Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hon var omkring sjutton år, långskranglig och mager med rödlett, fin hy, mycket spetsig, utskjutande haka och ljust, slätkammadt hår. Hennes svarta klädning satt i påsar öfver det flata bröstet, och hufvudet låg som på en tallrik af stärkta, hvita spetsveckningar. Signe hade öfvergifvit att försöka reta Berta – “det lönade ändå aldrig mödan“; – liggande på knä i den låga stoppade emman, lutade hon sig öfver ryggstödet och granskade böckerna i bokhyllan på väggen bredvid. Det var mest skolböcker, ett par franska noveller af M:me de Préssensé och “La Fadette“, Fältskärns berättelser, Frithiofs saga och några af Miss Alcotts romaner i öfversättning, Routledges pråliga editioner af Shakspeare och Moore, “Paul et Virginie“, mycket elegant inbunden, och Lafontaines fabler. De kvicka svarta ögonen mönstrade snabbt de olika bokryggarne, derpå – liksom drifven af en eller annan idéassociation – vände hon sig plötsligt om och sade mycket högt: – Hör på flickor! – Är der någon af er, som har läst en ny norsk författare, som heter Kjelland? – Alexander Kjelland. – Nej, Emilie vände sig om – intresserad. Men jag har hört talas om honom. Han är visst nånting i Ibsens stil? – Det vet jag inte. Men omoralisk är han, det vet jag då. Häromdagen fann jag något af honom inne hos bror Alfred – Ja, det kan ni tro! Bevara mig väl, så otäckt det var! Jag fick ju bara läst ett par sidor i midten, för se’n kom Alfred, och han tål aldrig man rör vid hans böcker, den styggen! – Men – den lilla Astrid Helmfeldt spärrade upp sina stora bruna ögon – hvad i all verlden handlade det då om! Berätta! Säg! – Tror du jag kan berätta det? Signe fnyste föraktligt till och såg på henne öfverlägset. Nej, du, moderna böcker, dem kan man inte berätta som andra historier, för det beror inte egentligen på händelserna, utan på, på – På tendensen, fylde Emilie i. – Ja, just det, på tendensen. Signe nickade förstående. Och den är alltid opassande.
2:dra och 3:dje Ånmärkningspunkter, röste Ja.“ “Den det ej gör, röste Nej.“ “Vinner Nej, anses Utskottets förfa förslag i dessa delar godkändt.“ i. “Den, sorn gillar Constitutions-Utskot tets - Cons litat-Tilsit. Memorial, N.-o jS. tets tillstyrkande vid Ridderskapets och Adelns 8:de anmärkningspunkt, röste Ja.” ‘‘Den det ej gör, röste Nej.” “Vinner Nej, ailses det yrkade tillägget ej bifallet.” 3. “Dert, som gillar Constitutions-Ulskottels tillstyrkande vid Ridderskapets och Adelns torde anmärkningspunkt, röste Ja.“ “Deu det ej gör, röste Nej.” “Vinner Nej, bibebålles Utskottets första förslag härutinnan oförändradi.” 4- “Deil, sorn gillar Constitutions-Utskottels tillstyrkande vid Ridderskapets och Adelns n:le anmärkningspunkt, röste Ja.“ “Den det ej gör* röste Nej.” “Vinner Nej, kommer Utskottets lös st uppgifna förslag att bibehållas.” 5. “Den, som gillar Constituliöns-Utskottets tillstyrkande vid Ridderskapets och A* delns lätte och i4-‘de anmärkningspunkter* röste Ja.“ “Den det ej gör, röste Nej.” “Vinner Nej, anses Utskottets förra för® slag i dessa omständigheter antaget.” G. “Den, Som gillar Conslitutions-Utskot® Bilt. till R.-St. Prat. 13?.8-18jo, 3 Sami. 3 i ista Haft. 4 io ConstfitiH.-Utsh. Memorial, N:o 75. tet* tillstyrkande, i anledning af Ridderskapets och Adelns i,3:de amnärkningspunkt, röste Ja.“ “Den det ej gör, röste Nej.“ “Vinner Nej, godkännes Utskottets första förslag härutinnan."
