Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Andra yttrandet, sid. 42, jemte § 3 i Bevillnings-stadgan. Återremitterades. Utskottets, sid. 47, sist gjorda anmälan. Lades till handlingarne. I öfrigt godkände Ståndet de delar af nu gällande Bevillnings-stadga och instruktion för taxeringsförrättningarne, hvilka förut icke i anledning af Utskottets Betänkande blifvit pröfvade. I sammanhang med Utskottets hemställan, sid. 19, i fråga om § 15 i Bevillnings-stadgan lät Ståndet, jemlikt förut faltadt beslut, sig ånyo föredragas den del af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, JM 59, som angår Per Perssons från Carlstads län motion rörande vilkoren för nya oktrojera meddelande åt enskilda banker; och blef Utskottets afstyrkande yttrande i detta ämne af Ståndet godkändt. Den 10 Juni. Fran Håglo/l. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Stats—Utskottet en af Herr von Knorring, Oscar, denna dag väckt motion, JM 270, angående beviljande af pension på allmänna indragningsstaten åt framlidne Postinspektören Axel Fabian Tinnerholms dotter, Helena Josefna Adelaide Tinnerholm. 408 Prot.-Utdrag den 10 Juni 1863. Från Högv. Preste-Slåndet. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets å bordet hvilande Betänkande, M 59, i anledning af väckta motioner angående dels enskilda bankers upphörande, dels vilkoren för ny oktroj, dels ock privatbanksedlars användbarhet i den allmänna uppbörden, biföll Preste-Ståndet Utskottets i 2:dra punkten gjorda hemställan i anledning af Riksdagsfullmägtigen Per Perssons motion angående beskattning å enskilda banker, samt beslöt att pröfningen af ölriga delar af detta Betänkande skulle tills vidare anstå, i afvaktan på förväntadt Utlåtande från vederbörande Utskott öfver väckta förslag angående ändringar i nu gällande lag för enskilda banker. Från Hederv. Bonde-Ståndet.
»Törhända har hon också sett honom,» svarade en annan af ökenfararna. KEJSARINNANS KASSAKISTA Biskopen hade låtit kalla inför sig pater Verneau. – Det var fråga om en högst ledsam affär. Pater Verneau hade varit utsänd att predika i fabriksdistriktet i trakten af Charleroi, men hade råkat midt upp i en stor arbetsinställelse, då arbetarna varit skäligen vilda och tygellösa. Han berättade för biskopen, att han genast vid sin ankomst till den »svarta jorden» fått bref från en arbetarledare med innehåll, att det stod honom fritt att tala, men om han tillät sig att nämna Gud i sin predikan – rätt fram eller på krokvägar – så skulle det ställas till spektakel i kyrkan. »Och då jag kom upp på predikstolen och såg församlingen,» sade patern, »tviflade jag ej, att de skulle utföra sin hotelse.» Pater Verneau var en liten, hoptorkad munk. Biskopen såg ned på honom som på en varelse af lägre art. En sådan där orakad, litet snuskig munk med det obetydligaste ansikte måste tydligen vara feg. Han var till och med rädd för honom, biskopen. »Det har också blifvit anmäldt för mig,» sade biskopen, »att ni uppfyllde arbetarnas önskan. Men jag behöfver väl ej påpeka ...» »Monseigneur,» afbröt pater Verneau i all ödmjukhet. »Jag trodde, att kyrkan om möjligt ville undvika störande uppträden.» »Men en kyrka, som ej törs nämna Guds namn ...» »Har monseigneur hört min predikan?» Biskopen gick fram och åter i rummet för att lugna sig. »Ni kan den naturligtvis?» sade han. »Naturligtvis, monseigneur.» »Låt mig då höra den, som den framfördes, pater Verneau, ord för ord, alldeles som den framfördes.» Biskopen satte sig i sin länstol. Pater Verneau förblef stående. »Medborgare och medborgarinnor,» började han, ögonblickligen fallande in i sin föredragston. Biskopen spratt till. »De tycka om att benämnas så, monseigneur.»
Jag bör också upplysa, att efter de officiella berättelser, sorn inkommit rörtde förbållandet i detta hänseende öfver hela Riket, gifver soldaten på somliga ställen vida mer till presterskapet, än han komme att erlägga enligt det af Utsk. föreslagna stadgandet. På andra ställen gifves mindre, och åtskilliga ställen linnas, der soldaten intet erlägger. Jag tror således, att om man tager hela förhållandet i medeltal, sådant det nu befinnes, blir det öfverhufvud ungefär detsamma, som Utsk. nu föreslagit, likväl med den skillnad, att presten nu på somliga ställen får för litet och att soldaten på andia gifver för mycket. Detta föranleder osämja och tvister, hvilket jag i min embetsbefattning som oftast får erfara. Det är naturligt, alt många af dem utgöra anledningar till fortfarande gräl inom församlingarna, utan att komma till K. M:s afgörande, och det är för att undanrödja dylika trätofrön, som jag skulle anse lyckligt, om R. o. Ad. genom instämmande i de 2tne andra Ståndens beslut ville göra ända på tvisten. Någon af R. o. Ad. torde misstänka, att jag, till följd af mitt embete, torde vid detta tillfälle mera nitälska för presterskapets fördelar än gemenskapens; men då R. o. Ad. nyss hört en ledamot, som sjelf är militär, förklara, att han anser rättvisan fordra, hvad Utsk. tillstyrkt, och då en för sina regleringar så utmärkt Konung som Carl XI fastställt en lösen, sorn då var drygare, än Utsk. nu föreslagit, hoppas jag, att R. o. Ad. finner min öfvertygelse instämma med rätt och skäl. Till bekräftelse derpå får jag åberopa, hvad en militärisk myndighet, KrigsColltm, som icke plägar uppoffra militärens fördelar, angtde detta ämne yttrat till K. M. d. 7 Aug. 1833, nemi.: ”Inseende likväl, att 12 öre sant vid indelningstiden ”motsvarade 3:ne dagsverken och, utgörande efter nuvar.
Jag liar hört att det tillgår i andra orter aldeles på samma sätt, sonl i min hemort, att jordegarne ofta hafva anledning att klaga öfver obehörigt betande på deras egor. Vi veta ganska väl, huru svårt det är att få någon ersättning för det ohägn man lider af andras kreatur. Man mötes vanligen af den invändning, att kreaturen inkommit genom ogild grind eller gärdesgård. Gärdesgårdens onekligen vackraste sida är, att den lemnar, om jag så får säga, nödfallsbränsle åt backstugusittare och inhyseshjon. Huru lätt försvinna ej några stänger ur en gärdesgård 1 Kreaturen komma genast in på ägorna, de intagas, men måste, utan att någon ersättning för af dem förorsakad skada kan bekommas, åter utlemnas, ty hägnaden har ju varit ogild. I de orter, der husbehofsbränuingen drifves,5 födes vanligen ett större antal svinkreatur öfver vintern på drank, och när bränningen om våren uphör, släppas de utsvultna djuren ut på vägarne för att söka sig föda, och då må man se till, huru man må kunna frälsa sin gröda. Jag vet ställen, der man ordentligen aflönar åtminstone en person, hvars enda åliggande det är att gå omkring och skydda egorna från ohägn. Denna bevakning gör ofta icke tillfyllest, ty om ock djuren på dagarne kunna afhållas från egorna, taga de oftast sin skada igen om nätterna, och det hör till omöjligheten att fullkomligt hindra snyltgästerne från ätt allt emellanåt taga sig ett mål ä sädeseller klöfverfälten. Jag vill ej tala om ängar och hagar, dem det är aldeles omöjligt att skydda, serdeles då ollenskafvel inträffar. I ändamål att söka befria egorna från dessa objudna gäster, fattades vid sednaste landtbruksmöte! i Kalmar län det beslut att uti underd. petition hos K. M. anhålla om utfärdande af en författning, som förbjöde lössläppandet af smådjur, nemi. svin, får och gäss å vägarne, men denna underdåniga anhållan kunde ej då i nåder bifallas. 192 Den 10 December.
St:r och pröfvad, och i det fallet inser jag icke någon fara med antagandet af Utsk:s förslag, ehuru den olägenheten qvarstår att så många felaktiga beräkningar måste rättas; men detta är en olägenhet, som drabbar StatsUtsk. och som icke kan vara förenad med någon betydlig svårighet, men i alla fall måste det observeras. På ett eller annat ställe i StatsUtsk:s beräkningar skulle jag dessutom möjligen hafva någon anmärkn. att göra; men jag är säker om att i händelse allt hvad som angår beräkningen af spanmåls-priserne blir till StatsUtsk. återremilteradt, och ifall R. o. Ad. behagar att återremittera den första frågan, så observerar nog StatsUtsk. de förbiseenden, som möjligen skulle vara begångna vid dessa beräkningar. Hr von Troil, Sam. Gust.: Jag är hufvudsakligen förekommen af Frih. Palmstjerna och anhåller således att med honom få instämma, men ber att dertill få lägga några ord. Det är ett vanligt förhållande att efter flera på hvarandra följande svåra år, då spanmålen stått i högt pris, inträffa flera goda år, då spanmålen kommer att falla. Detta har vid flere föreg:de tillfällen visat sig, och det är alldeles icke omöjligt att ett sådant förhållande kommer att ega rum under den tid som nu upgöraude Staisreglerings-period omfattar. Om nu en ny bränvinslagstiftning antages af R. St:r, hvarigenom ett mindre qvantum spanmål än hittills, kommer att i bränvinspannorna afverkas och derjemte serdeles goda år inträffa, så blir det i min tanka förhållandet i rikets södra provinser, att landtmannen der får mycket större svårighet än man kan föreställa sig, att till förmånliga priser afsätta sin spanmål, och att detta är en naturlig följd af spanmålens fall. Jag tror att det kan inträffa lindér Statsregleringsperioden, att spanmålen något år kan komma att understiga det belopp af 6 R:dr 32 sk. b:ko för T:n, som blifvit af StalsUtsk:s majoritet föreslagen. Dertill kunna ännu flera skäl läggas. Bevilln:sUtsk:s Utlåt., ang:de tullen på spanmål, är ännu icke inkommet.
R:dr, återstoden (42 §. 4 morn. i 1841 års Reglemente) „ Ö2,5oo; Utaf det för Luleå elfs upprensning beviljade och af Kongl. Maj:t till beloppet bestämda anslag, Transport: 262,5oo. 2:ne äldre Räntcribalanser. — 24 Transport: 262,5oo 5,533 R;dr 16 sk., hvaraf hälften förut lyftats, ytterligare (44 §■ 1 morn. i 1841 års Reglemente, 42 §• 1 morn. i i845 års Reglemente) R:dr 2,000. Utaf det för Råneå elfs dito dito 7,166 R:dr 32 sk., återstoden (44 § 1 morn. i 1841 års Reglemente). 3,583: Utaf anslaget för upprensningen af Landaforssen i Ljusne eif t 6,000 R:dr, hvaraf halfva beloppet förut utbetalts, ytterligare (44 §• 5 mom. i 1841 års Reglemente, 42 §• 2 mom. i 1845 års Reglemente) 1,200. Utaf anslaget för hamnbyggnaden vid Wisby, 79,000 R:dr, hvaraf 40,000 R:dr förut utbekommits, ytterligare (44 §• mom. i 1841 års Reglemente, 42 §. 3 mom. i i845 års Reglemente) 20,000.
IH4 Dm 27 Januari». eller kill mlndre wigk, matt eller mä! upptaga än tom dek sig i s/slswa werkst förhåller; en owäntod underfökniug i Nederlags - Magazinen ffulle i annat fall drygt kunna bestraffa dylika straffbarde försök. Hwad Lurendrägerter beträffar sä kunna de as ffmma ordffk ej pä detta tätt söröfwas och dem, tom befatta sig dermed, kunna lika ?ä wäi om ej bättre bewakas vä> framdragas dä man bör supponera att en förökt Tull-Betjening äro dertill bättre i tillfälle än ea mindre talrik; kan ock hända att det med tiden kunde finnas lömpeligt och nyttigt för Riket fä wäl i Oeconvrmfft jom tiri förekommande af meneberter och andra laster t moralifft afseende att tilläta mwNl af alla siagS hittills sörbudna waror mot erläggande af någon mättljg Tull, hwarigenom detta onda bast hämmades och till intet gjordes. För öfrigt anhälla wi att detta Memorial mätte ord ifräu ord i Siänders Protokoll intagas. Stockholm den 4 Oclober »809. kcr ^obckon klsgsrät, för Uddewalla. 6. kl. Lgge, för Westerwik. k. 6rev-8MubI , för Wisby Stad. 1'. kogk, för Halmstad. 8. vv. k^Lclrlon, för Karlscrona. Lb. , för Städerne "Vstad och Landscrona. Dsme! Liktirsnc!, för Gefle, polian k. bolmer, för Warberg. Lull Lullsk LslckliLen, för Calmar, ^cm illberg, för Sundswall. Uicbael kustström, för Der? 27 IamrmA nr 5 för Hernösand. rl. Ljudr, för Umsä -u: I^uurk, för Lulea. ij. 6. ödmsii, ivr Pikeä Likhttrn med det titt Högloft.
Föredrogs ånyo utdrag af HögloOiga Ridderskapet och Adelns Proto koll den 16 sistlidne Mars, innefattande dels nämnda Riks-Stånds beslut i anledning af Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, JV3 20, öfver väckt motion om sådan förändring i de förvaltande verkens i Stockholm arbetsordningar, att de större utgifterna derstädes komme att bestridas genom anvisningar fi Kongl. Räntekammaren, dels inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att i samma beslut sig förena. Inbjudningen antogs och Protokolls-utdraget lades till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial: JVS 106, i anledning af ålerremiss utaf Utskottets Betänkande JV2 44. Godkändes; och Jtä 107, i anledning af fitcrremiss af Utskottets Betänkande JW 87. Lades till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Expeditions-Utskottels Memorial, JS1 9, angående upprättande af register öfver de inom Riks-Stånden väckta motioner. Från Hederv. Bonde-Slåndet. S. D.
Enär nu, i händelse Rikets Högloftige Ständer täckas bifalla hvad Kongl. Majit i högstberörde måtto Nådigst föreslagit , icke allenast Gymnasiidch Scholae Lärare i allmänhet blifva hugnade med en betydlig löneförhöjning, utan också det missförhållande, som uppgifvits skola ega rum i afseende på Rectorsoch Con-Rectors lönerne, varder undanröjdt, anser Utskottet, som redan under den i5 sistlidne April gemensamt med Rikets Högloflige Ständers Stats-Utskott, öfver Kongl. Maj;ts meranämnde Nådiga Proposition sig utlåtit, förevarande frågor om löneförhöjning för Gymnasiioch Scholae-Lärare förfalla. Hvad åter beträffar de, i sammanhang med hufvudsaken , af åtskilliga talare framställde anmärkningar deremot, att Donationer och Legater, hvilka antingen enskilda personer eller Corporationer tillagt Lärare vid vissa Scholae-verk , blifvit upptagne i beräkning af löner på Stat; så finner Utskottet icke skäl, att, för sin del, dessa anmärk - ningar godkänna. Om det, å ena sidan, icke kan bestridas, att Stiftarnes vilja bör respecteras, och Donationer eller Legater ick& 22 Allm. Btsv, och Oec. Utsk, Vil. N:0 ia4'.i ryckas från deras bestämmelse; så måste rättigheten, å den andra, stå öppen för Staten, att, vid anslag och reglering af lönevilkoren för Lärare-personalen, fästa afseende på de serskilda emolumenter , hvilka med en eller annan tjenst kunna finnas förenade. Derigenom varder ingens rätt förnärmad; och, under iakttagande a£ detta vilkor, inskränker sig, i Utskottets tanka, Statens förbindelse i det fall, hvarom frågan är, endast till omsorgen, att efter behofvet och omständigheterne så lämpa aflöningen, att Lärare-befaltningarne blifva vårdade af skicklige och oi-> fiske män. Stockholm den 26 Maji 1829. Antora till Exped. Utskottet den 5o Maji 1829! N:o 125; Utlåtande öfver väckt fråga om Nämndemäns inom Stockholms
Cederström må hafva varit »f grundlagarna berättigad att göra sin framställning. I sådant fall företer sig icke mer än ett ställe i grundlagen, som kunnat gifva Frih. Cederström anleda, till den af honom gjorda framställning, nemi. ito§:n Reg.Fm. För min del finner jag likväl icke i denna § någon rättighet för någon ledamot af Representationen att uppträda som offentlig åklagare, vare sig emot utsktseller ståndsledamöter, i och för deras handlingar eller yttranden, såvida i dessa icke legat någonting för den anklagande personligen förnärmande. Jag föreställer mig, att om något Stånd, eller dess Utsk:s ledamöter skulle uppenbarligen handla emot grundlagarna, så skulle åtal emot dessa indivi-> der endast på det sältet kunna ske, antingen att Konungen hos det RiksSt., som den, hvilken anses straffbar, tillhör, begär, att han skall af Justitiecancelleren tilltalas för sina yttranden, eller också, alt en enskild ledamot väcker motion derom, att Sländerne måga hos Konungen begära, att ett sådant åtal anställes. Något aclorat tillkommer ingen ståndsledamot, och det är i sanning förvånande att man skall behöfva underrätta Frih. Cederström 0111 denna enkla sak, han som sjelf varit med om våra grundlagars stiftande. Jag hoppas således, att, såsom nu skett, endast hafva behöll fästa Frih.Cederströins uppmärksamhet på denna form, för att Frihm tillräckligen må hafva insett hela obefogenheten och obehörigheten af den gjorda framställningen, såvida den åsyftar något annat än en enskild opinionsyttring, huru Frihm funnit att Stalsoch Const.Utskm handlat, i hvilket fall Frih:n, lika väl sorn hvarje annan, äger att framställa absurda meningar och påståenden, li v il ka i protm komma att stå för talarens egin räkning. För min enskilda del får jag öppet förklara att jag ej uti hvad den värde Frihm behagat framställa inser någon grundad anledning till klander emot de respeclive Utskm, äfvensom jag högligen betviflar, alt
Här finnes ett annat StatsUtsk:s betänk., som handlar om lokal för riks-arkivet och om det bifalles, sä kommer visserligen innan kort en särskild byggnad för detta arkiv att erfordras, och man skulle visserligen kunna säga att ett sådant arkiv då kunde inrymmas i detta hus, som här skulle kunna byggas; men dels hafva R. St. bakom Riddarholmskyrkan ett hus, som är tillräckligt att rymma de böcker, som i arkivet kunna Den 13 Juli. 49 kunna samlas, dels är della en fråga, som först och främst icke hör lill saken och för det andra skulle det kunna vara vådligt att bygga tätt bredvid riksg:s-kont:s hus, då i händelse af eldsvåda detsamma kunde komma i fara; äfvensom de medel, hvilka der finnas förvarade. Sådant bör undvikas så vidt möjligt är. Nu står riksg:s-kont. fullkomligt isoleradt och med en lätt tillgång lill släckningsämne, i händelse af eldsvåda. Jag tillstyrker bifall lill StalsUtsk:s hemställan. Hr Rääf, Leonh. Fredr.: Om det är sant att en vandrande, såsom Hr von Troil behagat säga, med förvåning ser den skräpighet som räder ulan för riksg:s-kont:s hus, så skulle det måhända väcka ännu större förvåning om R. St., blott för att afhjelpa en sådan sak, skulle bortskänka denna tomt. Om man icke sätter i fråga de tvenne flvglarne, hvilkas bortrifvande ingen motsätter sig, sä återstår endast och allenast delta skräp som väl icke mätte vara ett föremål, för hvars undanrödjande man skulle bortskänka sjelfva tomten. Påståendet om behofvet för staden af denna tomt har jag redan i min reservation besvarat. Det H. Ståndets ledamöter hafva tillfälle att här straxt utanför Riddarhuset finna att den här för staden befintliga båthamn är sällan och ganska litet begagnad. Innan den hinner blifva mera begagnad är dess utvidgning öfverflödig. Det är sannt att tomten är oregelbunden, och det har jag ingalunda vetat. Vid sammanträffandet af gatorna här midt emot Riddarhustomlen finnes likväl en mängd sådana oregelbundna tomteplatser, som icke desto mindre blifvit bebyggda.
Uti den nu faststälde Stämplade Pappers-afgifcen lindras Allmogen, Ryttare, Dragoner, Soldater, Rronans Bärsmän samt EnrolleringsFördvbblings, och wargering?,manskap med de flere af Gemenskapen wid Milirairen, i sä mätto, att Rättegångs, och Belwärs, Handlingar med Förklaringar deröfwer, sä wäl som Domares och Execurorcs Utslag i hwarjehanda dem rörande Mäl, endast skrifwas pä Gcämpladc Papper till 2 st, der Förordnin, gen utsätter z och 4st z st der Förordningen utsätter s och 6 st 4st der andre nyttja 7 och 8 st, och sä widare i enahanda förhäl, lande, sä att dä ojemna skill ingetal uppkomma, nyttjas sädan Charta, som ej understiger yo procent af fullt fktllingecal. §. 2z. Pa samma grund som vfwan ar nämndt och till befordran af det, hwilket har inflytelse pä allmänna Hushållningen, samt La omedelbara ansökningar till Kongl. Maj.-t gemenligen ske af de medellöse bland Allmogen, medgiswes alt 1 Mom. af sista Charte-Förordningen ma gwarsta, sa att befrielse fran Charta i detza fall kommer a:l fortfara. Det i Mom. blir alltså tili Nedactionen lika med Hwad -8lo ars Förordning utstakar. 2Zl4 Den 2 August'!'.- Wid det upptagne stte Mom. tillägges i början : Klagomal och Skrifter som inczifwas hos Justitie» Lancellers-Einbcrct och röra dest Em, bers handläggning samt ansökningar rc. rc. §. 24. Pa det försnillning af Chartoriawidt möjeligl ar ma kunna förekommas, tillägges wid slutet af första Mom. följande:
Tjock, gra, halfylle 67 cm. T u a v ä s t a r, extra fin qualité med och utan ä 1,00 och 1,20 pr mtr. bollar, alla fina och moderna färger ä 2,50 pr st. H v i t P i q u é, 90 cm. bred ä 0,55 pr meter. D a m k o f t o r, goda helylle, till 4,75 och 5 50, Öfver d r a g s t y g, akta, flerfärgad satinväffina 6.00, 6,50, 7,00, med krag&lt;&gt; till kr. ä 0,55 pr mtr. qualité. S v. ligt vacker. ti 1 15 kr., u t m ä r k t välsydda, smakfulla P l y s c h, ylle, svart och brun till 3,75, 4,50, modeller. 5 ocb 5,60 pr nltr. G o s s p a l e t a e r fran 3 till 12 Srs, dito från Brun d:o extrafin 10,50 pr mtr. ni. m. ni. m. OBS. Alla priser pr helmeter. Vid rekvisitioner frdn landsorten, som exp. emot efierkraf, torde mätt, färger och ungefärligt pris noga uppgifvas. Profver och prisuppgifter emot 20 Öre porto. 1,003 gr. brunt socker; 32 cl. vatten, 51 gr. stött kanel, 21 gr. stötta nejlikor, 4 matskedar fint skurna pommeransskal, 63S gr. smör, 1,700 gr. mjöf och 34 gr. pottaska. Sockret uppkokas med vattnet, kryddorna iläggas o c h få ett hastigt uppkok; kastrullen lyftes af elden, smö- ret ilägges. Allt sammans upphälles i ett stenfat och röres, tills det kallnat, mjölet och pottaskan inarbetas då med en stadig träsked till en smidig deg, hvilken bör hvila minst 12 timmar och därpå utkallas tunnt samt gräddas i en tämligen het ugn. HELENA.
1 eller för en gång R:dr 3,617: 20. och såsom fyllnad i anslagsbehofvet för den från Krigs-kollegium och roterings-kassan gemensamt utgående hälft af beklädnadsbidraget, så framt roterings-kassan från allt deltagande i samma bidrag befriades, under hvartdera af åren 1861, 1862 och 1863 R:dr 1,207: 76; men att, dä härvid förekomme, att den andel af heklädnadskostnaden för Jemtlands Häsljägare-korps, som under innevarande slatsreglerings-period bort eller borde af Kollegium bestridas, ehuru inbegripen i det vid sista riksdag anvisade anslag af 208,200 R:dr till ”lifoch släpmunderingar vid rotbålls-regemenlena”, likväl icke inginge eller blifvit beräknad i det belopp, 232,000 R:dr, hvartill samma anslag ansetts böra förhöjas, alltså ytterligare erfordrades de i förstnämnda anslagsbelopp innefattade, men i det sistnämnda beloppet uteslutna 1,016 R:dr, motsvarande det förut anvisade beklädnadsbidraget för 200 hästjägare-nummer, å 5 R:dr 8 öre för hvartdera, så alt det årliga anslaget under nästa slatsreglerings-period för rolerings-kassans befrielse från allt bidrag till Häsljägare-korpsens beklädnad korinne att utgöra tillhopa 2,223 R:dr 76 öre. På grund häraf, och dä, i enlighet med hvad Krigs-kollegium sålunda upplyst, dels det vid förra riksdagen för Häsljägare-korpsens räkning (ill förmån för Jemtlands roteringskassa anvisade beklädnadsbidrag 1,016 R:dr, hvilket belopp då innefattades uti det beviljade anslaget 208,200 R;dr till 'lil'- och släpmunderingar vid rothålls-regementena”, icke blifvit af Kollegium inberäknadt uti det vid innevarande riksdag begärda Bih. till II. St. Förslag till anderd.