Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
514,290 — Obetald ranta för samma ören gör dä Lontoirets egen tillgäng i utländskt mynt afdrages enligt Bilagan Litt E X 839,924! 26. S. Beloppet af amalgams af< betalningar, interretzcn och priiner för ären igro. -814 enligt BilLitt. C. N> - 3,808,512: 24 Inrikes gäld. Ränta rc 9,6;; R-d per är gör (enligt Bil. Litt. H) för 5 är r : - Lonroirets aflöning m. m. enligt Bil. Lit. H 40,000 R:d ärligen för 5 är - Amortitzements fond för en del af Credit r Sedlarne, som Lontokret sjelft bör inlösa gör ärligen 300,000 R:ö se Bilagorne Eä> H. och sä fem är - r Ärliga Stats Bristen efter nedsättning (se Litt H) 450,000-. gör pä 5 är - r » ^ Ärlig tillökning as 400,000 R:d (se Bil. Lit. H) för att fylla den summa H. K. M. till Defensivnsr Werkets ividmagthällande i nädec äffat gör för 5 är rrrrsrer Summa Herde Bandet N:o 24. 48,175 r 200,000 1,500,000 Banco Specie R:dr 2/496,309 z,60 0,000 690,Loo 6,610,902 2,250,000 L 43 8,000,06 17,647,4"! 4L Den 7 December.' r ^kapitulation, svin uvlyser förnämligaste vlikheten, emelian detta project och Högloft. Statt-lltstottegs Finance Plan Debet.
Vid spannmålens fallande deremot under medelprisen, skulle, enligt grundsattsen, en ytterligare Skydds-tull komma i fråga, på så sätt att: När 1 tia Hvete kostar i4R:dr R:gs bet.i tull 6 Rldr Rigs 1 t:a Råg ...11. 5 dio „ 1 tia Korn ..8.4 dlo „ 1 tia Hafre . 5 . 3 d:o När 1 tia Hvete kostar i3 Rd. bet. i tull 7 Rd. „ 1 tia Råg 10 • . 6 dlo 24 Den ja December f. m. När i t:a Korn kostar 7 Rd. bet. i tull 5 Rd. „ 1 t:a Hafre 4 • • * • 4 d:o När 1 t:a Hvete kostar 12 Rd. bet. , i tull 8 Rd. „ 1 t:a Råg • 9 • . • • 7 d:o , i t: a Korn « • 6 •' « 6 dro „ I t: a Hafre • • 3 • • 5 dro När 1 tra Hvete kostar 11 Rd. bet. 1 tull q Rd. „ 1 t: a Råg • • • 8 » • . 8 dro „ 1 tra Korn • • 5 • 9 • • 7 dro j» 1 t:a Hafre * • • , 2 • »- . 6 dro När j l:a Hvete kostar 1 o Rd.Rrgs betalas i Tull 10 Rd.Rrgs. „ 1 t:a Råg ... 7 q d:o „ 1 t:a Korn \ 8 dro „ 1 t:a Hafre 1 7 dro samt samma maximi-tull för alla möjliga lägre priser. Enligt nu upprepade Tull-tariff, kara Köpmannen svårligen införskrifva utländsk spanmål, då Svenska Landtmannen får medelpriserna för sin, emedan den utländska säden skulle då kunna köpas för §, utom fragt och omkostniugar, af hvad landtmannen bekommer för den inhemska.
