Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Domstolens pröfning dragna mål skulle komma att förminskas; men den minskning, som möjligen kunde inträffa, om, på sätt föreslaget blifvit, en del mål, hvilka nu fullföljas directe i Högsta Domstolen, komme att gå till Hofrälterna, blefve i allt fall högst obetydlig; och det synes tvertom naturligt, att, med en stigande folkmängd, äfven rättegångarnes antal skall ökas. Antagandet af den föreslagna nya lagen eller särskilda delar deraf skall jemväl till en början öka antalet af fullföljda mål, intilldess såväl domare som parter hinna rätt uppfatta och tillämpa de deruti uttalade grundsatser och gifna stadganden. Det torde icke heller vara olämpligt tillse, huru rätteligen förhåller sig med den tillökning af 465r r:dr 36 sk. io r:st„, sorn vid förra riksdagen blifvit ifrågavar. verk beviljad. — Sportel - ersättning o. löneförbättring efter äldre K. bref 736: 32. — Således på ordinarie stat 17,074:80. 5. På andra hufvudtitelns besparingar 2000: Ersättn. för förlorade aldre sportTar 700:—- — 2,700: Till Just. canceller s-expedit ion, oberäknad Just.- ca neel lorens lön, sorn ännu ur lika: En cancellist-lön 264: 8.— En copist-lön 179:24.— På ordinarie stat 443: 3a. En secreterare-lön af andra bufvudtitelns besparingar. Anm. Då embetsoch tjenstemunnens antal var vida större än det på stat uppförda, följer deraf, alt en del bade lägre lön än efter deras grad, och andre voro alldeles lönlöse. Det vid förra riksdagen beviljade anslag utgör: för Just.revisionen 27,200: — för Just.eancellers cxpcditionen 2,666: 32. Summa 29,866: 32. — Häraf visar sig, att anslagets öfverskott för begge expeditionerna skulle vara 1,174: 36. 10.
Den för Svea Lifgarde af Utskottet föreslagne tillökning af 4,ooo R:dr såsom bidrag till Underbefälets löneförbättring, hvartill Utskottet derutöfver ansett tillgång kunna vinnas genom minskning i Compagniernes antal och deraf följande indragning af en del af Befälets personal, har blifvit bestridd, hos H. R. o. A. af Herr Grefve Hortij C. F. IlenAnkar - Betänka nden, N:o 23g. 135 svärd j A. och Herr Rosenqvist af Akershult, F. L., samt Ii os H.
I Smä^ rr Gifta Ståndspersonernes samt StockStäderde andra Classernes hemma^°^m' ne* 86x86 varande Flickebarn 7540 24438 x6222 Enkornes dito i855 3x5^ 221709 Allmogens dito ■—. •— .—, 5659 Lapphjonens och de fattiges d:o 135 62g Fosterbarn på Barnhus eller 7259 hos andra i o44 J5oo På Landet. Summa. Igenom Tabellformulairet äro Tahellförfattarne ålagde att hvart femte år meddela denna uppgift, ej allenast i anseende till personalets storlek, utan ock med skillnad emellan Förmögae, Behållne, Fattige och Uthxttige hushåll, till hvilket sistnämnde bedömande den föreskrift är Tahellförfattarne lemnad, att med Formögne menas de sorn finses utöfver sina årliga utgifter ega ett öfver - Revisorers Berättelse. O m “ skott af omkring 5oo R:dr Banco; Behållne de som ega mindre och de som för sin bärgning icke behöfva sätta sig i skuld; Fattige de som icke utan svårighet taga sig fram, deribland ock fastighetsegare, som öfver sina tillgångar äro gäldbundne; och Utfattige, de som af andras gåfvor och tillskott måste underhållas, följande: Under sådan åsigt finnes af Tab. XXVIII och XXIX antalet vara I Stockholm j För mogne Behållne Fattige Utfattige 1 de öfrige Städerne, Förmögne • Behållne Af Åf 2 Af 5 Af 10 Öfver 2 Pertill5Per-t, io Per-t.i 5 Per15 PerSumma soner. söner. söner. söner. soner. 1112 4io5 3224 600 96 9l37i 5182 8099 1069 > Riksens Ständers Fattige Utfattige På Landet} Förmögne Beli Al Ine Fattige Utfattige I hela Paket j Förmögne Behållne Fattige . Utfattige . Förmögne
