Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Hvad dernäst angår förslaget till reglering af Tjenstemanna-personalen vid Banko-Diskont-verket och dess lönevilkor; så har Utskottet, vid pröfningen häraf, funnit sig böra, i betraktande af den tillökning i göromål, som vid Banko-Diskont-verket måste uppstå i följd af de, under innevarande Biksdag, af Rikets Ständer angående lånerörelsens reglering fattade beslut, föreslå att lönerna för Tjenstemännen vid BankoDiskont-verket må bestämmas till enahanda belopp, som deras vederlikar uti Rikets Ständers Bank åtnjuta. Till stöd för denna åsigt, torde Utskottet få fästa uppmärksamhet derå, att de göromål, som åligga Tjenstemännen i Banko-Diskont-verket, redan för det närvarande äro högst trägna och maktpåliggande; att dessa göromål dessutom städse ökas, i följd af Banko-Diskont-verkets utsträckta verksamhet, saint att de skäl, som för öfrigt tala för en förhöjning i Tjenstemännens i allmänhet löneinkomster eller stegrade lefnadskostnader, äro i förevarande fall fullt tillämpliga. I afseende å de för de särskilda tjensterna här nedan utförda inkomster, har Utskottet skolat anföra: att löneinkomsterna för Ombudsmannen destohellre ansetts böra bestämmas till enahanda belopp, hvilket Banko-Diskont-Direktionen och Fullmäktige föreslagit för Kamereraren, som
Märtha rodnade åter fint, denna gång för berömmet, men såg likväl derunder tacksamt upp mot Magnus. Om hon sjelf visste, huru ljuft intagande hon dervid var, lärer ej kunna afgöras, men i spegeln blickade hon icke, ehuru detta varit henne en lätt sak, då den hängde alldeles midt emot henne på väggen. Men hennes rodnad speglade sig dock – i Linas, som gladt rördes af väninnans glada rörelse. I sjelfva verket hade Märthas sinne på dessa sju år undergått en stor förändring. Lidandet hade fört henne till eftertanke öfver dess orsaker, och ehuru hon ej i allt kunde ursäkta sin nu försvunna man, fann hon dock, att första och kanske största felet legat i hennes egna, alltför högt stämda anspråk. Nu skulle hon, såsom hon nyss yttrat, varit glad att ega helst «en liten del» af hvad hon fordom ansåg oumbärligt för sin lycka. Ja, hon uppfattade denna nu från en annan sida, hvarom begreppet redan vid hennes barns sjukdom börjat gry för hennes inre öga, och tillstod för sig sjelf, att det måste finnas en annan kärlek än ungdomskärlekens glödande sällhetsbegär, en kärlek, som begär litet och förlåter mycket, just emedan den är kärleksrik, rik i sig sjelf på sällhet och rik på kärlekens gåfvor. Denna insigt i egna fel, förenad med en stilla saknad, gjorde henne mild och eftergifvande mot alla; hon sökte tröst i välgörenhet, och omsorgen för andras lycka blef snart en lugn vana, som kom henne att glömma egna fordringar på sällhet. Och likväl fann hon sig mången stund lyckligare och lugnare, än hon någonsin varit. Hon var ju också ännu rik på lycka, ty hon hade sitt barn, och den tid hon tänkte på möjligheten af en återförening med Fredrik, byggde hon alla sina förhoppningar för framtiden endast på deras gemensamma tillgifvenhet för detta barn. Men äfven hennes själsförmögenheter i öfrigt hade förmånligt utvecklat sig. En menniska, som oupphörligt tänker på sig sjelf, sin egen sällhet, sina egna anspråk, har alltid en mer eller mindre inskränkt blick för alla lifvets förhållanden.
