Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De nu anförda exemplen ådagalägga, att den nu ifrågavarande grenen af lagstiftningen, när man skiljer det lokala och rent reglementariska derifrån, ingalunda är underkastad en så stor föränderlighet och ombytlighet, som utskottet förmenat. Instabiliteten skulle här, likasom i andra länder, just förekommas derigenom, att man en gång finge veta och i sitt sammanhang se, hvad som i dessa ämnen är lag, hvilket nu ytterst få, knappt någon enda torde känna. Att någon privat man, uppmuntrad af utsigten till fördel genom arbetets afsättning, skulle företaga sig dess utarbetning, är ingenting mindre än sannolikt. Näppeligen finnes kanske två eller tre tulltjensteman i riket, som skulle vara vuxne ett dylikt värf. Men utan ett uppdrag Saf regeringen, samt utan utsigten att för uppdragets ändamålsenliga utförande hafva någon belöning, är det lika litet troligt att någon af dessa skulle underkasta sig ett så besvärligt och omfattande arbete. I motsats mot den slutföljd, hvartill utskottet ledt sig från nu vederlagde premisser, anser jag derföre, i öfverensstämmelse med hvad jag uti min motion haft äran föreslå, Rikets Ständer böra hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla det täcktes Kongl. Maj:t uti en eller tvenne lagar låta i möjligaste korthet, sammanfatta alla de detta ämne rörande, ännu gällande, författningar, stadganden och föreskrifter.” N:o 24. Zteillninys-Utskottats Mernavial, N.-o 24. 9 N:o 24- Ank. till Exp. Utsk. den 4 Aug. 1851, kl. 2 e. m. Memorial, med förslag till de förändringar, som, jemlikt Rikets Ständers beslut i anledning af Stats-Utskottets Utlåtanden Näs 51 Litt. A och 219., i fråga om serskilda, till åtskilliga förvaltande verk anvisade inkomsters utbytande mot statsanslag, böra ega rum uti Förordningarne angående dels stämplade pappersaf gift en och dels allmänna bevillningen. Uti utlåtandet N:o 51 Litt. A., roed anledning af Kongl.
Just i dag lemnade hon päronsylten bland sallatsburkarne och kastade nyckelknippan åt gamla Sofi, för att hon skulle lägga nndan frukosten, då Axel ropade sin lilla hustru för att hjälpa honom med några skrifningar. Nej, sådant finge ej mera hända. Lilla frun blir en pedantiskt ordentlig husmor, men Axel saknar sin lilla glada hjälparinna och trefnaden är borta. Det vore väl, om världen ej ville ställa upp några hustru-ideal, utan inse, att den hustru är god, som gör de sina i hemmet lyckliga, hon må då redan vara ett mönster för alla husliga dygder eller en glad och hjärtlig liten slamsa. » » Vist taladt, du unga äktenskapskandidat, jag vill blott tillägga några ord för männen, så att de ej alltid må skylla hustrurna för hemmets otrefnad. Skulle blott männen komma ihåg, att en smekning eller en gillande blick gör hvarje uppoffring lätt, visade de intresse för alla små detaljer i hemmet, så blefve detta en kär uppmuntran, och man sporrades till nya ansträngningar. Men om männen emottaga all uppmärksamhet, alla små tjänster, utan att gifva akt därpå, som en själffallen sak, då kan det lätt hända, att hustrun söker erkännande på annat håll och sålunda skattar åt den allmänna smaken, ty vi äro j u alla mer eller mindre känsliga för beröm! » » Ja, j a! N o g ser jag nu, att det är en kinkig ' sak med det där äktenskapet, och nog är det sannt, hvad jag nyligen läste i en tidning, att äktenskapet ej är någon hamn, utan tvärtom ett stormigt haf, och man må se till att man är väl rustad och har en säker styrman för att begifva sig ut. » » Sannt, men med aktning som styrman och kärlek som lots kan man ändå våga försö- ket, de öfriga dygderna får man sedan försöka lasta in under vägen. — Men nu hafva vi igen pratat för länge. Fort kapporna på och så — adjö! adjö! » M. N. Smånotiser från kvinnovärlden. En märklig motion h a r af h r F. T. Kronprinsessans helsot / illstånd. « En skola för levinliga journalister. Teater och musik. Kungl. Söderinan.
