Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Derföre hvilar också, ännu skjutsningsskyldigheten såsom ett onus på Svenska jordbruket och qvarhåller den s, k. frie Svenska bonden i ett slafveri, som, enligt hittills gällande lagstiftning i ämnet, på sin höjd kunnat förmildras till skattskyldighet under andra medborgareklasser. BondeSt:t, som närmast känner tyngden oph o,lideligheten af ett sådant tvång, har, med tacksamt erkännande af de högsinnade tänkesätt, sorn, rörande denna angelägenhet, af R. 8t:r vid sistförflutne riksdag uttalades och som legat till grund för Sammansätta Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ts nu afgifna Utlåt, i ämnet, godkänt, nämnde Utlåt, i dess helhet och derjemte beslutat att vördsamligep inbjuda respektive MedStånden att sig i enahanda beslut förena. I egenskap af BondeStits deputerade få vi derföre till Högloft. R. o. Ad. nämnde inbjudning öfverlemna, jemte det vi anhålla att BondeStit fortfarande mätte få, vara inneslutet i Högloft. R. o. Ad:ns välvilja och förtroende. Sedan (Jet prot.-utdr, som innehöll BondeSt:ts ifrågav:de beslut och inbjudning, härefter blifvit till H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, öfverlemnadt, samt H. Exc. till svar yttrat, att R. o. Ad., så snart tiden det medgåfve, skulle taga inbjudningen i noggrannt öfvervägande och anhöll, att deputerade behagade till Hederv. BondeSt:t frambära uttrycken af R. o. Ad:s aktning och förtroende; blef deputationen på vanligt sätt utbeledsagad. Den afbrutna föredragningen fortsattes nu med Artikeln väfnader och Utsk:ts första hemställan derom. Gr. Sparre, Erik: Sorn Hrrme veta, fanns ännu år 1855, förbud på införsel af en stor del af dessa väfnader.
Maj t i underdånighet anhålla att så snart annat utrymme för desse Krigs Förrådens förvarande kan ernås, ornförm.äldte å Skeppsholmen belägna Magazin måtte varda Magazins-Inrättningen återstäldt. Om återställande af åtskilige Magazinshus som bin vit Inrättningen frånskilj de. I sammanhang hatmed hemställer till Riksens Högloft Ständer Stats-Utskottet, att på det i 5 5^ Försl dg till Allmänna Magazitis - de från Magazins Inrättningen till andre behof disponerade Magazirlshus maga denna Inrättning återställas eller betalniug erläggas för dem som. af Inrättningen ej behöfva begagnas, underdånig anmälan i detta afseende må hos Kongl. Maj:t göras hvarvid Stats-Utskottet, med åberopande af förut omnämnde uppgift, får i korthet anmäla, hvilka lägenheter blifvit Magazins inrättningen tid efter annan frånskiljd-e , nemligen i Södertelje Stad 2'-he Magazinshus, sorn nu af Södertelje Canal verk begagnas enligt 4 §. af Bolagets Privilegier den 15 Mars 1806 men hvilka hus lära vid Canal-Arbetels fullbordan böra Magazins-In rätt ningen återställas. I Örebro Stad begagnås en del af Mägazinet till Arbetshus Utan hyra jemlikt Kongl. Brefvet den 19 Junit 1804; I Bords Stad äger Magazins - Inrättningen 'ett Magazin hus sedan fordna Bränneri tiden. Detta hus har en längre tid, enligt Kongl. Brefvet den 27 April 1813» varit begagnadt utari hyra till upplag af Beklädnads persedlar föf Elfsborgs Regemente, men synes böra inrättningen återställas för att till Magazins-Föndens gagn och bästa disponeras. Vid Brinkebe.rgs kuU le har Krigs-Collegium en längre tid begagnat flere af der befintlige Byggnader utan att hyra eller annan ersättning hittils blifvit erlagd; I Staden Söderköping disponeras ett Magazins* hus af Götha Canal Bolag utan hyra.
R idda rh us-se k re t., att, enl. ankommet prot.utdr, BorgareSt., vid föredragning af ifråga - 10 Den 12 Juli. var. betänk., lagt 5 punkten af mom. litt. B, pag. 28; 1, 2 och 3 punkterne af mom. litt. C, samt det slutliga utlåt. pag. 42, till bandlingarne, och i öfrigt bifallit Utsk:s betänk.; men att någon underrättelse om BondeSt:s beslut ännu icke blifvit R. o. Ad. meddelad. Gr. Lagerbjelke: Då BorgareSt. bifallit denna punkt i sin helhet, och PresteSt. beslutat en ny redaktion, blir det sannolikt af nöden, att Utsk. afgifver en inbjudning till Stånden, att förena sig om ett beslut. Om den af mig uppgjorda redakt:n har något företräde framför PresteSt:s, så vet jag icke, hvarföre Utsk. icke skulle kunna inbjuda de öfriga Stånden, att förena sig likaväl uti R. o. Ad:s som uti PresteSt:s beslut, och då tror jag icke, att något annat förhållande uppkommer, än om R. o. Ad. förenar sig med PresteSt., i hvilket fall jemkning ändå måste ske, såvida icke BondeSt. uti detta beslut jemväl sig förenar. Hvad åter angår det af mig uppgifna skäl för mitt yrkande, och hvaremot Hr Printzensköld gjort anmärkn., får jag förklara, att det, åtminstone enl. min åsigt, är fullkomligt adaeqvat; ty då presten i den församling inom hviken jag bor, erhöll, jemte spannmål en viss summa i penningar såsom lön, hade de lika väl kunnat bestämmas endast uti spannmål, om vid konventionens uppgörande så önskats. Hvad åter beträffar
Ett och ett hälft hundratal utställare ha hörsammat den utfärdade inbjudningen, och flere tusen nummer charmanta porträtt, vyer och interiörer vittna om den höga ståndpunkt denna moderna konst nu intager i vårt land. De täflande äro, som sig bör, delade i två skilda grupper: yrkesfotografer och amatörer. Inom dem bägge intar det kvinnliga arbetet ett framskjutet och hedrande rum. Naturligt nog torde särskildt en utställarinna först af alla tilldraga sig uppmärksamheten — vår kronprinsessa Victoria, hvilken, som kändt, är en särdeles ifrig amatörfotograf. Detta emellertid visst icke endast på grund af samhällsställningen; hennes rikhaltiga exposition står utan tvifvel äfven tekniskt och konstnärligt bland de allra främsta. Den omfattar nästan uteslutande vyer från hennes orientaliska resor, och redan själfva ämnena äro således ägnade att tilldraga sig mindre vanligt intresse. Den furstliga utställarinnan har också vid den i måndags verkställda prisutdelningen hugnats med diplom och hederspris. Idun Stockholm, Iduns Tryckeri Aktiebolag. N:r 7 (322) Prenumerationspris pr å r: Idun ensam .„ kr. 5: Iduns Modetidning jämte kolorerade planscher » 4: Iduns Modet, ulan kol. pl. » 3: Fredagen den 16 februari 1894. telef. FRITHIOF HELLBERG. Prenumeration sker å alla postanstalter i riket. Redaktionssekr. : J. Nordling. Redaktör och utgifvare: Träffas säkrast kl. 2 — 3. Contessina Labia är d e n yngsta af de representanter af sin konst, Italien sändt oss, o c h h o n har ej mindre än sina före7: de år g. Allilioeisg » vis: 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 öre för hvarje påbörjadt tiotal stafv. Lösnummerspris 15 öre (lösn:r endast för kompletteringar) Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. Utgifningstld: hvarje helgfri fredag. Labia. g å n g a r e blifvit föremål f ö r vår nordiska publiks lifliga sympatier. o p e r a n s spelar, endast skulle kvarstanna här i tre månader.
Justerades 5 ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum den i dennes fattade heslut. Öppnades Herrar Electorers Lista till val af en Ledamot uti ConstitutionsUtskottet efter N:o 2276 Herr Berzelius, Jacoh; samt tvenne Ledamöter uti Allmänna Besvärs och EkonomieUtskottet efter N:o 166, Friherre Stjerncrona, David, och N:o 2118, Herr von Weigel, Christian Ehrenfried; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde i ConstitutionsUt skottet : N:o 32g. Friherre Adlerbeth, Jacob. Allmänna Besvärsoch Ekonomie-Utskottet: N:o 844- Herr Tigerklou; Fullm. Grefve von Fersen, Hans Gustaf. N:o 224g. Herr Quiding, Bernhard Christoffer. Föredrogos å nyo och la des till handlingarne: Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch EkonomieUtskottens den g sistlidne Maji under N:o 4 afgifne, och den 2g i samma månad på bordet lagde Utlåtande i anled - 64 Den 4 Junii f. ra. ning af gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:o i förut meddeldte, men den 21 sistlidne April f. m. af Ridderskapet och Adeln bifallne, Betänkande om ändring af 4 §. i underrättelserna till 1826 års TullTaxa. Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch EkonomieUtskottens den 9 sistlidne Maji under N:o 5 afgifne, och den 29 i samma månad på bordet lagde, Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:o 2 förut meddeldte, men den 21 sistlidne April f. m. af Ridderskapet och Adelil bifallne, Betänkande angående införsel af eller Tull å utländsk Tvål, Ull och Ost.
En ny väg åt Norrige från denna Provins ar upptagen och i farbart stånd, äfvensom en ny postgång emellan Alten i Finmarken och Haparanda i Vesterbotten inrättad. För Afvittringen i Herjeådalen, likasom i de öfrige trenne Norra Provinserne, der den, efter sista kriget med Ryssland, hufvudsakligen afstadnat, äro särskildte förberedande åtgärder yidtagne, så att detta angelägna arbete, i den män liilgångarne medgifva, innevarande år jemväl der kommer att sättas i gång, och tillfällen till vidare odlingar och nya Bostäder derigenom att öppnas och beredas. Likaså har Kongl. Maj:t med uppmärksamhet följt och med fortfarande understöd omfattat Konungens 'Nåd. Berättelsei 2 5 det angelägna Storskiftsverket i Dalarne,’ hvilket nu pågår i den vidsträckta Leksands Socken, der det är af serdeles vidd och omfattning. Det i Gränsereglerings-tractaten med Ryssland, till ägoblandningars förekommande, stadgade utbyte af Svenske och Finske undersåtares å ömse sidor innehafvande ägor utom Riksgränsen imellan Sverige och Finland, har, sedan grunderne för detta utbyte, genom en afslutad Convention, blifvit närmare bestämde, under loppet af de tvenne sistförflutne åren för sig gått och kommer i Junii månad innevarande år att afslutas och fastställas. Tabell - Commissianens till Kongl. Maj:t nyligen ingifne Berättelse rörande Tabellverket för sista qvinqvennium från och med 1816 till och med 1820, framter ett tillfredsställande förhållanden i afseende på folkmängdens tillväxt i Riket, Under delta qvinqvennium har den ökat sig med 119,624 personer och utgjorde vid 1820 års slut 2,584,690 personer, hvilket i förening med det fredslugn Riket åtnjutit till en stor del bör (illskrifvas vaccinationen, som haft den framgång, att ^ af alla födde lefvande barn blifvit vaccinerade.
Det första Momentet af nu gällande 2 §. i RiddarhusOrdningen är, hvad de äldre ätter, ne angår, icke serdeles utsatt för förtydningar; det innefattar likväl en alldeles onödig mening, nemligen orden 5få länge någonlejver, som jr ån äldfle fonen på manslinien hcirflammar £* det der åsyftade stadgande om hufvudmanna-i rättens succession inom hela den äldsta grenen, är först och främst olämpligt, der det Dtn 5 Junti, 2? nu slår, i sammanhang med orden ”äldste sonen och efter honom hans äldste son, och så vidare man efter man,” hvilka ord hänvisa tid en fortgående kedja af endast de förstfödda inom äldsta grenen. För det andra är det ock onödigt, ty de efterföljande orden ”derefter närmaste ättemän af äldsta qvarlefvande grenen,” kunna med lika lätthet tillämpas till frågan om hufvudmannarättens öfvergång på en sidoutgrening af första hufvudgrenen, sorn på huru förfaras skall, sedan den sednare utgått. Men just i detta bestämmande, att hufvudmannarätten efter första grenens utgång öfvergår på närma/le ättman, ligger en stor obestämdhet ty sjelfva begreppet, närmare ättemän, är icke i närvarande Riddarhusordning utveckladt på något ställe meräö i 3idje § der det heter; ”Hufvudmannarätten närmare ättemänEgenskapen att vara närmare eller fjärmare ättemän skulle således vara stadgad att bero på mer eller mindre aflägset hopp att blifva hufvudman, och sjelfva successionen till hufvudmannarätt likväl grundas på, hvilken som voro närmare ättemän eller ej.
Ordentliga rentvättningar af ytterdelarna böra därför göras en till två gånger om dagen, med ljumt vatten och tvål (använd ej svamp eller tvättvante härtill! ), och torkning ske med ren duk. Stoppdukarna böra vara väl rena och bytas minst lika ofta som rentvättning sker. Angående stoppdukar hör man ofta undras, dels om de äro hälsosamma plagg, dels af hvad konstruktion och material de böra vara. Frågan om deras lämplighet sammanhänger med den om öppna eller slutna kalsonger. Det påstås af somliga, att lufte is fria tillträde till underlifvet skall vara så särskildt hälsosamt. Sant är ju ock, att tillsölade plagg bli mindre ohälsosamma ju mindre de täppas till. Men hålles detta kroppsparti rent genom tvagningar och bytas plaggen tillbörligt, är det blott till yttermera stor fördel för hälsan, att plaggen ock äro så beskaffade, att de skydda för köld. Stoppdukarna bli således ock lämpliga plagg, om de uppfylla vissa villkor. Främst af dessa är det, att de anbringas fullkomligt rena. De böra därför ej bestå af flere med hvarandra sammansydda tyglager, ty då äro de svåra att väl rengöra, och de torka långsamt, hvarvid förskämning ytterligare uppstår i deras inre. Ett enkelt stycke tyg, blott sammanviket till huru många lager som önskas, är däremot lämpligt. De böra vidare lätt suga upp vätskor och få ej skafva; böra därför vara af mjukt tyg, bäst taget på snedden. Ett material, som i synnerhet på resor är fördelaktigt, är renad vadd, hvaraf klippas lämpligt långa och breda stycken, af den tjocklek som är af nöden; i hvardera ändan klippes ett hål, hvari kan inträdas ett elastiskt band, som sedan fästes vid en linning kring midjan. Vid ombyte bränner man upp den använda vadden. För öfrigt äro flere olika » menstruationsbandager » uppfunna. Så t. ex. är ett, förfärdigadt af den för sin goda uppsugningsförmåga kända trämassan, insydd i gas och preparerad med sublimat för antiseptikens skull. De äro utan tvifvel förträffliga och kunna ej annat än förordas; bli dock i längden något dyrbara, då hvarje trä- massekudde förstöres efter användningen.
För att slutligen äfven bemöta inkastet om olämpligheten af ett universitets förläggande i hufvudstaden så nära det redan i Upsala befintliga, torde det för närvaran de vara tillräckligt att, jemte erinran hurusom med våra dagars snabbare kommunikationsmedel längre eller kortare distanser i sjelfva verket äro af vida mindre betydelse än förr, fästa uppmärksamheten dels derå, att när i Malmö och Lund — på ett afstånd från hvarandra af 35 minuters väg — tvenne fullständiga högre elementarläroverk kunna bestå jemte hvarandra och hvar för sig ega ett ganska stort lärjungeantal (1864 respektive 261 och 434), änskönt ytterligare i samma provins finnas 2:ne andra högre dylika läroverk, lärer det väl ej få tagas för afgjordt, att icke såväl i Upsala som i Stockholm 2:ne universiteter kunna upprätthållas, förses med nödiga lärarekrafter och besökas af fullt tillräckligt lärjungeantal, helst när af dessa högskolor den ena redan står i kunskapens hela vapenrustning färdig till ädel täflan med den nya, som i sitt mera centrala läge och i hufvudstadens flerfaldigt rikare resurser bör vän ta det understöd, som behöfves vid dess inträde på vädjobanan så nära sin äldre bundsförvandt i arbetet och striden för ljusets utbredande i vårt land, — dels derå att i fall erfarenheten skulle framdeles gifva vid handen, att det ena eller andra af dessa universitet skulle så att säga absorbera det andra och att de båda med friska krafter och i fruktbringande lifaktighet icke kunna bestå så nära hvarandra, torde svårigheterna att få detta — föga sannolika — missförhållande afhjelpt på intet sätt blifva särdeles betydande, enär i ena händelsen, om Upsala universitet blir den tynande högskolan, resultatet ej blir värre än om bemälda universitet omedelbart hitflyttades, i andra händelsen åter de i Stockholm upprättade hörsalarna tvifvelsutan för vare sig likartade - Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1865. N-.o 5. 9 artade eller andra ändamål lätteligen kunna tagas i anspråk, utan att de derför utlagda kostnaderna torde böra anses onödigt använda.
Preste-Ståndet och det andra från Vä 1 lufi, Borgare-Ståndet, af hu( vudsakligen samma innehåll, att nemligen Stån len bifallit Bevillnings-Ulskoltels Utlåtande N:) 36, i anledning af erhållen återremiss å B‘tänkandet N:o 9, angående åtskilliga motioner om slämrnoboters upphörande eller förminskning, med den förän bing, att en tredjedel af böterna skulle tillfalla Krono-uppbördsmannen, hvilket ord ansetts böra sä tas i stället för Kronofogden, samt inbjudit Med-Slånden att i nämnde beslut instämma, fann Ridderskapet och Adeln för godt alt vidblifva sitt förut i ämnet fattade beslut. Från Högvörd. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogs Expedilions-Utskottets Memoria) N:o 30, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, rörande Expeditions-Ulskottels förslag till underdånig skrifvelse N:o 191. Med bifall till hvad i Memorialet framställdt blifvit, godkände Ståndet Utskottets nya förslag lill underdånig skrifvelse N:o 228, angående vidtagande föiändringar uti Båtsmans-roteringens utgörande å landet. S. D. Föredrogs Hederv. Bonde Ståndets, uti Protocolls-utdrag af dyn 13 Januari sistl , meddelade inbjudning alt biträda dess, i anledning af Bevillnings-Ulskottets Utlåtande N o 36, rörande stämmoböter, fattade beslut; m< n Preste-Ståndet fann icke skäl alt denna inbjudning antaga. S. D. Föredrogos ånyo Stats Utskottets följande Utlåtande och Memorial: N: > 413, i anledning af Herr von Hartmansdorjfs motion om anslag till utskrifning af registratur, hvilka ifrån Siats-Expeditionerna bordt till RiksArchivet aflemnas. Bifölls.
Qvadraten p§ ett hundra alnar är enheten för ytmåttet och kallas tunnland; 3:o. Kuben på tiondedelen af en aln är enheten för målet och kallas krus; 4:o. Tyngden af ett krus rent vatten vid sin största täthet i lufttomt rum är vigtigheten och kallas skålpund; 3:o. Ett stycke prägladt mynt-silfver, bestående af åtta delar finsilfver och två delar koppar samt vägande en hundradedel af ett skålpund är myntenheten och kallas daler. Om enheternas öfveroch under-afdelning ar. l:o. 1 stång Om tillämpningen. Att Kongl. Maj:t täcktes i Nåder, så fort ske kan, låta anbefalla det nya systemet för mått, mål, vigt och mynt till begagnande i Statens räkenskaper; 2:o. att krönta måttstockar, målkäril och vigter skola intill 1860 års slut tillhandahållas allmänheten, både efter gamla och nya systemet, men sedermera endast efter det nya; hvar och en likväl obetaget att, efter nämnde tid, få gamla målkäril och vigter omjusterade så länge de skäligen kunna begagnas; Banko-Utsliotlets Utlåtande, M 70, 3 3:o. att hvar och en, som begagnar det nya systemet, skall vara pligtig att i kontrakter, räkningar och andra afhandliDgar uttryckligen tillägga orden: »Nya systemet;» 4:o. att, som den nya myntenheten (daler) närmast motsvarar 40 skiliingar banko, efter nu brukliga räknesätt, Rikets Ständers Bank skall inlösa nu varande, på Riksdaler bauko utställda sedlar efter en bestämd kurs till 40 skiliingar R:dr R:dr R:dr R:dr Län, hvilken, —• under förmälan, att Kongl. Maj t vid sistförilutna Riksdag till Rikets Ständer allåtit nådig proposition, angående decimal-systemets införande i afseende å myntet, dervid Kongl. Maj:t tillika förklarat
Riksacten, om ändring i dess 7 §. XXII. 38g. R. 4*7' XXIII. B. 426. XXIV. A. 438. XXV. E. 28. Riksarchivet, 0111 inköp och inredning af tjenlig local för. V. I!. >91. A. 295. E. 3g8. XXVI. U. 209. A. 236. E. 245. — angående lönereglering för dess tjenstemän. XXV. 86. A. .28. XXVI. B. 5i. Å. 56. Riksdag, den innevarande, PresteStåndets inbjudning om anhållan hos Kongl Majit, alt dag för dess afslutande måtte varda bestämd. XX. 75g. — lagtima, 0111 bestämmande af dagen för den nästkommandes början. VIII. B. 147. A. 224. XXVI. B. A. 1 Bi Riksdagar, lagtima, 0111 förkortande af tiden emellan. Se RegeringsFormen, 49 §• — lagtima, angående ConslitulionsUlskottets vid sisla riksdag afgifna memorial N:o 126, om deras periodiska återkomst, och bestämmelser rörande urtima riksdagar. IV. B. A. 577. — om tiden för deras fortfarande. Se RegeringsFormen, ,09 §• — angående deras återkomst hvart tredje år, samt om föremålen för urtima riksdagar. ( 232 ) Riksdagens öppnande på Rikssalen. 77. — förlängning på en månad, angående. A. 227. — förkortande, om vidtagande af åtgärder för. V. B. 373. VI. 4. VII. A. 2t. — slut, angående bestämmande af dagen för. XXII. 45- XXIII. A. 280. XXVI. i73. — aflysande, angående. XXVI. 205. Riksdagsberättelse, angående RiddarbnsDirectionens. Riksdagshandlingar, angående arfvoden för utskrifning af åtskilliga vidlyftigare. Se Arfvoden.
I händelse Konungen, efter företagen resa, utöfver Tolf månader ur Riket blifver, sammankalle Siats-Rådet, genom öppet Påbud, Riksens Ständer lill Allmän Riksdag, och läte kallelsen, inom Femton dagar efter berörde tids förlopp uti Hufvudstadens Kyrkor, samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket, kungöra. §• 2. Riksens Ständer skola, i kraft af Rikets antagna Regerings-Form, hvart tredje år sammankomma. Uti hvarje Riksdags-Beslut bestämme Riksens Ständer dagen, då de, lill följe häraf, åter sammanträda, samt intage deruti uttrycklig Riksdagskallelse, med nödiga föreskrifter i afseende på Riksdagsmannavalen. Konungen vare dock obelaget, att Riksens Slän/ der derförinnan till Urtima Riksdag kalla. §. 3. Riksdagarne skola hållas uti Rikets Hufvudstad, utom vid de tillfällen, då fiendens framträngande, eller pest, eller andra lika vigtiga hinder göra det omöjligt eller för Riksens Ständers frihet och säkerhet vådligt. Konungen utsätte då, i samråd med Riksens Ständers Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Contoret, en annan ort, der Riksens Ständer bora samlas, och kalle dem dit till den tid, de sjelfve förut bestämt, eller, vid Urtima Riksdagar, till den tid, som Konungen påbjuder. I händelse Konungen, efter företagen resa, utöfver Tolf månader ur Riket blifver, sammankalle Stals-Rådet, genom öppet Påbud, Riksens Ständer till Allmän Riksdag, och late kallelsen, inom Femton dagar efter berörde tids förlopp uti Hufvudstadens Kyrkor, samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket, kungöra. Förslag till ändring, i Grundlag. — Riksdags-Ordn. 5 §• 5- Lag samma vare, om en Konungs sjuklighet fortfar, af den beskaffenhet, att Han längre tid än Tolf månader med Regeringsärendena Sig icke befattat. §• 6.
Consistorium kunna anses behörigt att från embetet skilja en civil embetsman eller domare? — ty den ifrågavarande § gäller, såsom anmärkt är, alla, af hvad stånd de äro. Sålunda hindra så väl det deruti föreskrifna förfaringssättet med religionsmål, som de derför stadgade straffpåföljder, Consistorierna att tillämpa merberörda 1 Kap. 2 § i Kyrkolagen och följaktligen äfven att döma i religionsmål, de må angå prester eller lekmän, Imedlertid åberopar Domkapitlet 1686 års Kyrkolag och nyssberörda 1687 års Förordning om rättegången i Domkapitlen, — hvilka lagar i hithörande stycken icke skola vara upphäfna, utan tvärtom upphfvade i Kongl. Brefvet den 2\ Augusti 100 1786, — såsom yttersta grunderna för Domkapitlets i delta mål utöfvade domsrätt. Huruledes nyssnämnda Kongl. Brefs 1 §, hvilken här utan tvifvel åsyftas, deremot' blifvit förändrad och förklarad genom 1787 års Kongl. Bref, är härofvan ådagalagdt. De särskilda stadganden uti ifrågavarande lagar, på hvilka Domkapitlet stöder nyssberörda påstående äro 15 § i 1687 års Förordning samt 21 Kap. 1 och 2 §§ äfvensom 19 Kap. 13 § i Kyrkolagen Angående 15 § i 1687 års Förordning åberopar jag hvad här ofvan derom är ytt rädt. Kyrkolagens 23 Kap. upprepar i § 1 Biskoparnes åligganden, att »sjelfve »predika den rena Läran och gifva grann acht uppå, att de prester sorn äro under »deras vårdnad, i lika måtto Guds ord Idart, rent och oförfalskadt, sine åhörare »föreställa. Sakramenterne rätteligen utdela, fliteligen drifva barnaläran, hålla folket till »bön och chnsteliga kärleksverk, såsom allmosor till de fattiga, de sjukas skötsel, de »bedröfvades tröst och de dödas begrafning, och i allt sådant föregå dem med goda »exempel och eli oförargeligl lefverne.