Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sandberg, C., Kamererare, anslag åt . 106 . Sandström, T., Kommissionslandtmätare, pension åt 74: 26. von Schantz, L. S., Löjtnant » . 74; 20. Schlyter, C. J, Professor, anslag till 74: 8. Schmaltz, C. F., Regementskommissarie, pension åt 74: 11. Scriplores rerum Svecicarum medii sevi 66: 142. Semester för civile embetsoch tjenstemän 112 Seminarii-byggnad i Linköping .. 66: 110. a » i Skara ... 66: lil. Serafmer-lasarettet, anslag .. 66: 120. Serarp—Hvetlanda, vägomläggning emellan 78: 15. Silen, vestra och östra, kanalisering af . , 78: 26. af Sillén, 0. F., Stats-kommissarie, gratifikation åt . , 142 Siljeström, P. A., Rektor, pension åt 74: 50. Bih. till &. St. Skarpskytteföreningar, anslag till . Skatleförsä/jning af gatuhusen Glemminge och Hannas Skattelösen af kyrkohemman inom Lunds stift Skallerättsfordran i Ölstorps kronosäteri, införsel för Slcaltetalels nedsättning för vissa krononybyggen i Norrland Skara, ny läroverksbyggnad i . Skellefteå skolas utvidgning . Skeppsbyggeri-instilulet i Carlskrona Skiften och afvittringar .. Sjukhusbyggnad för Lifregementets Dragon-korps . Skjutförsök med refflade kanoner » vid artilleriet, anslag till Skjutöfningar, anslag till artilleri-befälets Sknfbiträden åt läroverks-rektorerne Skyddstält, anskaffning af SkälInorasundet, bro öfver . ... i Sköfde, 3-klassigt elementarläroverk i Slöjdskolor för flickor .. Slöjdskolan i Stockholm .. » Chalmerska i Göteborg Solgens sänkning, ändring i planen för Sparres, U. F„ Öfverste-Iöjtnant, enka, pension åt Spetälska personers vård i Helsingland
» Det här skolarbetet har alldeles medtagit hennes krafter, och det är nödvändigt, att hon grundligt hvilar ut sig, innan hon kan tänka på att med allvar taga ihop med någonting nytt. » I ett förtroligt meddelande till fadern har han tillagt, att lilla Marta har predisposition för lungsot och att det nuvarande svaghetstillståndet lätt kan blifva ödesdigert för henne. » Hvad hon behöfver är stillhet och frisk luft, barrskogsluft och god omvårdnad på landet, » voro hans sista ord. Detta meddelande förorsakar hr D. mycket bekymmer. Hans affärer ha under senaste tiden gått ganska dåligt. Affärslifvet i hufvudstaden är tryckt, och det ser inte ut att snart bli någon lättnad. H u r skall han få råd att inackordera sin flicka på landet? Om han kunde hyra ut något rum? De ligga så till, att detta är en omöjlighet. Nå, taga en inackordering då? J a, om han blott kände någon. Annonsera lönar sig knappast. Tidningarna äro fulla af dylika annonser. Oeh medan han hör sig för hos aflägsna släktingar och bekanta, som möjligen kunde vilja inackordera en flicka hos honom, går tiden. Och Marta blir allt mer modlös och svag. » Hade j a g vingar. » » Mamma, jag skulle så gärna vilja ut och resa! » ropade fröken Karin B — man, en glad Göteborgstös om nitton vårar, då hon härom dagen kom hem från » kontoret », där hon yar kassörska. » Jag ville resa, hvart som helst — till Stockholm eller till Helsingborg eller Kristiania eller Köpenhamn. Det vore så lifvadt att komma ut på en liten tripp, då man som jag är dömd att tillbringa sitt lif på en skrufstol. J a g får nu fjorton dars permission, och inte är det något nöje att gå och drifva i det här gamla Göteborg hela tiden. » » Men, kära barn, du kan väl inte ge dig ut och resa alldeles ensam? » » Om jag bara kände någon familj någonstans, i Stockholm eller Köpenhamn t. ex. O, hvad jag gärna ville se Köpenhamn! » » Köpenhama? Inte har du råd att resa dit? » » Jo, för all del, resan har jag nog råd till. Men det är hotellen, som äro så dyra.
