Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 2i 0 c t o b e r. 301 jag den önskan, ali icke lefva den dag, då mitt fädernesland skulle sakna en institution eller genom indragningar se densamma försvagad, hvilken pä en gång gifvettrefne, aktade medborgare och mogne försvarare, kring hvilka de unga krigarne kunna sluta sig, när det på allvar gäller att kämpa för ett älskadt fosterland och ett älskadt konungahus. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. an såge de anmärkmr, som emotUlsk:s under förevar, litt. d. afgifne yttrande blifvit gjorde, föranleda ålerremiss, med förklarande, alt R. o. Ad. ansåg de af K. M. för instrnctions-compagniers underhäll äskade 37,500 r-.dr årligen böra beviljas. Ropades ja. Litt. e) möteskostnader och litt. f) ersättning för utgående högre betalning till inqvarteringsgifvare för dagportioner vid indelta rcg:tenas marcher till och frun möten. R. o. Ad. biföll hvad Lisk. under dessa litt. af 2 punkten föreslagit. 3:o Varfvade arméen, 4:0 beväringen och 5:o materielen. Dessa punkter biföllos. (i:o Diverse anslag. Litt. a) spanmälsupphandlingsoch bageri-kostnader, litt. b) durchmarche-kostnadcr, litt. c) reseoch tractaments-kostnader, litt. d) reseoch traclaments-kostnader för städernes magistratspersoncr och borgare vid besigtningar, litt. e) uccordsförskott och ersättningar, samt litt. f) skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Departementets Cancelli-exped il ion. Utsk:s under dessa litt:s afgifne yttranden blefvo af R. o. Ad. bifallne. Litt. g) skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Iirigscullegium, Krigshofrätten m. fl. verk. Hr von Hartmansdorff, Aug.:
Af bemälte morn. följer således, att när en bränvinsbrännaro t. ex. öppnar sin apparat den 44 Okt., förseglar densamma den 25 om aftonen, låter den stå förseglad till den 25 om morgonen, då den åter öppnas, samt begagnar den till den 28 om aftonen, då den återigen förseglas, så skall han, för den tid han begagnat sin apparat, betala samma afgift, som om han under +5 dagar hade i medeltal tillverkat minst 1500 potter dagligen. Låter han deremot enligt anförda exempel, sedan han förseglat apparaten den 25 om aftonen, densamma stå förseglad till den 26, då den åter öppnas och begagnas till den 28 om aftonen, då måste han för de 40 dagarne — från den -14 till den 25, — och för de 2 dagarne — från den 26 till den 28 — under hvilka apparaten varit i gång, betala lika afgift, sorn om han under 50 dagar hade tillverkat i medeltal mkist 4500 potter dagligen. Derest brukaren vidare, sedan bränneriet varit i oafbruten gång under 45 dagar, låter försegla sin apparat och stå sålunda 4 dag, hvarefter det åter öppnas, så inträder deremot stadgandet i 4:sta mom. litt. a. § 27, d. v. s. efter afstadnandet, oaktadt det 400 Norska Regeringens underd. Utlåtande. ej räckt 2 dagar, får han likväl bränna oafbrutet i 45 dagar, eller betala deremot svarande afgift, utan afseende på beräkningen af hvHken som helst sednare tidrymd, di stadgandet i 2:dra mom. kommer i fråga att tillämpas. Om raan än antar, att kommissionen icke tänkt sig förhållandet sådant det här är anfördt, utan att hon uti ifrågavarande stadgande endast velat i allmänhet fastställa, att rörelsen skall anses oafbruten, så länge ett uppehåll af 2:ne dagar icke ägt rum, och således utan afseende på om apparaten varit i verksamhet i 45 dagar och deröfver, eller under en kortare tid, så förmår likväl departementet icke att för sig förklara skälet till ett sådant stadgande. På kontrollutgifterna kan det förmodligen icke grundas.
