Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jacka, byxor, skärp, hatt med fina prydnader, halsduk, stövletter, 2 skjortor, 2 par ullstrumpor och skor med lösa sulor. Redovisas vad underofficerare skall få i beklädnadsbidrag och vad de olika prydnader som snören och spel skall ersättas med. Stockholms slott den 4 februari 1812. CARL Cirkulärbrev till samtliga konungens befallningshavare angående sättet att redovisa durchtågsmedlen. Stockholm den 10 februari 1812. Den 30 november 1810 gavs föreskrift att erforderliga medel skulle skjutas till från lantränterierna för skjuts och traktamenten för tågande kommenderingar av krigsfolk. Durchtågsförskotten skulle varje år redovisas till Kammarkollegium. Nu visar det sig att endast summan av medlen blivit reodvisade i landsboken. Särskilda räkenskaper jämte verifikationerna skall insändas till Kammarkollegium, för att därefter överlämnas till kammarrättens granskning. Stockholm den 10 februari 1812. SAMUEL af UGGLAS. Förbud för svenska undersåtar att ta tjänst på främmande kaparfartyg. Stockholm den 21 februari 1812. Vi har inhämtat att svenskt sjöfolk befunnit sig på kaparfartyg utrustade med främmande makters tillstånd. Med tanke på de svåra följder för de Våra undersåtar, som skulle uppkomma, om de skulle uppbringa svenska skepp, har Vi förordnat att ingen svensk undersåte får ta tjänst på främmande kaparfartyg från vilken nation som helst. Stockholms slott den 21 februari 1812. CARL. Kungörelse angående ändring i Kongl Kollegii under de 20 mars 1809 utfärdade kungörelsen, rörande så väl frihet till införsel av tågvirke och talgljus, ravenduk och segelduk samt lindring i tullen å foderväv och grövre lärfter. Stockholm den 25 februari 1812. Den tidigare frihet som beviljades för införsel av tågvirke och talgljus samt lindring i tullen på foderväv och grövre lärfter kommer att upphöra. Tillstånd att införa ravenduk och segelduk mot en tullavgift på 6 skillingar alnen får förekomma. Stockholm den 25 februari 1812. J LILJENCRANTS Avskrift (handlar om salpeter). Stockholm den 3 mars 1812.
Att detta belopp är föga afsevärdt såsom tillgäng till utförande af jernvägsbyggnaderna inom landet, ligger för öppen dag; börande härvid för öfrigt ihägkommas att, om förslaget skulle gä i verkställighet, den ordinarie inkomst Statsverket nu har att påräkna af dessa egendomar, i sednaste inkomstberäkningen upptagen till 310,000 R:dr, skulle med ^V-del ärligen förminskas till dess den efter 30 års förlopp alldeles upphörde. Huruvida den utländska skuldsättningen, som motionärerne velat förebygga, derigenom kotnme att minskas torde jemväl lätt inses, då man täger i betraktande dels den erkända bristen pä inhemska rörliga kapitaler, dels att enskilda länesökande ä den utländska penningemarknadon vanligen äro underkastade härdare vilkor än Staten. En ganska väsendtlig omständighet torde ej heller böra förbises, den nemligen att jord värdet liksom arrendebeloppet visat sig vara i ständigt stigande. i hvilket sistnämnde hänseende må anföras, att ifrågavarande egendomar är 1810 gäfvo Statsverket en inkomst af 62,000 R:dr, är 1830 Etthundra ätta tusen Riksdaler och är 1850 etthundra fyratiosju tusen Riksdaler, allt banko: och beräknas denna inkomst nu, såsom ofvan förmäles, till 310,000 Riksdaler Runt. ett förhållande, som, enär detsamma åtminstone till någon del mäste hafva sin orsak uti ökad produktion, i väsendtlig män motsäger motionärernas uppgifter att Statens egendomar skulle vanskötas.
