Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men skulle Utsk. linna en lindrigare straffbestämmelse mera lämplig, yrkar jag att den åtminstone mätte blifva så allvarlig, att den afskräcker brottslingen och betryggar allmänheten. Frih. Raab, Adam Christian: Jag anser mig så mycket hellre böra understödja denna motion, som jag icke ser någon annan utväg till förekommande af de ofta förnyade förfalskningarne af privatbankssedlarne, än skärpning af straffet för detta brott. Det är en känd sak, att detta förfalskande öfvergålt till en riklig fabriksrörelse i vissa delar af södra Sverige och jag understöder derföre motionen i allo. Remitterades till LagUtsk. Frih. Cederström, Claes Rudolph, uppläste följande: I samma mån Statens tjenstemän tillhört de tjenstegrader, som varit att hänföras till de lägre, hafva ock vissa corporationer deraf under förcg:dc riksdagar varit aflägsnade frän en af rättvisa och billighet påkallad förbättring i deras lönevillkor. Till denna dass kan med skäl hänföras tjenstemännen eller den s. k. betjeningen vid K. M:s och rikets Hofrätter. Ledamöterne i desse embetsverk hafva under den sednare tiden blifvit hugnade med ökade förmåner, och äfven vid denna riksdag har nådig framställning från K. M. skett om anslag för beredande af nödig tillökning i deras antal. Enligt hvad K. M:s nåd. propos. om statsverkets tillstånd och behof antyder, skulle, i öfverensstämmelse med hvad hofrätlerne hemställt, äfven de lägre tjenstemännens lönevillkor blifvit föremål för R. St:s bepröfvande, så vidt icke, af påtänkte förändringar i domstolarnes och embetsverkens organisation samt embetsmännens åligganden och andre dermed gemenskap ägande ämnen, betänkligheter uppstått att för åtskiiligc tjenstemän bestämma löner, hvilka vid blif van - Den 21 Augusti f. nj. 401 vändo rubbning af nuvar. förhållanden kunde påkalla ytterligare förändring.
Med afseende å hvad sålunda blifvit i underdånighet anfördt, hafva Rikets Ständer alltså, för sin del, beslutat följande ' L(*g jör Aktie-Bolag. § t Bolag, som består af lotter, ställda på innehafvaren eller viss man, 566 Expeclilions-Vlskottels Förslag till und. Skrifvelse, N.-o 206. och hvari delegarne icke nyttja sina elier annan persons namn uti bolagets tirma, och ej heller förbinda sig att ansvara för bolagets skulder med mera, än en hvar insatt eller åtagit sig insätta, kallas Aktie-bolag. § 2- Dessa bolag bära namn efter hufvudföremålet för deras verksamhet. § 3. Bolagets angelägenheter besörjes af en Styrelse, som af aktie-egarne väljes och kan af dem afsättas. 5 * Bolagets Styrelse är hos bolaget ansvarig för verkställigheten af det uppdrag, den af bolaget emottagit; men Styrelsens Ledamöter hafva icke någon ovillkorlig ansvarighet hvar för sig eller gemensamt för de bolagets förbindelser, som de, i följd af sitt uppdrag, å bolagets vägnar ingå. § 5. I händelse af bolagets obestånd, är aktie-egare icke skyldig att vidkännas större förlust, än beloppet af sin andel i bolaget. § 6. Bolagets capital fördelas i lotter eller aktier, hvardera på lika summa. § 7. Aktier, som äro ställda på viss man, skola hos Bolagets Styrelse inregistreras. Hvarje öfverlåtelse af sådana aktier anmäles hos Styrelsen. § 8. Aklie-bolag må ej upprättas, utan Konungen gifver der lof till och, efter pröfning af bolagets Reglemente, derå lemnar sin Nådiga stadfästelse; hvarom allmän kungörelse sedermera af Konungen utfärdas. § 9. Bolagets Reglemente, som bör innehålla uppgift å den ort, der Sörelgen har sitt säte, skall inlemnas tili Konungens Befallningshafvande i Länet, för att sedermera till Konungen insändas. Innan Reglementet blifvit till Konungens Befallningshafvande iniemnadt, är bolagsförening ej mellan bolagsmännen förbindande.
