Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet, som vid denna frågas behandling bordt i första rummet Tåsta sin uppmärksamhet på läkarnes i Sverige qvalifikation till inträde i Statens tjenst och till rättighet att enskildt utöfva läkare-konsten, har, för att kunna i afseende härå bilda sig ett tillförlitligt omdöme, förskaffat sig underrättelse om undervisningssätt^ vid de nu ifrågavarande medicinska läroverken och dervid inhemtat att förhållandet är följande. Vid Medicinska Fakulteten i Upsala. Sedan den studerande inför Filosofiska fakulteten med vissa minimi-betyg aflagt medico-filosofisk examen, hvari icke något medicinskt ämne ingår, blifver han, såsom Medicina: studiosus i Medicinska fakultetens album inskrifven samt börjar sina medicinska studier med anatomiska dissektioner. Ett stort antal af Upsalas alumner dissekerar vid Carolinska medico-chirurgiska institutet, äfvensom de der sysselsätta sig med kemiska laborationer. Det praktiska, anatomiska och farmaceutiska studiet, jemte derpå följande bokstudium och prof i Upsala upptager vid pass tre år, under hvilken tid den studerande vanligen icke besöker några sjuke. Han tager, sålunda förberedd, Medicine-kandidat-examen, hvaruti ingå anatomi och fysiologi, farmaceutisk och fvsiologisk kemi, samt farmakologi, theoretisk medicin och medicinens histora samt chirurgi och obstetrik, således äfven praktiska ämnen, om hvilka examinanden vanligen icke eger större insigt, än den, som genom läsning i böcker kunnat inhemtas. Efter aflagd examen begifver han sig till Stockholm, för att tolf månader tjenstgöra vid der befintliga kliniker, hvarefter han återvänder till Upsala, för att genom åhörande af kathedrala föreläsningar och bokstudier, under vid pass ett år, förbereda sig till Licentiat-examen, hvari ingå praktisk medicin, chirurgi och obstetrik samt ophthalmiatrik, toxicologi och rättsmedicin, farmaci och medicinsk kemi. På grund af sedermera författad, utgifven och försvarad disputation, för - 8 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande M !)7. klaras han af Fakulteten för Medicine-doktor.
Men det är något 79 annat tillika. Man skrattar åt mig. Hvad är det? Ser jag lustig ut? MARGARETHA. Det är illvilja, min vän, den följer alltid förtjensten. JACQUES. Jag har förtjenst alltså! Du anser mig vuxen mitt värf? MARGARETHA. Det har jag aldrig tviflat på! JACQUES. Hur mår min son? MARGARETHA. Han sofver redan och drömmer om JACQUES. Hvad drömmer han om? Kanske om att han är stor och skall ärfva sin far; vackra drömmar; och kanske han drömmer att han inte kan vänta lifvet ur honom för att få hans syssla? Död och pina! MARGARETHA. Jacques, Jacques! Nu komma de stygga tankarne igen! JACQUES. Ja, ja! Drif bort dem då, du kan det! Gillets banér. HELVIG från Gillehuset åtföljd af två tjenare som bära MARGARETHA. Ser du Jacques, der är ditt segertecken som skall bära vittne om dina fienders nederlag. Helvig och jag skola sätta det i stånd, ty det har stått och blifvit gammalt och söndrigt. 80 JACQUES försjunker. HELVIG till tjenarne. Gå varligt på trappan! Ack, Herre Jemine, jag har sett ett sådant elände i dag, gode vänner, just i en trappa. Kan I tänka, att våran Lisa gick och spillde i trapporna, och så glömde det skarnet att torka efter sig, så att då skaffarn Mårten kom från torget, så slog han i kull och bröt armen af sig, rätt framför armbågen, så vi måste bära menniskan i ett kläde till hospitalet. Det är förskräckligt så mycket elände i verlden; men det värsta var att det var högra armen! Och hans hustru och barn! Gud nåde de arma. MARGARETHA. Har han barn? HELVIG. Sju oförsörjda barn! ger, att det är ett elände! Ja, det är som jag sä- MARGARETHA. Det var en svår olycka som vi måste söka hjelpa, men icke kan Domherren lemna dem på bar backe. HELVIG. Domherren!