Undersökning må alla tider på dygnet anställas i bränneri, kök, bryggoch bagarstuga, sä ock i annat rum eller byggnad, som kan begagnas för brånvinstillverkning eller distillering. Då vid undersökning någon förbrytelse ej upptäckes, vare för undersökningens anställande förråttningsmannen icke underkastad ansvar, såvida ej undersökningen blifvit företagen emellan klockan 9 om aftonen och klockan 5 om morgonen. I sådant fall gånge som i § 52 sagdt år. § 63. Har vid undersökning någon felaktighet ej funnits, vare undersökningsförråttare pligtig att genast tillställa tillverkaren ett af tillstådesvarande vittnen bestyrkt intyg om tidens längd, under hvilken tillverkaren varit af undersökningen hindrad att bränvin tillverka. Detta betyg berättigar tillverkaren att hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande återlyfta en och en half gång den afgift, som mot samma tid svarar. § 64. Beslag skall göras i två vittnens närvaro. Innehafvare af hvad i beslag tages, eller, i hans frånvaro, hans ombud på stället eller någon af hans husfolk, skall om beslaget förut tillsågas. § 65. Då beslag sker hos den, som år berättigad att tillverka bränvin och sig dertill behörigen anmält, må hvarken panna utbrytas, cj heller någon del af tillverkningsredskap honom fråntagas, eller han från tillverkningens fortsättande hindras, innan förste domstol i målet dömt redskapen förbruten. Härifrån undantagas de fall, l:o då tillverkare från mätning till beskattning undansnillar något af det tillverkade brånvinet; 2:o då för sådant ändamål begagnas tillverkningsredskap eller sprithållare med dold öppning eller afledning, hvarigenom bränvin kan lönligen uttagas; 3:o då tillverkare bryter försegling eller öppnar eller borttager lås som kontrollör åsatt, till förekommande af det tillverkade brånvinets lönliga uttagande. 20 Expeditions-Utskottet» Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 118. § 66. Redskap, som i beslag tages, skall, till förekommande af dess utbyte mot annan, af beslagaren med särskild stämpel utmärkas, der ej redskapen vid beslaget egaren fråntages, i hvilket fall den skall i allmänt förvar såttas. § 67.
Tiden väntar på ingen, jag bör icke vara borta från min plats." Under vänligt samtal följde Johan sin gäst ned till hans båt, och fyra raska roddare förde honom snart åter till Åbo. Den unge Johan ville än en gång se de ställen, han på det vackra Qvidja mest hade älskat. Han for omkring och såg huru alarne speglade sig i sunden och huru björkarne sakta skakade sina gröna lockar. Men hvad han nu tänkte på, det förtrodde han icke ens sin gamle, trogne Johan Bertelson, som skötte de lätta årorna. Fröjdades hans tankar af den fägring, som omgaf honom, af solens glada sken mellan lunderna, och af vattnets stilla plaskande mot de grönskande stränderna, eller tänkte han på moder och systrar, eller gingo hans tankar ännu längre bort, till de strålande ögon, som kanske skulle fördunklas, om han icke mera skulle återvända? Hvem kan tyda den unges tankars lifliga spel? Snart var äfven Johan åter en innebyggare af det fäste, der han tillbringat så mången glad stund i kretsen af sina käraste. Nu vid tjuguett års ålder stod han åter här, för att deltaga i en blodig kamp för sin konung. Få dagar sednare styrde hertigens flotta, under Joachim Scheels befäl, in på slottsfjärden. Med förakt afvisade Stålarm hvarje förslag om fästets uppgifvande. Äfven hotelsen att aflifva de nyss förut på Kastelholm tagna finska fångarne, verkade intet. Det blodiga förspelet af hvad, som komma skulle, började nu, då sju de förnämsta af dessa fångar afrättades och, för att skrämma slottets befälhafvare med samma öde, steglades på Korpolaisberget, på det den gräsliga synen skulle falla de belägrade i ögonen. Men den ohyggliga anblicken, af vänners steglade kroppar, framkallade hos Stålarm endast den verkan, att han gjorde alla anstalter, för att i nödfall kunna draga sig in i det innersta af slottet, och der spränga sig i luften. Åter anlände budskap från amiralen. Finnarne voro slagne. Arvid Erikson måtte gifva sig, så länge någon nåd vore att förvänta. Äfven nu ljöd Stålarms svar lika stolt:
