Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För att komma under ompröfpensling två gånger om dagen med en ning vid täjlingen om andra priset, blandning af lika delar salpetersyra måste hvarje samling, som inlemnas, om(skedvatten), kanelvatten och pepparfatta minst 10 korta uppsatser, hvardera myntvatten. om högst 50, lägst 10 rader petitstil (den i dessa smalare spalter vanligast använda), deraf en till hvardera bland uågon af följande afdelningar: Våra L a m p m a t i a. En mycket vacker lampbarn, Klädedrägten, Toaletten, Bostaraatta kan man förfärdiga af ett stycke den, Fönsterträdgården, Handarbeten, blommigt möbeltyg. Kring blomman Bakning, Tvätt och strykning, Köket, syr man med guldoch silfvertråd, och Tjenarne. bladens ådror syr man öfver med silke, De insända läfiingsskrifterna få ej hvarvid man mycket väl kan använda vara förut offentliggjorda. Manuskriprester. Broderiet fästes på papp, fotet bör skrifvas på endast en sida af dras med svart bomullstyg, och det papperet, och hvarje täjlingsskrift märhela omgifves med en smal, kulört frans. kas å baksidan af kuvertet med på- Eda. skriften: Täflingsskrift. Hvarje täfHandarbeten. Redaktionen. » Naturligtvis, hvarför skulle jag icke det, i synnerhet då jag nu ser, hur lätt ni nappar. » han, jag skulle just vilja se, hur du titt hvilken vi utsatt lingsskrift bör förses med en signatur och förseglad namnsedel biläggas. De i godhet närmast efter de prisbelönade alstren kommande täflingsskriftcma komma att hedersamt omnämnas, och förbehåller Redaktionen sig rätt att, om hon så för godt finner, i Idun offentliggöra äfven dem. Stockholm den 8 februari 1SS8. » Jaså, ni har roat er med att lägga ut era krokar för mig. » » Jo, den är ljuf att ha med till sjös », inföll docenten. Klädedräkten. Kragarne gnidas dagligen med en i benzin och fin pulveriserad krita doppad ren yllelapp samt läggas i solen.
Theatern, tillstyrkt ett anslag, sju gånger större än för ifrågavar:de skola, hvilket jag icke vill klandra, men finner Utsk. nu hafva varit nog njuggt, helst det skäl man här emot slöjdskolan anfört, att den skulle vara en inrättning endast beräknad för Stockholms stad, gäller lika mycket och mer för Kongl. Theatern. Man vill således gynna konsterna. Men handtverket, Mine Hrr, har af ålder varit den bildade konstens amma, och en verkligt nationell konst har endast kunnat upblomstra hos de folk, ibland hvilka konsterna förmått genomtränga handtverkerierna i nästan alla rigtningar, och sålunda uppenbarat sig icke allenast i mäktiga byggnadsverk och dylikt utan ock i de inom lifvet förekommande allmännaste föremål. Ifrån den tid deremot då konsten helt och hållet lösrycktes ifrån handtverket och instängdes inom akademier, daterar sig dess egentliga förfall, och dess alster fingo dä denna prägel af det torra, stela och studerade, sorn man i Frankrike så träffande benämner ”academie”. Handtverket åter blef härigenom utan stöd från konstens och vetenskapens sida, samt tyvärr ofta i saknad af den moraliska lyftning, som uti allt arbete betingas af den inre pligtkänslan att åstadkomma det möjligaste bästa; och (ill följe häraf var det mekaniska i sekler någonting föraktadt, ja nästan vordet till ett öknamn. I våra dagar har omsider detta falska förhållande måst lemna rum för ett med sakens natur mera öfverensstämmande; vetenskapen har räckt handen åt industrien, konsten har följt exemplet, och detta utgör ett af tidens mest betydelsefulla, mest glädjande fenomener. Trenne år äro ännu ej Den 20 April. 245 förflutna sedan arbetet firade sin jubelfest, och de civiliserade nationerna sig emellan slöto ett fridsförbund, af varaktigare bestånd, sorn vi böra hoppas än furstarnes fordna. Men ämnet har äfven en annan sida, af ännu större vigt, ännu djupare betydelse än sjelfva den industriella utvecklingen: nemi. de arbetande klassernas upfostran. Mången torde hysa den åsigt, att de värde motionärernas ädla syften kunna vinnas genom enskildas välvilja och kommunala bidrag.