491 förelsen emellan de nödvändigaste och möjeligen umbärlige Statsbehof; derigenom utfinna utvägar till reglering och nedsättning deri, till beredande af nedsättning i Bevillningsbeliofven, samt i sådana åtgärder och i öfverensstämmelsen i Regeringens och Nationens gemensamma åsyftanden till allmän och enskild hushållning, omsider finna den enda rätta grundval lagd för Myntsvärdets förbättring och en borgen för Nationens nu varande och framtida väl. Jag anhåller vördsamt att Betänkandet må till Utskotten återremitteras samt att dessa Anmärkningar må detsamma få åtföljas. Friherre Boye, Ludviga hade inlemnat ett så lydande anförande: I ovissheten huruvida mitt bemödande, alt förstå Finance-Betänkandets alla framställningar, verkeligen lyckats, eller cj, skall jag icke våga, såsom positivt träffande, uppgifva mine anmärkningar deremot; men jag skall dock tillfredsställa min egen öfvertygelse om min pligt, såsom Riksdagsman, i detta vigtiga ämne. Denna pligt fordrar af mig att frimodigt bekänna, det jag, efter att hafva studerat Betänkandets alla framställningar, är inom mig förvissad derom, att i detta Betänkande är språk ett, och sak ett annat. Jag förbigår språket och beger mig till saken. Mig synes, att Betänkandet förutsätter, såsom hogsta mått af nationlig sällhet, det Myntförhållande, som ger Silfver i Rörelsen, till den grad, att alla Sedlar kunna genast och efter deras fulla namn-värde till Silfver förväxlas; — mig synes, att Betänkandets hela tendence är, att skyndsamt föra Oss till detta mål af lycksalighet, som naturligtvis skall börja med en Realisation; — och sluteligen har jag trott mig förmärka, att de Medel, som Betänkandet framställer, bestå uti 1:0 Indragning af Sedelstocken, och 2:0 en anskaffande förökning i Banquens Silfverfond.
Maj:t — med anmälan, att Rikets Ständer anse anställning i tjenster och befattningar, hvartill qvinna kan grufvas lämplig, och hvarifrån hon ej genom grundlag eller civillag är utestängd, hädanefter böra henne tillkomma, när hon visar sig dertill ega erforderliga kunskaper och skicklighet, samt fördenskull - Allm. Bese.- och Ekon.-Utskottets Utlåtande N:o 75. 9 denskull tillfälle böra beredas qvinna att aflägga de för dylik anställning föreskrifria kunskapsprof — anhålla, alt Kongl. Maj:t mätte vidtaga och, der så nödigt finnes, hos Riksdagen föreslå de åtgärder, som för genomförande af en sådan förändring i hittills beslående förhållanden funäs erforderliga. Stockholm den 20 Murs 1866. Reservationer: af Friherre Cederström, R. : “Från detta utlåtande skiljer jag mig, dels i anseende till vissa delar al motiveringen, ehuru betydliga förbättringar i afdelnin gens förslag blifvit af Utskottet vidtagna; men som jag ej ulan en alltför stor utförlighet här skulle kunna utveckla mina invändningar i lörslnämnda hänsyn, åtnöjer jag mig med alt endast antyda min afsigt, att uti det Riks-Stånd, jag tillhörer, vidare mig derom yttra; — dels ock i afseende å Utskottets slutliga hemställan, hvilken synes mig vara i mera vidsträckt omlattning uppställd, än som af de inom Riks-Ständen förekomna skiljaktiga åsigler i delta ämne är, efter mitt sätt att uppfatta deras innehåll, påkalladt. Att en sådan vidsträcktare åsyftan kan möjligen motverka, och ingalunda gagna, befrämjandet al en moderatare och lill sin nytta mera allmänt erkänd utvidgning, inom vissa gränser, al qvinnans befogenhet eller berättigande till anställning i åtskilliga befattningar, utgör för mig en ytterligare anledning, att icke uti det nu afgifnn utlåtandet mig förena.“ af Herr af Klint, E. M.; af Professor Ribbing; af Herr Isberg. Bih. till B St. Prat. 1865 & 1866. rf Samt. 23 Helft. o STOCKHOLM, TRYCKT HOS J. i A. HUS, 186K.
