Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Landet redan vore i trångmål för aflöning af ett öfverflödigt antal; att de enhälligt tillstyrkt fordringar af nya Statsbidrag, i stället för att erinra om nödvändigheten att minska dem; om deras handlingssätt som Rådgifvare t allmänhet af FolkRepreséntationen skulle ogillas; isådan händelse lemnar 107. §. Representationen rättighet, att hos Konungen i underdånighet anhålla om förändrad Ministcre; och Lagstiftaren har genom sitt förbehåll af ConstitutionsUtskottets förutgångna hörande, åt Konungens Rådgifvare förvarat den billiga rättighet, att Granskaren af Stat;Råds Protocoll måste rådfrågas, innan öfverläggning om OpinionsBeslutet får innom Stånden förekomma ; och härigenom kan med skäl förmodas , att aldrig en rättvis rigtning 6aknas för Representationens beslut; men ConstitutionsUtskottets yttrande kan lika litet i sådant fall blifva en Lag för Riksens Ständer, som StafäRådets föreställningar kan nu vara det för Konungen vid begagnandet af 35 <J.,att från Embetet skilja Innehafvare af Förtroende-sysslor ; så mycket mera, sorn Riksens Ständer i sådana fall aldrig förbehållit sig någon verk» ställande magt, utan blott en rättighet, att 164 Din 23 Maji. under lagliga former kunna hos Konungen framställa en önskan om förändrad Ministére. Engelska Representationen har sig öppen den-; na önskningsväg, och jag kan ej förstå, hvar* före vi skulle stänga den för oss. Om vi hysa misstroende till oss sjelfve, om vi nu sakna anledningar att använda den rättighet, 107 jjj. lemnar oss , så böra vi ej betaga våra Efterkommande all utväg dertill , genom Grundlagens ändring på det af Utskottet föreslagna sätt. Jag kan ej finna skäl, hvarföre Riksens Ständer skulle öfverlåta åt ConstitutionsUtskottets välbehag äfven den rättigheten , att möjligen kunna förhindra Representationen , att , under skydd af Grundlagen , till Thronen, under form af önskan, framföra uttrycket af en allmän Opinion , der den vöre till :
För Sköfde pedagogi S:gr Oindelt spanmål, såsom i 1864 För folkundervisningen, Beserva - Nuvarande beloppet i Förslag till blifvande Riks-stat: Penningar. | Indelta Kantor enligt | markegång i på förslag, j S p a 11 m å 1. Indelt på förslag. Mått. Oindelt. Värde förMo i slagsvis ä 2 K: dr | kubikfoten Summa. Riksmynt. Indelta Räntor enligt markegång på förslag. S p a n m å 1. R:dr. 1,970,057 j R:dr. Oindelt. Mått. Värde å 2 R:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. Summa. Till seminarier för folkskole, dande ] „ stipendier för seminarii„ arfvoden och resekostning för folkskole-in„ understöd för högre folk„ folkskoleväsendets utveckförbättring Gymnastiska Central-institutet . Sundhets-kollegium med medicitions-anslag å 6,000 R:dr.) Penningar: Nuvarande beloppet ^ Tillkommer: ^ Löner åt 3:ne nya provin 1, 500 R:dr Förhöjning i anslaget till ska institutet Indelta spanmålen, 1,954,2 kb.- 40 öre, uteslutes från detta nästföljande anslag Barnmorske-undervisningen och Penningar, såsom i 1864 års Indelt spanmål: | Från Sundhets-kollegium till indelningar ' Orthopediska institutet Yeterinär-inrättningarne i riket Vaccinationens befrämjande. Farsoters och smittosamma sjukSvenska Läkare-sällskapet: Nuvarande beloppet Tillkommer: Förhöjning Svenska Akademien 1 Förslag till blifvande Riks-stat: o SpanmåL Indelta Räntor enligt Indelt pä förslag. Oindelt. Summa. renning ar. markegång på förslag. Mått. Varde a 2 R:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. Riksmynt.
Då det icke lärer vara behöfligt att här ingå i någon vidlyftigare undersökning om de ädla metallernas utmärkande egenskap af allmänt bytesmedel, inskränker sig Utskottet till den erinran, att just denna deras egenskap synes berättiga dem att, framför hvarje annan vara, få fritt inoch utföras. Och då, utom det att förbud mot Silfver-utförsel vore stridande mot den sednast verkställda mynt-realisationens hufvudgrunder, Utskottet, dels genom anförandet af de vådor, som en hämmad silfver-export i medlet af förra seklet medförde och dels genom de lemnade uppgifterna om förhållandet med Bankens metalliska valuta samt om inoch utförseln af Guld och Silfver under de sednaste 20 åren, anser sig hafva ådagalagt, å ena sidan, faran af att inskränka den nu medgifna utförsels-friheten och, å den andra, huruleBih. lill R St.