S. D. Upplästes och bifölls LagUtskottefs den 3 April afgifn3 Memorial, innehållande begäran, att det måtte blifva Utsko'tet tillåtet att till sitt betjenande lå antaga en Canzlist utom den som redan blifvit förordnad. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning bifölls till alla delar ExpeditionsUtskoitets den 1 April afgifna och den 4 derpå följande på bordet lagda Memorial, med anhållan att, i den man göromålen ökas och tillväxa, det måtte vara Utskottet tillåtet antaga en eller tvänne Canzlister, utom de tvrnne som redan af Utskottet blifvit förordnade. Ut supra. S. D. Allmänna Besvärsoch OeconojnieUtskottets, den 4 April på bordet lagda, ' Memorial II. Den 1 7 April. 331 Memorial af den 30 Mars, innehållande dess begäran att få antaga ett större antal beqe. ning, blcf å nyo föredraget och af Höglofl. Ridderskapet och Adeln bifallet. Ut supra. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskilldes klockan 4 eftermiddagen. In fidem protocolli A. G. Silverstolpe. Måndagen den 17 April. Plenum klockan 9 förmiddagen. Justerades PleniProtocollet för den 13 April Herr von Heyne, Georg, anhöll, att det måtte blifva honom tillåtet med de öfriga RiksStånden communicera sitt, den 4 April upplästa, Dictam n; hvilket, uppå af Hans Exeellence Hcr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition , bifölls. Ridd, 0. Ad. Föredrogs å nyo ConstitutionsUtskottets, sedan sistlidne Riksdag hvilande, Betänkande af den 1 Augusti 1812, hvilket den 29 sistlidne Mars åter blifvit uppläst, rörande förslag till en tilläggning i 56 §. Regeringsformen, angående sättet till Constitutionella frågors behandling och afgörande} tiMika med Friherre Mannerheim?, Lars August, sistnämnde dag upplästa Dictamen i samma ämne.
Af alla dessa nu anförde grunder och de flere vid ett nogare skärskådande af ämnet sig framställande omständigheter och förhållanden, får jag vördsamt och ödmjukast yrka antagandet på stat af en ProvincialLäkare för norra Halland med station i Kungsbacka, samt anhålla om remiss häraf, till ej mindre allmänna Besvärsoch Oeconomieän StatsUtskotfcn, till den åtgärd som på dem hvardera ankommer. Herr af Dar elli, Isac : Sedan tjensthjonens flyttningstid blifvit ändrad ifråu den 1 til! den 24 October, är äfven angeläget att ändra Upsala höstmarknad från den 1 till den 24 October och Norrtelje höstmarknad från den 10 October till den 3 November} Ty nästan hvar husbonde, i norra delen af Stockholms, största delen af Upsala och östra delen af Westmanlands Län, hvars arbetsfolk och tjenare färdas till dessa marknader, måste eljest nu som förr, betala deras sommarförtjenst och årslöner den 1 October och sedan sakna deras händer nära 3 veckor i stället för tillförene en vecka Dessa marknaders framflyttning till ofvannämnde dagar blefve i synnerhet nyttig för de tjenande som 3# Den I <j Februarii, gifta och bosätta sig otti hosten: ty de kunna svårligen, dessa veckor skaffa rum och föda åt de kreatur» de i marknaderna behöfva köpa, förrän de få tillträda sina nya boställen. Allt hvarföre jag ödmjukeligen anhåller om detta memorials comtnunicerande med de öfrige respective Stånden Och remitterande till vederbörligt Utskott. N o 3. Herr af Barelli, Isac: Ödmjukt memorial, Innehållande en enkel financeplan, som lätt kunde verkställas, utan att röra Bankens dyrbara silfverfond, som utan rubbning i myntfot, eller minskning i rörelsecapitalet kunde gifva fordringsägare och skyldige lika fördel och kun* de afhjelpa penningeoredan och förlägenheten : både näring och handel. FÖrutsats. Man borde allmänt anse för axiomatikt eller oemotsägligt: 1:0. Att Sverige icke nu äger tillräckeligt silfver till rörelse-capital. 2:0.