Uppsattes och justerades följande voteringspropos.: »Den som bifaller Frih. von Schulzenheims förslag om inbjudnings aflåtande till Bonde-St:t att biträda R. o. Ad:ns beslut rörande 2:dra punkten i Stats-Utsk:ts Utlåt. N:o 80, röstar Ja; Den det ej vill. röstar Nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad. detta förslag.» Voteringen företogs och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 13. Nej — 18. R. o. Ad. åtskiljdes kl. j4 e. m. In fidem, O. Brakel. Onsdagen den 23 Maj 1800. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 2 prot.-utdrag för den 22 dennes. Hr Leijonancker, Fredrik Wilhelm: Då det, i anseende till Frövi-Falu-banans stora betydelse, är af vigt att frågan derom inkommer till näst sammanträdande riksdag i så utredt skick som möjligt, vågar jag föreslå, att R. o. Ad. ville inbjuda Preste-St:t att förena sig i det beslut, R. o. Ad. rörande nämnda bana fattat. Detta förslag begärdes på bordet. Till följd af R. o. Ad:ns den 2 dennes fattade beslut, föredrogos nu i ett sammanhang ej mindre Sammans. Stats-, samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskts den 21 sisth April och 1 dennes bordlagda Betänk. N:o 7, i ani. af dels K. Propos. till R. St:r, ang:de förändrade bestämmelser i fråga om upplåtande åt enskilda af Kronans mark i Norrland och Stora Kopparbergs län, samt om dispositionen af stubböresmedlen, dels en i ämnet väckt motion, än äfven Sammans. Lag-, samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 19 och 22 dennes bordlagda Betänk. N:o 16, i ani. af väckta motioner ang:de skogshushållningen i riket. Härvid förekom till en början: lista punkten i Betänkt N:o 7 och lista punkten i Betänkt N:o 16. Hr Boij, Adolf Fredrik:
Stat innehafde lön, utan ock uppbar en sådan i egenskap af Assessor i Sundhets-Collegium, skulle från förstberörde pensionsreglering uteslutas, tillika bifallit Rikets Ständers hemställan, att Öfver-Kammarherren Grefve Strömfeldt, Stats-Secreteraren af Leopold och Hof-Medi - Slats-Utskottels Utlåtande IV;o 4-2. eus Ekman matte för lifstiden varda bibehållne vid deras lönings-förmoner såsom pension, äfven i den händelse de åtnjöto eller erhöllo lön på Rikets eller något, publikt Verks Stat, har Stats-Contoret underdånigst hemställt, huruvida Kongl. Maj:!, af berörde förhållande, funne anledning att af Pontius underdåniga ansökning till Rikets nu församlade Ständer öfverlemna. Och har Kongl. Majit, på grund af hvad Stats-Contoret yttrat, under den 22 nästlidne Februarii i Nåder förordnat, att handlingarne skulle lill Stats-Utskottet öfverlemnas, till det afseende af Pontius ifrågavarande ansökning kunde finnas förtjena. Hvad sålunda förekommit och handlingarne i öfrigt innehålla har Utskottet tagit i öfvervägande, och ehuruväl, med lemnadt behörigt afseende å Herr af Pontius erkända förljenster både såsom Läkare och Vetenskapsman samt å öfrige för honom talande omständigheter, Utskottet skulle trott sig böra för honom tillstyrka enahanda förmon, vid tillgodonjutandet af den honom lillagde Hof-Stats pension, sorn blifvit ofvannämnde 3:ne personer förunnad; likväl och då Rikets Ständer, uti deras underdåniga skrifvelse af den i5 Julii 1818 om pensions-regleringen för Hennes Majit Enke-Drottningens Hof-Stat, till Kongl. Majits
Momentet g:dje Bifölls med förändring af orden äge att till skall; wiv slutet skulle tilläggas, att det ar hwarje enskilds LedamoiS af LontrUntionS - Urskottet skyldighet att hoS sitt Stand anmäla, om wid granskningen af Stats - Rådets protocoilcr, han sinner Utskottet ej hafrva gjort afseende pä de t detta Moment nämnde ÄmbetSmänS förhållande, hwiiken anmälan dock remitteras til! Utskottets utlåtande, hwarefter och sedan det inkommit, Stånds ma pröfwa oin den gjorde anmälan bör stänwisas tili Justitia - OmbndSmannenS handlägIning eller ej. Momentet 4 Bifölls med den förändring, atk skall sättes l stället för åge. Momentet 5 skulle utgä, enligt htvad §onsti« tutions - Utskottet sjelf föreslagit. § Zo. Momentet 1 Bifölls med ben af Utskottet föreslagna förändring. Momentet 2 bifölls Utskottets omarbetning med följande tilläggning ester orden medlen emottagit: och äge GtatS - Utskottet äfwen efterse räkenskaperne ä aila de medel Stats - Lontoiret tlil weder störande werk och behof utaSsignerat. Tredje Dand. Inuti samma Moment skulle sättas Dall i stället för äge. Äfwcn Bifölls Utskottets särskildt tillagdt Mo« mcnt. Z ZI Bifölls. § 52 Bifölls jemte Utskottets tilläggning, dock att ur den sistnämnde skulle utgä orden InstructlonS utfärdande och.
