Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hufvud - HufvudTiteln Titeln. 114 65 112 s. Sala silfververk, angående dess å tergång till statens disposition. » Kaintnar-kollegii berättelse om dess räll teersättnings-fond från 1 November 1859 till 1 November 1861, se Berättelse. Salpeteruppköp, angående anslaget till Samhälligheter, angående landsbygdens och städernas förening till gemensamma, se Landsbygd. Sammankomster, religiösa, se Religiösa sammankomster. Sandahl, Doktor O., om understöd för dess Mediko-pneumaliska anstalt, se Mediko-pneumatisk anstalt. Sandberg, om fortfarande anslag för Kamererare!) Carl * om pension å Allmänna Indragningsstaten åt Adjunkten vid högre elementarläroverket i Wexiö, Magister Sven Sandels, angående pension åt enkan efter Häradshöfdingen Knut Wilhelm Sandqvist, om understöd eller lån åt Länsmannen J. till gäldande af den å Länsmansbostället Grillby J\t 3 belöpande skifteskostnad Sappörkompani, om anslag för ytterligare ett Schéele, om pension för enkan efter framlidne Bergmästaren m. m., F. A. von Kongl. Proposit. eller Skrifvelse^ Motio ner inom Riks Stånden. (Elfte Samliugen.) IVesteStå lidet. BorgareSia lidet. Boride Ståndet. b. 17 Juni b. 17 Juni b. 17 Juni Se b. 20 Okt. 18fi3 Se b. 28 Jan. Fjerde b. 20 Okt. 1863 b. 24 Jan. Titeln. g. 20 Okt. 1863 GO C 77* Sedlar, angående mottagande i Kronans uppbörd och annan liqvid af Enskilda Bankers » angående indragning af Bankens å 1 Riksdalers valör, se Bank, Rikets Ständers. Serafimer-lazar et Ut, angående anslag för nödiga byggnadsarbetens verkställande vid — I Sigiller från medeltiden, se Platicheverk. Siljeström, angående tilldelande af ett årligt arfvode åt Rektor P. A. Silfverbrand, Kaptenen M. U., angående ersättning för dess för Register ö/v.
Beskaffenheten af Riksbankens styrelse, hvars ledamöters ekonomiska intresse icke i ringaste mån togs i anspråk vid utöfningen af deras befattning, enär de sjelfva hvarken hade vinst eller förlust, om Bankrörelsen ginge väl eller illa, gjorde det för deras principaler, R. St:r, till en nödvändighet att i det yttersta reglementera förvaltningen. Och dessa principaler, hvilka, såsom individer betraktade, lika litet som deras fullmäktige, hade direkt nytta eller skada af Bankrörelsens resultater, underläto derföre icke att vid Reglementets upgörande tillse, att detsamma gjordes passande för dem sjelfva; och på sådant sätt torde de ingalunda bankmässiga reglorna för lånerörelsen småningom hafva tillkommit. Kronan på verket sattes dock först år 1802, då lån började utgifvas endast, mot ställande af personlig ansvarsförbindelse, d. v. s. att man berättigades, att i st. f. verklig säkerhets-valuta, få pantsätta sin nästa. Oell 26 November f. ra. 389 Dessa förhål landen böra ändras, om man allvarligt vill, att Banken skall upfvlla den hufvudsaklig» bestämmelse, den nemi. att uprätthålla myntvärdet. Den bör endast lemna lån på korta betalningstider, oell emot valutor, som alltid, om äfven någon gång med förlust kunna realiseras. De lånegrenar, som icke upfvlla dessa villkor, böra alltså från Bankens rörelse skiljas. Häraf beliöfver dock ej följa, att de för Banken onaturliga lånegrenarne skulle uphöra, ty en hastigt genomgripande förändring i detta afseende skulle utan tvifvel medföra oberäkneliga olyckor 1 vissa fall kan dessutom en förändring blott småningom genomföras, såsom t. ex. i fråga om lånen och kreditiven till filialbankerna. Besluten om deras beviljande med ett anslag för ändamålet utaf Bankens medel af icke mindre än 9 mill., kan visserligen icke vara dikteradt i Riksbankens intresse.
