Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Rådets samtlige Ledamöter förklarade i underdånighet, det de instämde i Högste Domstolens fleste Ledamöters yttrade mening; men ansågo likväl uppmärksamhet böra fästas derå, alt, jemväl med den 48 Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.o 81. af Högste Domstolen föreslagna redactionsförändring, den följd af det nya Lagstadgandet skulle uppkomma, att, i händelse en person vore tilltalad för flera brott, af hvilka ett eller flera icke vore af underställnings-egenskap, samt under ransakningen skulle hända, att jemväl andra personer hlefvb inblandade såsom delaktige i de mindre brotten, utan att vara det i det gröfre, Under-Rätts Utslag icke komme att, hvad sådana personer beträffar, gå i verkställighet, förr än Öfver-Rätt, efter föregången underställning, sig i saken utlåtit. Stats-Rådets Ledamöter ansågo en sådan följd icke hora ega rum, enär en person, tilltalad för ett mindre brott, icke lagligen borde tillerkännas eller betagas större eller mindre Rättegångs-förmoner, derföre att en med honom i samma brott delaktig person vore anklagad jemväl för ett gröfre brott, som till underställning föranledde. På denna grund tillstyrkte Stats-Rådets Ledamöter i underdånighet, att Kongl. Maj:t, med gillande af Rikets Ständers Förslag i hvad lmfvudsaken beträffar, måtte täckas föreslå Rikets Ständer följande förändring i redactionen af det framställda tillägget uti 25 Cap. 5 §. Rättegångs-Balken: ii V .. Ar bii. till K. M. Ndeli ga Propos. N.-o 81. 49 ”Är den, som för sådant brott, eller för delaktighet deruti, tilltalas * jemväl för annan förbrytelse anklagad * Varde Utslaget* i hvad det honom rörer* i hela dess vidd Hof-Rätteil underställdt.” Kongl. Maj:t förklarade
Vetterinair-Inrättningens behof först borde komma i betraglande; Och då byggnads-Förslaget för denna Inrättning uppginge till den betydliga Summan af omkring 80,000 R:dr Banco, men medel dertill saknas och inrättningen i följe deraf skulle äfventyra att icke uppnå dea fullkomlighet, som med den samma varit åsyftad, och de redan nedlagde kostnaderne derå gå förlorade, har Rutberg ansett lika nyttigt som nödvändigt att till Yeterinair-Inrättningens begagnande anslå det nu mera till sitt förra ändamål icke behöflige Ladugårdslands Bränneriet, hvilket, så väl, i anseende till sin belägenhet som öfrige beskaffenhet, för Veterinair-Inrättn ingen vore högst passande och lämpligt och hvarigenom en betydlig besparing å Stats-utgifterne skulle åstadkommas, men Riksdags-Fullmägtigen Pehr Bengtsson från Halland har deremot yttrat den önskan att denna fråga matte få hvila till nästa Riksdag, på det man under tiden må erfara hvad allmänn nytta Veterinair-Inrättningen kommer att tn^dföra. Såsom Stats-Utskottet redan anmält uti frågan om anslag af nödige medel så väl till årlig Stat som Byggnaders uppförande för den i Hufvud-Staden anlagde Stats-Utskottets Betunkanden. 317 Veterinair - Inrättningen , öfverlemnade Kongl. Majit i Nåder tilL Utskottet Ritningar och Förslag, enligt hvilka dessa byggnader skulle komma att kosta 6g,44o R.dr 44 sk. Banco, och, då Utskottet fann Stats-Verket ej ega tillgång till denna betydeliga utgift, yttrade Utskottet den förmodan, att tillfälle framdeles skulle komma att gifvas till någre Lägenheter, tjenlige att för Inrättningen disponeras, men hvartill då ännu icke något bestämdt Förslag kunde uppgifvas. Utskottet har väl, lika med Riksdags-Fullmägtigen Ruthberg, ansett de byggnader, som hittills varit begagnade för Ladugårdslands Bränneri-Inrättning, i anseende till deras
Betänkande med ritning och kostnadsförslag till en sådan ombyggnad, hufvudsakligen åsyftande att, med bibehållande af nuvarande rörliga brodel, emellan densamma och östra landet, såsom ändamålsenligast och med minsta kostnad förenadt, anlägga flottbro på en längd af 1,075 fot och utsträcka östra landfästet 20 fot från stranden med fast väg på pålgrund öfver der varande grunda vatten; och beräknades kostnaden för denna ombyggnad till 55,944 R:dr 31 sk. 4 rst. Denna plan för Nockebybros ombyggande tillstyrktes i underdånighet af Styrelsen framför den eljest behöfliga åtgärden att nedlägga en kostnad af omkring 10 till 12,000 R.dr, som sannolikt skulle erfordras för nuvarande östra brodelens iståndsättande, helst härigenom i alla fall icke kunde vinnas bestämd säkerhet för brons varaktighet, enär de på 40 å 50 fots vattendjup sänkta gamla brokaren, derå icke någon reparation vore möjlig, ej betryggade brons framlida bestånd. Sedan Öfver-Intendents-Embetet, jemväl i ämnet hördt, instämt i detta förslag, med anmälan, att stats-anslaget för Kronans hus och byggnader i landsorterne icke, utan åsidosättande af andra oundgängliga arbeten, lemnade tillgång nästkommande år till bestridande af större eller mindre del utaf ofvannämnda reparations-kostnad, fann Kongl. Majit mest ändamålsenligt, alt bron i hela dess sträckning med ens ombyggdes, i hvilket afseende de, jemlikt de särskilda kostnadsförslagen, erforderliga beloppen nu blifvit med en till 83,000 R:dr jemnad summa begärde.
Til den "ändan äligge hwar och en som genom gjord ''anmälan hos Hof.Cantzlern är berättigad at "Bokhandel idka, at Lil Hof.Cantzlern eller "hans Ombud inlemna Förtekning pä inkom, "na utländska Skrifter. Skulle ä nägon sä"dan qwarstad läggas, och Skriften ej inom "en manad til försälgning frigifwas, »jute "ägaren ersättning af tUars-medlen efter beswu"ren Räkning efter isaura.'' D 2 §> c 53 ) 5. §- "Lagligheten af Böckers och Skrifters innehåll stal hädanefter pröfwaS, icke af Oräivrris Domstol, utan af en )ory eller Nämnd, bestäende af Tretiofep personer, hwilka, utan arfwode eller kostnads. ersättning för denna befattning, altid uti Hufwudstaden sammanträda. "Tryckfrihets-^ommitt-i-ns Sep Ledamöter ware uti denna Nämnd sjelfskrefne. De öfrige Ledamöterne, bestäende af Sep Prester, Ätta Laqfarne och Sexton andra för kunskap och medborgerlig dygd kände Män, skola, den ena hälften af bwardera ci-ssen nämnas af Konungen, och den andra hälften wäljaS af Riksens Ständer. DeSutom skola utses, enligt samma «I»ss-förde!iurig, 8ripple2nter, Sep af Konungen, och Sep af Riksens Ständer, at fylla de afgäendeS rum i de händelser af jäf, hwarom här nedanföre stadgas, eller af kaga förfall. Denna Nämnd utöfwar sin befattning isrän den ena Riksdagen til den andra, dä Konungen och Riksens Ständer böra nya Ledamöter och Svppiernter utse.
"Emedlertid liar denna Verkets förlägenhet, som, snart sagdt, tillintetgör den ”åsyftade nyttan af en Discont-Inrättning, ”der livar och en på säkra Låne-handlin”gar borde genast kunna påräkna de bitr ti”den han béhöfver, icke kunnat undgå upp”märksamhet vid Verkets Revisioner, och "serdeles hos senast församlade Herrar Revisorer gifvit anledning till en undersök■"11 ing om orsakerna dertill, i ändamål, alt ”åt Högloft. Banco-Utskollet kunna åtmin”stone lemna någon ledning för ulfinnan"de af medel lill förlägenhetens aflijelpan”de. Det är allmänt kändt, alt från Ban”co-Discont-Verkets början 1816 och intill ”sista Riksdag, då Discont-Fondeu lör he - Banco-Utshotteti Betänkande N.-o Si. ii» ”la Riket, till utlåning på reverser mecl ”borgen, utgjorde blott 6 millioner Riks”tlaler, och utlåningen deraf endast sked”de bär i Stockholm, var denna fond sällan ”fullt ut begagnad, och vid 1822 års slut ”nära en million deraf oultagen. Nu der”emot är samma fond på det bela 8 milli”oner, och ensamt för Stockholms Discont”district, efter frånskiljandet af Vestra och ”Södra Provincerne, 5 millioner Riksdaler, ”hvilket utan tvifvel gör en tillökning mot ”förut, äfven vid detta Contoir. Alt en ”sålunda betydligen större ullånings-fond ”nu mindre uppfyller ändamålet, än förut ”en ringare, lärer svårligen kunna lil Iskri f”vas några yttre orsaker, utan snarare bö”ra förklaras lör en följd af förändringen ”i sjelfva Låne-vi I Loren.
St:r, att hos K. M:t göra underd. hemställan, det K. M:t täcktes göra denna fördelning på sätt i Nåder lämpligt synes; hvilket sistnämnde yrkande Hr Lefrén, J. P., på anförde skäl bestridt; samt hos II. BondeStåndet af RiksdagsFullmäktigen /Anders Danielsson, att Utskottet borde uppgifva bestämda föreskrifter, angående delningen af samma afgift. Utskottet, som uti sitt ytterligare Utlåtande angående RiksStatens Tredje HufvudTitel yttrat sig rörande nedsättningen uti Lönerne för FördelningsGeneralerne, får bär endast anföra, att, då Utskottet uti berörde Betänkande N:o iij.6 förklarat, att behofvet af Pensionsförbältringarne till största delen bör kunna afhjelpas genom afstående till Arme'ens PensionsCassa af rättigheten att uppbära den löneinnehållning, som under benämning af Begrafningshjelp förut till Statsverket ingått, Utskottet icke ansett sig kunna frånträda samma yttrande eller tillstyrka vidare StatsUtgift för detta ändamål; utan hemställer, att Hr Crusenstolpes ofvanberöide yrkande må för falla. 22a Stats-Utskottets Hvad dernäst beträffar Hr Grefve Cronstedts anmälan om Amiralitets-Krigsmans-Cassans berättigande, att uppbära de så kallade Liggeinånaders lönebesparingar; så och då detta ämne är en ny fråga, som ej blifvit anmäld inom den i 56 §. af Riksd.Ordn. föreskrifne tid, har, i följd af samma stadgande Utskottet icke kunnat berörde ärende till hufvudsaklig pröfning upptaga. Vidkommande sluteligen en per miite Agiften samt densammas fördelning, finnér Utskottet, af skäl som uti sistberörde Betänkande blifvit anförde, sig icke kunna behandla frågan derom, såsom beroende på vederbörandes egna underd. anmälan bos K. M:t, om vinnande af den rättelse i nämnde fördelning, hvartill en förutgående utredning af förhållandet möjligen kan gifva anledning.
For platsformedlingen for sjukskoterskor redogores under berattelsen om byrhns verksainhet. I allmiinhet har hitintills 2: ne s a m k ~ a m Irligen, eit om vhren och ett om hosten, af forbundet anordnats. Under fiirra h e t har man frhngtitt denna vana och sokt finna en ny form for fiirbundets eamkviim, som battre sku1 le knnn a motsvnra deras iindamll, namligen att beredn for saminanhorande uppgifter arbetando fijrbundsmedlemmar tillfalle att sammantriiffa och utbyta tankar. En borjan till sfidana forenklade samkvam iigde rum p l hasten, d l, i byraokalen ett 40-tal af forbundets styrelseoch IrornitBmedleinmar sa~nlades och bjodos pB en intressant nnderhtlllning, i det froknarna G. Adelborg ' och L. Dahlgren redogjorde, den forra for en resa till on don for att studera dess kvinnoforeningars verksamhet, filantropiska stiftelser m. m., den senare for sin rdsa till kvinnokongressen i Berlin i egenskac af Fredrika-Bremer-Forbundets delegerade. Ett nytt sgdant samkvam holls sedermera narmare jul for att bereda bokkomith tillf idle att for modrar och m&amp;lsman frnmlaggn syftet och resultntet nf det arbete, som komith Atagit sig. Redogorelser for spkknssnris, stipendiekomiths och d~.fikk.efos .. nzfiill.e&amp;gens verksamhet .AteAnnas i Bil. Bit. I. Fredrika-Bremer-I ' orbundets ombud i r 1896. Abenius, Bfathilda, froken, Vesterls. Andersson, Anna, f. Bergenstrtihle, fru, Vexio. Bergstedt, Amanda, froken, Arboge. Brandberg, Anna, fru, Landskrona. Broberg, M., fru, Filipstad. ' i ' Brundell, Karin, frokep, Sundsvall.
56, angående motionstidens inskränkning . » om ändring i § 15, angående Hemmansegares representationsrätt I anledning af återemiss . Förslag till Voterings-pro position Voterings-resultat » om ändring i § 24, angående tillsättning af Bonde-ståndets Sekreterare » om ändring i § 21 I anledning af olika beslut Förslag till Voterings-pro position Voterings-resultat » om den ändring i § 18 att Mosaiske trosbekännare må erhålla rätt att deltaga i riksdagsmannaval Adeln. Preste Ståndet. Borgare ståndet. M g ongl. Proposit. ler Skrifvelse!-, CO t» Ö t> B fl Mh ro B S° Riks-Ståndens Beslut. <Z) <3 t*r 0 tj ^ Sr el. ta crq CO R. 5’ Oq cT a’ crq 2. 1-5 t»’ P C 0 Pj Pj ro ro v co j~ •Q crq' « ro c" Ridd. o. PresteBorgareBondeN:o N:o | Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet. N:o § Riksdags-Ordmngen:
Han räknar » ankrandet » vid en opersonlig » Gud » såsom » en svaghet, ett fegt medgifvande eller en opportunism »; han försvarar — eller åtminstone förklarar — Naatesrediktets upph&amp;fvande, dragonaderna och noyaderna med kalvinismens upplysningsfiendtligbet, intolerans och sdotism; haa benämner kristendomen de svages de qnkes religion, och dess bekännare vidskepliga barbarer; ett sjukdomssymptom liknande förföljelsemani och hallucinationer; den hade spelat en förfferlig rol, och de tusen åren efter Kristus voro de rysligaste som vesterlanden genomlefvat; han talar om kristen^ dosens mot allt framåtskridande fiendtliga ande, om åldriga ffesten för vidskepelse och vantro, mörker och ändamålslöst tryck, o. s. v. Med ett ord: hela åskådningen och tendensen äro så rakt motsatta den kristna som möjligt och träffar denna flerstädes med taagt drabbande slag. Sannerligen den som med dessa exempel för ögonen kan påBtå att Strindberg » ändrat signalerna », han måste antingen icke kunna eller vilja se! Och för öfrigt, göres oss mera vittne bebof, så återstår ännu ett i den uppsats jag spart till sist: » Qvmnans underlägsenhet under mannen och det på grund däraf berättigade i hennes underordnade ställning (enligt vetenskapens sista resultat). » Han bar här sammanfattat sina åsikter och antydt sin ståndpunkt på ett högst upplysande sätt i följande humoristiskt gäckande tirad (besvarande beskyllningen för att » opponera mot allt »):
Jag anser detta Betänkande vara af lika beskaffenhet, som de, hvilka nyss blifvit ansedde böra ytterligare hvila på bordet, och anhåller således att detsamma äfven må få tills vidare hvila. Och fann Ridderskapet och Adeln uppå derom af Hen Grefven och LandtMarskalken gjord "Den 25 Junii f. rn. 537 proposition för godt tillåta, att StatsUtskottets Utlåtande finge tills vidare ytterligare hvila på bordet. Anmältes och emottogs Hans Excellence HofCancelleren Herr Gretve af Wetterstedt, hvilken å Kongl. Maj:ts Höga vägnar afletnnade: f 1:0 Kongl. Majus den' 9 sistledne Maj^till Riksens Ständer aflåtne Nådiga Proposition, angående förklaring öfver 5 §. uti 25 Cap. RättegångsBalken samt 4 §. uti 3 Cap. MissgerningsBalken; 2:0 Kongl. MajUs den 4 dennes till Riksens Ständer aflåtne Nådiga skrifvelse, angående ett lånebiträde till fullbordande af Nya Bibliotheksbyggnaden vid Upsala Universitet. Herr Grefven och Landt Marskalken anmodade Hans Excellence Herr HofCancelleren, att till Kongl. Maj:t framföra Ridderskapets och Adelns underdåniga vördnad jemte försäkran, att Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition och Skrifvelse skulle med första varda till handläggning företagne. Sedan Hans Excellence Herr Grefven och HofCancelleren blifvit på vanligt vis utbeledeagad, upplästes och lades på bordet Kongl. 538 Den 35 Junit f\ nt. Maj:ts Högstberörde Nådiga Proposition och Skrifvelse. Herr Grefven och Landt-Marskalken tillkannagaf, att Plenum komme klockan half till 6 i eftermiddag^att fortsättss. Företogs till pröfning Statsutskottets den 96 sistledne Maj under Nso 201 afgifne samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lagdt: Utlåtande, i anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1822 gjorde anmärkning vid in» köpet af Eldqvarnen i Stockholm.
Stor-Amiralen log, Sin hand den gamle räckte och dryckeshornet tog. Emellan Greigh * och prinsen der blef ett nappatag; Bland svenska flottans minnen ej glömmes Höglands dag, Men hertig Carl såg falla omkring sig vän vid vän, Sjelf, sedan striden lyktats, han var dock oskadd än. * Ryska flottans namnkunnige chef i slaget vid Högland.Odödlig ära vunnits, fast mången hjelte föll. Det gamla dryckeshornet * man högt i vördnad höll, Det tömdes under gamman, det gick från man till man, Den nötta runoskriften liksom i lågor brann. Men freden kom — och åter det gamla horn vardt glömdt, Ännu en gång som fordom till dådlös hvila dömdt, Till dess med öppet sinne för hvarje sagans skatt En annan Carl det räddar på nytt ur glömskans natt. Han fann i dunkel gömma * * den kostliga klenod, Med kännarns säkra öga dess värde strax förstod; Af broderskärlek manad, den skyddande egid Han skänkte åt den ädle, som sjungit Höglands strid. Nuvarande betydelse. Han är storsint och vis, och ett hjerta han har För det sköna i lif och i konst, Och hans höga gestalt lätt bland tusenden käns, Som det höfves en konung i Nord. Det är sol i hans blick, och hans leende är Af ett eget, ett sällsamt behag, Men hans tal är som guld, och af välljud du smeks, När han höjer sin stämma till sång. Han har lycka till sjös, han har lycka till lands, Öfver vädret han tyckes ha makt. Men det åldriga horn, städs han håller det kärt; Ty han skattar åt Minnenas helgd. * Hertigen lät efter segern beslå detsamma med lock och kedja af silfrer. * * Kronprins Carl, sedermera Carl XV, upptäckte i sin ungdom det gamla minnesrika hornet i ett klädstånd i Stockholm och inköpte det.Det har följt på hvar förd öfver böljan, den blå. Och hvar jul i den kungliga borg Gör det åter sin rund som i flyktade dar, Länge svunna i tidernas ström.
Foredrogs ånyo och lades lill handlingarne Stats-UlskoMels den 19 dennes på bordet lagde Utlåtande N:o 5^5, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande IV: 0 467, angående Heir motion om Banco-vinslens användande. Prot Utdr. den 23 Maj l84i. S. D. Afslog Ridderskapet och Adeln Stats-Utskottets den 19 dennes f. m. på bordet lagde Memorial N:o 526* angående seiskildta gratificationer för Utskottets Secreterare och Notarier. S. D. Beslöt Ridderskapet och Adeln vänligen inbjuda Yäilofl. Borgaresamt Hedervärda Bonde-Stånden till instämmande uti Ridderskapets och Adelns, vid föredragningen af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 5io, i anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet N:o 44°> den dennes fattade beslut, att icke bifalla, hvad Utskottet hemställt, men, med bifall till motionen, bevilja ett sammanlagdt belopp af 600 Riksdaler Banco för första och af 1200 Riksdaler Banco för andra Amanuensen vid Kongl. Bibliotheket. S. D.
Slutligen får Utskottet härjemte bifoga ett förslag till ordningsstadga, som utom tilläggning af ett moment, är af enahanda lydelse med de år 1810 stadfästade. Stockholm den 27 Juni 1825. På RiddarhusUtskottets vägnar, C, G. Spens. N. Snoilsky. Ben 18 Augusti e, nt. 2jl 'Andra Afdelningen af RiddarhusOrdningen'. §. 21. x , . Svarar mot iq §. Innan antecknmgar. Riädarhus0rdmnsen. ne forrattas, skola Ban, 0 karne i RiddarhusSalen vara af RiddarhusSecreteraren och Fiscalen indelte, hvarvid iakttages den för Ätterne här ofvan uti 1 §. stadgade Ordning, på det sätt, att första GrefveBänken blifver till höger om LandtMarskalksboM det, den andra till vänster, och så vidare. Sedermera uppslås en Bänklista vid hvarje Bänk, hvarpå de Riksdagsmäns namn uppföras, som derå erhålla sina platser; åliggandes RiddarhusFiscalen, att öfver verkställigheten häraf noga handhålla. §• 9 2. Ingen må på RidSvarar mot 20 §.' dårhuset inträda innan han förut för vakthaf3 2y2 Ben 18 Augusti e, m, hafvande UnderOfficeraren uppvist den honom lemnade inträdespollet. RiddarhusFiscalen"åligge att, efter egna anledningar, eller uppå erhållna underrättelser tillse, del ingen obehörig, öfverläggningarne bi vistar.
JVs 119. med skäligt värde derå: hem följd *), der sådan åt arfvinge gifven ar: fordringar hos arfvingar eller andra: skrifter och handlingar, de der gifva upplysning öm boet eller eljest af vigt äro: och slutligen boets gäld. Hvad som påstås höra efterlefvande make enskildt till, skall särskildt antecknas, med värde derå. Efterlefvande makes gångkläder må från bouppteckningen uteslutas. 9 §. Ilar emellan makar boskilnad till den enas död fortfarit, och har efterlefvande make egendom under särskild förvaltning; varde ock till bouppteckning uppgifven. 10 §. Anmäler efterlefvande make förord, eller angifves testamente; eller finnes sådant i boet; då skall det i bouppteckningen anmärkas. 11 §. Döljer sterbhusdelegare egendom, uppsåtligen undan; håfve sin del deri till de öfrige förverkat. 12 §. Af bouppteckning skola två exemplar upprättas och af bouppteckningsman och deni, som honom biträdt, underskrifva?; teckne ock den, sorn boet uppgifvit, å båda exemplaren edlig förpligtelse, att ej något af egendomen, eller af boets gäld, med hans vilja och vetskap, blifvit doldt eller utelemnadt. Fordrar sedan sterbhusdelegare eller annan rättsegande i boet, att uppgiften genom edgång sannas må; då skall ■det ske. 13 §. Sedan bouppteckning slutad är, skola sterbhusdelegare i stad inom fjorton dagar, Och å landet sist å den allmänna rättegångsdag, sorn näst efter en månad infaller, ingifva båda exemplaren öppna till rätten i den ort, der den döda sitt hemvist hade ; och varde i protokollet anmärkt att de till rätten inkommit. Ena exemplaret skall bland Rättens handlingar förvaras, och det andra till sterbhusdelegarne återställas, med bevis derå, att det ingifvet varit. 14 §. Vill sterbhusdelegare, att det exemplar af bouppteckning, som i Rättens vård förblifver, skall försegladt vara; gifve det Rätten tillkänna; och läte Rätten det under sitt insegel förvaras.
Majit äskade, eller 50,000 R:dr blefve att påräkna, hvilken ock under hvarje år af den föregående Stats-regleringen varit för ändamålet afsedd. S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets, sedan den 22 och 23 Maj sistlidne, å bordet hvilande Betänkandeu och Utlåtanden: l:o N:o 44, i anledning af väckt fråga om förtydligande af 2 §. i 41 Cap. Missgernings-Balkeu. Återremitterades. 2:o N.o 45, öfver väckte motioner 0111 ändring och förklaring i vissa delar af 12 Gap. Rättegångs-Balken. Bifölls. 3:o N:o 46, i anledning af väckte motioner om ändring i 24 Cap. 8 §., 34 Cap. samt 35 Cap. 1 §. Missgernings-Balken. Bifölls. 4:o N:o 47, öfver väckt motion om ansvars stadgande för inslående af fenster. Bifölls. 5:o N:o 48, öfver väckta motioner om åtskilliga ändringar i Concurs-Iagen. Bifölls. 6:0 N:o 49, i anledning af väckt motion om förändring af rättegångstim man vid HäradsBergstingsoch Syne-Rätter. Bifölls. Bih. till R. St. Vtdr. d. ro Juni 1840. Den 10 Juni 184-0 f. m. Från Höglo fl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Slats-Utskollet: l:o Kongl. Maj:ts den 3 dennes på bordet lagde Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående anslag till pensioner för f. d. Siats-Råden Herr Friherre Åkerhjelm och Grefve Hård; Gifven Stockholms Slott den 19 Maj 1840; tillika med de den 4 dennes och denna dag afgifne yttranden; 2:o Kongl.
Maj 1860 meddelade förbud mot nybyggens anläggande å öfverloppsraarkerna i de Norrländska länen, intill dess undersökning och reglering af desamma försiggått, måtte utsträckas jemväl till Kronans blifvande öfverloppsmarker i Stora Kopparbergs län, samt oafvittrade skogar i samma samt Westerbottens och Norrbottens län, att gälla intill dess undersökning försiggått, huruvida ötverloppsmarkerna i sin helhet eller de oafvittrade skogarne till någon del borde för kronoparker förklaras. Vid innevarande riksdag har Kongl. Maj:t uti till Rikets Ständer aOåten nådig Proposition af den 21 December sistlidna år (N:o 54), som blifvit af samtliga RiksStånden till Stats-Utskottet remitterad och derefter till Sammansatta Utskottet öfverlemnad, gifvit Rikets Ständer tillkänna, att Kongl. Maj:t, efter inhemtande af vederbörandes underdåniga yttranden i frågan, tagit i nådigt öfvervägande såväl de i Rikets Ständers omförmälda skrifvelse berörda frågor, som äfven flera öfriga ämnen, hvilka rörde skogshushållningen i rikets norra landskap, och att Kongl. Majit funnit skäl på det sätt bifalla Rikets Ständers anhållan om öfverloppsmarkernas användande till kronoparker, att, jemlikt nyssnämnda dag utfärdad nådig Förord ning, angående åtgärder för kronoparkers bildande i Stora Kopparbergs och de Norrländska länen samt vissa iakttagelser vid afvittringar och storskiften i nämnda län, Kongl.