Befallningshafvande åligger att genom kungörelse, som minst en månad före förrättningen från predikstolarne i orten uppläses, derom underrätta vederbörande egendomsinnehafvare, med förständigande att, så framt de vilja af en slik förmån sig begagna, tillstädeskomma, försedde med hos dem befintlige, lör förrättningen upplysande handlingar och beredde att i öfrigt andraga och utreda hvad till bevakande af deras rätt erfordras; äfvensom inom samma tid GhefsEmbetet vid indeldt Regemente eller Corps inom provinsen bör anmodas lörordna ombud att, på Regementets eller Corpsens vägnar, förrättningen bevista, försedt med Indelningsel ler lloterings-Verk jemte andra tillgängliga hand lingar, hvaraf upplysning om rustningsoch roteriugs-skyldigheten samt förhållandet med boställena kan inhämtas. Litt. T. (1) Likaså skola Kronofogdar, Häradsskrifvare, Länsmän och Nämndemän anbefallas att vid berörde förrättning, hvar och en inom sitt distrikt, sig infinna; och böra de tvänne förstnämnde medhafva i deras vård varande Jordeböcker, FörändringsExtrakter och andra handlingar, hvilka i en eller annan måtto kunna tjena till upplysning; åliggande Kronofogden särskildt att, såsom Kronans ombud, dess rätt och talan utföra och bevaka. Protokollet skall af den, Konungens Befallningshafvande förordnar, föras i en oafbruten paragraf-följd för hela Länet, med utmärkande af dag och ställe för förrättningen; och bör detsamma, inan göromålen å hvarje ställe afslutas, för de närvarande till justering uppläsas, om fullgörande hvaraf anteckning deri göres. Likaså anmärkes, när den i föregående mom. omnämnde kungörelse blifvit inom hvarje förrättningsdistrikt uppläst. 4 Morn.
A. 38. XVIII. U. 46. E. 49. U. 174. XIX. A. 236. — N:o 3o3. med förslag till voterings-proposition för omröstning i anledning af skiljaktiga beslut, i fråga örn löneersättning till adjungerade ledamöter i Götha Hofrätt. XIII. B. '297, 3o5. A. 478. XIV. U. 452. XVII. A. 38. — N:o 3o4- i anledning af Sterremiss å utlåtandet Wto ig5. XIII. B. 297, 3o6. A. 478. XIV. U. 169. A. 318. XVIII. U. 45 A. i5g. E. 157. A. 177. E. 25g. A. 268. — N:o 3o5. i anledning af Olof Olofssons (notion om rättelse i förment oriktig tillämpning af den för Westerbotten gällande skalllägguings-melod. XIII. B. 461. A. 552, — N:o 3o6. i anledning af erhållna återremisser å utlåtandet N:o 204. XIII. B. 461. A. 55r. — N:o 307. i anledning af erhållen återremiss på SlatsUtskottels utlåtande N:o 228. XIII. B. 461. A. 552. E. 714* «— N:o 3o8. i anledning af väckt motion 0111 afskrifning af Grosshandlaren C. F. Liljevalehs återstående skuld till Statsverket i och för erhållna försträckningar till Westeröd) Norrbottens Läns undsättning. XIII. B. 461. A. 553. — N:o 3og. i anledning af Kongl, ål a j: t s nådiga proposition, angående afskrifning af undsättningsskulderua i Norroch ( 275 ) Westerbottens
St. denna dag, den 20 Juli, eller just den dag, hvilken man tillförene ansett som detta riksmötes slutdag, skulle vidtaga åtgärder för samma riksmötes förlängande. Erih. Creutz, Steffan: Jag instämmer med Hr Ceder schiöld uti dess yrkande att detta Utlåt, måtte få hvila på bordet till någon dag i nästa vecka. Då ifrågav:de upskof icke kommer att uptaga mer än en 3 ä i dagars tid, anser jag detsamma, i förhållande till sjelfva sakens vigt, icke vara af så stor betydenhet. Den 20 Jolf. 219 Sedan öfverläggningen om det af Hr Cederschiöld nu väckta förslag förklarats fulländad, framstäldes propos. å bifall till detsamma, och då dervid svarades många nej jemte ett eller annat ja, förklarades nej hafva varit öfvervägande. Hr Sandels, Per Benjamin: Hindrad af tjenstegöromål att emottaga förtroendet att vara ledamot i Konst.Utsk:t, får jag denna befattning mig härmedelst afsäga. Till följd af denna afsägelse anmodades K. o. Ad:ns Hrr Elektorer att välja en ledamot i Konst.Utskit efter Hr Sandels. Pöredrogos och biföllos StatsUtsk:ts nedannämnde den 14 o. 17 dennes bordlagde Utlåt:n: N:o 134, i anledn. af K, M:ts Nåd. Propos., ang:de åtgärder till behöfvandes undsättning i missväxtår; N:o 135, i anledn. af K. Propos. ang:de ifrågastäldt förändradt sätt för amortering af Landshöidingeackorden; N:o 136, ang:de utbetalning af statsbidrag till ett vägförbättringsarbete, som icke blifvit i behörig tid påbörjadt; N:o 137, ang:de förlängning i den för upmuddring af Ystads hamn bestämda arbetstid; N:o 138, ang:de bestridande af kostnaden för Riddarh.salens inredning; samt N:o 139, ang-.de ytterligare anslag för det inom R. St:rs hus inrättade Riksdagsarkiv.
Det blir ungefär detsamma som att inrätta flera lagmansting; men det kan icke ske utan kostnader, som icke synas vara på sitt ställe, då man ej har tillgångar för så många andra för handen varande behof. Jag fortfar på dessa skäl att yrMi återremiss å betänk. Frih Boye: I anledning af en juridisk rättelse, som Gr. Cronhjelm tilltrott sig att gifva mig, har jag begärt ordet och får blott upplysa, att, om det är sannt, att lagmanssyn pröfvas, icke af hofrätt, utan af riddaresyn, så är förhållandet deremot, att lagmanssyn ganska sällan hålles utan lagmansbesigtning, och denna pröfvas af hofrätten. Detta torde vara nog om den saken. Men man har äfven sagt, och med den säkerhet, som alltid nyttjas, då man vill rycka åt sig opinionen, har man sagt, att hela Svenska folket fordrar den föreslagna förändringen. INå väl! jag har likväl bevisen på motsatsen i min hand och kan derföre ej underlåta att utbedja mig få framlägga dem. Af BondeSt:s ledamöter i LagUtsk., som väl äro närmast att uttrycka sitt Stånds opinion, liar en reserverat sig emot Utsk:s förslag, dervid han bland annat yttrar: Vid öfversigt af allt detta kan jag icke igenfinna orsaken till den fö* reslagna förändringen i andra skäl, än blott ett tranande efter något nytt, hvars välgörande verkan ännu icke varit pr öfvad. Der är således en bonde, Den 6 Augusti e. m. som är så upplyst, att lian vet göra skillnad emellan hvad soin blifvit försökt eller icke; och den ledamoten, som här äbcropat, hela BondeSt:s och Svenska folkets önskan, torde tillåta, att Ufven denna reservant får räknas till Svenska folket. Hr Strussenfelt: Jag har begärt ordet för att besvara en af Gr. Cronhjelm gjord anmärkning emot mitt yttrande, att parter icke skulle få samma lätta tillgång att utreda sina mål, som nu vid proceduren inför lagmansrätten. Förhållandet skulle nemi. blifva, att då hofrätten fann målet vara mindre väl utredt, måste den antingen sjelf utreda detsamma, eller återförvisa det.