REFERENSER: Generalskan Ericson, Friherrinnan Frölich, F r u Augusta Mannerfelt SKÖFDE; Doktorinnan Steinmetz, f. B r u m m e r, F r u L i n d a f Hageby, F r u A s k l u n d, f. Kuylenstjerna, STOCKHOLM; Grefvinnan Lewenhaupt, VÄSTERÅS; Rektor Lagergren, JÖNKÖPING; Doktor Landelius, LYSEKIL. Guldmedalj Berg an 1898. I smak som finaste bordssmör. Tillverkad under statslig kontroll. Pasteuriserad grädde och m j ö l k. Bakteriologisk undersökning af råvara och färdigt fabrikat. Högsta kvalité ar m ä r k t S. O. M. i stora röda bokstäfver å lådan. Generalagentur och nederlag i Stockholm Aktiebolaget S erveras å a KONGL. T Å välsmakande, kraftigt it 4 kr. k g. Dam velociped! * Smul-Té 2: 50 kg. I r m a Caeao i burkar och löst från 3: 25 kg. m. m. hos Grescent n:r 9, blott använd 14 dagar, säl(690) Lars Olde, S6 KLARABERGSGATAN. jes billigt. V i d. hos EKSTRÖM &amp; HOFIUND, Skeppsbron 24. L LAGERSTRÖM Stockholm G. ufctyrsel. § äfvensom svart, hvitt o c h kulört Henneberg-Siden från 6 5 öre till kr. 1 6: 4 5 p r meter — slät, randig, rutig, fasonerad, damast m. m. (cirka 240 olika kvalitéer o c h 2,000 olika färger, mönster m. m.) Siden-Damast - f r. p r robe • kr. Siden-Armöres, Monopols, Cristalllques, Moire antique, Duchesse, Princesse, M o s c o v i t e, Marcellines, siden till täcken o c h flaggor m. m. portooch tullfritt till h e m m e t. Profver o c h katalog omgående.
I anledning af denna K. M:s Nåd. föreskrift har förslag till formulär till ifrågavarande Sockenchartor blifvit vid Gen.- LandtmätcriCont. upprättad, af hvilket formulär jag barbos får bifoga ett exemplar *). Det är dock utom allt tvifvel, att, under handläggningen af dessa slags arbeten, åtskilliga förbättringar och tillägg skola utfinnas, som gerna kunna iakttagas och införas, utan att chartornas tydlighet skadas. Äfvenså synes de statistiska beskrifningar, som ovilkorligen böra åtfölja chartorna, kunna jernnförelsevis till ofvannämnde formulär mycket fullkomnas. Således borde det t. ex. icke vara ensamt tillräckligt att, efter på stället inhemtad kännedom om de statsbidrag, servituter, onera och besvär, som häfta vid hvarje hemman, jemnföra dessa uppgifter med Kronofogdens jordboks-extracter, utan de böra också, för ytterligare säkerhet, jemnföras med de upplysningar, som i K. KanimarCollegium kunna erhållas. Uti 5i §. 2 Mom. af K. M:s Nåd. Instruction för Landtmäteri-starén står föreskrifvet: att ingen Vice Corn missions-Landt 111 ätare får hädanefter befordras till Commiss i ons-Landt mätäre, innan han upprättat en charta med beskrifning öfver någon Socken i det Län, der han är stationerad; men om Sockenchartor endast på detta sätt skola tillkomma , sä fordras minst 100 år, innan hela Riket skulle blifva alfattadt, och sannolikt blefvo de äldsta chartorna, i följd af ctilturens allmänna framskridande, odugliga, innan de sista voro fulländade. I enlighet med LandtmäteriCont:s organisation tillkommer det egentligen Öfverlngeniören att befatta sig med Rikets geographiska chartverk; men dels är han under sex må *)