Icke anseende lillständigt alt vidröra de förhållanden, i afseende på den afdömda saken, hvilka kunde tala för bifall å K. M:s nåd. propos., anser jag mig, då, till en stor del, en ny generation lärer komma att afgöra frågan, erinra om de stora förljenster, Presidenten af Billbergh förvärfvat af fäderneslandet under sistförflutna krig, då vigtiga uppdrag voro honom anförtrodda, utan annan ]controll än nitets och pligtens, och då användandet af dessa egenskaper i deras högsta grad, förenade med skicklighet, otvifvelaktig! besparade för statsverket många millioner. Denna nåd. propos. begärdes på bordet af Hr Dalman, Fredr. Wilh. och Hr Ribbing, Arvid. Upplästes och begärdes på bordet K. M:s denna dag ankomna nåd. skrifvelse af d. 19 sisth Äng., ang-.de de vid öfverlemnande! af 1841 års bevilln.förordn, äskade uppgifter, till grund för framdeles företagande granskning af minimi-tariffen å hemmansvärdena m. m. 180 Den 4 September f. m. Lades på bordet nedannämnda från Utsk:n inkomna mern. och utlåt., nemi.: från Stats-Utskottet: N:o 11, i anledn. af erhållen återremiss å Utsk:s mern N:o 2, innefattande anmälan, att 3:ne Landshöfdingar blifvit till ledamöter i Utsk. invalde. från Bevil 1 nings-Utskottet: N:o 2, ang:de äterlemnande af Hr G. W. Gillhergs hos Vällofl. BorgareSt. väckta motion om restitution af äganderätts bevillning för Upsala stads löningsjord. N:o 4, angrde äterlemnande af Hr von Hohausens, Mich. Silvius, motion om inrättande af dubbel postgång emellan Gottland och fasta landet.
Jag vill blott ^yinra, att Kongl. Maj:t icke skulle igenkänna Riksens Ständers vanliga varsamhet, om till Kongl. |Maj:ts Nådiga sanction öfverlåmnades ett beslut, som, efter Grundlagen, icke tillhörde Kongl. Maj:ts pröhl ning. RikgåldsContoiret och Banken bero en-i samt af Riksens Ständer. Jag hemställer således, att, på sått Grefve Spens föreslagit, en distinction må göras, samt att, då Riksens Ståa* der hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om kungörande af deras ifrågavarande beslut1, rörande DiscontUtredningen, endast de delar af samma beslut må till Kongl, Maj:ts Nådiga pröfc 94 Den 2 Juni i. ning och sanction öfverlemna*, för hvilkas verkställighet redan gifne lagar i någon måtto kunde behöfva rubbas. Grefve von Platen: Då jag uti orden: till allmän efterrättelse gällande författning, icke finner annan bemärkelse ån: en allmän Lag till allmän efterlefnad, så synes vål häraf, att alia, både Banken, Fordrings-och Actieågare åro förbundne att rätta sig efter samma Lag; men sorn jag tror, att fordringsågarnes rått till massan år obestridelig, förenar jag mig fullkomligen med hvad Friherre Cederström anfört. Friherre PFirsén: Sedan nu 17 punkter blifvit genomgångne, deruti jag hört de sist talande Herrar Ledamöter afgifva sädane yttranden, som väsendtligen föranledt till de vid dessa punkter fattade beslut, och jag nu bör dem göra reservation emot den punkt, genom hvars uteslutande alla de öfrige 17 skulle vara såsom ogjorde och annullerade att anse, så bekänner jag, att det varit mycket lämpligare, om man gjort detta till den första frågan; emedan, derest Högloflig© Ridderskapet och Adeln jemväl bifallit den nu gjorde reservation, man kunnat bespara sig mycken möda och tid
Ank. till Exped.-Utsk. den 23 Maj 1866, kl. 1 e. m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Majds nådiga Proposition, angående disposition af kronotiönden på Gotland för dervarande presterskaps aflöning. (U. A.) Uti högstberörda, den 2 sistlidne Februari lill Rikets Ständer aflåtna, af samtliga Riks-Stånden till Stats-Utskottet remitterade nådiga Proposition (N:o 77), har Kongl Majit behagat meddela, hurusom, — efter det Kongl. Majit till Rikets åren 1834 och 1835 församlade Ständer öfverlemnat att sig yttra öfver ett af Kongl.
