Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är rätt behagligt att göra sådane propositioner, som alla finna sig väl utaf, i det ögonblick propositionen göres; och Banken har ingen Fullmägtig sorn lyckas att bevaka dess rätt, motalia de öfrige interesserade; men framtiden skall likväl utveckla, att denna mesur icke bordt antagas; hvilket jag för min enskildta del icke velat underlåta att vid detta tillfälle öppet föt-^ klara. Dtn g Junti «. m, 40? Grefvarne Gyllenborg, Johan, och von Lantingshaufen, Albrect, samt Friherre Hjerta, Fredric, förenade sig med Friherre Wireén. Friherre Cederftr 6m: Det synes mig temmeligen naturligt, att om alla befinna sig väl af en Författning, den måste vara god och nyttig. Då, genom den föreslagne anstalten, Bevillningen nedsättes, och Bankens credit derigenom icke kan rubbas, samt Bankens utgifter jemväl i samma mon minskas, hvaraf åter Sedel-capitalets minskning äfven blir en följd; •ynas mig allas önskningar komma att uppi fyllas. Herr Påhlman; Redan i förmiddag har jag frainställt min enskilta åsigt af detta mål* Jag yttrade, att hvad som är föreslaget, vore en rubbning j den försäkran, corn är Banken lemnad att återfå sina Förskott. Jag vill nu icke eller uppehålla, då jag tycker mig kunna taga för afgjordt att Förslaget går igenom. Hvad det angår, att man skulle finna sig väl af hvad sorn blifvit föreslagit, så tror jag visserligen, att de, som önska myntförsämring, skola finna sig mycket val af en mesur, sorn minskar Bankens solidité.
Etsk. Uti., JV.-0 128. 7 förorsaka hemmanens ödesmål och undergång, egarne af sådane hemman skulle få söka nedsältning i räntan till likhet med andra räntebetalande hemman; samt att, till betäckande af den brist, sorn genom så beskaffad räntenedsättning kunde inträffa för de räntetiilskott-tagande rusthållarne, kunde, jemte Kronans behållna indelnings-öfverskottseller reserv-räntor, användas de i Blekinge vid 1826 års extra roteringsjemnkning tillkomna ungefärligen 25 nya ordinarie rotar, genom erläggande för dem af en efter markegång rustningskostnaden motsvarande* vacancc-afgift; i hvilket fall dessa anslag borde från och med år 1835 komma gamla båtsmansindelningen tillgodo, samt under Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes och serskild af rusthållarne sammansatt Directions vård och förvaltning tills vidare helt och hållet och i framtiden, så vidt de erlordras, disponeras och förräntas till understöd för Blekingska båtsmanshållet. I sammanhang härmed hade Kongl. Majit äfven underrättat Rikets Ständer, att Kongl. Maj:t funnit förhöjning uti vacance-afgiften i Blekinge för lediga båtsmansnummcr af gamla stammen, utöfver de 8 R:dr, hvarmed sådan afgift dittills utgått, icke lämplig, minst innan de rustande kommit af tillskotts-räntornes förhöjning i åtnjutande. Enligt underdånig skrifvelse af den 29 December 1834, hade Rikets Ständer gillat de af Kongl. Maj:t sålunda föreslagna åtgärder till jemnkning af indelningsbesväret i Blekinge, endast med den förändring, att anståndsfiden för öfverskottsgifvarne att erlägga räntorne efter markegångsförvandling skulle inskränkas till tio år; och hade Kongl. Maj:(, med bifall till denna förändring, i Nådigt bref af den 14 Juli 1835 till hörvalfri ingen af Sjöärendena, Kammar-Collegium och Stals-Contoret, anbefallt verkställighet al hvad Kongl. Majit och Rikets Ständer i ämnet beslutat.
