Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ej för det jag fruktar, att den, som genomläst min reservation, någonsin skall tro, att jag velat tillvägabringa någon förändring uti den redan fastställde Myntbestämningsgrunden, men för det icke någon af hvad Herr Tham anfört skall taga anledning att misstro min reservation, skall jag anhålla, att några ögonblick få sysselsätta Ridderskapet och Adeln med en kort framstälning deraf. Jag bar föreslagit, att Banken skulle utgifva en manufacturvara Pappersmynt, och en annan manufacturvara Silfvermynt; att Banken vid utgifvandet af Silfver-manufacturen skulle innehålla i procent af dess värde; att Banken skulle äga ett slags mynttecken, som vore sedlar; ett annat slags mynttecken, som vore silfver; och att då dessa mynttecken uppvisades i Banken, skulle man äga rättighet att utfå oinyntadt silfver till Riksdalerns fulla värde enligt 1664 års myntfot. Jag nekar således bestämdt, att min reservation innehåller någonting annat, än en ekonomisk anstalt, nödvändig för dagliga rörelsen, men ingalunda rubbande det föregående beslutet om 128 sk. på Riksdalern. Herr Ribbing, Arvid: Efter den sista värda Talarens Herr Lefre'ns yttrande, åsyftar han endast en förändring till mera värde för SilfverRiksdalern, än hvad silfver deruti finnes, på det den icke måtte af 4° Den 19 October f. ra. guldsmederna nedsmältas. Herr Rosenblad har yttrat, att Herr af Ekenstam verkeligen ägde rätt, då han omtalte, att Riksdalern kunde motsvara 12g sk., men lian har trott, att man så gerna kunde fästa sig vid de mindre myntsorterne, som äro af mindre värde. Jag ber då, att få upplysa, att i första punkten, som vi redan antagit, är bestämdt, att man mot 128 sk. i sedlar skall få en R:dr i silfver efter 1664 års myntfot; der står icke upptagit 8, 4 eller 2 skillingsstycken, utan tydligen En Riksdaler.
I9°i Transport 458,000:' — 1,150,000: — pä Förslag - 50,000: Renta som skall \ betalas till Kgl. Stats - Contoiret och de frän Kgl. Krigs-Collegium till Riksgälds Contoiret öfver lemnade Gassors Medel 5,630: 9.11,' 513,630: 9. 11. Hvarå afgå Riksgälds - Con» toirets Inkomster sålunda: Ticent-Medel - 45,000 s Skatte-rättighets-medel - 3,000: Rente* inedel 15,000: Observa tions-me» del JV. 5oo Transport 450,130: 9.11. 1,150,000: — agoa Den g o Jalk Transport 450,130:9.11. 1,150,000: som utföres med rund summa af 450,000: Riksens Höglofl. Ständes Bank, som, likmätigt sista Siats-Regleringen, af Bevillningen årligen erhållit en million 50,000 R:dr, men hvarutaf de 300,000 R:dr som utgjort Fond för Realisationen af Riksgälds - Sedlarna komma att upphöra med detta års Uppbörd nästa år, bör från samma tid af nu fastställande Bevillningen bekomma såsom Renta och Capital afbetalning å Stats-skulden eller Bankens försträckning till Krigs-skuldernas godtgörande 7g0,000: samt för den år 1811 lyftade mindre Creditiv-surnman 30,000: 750,000:
Cronhjelms påstående, alt jag skulle hafva misstagit mig, då jag sagt, alt jag förmodade, det Riksg.cont. skulle betala ränta till Banken för de ifrågavar. obligationerne, velat nämna, det meningen med dessa obligationer väl ingalunda kan vara någon annan än den, att Banken skall deraf begagna sig, dä ränta således mäste erläggas af Banken. Frih. Ridderstolpe, Fredr.: Då det betydelsefulla ögonblick snart är inne, då H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, skall för Ståndet tillkännagifva huru H. Ex. trott sig finna den propos., som af H. Ex. framställes, hafva blifvit af Ståndet besvarad ; så, då jag trott mig förmärka, alt flere af Husets ledmöter hafva uppkommit efter det H. Ex. Hr Gr. Björnstjerna hade slutat sitt vigtiga yttrande i detta ämne, får jag för dessa Hrr tillkännagifva, alt nämnde yttrande till en del innehöll: att Svenska Riksbanken för närvarande äger uti det öfriga Europa eli betydligt förtroende, men att deremot Riksg.cont. helt och hållet förlorat sitt, i anseende till det sätt, pä hvilket della verk liqviderat de Holländska och Genuesiska skulderna; hvadan H. Ex. ock förmenade, alt den öfverflyIlning af faslighetsbeläningen, som nu är i fråga att ske frän Banken lill Riksg.cont., i betydlig mån skulle minska den credit, hvaraf Banken nu är i åtnjutande. Den som således voterar för Utsk:s betänk, i denna del, han stärker Bankens credit, hvaremot den, som voterar mot detsamma, handlar i motsatt riktning. Det är blott denna upplysning jag ansett mig böra lemna dem, hvilka icke från början hafva följt debattens gång. Frih. Cederström: I anledn. af Frih. Ridderstolpes nu afgifna yttrande, är jag pligtig upplysa derom, att Riksg.cont. omöjligt kan hafva förlorat någon credit, emedan Riksg.cont. icke gjort 324 Den 12 April f. ra. de lån, hvilka, enligt hvad Gr.