Majit under den 6 November sistlidet år i Nåder tills vidare fastställt en förändrad organisation af Krigs-Kollegium i omförmälde syftning; i följd hvaraf detta Embetsverk fått med 4850 års början öfvertaga förvaltningen af hela 4:de Hufvudtiteln, oaktadt embetsooh tjenstemännens antal betydligt förminskades: Varande, i afseende på lönebeloppen, de bestämmelser meddelade, som närmare omförmälas i ofvanåberopade Stats-Råds-protokoll för den 13 dennes; och som, vid berörde reglering, tagits i beräkning, dels att lönen för en kammarskrifvare i Stats-Kontoret, som genom öfverflyttande till Kollegium af förvaltningsbestyret med 4:de Hufvudtiteln ansetts blifva för Stats-Kontoret umbärlig, borde til! Krigs-Kollegii löningsstat få användas, dels ock att sådan förändring med Ijuspenningarne, som i det föregående blifvit i allmänhet föreslagen, skulle ega rum, samt i följd deraf från det serskilda statsanslag, hvaraf Ijuspenningarne, som i medeltal utgjort 1700 Rdr 11 sk., förut utgått, till Kollegii Aflönings-Stat användas ett belopp af 1,636 rdr, har Kongl. Majit velat af Rikets Ständer begära såväl öfverflyttning från 7:de till 4:de Hufvudtiteln af ofvannämnde för Krigs-Kollegii lönereglering erforderliga Kammarskrifvarelön å Stats-Kontorets stat nied rdr 438: som ock att af det belopp, som förut till ljuspenningar utgått, den likaledes här ofvan omförmälda summa af 1,636 rdr må från anslaget å lide Hufvudtiteln till skrifmaterialier och expenser för Krigs-Kollegium med Transport Rdr 438: Kongl. MajHs Nåd. Prop. om Statsv. 1850. 27 Transport rdr 438: — flere Verk till bemälde Kollegii löneanslag omflyttas!
Förordning stadgade böter för försummad lagfart borde tväskiftas emellan åklagaren och de fattige, i stället att, såsom nu, gå till de fattige ensamt, sannolikt skulle främja Författningens syftemål, genom beredande af en noggrannare tillsyn öfver densammas efterlefnad, föreslår Utskottet, att, med ändring af hvad Kongl. Förordningen den i3 Juni i 1800 innehåller derom, att de, för försummelse att inom rätter tid taga uppbud, i Förordningen stadgade böter, motsvarande värdet af det stämplade papper, hvarmed köpebref vet förses bör, äro socknens fattiges ensak, i stället måtte förordnas, det samma böter skola fördelas till tväskifte emellan åklagaren och socknens fattige. Och 4:0 dels angående noggrann efterlefnad af Kongl. Förklaringen den 14 Maji i8o5, dels ock om närmare lagbestämmelser, huru förfaras bör, då fullständiga åtkomsthandlingar saknas. Lag-Utskottets Betänkande N.o 12f. 7 Af Riksdagsfullmägtigen Samuel Jönsson från Öland: Ehuru nyssbe rörde Kongl. Förklaring föreskrifver, att, när lagfart sökes, de handlingar, som styrka förre egarens åtkomst, ovilkorligen böra uppvisas, inträffade icke sällan, att första och andra uppbuden meddelas, utan att fullständiga fitkomstliandlingar företes, ja stundom utan att åtkomsten i ringaste måtto styrkes. Det vöre väl då öfligt att föreskrifva, det ålkomsten skall styrkas, innan lagfarten fullföljes och tredje uppbudet meddelas, och en del domare plägade i sådane fal], då det föregifyes, att åtkomslhandlingar saknas, med åberopande af berörde Författning, stadga, det köpet, bytet eliel’ gåfvan skall i allmänna Tidningar kungöras, och vederbörande, inom viss tid derefter, vid talans förlust, anställa klander. Den Kongl. Förklaringen gåfve emedlertid härtill .ingen anledning, och det vore lätt att finna, hvilka svåra olägenheter denna praxis, att på ofullständig eller ingen åtkomst meddela första uppbudet, kunde medföra.
