Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. I anledning af Stats-Utskottets den 24 sistlidne Februarii på bordet lagde memorial N:o 11, hvaruti Utskottet till Bidderskapet och Adeln, Borgareoch Bonde-Stånden, återlemnat Kongl, Maj:ts af desse Riksstånd till Utskottet remitterade Nådiga Proposition rörande beskattning af Tullqvarnar, samt Valkoch Stamp-verk för andras betjenande å Städers områden, samt frihet till tullqvarnars anläggande derstädes, utan hinder af åberopad minskning i redan varande qvarnars inkomst; beslöt Ridderskapet och Adeln, att till Bevillnings - Utskottet remittera Kongl. Maj:ts nyssnämnde Nådiga Proposition och att lägga Stats-Utskottets Memorial N:o 11 till Handlingarne. S, D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 24 sistlidne Februarii på bordet lagde memorial N:o g, roel återlemnande till Borga - Trot. UlclrJd. 3 Mars i 83yJ. re-Ståndet af Kongl. Maj:ts till Utskottet remitterade Nådiga Proposition, angående Curhus-afgiftens fortfarande, beslöt Påddeiskåpet och Adeln, som till' Bevillning*-Utskottet remitterat samma Nådiga Proposition, att Statsutskottets ifrågavarande memorial, såsom icke erfordrande någon åtgärd, skulle läggas till handlingarne. S. D. Å nyo föredrogs oclx bifölls Allmänna Besvärsoch Occonomie-Utskottets den 24 sistl-jdne Februarii på bordet lagde memorial N:o 1, om antagande af en Cancellist utöfver livad Riksdags-Ordningens 24 §. medgifver. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos Stats-Utskottcts den 24 sistlidng Februarii på bordet lagde Utlåtanden: N:o 7, i anledning af Kongl,. Majlis Nådiga Remiss å Kamereraren II.
Hennes ögon voro genom arbete och tårar mycket svaga, men hon låtsade som om det var glasögonens fel, att hon icke såg så väl. En liten lapp passades in i hålet på Annies klädningsärm och syddes fast med så stor omsorg som möjligt. 1 T J. " * Sparar a r b e t e. eller IDUN » Nu blir (len j u nästan som ny och kommer att hälla ännu ett par månader, till dess jag kan ta ' till mina sommarklädningar. » Annies röst klingade munter, och modern såg ej, att hon en stund därefter i s m) g torkade bort en tår, som droppade ner på hennes förkläde. Och hvarför skulle hon visa modern att hon grät? En försakelse — en helt liten sådan — vållade detta känsloutbrott. Det var ' så dåligt, tyckte hon, att ens känna det som en försakelse. Men hon kunde ej låta bli att i tankarne följa sina jämnåriga skolkamrater till den präktiga kälkbacken därborta på åsen. Hela klassen var med och man skulle ha en riktigt glad eftermiddag. Man hade » salat » till tårtor och andra läckerheter, men Annies börs var tom, och — men hvarför skulle hon behöfva att säga dem skälet till att hon ej deltog i utflykten. Hon hade helt enkelt sagt, att hon ej kunde deltaga i nöjet. Det är halfannat år senare. Ett stridt regn faller och vinden hviner om knutarne. I trädgården utanför fru Skogs fönster stå träden i praktfull höstskrud. Ett och annat vissnadt löf rifves löst af stormen, gör en hvirfveldans i luften och slår med ett Maskande ljud mot de våta rutorna, innan det tungt och motvilligt lägger sig till hvila på syskonbädden nere på marken. Inne i rummet är det kyligt och mörkt. En halfpackad kappsäck står framdragen på golfvet och några fruntimmerspersedlar ligga utåxararanf. J Redigeras af c Sophie bredda på stolarne. Det eljes så hemtrefliga rummet har i dag ett upprifvet och oroligt utseende, som harmonierar med höstregnet utanför. I den lilla hörnsoffan sitter fru Skog, och Annie har slagit sig ned vid hennes fötter, på en pall.
