Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Län skulle vara betagna den af detn tillförene åtnjutna rättighet att å dessa kronoparker erhålla utsyning af virke för sina knekte. stugors uppbyggande, en sådan rättighet måtte varda dem till fortfarande begagnande i Nåder tillerkänd; så hafva Rikets Ständer vid innevarande Riksdag, under öfvervägande förehaft framställningar om rättighet för Rostoch Rotehållarne i Barne, Wiste, Åse, Kållands, Kinnefjerdings, Kinne, Skånings, Laske, Wilske, Gudhems, Walle, Kåkinds samt Wartofta och FröKinds Härader af samma Län, alt, för sina knekle-stugors uppbyggande, erhålla utsyning af virke å närmast belägna kronoskog; och ehuru, genom den dervid åstadkomna utredning af frågan, upplyst blifvit, att, på sätt Kammar-Collegium, i afseende å Rustoch Rotehållarne på slättbygden inom Skaraborgs Län i allmänhet antagit, förenämnde Rustoch Rotehållare icke äro lagligen förpligtade att förse sina soldater med knekte-stugor, utan kunna, på sätt Kongl. Förordningen af den 1 Febr. 1695 förmår, i stället gifva dem årlig hushyra eller husrum i gården, synes det likväl Rikets Ständer vara tydligt, att Rustoch Rotehållarne, under närvarande omständigheter, äro nödsakade att vidkännas förstnämnda, för dem, såsom boende i en på skog fattig trakt, ganska kännbara besvär. De skulle nemligen icke, utan att bestå honom serskild bostad, kunna anskaffa duglig soldat, och äfven om Expeditions-Vtskottcls Förslag till und. Skrifvelse, ly.o 49• 3i om sådant kunde låta sig göra, måste det otvifvelaktigt vara förenadt med. stort obehag och många olägenheter för Rustoch Rotehållaren, derest soldaten, som oftast är gift och har barn, och som icke kan för den bestämda huslegal), en och en half daler, förskaffa sig husrum, bodde i Rustoch Rotehållaréns hus samt vore så till sägandes medlem af hans hushåll.
St. anse KrigsAcademien på Carlberg jemväl ”böra räknas,” desto mera vore af behofvet påkalladt, som, i annat fall, enär ofvannämnde anslag blifvit vid Statsregleringen uppfördt på RiksStatens f. d. Fjerde, numera Tionde, HufvudTitel, tvätydigliet kunde uppstå, huruvida KrigsAcademien , hvars anslag finnes på Tredje HufvudTiteln uppfördt, kunde till någon delaf förutnämnde anslag komma i åtnjutande. Genom den redovisning, Expeditions-Utskottet nu går att, i anledning afåterremissen, afgifva för den uti dess ifrågavarande Förslag befintliga uppfattning af R. H. Sl:s beslut i ämnet, förmodar Utskottet behofvet undan röjd t af serskildt besvarande å en Ledamots af Högloft. Ridderskapet och Adeln, Herr Bråkenhjelius erinran om Utskottets pligt att taga kännedom om innehållet af de handlingar, som ligga till grund för R. St:s Skrifvelser, till hvilka sistnämnda Expeditions-Utskottet åligger att afgifva Förslag. Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotlens Utlåtande, N:o ro, hvaruti frågan om det tillökade provisionela anslaget för Undervisningsverken först behandlades, blef af Högvöidiga PresteStåndet och Yällofl. Bor - Expe.ditions-V tskottets Memorial iV:p 286- 207 gareStåndet bifallet, men af Högloft. Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda BondeStån det återremitteradt.