Jag har föreslagit ljus på stat; ty då man fordrar, att personalen skall vara på embetsrummet om eftermiddagarna, så är det icke landtstalen mera gifvet att arbeta i mörkret än K. flottans embetsman, och tror mig för öfrigt veta, att ljus äro anslagna för tjenstemännen vid de inom hufvudstaden belägna embetsverk. På de skäl jag nu haft äran anföra, får jag vördsamt anhålla om återremiss af SlatsUtsk:s förevar, betänkande. Gr. Mörner, Carl: Äfven jag ämnar visserligen göra några anmärkn:r, i afseende på StatsUtskls utlåt. ang:de lÖnereglerm för landtstatens tjenstemän och betjente; men då brih. Naitckhofls nu afgifna yttrande egentligen angår Utskis utlåt. N:o 42i och deremot den fråga, som nu är under discussion, är den ly:de punkten af Utskis Utlåt. N:o 4° > der Utsk. just hänvisat till sitt särskildta utlåt, rorlde ofvannämnda lönereglering; så får jag hemställa till Hr Frih. och Landtm., äfvensom till de herrar, som nu ,anmält sig att tala, om vi icke, för formenlighetens skull och till undvikande af tidsutdrägt, nu få hålla oss till iylde punkten af utlåt. N:o 40; då vi sedermera, när Hr Frih. o. Landtm, föredrager utlåt. N:o lyi komma i tillfälle att göra våra anUiärknlr vid Utskis förslag i afseende på lönereglerin för lundtstaterna i allmänhet. Hr von Rosen, Georg: jag skall bedja att få upplysa Utsk. om ett misstag, sorn af detsamma är begånget, i afseende på fängelset i Engelholm. K. M. har begärt, att ett anslag för fångvaktmästaren skulle uppföras på 21a hufvudtiteln. SlatsUtsk. har icke tillstyrkt detta , af samma skäl, som vid frågan Om Blekinge läns stat blifvit anfordt, nemi. af det skäl , att rådstnfvuhäkten icke höra till denna titel.
Friherre Boije: Lika med Herr Påhlman tror jag ej, att ConstitutionsUtskottet, utan endast RiddarhusUtskottet kan taga befattning med frågan om vår representationsrätt; och lika med Grefve Spens, anser jag, att> om någon än - 400 Den 27 Maji. dring i frågan göres, så bör RiddarhusOrdningen derefter rättas. Men emot ett af Herr Påhlman framstäldt rättsbegrepp, ber jag att få förklara mitt ogillande. Att antaga, det en ungdoms-förvillelse skulle fläcka en hel lefnad, vore att antaga den största moraliska orättvisa. Att förebrå en gammal man någon ungdoms oförsigtighet, vore att begå en orättvisa, och ali orättvisa är föraktlig. Det gifves, till äfventyrs personer, som bära länge och lyckligt larfvén af en låtsad patriotism; men han faller en dag denna larf. Att för tidigt framställa förebråelsen derföre, vore likväl icke mera orättvist, än att för sent förvandla en ungdoms förseelse till ett evigt brott. Herr Påhlman: Så obehagligt det är att framställa en tanka, stridande mot Hans Excellence Herr Grefvens och LandtMarskalkens, kan jag dock icke undgå, att, enär frågan, ehuru med Ja och Nej besvarad, dock anses för afgjord, mig deremot reservera. Likväl skulle jag önska, att Riddarhus-Secreteraren upplyste, huru Propositionen blifvit besvarad. Undertecknad upplyste, att, såsom han fattat och uti Memorial-protocollet jemväl antecknat, Hans Excellences ifrågavarande proposition blifvit af en ganska betydlig pluralitet med Ja> och endast med några få Nej besvarad. Friherre Ankarsvärdj Carl Henric: Jag vet ei Den 2 <] Maji.
C % ) ConslitutionsUtskottets Memorialer, Utlåtanden och Betänkanöeni Nio 79. till Ridderskapet och Adeln, angående dess återremiss på Memorialet Nio 5q. XIX. B. 212. A. 243. XXI. B. i.58. A. 192. — Nio 80. till Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet, angående deras åtgärder vid Memorialet Nio 60. XIX. B. 212. A. 243. XX. U. 94, i58. A. 199. — Nio 81. till Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet, i anledning af deras åtgärder vid Memorialet Nio 63. XIX. B. 212. A. 243. XX. U. 94, i58. A. 199. — Nio 82. till Ridderskapet och Adeln samt BorgareStandet, rörande deras åtgärder vid Memorialet Nio 64. XIX. B. 212. A. 244. XX. U. g4, i58. A. 199. — Nio 83. till Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet, i anledning af deras återremisser på Memorialet Nio 57. XIX. B. i54. A. 227.‘XX. U. 94, >58. A. 199. — Nio 84- med förslag till ändring och omflyttning af 2 mom. 56 J. RegeringsFormen samt jemnkning i dess 81 §. äfvensom i 29 §. — Nio 85. med förslag till ändring och tillägg i y5 §. RegeringsFormen. XIX. B. 154* A23o. — Nio 86. angående Herr M. J.
Under denna rubrik är i den lionel. Propositionen framstäldt nådigt förslag, att det anslag till materieleu, lill inköp af sällsynta naturhistoriska föremål samt lil! bi träde vid de naturhistoriska samlingarues ordnande, hvilket skulle vara å VetenskapsAkademiens stat uppfördt, mätte utöfver nuvarande belopp höjas med 6,000 R:dr R:mt; men sorn detta anslag rätteligen tillhör rubriken: Naturhistoriska Riksmuseum, har Utskottet ansett sig böra under sistnämnde rubrik behandla denna fråga, och får alltså dit hänvisa. 54:o Med afseende på det gagn, en närmare kännedom om de klimatiska förhållandena medförde såväl i vetenskapligt, som i sanitärt och ekonomiskt hänseende, hade Velcnskaps-Akademien hos Kongl. Maj:t gjort underdånig framställning om medels anvisande för anställande af meteorologiska observationer i stor utsträckning inom riket, på säll i de flesta öfriga' civiliserade länder redan egde rum och numera äfven här desto hellre skulle kunna utföras, sorn tjenslemännen vid den elektriska telegrafen, hvilken vore ulsträckt (ifver större delen af landel, kunde användas såsom särdeles passande biträden för ifrågavarande ändamål. För 30 öfver hela riket spridda observations-orter, förutom de i Stockholm, Upsala och Lund redan befintliga, och hvarest utan särskild kostnad observationer anställdes, skulle, enligt Akademiens förslag, erfordras en summa fur en gäng af 4,500 li:dr lill anskaffande af nödiga inslrnmenter och såsom ärligt anslag: för instrumenlernas underhåll och inköp af nya R:dr 300: arfvoden åt observalörernc, å 150 R:dr åt hvarje 4,500: arfvode ål den person, som af Akademien ulsåges alt beräkna observationerna, samt ersättning ål hans räknebiträden 1,200: tillsammans R:dr R:mt 6,000: Med gillande al del utaf Vetenskaps-Akademien sålunda Iramslällda förslag, dock nied nedsättning al arfvodena för de 30 observatörerne till 75
I afseende på sednare momentet skulle den underrättelse meddelas, dels att Ståndet den 10 innevarande månad förrättat val af Revisorer och Suppleanter för Preste-Ståndet, hvilka komma att deltaga i granskningen af Låne-kontorens förvaltning och räkenskaper för nästlidet år, dels att vederbörande Dom-kapitel, på ofvan omförmälda sätt, komma att anmodas föranstalta om val af enahanda Revisorer och Suppleanter uti de revisions-förrättningar öfver Låne-kontoren, hvilka för följande åren intill nästa Riksdag blifvit bestämda. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stals-Utskottets följande Utlåtanden och Memorial: N:o 25, i anledning af väckt fråga om betesrätt för vissa hemman å Kronoallmänningen Mösseberg; N:o 26, i anledning af väckt motion om upphörande af det utaf Kongl. Kammar-kollegium bestämda minimi-arrende-belopp för kronofiskena Norrforss samt Spökfallet och Spökhällan i Umeå eif; och N:o 27, angående ett ytterligare Kanslist-arfvode. S. D. Upplästes det vid den i 103 § Regerings-formeu och 64 § Riksdagsordningen föreskrifna nämnds sammanträde den 14 innevarande månad hållna protokoll, hvaraf inhemlades, att nämnden ansett Högsta Domstolens samtlige ledamöter böra vid deras embeten bibehållas, och beslöt Ståndet, som lade berörda protokoll till handlingarne, anmoda Expeditions-Utskottet uppsätta förslag till den underdåniga skrifvelse, som med anmälan härom bör till Kongl. Majit aflåtas.j Prof.-Utdrag den it Januari i85T. 167 \ . .. ' S. D. Efter derom af H. II.
Likaså de biträdande förmå- gorna, bland hvilka i synnerhet utmärkte sig konsertgifvarinnans mor, den celebra norska skådespelerskan fru Louise Wolf, som på ett förträffligt sätt föredrog ett par af Andersens sagor, o c h hr Tor Aulin, vår unge framstående violinist. Ackompagnementet sköttes på det förträffligaste af fröken Helene Munktell, den talangfulla tonsättarinnan, o c h kompositören hr Emil Sjögren. Den 3 april. Manuskript, som ej antages till Införande, återsändes, så vida p o r t o blfogas. Inga ofrankerade försändelser lösas. Ett storstadsbarn. Berättelse af J o h a n för » Idun jtardling. Andra delen. i i KI U IN i I LJ Annonser mottagas endast mot kontant llqvld 1 förskott af 2 6 öre pr 4. spalt, petltrad { Ingen annons Införes under I krona. Så hade han tagit skeden i vacker hand, som det heter, och trifdes numera utmärkt i sin nya ställning. De gamla kamraterna och de muntra traditionerna från akademien, från vagabondlifvet vid Järlasjön, hade han derför icke glömt; och mången af de glada » prissarne » gick från hr Ritters kontor eller feta middagsbord än gladare, än han kommit, hulpen med ett litet vänlån for en studietripp till Rom eller Paris, rikligare ofta än det rikligaste bland kongliga stipendier. Karl Vrede hade ej minst blifvit sedd till godo, han stod ju nära till, och hans rika anlag gjorde offren än hugnesammare. Numera redde han sig för öfrigt godt sjelf; litet emellan kom der en smickrande notis från staden vid Seine om den unge, uppburne artisten, och när han någon gång, långt emellan, sände hem en tafla till någon af akademiens utställningar, var det alltid den, som drog skarorna tätast in i den lilla konstsalongen vid Kungsträdgården eller konstnärstemplet vid Röda bodarne. Sjelf kom han aldrig hem; det var rent som om han vuxit fast der nere i södern, och på systerns och vännernas uppmaningar att åtminstone på en liten sommarvisit helsa sitt barndomsland svarade han ideligen detta samma » vi få se — längre fram ».
N:o 74, i fråga om sökt lindring för Rolehällarne under Jemtlands Häst-Jägare-JEsqvadron ; N:o 75, i anledning af framställd erinran emot de Contract, som med åtskillige Ro. tar vid Jemtlands Fält-Jägare-Regemente skola vara afslutade om underhållandet af hästar i stället för manskap $ N:o 76, Memorial med förslag till undanrödjande af missförstånd vid tilldelandet af den utaf Rikets Högloflige Ständer , med anledning af Utskottens Utlåtanden N:ris 23 och 59, beviljade belöning för införda förbättringar i väfnads-konsten ; N:o 77, ytterligare Utlåtande, i anledning aferhållne återremisser å Utskottens Betänkande, N:o 26, om anslag af allmänna medel för Prof. Utdrag den 2* Octoler 1829. i Cl för Arbetsoch Corrections-inrättningar $ ått skif 1 i ga delar af Riket. Från VällofL BorgareStåndet* S. D. Föredrogs Högvördige Preste-Siån« dets Protocolls-Utdrag, af den 14 dennes, innehållande ej mindre Preste-Ståndets serskilda beslut, i anledning af Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Ut9kottens Utlåtande, N:o 60, rörande förslag till ny; Prestvals - förordning, än äfven inbjudning till Med-Ständen att i dessa Preste-Ståndets beslut sig förena; men Borgare-Ståndet, som redan afgjort denna fråga, förblef vid sitt deruti fattade beslut, och fann således icke skäl att inbjudningen antaga. S. D. Föredrogos följande Stats-Utskot^ tets Utlåtanden : N:o 28b, i anledning af erhållen återremiss å Utskottets Betänkande, N:o 208, angående f. d. Allmänna Magazins-Inrättninr gens förvaltning och utredning, Bih, till Riks-St.