Nu, ehuru Assessoren Törneman och Revisoren Nyström således icke hafva någon lagligen grundad rättighet att varda å Allmänna IndragningsSuten uppförde till åtnjutande af större eller mindre del utaf de Expectance-löner eller arfvoden, som de å f. d. Allmänna Magsins-Directionens Stat innehaft; likväl och med afseende å så väl förekomue bevekande omständigheter, som ock de tillgöranden uti likartade fall, som både af Kongl. Maj:t och af Rikets Ständer vidtagits i afseende å andra vid nyssnämnde Direction anställde personer, hvilka efter tjenstgöring under en vida kortare tid från dessa befattningar afgålt, hafva Rikets Ständer velat medgifva, att bemälde sökande, från den tid, deras tjenstgöring vid Contoret för Allmänna Magazins-Ärendenas utredning upphört eller kommer att upphöra, må uppföras å Allmänna Indragnings-Staten, till åtnjutande, Törneman af 426 R:dr 32 sk., och Nyström af 226 R:dr 32 sk. årligen, under villkor, att, i fall endera af dem eller begge efter nämnde tid skulle befordras till 3So Expeditions-Vtskoltets Forslag till und. Skrifvelse, N-o t58. amian tjenst med högre lön af allmänna medel, än som nu af dem innehafves, förutnämnde å Indragnings-Suten anvisade belopp i samma moa minskas eller alldeles upphöra. Hvilket, till svar i ämnet, Rikets Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 5 April 1845. Uppläst och godländt hos Ridd. och Adeln den 15 April i845. Preste-Ståndet den 16 Borgare-Ståndet den 18 Bonde-Ståndet den 18 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse3 angående en skådepenning till åminnelse af Hans Maj:ts och Dess Höga Gemåls Kröning. (Banco-Utsk. Uti., N:o 25.) S. A. K.
Hvem har som han målat sommaren i alla dess skiften af rik och utslagen blomning – ängens brokiga glans och frodiga grönska badadt af klart solsken, åns lättjefulla dolce far niente med vågor, som krusa sig och glittra mot luften mellan stammarna, hafsbuktens skummiga vatten, när det blåser upp mot middag och horisontens böljrand lyser med en odysseisk stämning af äfventyrsfjärran, tempellundens mörka stillhet under popplar och cypresser, dubbelt djup i sin svala helgd, mot det profana solljuset därutanför. Fjäll, haf, äng och skog, dagsklarhetens fulla färglust och nattens bleka overklighetsljus, allt har han framställt med samma friska kraft. Och ändock är det något, som saknas i denna natursunda rikedom. Kanske färgens subjektivitet, fantasiens inre lif, skimrande af personlig dröm och sättande sin signatur af en ensam människoandes lyrik öfver framställningen. Poussin har sitt blekgröna skimmer af gräs spirande öfver grafvar och vissnande kring ruiner, en filosofs färg af världsundergång; Claude har sin ljusa strimma mellan bärnsten och opal, en poets elegiska eklärering. Det är något af denna färgkänslans och synsinnets egendomlighet, som saknas hos Böcklin. Starkast märkes denna brist kanske i hans behandling af draperier och kostymer. Hans personer uppträda i röda och blå skynken – enfärgade och enformiga, som de stammade från teatervinden i en småstad, och med åren har denna färgskalans förenkling hos Böcklin nått det fullkomligt konventionella. De brister i Böcklins konstnärsskap, som ofvanstående flyktiga anmärkningar sökt antyda, hänga på det intimaste ihop med dess storhet. Sällan har en mästare haft sin styrka så betingad af sin naturs begränsning, ty det är knappast en öfverdrift att säga, att det är ur hans fantasis ociviliserade ursprunglighet, ur Böcklins egenskap af att vara en återuppstånden, förhistorisk människa från mythens och sägnens tid, från de ariska kosmogoniernas ålder, som allt det beundransvärda i hans verk spirat.