Vid sådant förhållande och då Riks-akten, såsom en emellan begge rikena ingången öfverenskommelse, icke kan af det ena riket, utan det andras samtycke, andras, men fråga om dylik ändring behandlas olika i de begge rikena, så att den i Sverige, enligt 3 § i 1815 års riksdags-beslut, kan vid samma riksdag väckas och afgöras, men i Norrige erfordrar tvänne efter hvarannan följande Storthings beslut, så vore det för förändringens samtidiga införande i båda rikena nödigt, att redan vid innevarande års Storthing ändrings-förslaget till behandling förekomme; hvaremot det i Sverige först vid nästa riksdag behöfver väckas. Konstilutions-Utskottet får alltså vördsamt föreslå Rikets Ständer, att uti underdånig skrifvelse till Kongl. Majit, med anmälan, att Rikets Ständer nu såsom hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag antagit ett grundlagsändrings-förslag rörande Riks-styrelsens förande i vissa fall, m m., till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemna berörda grundlagsändringsförslag, för den åtgärd, Kongl. Majit i nåder kan finna detsammas genomförande påkalla. Stockholm den 10 Juli 1857. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1857. Konstilutions-Utshotiets Memorial, N.o 25. 1 N:® 211. Ank. lill Exp.-Ulsk. d. s Aug. 1837, kl. 1 c. m. Memorial lill Rikets Ständer, med anledning af Riks-ständens beslut rörande del af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 15 framställda förslag till ändring uti 12 § Regeringsformen, angående Stads-rådets hörande öfver af handlingar och förbund med främmande makter.
S. D. Föredrogs ånyo Stats-utskottets utlåtande N:o 14, i anledning af väckt fråga om ersättning åt kommendanten å Dalarö skans, öfverste-löjtnanten J. U. Cederkrona., för upphörda sportler af pass-visering; Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Konstitutions-utskottets memorial N:o 1, angående arfvoden för Utskottets kansli; Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Banko-utskottets den 12 dennes bordlagda memorial N:o 6, med återlemnande af riksdags-fullmäktigen Jöns Jönssons motion, angående beskattning af privat-banker och hypotheks-föreningar m. m. jProt.-utdrag den 15 Januari 184-8. 15 Ståndet, som lunn, att här omförmälda motion borde till Bevillnings-utskottet remitteras, lade memorialet till handlingarna. S. D. Beslöt Ståndet, att de ar f. d. stats-rådet biskop Heurlin oell doktor Stenhammar i detta pleno afgifna yttranden, i anledning af Kongl. Maj:ts den 8 dennes till Stats-utskottet remitterade proposition, angående beskattnings-yäsendets samt uppbördsoch redogörelse-verkets förenkling, i hvilka yttranden biskoparne Hedren och Holmström, doktorerne Pettersson, TVallin och Broman, samt prostarne Berlin, Lundblad och Grönvall^ jemte en stor del af Ståndets öfrige ledamöter, förklarat sig instämma, äfvenledes skulle till samma Utskott remitteras, i sammanhang med högstberörde nådiga proposition. Från Vällofl. BorgAre-ståndet.
N. N. Summa 15 Af Bevillningsbe redningen uppskattad inkomst och föreslagen bevillningsafgift af kapitah Beskatt ningsbar inkomst. Afgift. 2,800 250 1,000 10 50 af rörelse, yrke, tjenst eller pension. af rörelse, näring eller yrke. Inkomst. Afdrag enligt 8 g i Bevillningsförordningen. Beskatt - ning inkomst. Afgift. Af T a Inkomst. Inkomst. 2,800 Afgift. Anteckningar. De af Pröfningskomitén antagna inkomstbelopp och fastställda bevillningsafgifter antecknas endast då de afvika från de af Taxeringskomitén uppskattade inkomster och påförda bevillmngsafgifter. Formulär. i 2:o. SAMMANDRAG af Taxerings-längderna öfver Inkomst-bevillningen i fögderi och län, för år 18.. Uppskattad inkomst och påförd bevillningsafgift Härad. Socken. af kapital. af rörelse, näring eller yrke samt tjenstebefattning eller pension. Inkomst. Afgift. Inkomst. Afgift. Summa Bevillning. N. N. N. N. N. N. N. N. N. N. N. N. 000 00 000 00 00 Summa Formulär. \ 3:0 DEBITERINGrSLÄNGD öfver särskilda, af taxering icke beroende, Bevillningsafgifter inom socken af N. N. härad i N. N. län, för år 18 .. • • • 1 ' • Egendomen, hvaraf bevillniugen utgår, eller den skatts kyldiges bostad. Bevillning. Den skattskyldige. » - * - Yrkesafgift. * . Uppgiftens nummer. Ärligt belopp. • Kapitalvärde. Bevillningsafgift. af frälseegendomar. ■ för skogsfång* å allmänningar. • för testamente och arf m. m*. Anteckningar. Kammarherren N. N Jordsborg med underlydande hemman 20 25 ’ — • ■* Do Boreholm \ 39 30 982 30 79 o ; • Skomakaren N N. D:o A. • Brukspatronen N. N Strömsfors w 15 !
