne af denna för Riket vigtiga näring, hafva ytterligare under nästlidna höst, då notdragning borde försökas till utrönande af sillens förväntade an - Konungens Nåd. Berättelse. 59 komst, nödiga medel blifvit anslagne till anskaffande af en försöknings-not.
So procents förhöjning är den högsta, som skäligen bör kunna påläggas i skatt för bränvins-bränning med änga, anser jag, att den af Utskotten föreslagna 100 procents förhöjningen, utgörande nära nog ett förbud, bör till hälften nedsättas.” Med Herr Friherre von Krcemers åsigt, i fråga om ång-apparaterne, förenade sig Herr Lilliehöök, Herr Grefve Posse och Herr Wästfelt samt i fråga om anmälan hos Konungens Befallningshafvande, Herr ContractsProsten Nibelius. Af Herr Friherre von Nolcken, C. A.: ”Öfvertygad om bränvins bränningens skadliga inflytande på det Svenska folket, har det varit min lifligaste önskan att vid innevarande Riksdag i min ringa mon kunna medverka till en i delta hänseende ändamålsenligare lagstiftning. Jag tror och hoppas, att detta varit en allmän önskan hos det sammansatta Utskottets ledamöter; men jag kan dock ingalunda i sin helhet gilla resultatet af vårt gemensamma arbete. Jag får reservera mig emot den i Utskottet antagna 4° Sevilla* och Ekon* Utskottens Betänkande, No a. hufvud-princip, att bränvins-brännings-rättigheten fortfai’ande skulle förblifva ett pidvilegiura för jordbruket. Jag deremot hade önskat, att bränvin*-bran/ringen skulle blifva fri för hvar och en Svensk medborgare emot erläggandet af en högre skatt. Jag tror, att denna näring derigenom skulle blifva en fabriksrörelse, hvilket i alla afseenden vöre högst gagneligt, — och jag finner det dessutom vai’a en orimlighet, att joi’dbruket ensamt skulle ega privilegium på något för jordbruket i allmänhet så skadligt, som bränvins-bränniugen. Om äfven tilläfventyrs någon ögonblicklig vinst dermed skulle vara förenad, så förefaller det mig dock såsom om en vinst, hvilken grundar sig på ett allmänt erkändt ondt, ja hela folkets förderf, icke borde komma i betraktande eller tillerkännas något skydd af lagarne. Genom en sådan fri bränvins-bränning skulle den nu allrådande fördcrfliga husbehols-bränningen af sig sjelf försvinna.
Och medborgerliga anseende nedsättes derigenom, att han under tjenstens utöfning visar sig af starka drycker öfverlastad; synes det utmärka en nog stor efterlåtenhet vid detta slags missbruk af Embetet, om sådant första gången skulle få aflöpa med böter, samt om två varningsgrader för återfall skulle ega rum; hvadan, och då Rikets Ständer anse, att den, hvilken en gång gjort sig skyldig i detta afseende, icke bör ega grundade anspråk på Lagens undseende, om han å nyo sig förser; samt att suspension tillika med böter i förra händelsen, och Embetets eller Tjenstens förlust i den senare, innefatta en mera lämplig bestraffning; hafva Rikets Ständer skolat, i öfverensstämmelse härmed, i underd. föreslå, att 2 mom. i denna §. måtte ändras till följande innehåll: Är någon annan vid förrättande af Kongl. Maj:ts och Kronans tjenst drucken, bote första gången 6 R:dr 32 sk., blijve ock från tjensten skiljd på viss tid, ifrån en månad till ett år, efter omständigheterne. Sker det andra gången, varde han för alltid från tjensten afsatt. 3 §. För att tydligare utmärka, att serskildt ansvar för fylleri i alla hän - 358 Expedilions-Utskotlets Förslag till lind. Skrifvelse N:0 ig6. delser eger rum, då brott under sådant tillstånd föröfvas, föreslå Rikets Ständer i underd., att början af denna §. må erhålla en sådan lydelse: Begär någor brott i fylleri å allmänt ställe eller annorstädes> må hans tillstånd ej lända honom till ursäkt, utan skall han, jemte ansvar efter denna Förordnings vara —. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm dgn 17 November 1834* N:o 196. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Nor. 1834. Preste-Ståndet den 17 Borgare-Ståndet den 17 Bonde-Ståridet den 17 — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse > angående utsättande af viss dag till Rikdagens af slutande. S. A. K.
Nutidens utmärktaste statsmän oell tänkare hafva i afseende på arbetsinrättningar för fattige antagit den grundsats: att ingen billigt vis må göra anspråk på den allmänna välgörenheten, ulan att frånträda vissa förmåner, som tillhöra den fria arbetaren, hvilken grundsats i tillämpningen omfattat bestämmelser om aflägsnande från ett kärt hem, om innehållande af en del af arbetsförtjensten och densammas insättning i sparbank, om förbud att begagna spirituosa och tobak, m. fl. jemväl strängare villkor, såsom: i händelse af krig, tjenst ä Hutla eller i fästning, m. m., och dessa bestämmelser utgöra icke, såsom många kanske tro, endast betydelselösa fraser i en teoretisk utveckling af ämnet, utan inrymmas dagligen mer och mer i en sträng praktisk tillämpning (Jfr. förhandlingarne i Engelska parlamentet är 1834, införde i sammandrag uti M:r de Gerondo’s afhandling om fattigvård, sid. 236). För ali blifva hvad med cn dylik arbetsinrättning åsyftas, måste den å ena sidan icke förete något lockande, inbjudande, men å den andra icke antyda något vidrigt, afskräckande. Den bör icke blifva någon tillflykslort för den arbetsföre lättingen, som lika bekymmerslöst öfverlemnar sig åt omständigheternas blida som oblida utslag och blott söker en fristad, för alt der kunna nära sin lättja, sin liknöjdhet, kanske en och annan älsklingslast, under det alt samhället drager nödtorftig försorg om hans timliga uppehälle. Arbetsinrättningen bör blifva den sista utvägen för den olycklige, som, med förmåga och båg att arbeta och vilja att dermed bereda sig och dem af honom bero nödig bergning, det oaktadt icke kan, huru han än bemödat sig derom, vinna tillräcklig arbetsförtjenst. Denne skall, då han på det sältet äfvenlyrar nöd, icke klaga, om honom blir ålagdt försakelse i ett eller liera afseenden, när han derigenom ernår hvad han sig sjelf lemnad icke förmått, oaktadt allt sitt bemödande, åstadkomma.