Domkapitel aflagda, prof pedagogerna visade sig ega en med elementar-lärarncs förmåga jemförlig undervisningsskicklighet; eller åtminstone att den lärare, som efter aflagde prof blifver ifrån pedagogi till elementar-skola förflyttad, må vara berättigad att vid denna sednare läroanstalt i afseende å. lönetur räkna sig till godo den tid, derunder han förut vid pedagogien utöfvat en fullt godkänd lärareverksamhet. Hos samma Högvördiga Stånd har jemväl Domprosten Björling, med hvilken Doktor Nordström samt Prosten Källström med flere ledamöter sig förenat fästat uppmärksamhet å angelägenheten deraf, att lärarne vid de tvåklassiga stadspedagogierne erhölle en sådan förbättring i lönevilkor, att desse åtminstone i någon mån motsvarade lärarens ansträngande arbete och det kunskapsmått, som af deni fordrades. Om åtgärder härutinnan icke klefve snarligen vidtagne, vore det fara värdt, att dessa läroanstalter, i brist på skickliga lärare, icke skulle kunna motsvara sitt ändamål eller förmå att upparbeta sig från den låga ståndpunkt, derifrån Rikets sednast församlade Ständer åsyftade att dem höja. På grund häraf och med redogörande för den utvidgning stads-pedagogierne inom Westerås stift på sednare tider erhållit, har motionären föreslagit, att de pedagogier i samma stift, som voro försedde med tvänne lärare och lika många klasser, nemligen stads-pedagogierne i Arboga, Köping, Nora och Hedemora, måtte förklaras för lägre tvåklassiga elementar-läroverk och på staten för dessa läroverk uppföras, med en lön för rektor af 2,000 och för kollegan af 1,000 R:dr, samt med rättighet för desse att beräkna enahanda lönetur, som vore lärarne vid de högre elementar-läroverken medgifven.
Betänkanden. män; och, skulle åter sådane vara utöfver behofvet antagne, så kunde antalet mindskas till det nödvändiga. 2:0 Memorial af Herr Lectorn och Prosten Per Arenander, hvaruti, efter gjord framställning om fördelarne och nyttan af de författningar, sorn blifvit vidtagne till förekommande af Tiggerier utaf orklösa fattighjon, öfverklagas de olägenheter, hvilka i hög grad skola tillskyndas Invånare på landet derigenom, att Handtverks-Gesäller och permitterads Krigsmän kringstryka utan bestämda ändamål, krigsmännen ofta åtföljde af Hustrur och Barn i det mest torftiga och utblottade tillstånd, under hvilka vandringar en del af dessa personer med häftighet, men andre åter med pock och hotelser fordra af Allmogen oell den enfalldigare icke blott föda, utan ock penningar, hvilka gåfvor det icke skall vara rådligt att neka dem, i synnerhet då flere sådane gäster förenat sig i ett sällskap. På detta sätt underhållne af allmosor ofta under hela året, skall det jemväl icke sällan inträffa, att, då den permitterades Pass är stäldt till någon viss af honom uppgifven Socken, derhän är född eiler fordom vistats, och hvarest han följaktligen anser sig berättigad att under permissionstiden uppehålla sig, han omsider blifver Socknens fattigvård till tunga och i det tillståndet kringsprider sjukdomar och laster samt stundom utöfvar de grofvast© brott. Till förekommande af detta nomadiska lefnadssätt, som i ungdomsåren skall grundlägga sede-förderf, oduglighet och olust Best), och Ekon. Utsk. Betdnkanden.
Den på delta sätt tillkomna underdåniga framställning af Rikets Ständer om nedsättning af en Kommitté för undersökning om beskattning å städernas innevånare och dess förhållande till beskattningen å landets öfrige innebyggare, var till sitt upphof, sitt ändamål och sin verkan af hela landet känd och uppskattad, långt innan den hos Kongl. Maj:t föredrogs; och likväl blef berörde framställning bifallen, utan att synas hafva ådragit sig någon uppmärksamhet. Äfven om något ändamål i afseende på Konftitutiom-Utskolteta Memorial, N:o C. 101 städernes beskattning varit att vinna, så hade dock högre intressen bordt göra sig gällande hos rådgifvarné, hvilka icke bordt vara okunniga om hvad frågan verkligen innebar, och i allt fall bordt kunna uppfatta den från den politiska synpunkt, som den äfven åt den mest kortsynta erbjöd.