Kihlblom, äfvensom de fleste af Hedervärda BondeStåndets ledamöter understödda och tillstyrkta motion är af alldeles enahanda innehåll, som nyssomförmälde af Herr Brinck inom Val loll. BorgareStåndet gjorda framställning. Härförutan har, fråc. sistnämnde Stånd, blifvit till Utskottet öfverlemnadt ett af Herr Brinck, såsom tillägg till dess nu anförda motion, serskildt afgifvet förslag, att specifika och bestämda uppgifter måtte infordras öfver de, ifrån och med xSio till och med nästlidet år, å hvarje Riks-Statens Hufvud-Titel uppkomna öfverskott och besparingar. Utskottet, som, till efterkommande af deni Herr Grefve Jnckarsvärds motion framställda Önskan, öfver motionärens förslag inhemtut yttranden af ej mindre Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, än den ledamot af Kongl. Stats-Contoret, hvilken blifvit af Kongl. Maj:t förordnad att biträda Utskottet med erforderliga upplysningar, har, innan Utkottet meddelar sina egna tankar, rörande ifrågavarande vigtiga ämne, ansett sig böra i Riks-Ståndens minne återföra den behandling, enahanda frågor vid förflutna Riksmöten undergått och de åsigter, soni i detta afseende då gjort sig gällande. Vid 1817 och 1818 årens Riksdag, väcktes inom Vällofl. BorgareStåndet det förslag, alt alla Statens, ej mindre ordinarie, än i egenskap af hevillningar utgående extraordinarie inkomster, äfvensom saltpeteroch passevolancem. fl. afgifler, skulle i Riksgälds-Contoret uppbäras och redovisas.
Befatta en utförlig Beräf rättelse, hvilken förtelse, tillika med en seglad kommer, att förTabell , som utvisar varas uti RiddarhusStats - Verkets tillstånd Cantzliets Archiv till .och beskaffenhet , till nästa Riksdag, för att dess förändrade Inkomdå till Riksens Ständer ster och Utgifter ; af aflämnas; Bärandes, efhvilken Berätte'se och ter Revisionens slut., Tabell 2tne Exemplar genom Revisorernes förutskrifvas och af Revisors, i likhet med hvad sorerne undertecknas , som för 180g genom då det ena Exemplaret Stats-Utskottets föranförsegladt kommer att staltande skett, förfatförvaras uti Riddarhustas och aftryckt till AllCantzliets Archiv till rnänhetens Kunskap utnästa Riksdag, och det färdas en Tabell, sorn andra, genast efter Reutvisar Sats - Verkets visionens slut, genom tillstånd och beskaffenRevisorernes föranstal» het till dess förändrade tande, till trycket beInkomster och Utgifter, fordras och Allmänheten meddelas. Börandes på enahanda sättt förhållas med Berättelserne om Allmänna Ma» gazins-Inrättuingen ock, Stats-Vtskattets Fetankandenl 7 2 Morra Vid för rättningens slut låta de tillförordnade Revisoier författa en serskild berättelse för Banko och serskild för Riksgälds* Verket för tillkommande Riksens Ständer, af Jivilka Berättelser ett Exemplar försegladt i Riddarhus Archivet och ett i Banken och ett i Riksgäids-Contpiret deponeras; Burandes hvad Riksgälds-Contoiret allena angar, en serskild Berättelse om Verkets tillstånd och förvaltning af Revisorerne författas och genom trycket Allmänheten meddelas. de under Kongl. Commerse - Collega förvaltning stälde fonder samt andre Inrättningar, hvilka framdeles skulle kunna komma att af Revisorerne granskas. 7 3 Mom. Vid för rättningens slut, låta de tillförordnade Revisorer författa serskild Berättelse om BancoVerket och serskild om Riksgälds - Verket för tillkommande Riksens Ständer.