Den 29 Augusti. 1M5 Härigenom skulle efter tvär undcrdäniga tanka icke sä stor mängd af bedrägelige Cesiionistek pppas, som hittils stedt/ och som särdeles i Städerna dageligen uptagit Rädhus Rätternas mesta tid; icke eller blefwo sä mänga tusende redligt sinnade och godtrogne Medborgare lidande pä sin utborgade Egendom, och i flere är, om icke ewerdeligt i mistning och saknad deraf. soll. Frän Sellebo Härad. Frän Akers Härad. LeNgt LvenSSOU. 83uflstei7. Frän Wifslika och Frän Lstra Härad. Walkebo Härad. Bonde - Ständet öfwerwägade fåken och bestöt, at frägan stulle remitteras til Lag-Utstottet Lx krotocollo, 8. L. li-llZLräb. Enligbeten med det til Riksens StänderS Lag -Utstött remitterade Prvtoeolls - Utdrag intygar ^ob. läolinberZson. Lades pä Bordet. FöredrogS Riksens Höglost. StänderS Lag-UtstottBetänkande i anledning af Herr Advocat - Fiscalen bLiKlNLr>8 til Högtärade BorgareStändet ingifna och derifrän til Utskottet remitterade Memorial, om Boupteknings Arfwode och de fattigas andel af Summa Inwentarie. Den 29 Augusti.
Detta har äfven skett, och följderna deraf hafva visat sig vara, att den för år 1829 calculationsvis beräknade OmkostnadsStaten redan med en summa af mellan 3o och 40,000 R:dr blifvit nedsatt. Jag tillstyrker derföre på alla ofvan anförde skäl, bifall å Utskottets förslag, såsom grundadt på erfarenheten; och anser jag det vara vådligt, om man i dessa calculer aflägsnar sig från verkligheten. 8G Den 28 September e. ra. Herr Tham: Den efter Herr Hjertås uppgift eländig;! inkomst, som StatsVerket njuter af Tullverket, har likväl uppgått till högre belopp, än den så mycket öfverklagade Allmänna Bevillningen. Vidare har Herr Hjerta sagt, att Administrationskostnaden vid TullVerket uppgår till 25 procent af inkomsterna. Det förundrar mig verkligen, att höra detta från en Talare, som så inträngt i TullVerkets organisation, att han trott, det alla tjensterne derstädes blott voro inrättade för inkomsterne. Jag frågar dock, om man skall borttaga dessa eländiga oformligheter, som Herr Hjerta omtält, eller om icke detr behöfves en bevakningspersonal, så vida icke våra näringar skola lemnäs till pris för utländningen, och af honom undergräfvas. Förbud för utländningen, alt påföra oss alla sina fabrikater, blefvo, om än aldrig så kraftiga, dock icke gällande utan bevaknings-personal; och utan denna tror jag, att den förda klagan öfver införda utländska luxartiklar först skulle blifva väl grundad. I TullVerkets närvarande skick uppkomma tvenne väsendtliga fördelar för landet, nemligen: 1:0 de inkomster, som StatsVerket deraf njuter; och 2:0 det skydd, som derigenom lemnäs åt näringarne, och hvarigenom våra fabriker kunna uppnå samma höjd, som utlänningens.
Al«j:bsr LefsilninKskskvAides vidsre pröfmnZ bSnskjuten IrsAS om Ltenipprsttsnde sk 2:ne till Ofverste-indelninAen börsnde, kisn IsnUk tidor tillbsks tjdelsAds, sibus, det ens vid Oormsjö oeb det sndrs vid KsnAsb^ttsn, bvilks tis ben 8vneKstten, för sin del, snsett det ieke kunns blikvs för indelninAsbskvsren lönsnde stt snvo uppts^s, nsAot beslut sedermers ieke sr vordet ksttsdt, Iisr, sedsn besiAtninAsinstrumentet tili XriAS-OolleAium iidvommit oell uppIvsninZsr i smnet blifvit infordisde tisn ss vsl Obeks-Kmbetet vid nsmnde IleAemeute, som k^on^I. blsjits LetsllninAsbslvsnde i lksnet, bvilken sednsre, enligt 8krikvel86 den 19 Oeeember 1838, funnit siA, emot stsdAsndet iKontzl. iförordniiiAen den 17 .4pr>I 1828, snAsende uppbörsnde sf 8lvrelse-veil<ens domsrstt ivisss ksll, ieke tilikomnis stt berörde ds kör8t deistsdes snlisnAiAt Ajoisis brende till prösniiiK uppts^s. KriAS-OolleAium den 9 .Isnusri 1839 förordnst, stt till loljd sf 40, 47 oell 63 W uti LonZI.