E n särskild anledning till intagande af grefvinnan W a c h t m e i - sters bild i vårt bildergalleri ligger däri, att h o n n y l i g e n efter många års frånvaro under en månads tid (fästat S t o c k h o l m. Ätten de Bourbel är en af de äldsta i Frankrike. P. Jean Paul. " Att hushålla för ungkarl ... " f en tid, då kampen för tillvaron m e d hvarje dag blir hetare, då äfven på de nya banor, som blifvit kvinnan öppnade, trängseln blir allt större, kan ju den fråga, hvilken ligger antydd i det citat ur ofta förekommande platsannonser, s o m vi sett som rubrik, vara förtjänt af att upptagas o c h i någon mån utredas. Många unga flickor stå helt visst spörjande o c h tvehågsna framför den. De ifrågavarande platserna synas, som sagdt, ej sällan annonserade i tidningarna, o c h att döma a f de talrika svar, hvilka, efter hvad det påstås, å dessa annonser inflyta, äro de högt skattade. Onekligen erbjuda de ock stora förmåner: förträffliga lönevillkor, ej obetydlig frihet o c h själfständighet m. m. hvarför det ej bör väcka förundran, vare sig att en eller annan ung kvinna, som innehar den a f ingen afundade ställningen att i främmande hus gå frun tillhanda, i en sådan plats tror sig se slutet på sina svårigheter, eller att någon stackars flioka, s o m står u t a n hem o c h utan det nödvändiga lifsuppehället samt på grund af en öfvervägande huslig uppfostran egentligen ej duger för i c k e husliga sysselsättningar, i sin nödställda belägenhet tillgriper detta lefvebröd, om det bjudes. - Svarta sjön. • * fjf gungfly innesluten sin djupsvart klara våg i ödemarken ensligt tjärnen breder. Förirrad under jakten jag honom en gäng såg, fast ingen stig nu mer till honom leder. Och hvem vägar bestrida, att det verkligen finns unga flickor, hvilka med heder kunna bestå i här åsyftade lefnadsförhållanden?
Om man jemför de pensions belopp Ulsk:t beviljat åtskilliga personer, och följer den princip att fästa afseende på den persons lörtjenster, för hvilken eller för hvars efterlefvande pension begäres, måste man komma till den slutsats, att Utsk:t vid denna punkt varit af den åsigt att framlidne Sekreteraren Nathorsts lörtjenster i den riktning, han verkat, varit af obetydligt värde. Här föreslås nemi. åt hvardera af hans 3 döttrar en pension af blott 150 rdr. Man vill icke en gång bevilja dem tillsammans så stort belopp, 232 Den 28 September e. m. som Enkefru Winge ensam eriiåiiit; och flock tror jag, att, viii betraktande af Hr Winges och Hr NalImrsts för landet gagnerika verksamhet, Hr Nathorsts förtjenster vida öfvergå den förstnämndes. På grund af hvad jag nu anfört, skulle jag derföre vilja föreslå K. o. Ad. att förhöja den af Utsk:t för Sekreteraren Nathorsts Irenne oförsörjda döttrar föreslagna pension till 200 rdr för deni hvardera. Flere ledamöter hördes häri instämma. Gr. Cronstedt: Inom Utsk:t icke närvule då denna punkt, afgjordes, kunde jag icke reservera mig emot beslutet; men då jag är af alldeles samma åsigt i frågan sorn Gr. Mörner, anhåller jag att med honom få instämma. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder endast vrkats bifall till Utsk:ts förev.ile hemställan med den förändring, att det tillstyrkta pensionsbeloppet 150 rdr förhöjdes lill 200 rdr; framställdes försl propos. på bifall till Utsk:ts hemställan oförändrad, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på bifall till densamma med ofvanberörde förändring, hvilken propos. med ja besvarades. Hr von Francken: För min del anser jag att billigheten fordrar att barnen efter aflidne Konrektor
St. uppgöras, och dä kan ett sådant förslag under lyckligare omständigheter underkastas en mogen pröfning och hafva någon chance för sig att blifva antaget. Att deremot nu ifrån Regeringens sida söka framlocka en mening i delta afseende, anser jag vara ganska obetänkt af R. St. och afstyrker det helt och hållet, i synnerhet när man derjemte tager i betraktande tidpunktens mest verksamma krafter inom vårt fädernesland, begäret att ställa personligheten framför del allmänna bästa och lägga mera vigt på förmögenhet än på erfarenhet, upplysning och hildning, samt huru den sjelfgjorda opinionen har förmågan ali. i vackra ord förkläda de farliga planer, hvilkas grumliga djup jag icke vill söka att genomtränga. Under sådana omständigheter anser jag R. o. Ad. handla visast uti att afstå della förslag, och vågar vördsamt anhålla hos Hr Gr. o. Landtm., om propos. derpå. Ätskillige ledamöter ropade på propos. Gr. Sparre, Erik: Jag kommer med min röst icke att. tillstyrka det framställda förslaget, och jag gör det icke, hufvudsakligen på samma skäl, sorn blifvit anförda af en af mig högt aktad talare, som talat för förslaget. Således måste antingen hans eller min, på samma premisser byggda, conclusion vara felaktig. Denne talare har yttrat, alt idéerna ännu icke vore utkämpade och alt vi icke äro mogna för en representationsförändring. Detta är fullkomligen sant, och förr än idéerna hafva kämpat ut inom vetenskapens verld kommer icke jag att gifva min röst åt något förslag. Men täger Hr Lagerhjelm för gifvet, att om en comité tillsättes, idéerna derigenom skola utkämpas? Vetenskapernas verld är höjd öfver den comité', som kan komma att tillsättas, ty det är icke inom comiléer, sorn vetenskapens strider utkämpas. Skola vi, frågar Hr Lagerhjelm 10 H. 83 C5S Den 22 Maj. vidare, hafva en permanent strid? Nej, men striden måste fortgå till dess att idéerna hafva utkämpat.
Utan att åsyfta någon inskränkning uti Kongl. Maj:ts höga rätt att, vid pröfningen af frågor, rörande anslag å Handelsoch Sjöfartsfonden vidtaga den åtgärd, som i Nåder pröfvas lämplig, har Utskottet emedlertid , enär den af Rikets Ständer för dylika ärenden föreskrifne förberedande handläggning otvifvelaktigt måste bidraga till förhållandenas fullständigare utredning och sålunda underlätta det slutliga afgörandet, funnit sig böra föreslå, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, det täcktes Kongl. Maj:t, före meddelandet af Dess Nådiga beslut uti frågor, rörande anslags beviljande utaf Handelsoch »Sjöfartsfonden, i ämnet inhemta Commerce-Collegii samt Handels-Societeternes uti Rikets större stapelstäder underdåniga yttranden. §. 48. (1843 års Rev. Ber. pag. 140. Förkl. 60.) Angående den af Revisorerne väckte fråga om bidragens till Handelsoch Sjöfarts-fonden inleverering till Riksgälds-Contoret, kommer Utskottet att, vid besvarandet af en till Utskottet remitterad motion, rörande detta och dermed gemenskap egande ämnen, afgifva serskildt utlåtande, hvars innehåll således här allenast åberopas. Kongl. Slats-Utskottett Utlåtande, N:o 54. 33 Kongl. KrigsCollagium. Artilleri-Afdelningén. § 49. (1841 års Iley. Ber. pag. 69. Rev. Ber. pag. 145.
