Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om jag varit vidlyftig, vågar jag hoppas på Ridderskapets oell Adelns ädelmodiga öfverseende, emedan min tystnad denna gång torde varit mera klandervärd. Hvarefter Herr Rothlieb munteligen tilläde: I afseende på formen för Friherre Anckarswärds serskildte Motioner, gifver mig 5i §. Riksdagsordningen anledning att hemställa, huruvida, då 3:ne Motioner blifvit sammanfattade i ett Memorial, någon remiss derå kan beviljas, eller Motionerne upptagas, förr än de i stadgad ordning blifvit fördelade och till bordet aflemnade. Friherre Cederström, Jacob: Vid det tillfälle Friherre Anckarswärd uppläste det anftmande, som innefattar ifrågavarande Motion, anmärkte jag genast, att detta Anfö - Den 3 Julii. rande icke var öfverensstämmande med formen, och således icke kunde, i dej skick hvari det befanns, af Ridderskapet och Adeln upptagas lill pröfning, eller de deri innefattade Motioner komma till remiss; ty i detta Anförande förekom så väl ett försök, att emot 90 §. Regeringsformen draga Konungens Beslut under Riksens Ständers eller deras Utskotts pröfning, som ock en sammanblandning af flere ämnen, innefattande serskildta Motioner. Väl har jag sett, att dessa Motioner uti föredragningslistan blifvit uppförde under olika liumror, men Friherre Anckarswärds till Protocollet afgifne Anförande, som ännu ligger på hordet, var icke afdeladt efter de serskild te Motionerne, utan skrifvet i ett Sammanhang, innefattande dem alla. Jag förnyar derföre min protest mot Motionernes upptagande, öfvertygad, att Herr Grefven och LandtMarskalken icke emot 90 §. RegeringsFormen och 5i §. Riksdagsordningen kan tillåta någon remiss deraf. Friherre jin ekar swärd, Carl Henrik: Huru Friherre Cederström i mitt Anförande kan framleta något, som är stridande mot g o §. Regeringsformen, begriper jag icke, och lär mig aldrig att begripa.
— N:o 66. i anledning af väckt motion om förklaring af 10:de och 14:de §§. i 3:dje Artikeln af Kongl. Maj:ts Nådiga Instruction för Skogsoch Jägeri-staten i riket den 16 Mars 1838. — N:o 67. i anledning af väckt motion om en utvidgad smidesrätt inom bergslagen. IV. B. 280. A. 325. — N:o 68. i anledning af väckta frågor, att antingen Biskopsembetena må afskaffas, göromålen öfverflyttas på Domprostarne och stiftstädernes pastorer, lönerna indragas till statsverket samt biskops-pnebende-pastoraterna förklaras för consistoriella gäll, eller ock minskning ske i Biskoparnes löner. — N:o 69. i anledning af väckte motioner, dels om utfärdande af ( 9 ) af instruclion för Fjärdingsman, dels om skyldighet för egare och innehafvare af säterier, rå- och rörssamt insockne-frälsehemman att i detta bestyr deltaga, dels ock om upphörande af nämnde befattning. IV. B. 373. A. 471. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer, Belänkanden och Utlåtanden: — N:o 70. i anledning af erhållna återremisser af Betänkandet N:o 17, angående ifrågaställa fyr-anläggningar å Ag-ön samt å skäret Skomakaren. IV. B. 373. A. 500. V. E. 116. — N:o 71. i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 31. IV. B. 373. A. 500. — N:o 72. i anledning af återremiss utaf Utskottets Betänkande N:o 49. IV. B. 373. A. 500. — N:o 73. i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 50.