Af de afgifter, som i stad inflyta, tillfälle de återstående frdelarne staden, men af dem, sorn från socknar å landet ingå, allemnas de frdelarne i landtränteriet, hvarifrån det för liela länet sammanlagda beloppet genom Wår Befallningshafvande fördelas på länets samtliga socknar i förhållande till hvarderas folkmängd. Skulle pröfningskomité tillstyrka och VVi bifalla, alt län för sådant ändamål indelas i distrikt, af hvilka dock hvartdera bör innefatta minst ett fögderi, utdelas, likaledes efter folkmängden, de från distriktet influtna f:delarne emellan dess samtliga socknar. Hvad stad eller socken sålunda tillfaller, användes till kommuuala behof inom staden eller socknen. I Stockholm tillfälle hela afgiften staden och i annan stad, som icke deltager i landsting, tillfälle staden jemväl den femtedel, som eljest skulle för landstingets räkning insättas i vederbörande landtränteri. När enligt § 23 rättighet meddelas till bränvinsutskänkning på passagerarefartyg, skola derför belöpande utskänkningsafgifter uppbäras i den stad eller kommun, hvarest rederiet har sitt hufvudsäte. § 25. Å landet vare minuthandel med eller utskänkning af bränvin förbjuden på eller inom £:dels mil från ställe, der auktion, marknad, torgdag eller mönstring med beväringsmanskap hålles, eller der menighet för kronoskjutsning eller skallgång samlad är. Vid annan mönstring, uppbördsstämma, mantalsskrifning, ting eller annan till folksamling föranledande förrättning må ej bränvin försäljas annorlunda, än vid måltider åt spisande gäster. Ej må någon i landsbygd fara med bränvin från by till by eller från gård till gård, att dermed köpslaga. 8 Förslag lill Förordning angående vilkoren för bränvins försäljning. § 26. Minuthandel med och utskänkning af bränvin vare, äfven dä den för öfrigt medgifven är, i allmänhet icke tillåten sednare fl dag än till klockan 10 på aftonen; egande dock vederbörande embetsmyndighet, der särskilda omständigheter föranleda behof af annan tids bestämmande, att derom förordna.
För besvarandet af denna Remiss har Utskottet tagit kännedom så väl af hvad Rikets Ständers sedan senaste Riksdagen församlade Revisorer i detta ämne yttrat, som äfven af Gevärs-factorie-Directionens i anledning deraf afgifna förklaring, äfvensom af öfrige i målet tillgänglige handlingar och upplysningar. Och som Utskottet deraf vunnit den säkra öfvertygelse, att Factoriet hvarken nu eger eller, utan genom serskildt anslag, framdeles kan påräkna några tillgångar till återbetalning af ofvanberörda skuldsumma, tillstyrker Utskottet, att Gevärs-factoriels ifrågavarande skuld till Salpeter-fonden 55,5oo R:dr må afskrifvas; Och skall Utskottet, i händelse Rikets Ständer härtill lemna bifall, i sammanhang med Berättelsen öfver verkställd ‘ granskning af Salpeter-fondens för - Stats-Utskottets Utlåtande N:o i3. 3 vallning och räkenskaper lör år 1831, afgifva yttrande, huruvida någon ersättning kan och bör samma fond för berörde afskrifningssumma beredas. Ank. till Exp. Utsk. den 1 Mars kl. 12. Utlåtande i frågan om eftergift af ett Dana-arf till Piteå Stad. Samtlige Riks-Stånden hafva till Stats-Utskottet remitterat en af Kongl. Maj:t, under den 8 innevarande månad, i Nåder aflåten skrifvelse (finnes införd under N:o 12 uti 1 Sami. 1 Afdeln.) deruti Kongl. Maj:t till Rikets Ständer öfverlemnat att bestämma, huruvida ett, efter i Piteå aflidna Tullförvaltare-Enkan M. Chr. Gran, Kronan tillfallet Dana-arf må, enligt nämnda Stads Magistrats, på anförde skäl, underdånigst gjorda och af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Norrbottens Län förordade ansökning, till Staden anslås såsom hjelp till fullföljande af det påbörjade, men, i brist af tillgångar, åter afstannade företaget att bygga ett nytt Rådhus.