Herr Plomgrens mitt första o c h andra Har fått en mitt första o c h fjärde — Mitt fjärde ej må h e n n e klandra — Mitt tredje h o n vill. Och d e n värde Mitt andra o c h tredje får följa Den hulda på gungande bölja. Helt visst till mitt tredje o c h första han gjorde ' tl Men nu just ha P l o m g r e n s mitt hela på bordet. Figurligt, mitt herrskap, ni bjudes att taga Utaf deras mat o c h den stufva och w_ - a O Och £ £5 CD H m SS EJB g S| Go o. » n K SSf Ja 5 &amp; Siw Os • » B a Ett mynt, ett mått, En vagn, s o m blott I forna dar Man användt har. På stolar nu Finns saken ju. Hvart se ' n han gick. En färg så fin. 1898 leende stod h o n framför h o n o m och hade inte ett ord att säga. » Ja », svarade h o n, o c h så sprang h o n skrattande uppför trappan. Den natten föll m ö r k r e t s o m en slöja full af härliga syner i alla veck kring en varm, lycklig liten flicka, s o m inte kunde somna, utan låg o c h tittade ut i natten m e d stora, strålande ögon. Hela hennes varelse var fylld af en ljuf o r o, och hennes tankar, trötta af dagens all spänning, flackade från det ena till det andra. Tänk, o m han visste, att h o n känt så för en annan, s o m hon gjort. Å h, hvad det skulle bli förskräckligt att tala o m! M e n detta var kärlek! Aldrig h a d e h o n trott, att kärlek var så, så —, h o n letade efter ordet, — så vaken o c h solljus, sade hon för sig själf. Och hennes m a m m a s matta ö g o n hade gråtit af glädje i stället för sorg, o c h hennes fars vissna o c h sjuka ansikte hade sett lyckligt ut, när han strök h e n n e s hår till godnatt. Han såg ut, som han tänkt, att han nu lugn k u n d e sluta sina dar.
Ridderskapet och Adeln af Herr Friherre Cederström, It., under åberopande af Riksdags-Ordningens 56 §; Och har Utskottet, vid behandling deraf, i afseende på densammas anledning och syftning, inhemlat: att, sedan Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer beslutat, dels, genom Kungörelse af den 13 Juni 1845, rörande sättet lör återbetalningen och lån af allmänna medel till Korporationer och Menigheter, lör beredande af odlingsloretag medelst uldikningar och valten-aflappningar af sanka trakter och sjöar, stadgat, all sedan den låneandel, lör hvars återgäldande hvarje betalningsskyldig! hemman skall ansvara, samt dqn summa, som, i följd deraf, till skuldens jemte den utfästa räntans fulla liqviderande skall för hvarje hemman årligen erläggas, blifvit bestämd, det sammanlagda afbetalningsoch ränte-beloppet, från och med det år då betalnings-skvldigheten vidtager, bör under särskild rubrik, med utsättande al det sista året då betalningen skall utgå, såsom ett hemmanet under sålunda bestämdt antal är åliggande allmänt onus, i jordeboken antecknas och å debetsedeln för hvarje ar upptagas, samt al kronobctjeningen uppbäras, i Landt-ränteriet insättas, och, såsom andra till Rikets Ständers Riksgälds-konlor ingående medel, särskildt redovisas, dels ock, medelst ytterligare Kungörelse af den 3 November 1848, förordnat, att hvad sålunda är vordet stadgadt, må ej allenast utsträckas till de lån af ifrågavarande beskaffenhet, hvilka derefter blifva enskilda personer meddelade, än äfven, derest vederbörande låntagare så åstunda, tillämpas å de odlingslän, som redan från Riksgälds-kontoret blifvit till enskilde personer utgilne; — så har, i anledning af väckt fråga, beträffande den rätt, som, enligt berörda Nådiga Kungörelser, borde tillkomma Slaten för ett åt enskild person beviljadt odlingslån, den åsigt hos domstolarne gjort sig gällande, att, ehuru åberopade Kungörelser stadgade, att sammanlagda afbetalningsoch ränte-beloppet skulle frän och med det år, då betalnings-skvldigheten vidtog, under särskild rubrik, Bih. till B.