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2 Dec. t863. Presle-Slåndet den 2 Borgare-Ståndet den 2 Bonde-Ståndet den 2 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående slcjutsnings-besvärets ordnande. (Sammans. Statsoch Ekon.-TTtskottets Betänkande N:o 21, Utlåtande Nio 40 och Mern. Nio 45, samt Först. Stats-Utskottets Mern. Nio 210.) S. A. K. Yid pröfning af åtskilliga under innevarande riksdag hos Rikets Ständer gjorda framställningar rörande skjutsningsbesvärets ordnande, hafva Rikets Ständer, på sätt redan blifvit uti den angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Sjette Hufvudtitel aflåtna skrifvelse i underdånighet anmäldt, å nämnde Hufvudtitel uppfört ett årligt reservationsanslag, stort 100,000 R:dr Runt, att, stäldt till E. K. Majits disposition användas till lättnad för skjutsningstungan i de fall, der densamma genom entreprenad bestrides och befinnes serdeles tryckande. Härvid hafva Rikets Ständer jemväl varit betänkte på sådana bestämmelser, som kunna göra till en möjlighet att, genom det beviljade anslaget, i någon mån vinna det dermed afsedda ändamål. Hvilka skjutslag, som må anses af skjuts - 20 Expedilions-Utkotlets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 196. ningsbesväret mest betungade, låter sig ej beräkna, med mindre detta besvär fullgöres genom entreprenad, hvarföre Ilikets Ständer oek gjort sådant till vilkor för rättigheten att ifrågakomma till erhållande af understöd i anledning af sagda besvär.
Detta oaktadt var dess nederlags-handel ännu blott i sin linda till dess den vann ny styrka, enär i nionde seklet den då florerande sta - Den 5 Martil. -97 den Wineta på Ysedomska landet blef i grund förstörd, då större delen af denne Stads öfverblefne, med Wisby i Handelsrelationer varande innevånare etablerade sig der, hvarest så vål Greker som Tyskar lingö uppbygga sina egna Ky i kor och Staden dessutom hvimlade af Fränker, Engelsmän, Ryssar, Nederlåndare, Spaniorer, Nordmän och Danskar. Såsom ytterligare bevis på Wisby stads anseende, rikedom och magt, må anmärkas dess uråldriga upptagande bland HanseStåderna, samt den lagen som i ia:te seclet stiftades, under namn af Wisby Sjölag eller Gottlands Vater-rått; hvilken ej allenast då nästan allmänt respecterades af andra Handlande Nationer, utan Ulven i denna stund, i betydlig mån tjenar till norm för de ännu gällande reglementariska stadganden för sjöfarande. Hvad som i öfrigt vållat Wisby Stads uppkomst, dess i flera secler fortfarande flor och slutliga fall, äfvensom hela Gottlands aftynande, inhämtas utförligt af dess Historia. — Då man betraktar, att denna O, i en lång kedja af århundraden, oafbrutit varit ett mål för Vikingarnes Härfärder, Preussiska KorssRiddarnes egenmägtiga behandlanden, de så kallade FetaliiBrödernes och andra roflystne Sjöröfvares ströftåg, samt synnerligast Danskarnes inkråktningslystnad och Lybeckarnes afund, igenfinner man, allt mindre än tvetydigt, orsakerne till dess förfall; som dock kanske mera ån allt annat likväl hufvudsakligen bereddes af tvedrägtens fackla, hvilken stundtals framblossäde emellan 298 Den 3 Martil. 'Wisby stadsboer och Gottlands Allmoge. Dessq olyckliga conjuncfurer upphörde ej förr ån def genom Brömsebroiska freden år i645, med Sverige åter införlifvades, hvilket sent omsider betryggade dess lugn och sjelfbestånd