Länet och dels icke alltid torde vara till innehållet känd af vederbörande Låntagare , hvilka således sakna kunskap om den strängare påföljd, af Schavott samt vatten och bröd eller Fästningsarbete, som samma Författning i sistnämnde händelse utsätter ; ett stadgande, hvars tillämpning dock sällan kan komma i fråga, efter sora förtegade Förmynderskap eiler andre dylike befattningar merendels icke yppas förr, än Låntagaren är död och Concours efter honom uppstår. Banco Utskottet, som efter Banquens FisC3ls-Ambetes hörande, tagit ämnet i sorgfälligt öfvervägande , har för dess del fömodat att det åsyftade ändamålet skulle bäst, säkrast och med minsta omgång vinnas, genom en allmän'förändring i 17 Gap. Håndels-Balken, hvarigenom det blefve stadgadt: att de fordringar , hvilka blifvit i Gäldenärs fasta Egendom behörigen intecknade» böra utgå med förmånsrätt utur samma egendom och dess afkastning framför all annan gäld än de utskylder, sorn fördea inteclcnade fastigheten skola erläggas, samt tilläfventyrs obetald köpeskilling, derest inteckning blifvit gifven innan. Laga Ständ äkommit. Flere skäl förete sig för vidtagandet af era sådan förändring, hvilken både synes öfverensstämma med antagna och giltiga Rätts - begrepp , och förr eller sednare torde finnas nödvändig för litt i allmänhet befästa förtroendet till Inteckmn» 68 o Banco Utså utfatt B/tänåandsTt. gar, hvilka dessförutan i sjelfva Verket innebära en nog chimerique säkerhet för 1,angifvare». Enligt nu gä Lag eger den , sorn hal ver lös pant i händer, alt derutur njuta betalning framför alla andra fordringsegare, hvaremot en Inteckningshafvare måste se en mängd andre Borgenärer, med rut r eller mindre skäl, framför sig taga betalning utur den intecknade Fastigheten.
Bref torde märkas W. Sölvesborg, p. r. [1530] • .-• I DUN 7 (3 Klädedräkt en. C A R L Att renovera gamla guldskinnskor. Köp i en färghandel för 25 öre mörkt bronspulfver samt en flaska bronstinktur och blanda i en kopp tillsamman litet af hvardera. Måla sedan öfver skorna med en pensel. Yum-Yum. HÅNDSK-ÅFFÄRER rekommenderas. Pris å billiga H a n d s k a r, för •hvilkas hållbarhet ansvaras; 4 knappar, breda silkessömmar kr. 5 snörknäppen, d:o OBS.! r Hvardagar ' / aS — / s4. Behandlar företrädesvis (1549) En u n g flicka af god familj, kunnig i att se om ett hushåll, önskar plats till vårenatt deltaga i vården om hushållet, biträde med skrifgöromål eller undervisa mindre barn i första grunderna i svenska ämnen. Lönepretentioner små. Goda rekommendationer. Vidare meddelar Fru Backsell. Hernösand. [1501] IPlsits Barnsjukdomar. Doktor [1343] Per Dr ERNST SALÉN, Ögonläkare. Vattenaloe, särd. prydlig vattenväxt, renar vattnet, gör allt vattenombyte onö- digt, a 50 öre ex. Van!, kupa behefv. und. adress [1554] E n u n g u t l ä n d s k a önskar blifva inackorderad i en treflig familj, boende i Stockholmstrakten, helst Vaxholm, för att praktiskt förkofra sig i hushällsgöromål. Svar med pris och referenser märkt » G. W.&gt; sändas till Iduns byrå. [1553] I en p r e s t g å r d p å l a n d e t, belägen i sund och naturskön trakt vid Dalslands kanal, kunna skolflickor nu genast blifva inackorderade för billigt pris. God undervisning meddelas i vanl. skolämnen, musik, sång, teckning slöjd. Då en af lärarinnorna många år vistats utrikes, talas franska, tyska och engelska språken. Närmare upplysningar lemnas af; &gt;S. H. », Laxarby.
