Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Med anledning häraf, och då Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 1 10, som innefattar förslag till ökad lega för gästgifveri-skjuls, blifvit af Rikets Ständer bifallet, samt Utskottet inhemtat tillförlitliga upplysningar att postverkets inkomster medgifva den förhöjda betalning för post-forslingen, sorn Utskottet nu går att föreslå, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer vilie hos Kongl. Majit tillstyrka, att ersättningen per mil för postföring hädanefter måtte, utom der denna sker medelst beting, utgå, vagns-lega inberäknad, för hvarje häst, då postföringen ombesörjes af post-hemmans innehafvare, med 50 öre för enkel och 55 öre för dubbel postföring inom 312 mil om året på helt hemman, med 60 öre för postföring emellan Ostersund och Herjeådalen, och med 1 R:dr 10 öre för postföring utöfver 512 mil på året äfvensom för forsling af ny, sedan år 1850 tillkommen post, samt, då post fort skaffas genom gästgifveri—skjuts, med 1 R:dr 10 öre för ordi narie post och med 1 lhdr 20 öre för snälloch paket-post, så vida allmänna skjuts-legan vid gästgifvare-gården. hvarifrån skjutsen utgår, icke öfverstiger 1 R:dr, men i annan händelse för ordinarie post med 10 öre och för snälloch paketpost med 20 öre utöfver den vid gästgifvare-gården gällande skjuts-lega; kommande, under förutsättning att legan för gästgifveri-skjuts ä landet i medeltal icke kommer att öfverstiga 1 R:dr milen, postförings-kostnaden, sorn år 1856 uppgick lill 312,979 R:dr 24 öre, genom denna förhöjning att, enligt hvad den vid Betänkandet fogade tabell utvisar, ökas med 151,421 R:dr 71 öre, allt Riksmynt.
Consbitution s-Utskottets Memorial till Riksens Ständer, i anledning af yttrad önskan om Handlingarnas tryckning i anmärkningsnialet rörande General-Or derna af den 24 Maj 1817. Uti Protocolls-.Utdrag af den 23 nästlidne April, har Vallofl. Borgare-Ståndet förklarat sin önskan, att Constitutions-Utskoftets Handlingar och Protocoll i Anmärkningsmålet rörande de genom Föredraganden af Gomman - Coiist;. Utsh. Betänkanden. 65 do-ärenden för Armén utfärdade GeneralOrdres 0111 villkoren för approberandet af Recruter vid sådana Regimenten, der Rotehållare ej samfällt ingått beting om Soldatbeklädnaden, måtte till trycket befordras; hvarefter, med anledning af Borgare-Ståndets inbjudande, Höglofl. Ridderskapet och Adeln under den 27, och Hedervärda Bonde-Ståndet, under den 25 i samma månad, i denna önskan instämt, men Högvördiga Prest-Ståndet, likaledes under sistnämnde dag, till Utskottet öfverlemnat att härå göra det afseende, sorn Grundlagarnas föreskrifter och sakens beskaffenhet knnde medgifva. Utkottet får å dessa communicationer härmedelst lemna det svar, att Utskottet icke funnit något hinder för tryckningen af dess Handlingar och Protocoll i ofvanberörda mål, så vida Kongl. Majit täckes tillåta utgifvandet af de Utskottet till upplysning meddelta, den 24 Maj, den 26 Augusti och den 50 September 1817 öfver Comma ndo-Ärenden hållna Protocoll, hvilka, enär Utskottet ansett dess Handlingar ej böra annorlunda än in exteuso tryckas, dertill utgöra nödvändiga bilagor, men som, enligt 2 §. TryckfrihetsFörordningen, ej kunna utan vederbörandes bifall utbekommas; varandes, i sådan händelse, Utskottet beredt att låta aflemna ett utskrifvit fullständigt exemplar af hela acten till den eller dem, Riksens Ständer utse att om tryckningen besörja.
