Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
B ' Så skildrar Louis Frank den gifta kvinnans ställning och on1 hans skildring närmast afser de länder, pii hvars lagstiftning verldsbetvingaren Napoleon tryckt sin prägel s % val som sitt namn, finner den dock i mycket sin tillämpning afven pi % andra eiiropeiska länders lagstiftning, ehuru det bör erkännas, att seden i allmänhet är biittre an lagen. a ~:: I: I 3 La Femme dans les Emplois ppzrblz ' cs~ har Louis Frank litförligt granskat en af de in %ng,z sidor af kvinnans ställnirig i sainliället, som han iner eller mindre öfversiktligt behandlat i sin ofvan omskrifna bok ~ E s s a sur i la Condition politique de la Femme,. Han redogör själf i företalet for anledningen till utgifvandet af sitt senaste arbete. Med början af år 1893 öfvertog belgiska staten i flere stader telefontjänsten, hvilken förut legat i enskilda bolags händer. Kvinnor hade allmänt och med stor framgång anvandts aF de enskilda bolagen, men detta förhkllande var icke i den konservative belgiske postoch telegrafministern Vandenpeerebooins smak, och han beslöt att göra en ändring häri. Till detta ändamål föreskref han en examen, som äfven skulle aflaggas af de redan anstälda telefonisterna. Fordringarna voro dock s&amp; höga - s % fordras bl. a. kunskap i - såväl franska ocli flamländska som i två framniande sprak samt ganska stora insikter i matematik (kvadratrötter, lösning af ekvationer af andra graden etc), fysik och kemi - att enligt all sannolikhet telefonisterna icke skulle kunna genomgå denna pröfning, så mycket mer so111 de under sin trägna 10 timmars dagliga tjänstgöring icke torde h a h a mycken tid att bereda sig till denna examen, livilken nästan kan betraktas som en orimlighet, i synnerhet soni den högsta lön telefonisterna i statens tjänst erhiilla ' är 750 francs. Detta var emellertid icke första gbngen ministern Vandenpeereboom ipp tradt fiend tligt mot kvinliq verksain het.
Lön för närwarande mä faställas till enahanda belopp med hwad JustitiaCantzleren nu i Lön åtnjuter, som ar 1600 R.d. vm äret, och att, om under tiden nägon Löne-för, bättring för Justiä-Cantzleren skulle inträffa, Justitiä Ombudsmannen äfwen i samma proportion deraf deraf mä komma i ärnjutande. Om till Justitiä Ombudsman skulle mses nägon sädan person som förut äger Embete eller tjenst med Lön xä Stat; Sa anser Utskottet/ i enlighet med 984 Den 2i Zebruarii. med 6z §. uli Riksdags Ordningen, ett sädam Embete e!Ier tjenst med deränöljande Lön icke böra Återbesattas under det Jusckä-OnrLudsmannens Embers befattning fortfar, utan att han, efter del han dest Insticka Ombudsmans Embete lämnat, bör wara berättigad, att till desi förra Embete eller tjenst med derätsöljande Lön återgå. pä det Staten icke mätte graweras, alt honom sedermera serskilt pen, sionera. Da enligt den för Justitiä, Ombudsmannen utfärdade Instruktion, han afwen torde blifwa föranläien, att wid desi Embets Utöfning företaga ätstil» lige resor rist Landsorterne, och Riksens Högloft. Stander afwen i detta afseende behagat infordra Siats-Utskottets utlätande och förslag, har Utskottet med afseende ä de dryga Kostnader, som i närwarande tids dyrhet arv frän Refor oskiljaktig^ icke kunnat föreslå nägon mindre Summa, än iooo R:d. Banco, som Justitia-Ombudsmannen mä aga, i enlighet med iz §. uti desi Instruktion att för detta behof reqwirera och Utbekomma.