De allt jemnt stegrade prisen å lifsförnödenbeter påkalla fortfarandet af de understöd, som, enligt Rikets Ständers beslut vid de 2:ne sednaste riksdagarne, till vidmakthållande af gardes-regementernas matinrättningar, utöfver hvad af anslaget till oförutsedda utgifter kunnat dertill påräknas, fått anvisas på de å anslaget till durkmarche-kostnader befintliga reservationer; och torde derföre Rikets Ständers medgifvande för Eders Kongl. Maj:t att dessa reservationer än vidare för berörde ändamål få disponera nu äfven böra begäras. Då likväl omförmälda tillgång hittills föga varit för ifrågavarande behof anlitad, utan reservationerne på durkmarcheanslaget sedan sista riksdagen icke obetydligt ökats men deremot anslag på stat saknas till bestridande af underhållskostnaden för de kommenderingar utur indelda arméen, som Eders Kongl. Maj:t finner nödigt beordra till vården och försvaret af rikets fästningar, anser jag mig pligtig att likaledes i underdånighet hemställa, huruvida icke Eders Kongl. Maj:t skulle i nåder finna lämpligt af Rikets Ständer begära, alt merberörda reservationer äfven må för nu uppgifna behof få användas. Uti oftanämnda underdåniga förslag till ordnande af försvarsverket till lands antydas de åtgärder, som i afseende på lifbevärings-regementet, Hallands infanteri-bataljon, Wermlands fältjägare-regemente och én del af Jemtlands fältjägare-regemente borde vidtagas, för att bereda tillgångar till aflönande af nödigt befäl för flottans blifvande stam-trupper; men enär dessa åtgärder ej böra eller kunna vidtagas förrän kändt är, att hvad berörda förslag rörande bevärings-manskapets uttagande och vapenöfningar innehåller blifvit gilladt Transport 165,259: 36. 8„ 62 Transport 165,259: 36.
Riksmynt. R:dr öre. Marinmetall; se Metaller, sammansatta. Markasit; hanföres under Vismut. Marle; se Brodérduk. Marmor, oarbetad eller arbetad — Fri Masker t stycke. — 10 Mastix; hänföres under Gummi, alla slag, ej specificerade. Mattor af spån, strå eller rötter, vass eller saf 1 skålp. — 3 Amu. Använda såsom garnering eller till skyddande af lasten under transporten, fria. bast-; se Bastmattor. golf-; se Väfnader. gräs-; se Gräsmattor. Medaljer, alla slag — Fria. Mercurius; se Qvicksilfver. Messing; hänföres under Metaller, sammansatta. Messingstråd; se Tråd. Metaller, sammansätta; *marinmetall eller annan komposition i form af bleck och spik till förhydning af fartyg 1 centner. i — andra slag: *oarbetade, latun och trådband derunder inbegripna 1 centner. 5 — arbetade, alla slag, gjutna, smidda eller pressade, oäkta lahn och metallduk derunder inbegripna: förgylda, försilfrade eller platerade eller med s. k. guldfernissa öfverstrukna1) 1 skålp. — 40 andra slag2) 1 skålp. — 20 skrot samt gammal och brukad metall, sammansatt, endast tjenlig till omsmältning — Fria. Mctrouomer, eller musikaliska taktmätare; hänföras till Instrumenter, mathematiska m. 11. Metvurst 1 skålp. — 10 ') Enligt Traktaten nedsättes tullafgiften från och med år 1868 tilt 50 Sre. 2) » » u » » » a » 1868 » 18 a Förslag till Tulltaxa. 31 Qvantitet för Införselstullberäktull. ningen. Riksmynt. R:dr öre. Mikroskop; hänföras till Instrumenter, optiska, m. fl. Mineralier för naturalie-samlingar — Fria.