Friherre Silfwersch ölds Memorial, om skyldighet att kaga lösen för sädane Wakten-Werk, som kunna hindra odlingar, jemte Urjkoitens öfwer anmärkningar wtd detta Betänkande den zo i samma manad afgifne förklaring; Och som Riksdagens snart annalkande flut lade hinder i wägen för en sä fullständig granskning, svin Ståndet ansäg detta ämnes wigt fordra, fann Ståndet sig icke kunna, till hwad Utskotten föreslagit, lämna bifall, utan beslöt för sin de! hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhälla, att fräsan till Lag-Commitläens åtgärd ökwerlämnas, för att af Committcen noggrannt beredd, wid nästa Riksdag till Riksens Ständers ytterligare handläggning förekomma. klt supra. Lx krotocollo, ftft Lerjström. Utdrag af wälloflige Borgare - Ständets prorocollhaller wid Urtima Riksdagen i Orebro den ro Aug. 1812- SD^öid förnyad föredragning af Bewillningö-Utskottets Utlåtande öfwer de inom Riks, Stånden gjorde anmärkningar wid Utskottets Betänkande, angående Bewillningen för Bränwinsdränningen, sann Bergare-Ståndet för godt att antaga det först afgifne Betänkandet, med de deruti genom nyssnämnde ytterligare Utlåtande förestag, ne förändringar; i följd hwaraf ät Utskottet skulle uppdragas, att med förslag till ny Redaction af förestrifterte vin afgiften för Bränwinsbränningens ffyndsammeligen inkomma. Ot supra. Lx krotocollo, ft ft Lerjström. Den ro Augusti. 2s/s Utdrag af Wällöf! Borgare-Gtändets protocoll, hållet wid Urtima Riksdagen i Orebro den ro 2lug. 1812.
Ridder skåpet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af BondeStåndets den 23 och 27 sistledne December aflåtne saint den 30 i samma månad på bordet lagde frenne särskilte ProtocollslTtdrag, innehållande BondeS:åndets Remiss till Statsoch BancoUtskotten samt communication med de öfrige RiksStånden af BancoFullmägtigen Anders danielssons från Elfsborgs Län Memoiial , innefattande hemställan, att nämnde Utskott måtte från den allmänna granskningen och pröfningen af Kongl. Majus Nådiga Proposition till Riksens Ständer om Allmänna Penninge-rörel* sen och Mynt-värdets upprätthållande, skilja den del deraf, som hade omedelbart afseende på inlösningen af samtlige Disconternes Assignationer på Riksens Ständers Bank, och serskildt Betänkande deröfver skyndsarnmeligen afgifva; uti hvilken Remiss de öfrige RiksSiån - Protokolls Utdrag d. 2 Jan. 1818. 475 den blifvit inbjudne, att sig med BondeStån. det förena ; fann Högloft. Ridderskapet och Adeln för godt, att äfven för sin del uti ofvannämnde Remiss instämma. S. D. Remitterades till StatsLTtskottet: Ett Memorial af Herr von Schultzenheim , David , den äldre , om angelägenheten af Ban kens publicité jemte Grefve von Schtverins, Fredric Bogislaus, yttrande i samma ämne. till BancoUiskottet:
Den sprri bifaller, att, såsom Stats-Utskottet i un ålande af den 10 i sistlidne månad föreslagit, den brist, sorn kan uppkomma uti 30,500 R:dr af den projecterade frivilliga afgift inom Hufvud - Staden t ill Theatrens härstädes underhållande för nasta år 1819 må godtgöras af öfverskotts-medel å Stats-Verkets intrader, voterar Ja, den det ej vill Nej. Vinner Nej; så kommer vidare understöd för Theatren, an det för innevarande år till 30,500 R:dr förealagne ej att äga rum utöfver de på Stat för Dramatiska Spectaklets underhåll anslagne medel. Stats-Utshottets Betäntmnden. soll Efter det Voterings-Sedlar blifvit utdeldte, Insamlade och öppnade, befunnos Femtio Tre Ja och Sextio Sex Nej; ocji sotn Nej altså vunnit, så kommer vidare understöd för Theatren, än det för innevarande år till 30,500 R:dr föreslagne ej att äga rum utöfver de på Stat till Dramatiska Spectacletts underhåll anslagne medel; Hvilket Förstärkta Stats - Utskottet skolat vördsamligen anmäla. Stockholm den 3 Julii i§i8. Rikets Högloft. Ständers Stats-Utskotts Ut. låtande öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande, i anledning af väckt Motion3 så väl om fördelningen af arbetet emellan Riksens Ständers Revisorer af WatsBancooch RiksgäldsVerken, som skyndsam tryckning af desse Revisorers Berättelser. *^edan Stats - U tskottet under den 13 nästlidne Maji till Rikets Högloft.
Då vi således nu äro på vägen till en nyttig reform i detta afseende, hade jag gerna sett, att betänk, genast blifvit bifallet; men då emedlertid så många ledamöter redan yrkat återremiss, att jag förmodar, del Ståndet icke lärer vägra densamma, skall jag utbedja mig att få lemna några upplysningar. Hr v. Hartmansdorff bär fäslat sig dervid, att Kronan icke får försel lön Jag får härvid erinra, att vid sista riksdagen beslöts och derefter litkom en författning, som frikände från en sådan afgift och tillika lemnade uppsägningsrätten ensamt åt räntegifvare^ Sådant var en af Ständer och Konung frivilligt gifven gärd åt jordbrukaren, och deri tror jag icke, att staten har att befara någon förlust. Det är ett fullkomligt misstag af Hr v. Hartmansdorff, att Kronan nödgas erlägga forsellön lill sådana räntetagare, hvilkas indelningsafkastningar ingå till Kronan emot ersättning af Kronan till indelningshafvare^ Derjemte bade jag verkligen icke väntat mig af den upplyste representanten, att lian skulle återväckt frågan om PresteStts privilegier. Den var vid sista riksdagen å bane in amplissiuia forma, sålunda alt PresteSt. gick ända till protest; men sedan K. M. bort KammarColhm i ämnet, samt delta verk uti utlåt., som i betänk, under pag. 4 finnes upptaget, tillförlitligen utredt, att frågan på intet sätt rörde några privilegier, utan blott sättet för prestationernas utgörande, har det visat sig, att Konungen godkänt en sådan åsigt af saken, enär lian i öfverensstämmelse dermed gjort propus, i ämnet; och jag får äfven förklara, att ingen enda i Utsk. framkom med förebärande af några privilegier, såsom för saken hinderliga. Hr Gunther bar såsom anmärknrr emot betänk, åberopat reservationerna vid detsamma. Om jag icke funne, att det alltför mycket skulle trötta R. o. Ad., vore jag beredd att punkt för punkt genomgå Hr .Stenhammars reservation för att ådagalägga, hurusom den fullkomligt saknar all grund och consequens, men likväl är mästerligt uppställd för att förvilla dem, som icke vilja närmare tänka i ämnet.
Propositioneme tryckas äfven i för små häften och tued flere blanka sidor än sorn beij öfdes. Sådant bör kunna förekoinmas och allt tryckas i en svit, likasom Stats-Utskottets Betänkanden. igiQ d. 30 Januarii f. m, yljskrif C. Herr von Hartmansdorff, August: I hufvudsaken instämmer jag med Herr Cederschjöld, eller deri, att hvarje Utskotts betjening borde besörja tryckningen af dess Betänkanden. Hade ej Expeditions-Utskottet satt sig deremot, sl hade de svårigheter, som nu yppas mot tryckningens verkställighet förmodligen icke inträffat, Men i det föreslagna alternativet, eller att correcturläsningen skulle skiftevist besörja» af betjeningen från alla de andra Utskotten, kan jag ej dela Herr Cederschjölds tanka. Oordning skulle deraf ofelbart förvållas. Bättra synes det mig vara att hellre öka Expeditions-Ut skottets Betjening med några personer, som åro skickligo correctorer, emedan till corréctur-läsning fordras en vana, som icke alla hafva. Prof O 1 deraf kunna anföras ur Stats-Utskottets Betänkanden, hvilka tryckas under detta Utskotts egen uppsigt. Der står på ett ställe: lika i stället för ic. Ite; och på ett annat ställe: oförenligt, dåder borde Proc. Vcdr. d. 30 ffaft. 1829, 97 Sta förenligt, hvarigenom meningen förändras, dag vet, att det plägar vara fåfängt att tala emot'' nrfvoden , anslag eller förökning; men yrkar likväl, att det arfvode , som tillerkännes de serskilde personer, hvilka borde bestrida correctur-läsnirt. gen inom Expeditions-Utskottet, icke må vara större, än andra Cancellisters, emedan correcturläsning visserligen icke fordrar några utmärktare egenskaper, utan blott en vana, som hvarje factor på ett Boktryckeri plägar ega. 1829 den 3o Januanii f. m, Afskrift.
Det stormade inom henne, hon var nära att fattas af förtviflan. O, att hon skulle vara så ensam! Hon kände sig glad, att skolan ändtligen började. Det regelbundna arbetet skingrade något hennes grubblerier. Hon trifdes bland sina barn. Hennes stilla, mjuka väsen hade gjort henne älskad af flickorna, och det värmde upp henne. Ibland om aftnarne plägade hon bedja ett par tre af de mera försigkomna att med föräldrarnes tillstånd stanna hos henne ett par timmar. Då kände hon sig glad till sinnes. Hon styrde om kaffe och smörgåsar åt sina flickor, och kring hennes lilla lampa sntto de, när det blef mörka kvällar, och arbetade under förtroligt samspråk. Men när de sedan gått, kände hon sig mera allena än nå- gonsin. Benämning som ej en kan få. Hvad brukar genom dalen rinna? Hvad mången ännu tror uppå. Z-s. Tändsticksuppgifter. Bidrag mottagas med tacksamhet. Logogryf. En stjärna lik i vinterkvällen du ser mig nog på lifvets stråt. Ej sitter jag på himlapällcn, fastän jag oträfvar däruppåt. Jag söker gagna mänskors skara och lyser med det ljus jag fått. Jag frälsat mången ifrån fara, då han min lelning ej försmått. Väl är min strålglans ganska ringa, man ser den icke vilt omkring, men kan jag hjälp till någon bringa, jag bättre är än ingenting. Ack män ' ska, må ett råd du höra: förakta ej de pund du fått! Kan du ej storverk genomföra, kan du dock göra mycket godt. Med delar sex kan du mig skiifva. Du hör hur anspråkslös jag är! Jag icke mycket har att gi va, men hvad jag har, jag bjuder här. Hur är du nog i barndomsdagar, då sorgen dig ej hunnit har? Hvad betar uti bondens hagar och mager kost tillgodo tar? Hur kallas plär vårt sista läger, förr ' n man i grafven hamnat har? Hur man åt skytten ofta säger? För kläder Ju ett godt förvar. Hvad är den gamle, då han åren förutan kink och krämpor bär? Hushållsbestyr båii ' höst och våren. Hvad plär man dig för » vännen kär »? Hvad man på landet brukar finna. Ett räknesätt, bland många fler.
Sådan uppsägning sker medelst derom i rikets ofliciela tidning införd kungörelse. Till en början och under en tid af Tio år, räknad från upplåningens begynnelse, vill dock Staten afstå från begagnandet af sin uppsägningsrätt. 4:o. Räntan för den i obligationerne förskrifna lånesumma utgår med Fyra för hundra, efter år räknadt, och tillhandahålles ovilkorligen obligations-innehafvaren hvarje halft år, emot återställandet af den å samma ränta utfärdade kupori; börande hvar och en obligation, vid dess utfärdande, vara försedd med dylika kuponer å halfårsräntorna för en tiderymd af Tio år; och skall samma obligation sedermera, intilldess den varder inlöst, hvart 10:de år förses med nya ränte-kuponer för enahanda tid. 5:o. Yid den upplåning, som under tiden intill nästa Riksdag varder verkställd, får någon rabatt å det kapitalbelopp, derå pbligalio nerna äro utfärdade, icke af Riksgälds-kontoret medgifvas. 6:0. Obligationerna utgifvas å 2:ne särskilda valörer, utsatta i både sedeloch silfvermynt, nemligen: å Fyrahundrafemlio Riksdaler Riksmynt eller Etthundra tolf R:dr 24 sk. i Silfver—specie; och å Niohundra Riksdaler Riksmynt, eller Tvåhundra tjugufem R:dr i Silfver-specie. 7:o. Till ränteliqvider för dessa obligationer och kapitalets amortering anvisas samt uppföres å den stat, som af Rikets Ständer vid hvarje Riksdag varder för Riksgälds-kontoret utfärdad, ett årligt an - Slals-Ulskoltels Betänkande, JH 272. 23 slag, svarande emot Fem procent å det belopp, sorn enligt Rikets Ständers beslut skall upplånas; hvilket anslag kommer att fortfarande och med oförminskadt belopp årligen utgå ända till dess hela lånet blifvit i stadgad ordning återbetaldt.
A. 65. — i anledning af väckt fråga om utfärdande af de vid sistförflutne Riksdag af Rikets Ständer föreslagne Handels-och HandtverksOrdningar. XXVI. B. 408. XXVII. Å. 69. XXXIX. U. 284. XLI. i56. LXI. A. 20, 112. — i anledning af väckt fråga, rörande Näringsfriheten. XXVI. B. 4<>8. XXVII. 76. A. 253. LII. B. 33o. LVI. A. i36. — i anledning af Kongl, Maj:ls Nådiga Proposition d. 28 sistledne December, an - 3a5 gående en ny Stängselordning. XXVI. B. 408. XXVII. A. 182. XXXVII. E. a73. Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottens Betänkande!!, Memorialer och Utlåtanden i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande, rörande väckt fråga, att Rådstufvuoch KämnersRätter må erhålla exemplar af utkommande Författningar; äfvensom att KämnersRätterne må tillhandahållas den så kallade FörfattningsSamlingen. XXVII. B. 221. XXVIII. A. 88. XLVI. B. 117. XLVII. A. i93. XXIX. E. a5. — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition med öfverlemnande af Förslag till ny PrestvalsFörordning. XXVII. B. 221. XXVIII. 101^ Å. 116. XLIV. U. 201. L. A. 272. LIL B. 33o. LIV. A. 23g. LXI. E. ni. —- i anledning af gjorde anmärkningar vid Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Betänkande, rörande förklaringar och tillägg i Kongl.