Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Enligt b vad jag här nedan kommer att för Gotlands National-beväring föreslå, skulle detta anslag, i följd af den mellan exercistiderna tjenstgörande styrkans vid artilleri-stamtruppen tillökning, komma att höjas med 1,850 rdr. Beväringen. Gotlands Nationalbeväring. — Mililärbefälhafvaren på Gotland bar hos Kongl. Maj:t anmält åtskilliga behof för Gotlands Nationalbeväring, hvilka han ansett böra afhjelpas. 6:o. Uti underdånigt memorial af den 20 Augusti 1863 hade Militärbefälhafvaren, rörande Artilleri-korpsens stamtrupp, som utgjordes af det från Svea artilleriregemente till Nationalbeväi ingen öfverflyttade depötkompani, hufvudsakligen andragit, att afsigten dermed syntes hafva varit, att den värfvade stamtruppen skulle danas till en elitkorps och blifva en föresyn för beväringsmanskapet, samt att truppens bildning icke allenast skulle omfatta det rent maskinmessiga af artillerivapnet, utan Bil. N:o 3 a. till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 67 äfven afse danandet, af befälsämnen i allmänhet, så vidt detta kunde åstadkommas. Af stamtruppens styrka 75 man skulle, enligt nuvarande föreskrift, endast 34 man förblifva i tjenstgöring emellan exercistiderna; men detta fåtal af den tjenstgörande styrkan hade lagt oöfverstigligu hinder i vägen för utförandet af nyssnämnda afsigt. Man hade sett sig inskränkt till den årligen anbefallda exercisen under en månad med effektiva styrkan af f. d, depétkompaniet, numera 13:de 6®ga batteriet, enär de deremellan tjenstgörande blott motsvarade behofvet för de dagliga kommenderingarna, sedan 1 konstapel och 3 man blifvit detacherade lör befästningen vid Enholmen, förutom den sålunda omförmälda bristen, härflöte jemväl utaf den ringa tjenstgörande styrkan den väsendtliga olägenheten, att Underofficers gradpassering icke kunde verkställas vid detta batteri.
Om en under namn af potatesmjöl angifven vara finnes utgöra den i potates befintliga, genom föregående rifning och vattenpågjutning erhållna, stärkelse, hvilken sedermera genom krossning och siktning blilvit försatt i mjölform, bör varan tullbeliandlas efter hvad taxan bestämmer för »stärkelse af hvete, potates eller andra vegetabiliska ämnen.» Pottaska; se Aska. Pozzolana Pressenningar; tullbehandlas såsom Väfnader, vaxade, mattor. Pudel*; tullbehandlas såsom Mjöl, ej specificeradt, af vegetabilier. Quercitl‘011; hänföres till Färger, ej specificerade. Qvicksilfver Rabarber; hänföres under Apolbeksvaror. Kaspar; hänföras under Verktyg. Redikyler; se Portföljer. Redskap och Macllinerier eller delar deraf, ej specificerade, till begagnande vid fabriker eller handtverk, eller för jordbruket, samt för jernvägarnes behof . Resonnansbottnar, hyllade; se Trävaror, mer eller mindre arbetade. Rigabalsam, tullbehandlas efter hvad taxan stadgar för art. Bränvin och Sprit. Bih. till It. St. Qvantitet för tullberäk - 1 skålp. Införsels tull. Fritt. Fri. 15 Fria. 10 74 Erpeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, !V:o 85. Qvantitet för Införselstullberäktull. ningen. Riksmynt. Ris, oskalad eller Paddy R:dr [öre. Fri. blandad med mer eller mindre fullständigt afskalad ris 1 skålp. 1 Risgryn; se Gryn. Rismjöl; se Gryn. Ritllillgar, oinfattade; se Målningar. infattade; se Tafvelramar. Rosmarin; hänföres under Apotheksvaror. Rotting; se Rör. RUIllin; se Hränvin oell Sprit. Russin 1 skålp. G Russinstjelkar Fria RätSiakor eller Häfkryddor; hänföras under Apolheksvaror. Rödfärg’; hänföres under Färger, ej specificerade. Rökelse; hänföres lill Luktvatten.
"Det är då visst och sannt, att höra eder skulle man tro, att allt hvad man uträttat och sträfvat här i verlden vore idel onyttigt göromål, och intet erkännande har man för alltihop. Det vore visst, att så ta emot herr Klas! Ja smör och bröd och skinka, jag undras hvar jag ens det skall ta? Tror J, herr Erik, att hvad som undgick de vilddjurens uppmärksamhet, voro sådana outtömliga förråder, att de räcka till allt? Jag har nog hört omtalas huru mycket herr Klas ensam skall förtära, att icke tala om med hvad hans följe skall mättas. Det sägs ju allmänt att herr Klas äter en hel skinka ensam till ett mål." "Och du tror sådant dumt prat, mor!" "Skulle jag inte tro det? Hans furstliga nåde, hertig Carl skall ju sjelf hafva sagt, när han hörde detta omtalas, att det ena svinet äter det andra; och om än orden just inte äro så fina för en furstemun, så kan jag väl icke annat, än tro på hvad hans furstliga nåde sjelf sagt." "Kära mor", sade herr Erik, hvilken orubbligt lugn vid alla andra tillfällen, dock hastigt förlorade jemnvigten, så snart någon angrep Klas Fleming, "kära mor, om än sjelfvaste lögnens fader, hin onde i helfvetet, skulle säga sådana der dumheter, så borde du väl begripa att ingen lefvande menniska finnes, som kan äta en hel skinka i ett mål. Dock", tillade han i detsamma åter med sin vanliga glada min, "kanske någongång när fru Ebba låtit anrätta en pastej af de feta och trinda spädgrisarne från Qvidja, att nästan en hel sådan skinka strukit med." "Ja se det var en sak", sade fru Metta talande vid sig sjelf, "hos Lisa på Kullans tingade jag ju grisar, för fisken som hon fick. De borde väl vara stora ren, men här skall jag få stå med skammen om de äro magra. Jag undras hvem som förr kunnat hitta en bit magert bland späcket på Tannila?" "Kära mor, var ej bekymrad, du skall få se att det går."
Och vågar jag derföre föreslå R. o. Ad. att återremittera denna punkt, under förklarande deraf, att ”/?. St. ål dess Fullmäktige i lliksg:s-kont. öfverlemna alt, med afseende å de vid lånetillfället befintliga penninge-förhållanden, pröfva och bestämma huruvida och i hvad man kapilal-rabalt bör medgifvas. ” Propos. till bifall å förevar:de punkt blef först framstäld, men besvarades med Nej; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåge de emot denna punkt gjorde anmärkntr föranleda till densammas återremitterande. Ropades Ja. Då härefter Hr Gr. o. Landtm, såsom föremål för öfverläggningen framställde 3:dje punkten, anförde Gr. Lagerbjelke: Sista punkten uti det 3:dje mom. innehåller: ”Till en början och under en tid af 10 år, räknad från uplåningens begynnelse, vill dock Staten afstå från begagnandet af sin upsägniugs-rätt.” Det är tydligt, att om den genom återremissen af det 5:te momitet åsyftade kapital-rabatt medgifves, är det för långifvaren en alldeles onödig garanti att blifva försäkrad, det icke upsägning kommer att ega rum under de första 10 åren, ty det är uppenbart, alt om obligationerna utgifvas med kapital-rabatt, skulle det för honom blifva en gifven vinst, om desamma dagen efter deras utgifning upsades, enär derigenom långifvaren finge obligationerna inlösta al pari. Långifvaren behöfver således ingen garanti uti delta afseende, och att staten icke behöfver den, är äfven klart, ty det beror på staten att vidtaga en sådan upsägning eller icke. Således är detta stadgande onödigt både för långifvare!) och låntagaren; men det skulle äfven kunna blifva skadligt för den sistnämnde, ty det låter tänka sig, att obligationerna under loppet af 10 år skulle kunna upgå till full pari, och då kan naturligtvis icke staten vara säker på annat än alt genom upsägning få återköpa dem.
Tillförseln blef då på en gång ganska stark, så att • jDen 13 April. att de hitkomne' qvaniiteter icke kunde försätjas,' utan upplades i Magasiner, och Spanmålspriset föll i så betydlig man, att den senäte ankomne, för ali* man räkninginförskrifne Sädén stod Eders Kongl. Maj:t och Kronan dyrare, än hvartill den frampå sommaren samma år 18 15 i egna hanmar kunnat köpas. Den i England upphandlade haftan uppgick i synnerhet till en alldeles ovanlig kostnad, och de mindre qvantiteter Spannmål, som från Preussen kunde utpracUseras, blefvo likaledes ganska dyra» Men det var visserligen ett mindre bndt, att för* lora de difference - priser, som af mellankomna lyckliga förändringar blrefvo en följd, än att äfventyra totala brister, hvilkas inträffande i vidrigt fall tämligen tydligt bevistes utaf det vitts* ordade förhållandet, att Utsädes-Arter blifvit en» skildte emellan om våren a 813 saide till det oerhörda priset af 100 R:d R. G. S. för en tunna, och Kornet till 40 R:d. samma mynt tunnan, o. s» v. Eders Kongl. Maj:ts Undersåter uti alla provinser utan undantag hafva, i mer eller mindre inon, blifvit delaktige af förenämnde Eders Kongl» Maj:ts och Hans Kongl. Höghet Kronprinsens välgörande omsorger, och vittna med tacksamhet om deras framgång och nytta. Äfvensom det må anmärkas, att, såsom en följd af dessa anstalter, Taxan här i hufvudstaden på groft bröd allt i* från April månad 1812 till närvarande tid, varit oförändrad vid ett billigt medelpris, till den arbetande Classen* stora lättnad och understöd, hvilket, genom leverering till Bagare-Em betet - Den 13 April, betet nf Mjöl, emot nedsatt och oförändrad betalning af 32 sk.
Lector och Kyrkoherde i Slaka. L. S. Mattin Stenhammar, Th. Doct. K:gl. Hof-Predikant .Contr. Prost och Kyrkoh, i Risinge, L. N. O. L. S. Christ. Retz. Ekwall. Th. Cand. Prost öfver Vifolka och Valkebo Contr. samt Kyrkoh, i Gamla Kihl, L. S. Mattin Hasselroth, Theol. Cand. Prost och Kyrkoh, i Skresta. L. S. P, Friman. K:glHof-Predikant, Prost och Kyrkoh, i Kyrkefalla, L. S. Pehr Tyselius. Professor, Contr, Prost och Kyrkoh, i Örebro, L. S. 4. Nils Grandelius, K:gl. Hof-Predikant, Contr, Prost och Kyrkoh, i Nyköpings östra Contr. L. W,'0, L. S, Er. Joli. Bergegren. Comminister vid Cathrina Församling i Stockholm, I,. S, Jacob Ek. Prost och Kyrkoherde i Roxlösa och Wäfversunda, L. S. Jacob Hagberg, K: ,1. -Hof-Predikant, Prost och Kyrkoh, i Gamle-Byn, L, S, Carl Johan Knös. Theol. Doct, Ijector vid Skara G ymnasiuta, Prost -och Kyrkoh* i Göthened* L. S. An th Ulldahl* Prost och Kyrkoh, i Dimbo* L* W. O* L. Si Hans Graffman* ^hi Doct.* Domprost i Strängnäs* L< ö. Olof Hullini S. Th* Doctor, oell feProst i Aspö, U s. J. P. Fruberg« Professor, prost och Kyrkoh, i Hubbo L, S, 01. Chr, Leffler, Contr, Prost och Kyrkoh, i Folkärna. L. S. Bihang till Riki-St. Prat.lSiy-igtg. io!dé Sami. N:f löt, Mich. Svedelius. Contr. Prost och Kyrkoh, i Köping.
Vid ånyo skedd föredragning af Särskilda Utskottets Memorial, N:o 11, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 8^ med förslag till förordning, angående vilkoren för bränvins tillverkning, stannade Ståndet i beslut, som följer: Hvad Utskottet hemställt och yttrat å 2 och 3 sid., rörande § 1 mom. 3, § 3, § 15 mom. 2 samt § 32, ansågs å Preste-Ståndets sida ej erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne. Beträffande § 55, beslöt Ståndet att, med afslag å Utskottets hemställan å 3 sid., vidblifva sitt beslut om de förändringar i berörde 8, hvilka Ståndet efter inbjudning från Ridderskapet och Adeln antagit. Utskottets hemställan å 4 sidan, rörande den tid af året, under hvilken bränvins tillverkning i mindre bränneri må vara tillåten, bifölls, och godkändes i sammanhang dermed de föreslagna förändringarne i afseende på ej mindre 8 2, än 88 4, 9 och 10. Med ogillande af hvad Utskottet i de 2 första momenten å 7 sidan föreslagit och hemställt, beslöt Ståndet, att, i stället för de i det vid förevarande Memorial bifogade förslagets 2:a artikel förekommande 88 (8, 19, 20, 21, 22 och 23, skulle antagas följande stadganden: 8 Prot.-Utdrag den 15 Juli 1854. 297 8 Vill någon under den tid, då hail till bränvins-tillverkning » större bränneri är berättigad, destillera bränvin med den redskap, han för bränvins-tillverkningen uppgifvit, må Jet, utan särskild afgift, ske, dock under tillsyn af kontrollör, och endast under de fyra sista dygnen af den tid, under hvilken han, på grund af skedd anmälan, är berättigad att tillverka bränvin. Begagnandet af denna destillerings-rätt berättigar icke till återfående af eller nedsättning i den för bränvins-tillverkningen förskottsvis erlagda eller bestämda afgift.
Vid öfvervägande af denna underdåniga framställning, har, enligt hvad i den nådiga Propositionen vidare anlöres, E. K. Maj:l funnit den nödställda belägenhet, hvaruti en stor del af den idoga befolkningen inom Marks härad blifvit, ulan eget förvållande försatt, vara i hög grad förtjent af behjertande och påkalla det allmännas kraf tiga hjelp; Och då Statens mellankomst för att bispringa de samhällsmedlemmar, som vid inträffande allmänna missve.vler hemsöktes af brist och lidande, länge ansetts vara nödig och medel för sådana tillfällen funnes ställda till Kongl Maj:ts disposition; samt de förhållanden, hvilka nu berölvat ifrågavarande befolkning dess snart sagdt enda utväg att genom arbete förskaffa sig en tarflig bergning, syntes vara af enahanda ömmande beskaffenhet och gifva samma befolkning giltiga anspråk på understöd från det allmännas sida för all skyddas från hunger och elände, helst ett snart öfvergående af omförmälda förhållanden icke ännu syntes vara att förvänta, har E. K. Maj:t, som ansett, alt de medel, hvilka för ifrågavarande ändamål erfordras, lämpligen kunde anvisas lill utgående från den för behöfvandes undsättning i missvextår afsalia fond, hvilken, enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 14 sisllidne Januari, egde en disponibel tillgång af 1,200,009 R:dr 25 öre, i nåder föreslagit Rikets Ständer att å nämnda fond till E. K. Majrts disposition anvisa ett belopp af Sextiotusen Riksdaler, ali användas till beredande af arbetsförtjenst åt de behöfvande inom ofvanomförmälda sex paslorater af Marks härad.
Rdr, bekostat detsammas fullbordande, och Bolagets financiela vinst å sjelfva dess Canal-Actier ej kan vara afundsvärd, minst de första åren innan rörelsen hinner vänja sig dit, då Actie-egarne torde få ålnöjas med en å en 1/2 procent å deras Canal-Aetie-beiopp, att det ej kan påräknas af detta Bolag, att-utan någon uppmuntran och underlättnad från det allmänna vidare tillskjuta oell förlägga detta Verb, Betta är emedlertid nu i ett ypperligt stånd, intet felas utom ett contant förlag, för att, .emellan det bestämda beställningar erhållas, arbeta på sådane tillverkningar, som sätta Verkets Styrelse i tillfälle, så väl att alltid vara beredd för emottagande af beställningar lill snar utföring^ och att kunna täfla i godhet och pris med utländska fabriker af samma slag, som att vara .accurat i sina skulders liqviderande och åtagne Contracters utförande; och på någon kännedom af förhållanderne i dessa delar har jag grundat den inom Utskottet lemnade uppgift, att med ett på billiga vilkor erhållande lån af omkring 100,000 Rdr, eller blott halfva beloppet af den summa Herr Grefve Posse i dess motion sökt, kan och bör Götha Canal-Bolag fortsatt upprätthålla detta veik, och tillika dermed förena den för Canalfarten och det allmänna så väsendtliga sak, att förse efter hand alla Canal-sjöarne med Ångfartyg för transportens befordrande med säker beräkning af liden. Men jag har tillika yttrat, att Rikets Ständer ock ej kunna för något lättare pris befordra en sådan sak, verkande i högst betydligt och progressivt stigande förhållande till den af Staten så dyrt bekostade Canalens utvecklande för dess allmänna ändamål, handelns och näriugarnes lifvande och förkofran. Da jag nemligen förutsåg, att Högloflige Utskottet, lika med dess Riksgälds-Afdelning, ej skulle komma att tillstyrka bifall å den igenom Konungens Nådiga Proposition från Götha Canal-Bolag inkomna ansökning, att till nyssnämnde ändamål af Ångfartygs anskaffande till bogsering på Canälen, Bolaget kunde fu lyfta de 98,926
Gern i ngsöre n af han dt ve rk a r e. Bifölls. i5:de punkten. Sterbhus-afgiften. Hr von Hartmansdorff: I anledn. af Hr Print zenskölds anmärkn. att denna punkt är bifallen af 3:ne Stånd medelst beslut öfver betänk. N:o 64 Litt. I., och att StatsUtsk. således icke bort på återremiss af ett Stånd frångå sitt första beslut, får jag anhålla, att Hr Ridd.Secrelm behagade upplysa huru dermed sig förhåller. Den 8 Augusti e. m. Hr Printzensköld: Jag tror att mina ord icke fal lit så som Hr von Hartmansdorff uppgifvit; ty jag har blott sagt, ali betänk. N:o 64 Litt. I, af Irenne Stånd blifvit lemnadt utan afseende och af ett återremitleradt, och att Utsk. vid sådant förhållande hade bort finna sig förhindradt alt tillstyrka ändring uti sitt förra förslag. Frih. Cederström, Jacob: BondeSt. har bifallit betänk. N:o 64- Litt. 1. men de öfriga Stånden hafva icke bifallit det, och Utsk. har således riktigt förfarit, då det besvarat återremisseo; men sedan B., o. Ad. afslagit Utsk:s förslag nng:de lagmansoch häradshöfdinge-räntans upphörande, så torde det vara skäl att sterbhusafgiften förblifver oförändrad. De städer, hvarest denna afgift användes till ernbetsmäns aflöning, skulle eljest medelst sammanskott af de lefvande fylla detta behof, hvarför tillgång nu beredes medelst afgift af de dödas qvarlåtenskap, som utgår utan stämning för arftagaren Jag tror, att man icke bör öka de afgifter, som sålunda kunna undvaras genom sterbhusafgiften, och tillstyrker derföre afslag å denna punkt. Gr. Anckarsvärd: Jag kan icke tillbakahålla min förundran deröfver, att Frih.
Skiftesoch Odlings-lån 80,000: afgår: utestående dylika Lån vid 1839 års slut 37,697: 6. 3. Saldo, Öfverskott, som upptages i Novo Conto R:dr Novo Conto. Af Motstående Tillgångar böra följande, dels redan beviljade °ch dels af Banco-Utskottet tillstyrkte Anslag, betäckas nemligen: Tillökning i Manufactur-Discontens Creditiv „ i Banco-Discontens Creditiv för Lån å namn och Reverser „ i Fonden för Fastighets-lånen „ i Handels-Diseonternes Förlag Till uppköp af räntebärande Papper Utbetalning till Riksgälds-Contoiret af 462,243 R:dr årligen, i 5 år, utaf Bankens nu egande Vinstmedel Saldo, Behållning Summa R:dr 33,000 260,232 30,000 216,450 42,302 4i 9 10 ii 21 10 500.000 500.000 720.000 290.000 323,232 258,753 926,499 1,508,485 10 15 39 17 11 2,010,000 968,000 2,311,215 902,284 39 - | 6,191,499 | 39 STOCKHOLM, r. A. KORSTEDT & SÖNER, 1841. * Banco-Utskottets Betänkande, N.o 181. i N:o 181. X Ank. till Exp. Utsk, den 17 Maj, kli 3 e, m, Betänkande, med förslag till Instruction för Rikets Ständers Banco-Utskott vid nästkommande Riksdag.
Ständers Serskildta Utskott om arfvode för en Extra Cantelist derstädes, sorn den 7 sisth April blifvit antagen, dels ock öfverlemnad en uppgift af Ordföranden uti bemäldte Utskott å den personal, som för öfrigt af Utskottet för dess göromål varit begagnad, nemligen en Secreterare och en ordinarie Cantzlist, för hvilke arfvoden alltså nu böra föreslås, sedan vid den förja regleringen för de ordinarie Utskotten fråga derom för det då ännu ej tillkomne serskildte Utskottet icke förevarit eller förr än nu blif^ vit väckt. I anledning häraf och med afseende å det arbete, som vid denna Riksdag blifvit af serskildta Utskottet utfprdt, har Stats-Utskottet trott sig böra föreslå följande: För Secreteraren Fyra månaders arfvode till lika belopp med hvad öfrige Utskotts-Se - JOjfi Stats-UtsÅottets Betänkandcn. creterarne uppbära .i j66 R:dr 32 sk. i manaden - 606: 32. — En Cantzlist likaledes för 4 månader, enahanda arfvode med vederlikar 2 5 R:dr om dagen L Eyra månader - 300: En D:o för 3 månader efter samma beräknings grund 225: Summa R:dr 1,191: 32. — Likaledes får Stats - Utskollet anmäla, att pl de 2:ne serskildta Afdelningar inom detta Utskott, som beredt och utarbetat ärenderne rörande Allmänna Maguzins-Inrättningen samt Manufactur - Discont * Fonden, hafva serskildte till desse Verk hörande personer, nu såsom tillförene, mast begagnas till biträde med Protocolls-föring och Expeditioners uppsättande: Och får Stats-Utskottet, i anseende till deras dervid hafda möda, för dem föreslå följande belöningar i ett för allt nemligen:
Hon dansade vildt hela aftonen och formligen gnistrade af lif och lust — koketterade för apotekaren, förvred hufvudet på Cataniastudenterna. Jag minns också, att när jag, efter hemkomsten från balen, gick in i hennes rum för att hämta henne ut — vi sutto och pratade i det härliga månskenet — då satt hon där inne i mörkret och grät, som om hennes hjärta velat brista. Hon var, som sagdt, fullkomligt oberäknelig. midt under det lifligaste samtal, under hvilket hon själf var den gladaste, kunde hon plötsligt gå sin väg utan ett ord till förklaring, som om vi djupt sårat henne; vi kunde aldrig fundera ut på hvad sätt. Hvad som på mig isynnerhet gjorde ett egendomligt intryck, var hennes starka, häftiga antipatier och sympatier. Hon fick ibland på en gång den fruktansvärdaste aversion för någon af de nykomna gästerna i hotellet; hon kunde inte tåla den karlens utseende, det fruntimrets ögon, den flickans sätt att hålla ut lillfingret, när hon åt, den personens organ, den andres skratt; hon blef hjärtängslig, när hon hörde det skrattet — och så gick hon plötsligt upp på sitt rum och stannade där, tills personen i fråga rest, eller också skaffade hon sig en annan plats bakom en af matsalens många pelare för att slippa se eller höra »otäckheten». Lika häftiga voro hennes sympatier, som för mig till exempel. — Det känner jag till, utbrast fru Melby. — Hon påstod, att hon känt sig dragen till mig från första ögonblicket. Hon visade det en förmiddag, då vi voro ensamma uppe på teatern. Vi sutto på ett par kullfallna pelare däruppe, alldeles bredvid hvarandra. Det blåste den dagen kyligt från hafvet; jag tog min schal och svepte omkring henne. Hon föll på knä, tog min hand, som låg öfver hennes skuldra och smekte den, kysste mig upprepade gånger samt brast till sist i häftig gråt, i det hon hviskade: »ack, håll af mig litet, smek mig, som ni smeker de andra flickorna! Jag är så ensam; jag har ingen som bryr sig om mig — ingen — och jag är så olycklig, så förtviflad.»
Ett nära likartadt förhållande synes jemväl inträffa med öfrige här till indragning ifrågakomna indelda anslag till gästgifveriet färjor, färjkarlar, postbönder och brefbärare, samt de räntor och den Slals-Utskottets Memorial, N:o 319. 31 tionde, som af städer åtnjutas; men utan tillgång till de handlingar, på hvilka dessas rätt till indelningarne sig grunda, kan derom icke med någon säkerhet dömas. Förslaget i 28:de punkten, att all till statsverket utgående tionde bör lösas med penningar, samt att för hemmansräntorna, förvandlade enligt den grund, som i 3:dje punkten blifvit uppgifven, skulle för framtiden erläggas fix penningeränta, inbegriper likaledes en lagstiftning, som icke tillkommer förstärkta Stats-utskottet, och med hvars ogillande jemväl det af Utskottet föreslagna sätt för tiondens lösande bör förfalla. Med den sistnämnda sammanhänger 29:de punkten, hvaröfver, efter den af Utskottet nu föreslagna rättelse, lika beslut som öfver den 28:de lärer böra fattas. Rörande 31:sta punkten hänvisas till hvad vid 3:dje, 20:de och 26:te punkterna är anfördt. 1 fråga om indragning af bfigskatten i Jemtland (47:de punk ten) till hvad beträffande Fahlu kungsgårdshjelp blifvit här ofvan yttradt. Hvad slutligen augår tiden för uppbördsstämmor, så hafva Rikets Ständer såväl 1845 som vid innevarande riksdag förklarat, att vederbörandes åtgärd jemväl med bevillningsmedlens uppbörd och redovisning på Kongl. Maj:ts nådiga pröfning »grundlagsenligt ankommer;» vid hvilket förhållande det väcker någon förvåning, att Utskottet funnit sig kunna voteringspropositioner för omröstning i förstärkt Stats-utskott derom föreslå.