Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
FÖRSTA SOLDATEN. Och jag tänker på fästningen ... den håller i som en sköldpadda. Vet du hvad sköldpadda är, du? Det är en sorts stockfiskar, som ha ett ogenomträngligt skal, du, och man måste steka dem på glöd, innan de krypa ut därifrån. Jag önskar vi snart hade hertigen här, så finge vi hålla dem i eld från både land och vatten. ANDRA SOLDATEN. Hur tror du det ser ut där innanför? Finnarne kunna trolla, du. FÖRSTA SOLDATEN. Må de använda hvad makt som hälst, utan folkets kärlek stå herrarne utan rötter. Puh! kommer ovädret, och där ligga de som stormfallen skog. ANDRA SOLDATEN. Jag undrar hur de ha det där hemma hos oss bortom älfvarna i dalen. FÖRSTA SOLDATEN. Tänker du nu på ditt rusthåll igen? Gudskelof, att jag bara var bondedräng, som ingenting annat har än min sold, mitt korpralskap, min flicka och min frihet. ANDRA SOLDATEN. Det är skördetid som bäst. Vill du höra min visa? FÖRSTA SOLDATEN. Nå sjung den då, men bussig skall den vara. Tionde scenen. De förra. Daniel Hjort. DANIEL HJORT. Hvar är er amiral? För mig till honom! FÖRSTA SOLDATEN. Pass, min gosse, hvad vill du honom? DANIEL HJORT. Det rör dig ej. Släpp in mig eller skjut mig genom hjärtat. Det mig kvittar lika. Elfte scenen. De förra. Amiral Scheel (träder ur boningshuset.) SCHEEL. Hvad föregår här? Hvem är ni, som tränger er genom vakterna och stör min hvila? DANIEL HJORT. Jag är ej, hvad jag är. Jag kommer ej frän slottet, fast jag kommer därifrån. Jag har ej namn, fast jag har tvänne namn. Dagsgammal är jag, fast en man till år, och mer än tusen lif jag gäller dock för eder, hertigens och folkets sak. SCHEEL. Ett sällsamt, dunkelt tal, af hvilket man blott fatta kan, att ni från slottet är, det tidens dårhus. Och hur vill ni tros?
Föredrogos Borgareoell BondeSttns den 18 dennes e. ni. på bordet lagda prot.utdr., med inbjudning till MedStånden 388 Den 20 Mars f. m. att Lördagen den li dennes välja ledamöter uti den nämnd, som enligt Reg.F:ns io3 §. äger att domina, huruvida Högsta Domstolens samtlige ledamöter gjort sig fört jente att i deras vigtiga kull bibehållas, eller om visse af dem må anses böra från utöfningen al Konungens domsrätt skiljas. Frih. Ridderstolpe, Fredr.: Tillåt mig få börja med ett uttryck, sorn vanligtvis af talare begagnas för att göra epilogen till discussionen. Jag menar fruktan att blifva missförstådd. Om den ifrågavar. inbjudningen hade innefattat den meningen , att efter 8 dagars förlopp förrätta val till ledamöter af den jury eller nämnd, som skall bedomina Just.rådens sätt att förrätta sin tjenst under förflutna tiden; så hade jag icke haft att erinra deremot. Grundlagen är visserligen tyst i den frågan; men grannlagenheten har äfven sin lag, och jag skulle önskat, att 8 dagars rådrum blifvit iakttaget. Jag bor i landsorten , och har der funnit, icke blott skefva, utan ock ofullständiga begrepp om en jurymäns åliggande. Ständerne äro icke annat än Utsk. af nationen. De kunna i vissa delar äga vidgade åsigter och stora kunskaper, men de kunna äfven hafva mera passion. När man linner så litet sanna begrepp om det samvetsgranna åliggandet hos jurymannen, kunna många af dem, som komma i cathegori alt blifva valde till jurymän, behöfva tid att bereda sig till fullgörande af det vigliga kall, hvartill de blifvit valde. Jag anhåller, efter jag ser R. o. Ad. vara färdigt att bifalla BorgareSt:s invitation, att för min egen del få förklara, att jag är öfvertvgad, det R. o. Ad. äger så mycken grannlagenhet, att detta Stånd icke skulle sfi brådstörtande tillvägagått, örn än bland dess medlemmar funnits någon ögonblieks-notabilitet, som redan utsatt sin resa till fastings marknad. Frih. Boye, Ludvig:
4 Sami. 1 A/d. 15 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 39. att lönen för den i Justitie-stats-expeditionen anställde Expeditions-sekreterare och Byrå-chef må bestämmas till 4,500 R:dr. b) Enligt hvad åberopade Stats-Råds-protokoll vidare innehåller, hafva de göromål inom Justitie-stats-expeditionen, som tillförene varit bestridda af Byråchefen för Tryckfrihets-ärenden, hvars plats blifvit indragen, tillsvidare fördelats emellan Expeditions-chefen och Registratorn, sedan sig visat att de yngre tjenstemännens tid skulle alltför mycket tagits i anspråk om, såsom förut varit afsedt, Kanslisten fått öfvertaga sådan befattning med Tryckfrihets-ärenden, som nu lomnats åt Registratorn. Då genom den tillökning i göromål, som den sistnämnde dymedelst fått vidkännas, all giltig grund syntes hafva förfallit för denne tjenstemans aflönaudo med lägre belopp, än som tillkomme alla hans vederlikar i de öfriga Stats-departementerne, har Kongl. Maj:t jemväl för honom äskat en löneförhöjning af 500 R:dr, hvarigenom hans lön skulle uppgå till 3,500 R:dr. I anledning af hvad sålunda blifvit upplyst och anförd t, tillstyrker Utskottet, att Registratorns i Justitie-stats-expeditionen aflöning må förhöjas till 3,500 R:dr. Blifvande genom de nu tillstyrkta förhöjningarne Justitie-stats-expeditionens anslag ökadt med 1,000 R:dr. 2:o. Högsta Domstolen.
Hvad åter angick öfriga å 5:dje Hufvud-Titeln förekommande Utgiftsposter, ansåg Departements-Chefen sig destoheldre böra tillstyrka, att ofvanberörde fördelningsgrund måtte tillämpas vid bestämmande af Sveriges anpart i dessa utgifter, som det skäligen kunde antagas, att äfven Norrige för sin del skulle tinna denna grund öfverensstämmande med rättvisa och billighet, och att densamma sålunda komme att för framtiden och i andra fall tjena till efterrättelse i frågor om för begge Rikena gemensamma utgifter; i följd hvaraf Departements-Chefen föreslog att å förevarande Hufvudtitel uppföras: För Minister-Staten 359,700. ” Skrifmaterialier och Expenser samt extra utgifter, i stället för förra förslags-anslaget 70,000. hvadan, om till dessa summor lades det belopp, hvartill Kongl. Maj:t till Finanee-Protokollet denna dag förklarat Stats-Ministerns för Utrikes-Ärendena lön böra föreslås 24,000. uppkommer det sammanlagda belopp 480,000. som enligt nyssnämnde grund Sverige borde i förhållande till Norrige vidkännas af de för liandhafvandet af begge Rikenas UtrikesAngelägenheter erforderliga utgifter; hemställande vidare Departements-Chefen, att omförmälde anslag må, utan hinder af fördelningen i särskilda Utgifts—titlar eller inskränkning till något visst år få användas till att fylla möjligen uppkommande brist å en eller annan sådan titel. Slutligen och med afseende å angelägenheten deraf, att de till Utrikes-Departementet hörande Embetsoch Tjenstemän redan under instundande år komma i åtnjutande af den erforderliga förhöjningen i deras löneförmåner, ansåg föredragande Departements-Chefen sig, i likhet med hvad beträffande Embetsoch Tjenstemännen i öfrige Stats-Departementer blifvit hemställdt, böra i underdånighet föreslå, att Kongl. Majit måtte täckas af Rikets Ständer äska att utöfver de i nu gällande stat bestämda anslag under nästkommande år måtte komma att utgå: Bil. N:o 2 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Nio 291. i3 vid den ordinarie Ståts-Regleringen blifvit nlredt, lillgångarne för Flottan, sifvén 0111 Sjöfors varel uteslutande konime sill tillvägabringa» genom Skärgårds-flotla, intill nästa Riksdag icke kunna lenina lillliille till några be tydliga te extra beliofs fyllande, tillstyrker Ulskoltet: att Rikets Ständer må till Kongl Majrt öfverlemna en summa af 100,000 R:dr, för att, efter som Kongl. Majrt finnér nödigt oell nyttigast, användas till de bär ofvan uppräknade behof. 5:o. För sune Ångfartyg har Kongl. MajrL äskat en sammanräknad summa af 200,000 R:dr; men då Fiol (an redan eger arne sådane fartyg och, i häi delse af behof, enskildes Ångfartyg kunna för transporter och boxering, ge.10111 för tillfället träffad öfveienskommelse, erhållas och begagnas, finner Utskottet icke skäl att, i Stats-Vei kels närvarande ställning, tillstyrka något anslag för ytterligare anskaffning af Ångfartyg för Flottans räkning. 6:0. Jern-Gisterner, att vid Sjö-Expeditioner begagnas i stället för vattenfat, erfordrande ett anslag af . 10,000 7:0. Förbättring af Carlskrona Varf 3o,ooo samt 8:0. Hängmattor och beklädnads-förråd 3i.ooo äro allt sådane utgifter, hvilka dels, såsom den sistnämnda, skäligen höra lagas i betraktande vid dispositionen af de årliga anslagen, dels ock afse förbättringar, hvilkas fördröjande ännu någon tid icke kan vara af någon vådlig inverkan på Rikets Sjöförsvar. Och afslyrker Utskottet alltså serskildt anslag till nyss uppräknade föremål; uien hemställer r att derest Kongl. Majrt skulle finna något af dessa behof vara af en företrädesvis angelägen beskaffenhet, utan alt af för händer varande tillgångar kunna fyllas, Kongl.
Han säger nemligen, alt upplåningen icke sker på en gång, utan suecessive, hvarigenom tillgångar vinnas. Men jag får hemställa, om icke på detta sätt antingen de upplånta medlen stundom komma alt borttagas från deras rätta ändamål, eller också nya sedlar måst? begagnas. Jag hemställer Vidare, om icke Utskottets förslag, ”att såsom Hypo”thek må antagas, lill fulla capitalbelop”pet, de af Banken eller LåneContoiren, ”för upplånade medel på 4 månaders uppsägning, mot högst 3 procents ränta, utfärdade Obligationer,” till sin ordalydelse 224 ®en 3° November e. m. innebär för Obligations-innehafvaren en rätt att få beläna sina Obligationer. Jag skulle tro, att man icke sålunda bör fastställa en rättighet, för hvilken man måste tillgripa under hand hafvande tillgångar. En Talare har yttrat, alt jag såg en farhåga i förslaget, hvilken han icke delade. Det är emedlertid besynnerligt, att jag tillstyrkt sjelfva saken, och han deremot afstyrkt den, oaktadt han skulle sett mindre farhåga deruti än jag.. Det är .en theori, som jag icke kan dela, att räntebärande papper skulle bringa sed larne ur rörelsen. Alla Länders erfarenhet visar motsattsen, då der finnas stora massor af räntebärande papper, nödvändiga för näringarnes och handelns lif. Det af Herr Hjerta framställde förslag, gillar jag till stor del, nemligen att Banken må äga rätt upplåna penningar antingen mot 3 procents Obligationer å vista, eller emot 4 procents, på ända från två till sex månaders uppsägning. Bäst är otvifvelaktigt 3 procents Obligationer å vista, hvilka egentligen sätta i rörelse cassa-behållningarna, och sådane penningar, som icke för ögonblicket finna annan plats. Jag tror likväl den af en annan talare gjorda anmärkning Vara grundad, att det är bättre icke hafva dessa ställda i Obligationer, utan bokförda i uppoch afskrifningsräknhig.
Bogisl. von Schwerin kallade, »kilen till den not, hvaruti folkets kontanta förmögenhet fångades», och hvars förvaltning, för att begagna samma frejdade författares ord, »skulle anse sig höra till en högre ordning af vårdande väsen, åt hvilken slägtets väl blifvit anförtrodt, räknande för sin pligt, att vara döf för tidens fordringar och känslolös vid dess lidanden». Med herr Nordenfelt hafva instämt: herrar friherre Funch, F. A., Linroth, C. E., Skiöldebrand, Fr., Rosenblad, B. E., Falhem, samt Chr. Sundin. Af herr Kontrakts-prosten Almqvist: »Under Utskottets öfverläggningar om förevarande Betänkande, har ett serskildt förslag blifvit framställdt till lag för Filialbanker, grundadt på Riksbankens association med dessa banker. Då äfven i detta förslag Riksbanken antages såsom Filialbankernes förlagsman, hade associationsidéen utan svårighet kunnat upptagas och tillämpas på denna nu af Utskottet uppgjorda Filialbanks-lag, likväl modifierad derhän, att Riksbanken ingått såsom delegare i dessa inrättningar endast till % eller V3 af tecknade aktiebeloppet, hvarigenom all farhåga (ör Riksbankens supremati försvunnit. Då sådant icke skett, oaktadt den opinion, som inom Riksstånden för idéen blifvit uttalad, måste jag, utan att anställa några fiuanciela betraktelser, föga lämpliga för en reservation, den jag härmed inlägger emot Utskottets beslut, på det högsta beklaga, att man låter ett kanske aldrig mer återkommande tillfälle gå ur händerna att förena bankens interesse med landets. Den eventualitet, som nu måste antagas såsom en möjlighet, hade äfven härigenom aldrig kunnat befaras, att de 30 personer, som ega rättighet stifta Filialbank, såsom låntagare för egen räkning begagna bankens förskott, hvilket äfven till sitt maximum ej utgör någon omåttlig summa pro persona.
Allmänhetens pä deras grannlaga befattning fästade npmärksamhcl och oundwikeliga granskning, att yfclbark allmän görande genom trycket gf sädane Domstut, hwilka med ComiiLens yttrande ej instämma, att alla dctza omständlgheker sammanlaghe stola bliswa ett kraftigt wärn för Tryckfrihetens helgd, samt ätalade skrifters och anklagades ywäldigg bedömande, Rättegängssättet har Utskottet, sä wida sig görg lärik, sökt att inrätta i öfwercnsstämmclfe med Allmänna Lagens stadganden, Ulstottet skulle anse såsom dey yppersta belöning, för osx^rrd möda, on, dest arbete upjylde sikt wigtigL föremal. Riksens Högloft. Sländer behagade benägik erinra sig , att en Författare allid är i tillfälle att Mästa het ämne, hwartill han känner sig äga saken» het dä deremot, att Utskotts Ledamöter, ma« anna^ 58 Den i December. skyldighet än den af nit och wälwilja, icke sällan befinna sig i den brndsannna belägenhet att nödgas befatta sig med *ör Deras wanliga yrken mera främmande föremal. Om derföre Ueskotters arbete har fel och ofnllkomlrqheter torde de i betraktande deras kunna ur« fäktaö och med fördragsamhet rättas. Sitt rena up» sät tilltror Utskottet sig kunna försvara. Stockholm den 28 Nowemb. rgoy. Pä Constitutions Utskottets wägnar k.. -y. ^lsnnarfielm. 6arl 6. dlor^in. Osnisl Lb»ri>rein. ^ncl. ^.son klyclcstt. st. Tryckfrihets Lag. Wi efterskrisne S>vea Rikets Ständer etc. etc.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Bifölls Stats-Utskottets den 2 innevarande månad på bordet lagda Betänkande af d. 14. sisth Juni, angående Löfås Silfver-Verk i Schedvi Socken och Kopparbergs Län. Ut supra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. 44? Den 5 Juli. S. D. V id ytterligare föredragning blefvo följande af .Lag-Utskottet den 25 och 27 Maj samt den 14, 17 och 9,7 Juni meddelte, sedan sista Pleni-dag på bordet hvilande Eetänkanden af Hedervärda Bonde - Ståndet bifallna, nemligen: 1:0 Om Lösen för Utslag i Anmärkningsmål; 2:0Angående förhöjning i Nämndemännens Dagtractamente m. m. 3:0 X anledning af Koifgl. Maj:ts nådiga Proposition den 19 sistlidne April , angående All manna Straffoch Correctionshus; 4:0 Börande Justitia Ombudsmannens berättelse ; 5:0 Angående Corrections-Inrättningar ; 6:0 Om Wermelands förläggande under Svea Hof-Bätts Jurisdiction; och 7:0 Öfver återremiss af Utskottets den 12 sistl. Maj afgifna Betänkande, om utfärdande af Taxa å Lösen för de, från Konungens Högsta Domstol och Cancellie Expeditioner, utgående Domar och Besolutioner samt berörde Imsens antecknande å dessa Handlingar. Ut supra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Hedervärda Bonde-Ståndet instämde uti det, af Vällofl. Borgare-Ståndet, enligt ankommet och uppläst Protocolls-Utdrag för den 2 i denna månad, vid antagandet af Allmänna Besvärs och Oeconomie-Utskottets Betänkande, i anledning af väckt fråga, huruvida Innevåname Den 5 Juli. 443 i någon Ort. kunde förbjudas, att hvar sorn helds{ inom
Och denna del af Lanquens tafla framställer följaktligen inga oroande eller varnande minnen. Herr Bruks • Patronen Ekelund förklarade sig äfven hufvudsakligen instämma uti detta yttrande, och förslaget, af t hvad, sorn å hittills utgifne Odlings-Lån inbetalas, må uti Fastig. liets-Lånevhg åter utgifvas. Af Herr Commerce-Rådet Santesson: Skulle Riksens Högled. Ständer besluta, att inga nya Odlings-Lån hädanefter få utgifvas, utan desamma efter hand, som de förfalla, helt skola indragas, så tillstyrker jag för rnin del, att dessa afbetalningar, lika med hvad Utskotten för afbetalningar å Fastighets-Lån föreslagit, må få till Fastighets-Lån å landet Banco»ZJ:skottets Belånkanden. åter utgifvas, och sålunda tillhandahållas idkare af densamma näringen, till hvilkens urH derstöd de en gång varit anslagne; och begagnar, jag detta tillfälle, att äfven yttra en lika tanka om hvad som möjligen kommer att indragas af Allmänna Magazins-Inrättningens Fond; så vida den ej på annat sätt kommer landtbruket till godo. Landtbrukande menighetens, utaf denna .Riksdag nog allmänt påkallade, hjelp och undsättning, uti dess -iråkade förlägenhet, skulle annars, äfven sedan beläning af Spannmål med b k al förklarats ej vara verkställbar, komma att förvandlas till i stället betagande af de biträden landtbruket hittills haft, eller åtminstone varit detsamma ämnadt, igenom Allmänna Magazins-Inrättningen, Fastighetsoch Odlings Lån, rn. m.; men af ett sådant 1’esultat skulle visserligen hvarken de hemmavarande eller vi, såsom deras representanter, finna oss tillfredsstälde Med detta Pierr Commerce Rådet Santeasons yttrande förenade sig Riksdagsmän ner ne Anders Joachimsson från Östergöthland ,F Carl Hergman och Hans Michelsson Lån Gefleborgs Län, Anders Pahlsson från Jönköpings Län och Peter Andersson från Hallands Län. Af Riksdagsmannen Johan Andersson från Elfsborgs Län :
Lag-Utskottet anser Herr Lindströms ifrågavarande Motion icke i annat afseende tillhöra detta Utskotts åtgärd, ån att afgifva utlåtande, huruvida den genom Kongl. Kungörelsen d. 27 October 1820, för Skåne och Blekinge tillförordnade särskilde Hof-Rätt i Christianstad, i och för Siats-Utskottets Betänkanden. 863 Lagskipningens skyndsamma och oafbrutna befråmjande i desse Provincer, till fortfarande må anses oumgånglig eller icke; Och då erfarenheten nogsamt ådagalagt, att oagtadt Vermlands Lån* vid 1816 års början blifvit skiljdt från Rgk Gotha Hof-Råtts jurisdictiön och bemålde Hof-Rått tid efter annan blifvit från frenne Divisioner förstärkt till fyra och jemväl någon tid fått af den femte sig begagna, denne Hof-Rått likväl icke kunnat medhinna, att, med erforderlig skyndsamhet till slut befordra alla derstädes anhångige Råttegångs-mål, samt att äfven sedan Skåne och Blekinge, blefvo stålde under särskild Ofver-Domstol och Kgl. Gotha Hof-Råtts Jurisdictiön sålunda ytterligare förminskad, dit inkomne mål likväl varit så många, att en större balance af oafgjorde icke kunnat undvikas; så låref, å ena sidan vara tillråckeligen ådagalagt, att Götha Rikes fördelning emellan 2;ne Öfver Betänkandein andra fått erfara svårigheter vid bevakandet af sin rått eller framförandet af sin klagan, jemte följderne i öfrigt af en uppehållen Lagskipning, jemväl närmast varit i behof, att, genom nya Hof-Råttens förläggande i Christianstad, få desse olägenheter afhulpne; hvarmed den vigtiga följd äfven står i förening, att den Hof-Råtten åliggande tillsyn öfver underlydande auctoriteter, i den mån desse befinnas inom en Hof-Råtten närmare verkningskrets, lättare kan utöfvas.
Der, genom fullföljda besvär i sådana frågor hvarom i:sta mom. handlar, skattskyldig slutligen vinner, antingen helt och hållet, eller blott till en del, vare han berättigad, att från vederbör. Landt-ränteri, af Riksgtscontorets medel, genast få sig tillstäldt, ej allenast hvad han i hufvudsaken för mycket erlagt, utan ock full ersättning för alla kostnader han för frågans fullföljd lagligen nödgats utgöra, och hvarå specifik verificerad räkning bör vidfogas dess anmälan om ersättningsbeloppets bekommande. Art. XII. Om Uppbördj Afkortning och Redogörelse. Uppbörd. (j i84- fr. § i52 Bev:s-förordn. Mom. 1. Sedan Taxertsoch Pröfnts-comitcerna fulländat sina förrättningar, skola ordentliga uppbördsböcker, med deröfver författade sammandrag, af häradskrifvaren på landet och skattskrifvaren eller uppbördsmän i städerna, samt inom krigsmakten anställde, genast upprättas, och i Stock - Deu i Februari. lCg Stockholm till tippbörds-contoret, men i orterna till Landscontoret inlemnas så tidigt, att de inom den i5 Nov. hvarje år kunna behörigen granskas," då order till uppbörden jemväl utfärdas, contrasignerade i Stockholm af kamereraren vid Öfverståth.-embetet för Krono-uppbördsverket, samt i orterna af lands-kamereraren. Efter det uppbördsboken sålunda blifvit med uppbörds-order försedd, skall det åligga liäradsskrifvarne på landet samt uppbördsman i stad, att, i öfverensstämmelse med berörde uppbördsbok, så skyndsamt författa debetsedlar, att de sednast den femtonde derpå följande Dec. för de skattskyldiga finnas tillgängliga. Mom. 3.
Som förleden gårdag da StatS»Utfkoktets Betänkande rörande Kungsgärdarne förehades till vemi» leringz,'jag hörde Hanö Excellence Grefwe Wacktmeister lämna Ridderskapct och Aoeln sullständige och owälduge uplysningar om en Kronans lägenhet tvid Nyköping, som genom köp och deruppå »vederbörlig Transport nu innehafwes; emot wisst arrends as Herr General Lc"ite»anlen Grefwe Wacktmoi-i sker, anhaller jag att pä enahanda sätt fä gifwat Mdderskapet och Adeln och i synnerhet Högloft. Stats,Utskottets Ledamöter lika uplysning vm Wisings» borgs Kungsgård. Un» Den 29 December. 1647 Under wär nu »varande Konungs Förmyndare Regering klef denna Kungsgård genom KammacCollegii Arrende Contxact upläteu pä 52 är äl nu mera afledne Oswerste Lieutenauten von 6ei6ren, hwjlken troligen bekom den till ersättning för sikt lidan, de un^er 1789 Ärs Riksdag. Denne gamle man fann sig ur jtänd alt sjelf bruka Kongsgården, och efter Conlracker war stäldt pä hönoin och desi rätts innehafware sam: hans Brorsöner, i synnerhet den dä här i Staden boende med all ömhet och befikedlighet i flera ar wardal honom, sann han sig benägen att öfwer!äca arrendet ä sina än efterleswande Brorsöner. Men soni deras tjenstcr hindrade ock dem att emottaga E> gcndommen, saide är 1796 nu warande Öswerstc Lieutenanlen von (-skären Arrende-rättigheten till Köngi.
Postgång emellan Stockholm samt Skåne och Götheberg, äfvensom imellan sistnämnde stad och Skåne, om inrättande af en daglig sådan . — ti 87 — b. 50 April b. 17 April å. 25 April b. 17 April Svar på älerremiss — ti 101 — a. a. 15 Juni a. a. 28 Maj a. a. 28 Maj a. a. 28 Maj Postiljoner, reglering af deras lö- ner — ti 65 — b. 29 Mars b. 29 Mars b. 29 Mars b. 2 April Postkontor, om inrättande deraf vid Säthälla gästgifvaregård — t! — 41 — b. 12 Mars b. 1 Mars b. 1 Mars b. 1 Mars Postmedlen, se Stats-vei kets inkomster, pag. 20. Postmästare, skyldighet för dem alt afsända allmänhetens bref till landsnrterne — ti 86 — b. 18 åfars b. 12 Mars b. 19 Mars å. 18 Mars Svar på återremiss — ti — 71 — a.a.9 Aptil a.a,12Aprii a. a. 9 April a. a. 9 April Postporto, se Medelpnrto, Motioner. Postskjutsen och Postlegan, för181 ändringar i afseende derå . 75 4 O 57 — b. 14 Aug. b. 14 Aug. b. 13 Aug. b. 18 Aug. Prebenden, indragning af de till lön för lärare vid undervisningsverken anslagne och deras förseende med egne Kyrkoherdar — 4 o 52 — b. 26 Juli b. 29 Juli b. 50 Juli 1. b. 50 Juli d om de af biskoparne innehafde — 4 2 82 — b. 16 Äng. b. 18 Aug. b. 16 Aug. 1. b. 16 Aug.
Regements-officerare af andra klassen i general-staben ndre Majorer vid regementen och corpser, Regementsofficerare af tredje klassen i general-staben, Majorer vid ari...,rict och ingeniör-corpsen, Majorer vid husar-regememet Konung Carl XV samt Majoren och Chefen för Jemtlands hästjiigare-corps redje Majorer aptener och Ryttmästare, Regements-qvartermästare, Officerare af fjerde klassen i general-staben egements-stailmästare örste löjtnanter och förste Regements-adjutanter ndre Löjtnanter ndrfRegements-adjutanter öjtnanter kare, Under-officerare af första klassen i generai, oen, Styckjunkare, Konduktörer, Tyg-under-officerare örste Sergenter, Under-officerare af andra klassen i generaltaben, Under-konduktörer, af första klassen, Rataljonsitanter, Regements-väblar, Regements-trumpetare och gements-trumslagare (förste Hornblåsare) nu.e Sergenter, Under-konduktörer af andra klassen, Di visions-trumpetare urirer, tredje Sergenter, Fältmusikanter, förste Trumpetare och Batteri-trumpetare evärsoch Pistol-smeder, Sadelmakare Förslag till pensioas-stat för Gotlands Nationalbevärings befäl. italjons-chef jpten fg-officer ijtnant ider-löjtnant yckjunkare (vid stamtruppen) rgent » » Landförsvarskomit. Bet. III. Berättigade till full pension i tjenstegraden. Berättigade att taga afsked med afkortad pension. Skyldige att ur tjensten afgå efter P? Os r-s oVid indel da ar Vid den öfriga arméen Vid deida inar Vid den öfriga arméen fyllda lefnadsår o-. g Oj a* a CD CD méen och Wermlands fältPensioméen och Wermands fältPensio o O <J a2. o-» <3 B »§ s M> P •—'