Om endast den andra banan skulle anläggas, hade de 11 mil att passera och skulle således icke kunna begagna detta arbetstillfälle i samma utsträckning och med samma förtjenst sorn om banan Herrljunga—Wenersborg anlades. Ett ytterligare skäl för min åsigt hemtade jag äfven deraf, att om sistnämnda bana beslötes, kunde samma materiel användas som för den färdigbyggda Borås-banan. Den åsigt, jag inom Stats-Utsk:t uttalade, vidhåller jag ännu och anser önskvärdt att banan Herrljunga—Wenersborg komme till stånd. Beträffande Utskrts förslag, vill jag icke nu yttra mig, då återremiss blifvit begärd och Utsk:t således kommer i tillfälle att ånyo utlåta sig om båda dessa banor i ett sammanhang. Gr. Sparre: Den siste värde talaren har fullständigt och fullständigare än jag redogjort för de skäl, som tala för att arbetet skall fortsättas mellan Herrljunga och Wenersborg. Jag vill derföre endast hålla mig till det påstående, att bolaget skulle vara ofullständigt. Iivari denna ofullständighet skulle bestå, kan jag för min del icke inse, Bolagsordningen är af K. M. fast - 312 D«n 12 Maj e. m. ställd och teckningen har fortgått så, att af teckningssumman, 1,600,000 rdr, återstår endast 400,000 rdr, oell jag är öfvertygad, att om teckning försöktes i Wermland, der ett lifligt intresse för företaget försports, det icke skulle dröja länge, förr än äfven återstående beloppet vore tecknadt. Frih. af Ugglas liar sagt, att lian inser behofvet deraf, att arbetet fortsättes från Herrljunga, och då banan UddevallaWenersborg är beslutad, anser jag det i högsta grad obilligt att icke låta bolaget tillgodogöra sig de fördelar, som skulle uppstå derigenom, att arbetena fortsattes i ett sammanhang. Jag ber att få nämna, att K. Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader förklarat, att af alla de banor, beträffande hvilka ansökning hos K. M. gjorts, ifrågav:de bana borde sättas främst bland dem som af R. St:r borde kunna påräkna understöd.
Wid den öfwerläggning, som, i grund häraf, hos Utskottet ä nyo upstärt, har wäl Utskottet funnit alt uti ifrägawarande Förordning as den 6 April 1799 siere stadganden förekomma, hwarigenom wid tillämpningen olägenheter, lidande och kostnader de godsägande oundwikeligen tillskyndas; och Utskottet har derföre anlett en noggran undersökning derom wara högst nödwändig; men dä Utskottet inser att desi af mängfaldiga göromäl uptagne tid icke medgifwer en sadan granskning, har Utskottet welat förestå en annan utwäg som ofelbart skulle leda till samma ändamäl, nemligen, om icke, i likhet med hwad Herr Ulalm hemstalt, den önskan kunde hos Kongl. Majit Den 14 Zebrukrii. af Riksens Högloft. Ständer i underdånighet anmälas, att en Committé bestående as wista msedds skicklige Embetsman, samt Irenne Grosthandlare och en Fabriqueur, under Ordförande as Stats-Secreieraren för Handels och Finance-arenderne, mätte tillförordnas för att efterse och förbättra ej mindre ofwannämnde Kongl. Förordning, jemte deröfver utkomne förklaringar, ändringar och tillagg, an ock Seglations-Ordningen samt Tull-Författningarne angående de emellan serstilde orter inrikes seglande fartyg, uti de delar deraf som med den först omnämnde ager något sammanhang. Och förmodar Utstotter» ack denna CommitkL läter sig isynnerhet angelägir wara, akt undanrödja alla sadane stadgande», hwarigenom Utländningar hindras att besöka Swensta Hamnar och derstädes idka handelsrörelse. Hmilket dock till Riksens Högloft. Ständers egen pröfning »vördsammeligen öfwerlemnas. Stockholm Ven 6 Februarii r8io, Pä Högloft. Ridd. oK Adelns W Högw. Preste-Ständ, Ledamöters wägnar Lesamöters magnar stok. 6- Oxenstierna. kckaZn. LtaAiielius.