Ett sådant tillstyrkande gjorde ej tillfyllest och kunde icke leda till den äskade behöfliga rättelsen, emedan det förhållande, som nu egde rum med Götheborg, vore icke enstaka, utan precist enahanda i hvarje annan stad, der kronan icke har egen kasern, utan staden föranstaltar om inqvartering mot den ersättning, som författningen stadgar, och en allmän reglering vore således nödvändig, för hvilket ändamål 15 och 17 §§ torde böra erhålla förändrad lydelse, så att de bringas i öfverensstämmelse med 14 och 16 <§§; samt slutligen att, om uti inqvarterings-ordningen lunnits serskildt stadgande om staden Götheborgs skyldighet att utgöra servis in natura, skulle en sådan undersökning, som Utskottet 12 Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Utlåtande, N:o H3. föreslagit, varit på sitt ställe, men då författningen vore otydlig i den omständighet, om stad, som har egen kasern, skall utgöra servis in natura, eller icke, hade det ålegat Utskottet att föreslå ett förtydligande af stadgandet härom, ty med en undersökning om förhållandena i Götheborg vore ingenting vunnet, emedan, äfven om Götheborg för närvarande vore den enda stad, utom Stockholm, som har egen kasern, så läge deri icke något hinder att ett sådant fall i framtiden kunde inträffa äfven i andra städer. Inom hederv.
Ordin.statsinkomster måste följaktligen finnas, så länge denna § qvarstår i grundlagen; men att vilja antaga, att ordin.inkomsterna skulle kunna förminskas, med iakttagande af denna §:s stadgande, leder lill den orimligheten, att dessa ordin.inkomster skulle kunna förminskas, ända lill dess blott en enda r:dr eller ännu mindre återstod. Då sålunda ordin.inkomster måste finnas, så länge grundlagen i förenämnda 5 är oförändrad, och ingen grund är bestämd, hvarefter de må förminskas, och en oinskränkt förminskningsrält kunde leda till en orimlighet, sorn åter icke låter förena sig med någon , aldraminst en grundlag, som måste vara byggd på rimlighet; så följer deraf, enligt sund logik, alt ordin.inkomsterna måste förblifva oförändrade, intilldess grundlageu blifvit i behörig ordning förändrad. Frih. Boye: Jag bekänner, att det förefaller mig tungt alt beskyllas för afsigt att kringgå grundlagen, för deiman icke vill gå in på en uppenbar förtydning af grundlagen. Här är ju icke fråga om grundskattens borttagande, utan blott om tillökning af några få s. k. kalldygn eller skattefrihetsdagar; men på det sätt sorn Frih. Gederström förstår grundlagen, blir R. St:s beskattningsrätt ganska lätt att bortresonera i de flesta punkter. I öfrigt får jag förklara, att Frih. Ridderslolpes framställning gjorde starkt intryck på mig; ty, så benägen jag är att gå tack jernstillverkarnes önskan till mötes, emedan jag anser tackjernstillverkningen förtjena deltagande, så angeläget finner jag det äfven vara, att icke skära den så öfver en kam, att vi göra mycket för några och intet för andra. Jag förenar mig derföre uti anhållan om återremiss, på det Utsk. må tillstyrka en sådan undersökning, hvarpå ett billigt och rättvist beslut sedermera må kunna grundas. SlatsUlskrs utlåt. N;o 64 Litt. F. Lief af R. o. Ad. bifallet. Frih. Cederström: Jag får emot så väl den framställda propostn, som det derpå fattade beslutet anmäla min reservation till prolocollet. iSo Den 2a Maj.