Brotten umgällas med böter frän zz R:dr. r6 H. tik och med lov R^r. iz:o Sedernas sräcka manhelgd, ware sig ge» nom offenkeliga läror till någon grof last, särdeles den som särar ärbarhcten eller sädane ohöjida och Madeli» ga framstästningac af denna lasts utöfning, hwarigenom främjandet as ett fördärstigt lefnadssätt uppenbart asystas. Brouer stall umgällas med 50 till roo R:dS. böter och st risten constsecras. 14:0 Sedernas lättsinniga manhelgd genom oturk» tiga Uttryck och grosheler. Förbrytelsen umgallcS med zz R:dr. 16 si. böter och skriften consisceras. Säwm allmän regel galle i afseende pä consister rade steiner, att något mer as deni ej mä af rrncket ä nyo ukgifwas an der, hwilkcr Domstolen som sist i malek dömt, icke för brottsligt ansett. 4- I afseende pä bewakningen öfwer stristers lofiiga allmän görande stola följande Stadgande» gälla. 1:0 HostCancelieren stall tillkomma, att bade in» om Huswudstaden och i otterne antingen sjelf eller genom wederbörligen af honom sörordgade Ombud, ivaka öfwer stristers allman görande pä det sätt och i delar, som här nedanföre stadgas; ägandcs han äfrvcn att endast uti de i Z mom. af denna §. bestämda sall Utkomna strister med qnarstad belägga.
DZåbiga framftäd* uing i ämnet, beflöto, ^ar, vib 1829 årö flut, fiqotb emedan ©tatö-Söerfet och f. b» Sidmänna 50?aga^in^-fonbert blifvit upps gjorb, och förvaltningen af kronans fpanmåföräntor ifrån farn* ma tib af ©tatö«3£erfet öfvertagen, enligt be admänna grun* ber för ttämnbe förvaltning, forn vib ftfta SXiföbag bfefvo af Äongf* 2f)iaj:t föreflagne, och febermera, i anfebuing af 0tifetö ©tänberö beflut, tid efterrättelfe fafiftädbe. ^nffränfning af ^rono^agapenö antal jemte be öfver* fföbige 3ttaga&inö*bpggnabernaö förfäfjning, äfvenfom en förnpab reglering af maga&inö*betjeningenö aflöning/ äro åtgärber, forn bäntteb äga fammanbang, och b viff a föranfebtö af ben för fpait» ntåfö*räntornaö uppbörb ocf> förvaltning antagne admänna grunb* fatö, att få litet forn möjligt af befja räntor borbe emottagaö in natura ocf> beremot fpdnaben i ©tatö^SBerfetö behof af fäb aitffaffaö genom uppbanbdng* Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Ps B) Förslaget till bevillnings-förordning: 10, 14, 48, 110 och 113 §§ återremitterades, och med iakttagande af de beslut, som vid föregående behandling af betänkandet voro fattade, blefvo de serskilda §§ uti författnings-försiaget till öfriga delar gillade. Från Heder v. Bpnde-ståndet. S. D.
LOPP, HVARMED DENSAMMA BLIFVIT UTLOTTAD, Fullständiga prospekt gratis och franko från ägaren DOCK EJ MED LÄGRE BELOPP ÄN 30 KRONOR. DET ÄR SÅLUNDA HÄR EJ FRÅGA OM NÅGOT ^LOTTERISKOJ^. (G. H A G M A N, Vexiö. — 1) NUMERA KAN MAN NOG FÅ PIANINON, SOM I TONENS KLANG OCH FYLLIGHET ÄRO JÄMFÖRLIGA MED TAFLLARNE. DESSA SENARE KOMMA NU ALLT MER UR BRUK, OCH MÅNGA FABRIKER HAFVA ALLDELES UPPHÖRT TILLVERKA SÅDANA. 2) I MARKNADEN RINNAS NU MÅNGA BÅDE INOCH UTLÄNDSKA FABRIKAT AF UTMÄRKT BESKAFFENHET. BEHÖFVER NI ETT INSTRUMENT OCH VILL ÖFVERLÄMNA ANSKAFFANDET AF ETT SÅDANT ÅT OSS, KUNNA VI FÖRSÄKRA, ATT NI SKALL ERHÅLLA ETT AF UTMÄRKT BESKAFFENI god konstruktion, solidité, elegans och lättHET TILL LÄGSTA MÖJLIGA PRIS. VI HAFVA OFTA DYLIKA UPPDRAG. 3) JA, GENOM GOD ÖFNING OCH gäenue oolvertranade. Ofver 200 maskiner på lager i Malmö. Illustrerad IHÄRDIGHET — MYCKET VÄL. priskurant på begäran. » Dansk husmor ». HJÄRTLIGT TACK FÖR EDRA Driftiga agenter sökas i alla städer samt på andra större platser. VÄLGÅNGSÖNSKNINGAR, SÅ VACKERT MÅLADE PÅ DE BÅDA PÅSKÄGGEN! TYVÄRR VAR DOCK DET ENA ÄGGET BRÄCKT, DÅ FÖRSÄNDELSEN ANLÄNDE. MALMÖ. John Björn. KÄRASTE NI, DET ÄR TOTALT OMÖJGENERALAGENTER FÖR SVERIGE.
