Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det star honom ändå alltid öppet alt göra sina påståenden i detta fall, men jag tror det vore nyttigt att icke hinda händerna hvarken på Utsk. eller på 11. o. Ad. i denna sak. Om icke Hr von Hartmansdorff vill vara så god och gå mina samt, såsom jag tror, de flestes af Ståndet önskningar i denna del lill inötes, så måste jag nödvändigt votera nej lill antagande af denna §. Hr von Troil, Emil: Det är visserligen Hr von Hartmansdorffs förslag, som nu är för R. o. Ad. föredraget, men en hvar torde erinra sig, att denna dagens discussion började med ett längre anförande af Gr. Spens, hvilket innehöll förändrad redaction till, såsom jag tror, alla Hr von Hartmansdorlfs §§, hvarefter Hr von Hartmansdorff yttrade, att lian för sin del fullkomligen medgaf [alla de förändringar Gr. Spens föreslagit. Således lärer det val nu icke så egentligen vara Hr von Hartmansdorffs, utan snarare Gr. Spens’ förslag, som är föredragningsämnet. Det sednare förslaget, ehuru det visserligen icke helt och hållet instämmer med mina åsigter, utan tvertom i betydlig mån skiljer sig derifrån, har likväl undanröjt manga af de betänkligheter, som Hr von Ilai tmansdorffs förslag hos mig uppväckte, och då Hr von Hartmansdorffs medgifvande i denna del omisskänneligen tillkännager en benägenhet från hans och de med honom lika länkandes sida till en samman jemkning, samt då ett sådant förenande af meningarna är hvad sora framförallt bör sökas i representationsfrågan; så har det varit anledningen dertill, att jag med mitt ja understödt de förut i dag framställda propos:r, ehuru jag visserligen skulle förhållit mig tvertom, ifall Hr von Hartmansdorffs förslag oförändrade blifvit till R. o. Ad:s antagande uppgifna. Emedlertid har nu under R. o. Ad:s discussion ägt rum, att en eller annan uppstigit för att yttra sig öfver de förmenta felaktigheter i Hr von Hartmansdorffs förslag, hvilka redan blifvit undanröjda genom Gr.
) ti detta så att säga nervösa tidehvarf, då mångfaldiga intressen rastlöst jaga oss från det ena arbetet eller nöjet till det andra, då hvarken tid eller omständigheter, ja, till o c h med vårt eget oroliga sinne knappast vilja tillstädja oss att söka en välbehöflig hvila, måste hemmet mer än någonsin vara egnadt att bjuda oss det lugn o c h den ro, som skola göra oss skickade att med nytt m o d o c h stärkta krafter åler träda ut i verldsvimlet. Lycklig den, som uti sitt hem då finner denna nödvändiga hvila, finner den just uti det hem, som han må hända sjelf skapat eller hjelpt till att skapa, och dubbelt lyckligare må han känna sig, om konsten varit honom behjelplig här vid lag. En god uppfostran inför oss vanligen uti konstens rike; hvarför tillämpa vi egentligen ej oftare dess der inhemtade lärdomar vid vår egen härd? Här utså vi h o s våra barn det första fröet till det goda — hvarför då ej samtidigt liksom på lek införa dessa uti det skönas område o c h från deras spädaste ålder göra deras sinne mottagligt för rena konstoch färgharmonier? Borde ej endast detta skäl vara vigtigt nog för att förmå oss att, med skönhetssinnet som måttstock o c h konsten som hjelpreda, pryda våra h e m? Tyvärr sker detta sällan! Orsaken härtill är ej alltid att söka uti bristen på förmögenhet, utan är ofta att finna uti oförmåga, frånvaro af g o d smak samt en total likgiltighet. Man må ej tro, att denna goda smak, eller rättare detta erforderliga skönhetssinne, alllid kommer oss till hända s o m en gudagåfva, eller att, då den förefinnes, den obetingadt är medfödd. Nej, den är oftast resultatet af en sorgfällig uppfostran, trägna studier, öfverläggningar o c h jemförelser. Den omständighet, att månget hem måste bildas uti en må hända ofta ombytt, hyrd våning, förhindrar visserligen här till en del den gedigna konstens införande och en genomförd stils användande, men man måste dock ej kasta all skuld på denna omständighet, ty just uti detta fall skola ofvannämda smak o c h skönhetsinne afgifva den bästa hjelpen o c h förmildra svårigheterna.
Citroner 1 skålp. — 6 Citronsaft 1 kanna. — 16 Citronsalt eller kristalliserad Citronsyra 1 skålp. — 35 Citronskal, torra 1 skålp. — 6 Coakes; se Stenkol. Cremor tartari; hänföres under Vinsten. Curcuma, Gurkmeja; hänföres under Färger och Färgningsämnen, ej specificerade. Dadlar 1 skålp. — 15 Deglar; hänföras till Redskap och Machinerier. Dekorationer, Platåer med tillbehör, äfvensom Ornamenter, ej specificerade, tullbehandlas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå. Desman; se Muskus. Dividvi eller Libidvi; se Garfskidor. Dosor; se Askar. Drakblod; hänföres under Färger och Färgningsämnen, ej specificerade. Dref Fritt. Drefmat, eller gammalt och i stycken af högst 12 fots längd sönderhugget tågvirke * Fritt. Dricka: porter 1 kanna. — 40 öl och andra slag 1 kanna. i — 20 Dun, alla slag Fritt. Dyfvelsträck; hänföres under Apothcksvaror. Ekollon; se Knapergall. Elfenben; so Ben. Emalj; i massa Fri. Enbär Fria. Enbärsmos; hänföres under Apotheksvaror. Essenser; se Oljor, flygtiga. Estamper; se Kopparstick. Etuis, med eller utan tillbehör, af sammansatta eller, så- som arbetade, ej specificerade ämnen 1 skålp. — 75 Fabriksvaror, ej specificerade; se Slöjdvaror. Fartyg och Båtar med tillbehör Fria. Fayence; se Porslin. Fenlcol 1 skålp. — i ( •28 Förslag till Tulltaxa. Qvantitet för InlÖrselstull. Tullberäkningen. Riksmynt. Fernissa 1 skålp. R:dr öre 10 Anm. s. k. Fernissa af Sprit med en obetydlig tillsats af harts tullbehandlas under tillämpning af hvad taxan stadgar för art. Bränvin och Sprit. Fikon 1 skålp. 7 Filar; hänföras under Verktyg.
Till besvarande af den siste värde Talarens anmärkning emot mig, vill jag blott uppläsa §:s redaction , och dervid hemställa till hvars och ens öra , oin icke Den 3 December e. m. '99 meningen och uttrycken falla sig bäst, såsom de lyda i Constirutions-Utskottets förslag: ”Innan Ärendena hos Konungen uti Stats”Rådet anmälas, skola de, sedan nödiga upplysningar deröfver ifrån vederbörande Colle”gier och Embetsman blifvit infordrade, beredas af den Föredragande inför Stats Rudet, ”hvarvid minst tre icke Föredragande Ledamö3’ter böra vara tillstädes &c ” Då ordet StatsPaid förut är nämndt i samina period, tror jag, att man icke tydligare kan uttrycka meningen, än genom den derpå följande benämningen icke Föredragande Ledamöter. Hvad för öfrigt beträffar Herr von Hartmansdorffs anmärkning, att icke något Protocoll bör föras, så har Constitutions-Utskottet öfverlemnat åt Kongl. Maj:t att derutinnan uppgöra Reglemente, emedan det på Honom ensam ankommer att bestämma arbets-ordningen. Herr Manner stam \ Jag instämmer med de Herrar, som tillstyrkt, att icke någon StatsRåds - beredning behöfver äga rum såsom en Constitutionel inrättning. Visserligen bör det vara Kongl. Maj:t obetagef, att låta Stats-Råden sammanträda, för att bereda målen, innan de hos Kongl Majit slutligen föredragas ; men såsom en constitutionel inrättning bör detta icke föreskrifvas. Om Kongl. Majit vill låta dem inför sig föredragas utan någon föregående beredning , ser jag deremot imet hinder. Jag anhåller att Ridderskapet och Adeln täcktes godkänna denna anmärkning. 200 Den 3 December c. m. Herr Lefren : Instämmande i den begä ran, att hela denna punkt må uteslutas, hemställer jag likväl, att en opinion må uttryckas genom tydliga ord , och att man icke genom obestämde termer må blottställa Konunga-Makten för den anmärkning , att Reglementet icke vore utfärdadt enligt med de åsigter, som sedermera kunnat dragas ur de obestämda uttrycken. Herr Cederschjöld:
Å de få, nu mera oinlösta liar ränta längesedan upphört att beräknas. 43) Enligt hvad i förutgående Note finnes upplyst egde Banken att, med en Bil. t. PniiM-Vtskottas Eetdukande N:o i4« 31' tredjedel af beloppet i Banco * efter faststäldt agio, inlösa de Riksgälds-Sedlar för hvilka den ansvarade. i:3-del af hela den icke redan inlösta delen af dessa 10 millioner R:dr Specie (45 millioner R:dr RG:mt) kunde således när söm helst förvandlas i räntebärande fordran hos Banken; henne dock öppet att denna skuld äfven före förfallotiden afbörda. Man liar för åren 1823 och 1827 från Riksgälds-sedelstocken afdragit de deruti inberäknade Koppar-polletterne till ett belopp af R:dr 76,637: 17.6. B:co, hvilka, såsom utmyntade efter samma myntfot sorn. det nu lagligen gångbara skiljemyntet, ej behöfva anses såsom en graverande skuld. 45) Då alla ränte-inkomster för året finnas serskildt disponerade kan sedelstocken undergå förändring, endast genom mot-* svarande förändring i någon af Lånefondernte i Sedlar, elier i de öfriga skulderne i Sedlar, eller genom Silfverköpet oeh vexlingen. Derefter hafva vi beräknat Sedelstocken för år 1828, sorn i samma moll måste vara mer eller mindre riktigt upptagen, som nämnde fonder blifvit rigtigt beräknade, och der således missräkning på en sida betäckes af motsvarande på en annan. 3a BIL t. Banto-Utikottets Uttänkande frii L.j.- ‘Tillökning af Sédelstockéri 1828 års Silfverköp R:dr 865* i 56: 29. <$.• Dito dito på lätt reali sibla tillgångar gg,4g4: 23. is Utgångna Fastighets-Lårt 6c>,8o6:: 12'.
Hr Lefre'n, Joh. Pehr: R. o. Ad. lärer inse, att io:de punkten har afseende på en af de följande punkterna, rör:de creditrörelse, på grund af en framtida tillgång i silfvercassan, hvarigenom nya sedlars utställande tillfälligtvis skall få äga rum. Sedan R. o. Ad. beslutat, att proportionen emellan silfvercassan och sedelstocken skall upphöra i fråga om åtgärdernas vidtagande till cassans förstärkande, och i stället bestämt 2 millioner såsom minimum, hvarunder cassan icke får bibehållas, är det nödvändigt, att en proportion 26a D e-n 28 J u li f. ra. emellan cassan och sedelstocken bestämmes såsom norm för cassacreditivs beviljande. Jag vågar derföre föreslå R. o. Ad., att, i likhet med hvad Presteoch BorgareSt. beslutat, utsätta denna proportion såsom 1 till 5, och hemställer, om icke io:de punkten i öfverensstämmelse härmed kunde erhålla följande redaction: ”att då metalliska cassan, hvaruti äfven omyntadt silfver och guld får i nbe räknas, ej öfver stiger ■§ af sedelstocken, må denna sistnämnde i intet fall ökas.” Det öfriga af punkten utgår, såsom afseende fondens förstärkning, hvilket naturligtvis icke äger någon gemenskap med denna proportion, helst sedan öfverensstämmelsen emellan denna punkt och 2:dra punkten blifvit rubbad genom beslutet vid sistnämnde punkt. Ilr von Hartmansdorff: Jag anhåller vördsamt, att, om prot.utdr. från Presteoch BorgareSt. rör:de de beslut, som dessa Stånd uti förevar, afseende fattat, desamma må blifva upplästa. Underteckn. Ridd.Secret.: Från BorgareSt. har prot - utdr. ännu icke ankommit, emedan detta Stånd ännu icke algjort liela utlåt.
