Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta förslag, som » post festum » fram-bars af grefve C. G. Mömer, var, hvad kamrames sammansättning beträffar, i många afseenden. vida liberalare än det kungliga förslaget. Der finnes för valrätt och valbarhet till andra kammaren inga censusstreck. Det så mycket omordade politiska » strecket » fans icke i motförslaget. Skada blott att man i detsamma i högst betydlig män tog igen med ena handen hvad man gifvit med den andra, då man nämligen ville genom elektorer utse riksdagsmännen samt att vid elektorers väljande den graderade kommunala röstskalan skulle tillämpas. Men det var egentligen i afseende å första kammaren, som man ville anordna en annan sakernas ordning än den K. M. föreslagit, då man sökte att genom införande af klassval derstädes skapaett mer konservativt element än det kungliga förslaget erbjöd. Att det hela var ett dödfödt foster, framgår allenast deraf, att det framkom först efter sedan det af K. M * framlagda representationsförslaget var af alla fyra stånden antaget * men det afsåg naturligtvis att visa, dels att opponenterna mot det kungliga förslaget icke envist fasthöllo vid det gamla, ehuru de önskade något annat än K. M. föreslagit, dels ock för att visa, på hvilka grunder man tänkt sig ett nytt representationsskick. De kunna nu ock åberopa detta motförslag för att med det i hand säga: » om ni följt vårt råd, så hade första kammaren aldrig, såsom nu, lupit faran att nedsjunka allenast till ett appendix till andra kammaren ». Och de ha nog rätt. Då till sist det afgörande steget var taget, och de gamla riksstånden för alltid försvunnit, afgaf grefve Ha * milton till protokollet en reservation lika vältalig som profetisk och af hvars glänsande innehåll här en del åter-gifves. Grefve Hamilton yttrade: » Jag sade nyss, att jag, blifvit besegrad; men med Guds hjelp skall jag icke sa! snart säga, att jag är krossad.
Hm, jag träffade en "hors concours", som BERTHA. rigtigt säker på att Axel träffar madame Roubey och icke monsieur. Nej, inte hvad jag vet! Men, Abel, är du nu ABEL. har ju ingenting att säga, då deremot madame är ordförande i målarinnornas skyddsförening. Hvad skulle han med monsieur att göra, den KAMRATERNA BERTHA. Alltså: jag är icke refuserad ännu! ABEL. göra godt. Han har en rysk orden, och Ryssland är mycket populärt i Paris. Men det är synd om Axel i alla fall. Nej, som du hör, och Axels visit kommer att BERTHA. rum på salongens väggar. Det är så många fruntimmer som bli refuserade, så att en herre också kan tåla vid att få känna på't. Men kommer jag nu in, då få vi nog höra huru han har målat min Synd! Hvarför det! Alla kunna ju inte få tafla, huru han har lärt mig, huru han har betalt, mig vid, för det är inte sant. mina lektioner. Men det kommer jag inte att fästa WILLMER. Nu ska vi få se på det ovanliga! BERTHA. serad, att vi komma att få se något mycket van Nej jag tror, antaget att jag icke blir refu ligt. Men jag är ändå rädd för den stunden. Något säger mig, att det icke blir bra emellan Axel och mig mer. ABEL. ni blef likställiga. Och det var just då det skulle bli bra, när WILLMER. rare, och din mycket behagligare när du får sälja och kan försörja dig sjelf. Jag tycker er ställning skall bli mycket kla FÖRSTA AKTEN BERTHA. Den skulle bli! Vi fa väl se! Vi få väl se! ÅTTONDE SCENEN. DE FÖRRE, PIGAN (med ett grönt bref). BERTHA. är det! Ett grönt bref, till Axel! färligt; detta är ändock en tröst för mig, om det går mig illa! ABEL. Han är refuserad! Ja, men det är ju för Der är det! Der Men om det går dig bra? BERTHA (paus). ABEL. Det svarar du inte på? BERTHA.
Deremot afföras följande omkostnader: a) Försäljningsmännens Provisioner $3,982: i5. G. b) Expencer vidChartsäSigillatseContoiret i ; 1,287! 20. io; c) Papper till Chartsé Sigillatae < « a « • 10,750: 3o. i. a6>oaoi ,a 5, Återstår alltså Behållning * 272,929: 33. 6i Detta resultat, som Hufvudboken visar, kan lik-* väl icke vara det verkliga; enär, på ena sidan, inbetalningar emottagas uti BänteKammaren, hvilka icke blifva uti Hufvudboken antecknade, och på den andra, der icke heller' påföres, hvarken aflöningen till tjenstgörande inom ChartaeSigillataeConföiret, eller andra omkostnader i och för ChartaeSigillatseVerket, hvilka omedelbart af StätsContoiret bestridas, antingen genom anordning på BänteKammaren , eller, genom utbetalningar ifrån Landtränterierhej Då ChartaeSigillatseVerket, fastän stäfdt under StatsContoirets inseende, är ert serskild, för sig bestående Inrättning, har Utskottet ansett det vara i sin ordning, att Hufvudboken, som uti ChartseSigillatseContoiret upprättas, omfattar allt hvad som tillhörer ChartseSigillataeVerket; så att utaf denna Hufvudbok må kunna inhélntas upplysning om StatsVerkets behållna Inkomst af stämplade pappers-afgiften.
Då, enligt ArtilleiäDepartementets räkenskaper, 1820 års Trädgårds-arrende för Mariaebergs egendom, 275 R:dr, ännu år 1827 funnits vara obetaldt, hafva 266 StatsUtskottets berörde års Revisorer anmärkt, att derigenom Departementets Gassa finge vidkännas en, om än obetydlig, likväl ökad ränte-afgift, emedan revenuen af Mariaebergs egendom bö'r användas till afbetalning på egendomens skuld till MilitiaeBoställsCassan; fö'r hvilkeu skuld ArtilleriDepartementet årligen erlägger 6 procents ränta, I afseende härpå, har blifvit upplyst, att, sedan tillgång till gäldandet af beloppet funnits brista hos * Arrendatorn, Trädgårdsmästaren Lindholm, samt 2:ne af hans 3 löftesmän, Tingsskrifvaren Kjellman och Bokhållaren Öberg, samt den 3:dje, Trädgårdsmästaren Blomberg, nekat sitt namn, såsom af annan person under löftesskriften tecknadt; så har K. M:ts JustitiaeCancellersEmbete blifvit, genom K. Bref d. 22 Nov. 1825, anbefaldt, alt ombesörja, det talan i laglig väg blefve utförd emot den sistnämnde, till utrönande, huruvida, oaktadt hans berörde förnekande, någon löftesmanna-ansvarighet för ifrågavarande arrendeskyldighet kunde honom tillförbindas. Och är sedermera den 17 Julii sistlidit år till JustitioeCancellersEmbetet inl-apporteradt, att Blomberg ifrån Staden afvikit och icke sedermera, oaktadt gjorda efterspaningar, kunnat ertappas; hvarföre sannolikt ansetts, att han på något ställe i landsorterne allidit. Behörig noggranbet vid antagandet af löftesmännen för ifrågavarande arrende synes väl således icke hafva blifvit iakttagen; dock som, efter hvad anfördt är, någon vidare utväg till utbekommande af berörde arrende icke återstår, hemställer Utskottet, Betän Landen. 267 att, såsom K. KrigsCollegium föreslagit, summan må i räkenskaperne afskrifvas.
Ständer hafva fästat sig vid den grundsatts. att Statens styrka hvilar på enhet och sammanhang i föreskrifterna för Statsföreningen, att deras högsta syftemål borde vara att bibehålla den i Grundlagarna förut rådande anda , och att de ej borde ingå i några ändringar, sorn ej af ett förut beredt och rådande allmänt tänkesätt godkändes. De hafva önskat att gifva ett exempel, huru rättigheten att i laglig ordning kunna förbättra Grundlagar, kan utöfvas utan våda för rubbning i deras grundsats, och med det lugn 73» Den 7 Juli. lugn som utmärker Medborgare i en fri Stat, hvilka älska och vörda sina lagar och sin styrelse. Ledda af dessa tänkesätt, hafva Riksens Ständer, bland den mängd af förslag till förändringar, som under ofvananförda trenne Riksdagar blifvit samlade, åt ganska få gifvit sitt bifall. De som sålunda ej af Riksens Ständer blifvit antagna, äro försvunna, såsom beredda förslag till förändring i Grundlagarna. De om hvilkas antagande Riksens Ständer enhälligt sig förenat, i hufvudsaken endast innefattande förtydligande» och närmare bestämningar af förut varande stadgar och bruk, finnes i närlagde redaction upptagna, äfvensom dé §. §. äfven deri blifvit införde, hvilka, såsom stående i ett omedelbart sammanhang med dem, hyilka genom Riksens Ständers beslut undergått någon förändring, derefter borde jemkas till likhet. Då nu Riksens Ständer dessa deras beslut till Eders Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna, utbedja de sig derpå lika underdånigt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga sarlction, hvarefter sedan de vunnit full kraft af lag, Eders Kongl» Maj:t Nådigst lärer deras kungörande besörja. Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad , trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Majrts underdånigste , tropligtigste tjenare och undersåter På Den 7 Juli. 731 Få Riddersk. och Adelns Få Prest-Ståndets Rppläst hos Samtelig? Riks-Ståoden den ?
Riksens Ständer framhärda rc. Uppläst hos Ridd. och Adeln den Z Jul"» Prest-Ständct den z Borgare-Ständct d. z - , Bonde-Ständet den z - Stsrmägtigste Allernädigste Lonung! I anledning af hos Riksens Ständer wäckt motion, om indragning af Fjerdingsmans-Boställen, i de Län, ber sädana bestas, hafwa Riksens Ständer, som funnit ett olika förhastande med Fjerdingsmäns Löriewilkor äga rum t olika Län, men icke warit i tillfälle att af Statems inhämta, huruwida och pä hwilka orter Fjerdingsmännen hafwa Bohemman eller Boställen sig tillflagne, welat hos Eder Kongl. Maj:t i underdånighet anhälla, det undersökning om förhållandet i denna del matte blifwa anställd, samt en med billighet och Statens fördel instämmande rikhet derutinnan öfwer hela Riket iakttagen. ^ Riksens Ständer framhärda rc. Upps Den z Juiri. s?z Uppläst hos Ridd. och Adeln den z Juli,. Prest-Ständer den z - Borgare-Ständet den Z Bonde-Standet den Z Gtormägtigste 2LllcrnädiZste Lonung! ^ följe af gjord anmälan, att de af Allmogen, som böra för försummad snöskottning tilltalas, snarare af wederbörlig Domstol än af Konungens Befallningshaswadde i Länet matte ransakas och dömas, emedan den anklagade derigenom dels undwiker förr en förseelse, Hwarwid endast ringa böter arv fästade, färdas en lang wäg, som ökar answaret wida öfwer Lagens kraf, dels honom beredeS ett lägligare tillfälle, att genoin willnert ådagalägga sm offuld och styrka de hinder, som wallat hans uteblifwande, fä Riksens, Stander, hos Eder Kongl. Mast i underdånighet, öfwerlemna sitt beslut.