Fremling, ett försåt jag räds Från fjerran; ty bland alla menskor hätskast är Mig Agamemnons son, fiendtlig mot mitt hus. Han svarade: du rädes en landsflyktings list, Du, stadens drott? nej, låtom oss kalasa nu? På frågeoffret; Phthier, för min Dorerknif, Man binge, att jag bringan ristar upp dermed. Han fattar knifven, och skär till; Aigisthos tar Till skådning lungan. Men då ned han böjde sig, På yttersta tåspetsarna din broder steg, Uti nackskarfveu honom högg, och genomskar Ryggdelarna; Aigisthos' hela kropp dervid Spratt upp och ned, och högt han skrek i dödens nöd. I samma stund framrusade hans tjenare, Att kämpa, månge emot två, som modige Dock höllo stånd, och svängde lansarna till värn, Pylades och Orestes, hvilken sade: jag Ej kom fiendtlig emot staden och mitt folk; Men mellertid min faders mördare jag näpst, Stackars Orestes. Derför dräpen icke mig, Fars gamle knektar! Och såsnart de dessa ord Förnummit, lans de sänkte, och han kändes nu Utaf en gammal gubbe, som i borgen var. Och strax din broders hufvud de bekransade, I glädjen, jublande; han kommer redan sjelf, Att visa dig ett hufvud, icke af Gorgo, Men af Aigisthos, som du hatar: blod blef blods Bittra procent för honom, den nu dödade. KHOREN. Höj, min väninna, foten till dans, Som kidet, ett himla Hopp utförande med behag! Sig segerkransen har vunnit För skönare bragd in vid Alpheio's flod Din broder; och derföre sjung med mig Sköntonande segersång! ELEKTRA. O, himladager, o fyrspannigt solens ljus, O jord, och natt, som jag tillförne skådade! Nu är mitt öga fritt, liksom min synkrets fri, Ty död Aigisthos ligger, fadrens baneman.
Nu har den, som höras skall, fått del af besvären, såsom i 2 % sägs; vare då skyldig att inom den tid, som af Hofrätten utsatt blifvit, sin förklaring till Hofrätten tväfaldt ingifva. Kommer han ej inom den tiden med förklaring in, må sådant ej hindra målets afgörande. Stockholm den 16 April 1866. Ank. till Exp.-Utsk. den 16 April 1866, kl. 6 e. m. Memorial, i anledning af åter remiss af Utskottets Betänkande N:o 27, öfver väckt motion om förändrade bestämmelser i afseende på Universiteternas disciplinära domsrätt öfver de studerande. Ifrågavarande Betänkande har blifvit af Vällofliga Borgare-Ståndet till Utskottet återremitteradt; men emedan detsamma är vordet af de tre öfriga Riksstånden bifallet, samt tre Stånds mening i frågor af förevarande beskaffenhet utgör Rikets Ständers beslut, anser Utskottet någon vidare åtgärd i anledning af återremissen icke erfordras; hvilket Utskottet härmed får hos Vällofliga BorgareStåndet vördsamt anmäla. Ank. till Exp.-Utsk. den 16 April 1866, kl. 6 e. m. Memorial, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 28, öfver väckt motion om inrättande af förlikningskomitéer. Ifrågavarande Betänkande har blifvit af Hedervärda Bonde-Ståndet till Utskottet återremitteradt; men emedan detsamma är vordet af de öfriga tre RiksStånden bifallet, samt tre Stånds mening i frågor af förevarande beskaffenhet utgör Rikets Ständers beslut, anser Utskottet något vidare utlåtande i anledning af återremissen icke erfordras; hvilket Utskottet härmed får hos Hedervärda BondeStåndet vördsamt anmäla. Stockholm den 16 April 1866. Ank. till Exp.-Utsk. den 16 April 1866, kl. 5 e. m.
Se vidare Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 5. Förskott å aflöning för Riks-Ståndens och Utskottens betjening. II. B. 250. III. A. 3. Förslag, Herr Stjernsvärds, Mauritz Gustaf, till förändrad organisation af Landlförsvaret. Se vidare Fjerde Hufvudtitelu. — angående väckta om dels utgifning från Banken af sedlar å En R:dr banko och dels prägling af silfvermynt å 16 skilling riksgälds och 4 skilling banko. V. B. 284, 291, 458. A. 471. VI. E. 125. Försvarsverkets förbättrande, angående lyftningen af hela återstående beloppet utaf de vid sednaste riksdag beviljade tillfälliga Stats-anslag till. Förvaltande Verks inkomsters utbyte mot Stats-anslag. Se StatsUtskottets Betänkande N:o 51. Litt. A. och Utlåtande N:o 219, G. Gate, boställes öfverlålande till Arvika köping. Se Siats-Utskottets Utlåtande N:o 279. Gefle och Fahlun, Jernvägsanläggning deremellan. Se Jernväg. Goes, Axel Wilhelm, yttrande. II. 3. Gottland, särskilde föreskrifter för behandlingen af besvärsmål derifrån, angående. Se Lag-Utskottets Betänkande N:o 17. — angående beredandet af ändamålsenlig kommunikation deremellan och öfrige Sverige. VII. B. 133. VIII. 32, 56. A. 57. E. 153. Gottlands National-beväring, angående förhöjning i dagtractamente för, under exercislid. III. B. 414. IV. 29. A. 36. E. 100. — förhöjdt anslag till. Se Stats-Utskottets Betänkande N:o 85. Gottska Sandön, angående en Fyrbåks anläggning på nordvestra udden af. IV. B. 290. A. 492. V. E. 156.
Kappeled årligen finge uppbära ett mot vakansafgiften för helt hemman svarande belopp och dessutom erhålla någon af kronans der i orten behållna räntor, uppgående till högst 40 r:dr banko, funné sig, lika med Kongl. Maj:ts befallningshafvande, böra i underdånighet tillstyrka ett anslag af 66 r:dr 32 sk. banko årligen till understöd för gästgifverihållningen derstädes. 36 Sedan, vid underdånig föredragning häraf den 16 Oktober 1844, Kongl. Maj:t i nåder förklarat, att med slutliga afgörandet af denna fråga skulle anstå, intilldess sig visat, huruvida, i följd af Kongl. Maj:ts under den 2 Augusti samma år utfärdade cirkulär, entreprenad för skjutsningens bestridande vid Kappeleds gästgifvaregård blifvit ingången och lättnad derigenom kunnat sökanderne beredas, samt, i anledning häraf, Kongl. Majits befallningshafvande uti skrifvelse af den 9 Oktober 1846 i underdånighet anmält, att någon entreprenad med 'skjutsningen från Kappeleds gästgifvaregård icke kunnat tillvägabringas, hade Kongl. Majit den 2 sistlidne Februari behagat, af det å riksstatens sjette hufvudtitel till extra utgifter uppförda anslag, i nåder bevilja åboerne å ifrågavarande frälseskattehemman, för upprätthållande af gästgifveriet derstädes, ett årligt understöd af 66 r:dr 32 sk. banko, att från och med 1842, eller året efter det, då deras ansökan derom till Kongl. Majits befallningshafvande inkom, till och med innevarande år, utgå med tillsammans 400 r:dr banko, hvarjemte Kongl. Majit förklarat Sig vilja, i afseende på det understöd, som för merberörde gästgifverihållning kunde hädanefter finnas erforderligt, framdeles taga frågan derom i nådigt öfvervägande. Statsrådet tillstyrkte i underdånighet, att Kongl. Majit, till årligt understöd för gästgifverihållningen vid Kappeled, må af Rikets Ständer begära uppförandet å stat af 66
Vidkommande slutligen frågorna om dels de ökade kostnader, som genom Nådigt bifall till den af Kollegierna ifrågastiillde utsträckningen af Nämndemäns rätt till traktamente och skjuts vid syneoch andra förrättningar för försvarsverkets räkning skulle uppkomma, och dels de för gäldande af samma kostnader påräkneliga tillgångar, så har, i hvad dessa frågor anginge Landtlörsvaret, Krigskollegium i underdånighet anfort, att dä, i anseende dertill att traktamentsoch skjuts-kostnaderna för Nämndemäns biträde vid dylika förrättningar funnos inbegripne uti de från en mängd anslag och fonder ärligen bestridda utgifter för byggnadsarbeten och persedel-anskaffningar m. m., en tillförlitlig utredning om Slats-1'tskoHcts Utlåtande, l\'
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 4 dennes bordlagde Be tänk:n: N:o 93, i ani. af väckt motion om revision af nu gällande landshöfdinee-instruktion; N:o 94, i ani. af väckta motioner om ändring i sednast utfärdade stadgar för Carolinska Medieo-Chirurgiska Institutet; N:o 95, i ani. af väckta motioner om utländska lotteri kollektorers samt inoch utländska försäkrings bolags verksamhet i riket; N:o 96, i ani. af väckt motion om meddelande af allmänna föreskrifter beträffande vilkoren för sparbankers stiftande m. m.; samt N:o 97, i ani. af väckt motion om inrättandet af skolor för meddelande af undervisning i tjenstehjons-sysslor. Föredrogos och lades till handlingarne samma Utsk:s den 4 dennes bordlagde Menur: N:o 98, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk. N:o 50; N:o 99, i ani. af återremiss af Utsk:ls Betänk. N:o 58; och N:o 100, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, samma Utsk:s den 4 dennes bordlagde Betänk. N:o 101, i ani. af väckt förslag om en embets-examen för inträdet i de förvaltande verken. Föredrogs och bifölls Stats-Utsk:ts den 7 dennes på bordet lagde Utlåt. N:o 59, i ani. af Iv. M:s Nåd. Propos. ang. upphörande af den s. k. Näs Kungsgårdshjelp. 86 Den 11 Mars.