Het af Utskottet, sidd. 6 och 7, gjorda tillstyrkande, att de, i 24 § af underrättelserna till gällande tulltaxa, Svenska sjöfarten på aflägsnare orter beviljade förmåner af lindring i tull samt handelsoch sjöfarts-afgiffer skola från och med början af år 1853 helt och hållet upphöra, afslogs', och ansågos berörde tullindringar böra bibehållas. Utskottets yttrande å slutet af 7 sidan, rörande Hr SchvanS motion, gillades. Ståndet biföll hvad Utskotlet hemställt och föreslagit vid efterföljande artiklar, nemligen: Agat, arbetad; Bernsten, arbetad; Coraller, arbetade; Glasflusser, slipade; Perlemor, arbetad; Arsenik; Balsam; Barometrar; Bläck; Brodérduk, Marle och Slramalj; Brodérmönster; Böcker; CafTe-surrogat; Cikorierot; Kanel, Kanelknopp och Kasia-lignea: Kantiller; Kautschuk; Cider; Coeffurer; Filar; Flintor; Frugter och Bär; Färger och Färgningsämnen; Färglådor; Glasvaror; Guld; Gulddragare-arbeten; Gutta-perka; Halsduksvalkar; Hampa; Handskar; Hattar; Hattfoder; Hattformar; Håroch tagel-arbeten; Hängslen; Instrumenter; Kompasser; Kimrök; Koppar, smidd, Bleck och Spik; Kopparstick; Estamper samt Lithografiska arbeten; Kreatur; Käppstoffsar och snodder; Kött; Oljor, feta; Ost; Pailletter; Papper; Parapluer och Parasoller; Rör; Silfver, bok-; Smör; Spannmål; Speldosor; Spännhalsdukar; Strängar; Talg; Tafvelramar; Tenn; Thermometrar; Tryffel; Tågvirke, nytt; Ur; Vagnar och Åkdon; Vin. Hvad serskildt beträffar Artikeln Broderade arbeten, bifölls första hemställan sidan 11, hvaremot sednare tillstyrkandet, sidan 12, afslogs.
Sprengtporten, torde det lyckas mig att erhålla den propos. jag askal, och då är jag mycket belåten. Hr Rosen lilad: Frih. Sprengtporten har så fullstän digt utredl frågans beskaffenhet, alt jag dervid icke har något alt tillägga, utan lorenar mig i den begäran om propos., som Frihm hemställt måtte R. o. Ad. meddelas. Hr Ribbing: Lika med Gr. von Platen tinner jag, att, om någon af Ståndets ledamöter bestämdt begär punktvis föredragning af ett ämne, sådant icke kan förvägras; men hvad detta ämne beträffar, finner jag lika med de Heste att sådant icke är behöflig!. Jag tror att man kan sälta den delen af Gr. Frölichs förslag, som afser modificalion i PresteScs beslut, uti contra-propostn, men att den delen åter, som åsyftar alt dertill göra tillagg, må särskildt behandlas. Ett sådant föredragningsssält tyckes vara det rättaste. Gr. Frölich: Jag får förklara ett missförstånd, ehuru välmenande, att uppställa proposm annorlunda än jag redan velat medgifva; hvarföre jag ej heller kan deruti tillåta någon vidare förändring. Hr Ribbing: Jag vill visserligen icke tvista med Gr. Frölich härom, men tror att han ganska väl kunnat ingå på hvad jag nyss föreslog. Hr Frih. o. Landtm. lät nu uppläsa så väl PresleSt:s beslut, som Gr. Frölichs förslag, och hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade instämma i det beslut, PresleSt. rör:de i5 punkten fattat. Ropades starka ja, blandade med nej. Då Hr Landtm, förklarade det han trott sig finna att ja öfverröstat nej, begärde Gr. Frölich votering. Upplästes till justering och godkändes följande voter:sproposition: Den som instämmer i PresteSt:s beslut ronde anslag för Strömsholms canal och slussverk, voterar den det ej vill, voterar nej; Den 24 Mars f. m.