Verk före år 1809 gjorda försträckningar borde afskrifvas, i följd hvaraf flera sådane afskrifningar i Nåder heviljats, såsom till exempel den af StatsVerkets skulder till Vadstena Krigsmanshusoch Militiae-Boslälls-Cassorna, enligt Kongl. Brefvet den 25 Maji 1824; så har Seraphimer-Gillet hemställt, om de i liquiden emellan Ensaksoch Vilesbötes-medlens samt Allmänna Hospitalsoch Barnhus-fonderna balancerade poster ej måtte ur Gillets räkenskaper få afskrifvas. Kongl. Majit, som härmed till Rikets Ständer öfverlemnar den åslundade utredningen af ifrågavarande ämne, vill, jemlikt Seraphimer-Ordens-Gillets underdåniga framställning, härmed i Nåder föreslå, att Rikets Ständer måtte dessa poster, sådane de nu i Räkenskaperna balanceras, låta afskrifva. Sedan Kongl. Maj:t i Nådig Proposition af.den 19 November 1829 öfverlemnat till Rikets Ständer att, i förhållande till Curhus-Inrättningarnes ställning och de tillgångar, som dädanefter kunde påräknas, bestämma antingen Curliusens i Stockholms, Gottlands, Elfsborgs, Jern ilands, Södermanlands samt Götheborgs och Bohus Län skulder till Stats-Verket, utgö - Kongl. Majlis Nddigit Proposition No to. a3’ rande tillsammans 11,487 Rd:r 3r sk. 2 r:st för erhållna förskott', borde af Curhusmedlen gäldas, samt, i sådant fall, huru dermed skulle förhållas, eller om afskrifning mätte beviljas; och Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse af den 1 1 November 1829, svarat, att, enär Curhusafgiften i de
Utdrag den 7 Maji 183g. Hvaremot Banco-Utskottets Memorial , N:o 3 7, angående en bestämd förklaring, att Lagens föreskrifter om fordringars bevakande i Concurs och efter årsstämning icke må lämpas till sådana Bankens lin , för hvilka Gäldenärerne ej aflemna skuldförbindelse , utan deremot sjelfve erhålla bevis eller så kallad pantsedel , hlef återremitterade, för gemensam behandling af Banco* och LagUtskotten, S. D. Expeditions - Utskottets Förslag , N.o 70, till underdånig Skrifvelse, angående Rådmäns och Kämnerers befrielse från deltagande uti ansvaret för försummelse att till Öfver-Domare insända renoverade Domböcker och Protocoll , befanns , vid uppläsning till justering och dervid skedd jemförelse med Lag-Utskoitets i ämnet afgifna Betänkande , N:o 19, innehålla dea miss-skrifning, att å 34 och 35 raderne af Förslaget läsas orden; *’ega kunskap eller förmåga att den undanrödja i stället för dessa rätteligen uttryckta ord ; ”ege kunskap om försummelse eller förmåga att den undanrödja *’ och till rättelse häraf blef förslaget till den underdåniga Skrif* velsen återremitteradt. S. D. Efter ånyo skedd föredragning af Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 22 , med förslag till ändrad redaction af 15 §. Prof. Utdrag den 4 Maji 1829. 25 Biksdags-Ordningen, i afseende pi högsta an* talet af Härader, som kunna förena sig om en Fullmägtig, blelvodeaf Herr Ståhle vid detta Memoria! gjorda anmärkningar , hvilka såsom Ståndets gemensamma tankar förklarades, enligt 56 Regeringsformen, till Constitutions-Utskottet hänvisade.
Det var tomt, innehållslöst och hjertefattigt prat, men jag var så lycklig att få se honom och höra hans röst: — Dåraktiga paria! Och så sade han: ”i den belysningen skulle ni porträtteras och så der halft leende.” Jag satt uppåt väggen med nacken stödd mot den, ansigtet en smula uppåtvändt och blicken riktad på intet – ty jag var så lycklig. Och derför drog han mig till sig och kysste mig och jag lade ett ögonblick min arm kring hans nacke. Jag flyttade till Halmtorvet. Nöjd. Hoppades. Tänkte bara: i morgon, i morgon! D. 1 Nov. Hela dagen gick jag och tänkte: i kväll, i kväll! Det var hans första föreläsning, han var således ute i min stadsdel. Men han kom icke. Hur öfvergifven jag var!276 D. 4 Nov. Halmtorvet. Hon hade varit ute och gått, var nyss hemkommen, väntade honom, ty hon hade bedt honom komma fast hon intet visste om han kunde eller ej. Och han kom. ”Låt mig springa in och byta om skor, så att jag kan känna mig riktigt i mitt esse.” ”Tag dem här in. Hvarför kan ni inte göra det här?” ”Nej, det vill jag inte.” Han drog henne till sig, smekte henne fint och vackert, men sade ”ni”. Och hon kände det som ett slag i ansigtet. ”Ni? — Åh, fy!” ”Du då. Men det faller sig inte naturligt för mig.” ”Då skall ni inte säga det heller.” Han bytade om och sade du. Men i sitt inre kände hon sig sårad och undvek hvarje tilltalsord. Så gick hon in och bytade om skor. Han kom in i det halfljusa rummet som upplystes från den öppna dörren och från gaslyktorna ute på den öppna platsen. Hon bytade lugnt om skodon, hon kände sig hvarken skamsen eller rädd för honom. Hon tillhörde honom med alla sina tankar, hela sin längtan, med allt hvad varmt och barnsligt och rent det ännu fans qvar i hennes sinne. Han gick fram till fönstret och såg ut på platsen utanför, så återvände han ut till hennes arbetsrum och väntade. När hon kom ut, blinkande mot ljuset, stod han midt för dörren.