I öfrigt liar reservation anmälts af Friherre Tersmeden j Prostarne Östberg och Nordin > Commerce-Rådet HembergHandlanden sindersson samt Riksdags-fullmägtige Anders Andersson j Hans Hansson och Erik Nilsson. Vid 28 och 2g punkternej angående dispositioner å Cabinetts-Cassans medel, har Herr Petré åberopat sine mot 97 och 99 $$. af Betänkandet N:o 22 förut afgifne Reservationer. Ankom till Exp.-Utsk. den 14 Junii. Utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers anmälan rörande nine i Convoj-Cassans räkenskaper cfskrifne, till Cabinetts-Cassan utbetalde Summor. (I. A.) Sedan Utskottet, enligt hvad 98 §. af dess Betänkande N:o 22 innehåller, hos Herr Hof-Cancelleren gjort förnyad framställning om erhållande Slats-Ut skottets Utlåtande N.o ijt. af den redovisning, förre Cabinetts-Secreteraren, Friherre Lagerheimafgifvit för de 2:ne summor i Hambuiger Bico, hvilka i Rakenskaperne upptagne den ena till 77,088 R:dr 26 sk., och den andra till 4o>85c)R:dr 18 sk. Svenskt Banco, bemalde Friherre af Convoy-Cassan uppburit, lili följd af Kongl. Brefven d. 9 Januarii och 29 October 1828, samt Herr Hof-Cancelleren under den i5 sistlidne Maj till Utskottet aflåtit svar, fur Utskottet rörande detta ämne nu afgifva yttrande, hvilket Utskottet, då denna fråga för första gången understiilles Rikets Ständers pröfning, ansett icke lämpligen kunna intagas i svaret på återremissen af Betänkandet N:'o 22, utan böra serskildt expedieras.
Musikinstrumenter för värfvade regementena 3,600: — Arvoden 4,480: — Hyror ' 7,835: — Medicinaloch instrumentalattiralj 1,000: — Sjukvårdspersedlar 6,212: 57. Byggnader och reparationer 3,612: 43. Försträckningar mot ersättning 92,870: 3. Inköp af en vapensamling för lifrustkammaren 6,678: 31. Balans till år 1864: \ § I Det öfver kruträkningarne upprättade sammandrag utvisar, att behållningen af krut i Kronans förråder utgjorde vid 1863 års slut: Centner. Skälp. Godt handgevärsoch styckekrut, svenskt 41,525: 56. Störtadt eller reparabelt krut 156: 72. Odugligt krut 85: 72. ~~ ~ Summa ^ "’44^” l“’ Enligt hvad af sednaste revisionsberättelsen inhemtas, förefanns i de till 41,000 centner bestämda upplagen af godt handgevärsoch styckekrut vid 1862 års utgång ett öfverskott af 273 centner 78 skålpund; och har, på sätt här ofvan synes, behållningen af sådant krut under år 1863 ökats, så att berörde öfverskott vid årets slut uppgick till 1,007 centner 78 skålpund. Uti ofvanomförmälda qvantitet styckekrut ingå, bland annat, 531 & i Stockholms arkliförråd, hvilket krut lärer derstädes hafva förvarats ända ifrån Drottning Kristinas regeringstid. § 2. Enligt Krigsvetenskaps-akademiens redogörelse, som finnes intagen bland verifikationerna till anslaget för extra utgifter å fjerde hufvudtiteln, hafva utaf de samma Aka - ._ 64 — demi anvisade statsanslag, nemligen 2,000 R:dr af nyssberörda anslag och 300