Vespasianus befann sig på ön Achaja med kejsar Nero, och såg i drömmen en okänd, som förkunnade honom att hans lycka skulle börja så snart man hade ryckt ut en tand på Nero. Så snart han waknat och gått ut, war den första syn som mötte hans ögon, en läkare som kom ifrån Nero efter att hafwa ryckt ut en tand på honom. Det dröjde icke länge förr än denne kejsare dog, och hans efterträdare Galba dog äfwen efter en mycket kort tid. Vespasius begagnade sig af den twedrägt som uppstått emellan Otto och Vetellius för att låta utropa sig till kejsare efter dem. Septimus Sewerus drömde att kejsar Pertinax dog af ett fall från hästen, och att han sjelf steg upp på den kejserliga hästen. Tilldragelsen besannades: Septimus Sewerus blef wald till kejsare i stället för Pertinax. Då kejsar Constantin förde sin här emot Maxens, såg han i drömmen ett strålande kors och hörde ett annat kors som sade honom, att han genom detta drömda tecken skulle blifwa segerwinnare. Han befallte att den dag striden skulle ega rum, skulle ett af guld och ädla stenar strålande kors bäras af hans tappraste krigare, och under detta lyckliga förebåd besegrade han den fiendtliga hären, som nedgjordes under träffningen. Då sachsarne gjorde uppror under Wittekinds befäl, år 773, såg Carl den Store i drömmen tjocka moln, klyfda af blixtrar, sänka sig ned öfwer honom, tecken som bebådade upproret, och en klar sol skingrade snart deßa moln. Richard Lejonhjerta såg i drömmen en hund slåß med en annan hund under natten, och facklan som han höll i handen slocknade. Denna bebådande dröm hade han twenne weckor innan han fängslades af Leopold, hertig af Österrike, som utlemnade honom åt tyska kejsaren Henrik VI, med tillnamnet den grymme. Richard war hans fånge i twenne år. Henrik IV såg i drömmen, under den natt som föregick hans mördande af Ravaillac (1610), en regnbåge som swäfwade öfwer hans hufwud. Denna syn bebådar en wåldsam död.
R eseoch undersöknings-kostnader samt expencer 6,666: 32 Till en Lärare vid Mariebergs Läroverk uti de kunskaps-ämnen, som specielt tillhöra Ingenieurer för allmänna arbeten 1,000: — Summa 17,433: 16> hvaremot de 1,000 R.dr, som förut af 4:de Hufvud-Titelns anslag utgått såsom arfvode till Chefen för Stor-Amirals-Embetets Tredje Afdelning, samt det serskilda aflönings-anslaget till Comiteen för Norra väg-anläggningarne, 250 R:dr, komme att för andra behof besparas. Hå det emellertid, innan aflönings-stat för ifrågavarande Embets-verk definitivt fastställes, torde vara lämpligt att erhålla en närmare ledning för omdömet, i afseende på de resultat, som af denna administrations-grens utvidgade verksamhet böra kunna förväntas, hafva Rikets Ständer, utan att ingå i en speciel granskning af det utaf E. K. M. afgifne förslag till Styrelsens organisation, velat till E. K. M:s disposition ställa ett anslag af 8,000: årligen under fyra år, för att, såsom arfvoden, användas till dem, io 14 Expeditions-Vtskottets Förslag till und. Skrifvelse, N.o /\o5. sorn ined allmänna arbeten få befattning, under uttryckligt förklarande, att härvid afses, att något nytt Embets-verk ej må för ändamålet inrättas. Härförutan hafva Rikets Ständer för reseoch undersökningskostnader samt expencer i och för allmänna arbeten, velat till E. K. M:s disposition ställa en summa af 6,000 R:dr årligen att under 4 år utgå med tillsammans 24,000: — Slutligen, och då Rikets Ständer anse, alt någon Läro-anstalt för bildandet af Ingenieurer för allmänna arbeten icke lämpligare eller med mindre kostnad kan beredas, än derigenom, att, på sätt E. K. M. i Nåler föreslagit, Läroverket vid Marieberg erhåller en sådan utvidgning, att nödige insigter i Hamnoch Vattenbyggnadssamt Väg-anläggnings arbeten m.
Jag tager mig i öfrigt friheten att fästa uppmärksamheten på behofvet af en stadgad princip, huru förhållas skall inom de städer, der flera församlingar finnas, för att, i de angelägenheter, som äro af gemensamt intresse för de särskilda församlingarna, kunna tillvägabringa ett bestämdt resultat. Saknaden af ett sådant stadgande utgör en brist i våra sockeiislämmo-föi fattningar, som jag ofta haft tillfälle att erfara. Jag föreslår Ulskln att utbyta ordet ”communal-styrelse” eller ”commun" emot ordet ”menighet, styrelse och menighet. ” Dessa äro gamla Svenska ord , som i lagväg otta användas, och som fullkomligen uttrycka den sak, som dermed förstås. — Slutligen yttrar jag den önskan, att Utsktn icke hade kallat detta betänk, ett betänk. 0111 communal-slyrelse; ty man kunde förledas lill den tanken , alt något afgörande steg verkligen vore laget, för alt hos oss införa ett fullt utbildadt communal-väsende, då jag deremot finner frågan egentligen vara om en förändring i 1817 års författning om sockenstämmor och kyrkoråd; och förslaget är äfven i sä måtto ofullständigt, att icke blott hufvudstaden blifvit förbigången, ehuru ett utnrbeladt förslag varit tillgängligt, utan äfven förhållandena i andra städer gan~ ska lindrigt vidrörda. Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:ns betänk. N:o 4 återremitterades. Lades på bordet BancoUtskts betänk. N:o 64, angtde ingifvande från banken af dess, enl. i83g års bokslut, utöfver grundfonden behållna räntevinst och capital-öfverskolt. Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh.: Med afseende pä det inflytande, som delta måls skyndsamma afgörande utöfvar på riksdagens gång och statsreglertn isynnerhet, tager jag mig friheten hemställa till Hr Frih. och Landtm, samt H. R. o. Ad., huruvida icke beslut kunde fattas att uppföra detta mål som det första på föredragn.listan till nästa plenum. R. o. Ad. biföll, alt detta betänk.
Ordinarie räntan, blifvit förmäldt angående den under förevarande anslag uppförda indelning 10 R:dr 50 öre, utgörande s. k limstens-penningar för åtskillige hyttor i Filipstads bergslag i Wermlands Län, hemställes om nådig framställning till Rikets Ständer att denna ränta må från utgiftsstaten uteslutas. 7:o. Diverse Anslag. I enlighet med derom från Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Statskontor gjord underdånig framställning torde Eders Kongl. Maj:t i nåder föreslå Rikets Ständer, att det vid sistförflutne Riksdag, såsom ersättning till Sala bergslag för förlust genom vissa räntors förvandling, beviljade anslag 1,165 kubikfot 5 kannor spannemål, hälften råg och hälften korn, att efter årligt medelmarkegångspris utgå, måtte från penningekolumnen i Riks-Staten, hvarest detsamma såsom förslagsanslag nu är upptaget med 2,400 Riksdaler, uteslutas och deremot, i likhet med andra likartade anslag, uppföras i kolumnen för oindeld spannemål. Ehuru följande två frågor, dem jag anhåller att i underdånighet få anmäla, innan jag öfvergår till behandlingen af de anslag till allmänna arbeten, som efter min uppfattning nu böra till utförande Rikets Ständer föreslås, icke beröra den ordinarie statsregleriugen, torde de dock icke olämpligen kunna i sammanhang med de under Titeln 'Diverse anslag" upptagna föremål för statsutgifter komma under nådig pröfning.