Jag utber mig att nu få i R. o. Ad:s minne återföra dessa skäl, hvilka voro: att det med statens värdighet vore mindre förenligt att, genom en för dess räkning auctoriserad och förvaltad spelinrättning, bereda en inkomst, hvilken, påräknad att användas för bestämda utgifter, dock till sin grund vore ganska obestämd; att det äfven vore obestridligt, att denna inkomst till betydligare del uppkomme genom tillskott af mindre bemedlade medborgare, och att lotteriinrättningen, så i moraliskt som oeconomiskt afseende, menligt inverkade på de, till större delen, den torftigare samhällsclassen tillhörande spelande, särdeles i hufvudstaden och Rikets öfriga städer. Då härtill dessutom kommer, att den vinst, som genom denna inrättning tillskyndas statsverket, icke är så betydlig, att den ej kan på annat sätt tillvägabringas, får jag lika med ?.:ne af de värda talare, som redan yttrat sig i ämnet, anhålla om afslag å Utsk:s sednare och bifall å dess förra betänk., desto hellre som beviliningen vid innevar. riksdag i alla fall lärer komma att ökas och vid bevillningssummans bestämmande kan afses den brist i statens inkomster, som genom lotteriets indragning skulle uppkomma. Hr Hjärne, Harald: Jag begärde ordet, innan den siste värde talaren hade yttrat sig. Af honom är jag förekommen, i det han uppläst motiverna till Utsk:s förra betänk. hvilka jag ämnat uppläsa för att anställa en jemnförelse emellan de skäl, Utsk. nu och förra gången åheropat. Vid en sådan jemnförelse finner man lätt, att de skäl, Utsk. nu framlagt, endast innebära gissningar om hvad som möjligen i cn framtid kan inträffa genom nummerlotteriets indragning; .hvaremot de skäl, Utsk. förra gången åberopade, äro bestämda och alltid komma att blifva beståndande.
Jag har begärt ordet, egentligen i anledn. af ett här bredvid mig under loppet af f. m:s plenum afgifvet yttrande, som sedan föranledde Grafvarne Spens och Anckarsvärd att emot mig rikta anmärLotr öfver mina åsigier rörtde förstärkta Const.Utsk:s voteringar. Jag ber nu alt få närmare förklara mina åsigter i detta fäll, på det att ingen må tro att jag instämt i den talarens åsigt, som klandrat den lagbestämmelse, sorn verkligen staller Ständerna under förstärkta StatsUtskrs förmynderskap i många fall och i alla de händelser, der detta Utsk. handlar med R. Sirs rätt. Jag ar likväl i det hela förekommen af Hr von Hartmansdorff, som efter' min tanke tydligen ådagalagt, att förstärkta Const.Utsk. icke vid detla tillfälle annat gjort, än beslutat öfver några grundsatser för Coust.Utsk:s bear - Den 17 April t. m. betning af ämnet. Dessa grundsatser, naket framställda, kunna ej inrymmas i några.§§ af grundlagen, kunna ej utgöra förslag till ändringar i grundlagen, men det är likväl endast ett sådant förslag, som kan, af förstärkta Const.Utsk. genom votering antaget, blifva bindande för R. St. Lyckas det icke Gonst.Ulsk. eller Ständerna alt på dessa grunder uppföra en byggnad, som är naturlig, så förfaller hela verkan af förstärkta Gonst.Utskts votering. De qvarstå dock alltid med full kraft, så länge ännu något förslag finnes, hvaröfver Sländerne hafva att besluta. Det kan icke falla mig in alt jäfva dessa förstärkta Const.Utsk:s beslut; men annat är att underkasta sig beslut rör:de grundsatser, och annat är att tillse huru de tillämpas, huru de utvecklas lill ett antagligt lagförslag. Hr von Hartmansdorff har sagt, att i5 och i5o sådana förslag kunna uppställas och blifva föremål för särskildta beslut.