Det måste hända något, som lyfte den olidliga bördan från hennes skuldror. Ty hon stod icke ut därmed. Hon kunde aldrig stå ut därmed. Lyckligtvis hade höbärgningen börjat, så att Malin nästan hela dagen hjälpte till vid slåttern, och blott undantagsvis var inne. Hustrun var glad däråt, ty sedan den första känslan af rädsla hunnit lägga sig, efterträddes den af det våldsammaste hat till flickan. Hon kunde knappt beherska sig, när hon stod henne nära. Malin hade dessutom på sista tiden visat sig stursk och gensträfvig. Hon visste nu hvarför. Flickan hade ett öfvertag, det var hon, som egentligen var matmor på stället. Anna skulle hafva velat göra henne något ondt till hvad pris som hälst eller åtminstone säga henne något styggt, säga henne, hvad hon var, midt upp i ansigtet. Hon sade ordet högt för sig själf, när hon var ensam. Ty det var hon, Malin, som förhexat hennes man, som i ett ögonblick rifvit ner alt, som var hennes lycka, och som hon hoppades på för lifvet. Hon väntade bara på ett tillfälle. Hon skulle säga henne sanningen i rena ord. Se’n kunde hennes man behålla, hvilken af dem han hälst ville. Hon satt nere vid träsket, som låg invid boningshuset och rensade fisk, som hon skulle koka till middagen. Hon raspade så häftigt med knifven, att fjällen yrde rundt omkring henne. Hon skar hufvudena af fisken med ett slags vällust, som om det vore någon annan, hon misshandlade. Fisk efter fisk kastades hufvudlös, rensad och fjällad i sållet bredvid henne. Då hörde hon steg bredvid sig. Det var en dags uppehåll med slåttern, emedan det regnat dagen förut. Hon behöfde ej se upp. Hon visste, att det var Malin. – Skall jag hjälpa er nu, moster? sade hon. Rösten hade aldrig synts Anna så inställsam och falsk. Hon nickade med hufvudet utan att vända sig. Malin satte sig bredvid på en sten, tog också en fisk ur högen, och de suto båda tysta en stund, sysselsatta med sitt arbete. Hustrun tänkte på, hur hon skulle börja. Hennes händer skälfde, så att hon knappt kunde sköta knifven.
Ropades äfven ja och nej. Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverrösta t nej, begärde Gr Anckarsvärd votering. Upplästes till justering och godkändes följande votertsproposition. Den^ seni godkänner Exped.Utsk:s förslag St:s underd. skrifvelse till K. M., i fråga 0111 näringsfriheten, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o. Ad. ofvannämnda förslag N:o >48 böra återremitteras. Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 4i. Nej — 82. fl. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 10 om aftonen. Iu fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Onsdagen den .November i84o. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 4 prot.utdr. för den 23 dennes. Justerades pleni-prot. för den 27 sisth October e. m. Hr Frih. o. Landm. lillkännngaf, att Hr af Forsell, Carl, anmält sig af sjukdom vara hindrad tillbörligen motsvara del förtroende, som honom blifvit lemnadt att vara ledamot i' Const.Utsk., och således afsagt sig denna befattning; hemställande Hr Landtm., om R. o. Ad. behagade bifalla hans tillika gjorda anhållan, att, det oaktadt, blifva vid sin riksdagsmannarätt bibehållen. Ropades ja. Hr Landtm, tillkännagaf äfven, att Hr Ribbing, bengt, ledamot i Bevilln.Utsk., erhållit 3:ne veckors ledighet, och anmodade Hrr Electorer, att vid deras nästa sammanträde välja en ledamot i Const.Utsk. efter Hr af Forsell, och en ledamot, alt uti Bevilln.Utsk. inträda, under den åt Hr Ribbing beviljade ledighet.
Förordningen den 13 Juli 1853, angående tillägg till nu gällande föreskrifter i afseende på hemmansklyfning och jord-afsöndring, samt Kongl. Kungörelsen den 20 Juli 1855, som i nämnde Förordning gör ändringar, måtte i de delar, som angå hemmansklyfning, till all kraft och verkan varda upphäfna. Bifölls. Godkändes med den förändring, att ordet duglig, emellan orden tvä tunneland och jord i här framställd 3 §, skall uteslutas; och Sid. 53. Bifölls. Och skulle de öfriga lliks-Stånden vördsamt och vänligen inbjudas, att i Borgare-Ståndets andra och fjerde beslut, enligt detta protokoll, sig förena. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 28, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl. Brefven den 9 Februari 1802 och den 17 Augusti 1804, rörande besutenhet å hem man i Dalarne. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stals-Utskotlels Utlåtanden: N:o 98, i anledning af väckt motion, angående utförandet på enskild bekostnad af vissa delar af stam-jernbanorna; N:o 99, i anledning af Riksdags-fullmäktigen Ber Östmans motion, rörande de för Statens jernvägs-byggnader erforderliga medel; och N:o 100, angående väckt fråga om beviljandet af anslag eller lån lill en central-verkstad för tillverkningen af den vid Statens jernbanor nödvändiga materiel. Bih. till B. St. S. D. Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: N:o 105, i anledning af väckta motioner, rörande Kongl. Kungörelsen den 22 Maj 1852, angående särskilda stadganden i afseende å minderåriga personers användande vid fabriker och handtverk. Afslogs; och N:o 104, i fråga om ändring i föreskrifterna, angående allmänna beväringen. Härvid lörekommo: Första yttrande!. Ståndet lät dervid hero. Andra yttrandet.