Så val i Sunnerbo! sorn i a inf T™ ?ch *?m Riket f' TörtS™8 * TT** P!‘ öla‘°i »“'■ ieÅä“>]e‘kaS e" mä"gd «räs jLa. 1 rf““s unUMrin^rne' whThu ^l"nn» - a"de r* ^ket, mästa omfattas, att derigenom bereda sig en contant inkomst för de nödvän dige utgifternes bestridande. I öfrigt hörer till binäringarne förfärdigandet af hvarjehanda redskap och käril af träd. Handeln inom landet idkas med spannemål, kreatur och andra Landtmanna-producter. — Den ytterliga tarflighet, som i hvardagshfvet råder bos Småländningen och dess böjelse i allmänhet att göra rätt för sig, föranleda dertill, att denna orts innevånare afyttra allt hvad som icke oundgängligen erfordras för uppehället. Länet, såsom på flere sidor omgifvet af sädesrika provincer, kan icke påräkna afsättnings-ort för spannemåls-productionen, om icke till Halland och en del af Wassbo Härad i Jönköpings Län. Enskifta speculationer hafva hittills så mycket mindre kunnat riglas åt detta yrke, som Statens mellankomst under missväxtår gjort en sådan handel osäker och nästan omöjlig, att bedrifva. Ehuru denna Province visserligen icke kan räknas bland de sädesrike, har likväl produclionen stigit derhän, att örn äfven Staten undandrager sig, att i missväxtår komma till hjelp, bör genom inrättande af Sockne-förvarings-Magaziner, spannemålsbrist icke kunna befaras; äfven som den enskildte spannemålshandlaren i sådant fall låckås att i goda år samla förråder med eller utan biträde å Statens sida. Vid de allmänna Marknaden^ är oftast liflig handel med kreatur och Landtmanna-producter, särdeles örn hösten. Till stor lycka för Landet har den så kallade Gårdfarihandel!! börja1 aftaga. Politisk Författning. Kammarverket:
Lief dsn 5 iXovemker i83l, ouliefdit ikondsköfdingen i Könet ott mell det öl' 182^ konom till sfgifvande älogdo underdonigo förslag till n^ ordinarie rotering i demtlond sä tidigt inliomma, ott förslaget, eftei' Alldis pröfning, linnde Ilikets 8töndei' vid nästpäföljsode Riksmöte till antagande föreläggos, pä det rote-reglerivgen sedermera» genast elter ofvittringens 8lut, linnde till verkstäiligket kefordros; utan ock, keträlfands flögan om provinsens rustningskesvär, i kvilket ämne jemväl undersökningar föregätt, under den ac) i sistnämnde mönod oek är, dels ont^dt kandsköldingen ott upprätto underdänigt förslag till detto kssvärs jemnande pä enakando grunder, 80m för rote-jemkningen klefve gällonde, del8 emed!erti>l tillagt liustkällarne i rustningskördan ett understörl till kelopp of 1000 ll:dr ärligen, ott ifrän oek med 1882 till oek med i83/j of Ltotsmedlen utketalos oek i mon of kördon vederkörsnde tilldelos; i följd kvorof kongl.