Nej; kommersamma slutmening att innehålla följande: ”hvarföre räntan ersättes på sätt uti Utlåningsvilkoren närmare bestämmes.” Sluteligen får Utskottet vördsamligen tillkännagifva, att, så väl i anledning af den första satsen i Utskottats Betänkande N:o 4t4> ang:de tidens u tsättand af K. M:t; då det fastställdte lånet må taga sin bör - 5^6 Stats-Utslottets jan, som de i allt öfrigt föreslagne hufvudgrunder för länets upptagande, R. St:r hafva, dels genom 3, dels genom 4 Stånds sammanstämmande Beslut, afgjort och förordnat om innehållet af den underd. framställningen lill K. M:t och de föreskrifter för Fullmäktige i Riksgälds-Contoiret, som i meranämnde upplåningsfråga ansetts böra äga rum. Memorial, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut i några delar af det i Utlåtandet N:o 4*5 af Utskottet framstäldte förändrade Förslag till Allmänna Grunder för utlåning från RiksgäldsContoiret emot inteckning i Jordegendom, Enligt de ifrån resp. RiksStånden i berörde ämne till Utskottet aflålne Pi otocollsUtdrag af den 3, 5 och 8 innevarande månad, hafva, i afseende pa 1.-sta Punden s.dra morn. af ofvanberörde Förslag H. R. o, A. samt H. BondcStåndet beslutat: att orden: JJhandlingar sami bevis” skulle utbytas emot säkerhetshandlingar samt bevis/” hvaremot H. PresteStåndet oell V. BorgareSländet gillat Utskottets förslag äfven i denna del. Då således 2 Stånd stannat emot 2, i fråga om berörde uttryck: hvilken i följd deraf, och så vida icke Betänk anden, N.*o 426. 5gj icke R. o. A. och BondeStdhdet, eller endera af dem, vilja de 2!ne andre RiksStåndens beslut biträda, bör af Förstärkt Stats-Utskott afgörds; hemställes till R, Sttrs bifall följande Voteringsproposition: 1:0
Vid sådaha förhållanden och då en ny Scholordning, rättad efter det nya undervisningssättet, nödvändigt måste utarbetas, ej efter blotta theorier, men stödd på den erfarenhet den nya Prof-Scholan kommer att lemna; få Utskotten, som i alla delar instämma i de af Herr vort Hartmansdorff yttrade åsigter, härigenom förnya upprepandet af sin redan uttalade öfvertygelse om nyttan och nödvändigheten af ofta* nämnde Prof.Scholas bibehållande, med tillägg, att Utskotten anse den Stats-utgift vara serdeles ändamålsenligt använd, som åsyftar att bereda fullständig öfvertygelse örn värdet af en så genomgripande reform, som den af metho. derne vid ett helt Lands Elementar-Undervisningsanstalter, och det så mycket mera, sorn vinsten af försöket för det allmänna är gifven, -ntingen utslaget utfaller till förmon eller ej f:ir systemet, emedan, i förra fallet, Fäderneslandet kommer att skörda frugterna af ett fullständigt utredt, pröfvadt, godkändt och derefter allmängjordt bättre undervisningssätt, i det senare att undvika följderne af ett, som till* Bih, till Rikt, St, Prat, 1828 ach 1829' 4 Saul, 2 Afd. 1 i:e H:t. 34 Stats-samt Allm.Besv.o.Oec.- Utsk. Uti Na) 52. äfventyrs icke motsvarat de förhoppningar, man af goda anledningar uppå förhand dervid fä* stat. Af Herr Bråkenhjelm är den önskan yttrad, att Siats-Utskottet, vid besvarandet af denna återremiss, ville taga i öfvervägande den af Talaren serskildt gjorda Motion om löneförhöjning för Lärarne vid Krigs Academien, och af Herr Friherre Anckarsvärd är förklaradt, att Herr Friherren gerna skulle se ett undantag göras genom serskildt anslag till ökade löner för Lärarne vid bemälte Acadeinie, emedan reformen derstädes dels redan är gjord, dels dagligen framskrider, och Lärarepersonalen också blifvit behörigen inskränkt.