Viillnfl, Borgare-ståndets ledamöter: F. A. RINMAN. A. R. FALKMAN. G. C. WITT. F. A. BORG. C. TH. ÖHMAN. AUG. THEOPH. BLOMBERG. Hedervärda Bonde-ståndets ledamöter: L. G. ANDERSSON. O. ERICSSON. P. MATTSSON. AND. PEHRSSON. HERMAN ÖBOM. P. ERIKSSON. Bruno Johnnsson. — 201 — Reservationer t * l:mo ri»l lunds Domkyrkas räkenskap, § 1, a) af Herr Nordenankar, Gustaf: »Emot Rikets Ständers Herrar Revisorers beslut, att framställa anmärkning rörande sättet för utarrenderingen af åtskillige, Lunds domkyrka tillhörande hemman, anser jag mig böra anmäla reservation på den grund, att Herrar Revisorer ej med visshet hafva sig bekant, huruvida ej hvad Herrar Revisorer i detta afseende vilja påpeka, redan af vederbörande tillämpas.« Häruti hafva instämt: Grefve Hamilton, A. L., Friherre Funck, F. A., Herr Bogeman, C. A., Doctor Björkman, Pröstarne Malmstedt och Grén, Kyrkoherden Bergman samt Herrar Witt och Blomberg. b) af Herr Falkman: »Emot det sätt, hvarpå anmärkning blifvit framställd vid förvaltningen af Lunds domkyrkas hemman, får jag mig reservera, enär jag anser det vara föga välbetänkt, att med den bestämdhet, sorn nu egt rum, förklara, det kyrkans inkomster skulle ökas, derest de till kyrkan hörande hemman blefve utarrenderade på offentlig auktion i enlighet med de grunder, sorn finnas stadgade i Kongl, förordningen den 19 Juli 1847.
4S0 ali de tili denna § upptagne orsaker lill förmynderskaps förordnande, nemi. vanvett, slöseri, eller andre orsaker, böra vara bevisade inför vederb. domstol, börande för vanvett intyg vara skedt, af 2:ne läkare, hvaraf den ena, örn sjukdomsgraden del tiIlater, väljes af ifrägavar. individ ; ali liden för förinynderskapet bör, med undantag för vänfelt oell för sist härefter slående fall, första gången vara 2 år, och följande gånger samina tid, med tillägg af 1 å 2 år; att förmynderskap för vanvett upphöre då 2:ne läkare, hvaraf den ena kan, om så önskas, nises af förmyndaren eller förniyndarne, intyga alt han eller hon helsan återfått; att om fader, eller moder, eller barn, eller syskon lefva, dessa allena må kunna söka ställa under förmynderskap; men äro de alla döde, denna ansökan allenast må göras af någon eller någre bland släglen, sedan, med undantag af vanvett, en af ilen tillernade pupillen utvald slägtinge eller — dä någon sådan mera ej är vid lifver., bekant, eller är frånvarande — annan person blifvit hörd och dermed förenat sig; att, med undantag af vanvett, ingen ansökan af fader, moder, barn, syskon eller slägtingar må göras förr än viss lid efter derom i vittnes närvaro gjord varning och då förbättring bevisligen ej påföljt; att tvungne kostnader, utgifter för lefnadsbehof, gjorde förluster, samtmotgångar, ej kunna, om också årsulgift öfverstigit inkomst, föranleda lill förmynderskaps underställande; och att i alla de fall dä tvetydiga, eller endast obetydliga skäl finnas emot den tillernade pupillen, domstolen snarare frie än fälle; sak samma vare då andra orsaker än egendoms vårdslösande, anföres emot den tillernade pupillen; att, med undantag af vanvett, den som äger sjelfförvärfd egendom, eller hvaröfver han eller hon äger fri dispositionsrätt, ej må kunna ställas under förmyndare; all samma sak galle med den sorn äger en del förmögenhet, hvaröfver lian eller bon ej äger förordna, då han eller lion bevisat dess säkra bibehållande ; jindlligen, att då förmynderskap förordnas med individens eget samtycke, någon viss lid derföre ej ulsättes, och alt detsamma upphöre så snart han eller hon det äskar.