S69] [2 faåert S k i n n b r ä m från 65 öre, 80 öre, I kr., 1,25, 1,50 pr hel mtr. världsberömda Flytande OBS. buljong. OBS. Ilandelsmärke. Cl B ILS är, hvad smak och godhet beträffar, oöfverträffad, emedan den buljong man däraf bereder ej kan frånskiljas den, kokt på färskt kött. Bruksanvisning på hvarje flaska. Cibils finnes att tillgå hos de flesta specerihandlare i riket. En-gros-försäljning för Stockholm hos herr Nils Ulin,- Allm. telef. Enda importörer för Sverige: J. LAGERVALL &amp; C:i, [2583 [Frida N. N. Turska bönor och spenat få en grön vacker färg, då 2 ä 8 gram soda lägges i vattnet då det kokar, innan grönsakerna iläggas till förvällning. IPF-Endasi NEIIENDAMS Te~Wl [2575] BESTÄLLNINGAR, AÄ LUDVIG [2837J Fru Bell » 10 56. Thorborg Malmsjö Vallgatan 35, Göteborg, får härmed tillkännagifva, att hon fortfarande liksom under de senare aren åtager sig mot billig provision uppköp af allt, som tillhör damtoaletten och bosättningsartiklar m. m. Genom flerårig erfarenhet o. noggrann kännedom om de förnämsta af Göteborgs butiker, kunna de bästa varor uppköpas till de billigaste priser. (Nord. A.-B., Goteb. 4507x1) [29-12] Ingen moder bör underlåta att köpa den älskliga italienske .författarens FAVINIA S nyss i öfversättnirg utkomna bok F MITT BARN, sande bok, som öfverallt, där moderslycka och fadersstolthet finnes, skall finna öppna hjärtan. (Adolf Bonniers förlag; 2: 50.) till högre priser hos D. Forssells Söner &amp; C:o, Erottningga-tan lO. [2457] Praktiska Hushållsskolans Brödoeh Matvaruhandel 11 Jakobsbergsgatan, 38 Nybrogatan, 27 Tegnérgatan.
Institutet; ora understöd dertill , , , Svar på återremiss ,,,,,, (Jx enst jernsta Archivet pa Tidon, inköp deraf för Statens räkning; se Anslag för en gång, i) Oiigta barn, ora deras rätt att åtnjuta underhåll och uppfostran ,,,,,,,,,, P. Palmj J. A., Öfverste, om ett honom tillerkändt cxpectance-arfvode ,,,,,,,, Pantlane-Contoirj om inrättande deraf i Rikets större Städer , , , , , n , n . ,>>>>») i ))>>>)) i }>) } Pantliine-inrattningen i Stockholm, om förlängning under 10 ar af det dertill beviljade låneunderstöd af allmänna medel Panträtt i lösören, om ändring i föreskrifterne derom i , Sva/ återremiss ,,,,,, i assevolance-afgiften, Mötes-, dess öfverllyttande pa Allmänna JBevillningen; se Mötes-Passevotancen. Passevolans-fonden, gamla, redovisning deraf; se Berättelse om Mötesoch T ross-Passe vol a nce-fond erne samt Stats-Utskottets Utlåtanden Niris 78 och 429. „ Mötesoch Tross-; se nyss nämnde Berättelse och Utlåtanden, Anmälan 35. Pastoralier, deras reglering på Gottland Pastorat, Rcgala, ora tiden för utnämningar till Kyrkoherdar deruti , om indragning af löne-inkornsten dervid i vissa fall; se Behaglig lids förläningsspanmål. ETi -. fts -! 5 » °w < OJT D Cb —• - OQ 03 Cb Ridd. o. PresteBorgareBonder* Adela. Ståndet. Ståudet. Ståndet.
N:o 48, i ani. af väckt motion om tillökning i kopparhalten af nu brukliga 10-öres-stycken. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-Utsk:ts den 14 dennes bordlagde Betänk. N:o 71, i ani. af motion om förändring af lagstiftningen rörande jords eller lägenhets afstående för allmänt behof. Vid föredragning af sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 14 dennes bordlagde Betänkm: N:o 28, i ani. af väckt motion om val af ordförande i skolråd, m. m.; N:o 29, i ani. af väckt motion om upphäfvande eller förändrad reglering af klockares brefbäringsskyldighet; N:o 30, i ani. af väckt motion om rätt till presterlig tjenstårsberäkning för lärare vid högre folkskola; N:o 31, i ani. af väckt motion om förändrad anordning af bönegudstjensterna i städerne; N:o 32, i ani. af väckt motion om särskildt stadgande att afhandling, hvarigenom jord blifvit från hemman för alltid afsöndrad, skall intecknas; samt N:o 33, i ani. af väckt motion om förhöjdt ansvar för andra resan lurendrejeri; biföllos Betänkme N:ris 28, 30 och 33; hvaremot Betänk:ne N:ris 29, 31 och 32, på flere ledamöters begäran, ånyo bordlädes. Anmäldes och bordlädes följande från Utskm inkomna Utlåt:n och Mern., nemi. från Stats-Utskottet:
Herr Grefve Lewenhaupt, som äfven företrädesvis föreslagit tullfrihet, har alternatift, lika med Herr Schwan, hemställt, att ull, alla slag, måtte till lika. tullsatts, 2 sk. pr skålp. upptagas; hvarförutan Herr Grefve Lewenhaupt äfvensom Bevillnings-Utskollets Belänkande, N:o 3. 59 Herr J. F. Ehenman ansett införseln af grof ull böra tillåtas alla stapelstäder, eller åtminstone, enligt Herr Ekenmans förslag, staden Carlshamn. Herr Hjerta bar företrädesvis utvecklat skälen för den föreslagna tullfriheten. I vårt nordiska klimat vore framför allt annat af vigt, att kunna tillverka eller erhålla yllefabrikater så billigt som möjligt, och att underlätta tillfället för husfliten att omfatta en sådan tillverkning. Då ändamålsenligheten af den tullfrihet, som är bomull och silke medgifven, vore allmänt insedd, funnes icke mera än ett skäl för tillämpningen af en motsatt grundsats i afseende på det tredje råämnet ull; och detta skäl vore inhemska furskötselns uppmuntran. Erfarenheten om fårskötselns långsamma och obetydliga framåtskridande, oaktadt både tullskyddet och ganska betydliga direkta uppoffringar från statens sida, gåfve emellertid vid banden, att resultatet icke motsvarat uppoffringarne, och att framgången af ullproduktionen beror af andra omständigheter än tullpremier. Det vore kändt, att Svensk ull kunnat i utlandet på förmånligare vilkor afsättas, än på den Svenska marknaden, och att Svenska ullproducentens ofördelaktiga ställning härrörde ifrån brister i sjelfva handelsbruket, som genom tull-afgifter icke kunde motvägas. För flertalet af landtman, som sjelfve förbruka sin ull, vore tullsatsen såsom skydd likgiltig, hvaremot äfven deras intresse fordrade, att de lill billigt pris erhölie de nödige yllebeklädnader, hvilka do ej sjelfva tillverka.
Likaledes lades ånyo på bordet, på begäran af Hr Manner skantz, Carl Axel, och Gr. Taube, Gustaf Joli., Bevilln.- och LagUtsklns den 3i sisth Mars första gången bordlagda betänk. Wto 13, i anledn. af HrStuarts, Fredrik, motion om controller emot missbruk vid fribrefsrättighetens utöfvande, dels Lars II asm assons motion om fribrefsrätt för länsmän. Lades på bordet nedannämnda från Utskrn inkomna memtr, utlåt:n och betänkm, nemi. från StatsUtskottet: N:o 48r, ang:de det emellan K. M. och Kronan å ena samt nya Trollhätte-canalbolag å andra sidan afslutade contract i och för Trollhätte-canal och slussverks ombyggnad; N:o 482, i anledn. af Hr Edenhjelms, G., motion om anslag för kronoliospitalet i Götheborg till ersättning för förlorad inkomst af centonalen utaf Götheborgs stads embetsoch tjenstemän; BancoU ts ko 11 e t: N:o 162, i anledn. af väckt fråga om belåning i banken af bergs-frälseegendom; N:o i63, ang:de eftergift af upplupen öfverränta å ett till Inspectoren G. A. Alsing från R. St:s lånecontor i Götheborg utgifvet discontlån; N:o 164, i anledn. af gjord ansökning om eftergift af upplupna öfverräntan å aflidne spanmålshandlanden G. Lindbergs till capitalet liqviderade skuld till bancodiscontverket; Lagsamt Allm. Besvärsoch E k o n.