Om det warit brukligt at Utffotten, likasom Ständcn, rädplägat Ständswis, ffulle jag tör hända hafwa ansett et annat öfwerläggningsoch omröstnings-sätt säsom en Constitutivnsfräga: men dä, ifrän uräldriga tider, Ledamöter af alla fyra Ständen altid rädplägat under et tak, dä under öfwerläggningarne det Medes är individuen, icke Ständer, som yttrar sig, som ger och hämtar öfwertygelse, tyckes det wara enligt med detta redan antagna öfwerläggnings-sätt, at pluralitetens Lanta wid en votering pä samma sätt inhämtas som under en öfwerläggmng. Uti ingen af föregäende Riksdags» - 793 Den 8 Angnst!. Ordningar finnes nägonting nämnt om voteringssättet i Utstotten. Det hittils brukliga kan endast anses som en följd af Ridderskapets och Adelns bubbla representation. Da nu Ridderskapet och Adeln sjclfwe afstätt derifrän för framtiden, är swärighcten i detta afseende uphäfwen; och dä Constitutionen innebälier at en Riksdags-Ordning skall wid denna Riksdag utfärdas och detta ämne onekligen bör til dem som ingä uti formen af öfwerläggningarne och sättet at bereda och inhemta besiuten, följaktligen til dem som utgöra bufwudföremälet forén Riksdags-Ordning, skulle jagfor min del anse et upskof uti afgörandet af denna fräga äfwen sä stridigt emot Constitutionens afsigt, som emot Riksdags Ordningens fullständighet och emot den rätt Ständerne äga at af osi wänta et sulländadt arbete. Uti hwad Herr Grefwe Vlörnsr salunda anfört instämde de fleste af Utskottets Herrar Ledamöter. Ut supra. In lillem kO. Valerins. Utdrag af Riksens Högloft. Ständers Constitutions-Utskotts Prvtocoll den 2 Augusti 1809.
I öfverensstämmelse med dessa åsigter föreslår Utskottet, att för de i Kongl. Maj:ts Proposition afsedda civile embetsoch tjenstemän jemte vaktbetjente, som från och med 1858 års början söka och erhålla afsked, pensionerna sålunda bestämmas, att de, hvilka uppbära i lön 3,000 R:dr eller derunder, häruti inbegripen den löneförhöjning, som vid innevarande riksdag blifvit eller blifver beviljad, undfå hela beloppet i årlig pension, men att för dem, som åtnjuta mera än 3,000 R:dr, pensionen Stats-Utskottets Utlåtande M 167. utgår med åttatio procent eller fyra femtedelar af total-summan, dock så, att den årliga pensionen icke i något fall må kunna öfverstiga 8,000 R:dr, allt Riksmynt. På det emellertid vid tillämpningen häraf de, som i årlig aflöning åtnjuta öfver 3,000 R:dr R:mt, men mindre än 3,750 R:dr, icke må genom den nu föreslagna procent-beräkningen vid afskedstagandet blifva lidande, hemställes, att, såsom förklaring af berörda stadgande, må införas, att äfven desse icke kunna undfå pension till lägre belopp än 3,000 R:dr samma mynt. 7:o. Vidare är af Kongl. Maj:t föreslaget, att Landshöfdingar, hvilkas pension nu är bestämd till 4,500
Och som denna votering utfallit med 66 Ja och 53 Nej, hvadan de af Ridderskapet och Adeln beslutade förändringar i 8 § samt io § i och 2 momenten af Utskottens förslag således borde uti contra-propositionen innefattas och till följe hvaraf andra voteringen kom att förfalla; så har Hufvudvoteringen blifvit verkställd enligt följande voterings-proposition: Den, som bifaller Utskottens förslag till Lag för Enskilde Banker,. röstar Ja; Den, det icke vill, rostar Nej. Vinner Nej, anses Rikets Ständer hafva antagit samma förslag med de af Ridderskapet och Adeln uti 8 § samt 10 § 1 och 2 momenten beslutade förändringar. Denna votering har utfallit med 83 Ja och 36 Nej; i följd hvaraf Rikets Ständer antagit det af Bancooch Lag-Utskotten uppgjorda förslag till Lag för Enskilde Banker. Stockholm den 21 Maj 1845. STOCKHOLM. Tryckt hos W, F. Dalman, 1845, BancoUtskottets Memorial, N.o 77. och j8. [ N:o 77. Ant. till Exp.-Utsk. d. 22 Maj kl. 8 e. ra. Memorial, med hemställan, att en gratiftcation måtte fä utanordnas åt Bankens B a kt-betj en in g, samt till Vaktmästarne i BancoDiscont-Verket. Sedan hos Utskottet .Bankens Vaktmästare och öfrige Vakt-betjening anhållit, att med afseende å det tillökade arbete, som Utskottets sammanvaro för den medfört, en gratification måtte, i likhet med hvad vid föregående Riksdagar egt rum, dem tillerkännas; så har Utskottet ansett sig böra hemställa, att en gratification af 200 R:dr Banco måtte af Bankens medel få utgifvas, för att, efter förr antagne grunder, fördelas imellan Bankens Vakt-betjente i allmänhet.