Drätsel-kommission: anslag af stads-kassan dito af den till bemälte kassa ingående afgift för rättigheten att, inom hufvudstaden, i minut försälja bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker 50,000: 30,000: Brandvakts-kasse-administrationen B:ko R:dr 105,000: utom en tredjedel af polisbetjeningens andel i de till Poliskammaren inflytande böter, förslagsvis upptagen till 1,21)0 Rdr, äfvensom det belopp af 13 sk. b:ko för hvarje 1,000 Rdr af värdet å de i tolf år hos Stockholms stads Brandförsäkringskontor försäkrade fasta egendomar, hvilket från nämnde Kontor ärligen utbetalas för den till servering af två eldsläcknings-sprutor beslutade tillökning i Stads-vaktkompaniet af stadens Militär-corps, håfven J, uti skrifvelse den 23 sistlidne April, till Wår nådiga fastställelse i underdånighet öfverlemna! följande, i öfverensstämmelse med berörde nådiga bref uppgjorda, förslag till aflöningsoch utgiftsstat för Poliskammaren. Aflöning ar: Lön åt Polismästaren - 3,500: 5) „ Sekreteraren - 1,000: ii „ Registrator!! Lön ät tre Notarier, å 800 Rdr. 2,400: it „ en Kanslist vid Registrators-expeditionen 600: it „ två Kanslister vid d:o, å 400 Rdr, 800: „ en Kanslist vid Sekreterare-expeditionen 500: 'it „ en Dito vid dito — 400:
I anledning af hvad Utskottet i i9:de Puncten tillstyrkt har hos R. o. A. blifvit anmärkt, af Herr von Hartmansdorff, att R. St:r icke borde hos K. M:t göra någon framställning, hvarigenom de gillade det sätt, alt tillsätta en mängd tjenster genom Constilulorialer och emot arfvoden, så att Tjenstemännen, i stället för att vara oberoende, blefvo föremål för godtycklig behandling: att så länge EmbetsVerkens närvarande inrättning icke vore upphäfven, Tjenstemännen ock borde genom Fullmagter tillsättas och i vanlig ordning aflönas; och att det vore tid nog att sysselsätta sig med löneindragningarne, då en ny inrättning af tjensterna ägde rum. Då, såsom en följd af EmbetsVerkens nya Organisation, hvarmed åsyftas minskning i Tjenstemannapersonalen, det ostridigt skulle inträffa, i händelse under tiden, som för beredelsen till den nya ordningen framflyter, ledige tjenster blefvo genom Fullmagter ordentligen tillsatte, att innehafvarne af dem, hvilka vid den nya Inrättningens vidtagande funnosöfverflödige, måste på IndragningsStat förflyttas, har Utskottet uti K. M:tsi förevarande fall framställdte Nådiga begäran Betänkanden, N:o 237. 79 trott sig böra igenkänna en Nådig omsorg, att icke med flere löntagare, an oraständigheterne oundvikeligen påfordra, belasta den allmänna IndragningsStaten. Utskottet har fördenskull äfven funnit sig böra till R. St:rs bifall framställa K. M:ts högstberörde Nådiga begäran, och finner af de gjorda anmärkningarne ingen anledning, att detta tillstyrkande återtaga eller förändra. I öfrigt får Utskottet anmäla att H. BondeStåndet denna Punct i Betänkandet redan bifallit. 20:0
Utskottet vill medgifva, att detta påstående i visst hänseende ej saknar grund; men enär härvid torde kunna anmärkas, att grödan redan i November är inbergad, och genom proftröskningar lätteligen kan utrönas, i hvad mon Säden är gifvande eller icke, och Spannemålspriset derigenom någorlunda säkert förutses, hvarjemnte, hvad VictuaJievarorna angår, priset derå äfven torde kunna temmeligen nära bestämmas, ehuru någort full säkerhet hvarken då eller i Januari månad kan vinnas, enär erfarenhet ådagalägger» att priserna ofta flere gångor om året kunna förändras; Och då härtill läggas de grunder» som Ekonomiutskottet äfven vid 1815 års Riksdag åberopat, nämligen nödvändigheten, att en så lång tid bestämntes, emellan dagen iör Markegångssättning^, och den dag då fiesv. och Ekon. Ut sk. Bclankanden. 153 Räntetagare och Rentegifvare böra lemna hvarannan underrättelser om Tiondeafraden eller Rentan skall in natura eller med penningar utgör3S, samt att dä Besvär blifva öfver Markegångssättningen anförda, desamma ej allenast kunna hinna vara af Kongl. KammarCollegium pröfvade, utan äfven bemäldte Kongl. Collegii beslut hinna att till vederbörandes underrättelse allmänneligen kungöras, innan Terminen för tillsägelsen om sättet för Rentornas utgörande infaller; anser Utskottet sig äga grundade anledningar att ej tillstyrka bifall å den i detta afseende väckta motion. Hvilket dock till Riksens Höglofl. Ständers eget godtfinnande vördsamt öfverlemnas. Stockholm den 10 Febr. i8i8« N:r 49 Riksens Höglofl. Ständers Allmänna £esvärsoch EkonomiUtskotts Betänkande i anledning af väckt fråga örn Boskapsafvelns uppmuntrande i Blekinge. Uti ett till Hedervärda BondeStåndet ingifvet, och derifrån till Utskottet remitterade Memorial af Riksdagsmannen Måns Persson från Blekinge anföres: att sedan Kongl.