Hvad åter beträffar den af "Riksdags - Fullmägtigen Wessing väckte fråga, att ofvanomförmalte Förordning icke skall nog bestämdt stadga , huru med hägnads-skyldigheten imellan inägor inom by bör förhållas i den händelse, att af tvänne hemman med ägande lika mantal, som i ägor till hvarannan angränsa, det ena fördelas imellan flera ägare eller i enskifte dem imellan lägges och en af dem erhåller sin ägolott intill det andra hemmanets ägor, vid hvilken händelse Wessing förment, att tvist kunde uppstå huruvida det odelade hemmanets innehafvare skall blifva pligtig att till större andel än förut, samt i mån af den angränsande liemmansåboens mindre hemmantal, i hägnadens underhållande deltaga; så emedan i afseende ä den 775 JDe/i 7 Juli, den by , der ägorna äro genom Storskifte gran, narna.imellan delade, 6 §. af meranämnde Kongl. Förordning stadgar, att inägornas delningsgrund bestämmer hvarje delägares skyldighet i afseende å stängseln omkring berörde ägo-lotter, hvaraf således följer, att en sedermera skeende delning af något hemman i byen imellan flera blefne delägare, icke kan verka någon förändring af de angränsande hemmans - innehafvarnes stängsel skyldighet, och enär åter enskifte af en större eller mindre delägare i by sökes, sådant oundvikligen medför en fullkomlig rubbning af hela Storskiftet inom byar, som alltså förorsakar, att sedan enskifte blifvit verkstäldt , en ny fördelning af delägarnes stängselskyldighet nödvändigt mäste skeTy finna Utskotten, att någon förklaring uti det stadgande som i detta ämne ar meddeldt icke kan vara af nöden. Till Kiksens Höglofl. Ständers pröfning vara der dock detta vördsamt öfvevlemnadt. Stockholm den 4 Juli 1815. På Riksens Höglofl, Ständers Tågsamt Allmänna Besvärs och OeconotmeUtskotts vägnar På Höglofl'. Ridderskapets och Adelns [Ledamöters vägnar U. F. Strömfelt. A.
Detta förorsakade obehag och ökadt arbete vid undervisningen, vore isynnerhet menligt vid de vigtiga ritlektionerna samt gjorde det alldeles omöjligt att, såsom önskligt vore, utsträcka lektionerna till folkskolelärarne, enskilde trädgårdsmästare, eller andra personer, som möjligen skulle vilja afhöra dem. Då nu den s. k. vinterträdgården å Rosendal vore för föreningen såsom vexthus obehöflig, hade Styrelsen ansett lämplig lektionslokal lättast och med minsta kostnad kunna erhållas om denna byggnad, utan väsendtlig förändring af dess yttre form, kunde dertill inredas. För en kostnad af 10,500 R:dr skulle, enligt uppgjordt kostnadsförslag, denna ändring kunna verkställas, hvarigenom en beqväm, ljus och för framtiden fullt tillräcklig undervisningssal erhölles samt bostad för ytterligare tolf elever bereddes; och skulle undervisningen derigenom kunna utsträckas och med väsendtligen större gagn handhafvas, dock under förutsättning att skolan äfven för framtiden finge fortfarande uppbära det e:xtra årliga anslag, som densamma hittills åtnjutit och hvarförutan den icke skulle kunna vidmagthållas ens i sin nuvarande utsträckning. Sedan Landtbruks-akademiens förvaltningskomité, uti afgifvet underdånigt utlåtande, tillstyrkt bifall till Styrelsens ofvanberörda ansökning, har Kongl. Majit nu hos Rikets Ständer äskat anvisandet äfven för år 1867 af det utaf Svenska Trädgårdsföreningen förut åtnjutna årliga extra anslag, 4,500 R:dr, äfvensom att för beredande af undervisningslokal och bostäder åt ett ökadt antal elever vid nämnda förenings skola måtte för en gång anvisas 10,000 R:dr. 30 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60.
Santesson 0$ öjär ©otmfProflcn Heurlin. Sif öjr CianccnUSftåbef von HartmansdorlF, font ans fört: ©å öpr Ekerman önflat, att fjattö ferffitbta mening horbc, fåfont referoation, till SlifåsStånben åtfölja Utffot SKen feban fåbant hlifmit af91. ®t:r genom 9?ämttb afgjorbt, h«r jag enbajl af benna grttttb anfett mig höra indämma i Utflottetö titt afgifna tillgyr* fanbe. LVI ©tat$*Utffottet$ Sif Benna tanfa anmälte J?r ^rollen Grerillius ftg ccf mara. 0?:o 260. Utlätdn&e, i anledning af ferrat $ullmdfti> geé i 9\ifé3åli>é*£ontotret bemftällan, att tippfommanöe töneéefparingar un&er OSa* cancer matte fä antnånDaé till unDcrfloö för €nfe* odj ^upill*€af5an DerfMfceé. (Sfc#*».) Uti ©frifmelfe till ©tat3 Sus Ii, fafma herrar gullmäftige 5 3tif3gälbäs@ontoiret, i ans lehning af SomntiåfarierneS beront gjorba anhållan, anfett (ig böra meb fäftab uppntärffambet va en för näutnbe SBcrfS (ämbets* ocf; Sjenfteman ganffa roigtig angelägen* bet, boS Utffottet anmäla ben minbre förbelaftiga fjällning, broaruti 3tif3gälb3s@onfoiret3 Gille* ocf) ^3njottt«CSa^a ftg be* finner, famt benvib tillifa uppgifroa ett för|Tag att bens famina i någon nion förbättra.
Hade man engång hört och sett honom, undgick man näppligen, att af alla andras konstprof i samma väg finna sig otillfredsställd. Också var han till detta värf utrustad så, som hade han af den bortgångne Skalden varit dertill enkom begärd och beställd. Med utmärkta gåfvor för sång och mimik förenade han en ovanlig skönhet, som äfven under den löjligaste förklädnad alltid framblickade, och som derigenom omotståndligt hänförde, att den sjelf var blott ett genomskinligt flor för den sällsyntaste och renaste själsfägring. Åsynen och medvetandet häraf stämde, genast vid hans framträde, åhörares sinnen för något högre, än blotta burlesken ensamt såsom sådan. Från begynnelsen till slutet hade hans föredrag i sigte det poetiska af dessa qväden, med jemnlik och jemnfördelad uttrycks-makt för alla dess beståndsdelar: den musikaliska tonfröjden, den dramatiska åskådligheten, den naiva målningen, den yrglada leken, den i uppenbara löjen och halfgömda tårar vexlande humorn, det djupa emellanåt frambristande vemodet, – nedifrån sjelfuppmuntrings-ropet ”Å, gråt för tusan! Hjerta, lef, Och visa, att du andas”! upp till längtnings-känslan af den fängslade fågel, som ”Fast hans lunga orkar sjunga, dock sig sjelf förtär”; – och allt detta, utan att dervid låta den öfverdådiga komiken i ringaste måtto komma till korta, eller förbigå ett enda af jemväl de betänkligaste bland dess upptåg och infall; ty de halkade så flygtigt undan i den etherdoft, som breddes öfver det hela, att ingen betänkning hann vid dem fästa sig. Sådan var hans personlighets magiska verkan. Dithyrambens hänryckning, som strålade i hans uppsyn, var hvarken Silenens, eller Faunens, eller ens den vackra Bacchantens; den unge sångarn tycktes vara ynglingen Dionysos sjelf, men med himmelsklarare ögon och englalikare anletsdrag. När man såg dessa ögon, fann man i blinken det skaplynne begripligt, hos hvilket ingen berusning af ”Nymfer och friskt kalas, Vällust i blod och glas”,
Frih. af Ugglas’s förslag skulle K:s Befhide icke vid sådant förhållande kunna meddela tillständs-resolution för krogrörelses bedrifvande i köpingen, hvaraf den otvifvelaktiga följden skulle blifva, att lönnkrogar derstädes upstode. Jag anser således, att K:s Befhide bör tillerkännas rättighet att, äfven emot socknemännens afstyrkande, dock endast undantagsvis, medgifva krogrörelses bedrifvande. I enlighet med hvad jag nu haft äran anföra, vågar jag vördsamt anhålla om bifall till Frih. af Ugglas’s förslag, med de förändringar, att efter ordet ”meddelas” införas orden ”för året” samt att i slutet af förslaget vidfogas följande mening: ”derest icke serskilda för socknen egna omständigheter föranleda undantag. ” Frih. von Kraemer: Jag bar redan tillkännagifva, att jag å de öfverläggningar, som, ronde denna fråga, egt rum, instämt uti Frih. Raabs reservation vid denna §, men orsaken dertill var, att det icke fanns något annat förslag att tillgå samt att man i allmänhet ville undvika splittring i besluten. För min enskildta del bar jag allliij tyckt, att auktions-systemet, tillämpadt på bränvinsförsäljningen å landet, är något inkrängladt. Emellertid torde det blifva ganska kinkigt att nu genast bestämma sig för de många förslag, som här blifvit föremål för öfverläggning. Vi hafva icke mindre än 4 förslag, nemi. Utsk:s, Frih. Baabs, Frih. af Ugglas’s samt Gr. Lagerbjelkes. Emot alla dessa torde betänkligheter förefinnas och Frih. Baab har nyss framställt en sådan emot Frih. af Ugglas’s förslag i afseende å bränvinsförsäljningens beskattning. Vid sådant förhållande och då jag bestämdt känner, att BorgareSt. återremitterat de flesta §§:na i förslaget, anser jag, att B. o. Ad. riktigast förfore, om Ståndet undveke, att nu antaga ett bestämdt förslag, utan i dess ställe återremitterade hela §:n, hvilken i allt fall ånyo måste blifva föremål för Utsk:s behandling. Hr von Troil, Sam. Gust.:
Betänkande, N:o Ii8, i anledning af väckta motioner, om ändringar i Kongl. Förordningen, angående inteckning i fast egendom, den i3 Julii i8i8, S. JD. Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottets Betänkande, Iv:o 120, öfver motion, rörande ändring af 16 Gap. i5 §. Jorda-Balk en, i hvad angår hyresaftai om hus och tomt i stad. S. D, Föredrogs å nyo och bifölls Lag-Utskottets Betänkande, Nm 124. öfver väckta motioner, angående skyldighet för sterbhusdelegare att, inom viss tid efter förrättadt skifte, instrumentet deröfver till Domstol i orten aflemna. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottets Betänkande, R:o ia5, öfver väckta motioner, angående ändring af 10 Gap., 1 och 5 §§. Ärfda•Balken. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades Lag-XJiskottets Betän» bande, N:o 126, öfver motion om förtydligande af eiler tillägg till 2 §. i. je6 Cap. Ärfda-Balken. Från Hedervärd» Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets följande Betänkanden ?j:o 118, i anledning af väckta motioner om ändringar i Kongl. Förordningen, angående inteckning i fast egendom, den i3 Julii 1818; Återremitterades; $:o 1 19, öfver Riksdagsfullmägtigen Nils Strindlunds från Vesternorrland motion, att stadgas mätte, det afhandlingar, hvarigenom någon förvärfva!- sig nyttjande rätt till jord, eller betingar sig så kalladt undantag eller afkomst af annans fasta egendom, böra intecknas för att vara gillande; Återremitterades; $:o 12C, öfver Herr S. J■ TVijkmans motion, rörande ändring af 16 Cap. 15 §.
Ekonomiska besigtningar, ä Kyrkoherdeoch Capellansbord, om kostnadernas bestridande derför. V. B. 168. 192. A. 485. — a Kyrkoherde-, Capelianssamt Landtoch Militiae-staternes boställen, angående upphörande deraf. Electorsafsägelser, angående. Se Afsägelser. Electorsval, angående. Se Val af Eleclorer. — förrältadt. Se Lista. Elfdalds härad, angående ersättning för å växande gröda liden skada genom öfversvämning. VI. B. 229. A. 319. Embetsoch Tjenstemän, angående deras rätt till lön under tjenstledighet. Se Lön. Emman, angående upprensning af. Se Civil-Departementet. Engström, Häradsskrifvare J. E., angående eftergift af honom ädömd ersättning. Se Eftergift. Enskilda Banker, angående vissa lagbestämmelser med afseende på. I. 42, 103. R. 104. VI. B. 198, 227. A. 311. E. 603. — angående väckta förslag rörande. VI. B. 603. VII. A. 65. — angående väckt motion om förändrad lagstiftning för. VIII. B. 231. A. 252. Ersättning åt en af Bankens tjenstemän för förlorad inkomst genom inställandet af tillverkningen och utgifningeu från Banken af sedlar å 16, 12 och 8 skillingar. Ersättningsansvar för förre Departementscheferne i General-Tullstyrelsen, Presidenten J. P. af Billbergh och Cancelli-Rådet J. D. Valerius i målet, rörande den efter aflidne Tullförvaltaren Fine'r yppade balans. I. 410. R. 494. VII. B. 188. A. 203. IX. E. 322. Essen, Friherre Fredrik Ulrik von, yttrande. I. 192. Elhraströmmen, angående öfverlåtelse till Staden Falkenberg af den Kronan tillhöriga tullbro öfver. V. B. 389. A. 507.
Stats Beredningen kan alltsä icke med Magaz n - Directionen instämma i det underdäniga t-lisi yr finas fri.. Kammar Rättens granskning, t bän. deich Rckch. s Ständer med Revisionen deraf sig berat?n. emedan denna Revision icke kan blifwa fullständig, utan att alla ärctS Landtböcker med siere i fe runde delar tillika jemföras. Dncctionen lar jemwäl l desi underdåniga utläram e ävagalagt att desi redogörelse, i an. scrn.de oel' eeil R-vision som öfwer redvgörarens räk. ninggr fV. B kstutec anställas bör, icke eller kon st: bordas förr än wrd lika tid med Landträkenckoperne, som först it är efter Uppbörds, äret böra wara färdige, och till Kammar-Collegium inlemnade. I följe deraf skall icke eller förr, mindre wid hwarje ärs stut, den .calcul k:. o no ^ öttas, sorn Riksens Ständer ansett b' . o Trycket ärligen utgifwas, hwarföre ' n . ..gl. Majtts Nädiga bepröftvande unLogi. o huruwida, för den nu tillstundande r 444 Den IZ September. tiden till nästa Lagtima Riksdag, dä fullkomlig reglering af Werkst pä fullständig kännedom af dest tillständ och sörhällande i alla dest delar kan företagas, mä wid förra »vanligheten kunna sörblifwa, ankommande pä Riksens Ständer att dä af Trycket lata den omständeliga berättelse utgä, som Dircctionen till samma Riksdag om dest dittists förde förwaltning och Produkten deraf bör afgifiva. Hwad Stats. Beredningen sälunda haft den Näden andraga, warder Eder Kongl. Majus Nädiga skärskädande och pröfning underdänigst hemstalldt. Stats. Beredningen framhärdar med djupasie wördnad, nit och trohet, Stormäktiqste Mernädigste Konung!
Dock har Utskottet härigenom inhämtat, att ifrågavarande vidsträckta och kostsamma arbetsföretag hädanefter sannolikt kommer att bedrifvas och fortsättas med större drift, verksamhet och framgång, än under den redan tillrvggalaggda arbetstiden. Enligt hvad för Utskottet uppgifvits, skal! det nemligen, genom nyligen vidtagna åtgärder, hafva lyckats undanrödja den menliga inverkan på arbetets oafbrutna och kraftfulla fortgång, som förorsakais af de under sednaste tiden förändrade financiella förhållandena inom det land, derifrån penningetillgångarne för företagets ut - Sluls-Ulskotlcls Utlåtande, Jts 2i£. förande egentligen varit påräknade. Derjemte hade Direktionen kommit i tillfälle antaga en annan, för framgången af detta företag mera nitisk entreprenör, hvilken både inom och utom sitt fädernesland gjort sig känd för synnerlig tillförlitlighet och verksamhet vid dylika arbetens samt derom ingångna aftals fullgörande; hvadan de förberedda och påbörjade jernvägsarbetena alltså skulle komma att med ökad drift och fart fullföljas. Denna entreprenör hade likasom bolagets ingeniör och de Engelska Direktionsledamöterne också sammanstämmande uttalat den öfvertvgelsen, att jernvägen bör kunna fullbordas under år 1856; hvilken öfvertygelse härvarande ledamöter af jernvägsdirektionen förklarat sig jemväl dela. Beträffande de skäl, Direktionen i underdånighet uppgifvit till stöd för sin uti ifrågavarande hänseende framförda anhållan, har Utskottet funnit sig icke kunna underlåta fästa synnerlig uppmärksamhet vid det uppgifna förhållandet, att bolaget endast fått tillgodonjuta en de! af den tid, som för arbetets utförande var afsedd och påräknad, samt att, enär bolaget icke förr än den 13 November 1852 erhöll sin oktroj, således, utan bolagets förvållande, ett helt år utaf denna arbetstid skulle hafva gått förloradt.
Obligationernas värde sjunker småningom och hvarje nytt statslån blir då i samma och större mån dyrare än det närmast föregående, derest ej särskilta, gynsamma förhållanden under tiden inträffa. Efter den våldsamma penningekris, som i slutet af år 1857 förorsakade oerhörd ruin bland större och mindre handelshus i Hamburg, är, jemte de begge bankerna, bland hvilka likväl blott den ena får befatta sig med statseller andra dylika lån, antalet af hamburgska bankir-lius, sorn kunna hänföras till den främsta klassen bland Europas penninge-anstalter, mycket inskränkt. Det i alla afscenden förnämsta bland dessa hamburgska hus är den välbekanta firman Salomon Heine, och det ålåg således ombuden att vända sig till chefen för detta hus, Herr Carl Heine. Den 9 Januari 1858 anlände ombuden till Hamburg. Följande dag emottogo de en, den 8 i samma månad daterad skrifvelse från handelshuset Charles Tottie & sons, hvars ena bolagsman är Kongl. Maj:ts General-konsul i London. Detta bref, hvaraf en afskrift härjemte bifogas, innehöll hufvudsakligen, att det ifrågavarande lånet troligtvis skulle kunna erhållas i London mot ränta af G % eller deromkring, att Herr Presidenten Åkerman väntades till London för att öppna underhandling om jernvägslånet, och att, om detta lån klefve afslutadt i London, skulle sannolikt statslånet der bekommas mot en ränta, föga öfverstigande fem procent. Angående beloppet af provision m. m. nämndes intet i denna skrifvelse. Med detta bref bcgåfvo sig ombuden till Heino och uppläste detsamma för honom efter att hafva redogjort för beskaffenheten af och ändamålet med statslånet, Han rådde ombuden att resa till London, emedan så lindriga vilkor, som nyssnämnde, omöjligen kunde påräknas i Hamburg och ville ej ens göra något slags anbud eller förslag. Skulle saken misslyckas i London, kunde ombuden återkomma till Hamburg och förnya försöket der.
E11 Blå Vallmars-Tröja .. 5 16 — 5 30 - En dito Väst med armar . 4 24 — 4 24 - Ett par Yallmars Långbyxor . 4 10 — 4 20 - En blå och hvitrutig Halsduk . —_ 16 — 16 — En Hatt 1 42 — 1 27 — Ett par Läderskor . , 2 12 — 9 Ett par Ullstrumpor ... I 'iir Ai 1830. j För o Ar 1831. För År 1832. Medium. En Tunna Spannemål ~ Råg och A Korn . Ett LU. Matvaror A LM. Smör och \ LM. Kött Kongl. Lif-Regementets Dragon-Corps Mötes-Passevolance - Persedlar. Ett LU. Hårdvallshö, örn a5 U. med Bandet, väl bergadt . En Tunna Hafra af minst 8 LM vigt , Ett T..M god Råghalm För Fångar under forsling. En mark mjukt Bröd af sammanmalet Rågmjöl, efter 12 IM. af Tunnan Tågande Trouppers Underhåll. E11 mans Dagportion, bestående af a:ne mål; nemligen; Två marker mjukt Rågbröd . 1 mark Rågmjöl 2 dito Rökt Fläsk ... A dito Sill i dito Smör dito Koksalt En Hästs Dag Ration. ai kannor Hafra å 63 kannor per Tunna , 10 marker Hö ... 8 marker Halm eller 16 kannor Hackelse . - 49 - För År 1829. För Ar 1830. För År 1831 För Ar 1832. Medium. Medel-afkastning sedan utsä det är afdraget. Utsäde af Underhållne kreatur. Jord. Uppskattadt Värde Stats - Clercciets underhäll Ständiga Kantor. Bevillning;. Efter Bevilinings Förordningen. Efter 2:dra Art. erej cre - “ HERNÖSANDS STAD Hus och Tomter Jord Mälteri R:dr sk. SELLING, Tabell för Landet inom Westernorrlands Län.
Uti häröfver den 2 nästlidne September afgifvet underdånigt utlåtande har Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader, — jemte öfverlemnande af en utaf Kongl. Maj;ts Befallningshafvande i ofvannämnda län till Styrelsen insänd och förordad underdånig ansökning, deruti Hamnbyggnads-direktionen, med bifogande af det utaf Majoren Lilljehöök uppgjorda förslag till förändring i den fastställda arbetsplanen, anhållit om nådigt gillande af berörde förslag, dock med.Direktionen lemnad öppen rätt, alt, efter sig under arbetets fortgång företeende omständigheter, leda kanalens inlopp i hamnbassinen antingen till nordvestra eller sydöstra ändan deraf, — i underdånighet anfört, att då, hvad angick frågan om ändring i arbetsplanen, det nu framställda förslaget, från teknisk synpunkt betraktadt, icke kunde anses ega något företräde framför den redan gillade planen, och lastkajens afstånd från staden icke heller skulle, med tillämpning af det nya lörslaget, blifva i någon betydligare mån förkortadt, samt härtill komme att den ifrågasatta ändringen beräknats medföra en förhöjning i arbetskostnaden af omkring Femtio Tusen Riksdaler Riksmynt, ulan att den ändrade planen ändock skulle vid arbetets utförande tjena till ovilkorlig efterföljd, Slyrelsen ansåge sig med anledning af Direktionens i förevarande afseende gjorda anhållan icke kunna tillstyrka annat nådigt beslut, än att, för den händelse staden skulle vilja anlägga hamnbassinen och en del utaf den dit ledande inseglingskanalen uti den nu föreslagna rigtningen, i stället för att lägga nämnde bassin och kanal såsom den gillade planen upptager, sådant måtte förklaras vara staden medgifvet, under vilkor att den högre anläggningskostnad, som af denna förändring kunde föranledas, icke må utgöra något skäl för ytterligare statsbidrag till arbetets verkställande.