Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
IDUN Mitt hjärta blödde, j a g fick tårar i ögonen, och jag föresatte mig att ännu en gång allvarligt föreställa Concettas moder, huru sorglig hennes dotters framtid kunde komma att gestalta sig trots all yttre prakt. Under de närmast följande dagarne hann jag dock ej att sätta mitt beslut i verkställighet, ty två stora sällskap från Triest togo in hos oss, och när jag ändtligen fick tid att tala med Concettas moder, hade dennas öde plötsligt och på ett oväntadt sätt förändrats. Då den olyckliga den nyssnämnda dagen for ut till ön Lido, betraktade hon oafvändt det panorama, som mer och mer utbredde sig för hennes blickar. Hon hade framför sig Doge-palatset, det kupolprydda San Marco, Campanilen och alla de torn, kyrkor och palats, som höja sig öfver husmassorna och spegla sig i det solbelysta vattnet. Det är j u också en syn så skön, att man ej kan uppleta något därmed jämEtt djur som vi så grymt förtrampa. Hur tråkigt i vår börs det vara! Skogsfågel i de höga fjällen. Hur kallas skolans första klass? Hvad kastar uppröiflt haf mot stranden? Hvad brukas vid den svarta taflan? Hvad sätter du, när skrift är slutad? S — gCharad. Logogryf. Tusentals sådana fabriceras dagligen. Somliga alldeles värdelösa. Mångas åtminstone imaginära värde ökas genom åldern och betalas då ganska högt. En filosof för hundra år se ' n. Två tidsmoment, det ena kort, Det andra ännu kortare. En farlig sak att leka med och allra mest i pojkars händer. Två trädslag uti våra parker. En boning för ett hemtamt djur. livad björnens tass också plär kallas. Hvad arkitekter måste kunna, Men oek för litet hvar är nyttigt. En halfö uti Svarta hafvet. Hur tyckte räfven rönnbär vara? • En uppsats ' namn för skolungdomen. Hvad släpper ölet utur tunnan, men ock tillsluter det därinom? Hvad vintern alstrar, men ej sommarn. Hvad pojken gärna sköta vill. f bagarbo ' n man sådant köper. T) et damers sed är sådant göra 1 köpmansboden mer än männens. Hvad uppges i en plötslig fara? En hästens prydnad.
M:t i underdånighet uppgifvit beloppet af berörda förskott till 119,139 R:dr 21 sk. 7 rst banko, men sedan, i anledning häraf, E. K. M.t, under den 11 Juli 1854, i Nåder anbefallt Förvaltningen att. efter det under de kommande åren sig visat, huruvida de lill kostnaderne för bätsinans-beklädnadens bestridande afsedda medel lemnade tillgång till betäckande af omförmälda förskott, lill E. K. M:l yIteiligare inkomma med den framställning i ämnet, hvartill omständigheterna kunde föranleda, hade beinälda embetsverk underdånigst lillkännagifvil, alt, genom de under sednare åren på beklädnads-tillgångarne uppkomna öfverskott, ifrågavarande förskott, efter afdrag af kostnaden för de lill båtsmans-lieklädnaden hörande ylle-skjortors första anskaffning, hvilken kostnad i Nåder förklarats skola på annat sätt godlgöras, nedgått till 39,078 R:dr 2 sk. 2 rst banko, till ersättande hvaraf annan tillgäng icke kunde uppgifvas, än de, till följd af merberörde vilkor för beklädnads-anslagets begagnande, derå under de 3:ne åren 1849—1851 uppkomna behållningar, hvilka uppgingo till ett sammanräknad! belopp af 40,160 R:dr 41 sk. 9 rst och, enär anslaget för samma år till hela beloppet uttagits, funnos hos Förvaltningen innestående, men icke utan serskildt tillstånd kunde disponeras. E. K. M:t, som funnit ifrågavarande oguldna förskott böra på ett eller annat sätt godlgöras och jemväl för sin del ansett lämpligt, att dertill användes den i sådant afseende af Förvaltningen af Sjö-ärendena uppgifna tillgång å 40,160 R:dr 41 sk. 9 rst, f 1184 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Secreteraren vid Afdelningenför MagazinsInrättningens ärender 400: Secreteraren för de, rörande Manufactur - Disconten förehafde mål - 250: 1 Vaklbetjeningen i MagazinsDirectionen för uppassning - 40: — —- D:o inom Commerce - Colle gium - ” * - " 30:-^- — Summa 720: — Vidare har Stats - Utskottet skolat tillkännagifva, att i anledning af det förbehåll, som Stats-Utskottets Bétiinkanden, 2027 af Ordförande i Utskotten vid ofvanberörde sammanträde b ifvit gjordt, att, i händelse vid något Utskott göromålen skul e blifva sa öfver. hopan le, 111 den antagne Cantzii - Betjeningen skule beh fva hjelp vid renskrifningen, faderom anmälan göra i afseende å deras ersättning; hafva bos Stats - Ulskottet Ordförande uti Allmänna Besvärsoch Ekonomisamt Eag Utskotten skrifteligen uppgifvit, att till renskrifrings-biträdens betalning erfordras följande belopp: Vid Ekonomioch Besvärs-Utskottet inberäknadt 20 Rulrs arfvode för en Vaktbetjent vid en Afdelning - ■ - 370: Hot Eag-Utskottet ett Cantzlist-arlvode för 4 månader ä 2 § R:dr otn dagen, utgörande » 300: — _ Hvarförutan hos Stats Utskottet åtgått en renskrifningskostnad af "350: Och hemställer alitsa Stats-Utskottet, att desse be'opp äfven matte till godtgörande beviljas; Hvilket allt vördsatnligen till Riksens Höglofl. Ståndets bepröfvande öfverlemnas. Riksens Hoglaft.
Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottets handläggning har blifvit öfvcrlemnad en inom Högvördiga Preste-ståndet af hr Kontrakts-prosten J. P. Kullman väckt motion, dernti han, med anledning af det alltmera, äfven i de aflägsnaste landsändar, sig utbredande öfverflödet, hvarpå bevisen stundeligen voro för ögonen, hemställt ,otn icke Rikets StändeT skulle Anna sig värdigt, att genom underdånig skrifvelse anhålla, att den Konung, som sjelf ech hela Dess hus, äfven i Tdetta afseende, föregår land och rike med det efterföljansvärdaste föredöme, måtte „Nådigst upplifva Kongl. Maj:ts varning emot yppighet och öfverflöd, gifven Drottningholms Slott den 11 Augusti 1792.„ Bih. till B. St. Beseoch Ekon.-Utskottets Betänkande, eilits 17 och 18. Utskottet har tagit motionen i öfvervägande; och tror Utskottet visserligen, lika med motionären, att lefnadssättet har i landet inom flera samhällsklasser efter hand öfvergått till alltför mycken yppighet, hvarföre Utskottet ock anser önskligt, att mera enkelhet i lefnadssättet kunde på lämpligt sätt återföras, men Utskottet är derjemte af den mening, att eu varning mot det öfverflöd, som i detta fall gjort sig gällande, skulle, äfven från Regeringen utgången, icke medföra den dermed åsyftade verkan, utan att rättelse häruti endast kan åstadkommas genom en mera allmänt utbredd öfvertygelse om nyttan och nödvändigheten af inskränkningar uti ifrågavarande afseende. På grund häraf hemställer Utskottet att denna motion ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 20 Januari 1854. !N:o 18.- Aek., till Exp.-Utsk. d. 22 Jan. 1854, kl. 1' e. m. Betänkande, t anledning af väckt motion om rättighet för arrendatorer af Lunds Dombjrko-hemman att efter markegängspris lösa arrende-spanmälen.
De störtade på fienden med en oförvägenhet, som denna fiende kanske aldrig mött tidigare och sent skall glömma. Tyvärr kostade det 4 officerare livet. En förlust för hela Armén som känner deras militära egenskaper och patriotiska tänkesätt. Vidare 2 svårt sårade, 5 lättare sårade och 6 officerare som erhållit konstitutioner. 120 underofficerare och manskap är skjutna och blesserade. Fiendens förluster kan inte bedömas, då de bortfört större delan av sina sårade och de skjutna kastats i ån eller införts till den avbrända byn. Ungefär 50 blev fångar. Fiendens styrka har av kunniga personer bedömts vara 6000 man och 8 kanoner. Svenska styrka var 3300 man och 16 större eller mindre kanoner, vilka endast 8 var aktiva. Nu återstår den grannlaga uppgiften att berätta vilka som särskilt utmärkt sig denna dag. Då jag inte kan ha varit på alla platser har jag hos brigadcheferna inhämtat upplysningar. Ingen nämnd som inte är berättigad därtill, men då någon kan ha undgått min uppmärksamhet just nu, vill jag framledes till fältmarskalken komma med flera upplysningar. Följer namnen. Särskilt vill jag framhålla stabsadjutant kapten Björnstierna som visat väl grundad uppmärksamhet på fiendens rörelser och med sin närvaro sökt liva mod och tilltagsenhet där faran varit som störst. Särskilda förteckningar över de underofficerare och manskap som utmärkt sig, skall jag framledes sända. Lappo den 18 juli 1808. Kungörelse angående coopvaerdieskepperes och sjöfolks kronoutskylder. Stockholm den 18 juli 1808. Då sjöfolkets kronoutskylder på grund av deras vistelse utomlands blir sent betalda eller måste avskrivas helt har beslutats för att undvika kronans förlust att skeppsredarna i fortsättningen skall ansvara för sjöfolkets personellaoch bevillningsutskylder mot att redarna innehåller sin ersättning av sjöfolkets arvorden och hyror. Redarna är skyldiga att också svara för sjöfolkets hustrurs, barns och tjänstefolks utlagor. Stockholm den 18 juli 1808. J LILJECRANTS, SAMUEL AF UGGLAS. Kungörelse angående det för silkesrederisocieteten utfärdade reglementes upphävande. Stockholm den 20 juli 1808.
Discont-vilkor och emot 3 procents ränta, anslagna summa af 202,185 R:dr 6 sk. 1 rst., jemte de af Rikets Ständer vid Riksdagarne t8i5 och 1818 mot lika ränta beviljade tillökningar å detta Creditiv med tillsammans 708,713 R.-dr 36 sk. 7 rst., samt å den sistnämnde det, jemlikt Kongl. Brefvet den 20 Juli 1786, till Kongl. Commerce-Collegium utbetaldta Discont-lån å 89,101 R:dr 5 sk. 4 rsl,> äfven mot 3 procents ränta, som hvarje halft år borde erläggas samt på 9 månaders uppsägningstid å Bankens sida ; och dels, att sistbemälde Revisorer hos Kongl. Maj:t i. underdånighet hem ställt om icke, enär de å begge Räkningarne upptagne* summor disponeras under alldeles enahanda vilkor, och Manufactur-Disconl-Contoret numera äfven vid hvarje halft års slut betalar den då upplupna räntan å allt hvad af Creditivet blifvit på begge Räkningarne begagnadt, desse Räkningar kunde, för att åstadkomma enkelhet och lättnad i bokföringen, sammanslås och Bih. till R. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Allmänna Besvärsoch Elionomi-Utskottets Betänkande M 75. 3 N:o 75. Anie. till Exp.-Utsk. den 25 April 1800, lil. 12 mield. Betänkande, i anledning af väckt motion om upphäfvande af stadgandet i arméens tjenstgörings-reglemente, rörande skyldighet för soldaten att söndagligen bevista den allmänna gudsljenslen.
Då sakegare tiliåtes att När parten eller den person, som handlingen förevisa låter, är aflägse boende, meddelas ofvannämnda intyg, i städerna helst af Magistratens ordförande eller dervid anställde tjenstemän, och på landet af Domare, Presterskap eller Kronobetjening, skolande styrkas kan att behörigen makulerad t stämpelpapper varit bilagdt, men förkommet. Bevillnings-Ulskoltels Betänkande N:o 7. 37 9:o A köpe-, bytesoch gåfvobref rörande fast egendom och årtals-stämplar. 10:o Då Kongl. Maj:ts eller vederbörande embets —• inkomst af stämpelpapper. ll:o Ej må någon tillgodonjuta med stämpel försedt. 12:o De domstolar, till hvilka — belagde äro. 13:o l4:o 1 afseende å efterlefnaden af hvad i §§ 3 och 4 är föreskrifvet stadgas: d) att vederbörande skola vid förslags insändande till sådana tjenster, å hvilka fullmagterna böra efter de i nämnda §§ bestämda grunder förses med stämpel, foga behörigt utdrag af taxer ingslängder för de sis t för flutna 5 år, för hvilka uppgifter finnas angående de med lönen förenade i n korns ter, jemte uträkning öfver dessa löne-inkomsters medelbelopp; b) att vid tillsättande af förtroendetjenster eller andra beställningar, samt fullmagters meddelande m. m., hvartill förslag icke eger rum, det åligger vederbörande, som fullmagter. öppna bref eller konstitutorialer m. m. kontrasignera eller de derför belöpande afgifter uppbära och redovisa, att infordra och till handlingarne lägga behörig uppgift på ofvannämnde lönebelopp ; c) att vid allemnandet till Konsistorierna af vallängderna för ecklesiastika beställningar bör bifogas en af Lands-kontoret eller Häradsskrifvaren ur taxeringslängden meddelad uppgift a löne-inkomsterna för de sistförflutna 5 år, för h vilka dylika uppgifter finnas. En lika uppgift bör för patronela beställningar åtfölja Patroni kallelse, då den till Konsistorium inlemnas. 15;o
Deri har så att säga, blifvit på sina ställen mindre, och hvarföre? jo, folkskolan har till någon del utträngt något, som är förskräckligt att tänka sig utträngt nemi. föräldrabildningen i hemmet. Frih. Palmstjerna har framhållit hemmet såsom den förnämsta skolan. Jag skulle önska att jag kunde tillägga kyrkan och hemmet, med hvarandra till ett förenade, ty det är den nu rådande söndringen härutinnan, som jag med ledsnad sett tilltaga efter folkskolans inrättande. Denna söndring har jag velat förebygga, och ännu har jag icke upgifvit allt hopp, att dessa raina bemödanden kunna lyckas. Jag nödgas äfven besvara Gr. Lagerbjelkes yttrande, att det är omöjligt att erhålla Folkskolelärare med högre kunskaper, enär nuvar. löner vore så ringa. Detta vore visserligen sannt, om icke talande bevis funnes deremot. Jag vill icke tala blott om Stockholm, hvarest lärareplatserne inom folkskolan äro besatte med prester, hvilka derigenom sett sig ega en ökad inkomst. På landsbygden finnes många Adjunkter, hvilka inom församlingarne hafva lyckats alt genom emottagandet af dessa lärareplatser få en tillökning i deras knappa löner, och der så skett, hafva både presten och folkskolan funnit sig väl deraf. Jag kan icke tro, att vi sä hastigt komma till den punkt, att folkskolelärare besitta samma kunskapsmålt som det yngre presterskapet, sedan fordringarne för detta presterskap blifvit så betydligt höjde. Men om än Folkskolelärarens kunskapsmålt icke skulle kunna i första hand bringas högre än det de yngre presterne nu ega, skulle jag likväl anse detta äfven vara en vinst, ty om de äfven med detta kunskapsraått anses råa, måste likväl det ord, som de lära, vara mera genomtänkt än dens, som helt flyktigt läst några stycken i bibeln och katekesen. Frih. Cederström har fruktat, att om undervisningen i folkskolan kommer alt utvidgas, skulle derigenom ur folkskolan utträngas kristendomens hufvudsanningar.
Vid sammanfattning af samtlige nu uppräknade utgifter, nemligen för l:o Ombyggnad af silfversmältnings-verkstaden, koppar-smältugnen och tiIIvärinnings-ugnen för silfvertenarnes utvalsning B:ko R:dr 2,000. 2:o Reparation af gamla verkstadshuset » » 2,000. 3:o Uppbyggande af 2:ne vedskjul » » 4,000. 4:o Anbringande af gaslysning » » 3,546. 5:o Anskaffande och uppsättning af en 45 hästars ångmacbin samt ombyggnad af utvexlingsverk och axelsträckning. » » 18,000. 6:o Anskaffande och uppsättning af en ny stor prägelinachin samt 2:ne kransmachiner och en gröfre sax ... ;> » 9,000. skulle alltså för de af Öfver-Direktören ifrågaställa åtgärder lill Myntverkets försättande i fullkomligare skick erfordras en summa af R:ko R:dr 38,346. Men som Myntverkets tillgångar, hvilka den 1 Januari 1850 utgjort en summa af 65,086 R:dr B:ko, på de sednare åren oupphörligt minskats, så att de den 1 Januari innevarande år uppgått till endast 38,445 R:dr nämnde mynt samt någon ytterligare nedsättning af samma tillgångar icke kunde ega rum, utan verklig fara 6 Kongl. Maj:ls Nåd.
Också var det ansenliga skaror, som under lördagen, söndagen och måndagen i bästa feststämning böljade om mellan de vackra anläggningarna där uppe på höjden och af hjärtans lust deltogo i det brokiga marknadslifvet samt åsågo de ståtliga historiska tågen, de pittoreska folkdanserna och lekarne, frestade spellyckan på tombolan eller åsågo teaterföreställningarna vid Fatburen, där Gustaf III:s enaktskomedi » Den ena för den andra » fick ett förträffligt utfö- rande af amatörer. Den älskvärdhet, med hvilken de medverkande på alla håll utförde sina roller och tillmötesgingo publiken, står öfver allt beröm. Det är också att hoppas, att det ekonomiska utbytet af festen skall blifva det bästa, en hederfull uppmuntran för den nitiske skaparen af den vackra fosterländska kult, som Skansen så framgångsrikt företräder, och åt alla som stöda den. Teater och musik. Kungl. operan uppförde i tisdags de båda operorna » Guldkorset » af Ignatz Brtill och » I Marocko » af Josef Dente. Den förra lär ej hafva gifvits här sedan år 1880 och den senare ej sedan 1860. » Guldkorset » innehåller flere melodiösa och vackra saker, men ock åtskilligt med rätt banal prägel. Den låter emellertid höra sig. Rollerna innehades af fru Brag och fröken Karlsohn samt hrr Bratbost, Brag och Grafström. De båda kvinnliga rollerna utfördes bäst. » I Marocko » visade sig som en liten förträfflig opera-comique, uppsluppen och pikant samt alltigenom underhållande. Utförandet var här bättre än i föreg. opera. Hr Brag var visserligen något indisponerad, men lyckades dock på det hela taget mycket bra återgifva paschans I X 2 _ _ parti. Fröken Frödin samt hrr Sellergren, Johanson och G. Henrikson bidrogo på bästa sätt till det goda resultatet. Mellan de båda operorna gafs ett vackert orientaliskt balettdivertissement af den nye balettmästaren Glasemann. Fröknarna Flamand och Brandt hade här godt tillfälle att utmärka sig. Programmet var emellertid väl långt; det slutade nämligen först en kvart öfver elfva.
Ridderstolpe, Fredr.: Mot det beslut, som Ståndet fattat, får jag reservera mig på grund af följderna af detsamma. Jag vill icke ingå i de speciella för hållandena; derföre har jag icke yttrat mig förut; men följderna äro dessa, alt mången redbar man, som velat antaga ett Kronans gods på arrende, och bestämt den summa, hvilken han kan gifva, måste vid auction cedera sitt anbud åt en vinglare, som förlitar sig på R. Sl:s uåd, ifall han icke kan fullgöra de åtagna förbindelserna; och jag förmodar, att verkan af ett sådant R. St:s beslut, ifall det fattas, skall komma uti Rikets samtliga län att visa sig ganska skadlig. Frih. Stjerncrona, David: Jag får förena mig i den reservation, som Frih. Ridderstolpe afgifvit, i afseende på de högst vigtiga följder, sam detta beslut kommer att medföra för alla utarrenderade kronogods, och alla boställen, hvilka hädanefter komma att på arrende upplåtas. Detta är ett praejudicat, för hvars följder man nu icke gör sig re da. Uti närvar, fall hyser jag den meningen, alt Hr Krutmejer möjligen torde vara förtjent af denna afskrifning, men i anseende till verkan af ett sådant beslut, anser jag detsamma vara af en högst vådlig beskaffenhet. Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabriel: Jag anhåller äfven att få förena mig med dem, som reserverat sig mot detta beslut, emedan jag icke anser, att R. St. böra bevilja afskrifning åt personer, som handlat obetänksamt. StatsUlsk. sjelft har erkänt, alt Hr Krutmejer handlat obetänksamt; det har bland annat på detta skäl tillstyrkt afskrifning; men jag tror icke, att det tillhör R. St. att bevilja någon ersättning för obelänksamhetcr. Företogs till pröfning StalsUtsk:s den 20 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 98, ang:de anendatorernes af Nyqvarns qvarn och bro ansökning, om bibehållande vid arrendet af dessa lägenheter. Frih.
Jag får hemställa, att den förändring mätte vidtagas i redaktionen af det nu föredragna morn., att ordet »flere» måtte utbytas mot »minst två.» Det skulle eljest kunna inträffa, att, om en ledamot yrkade uppskof med en motions remitterande till Utsk:t och endast en ledamot med honom instämde, hans yrkande icke finge någon påföljd, emedan icke »flere» förenat sig deruti. Frih. Leuhusen: Jag kan icke inse, att ordet »flere» är olämpligt. »Flere» betyder blott flera än en, och hafva således 2 ledamöter framställt yrkande, att en motion måtte hvila på bordet, måste den äfven blifva hvilande. Jag yrkar bifall till mom. i dess af Utsk:t föreslagna lydelse. Frih. Klinckowström: Jag täger mig den friheten att upplysa Ifr Anrep derom, att i 49:de §:n 2:dra mom:t af vår nu gällande R. O. förekommer alldeles samma uttryck, som blifvit af Utsk:t användt i det nu föredragna mom. af § 24. Jag vet icke, att något missförstånd någonsin uppstått af nämnda uttryck och tror icke heller, att det skall kunna komma att ega rum. Jag yrkar bifall till mom:t i oförändradt skick. Öfverläggningen ansågs härmed slutad; hvarefter och sedan de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till mom:t oförändradt och dels bifall till detsamma med utbyte af ordet »flere» emot orden »minst två», af Hr Gr. o. Landtm, upptagits, propos. på bifall till mom:t utan förändring framställdes och med många ja besvarades. r” Frih. Klinckowström: Innan den 25:te §:n föredrages, får jag hemställa, att dess t:a mom:ts sista punkt, som lyder:
Temperaturen i halfbadct är växlande från 82 — 40° allt efter hvad som därmed skall åstadkommas, om det skall begagnas som afslutningsakt efter ett föregå- ende uppvärmningsbad, o m det skall användas som afledande badform vid kongestioner åt hufvudet eller som dictotiskt medel eller som ett lugnande nervmedcl. L i k s o m temperaturen i badet växlar äfven tiden för dess användning från cn till tre ä fyra minuter. Badet är kort, men cj mindre verksamt. E n ej mindre hälsosam regel l y d e r: gå på halfbadet! Vid hafvet är det cn synnerligen nyttig badform för att förbereda begagnandet af de kalla hafsbaden o c h har äfven där kommit i stort bruk. Ofvanpå halfbadct bör man ej taga någon dusch och ej någon neddoppning i kall bassin, detta är ytterligt pressande o c h fullkomligt onödigt. Såväl vid halfbadct som ännu mer vid afrifning inträder hos vissa personer ökadt blodtryck åt hjärnan med hufvudvärk, svindel o. s. v., detta häfves, om ansiktet o c h hufvudet tvättas med kallt vatten före badet eller o m man tager en m e d vatten fuktad linnemössa på hufvudet. (Forts.) tjänsten därvidlag ej få tilläggas sagde gubbe, utan — mig själf. Hur jag bar mig åt? — Jo, jag lämnade blommorna i fred vida mera än nå- gon vinter förul, och därför uppnådde jag också denna gång ett bättre resultat än någonsin förr. Jag skar ej af blad o c h grenar — t. ex. på heliotropema — efterhand som de vissnade ned. Vidare lät jag bli alt vända på blommorna, vattnade så litet som möjligt — och » spritade » icke alls. Först i mars började jag skära bort vissnade blad och grenar och satte äfven om ett par blommor, hvilka hade väl små krukor. Och nu går jag att presentera mina blommor, eller, rättare sagdl, dem ibland dem, hvilka synas mig värda ett omnämnande i Idun. Aralia, träd fram! Du är gammal nog alt själf föra din talan. Således: berätta oss dina lefnadsöden! » Mjukaste tjänarinna, milt nådiga herrskap!
I anledning af Kongl. Maj:ts Befallningsliafvandes i Westerås Län i October månad 1845 bos Direktionen för Banko-Diskont-Verket gjorda framställning, att, med afseende å så väl Bankens egen säkerhet och fördel, som det betryckta tillstånd, Iivari en stor del af Diskont-VerketsGäldenärer inom länet, och särdeles det så kallade östra Westmanland sig befunne, samt till förekommande och hindrande af den för vintern och våren hotande nöden, vissa underlättande betalningsvilkor kunde desse Gäldenärer beviljas, hade DiskontDirektionen, efter vunnen upplysning, att den ifrågasatta underlättnaden afsåge endast Wäsby och Sahlbergs Fögderier af förenämnde Län, der den jordbrukande klassen vore försatt i den kännbaraste förlägenhet, hos Fulimägtige hemställt, att, enär Banko-Reglementet ingenstädes förbjöde Direktionen att meddela nytt lån åt lagsökt Gäldenär, så vidt han kunde anses vederhäftig och det stadgade maximi-beloppet af lånerätt icke blefve öfverskrida, Direktionen måtte tillåtas, att för inlösen af lagsökte lån, tillhörande Fonden för lån å namn och reverser, upptagna af jordbrukare inom Wäsby och Sahlbergs Fögderier af Westerås