St:rs åren 1860 och 1861 församlade revisorers berättelser angtde nämnda år verkställda granskningar af Siats-Verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1858 och 1850. § 1- Utsk:ts hemställan bifölls. § 2. Lades till handlingarne. §§ 3 och 4. Utsktts hemställanden biföllos. § 5. Gr. von Platen, Baltzar: Det förhållande, att tyvärr den man, som egentligen gaf anledning till den hemställan, sorn grundläde regeringens i detta fall, numera icke finnes, för att närmare kunna upplysa och försvara ifrågavule åtgärd, torde rättfärdiga mig, då jag begär att få nämna några ord såsom grund till den hemställan, att Stats-Utsk:ts Betänk, måtte af Den 14 Januari f. m. 121 R. o. Ad. afslås. Jag vill hoppas, att jag aldrig måtte komma att uppträda med några försök att förringa I!. St:rs Revisorers rättighet att granska, af regeringen beslutade, extra utgilters behöflighet; meri jag tror å andra sidan det vara så mycket nödvändigare, att R. Sl:r eller ännu mer deras delegerade, i samma mån som deras granskningsrält blifvit utsträckt, också böra iakttaga de fordringar på grannlagenhet, som dermed sta tillsammans. Några skäl hafva blifvit framställda för det af R. St:rs revisorer gjorda förslag, hvilka jag tror vara särdeles starka; och hela framställningen tyckes visa, att man förut fattat en öfvertygelse, kanske grundad på några fakta, som icke i sig sjelfva varit fullt tillfredsställande. Emellertid har denna framställning, åtminstone som mig synes, gjorls med någon ogenhet mot saken. Det står nemi. omtaladt att 1856—1858 detta anslag har vållat staten en utgift af 3,407 r:dr 00 öre. — Detta är också ganska rigtigt, såsom grundande sig på, att ett anslag af 750 gulden årligen skulle utgå; — men K.
— Dito till reseoch undersökniugskostnader samt expenser för allmänna arbeten (76 § 2 mom.) » 30,000: Dito till arfvode åt lärare för Civil-Ingeniörers bildande vid Mariaebergs Läroverk, 1848 och 1849 års anslag (76 <§ 3 mom.) » 2,000 Dito till stipendier för CivilIngeniörs-elever vid Marite bergs Läroverk, samma års anslag (76 § 4 mom. » 2,000: Dito för amortering af ett för Linköpings hamnbyggnad och Stångåns upprensning upptaget lån (77 §) » 3,240: - — Dito för hamnbyggnaden vid Lidköping återstoden (78 §) . » 21,187: 24. — Dito för omläggning af nya och Transp. 1,496,074: 39. — Bih. lill R. St. — Af anslaget för slöjdexpositioners befrämjande (83 § » 3,000: Dito för premier vid Landfbruksmöten ät egare af kreatur utaf utmärktare slag (86 §) » 3,000: Dito till restitution af en del utaf den för ären 1841 —1846 päförde och utgjorde grundräntan utaf utmarken eller den s. k. Dito till liqviderande af köpeskillingen för Kongl. Myntoch Kontroll-verkens nya lokal samt kostnaden för dessa verks flyttning (88 §) » 30,000: Dito till förekommande af slottsbyggnadens i Wadstena ytterligare förfall (89 <§ » 8,000: Dito till bestridande af de för ön S:t Dito för reparationer och bokhyllors uppsättande i några rum af Riks-Archivets hus m. m. (92 § 1 inom ) » 600: Anslaget för fullbordande af den o åt Kongl. Vitterhets-, Historieoch Antiqvitets-Akademien upplätna lokals inredning samt flyttning af denna Akademis samlingar (92 § 2 mom.)
