Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
45,9 ^Likasom Utskotten 'visst ieke förmodat, att alla häraf befarade uppsägningar skulle leda till lånens slutliga infordran i contauta penningar, utan hufvudsakligen begagnas af långifvaren, alt förmå den gäldskyIdige, antingen att omskrifva skuldförbindelsen med reduction lill reelt mynt, eller ock genom nya transactioner med andra, skaffa ett deposit - bevis af summan, till långifvarens säkerhet för myntvärdets förändringar, bägge lika verkande omständigheter till beredande af en ny, ökad vidare större förlägenhet, än sorn nu öfverklagas, och medförande en rubbning, hvars följder först vid en blifvande, reaT lisation skola visa sig. Det är oekså just lättheten, att genom användande af mindre sum•inor, ernå ändamålet, sora skall göra en desto, större mängd personer verksamt interesserade uti försäkrandet af oapitalers värde, och härigenom orsaka att en i alla fall ganska betydlig qvantitet af rörelseroedei skall blifva fästad uti den i och för sig sjelf för det allmänna ej gagneiiga handeln med guld och, silfver.
En värd talare har yttrat, att församlingen genom det nu ifrågavar:de stadgandet skulle inskränkas i sin rätt att kalla till 4:de profpredikant en person af öfver 65 års ålder; detta är dock icke fallet, ty Utsk:ts Utlåt, innehåller ju tydligen att de, hvilka ega att till predikoprofs afläggande eller mottagande af ledig prestbefattning kalla den de önska, ej kunna på något sätt inskränkas i denna sin rätt. Således kan hvar och en inse att Utsk:t ej utgått från den åsigt att förminska församlingens rättigheter, utan tvertom endast sökt att i möjligaste måtto afhjelpa det mindre lyckliga förhållandet, som understundom eger rum, att nemi. öfveråriga px-ester efterträda hvarandra, hvilka ej kunna med samma kraft och ifver verka för församlingen i andligt hänseende, som de, hvilka vid yngre år tillträda denna vigtiga befattning. Jag kan ej annat än yrka bifall till Utsk:ts Betänk. 10 Den i J» nuari. Hr Estenberg, Ivari Kristian: Då jag första gången genomläste Betänkt, kunde jag ej tro mina ögon. Ja, jag anser den sista punkten vara så olyckligt i beslut fattad, att jag måste läsa om den, för att öfvertyga mig, att det verkligen blifvit så beslutadt i Ekon.Utsk:t, som Betänkt innehåller. Dock blef jag något lugnare i min ifver och förskräckelse, når jag fick se namnen på reservanterne, hvilka, ehuru utgörande minoriteten, likväl blott med en röst understego majoriteten. Om vi fråga oss på samvete, M. Hrr! är det icke orättvist, att endast och allenast för den höga åldern frånkänna en prest duglighet och rätt till befordran? Hvem vet icke, att gamla prester finnas fullt ut lika dugliga som de unga, ja stundom mycket mer, och vanligtvis alltid mognare och erfarnare än yngre embetsbroder; ty visdomen är när de gamle.
Det gör ingen rubbning i myntmassan i landet; och då det är en till siri natur åtskiljd rörelse, så vore det att hopröra deésa åtskiljda saker, om man nu skulle sammanblanda, hvad sorn hörer till grundfonden med den särskilda upplåningsrörelsen, hvarpå någon sédelemission icke kan grundas, efter det stadgande R. o. Ad. antagit af 8 §. Hr Stråle: Det förefaller mig, sorn anledningen till striden emellan Hr Lefre'n och Gr. Frölich uppkommit derigenom, att Hr Lefre'ns förslag uttrycker något, som han sjelf icke måtte hafva menat. Der står nemi., att bankens skuldbelopp icke får öfverstiga teckningssumman; men om redactionen ändrades till det innehåll, att den i octrojen utsatta grundfond icke får ökas utan Konungens tillstånd, så tror jag, att Hr Lefreris mening vore uttryckt så, att Gr. Frölich icke hade något att deremot påminna. Hr Lefren: Gr. Frölich har riktigt anmärkt, alt jag med honom delat den åsigt, att det gifves tvenne, sätt att drifva lånerörelse; meri Hr Gr. kan icke neka, att hvarken uti hans eller Utsk:s förslag står föreskrifvet, att bankerna skola utlåna de b:cosedlär, som de lånat upp, utan lärer det vara tillåtet, när de känna brist uti contanta cassan, att då låna upp för att fylla cassan, så att upplånade b:cosed - 376 Den 17 Mars c. m. lar komma att stå såsom fond för utelöpande egna creditsedlar. Det täcktes Hr Gr. klarligen finna, och således äfveu, att detta är en sak, sorn verkar på bankernas lånerörelse in totum et tantum. Min mening, hvilken är sådan, som llr Stråle framställt den, nemi. att bankens octroj icke får öfverskridas, finner jag vara lika tydligt uttryckt uti milt redaclionsförslag, att bankens totala skuldbelopp aldrig må öfverstiga det vid bankens octrojerande bestämda maximum eller teckning. Gr. Frölich:
Ett Memorial afHerr Silwerstolpe, Axel Gab iel, anaäeode sa wäl wigren af anstalterne till Allmänna Uppfostringens förbättrande, som anstalter lill Landers förbättrande genom upptagande och allmängörande af Landets statistiska kännedom. Allmänna B swärsoch Ekonomiesamt Sats-Utskotten. Ett Memorial af Herr Skjöldebrand, Mathias Archimboldns, angående medelö anslående till förbättrande as fifffanasten i Cattegat. Stas-Utskottet: Ett Memorial af Hans Excellence JustitkeStats - Ministern Herr Grefwe G 01 > cnb 0 rg, F r edric, angående förbättrad aflöning för Hof-Näkternes Ledamöter och Bettenina; att företagas i sammanhang med det af Herr von Röök, Gustaf, i samma ämne afgisne och till Utskottet remitterade Memorial. ^ Mrg. kix ?rotc>co1!o, 4 A. 6, Lilversitolpe. Utdrag af protocollet, hållet hos vägkost. Ridderffavet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro den r Junii 1812. S. D. I^ppa erhallen underrättelse att det Högwördige Preste,Stander och det Hederwarda Bonde Stan - 4v6 Den i Junik. Sundet hwar för sick ansett tjenligt nedsätta ettSärstilk Matt af 6 personer af hwarjc Stand till upptagande af Kongl. Mains Nådiga Proposition om Passevolancen, wille Ridderstam och Adeln nu, med förändrande af sin redan gjorde remis' af samma Proposition, ga bcmalte Med, Stander t-I! mötes medelst fattande af ett med deras enahanda besiut. Vt su^rs. kiotocollo, 6, 8i!verstc>1^e, Utdragas protocollet, hillet kos Haglöf!. Nidderskapet och A-elr», wid Urtima Rits? dagen i Orebro den i Junit r8l2. S. D. (§fter föredragning afConstitutions-lltstotkets
Jag har icke uppfattat Utsk:s tillstyrkande så som den siste värde talaren. Ilan förmenar att följden af dess antagande skulle blifva, att om ett prebende-pastorat blefve ledigt, skulle dess frånskiljande äga rum, oberoende deraf huruvida den i Usta mom. begärda undersökning och förslag blifvit för Sländerne framlagdt eller icke. Mig synes som om ett alldeles motsatt förhållande skulle inträffa. Förslaget innefattar nemi. i lista mom. en anhållan om undersökning och om framläggande af ett förslag till ny reglering af biskoparnes löner. I 2:dra mom. heter det: ”att alla de genom den föreslagna regleringen ledigblifvande prebende-pastorater måtte, vid nuvar. biskopars frånfällen, med egna kyrkoherdar förses.” Men dessa prebende-pastorater blifva naturligtvis icke lediga förr än en reglering försiggått, och denna reglering är icke till förr än K. M:s förslag dertill blifvit för Sländerne framlagdt och af dem pröfvadt. Jag finner således icke något olämpligt deruti, all R. St. nu uttrycka den åsigten alt, om omständigheterne sådant medgifva, prebende-pasloralen bör vara med egne kyrkoherdar försedde. Likaså är det med min öfvertygelse öfverensstämmande, att R. St. böra tillkännagifva, det de anse de nuvar. biskopslönerne vara dels ganska ojemna sins emellan, dels ock vid jemförelse med hvad andra statens embetsmän åtnjuta, alltför höga. På dessa skäl och då jag således för min del fin 22* - 340 Den 29 April. ner Ulsk:s tillstyrkande i detta ämne innefatta en sannare och mera bestämd opinion i saken, får jag vördsammast tillstyrka bifall lill detsamma. Hr Ribbing: Jag anhåller att endast få förena mig med den siste värde talaren och åberopar i öfrigt Ulsk:s betänk. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Jag tillstyrker åter för min del antagande utaf det förslag, som Frih.
Memorial, i följd af skiljaktiga beslut inom RiksStånden, i anledning af Utskottets hemställan i Memorial N:o ^16, angående de 70,000 R:dr, som äro anvisade för KrigsCollegii Departementers Materiella behof och Krut-tillverknings-kostnaderne, nemi. att denna Summa måtte årligen utaf Öfverskotten på StatsYerkets ordinarie och extraordinarie Inkomster för åren från och med i83o från RiksgäldsContoiret utbetalas, så vidt de dertill lemna tillgång; men att någon ersättning, för hvad som för ett år brister i berörde 70,000 R:dr, icke får tagas af Öfverskotten för ett annat år. Af RiksStåndens den 3, 4» 11 och *3 innevarande månad i detta ämne aflåta* ProtocoIlsUtdrag har Utskottet inhämtat, att 'det blifvit förklaradt: Af Högv. PresteStändet ”att det med dess mening och afsigt är öfverensstämmande, att det belopp, hvarmed Öfverskotten det ena året möjligen understiga ifrågavarande 70,000 R:dr, får af de påföljande, 632 Stats — U tsko ttets innan nästa Statsreglering, förflytande årens Öfverskott ersättas, derest desamma dertill lemna tillgång.” Uti hvilket förklarande, Hederv. BondeStåndct, som gillat Friherre Silfverskölds vid Utskottets Memorial N:o 416 fogade reservation, instämt» Hvaremot Högloft. Ridd. och Adeln funnit för godt, ”att, på de i Utskottets af samtclige RiksStunden redan bifallne Betänkande N:o 387 stadgade Grunder, hvilka jemväl i afseende på ifrågavarande åt FörsvarsVerkets Materiel af Öfverskotten årligen anvisade 70,000 R:dr Banco böra tillämpas, ogilla Ut* skottets gjorda hemställan.”
Hennes ögon strålade, hela ansiktet strålade, och om inte deras två själar i det ögonblicket kysstes, som det heter i romanböcker, så vill jag inte sitta där jag sitter. Villy grep kring soffkarmen, så hans vackra, nya handske remnade, och såg från Ester till Krycke, från Krycke till Ester. »Jag sökte herrskapet hemma», sa i detsamma Krycke och kastade sig, vig som en pojke, ombord. En stund senare promenerade vi uppåt Riddarholmen till, men Villygossen var försvunnen. Tant Lova var den enda som såg, att han skyndade in åt staden med axlarna uppdragna och hufvudet nedböjdt, som om han träffats af en hagelskur. Stackars Villygossen! Men det är inte första gången som en hagelskur förstört en vacker solskensdag! Måtte skadan bara inte vara ohjälplig! FEMTONDE KAPITLET. Svikna illusjoner. Federasjonen och själflysande herrar. Esters Moster. Det är för tråkigt med den här angtusiasmen! Den är presis som om den vore målad i vattfärg: bara man skrapar på den alldrig så litet så är den förstörd. Nu har jag hört Ödman flera gånger, och fast jag naturligtvis tycker att han är alldeles utmärkt, så är det ändå någonting helt annat. Inte bryr jag mig ett dugg om att han heter Ödman, och skulle han låta bära sig i Padalkin, så skulle jag tycka att han bar sig åt som en riktig narr. Och i går se’n, när vi kom ner till järnvägen med ett paket, som jag skulle skicka hem! Jag trodde inte mina ögon! Vattenkonsten var en lyktpåle; de vackra taflorna, färglaggda anonser; och hvar jag fick de luftiga pasascherna ifrån, begriper jag inte, såvida det inte var en sådan där hallusinasjon som jag läste om här om dagen. Tänk, om jag vore en sådan där dam, som man kan sträcka ut käpprak mellan två stolar och hoppa jämfota på bröstet på utan att hon säger ett knytt, och som snokar i andras gömmor som en den värsta detektiv! Jo, det vore trefligt! Nej, då är jag hällre den tarfligaste hjälphustru, ty hon förtjänar åtminstone sin brödbit i sitt anletes svett och
M:ts och Rikets Kammar-rätt häröfver blifvit hörd och i afgifvet underdånigt utlåtande tillstyrkt att samma förmåner, som uti ifrågavarande hänseende kommit minister-statens embetsoch tjenstemän till godo, jemväl måtte förunnas de personer, hvilka af konvoy-kassan allönades, samt konvoy-kommissariatet med underdånigt yttrande i ämnet till E. K. M:t inkommit, hade, enär de skäl, som legat till grund för ofvan åberopade nådiga be slut, angående befrielse från bevillning för den af Norrska statens medel utgående aflöning till embetsoch tjenstemännen vid utrikes-beskickningarne under enahanda förhållanden voro lika gällande, med hänsigt till de bevillningsafgifter, sorn belöpte för aflöningen och pensioneringen från konvoy-kassan, E. K. M:t i nåder förklarat Sig finna de af denna kassa aflönade personer eller deras rättsinnehafvare jemväl böra komma i åtnjutande af samma förmåner, som blifvit nyssbemälde embetsoch tjenstemän tillerkända j hvarföre E. K. M:t, som ansett de förenade 380 Expeditions-Utskotteis Förslag till und. Skrifvelse, N:o 167. Konungarikenas andelar i aflöningsmedlen icke kunna annorlunda bestämmas, än efter förhållandet emellan det ena och andra rikets bidrag till konvoy-kassan på det hela, i nåder meddelat vederbörande embetsmyndigheter de föreskrifter, som funnits erforderliga till beredande af rättelse för framtiden lili det hittills följda, emot denna grundsats stridande debiteringssättet, i afseende på de af meranämnda kassa aflönade embelsoch tjenstemäns bevillning. Beträffande åter frågan om restituerandet af de beviilningsafgifter, som, utöfver Sveriges andel i den samfällda anslagssumman för konvoy-kassan, redan blifvit erlagda för derifrån utgången aflöning, så har E. K. M:t nu i nåder föreslagit Rikets Ständer att, i likhet med hvad som för de vid E. K.
Ständ skulle kumia ändra hwad 4 besiutit. D-t är ofta underligt att höra andra explicera meningen af ord. Hwad Ridderskapct och Adel» i förmiddags afgjorde kan wistcrligen icke förändras» men den nu sörewar rande fräga eller sjelswa hufwudsaken war i förmiddags ej omnämnd. Discutzionen i förmiddags angeck allenast ExpedittonS-Utstotters Förklaring, och twisten emellan enskilde Ledamöter. Men om sjelswa Expeditionens gillande eller ogillande har ingen sormelig proposition bliswit gjord. Herr I^liAsrlisim, Olof polian. Utan att hwarken kunna eller wilja ingä Uki en sa grammatikalisk - Den i December. liff och skarpsinnig tydning af orden: sir wikt möjligt är, >om en förut talande Ledamot behagar göra, tror jag dock akt dcfla ord icke fullkomlige» ut ryckt det beslut, Riksens Ständer först fattar. J-g får tillika den äran anmärka arr Ridderffapet 06) Adel» förut icke afgjort, frägan rörande Expeditionen. Wid dest första upläsning, klef den lagd pä bordel, och sedermera blef deremot anmärkning gjord, som werkade att den till UtffotletS handläggning Återremitterades. Utskottet har inkommit med sin förklaring sa wäl i afseende pä denna anmärkning som rörde det miflnöje Ridderffapet och Adel» öfwer förhållande förklarat. Det war angående delta senare ämne, som Ridderffapet och Adeln bestöt, att ali widare discusion ffulle uphöra. Men huruwida dc öswerklagade orden böra sta quar i Expeditionen, har icke något beslut ännu blifwit fattadt. Jag anser dek intet wara mig tillständig!, att bedöma de trcnne Standens förhastande i förewarande ämne, men jag tror icke ett Deras sist fattade Beslut, det ma wara af hwad egenskap som hälst, bör kunna haswa något inflytande pä Ridder, skåpet 06) AdelnS.
Stad attgårligen hålla en marknad lill enskild fördel för nämnde Stads Borgerskap. S. D. På grund af gjorda anmärkningar, återremitterades Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Utlåtande N:o 7, i anledning af väckt fråga, om utfäidande af förbud emot accord till LandshöfdingeEmbeten. S. D. Nedannämnde af Lag-Utskottet afgifna och på bordet hvilande Utlåtanden blefvo nu, elter å nyo skedda föredragningar, bifallne, nemligen: JN:o 3, Öfver Riksdagsfullmägtigen från Stockholms Län, Ni’s Insulins förslag till ändring al 20 Cap. 2 § Rättegångsbalken; och N:o 4» Öfver Riksdagsfullmägtigen från Westernorrlands Län, Nils Strindlunds motion, om ett tillägg till Lagen för åhörare vid Riksståndens sammanträden. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Expeditions-Utskoltets memorial N:o 5, angående ökadt Cancelliebiträde för Expeditions-Utskottet. SD. Till förnyad handläggning föredrogs Expeditions-Uiskottetsi den 2 i denna månad, på bordet lag le memorial N:o 6‘, angående anslag i och för Gorrectui läsning m. m.
Hvad vidare angår frågan om deri föreslagna Magazins - inrättningen, derom får Utskottet framdeles gemensamt med Riksens Ständers Allmänna Besvärsoch Oeconömie-Utskött yttra sina tankar, för öfrigt är Utkottet af den öfvertygelse, att införseln af utländsk Råg bör inskränkas en» Den 2 0 Juni. 821 dast till Ritorr Råg, och att vissa sorter Spannmål, såsom Hvete, Arter och Hafre, samt äfven alia Spannmäls-Fabiikater, såsom Malt, Mjöl, Gryn, Öl och Bränvin tili införsel alldeles förbjudas.. För Ländtbrukets framgång år Bränvinsbranningen af den största vigt och nödvändighet. Deni befordrar och uppmuntrar -Landtmannens omtanka och bemödanden för productionen af Sädoch Jord frukter, genom hvilkas användande till Bräavins bränning densamma återskänker fördubblade Capital, i det att, den, med bibehållande af ett redan gifvet, åstadkommer ett nytt af lika värde, om ej derutöfver. Denna handtering äger ett så alldeles afgjordt bifall för sin nytta, att något tvifvelsmål derom ej kan äga rum.
Jemväl vid sistlidna riksdag väcktes hos Rikets Ständer förslag i enahanda syftning, som de nu omförmälda, men Rikets Ständer funno de då gjorda tramställningarne icke böra till annan åtgärd föranleda, än att medel anvisades för en med seminarium för bildande af lärarinnor förenad normalskola för flickor. — Rikets Ständer hafva hittills ansett, att Statens omsorg för den qvinliga undervisningen hufvudsakligen borde afse underhållet och den ändamålsenliga utvecklingen af sådana läroanstalter, som för bildande af lärarinnor äro erforderliga. Det för sådant ändamål af Staten inrättade seminarium har, enligt hvad Rikets Ständer inkemtat, städse varit talrikt besökt och således visat sig vara väl behöfligt. Möjligen kan det dock ifrågasättas, om icke i den mån fullt skickliga lärarinnor hinna bildas och äfven tillgången på lärare blir mindre knapp, Staten Expeditions-Utskottets Förslag till lindard. Skrifvelse, S:t> 81. 17 bör äfven på ett mera direkt sätt åtaga sig' omsorgen om den qvinliga ungdomens ändamålsenliga undervisning; men då en fullständig utredning af denna ytterst vigtiga fråga nu icke kunnat af Rikets Ständer verkställas, hafva Rikets Ständer ansett sig böra, i underdånig skrifvelse, anhålla, att E. K. Majk behagade, på sätt i nåder prölvas lämpligt, låta utreda och undersöka, dels i hvad mån offentliga läroanstalter för qvinlig ungdom må anses ytterligare böra på det allmännas bekostnad upprättas, och dels huru, i sådan händelse, dylika anstalter böra organiseras, samt att E. K. Maj:t täcktes för en kommande riksdag låta framlägga den utredning, som sålunda kan i frågan vinnas, jemte de förslag, som deraf kunna föranledas. Till inrättande af en ny pedagogi i köpingen Mönsterås, har E. K. Majk begärt ett årligt anslag af 1,000 R:dr; hvarförutom E. K.
— S00; Gratifikationer till Förvaltningens af sjöärendena vaktbetjenter - 150: 150: Dito till Flaggstyrmannen Bergman 100: 100: Till Gravören Lundgren, för gravering af kartor, 100: 100: Resestipendium till Sekundlöjtnanten Afzelius 931: 12. — 915: 30. — Dito till dito Cronstedt oell Kreuger 1,850: 1,843: 36. — Dito till Grefve Rosen - 907: 39 Till Löjtnanterne Ljungstedt och Sasse, för en utrikes resa, 3,137: 2,936: 15. — Flottans Läkarestipendiater, stipendier, 562: 24. — 362: 24. — För skrifmaterialier och expenser m. m. för Förvaltningen af sjöärendena m. fl. — 1,882: 14. 9. 1,760: 19. 7. Till Öfverste Blom, för tillsynen vid uppförandet af citadellbyggnaden å Kastellholmen,. — 333: 16. — 118: 20. Löneförhöjning för Landshöfdingen i Jemtlands län — 600: Landshöfdingen von Hohenhausen, för uppkommen lönebrist, år 1847, 3,238: 28. Landshöfdingen Palander arfvode för 4:de qvartalet af är 1847 1,373: 11. 5. Landshöfdingen Faxe, taffeloch resepenningar, 1,026: 32. — Ersättningar till åtskillige embetsoch tjenstemän för minskade löneoch sportelinkomster 234: 34. 8. 2,960: 1. 2 Arfvode till en Konungens Fogat biträdande Kanslist 400: 400: Tjenstgöringsarfvoden för bestridd ordinarie tjenst, till tillförordnade Landstatstjenstemän in. fl., 2,846: 1. 7. 1,313: 29.
JV2 61, i anledu. af väckt motion, augide den rätt, hvarmed de utaf allmänna medel, till valtenaftappningar och andra förberedande åtgärder för större odliugsförelag, beviljade lån böra utgå, yttrade Gr. Lagerbjelke, Gust.: Emot hvad Utsk. här i sak föreslagit har jag intet* att anmärka; men Utsk. har uttryckt sig något oriktigt, då Utsk. kallat ifrågavande lån odlingslån. Det är nemi. afsell icke för direkta odlingar, utan för vattenaftappningar, hvarföre jag hemställer lill R. o. Ad., att förslaget måtte godkännas endast med den förändring, att ordet odlingslån utbytes emot ordet lån. Flere ledamöter hördes häruti instämma, hvarefter, sedan propos. till bifall å förevaride Betänk, först blifvit framstäld, men besvarad med Nej, Utsk:s tillstyrkande bifölls med den förändring, att, i st. f. det deri förekommande ordet ”odlingslån”, infördes ordet ”lån”. Föredrogos och biföllos LagUtskis den 20 dennes på bordet lagda Betänkin: 62, i anledn. af väckt motion, angide verkställighet af Konungens Befhides utslag; och 15 H. 11 162 Den 21 November JU 63, i anledn. af väckt motion om lifgifvande af Konungens Befh:des utslag efter anslag. Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.Ulskms den 20 dennes på bordet lagda Betänk. M 34, i anledn. af väckte motioner dels med förslag till ny förordn., ang:de patent-rätt, samt dels om ändring och tillägg uti nu derom gällande föreskrifter. Vid föredragning af Serskildta Utskrs den 20 dennes på bordet lagda Mern. JVs 27, med förnyadt förslag till voter:s-propos:r om afgiften för bränvins försäljning, blefvo de i delta Mern. föreslagne voter:s-propos:r af R. o. Ad. godkände.
Ibland de förfrågningar öfver Förordnms rätta förstånd, som jag under de tvenne sista åren hört framställas, har jag ej funnit någon, deri uttryckts tvekan huruvida afgiften skall erläggas för 15 eller 16 ■dagar. Den föreslagna förändringen bevisar således ej något annat än en öfverdrifven lust hos Utslcn att tumma på Förordntn och göra otydligt hvad som förut är utmärkt tydligt. Jag anhåller fortfarande om förkastande af den föreslagna förändringen. IIr Ribbing: I afseende å hvad en värd talare nämnde, eller att månaden såsom s. k. bränningsmånad skulle beräknas till 26 dagar, får jag tillkännagifva, att månad, när detta ord förekommer i lagstil, räknas till 30 dagar. Jag förenar mig med den siste värde talaren. Den härefter först lill bifall å Utskins förslag framställda proposin besvarades med Ja, blandade med Nej; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade afslå den af Utsk:n föreslagna förändringen, samt, sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade det han ansåg Ja nu hafva varit öfvervägande. Sedermera förekom och bifölls Utsk:ns i sammanhang med denna g afgifna yttrande, ang:de en af Riksdagsfullmäktigen Pehr Benjaminsson väckt motion. S iS (44). Efter upläsning af Dtslcns i afseende på de 3 första mom. af denna g afgifna yttrande och förslag, yttrade Frih. Raab: I denna g hafva Utsk:n föreslagit en betydlig förändring i nu gällande Förordn. Enl. densamma äger en bränvinstillverkare rättighet att tillverka bränvin ända till en tiondedel öfver det anmälda tillverknings-beloppet, utan att för detta öfverskott erlägga högre skatt, som förut erlägges då öfverskottet utgör mera än en tiondedel af nämnde belopp. Deremot är det här föreslaget, att en bränvinsbrännare skall betala 25 proc. högre skatt för all öfverskotts-tillverkning. Jag för min del anser detta stadgande vara sämre än det nu gällande.