Jag fann mig själf föraktlig, som kunde göra detta till en person, hvilken en gång stött mig ifrån sig. Men det var så frestande att tala med denna människa, hvilken jag trodde känna mig så väl. Det var, som att tala utan förberedelse, utan förklaringar. Förutsättningarna voro gifna, och det behöfdes inga kommentarier öfver, hvad som var. Men till min stora förvåning märkte jag plötsligt, att allt hvad jag sade i en för mig själf fullkomligt klar mening, af honom hade fattats på ett helt annat sätt. Under det jag talade, hade hans ansikte fått ett allvarligt, nästan drömmande uttryck. Jag fick den illusionen, att han läst i min själ, innan jag talat ett ord om mig själf, och att han följt mig hit blott för att gifva mig tillfälle att tala ut, och jag kände mig nästan tacksam. Då sade han plötsligt: »Det är underligt, att du också erfarit något sådant.» Jag spratt till, och min blick öfverfor ofrivilligt hela hans soignerade yttre, hans lugna, något bleka ansikte med dess vårdade skägg och putsade hårinfattning, hans jämna, släta panna, det världskloka uttrycket i dessa klara och intelligenta ögon, och jag kände mig osäker på, hvad han menade. »Också?» upprepade jag mekaniskt. Han smålog öfverlägset, och jag märkte, att han gjorde våld på sig för att icke såra mig med en anmärkning, hvilken skulle bringa ömtåliga strängar att darra. Han fortfor: »Jag har ofta tyckt, att vi män i likhet med kvinnor hafva vår kritiska ålder. Det är den period, då illusionerna börja att öfvergifva oss, då vi icke längre förmå att glädjas som i ungdomen, då en kvinna ej längre kan blifva ’den enda’, då ett glas vin ej har det enaståendes lockelse, då lifsnjutningen med ett ord börjar att kännas, jag kan nästan säga uppblandad. Vi förvånas öfver, att solen en vacker sommarmorgon ej väcker samma hänryckning som förr, att vänskapen ej stimulerar, att umgänget med människor ej har samma lockelse hvarken för vår fåfänga eller vårt hjärta. Och då inträder till en tid tomheten. När vi vänt oss vid denna känsla, försonas vi också därmed och inträda i ett nytt skede af lifvet.»
I öfrigt och för den händelse Borgareoch Bonde-Stånden, hvilka hegge Riks-Slånd afslagit Utskottens utlåtande N:o 69, icke heller skulle gilla förevarande förändrade utlåtande, få Utskotten, till beredande af tidsbesparing vid frågans ytterligare behandling, ej allenast inbjuda Preste-Ståndet att den, i öfverensstämmelse med syftningen af Ridderskapet och Adelns återremiss, nu föreslagna förändring i det af Preste-Ståndet gillade utlåtandet N:o 69 godkänna; utan ock, under förmodan, att denna inbjudning af Preste-Ståndet antages, äfvensom att förevarande utlåtande af Ridderskapet och Adeln godkännes, och frågan sålunda, sedan i afseende på gratifications-anslaget två Stånd stannat emot två, jemlikt 69 §. Regeringsformen, bör genom votering i Förstärkt Stats-Ulskott afgöras, for en sådan omröstning föreslå följande voterings-proposition: Den, som, på sätt Utskotten tillstyrkt, bifaller, att Rikets Ständer, med afseende å Adjuncten Ramströms_, genom inrättandet och vidmagthållandet af Stockholms Lyceum, ådagalagda förtjenster om ungdomens bildande, å Riksgälds-Contoret till Kongl. Majus Nådiga disposition anvisa en summa af TreTusende Riksdaler Banco, samt, med tillkännagifvande häraf, hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, alt Kongl. Majit., derest, efter anställande undersökning om den vid nämnde Lyceum följda läromethod och den framgång, densamma må hafva vunnit, Adjuncten Ramström skullj; finnas vara förtjent af ifrågavarande uppmuntran från Statens sida, täcktes låta berörde 3000 R:dr såsom gratificalion till honom utbetala, röstar Ja; den, det icke vill, röstar Nej. Vinner Nej, kommer icke något anslag att för ifrågavarande ändamål af Rikets Ständer beviljas. Stockholm den 13 Maj 1845. 4 Staissamt Allm, Besv.- och Ekon.-Uiskottens Memorial, N:o 118.
N:o 12 ang:de spisqvarter. Om man på det sältet kunde, genom skattefrihet uppmuntra inrättandet af spisqvarter utan spirituosa och med detsamma äfven understödja bemödandena för nykterhetens befrämjande, så tror jag alt man gjorde väl. Hr von Rosen: Den afsigt, som Hr von Hartmansdorff önskat, är vunnen snarare genom betänk. N:o 27 än genom betänk. N:o 12; ty om spisqvartersvärden afsäger sig utminutering af brännvin, så betalar han blott skatt för spisqvarter; men eljest skall han äfven erlägga särskild skatt för brännvins-minuteringen. Jag befarar, att om Utsk:s betänk. N:o 12 skulle blifva gällande, så skulle mycken brännvinsminutering utan skatt komma att äga rum. Frih. Nauckhoff: Jag är af alldeles samma tanke, sorn den siste värde talaren oell tillstyrker att betänk. N:o 27 malte bifallas. Hr Eden hjelm: Efter nuvar. bevilln.förordn. skola krögare och krögerskor betala skatt så väl för spishållningen som för brännvinsminuleringen. Författningen, som är tydlig och klar, säger, att intet brännvin får utlemnas, utan att inåt dermed följer. Uti betänk. N:o 12 tillstyrker Utsk., att sådana spisqvartersidkare, som ej utminutera brännvin, skola befrias från skatt derför. Deruti instämmer jag. När detta betänk, blef återremitteradt, sä ändrade sig Utsk:s ledamöter härutinnan. Jag reserverade mig då och yrkar äfven nu att sådana värdshus måtte blifva befi iade från skatt för brännvinsminutering. I Götheborg hafva vi sådana värdshus och uppmuntra dem genom sammanskott, på det att de skola bära sig. Det skulle vara hård t att pålägga dem en sådan skatt. Jag yrkar derföre, att betänk. N:o 12 måtte bifallas. Gr. Hamilton: Om det vore möjligt att genom det uti betänk.
Eedan året därpå sattes hon i tillfälle att aflägga ett mästerprof på duglighet. Det var nämligen då, som den första stora vårfesten å Skansen gick af stapeln. Och det var fröken M., som i egenskap af doktorns närmaste man ledde förberedelserna till och anordningarna v i d denna fest. I januari började hon sin vandring till de damer, som skulle anmodas att underteckna ett upprop till allmänheten och åtaga sig att medverka. Saken var j u alldeles ny, och mången ställde sig skeptisk i fråga om planens utförbarhet. För att vinna » d e hundra fruarna » måste fröken M. tillfråga minst dubbelt så många. Den reda och noggrannhet, bestämdhet och pålitlighet, det beundransvärda tålamod och den förbindliga artighet, fröken M. vid detta tillfälle ådagalade, voro — • det var den allmänna meningen. — höjda öfver allt beröm. Ett styft arbete och ett drygt ansvar hvilade i de dagarne på henne. Mycket, som under senare vårfester gått af sig själft, fordrade då stor omtänksamhet och ihärdigt arbete. Fröken M. var den » klockarfar » som skulle allting bestyra, som alla ropade på, vädjade till och vid förtretligheter och missöden beklagade sig för. Jag glömmer aldrig följande episod, som j a g bevittnade under en af festdagarne. I hällande regn kommo fröken M. och undertecknad utan paraplyer springande förbi ståndsraden för att söka skydd i Blekingstugan. Under vägen hejdades vi plötsligt af ett nödrop från ett af stånden: » Fröken Millrath, fröken Millrath! » V i stannade naturligtvis tvärt och afvaktade i spänd förväntan ett viktigt meddelande. » Tror frö- ken att det klarnar? » var den fråga, som då ställdes till fröken M. Jag må säga, att jag m e d ett visst intresse afvaktade svaret. Utan att låta den minsta skugga glida öfver sitt ansikte, utan en skiftning af otålighet i rösten svarade h o n på sitt vanliga älskvärda sätt: » Ja, det ska ' vi hoppas, fru X. » Då förstod jag bättre än någonsin, hur utomordentligt lämplig hon var att därute vara de hundra fruarnas och de öfriga medverkande damernas factotum. Det var den sjette vårfesten, som på » nationaldagen » sistlidna sjette juni fick sin högtidliga afslutning.
? midgande af Manufactur-Disconten, 678- 2 Del. Af Herr Aflesior Vsllsen, om förflyttande af Krigs» Academicn till nägvt af Kongk. Famillcn ej bcbodt Lustflott, och Carlbergs byggnaders anwändande till Garnizons Sjukhus, 2 Del. 66. — Preste-Ständet: l Del. Af Herr Doctor L. ^Im. gvitt, angäende Kron-Prinsens berättigande till deltagande i Stats-Radet, 71. — Af Doctor L. rv. ^lingvik, om Förstarkningsmanstapet, rZ8. — 2 Del. Af Doctor ss. lAellgren, om en practist Bergsstat» i Fahlun, 66. — csmmunicerade med de öfrige Ständen: 1 Del. Herr Ileutercronrs, 117. Herr von VVi-i^Lls, 280. — Herr von Kcbult^knberms, 764. Herr l?äklm»ns, 607. grefwe lie Is Oarltixs, 777. — Angäende desi rnwisningars emottagande i npbörd. Dkure, yttranden: Ed för Banco-Utstottet: Ekeskog; ft Skogshushållning. Lkenman, dlils t^clolpb, adlad med namnet »k LLevksm: se Introduction. Electorers ival: se wal Lneelbrscbtea, klsrrmon von, yttranden: I Del. 6o2. Enskifte»,: se präscripstions-tid Ersätt - § Register. ErsätlninMill fZngne Officerare och Under-Officerare; se Dssicerare. Lxpeditisns-Utffottetki Ledamöters walz se wal. —7 Betänk inden och Memorialer; se Memorialer. Expeditioner och Skrifwelser: i Del. Om bränwinsbranningens inställande, 99.
Cederström blifvit yrkad, och den, som å andra sidan blifvit begärd, så att man tydligen ser, att i de i första mom:n innefattas allenast frågan om indragningsmngtens upphörande, men att 3:dje mom. jemväl alser juryinrättningens afskaflände. Hr von Hartmansdorff: Då jag yttrat mig för japroposm, torde det anses otillbörligt, att jag yttrar mig om contraproposm; men för att utveckla Hr Dalmans nu gjorda begäran hemställer jag, örn det ej vore bäst att skrifva Frih. Cederström öfver den ena och Hr Cederschjöld öfver den andra contraproposm. Upplästes till justering följande voter:sproposm; Den, som anser, att till contrapropos. bör antagas, att Exped.Utsk. skall uti riksd.beslutet, såsom hvilande grundlagsändringsförslag, upptaga de ?:ne första punkterna af Constit. Ulsk;s uti memor. N:o 4° framställda förslag, nemi. örn ingressens till Tryckfr:slagen bringande till öfverensstämmelse med 86 5 Reg.F, samt om indragningsmagteus upphäfvande, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o. Ad., att till contrapropos. bör antagas, att Exped.Utsk. skall uti riksd beslutet såsom hvilande grundlagsändringsförslag upptaga hela det förslag till Tryckfrtsförordnts återbringande till dess ursprungliga skick, sorn uti Constit.Utsk:s memor. N:o 4° linnés intaget. Hr Dalman: Jag anser för min pligt att i prot. förvara den tanken, att jag anser propos. icke enligt grundlagen hafva bort meddelas å den contrapropos., som Frih. Cederström begärt, enär, i händelse den vid voteringen vunne, resultatet kunde blifva, att vi linge ett grundlagsför - Den ao Maj e. tn. a53 slag hvilande till nästa riksdag, som blifvit afslaget af alla 4 R i ks S t: 11.
Sedan Herr löfwerste» Lieutenanten Lnxenwalstt nn förklarat, att han warit färdig återtaga sitt yttrande ifall motion derom i förmiddags blifwik gjord pa sadant sätt som Grefwe körner nyst gjort den, sa får jag hemställa till Herr Öfwerste-LieuteNaNten 6ri^envvalcst sjelf att döma om uttrycken i Herr bmbs yllrande i förmiddags pä nägot sätt kunna anses särande i jämförelse med dem Herr Ofwerste« Lieutenanten brukat emot Expcdilions-Utskotter. I stöd häraf får jag bedja Herr Ofwcrste Lieutenanten, att sa wäl för sin egen som för Ständers heder, läka de Uttrycken af sitt yttrande Ulga, hwilka jag rZrs Den 24 November. Kr öfwertygad att Herr Oswerste-Lieurenanren sjelf ogillar. Herr Qripenrvalät. Am Hsglofl. Ridderffapct och Adell, a lisse nödigt, art delta ord-krig, som nu borrlragcr tiden för angelägnare mäl, f?all fortfara inom Ridvarehnsek, hemställer jag ödmjukeligen kill Herr Grefwe, och Landt-Marstkalkcn, om icke ert' apart Söndags-Piemim dertill kunde fä utsättas. Öfwer hwad Herr Grefwe lVlörnsr behagar anföra, Har jag redan haft den äran yttra mig: och hwad Herr Baron Ollerström sagt är af natur, alt torde hända kunna föra längre' än jag önj^ade. Grefwe lantinghausen, ^Ibreelit. Jag föreställer m,g att Herr Ofwerste-LieutenanteN Qripen^valllt sjelf wid noga besinnande wisierligen lärer sinna alr nägra af hans nriryck ej annar kunnat än sara Expedmons-UlstouetS Ledamöter, och får derföre den äran tillstyrka, alt de samma mätte fä Utgå ur protokollet. Härtill ropades Nej. Arfherre Ollerström.
Samt af Riksdags-fullmäktige Lars Guslaf Andersson, Eric Christensson, Johan Gustaf Wasmuth, Jacob Lindby, Ola Persson och Anders Andreasson, hvilka löienat sig med Petter Jönsson. Bih. lill R. St. Lagsamt Allm. Ank. till Exp.-Utsk. den 30 Okt. 1854, kl. 12 m. Betänkande, i anledning af väckta förslag till ändringar och tillägg uti de om Skiftes-verket i riket gällande föreskrifter. Hos Hedervärda Bonde-Slåndet hafva vid innevarande Riksmöte motioner i berörda ämne blifvit väckte af Riksdags-fnllmäklige Johan Ersson från Upsala län, Nils Nilsson från Örebro län, Anders Andersson och förre vice I almannen Per Ericsson från Wermlands län, Per Mattsson och Eric Larsson från Wester-Norrlands län, Olof Lindström från Westerbottens län samt Olaus Ericsson och Johannes Nilsson från > Götheborgs och Bohus län. För behandling af dessa motioner, som, jemte de yttranden, hvilka Per Ericssons motion inom Hedervärda Bonde-Ståndet föranledt, blifvit till Lag-Utskottet remitterade, har delta Utskott med Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet sammanträdt; och få Utskotten gemensamt utlåtande deröfver nu afgifva och på samma gång meddela yttrande i anledning af åtskillige förslag till ändringar i Skilles-Stadgan, sorn blifvit framställde dels hos Höglofliga Ridderskapel och Adeln af Herr Grefve Wachlmeister, Hans, och dels hos Välloiliga Borgare-Ståndet af Herr S. A. Wetterberg, uti motioner, hvilka egentligen afse införande af en förbättrad skogshushållning och derföre i öfrige delar blifvit tagne i öfvervägande uti det betänkande, Utskotten i sistnämnda ämne till Rikets Ständer aflålit. 1 likhet med hvad vid föregående riksdagar egt rum, anse Utskotten lämpligast alt dervid följa den ordning, hvaruti de ämnen, molionerne åsyfta, uti Skiftes-Stadgan förekomma, samt att för hvarje §. särskildt upptaga alla deremot
Ständers Allmänna Besvärs och Oeconomie-Utskotts Plenum, vid Lagtima Riksdagen istockholm, den 17 Januarii 1829. S. D. Herr Friherre Cederström, Jacob, förklarade, .att Herr Friberren för sin del ansåge nödigt, att Utskottets framställning, i afseende på fångvagnars anskaffande på Statens bekostnad, borde med Stats-Utskottet communiceras, oell begärde, alt denna tanka, såsom Herr Friherrens reservation, skulle den afgående skrifvelsen lill Rikets Höglofl. Ständer få åtfölja. Ut supra. Ex Protocollo, C. G. Grip. STOCKHOLM, P. A. Norstedt & Betänkande, i anledning af väckta frågor om arbetscommenderingars upphörande, m, m. Hederv. BondeStåndet har, tinder den 1 sisth December, till Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet remitterat ett Memorial af Riksdagsfullmäktigen Eric Persson från Gefleborgs Län, deruti han, jemte anmälan, att han, redan vid 1823 års Riksdag, fastän förgäfves, sökt fästa sina Medbröders uppmärksamhet på de olägenheter, som roteringsskyldige tillskyndas, genom de täta arbetsbiträden, hvartill deras Soldater beordras, å nyo framställt de svåra följder, som genom dylika commenderingar, isynnerhet till Götha Canal, förmenas uppkomma; och hvarvid Eric Persson dels åberopat, hvad af honom vid nyssnämnde Riksdag i detta alseende Bihang till R, S, Prot, 18*8 och 18*9, 81 de Sami. t 5:e Hit g Bcsv. och OeCon. Utsk.
Ständers StatsUiskotts Utlåtande, angående kostnaden för tryckningen af RiksStåndens Protocoller med dertill hörande Bihang. -Enligt ProtocollsUtdrag af den 26 sistledne November, har Wällofl. BorgareStåndet åt Dess Secreterare uppdragit, att skyndsamt å trycket utgifva Ståndets Rrotocoller vid denna Riksdag samt bestämt Uplagans storlek till 500 Exemplar, med underrättelse hvarom, detta Stånd till de. öfrige hemställt, att Tryckningen af så väl samtelige RiksStåndens Rrotocoller, som det dertill hörande Bihang, måtte af de för Alltnänne Riksdagskostnaderne anslående medel bestridas; Och har, i anledning häraf, Högvördige BrästeStåndet, som redan hade anmodat Dess Secreterare, att likaledes låta trycka Detta Stånds Rrotocoller, under förenämnde dag remitterat frågan om medlen till Tryckningen af samteli - StatsUtsA. BetänAandert, ge Ståndens Protocoller, med dertill hörande Bihang, till StatsUtslcottet, som i sammanhang dermed skulle upiysa, huruvida de, under 1815 års Riksdag af StatsWerket förskjutne medel till Tryckning af de öfrige 3:ne Ståndens Protocoller ännu blifvit behörigen redovisade och StatsCassan godtgjorde; Äfvensom Hedervärda RondeStåndet samma dag remitterat frågan om Tryckningskostnaden till Utskottets yttrande och anmodat 2.-ne Hess Ledamöter att ombestyra Tryckningen af 150 Exemplar af Ståndets Protocoiler; Hvarförutan Höglofl.
Preste-Slåndet den 18 — ■— Borgare-Ståndet den 18 Bonde-Ståndet den 25 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse,0 angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Åttonde Hufmdlilel. (Stats-Utsk:s Uthden m. m. Stats-Utsk:s Mern. N:o 253.) S. A. K. Vid regleringen af anslagen under Riks-Statens Åttonde Hufvudtitel hafva följande förändringar ifrågakommit, nemligen: Dih. till R. St. Klereci-Staten. l:o. Jemte det E. K. M:t gifvit Rikets Ständer tillkänna, att, genom särskilda Nådiga beslut af den 1 Februari nästlidne år, E. K. M:t förklarat Kontrakls-prosten i Nyeds kontrakt berättigad att, från och med år 1845, för Elfsbacka och Gåsborns församlingar uppbära tvänne proste-tunnor, samt tillagt Kontrakts-proslen i Helsinglands vestra nedre kontrakt, från och med den i Maj 1847, en proste-tunna för Woxna församling, äfvensom att E. K. M:t i Nåder förordnat, att till Kontraktsprosten i Wifolka och Walkebo häraders kontrakt skulle i samma afseende årligen utgå, för Elrika församling, en tunna, och från Nykihls församling Kronans der odisponerade kronotionde, utgörande 21 kappar, häri dock inberäknad en tunna spanmål, som förut gemensamt af dessa två sistnämnde församlingar, såsom proste-tunna, utgått, bar E. K. M:t föreslagit, att det sålunda beviljade spanmåls-beloppet måtte varda å stat uppfördi med tillsammans 3 tunnor 21 kappar; hvilket nådiga förslag, såsom grundadt på ett redan lagligen pröfvadt förhållande, Rikets Ständer bifallit. 2:o.