Då icke något Real-gymnatium funnits i Stockholm, så har han en längre lid genom denna senare läro-inrättning upfyllt för hufvudstaden ett verkligt behof, emedan denna läro-anstalt egentligen varit den enda, der de yngligar kunnat förberedas till Universitetet, hvilka icke läst de gamla språken. Före 102 Den 22 Mars. den nya läroverks-organisationen har nemi. Stockholms gymnasium icke uptagit sådana lärjungar. Ett enskildt läroverk af så fullständigt omfång och så länge fortsatt, vanligen med 100 till 120 lärjungar, har ingen i Sverige, på egen risk och bekostnad, stiftat och uppehållit. Ett serskildt Real-gymnasium, på allmän bekostnad uprältadt, skulle hafva kostat Staten (lere tusende r:dr årligen. Men denne läro-inlätlning har ock varit för Adjunkten Ramström förenadt med stora omkostnader. ISIotta hyran för skole-lokalen har under de senaste 6 åren kostat tillsammans öfver 3000 r:dr b:ko, och om ett sådant nu hegardt anslag beviljades, hade Adjunkten Ramström för dessa 6 åren erhållit icke fullt 600 r:dr b:co årligen, eller icke mer än en Skol-collega erhåller i årlig lön, en utgift, som kunnat komma alt utgå i duplicant-arfvoden, om Lycei elever ingått vid de närmaste allmänna skolorna. Slutligen torde få nämnas, att Adjunkten Ramström utgifvit fran trycket en af honom författad skrift, som vittnar om mycken erfarenhet i pedagogiska ämnen och som i flera afseenden meddelar åtskilliga gagneliga uplysningar. Den innehåller ock ett organisations-förslag, som anses kunna leda till framtida besparingar i löne-anslag. Med anledn. af allt detta torde R. H. St. behaga besluta, att detta här begärda anslag beviljas och får utgå af de medel, som K. M. har till sin disposition för så beskaffade ändamål. Om remiss till H. StalsUtsk. vågar jag ödmjukast anhålla. Begärdes på bordet. Föredrogs ånyo LagUtsk:s d. 15 och 19 dennes på bordet lagda betänk. N:o 12, i anledn. af K.
Maj:t i underdånighet afgifva, hvarpå jag, under den 26 i samma månad, uti då aflåten skrifvelse till StatsContoret tillkännagaf, att då Rikets Ständers Revisorer endast gjort anmärkningar mot sättet, hvarpå Redogörelserne blifvit upprättade, och jag i detta fall, som jag trodde, helt och hållet ställdt mig till efterrättelse Statskontorets föreskrifter och de om SpanmålsRedogörelsen uti CirculairBref den 31 Oclober 1828 mcddeldle Formulairer, så ansåg jag mig icke tillhöra, att ingå i besvarande af de ifrågavarande anmärkningarne; men då Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Statskontor, i följd af den ordning, som i expeditionssättet antagits, att alla Utlatanden öfver ämnen, som af Rikets Ständers Revisorer anmälas, slällas till Eder Kongl. Majit i underdånighet, nu infordrat detta Utlåtande af mig, så får jag äfven sådant i underdånighet härmed fullgöra: ”RevisionsBcrättelsen innehåller, alt uti Landskontorets afgifne Spanmålsräkning upptages utborgningen till elt efter stadgade Spanmålspris beräknadt, sammanlagt värde af 518,612 R:dr 36 sk. 5 r:st., hvaraf dock uti l ndsälfningsmedels-Räkningen allenast 298,569 R:dr 20 sk. 5 rist. blifvit lill redovisning debiterade, och att skillnaden 23,045 R:dr 16 sk. utgöres af det i förstnämnde, eller Spanncmåks-Räkningen beräknade Värde å sådan Spannemål, som utlånats emot rättighet att in Piatura återgäldas, i följd hvaraf Revisorerne ansett det hafva varit ledande lill mera redighet och ordning i Räl enskapen, om först nämnde hela Utboi gnings-belopp 318,612 R:dr 36 sk. 5 r:st, uti en oell samma Räkning till redovisande upptagits, samt sålunda på ett ställe blifvit synligt; äfvensom alt särskild redogörelse a l‘g i (Vits för återbetalningen* af ifrågavarande Spanncmal.”
I anledning häraf föreslår Utskottet voterings-proposilion af följande innehåll: Den, som vill, att, så, framt Rikets Ständer bifalla Siats-Utskottets uti Utlåtandet N:o gi gjorda förslag, att en ersättning i medeltal af 1 R:dr för hvarje tunna spanmål under lönerne, måtte för hädanefter blifvande tjenstemän uppföras, lönerne för en Notarie, en Canzlist och en Hof-RällsPost, som, enligt Rikets Ständers beslut, skola uti Götha Hof-Rätt tillökas, höra utgå till det förhöjda belopp i contant, deras vederlikar derigenom komma att åtnjuta, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer den ifrågastälde tillökningen att icke berörde nya personal tilldelas. 8:0 Den af Kongl. Majit, uti Propositionen angående Stats-Verkets tillstånd och behof, äskade tillökning uti Riks-Archivets Stat af 2,5oo R:dr till löner åt arne tjenstemän och vaktmästare vid Afdelningen för den Historiska forskningen, äfvensom till arfvoden åt biträdande personer, hade Utskottet för närvarande och då Riks-Archivet ännu saknar tillräckligt rymlig local, afstyrkt, hvilket af Borgareoch Bonde-Stånden är vordet godkändt, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet i denna del bifallit Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition. På Slats-Ulslwllels Memorial, N:0 3of. 9 På grund häraf torde följande votering få företagas: Den, som, med godkännande af Stats-Utskottels yttrande uti Utlåtandena N:ris 4° och ip3, anser den af Kongl. Maj:t äskade tillökning uti Riks Archivets Stat af 2,5oo R:dr, till löner åt tvänne tjenstemän och en vaktmästare vid afdelningen för den Historiska forskningen, äfvensom till arfvoden åt biträdande personer, för närvarande icke böra bifallas; voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer berörde anslag att beviljas. 9:0 För Minister-Staten hade
Jernets qvalitet beror ej blott på malmen, ulan äfven på beredningssättet, och en skilnad af 5o proc. och deröfver på stångjern, är ej otänkbar; man besinne de höga prisen på jern för gevärspipor, vissa machindeiar, jernplåtar, jerntråd, m. m. Om nu det af Svenskt tackjern i England beredda jernet betalas med 3o r:dr pr Sfå, under det att ordin. Svenskt jern der köpes för 20 r:dr pr S$, så förslår ejden af Utsk. föreslagna tull att hindra de bättre tackjerns-sorternas export, betraktar man dessa länders lullstadgar, så yppar sig ännu eli annat förhållande. Latona oss antaga för D e n ag J a 1 i f. m. 335 elt ögonblick , atl tullen vore blott a r:dr per SU såsom comile'en föreslog; afdragcs derifrån 16 sk. b:co, som betungar stångjernets export, så bar man i r;dr ål sk. qvar i uppmuntran till tackjerns-förädlingen inom Riket, eller, hänfördt till Engelska vigtenbeten -y X 7i — i:tir b:co, eller omkring £ i: o. Sterb per ton, till Svenska stångjernssmidets fördel. Engelska import-tullen åter är £ i: io. o. per ton för stångjern och £ o: to. „• på tackjern, så att skilnaden . ... £ i: o. o. utgör uppmuntran för stångjerns-beredningen i England. Dessa uppmuntringar i de båda länderna upphäfva ju hvarandra; hvaraf följer, alt hela skyddet för Svenska stångjernstiliverkningen utgöres af de 2^ r:dr b:co, hvarmed Utskls tulltaxa öfverskjuter comiterades. Tullen är således mindre än den synes vara. Men antagom nu att den verkligen förekomme exporten af tackjern; huru länge kommer denna tull att bibehållas vid samma höjd? Då varan är tillåten till export, skall tack jernets innehafvare snart klaga öfver den stora skilnaden emellan export-tullen å tackjern och stångjern.