Utsk. ansåg, att detta arbete, oaktadt det förr eller sednare måste åvägabringas, icke f. n. vore så af behofvet påkalladt, att det icke kunde anstå under blifvande Statsregleringsperiod. Det finnes också icke något skäl alt fortsätta arbetet, då der icke finnas några fångar, ty dessa äro flyttade till annan ort. Om 11. o. Ad. bifaller de betydliga anslagen till Carlskrona och Waxholm hemställer jag, huruvida icke E. o. Ad. vill låta dervid bero. Jag anhåller således om bifall till hvad Utsk. i denna del föreslagit; ehuru jag för min del skulle vilja ingå på, att Ståndet icke ginge så långt som Utsk., utan blott beslöte att inga nya medel skulle beviljas, men de gamla anslagen qvarstå orubbade för sina ändamål. Hr Lefrén: Tåg instämmer till alla delar i hvad Erih. Tersmeden anfört, och jag ämnade också begära, att skyldighet icke måtte upstå för FortifikationsAfdm att till Statsverket återlemna den nyss upgifna tillgången, emedan den till stor del finnes nedlagd i materialer. Erih. Leijonhufvud: Jag anhåller om propos. på bifall till K. Mus Propos. Den 7 Juli e. m. 141 Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då Frih. Leijonhufvud yrkat bifall till hvad K. M. i afseende på befästningsarbetet vid Carlsten föreslagit, men Frih. Tersmeden oell Hr Lefrén yrkat bifall till endast första delen af Utsk-.s derom gjorda hemställan, innehållande »att lt. St:r icke måtte nu anvisa några medel för ifrågakomma befästningsarbete vid Carlsten» propos. å denna första del af Utskis hemställan borde först framställas, med It. o. Ad. förbehållen rätt att efteråt besluta om sednare delen, derest Frih. Leijonhufvuds yrkande ej vunne bifall; hvarjemte propos. till bifall å berörde första del af Ulsk:s hemställan nu framställdes. Härvid ropades stnrka Ja jemte åtskilliga Nej, hvarpå Hr Gr. o.
Utah o t tea m ed någorlunda utförlighet upptagit orsakerna, hvarföre rle gillat denna opinion, samt hvarföre de nied Beredningen och mig godkännt Canalarbetets påbörjande å hela linien, och likaledes tillstyrkt, att fortsättningen å enahanda sätt med möjligaste skyndsamhet må vidtagas. Utan förundran, att de af Ståndets medlemmar, hvilka icke haft tillfälle att åt ämnet lemna lika uppmärksamhet, kunna äga den tvekan, som endast genom onekliga facta hos mig kunnat öfvervinnas, skall jag, färdig att då det yrkas närmare utveckla alla motiv och förhållanden, icke trötta med onödig vidlyftighet, utan vid den egentliga qurestio-an, endast tillägga den vigtiga anmärkning, att om det betydliga bidrag, som af Riksens Ständer nu begäres, varit en oväntad följd af oförsedda händelser och misscalcul i första kostjiadsfcrslaget, hafva dessa orsaker medfört lika bekymrande följder för Bolaget, som allaredan erlagt större inbetalning än den som var paräknad att inalles utgå, och Som, dä mer än tvänrie millioner ännu boxa inbetalas, ser sig nedsatt till -jtdel af den vinst Bola den få njuta. ■ Sedan jag, pä sätt nu vördsamligen hr anfördt, inom mig stadgat den öfvertygelse , get ägde hopp att i framti - Den 22 Juli f. m. ^ ’ 1061 att C malens fullbordande skulle till tyrkås, antog jag för afgjordt, att någon half mesur e icke ens borda komma i fråga, och således ini^a -anbud göras, som voro o örenlige med rimlig förmodan, att Aclieägarne skulle verkställa inbetalning af de ännu återstående 60 ProCent af teckningssumman, hvartill de så mycket mindre kunde tvingas, som Actierna äro ställde på innehafvaren, och när sorn heldst kunna förstöras. Jag föreslog derföre, och itererar ännu samma förslag, nämligen att den brist, som yppas i det sist uppgjorda kostnadsförslag, fullkomligen matte fyllas, och att, sedan Actieägarnes årliga inbetalning å 10
Notarie, i egenskap af räkenskapsförare, numera Kyrkoherden O. E. Rabe, som, åtminstone hvad verifikations-folierna beträffar, vill bestämdt erinra sig att sådane åtföljt Konsistorii egna räkenskaper, härmed i djupaste underdånighet förklara, att, så vidt i anmärkta hänseende forsum - •- 367 — melse i öfrigt ägt rum, sådant berott på oriktig tydning af gällande förordningar å rä kenskapsförarens sida, samt tillika upplysa, att hans efterträdare, vid uppgörandet af sistlidne ars räkenskaper, sökt att i ofvanomförmälda hänseende efter bästa förstånd ställa sig till underdånig efterrättelse Kongl. Maj:ts nådiga cirkulär af den 17 September 1856. Med djupaste undersåtlig vördnad, trehet och nit framhärda, Stormäktigste, Allernådigst e Konung! Eders Kongl. Majits underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter, GUST. 1). BJÖRCK. C. PREHN. N. W. LJUNGBERG. A. O. HEURLIN. Götheborgs Dom-kapitel den 19 December 1860. J. D. Magnusson. 1. n. Carlstads stifts Konsistorii underdåniga utlåtande, öfver de vid stiftets räkenskaper utaf 1860 års Revisorer framställda anmärkningar. Stormäktigste, Allernådigste Konung! Till underdånig åtlydnad af Eders Kongl. Majits befallning uti remiss af den 22 sistlidne November, får Dom-kapitlet, efter vederbörandes hörande, öfver de anmärkningar, sorn Rikets Ständers sednast församlade Revisorer mot räkenskaperna från Carlstads stift för år 1858 gjort, härmed afgifva följande utlåtande: öfver § 1. Enligt redogörarens försäkran, saknades icke register vid Konsistorii räkenskaper för 1858. Men skulle likväl så vara fallet, skall Dom-kapitlet noga tillse att så vidare icke sker.
Ståndet beslöt, att införsel-förbuden skola utur nuvarande Tulltaxa borttagas, med vilkor, att införsel-friheten af nu med förbud belagda varor medgifves endast till städerna Stockholm, Götheborg och Malmö; att nederlagsrätt ej eger rum för berörde varor; och att införandet icke må ske med andra, än dackade fartyg, och ej under 20 lästers drägt; äfvensom Ståndet härvid tilläde, att det fattade beslutet, angående införsel-förbudens upphörande, skall taga sin början ifrån och med år 1847; 2:o, tariffen för credit-upplaget och transito-afgiften: Ståndet beslöt, att uti ingressen, å andra raden, borde, näst efter ordet: ”transito-afgift” införas dessa ord: ”vid återutförseln”. I öfrigt blef nämnde tariff godkänd; 3:o, Tulllaxe-underrättelserna: 6 §. Ett af Utskottet föreslaget tillägg bifölls, men i öfrigt blef denna § återremitterad, med förklarande, att Ståndet godkänt en al Herr C. J. Kick uppgifven redaclion af denna lydelse: ”lastpenningar till Oss och Kronan utgöras af Svenska fartyg med tolf, och af främmande fartyg, då annorlunda icke är öfverenskommet, med trettiosex skillingar Banco för hvarje läst, beräknad efter Svenskt mätarbref, samt betalas för första resan hvarje år, både vid inkommande och utgående; dock, om ett inhemskt, eller med inhemska lika berättigadt främmande fartyg, under loppet af ett calender-år, gör flera resor emellan Sverige och utrikes ort, erläggas, vid an - Prof,.-Utdrag, den //_, 14, i5, iy, iS och 10 Januari 1845. 519 »li i och följande resorna, dessa umgälder icke för utgåendet, och vid inkommandet, endast när fartyget innehar last. Den i 16 § G 1110111. af Wår Nådiga Förordning den 16