Det är icke sannt, du misstar dig, Bosser. — Jag medger, att jag tycker hon kunnat göra ett bättre val, men han anses af alla fruntimmer för oemotståndlig, hans far är rik och förnäm, han skall en gång ärfva hans gods och namn, och allt detta kan väl förvrida hufvudet på en fåfäng flicka. — Men Sara är icke fåfäng. — Så mycket bättre, hon älskar honom då verkligen för hans egen skull, och man kan icke förtänka henne derför; han är en vacker karl. — Det är nog, berätta mig då bevisen för denna förmenta kärlek! — Hon har möten med honom om nätterna i den lilla trädgården utanför huset, der hon bor. — Du ljuger Herrman! Sara är icke en sådan flicka. — Lugna dig! Jag tror ingenting ondt derunder, men i alla fall är det nog, för att bevisa hennes kärlek till honom. — Intet ondt i nattliga möten? Är du ifrån förståndet? — Lugna dig, säger jag, så skall jag berätta dig alltsammans. Det är verkligen orätt af honom att så äfventyra hennes rykte, man hviskar redan om saken bland badgästerna; jag hörde några tvetydiga ord om deras kärlekshandel, och för den skull sökte jag utforska saken. Jag gömde mig derför i häcken strax invid trädgårdsstaketet, så att jag hade den skönas fönster alldeles midt framför mig; hon bor på nedra botten, som du vet, och fönstret sitter icke två alnar ifrån marken. Nåväl, detta fönster stod öppet, och jag såg henne komma in i rummet och i sin ljusa klädning sväfva åter och fram der inne, ehuru klockan redan var elfva; nå deri var naturligtvis intet ondt, ty trädgårdsstaketet är alltför högt och alltför bräckligt, att någon skulle kunna öfverstiga detsamma, och grinden var stängd med ett hänglås, derom hade jag försäkrat mig. Imellertid hade jag icke legat gömd mer än en timme ungefär, och klockan kunde knappt vara öfver tolf, då jag icke långt ifrån mig, på sidan åt skogen till, får se en mörk figur liksom sväfva i luften öfver häcken och staketet och tyst och mjukt som en katt hoppa ned i trädgården och skynda fram till fönstret, som ännu var öppet.
Landshöfding i Norrbottens län, har han funnit den af K. M:t utfärdade förordning af år 1857 leda till fördelaktiga resultater i afseende på besparing af skogen. Det var på sådan grund han förut föreslog bifall till motionärens framställning att äfven för WesterNorrlands län samma författning skulle blifva gällande, men han har utsträckt sin begäran äfven till de öfriga länen, som hafva skogsprodukter, nemligen Jemtlands, Gefleborgs och Dalarnes, derföre att han ansåg att den i dessa län skulle medföra samma nytta i afseende på skogens besparing. Jag beklagar att han icke sjelf är närv:de, emedan han säkerligen sjelf är bättre i tillfälle än jag att framställa sina åsigter. Jag ansåg likväl, liksom Utsk:ts öfrige ledamöter, att man kunde fullt förvissa sig om det vittnesbörd, som Chefen för sjelfva skogsstyrelsen inom Utsk:t meddelade. Det framstäldes likväl ett dubium i afseende på den grundlagsenliga rätten för Utsk:t att utsträcka motionens syftning äfven till de ifrågav:de 3:ne länen. Jag är dock liksom Utsk:t af den mening, att Utsk:t, på grund af 34:de §:n R. O., varit oförhindradt att utsträcka motionen, enär den handlade om samma hushållsanstalts uprättande i de omnämnde 3:ne länen, som motionären föreslagit för ett annat. Jag tror således icke att Utsk;t gått öfver gränsen af sin befogenhet, isynnerhet derföre att mångfaldiga prejudikater i detta hänseende kunna framdragas. Jag påminner mig särskildt en vitalfråga, som vid alla riksdagar behandlats med denna rättighet att utsräcka frågan enligt 34:de §:n R. O., jag menar bränvinsförfattningen. Jag yrkar bifall till hvad Utsk:t hemställt. Gr. Liljencrants: Då jag sist hade ordet, framställde jag den önskan att Ståndet, för så vidt det lemnade bifall till den fråga, som blifvit motionerad, åtminstone icke skulle bifalla hvad UtskA hemställt.
Sdlll, om statsbidrag till uppförande af ny läroverksbyggnad i. Motion Nio 18?» Stats-Utsk. Utlåt N:o 139. R St underdån. Skrifv. N;o 169, 39 Samhäiliglieter, angående förening af landsbygd ocb stad till gemensamma samhälligheter med lika rättigheter och skyldigheter. Allm. Besv - och Ekon.- Utsk. Betänk. N:o 128. SandaW, Doktor O., om understöd för dess mediko-pneumatiska anstalt StatsUtsk. Utlåt. X o 139 neli Mern. St. underdån. Skrifv. Schenström, C. 51 0 , Motion Filo 149, om låneunderstöd till anläggning af jernbana för lokomotiv från hamnen vid Köping norrut till Uttersberg med grenbana till sjön Lillsvan. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 88 samt Mern. N:is 132 och 143. R. St. underdån. Skrifv. Silfvermynt, Svenskt, om förändrad grund för utmyntning af, och tillvägabringande af likhet i de Skandinaviska ländernas myntförhållanden. Motion N:o 198. Banko-Utsk. Utlåt. N:o 25. om tillökning i kopparhalten af de nu brukliga å 10 öre. Motion N:o 245. Sammans. Statsoch Banko-Utsk. Utlåt. SillYcrplantsar, om tillhandahållande af. Se Bank, Rikets Ständers. Sjukvård kostnadsfri, om anslag till beredande af sådan för fattiga sjuka vid länens offentliga sjukhus. Motion N:o 88. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 139. R. St. underdån. -Skrifv. Sjölin, om pension för trenne ogifta döttrar till aflidne Postinspektoren i Gefle, Postdirektören Abraham. Motion N:o 102. Stats-Utsk. Utlåt. Skadestånd, angående målsegandens rätt att utbekomma. Se Utsöknings-Balk. Skarpskytt, angående dess befrielse från bevärings-exercis. Se Bevärings-exercis.
Genom ett sådant bevis är vederbörande presterskap således i tillfälle att förvissa sig om en qvinnas hinderslöshet före inflyttningen till den församling, der hon sednast blifvit i husförhörslängd antecknad; och då man icke rätteligen kan tillhöra en församling eller der hafva sitt stadiga hemvist, utan att blifva antecknad i församlingens husförhörslängd, för hvilket ändamål det, vid vite, är ålagdt hvar och en, som flyttar från en till annan församling, att hos presterskapet i den sednare inlemna prestbevis från den han lemnat, torde lagens ifrågaställda stadgande ej heller kunna gifvas annan tydning, än den motionären deråt gifvit. Att en förklaring derom likväl är behöflig, har Utskottet ofvan yttrat; och med anledning häraf tillstyrkes vördsamt, att Rikets Ständer måtte besluta utfärdandet af en författning, hvarigenom förklaras, att stadganderne i 15 kap. 18 § Kyrkolagen och 7 kap. 2 § Giftermåls-balken, angående den ort, der lysning till äktenskap skall ske, hafva afseende å den församling, der bruden sednast blifvit i husförhörslängd antecknad. Stockholm den 11 Juli 1851. Reservationer. Af Herr Grefve Sparre, E., med tillkännagifvande att han icke deltagit i eller öfvervuril Utskottets förenämnde beslut; 6 Lag-Utskottets Betänkande, JY: 35. och af Herr Carleson, E.: »Då ändamålet med den så väl i allmänna Lagen, som Kyrkolagen och serskilde författningar föreskrifne och omtalade lysning före vigsel, är att genom offentliggörande af ett tilltänkt äktenskap vinna upplysning om de jäf, icke endast sådane Utskottet tycks antyda, i anseende till andra af qvinnan ingångna förbindelser, utan ock af hvad annan beskaffenhet som helst, hvilka emot det tillernade äktenskapet kunna framställas, måste äfven den rätta lysningsorten vara den, der antagligast är att de förhållanden, hvilkas uppenbarande åsyltas, äro kände och blifva uppdagade.
Hans Eoccellence Herr Grefven och Landt Mar skalken föreslog, att så väl Herr 168 Den 7 Maji f, m. Hallenbergs ifrågavarande Motion, som de af Grefvarne Brahe och Horn samt Herr Hallenborg, rörande samma ämne, nu afgifne j^ttranden måtte till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet remitteras. Bifölls. Företogs till pröfning Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den i5 sistlidne April under N:o8afgifne, och den 21 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af flere väckte Motioner om anslag af allmänna medel till sjön Wenerns sänkning, Friherre Anckar swärd, Carl Henrik: I anseende till detta Utlåtande befinner jag mig i samma tvifvelsmål, som rörande de förut ifrågaställde underdåniga önskningarne. Jag inser icke, hvartill det tjenar, att i detta fall framställa önskningar om fortfarande af påbegyndta undersökningar, hvilkas grund man ännu icke pröfvat, och som åtminstone jag får erkänna, att jag icke vet, om de äro af nödvändigheten påkallade, eller icke. Deremot då en Länsstyrelse existerar, är den i så direct förhållande till Styrelsen, att sådane communicationer icke kunna tryta, hvarigenom Styrelsen blir i tillfälle att befrämja dylika företag. Herr von Hartmansdorff, August: Jag Den 7 Maji f. m. är ej eller vän af underdåniga recomraendationer hos Kongl. Maj:t i ämnen af mindre allmän omfattning; men jag kan ej anse ifrågavarande sak vara af så enskild beskaffenhet, som man här antydt. Företaget att sänka vattenhöjden i sjön Wenern angår flere Län, och Styrelserne derstädes kunna möjligen i detta ämne hafva äfven så olika åsigter, som de serskildta näringsidkarne det angår; så att då några önska saken, torde andra anse henne skadlig. Mig synes frågan fördenskuld vara af så stor vigt, att om Rikets Ständer någonsin skola hos Kongl. Maj:t anmäla några underdåniga önskningar, torde detta vara ett af tillfällena.
S. D. Föredrogos ånyo Banko-Utskottets Utlåtanden: N:o 12, i fråga om afskrifning af åtskilliga från Låne-kontoret i Götheborg utgifna Diskontlån, äfvensom af derstädes balanserade öfverräntor å dylika lån; bifölls. Nio 13, i anledning af P. A. Nymans ansökning att, för den tid han förestått Stereotyperingsoch Tryckeri-föreståndare-befattningen i Banken, komma i åtnjutande af den derunder besparade Tryckeri-föreståndare-lönen; bifölls; och N:o 14, öfver Kongl. Maj:ts Proposition och inkomna motioner, angående Decimalsystemets tillämpning på Rikets mynt. På grund af gjorda anmärkningar, återremitterades första och andra punkterna af Utlåtandet, äfvensom öfriga delar af nämnde Utlåtande blefvo, i sammanhang härmed, återremitterade. Från Heden. Bonde-Ståndet. S. D. Beslöts, efter derom af Talmannen gjord framställning, underdånig Skrifvelses aflåtande till Kongl. Majit med anhållan, att riksdagen måtte förlängas en månad utöfver den genom Grundlagen bestämda tid af 3 månader; i följd hvaraf ExpeditionsUtskottet skulle anmodas uppsätta förslag till den underdåniga skrifvelsen i berörde ämne. S. D. Föredrogs och bifölls Banko Utskottets Utlåtande N:o 12, i fråga om afskrifning af åtskilliga från Låne-kontoret i Götheborg utgifna Diskont-lån, äfvensom af derstädes balanserade öfverräntor å dylika lån. S. D. Föredrogs och remitterades till Stats-Utskottet ett af Gustaf Bjerkander från Skaraborgs län nu ingifvet skriftligt anförande, angående en af Bjerkander förut väckt och den 30 December sistlidet år till nämnde Utskott remitterad motion om skattelösen af, inom Doretorps församling, Wartofta härad och Skaraborgs län belägna, Wisingsö skolegodshemman.
Antogs, enligt Utlåtandet och Förfatlnings-förslaget, med följande tillägg: ”Det åligger publika embetsverk att ovägerligen lemna de uppgifter, sorn äskas.” §§ 56, 57, 58 och 40, samt yttrandet, sidan 54, i Utlåtandet, angående sistnämnda §. Hvad Utlåtandet och Förslaget, i dessa delar, innehålla, gillades. Inbjudningen till Presteoch Bonde-Stånden, sidan 55 i Utlåtandet. Lades till handlingarne. % 41. Gillades, enligt Utlåtandet och Förslaget. 2:o. Taxerings-kommitéerna och 5:o. Afkortningarne. § 45. Bih. till R. St. Tillkännagifvandet, sidan 55 i Utlåtandet, lades till handlingarne. §§ 44 och 45. Biföllos, enligt Utlåtandet och Förslaget. §§ 47 och 51. Utlåtandet, i dessa delar, lades till handlingarne. § 52. Godkändes, enligt Utlåtandet och Förfaltnings-förslaget, med ett så lydande tillägg efter ordet stadgadt å femte raden af i 6 sidan (Författnings-förslaget): ”egande Taxerings-kommitéerna ovägerligen af dessa embetsverk och myndigheter undfå de upplysningar, som kunna erfordras." §§ 54, 55, 65, 71, 74, 75, 76, 77, 78, 80, 83, 88, 89 och 96. Utlåtandet, i dessa delar, lades till handlingarne. 2:o. Förslaget till Instruktion för Taxerings-förrältningarne. §8 1—5. Utlåtandet, i afseende härå, lades lill handlingarne. §§ 4, 5, 6 och 7. Utlåtandet och Förslaget godkändes. §§ 8 och 10. Utlåtandet, i denna del, lades till handlingarne. § 9.