Alla dessa omständigheter hafva dock påtagligen ett sa ringa inflytande på resultatet, att de svårligen skulle kunna inverka på andra decimalen i den erhållna procenten, så mycket mindre, som de sannolikt i någon mån skulle kommit att motverkas af en något noggrannare bestämning af den ofvan angifna utgångspunkten för beräkningen. 1860 års lån. För den ena delen af detta lån, hvilken uppgick till 8,000,000 Th:r, voro vilkoren: 6 % kapitalrabatt *); inbetalning af eri annuitet å h\ % af det ursprungliga beloppet (8,000,00!)) eller 440,000 Th:r, som skulle halfårsvis erläggas 14 dagar i förtid under en tid af »omkring» 38$ år; samt provision å \ % å beloppet af inlösta obligationer och kuponer. Obligationer utgåfvos till ett belopp af 8,000,000 med 4^ % ränta. Till utgångspunkt för beräkningen antages, såsom vid det föregående lånet, att valuta lemnades. motsvarande 7,520,000 Thur vid lånetidens början. Hvarje halfår erlades till ränta och amortering: hälften af apnuiteten Th:r 220,000, ^ månads rljuita derå, efter 5 % » 458,333. I * af inlösta obligationer ffe af 8,000,000) » 526,316. i % af inlösta kuponer (medelvärdet) » 455,921. gumma, Th;p 321,440,570 Ett lån med 4 $ % löpande ränta amorteras under en tid af 38,3079 år genom iftbftalning vid hvarje halfårs slut af 2 J % af det ursprungliga kapitalet. Vrddet76:te lydfårets slut återstår ännu en skuld af 0,0166308 gånger kapitalet, d. v. s. icke fhllt 1| % det ursprungliga beloppet.
Litt, S.) § 4. Medeltalet af fångar och kronoarbetskarlar har med omkring 1,000 understigit det antal, som i stat blifvit beräknadt, och hafva till följe deraf de väsendtligaste be - Bilaga Litt. S. till 1862 års revisions-berättelse angående stats-verket, sid. 132. Förplägning. Beklädnad och sängkläder. Summa. l:o. Straffoch arbetsfånge på bestämd tid af mankön: Vid straffoch arbetsfängelset å Långholmen « dito i Malmö per medium 2:o. Straffoch arbetsfånge af qvinkön: Vid straffoch arbetsfängelset å Norrmalm i Stockholm « dito i Norrköping « dito i Götheborg per medium 3:o. Lifstidsfånge af mankön: Vid straff-fängelset i Carlskrona « dito i Christianstad « dito i Landskrona « dito å Ny-Elfsborg « dito i Warberg per medium 4:0. Kronoarbetskarlar: Vid Disciplin-kompaniet « 2:dra och 3:dje Krono-arbetskompanierna « 5:te dito « 10:de och ll:te dito per medium 5:0. Fånge i lånsoch krono-cellfängelserna: Stockholms stads kronohäkten Blekinge länsfängele För år. För dag. För år. För dag. För år. För dag. li:dr. öre. R:dr. öre R:dr. öre ! R:dr, öre. R:dr. öre. Fånge i länsoch krono-gemensamhetsfängelserna: Litt T. till 1862 års revisionsberättelse, angående staks-verket, sid. 133. För arbetenas bedrifvande .Nettoinkomsten, fördelad på - i stat beräknade Bestridd Erh&llen antal dagsverken med påräknad inkomst. Samtlige utspisade Utgifter. Nettoinkomst. utgift. nettoinkomst. portioner. ; - VFi • ■ i f , l rt‘ ' ■'* t "i V tv ■ f • t»:-'-,; , /; F - 133 — sparingarne i utgifterna uppkommit å de titlar, som mera direkte äro beroende af fångantalet.
Förifrån unbanbådeS; Stganbe Committeerna, att få långe benna görfattning, enligt RiFetS ©tdnberS beflut ocb Regeringsformen, Idnber tid efterrdttelfe, mib beras årliga fammantrdben, mebelf böjning eder nebfdttning, tid jemförelfe meb råtta CgenbomSmdrbet, jemfa bet» famma tid ndrmafe möjliga inbörbeS liFbef; bocF atltib meb noga iaFf# taganbe beraf, att ben för bmarje Sdn i tabellen faffddbe minimi* fumman icfe unberfigeS; ecb böra fdlen tid ada fördnbringar atltib t protocodet omfdnbeligt anföras ocb Sarerings.Committeen unberfdflas. §. 72. SBib 23ruFS ocb 23ergroerFS mdrbering, befdmmeS förf od) fdrfilbt mdrbet å ada berunber Ipbanbe Remman, &marnar, ©ågar, giferier od) anbra Sdgenbeter, forn tid Sanbtegenbom rdFnaS. derefter upptages tid fdrfilb mdrbering beloppet af få mdl ben för bmarje 23ruF tiöåtne tiflmerFning, berdFnab efter 33ruFetS prtPilegierabe bammarfattsfrnibe, forn dfmen mib be 23ruF, ber recognitionSfmibe dr tidåtet, ben tidmerf* ning, forn i följb af fåban tidåtelfe för bet föregåenbe året, utöfmer bet * 54 III. §. 72. priöilegierabe ffflibet, blifmit ä 2Båg lefmererab. 2Bib cn fdbon mår» tering af tidmerFningen, för bmilFen pmarje ort^ gångbara förfäljningé* pris, jemförbt meb prifef, hmartid ^rrtarje 25ruFé tidmerFning
Betänkanden. famie af nödige behof; Hvadan anhålles, att en Köping finge anläggas uti Fryksände Socken, vid sjön Frykens öfversta ända; Och framställes såsom skäl för denna hemställan: att till sistnämnde ställe kunna med lätthet och lindrig kostnad fraktas, på dertill inrättade stora båtar, allahanda köpmanna-varor, såsom återlast för det i sjöns nedra eller Södra ända levererade Stångjern, Plankor och Bräder, Smör, Ost, Tjära, Näfver, Fogel in. m.; Att samma Sjö innehåller 8 mil öppen segelled, hvarå varor kunna hemtas ifrån de kring sjön Wenern belägne städer, och derifrån fraktas till sjön Fryken, om en Canal anlades emellan Clara Elf och sjön Wisten, hvilket, i anseende till det korta afståndet samt den jemna och af sandmo bestående marken, icke borde blifva kostsamt, att i allt fall det endast är 2:ne mil efter Landsvägen emellan Carlstad och Sjön Fryken, samt öfver näset ej mera än omkring En mil till Nors Elfven, derifrån sjöfarten är öppen till alla städer vid Wenern, samt slutligen, att den föreslagne Köpingen skulle medföra synnerliga fördelar för dem, sorn äro boende i de Norra tracterne af Wermland, jemte Westdalarne och en del af Norrige, ifrån hvilka orter farbara landsvägar redan skola vara anlaggde. Utskottet har, vid pröfningen af den väckta Motionen, funnit, att flere talande ioo Best), och Ekon. Utsk.
Slutligen anse sig kommitterade böra i underdånighet erinra, hurusom, genom Kongl, förordordningen af den 29 Oktober 1752 och Kongl, brefvet af den 14- Juli 1773, afskedade krigsmän ega rättighet att framför andre, med hvilka de äro lika skicklige, blifva antagne till vissa allmänna befattningar af mångfaldigt slag, men att denna förmån numera synes dem tillgodokomma endast undantagsvis, sannolikt genom de förändringar tiden medfört, i afseende å dylika befattningars tillsättande och beskaffenhet m. m. Då likväl en sådan företrädesrätt är både befrämjande för omsättningen inom arméen, och lika mycket öfverensstämmande med billighet, som i ganska många fall, äfven nu, väl förenlig med be fattningarnes nöjaktiga skötande, helst om soldatens afgång från krigstjensten, genom hvad ofvan blifvit föreslaget, kan hädanefter något tidigare än hittills ega rum, så föranlåtes kommitterade i underdånighet hemställa: det Eders Kongl. Maj:t täcktes taga i nådigt öfvervägande, om icke en ny författning i ämnet, lämpad efter tidsförhållandena, må anses böra i nåder utfärdas. 129 Bil. A. Förslag till pensions-stat för arméens befäl. eneral-befälliafvare, Kavalleri-inspektören, General-fälttygmästaren, Ingeniör-generalen och Chefen för Generalstaben )fverstar samt Regements-officerare af första klassen i general-staben orps-chefer vid infanteriet, Ofverste-Iöjtnanter och förste Majorer samt
Ersättning för af Akademien afträdda fastigheter (omtoring till Akademiens enskilda räkning) Af anslaget å manufakturmedlen Hvarken vid dessa redogörelser, eller vid de öfver Akademiens s. k. enskilda medel förda räkenskaper, som, på begäran, jemväl blifvit till Revisorernes granskning öfverlemnade, har någon anmärkning förekommit. Räkenskaperna öfver Akademiens enskilda medel utvisa följande förhållande: Debet. Skulder Beduria till år 1858: Skulder Credit. Utgifter: Aflöning Premier Personella anslag Rese-understöd Pensioner Onera, reparationer m. m Räntemedel Balans till år 1858. Summa 443,014: 30. — 158 — Kongl. Svensk» Akademien. Räkenskapen är i Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning. Förhållandet med inkomster och utgifter redovisas sålunda: lio Anslaget till Svenska Akademien. Debet. Uppbörd: Utgifter: Arfvoden 300: Hyra till bibliotheksrummen 450: Omkostnader vid högtidsdagen saint en offentlig sammankomst 252: 20. Extra anslaget för utarbetande af en ordbok öfver Svenska språket. Uppbörd: Stats-anslag 2,500: Credit. Utgifter: Arfvoden m. ti. utgifter 2,500: Någon erinran vid denna räkenskap har icke heller från Revisorernes sida förekommit. Revisorerne hafva under den 8 nästlidne September gjort framställning derom, att till deras granskning jemväl måtte aflemnas de öfver Akademiens s. k. enskilda me - — 159 — del för revisionsåret upprättade räkenskaper; men uti ett Ordföranden den 12 innevarande månad tillhandakommet svar har meddelats, att Kongl. Maj:t, efter Akademiens hörande och med afseende å beskaffenheten af ifrågavarande medel, den 1 i samma månad i nåder funnit Revisorernes ofvanberörde framställning icke till någon åtgärd föranleda. Kongl. Vitterhets-, historieoch aiitiqviiets-akademieii. Räkenskapen, utan anmärkning granskad i Kongl. Kammar-rätten, har ej heller föranledt till någon erinran från Revisorernes sida; och lemnar densamma redovisning för förhållandet med inkomster och utgifter på följande sätt: Debet. Balans från år 1856:
Fe mars-Berättelse för åren 7843 1^4?- 66 190,748 R:dr 9 sk. l rst., hvartill genom inköp af fastigheter under ifrågavarande fem år kommit ett belopp af 92,611 Ehdr 8 sk. n rst-, har åter under samma tid hlifvit minskad med 74,162 R:dr 16 sk. 5 rst., så att den vid 1847 års slut var 209,19/ R:dr l sk. 7 rst., deribland inberäknade å ena sidan alla stadens skulder, således ej blott de reverserade och med ränta löpande, utan äfven sådane utgiftsmedel, som Drätsel-Verket vid nämnde års slut var skyldigt, men icke då betalt, och följaktligen såsom skuld bal ancerat, t. ex. Hamnoch Brobyggnads-Fondens, Inqvarterings-Kommissionens och Allmänna Barnhusets återstående lolags-andelar för året, samt å den andra Stads-Kassans tillgångar, ej allenast reverserade och med ränta löpande, utan äfven andra fordringar, t. ex. bos Uppbördsman, hvilkas slutliga uppbörd ej kunnat vara vid årets slut levererade; dock med undantag af fastigbeterne. Då likväl härigenom ej upplyses förhållandet med stadens räntebärande skuld, är i sådant afseende från Kommissionen meddelad följande beräkning: Stads-Kassans skuld utgjorde vid början af år 1843, enligt obligationer, löpande med 5 procents ränta B:ko R:dr 232,700: H dito „ „ 1,500: 4 dito „ „ 23,500: 257.700:_ _ Extra Jern vågsmedel, som voro i Stads-Kassan deponerade, Jern bärarelaget tillhörige, med ränta efter 4 \ procent 12,731: 2 6. 10. Till Stadens Brandförsäkrings-Kontor: premielån, löpande med 4 procent ränta 11 850;_ _