Riksdag fingo sig tillagde, äro förslags-anslag. Jag afstår således från mitt förra yrkande af återremiss å sista punkten i Utlåt, och förenar mig med de ledamöter, som yrkat bifall till Utlåt, i dess helhet. Ilr Bildt, Didrik Gillis: Då jag med min röst bilrädt det ifrågavande Utlåt., så anser jag mig skyldig att till besvarande uptaga ett af Ilr von Hartmansdorff fälldt yttrande derom, att man genom förslagets antagande skulle beröfva en mängd fattiga soldater möjligheten att erhålla pensioner. Jag ber alt härvid få anmärka, alt soldaternes rättighet att erhålla pensioner hlefve genom förslagets antagande hvarken ökad eller minskad, emedan hvarje soldat, som upfyllt de vilkor, hvilka för pensions åtnjutande äro föreskrifna, erhåller pension, alldeles oberoende deraf, huruvida Wadstena Krigsmanshuskassa går miste om det ifrågavande penningebeloppet eller icke. Hvad sjelfva frågan beträffar, så är den fullständigt utredd och äfven, enl. min upfattning, serdeles enkel. Frågan är, huruvida en under 100 är fortfarande olaglig beskattning å de Småländska hemmansegarne skall upliöra och detta har så väl K. M. som StatsUtsk. ansett rättvist, mern att man derjemte skulle tillägga ersättning åt alla dem, som af denna olaga beskattning njutit fördel, tror jag icke vara af rättvisans kraf påkalladt. Att, på sätt Hr Printzensköld föreslagit, göra en förändring i sjelfva kronovärdet å salpelerhjelpens räntepersedlar i Småland skulle naturligtvis leda derhän, att denna förändring måste, så vida icke det ena landskapet skulle blifva orättvist bekkattadt i jemförelse med de andra, utsträckas öfver liela riket och således den redan kanske alltför hardt betungade jorden än ytterligare beskattas. Hr Printzenskölds framställning torde följaktligen icke kunna bifallas hvarken af detta Stånd eller MedStånden. För min del yrkar jag på anförda skäl bifall till Utlåt. Ilr von Troil:
Lärlingar, sorn, till Sjuderiarbetet-brukas, njuta ej; annan lön, än den de för sitt arbete hos privata., betinga, sig, eller, för. dem utstakas;, men, i afseende på vägning och andra omständigheter skola. de. äga samma friheter, sorn Fabrik sar-, betare arn tillagde. Behörigen, antagne sjuderi-. Mästare och Lärlingar skola, så länge de 'fartfa», ra med utöfuingen af sitt yrke, af Saltpeter-medlea undfå ersättning för, hvad de i Kronout-, skylder för sina personer, men icke för näring eller egendom, erlägga. Jordägare och Saltpeter - sjudare äga, att sig. emellan öfverenskomma om Sjuderi - arbetslöner. Kunna de det ej, lägger Landshöfdingen dem e» mellan, sedan Lirecteuren blifvit hörd, Efter Den 19 April. 555 Efter sig förete,ende omständigheter oell i man af Sjuderi - konstens tillväxt ,' skall Vår J5efallnings - hafvande äga rättighet att efter Directeurens hörande minska antalet af Sjuderi - manskapet i hvarje Tjärn. Hart bör ock tillse, att intet missbruk med Lärlingars antagande må förelöpa samt. noga; handl hålla deröfver, att inga andra. Verkmästare och; Lärlingar må- af ofvan förunnade förmåner komma i åtnjutande, än de som här ofvan, utsatta skyldigheter uppfylla, hvarföre Landshöfdingen bör hvart år granska den a£ Llirecteuren; uggrättadé: rullau på arbetarre*. Landshöfdingen är äfven berättigad att förafskeda hvar och. en vid Saltpeter - sjuderi - Verket; med dess Constitutorial försedd, sorn visar försummelse, okunnighet eller, felaktigt, uppförand e*. 6:0
Braun under sin lefnad hunnit samla, en mindre stadsegendom, 156 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 229. vid eldsvådan år 1853 i Örebro gått förlorad, samt Braun utmärkt sig såväl under kriget i Finland åren 1788—1790, då han deltagit i striderne vid Högfors, Anjala, Pardakoski och Kärnakoski samt vid Saivilaipal, der Braun särades och för sina vid flera tillfällen ådagalagda tapperhetsprof erhöll silfvermedaljen för tapperhet i fält, som under fälttågen i Norrige åren 1808 och 1809, och serdeles vid Kongsvinger samt stormningen af Liers-skansar visat ovanliga prof på mod och tapperhet och der jemväl blifvit svårt sårad, samt sedermera belönad med guldmedaljen för tapperhet i fält, äfvensom han bevistat 1813 och 1814 års krig i Tyskland och i Norrige, samt deltagit i bataljerna vid Grossbeeren, Dennevitz, Rosslau och Leipzig m. fl. ställen, — Rikets Ständer, då Braun under sin leinad således gjort sig väl förtjent af fäderneslandet, måtte åt bemälda hans dotter Gustafva Braun, som icke åtnjuter understöd ur Arméens Enskilda Enkeoch Pupill-kassa, å Allmänna Indragningsstaten a n\isa en årlig pension. Om det i allmänhet må anses vara statens pligt att tillse, det utmärkte mäns eflerlemnade familjer, såvidt möjligt är, fredas frän nöd och ekonomiska bekymmer, måste Staten i ännu högre grad ega en sådan förbindelse i afseende å dem, som vågat sill lif för fäderneslandets försvar; och då, enligt hvad kändt och vitsordadt är, ofvanbemälde
För åstadkommande deraf, hafva Utskotten ansett en på ofvannämde grunder stödd reglering af ki ono-brefbäringen böra fögderieller häradsvis verkställas; och Utskotten tillstyrka för sådant ändamål, att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:i i underdånighet anhålla om utfärdande af en författning, i öfverensstämmelse med följande grunder. a) Kronofogde uppgöre inom fögderiet en ordinarie brefgång emellan alla de ställen, hvarifrån och lill hvilka bref måste fortskaffas. Instrumentet deröfver delgifves vid nästderefter inträffande lagtima ting i hvarje inom fögderiet varande härad inför häradsrätten de brefbäringsskyldige, som då böra ega att granska den upprättade brefgången och emot den göra de anmärkningar, dertill de kunna ega fog; b) De brefbäringsskyldige inom hvarje härad må sedermera inför häradsräten antingen öfverenskomma att bestrida brefbäringen, på det sätt, att dess fullgörande upplåtes åt personer, som, emot ersättning, vilja besväret sig åtaga, å de brefstationer, som kunna utsättas, eller ock bestämma en viss ersättning till de hemman, sorn, i anseende lill sitt läge, varda ålagde att brefbäringen ombesörja; c) De medel, som för bestridande af förenämnde ersättning, i ena eller andra fallet, blifva nödvändiga, böra utgå af alla de hemman, som kunna kronobrefbäring åläggas, i förhållande till deras skyldighet, att denna tunga utgöra; och bör uppbörden af dessa medel verkställas på samma sätt, som den af andra communala afgifter; d Med pröfningen af de anmärkningar, som emot den upprättade brefgången kunna framställas, eller af de öfrige frågor, som angående kronobrefbäringen och dess utgörande kunna väckas, förhålles på sätt redan i gällande författningar stadgadt är. Stats-och Ekonomi-UIskottens Utlåtande, IV.-o 11.
' I ' olstov hnr i stallet Imikat sin rcalism för att visa d e psykologiskt oundvikl@a fiiljderna af t \, $ verldsmenniskors försök att i sin lidelses rus trotsa den wrld, med hvilken de med hvar trad af sin varelse saminniih~nga, och iitrr9neen visar. att hvad redden förenat atskilier verlilen. Telstoy ' s yppersta qvin~ofigur i Anna Kare~tina ar de~&lt;föroritlarle, förlatmde, utslitita hustrun Dolly, och genom denna lifslefvanfle typ af talig -,. underkastelse har Tolstoy ocksi gif ?it ett uttryck i t u3got natiouelt egendomligt, som vi emellertid starkast finna hos Dostojewski, den tredje store ryske diktsren, som genom sina förhållanden blef tolk arskildt för de skrankte och förödmjukade: i ryska samhallet; för lidandet genom fattigdomen, för frestelserna i fattigdomen, f61 nlla de p9 ett eller annat siitt förolyckade. Det ryska lynnets förmaga, öfwd under arhundraden, att ödmjuka sig, att lida, att resignera, men 1x3 samma g9ng o c h a den dith6r.de frestelsen att förfalla, att förslafvas, att lemna stolthet och föresatser och pligter derha, har hos s i v a Turgenjeii som ' I ' olstoy Qn m9nga grilmule uttryck, men inga s i djupt gripande som hos 1) ostojewski. För honom 9r qvinnan i allmahet den lidandc, den af samfundsförhilllandena, särskildt fattigdomen, lidande, men som under lidandet bevarat förm5gan att trösta, att förljufva tillmron, att hhrgifva sig.
Beträffande yrkad ändring i Stockholms Stads Hamnordning; angående yrkad befrielse för Gottlands Hemmansägare, att in natura aflemna Skattetjåra m. m.; i anledning af våckt fråga om skyldighet för privilegierade Hemman och Lägenheter,' att i allmänna byggnaders uppförande och underhåll deltaga J om Lastagebryggors och StrandRidareBostållens underhållande på Gottland; angående böter för försummad inställelse vid Upbördsmöten; om planpenningars utgörande; rörande tiden för allmänna vågarnes grusning ; om de i Riket vistande Judar; beträffande KroJioTionde Spannemålens utgörande till Stockkolms och Malmö Barnhus; om upphörande af / Dtn 30 /.tugusti e. m, 4*1 de Sjö- och Stapelstäderne beviljade afgifter för fartyg corn besöka Köpingar och Landthamnar, samt der intaga laster; angående användande af den till Städerne donerade jord; om indeldta Cayalleriets beklädnad m. m; rörande yrkad ändring i Kongl. SkolOrdningen af den 16 Dec. 1S20; angående HusbehofsBrännvinsbränningen och dermed gemenskap ägande ämnen; samt om ett förbättradt Skolväsende i Landtförsamlingarne, till barns tidiga och fullständiga undervisande. 5) Bifall till nedannämnde Utskotts Mer norial och Betänkanden; • , StatsUtJkottets:
Departements-chefen anmälde härefter till nådig pröfning utgifts-anslagen under Nionde Hufvud-titeln, omfattande Pensionsoch Indragnings-staterne. l:o. Pensions-staterne. Under åberopande af Kongl. Maj:ts den 19 sistlidne Oktober serskildt fattade nådiga beslut om aflåtande till Rikets Ständer af förnyad Proposition, angående de, under namn af vakansoch liggetidssamt nådårs-besparingar, vid tillträdandet af civila och militära tjenster, föreskrilne löneinnehållningars upphörande emot ersättning till vederbörande pensions-kassor för den andel, de af dessa besparingar åtnjutit, erinrade Departements-chefen i underdånighet, att uti Propositionen om Stats-verkets tillstånd och behof borde till uppförande å nu ifrågavarande titel, i enlighet med omförmälde nådiga beslut, föreslås följande ersattnings-summor, nemligen: för Civil-statens Pensions-inrattning r:dr b:ko 10,300: ■— » Arméens Pensions-kassa — 31,400: — » Amiralitets-krigsmanskassan — 3,400: — eller tillsammans 45,300: — 2:o. Allmänna Indragnings-st atén. 1 enlighet med hvad under denna dag blifvit, vid föredragningen af de till Andra Hufvudtitelns reglering hörande frågor, i nåder beslutadt, hemställde Departements-chefen i underdånighet, att uti propositionen angående Indragnings-staten borde inflyta framställning, dels att det årliga arfvode af 1,200 r:dr, som Professoren Doktor C. J. Schlyter fått sig tillagdt för utgifvandet af Sveriges gamla lagar, fortfarande måtte intill nästa statsreglering få å nu ifrågavarande stat utgå, och dels att för förre Läkaren vid Norra Korrektions-inrättningen Doktor J. E. Nyblceus måtte såsom årlig pension å samma stat anvisas beloppet af den aflöning, han under innehafvandet af sin nämnde befattning åtnjutit, eller 250 riksdaler. Vidare, och under åberopande af hvad vid regleringen af Fjerde Hufvudtiteln blifvit i nåder beslutadt, erinrade