Föredrogs ånyo och bifölls enhälligt Lag-Utskottets Betänkande N:o 3d, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition om antagande af ny Vexellag. S. D. Vid föredragning af BevillningsUtskottets Memorial N:o 20, med rättelse af det i Memorialet, N:o, 14, afgifna förslag till voterings-propositionen, N:o 112, blef deruti intagen, rättad voterings-proposition. S. D. Föredrogos Stafs-Utskottets Utlåtande och Memorial N:o 262, i anledning af erhållna återremisser å Betänkandet, N:o 167, angående dels Kongl. Maj:ts nådiga proposition om de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling, om förändring i nu gällande stadganden i afseende på indelta räntors och kronotiondes utgörande, och om de årliga markegångsprisens bestämmande, dels enskilda i samma ämnen väckta motioner. Prot.-Utdrag den 2 Augusti 1851. 449 Härvid förekommo: punkten, litt. A. Ståndet beslöt, lto att för alla hemman och lägenheter, hvilkas under flera titlar upptagna ordinarie räntor redan utgå till bestämda oföränderliga belopp i penningar, räntorna utföras till ett för hvarje hemman eller lägenhet sammanräknadt belopp i kontant, dock med uteslutande i slutsumman af mindre tal, än skilling, och 2:o att för öfriga hemman och lägenheter, hvilkas räntor till större eller mindre del äro af markegång beroende, räntorna skola uträknas, på sätt Kongl. Maj:ts vid sista riks dagen aflåtna proposition innehöll, endast med den. skillnad att medium af markegången för åren 1831 1850 tages till grund, hvarefter hvad af hvarje hemmanseller lägenhets-ränta i fullt ltiksdalerlal närmast motsvarar hälften utsätles såsom persedelskatt, samt återstoden utföres såsom kontant oföränderlig ränta; börande förstnämnde andel af skatten för hvarje skatte-riksdaler bestämmas till viss qvantitet spannemål och smör efter de i Kongl.
Reglemente, angående Manufactur-Discont-fondens förvaltning, dels ock Kongl. Majus, på Rikets Ständers underd. hemställan, den 7 November StalaUtskottets Utlåtande, N:o g 6. 3 182g utfärdade Nådiga Kungörelse, vid beviljandet af lån utur nämnde fond, af Kongl. Collegiurn följas, har Kongl. Collegium, i afseende på sitt förfarande vid indrifningen af fondens förfallna fordringar, åberopat det vitsord derom, Justi tias-Canzlers Em betet uti ofvan omförrnälda afskrifningsfrågn afgifvit; hvarförutan Kongl. Collegium, medelst tabellariska utredningar visat, att å Manufactur-Disconten, hvars rörelse-capital kunde antagas utgöra nära Två millioner Riksdaler, osäkra fordringar årligen uppstått, elter förhållandet under Tio af de senast förflutna åren, till ett ■medeibelopp af 5,411 R:dr 24 sk., deraf likväl, i följd af fortsatta lagsökning-ar, större delen slutligen åter ingått bland de säkra fordringarne, så att i medeltal endast 782 R:dr 24 sk. för året qvarstått, att såsom fondens verkliga förlust ur räkenskaperne afföras. 1 betraktande af den utredning, Kongl. Collegium sålunda meddelat om beloppet af de å Manufactur-Discontens lånerörelse under senare åren ■uppkomna förluster, anser Utskottet Revisorernes nu ifrågavarande anmärkning, såsom nöjaktigt förklarad, böra förfalla. §. 3. Angående fördelningen af Månufadur-Discontfondens fordringar uti salcra och osäkra. (j83c) års Rev. Ber. pag. 19 och Kongl. Corn.-Coll. Uti. png. 46*) 1 afseende på Revisorernes gjorda framställning, att, enär åtskilliga Manufaclur-Disconl-fondens fordringar blifvit såsom säkra upptagna, fastän .både låntagare och hypotheks-ulgifvare kommit på obestånd , någon föreskrift borde Mauufactur-Discont-Conloret af Kongl.
Depart:s-Chefen utgör jn sjelf en myndighet. Konsistorierne likaledes myndigheter. Detta har väl varit anledn. till den af Ekon lJlsk. begagnade ordställning, hvilken Exped.Etsk. endast ordagrannt följt. På samma sätt förhåller det sig med en annan aninärkn. rör:de pag. 2, der det af Exped.Ulsk. begagnade ordet: ”ännu” står tydligen att läsa i Ekon.Ulsk:s betänk., men ej ”numera”, på säll nyss yrkades. Då likväl den aktade motionären obestridligen torde äga närmaste befogenhet att få R. St:rs skrifvelse upsall i öfverensstämmelse med hans egen ursprungliga lanke, för så vidt den af R. St. blifvit med bifall omfattad, vill jag icke motsätta mig nyssberörde af Hr von Hartmansdorff nu föreslagna ändringar, isynnerhet icke den tilläggning tili ingressen, som han önskar;- men då jag vid eli hastigt afhörande icke för ögonblicket kan bestämma mig för huruvida jag lior anse åtskilliga sednare af honom föreslagna ordslällningsförändringar utgöra lika många verkliga förbättringar af de af Uisk. begagnade ordalag, och då det för R. o. Ad:s öfrige ledamöter likaledes torde vara med någon svårighet förenadt, all genast fälla ett bestämdt omdöme i dessa hänseenden, anhåller jag icke om omedelbart bifall lill Exped.Ulsk:s skrifvelseförslag, men hemställer att R. o. Ad., utan att nu hvarken gilla eller ogilla anmärkningarne, behagade återremittera skrifvelseförslaget till Exped.Utsk., då jag icke skall underlåta alt till förnyad sorgfällig pröfning inför närande Uisk. ofördröjligen föredraga detta ärende. Sedan härefter Hr Gr. o. Landtm, yttrat, alt då Hr von Hartmansdorff, i afseende på ifrågavarule skrifvelseförslag, gjort åtskilliga anmärknir och dervid framställt ändringsförslag, med begäran att II. o. Ad. deröfver måtte genast besluta, men Frih.
DykeriBolag ersättning för alla i och för bergning och lossning bevisligen hafda omkostnader, med undantag blott för dervid begagnade inventariipersedlars slitning; dock skall Bolaget , för alla sådana omkostnad der, med egarne till skepp och last deltaga , i förhållande lill hvarderas andel i det bergades värde, 8 §. Med fartygets last förstås allt det gods, som på märkrullan upptecknas bör och ej hörer till fartygets inventarier, utredning och provision. 9 §• Skepparens, besättningens och passage-* jarnes gångoch sängkläder samt andra till-] hörigheter, som ej kunna till flyttsaker eller handelsvaror hänföras, skola, då de genom Dykeriets försorg blifvit bergade , kostnads*; fritt till egarne aflemnas. 10 §. Dagtractamentet för Dykeri-Commissarien, under påstående förrättning, bestämmes jBil.t.Siäis‘S.AUm.Be$v.o.ÖeciUisk.Vtl.N:o$5. a5 till Trettiosex skillingar Svenskt specie i Silf-' ver eller deremot svarande Bancomynt efter gällande Cours, samt arbetslönen för det vid bergningen begagnade manskap, efter arbetets mer eller mindre besvärlighet och dermed förenad våda, icke under Sexton skillingar och icke öfver Tjugufyra skillingar Silfver för hvarje dag; efter hvilken beräknings-grund Bolagen jemväl ega att liqvidera det främmande manskap, som, innan Dykeriet om biträde anlitades, tilläfventyrs vaf rit af Skepparen begagnad t. ii $• Har sjöskada éj varit af svårare beskaffenhet än att fartyget med dess innehafvande last blifvit räddadt, utan att någon del af lasten behöft lossas, eller finnes fartyg, hvars last till störTe eller mindre del blifvit lossad, vara i det oskadade skick, att det genast kan intaga sin last och fortsätta resan , må sådant ej vägras, så snart bergnings-kostnaderne antingen blifvit liqviderade, eller Skepparen derföre ställt godkänd borgen eller annan nöjaktig säkerhet. Bolagens
Om jag lånar upp hvilken summa som helst, t. ex. 20,000 Rdr, och köper för dem ett hus, och således till långifvaren i ränta betalar 1,200 Rdr, så har jag rätt att på denna sednare summa afdraga 5 proc. deraf, eller 60 lidr, hvilken summa, under namn af bevillnings-afdrag, kommer mig till godo, ehuru han i bevillning eljest ej bordt erlägga mera än 20 Rdr. Går man på i stort med sådana affärer, så vinner man betydligt genom att låna upp penningar, på dem taga 60 och sjelf betala 20 i bevillning för dem. Det är en glömska, som skedde förra gången. Prof. Agardh har i sin reservation också anmärkt detsamma. Orsaken, hvarföre man icke fästade så mycken vigt vid hans anförande i Utsk., var att kapitalerna numera endast sällan löpa med 6 proc. ränta, utan den största mängden af dem drager 5 proc. och derunder, då följ IV. II. 33 514 T D en 28 Mars e. m. aktligen något afdrag icke ifrågakommer. För min del skulle jag ansett billigt, med anledning af hvad som står i g 2, oell då §33 säger, »att låutagaren endast förskottsvis erlägger den bevillning, som för utlånta medel belöper», att denne ägde rätt att återtaga denna bevillning af den, som lånat ut kapitalet, han må hafva lånat det mot hvad ränta som helst; men som R. o. Ad. troligen icke bifaller detta, så får jag åtminstone anhålla, att dessa på 3:dje raden i 33 §:s 2 mom. stående ord »5 proc. af räntan» måtte förvandlas till »2| proc. af räntan», emedan låntagaren sjelf icke erlägger mera än denna summa i bevillning. Hr Printzensköld: Om också det förslag, Gr. af Ugglas framställt, kan i theorieu äga sin riktighet, tror jag likväl, att till detsamma bifall icke bör lemnäs, emedan derigenom skulle både för långifvare och låntagare en oro upkomma, hvilket jag icke tror vara ändamålsenligt eller nyttigt.
2. lltffottet [falt ocf grattffa Suftitie £>mbubgmamteng afgifna rcbogörelfe, äfmenfom pang embetöbiarier oip regiftratur, jamt ntcb uttåtanbe bero floer till 3tifg* bågen ittfomnta. § 43. 6j mä @tatg*9låbg Utffotten loälfa, pioart inom fig, £>rbföranbc ocp nice Drbföranbe. Sntillbefj fåbant loal förfiggått, föreg orbet af ben lebamot, forn be flefta Slifgbagar beioiftat, ocp, ber tioå eller flere i lifa många Stiföbagar beltagit, ben af bern font är till lefnaböårett ätbft. Se ftäitbiga Utffotten utfe, pioart för .fig/ ©efreterare ocp, efter fantråb meb poitom, ben öfriga betjening, font nöbig finneg. 3 tillfälligt Utffott loälja lebamöterne, inom fig, för pioarje färffilbt mål en förebraganbe, pioilfen bet berjemte åligger att uppf ätta UtffotietS pttranbe t ämnet. § 45. 5llla Utffott fiola inom fpra bagar från ben, bå be bliftoit utfebba, famiitait* träba. Se böra, få fort fig göra låter, afgiftoa be pttranben, forn på bent anfotnma. <£>ar lebamot af Utffott tre gånger å rab, utan taga förfall, från Utffottetg fammanträben fig afpållit, bör
Jag påstår bestämdt att det sker på Bankens bekostnad, och när vi komma till den punkt som handlar om FilialBankerna, så skall man få se, att deras vänner och försvarare vilja förskaffa dem lån i Banken mot lägre ränta än den, hvilken enskilde låntagare otvifvelaktigt komma att betala åt lånekontoren och Bankens härv:de diskontverk. Om nu Banken ökade lånefonden för Wisby lånekontor med 45,000 256 Den 11 Juli e. m. Bdr, så kunde Banken med säkerhet påräkna, att för dem erhålla den högsta ränta, som i allmänhet för lånekontoren och diskontverken är bestämd, då Banken åter för dessa 45,000 Bdr, utlemnade till en FilialBank, ovilkorligen skulle erhålla 1 å 2 proc:s lägre ränta. Huruvida det är bankmessigt att så förvalta sina penningar, det lemnar jag derhän. Jag instämmer med Hr Bildt och anhåller om bifall till det af honom framställda förslag. Hr Bildt: Om jag icke missförstod Hr Mannerskantz, så tycktes han medgifva, att en tillökning skulle ske, der den var af behofvet påkallad, då BankoFullmäktige hade föreskrift att låta fylla ett förekommande behof. Med detta lånekontor är förhållandet så att de enskilda betala 5 proc. på de penningar de få lyfta på kreditiv, och oaktadt förr valtningskostnaden är 3,000 Bdr bko, så har på Bankens medel, kreditiven inberäknade, erhållits 3 proc. årlig behållning. För en FilialBank erfordras' minst 750,000 Bdr, hvad kan det då göra om man beviljar en så liten summa som 45,000 Bdr till lånekontoret, som lemnar fullt ut lika stor ränta som FilialBanken. Här står i slutet på mom. »Fullmäktige dock förbehållet att, efter sig företeende omständigheter, kunna dessa summor mellan diskontverken annorlunda fördela.» Detta afser förmodligen sådana fall, då ett hastigt påkommande behof skall afhjelpas. Men ett sådant behof kan inträffa under en tid, då det i anseende till isläggning är omöjligt att meddela sig med Stockholm eller fasta landet på flera veckor.
Hvad äter angår den delen af frågan, huruvida ett tillräckligt skydd erhålles för näringen genom en lull af 1 r:dr 24 sk. b:co, så får jag ål minstone för min del, som är, på de landtegendomar jag sköter, en af de betydligare smörproducenterne, åtminstone inom Nerike och Westergöthland, förklara ali jag finner mig fullt belåten med det boga pris på smöret, som nu finnes. Vi hafva icke haft det länge, och få troligen icke behålla del. Vi hafva ansell oss belåtne förut med 5 r:dr b:co Lm, och kunna äfven nu vara nöjde dermed. Detta gifver i alla fall en ganska vacker inkomst åt jordbruket. Pä detta skäl och dessutom derföre att jag anser de beräkningar, som de föregule talarne framställt, i min tanka lika litet hålla streck vid denna punkt, som vid de öfriga, nemi. att Statsverket absolut förlorar en viss summa, derigenom att tullen nedsättes, hvilket icke är fallet, ty då nu en stor del af dessa varor hafva gått förbi tullen i anseende till de höga tullbestämmelserna, så blir del ju en ren vinst för Staten om den erhåller större qvanlileter af varan lullbehandlade just genom den lägre tullen och på denna grund anhåller jag om bifall till Utsk:s förslag. Hr Aminoff: Jag får vördsamt anhålla att K. M:s nåd. skrifvelse pag. 51 i afseende å artikeln smör, måtte blifva uppläst, emedan det möjligen kan finnas personer, på detta rum, som icke haft tillfälle att taga en närmare kännedom af den nåd. skrifvelsen, samt att jag derefter måtte fä ordet. Sedan den sålunda begärda uppläsningen försiggått, yttrade Hr Aminoff: Af den nu uppläste högst fullständiga skrifvelsen inhemtas, tydligen och klart, de olika förhållanden som iuträffat med artikeln smör, sedan den nuvar:de tulltaxan trädde 1 verkställighet.
Betänkanden. 255 åen mindre lämplig såsom legostämmodag, enär vid denna tid af året vanligen det värsta mehnföre inträffar, hvarigenom stor kostnad och besvär uppstår, isynnerhet för den, som ifrån aflägsnare orter måste hem* ta sina tjenstehjon; hvarförutan åberopasden förut anmärkte olägenheten af det bortflyttande tjenstehjonets misshushållning med fodertillgångarne, hvaremot Herr Ekelund anser dessa olägenheter kunna undvika», om llyttningstiden utsattes till någon dag i medlet af Juni månad, vid hvilken årstid Landttoannens flesta och förnämsta körslor äro Verkställde, åkerbruket slutadt, tredet merendels uppkördt, gärdesgårdsstängseln fullbordad, och då, med ett ord, den största stillhet råder i landtbrukarnes yrken. Denna årstid vore således, enligt Herr Ekelunds tanka, den lämpligaste för tjenste* hjons till* och afllyttnlngar, helst det bästa väglag derunder vöre att påräkna, och dessutom den vigtiga fördelen kund*/ derigenom beredas, att de tjenstehjon^. srHn skola vårda och utfodra kreaturen under den hårda årstiden, sjelfve få deltaga uti inbärgningen af det foderförråd, som dertill skall användas, samt derefter inrätta hushållningen dermed. Flere af Vällofl. BorgareStåndets ledamöter hafva deremot bestiidt den af Herr Ekelund föreslagne flyttningstid, såsom alldeles olämplig, så väl för de Norra orter* 25Ö Besil, och Ekon. Vtsk. Betankanitett. ne, som För Skane, i anseende till då förefallande fiske och torfskörd. Från Hederv.
Att da den kostnad Kongl. Mant och Kronan j kraft af de om Kongsgärdarne hittills uprättade Arrenden Mäst »vidkännas pa Höladors undcrhällande, warit 534 Den 16 April. warit ganska betydelig; och en äfwen hädanefter fortfarande lika förbindelse ä Kronans sida således skulle, utan motsvarande nytta, komma att medtaga en stor del af den inkomst, som af desse Arrenden skäligen bör kunna päraknas för Stats-,Werkct, desse Lador, efter söregängen wärdcring, wid Auetionen bortsäljas pä en gäng med Arrendets uvlätande af dän plars, hmara en sädan Lada bestnncs. 5m Hwad trängsel - skyldigheten angsir, bor dermed förhallas eirligt Allmänna Lagen och Kongl. Förordningen af den 9 Fcbrurii I.M2 ; dock att ArrendeInnehafware, sä i anseende kill beling som eljest, ej mä betagas att, sä framt de otdrntcligen betala sitt Arrende, efter godtfinnande anmanda den uplätne jorden, samt större eller mindre del deraf till Aker upodla. Och som all