Rikets Ständer hafva redan hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmält de vid innevarande Riksdag stadgade allmänna grunder och vilkor för förläningsspanmåls meddelande till förbättring af vissa Kyrkoherdars löne-förmoner. Eldigt Rikets Ständers i detta afseende fattade beslut, är det också vederbörande obetaget att hos Kongl. Majit göra sina underdåniga anspråk å dylikt understöd gällande. Vid sådant förhållande, finnér Utskottet ej eller anledning att till beredande af berörde understöd för Kyrkoherden i Carlskrona stads Pastorat, tillstyrka Rikets Ständer att till Kongl. Majit aflåta den härom af motionären äskade serskilda framställning. Stockholm den 2 Mars 1841. Reservation af Herr Grefve von Platen. ”Jag har icke deltagit i det af Stats-Utskottet afgifna yttrande, i anledning af Irsta punkten uti Herr Christiersons motion. Enligt min åsigt, hade Utskottet, i närmare öfverensstämmelse med hvad dess Utlåtande Nro 417 innehåller, nu bordt bestämdt förklara, att Utskottet funnit de öfverklagade olägenheterna, i afseende å Carlskrona stads ecclesiastik-verk, vara af den betänkliga beskaffenhet, att snara och verksamma åtgärder till afhjelpande deraf fordrades; hvarför Utskottet också bordt tillstyrka Rikets Ständer att å detta förhållande fästa Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet samt derjemte i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj t Läcktes låta undersöka, på hvad sätt tillfälle till ordnandet af nämnde stads kyrko-angelägenheter skulle kunna beredas, hvarvid äfven torde böra tagas i betragtande, huruvida det vore lämpligt, att den ene af de stads-församlingarne tillhöriga 2:ne kyrkor utaf staten öfvertoges för att af Amiralitets-församlingen begagnas, i hvil - Stals-Ulskoltets V't låt andej N.-o 4S7. 9 hvilken händelse förslag lill verkställigheten häraf torde varda Rikets Ständer i Nåder meddeladt.” Uti denna reservation instämde Herr Carlberg. Ank. till Exp. Utsk, den 4 Mars i84r, kl. io f, m.
» Var inte ledsen, mamma, » sade han, » jag gaf honom duktigt med stryk för det. » Och med ännu tårade ögon, med hjärtat bäfvande af glädje, gick hon därifrån med sin hand i barnets, denna lilla hand, som nu, det hade hon fast beslutat, skulle leda henne tillbaka till lycka och lugn, till hennes makes varma och trogna hjärta. I DU N 158 Från Iduns läsekrets. Din nästas rygg-. s. v. » Så är det än i d a g! R Y G G! s. v. S å d a n a sär bli aldrig fullkomligt läkta. Straffdomen utfördes också. Hvadan? Låt oss minnas, hur Shakespeare klagar: » Det o n d a För patienee-amatörer. Advokaten. Ur notisboken. I kursen hafva 46 elever deltagit. Första dagen h ö l l s teoretisk e x a m e n, hvarefter lärarinneeleverna fingo hålla en proflektion hvardera m e d lärjungarne i högsta klassen vid läroverket. N I N G. Teater och musik. s. v., d e l t a g a. Kungl. Operan. Mindre afgjord var den framgång det n y a musikverket i sin helhet rönte. •4 * balettBerliot IDUN Skisserade af Wilma Lindhé. (Forts.) Jungfru Beuier — sömmerskan som tagit fosfor! Skulle de inte känna henne, om hvilken det tisslats och tasslats i alla vråar! » Däri Där! » upplyste mer än en, medan alla undrade öfver, att en så fin fru kunde besöka » en töcken ». » Hur mår Sophie n u? » Den sjuka låg med slutna ögon och sammanbitna tänder, utan att svara. Den unga frun satte sig bredvid henne och smekte hennes afmagrade händer utan tanke på, att hon var föremål för allmän undran och uppmärksamhet. Tår efter tår droppade från den olyckligas ögon. » Hvarför lät man mig inte dö? » snyftade hon krampaktigt — » är man då tvungen att lefva, när man inte vill. » » Ja — Gud, som ger lifvet, har ensam rätt att taga det. » » Men det är hårdt! O, om jag fått dö! Och nu bättras jag!
Het är väl sannt, att R. o. Ad. i stället beslutat creditiv till hypotheksföreningar, i händelse några sådana vilja sig derom anmäla; men det är alldeles icke säkert, att sådant sker, och ännu mindre, att det sker till samma belopp, som förut blifvit användt uti de nu indragna lånevägarna, hvadan det icke heller går an att uti ett sådant generelt stadgande, som Frih. Palmstjerna nu föreslagit, bestämma, att lånelillgångarna ovilkorligen skola blifva oförändrade. Gr. Cronhjelm: Skall tillägget ske, så instämmer jag med Frih. Ehrenborgh , i synnerhet som jag grundat min anmärkning på den förmodan, alt Frih. Palmstjernas mening varit, att ingen förminskning skulle äga rum i den utlåning, sorn hittills varit bestämd, då deremot Frih. Ehrenborgh trott, att förslaget afsåg den utlåning, som nu kommer att bestämmas. I hvilkendera fallet torde det för tydlighetens skull blifva nödvändigt att tillägga orden: till beloppet; jag finner likväl för min del bäst att vara alldeles utaf med Frih. Palmstjernas tillägg, och förenar mig med Hr Cederschjöld, att det i intet afseende är behöfligt. Hr Lefre'n: Jag är äfven böjd för Hr Cederschjölds mening, helst vid betraktande deraf, att alla de beslut, R. o. Ad. nu fattat, ej äro annat än grunder, hvarefter Utsk. framdeles kommer att utarbeta, dels ett nytt reglemente för Bankens lånerörelse och dels en förändrad redaction af bancoJagen. 24 D c 11 i Augusti f. m. Det är således nu i el c fråga om att på håret bestämma hvarje redäction , hvilket först blir en cura posterior; och jag tillstyrker derföre, lika med Hr Cederschjöld, att Frih. Palmstjernas förslag måtte afslås, desto hellre sorn så många ändringar blifvit gjorda i Utsk:s betänk., att det torde blifva svårt att i ett generel t stadgande uppfatta ändamålet, hvartut besluten syfta. Frih. Palmstjerna: Såsom jag uppfattat Utsk:s betänk.
För öfrigt må här den anmärkning tilläggas, att den institution af landsting, hvarom här är fråga, hvarken till myndighet eller syftemål har någon likhet med de provinciela rikseller landtdagar, som ännu tidtals i 17:de seklet hos oss förekommo. Den magt, dsesa egde utöfva, torde val i vår tid ej mer under hvilken form som helst, kunna ifrågakomma, och städernas deltagande i de endast undantagsvis och af tillfälliga anledningar hållna provincial-landtdagarne, kan således ej heller åberopas till något stöd för städernas upptagande i landstinget. Länen med sina endast af administrativa behof, för olika tider i olika riktning bestämda, gränser äro dessutom för ingen del jemnförliga med de historiskt ursprungliga landskapen eller provincerna, och landstingen kunna ej blifva annat än rent ekonomiska Ting. Samma förslag, § 47 — 49. Utan afseende på jordmantal, fastighetsvärde eller an dra synpunkter har bevillningen tili staten enligt 2 artikeln här blifvit föreslagen tili bestämmande grund, så på landet som i städerna, för uttaxering af de skattebidrag, landstinget för sina ändamål skulle ega att utskrifva. Om detta förslag blefve lag, skulle i och med detsamma en högst genomgripande förändring af alla nu fastställda förhållanden i afseende å skattskyldighet och deltagande uti de å hemman eller jord för det närvarande lagda besvär blifva genomförd. Kunde sådant i allmänhet och framför allt på behörig väg, samt utan att förflytta en stor del af bördan på andra, utföras, vore det utan tvifvel godt och väl. Men dertill fordras andra undersökningar, andra rättspröfningar och andra bestämningar, än de, med hvilka Committerade haft att taga belatttning. Såsom det nu framkommit och framstår torde Committerades ifrågavarande förslag icka kunna erkännas vara med billighet och rätt förenligt, så vida ej väsendtliga modifikationer dertill fogas.
Återremitterades Lag-Utskottets den 5 och 9 dennes på hordet lagda Betänkanden: N:o 113, i anledning af så väl Kongl. Majrts Nådiga Proposition, med förslag till förändrade stadganden, rörande Insättning, som ock serskildt i detta ämne väckta motioner. N:o 117, i anledning af väckt motion, angående vilkorliga Utmätningsresolutioner. Från H ö g v ö r d. Preste-StIndet. S. D. Föredrogs ånyo Constitutions-Utskottets memorial N:o 35, i anledning af två Stånds återremisser på memorialet N:o 20. Återremitterades } med den af Ståndet, såsom dess gemensamma förklarade tanka, att Ståndet, med frånträdande af den redaclion, som det föreslagit till ändring af senare perioden i 34 §. Regerings-Formen, deremot biträder den af Högloft. Ridderskapet och Adeln i detta hänseende uppgifna. S. D. Föredrogs ånyo Constitutions-Utskottets den 12 och 16 dennes bordlagda följande memorial till Rikets Ständer: N:o 34, i anledning af återremisserne på memorialet N:o 18. A. Ståndet antog icke den gjorda inbjudningen att lill grundlagsenlig behandling godkänna de af Utskottet föreslagna ändringar i 4 §. RegeringsFormen, utan vidblef sitt deröfver fattade beslut och gillade voterings-propositionen. De under Litt. B_, C och D framställda voterings-propositioner gillades. N:o 36, angående Ridderskapets och Adelns återremiss på memorialet N:o 21. Fröt. Vt dr. £i. ig Sept. 1840. V0 terings-proposidonen gillades. N:o 37, i anledning af erhållen återremiss på Betänkande t N:o 23. Med frånträdande af sitt förra beslut, antog Ståndet inbjudningen och dermed äfven till grundlagsenlig behandling det föreslagna tillägget uti 28 §.
Uti en inom Hedervärda Bonde-ståndet väckt, till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad motion, har Riksdags-fullmäktigen G. Bjerkander frän Skaraborgs län, med hvilken liera af Ståndets ledamöter sig förenat, anmärkt, dels att, i följd deraf att den i tolfte punkten af ofvannämnde Instruktion omförmälda ersättning, som Postmästare egde betinga sig för det han ombesörjde att de bref, som inkommo eller ingåfvos och pä landet skulle beställas, blefvo med gifna lägenheter till sina orter utskickade och befordrade, icke vore bestämd, hade ä landet boende korrespondenter ofta fått vidkännas godtyckliga och stundom ölverdrifna algifter i nämnde hänseende; dels ock att emedan stadgandet i Cirkuläret till samtlige Postförvaltare i Piket den 11 Maj 1832 endast afsåge de fall, då Postförvaltare och korrespondenter derom icke kunde öfverenskomma och da det skulle bero på Öfver-Post-Direktörs-Embetet att bestämma beloppet af Postförvaltares arfvode för lösväskors emottagande och afsändande samt postportoräkningars hållande, enligt stadgade grunder, icke föreskref, att Postförvaltare, som blifvit derom underrättad, skulle vara skyldig att låta en korrespondents bref befordras med en annans lösväska, kunde en Postförvadare vägra sådant, derest han icke erhölle särskild rekognition eller vederkänt a, hvilket ock ofta inträffat. Med anledning af hvad nu blifvit andraget, har motionären föreslagit, att bref, som till postkontor ankomma eller der inlemnas, adresserade till på landet Bih. till H. St. Besv.- och Ekon.-Ulsk.
M. läcktes, med afseende å Statens knappa inkomster, i Nåder begagna de tillfällen till besparingar, som, genom indragning af öfverflödig Jägeri-Betjening, kunna sig förete. Riksens Ständer framhärda etc. TabeU. Tabell utvisande grunde,-ne för beräkningssättet nf Ekeskogens indelning i Classer, med inlösnings;,ris. derå föreslaget Class. Uppl. o. godk. hos Bidd. o. Ad. d. 27N0V. 1823. Preste-Ståndet d, 29 Borgare-Ståndet d. 29 —■ — Bonde-Ståndet d. 1 Dec. — Riksens Ständers underd. Skrifvelse, i anledning af Kongl. Mits Nådiga Proposition, angående vidtagande af en ytterligare anstalt till förekommande af Fångars flykt. S. A. K. "Uti Proposition af den 31 sistlidne Julii,' har E. K.
Qvarvarande, brukbara myntstämplar, den 28 December 1833: Rildstämplar till 1 Rdr Sp 4 Revers till dito . 4- Bildstämpel lill 1/2 Rdr Sp i. Revers lill dito 1. Bildstämpel till 1/4 Rdr Sp 1. Revers till dito 1. Biblstämplar till 1/8 Rdr Sp 2. Revers till dito 2- Revers till 1/lG Rdr Sp 1. Bildstämplar till 2 sk. B:co . g. Revers till dito 6. Bildstämplar lill 1 sk. B:co . 4- Revers till dito 1. Bildstämplar till 2/3 sk. « . 3. Revers lill dito 10. Juli. Bildslämpel till 2 sk. B:co 1'. Aug. Namnchiffer till j/b sk 1. Revers till dito ... 2. Okt. Revers till dito 1. Nov. Bildstämplar till 1 sk. Revers lill dito ... 3. Bildstämplar till 2/3 sk 4- Namnchiffer lill J/3 sk 6. Revers till 1/3 sk /[. Bildstämplar till 2/3 sk 5. Revers till dito ... 1. Dec. Bildslämplar till 2 sk. B:co 4* Revers till dito 4- Namnchiffer till J/B sk 4* Revers till dito 4- Revers till 4 Dukat 1. Revers till dubbel Dukat. 2. Revers till enkel Dukat. 2. Qvarvarande, brukbara myntstämplar, den 3o December i83q: Bildstämplar till 1 Rdr Sp 3 Revers till dito . 3 Bildstämpel till 1/2 Rdr Sp 1 Revers till dito . 1 Bildstämplar till 1/8 Rdr Sp 2 Revers till dito 2 Revers till 1/16 Rdr Sp. r Bildslämpel till 1/4 Rdr Sp 1 Revers till dito . 1 Bildstämplar lill 2 sk. B:co . 4 Revers till dito å Bildslämplar lill 1 sk. B:co . 6 Revers lill dito .
Uti Lands-Contoiren sammandrages Räkenskapen häröfver för hvar Province, och denne sammandrags-Råkning, eller så kallade Lands-Bok, ingår till Kammar-Collegium och öfverlemnas derifrån till granskning i Kammar-Rätten. Anmärkningar dervid utfärdas och Uppbördsmånnen åtnjuta det lagliga skydd, att varda hörde, emot den skyldighet att lagligen svara för sine åtgärder. Denne ordning år generell för alla. Stats-Contoiret redovisar, under samma vilkor, sin penninge-förvaltning; Rånte-Kammare-Boken revideras i KammarRåtten; på samma sått de administrerande Militaire-Verkens, och hvar går för sig, att på ett och samma ståhe låta sin förvaltning undersökas. Nu emedlertid, som all så beskaffad redovisning icke kan aflåggas förr, ån mer eller mindre tid förflutit från det år, hvarunder sjelfva förvaltningen egt rum, och granskningen sålunda icke kan hafva annat ändamål, ån att upptäcka verkeligen begångne tillgrepp, fel eller misstag; så har man visligen insett nödvändigheten , och man kunde vål tillägga, det moraliska företrädet deraf, att genom en courant controll söka dem förekomma. Sålunda hafva Lands-Contoiren ett courant inseende på Kronofogdar och en del andre Upp - 122 Riksens Ständers bordsman, och Kammar-Collegium har från äldre tid haft ett dylikt inseende ofver Uppbördsverket på det hela. Stats-Contoiret har med Kammar-Collegium, på visst sått, delat detta inseende, sedan penningarne hunnit till Rånteri-Cassorne, och i senare tider hafva tillkommit flere dylike controller, såsom Krigs-Collegii öfver Regementcskrifvare-Uppbörden, ramt Passevolanceoch Mötesafgifter in. fl., Allmänna Magazins-Directionens öfver Gpanmålsskatterne, sårskildte Comiterades öfver Salpeter-Uppbörden; Commerce-Collegii öfver Controllståmpel-medlen, flere andre att förtiga. Desse fordelningar och utgreningar åro afvikelser från första inrättningen, sorn sammandrog hela den lefvande contjollen på ett stalie.