Civil-rälten med sina långa stämningstider och tidsödande formaliteter, kallelser, kommunikationer, vittnesförhör o. s. v. är icke lämplig för frågor, som röra handelskrediten. Ledamöterne inom dessa domstolar kunna icke eller förutsättas ega de kunskaper, som erfordras för bedömmande af kommerciela frågor. Lagen och dess former ** måste för dessa vara helt annorlunda. De måste hafva för ändamål att betrygga betalning på den tid, sorn ulfäst är, lika mycket som den summa, hvarom tvisten handlar, emedan båda dessa vilkor äro lika nödvändiga för handelns och näringarnes lif och trefnad. Civilproceduren uppfyller föga dessa vilkor. Formerne åstadkomma, så att säga, ett lagligt förhalande af tiden, och derigenom försvaga de jemväl säkerheten för kapitalet. Saknande de första elementerne till handelns och rörelsens betryggande, är derföre dess inflytande på handelskrediten förgäfves. Må det tillåtas att ånyo lyssna till yttrandet af den kommission, hvilken, af Förste Konsuln nedsatt, hade sig uppdraget att redigera den Franska handelslagen. Sedan lagstiftningens vigtigaste grundfrågor äro afhandlade, falla orden *): »Vi hafva slutat vårt arbete med förslag till införande af handels-domstolar, hvilket efter vår mening bör vara slutstenen. Det har synts oss icke tillfyllestgörande, att hafva åstadkommit ett godt vapen, man måste också anförtro det åt händer, skickliga att föra det.» »Kommerciella förhandlingar skilja sig genom sin natur och isynnerhet genom sina verkningar så väsendligen från civila, att det är allmänneligen (universellement) erkändi, att äfven lagstiftningen hör grundas på skiljaktiga, utaf de olika förhållandena betingade, principer. Det är derföre nödvändigt, att lagens tillämpning ställes under särskilda former. Uti civila frågor är det, som vi förut hafva visat, saken, som man följer; den är nästan alltid tvistens föremål.
Dock äfven om dessa sednare ålägges att inläsa med silfver, är del likafullt utom allt tvifvel, att deras silfvercassa kan vara ganska ringa, och att de kunna röra sig med nästan idel btcosedlar, så länge nemi. realisationen äger bestånd. De nödsakas endast stalla sina 3SS Deli iq Mars f. m. affärer så, att, om statsbanken skulle ramla, privatbankerna, oberoende deraf, kunna göra rätt för sig. Om man således har ett så fast förtroende för realisationen, och hvilket äfven jag har, såvida grunderna för densamma vid en kommande riksdag få blifva oförändrade, hvarföre fruktår rann val att taga silfver ur Banken, för att fylla privatbankernas behof? Mig synes det just vara en fördel för statsbanken, att silfver finnes äfven i andra cassör än blott der, och då jag alltid utgår från den önskan, att statsbankens rörelse småningom må öfverflyltas på enskilda banker, såser jag uti dea påyrkade skyldigheten för privatbankerna, alt med silfver inlösa sina förbindelser, ett tjenligt steg för en sådan öfverllyttning. Dessutom är jag öfvertygad, att så mycket silfver finnes i landet, att flera banker derpå kunna grundas, och jag är viss derom, att ulländningen icke länge skall tveka att hitflytta sina capitaler, då han ser privatbankerna här gifva 839 proc., under det man i de capitalrika länderna får åtnöja sig med a å 3 procrs ränta. Man har sagt, att skyldigheten alt inlösa med silfver vore äfventyrlig derföre, att bankens cassa genom en sammansättning lätt skulle kunna sprängas. Jag vet icke, hvarföre icke sådant lika lätt skulle kunna äga rum, äfven om invexlin gen finge ske med b:cosedlar; ty med skillnaden endast af transporten är allt lika lätt att, i händelse af en starkare påkänning, ur statsbanken erhålla silfver som brcosedlar; och har privatbanken tillgång att få så mycket af det sednare slaget, som behöfves, så ledsnar man snart vid att belasta sig med silfver.
Stockholm b. 16 Octobcr !8oy. kiric gs b ettsi stofts. Likalydande med Originalet intygar: .4. O. 8-lvsi-y-lps. A-stttft. Lits.. B> ' Förtckning ttppä de graverade Geozraflst' Charle - IL» ven 14 December re-Plätar öfwer Swerige — och ritade geografisk Charlor öfwer Rikets Lando Vt ter och te qeoqr.,fiske Jnstrumenter, hwilka miderteknad n>ok en köpesumma af 15,020 R:dr Banco erbjuder sig att till Kongl. LantmiäterjiContoirer aflämna. r o Gravrrade Lharte-plärar med Nittelblad. r. General Titelblad för r del med förtekning pä Charlor kill de z:ne första asdclningar. S. Titelblad för Första afdelningen, de Norra Lands» Orter med vignett?. Z. Swcriges General Chana. 4. Charta öfwer Westerbotten och Lappmarken. 5. Dito öfwer Ängermanlaud, Attdelpad och Jemil» land. L. Di:o öfwer Herjedalen. 7. Dico öfwer Helsingland och Gestrikland. 8. Titelblad för andra Afdelningen, Finland med vignette. y. General.Charta öfwer Finland. ro. Ui.aborgs Höfdingedöme, n. Wasa Län. 12. Ätooch Björneborgs-Län. IZ. Nylands och Tawastchus samt Kymenegärds Län. 14. Conplv Län eller Savolax. i§. Titelblad för tredje afdelningen, Swea Rike med kilning öfwer Stockholms belägenhet. 16. Charta öfwer Slöra Kopparbergs Höfdingedöme eller Dalarne. 17. Ölwer Kopparbergs, Näegards, Säters och We» sier Ecrgelags Fögderier i större Scala. 18. Mestcrae Län. 19. Upsala HöjdmZkdöme. ss.
Raab i den hemställan, att Hr Brakel måtte återtaga sin motion eller åtminstone gifva den en något förändrad lydelse; hvarigenom Ridd.Utsk. fick någon ledning om de grunder, på hvilka förändringen borde byggas. Mänga grunder hafva blifvit föreslagna, hvilka jag icke mycket vill vidröra. Hr Liljenstolpe har likväl omnämnt en, pä hvilken han anser att Riddarhusets ombildning borde byggas, nemi. att blott en ledamot af hvarje familj skulle fä deltaga i representationen. Jag skulle tro, att delta vore en högst olycklig förändring. Det kan finnas familjer, hvars ledamöter äro högst litet qvalificerade att taga säte inom Riddarhuset, men andra familjer deremot, inom hvilka åtskilliga ledamöter kunde vara dertill passande. Om de icke egde tillfälle att inträda, skulle det vara en verklig mistning för Riddarhuset. En sådan förändring, hvarigenom af ålskilliga' familjer de flesta medlemmar skulle utestängas ifrån deltagande uti representationen skulle jag anse ganska olämplig. Hr Liljenstolpe: Då Hr Gr. af Ugglas vändt sig lill mig, får jag uplysa, att min mening' icke varit att hvarje familj af R. o. Ad. skulle representeras, men väl att den kunde representeras; och hvad det beträffar, att personer, icke qvalificerade alt riksdagsmannakallet bekläda, skulle på grund af sin rättighet som adelsman inträda, så har jag tagit mig friheten föreslå, att några sådana qvalifikalioner för reprcsentanlkallet borde bestämmas. Hvad slutligen beträffar, alt. Riddarhuset skulle komma att, enl. mitt förslag, gå i mistning af ganska många utmärkta personligheter, så har jag visserligen funnit detta; men likaväl som Svenska folket går i mistning af många utmärkta personligheter genom den representation, som nu eger rum, så finge man väl underkasta sig förlusten af alt Riddarhuset, i händelse af en förändring, äfven gick miste om många sådana personer. Hr Brakel: Min motion sönderfaller i 2 delar. Den förra delen afser den händelse alt Const.Utsk. skulle upgöra ett förslag till represenlations-förändring i hvilken R. o. Ad. såsom integrerande del skulle ingå.
Mnj:ts Befallningshafvande och Biskopen erhålla skattebref å hemmanet; dock att, då utarrenderadt hemman varder skalteköpt, de i arrende-kontraktet bestämda vilkor angående afgälder skola under den återstående arrendetiden förblifva gällande, så framt icke annorlunda varder öfverenskommet. 3:o. För sålunda skatteköpt hemman skola de nya räntorna, i afseende hvarpå de i allmänhet stadgade grunder för räntors utgörande tjena till efterrättelse, införas i Jordeboken under gemensam titel: ränta i följd af skatteköp, och, derest hemmanet varit i Jordeboken upptagit såsom krono, skall detsamma deri omföras lill skatte. 4:o. Intilldess skatteköp skett, förfares med kyrkohemman enligt nu gällande stadganden. I sammanhang med förevarande, från samtliga Biks-Stånden till Stats-Utskottet remitterade nådiga Proposition, har Utskottet jemväl behandlat följande enskilda motioner, som blifvit väckta hos Borgare-Ståndet af Herr G. Hammar (motionen N:o 266) och uti Bonde-Ståndet af Anders Gudmundsson från Hallands län (motionen N:o 364), med hvilken sistnämnde förenat sig August Carlberg och Carl harsson från samma län; och hafva nämnde motionärer, som hänförde sig till hvad vid flera föregående riksdagar uti denna fråga förekommit samt beropade sig på ofvanberörda af Kongl. Majlis Befallningshafvande i Hallands län och Biskopen i Göteborgs stift Stals-Utskottets Utlåtande N:o 122. 27 gemensamt afgifna utlåtande, hvilket, enligt motionärernes åsigt, erbjöde en billig och antaglig medelväg för en slutlig lösning af förevarande vigtiga fråga, föreslagit: l:o.
Skrifvelse, N.o 26. 47 och med hvilket belopp anslaget å Riks-Statens 10:de Hufvud-Titel till Elementar-läroverken följagtligen blifver ökadt; hvarförutan, då det är at högsta vigt, att församlingarne beredas tillfälle att inrätta folkskolor eller förbättra de redan varande, för hvilket ändamål den förut till Cathedral-skolans behof afsedda andel uti Helgonskylden lämpligen bör kunna användas, Rikets Ständer jemväl godtfunnit besluta, att de församlingar inom Lunds Stiit, af hvilkas Helgonskyldskorn påräknats bidrag till Catliedral-skölan i Lund, böra, så vidt de förbinda sig att uteslutande tili folk-undervisningens befrämjande inom församlingarne använda berörde bidrag af ifrågavarande spamnål, bibehållas vid oqvald besittning deraf, men att deremot de församlingar, sorn ej vilja antaga ett sådant villkor och ej eller kunna lagligen styrka sin rätt att disponera denna del af Klockare-Ilelgonskylden, skola, i enlighet med E. K. M:s Nådiga Bref den 9 December 1836, i mon af de dermed aflönade Klockares afgång, densamma inlefverera till Lunds Cathedral-skola, hvars Statsanslag i förhållande derefter då kommer att minskas. Hvilket, med anledning af E. K. M:s Nådiga Proposition, Rikets Ständer få härigenom i underdånighet anmäla; framhärdande &c. Stockholm den 19 Juni 1840. Uppläst och godkändthos Ridd. och Adeln den 20 Juni 1840. Preste-Ståndet den 27 —- — Borgare-Ståndet den 27 Bonde-Ståndet den 1 Juli — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående öfverlåtande till Malmö fattig-arbets-inrättning af Kronans rätt till ett derstädes fallet Dana-arf. (Stats-Utsk. Uti. N:o 122.) S. A. K.