Redan vid 1844 och 1845 årens Riksdag gjorde Rikets Ständer, uti underdånig Skrifvelse den 15 Februari sistnämnde år, hos Kongl. Majit framställning derom, att Svenska myntets räkneenhet måtte fastställas lill {- Ridr i silfver, i enlighet med det skrot och korn, som Myntordningen af den 9 Maj 1835 bestämmer, och att denna räkneenhet, svarande emot 1 Ridr riksgäld elier 32 sk. banko, skulle benämnas Riksdaler och indelas i 48 skillingar samt hvarje skilling i 4 styfver, och lemnade Kongl. Majit härtill Sitt nådiga bifall, hvarom Rikets Ständer, uti Skrifvelse den 8 Maj 1845 underrättades, med förklarande derjemte, att Kongl. Majit, sedan de för det nya myntsystemets fullständiga ordnande och tillämpning i afseende å allmänna räkenskapers förändring, utskylders debitering, vexelkursens noterande, böters beräkning m. m., nödiga upplysningar hunnit inhemtas, ville i Nåder förordna om tiden och sältet för det nya myntsystemets hringande till verkställighet. Vid meddelandet af Nådigt samtycke till Rikets Ständers förberörde underdåniga framställning, undföll del icke Kongl. Majlis uppmärksamhet, hurusom, bland de liera förslag till ett ordnadt myntsystem, som tid efter annan blifvit väckte, de, hvilka afsett decimalräkningens införande, rättvisligen tillvunnit sig många anhängare, och att, af åtskilliga härvid uppgifna allernaliver, räkneenhelens indelning i etthundradedelar erbjöd väsendtliga fördelar så väl med hänsigt till enkelhet och lättnad vid räkenskapsföring, som ock i anseende till delta systems öfverensstämmelse med bruket inom de flesta civiliserade länder; men Kongl. Majit trodde sig, det oaktadt, böra lemna företräde åt 6 Banko-Vtskotlets tillåtande, N:o Ii.
BiföllS. Widare föredrogs Lag-Utskottets sedan ben 24 Augusti pä bordet hanlande Betänkande af ben I2:te i samma mänad, om missa förbudna skyld - och swägerstapsleder. Herr I^eizonstolps, ^onas Lamuel, anförde till Protocollet strifteligcn; Uti frägan om giftermäl emellan Systoncbarn samt emellan dem i 2ldra swägcrlaget, som i 6 Z. 2 Cap. Gifterm. Balken upräknas, har Lag-Utstottek pä goda stäk tillstyrkt, att de hädanefter owillkyrligen mä blifwa tillätne, och att böker för lägersmål ej blif - 150 Den 6 September. iva större, än för oskylde; deremot Lag» Utffokttek af» styrkt ägtenskap emellan them i swägerlag ä sidone, hwilka nämnas uti s §. samma Capitcl och Balk , sä att man ej fär gifta sig med fin Broders Enka, eller med sin afledna hustrus Syster med fierc i dest? leder, sä framt ej Konungen sifwer lof thertill, pä sätt med Syffoncbarn förut warit föreskrifwit. Men ett sädant lofgifwande eller drspcnfe fy» ries blifwa desto mindre nödigt, som nägot wcrkcligt hinder för ägtcnffap emellan dctze beswägrade icke inträffar, hwarkcn wid bctragtande af moraliteten sj eller i anseende till opinionen, hwilken af de i sedna» re ärrn tillätne giftermäl innom swägerlaget ä sidone, redan blifwit stadgad pä ett sätt, at den kan anses för, men aldeles icke emot dylika förbindelser, sä att framtidens afbidande till Lagens förändring härutinnan icke blifwcr nödig.
N:o 24, ang:de ifrågaställd uplåtelse af jord till Strömsholms kanalbolags disposition; N:o 66, i ani. af väckta motioner, ang:de förändrad disposition af kronosäteriet Ollestad; N:o 67, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. om afsöndring af jord från Eyttmästarebostället vid Skånska HusarBeg:tet, kungsgården Sandby, för att till ny kyrkogård för Sandby försam ling af Vestra Göinge härad af Christianstads län användas; N:o 68, i ani. af K. M:s Nåd. Propos., ang:de afsöndring af jord från f. d. Sergeantsbostället vid WestgöthaDahls Eege:te Lerdals Stom, för utvidgande af Lerdals församlings kyrkogård; N:o 69, i ani. af K. M:s Nåd. Propos., ang:de uplåtande till Upsala läns Hushållningssällskap af en kronan tillhörig vid Upsala stad belägen jordrymd; N:o 70, i ani. af väckt fråga om Norriges Grundlags samt EiksAktens utdelande bland riksdagsmännen vid början af hvarje Biksdag; Sammansalta Bevilln-.s-, Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekonomiutskottet N:o 3, i ani. af väckt motion om förändringar uti K. M:s Nåd. OrdnsStadga för större brännerier d. 1 Juni 1855; N:o 4, i ani. af väckte mot:r om förändring i vissa delar af K. Förordn-.n den 18 Januari 1855, ang:de vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker; BankoUtskollel: N:o 33, öfver väckte mohr om tillåtelse för Eiksg:sKont. att kunna få begagna sitt kreditiv å Banken äfven under instundande Juli och Augusti månader; N:o 34, i ani. af erhållen återremiss af Mern.
R:dr för de år samma belopp redan utgått, än ock att, s*dan enligt de af Riket* Ständer nu Banco-Utskottets Bettini andert. mera. vidtagne beslut, Canalarbetet intill nasta Riksdag kommer att fortsättas, med lika drift som hittills, oell Ordförandens befattning i följd deraf hädanefter blifver lika besvärlig, kostsam och rn a gtp a liggande som förr, arfvodet för Herr Grefve von Platen, i egenskap af Directionens Ordförande och Chef för företaget på det hela, ina bestämmas att till nästa Riksdag utgå i ett för allt med 6000. R:dr Banco årligen. Hvad Utskottet i dessa hänseenden framstälr, öfveriemnas vördsamt till Rikets Ständers upplysta bepröfvande och decision. Stockholm den 5 November 1833. N:o Gg. Ankcm den 13 Nov. 1823» Memorial, i anledning af gjord motion, om hvad Utskottet, i afseende* pä de reglemente riska Jöreskrifterne Jör BancoFörvaltningeu bör ia.ttaga« T. ill Banco - Utskottet är remitteradt ett till Höglofl. Ridderskapets och Adelns Protocoll den ii nästlidne Augusti, af Herr von Hohenhau» sen, Michael, afgifvet så lydande anförande: 5’I anledning af den ,vid innevarande Riksdag timade lyckliga händelse, att Publicitet blifvit för Banquen beslutad, anhåller jag, att ined strid af 72 §. i RegeringsForrnen, få väcka den motion, ält BancoUtskoitet må anmodas, att, vid det: Banco Utskottets Berllnianden. Yg¥ '■tillfälle då 3tats* och Banco Utskotten till Rik* sens Ständer inkomma med Deras Slut-Betänkan» de, rörande FinnnceRegleringen, tillika afgifva förslag till de föreskrifter för Riksens Ständers FuUmägtige i Banquen, hvilka, enligt 32 §.