(etablerad 1860) 46 48 Vesterianggatan 46 k 48 Försaljningslokaler: nedka botten, en, tvd och t r e tr. upp STOCKHOLM. Största lager i Norden af Kulörta o. Svarta Ylleliladningstyger .Kulörta och Svarta Sidentyger: Bo-mulls-Tvrittkladning~t~ger Schalar och Kapptyger m, m, Obseru era! Genom direkta förbindelser med inoch utlandets förnämsta fabrikanter kan jag erbjuda ofvannämda hrtiklar bättre och billigare an nlgon annan och torde en hvar genom besök i mina lokaler eller genom reqvisition af profver och varor lätt blifva öfvertygad om fördelen att hos - mig fylla sina behof af dessa artiklar. Profver på begaranN,kv~;;; .las~, kostnadsfritt. h \ \ ma. Wukvårdens ordnande på landsbygden. Sjukvårdens historia och manniskans stå till hvarandra i oupplösligt samband. Liksom man långt tillbaka i hedenhös spkrar en och annan ljusglimt, som. bebådar gryningen af en biittre dag, s&amp; framskymtar kfven vid studiet af sjukvHrdens förhistoria en och annan bild, som visar, att till och med under hedendomens natt tanken att bereda lindring &amp; t de af sjukdom och .kroppsligt lidande hemsölrta ej var mä,nskligheten frammaiide. Och allt ifrån kristendomens framträdande med dess lara om en allt och alla omfattande broderkarlelr och barmhärtighet, dess ömmande för de lidande och plågade, se vi sjukvirden g&amp; steg om steg med civilisationen, till dess den n i t t våra dagars vetenskapliga ståndpunkt. Att inom den trånga ram, som står till en tidskrifts förfogande lämna, vore det blott en i allmannare drag affattad historik öfver sj~kv&amp;~cleiis g h g genom seklerna, därtill ar iimnet för rikt.
Men ehurn man i vår äldre kyrko-ordning erkände, att bekännelsen ej utgjorde föremål för tvång, utan berodde på syndarens inre fria sinnesstämning, grundlädes likväl genom densamma, till en del, det förhållande, som sedermera inträdl. I denna kyrko-ordning skiljes nemiigen noga emellan bekännelsen och bolöfningen. Oaktadt botöfningen skulle följa på bekännelsen och oaktadt denna erkändes såsom en yttring af frihet, gjordes likväl botöfningen lill föremål för verldsligt tvång; och som inga andra, på sätt gällande kyrkolag jemväl sedermera stadgade, voro underkastade denna botöfning än de, hvilka dömdes för brott, utverkades slutligen en föreskrift för domaren att ålägga botöfning eller kyrkoplikt, sorn redan i sjuttonde seklet bestod i att sitta på skampalien uti kyrkan. Syndarens inställande tili kyrkopliktens undergående blef emellertid härmed förvandladt till en verkslällighets-åtgärd. Dem sattes icke vidare i beroende af en föregången fri bekännelse och derpå följd aflösning; och härmed omvändes förhållandet: botöfningen kom först, bekännelsen och allösningen sedan, hvaraf åter följde att ångern och bekännelsen likasom botöfningen blefvo mål för tvånget; men nu försvann ock handlingens kyrkliga grund. Ångern, denna den inre menniskans friaste yttring, låter sig emellertid icke af yttre krafter framtvingas; och derför inträffade i detta fall, såsom i andra, då man förgäter sakens inre väsende, att det mål förfelas, ditåt man sträfvar. Men den ena afvikelsen leder lill den andra; och dermed förklaras de särskilda författningar, som stadga straff å den, som, inställd till kyrkoplikt undergående, vägrar att bekänna och afbedja sitt brott. Redan ,1734 års lagstiftare synas hafva sett saken ur denna synpunkt. De bibehölio eller föreskrefvo ej heller kyrkoplikt i mer än ett fall, nemligen i det, som omtalas i 1 §. af Missgernings-Balkens 1 kap.
Om motionen finnes överflödig, biifver Riksens Stånders beslut grundadt på utlåtande af ett Utskott, sorn kan taga i betraktande de grundade skål, som kunna förefinnas» Jag anhåller derföre, att remissen trätte besfutas och att de anmärkningar sorn blifvit gjorde, må få åtfölja Din ij dugntti /, m. Herr von Hartmansdorff5 Då Herr Tham gjorde denna motion, förenade jag mig med honom. Han år nu frånvarande; men då jag på visst sått åfven tillegnat mig motionen, må det tillåtas mig, att deruti göra den jemkning jag redan framstållt, och anhålla, att motionen i så* dant skick måtte remitteras till OeconomieUtskottet. Herr Pereswetoff Morath: Jag kan icke finna låmpeligt, att man remitterar en motion ■om år vederlagd, innan den remitterasmen då Herr von Hartmansdorff vid motionen nu gjort ett sådant tillägg, som utgör en särskilt motion, vill jag ej bestrida, att Herr von Hartmansdorff* motion må till vederbörande Utskott få afgå, men icke Herr Thams, som måste anses förfallen. Herr Grefven och LandtMarJkalken för», klarade, det han icke kunde anse Herr von Hartmansdorff» framställning såsom en ny mo» tion, utan endast såsom en ytterligare utveckling af deh motion Herr Tham väckt; och hemställde Herr Landt-Marskalken, om icke Herr Thams berörde motion finge, jemte de af åtskilliga Ledamöter i anledning deraf nu afgifne yttranden, till Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet remitteras; hvilket bifölls. Föredrog3 å nyo och gillades Lagutskottet# -den 7 dennes under Nio j4i afgifne, samt den Pen 37 Augusti f, m. 157 11 derpå följde eftermiddagen på bordet legde, Betänkande öfver Kongl. Majrts Nådiga proposition , angående förklaring öfver 5 §. i s5 Cap. RättegångsBalken, samt 4 $. uti 5 Cap. MissgerningsBalken. Företogs till pröfning
Plötsligen blir hon helt blyg och smittar värda människor skola komma att föra en drägson oafkortad anslagen till Iduns skollofsmed sin förvirring honom, som stammar något ligare tillvaro än i den eländiga jordkula, belägen om hennes » fru moders befinnande ». Efter koloni. i Vilnish urskogar, hvari sedan öfver sextio år hundradetals spetälske blifvit dömda att försmäkta. en tämligen kort och tvungen visit aflägsnar — Q S $ £ d — Grekiska kyrkans öfverhufvud här i landet, biskop sig den unge mannen, högeligen missbelåten Nickolas, besökte häromdagen miss Mardens utmed sig själf och hela världen, och flickan ställning, sedan han slutat invigningen af ryska K v i n n o r n a s v ä r l d s u t s t ä l l n i n g. går ned och tar sig en liten gråtparoxysm i paviljongen i Manufacturpalatset, och uttryckte till det mest aflägsna hörnet af trädgården. miss Marden, såsom hans ord föllo sig, icke allenast sin egen personliga tacksamhet och sympati Den 22 juni 1893. » Det är så dumt alltsammans; där stod j a g för detta hennes arbete i den sanna barmhärtighesom en gås och var bara rädd och förlägen, * J? vinnans utställning på » The Chicago World ' s tens tjänst, utan ock hela ryska nationens. och nu får jag se honom mer. » Fair » Och är något så häpnadsväckande storarDock låtom oss lämna miss Marsden och » Kvintadt och vidtomfattande, att volymer skulle kunna nans byggnad » och skynda öfver till den ej långt så tårar, äter tårar. Hon måtte dock ha fått oe honom åter, ty skrifvas därom, och ändå skulle beskrifningen fö- därifrån belägna » Svenska villan », såsom den med refalla matt och ofullständig för dem, som hafva rätt eller orätt benämnes i Sverige. Här har svenefter några dagars vemod sågo de bekymrade haft lyckan att se densamma. Jag antager, att ska kvinnan också en ypperlig utställning, som nunnorna åter leendet spela på sin älsklings man hvarje dag under ett helt års tid skulle åtminstone måste omnämnas, innan vi sluta för läppar och ännu mera strålande än förr.
Comiterade iakttaga äfven härvid, atti det belopp af grundskatt, som hittills för hvarje hemman utgått utan förvandling eller efter Krono-värdi, bör, till lika belopp, förvandlas uti penningar; d} att alla erforderliga åtgärder för ränte-persedlarnes omsättning böra så sk jndsamt vidtagas och fullbordas, al t Krono-räntorne, sfi vidt görligt är, för år i83^ må öfver hela Riket kunna debiteras och utgå efter den nya melhoden; e) att rättigheten, att in natura leverera länte-spanmål till Kronan, icke må sträcka sig till den genom ifrågavarande förenkling i utbyte mot andra persedlar tillökade spanmåls-skatt, utan alt densamma, lika med öfrige hemmans-räntor, alltid bör lösas med contant efter gällande io års markegångspriset. Dock som det skulle blifva vidlyftigt och i en framtid medföra olägenheter att för hvarje hemman serskildt hafva bestämt skillnaden emellan den gamla och den nya spanmåls-skatten, ega Comiterade på det sätt bestämma, huru stor del af densamma, lika för hela Länet, eller till det minsta för hvarje Fögderi, bör, i förhållande till gamla spanmåls-skatten, ovilkorligen lösas med penningar, att den del, hvilken får in natura levereras, bör, för helt hemman räknad, jernnäs lill fulla kapptal och till det närmaste blifva motsvarande en tiondedel, en åttondedel, en sjettedel, en femtedel, en fjerdedel, en tredjedel, en half, två tredjedelar, tre fjerdedelar eller sju åttondedelar. 7:0 Om ett förändradt stadgande för framtidenj rörande disposition neri af Kronans behållne kappmål.
För min del anser jag den ifrågav:de nedsättningen såsom endast en onkel gärd af billighet emot de låntagande. Hr Åkerman vill hafva den beroende af en slutlig utredning, men det må då tillåtas mig att fråga: när skall denna slutliga utredning komma att ske? Det skall säkerligen draga ganska långt ut, innan den blir verkställd, och under tiden måste den högre räntan erläggas af dem, som först uptogo lån, och hvilka naturligtvis voro de, som bäst behöfde låna. Jag instämmer med Frih. Tersmeden. Hr von Ehren heim, P er Jakob: Instämmande med Frih:ne Bonde och Tersmeden, har jag begärt ordet endast för att, med anledning af en värd talares anförande, fästa upmärksamheten derpå, att här alls icke är fråga om någon restitution för de första fi månaderna, utan blott om nedsättning af räntan för den tid, som öfverskjuter 0 månader, och sedan räntan för nya lån blifvit nedsatt. Denna åtgärd kan således ingalunda komma att verka retroaktift Den värde ledamoten har såsom en konseqvens deraf framställt att om, såsom man har anledning förmoda, räntan för lån ur denna fond kommer att nedsättas till 6 proc., denna nedsättning skulle gälla äfven för de lån, hvilka, redan nu tagna, löpa med 8 proc. Jag instämmer häruti fullkomligt med honom, och kan icke finna, hur Staten skulle kunna undgå att vid hvarje omsättning medgifva den nedsättning i räntan, som egt rum för nya lån. Något afdrag på redan erlagd ränta kan deremot icke komma i fråga. Hr Åkerman har äfven derföre ansett den högre räntan böra bibehållas, att Staten vid möjligen inträffande konkurs af någon låntagare derigenom kunde höja den summa, som vore att bevaka; men jag kan icke anse denna omständighet vara af sådan vigt, att den bör stå i vägen för en åtgärd, som är af rättvisa och billighet påkallad. Frih. Tersmeden: En värd talare har sagt, att han icke ville biträda det af mig och flera andra gjorda yrkande, derföre att han fruktade, att det skulle blifva ett prejudikat, för den händelse att, såsom man har anledning förmoda, räntan för lån ur denna fond kommer att nedsättas till 6 proc.
R:drs afkastning, uti indelt omkring 60 tunnor spannmål, som beräknade honom efter 7-J R:dr tunnan oftast utgå efter mindre än 6, samt resten uti förvandlings-räntor — en Capitaine vid Jemtlands får sin lön uti Boställe till 5o R:dr, uti indelt vid pass i5 tunnor spannmål till 7 B:dr tunnan, samt resten uti räntor, hvilkas värde vanligtvis förändras under helt andra förhållanden. Ej heller, att de blifva lika för en Ryttmästare i Skåne och en Ryttmästare som skall hålla sig med hästar i Upland, när båda tilldelas samma summa lön på papperet. Många andra locala olikheter, såsom uti Regementernes vidsträcktare eller mera concentrerade läge, uti lefnadssättet och uti dyrheten der tjenstgöringsorten är m. m. inverka äfvenså betydligt på hvar och ens vilkor. När härtill lägges, att Boställs-afkastningarne som äro bedömde af så många olika personer och omöjligt kunna vara uti alla provinser beräknade fullkomligt i lika förhållande till verkligheten, likväl utgöra en hufvudsaklig del af den inkomst hvarutaf Lönevilkoren skola utgöras, och ingå deruti uti så olika proportion, att den vid några Regementer utgör nästan hela lönen för allt Befälet, och vid andra deremot en ganska ringa del derutaf; så inses lätt att Lönevilkoren i sjelfva verket blifva lika endast på papperet. Jag anser således lätta sättet att i möjligaste 223 Stats-Utskottets måtto tillämpa förstnämnde grundsalts vara det, att: med fåstadt afseende på de olika förliållanderne , cn viss samma utaf nu bestämde tillgångar anslås för hvarje Regemente och fördelas der, efter den proportion emellan lÖnerne som nu antages. 2:0 De uti K. M:ts Nådiga Proposition omnämnde nya Stater, upptaga för Indelta Cavalleriet de minsta löner som ansetts lämplige, och får jag för min del reservera mig emot Utskottets beslut att nedsätta dem. Befälet måste, om ändamålet med dess löning skall vinnas, erhålla den tillräcklig för de betydliga kostnader som Cavalleri-tjensten ovilkorligen medför, och derutöfver något till personliga behofven.
Den stigande upplysningen, med dess stigande fordringar, skall sjelfmant och oförmärkt gifva oss detta bättre, och, sålunda småningom inympadt, skall det, utan våldsam skakning, af alla med glädje emoltagas. Med de varmaste önskningar för vår Konungs välgång, för en fortfarande sällhet inom Rike och Konungahus, och för välsignelsen af de band vi sett knytas till befästande på Sveriges Thron af en älskad Iionungastam, gå vi åter till våra hem; och genom Oss förnyar Ridderskapet och Adeln dervid dess ofta gif11a försäkran, att Ridderskapet och Adeln alltid med värma skall deltaga i befordrandet af det Hedervärda Bonde-Ståndets angelägenheter, och aldrig skall upphöra, att för detsamma hysa fortfarande vänskap och tillgifvenhet, hvarvid Ridderskapet och Adeln gör 444 Den 22 December e. m> sig förvissadt, att alltid af det Hedervärda Bonde-Ståndet mötas med samma känslor. Herr Grefven och Landi-Marskalken uppstod derefter, samt tolkade för Ridderskapet och Adeln sina tänkesätt, genom följande Tal: Högvälborne, Välborne Herrar Grefvar, Friherrar, Riddersoch Adelsmän! Med den innerligaste rörelse liöjes min röst vid detta tillfälle, då jag för sista gången från detta rum får till Ridderskapet och Adeln uttrycka de känslor af tillgifvenhet, af tacksamhet, hvartill jag är så högt förbunden, och hvilka känslor aldrig af mig kunna tolkas på ett sätt, som svarar mot mina önskningar och de förbindelser jag äger till Ridderskapets och Adelns mig visade dyrbara vänskap. Örn jag varit nog lycklig, att till Ridderskapets och Adelns tillfredsställelse hafva kunnat uppfylla det hedrande rum, hvartill min Konungs nåd och dyrbara förtroende mig kallade, så tillräknar jag det ensamt den godhet, hvarmed jag af Ridderskapet och Adeln varit omfattad, den vänskap jag åtnjutit, och det för mitt hjerta så dyrbara förtroende, hvarmed Ridderskapets och Adelns Ledamöter vid så många tillfällen behagat hedra mig.
Dessa elever hafva undergått offentligen anställda förhör och pröfningar, ibland hvilka sig dock förnämligast utmärkte den examen, som anställdes den 5 sistlidne juli och på Stora Börssalen, samt hvilken hennes Maj:t Drottningen behagade med sin höga och nådiga närvaro hedra. A f alla eleverna har ingen gjort större framsteg än mamsell Antoinetta Charlotta Seuerling, som, på sitt fjärde år och uti kopporna, förlorade så alldeles synen, att hon nu är det man kallar stenblind. Utom den färdighet, som hon uti fruntimmersslöjder vunnit och ökar, äger hon ovanlig hug för att lära både språk och vetenskaper samt förer pennan att skrifva en redig och läslig styl, författar äfven vers, sjunger och beledsagar dem med spel på harpa. Då hon för en dag hade den nåden, att inför Hennes Kongl. Maj:t visa prof härå, söng och accompagnerade hon på harpan desse af sig sjelf författade verser: Från min barndoms första dagar synen mig beröfvad var; först i dag mitt hjärta klagar öfver den förlust jag har: jag den sällhet icke njuter, att Dig, dyra drottning, se; men du hör den suck jag gjuter, ser min känslas rökelse. Och igenom dessa blickar, slutna för en önskad syn, tårar bedjande jag skickar up til Honom öfver skyn, Han skal mina böner höra, gjuta ned välsignelse, som en Gud så säll Dig göra., som Du skapat lycklige. Härpå fördes hon fram till Hennes Maj:t för att i underdånighet framlemna dessa, äfven med egen handstyl skrifne, verser; och då Drottningen härvid nedlät sig til de nådigaste, tillika välgörande uttryck, blef mamsell Seuerling, utomdess uti hela sit väsende själfva blygsamheten, så djupt rörd öfver så mycken hög nåd, att hon svimmade. En närvarande åskådare, krigsrådet grefve Gustaf Suoilsky, på det lifligaste intagen af denna scene, författade genast en sång, i underdånighet ställd till Drottningen, och uti hvilken det, i afseende på det nyss anförda, heter: Här den blinda sångmön rörd sig ter och af tacksamhet i vanmakt dignar.
Vi voro niiinligen fullt medvetna om, att, berofvadt den frasens skyddaude ferkladnad, hvari froken Key ofta insveper sina teorier, skulle det ' som yttrats erbjuda anknytningspunkter med en he1 ny tidsrilrtning och ' saledes tAla vid en lAi~gt gruudligare ntredning an som kunde slie i ett flylrtigt festreferat. Det var sSledes ej sS mycket mot n&amp;gm falskt skorrande ord i ett festtal, vi onskat opponera oss, som mot de ohalbara Isror, hvilka, irnporterade f r h vArt tyska grannland, i fro1: en Key vunnit en sii vliltalig eftersiigerska. Det uppseendvackande talet har emellertid gifvit anledning till en nastan enlzstbende opinionsyttring i form af en offentlig protest, undertecknad af en stor miingd kvinnor ur skilda lager i och utom vAr hufvudstczd. En del namnunderskrifter tala hiir otvifvelaktigt sitt bestamda, betydelsefulla sprAk, representerande, som de gora, npplysta modrar, uppfostrarinnor och andra tiinkande livinaor, livillras Bsikter bora vgga tungt i den allmSinna meningen. Men d&amp; den sliefva uppfattningen inojligen gor sig.g&amp;llzinde, att det att ' iclie underteckna en protest 5ir liktydigt ined ett underst.rykunde af den motsntta meniugen, kanna vi oss uppfordrxcie att hiir iin en g h g, och n&amp;.got utforligare, precisera ~ d stbndpnnkt. r Ti vbga tro, ntt vi iifven ange en he1 del icke nanlngifna tiinlrande svenslw kvinnors stiillning till de frbgor, kriug livilka i dessn dagar meningarna sb haftigt brntit sig - frAgor, hrilka ej enclast hiirriir: t f r l n det omtalade festtalet, utan i lika h6g grad f r h friiken Keys senaste forfattareverlcsamhet.
St:r redan år i8i5 ansågo förbättringen af Correetions-anstalterne vara af den vigt, att R. StrrtillK. M:t öfverlemnade att utse dertill erforderlige medel för att den påföljande Riksdagen ersättas och Öfverskottea efter i823 års Raksdag uppstigit till en då icke förutsedd eller ens förmodad höjd. På dessa grunder och enär Utskottet funnit att de upprättade förslagen, hvilka till verkställighet af den först uppgjorde planen, till Correctionslnrältningarne i Stockholm, fordrade en kostnadssumma af 325,ooo R:dr, då deremot, under ernående af de fleste af de fördelar, det förra förslaget erbjöd, en skyndsammare verkställighet vunnits 3g2 Stats-TJtskottets med en till 2o4,47* R:dr jo sk. nedsatt kostnadssumma, hemställer Utskottet äfven att de 4-19^47 R:dr 23 sk. 9 r;st. B:cq, hvilka redan under det förflutna året varit för Styrelsen oundgängeligen nödige, för att godtgöra uppköpte och till en större del redan använde materialier och för alt kunna fortsätta och fullborda Correctionslnrättningarne i Stockholm, matte å Öfverskotten af StatsVerkets Inkomster anvisas och till Styrelsen utbetalas, för att till ändamålets ernående användas. Hvad derefter angår Styrelsens hos K. M:t i underdthet gjorda och uti Dess Nådiga Proposition upptagne hemställan, att^den Summa af io,5g4 R:dr 34 sk. 3 r:st B:cö, som ännu icke influtit af den till Correctionslnrättningen anslagne Arbetshus-fondens fordringar hos private och först under loppet af år 183x af Låntagarne till fullo inbetalas, mätte, såsom oundgängeligen nödvändig för byggnadskostnadens betäckande, förskottsvis få utgå af FångUnderhållsMedlen, emot återgäldande i moa som förenämnde fordringar ingår och sist inom 1831 års slut, finner Utskottet något hinder så mycket mindre sig förete, som, enligt den upplysning
Om nu första Glassens Beväring, som skall ungefärligen utgöra 14,000 man, exerceras Häradsvis i 14 dagar upptages deraf 201,600 portioner» Andra och tredje Classernes 28,000 man , exercerade Regementsvis i 18 dygn, upptaga 518,400 _ Samt 6 marchadagar . 172,800 Summa 892)800 Den 28 Februarii. Hradan en behållning af . 691,290 Eller omkring Banco R:dr 100,000, uppkom, mer. De indragna 60Ö nutnrornes beklädnad skill bespara Kronan årligen . 25,000 ^« Samt mötes underhåll i 24 dygn i 5 R:dr 14 sk. Riksgäldssedlar per dygn, eller 31*7 5° R;dr Rikgäldssedlar per är, gör 21,000 _ _ Summa tillgång B:co R‘dr »46,00? _ —. Deremot erfordras beklädnad åt desse 43.200 man Beväring, efter den grund att klädnaden bör räcka 6 år; således erfordras 7,200 klädningar årligenä 18 Rdr B:cO, eller R;dr « . 129,600 Om denna calcul håller prof, så följet* defaf att 6000 vacancer bestrida excercice äc 43,200 man Beväiing till full duglighet i fält. Man har vidare sagt mig, att fristen af befäl härtill utan serskild aflöning skulle hvad de lägre graderna angår kunna genom urval utur Beväringen till E,;ter med vissa förmåner, un* der vilkor af 5 ärs tjenstgöring afh jelpaa. Här* igenom skulle väl, lör att sluteligen utföra detta exempel, indelta och värfvade arméen nedsättas lian dess närvarande belopp 37}a5sj Den 23 Fébriinrit-, till i '