M:js Nåd. bifall och välvilja för en Embetsman af hög ålder samt af allmänt erkänd skicklighet och redlighet, kan Utskottet, ur denna synpunkt, icke för sin del finna anledning till erindran vid ofvanberörde CommerceRådet Lenngren beviljade förmån, hvilken utgått af ManufacturDiscontFondens räntevinst, och äfven i afseende på det utgångna beloppets storlek i så obetydlig nion betungat nämnde Fond. Betänkande n , N:o 200. 20g §• 9- Bergis och Andrés Ian. Sluteligen hafva 1827 års Revisorer i afseende på fö rvaltningen af UllDiscontFonden anmält, att K. M:t, genom Nåd. Bref af den 2.3 Mars 1825, beviljat Capitaine A. W. Bergi, till anläggning af en Klädesfabrik å dess Egendom Gransholm i Kronobergs Län, ett förlagslån af 10,000 R:dr, att emot tre procents årlig ränta och återbetalning af en tiondedel af Capitalet årligen efter fem års förlopp, saint den säkerhet af inteckning eller borgen, sorn af K. Corn.Coll. godkändes, utgå af besparingarne på UllDiscontFonden under vilkor, att vid Fabriken, som inom 2:11c år borde vara i full gång, företrädesvis tillverkades gröfre eller Commisskläden, samt under åliggande för K. Mits Befthde i Kronobergs Län, att öfver Fabrikens fortgång äga tillbörlig uppsigt, och förhållandet af dess tillstånd årligen till K. M:t i underdthet inberätta, hvarvid, i händelse de föreskrifne vilkoren funnos icke vara uppfyllde, lånsumman komme att genast återfordras; äfvensom att K. M:t, genem Nåd. Bref af den 25 Januarii 1826, af UllDiscontFonden tillagt Klädesfabriksidkaren G. F. Andre', för en i Örebro anlagd Klädesfabrik, ett dylikt lån af 5ooo R:dr mot alldeles enahanda vilkor och förbindelser, som, på sätt nyssberördt är, för Capitainen Bergi blifvit bestämda.
Derför satt hon tyst. Då hon slutligen reste sig från sin stol, trodde hon icke att hon suttit der så länge som hon verkligen gjort. Hon återfick sitt konventionella jag och med en amerikansk likgiltig och stel nick vände hon sig och gick mot dörren. Då hon öppnat den, stannade hon på tröskeln tveksamt, nästan litet generadt. Hon hade mött det mest ogenomträngliga mörker. Emin, som icke såg efter henne, utan stelt stirrade i ljuslågan, märkte till en början icke hennes bryderi. Först då hon förlägen och lemnande dörren öppen tog några steg tillbaka inåt rummet, vände han sig mot henne och förstod genast, hvad som hejdat henne. Han tog ljuset, ett vanligt stearinljus i en frankisk messingsstake, samt erbjöd sig att lysa henne. Han kände hotellet sedan gammalt, tillade han. Då de stigit ut ur matsalen, befunno de sig på hotellets stora och mörka gård, kring hvilken en rad af dörrar ledde in till de olika gästrummen. – Man sade, att mitt rum skulle vara numero nio, – yttrade Nelly. – Låt oss se. Här ha vi trean och fyran, – svarade Emin och lyste i den vindlösa natten på de olika dörrarne. En stor fontän plaskade midt på den rymliga, med stora marmorrutor stenlagda gården, mumlande och småpratande som en gammal sagoberätterska. En stark doft af rosor spred sig från blomsterkrukorna, som stodo uppradade långs springvattnets bassäng. Det var ännu vinter och luften var derför ganska kall, men det var en kyla, som snarare var uppfriskande än plågsam. Öfver taket glimmade natthimmeln med färre stjernor än en nordisk midnatt, men klarare, lugnare. Stjernorna »vinkade» icke som hos oss. I den höga, genomskinliga ökenluften brunno de med stilla ljus. De skänkte i förening med den djupa tystnaden staden det utseende af djup sömn, som dag och natt hvilar öfver Österlandet. Nere mellan två mörkt framspringande tak låg Karlavagnen som ett kullstjälpt åkdon och vida lägre än på en nordisk himmel. – Här är visst sjuan, ja, det är sjuan, – yttrade Emin, höjande ljuset öfver sitt hufvud. Derefter: – Här ha vi numero nio.
O. Vsisrius. Utdrag af Protokollet, hältet hos Bon. de. Ständer wid Urtima Riksdagen i Arebro dm 6 October i8lo. S. D. 23id förnyad föredragning af Stats. Utskottets den 24 sistledne September meddelade Ullätande öfwer Profesioren Doctor Almqwists i ett frän Högwördige Preste-Ständet remitte. rädt Memorial gjorde hemställan, att, med inne. warande ärs tredje Qwartal, dcn af Ständerne wid förra Riksdagen bestulne Löne-förbättringen mätte af PenningeLöntagande Embetsoch Tjen. ste Män till godo njutas, blef samma Utlätan. de, pä TalemannenS Proposition, med bifall gilladt. Otxupr,. Lx ?rotocollo 6r,bnsl 06msnn. Utdrag af Protokollet, hältet hos Bonde. Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro den 6 October igro. S. D. 3)?ed anledning af Kongl. Maj:ts i Nädig Skrifweli> till Talemannen yttrade ön. stan Den 6 October. 299 skan i afseende pä Riksdagens snara afflutande och Hans Kongl. Höghets Kron Prinseus emot. tagande i Stockholm, beflöt, pä särskilt derom gjord motion och af Talemannen framstäld Pro. position, Bonde . Ständet enhälligt: att Riks. dags ärenderne skulle här i Orebro alla afgöras och Riksdags Bestulet äfwen här wara justeradt sist den iL nästkommande October, sä att inga öfwerläggningar eller beslut efter af. flyttningen till Stockholm ägde rum; Likwäl wille Ständet, i förening med öfrige Riks. Ständen, hos Kongl.
Domaren lagligen alagdt är, böke 200 R:dr. och warde hanö bror? kungjordk i allmänna Tidningarne. 6:0 Utgifware af Nilänsk mans arbete i öfwersäktniiig ester Jnlänsk mans, som sitt namn ej angiswir, likasom urgifware af Periodista ffriscer eller samlingar af siere Författares fkrisrcr, äge enahanda rättigheter, pligter och answarighet, som Författare i alla de fall, der ej i denna Lag annorlunda stadgadt är. 7:0 För en skrifts innehall ekler skrifart skall ingen Boktryckare funna till answar ställas, undantagande i de fall, da han magtlätik att med en sädan namnsedel, som i s mom. förejkriswen är, sig förse, eller dä Författares ester UtgifwareS namn, man desi tiilständ, en skrift äsatt är, ester ock sädank namn ej upgiswas kan pä sätt nedanföre i 8 mom. af denna §. stadgas. 8.0 Hwarje skrift ware Författarens ester betz lagliga rätts innehaswarcs egendom: Hwilken somt skrift trycker ester csterttycker man Författarens ester För, 62 De» I December. Förläggarens skrifreliga Ullftand niiste uplagan eller böle dest fulla »värde mälsägandens ensak. Denna Lag gälle cj för Effwersärrare i annar sall än dä löfwersätkare en annans namn Missbrukar el, ler hans arbete esterlrycker eiler läker sin öswersättning för annans anses. Ukgifware af samlingar eller Periodiska skrifter, hafwa ej brutit emot Författares ägande rakt, dä han j dem , med förtigande as Författarens namn, hans otryckta arbete utgifwer. Hwilken, som ä annorS skrift falskt Titelblad eller orätt Förs.klare, eiler ntgifwares namn utsätter, straffes enligt MissgerningS BaikenS 8 Cap: z §.
Icke nog dermed att bolaget saknade all ränta på sina penningar, af de 250,000 r:dr, sora derföre äro kalkylerade, och som för 3 år gär 750,000 r:dr, utan bolaget nödgades älven under dessa år underhålla hela personalen och aflöna densamma utan att den hade någon sysselsättning. Hvar och en som är aldrig så litet bekant med förhållandena, vet, att dessa utgifter årligen stiga till ganska betydliga belopp och denna summa blefve en ytterligare fötlorad utgift för bolaget under dessa år. All kunna afskeda betjeningen och lemna banan utan tillsyn under liden lärer icke kunna förutsättas som möjligt, om man icke skulle gå allt för långt i alla möjliga hypothesers antagande, eller förutsätter att Direkhn skulle sakna de första egenskaperne hos en klok varelse. Om man ej utgår från sådane praemisser, i afseende på BolagsDirekltn, tror jag icke att man behöfver befara något sådant resultat som det förespeglade; hvarföre jag förnyar min anhållan om bifall till Utsk:s förslag. H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm: I början af denna punkt förekommer det stadgande att 5 proc. skola lemnäs under 40 år, då det likväl under gårdagens diskussion erinrades att 38 år vore den lid hvarunder garantien skulle lemnäs; och som raan icke kan antaga att Staten förroskull betalar 2:ne års garanti hemställer jag huruvida icke rättelse i detta antal år borde ega rum. Gr Hamilton, Henning Ludv. Hugo: För min del kan jag ej underlåta alt dela de betänkligheter i afseende på redaktionen, som Gr. Lagerbjelke framställt. Man bar under disskussionen flere gånger yttrat att den garanti, eller de förbindelser, som Ständeme sig genom antagande af Usta punkten åtagit, vore i det hela ett statslån, hvaremot man å andra sidan erinrat ont de chancer Staten hade för sig att icke under bela tiden behöfva utbetala de årliga 250,000 r:dr. Men vid ett statslån får man åtminstone det kapital man lånar: här har Staten chancen alt vid tidens slut då kapitalet skall ålerbekommas, få något som icke i värde på långt när motsvarar det utgifna kapitalet.
Majrt i den Iuslruction, ”sorn kommer att meddelas dem, livil”ka erhålla uppdrag att verkställa den uti ”Schöl ordningen förordnade Revisionen , an”befaller denna gransknings utsträckning ”äfven lill de högre undervisnings-verken» Om n\t , man nödgas erkänna , att den personal, sorn utgör Revision för de lägre Schol-verken , icke är så sammansatt, att man af densamma kan hoppas en fullt ändamålsenlig Revision af Universiteten, 6å vidt omfattande, sorn ämnets vigt och Den a© November, f, ra - 359 föremålets natur kräfver , lärer man afven Få medgifva , att hvarken motionen blifvit fullständigt besvarad eller nöjaktigt resultat derigenom uppkommit. De anmärkningar Herr Hjerta framställt mot våra Universiteters härvarande skick , hvilkas vigtighet till större delen utaf Friherre Adlerbeth blifvit erkända, synas hog vigtiga att från Riksens Ständer påkalla ett förnyande af den anhållan de framställde vid 1809 års Riksdag örn Revision af de Civila Läro-Verken, en anhållan, som efter i4 års förlopp ännu icke kunnat ernå den påföljd, att denna Revision sträckt sig till våra Hög Scbolor, de vigtigaste framför alla Utaf våra undervisnings verk. När Riksens Ständer på Utskottens tillstyrkan hos Kongl. Maj:t gå att anhålla om en Revision af de mililairä läroverken, ehuru de helt nyligen undergått en sådan, samt tillika att Riksens Ständer vid en kommande Riksdag må erhålla underrättelse örn resultatet deraf. Så enär denna saks bedömaude synts kunna öfverlåtas åt vår Konungs öfveriägsna irisigter , torde det icke eller vara skäl, att undandraga från en dylik anhållan våra Civila Läro-verk , som ännu icke varit så lyckliga , att granskas af en Revision och derigenom ej eller vunnit de föi bättringar, dem tid och omständigheter påkalla. Herr Riben, Carl Wilhelm: Jag instämmer i den siste värde Talarens an - 360 Den 50 N • v e m b e r f, m. hällan ora återremiss.
Nojd, enor killoänA of ollmonno medel för ifrä^ovoronde öndomol 8olinode8, i'ö8ko Kiliek8 8könder8 u^pmöi'!i8omIrek ^ä lrelrofvek, okk kill förenämnde Nu8eum onvi83 ekt on8loA of 5oo D:dr ärligen. De kill dekko mol lröronde Iron,Ilindor lriko^o8 lrörjemke, oelr leonel. Nojd förlrlifver Dokum uk 8Ujrro. e ^ D D d 0 D l^. <7. /. //s«r/k,r. /Vo »6. It ^ a/' /',-oroco//ok ö/oc,- ^ce/o^r«/lH e^k/o^/l/r/Zök r'^/o>//crlr>5 ^o/i«/rAe/r r Ä«r^^ä//st ä »5roc^o/m>? Uti inZifven underdäniA 8britt, liar ^s>otbebar6-8oei6t6t6N8 Direetion anbältit^ det täelctes Xon^I. I^ttaj:t, för ändamälsentiAt inrättande oeb underbattande sk en ?barmaeeuti8b Däro-anslait, tilt Lilcets nn för8amtade 8tänder attata Mdi§ Drc>j)08itiun om dertill erforderliAt 8tat8-ansIaA, bvillcet, enlind underdäniASt foretedt förslag, 8butle up^zä tilt ^,5oo L:dr Laneo artiAsn, bvarförutsn, till inredning oeb iordningställande af Laboratorium, Lärosalar, in. m., blifvit i ett tor atid beräbnade, att en gäng användas, 5,ooo L:dr Lanea. Lburu Xongt.