Uti skrifvelsen N:o 332 den 12 nästlidne Maj, angående några med Statsregleringen gemenskap ägande allmänna frågor, hafva Rikets Ständer, innan sig visat, om något konstitutionel ansvar kunde komma att tillämpas, till följd af anmärkta dispositioner å Hufvudtitlarnes besparingar utöfver befintliga tillgångar, och då totalbeloppet af den sålunda uppkommande brist för hela den tid, som begränsas af den vid 1834—35 årens Riksdag fastställda Statsreglering, ej kunde bestämmas, förr än 1840 års räkenskaper blifvit afslutade, ansett sig ickb böra bevilja afskrifning af nämde brist, men tillåtit, att dess hela belopp finge, utan sammanblandning med skeende anordningar å de besparingar, som uppkomma från den tidpunkt, då den nja Statsfegleringen tagit sin början, godtgöras af under händer hafvande medel, och i räkenskaperna särskilt balanseras intill nästa Riksdag, då Rikets Ständer kommo i tillfälle att, efter det slutliga beloppet blifvit tillförlitligen kändt, vidtaga de åtgärder, hvartill omständigheterna föranleda. Med åberopande häraf, äfvensom att frågan angående besparingar nes användande till förhöjda löner och arfvoden är på Riks-Rälts pröfning beroende, få Revisorerne angifva de orsaker, som under revisions-åren vållat, att 2tdra Hufvudtitelns besparingar ej varit tillräckliga för godtgörande af Titelns utgifter öfver Stat. Härvid förekomma i första rummet följande anordningar: Af Af Tillsammans I stallet för 1838. Bespariagarne. Ars-anslaget. anordoade, å Stat anslagna. Till Kongl. Således öfverskjutande skillnad: för år i838 ... 28,15o: i3. 2. „ 1839 *8#;3Snj 27,192. 45. 3. — 15 1 öfrigt förebomma följande: 2:0 Genom Nådigt Bref af den p Mars 1838, har Kongl. Maj:t tillagt dåvarande Stats-Rådet m. ra.
Jorda-balken, så vidt den angår uppsägning af på arrende upplåtet hemman. Bifölls; N:o Prot.-utdrag den 45 Maj -184-8. 361 N:o 46, i anledning af väckta motioner om upphörande eller inskränkning af underdomares skyldighet att renovera domböcker. Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Stats-utskottets utlåtande Nio 152, i anledning af erhållne återremisser å betänkandet Nio 91, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens sjunde hufvudtitel. Ståndet vidblef sitt vid nionde punkten fattade beslut samt lade densamma, jemte öfrige i detta utlåtande förekommande punkter, till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo Stats-utskottets utlåtande N:o 151, i anledning af erhållna återremisser å betänkandet N:o 90, angående utgifterna under riks-statens sjette hufvudLitel. l:sta punkten. Hvad Utskottet i denna punkt af utlåtandet Nio 151 föreslagit, blef af Ståndet gilladt, och hade Ståndet således afslaget Hederv. Bonde-ståndets, genom protokolls-utdrag af den 10 dennes, meddelade, i sammanhang härmed föredragna, inbjudning, att förena sig i Hederv. Ståndets beslut, att Rikets Ständer skulle i underdånig skrifvelse till Kongl. Majit anhålla, att Bergs-kollegium måtte alldeles indragas eller ock förenas med Kommerse-kollegium tili ett verk. 12:te punkten Irsta momentet, i sammanhang hvarmed tillika föredrogs en från Yällofl. Borgare-ståndet, genom Protokolls-utdrag af den 11 dennes, till med-stånden gjord inbjudning, att förena sig med Yällofl.