N:o 15, med förslag till 'ändring i '72 § Regerings-Formen, angående in■lösen af Rikets Ständers Banks sedlar. Såsom Ståndets gemensamma tanke förklarades och till Konslitutions-Utskollet hänvisades den anmärkning, alt den föreslagna förändringen af RegeringsForniens 72 § är hvarken nödvändig eller nyttig. N:o 16, med förslag till tillägg i 109 § Regerings-Formen och 80 § Riksdags-Ordningen, angående uppskof i Riksdag. Såsom gemensam tanke, till Konstilutions-Utskollét hänvisad, förklarade ■Ståndet, alt -det anser öfvanberörde ‘förslag 'böra lill grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag' hvila, endast med den förändring, alt utur denna mening både i ‘‘109 § TAegerings-Formen och i 80 § Riksdags-Ordningen: ”På Riksens Ständer änkomme att, med Konungens samtycke, förordna om 'Utskott etc.”, skola uteslutas orden: ”med Konungens samtycke”. S. D. Föredrogos ånyo Konstilutions-Ulskoltets Memoriäler: N:o 17, med förslag till ändring uti 27 § 1 mom. och 28 § Riksdagsordningen, samt 53 § Regerings-Formen, angående tiden dels för öfverlemnande af Vbngl. 'Mdjfts Nådiga Proposition om Slats-verkets tillstånd och behof, dels för UtSkötts-val; N:o 18, med förslag till ändring i 76 ’§ 'Riksdags-Ordningen, angående den äf Stats-rådet för dess åtgärder vunna decharge; N:o 19, med förslag till ett tillägg i 59 § Regerings-Formen och 27 '§ 1 mom. Riksdags-Ordningen, angående Propositionen om Slats-verkets tillstånd och behof; och N:o 20, med förslag till tillägg vid 28 § Regerings-Formen, angående utländsk undersåtes rätt all i riket förvärfva och besitta faslighet. De uti dessa fyra Memorialer upptagna förslag anlogos alt hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. Frän lieden. Bonde~Sländet.
Anil. Mocka. H. Et. D:r — d. i t l 4 i i 55 Nybrogatan. Billiga priser. (\ \ \ C t Tvätt utföres äfven af härvarande ordentliga tvätteräkor, " D o. 1 hemtas och hemsändes, då adress uppgifves pr telefon 43 90 eller pr post. rj^ Fotografering enligt ^ fordringar. högaktning A n d r a DIVERSE. LED / GA Doktor af [240] E n l ä r a r i n n a önskar öfver sommaren plats på landet i ett bildadt hem för att deltaga i husliga göromål, samt äfven, om så önskas, undervisa nybörjare mot hel inakordering och fri resa. Svar till » A. », Iduns Byrå. [291] En ung flicka a f g o d fam i l j som genomgått fullständig kurs i alla göromål, som förefalla inom ett större eller mindre hushåll, önskar komma i en bättre familj, för att få biträda och gå frun till hända. På lön fästes ej afseende, blott ett verkligt godt och hjertligt bemötande. Svar till » Ordentlig », Iduns Byrå Stockholm. A f Mathilda Langlet (forts.). — Teater oeh musik. — En lifsuppgift. Berättelse a f Ernst Lundquist (forts.). A f Signe — n. M o d e r e v y. — P a l e t å. — Vårkappa. — Vårkappa. — Morgonklädning. — E t t o c h annat. Mönsterbilaga. J. G. H a m m a r s Lampkök. Östra Stor värmeförmåga. Brinna luktfritt. Briljant belysning. Fullkomlig belåtenhet garanteras hvarje köpare. G. H A M M A R, 30 Malmskilnadsgatan underkläder. 10 [281] Y e s t m a u l a n d, förlag utgifven i Sala, är ortens mest spridda organFosterländsk. Tullsky ddsvänlig. Prenumerationspris 5 kr. Annonspris 8 öre. Sista häftena lemnas gratis. Bokför Hökhults Hönsgårdar, adr. Säfsjöström. för en dubbel till 2 hönor 5 kr.