S. D. Föredrogs Expeditions-utskottets memorial N:o 16, i anledning af återremisser å skrifvelse-förslae:et N:o 158. Ståndet biföll nämnde memorial samt godkände i följd deraf skrifvelse-föi slaget N:o 179. Från Vällofl. Borgare-standet. S. D. Föredrogs ånyo Lagsamt Allmänna Besvärsooh Ekonomi-utskottens memorial N:o 36, i anledning af återremiss utaf och anmärkningar vid vissa punkter af sammansatta Utskottens betänkande N:o 19, öfver väckta frågor om ändring uti nu gällande bestämmelser, rörande stängselskyldigheten. Härvid förekommo: l:o Inbjudningen till Borgare-standetvid lista punkten. Andra punkten i betänkandet N:o 19. Betänkandet N:o 19, och motsvarande del i memorialet N:g 36, lädes till handlin ga me; och 3:o. Sjette punkten i betänkande N:o 19, och motsvarande del uti memorialet N:o 36. Betänkandet N:o 19, med tillägg, enligt memorialet N:o 36, godkändes. I öfrigt lades memorialet N:o 36, till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Stats-utskottets utlåtanden och memorial:’ N:o 297, i anledning af gjord framställning, angående förvaltningen och vården af Kongl, lustslotten Drottningholm och Svartsjö. Återremitterades. N:o 299, med förslog till sammanjemkning eller voterings-proposition, i anledning af Riks-slåndens skiljaktiga beslut, angående ifrågaställd befrielse för förre departements-cheferne i General-tull-styrelsen, presidenten af Billbergh och kansli-rådet Valerius> samt kamereraren, kammar-rättsrådet Winroth och kontrollören Middendorff från ådömde ersättnings-an-/ 648 Prot.-utdrag den 46 Augusti 4848. svar i målet, rörande den efter aflidne tullförvaltaren Finér yppade balans. Voterings-propositionen godkändes.
Jag tror mig dock kunna försäkra den ädle Grefven, att jag, vid detta likasåVfäl som vid andra tillfallen, ganska noga öfvertänkt följderna af de beslut, jag tagit mig friheten föreslå; men för mig bar det likväl icke varit möjligt att inse några menliga följder af det nu föreslagna stadgandet. Deremot tror jag mig icke utan anledn. befara, att Gr. Frölichs eller Utsk:ns förslag i detta hänseende skall, i fall det varder gilladt af R. St., komma att i framtiden medföra verkligen betänkliga följder. Jag skall nu icke längre upptaga tiden med att yttra mig rörtde detta ämne, utan får förena mig med Hr Stråle i den anhållan, att Hr Gr. o. Landtm, måtte först och särskildt framställa propos. till afgörande af frågan, huruvida icke privatbankerna bör åläggas att efter viss tids förlopp inlösa sina sedlar med silfver. Sedermera torde det öfriga af hvad nu förevar. §§ innehålla få discuteras och ilfgöras* Frih. Klingspor, Mauritzi Den fråga, som nu är Under öfverläggning, är den vigtigaste af alla, som uti under hander varande lagstiftning förekomma, tyden inverkar inagtigt på hvarje individs ceconomiska ställning. Det tillhör - D en 19 Mars f. tn. 385 lior bankintressets naturliga väsende att utsträcka rörelsen så mycket som möjligt. Statens interesse 5r deremot, att denna rörelse ej sträckes längre, än landets prodgction fordrar. Erfarenheten i andra länder liar visat stora missbruk i detta afseende. De hafva irisetts, men icke kunnat förekommas. Det bästa correctivet har dock alltid varit att ålägga bankinrällningarna inlösa sina sedlar med klingande mynt. Iakttagandet häraf är så mycket nödvändigare hos oss, hvarest vi nu först, efter flera skakningar, lyckats erhålla ett mynt; och det vore besynnerligt, om vi genast vid denna riksdag skulle ingå på beslut, hvaraf realisationens undergräfvande vore en följd. För min del är jag åtminstone öfvertygad derom, att i händelse privatbanker få uppstå, baserade på statsbankens sedlar, blifver realisationens fall icke blott problematiskt, utan ganska sannolikt.