Bruksanvisning medföljer hvarje själfbindare Själfbindare finnas af två slag, en elegantare och en enklare. Priset å den förra är k r. 3:50, å den senare kr. Iduns expedition. F ö r riksdagsmän. E n väl möblerad våning, 7 rum, kök e. servis. På en större landtgård, belägen i en ovanligt naturskön trakt, med daglig järnvägsoch ångbåtskommunikation, kunna unga flickor på nyåret erhålla grundlig undervisning i allt hvad som hör till skötandet af ett väl ordnadt bushåll. D e bästa referenser kunna lemnas. Adress: » E. E. », Alvastra. p r m t r 705 1800 S v a r. Ficufcen bör afskiiras, då den är 2 alnar hög. Ä r denna mycket öfver näranda längd, bör växten afskäras så långt stammen är, grön, icke barkbevuxen. Det afskurna stället betäckes genast m e d ympvax, hvilket fds pä apoteken. Äfven den afskurna loppen belägges med dylikt, så att ej den hvita saften far utrinna. Den afskurna växten bör efter operationen erhålla en lämplig Jjusrik plats, med dager frän sä många sidor som möjligt. Skulle blad affalla, betyder det intet, ty från de affallna bladställena b e - gynna nu kvistarna skjuta fram. Den afskurna toppen lägges åsido en dag eller så. Då den tyckes litet vissnad afskäres den i så många stycken bladmängden angifver. Man bör n ä m - ligen efterse, att tre eller fyra blad komma p l hvarje del. Skulle den hvita saften ännu utsippra, dä toppen styckas, belägges hvarje del med y m p v a x. Då saften slutat rinna, borttagps vaxet från toppdelarna, som alla läggas i en vattenfylld glasburk m e d vid m y n - ning (ej ogenomskinligt kärl). Burkarna ställas pä eu ljus plats, dock ej i solbaddet. Vatten får ej ombytas, utan blott fyllas på, alltefter som det fördunstar. Efter en j ä m - förelsevis kort tid begynna rötterna framkomma.
Scholordningen af 1724 tarfvar en öfversigt, och oin Medeltidens Stiftelse af offentliga Scholor och Gymnasier finnes merändels inskränkt till ecclesiastik lärdom, med ännu vidlådande Munklemningar; så bör dock erkännas, att de ynglingar , sorn vid våra CathedralScholor och Gymnasier njutit elementarisk förbere. delse och sedan flyttas till Rikets Universiteter, nog allmänneligen äga och behålla ett utmärkt företräde framför de Studerande som undfått enskild undervisning af halflärda och ofta ombytta Informatorer eller Huslärare, hvilka sjelfve äro i behof af uppfostran och egen lärdomsförkofran. Jag har for detta uti mitt andra Piaesidii Tal inför Kongl. VetenskapsAcademien, om den offentliga Vården, sökt visa flera nödiga rät - 753 Den 17 Julifn. telser vid våra, så lägre som högre, Läroverk, för att der bereda nyttiga Medborgare till alla slags yrken, men som ej är 9 passande att här upprepa. Det gör visserligen ej tillfyllest för Republiken att skaffa blott undervisning i Bokliga Vetenskaper; utan en jemn förening af Bokoch Folkvett bör sorgfälligt befordras, samt tillfällen och handledningar beredas, att alla Förståndets eller Själens så väl som Kroppens eller Senornas förmögenheter och krafter till enskildt och allmänt gagn inofvas och på bästa sätt användas må. I andra Riken finnas säl skilda Borga c? re-, Folk-, Industrie-, Arbets-, Räkneoch Moderna SpråkScholor och Pensioner, utom Gymnastiska öfnings«tälkn. Om ej mindre hos oss än annorstädes afseende vid uppförstringen borde hafvas pa flera slags borgliga och LandtmannaNäringar; så kunde skiftevis ej allenast i Städers utan ock, i sin mån, uti Socknars Schölinrättningar mert än en passande kunskap och öfning meddelas och befordras. Jag har i nämnda Tal ock visat, huru inskränkt, i jemförelse med andra offentliga bidrag, Statens använda kostnad är uppå det offentliga Undervisningsverket, hvarför så der sorn sedan i Höglofl.