Detta ut rymme för sjelfva stationen eller bangården är, enligt Styrelsens underdåniga åsigt, allt för inskränkt för en sådan bangård, som den ifrågavarande, hvilken derigenom icke skulle erhålla större längd än 900 k 1,000 fot, en längd, som med 2 å 300 fot understiger den, som erfarenheten visat vara nödvändig och äfven under de sednare åren blifvit iakttagen för de mindre tratikstationerna utmed stambanorna, för att utgöra tjenliga mötesplatser för större bantåg, och medgifva anläggningen af nödiga spårutgreninga r. “ »Det är, enligt Styrelsens underdåniga förmenande, af särdeles vigt, att för anläggningen af hufvudstadens centralbangård från en början förvissa sig om ett utrymme så stort, att det medgifver anläggningen af de flera spår af större utsträckning, hvilka erfordras för emottagandet och ordnandet icke allenast af all den trafik, Kongl. May.ts Nöd. Proposition N:o 71. 3 som de båda här förenade stambanorna tillföra, utan äfven den, som härifrån skall utgrena sig till de särskilda stationerna och banspåren, hvilka dels samtidigt med samman bin dningsbanan äro ämnade och dels framdeles komma att anläggas inom hufvudstadens område; och anser Styrelsen i underdånighet härtill erfordras utom den plats, som kan vinnas genom en längre åt vester utsträckt utfyllning i Clara sjö, ej allenast alla de tomter och tomtandelar, som å bifogade planche II äro med mörkare färger belagda, utan äfven den bland dessa tomter och i qvarteret Uggleskans belägna, A. G.
Och säg; till dem: Detta säger Herren Zebaoth: Vänder eder till mig, säger Herren Zebaoth; så vill jag vända mig till eder, säger Herren Zebaoth. Varer icke såsom edra fäder, hvilkom de förre Propheter predikade, och sade: så säger Herren Zebaoth: Vänder eder ifrån edra onda vägar, och ifrån edart onda väsende; men de hörde intet, och skötte intet om mig, säger Herren. Hvar äro nu edre fäder och Propheter? Lefva de ock ännu? Hafva min ord och mina rätter, som jag böd, genom mina tjenare Propheterna, icke kommit intill edra fäder? att de hafva måst vända sig om, och säga: Lika som Herren Zebaoth i sinnet hade att göra emot oss, efter som vi gingom och gjordom; alltså hafver han ock gjort emot oss. På fjerde och tjugonde dagen i ellofte månadenom, som är den månaden Sebat, uti andro årena ([Konungs]) Darios, skedde detta Herrans ord till ZacharIa, Berechia son, Iddo sons, den Propheten, och sade: Jag såg om nattena, och si, en man satt på enom rödom häst, och han höll ibland myrtenträ i dalenom; och bakför honom voro röde, brune och hvite hästar. Och jag sade: Min herre, ho äro desse? Och Ängelen, som med mig talade, sade till mig: Jag vill kungöra dig, ho desse äro. Och mannen, som höll ibland myrtenträn, svarade, och sade: Desse äro de som Herren utsändt hafver till att draga genom landet. Men de svarade Herrans Ängel, som ibland myrtenträn höll, och sade: Vi hafve dragit igenom landet; och si, all land sitta stilla. Då svarade Herrans Ängel, och sade: Herre Zebaoth, huru länge vill du då icke förbarma dig öfver Jerusalem, och öfver Juda städer, uppå hvilka du hafver vred varit i dessa sjutio år? Och Herren svarade Änglenom, som med mig talade, vänlig ord, och tröstelig ord. Och Ängelen, som med mig talade, sade till mig: Predika, och säg: Detta säger Herren Zebaoth: Jag hafver stort nit haft öfver Jerusalem och Zion.
På Riksens Höglofl. Ständers Lag sami Allmänna Besvärs Och Oeconomie-Utskotts Vägnar: På Höglofl. Ridd. och På Högvördiga Prest - På Vällofl. BorgarePå Hedervärda Bonde - Adelns Ledamöters Vägnar H. F. Strömfelt. A. Lantinsghaustn. Ståndets Ledamöters vägnar Johan Olof Wallin. Bryn. Hesselgren. Ståndets J^edamoters vägnar E. G. Holm. And. Fredin. Ståndets Ledamöters vägnar Petter Jernström. Nils Mänsson. A. J. Wahlstjerna. Upp - aio'3 'Deri 20 Junit Uppläst hos samtliga Riks-S tå nelen den 20 Juni, Riksens Högloft. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Stats-Utskottets Betänkanden. Utlåtande i anledning af Herr Berghmans Memorial om upgift öfver hvad Staten påkostat Götha Canal. Uti Memorial, det Högloft. Ridderskapet och Adeln till Stats-Utskottet remitterat, har Herr Ambrosius M. Berghman föreslagit, att, då hela Nationen är i okunnighet om de bidrag den redan gjort till Götha Canals byggnad, och en noga kännedom deraf är högst nödig för Riksens Ständer, när de snart komma att yttra sig om det ytterligare understöd Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition omför mäler, Stats-Utskottet måtte i sitt uti detta ämne afgifvande Betänkande meddela detaillerad calcul öfver hvad Staten hittills påkostat samma Byggnad, och som förmodades bestå: 1 :o i det årliga bidrag af 300,000 R:dr, som Banken gifvit ifrån 1815 års Riksdag till och med innevarande år; 2:o uti Ständernes år 1818 gjorde eftergift af Bankens fordran hos Götha Canal-Discont, hvilken upgafs till 1,100,000 R:dr; 3:o hvad Banken kan ytterligare förlora vid berörde
Krigsmakten till häst och fot så väl som båtsmanshållet af rotering och indelR. F. § 80. ning förblifver vid de med landet och städerne upprättade kontrakter och indelningsverk, hvilka till deras hufvudgrunder skola orubbade vara, intilldess Konungen och Riksförsamlingen finna nödigt någon ändring deruti samfäldt att göra; kunnande ingen ny eller tillökad rotering, utan genom Konungens och Riksförsamlingens sammanstämmande beslut, tillkomma. § 77. Ej må grundlag stiftas, ändras eller upphäfvas, utan Konungens och två lagR. 1'• §§ tima riksdagars beslut i den ordning, här nedan sägs. °^1 ***• Sedan å lagtima riksdag Lagutskottet öfver Konungens elier riksdagsmans för29 oc]j 75 slag i grundlagsfråga sig yttrat, beslute derom Riksförsamlingens Kamrar hvar för sig, på sätt Riksdagsordningen stadgar; dock må utskott eller Kamare ej i Konungens förslag ändring göra. Kunna ej Kamrarne om beslut åsämjas, förfaller frågan, derest den icke var af Konungen väckt och någondera Kamaren hans förslag bifaller. I denna sednare händelse, så ock då Kamrarne äro om bifall till ett förslag ense, skall det å nästa lagtima riksdag ånyo pröfvas. Varder förslaget dervid inom båda Kamrarne, medelst bifall af mera än hälften utaf hvarderas samtliga ledamöter, antaget, blifver det Riksförsamlingens beslut. Hvad då icke med sådan pluralitet godkännes, förfaller; egande kamrarne ej rätt att uti hvilande förslag ändring göra. Ej må beslut öfver hvilande förslag intill annan riksdag uppskjutas, ulan att Konungen och båda Kam rarne om uppskof ense äro. Riksförsamlingens beslut i grundlagsfrågor, väckta af Konungen, skola hos Honom anmälas, på sätt Riksdagsordningen föreskrifver. Varder hvilande förslag, som riksdagsman afgifvit, af båda Kamrarne antaget, skall detta Riksförsamlingens beslut Konungen underställas. Konungen inheintar då, före riksdagens upphörande, hela Statsrådets tankar i ämnet, och meddelar Riksförsamlingen på rikssalen Sin sanktion, eller de orsaker, för hvilka han beslutet ej godkänner.
Riksgäld, eller nära J skilling sistnämnde mynt; 3:o alt, efter det nya systemets verkställighet, all offentlig räkning må föras i 2:ne kolumner Riksdaler Riksmynt och Öre, hvarvid, när så erfordras, jemte öretalet kan utsättas deraf uppkommande bråk; 4:o att Taxor ä allmänna afgifter undergå skälig jemkning, till öfverensstämmelse med det nya mynt-systemet, så att bråk, öfvereller understigande £ öre, undvikes; 5:o att då, med tillämpning af det nya räknesättet, följande mynt af Silfver och Koppar präglas, skrot och korn må bestämmas sålunda: de lem största fortfarande oförändradt utmyntas enligt Myntordningen af den 9 Maj 1835, så att mynten förblifva tolflödiga eller innehålla 3 delar fint silfver emot en del koppar, silfret till den i nämnde Förordning bestämda vigt, under förbehåll af deri tillika utsatta remedia. Det minsta silfvermyntet, eller det å 10 öre, har Kongl. Maj:t deremot ansett böra, för alt vara beqvämligen handterligt, erhålla enahanda storlek, som det nu gällande A) att af Silfver mynten, nemligen: Ett st. af 1 R:dr Silfv., som är lita med 4 R:dr [liksm. B) ätt af Kopparmynten: 1 st. af 10 öre utmyntas efter 800 Hulr Riksmynt per Skeppund Koppar viktualievigt och skall i nu gällande mynt motsvara 3 sk. 2? rst. Banko Banko 2 sk. 44 rst. Rgs. 1 „ „ 2 .. d:o d:o 000 d:o 5-öres tycken 4000 „ 2-örestyekeu • 7500 „ 1-örestycken 12500 „ }-örestycken 25000 , och komme sålunda de nya kopparmynten all i värde nära motsvara 5, 2|, 1, J, och | skilling Riksgäld, men till storleken biifva något olika med de nu präglade.
Politisk rätt med tom mage är en parodi pä mensklig lycka; oell är det för att sätta i jemnvigt med hvarandra politiska rättigheter och timlig utkomst, som jag vördsammast får fästa R. Sles uppmärksamhet på den nya kast, som de sednare åren tillkommit i vär hufvudstad, och hvars anor äro lasten och hvars näring’ är brottet. Ingen af I O • . * dem som atagit sig folkets sak, har ännu med kraft sökt sätta en gräns för det allt tilltagande hamnbuseritt. Staten gifver millioner, för att bereda den utbildade brottslingen ett beqvämt lif, då han blifver farlig för samhället, mea för alt förekomma brottet gifves intet. Al den alltför otillräckliga enskilda välgörenheten öfverläter man att, genom vården af ett och annat utur lastens hålor framdraget barn, frälsa några få af desse uslingar frän behofvet af att välja mellan ligga eller stjäla. Samhället bar rättmätiga fordringar pä hvarje dess medlem, att han bidrager till det helas förkofran, men det är äfven skyldigt se lill, alt det för hvar och en göres möjligt alt fullgöra sin pligt, och enda utvägen härtill -är, att Slaten vakar öfver det nya slägtets uppfostran, och blifver fader för dem, som ej äga annan ledning, icke andra föredömen, än dem en redan fallen menniskorace kan gifva; och som Stockholm framför andra orter har behof af Statens mellankomst i denna del, sä får jag vördsamligen föreslå, alt It. tSt. malte ställa under K. Ales disposition en tillräcklig summa, flir att dermed., endera hilda en ny räddningsanstalt för vanvårdade harn i hufvudstadens eller för uti utvidga de för sådant ändamål redan befintliga. N Oin remiss lill StatsUlsk. auhålles vördsammast. Remitterades till SlatsUtsk. Hr af Donner, Gust. Wilh., hade inlemnat ett så lydande mern.:
Maj:ts nådiga framställning böra bifallas och tillstyrker, att Rikets Ständer, för inrättande och framtida underhållande af en teknisk läro-anstalt i Eskilstuna, anvisa ett ärligt anslag af 5,000 R:dr, under förhåll likväl att de af Kongl. Majit härför i öfrigt föreslagna vilkor varda iakttagna 34:o. Jemte det Kongl. Maj t, med anledning af direktionens för Svenska Slöjdföreningen gjorda underdåniga framställning om tillökning i det från Statsverket utgående årliga bidrag till den af föreningen i hufvudstaden inrättade söndagsoch aftonskola, uti dess nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof, af anförda skäl, föreslagit, att det under innevarande statsreglerings-period med 6,000 R:dr Banko utgående årliga anslag till nämnda läro-anstalt måtte för framtiden ökas med 6.000 Ridr Riksmynt, och således utgå med 15,000 R:dr sistnämnda mynt, har Kongl. Majit, som äfven funnit angeläget, att ifrågavarande skola, med afseende å dess inflytande på den inhemska slöjd-skicklighetens utveckling och förkofran, egde tillgång å de fysiska apparater och modeller, som erfordrades för att undervisningen må blifva fullt ändamålsenlig, uti särskild till Rikets Ständer den 23 Maj innevarande år aflåten, till Stats-Utskottet remitterad, nådig proposition, äskat, att Rikets Ständer äfven måtte bevilja det af skolans direktion för dylika apparaters och mo dellers anskaffning begärda belopp 9,000
Prins O-rrl August» wal till Thron,följare, 1043. — rörande Stats-Utffottcts anhällan att Utffotjet, till beredande af de mängfaldiga till detsamma ätcrremitftrade ärenden, Mätte bewiljas en tid af tio dagar ä råd. ^4 Register. under hwilken desi göromäl ej mätte warda af Plena inom Ständen afbrutna, 1069. — om decharge för Fullmägtige i NikSgäloS-Contoiret för deras förwaltning, 1069. — rörande Stats - Utstottets förnyade hemställan det matte Stats-Werket tillätas att upp» taga inrikes bokförde län, ivyz. rörande Statsoch BewillningsUtskottens gemensamma utlätande öfwer de inom irenne Riks-Ständ gjorde erindringar wid Betänkandet om Ste "a Sjötullens för utgäende waror erläggande uti werlar pä Hamburger Banco eller Hollanst Courant, liyi. — rörande Stats - Ut» skottets utlåtande öfwer anm>^'kn!ngar wid desi Be» tänkande om Riksdags-arfwoden och tractamentcn för Ständcns Secreterare, Canccllieoch Waktbetjening, ngr. — rörande Allmänna Beswärs-och Oeconomi-, Utskottets Betänkande angående näringsfrihetens utwjdgande, nyr. — angäcnde Allm. Beswärsoch LDconomie-Utstottets yttrande rörande ätstillige Memorial om ändring i nu gällande författningar rörande ätstillige staders marknader, nyz. — rörande Hr.