Ofverskådas det som är anfördt i föregående berättelse om utskrifningens beskaffenhet i Halland, så inses att hufvudsakliga skillnaden mellan insockne och utsockne frälsets friheter, utgjordes af det förras frihet för utskrifning och den derutur härledda roteringen, samt alt utsockne frälsets åliggande i detta afseende är erkändt genom dess pligt, att när utskrifning ej skedde, derifrån lösa sig med penningar, och genom Adelns enständiga yrkande att de genom utskrifningspenningarnes erläggande hade löst sitt frälse från roteringsskyldighet. För att bereda en rätt uppfattning af de adeliga privilegiernas 10 § torde böra erinras, att med kontribution förstås den ”ovissa” och till vissa år inskränkta bevillning, som på Riksdagarne medgafs för något visst behof och för någon viss tid, men sedan upphörde. De liesta Riksdagsbesluten innehålla bevis derpå. Ty vanligen upptaga de i en serskild § hvad som blifvit för krigsbehofven, flottans nödtorft och så vidare beviljadt, dels i penningar, dels i spannemål eller andra effekter under namn af kontribution eller stundom hjelp. (Riksdagsbesluten 1636, 1689, 1719, 1720, 1723, 1727 m. fl.) Privilegiernas 10 §, som stadgar, att ingen kontribution och hjelp skall påläggas utsockne frälse hemmanen utan Adelns goda ja och samtycke, förbehåller, att ovissa bevillningar icke utan Adelns bifall kunna åläggas deras frälsebönder, och med alltid dervid fästadt förbehåll, att kontributionen endast till hälften mot krono och skatte skulle utgå af dem.
Att en ny kärlek, en annan, af lägre art, ej alls detsamma — icke kan den skymma för. » Men han behöfver icke tala längre, han behöfver icke urskulda, icke dagtinga. Hon springer upp, hon af bryter h o n o m med våldsamma o r d: » Ah, I alle, i röfven mig, plundren mig in på nakna kroppen. Hvarför ej döda mig genast, af nåd, genast — utan pina längre. — Far! Haha — du min far! Och han, den andre, min trolofvade! Hennes slafvar ären I, synderskans slafvar. Hade jag hennes ormhufvud under min f o t. Bort! Jag vill ej stanna i detta hus, under detta tak; nej, icke en sekund, där hon finnes. Jag lemnar er. I skolen slippa mig. Ingen, ingen kan hindra m i g. » Krisen var förfärlig. Något dylikt hade aldrig förr gått öfver hennes läppar. Hela hennes kropp skakade, där hon stod; hennes händer knötos, hennes fot stampade i vrede. När hon flyr ut ur rummet, först då får fadern sin besinning åter, makt öfver sin kropp, som förlamats på knä invid soffan. Han störtar efter henne. På tröskeln slinter hon och faller sanslös. S ö n d a g: Grönsoppa; ugnstekt piggvar; oxfilet med kokt rökt skinka och grönsaker; mosspudding; bigaråer. M å n d a g: Puré på selleri; ragu på gädda; jordgubbar med grädde. T i s d a g: Biffstek med lök och potatis; filbunke. O n s d a g: Kroketter af oxkött; stufvad sparris; hallon och mjölk. T o r s d a g: Spicken rökt skinka med spritärter; blåbärskräm med grädde. F r e d a g: Puré på höns; gädda med pepparrot; frukt. L ö r d a g: Soppa på grönsaker; stufvad kalfbringa med grönsaker; frukt. Recept. 1 Ragu, på gädda. Kokt urbenad gädda skares i bitar, kräftstjärtar och sparris i tärningar, hvilket allt med champingoner fräses i smör, spädes med några skedar söt grädde samt stufvas en stund.