19:de punkten, ang:de det å 8:de hufvudtiteln till emeritiilöner för lärare vid elementarläroverken anförde anslags öfverjlyttning till allmänna indragnings staten. Hr Silfverstolpe: Efter den förklaring, som här af StatsUtsk. blifvit gjord, finner jag visserligen intet hinder möta för detta anslags öfverförande på indragningsstaten, hvarom frågan i alla fall är genom 3 Stånds bifall afgjord. Jag är imedlertid glad öfver att anmärkmn blifvit framställd, och att den gjorda förklaringen derigenom blifvit framkallad. R. o. Ad. fann Utsk:s yttrande i denna punkt ej erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. 20:de punkten, ang:de äskad tillökning i gymnastiska central-institutets anslag. Denna punkt lades, med vidblifvande af R. o. Ad:s förut i ämnet fattade beslut, till handlingarne. 21:sta punkten, ang:de dels förhöjning i det såsom arfvode för granskning af Apotheks-räkmngar å Sundhets-collegti stat uppförde anslag, dels det å Carolinska Medico-chi - Den 29 Juni. 355 vurgiska institutets stal uppförde anslag till arfvode ät en professor i kliniken för barnsjukdomar, saint dels äskad tillökning i ursanslaget för Feterinär-inrättningen i Stockholm. R. o. Ad. fann denna punkt ej föranleda till annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. 22:dra punkten, an g: de förhöjning af anslaget för musikaliska akademien. Denna punkt lades, med vidblifvande af R. o. Ad:s förut fattade beslut, till handlingarne. 23:dje punkten, ang:de dels förhöjning i förslagsanslaget till skrifmaterialier och expenser m. m. och dels anslag f ör utskrifning af s. k. registratur i K. M:s canzli. Denna punkt befanns icke erfordra annan åtgärd, än att läggas lill handlingarne. 24:de punkten, angide anslag för inköp och bebyggande af prestboställen i Lekvattnets och Bogens kapellf örsamlingar inom Wermlands finnmark. Hr Silfverstolpe:
Den som vill, att lönen för General-intendenten i Krigs-kollegium bestämmes till 5,000 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vi uner Nej, är lönen för bemälde General-intendent fastställd till 5,500 R:dr. Denna votering har utfallit med 58 Ja och 61 Nej; och då således Nej vunnit, halva Rikets Stander beslutat i Öfverensstämmelse med Nej-propositionens innehåll. Den som vill, att, på sätt Stats-Utskottet föreslagit, för Generalstabs-officerares bildande anvisas endast 3,500 R:dr, röstar Ja; Den del ej vill, röstar Nej; , Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, lör omförmälda ändamål skall i Riks-staten uppföras ett . belopp af tillhopa 6,500 R:dr. Omröstningen har utfallit med 57 Ja och 62 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med iVe/-proposi tionens innehåll. Stats-Utskottets Memorial M 173. Den sam vill, a11 Chefens för Topografiska korpsen aflöning bestämmes lill 3,300 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är allöningen bestämd att utgöra 6,000 R:dr. Som denna omröstning utfallit med 39 Ja och 60 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med /Ve/-proposi tionens innehåll. Den, som godkänner Stats-Utskottets hemställan, att Rikets Ständer, utan ait ingå i pröfning af det utaf Kongl. Majit framställda förslag om Under-officerares anställande vid Topografiska korpsen, måtte för nästkommande statsreglerings period till Kongl. Majlis disposition anvisa ett belopp af 3,200 R:dr årligen, att användas till aflöning åt den ökade arbetspersonal, som erfordras för det militära karleverkels skyndsammare utförande, — röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med Kongl.
De Geer, Carl: Det begrepp, jag gjort mig om skälen för vägrandet af propus , framställer för mig tvenne sådana: det ena, att propos:n vore stridande emot grundlagens bokstaf; det andra, att den vore stridande emot ett redan fattadt beslut, hvilket jag alltid anser böra heligt hållas. It. o. Ad. har beslutat att punktvis föredraga och afgöra betänk. En punkt, nend. den 3:dje, är nu ensam föredragen. Jag anser det då icke vara möjligt att uti contrapropos. öppna tillfälle till afgörande på en gång af sju särskilda punkter. Om R. o. Ad. förklarat sig önska, att alla sju punkterna måtte gemensamt föredragas, hade de ock genom en contrapropos. kunnat gemensamt afgöras; men i sakens närvar, skick måste jag bestrida propos., vare sig till afslag eller bifall å mer än en punkt i sender. Jag anhåller, att denna min enskilda tanka må i prot. förvaras. Gr. Frölich: Jag anhåller endast att få förklara, det min mening ingalunda varit, att sju punkter skulle på en gång afslås. Frill. Ehrenborgh: Jag får för min del erinra, att uti mitt förslag icke finnes ett ord om de sju särskilda punkterna. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då redan förliden gårdag, vid början af föredragningen utaf nu förevar, utlåt., det beslut af lt. o. Ad. blifvit fattadt, att utlåt, skulle punktvis företagas, och då i dag på eftermiddagen , i anleda, af några ledamöters begäran, framställning i detta afseende ånyo blifvit gjord, men Ståndet funnit sig ej annorlunda vilja afgöra utlåt., än genom föredragning af en punkt i sender, hvilket IL Ex. i anledn. af åtskilliga personers begäran tvenne gånger förklarat, ansåg H. Ex., oaktadt discussionen afhandla! flera punkter, propos. ej nu kunna göras på annat än 3:dje punkten, eller på sådana framställningar, sorn vore emot den svarande. Frih. Ehrenborgh: