Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I samma Protocolls - Utdrag är ännu widare anmärkt, akt afskrifningen af Magazins-Directionens fordran hos Srats-Werket icke bordt sä aldeles tagas för afgjord, enär denna Inrättnings gagnelighet erfordrat ätminstone ett Provisionel! förslag till skuldens afbetalning. Dä Riksens Ständer igenom det af Oeconomieoch Stais-Urffotten samfäldt afgifne Betänkande i detta ämne nu äro i tillfälle att deröfwer falla sitt omdöme, lärer nägot widare yttrande deröfwer icke erfordras, än blott att som i detta Betänkande intet tillskott af Allmänna medlen är äskadt, endast en Discont-rätt uti Panquen Magazins Inrättningen förbehållen, lärer icke något ytterligare anslag till deria ändamål erfordras, I. 236 Deir 5 KebwarU - Ibland dc ifrän Högloft. Nidderftapet och Adeln meddelke anmärkningar, får Utstorter ftukeliaen n losa ett werkeligt misimg, bestäend.- deruti att en af Nidherftapets och Adelns Ledamöter anfert. „Den ordi, ,narie gamla Bewillningcn, fom han räknar till ,i^ Million wara ärnad att tilläggas till den nu ,föresiagne af sZ Million, hwarigenom BcnullningoSumman ftulle utgöra 4 Millioner. Enär den ivid 1800 ärs Riksdag fastftälde Bewillnjng endast war utsatt till nästa Riksdag, har den också med förledit ärs sine uphört, och kan säledes icke mera uptagas i beräkning.
Kälen skulle för fattiga flickan Carin Svensdotters oppfostran under året erhålla 15 r.d. r.m:t. § [8] Till justering af detta protocoll utsågos Olof Jonsson i Undrom och Aron Zackrisson i Sota. Rödöns sockenstuga som ofvan. In fidem. Jonas. Kerfstedt P. L. Protocollet justeradt och vidkändt betyga å socknemännens vägnar Aron Zakrisson i Sota Olof Jonsson i Undrom. Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 215, ÖLA. Protocoll hållet vid allmän sockenstämman med Rödöns och Näskotts socknemän d. 28 aug. 1859. § 1 Socknarna tillfrågades om de för den goda sakens skuld voro bereddvilliga att bekosta den handtlangning, som var behöflig för en ny undersökning i Rödö sundet, der bro skulle anläggas, hvartill de funnos hugade, och skulle fjärdingsmannen anskaffa behövligt folk vid anfordran på socknarnes bekostnad. Rödöns sockenstugan som ofvan. In fidem Å Rödöns och Näskotts socknemäns vägnar. Lars Larsson i Häste Pehr Pehrsson i Smedsåsen. J. Kerfstedt P. L. Johan Larsson Häste Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 216, ÖLA. Protocoll hållet vid allmän sockenstämma med Rödöns och Näskotts socknemän den 9 oct. § 1 Till fullmägtig för Rödöns församling vid landstinget d. 28 nov. kl.11 f.m. invaldes hemmansegaren Nils Nilsson i Hufvulsviken, som med socknemännens fulla rätt egde att deltaga i öfverläggningarna och besluten rörande dels inköp af egendomen Säther till landtbruksskola, dels reparering af krokomsbron, dels ock lönetillskott af torpare och arbetare till lazaretts-läkaren.
Dn BancoUtskottet i dess Betänkande citerar StatsUtskottets verba formalia, oell derefter tillstyrker att RikcgäldsSedelstocken, på det sätt StåtsUtskottet föreslagit, må till nå*ta Riksdag blifva oförändrad, synes mig det af Herr Major Påhlman åberopade sednare uttryck vara en tvdiig misskrifning, som icke kan förtyda meningen, alt beräkningsgrunden bör blifva berörda Sedelstocks belopp vid. 1814.åis slut, hvarföre återremiss icke lärer vara nödig. Jag anhåller derföre att BancoUtskoltels Betänkande punktvis får företagas till afgörande; Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade om icke Ridderskapet och Adeln funne denna förklaring tydlig;, att RiksgäldsSedelstocken borde vara sådan sorn vid innevarande års början. 0 Atskillige ropade härtill Ja. Den 29 Juli f. m» 1375 Herr Påhlman uppläste ur BaneoUtskottets Betänkande xlen delen, sorn rörde detta ämne, hvarefter han yttrade: Så långt det är fran mia afsigt att villja åstadkomma onödig tids utdrägt, så angeläget lärer dock Ridderskapet och Adeln Hnna, att den af mig anmärkta felaktighet rättas. Kan denna rättebé ej ske annorlunda än genom återremiss af Betänkandet, så är det bättre att vidtaga denna åtgärd än öfverlemna åt hazarden meningen af en så vigtig punkt. Det är allt för godt att en Ledamot af BancoUtisköttet förklarat Utskottets mening vara sådan den i ingressen blifvit framställd; men härmed är saken icke hjelpt, då genom ett skriffel eller misstag i Redactionen samma mening på ett sednare ställe blifvit rakt motsagd, hvilket icke mer lärer kunna bestridas. Jr iherre Cederström, Jacob, trodde återremiss icke kunna undvikas, enär delta vore en anmärkning emot Betänkandet, och detsamma på sådan grund icke kunde här omedelbart afgöras. Grefve Lilliencrantz:
Verkan på Rikets Peneinge-väsende af den beredvillighet, Respective Utskotten visat genom Banquens mellankomst, lärer man få gissa sig till^ ty, grunden för rätta hedömmandet af denna anstalt, sorn år Banquens intrinseque förmåga, hafva Respective Utskotten alldeles icke för Rikets Ständer framlagt , utan blott i förbigående nämnt, alt Banco Utskottet gjort det förbehåll, att någon permanent tillökning i Sedelstocken, sorn kunde blifva menlig för Banquens Credit, icke skull<? få. äga rum. Med Götha CanalBolags och Malmö Dis• conter är förhållandet något olika ,* Hos den förra, säga Utskotten, visar sig, enligt ”Cal, culerna, en ansenlig förlust för Borgenärerne , men en ännu större för FQrdringsägarena i den sednare.” Detta mäste vara ett Skrif-fel, ty i Calculerna är uppgifven en brist hos CanalDisqcnten af R.dr 526,608; 36: 1. j men hos Malmö Discont en brist af R:dr 235,222; 40: 2. Enär derföre denna uppgift rättas efter befintligheten i Calculerna, under LittA. och B, blir den, så till vida, begriplig. Men ännu förekommer, i anseende till CanalDisconten , ei| besynnerlighet, sorn tarfvar upplysning. I allmänna Tidningar är flera gånger införd en Räkning, som upptager denna Disconts Skulder och Fordringar för ultimo Octo - J)m 17 Martti, f. m. 107 bris 1817, af hvilken inhämtas ibland annat, att den äger en fordran hos CanalBolaget af R dr :,166,374; 17: 9. I förevarande, af Respective Utskotten under Litt.
Hr Justitieombudsmannen medger ock sjelf, att någon annan vinst, än tryggandet af Theaterns bestånd, deraf ej kunnat med fog begäras; och hvad vinning detta må för Kronan innebära, kan ej inses, ty hon har icke någon skyldighet eller pligt att Theatern uppehålla, hvadan den mindre förlust, hon derpå lider, icke kan anses såsom någon vinst. Då Hr Justitieombudsmannen i öfrigt yttrat: ”att när Konungens Rådgifvare af styrkte enskild Theater inrättning i Stockholm, lärer en uteslutande rätt för Kongl. Theatern anses vara påyrkad, och fastställelse sålunda sökt åt ett monopolium derå,” synes Hr Justitieombudsmannen häraf vilja tillägga orden i 60 § Regeringsformen: ”några monopolier fastställa” betydelsen, äfven af fastställelse å ett redan gifvet monopolium; men en sådan betydelse kan efter mitt omdöme alldeles icke ges åt dessa ord, emedan ett redan, före Regeringsformens utfärdande, meddeladt monopolium, för den tid det beviljats, icke behöfver fastställas, och det just derföre, att det icke kan annulleras. Med de ifrågavarande orden: ”monopolier fastställa” förstås således icke på detta ställe annat, än bevilja och utfärda nya monopolier, och samma ord äro derföre icke i allt fall tillämpliga på den händelse, bär är i fråga, eller respekterandet af en förut i långliga tider af den Kongl. Theatern åtnjuten rätt, att ensam ge 320 Theaterrepresentationer i Stockholm, så länge Regeringen fann sådant af förekommande förhållanden lämpligen böra ega rum. Yxkullsund den 27 December 1841. M. G. DANCKWARDT, f. (1. Stats-Sekreterare. Till Höglofliga RiksRätten. Uti sitt den 27 nästlidne September afgifne Embetsmemorial, Lil.
Just den omständighet, som Frih. Palmstjerna framhållit, att representationens medlemmar icke ega någon juridisk ansvarighet, synes mig böra ålägga oss en synnerlig varsamhet, så att vi inför våra egna samveten finna oss fredade för anklagelsen alt utöfver behofvet hafva betungat folket med skaller och utgifter. Hr von Hartmansdorff har på ett för mig nog förvånande sätt upfattat mitt förra yttrande, nemi. såsom skulle jag hafva sagt, att R. o. Ad. beskylldes för att anslå medel för eget gagn och enskild nytta. Jag har icke yttrat något sådant, utan endast att R. o. Ad. vore benägne alt för allmänna syftemål anslå medel i något frikostigare skala, än man stundom funnit de andra Stånden göra. Detta är ett factum, som icke kan förnekas. Jag vill äfven i många andra hänseenden tillstyrka större sparsamhet, än som hittills egt rum. För alt kunna till oundgängliga föremål ega medel alt disponera, måste man nemi. vara sparsam i andra, mindre af behofvet påkallade. Af dessa skäl får jag vördsamt tillstyrka bifall till den nu föredragna punkten af Utsk:s Betänk. Ilr Stjernsvärd, Gust. Mauritz: Man bar här yttrat den förmodan att det skulle gå baklänges om Krigs-Colkii aflöning skulle utgå Den 19 April f. m. 129 utgå af Statsmedel i st. f. alt tagas ur de kassor, som hittills utbetalt densamma, men jag skulle för min del tvärtom tro, alt man går baklänges om man fortfar att aflöna Krigs-Colhii tjenstemän på samma sätt som hittills, och jag tror äfven alt conseqvensen fordrar det man afstår ifrån delta aflöningssält. Man har nemi. uttalat den åsigt alt indelta arméens boställen vore nödvändiga för alt bereda befälet fri bostad, men jag frågar då huru det slår tillsammans med conseqvensen att man använder Militie Boställs-kassan till Krigs-Colhii aflöning och låter arméens befäl vara utan boställen?
Majits Nådiga befallning, med Utskotten communicerade Tabeller måtte inför Riks-Stånden varda framlagdej men, enär bifogandet vid Utskottens Betänkande af ifrågavarande Tabeller, (tillhopa innefattande 23 ark in folio) icke blott komme att medföra en ökad tidsutdrägt för ärendets slutliga behandling i Riks-Stånden, utan ock, utan motsvarande nytta, skulle tillskynda Stats-Verket en betydlig tryckningskostnad, hafva Utskotten fogat anstalt, att merberörde Tabeller, tillika med de Kongl. Goliegiernes i sammanhang dermed afgifna underdåniga utlåtande, dagligen blifva i Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottetä Sessions - Statssamt Oec.-Uts/i. Ut!. N:o i3s. 17 Sessionisrum att tillgå för de Ledamöter åf de respective Riks-Stånden, sorn åstunda att af dessa handlingar taga en närmare kännedom. Med erkännande deraf, att den ännu gällande fördelning af Batsmansstyrkan är ytterst ojemn och obillig, samt för en del mindre Städer medför ett så betungande onus, att lindring deri genast meddelas bör, häfva de flesta Ledamöter, sorn begärt återrerniss af Utskottens Betänkande, N:o I ro, yrkat, att ett förslag till provisionel jemkning mätte af de förenade Utskotten upprättas och till Rikets Ständers pröfning framläggas.
Vidare anmärker Herr Bråkenhjelm den af motionären uttalade oviljan emot Bruksegarne, att annorlunda transportera lumporna, än genom egen åtgärd, samt bestrider de uppgifne orsakerne, hvarföre en väl frejdad person, som sysselsätter sig med lumpsamling, icke skulle vara berättigad att träda öfver lånegränsen, då han i öfrigt intet annat ondt gjorde; och föreslår Herr Bråkenhjelm, till undanrödjande af de anmärkte omständigheterne: att pappersbruksidkarne böra inom hvarje års slut till Konungens Befallningshafvande i länet inlemna uppgift å de lumpsamlare hvaraf han vill för kommande år sig begagna; att desse skola vara välfrejdade personer af mankönet, hvilka icke, unJer livad förevändning sorn helst, få medhafva hustru eller barn; att Bruksegare borde härtill företrädesvis antaga personer, hvilka till annat arbete vore mindre tjenlige, såsom afskedade krigsmän m. fl.; att, sedan lumpsamlare blifvit försedd med frajdebevis samt brukets antagningssedel, borde ban vara berättigad erhålla förpassning af Konungens Befallningshafvande, till hvilken ort som helst på högst 3:ne månader hvarje gång, då i passet kunde utsättas, jemte orten, hvarpå det lyder, om och hvilka kramvaror, som till utbyte af lump finge medhafva*; att förpassning endast af Konungens Befallningshafvande och ej af dertill uppdrag!,le personer i landsorten finge meddelas; och att den lumpsamlare, som beträddes innehafva andra handelsvaror, än som i förpassningen bestämdes, eller idkade annan rörelse, än den för hvilken han vore utsänd, eller med betlande lage allmänheten till last, eller annars Öfverträdde ordning och sedlighet, hvaröfver allt det ålåge Kronobetjeningcn och By-åldermännen hålla noga liand, borde fråntagas förpassringen, samt Bruksegaren icke tillåtas, att en sådan i sin tjenst vidare antaga. 6 Allm Besoch Ekon.-Utskottets Betänkande.
Utskits i Menot Nio 39 afgifna förslag till voter.proposir ang. förändrade föreskrifter om allmänna bevillningens utgörande; Nio 43, ang. verkställda omröstningar i ani. af RiksSt.-ns olika beslut i afside å förändrade föreskrifter om allmänna bevillningens utgörande; Nio 44, i ani. af verkställd omröstning ang. ifrågasatt särskild bevillningsafgift för cigarrer och cigaretter, som till salu hållas; Sammaus. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.Utskit: Nio 34, i ani, af väckta motioner om ändringar, tillägg och förtydligande af K. Eörordigen ang. egors fredande mot skada af annans kreatur och om stängselskyldighet den 21 Dec. 1857; Allm. Besv.- och Ekon.Utskit: Nio 178, i ani. af väckta motioner om nedsättning i arfvodet för landtmäteri förrättningar; Nio 179, i ani. af väckta motioner ora föreskrifters meddelande rörande vården af civila och ecklesiastika boställen samt om tillägg till nu gällande militie-bostallsordning ; Nio 180, i ani. af väckt motion i fråga om förändradt användande af helgonskylden inom en del församlingar i Lunds stift och provinsen Halland af Götheborgs stift. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter på bordet, ett från Den 26 September f. m. ■24!) Hederv. BondeStit ankommet prof,.utdrag N:o 402, innehållande dels nämnde Stånds beslut öfver Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:ts Uti. N:o 161, i ani. af K. M:ts Nåd. Skrifvelse med det af komiterade afgifna underd. betänk, och förslag ang. kommunalstyrelser, dels inbjudning till de öfriga RiksSt:n att uti samma beslut med BondeSt:t sig förena. Anmäldes och in beledsagades StatsBådet och Kommendören af K. M:ts Nordstjerne-Orden Carl Johan Malmsten, hvilken å K.
Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 127. i anledning af anmärkningar vid Utskottets betänkande N:o 81, om Brooch Quai-afgifter för målbara våta varor, som till Stockholm sjöledes inkomma. XVIII. B. 294. XIX. 34i. A. 427, 440. XXIII. E. 402. — Nto 128. i anledning af motion om reglering af pastoraten på Gottland och föreskrifter om syn å prestegårdsbyggnader derstädes. XVIII. B. 294. XIX. A. 341. XX. E. 161. — N:o 12g. om arfvode för extra cancelli-biträde. XXI. B. 225. XXIII. A. 121. — N:o i3o. i anledning af väckta frågor, dels om upphörande af fyr-, båkoch lots-afgifterna, och dels om förändrande af vissa punkter i nu gällande Lotsreglemente. XXI. B. 225. XXIII. A. 121. XXIV. E. ^4. — N:o i3i. angående föreslagen förenkling af titulaturer i embetsskrifvelse:' till och från Embetsverk och enskilda personer. XXI. B. 225. XXIII. A. 121. — JV:o i32. i anledning af väckt motion, att Läkare, som anställas vid bruk eller hos menigheler, må vara pligtige att under krig tjenstgöra vid armeen. XXI. B. 225. XXIII. A. 121. — N:o :33. i anledning af väckta motioner om medverkan för afskaffande af slafveriet på ön S:t Barthelemy. XXI. B. 225. XXIII. A. 121. XXIV. E. 347.
S. D. Till Stats-IJtskottet remitterades följande motioner: l:o Herr Helledaij s , derom, att icke något inköp af de i Skånes städer befintlige, dem tillhörige, Ilussar-etablissement må för Kronans räkning få vidare ega rum, eller nybyggnader komma i fråga, förr än de localer, som redan finnas, staten tillhörige, blifvit använde och befunnits otillräcklige; uti hvilket ämne åtskillige yttranden för öfrigt äro afgifne; 2:o Herrar Wcerns och Kjellbergs, angående ett årligt anslag af allmänna medel till en i Götheborg inrättad Elementar-skola för unge sjömäns bildande; i anledning af hvilken motion någre af Ståndets öfrige ledamöter sig yttrat; 3:o Herr Westmans, derom, att Söderhamns stad måtte återbekomma utbetald rotefrihets-bevilining; 4:o Herr Hallströms, angående hegardt understöd af statsmedel till nödige byggnaders och verkstäders uppförande för en arbets-inrättning vid Eskilstuna; uti hvilket ämne Herr Morsing jemväl sig yttrat; 5:o Herr Hallings, angående stats-anslag till fattigvården i Malmö, m. m.; uti hvilket ämne flere Ståndets ledamöter sig yttrat; 6:0 Herr Helledaijs, angående fortfarande af ett redan på viss tid beviljadt årligt Stats-anslag till de fattige inom Landskrona garnizons-församling; och 7:o Herr Hjorts, angående ett Stats-anslag till fattigvården i Christianstad. S. D Till Allmänna Besvärsoell Ekonomi-Utskottet remitterades Herr Fridstedts motion derom, att Marstrands stad måtte förunnas fri nederlagsBih. till R. St. Prot. 1840. 9 Sami. 1 Band. g 58 Prot. Utdr. d. 16 Februari 18^0. lätt föi' utländske varor; i anledning af hvilken motion flere ledamöter sig yttrat. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: l:o Olof Benjaminssons från Götheborgs och Bohus
Lane fly relf en mera befordrat ån sökt motverka detta onda, Lyckligtvis hafva förledelserne till odlfngslån och, Dijkont er ingar varit så väl ifrån denna landsort som Norrland i allmänhet så långt aflägsnade, att dejfa flora anCtalter icke till den grad bragt mnebyggarena dår i den intraslade och skuldsatte belägenhet, som större delen af Rikets öfrige innevånare , men försöken af en onaturlig fådesproduction har, genom tätt påföljande missväxtår, äfven der, jemte andra olägenheter, verkat högst ofördelagtigt. Huru som genom de tillkomne Ben 22 Augusti e. nu JFåneJiyrclferna lagsökningar och vinglcrier för ökt sig, bevisar Utskottens uppgift på de vid Landshöfdinge Esnbetet i Öjier fund årligen handhafde mål, nemligen omkring 5ooo för Canziiet, i oo o för L^ndsContoiret och 1200 på det så kallade FörvaltningsUt/kottet, också en sinrik ny uppfinning att föröka onödigt skrifveri och med detsamma trassieri: det bör upylysas, att detta skrifvande så kallade FörvaltniugsUt~ Jkatt, år en permanent afdelning af Jemtlands, JJushållriingsScUlJkap. Sålunda finner man den obehagliga sanningen af hvad Anders Mårtens-, son yrkar, nemligen: ”Att Jemtlands innevånare skolat vara i större välstånd och med hvarandra lefyat mera fredsamt och enigt före Lånets inråttande: att den fördel landet njutergenom egen Landshöfding, tår endast en heder, sorn icke svarar mot den förlust Staten och Landet lider för underhållandet af Landshöfding , LandsSecreterare, LandsKamererare med flere Tjenstemän; och att om görotnåien ökats , så torde just tillfället ej sällan vara orsaken till de tråtgiriges ansökningar och tvister, hvilka, i saknad af sådant tillfälle, ofta skolat biläggas.”
Hän för det kommande året till erhållande af understöd, antagne och uppförde Odlingsföretag, dervid alla Special-handlingar återsändas, att hos Hushåll. ningsSällskapet (Konungens Befallningshafvande) till nödig controll vara att tillgå, men sammandragen förblifva hos BancoFullmägtige. Banco-TJtskottets Betänkanden. 261 bör innehålla hvarje till lån berättigad lönesökandes naum och hemvist, företagets vidd och beskaffenhet, lönesumman , sorn blifvit faststahl, samt i huru många Terminer den bör ulga, hvarvid iakttages, att ej öfver hälften i förskott lemnäs. Sedan LaridthushållningsSällskaperne (Konungens Befallningshafvande) erhållit omförmälde BepartitionsLista, gifve de hvarje Låntagare, sorn ansetts berättigad, till understöd, del af denna Lista, så vidt densamma honom rörer, och åligger det en sådan Låntagare, att med görligaste första dess Skuldebref, i behörigt skick författa, och med nödige säkerheter försedt, till BancoStyrelsen in. sända, med skyldighet, att inom den 1 påföljande Junii hafva uttagit den del af det beviljade lånet, som å RepartitionsListan blifvit upptagen, vid förlust af denna rättighets begagnande fördel löpande årets Låntagare, som vill lyfta ytterligare andel af ett beviljadt Odlingslån, skall hos Bariqueri förete LandtiiushållningsSällskapets (Konungens Befallningshafvandes) bevis, att så mycket af Odlingen blifvit fullgjordt, som efter de vid lånets beviljande följde grunder motsvarar lavad deraf redan utgått. §• 9* Då lån till jernngoAlternativ. Då lån da Odlingar komma i till jemngoda Odlingar 5 6a Banco-Utskottets Fetänkanden - fråga, och Lånefonden icke medgifver, att alla kunna utgå, ege då de företrädes-rätt, hvilka blifvit anrnäldte från de Län till hvilka de minste LåneSumrnov äro förut beviljade.
ProLUtdrag den 21 Juli ISUÖ. 2:o. Universiteten Riksdagsmanna-underhåll. 5:o. De vid Rikets Allmänna Elementar-läroverk ptl ordinarie stat anställda Lärare, som i och för sina befattningar ega presterlig befordringsrätt men ieke in nehafva Pastorat, skola utse Fern Riksdagsman i Preste-Stdndet sålunda all lärarne inom hvarje af bär nedan bestämda val-distrikt ibland sig, pä säll de inom distriktet öfverenskomma, välja en fullmäktig. Val-distrikten är o, del första: Upsala och Hernösands stift; det andra: Stockholms stad och Westerås stift; det tredje: Linköpings, Strengnäs och Gottlands stift: det fjerde: Skara, Göteborgs och Carlstads stift; det femte: Wexiö, Lunds och Kalmar stift. Valens verkställande ombesörjes inom hvarje distrikt skiftesvis af ett af dess Konsistorier, i den följd stiften här ofvan nämnas. Läkare, hvilka genom aflagd Licentiat-examen, blifvit till läkare-konstens vtö/vande behörigen legitimerade, skola inom sig utse till Riksdagsmän i PresteStdndet Fyra Fullmäktige, hvilka ej till annat Riks-Stdnd höra, och med iakttagande för öfrigt af hvad 17 och 18 SS innehålla. Med valen förhälles sålunda, alt Sundhels-kollegium kallar, inom dea lid, sorn fastställd är för Riksdagsmannaval förrättande, vederbörande läkare inom riket att, på utsatt dag till vals anställande inför Kollegium sammanträda, hvarvid en hvar, antingen personligen, eller genom befullmäktigadt ombud, nion alltid med slutna sedlar, sä beskaffade som i 71 S innehåller, väljer inom korpsen fyra medlemmar till fullmäktige i Preste-Slåndet. § 16. Underlåter Valfördelning att Riksdagsman ställa vare förfallen till det. vite, Ståndet prölvar skäligt utsätta; skolande — Ståndets kassa. § 19.
Nej, förklarade det han ansåg Ja hafva varit öfvervägande. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 4 och 13 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 77, i ani. af K. M:s Nådiga Propos. om indragning till Kronan af den ränteved, som är anslagen för Wisby s. k. krono-kalkugn i Gottlands län, och om ersättning derför till kalkugnens egare. Hr Printzensköld, Carl: När man vid genomläsande af detta Betänk, erfar allt hvad som blifvit tillgjordt i afs. å de s. k. kalkugnarne på Gottland, kan man icke annat än på det högsta beklaga det oförsvarliga sätt, hvarpå embetsmannen i fordna dagar bevarat K. M:s och Kronans rätt, likasom man måste beklaga att den för några år sedan tillsatta skattejemknings-komitén hade så bråttom med sina förslag till räntornas förenkling, att den icke gaf sig tid att utreda alla med denna vigtiga fråga sammanhängande ämnen, utan på höft föreslog åtskilliga förändringar i st. f. att törst noga undersöka och utreda alla förhållanderne. Om man ieke på detta förvända sätt gått till väga, så hade man icke kommit till det besynnerliga resultat att, eftersom Påhl erhållit en förmån, den man icke kan gifva Per, utan att förnärma andras rätt, så skall Staten träda emellan och göra betydliga uppoffringar för att åt Per bereda samma förmån som man af obetänksamhet förut åt Påhl beviljat. Jag måste beklaga att Staten blifvit försatt i en sådan belägenhet VII H. 2i 370 Den 15 Juli e. m. vid detta tillfälle, ty nu skall Staten betala 1,500 Rdr Rrut derföre att man verkställt en ränteförenkling, utan att hafva besinnat att dess genomförande i sin helhet icke, utan på bekostnad af andras rättigheter, kunde blifva möjlig. Jag har ansett mig böra fästa upmärksamhet på detta både besynnerliga och ovanliga förhållande, ehuru jag för min del icke vill bestrida det af StatsUtsk. tillstyrkta bifall till K. M:s Propos. Pir af Dalström, Gustaf Jakob: