Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
A ntagnin g s bevis för städernas saint kyrkooch s k o l b e tj en te, när lönen på stat icke uppgår till 20 R:dr; Apothekar ebre f; Arfskiften, äfvensom afskrifter eller utdrag deraf; Bevis af domare eller embetsman i brottmål samt ekonomie-, politieoch militär-ärenden; Bouppteckningar, då behållna summan icke uppgår till 1,0 0 0 B:dr, äfvensom i allmänhet ef t er lefv an de makes giftorätt i boet samt afskrifter eller utdrag af bouppteckningar; Brottmål, ransakningar, ansökningar, förklaringar och besvärshandlingar deri; _ Cer tepar lier, då fraktsumman ej uppgår lill 100 R:dr; Diplomer för Agenter, General-konsuler och Konsuler, hvilka ej åtnjuta lön eller traktamente; D aktor sbr ef, sorn efter aflagdt prof utfärdas, nemligen Teologie-, Jurisoch M e di eine-D o k to r s-b re f, Kirur gie M agisterbref samt Filosofie Doktorseller Magisterbref. Elementarläroverk, i alla dem rörande mål; Förmyndarekammares uträkningar å omyndiga barns medel och i allmänhet förmyndare-redogörelse med dertill hörande bilagor; Gesällbref ; Hospitaler, i alla dem rörande mål; Konslitutorialer och Förordnanden såväl med allmänna verk som enskilda stiftelser, då lön eller arfvode icke åtföljer; Kontrakter om kronoleveranser och karaktershus å boställen samt i allmänhet då deri belingadt belopp ej uppgår lill 10 0 R:dr; Kronan i allt hvad dess rätt rörer; Kronoleveranser, kontrakter derom ; Ky r ko b e tj e n te. Se antagningsbevis; Kyrkor i alla dem rörande mål; Köpe-, bytesoch gåfvobref å egendom af mindre värde än 100 R: dr ; Köpekontrakter; Lappar, då afhandlingen är emellan Svensk och utländsk Lapp; Lotsar anses i tjensteärenden lika med Kronans manskap; Manskap, Kronans.
Då jag finner Utskottets Ledamöter hysa delade meningar så väl om den inskränkning, Motionstiden i allmänhet bör undergå, som om den skillnad, hvilken deruti bör göras imellan Lagtima och Urtima Riksmöten, så torde jag med urskiljande af dessa 2:ne föremål först få fråga, om Utskottet bifaller Fördelningens Betänkande, att, så vidt det rörer Lagtima Riksdag, Riksens Ständers rätt att väcka nya frågor ej må räcka längre än En månad ifrån den tid, Riksdagens början, enligt 27 § Riksdags-Ordningen, räknas. Svarades allmänt Ja utom af Riksdagsmannen Anders Åberg, som emot detta beslut reserverade sin förut yttrade mening. Herr Grefven och Ordföranden frågade vidare, om Utskottet gillade en Ledamots nyss gifna förslag, att Motionstiden vid Urtima Riksdag bestämmes till Fjorton dagar. Svarades Ja och Nej. Herr Borgmästaren Norström: Om man ifrån närvarande tids erfarenhet får dömma om det tillkommande, så kunde det hända, att aldrig annat än Urtima Riksdagar inträffade. Då vore 14 dagars Motionstid för kort, och jag önskar, att han måtte blifva lika med den vid Lagtima Riksmöte. Flera af Bonde-Ståndets Ledamöter förenade sig i samma tanka. Votering yrkades, hvarpå Herr Grefven och Ordföranden framstälde följande proposition: »Den, som bifaller, att den skillnad göres imellan Riksdagsmäns rättighet att väcka frågor vid Urtima och Lagtima Riksdagar, att vid de förra den skulle vara inskränkt till endast 14 dagar ifrån Riksdagens, enligt Riksdags-Ordningen räknade, början, skrifver Ja; 472 Riksdagen 1812. Den, det ej vill, skrifver Nej; vinner Nej, så blir rättigheten att väcka frågor lika vid Urtima och Lagtima Riksdagar, efter nyss fattade beslut.» Behörig omröstning med slutna sedlar aijstäldes och befanns hafva utfallit på följande sätt: Ridderskapet och Adeln: Preste-Ståndet: Borgare-Ståndet: Bonde-Ståndet:
Riksmöte samt utdelning af Protocoll och Bihang för sistförflutne Riksdag; varandes af Utskottet bland annat tillstyrkt, att tryckningskostnaden borde förskjutas af Riksdagsmedlen samt försäljningspriset nedsättas till En skilling R:co arket, med rättighet för StatsContoi,- ret, att återfå hvad genom försäljning kan inbringas; äfven som att upplagan af Bihanget för denna Riksdag måtte minskas samt de sedan förra Riksdagen öfverblifna Exemplar af BondeStåndets tryckta Protocoll bland Ståndets nuvarande Ledamöter utdelas m. m. Till detta StatsUtskottets utlåtande i hela dess vidd lemnade BondeStån*» det, uppå gjord proposition, sitt bifall? *4 Fröt. Ucdr. d. 10 Frlr. ige®. Den 10 Februari 1823* Från Högt. Ridderskapet och A deln. S. D. Vid förnyad föredragning af Expe» ditionsUtskottets den 6 dennes på bordeE lagda förslag till Riksens Ständers underdåniga Adresser till Hans Majit Konungen och Hans Kongl., Höghet KronPrinsen med lyckönskning öfver Hans Kongl. Höghets förestående förmälning med Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Josephina af Leucbtenberg, fann Riddersfcapet och Adeln för godt att berörde Förslag, i anledning af de dervid af åtskillige Ledamöter gjorde anmärkningar, till Utskottet återremittera, hvarvid Ridderskapet och Adeln likväl trodde sig fcöra förklara, att de af Friherre Lagerbjelke, Gustaf, författade härhos bilagde förslag till underdånige lyckönskningsadresser fullkomligen uttryckte de känslor och tänkesätt, hvilka Ridderskapet och Adeln för Dess del enhälligt ansåg och önskade böra vid ifrågavarande tillfälle i underdånighet tolkas. Afskrift. Riksens Ständer hafva med underdånig vördnad af Eders Kongl. Majit emottagit underrättelsen >[om Hans Kongl. Höghet Kronprinsens snart förestående förmälning med Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Josephina af Leuchtén berg och Eichstädt, Trot.
Hos oss deremot plägar ingen, i så beskaffadt mål, sakfällas, med mindre brottet blifvit af den tilltalade erkändt eller af tvänne sammanstämmande vittnen intygadt. I England söker Domaren snarare att afböja den tilltalades bekännelse; men här anses den så vigtig, att 2:ne vittnen erfordras, för att fylla denna förmenta brist i bevisningen. Om också Jurymän i några länder äro, såsom jag erinrat, förbundne att äfven i brottmål följa vissa i afseende på bevisningen meddelade föreskrifter, komma dock, såsom förhållandet alllid måste vara, der Jurymän döma, dessas åsigter och uppfattning af i sig sjelf mindre vigtiga omständigheter, alt bestämma beslutet om den tilltalades skuld eller brottslighet. När man derjemte besinnar, att Jurymän döma utan appell och icke äro underkastade lagligt ansvar för sitt beslut, så torde man finna, att denna domstols inrättning ingalunda är gynnande för oskulden. Jag tror mig icke heller säga för mycket, då jag påsiår, att i de länder, der Jury-inrättningär finnas för brottmåls behandling, flera oskyldiga sakfällas än der rättvisan skipas af ständiga, lagkunniga Domare. Den, som gjort sig bekant med brottmålsannalerna i förstnämnde länder, torde icke finna delta mitt omdöme öfverdrifvet. En anklagad är således, i följd dels af do,mstols-inrättningen, dels ock af bevisnings-theorien, i Sverige vida mindre utsatt för faran att blifva fälld än i de mesta andra länder. Men just derföre att man hos oss, i motsats med de flesta andra Lagstiftningar, lemnat den tilltalade sådana förraoner i processen, att han svårligen lärer kunna åtminstone i gröfre brottmål, utan egen bekännelse åt saken fällas, så är det ock uppenbart, att, såvida Criminal-processen icke skall nedsjunka till betydningslösa former, 8 Lag-Utskottets Betänkande N:o i63. oell strafllagarne förlora allt anseende, något medel finnes till motvigt emot denna ytterliga ömhet om oskuldens bevarande. Såsom sådant måste, enligt min tanke, stadgandet angående tilltalad persons insättande på bekännelse anses.
Så bjuder redan allmänna lagen, och några ytterligare bestämmelser härom äro alltså icke af nöden; men deraf följer äfven, att i vexellagen ej behöfver bestämmas någon tid, hvarinom vexeltagare bör afhemta vexel, eller något ansvar, om vexelgifvare vägrar utlemna vexel, emedan tideri 1 förra hänseendet beror på aftalet, och är således förbindande lör båda kontrahenterne; och häraf torde finnas, att nu besvarade anmärkningar icke föranledas af någon ofullständighet i förslaget. 7 §• En talare bar väl yrkat, alt all vexelhandel borde, vid vexelrättens förlust, ske kontant, för undvikande af missbruk i vexelhandel, deraf åter skulle följa, alt förevarande §., som afser den händelse, att vexeln blifvit aflemnud, utan att vexeltagaren derföre erlagt öfverenskommen betalning, borde utgå; men denna åsigt har ej vunnit något allmännare understöd; hvaremot i afseende på förevarande §. blifvit anmärkt, att deri bestämda tid för protest borde inskränkas till en eller två dagar; att stämning 6 Lag-Utskottets Utlåtande, N.o 124- å vexeltagare!! borde lagas inom tre, fem eller högst sex dagar; att det icke blifvit bestämdt uttryckt, om tiden för protesten borde räknas från den dag vexeln aflemnades, eller från den, då vexelslutet skedde, samt slutligen alt, enär i 6 stadgas, att vexelgifvare skall utlemna vexel å bestämd tid, emot undfående af öfverenskommen betalning, ifrågaställda . som talar derom, att vexel blifvit aflemnad, utan att betalningen är vorden erlagd, således stod i uppenbar strid med den förra. Då, på sätt redan anmärkt blifvit, vexefaffärer böra grundas på fria aftal, synes det ej eller kunna förvägras vexelgifvare att utlemna vexel, utan att betingad liqvid vid tillfället erlägges. En föreskrift derom skulle jemväl helt och hållet strida emot de allmänt gängse bruken i vexelhandel och derpå hafva ett menligt inflytande.
Jfr. äfven Lag-Utskottets Memorial N:o 51. — N:o 35. till Rikets Ständer, angående gjorda underdåniga framställningar om Statsbidrag för jernvägsanläggningar från Mariestad till vestra stambanan, från Borås till samma stambana, mellan Köping och Uttersbergs Bruk samt mellan Hvetlanda och Oscarshamn. HI. 44, 70- R. 79. XI, B. 131, 134. A. 136, _ p _ <4.1 <40, 141, <49, 230, 267. U. 327, 332- U. 394. A, 399. U. 440, 443. E. 445. Propositioner oell Skrifvelse^ Kongl. Maj:fs Nådiga. — N:o 36. tdl Rikets Ständer, angående Direktionens för NoraErvalla jernvägs-bolag underdåniga ansökning om ytterligare låneunderstöd för nämnda jernvägsföretag. III. 44, 79. R. PO. X. B. 294. 327, 348. A. 354 364. XI. U. 85. A. 115. U. 288, 303 IS. 331. — N:o 37- till Rikets Ständer, i anledning af f. d.
Ja och Nej; hemslälde Hr Gr. o. Landtm, om R. o. Ad., med nyssnämnde förbehåll, ville vidblifva sitt beslut och afsla Utsk:s förslag, hvarvid åter ropades Ja och Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, ånyo liemstälde om R. o. Ad., med samma förbehåll och förberörde förändring i citationen, bifölle Utslcs förslag, samt, sedan denna propos. blifvit besvarad med Ja och Nej, förklarade att han ansåg Ja nu hafva varit öfvervägande. Gr. Lagerbjelke begärde votering. Uplästes till justering och godkändes en sålydande voter:spropos. : Den som bifaller 18:de §:n af den i Särskildta Utsk:s Utlåt. JV2 20 föreslagna förordning, ang:de vilkoren för bränvins försäljning, med den förändring, att, i st. f. orden ”enligt 8:de eller 12:te §:n eller auktion enligt 10:de eller 14:de §:n” införas orden ”enligt 8:de, 12:le eller 15:de §:n eller auktion eu - Den 5 Oktober. 107 ligt 10:de §:n,” samt med förbehåll att särskildt få pröfva de af R. o. Ad. till ifrågavande § beslutade tillägg, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, afslås ifrågavande § och vidblifver R. o.. A., med förenämnde förbehåll, sitt förut i ämnet fattade beslut. Vid voteringens slut béfunnos rösterne hafva utfallit sålunda : Ja — 9. Nej — 10. Då härefter Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att nu återstode att pröfva de af R. o. Ad. beslutade tilläggen och deribland först det, som angick Upbördsmannens qvittos företeende lill annotation hos Härädsskrifvaren, anmälde sig och yttrade Hr Printzensköld: Jag anhåller vördsamt, det Hr Gr. o. Landtm, behagade uplysa, om detta förslag varit föremål för öfverläggning, såsom utgörande en särskild afdelning af §:n.
Brot. 1856—1«S8. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 32 Hafi. 1 2 Siats-Utskottets Memorial Jtä 290. »Den, som vill, att till kontra-proposition i hufvud-voteringen antages Utskottets af Borgare-ståndet utan tillägg godkända hemställan, att under de år, nu skeende stats-reglering kommer att omfatta, bränvins-brännings-medlen skola till Rikets Ständers Riksgälds-kontor lefvereras samt derstädes debiteras och redovisas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, antages till kontra-proposition samma hemställan med det af Bonde-ståndet beslutade vilkor, att uti blifvande reglemente för Riksgälds-kontorets styrelse och förvaltning intages, att härigenom icke förringas den, enligt 64 § Regerings-formen, Konungen tillkommande rätt att disponera såväl Rikets ordinarie stats-medel och inkomster, som hvad under namn af extra ordinarie utlagor eller bevillningar till Stals-verket af Rikets Ständer anslås.» För voteringen i hufvudsaken torde följande proposition antagas: »Den, som anser att det väckta förslaget, att under de år, nu skeende statsreglering kommer att omfatta, bränvins-brännings-medlen skola till Rikets Ständers Riksgälds-kontor lefvereras samt derstädes debiteras och redovisas, icke bör bifallas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, antages (l:o alternativet) Borgare-ståndets beslut. (2:o alternativet) Bonde-ståndets beslut Stockholm den 2 Mars 1858. Reservationer: af Biskop Annerstedt. » Prosten Berlin. Stais-Utskottets Memorial Jl/s 291. 3 M 291. Ank. till Exp.-Utsk. d. 2 Mars 1858, kl. 3 e. m. Memorial, angående den under innevarande riksdag verkställda stats-reglering samt den för Riksgälds-kontorets utgifter erforderliga allmänna bevillning. (R:gs Afd.)
En med dessa hofsamma och kloka administrationsgrunder oförenlig, till förmån för jordegare stiftad, undantagslag erfordrades icke 1736, och vore för närvarande ännu mindre behöflig; och enär vida vigtigare angelägenheters utförande måste anförtros åt den offentliga executiva makten, borde jemväl ilrågavarande särskilda execulions-rätt deråt kunna, utan våda, anförtros, och samma rätt, hvilken under sednare lider sällan eller aldrig lärer begagnats, följaktligen, utan någon olägenhet kunna afskaffas. I sådan händelse borde de uti 8 §. stadgade serskilda straffbestämmelser äfven undanrödjas, enär deri afsedda fall icke vidare kunde inträffa, sedan joi degarens säl skilda execulionsrätt försvunnit, samt i och med detsamma det större skydd, honom ansetts höra tillkomma, tillika upphört. På grund häraf hai Justitieombudsmannen föreslagit: 1:0 att 16 Cap. 7 §. Jorda-Balken måtte förändras till följaude ly - delse: 4 Lci«-Utskoltets Betänkande, JV.-o 24. ”Rymmer lanclbo bort inom stiimmotid; böte för olaga afflyttning tio daler, jordegarens ensak, eller dens, som jordegarens rätt häfver; och alla de, som med voro att hjelpa landbon Hytta, böte hvardera fem daler”; och 2:0 Att 8 § i samma Capitel och Balk må förklaras hafva upphört att vara -gällande.
''Hvar och en allmän fråga/’ (och en allmän fråga är otvifvelaktig! denna, efter den ej rörer ett Stånd ensamt,)” som första gången i något Stånd förekommer, skall, såvida ej Ståndet enhälligt genast densamma till vederbörligt Utsk. förvisar, ligga på bordet till nästa »74 Den iy Maj. plenum, då remiss bör ske,” etc. Samma § i sin fortsättning synes visserligen handla om motioner; men då deri handlar om allmänna frågor, som förekomma, oell icke något mom. finnes, som bestämmer pä hvad sätt sådana mål, som coramunieeras genom prot.utdr., höra behandlas, synes mig så väl af stadgandet i denna 49 §> som äfven på grund af analogien, detta mål böra undergå enahanda behandling. På dessa skäl kan jag ej anse det vara formeuligt alt ytterligare bordlägga ifrågavar, inbjudning. Hr Lagerhjelm: Jag har redan haft äran yttra mig ronde formenligheten af en ytterligare bordläggning, och hvad den siste talaren af grundlagens stadgande uppläst tyckes mig tillkännagifva, att inbjudningar icke dermed menas. För öfrigt inser jag icke orsaken till den vigt man velat gifva åt denna fråga; ty man ser ju ofta och läser ju ofta i StatsUtskts förslag till voterts-propostr, att, såvida ej den inbjudning, som Utsk. framställer, anlages, så kommer det att gå så och så. Förhållandet är således, att som förstärkta SlatsUtsk. icke känner till inbjudningen, så kommer den icke heller att inverka på voteringen, utan den kommer att för sig gå i kraft af de handlingar, hvarefter StatsUtsk. agerar. Det är klart att ett Stånd skall svara på hvad ett annat Stånd talat och att BorgareSt. således skall få ett svar från H. R. o. Ad., men då jag ej ser något hinder af grundlagen att uppskjuta med afgifvandet af detta svar och icke heller finner del vara af någon vigt alt det nu afgifves, så måste jag säga, alt jag förenar mig med dem, sorn anse att detta ämne än ytterligare må få hvila. Frih. Cederström, Jacob: Frih.
Bevillnings-ötskottet: efter N:o 107, Gr. Klingspor, Mauritz Staffan Philip; N:o 563. Hr Wulffrath, Fullm. Hr von Hartmansdorff August Edvard. Ridd ar liusUtskottet: efter N:o 140, Frih. Leuhusen, Axel Reinhold; N:o 2170, Hr Lidslrömer, Fredrik August. Äfvenledes öpnades Hrr Elektorers lista vid val af en Suppleant i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. efter N:o 140, Frih. Leuhusen, Axel Reinhold: oell befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 1102, Hr Freidenfelt, Carl Petter. Anmäldes och lades på hordet nedannämnde från BankoUtsk. inkomne ullät.-n: N:o 34, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt. N:o 21. öfver gjorde ansökningar om ersättning för mistad inkomst i följd af de s. k. småsedlarnes nphörande; samt N:o 35, i anledn. af väckt motion om afskrifning af f. d. Handlanden M. F. Bergelins sterbhusdelegares skuld till Bankodiskontverket. Ex. IIr Frih. o. Landtm, yttrade, att R. o. Ad. torde erinra sig, hurusom uti ett föreg:de plenum R. o. Ad., uppå derom af H. Ex. gjord hemställan beslutat, att Bevilln:s-, Lagsamt Allm. Besv.-o. Ekon.Ulskms betänk. N:o 1, angtde vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin, skulle hvila på bordet till såväl Statslltsk:s utlåt:n ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens hufvudtitlar som Const:sUtsk:s decharge betänk, undergått pröfning. Denna af II.
Sverices åkerfält tia sorn nu varit använd till plantering af jord [rugter , — minskade skogstillgångar och ökade byggnadskostnader då gjort de! för åkerbrukaren lika nödigt sorn nu , atl för sina större förråd af jord» frugter bereda underjordiska förvaringsrum ; så skulle Lagstiftningen visserligen hafva åt 4o Cap. 6 Missgernings - Balken gif-v i t en tillämpning, sorn skyddat äfven den under jorden hvilande eganderätten ; och ehuru inbrottsstöld, efter Lagens mening, förutsätter våld å låsningsanst alt; så, enär en olika tydning och tillämpning af Lagens bokstafliga innehåll bestämdt ådagalagt , att en strid eger rum emellan del, som är, och det, sorn bör vara, samt tiden och förändrade tidsförhållanden påkallade en Lag» förklaring, som skulle utfalla till fördel antingen för tjufven eller för den bestulna fattiga bonden, lemnade Herr Prolessoren ein röst för den senare; 2:0 af Herr Prosten Forslind, sorn äfven förenat sig med Herr Professoren Bexell; att potatesgiopen är ett igenstängdt förvaringsrum, hvilket, likt hvarje annat sådant, ej kan utan våld uppbrytas, ehuru det icke är med lås forsed!
Men det här passar m i g mycket bättre. » » Ja, det var j u riktigt tur, att vi delsevis träffade kanske hänhvarandra, annars hade du a l d r i g f å t t r e d a p å, att d e t finns e n sådan u t v ä g att » Adjö Jag hoppas rens rika b o n i n g. S3 få börja, så kvinnans snart arbete och stränga utan flit? Men nya dagar randades. konstväfnaden Själf bondson och uppfödd D e t var fabriden den gamla skånska hemslöjden tionernas och d e n stora manufakturhandelns u p p s ö k a mönster. H a n blef » Ja, tid skall skrifva, när j a g hållit m e d kurserna någon tid. i dag. på Hjärtligt tack för full dödade den fosterländska hemslöjden. Svaga De började m e d för Adjö. » allt med # och nytt långsamt, och modernt, g å f v o till kviunorna snart vika. hvad tjänar, h v a d tjänar det till, lilla vän, A t t du visar dig trumpen o c h tvär, Och att låtsas liksom du mig knappt känt igen, Och att ställa dig främmad och fjär. den af, spinnrockarna där med man där f ö r e d r o g eller p å » marknaden » billiga kramet från Denna började Det var ännu här slöjden, l ä g g a s i g till m e d d e t konstslöjd 1840-talet och fortskred icke blott sju årtionden. i den stora äfven i den mindre hemtillverkfärger, m e n hvad » stilen » numera snart nor minnas stillösa af nog och soffkuddar talet. ännu dessa fullkomligt afskyvärda fantasiverk i Hela och divansmattor » konsten » gick en i åstadkomma dyna form så alla, omfattar såväl färgerna beträffar så tusen färgnyanser. I hvad grad hemslöjden under tiden gått framåt och utvecklats, lätt dre att än se. 214, De däraf anmält sig 116. Finland utställarna från Stockholm hafva Huru många som från 60- på att icke bekant, m e n helt visst blifva d e icke få.
Landtbruks-akademien upplåtas för utställning af landtbruksredskap och modeller, måtte anvisas ett extra anslag till belopp af 5,000 Ridr; Och hafva Rikets Ständer bifallit hvad Eders Kongl. Majit i förevarande hänseende äskat. 32:o. Enligt hvad af Statsråds-protokollet inhemtas, hade Svenska Trädgårdsföreningens styrelse uti underdånig skrifvelse af den 29 Juli 1865 hos Eders Kongl. Majit anhållit om aflåtande af nådig Proposition till Rikets Ständer, dels att trädgårdsföreningen äfven för nästa statsregleringsperiod måtte få åtnjuta det årliga extra anslag, stort 4,500 Ridr, som den hittills åtnjutit på vissa dervid stadgade vilkor, dels ock att ett anslag för en gång af 10,000 Ridr måtte anvisas för beredande af undervisningslokal och bostäder åt ett ökadt antal elever vid föreningens skola å Rosendal; och hade styrelsen, då den s. k. vinterträdgården å Rosendal vore såsom vexthus för föreningen obehöflig, ansett lämplig lektionslokal 14 Expeditions-Utskottets Förslag till Rikets Ständers underd. Skrifvelse, N:o 76. lättast och med minsta kostnad kunna erhållas, om denna byggnad, utan väsendtlig förändrig af dess yttre form blefve dertill inredd, hvarigenom, enligt uppgjordt kostnadsförslag, skulle för en kostnad af 10,500 R:dr erhållas en beqväm, ljus och för framtiden fullt tillräcklig undervisningssal samt beredas bostad för ytterligare tolf elever; — och skulle undervisningen derigenom kunna utsträckas och med väsendtligen större gagn handhafvas, dock under förutsättning att skolan äfven för framtiden finge fortfarande uppbära det extra årliga anslag, som densamma hittills åtnjutit och hvarförutan den icke skulle kunna vidmagthållas ens i sin nuvarande utsträckning.
För år 1818, [ifrån förfallotiden den till Martii månads slat 1821 , ifrån den För år 1819, till den —• - ♦ ♦ ♦ . 110; io5: till Martii månads slut 1821. Denria Tabell itilia flas emellan pag, 107 och 108 af Bihang till Riks-St, Prot. 1S2Ö, loida Sami, 2 B, 2'Afd, Banco, Spannen) ?d. K: dr sk. r. T;r Kapir t.659 8 — 2.737 tC — 1 <5)9 . ' 80 76 20 to 215 — 5,27° ■<4 * Credit. N. NLäns Landt-Ränteri påförd dit lefvererade Undsättrungs-Spanncmåls-Medel. Ränté-Mcdel För år 181S; d, 20 Nov, 1819 70; — „ 1S19: d. 4 Dec. 1820 40: '8, (Och så vidare adla Lefvcreringar för påföljande året 1821, sorn blifvit gjorde till Martii månads slut.) ¥. N, KronoMag xzins-Cofitoir nåjöres in natura lefvererad Spannemål, sorn godt gores Låntagarna till § delar afUndsättning spri set. För år 1819. Korn a 6: lo. 8 62: lo. 8. 2o4; a3 4 (Och så vidare till Martii månads slut l§21, med iakttagande af olika bestämde ersäituingsvilkor.) B al ance den 1- April 182?), i FögdeHetinncstäénde, enligt hosgående, behörigen verijicerade Rostlängder. Räntc-Medel. 60: 64 'iO. ~ I24; /JO, _ Summa Credit Banco, R;dr sk, r. 2,300 9° I 290 28 1,584 i 27 4 24 i ■ . 1 ■' A " ... ; r J 1 Formulaire Litt. B.