Sedan Fullmägtige derjemte fått emottaga ett utdrag af Stats-Råds-Protocollet för sagde dag, ådagaläggande, att Stats-Rådets samtlige dåvarande Ledamöters tankar blifvit, i fråga om denna disposition, inhemtade, samt att det, i afseende derpå, fattade beslut vore af dem enhälligt tillstyrkt, hafva Fullmägtige, i afräkning å ifrågavarande Creditiv, utanordnat: Stats-Utskottets Memorial t N.o 3. 3i enligt Kongl. Stals-Contorets rrqvisition af den 19 sisll. Mars, R:dr 130,000: af hvilken summa, efter hvad i reqvisilionen uppgafs, 30,000 R:dr kommo att användas till ersättande af det belopp, som utaf Statsmedlen blifvit förskottsvis ulbetaldt, såsom lån och understöd åt Wexiö Stad, efter den staden sistlidne höst öfvergångne eldsvåda, samt 100,000 R:dr skulle ofördröjligen till Byggnads-Comiteen i nämnde Stad öfversändas; enligt Kongl. Stals-Contorets reqvisition af den 16 nasti. April . 23,400^ eller det, jemnlikt samma reqvisition, till understöd för tomtregleringen i Wexiö beviljade understöd; och, enligt Kongl. Slats-Conlorets reqvisition af den 4 i sednast förflutna månad 140,000: hvilket belopp i reqvisilionen uppgafs utgöra återstoden af det till Staden Wexiös uppbyggande i Nåder anvisade lån. Summa R:dr 293,400: I afseende pä öfrige å Riksgälds-Contoret anvisade creditiv och deraf verkställde utbetalningar (Reglementets 103—105 §§), få Fullmägtige åberopa de af 1843 åis Revisorer, sid. 20—23, i deras Berättelse uppgifna förhållanden, deruti någon förändring, sedan bemälde Revisorers sammanvaro, icke inträffat.
396 I Hon fattade det ej själf och ville ej kalla den vid dess rätta namn — ty hvad hade väl hon att längta efter? Underliga människohjärta '! För hvarje tumsbredd af den främmande jord hon lämnade bakom sig var hon färdig att gråta af vemod och saknad, och dock skulle hon velat flyga för att komma fort nog till den plats af världen, där intet annat än arbete, försakelse och bekymmer väntade, men vid hvilken hon var bunden med olösliga band af vana, plikt o c h tillgifvenhet. U 1 V E L E Jakobstorg U ^ Dyrbara smycken, sidentyger, lyxartiklar, viner, delikatesser, blommor, frukter, åkturer och teaterbiljetter regnade ned dag efter dag. liksom köpte han till högt pris en kurtisan i stället för att vinna ett hjärta. Slutna inom samma trånga väggar lefde mor och döttrar, så skilda i känslor och tankar s o m hade de aldrig haft något gemensamt. Hvad som för Agnes var sorg och skam, var för modern glädje och triumf, och medan den ena kämpade en förtviflans kamp, bröstade sig den andra själfbelåten, öfvermodig och skrytsam. Att se henne sådan gjorde Agnes utom sig. Lilly hade varit lycklig i det enkla hemmet på landet, där dagarne förrunno en efter en utan att, som det tycktes, lämna spår efter sig — lyckligare än någonsin förut — men modera trifdes ej. För henne var naturen som död. Det vackra såg hon ej o c h tänkte endast på att finna afvigsidan af allt. Dam, sol, fukt, mygg, flugor, regn, knaggliga vä- gar, brist på umgänge, lyx och bekvämlighet voro i hennes ögon det, som karaktäriserade landet. Lilly hade väl till en början känt sig främmande i de nya förhållandena, men snart gått helt och hållet upp i krocketpartier, skogspromenader, fiskturer, landthushållning och trädgårdsskötsel. För att göra ett slut på alltsammans föregaf modern, att hon ej talte den starka luften, och flyttade in till staden så tvärt, att det nästan liknade en flykt. Mer än allt fruktade hon, att det rika partiet kunde gå om intet, och var angelägen få saken afgjord, medan tid var o c h hon hade Lilly för sig själf. Denna återvände hem med hjärtat uppfylldt af saknad efter det hon lämnat och fruktan för hvad som väntade.
Dertill påkallade af särskilda motioner,' hafva Riksens Ständer låtit under närmare granskning komma den, under den sa Bebruarii 1820, af E. K. M. i Nåder utfärdade Seglations-Ordning,' som Riksens Ständer, vid delta tillfälle, funnit kräfva flere ändringar och rättelser, för att bringas i öfverenstämmelse med ej mindre det, vid detta Riksmöte, gillade och antagne friare Han-! dels-system, och den derpå byggda Tull-tariff, än den nya författning mot Lurendrägeri och Tullförsnillning, hvilken Riksens Ständer ansett böra i enlighet dermed utarbetas. Underdåniga Skrifvelser. 117 Härvid hafva Riksens Ständer likväl, med fästadt afseende å hvad dels finnes af främmande inagter stadgadt, dels inom Norrige till efter; lefnad gäller, deis ock blifvit af Grosshandelssamt Coopvardie-Sfceppare-Societeterne i Stockholm hos E. K. M. redan i underdånighet anfördt, trott sig höra lika underdånigt vid den nu gällande författningen framställa följande önskningar och tillägg, för att vid detta ämnes vidare handläggning komma under närmare öfvägande: 1:0
Angående Rikets Ständers i 29 §. af Banko-Reglementet intagna beslut, hvarigenom ett praemium blifvit utfäsladt för aflemnande, innan nästa Riksdags början, af förslag till förändrad organisation af Banko-Verket, är, enligt Fullmäktiges förordnande, kungörelse i allmänna tidningarne utfärdad; men, efter hvad Revisorerne förnummit, bar något förslag i berörde afseende ännu icke till Fullmäktige inkommit. §. 7. Till extrakt-arbelen samt lönlöse extraordinarie tjenstemäns uppmuntran är, enligt 35 §. i Banko-Reglementet, å Supplementar-Staten anvisadt ett belopp af 1500 R:dr Banko årligen; och TjenstgÖrings-Ordningen för Kontrolloch Revisions-Afdelningen innefattar, att de der uppräknade extrakt-arbeten verkställas under Kontrollocb Revisions-Chefens inseende af surnumerärer eller andra ordinarie eller extraordinarie tjenstemän, mot serskild betalning. Då hvarken surnumerärer eller andra ordinarie tjenstemän varit att tillgå i och för berörde extrakt-arbeten, hafva extraordinarie tjenstemän dertill användts; men sedan Rikets sednast församlade Högh SLänder beslutat, att det i Banken brukliga sätt att beräkna ränta på ränta, skulle med nästl. års utgång upphöra; funno Fullmäktige, med afseende derå, att genom berörde förändring i ränte - 9 l beräkningssättet, göromålen För Låne-afdelningens Irenne Nummerbokhållare blifvit förenklade och för deras tvänne Kontrabokhållare i Kontrolloch Revisions-afdelningen förminskade, samt då ofvanberörde extrakt-arbeten, såsom utgörande ett årligen ifrågakommande bestyr, vore af ordinarie egenskap, hvartill ordinarie tjenstemän ock lämpligast syntes böra användas, skäligt förordna, att från och med år 1849 meranämnde extrakt-arbeten borde verkställas af förbemälde Nummerbokhållare och deras (vänne Kontrabokhållare, sålunda, att de tvänne sistnämnde hade att besörja upprättandet af extrakten öfver lån på Landtegendomar eaiot återbetalningsskyldighet i sedlar, samt
I sådant afseende skulle Afdelningen tro sig böra föreslå, att denna rättighet att begagna öfverskotts medlen, endast tillerkändes de Fabriks Idkare, som genom synnerlig idoghet, nya uppfinningar och dermed förenade kostsamma anläggningar samt tillverkningarnes godhet sig utmärkte; och är Afdelningen öfvertygad , att ett slikt stadgande skulle fullkomligen sammanträffa med det förfarande, som Kongl Collegium i detta ämne hittills sjelfmant iakttagit. 5:0 Riksens Ständers Revisorers anmärkning, rörande de beviljade omsättningar och successiva afbetalningar af äldre Rån åt några få Fabrikanter, som med sina tillverkningar upphört, men ej utan deras totala undergång förmått hela gälden på en gång afbörda, har KonglCollegium, uti dess” meranärnnde underdåniga utlåtande, förklarat sålunda, att då någon Fabriks Idkare upphört med sin rörelse eller öfverlåtit den till någon annan, det kunnat in träf - Dm 27 Juli. träffa, att de Lån han i Disc.onfen uppburit,' ej blifvit vid samma tid forfallne och indrlfne, eller hans varulager försålde; Om det vid sådant förhållande någon gång handt , ali en aldre .Låntagare fått, emot ny Revers, utgifven för Svenska Manufactur - varor af hans förra tillverkning, omsätta en del af sitt lån, jemte contant inbetalning af skuldens öfriga belopp , har sådant likväl aldrig skett i andra fall, än. då en slik förmon kunnat förunnas utan andra Xdkares förfördelande i deras rätt» Och Afdelningen anser härigenom Revisorernas anmärkning vara nöjaktigt besvarad. 6.'o Det stadgande i 1779 års Kongl. Reglemente, att ett förfallet Lån ej må med ny revers inlösas, utan det äldre Lånet åtmindstone 8 dagar förut vara betaldt, innan nytt Xån meddelas, har, enligt hvad Revisorerne anmärkt, icke i allmänhet befunnits vid Discont Förvaltningen vara iakttaget.
N:o i43, med förslag till de grunder, som böra tjena till efterrättelse vid pensionering af Bankens embetsock tjensteman, vak I bet jente och konstidkare; N:o 144, i anledn. af Hr C. Sabelfelts motion, 0111 utsträckning i tiden för återbetalning af lili Handelsoch Närings-disconten upptagande lån, saint om fortfarande rättighet för Bancoslyreisen att, genom upplåning, bereda tillgångar för nämnda discont. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ lill 1 1 om aftonen. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. 7a Den 6 Februari f. m. Lördagen den (i Februari 184 r • Plenum kl. 10 f. m. Justerades pleni-prot:n för den i5 sistl, Januari och 16 Januari f. m. Hr Lilljehöök, Ludv., uppläste följande: [ ariledn. af den i staden Falkenberg den 27 Januari timade eldsvåda, som förstört sjutton hus och gjört öfver i3o personer husvilla, får jag för R. o. Ad. föreslå att ett understöd af 5,000 (:dr b:co matte såsom gåfva nu genast till nämnda stad blifva öfverlemnade, för alt på ändamålsenligaste satt användas. Såsom boende i orten är jag i tillfglle alt kunna vitsorda, att större delen af denna stads innevånare före eldsvådan hade sin ganska knappa utkomst, hvilket naturligtvis bidrager att göra deras nuvarande belägenhet si mycket mera beklagansvärd. Det är ock med fästadt afseende härå,' som jag tagit mig friheten föreslå ofvannämnda medels öfverlemnande såsom gåfva, då ett lån, äfven på de förmånligaste villkor, icke utan största svårighet skulle kunna ålergaldas af dessa nu på allt utblottade menniskor. Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinh.: Jag anhåller att få fästa uppmärksamheten på nödvändigheten af denna motions skyndsamma handläggning, med afseende på årstiden och det hårda klimatet, som gör behofvet af skyndsam undsättning så mycket större. Det skulle fada allmänhetens uppmärksamhet till fördel för Representationen, om den utmärkte sig genom en snar och skyndsam handläggning af detta ämne.
Ständer skulle behaga på ett mera verksamt sätt understödja detsamma samt för sådant ändamål, i enlighet med hvad under en längre tid varit vanligt i afseende på statsbidrag till väganläggningar och kanaler, anvisa minst tvåtredjedelar af arbetskostnaden att utgå såsom anslag utan återbetalningsskyldighet, men med förbindelse för det bolag, som åtoge sig arbetets utförande, att bekosta återstoden. Det vore endast på sådant sätt möjligt att lör dylika arbeten bilda bolag, enär erfarenheten visat, att aktieegarne, i anseende till arbetenas dyrhet och den långa arbetstiden, icke kunde på flera år påräkna någon ränta på sina i sådana företag nedlagda penningar. Af ett till Utskottet inlemnadt protokoll vid sammanträde med dem, som tecknat aktier för ifrågavarande företag, har Utskottet vidare inhemtat, att ett bolag med benämning: Kinda kanals aktiebolag, blifvit bildadt, som, under förutsättning att tvåtredjedelar af den erforderliga kostnadssumman såsom statsanslag utan återbetalningsskyldighet erhölles, skulle åtaga sig arbetets utförande. Berörda protokoll ådagalägger derjemte, att Göta kanalbolag vid extra bolagsstämma i sistlidne Januari månad beslutat att, med afseende på vigten för Göta kanal att erhålla den utvidgning i området för sin egen trafik, som Kinda kanal skulle bereda, tecknat 1000 aktier, hvardera å 100 R:dr, eller tillhopa 100,000 R:dr för Kinda båtleds fullbordande till Roxen.
167 fattnihgarne utsatte betydliga ansvar för ÖfverAsstgnering, borde efter Herr Friherrens tanka ingalunda ifrågakomma förr, än Ofver-assignering verkligen skett: icke för en underlåten formalitet af advis, sorn så lätt kunde inträffa af alldeles oskyldiga händelser, men hvarmedelst, då öfverkorssning skedde oaktadt Assignanten hade fond qvar i Banquen, dennes Credit, och någon gång dess välfärd, kunde utan allt ändamål blifva rubbad, Om uppgifvas kunde, att någon oreda i privat assi gnering på Banquen timat, ville Herr Friherren genast begifva sig ifrån sin särskilta tanka; men intilldess måste han afstyrka alla åtgärder, som ytterligare försvårade penningeröreisen, och dervid förbundne hittills icke brtikeliga formaliteter. Varande Herr Friherrreu icke emot den ytterligare ordning, sorn genom advis må vinnas; men emot den påföljd som för underlåtenheten föreslagen är. Isynnerhet för Hufvudstadens rörelse, dervid ofta en assignation utskrifves en fjerdedels timme förrän mottagningen i Banquen för dagen upphör, eller klockan 11 på föremiddagen, blir denna serskilta advisering blott generande, men i öfrigt ändamålslös. Följden af den föreslagne messuren skulle blifva ingen annan än den, att all ,assignering på Banquen upphörde, och öfverflyttades till Private. Allmänheten komme derigenom ej att vinna. Nu kunde åtminstone icke vara fråga om möjlig risque på mer än den ena parten, eller Assignanten; deremot emllan private, någon gång äfven ifrågakomma acceptantens obestånd. a68 Banko-Utskottets Belänkanden.