Under sednare hälften af 17:de och början af 18:de seklet hade man äfven hos oss, efter den Romerska Rättens mönster, genom praxis infört bruket att inteckna icke blott viss, utan ock all en persons lusa egendom; men, varnade af de skadliga följderna af denna praxis, ville 1734 års lagstiftare i allmänna lagen icke Bih. till B. St. 7 Sami. 1 Afd. 18 Häft. 3 18 Lag-Utskottets Betänkande N:o <57. erkänna panträtt såsom en sakrätt i lös egendom under andra vilkor, än som den äldre Svenska Rätten förut antagit d. ä. allena under vilkor att saken öfverlemnas till fordringsegaren. Är det nu skäl, jag frågar det, att åter börja beträda en bana, sorn, erfarenheten, för mer än 132 år tillbaka, visat, vara den icke rätta? Är nu någon giltig anledning att vänta elt bättre resultat än då? Jag betviflar sådant. I ganska många länder, der man förut adopterat den Romerska Rättens grundsats om panträtt i lös egendom ulan tradition, — såsom t. ex. i Frankrike, Belgien, Holland, Preussen, Österrike, Bajern, — har man i sednare tider frångått denna grundsats, allt på grund af vunnen erfarenhet af alla med den hypothekariska panträtten i lösören förenade olägenheter. I Norge har genom lagen af den 12 Oktober 1857 (hvilken, om jag icke allt för mycket misstager mig, tillkommit i anledning af en till Stortinget öfverlemnad Kongl. Proposition) blifvit nu mera antaget såsom regel, att “rörligt Gods (Skib med tillhörendc Inventarium dog ikke derunder indbefattet) kan alene panlsettes ved al overleveres i Panthaverens Besidde/seu; och i Danmark lärer man vara färdig att i detta afseende följa Norges exempel. Jag frågar då ytterligare, om det för Sverige kan vara skäl att åter införa en rättsiustitution, som vår egen erfarenhet en gång lärt oss att förkasta och som andra folk skynda att afskaffa, — en institution, som endast skulle leda till att ännu mera, än som hittills skett, förvexla begreppen af panträtt och förmånsrätt? Då Kongl.
Skrifvelsej N.-o rjo. 355 Transport R:dr 613,654:44. 6. Ca vallerioch Artilleri-hästars remontering, skoning, m. 28,000: Fouragering af värfvade Cavalleriets och Artilleriets hästar 126,077: S:a R:dr 767,731; 44. 6. Beväring. Hallands Beväring 3,560: Materiel. Försvars-verket i allmänhet eller Krigs-Collegii Depar lementer 644,166: 32. — Af Rotefi ihets-afgiftei ne till Arméens materiella hehof 22,500: Lif-mundering för Indelda Infanteriet 71,000: S:a R:dr 737,666: 32. — Diverse anslag. SpanmAls-upphandlingsoch Bigeri-kostnader Vedoch ljus-penningar för fästningsoch garnisons-orter 14,000: —- —■ Skrifmaterialier och expenser för Tredje Hufvud-Ti telns Stater 4,o00: —■ - ■ Reseoch tractaments-penningar för mili laire embets och tjenstemän 6,666: 32. — Durch-marsch-kostnader . 20,000: Oförutsedda utgifter 45,000 —• Ersättning åt Inqvarterings-gifvare vid Indelda Arméens marscher till och ifrån mötena, reservations-anslag 9,000;—■— Kongl. Maj:ts och Kronans inqvarterings-bidrag, i enlig - het med den nja Inqvarterings-Ordningen för Stä Transport R;dr 124,166; 32.— 356 Expedit iöns-Utskotta t s Forsin" till tind.
Då således frågan, huruvida omförmälde besparingssumma skall fördelas mellan stiften eller tills vidare innestå i Riksgälds-kontoret, ännu icke är slutligen afgjord; så har denna summa ej heller ansetts kunna hänföras till de utbetalningar, som under tiden intill nästa riksdag blifvit Riksgälds-kontoret ålagda. \ Stockholm den 18 Augusti 1851. C. G. Stuart. (Bilaga liltt. C till Stats-Utskottets Memorial 1831. JM 333.) Under Riksdagarne åren 1840 och 1841, 1844 och 1845 samt 1847 oell 1848, å RiksgäldsKontoret anvisade och vid 1851 års början i detta "Verk ännu innestående anslagsoch lånesummor, efler afdrag af hvad deraf icke kommer att ulbetalas. Anslag. Lån. aj Beviljade under 1840 och 1841 års Riksdag:
Och därför sedan fyra år jag trår mot veckans sista dag, o m än en gång jag höra får min aftonklockas dofva slag, som ringa helgsmål kring nejden. ESAIAS COLLIN. OLIKA SPARSAMHET. AF BIEN. » I A G VILL ej göra dig några förebråelser, ti och ej heller kan j a g ingå i detaljer, men jag önskar endast i all vänlighet göra klart för dig, att vi för framtiden måste införa den strängaste sparsamhet i vårt hus, såvida j a g ej skall gå under. Du har ju förstått mig eller hur, min gumma lilla? Och nog vet jag, att du är nog förståndig att rätta dig efter nödvändighetens kraf och mina önskningar. » Så talade herr Bergsten en dag till sin äkta hälft. » Vi skola hushålla, » svarade fru Bergsten beslutsamt och undergifvet. Efter detta medgifvande lämnade herr Bergsten åt sin hustru att på egen hand uttänka, huru man borde gå till väga. Mannen hade j u sagt, att, om allt finge fortfara såsom hittills, så skulle han gå under; och detta ville hon gärna, o m möjligt, försöka hindra. Och hon föresatte sig nu att icke köpa hem något, icke ens den minsta småsak, som möjligen kunde undvaras. Hennes käre Erik skulle nog bli nöjd med henne. Kvinnorna hafva ett sätt för sin hushållning, och detta består däri, att de t. ex. vända en klädning, så att den får utseendet af en ny, och att de för öfrigt skarfva, stoppa och laga så skickligt, att till och med den mest skarpsynte blir vilseledd. Männen ha ett helt annat sätt; de neka sig i allmänhet intet och utgifva utan betänkande penningar för en osäker vinst; men de hålla strängt efter hustrun, som visst inte anförtros nyckeln till kassaskåpet. Genom att själf kläda o m den gamla vinterhatten, som därigenom såg så godt som n y ut, förekom fru Bergsten en onödig utgift. Ingen ny vinterkappa köptes, och därigenom blefvo många visiter och promenader inställda. Kyrkobesöken gjordes företrädesvis, då vädret var ruskigt och ingen således kunde hafva något att anmärka mot hennes tarfliga toalett.
Borgare - Den 07 Julis 555 re Ständet gjorda förbehåll hafwa det afseende, at Ständet i stod af della stulle sträcka dest upoffringar af lagliga Fri - och Rättigheter längre, än dest Protocolls - Utdrag af den 2^ nastiibne Junit innehåller; och detta sä »lycket mindre, som Preste.Ständct wid dest ätagna förbindelser icke fästat nägra wilker och fördehäll, stridande emot de öfrige respective Ständens inneha; wande privilegier. Men hwad angär tredje ' puncten i Walloft. Borgare - E tändets ofwanberörde Protocolls Utdrag, rörande öpperi talan för Hederwärd-! Bonde Ständet t frägan om all jords lika beskattning, pröfwar Ständet skäligt, at uti Borgare - Ständets pttrande derom instänuna. 2:0 At Preste-Ständet i betraktande deraf, at Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskotts Förslag til aflöning för deras Epcellencer Herrar Stats Ministrarne samt Stats och JustitiäRäden redan blifwit af trenne Ständ bifallit och godkändt, icke ansett sig kunna taga under öfwerläggning de af Lttälloff. Borgare-Ständet uti Protocolls - Utdrag af den '.<4 dennes emot berörde Förslag gjorda anmärkningar. z:o At Preste Ständet, som redan, lika med Wällofl. Borgare Ständet, bifallit Riksens Högloft. Ständers Banco - Utskotts uti ProtocollsUtdrag af den 4 dennes gjorda hemställan, om förlängande af de pä Jern och andra epporta. bla effecter gjorda län m. m. i anseende til detta dest beslut icke kunnat taga under öfwerwägande de betänkligheter, hwilka Högloft. Ridderffapet och Adeln uti Protocolls - Utdrag af d. 15 dennes uti detta ärende pttrat. At uti den hos Högloft.
125 klarart att den som skrifver vanvördeliga mot Domaren eller Parter och inblandar uti skrifter hvad till saken ej hörer, skall straffas lika med den, som mot bättre vetande drifver orättfärdig sak,” ”På grund af det nu anFcirda, tillstyrker jag, för min del, med anledning af Riksdagsfullmägtigarne Anders Danielssons och Strindlunds Motioner, att alla de författningar, som ändra elier förklara allmänna Lagens stadgsnden om Rättegångsombud, må upphäfvas, och berörde sfadganden dymedelst återfå deras fulla, oförtydda verksamhet. ” Ut supra. Ex Protocollo. Joli Jac. Kleman. Ankom den 7 Maji I823. Betänkande, i anledning af Herr Fr o■ sten Magister Jacob Hagbergs Memordal, angående närmare bestämmande i hvad fall FrovincialMedici Besigtningar är o nödvändi ge, vid uppkommande tvifvelsmål, huruvida död person vådeligen omkommit eller icke. Då uti LandtFörsamlingar gemenligen liander, att, vid fråga om drunknad, eller genom annan vådlig händelse omkom - 12(3 Lagutskottet!
'Under lydande, eller eljest Kronan serskildt lörbehållne, och för Dess räkning utarrenderade eiler disponerade Hemman L°> andre Lägenheter, såsom Stallängar ^''•Säterier Sä,^-Säterier ^'■Rusthåll . tioline Frälse-Hemman P[s?c^ne Frälse-Hemman lLSe~SkaUe-Hemman . ^Hemman ^'Rusthåll W° Augments-Hemman kD'Skatte-Hemman . 4 ^SkatteRusthåll ^liliijAugmenU-Hemrnan Ck ^'Boställen . Rcc)6.boställen AcJ^Ustique Boställen Hemman, yfko-Hemman, Sr Dit0 och Krono Skatte ,'jnii)!, Krono s." °eh Scholae-Uemman, Krono ^‘äls-Hemman, Skatte r , Dito Krono \ Kyrio-Hemman, Skatte t: • ®'f° Krono Angsmanshus-Hemmnn, Skatte Skattlagde hebygde Torp, Utjordar, Urfjellar m. fl Lägenheter utan mantal, som ej under någo Hemmans ränta äro inbegiipne, Frälse . Dito Skatte . Dito Krono . Dito obebygde Oskattlagde, Bebygde dito, deraf RyttareSoldat-Torp, st. 3)()2o Backstugor • Bebygde Lägenheter, afsöndrade från Hemman under ständig äganderätt • Dito på viss tid, eller lifstid . Skattlagde Fisken och Fiske-Lägenheter, of särskilta slag, som ej tinder något Hemmans ränta äro inhegripne, Skatte Dito, Krono Tull-mjölqvantar med 425 pär stenar T u 11- Så g q v arn, Grofbladig . Husbehofs M|ölqvavnaF utan serskild i uppförd ränta Stampar Pappers-Bruk Tegel-Bruk Olje-Slagerier Garfverier . • • Kalkugnar . Pottaskebruk, Lerkärlsfabrik i, och Stenkols grufva i, .
2 Lästmakaregatan n. b. nnillverkningen af en för damvärlden stor och viktig artikel, lämnande god vinst, får läras för landsortsstad och af kvinnlig elev, som efter slutad kurs kan, å förutbestämd ort etablera sig och därför disponera minst 2,000 kr. Svar till » Ensam på platsen », Stockholm, Svenska Telegrambyråns Ånnonsafd. (S. T. A. S t o c k h o l m. W N:r 1. Hellösande för kronisk förstoppning, magkatarr m. m. Halflösande för magsyra, kolik, gallsten m. m. Idun Stockholm, Iduns Tryckeri Aktiebolag Fredagen den 3 maj 1895. N:r 18 (385) Prenumerationspris p r år Idun ensam kr. Iduns Modet., fjortoodagsuppl. » Iduns Modetidn., månadsuppl. &gt; Barngarderoben » Byrå i 5: - Klara Södra Kyrkog. Allra, telef. 5: — 3: — Prenumeration sker å alla post3: - anstalter i riket Bedaktör och utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Träffas säkrast kl. 2 — 3. Kedaktionssekr. : J. Nordling. Emma f nder åratal gått hade förbi det Sahlgrenska set jag stora på Lösnummerpris 1 5 öre (lösn:r endast för kompletteringar) Annonspris: 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. Klingberg. de sjuka den gamla skulle få vara Denna vår första flykostörda. tiga bekantskap räcklig för var att tillhos m i g bastionen Carolus dux, o c h framkalla alltid hade j a g bäfvat vid närmare tanken på möjligheten att jag nödgas vistas i dess sjukefter rum. där bland gästerna nämnSå mottog jag förra hösten ett person, bref som f ö r från var där hos en sjuk. skrifvarinnan ändtligen en tillfället mig efter slutadt arbete besöka henne. Det på var sent.
— L^esterstreim, Fustmägkig Herr Lnestcälö, !LrLus I^ieulenänr. l6iZ» — IH>8<:ust)rrris, Lsr! Oust»f, L/kHor. 1626. -— Ojivccron» , Fustmäglrg Herr I-Iallcncrsu'2, I^Lls Lustal, Brukö-kslran. I6zr. — 8vvab, /Xnroa, Bergmästare. L) l6z6- — Hrurerst-^öi^, /estsm Oiröric, Mz)or, ») Sedermera Herr LsurrrLMä, st-ai, L^varr, Ryttmästare. 1646. — 8stsrr>stslm, 6ec>r§ ?-'r?r, ^östoanr. 1647. — L!r»4!>,st)«nL, 6arl, Osw?rsie, 6cnerg^- .mr, R« S. O. 1652. -— iLunc^e!, Aulimägrig Herr vsncievvrrät, sesn virie, E>!'wer.'Jägmästare. 165;. '— lornsrst^siw, Lrrl, IVI^or. i66l. —' Lä!i!>Lun 6^I1ru1!^iö!6, stostsn sts^inins. 1667. — I.r^vnsst!?!', Huömägtig Herr dammardrrZ, (^rrl Ostukrste-^iLurenaar. — K-inxksIr, FuLmaztig Friherre LkreaHvärst, 6ast»l ^rLstrid, I^isucenem. §) s) Led. uti -?snw Utst. Led. uti Lag-Ulst. r) Led. mi BtwiUttlNgs-Utst. </) Lid.
Jag bar den för det jag snart skall kunna komma utrikes igen.» »Estetik?» sade fru Zimmermann fundersamt. »Så skrifver ni väl?» Den lilla skrattade till. »Åh, det är inte sant. Det är bara som herr Zimmermann funnit på för att retas med mig.» När den unga damen gått stod fru Zimmermann och sökte reda upp för sig det första intrycket. Det var: kyla och under den mjuka, tillbakadragna masken en sjelfkär djerfhet. Efter denna granskning tviflade hon icke på att den unga damen skref. Men jag kan misstaga mig, tänkte hon för sig sjelf. Hon hörde åter i sina öron denna smekande röst, hvilken lät som dämpad musik. William kom i skymningen. Han hade på senare tiden ständigt varit i godt humör, och det hade kommit i hans väsen något menskligt och fritt, som icke undgick modern. Hennes eget sätt hade också dervid blifvit frigjordt från det tryck som hans reservation utöfvade på henne; och denna lyckliga förändring tillskref modern i tysthet den unga flickans närvaro. Derför stred hon mot det i grunden ofördelaktiga första intrycket, fullt besluten att öfvervinna det. Hon trodde icke att förhållandet emellan de unga skulle bli af den beskaffenhet, att det för allvar grep in i någonderas lif; men hon gladde sig vid tanken på att det kanske kunde spela en afgörande roll i sonens utveckling. »Vet du hvem här har varit på besök i förmiddag?» frågade hon muntert. Han gick fram till henne och klappade henne till hälften smeksamt till hälften skälmskt på ena kinden. »Ja», svarade han och smålog. »En liten skånsk fröken. Hvad tyckte du om henne?» »Rätt bra.» »Det gläder mig. Jag skulle gerna vilja att hon umgicks med dig. Det kunde hon ha nytta af.» »Det får hon gerna.» Williams besök blefvo efterhand kortare än vanligt; han kom hvarje dag, men han hade fått en elak vana att se på klockan; det hade han aldrig brukat förr. Han berättade sjelf, att han skulle träffa någon; och modern visste hvem denna någon var. Han talade också om deras promenader på tu man hand: »Jag tycker om tösen.
SDlajtt t unberbånigbet anmält åtjlilliga förfoganbeit röranbe färffilba ränteperfeblarö förroanbltng t pen* ningar eller beffdmmatibe efter fattima grunöer, font för räntors utgöranbe i 3vtf ébag^Söeflut 1851. 21 allmänhet blifwit af .Of; antagne; iafttaganben meb l)änfeenbe till ratttornaö beftämmanbe roth frambeteé |?eenbe jTattläggningar; upplfötanbe af beti få fal* labé äoalmftäbjan i ©fåne, emot bet att f>n>ab t mebeltal beraf fou ett är be* löper, tillägges penningeräntan; utejTutanbe up räfenffaperne af tt>ijja unber ans orDningStttel afförba räntor; utgöranbet, efter pä mebelprtS gpunbabt lööningé^ fatt, af djäftoafanfrfpannmälen od) ben fpannmäl, forn för ftänbiga roteoaPanfer i ©fåne utgår; alla arrenbené ä flåtens egenbomar beflätuinanbe antingen i fpannmäl eller i penningar eller i bäba belarne, famt angäenbe omvöflningSfåttct wib marfegängéfättningarne. §• 9. 'iJfteb bifall bufmtibfafltgen till [>roab J?ong(. 3ftaj:t Of; i tiäber förejlagit, angäenbe färjfilba till ätfTilliga förroaltanbe QBerf anrcifabe infomjteré utbp* tanbe mot flatsanflag, fyafmc ^Bi, t affeenbe l)ärä, fä beflntat, font <2Bi uti utiberbänig ffrifvrelfe ben 13'
På Fonden för Lån å Publika papper 128,170 36 6 178,006 4i 6 160,756 27 — (Fondens belopp R:dr 285,000 vid i83a års utgång — •— •— 235,ooo vid 1833 års utgång —• —*■ — 244,000 vid i834års utgång) Och följakteligen derå obegagnadt vid hvartdera årets slut . 156,829 11 6 56,993 6 6 83,243 21 Utestående Lån: a. Mot Reverser och Borgen b. På Publika Papper . • . 5,325,500 134,396 29 44 i 6 5,385,546 184,643 4' 23 "6 5,345,288 160,756 [2 27 5 Af lagsökning beroende vid RevisionslidenOch dessutom de fordringar, hvilka enligt derom fattade beslut, såsom osäkra blifvit afbilda lill serskildt Blad i Balance-Extractet och hvaraf Balancerne ulgjorde Inkomst: Förvaltningskostnader enligt Specification c) 275,967 33,469 6 11 ti r 281,174 31,253 25 43 11 283,375 31,625 43 9 Vinst Sorn blifvit använd: A. Till ersättning för de, efter Revisorers pröfning på serskildt Blad i Balance-Extractet, såsom osäkra afförde fordringar B. Under loppet af år 1833 med 225,717:12. 3. I *) Spccification ä de ofvan narn tide För v alt ni ngs-kostna der ne: Aflöningar Discretioner och Arfvoden Ljuspenningar Skrifmaterialier Böckers Bindning och Liniering . Tryckning af Reversal rn. m Porto ..." Lagsökningskostnad Resekostnad för ett serskildt Ombud Diverse Revisionskostnader Obs.