Fra gan om Branw!nLbrannin,>en j Riket har flera Riksdagar utgjort et brydsamk OfwerläggningS-amus hos Riksens Ständer. Wid 1772 ars Riksdag öfwerlemnades derm af Ständerna til Hans Majus föranstaillande. Wid 1786 ars Riksdag förekom denna staga ä nyo, likwal icke pa anim säu, är; at Ko - MMgen prcipnnoraäs at frigifva densamma emot wista tunnor Guids afgift af Riket. Dec Beslut, som dä af Riksens Ständer fattades, fann Kongl. Majit sig icke kunna antaga. Korrt derefter ställdes Branwinsbränningen i Riket under /ärrenäLn, och ifrån den tiden han rättigheten at derom förordna warit ansedd såsom et Usgale. Aw det närwarande lärer tanknn wara, ak Hans Malit i Nador will återlemna BrännmgSrättigheten är Nationell, under de willor H.miljga dllfkottetS ?rorw col!r Utdrag limchällcr^jmen jag får harwid ödmjukeligen erinra, at enligt de derom förut ingång/,a Oner-Qmpä tia är, hwaraf endast 'wänne aro sörstutne, hela älta arén ännu återstå. Jag, för min de>, tror, at för dem af R kets Jnnewanare, som genom wa! äga redl ick orna Iwer wid Riksdagarna, kunna deste re^resemamer uybafwa stikå LmnrsAsr, men en stor del af Rikets J.mewanme stnnrS, som icke ager nägra Ue^relenrsnrer ^ och i - rande de med deni ingaNgna Lomr-iAer anser ' jag ef mig tilstandigt ar mig yttra. Höglvst.
Archimedes blygdes öfver att hafva upfunnit de machiner, med hvilka sedermera hans fädernestad en längre tid försvarade sig emot en öfverlägsen fiende. Så långt gick föraktet för det praktiska. Den benämning, nya skolan fått, kan sålunda icke anses för annat än en smädelse. Ofvanomförmälda indelning af läroämnena i tvenne klasser tyckes också hafva föresväfvat författaren till K. M:s Nåd. Sladga för Rikets Allmänna Elementarläroverk af d. 14 Aug. innev. år. Uti dess Irsta g säges nemi.: «De offentliga, af Staten bekostade, »Elementarläroverken hafva till ändamål, dels att meddela »allmän medborgerlig bildning, dels att grundlägga de vetenskap»liga insigter, som vid universitet eller högre tillämpningsskola »vidare utbildas.» Härvid torde det tillåtas fråga, hvilka äro de till allmän medborgerlig bildning hörande läroämnen, som icke kunna vid universitetet eller högre tillämpningsskola vidare utbildas? Jag för min del förmår icke nämna dem och trotsar någon annan göra det. Det skulle i sanning vara högst intressant att få höra en indelning af vetenskaperna, upgjord enl. den i berörde § upgifna indelningsgrund. Genomläser man hela ifrågavarrde Nåd. Stadga, låter det gissningsvis antagas, att vid nedskrifvandet af ifrågavarrde g de klassiska språken föresväfvat förf:n såsom en särskild klass läroämnen. Men vid antagandet af en sådan gissning mötes man ovilkorligen af frågan, vid hvilken högre tillämpningsskola komma insigterna i dessa språk att vidare utbildas? Huru man således än vill tyda denna §, återstår alltid något, som blir oförklarligt; II. H. 9 130 Den 3 December e. m. och harleder sig icke sådant derifrån, att förfin låtit villa sig af en gammal häfdvunnen, men det oaktadt fullkomligt grundfalsk, distinktion? Då man går att afgöra hvilka ämnen, som böra ingå i elementarundervisningen, är det af högsta nöden påkalladt, att dervid iakttaga stor försigtighet. All kunskap, om den är klar och grundlig, är onekligen bildande.
Då Kongl. HofRätten ej anfört, efter min tanka , giltigt skäl till detta dess vägrande , att till pröfning upptaga min anmälan, och jag ej heller kunnat inse olämpligheten af det skick, hvaruti den blifvit framställd, hälst HofRätten, enligt allmän Lag, är den ÖfverDomstol } sora tiger pröfva Konungens Befallningshafvandes åtgärder uti alla judiciella mål, och Kongl. För-» ordningen den 23 Mars 1807 specielt föreskrifvasanet huru de af Landshöfdingar utfärdade, jrnen af ÖfverRätt ogillade, vites förbud skola rättas, har jag öfver detta Kogl. HofRättenx Beslut anfört underdåniga Besvär hos Kongl. Majit, sorn, genom Nådigt Utslag den 10 näst» litine September , med ogillande af HofRättens éfvevklagade ålgård, behagat i isåder återförvisa fjfustiticeOmbudsm. EmbetsBerdttdser. 313 frågan till HofRätten , som ager densamma upptaga och deröfver, Jjag och beskaffenheten likmätigt, utlåtande meddela. På min den 14 November nästlidet år till Höglofl. Kongl. SeraphirrierOrdensGillet aflåtne, och uti förlidet års Berättelse nämnde Skrifvelse , rörande Fostringshjelp för Pigan Maja Cajsa Lundgrens Flickebarn , har Högbemälte Gille , uti till mig aflåtit Bref den 24 December 1816, behagat meddela det svar, att, sedan Redogörelsen öfver 18x5 ars undei halls-medel för de i. Jonköpings Jjän till uppfostringshjelps åtnjutande antagne fattiga barn under den 30 Oetober 18 if) till Kongl. OrdensGillet inkommit och den underrät else derjemte erhållit, att förenämnde , med Kongl.
Fördenskull är för dem en större lindring af behofvet påkallad, än den obetydliga, de hittills fått åtnjuta af 4 sk. för hvarje barn, som dessutom icke kommer dem tillgodo, så vida de icke hafva fyra barn, alla under 15 år. Af sådan anledning anser jag 147 § i förslaget böra erhålla följande lydelse: ”De af allmogen, som ej ega eller bruka mer än \ hemman och derunder, så vida värdet deraf icke öfversliger 1,000 R:dr, torpare, gerningsmän, inhysesoch backstugu-folk, bruksoch fabriksarbetare, fiskare och ”ar - Bevillnings-Ulskottets Betänkande > N;o 12. 41 ”arbetskarlar med deras vederlikar såväl på landet sorni städerne, samt förenämnde personers enkor, jemte krigsfolkets hustrur och enkor, skola, enär de ”hos sig underhålla orkeslösa föräldrar, eller harn eller andre anhörige, som ”hvarken hafva egendom eller sig sjelfve försörja kunna, och då anlalet af dyvika icke arbetsföra personer äro tvänne och derutöfver, njuta afdrag af 8 sk. ”för den första, 16 sk. för den andra, 32 sk. för den tredje, 1 R:dr 16 ”sk. för den fjerde o. s. v. Ett sådant afdrag sker på såväl mannens sorn ”hustruns skyddsafgift och mantalspenningar samt på Lagmansoch Häradshöfd inge-räntan och Öfrige krono-utskylder, som äro af bevillnings-natur. ”Häradsskrifvaren upptage sådane harn och andre personer i mantalslängd ”till namn och födelseår, hvarjemte för de äldre anmärkes brist på tillgång och förmåga att sig försörja, samt utföre i serskild column deras andal, för hvilka skattelindring åtnjules, då mantalslängden kommer att 1ig”ga lill grund för afkortningen.” Af Herr Prosten Sidner: ”Då Högloft.
Vid Direktoriets mest olyckliga tidpunkt, då Vendéerne voro vid Angers, dé en Engelsk-Rysk expedition rustade sig att utgå ifrån Portsmouth under Hertigens af YorK befäl; under en tidpunkt,‘då motgångarne uti Italien tilldrogo sig upmärksamheten och åstadkommo den största oro i hela Frankrike, lät Sieyés, Direktör vid denna tidpunkt, han som var begrundande militär och utmärkt författare, kalla General Bernadotte, den tiden 186 Den 1.1 April. Krigsminister, och yttrade till honom: man måste befästa Paris, man måste verkställa det i största hast. Hvad svarade honom Bernadotte? Om ni vill göra en dylik dårskap, kalla då en annan man än en Fransysk General. Belästa Paris! Nej, — jag skulle hundrade gånger mera frukta den million menniskor, jag hade bakom mig inom mimmie, än de tvålmodratusende män, jag skulle hafva emot mig. Han yttrade det uti följande ordalag: 1 händelse af belägring, skulle jag mera frukta, jag skulle fcr min aimée mera frukta lidelserna hos en million menniskor bakom mig i Paris, än tvåhundratusen fiender, som jag skulle hafva emot ling, och hvad jag genast skulle göra, vore att rycka ut med arméen från Paris.» Jag har redan påpekat huru det med fästningsanläggningarne i allmänhet visat sig, att större och mindre kostnader blifvit af den ena tiden använde eller kanske rättare sagdt bortkastade, för att efter en tid, genom underkännandet af deras värde, påtryckas en stämpel af brist på förutseende, af brist på upfattning af tidernas ombytlighet med mera. Så hafva händelserna varit med det Vaubanska, så fullständigt och väl utförda Fransyska gränsbefästningssystemet emot utlandet. Jag är öfvertygad att förhållandena skulle blifva enahanda med vära påkostnader i och för Stockholms befästande.
A l l m. telefon 6 4 T T. S-.t Galmier, det på kontinenten, isynnerhet i Frankrike, mest använda läskvatlnet är förordadt af svenske läkare och rekommenderas som en lätt och helsosam dryck på grund af nedan stående: Utdrag ur protokoll vid Svenska läkaresällskapets sammanträde den 27 maj 1890. H r Sondén omnämnde, att artificielt S:t Galmier-vatten af fabriken Svea införts i marknaden, och förordade dess användning såsom läskedryck i stället för de allt för mycket använda bilineroch vichyvattnen. Dessa starkt alkaliska vatten kunde svårligen vara lämpliga att förtära i de mängder, som mången, ej minst i Stockholm, plägade göra, och det skulle, enligt hr Sondéns tanke, vara vida nyttigare att såsom läskedryck förtära sådant vatten som S:t Galmier, hvilket också pä kontinenten erhållit vidsträckt användning i detta hänseende. Katt utdraget betygas [2301] M. Sondén. br. helylle 8,000 2,000 » » » fin-fint klädningst. » 7, — » 4,20 0,80 » 0,63 » halfylle diagonal (det starkaste byxtyg och sommaren » mest 1890 400 par meter » 2, — &gt; 1,50 » Kronkorderoj 1,100 » Imit. Jäger-Tröjor till 1,10, år par » (ny i:a 28 0,90 sort) Jäger-Kalsonger » 1,10, 1,50 1,25 1,50 hellinne Téservetter S m e d m a n 2,50 Näsdukar coul. Kladningar 3 — 6 Flickår 3,50 Profver endast då 20 öre bifogas. A. Viiliamsson, Vesterlånggatan 57, Stockholm, 2,25 Extra fina hemstickade Stockholm. d e n ä l d r e s Handels-Skola, 0,50 med röd bard och fran st. 28. 2,50 1,25 » Hemväfda ext.
Der Lenungen prötvar nödigt, stt jord eller lägenbet, 80m en8kild msn, menigbet eller inrättning tillhörer, begagnas 8ksll, antingen till kllKet8 tör8vsr, till allmän väg, bro, bamn eller lastningsplats, till torg eller gata i 8tsd, till uttappning eller 8änkning st sjö, till 8trömren8ning, tarled eller snnsn vattenledning, till sllmän byggnad, eller till snnst allmänt bebot, vare egsre pligtig stt atstä, bvsd tor ändamälet tordrs8; njute doek den, som bäiigenom 8ksds lider, ersättning derföre, till tulls värdet, ocb bsltten derutöfver, der ej parterne om andrs villkor vämjas. framställes om vi88 ersättning anbud trän ens 8idsn, oeb sntsg68 det ä den sndrs; vare den öfverenskommelse gällande, ända stt serskild stbsndling ieke blifvit uppiättad. Län ej öfverenskommelse trädas om ersättningen, ds skall trsgsn bärom prötvas sk serskild l>jämnd, som vid Dnder-Lätt l den ort, der jorden eller lägenbeten ligger, tillsättes, pä sätt bär nedan stsdgss; doek gange beslutet om jordens eller lägenbetens användande, B r/t. N// /?. öV. /'rot. r >5-rm/., / 5 3 ,8 ^-rc//Z<r /'ropo^rNocr > ^.o ^7. utun binäer ak ei8ällning8frugan, i verlt8lälligbel, när Konungen clet nödigt önner. § 2.
Tyg oell Fyrverks-Staters sammansättning till Personal och Hästar. Sammansättningen af Artilleriets Allmänna Stab samt Tygoch Fyrverks-Stater. Stabs-Expedition. Tyg - och Fyrverks-Slat. Disponible Officerare. Summa. Stockholms Station. Götheborgs Station. Christianstads Station. Personer. Hästar. Personer. Hästar. Personer. Hästar. Personer. Hästar. Personer. Hästar. Este Tyg-Officer (D.-o, D:o för Tygstats D.-o) . — i i i ■ 3 |2:dre Tyg-Otficer (Subaltern) — i 1 ! General-Fält-Tygmästaren är redan ibland Generalitetets personal upptagen. Se Tab. 4. Ta b. N:o 9. Artilleriets sammansättning till Personal, Hästar och Kanoner. Officerare Under-Officerare, Konstaplar och Artillerister Sammansättning Grader och Befattningar. Staben Batterier och Kompanier Brigad-Chefer (Öfverste) Divisions-Chefer (Major) Uste Brigad-Adjutanter (Kapten) , 2:dre Brigad-Adjutanter (Subaltern) , . Uste Inforinations-Officer (Kapten \ 2:dre Informations-Officer (Löjtnant) I Liqvidations-Officer (Kapten eiler Subaltern) I Förråds-Officer (D:o) | Divisiens-Adjutanter (Subaltern) Batteri-Chefer (Kapten) Kapten-Löjtnanter (Subaltern Löjtnanter (D^o) Under-Löjtnanter (Dm) Summa Civile Tjenstemän Brigad-Läkare (Kaptens rang) 1 Divisions-Läkare (Löjtnants rang) ' Brigad-Auditörer (Dm Proviant-Kommissarier (Under-Löjtnants rang) Veterinärer (Styckjunkare-rang)
Jag har här tecknat upp de bruk, som endast i trakten af Jönkoping skulle komma att vidröras af jernbanan, och, för ali icke tala om Taberg, sorn har den aldra bästa malm i södra delen af Sverige, hvarifrån malm hennäs till flera håll och kunde transporteras på jernvägen, äro bruken följande: Eckersholm, Göthaström, Gölhafors, Lillefors, Hörle, Gyllenfors, Nissafors, Åminne och Olis; delta blott i Jönköpings län. Säkert år äfven alt i dessa trakter finnas ofantligt stora skogar, som f. n. icke kunna tillgodogöras och hvilka, i händelse lättare kommunikationer här lillvägabringas genom jernvägar, i st. f. att de nu ruttna ned, emedan de äro belägne Den 23 September e. m. 255 på 10 å 12 rails afstånd från afsättningsort, komme ali på jernvägen försändas. Småland har mässar, kärr och andra odlingsbara marker, som snart skulle blifva bearbetade, så att produktionen der skulle inom få år mångfaldigas. När banan kommer att sträcka sig från södra delen af Skåne genom Småland till Stockholm, skall rörelsen af personer blifva oändligt stor. För den meningen, alt börja en jernväg i Skåne, talar också den omständigheten, att, om den också icke fortsattes längre än genom Skåne, eller större eller mindre del af Skäne, så kommer den — jag är öfvertygad derom — att alltid bära sig sjelf så långt den löper genom Skäne, der den omgifves af sådane trakter, att den kommer att fä full sysselsättning med resande och varu-transporter. Hr Bildt har sagt att det i militäriskt hänseende vore af synnerlig vigt alt få den vestra banan framför den södra, emedan den skulle gifva tillfälle alt hastigt samla flere regementen lill vestia kusten, än som kunde på den andra banan samlas (ill Skåne.