Vid berättelsen angående Topografiska kåren, § 2; af Grefve von Rosen, F. G., Herrar Lagerhjelm, G. R. och Bogeman, G. A. Doktor Forssell och Kyrkoherden Sjöding samt Kongl. Hofpredikanten Tegnér, hvilka uttalade den åsigt, att frågan vore alltför outredd för att beslut deri nu borde af Revisorerne fattas. 7:o Vid berättelsen rörande Teknologiska Institutet; af f. Riksdagsfullmäktigen G. J. Svensén: »Såväl i Teknologiska Institutet som pä Konradsberg, hvarest besök af Revisorerne egt rum, hade jag föreställt mig att sådana adetaljer», som lågo i öppen dag, icke borde hafva förbigåtts. Det är väl sannt att - 263 _ de erinringar, jag velat göra, egentligen angå Öfverintendeuts-embetet och således vore olämpliga att påföras de särskilda inrättningarnes förvaltning; men det har så blifvit inom Revisionen beslutadt, och jag tvekar derföre ej att fästa uppmärksamheten på följande omständigheter: »Gfolfven, lagda illa, ospontade, spikade på ett högst olämpligt sätt, äro af rått och qvistigt virke och hafva derföre krympt och spruckit, så att springor af till och med i tums bredd förefinnas, ehuru antagligen icke temperaturen kunnat vara så stark, att ju ej kommande vintrars uppvärmning ännu mera öka, olägenheten». »Vid sidorna i förstugorna och korridorerna, der synbarligen knappast någon fot trampat, ligga stenflisorna och »glappa», såsom örn de aldrig varit ordentligt inlagde i murbruket. I en byggnad för sådant ändamål som denna, hade arkitekturens fordringar väl framförallt bordt uppfyllas, men icke förty äro trappgångarnes planer försedda med felsteg, under det vid enskilda byggnader, hvilka samtidigt i hufvudstaden blifvit uppförda, dylika felsteg sorgfälligt undvikits; — måhända förekomma de här för att påminna de studerande ynglingarne om vår store Tessins åsigt, att »ens felsteg kan bereda mångens fall», men äro i alla fall inga efterföljansvärda föredömen».
Enligt i Stats-Kontoret erhållen upplysning har, efter det så beskaffad förbindelse blifvit af köpingens invånare vid kommunalstämma ingången och till Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Blekinge län aflemnad, hela det anvisade beloppet, 30,000 Riksdaler, blifvit lyftadt i Stats-Kontoret, som, till följd af reqvisitioner från vederbörande Läns-Styrelse, för ändamålet utbetalt: 56 Bil. N:o 5 tilt Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1.863. den 21 September 1864 R:dr 15,000 „ 21 December „ 7,500 „ 5 Juli 1865 „ 7,500 Summa R:dr 30,000 Slutligen får jag i underdånighet nämna, att, enligt hvad Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande upplyst, värdet å de vid ifrågavarande eldsvåda nedbrunna fastigheter uppskattats till R:dr 718,515: 33 och värdet af den vid samma tillfälle förstörda lösegendom till „ 502,431: — hvadan hela förlusten uppgått till 1,220,946: 3 3 under det att den influtna brandskadeersättningen utgjort för fastigheter 451,283: — för lösegendom 336,032: — 7gy 315. hvartill komma gåfvomedel 54,654: — eller tillsammans R:dr 841,969: — I öfverensstämmelse med Eders Kongl. Maj:ts här ofvanförmälde nådiga beslut och med afseende å den svåra hemsökelse Ronneby Köping genom ifrågavarande eldsvåda lidit, torde Eders Kongl. Maj:t i Nåder föreslå Rikets Ständer att, till bidrag vid regleringen af köpingens nya område, såsom anslag utan återbetalningsskyldighet anvisa 30,000 Riksdaler till godtgörande af det från StatsKontoret i nämnde hänseende, under vissa vilkor, redan utbetalda belopp. Sedan i Ministeriel väg inbjudning skett angående