Jag tillstyrker derföre, att Redactionen måtte förändras, sålunda: deruti äfven de förändringar böra föreslås. Friherre Hjerta Fredric: Jag tror Den 16 November. det vara ganska passande, att bibehålla uttrycket: ändringar eller förbättringar, emedan ofta ändringar vidtagas, utan att de tillika äro förbättringar. Herr Rosenblad: Ehuru detta visser ligen ofta kan inträffa, tror jag dock, att åtminstone den pluralitet, sorn antager ändringarne, tillika måste anse deni såsom förbättringar. Jag skulle derföre äfven tro, att detta språk vore Ridderskapet och Adeln värdigt, och att uttrycket: ändringar eller förbättringarj kunde mot ordet: förändringar utbytas. Herr Grefven . och Landt - Marskalken gjorde proposition till bifall å 47 §:n> med iakttagande af den utaf Herr von Hartmansdorff föreslagne redactionsförändring. Bifölls. §• 48- Herr von Hohenhausen: På bordet hvilar en af Grefve Cronhjelm väckt motion, som har afseende på denna §. Jag anhåller, att Herr Grefven och Landt-Marskalken täcktes tillåta uppläsning af Riddarhus-Utskottets deröfver afgifne Memorial, hvaröfver, dådet blott innefattar en redactionsförändring , torde blifva ganska lätt att nu besluta. I anledning häraf föredrogs Riddarhus - 62-4 Den 76 November. discussionen i alla fall icke lärer klifva vidrig. Herr Grefven och Landt •Marskalken hemställde om Ridderskapet och Adelil behagade tillåta, att de af Herrarne Riben och von Hohenhausen omförmälte Riddarhus-Utskottets Memorial, hvilka i dag inkommit, finge till pröfning företagas, enär de §§. i Riddarhus-Directionens Instruction, hvilka dessa Memorial angå, förekomma. Bifölls. I Artikeln. §:ne i och 2 blefvo, uppå särskilte pro» positioner, af Ridderskapet och Adeln gillade, §. 3.
15 maj 1884, § 2, litt e., där det på båda ställena heter: » för att af Styrelsen antagas till befattning vid statens järnvägstrafik erfordras att förete bevis om eller undergå sådana kunskapsprof, som styrelsen finner nödiga. » Styrelsen har vid de befattningar, som här är fråga om, nämligen kontorsskrifvare, satt afgångsbetyg från 6:te klassen såsom minimum af kunskaper. Delta påbud är muntligt och har först under allra sista åren följts i regel. Förut gick det än lättare. Men att närmare antyda detta, skulle föra oss alltför långt utom ämnet. Att nu en och annan student befinner sig bland de manliga sökande och då gärna antages, är klart, liksom det finnes kvinnliga studenter bland de kvinnliga kontorsskrifvarne. Exakta siffror utvisande procentantalet af studenter vid järnvägen inom båda kö- nen kan hr H. C. erhålla genom att vända sig till Iduns redaktion. Andra punkten i hr H. C:s uppsats rör sig om det kvinnliga arbetets värde eller, snarare sagdt, underhaltighet. Ja, därom kan ju hvem som helst framkasta en förmodan, den ena lofprisande, den andra underkännande. Men angående detta svara vi trösteligen: kom hit och se! Om hr H. C. är mycket tyst och flitig, så går det kanske att kappas med de unga damerna. Vi skola hoppas det åtminstone. — Men jag vill anförtro hr H. C. en liten hemlighet. Det har händt — jag säger ej, att det händer alltid, men det har händt — att då en herre kommit fram till chefen och lämnat sitt färdiggjorda arbete, denne svarat: » Har ni användt så många timmar till detta? Det gjorde fröken L. färdigt i går på hälften så lång tid. » En förunderlig, men sannfärdig historia! — Kanske rubbar den i någon liten mån, hvad ni så högtidligt försäkrar vara eder privata öfvertygelse, nämligen att » kvinnligt arbete är värdt långt mindre än det manliga. » Jag tänker, att vi komma sanningen närmast, om vi icke taga vare sig det ena eller andra könet i klump, utan medgifva, att det finnes förmågor såväl som odågor på båda hållen. I det ofvan anförda har hr H.
Hr von Troil kasta en blick på kartan, dervid han utan tvifvel skall finna, alt, om han tänker sig en linie, dragen midt igenom Skåne, ingen punkt på denna är mera än ungefär 5 mil aflägsen från kusten. Jag tror, alt om Hr von Troil updrager sådana linier i flera andra rikets landskap, skall han finna dem vara, icke allenast 5, utan äfven 10 mil aflägsnare från gemenskap med vatten, vare sig haf, eller större, genom kanaler med hafvet sammanbundna sjöar. Detta gäller icke allenast öm Westergöthland och Småland, utan äfven om 236 Den 23 Sep tem ber f. m. södra delen al Öslergölliland och Westmanland, med undanlag af den smala remsa, som ligger vid Mälaren. Idella gäller om Uplands norra del och större delen af Norrland, hvars kommunikationsmedel Hr von Troil nog högt upskaltat, dä han ansell, ali alla dess Höder skulle vara Ijenliga kommunikationsmedel. De äro likväl, pä säll Hr von Troil sjelf icke kunnat undgå atl. medgifva, i allmänhet endast flotlbara, oelr alt ställa fiol thara floder i jembredd med beqväma jernvägar, loide icke vara att se saken ur fullkomligt oparlisk synpunkt. Det har vidare blifvit yllradt, atl den Skånska jernvägen skulle ur militärisk synpunkt medföra större fördel än den andra, nemi. om sommaren, ly det är erkändi, att Slockholms-Gölheborgs-banan under vintern skulle vara fördelaktigare. Jag vågar pasta, alt äfven under den förstnämnda årstiden är fördelen af Stockholm-Götheborgsbanan slörre. Den skulle genomskära Westergöthland, hvarest 4 Infauteri-Regementen äro (örlagda, då deremot Småland har endast 3, och hvad de Skånska regementena beltäffar, så lära de icke vara rädda för att färdas lill sjöss och hafva endast ungefär 5 mil (ill inskepningsorten. Men, invänder man, just derföre att de mäste transporteras öfver hafvet och Henden der kan vara herrskande, är det högst nödvändigt atl hafva en jernväg frän det södra Sverige uppåt landel.
Propos:r, dels igenom privata motioner, onekligen påkalla större anslag, hvilkas beviljande jag icke betviflar, då hvar sak för sig måste anses vara för folket nyttig, så måste man vara betänkt uppå medlen att betacka alla dessa statsutgifter, utan att behöfva öka hvarken jordens eller industriens direkta beskattning. — Denna utväg har jag trott mig lättast kunna vinnas medelst ett mera utvidgadt ordnande af KartaSigillata-intraden. Väl administrerad, är KartaSigillata-intraden den mästgifvande i alla land, uti England, omkring 6 milhr p. St. — Grundprincipen är: att hvarje handling, åt hvilken man vill gifva laglig säkerhet, mäste skrifvas på stämpladt papper, dock så, att endast första arket karteras, der flere sådana åtgå till en och samma handling, och att allegater jemväl böra serskildt karteras. Upbörden af denna intrad är den lättaste af alla, enär man uplåter åt hvem som vill, att hålla dem allmänheten tillhanda, 440 Den 26 November e. in - emot en viss %, som afdrages, då lian kontant betalar, genom insättning i Banken, värdet för emottagne kartor. Således minst 2 %, måhända 3 %, i tliy att det lilla kapital, hvar och en nedlade uti denna handel, omsättes 5 å 6 gånger om året, och växer sålunda till 12 å 18 %, utan någon risqne hvarken för Statens kassa eller för dem, som hålla kartan till salu. Det gifves visserligen både ämnen och personer, som börs njuta befrielse ifrån karteringen, och sådan eftergift tillkommer: l:o) Alla juridiska handlingar uti kriminalmål, derföre, att det är hela samhällets egen vinst att den brottslige må blifva straffad eller befriad; 2:o) Alla Statens egna handlingar, — ty det är ju en reti dårskap att beskatta sig sjelf; 3:o) Alla K.