Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sig föredragas; oell vill af gunst och nåd befria Kammarrättsrådet Ferlin från utgifvandet af Kronans andel i ofvanberörde honom ådömde ersältningslopp, med skyldighet likväl för honom att gälda den cancellioch revisions-betjeningen inom Kammarrätten, pä grund af gällande författningar, tillkommande observalions-proc. å samma belopp. Hvilket vedcrb. lill und. efterrättelse länder. Datum ut supra. CARL JOHAN. G. B. Cederström. Bil. N:o 4. Sedan K. Kammarrätten, genom utslag af d. 28 Dec. 1838, 1 anledn. af anmärkmr vid Norrbottens läns beväringsmanskaps mötcsräkning, ålagt Landskamereraren Ilr Kammarrättsrådet P. R. Ferlin alt ersätta för högt beräknadt portiousvärde för en del af länets beväring, med 222 r:dr 23 sk. 6 r:st. samt uti utslag af d. 15 Febr. 1839, i följd af anmärkmr rör:de Westerbottens fältjägarecorps marsch till och ifrån 1834 års möte, likaledes att ersätta 83 r:dr 46 sk., utgörande tillsammans 306 r:dr 21 sk. 6 r:st., men K. AI. i skrifvelse af d. 19 Juni 1840 i nåder efterskänkt Kronans deraf tillkommande andel 229 r:dr 40 sk. 2 r:st.; så har Ilr Kammarrättsrådet i sistl. Alaj månad insiindt Kammarrälteus cancellioch revisionsbetjenings andel 76 r:dr 29 414 Den 24 Augusti e. m. sk. 4 r:st. hvilket, enligt förut afgifvet qvitto, härmed intygas och crkäunes. Stockholm och Ofverrevisionsdcpartementets Mililie-räkenskapscontor d. 5 Ort. 1S4JL A. Holmberg sson. Remitterades till Statslltsk. Frih. Posse, Axel Göran, hade ingifvit ett så lydande mern.:
Cederstréms uppmärksamhet derpå, att om ja-propos:n blifver på ålerremisoch bifalles, så kommer discussionen, enligt vanligt bruk, att åtfölja till Utsk., som således derigenom erhåller underrättelse derom, att Landlraarskalken icke anselt sig böra göra proposition på helänk. H. Ex. yttrade, att sedan numera endast 2:ne af de propos:r, sorn kunde komma i fråga vid voter ingen, voro begärde, voterpropos. torde fä förekomma till justering, hvarefter lill justering upplästes följande förslag till voler.propos. Den sorn bifaller, att Coust.Ulsk:s utlåt. N:o 31, efter det R. o. Ad. beslålit att icke antaga den deri gjorda inbjudning, utan vidblifva sitt i ämnet lättade beslut,| må återremitteras, voterar ja; Den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o. Ad., alt, sedan Ståndet förklarat sig vidblifva sill redan fattade beslut, Utsk:s ofvanberörde nial. icke för närvarande erfordrar någon vidare åtgärd. Frih. Cederström, Jacob: I ja-propos. saknar jag orden: i anledn. af dervid gjorda anmiirku:r, hvilka jag anhåller mätte införas, på det att dessa anmärkmr måtte fä åtfölja äterremissen. I annat fall kan jag icke underlåta alt yrka framställning å det af mig gjorda förslag. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då enligt grundlagens föreskrifter Ulsk:n vid skeende ålerremisser borde erhålla del af de anmärkmr, som hindra antagandet af deras förslag, H. Ex. ansett öfverflödigt att i voler.propos:n infördes de ordalag Frih. Cederström önskat, men alt, då begäran derom blifvit gjord, något hinder för bifall dertill icke mötte. Uti den nyss uppläste voterpropos:n tillädes i anledn. häraf, framför ordet ”återremitteras”, orden ”pä grund af gjorde anroäkna”, hvarefter densamma vid förnyad uppläsning godkändes.
Dess samtlige befallningshafvande att till allmänhetens efterrättelse kungöra, det hvar och en, som ansåge sig ega skäliga anspåk på en dylik eftergift, hade att ansökning derom, beledsagad af vederbörlige undersökningshandlingar om olyckshändelsens tillkomst och förloppet dervid, ingifva, då Kongl. Majit ville tillse, huruvida någon afkortning eller restitution af de påförde eller erlagda afgifterna skäligen kunde vederbörande i behörig ordning beredas, — till Rikets Ständers då varande Stats-utskott öfverlemnat från åtskillige personer till Kongl. Majit inkomna ansökningar om dylik eftergift, 14 Stats-Utskoltels Utlåtande, N:o 302. Rikets Ständer förklarat, att som de uti ansökningarne uppgifne omständigheter, angående bränneri verkens och redskapens förstöring genom vådeld, blifvit af vederbörande läns-styrelser vitsordade, billigheten syntes fordra, att någon afkortning eller restitution af den debiterade och erlagde bränvinsbränningsbevillningen sökanderne förunnades, hvadan ock Rikets11 Ständer för sin del en dylik restitution beviljade. Af hvad nu blifvit anlördt synes, att den vid 1844—1845 årens riksdag medgifna restitution af erlagda bränvins-bevillnings-afgifter egt rum till förmån för sådane bränneriegare, hvilkas bränneriverk och redskap genom vådeld och andra olyckshändelser gått förlorade, i följd hvaraf och då de sökande, för hvilka motionären väckt fråga om dylik eftergift, icke varit, i afseende på sina bränneriverk, underkastade några olyckshändelser, utan samma sökande, som behörigen anmält sig till bränvinsbränning, långt efteråt inställt densamma, endast af orsak att de vunnit den öfvertygelse att bränvinsbränning vore onyttig och skadlig, lära de grunder, hvarpå Rikets Ständers af motionären åberopade beslut hvilar, icke vara på förevarande fråga tillämpliga.
Det är bättre att bruka de ägodelar, som för handene äro, än fara efter andra; det är ock fåfängelighet och jämmer. Hvad äret? Fastän en högt berömder är, så vet man dock, att han är en menniska, och kan icke träta med det som honom for mägtig är. Ty fåfängeligheten är alltör mycken. Hvad hafver en menniska mer deraf? Ty ho vet hvad menniskone nyttigt är i sin lifstid, medan hon lefver i sine fåfängelighet, hvilken är som en skugge? Eller ho vill säga menniskone, hvad efter henne komma skall under solene? Ett godt rykte är bättre än god salva, och dödsens dag bättre än födelsedagen. Bättre är gå i sorgahus än i gästabådshus; uti det ena är alla menniskors ändalykt, och den lefvande lägger det uppå hjertat. Sörja är bättre än le; ty genom sorg varder hjertat förbättradt. De visas hjerta är i sorgahuset, och dårars hjerta i glädjehuset. Bättre är höra dens visas straff, än att höra dårars sång. Ty dårars löje är såsom sprakande af törne under grytone; och det är ock fåfängelighet. En genvördig gör en visan oviljog, och förderfvar ett mildt hjerta. Änden på ett ting är bättre än dess begynnelse; en tålig ande är bättre än en hög ande. Var icke hastig till vrede; ty vreden hvilar uti ens dåras hjerta. Säg icke: Hvad är det, att de förra dagar voro bättre än denne? Ty du frågar sådant icke visliga. Vishet är god mild arfvedelen, och hjelper, att en kan glädja sig af solene. Ty vishet beskärmar; penningar beskärma ock; men visheten gifver lif honom, som henne hafver. Se på Guds verk; ty ho kan rätta det han gör krokot? I goda dagar var glad, och den onda dagen tag ock till godo; ty denna skapade Gud jemte den andra, att menniskan icke skall veta hvad tillkommande är.
Ifrån början voro, enligt Kongl, brefvet den 10 Februari 1824, endast två afvittrings-landlmätare i Länet anställde, hvilket antal, enligt Kongl, brefvet den 18 Mars 1825, ökades med ännu en, enligt Kongl, brefvet den 23 Januari 1828 med ytterligare en, hvilken sednare år 1841 afgick utan efterträdare, och enligt Kongl, brefvet den 2 Juni 1847 ökades med ännu tvänne, men enligt Kongl, brefvet den 7 December 1850 kommer en af dem tills vidare att förblifva otillsatl, så att för närvarande 4 landtmätare äro vid afvittringen anställde, under tillsyn af en styresman, hvilken befattning nu är tills vidare uppdragen Förste Landtmätaren i Länet. För att söka visa afvittringens fortgång och den ståndpunkt, hvarpå den vid 1850 års slut sig befann, meddelas nedanstående på de afgifna årsberättelserna och andra handlingar grundade uppgift, af hvilken, huru ofullständig den än är, torde kunna i nåder inhemtas, dels hvad som är definitivt handlagdt ock faststäldt, dels hvad som fordrar ytterligare handläggning, dels hvad som ännu icke är till afvittring företaget: 46 Socknar. l:o. Afslutade och fastställde: Boteå Gudmundrå Högsjö Thorsåker Ytterlännäs Torp Tuna, Atmar, Stöde Sidensjö Wibyggerå Indal 2:o. På Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning beroende: Bodum Fjellsjö ‘ Tåsjö 3:o. På Kongl. Kammar-Kollegi pröfning beroende: Helgum Junsele Säbrå Nätra 4:o. På Kongl. IUaj:ts Befallningshafvandes pröfning beroende: Förrättnings År. Tunn Utstakade rågångar och stängsel-linier. Mantal. Antal afvittrade År, då förrättningen afslutades. År, då förrättningen vann laga kraft. Utbrutne öfverloppsmarker. Förut åsatte, som blifvit afvittrade. Föreslagen tillökning i gamla hemman. Föreslagne å nybyggen. Hemman. Nybyggen. Kronotorp. Öfverloppsmark.
Krigs-Coliegii förvaltning emedlertid afstannat; och 3:o hvad angår den såkallade Jemtlands Reserv-medels-cassal att genom Kongl. Brefvet den 24 Mars 1692 blifvit, i anseende till den svaga rustnings-räntan vid Jemtlands Cavallen och till alhjelpande af brist på munderingar, anslaget ett reserv-capital af 600 daler indeldta räntor i Medelpad; att detta reserv-capital varit förvaradt i en serskild cassa-kista vid Compagniet, men att år 1761 förordnats, att samma capital borde i Lane - % Stats-UtsJxOtlcls Memorial, N:o 20J* Banken till förräntande Insättas; att genom Kongl. Brefvet den 18 Novemi ber 1766 nyssberörde föreskrift om reserv-capitalets insättande i Läne-Banben förklarats för framtiden böra ega bestånd, emedan Rusthållarne sjelfve dermed yttrat sig nöjde; att allt sedermera ifrågavarande reserv-medel, under benämning af Jemtlands Reserv-medels-Cassa, förblifvit under Kongl, Krigs-Collegii vård; att under tiden årliga inkomsten af hemmans-räntome blifvit af Regements-skrifvaren i Banken insatt; att, när behötliga utgifter för karloch häst-munderingar ifrågakommit, Kongl. Collegium ombesörjt liqviderandet deraf; att af det i Banken innestående öfverskott af medlen, lån emot ränta efter hand utgått, och fonden således blifvit fruktbar gjord till ett capital af i2,5oo R:dr; alt urliga reserv-räntorne utgöra efter förvandling mellan i,i5o å i,a5o R:dr, i nion af markegångs-prisen; att årsl'äkningar öfver Cassans ställning blifvit genom Kongl.
Ridderskapet och Adeln uti det tillägg, att, om vid Allmänna Finance* regleringens bestämmande , utvägar framdele' skulle finnas, hvarigenom den nu antagne Bevillnings-summan kunde till någon del minskas, på sätt, att de af Riksens Ständer fastställd** Stats-anslag likväl komma att fyllas och med säkerhet utgå, en sådan minskning af Bevillning*- & 454 Prot. Utdr. d. 51 Maji 1818. summan, utan hinder af det nu fastställde betopp, dä mä komma att äga rum. Fran Hedervärda B onde-Ståndet. S. D. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nu ankomne Memorial N:o 116 angående Välloll. Borgare Ställets återremiss af frågan om yrkad rättighet för Städernes Magistrater , att få förrätta alla så kallade Dykeri-Auktioner; upplästes och lades till Handlingarne, sedan Bonde-Ståndet redan bifallit Utskottets första Betänkande i amner. S. D. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet hade uti nu ankommet och uppläst Memorial för den 15 i denna månad såsom svar å Bonde-Ståndets den 30 sistlidne April meddelte återremiss af frågan om ändring och förbättring i skjutsväsendet, förklarat ärendet ej kunna blifva föremål för någon ytterligare handläggning, sedan Utskottets i detta ämne förut afgifne Betänkande blifvit af de Trenne öfrige Riks-Stånden bifallit; och fann Bonde-Ståndet sig föranlåtet låta bero vid hvad Utskottet sålunda tillkännagifva; hvarom Respective Med-Siånden och Ekonomi-Utskottet skulle vördsamt bch vänligen' underrättas.
Bara han inte stakar sig i botaniken. Ja inte tror jag han kan skilja hvete från råg. Men det gör detsamma. Pojken är en guldgosse, det är säkert, och vill det sig väl så... Men tids nog kommer det der. När kommer han sjelf? MONIKA. Nu kan han komma hvarje momang. Lifligt. Ack om patron' ville göra sig riktigt gemen! PATRONEN. Ska' bjuda till så godt jag förmår, fru Monika. MONIKA pekar på köksdörren. Ville patron' gå ut dit ett ögonblick? Se det skulle bli en präktig öfverraskning! Axel blir så förtjust när han får se att patron' gjort honom den äran att komma hit. PATRONEN. Men derute? Ska' jag stå der i köket? MONIKA. Ja ja tusen ursäkter; söta patron, men derinne i högra kammaren ha' Sally och jag våra små hvardagseffekter, och derför om patron' vill vara så nådig och stå i köket en aldrig så liten stund. Det är snart färdigt. PATRONEN. Här känns något qvaft. MONIKA. Ska' inte bli lång stund. Men var så god och kom inte ut förr än jag säger till. Nej bevars väl. Må göra! MONIKA. Tack söta, snälla patron! MALIN. Går till fönstret. Patronen går. Rätt så, tant, nu blir man mera ostörd första minuten. MONIKA. Och nu är allting fint och bra. Nu är det som med badkaret, när ingenting felades utom barnet. Ack, om hans mor, salig Eva, nu vore här bara. Jag tycker så lycklig hon skulle vara. SALLY. Men rädd också, ty det är en vigtig stund. Inte bara en liten examen, det vore som en storm i ett glas vatten. Men stipendiet, resorna, hela hans framtid... MONIKA. En högtid är det. Så många som sitta och vänta nu med hjertat i halsgropen. Prostens ha kommit hit ända från Luleå, säger man, och grefvinnan från Drotthem såg jag sitta i vagn i dag utanför examenshuset, bara för att hon ville genast få veta hur det hade gått för unge grefven, förstås. SALLY.
Landtm, yttrade, att de i Utsk:s betänk, pag. 65 omnämnde vilkor för införselförbudens borttagande, stodo i omedelbart sammanhang med vissa af de artiklar, hvilka R. o. Ad. förbehållit sig att serskildt pröfva, och att Hr Landtm, fördenskull ansåge Utskis derom afgifne yttranden böra till pröfning hos R. o. Ad. förekomma, föredrogs l:o Utsk:s förslag, att ingen af de artiklar, sorn nu förbjudna, hädanefter tillåtas till införsel, må på kreditupplag uppläggas och ej eller på nederlag, annorlunda än till äler utför - 460 Den 5 Juni e. m. sel, i städerne Stockholm, Götheborg, Carlshamn, Landskrona och Söderköping. Frih. Palmstjerna: Jag vet icke, om It. o. Ari. borttagit förbud mot införsel af andra varor jin socker och sirap, och att för detta förbuds borttagande stadga så beskaffade vilkor som de ifrågavar:de, anser jag vara olämpligt. Jag tror derföre att R. o. Ad. som bibehållit de flesta nu gällande införselförbud icke bör antaga Utskrs förslag, destoheldre som deri gifna föreskrifter äro enl. min åsigt ohehöfliga. flr von Hartmansdorff: Jag känner icke, huru det är med socker och sirapshandeln, icke heller om det verkligen förhåller sig så som Frih. Palmstjerna uppgifvit, nemi. att förevaride föreskrifter i afseende på denna handel icke behöfvas. Men jag har mig bekant, att, hos MedStånden utom förbudet för ifrågavar:de artiklar, sådant blifvit borttagit äfven för andra, och det kan således blifva ovisst, hurudant beslut R. St. i frågan komma att fatta. Under sådana förhållanden och då åtminstone för andra varor än socker och sirap, skyddsförbud blifva nödiga, tror jag, det vara riktigast, att R. o. Ad. återremitterade denna punkt, på det att Utsk. malte vara oförhindradt, att efter Ståndens olika beslut afgifva utlåtande antingen med bibehållande af hvad Utsk. föreslagit, eller ock med någon jemkning derutinnan.
Seth, af den i3 April, att, derest Herr Kammarherren, såsom den främste af de Iliand Riks-Slåndens Ledamöter utsedde Revisorer vid Malmö Läne-Contoir för innevarande år, icke redan, med den anledning 24 §• i Låne-Contoirens Reglemente dertill lemnar, fogat anstalt om improvisorisk eftersyn med biträde af en annan Revisor, Kammarherren behagade åtaga sig att i egenskap af Ombud för Banco-Fullmägtige, jemnlikt hvad samma §. sluteligen innehåller, en sådan improvisorisk eftersyn verkställa, samt om hvad dervid i ett eller annat hänseende kunde förekomma lemna Banco-Fullmägtige underrättelse. För öfrigt hafva Banco-Fullmägtige meddelat Direclionen sina åsigter angående lämpligaste sättet för beredande af en säkrare conlroll i framliden, och öfverlemnade, såsom förr vanligt varit, Revisions-Handlingarne till Låne-Contoirens härvarande Committerade, i och för jemnförelse af de i Revisions-Berättelsen intagne Summor med Bankens Räkenskaper, för så vidt de med hvarandra ägde något samband. Genom Committerades afgifne yttrande upplystes, alt de med BnncoRäkenskaperne gemenskap ägande Summor i Berättelsen voro enlige med den afslutning af Contoirets årsräkning med Banken, som Committerade vid innevarande års början verkställt, med den skillnad allena, att i LåneContoirets Bok derutöfver visat sig en post af R:dr 355: 16., hvilka blifvit från Malmö vid 1829 års slut afsönde, men icke förr än år i83o i Wcxel-Banken insatte och i Banco-Räkenskaperne upptagne.
R:dr, men från summan af hvilka belopp, 121,938 R:dr, bör afräknas den tullintrad för ost, som, efter 1861 års import, bör med nu föreslagen införBih. lill It. St. S Sami. 1 Afd. 6 Häft. 9 66 Bevillnings-Ulskoltels Betänkande A:o 8. selsafgift derå väntas ingå, eller omkring 42,000 R:dr, lärer det inkomstbelopp, som af utförselsafgifterna skulle kunna påräknas, finnas icke vara för Statsverket oumbärligt. Enligt upplysningar, som Utskottet erhållit, har utförseln härifrån till Frankrike år 1861 varit, af ben, ingen; af tackjern 6,208 centner; af rå- och garkoppar, lumpor och malm, ingen; samt af trädvaror, nemligen: virke, oarbetadt m. m., ingen; — furuoch grantimmer m. m., 2,404 st. master, bogspröt, spiror och pumpträd, samt 75,695 st. spärrar och bjelkar, — lister och läkter 26 tolfter, jemte bandstakar för ett värde af 41 Ii:dr 50 öre, — samt årträd eller ämnen till åror, 2,652 par. Bland sparrar och bjelkar samt lister och läkter äro likväl inbegripna äfven tullfria slag, hvilka för år 1861 icke kunnat särskiljas från de tullpligtiga. Sådant har emellertid skett för år 1862, och som de tullpligtiga slagen deraf under sistnämnda år utgjort omkring |:del af det hela, så skulle, om samma förhållande antages hafva egt rum år 1861, sammanlagda tullbeloppet för alla de till Frankrike då utförda varor hafva uppgått till endast omkring 5,500 R:dr, men hvilken ringa utförsel dit af tull underkastadt gods följaktligen ingalunda lärer finnas vara af den betydenhet, att på underhandlingarne om en handelstraktat med detta land synes särdeles kunna inverka, om nuvarande utförselsafgifter bibehållas eller icke.
Marie kastar sig som en katt i ett språng ned från taket, står i nästa ögonblick hos Metéa, lägger henne ett stycke upp p % det torra och skyndar så tillbaka till sin plats på taket. ~ M o é r Moér skall komma och hämta mig# tjuter Metéa, som vet, att blott hon håller ut sa får hon sin vilja fram. Och ganska riktigt kommer tillsist Mor Kalimanti, lyfter varsamt upp henne och bär henne till den stora paulunbolstern. Kort efterat ser man henne st % hos sin mamma, som ett litet kid hos sin, och begära wdrickar. I allmänhet ffi barnen har dia länge, i synnerhet det yngsta som icke efterföljes af syskon. Metéa gick nu på fjerde året. Nu strackt-s en arm upp genom taköppningen borta hos de två syflickorna; armen får, efter något trefvande, fatt i såpfjerdingen, den förut omtalade skorstenen, och sätter den p % sin plats. Snart uppstiger genom densamma en doft af starkt brända bönor, en doft, som småningom lockar bide de gamla upp från dynorna och de obetänksamma flickorna ned från taket och för den gången fritager, - dem från de lifsfarliga förkylningar, för hvilkn den lätta dragten förr eller senare maste utsätta dem. Det hade blifvit natt och den stora midnattsolen st.&amp;- som ett matt blinkande öga på den grå vattenlinien i vester. Blott ett fint guldstänk nar de sma ' fönsterrutorna i dalen, hvilken eljest ligger i skugga. Måsen sof på den breda grönskande väggkanten under fönstret och elfven sjunger sin entoniga visa beledsagad af vagsqvalpet från sjön. För öfrigt intet ljud. SalGme kommer sakta u t och smyger sig bakom huset för att icke vacka m %sen, som då lätt kunnat vacka de andra. Hon försvinner bakom dalens sydliga fjällrygg. Kort eftergt g&amp; Marcus ut ur sitt hus och beger sig i motsatt riktning upp till den nordliga fjällkammen. Det går omvägar till lyckan, säger ordspråket, och för Marcus gälde detta i flera bemärkelser.
Nu kunde hvarken jag eller så vidt jag tror någon annan riksdagsman vid riksdagens början eller under motionstiden vela att utländningar i stor skala naluraliserades lill Svenska medborgare utan alt dervid fästes något afseende på om de voro fria ifrån sin förra nationalitet eller icke. Man har visserligen sagt att tid - ningsartiklar i denna väg varit synliga, men dessa artiklar torde likväl icke få tillerkännas egenskapen af officiel underrättelse. Men, säger man, Const.Utsk. handlade lagstridigt, då Utsk. väckte denna fråga. Detta är sant, men dervid bör likväl äfven besinnas, att om Utslcs förslag icke var lagligen tillkommet, så var det likväl fullkomligt lagenligt att de åberopade uplysniugarne af Utsk. kunde meddelas och det är på grund af dessa uplysningar, hvilka icke kunde vara på förhand kända, sora miu motion blifvit väckt. Då hvarken jag eller någon annan kunde vara i tillfälle att på grund af officiella handlingar under motionstiden väcka denna motion, så blir det äfven grundlagsenlig! och en vigtig tillämpning af 56 § Riksd.Ordn., att såsom en under riksdagen inträffad händelse utgörande laglig grund för väckande af motion anse erhållandet af ifrågavar:de officiella underrättelser. Sedan jag nu ådagalagt att min motion är formelt lagenlig, anhåller jag alt äfven med ett exempel få visa vigten och nyttan af densamma. Om del nemi. skulle hända att en utländning, som erhållit Svensk raedborgarrerätt, företog sig en större industri och rörelse, deruti en mängd personer invecklades, men lian efter några års förlopp kom i cessions-tillslånd, och, så snart han kommit i della tillstånd, förklarade sig för Engelsk medborgare samt på grund deraf kom undan och lemnade landet upfylldt af krångel och elände för hvar och en af dem, som inlåtit sig i affairer med honom. Och likväl, Mine Hrr, är detta exempel icke taget ur luften utan blef det under diskussionerna uplyst, att sådant verkligen händi i Småland. Detta är ett Svenskt exempel.
På här utvecklade skäl föreslå kommitterade: att en del af beväringsmanskapet undergår en fullständigare vapenöfning af 62 dagar det första året, och 15 dagar under hvardera af de tre följande åren samtidigt med stammen; att denna del bör utgöra | af de till krigstjenst årligen godkände beväringsskyldiges antal och benämnas beväringssoldater; att nämnde \ först uttages genom frivillige, som dertill anmäla sig, samt hvad som brister i antalet, genom lottning; att det öfriga beväringsmanskapet erhåller såsom hitintills 30 dagars öfning, fördelad på två år; att der delar af båtsmanshållet förenas med arméen, äfven dertill hörande beväringsområden till arméen öfverföras; att i de beväringsområden, som fortfarande komma att tillhöra flottan, men manskapet öfvas vid arméen, beväringssoldaterne alltid tillhöra arméen och endast den öfriga beväringen flottan; att inom de områden, der manskapet öfvas vid flottans trupper, samma vapenpligt blir gällande, som i öfriga områden. att utom infanteriet äfven artilleriet och ingeniör-trupperne tilldelas beväring och beväringssoldater ; att kavalleriet endast under krig eller vid krigsrustning tilldelas beväring. 1 49 En vigtig fråga, som under 40 år varit behandlad är den om beväringsålderns framfiyttning. Hvarje svensk man är nu beväringsskyldig från och med året näst efter det då han fyllt 20 år, till och med det år då han uppnår 25 års ålder. Sundhetskollegium har i sina årligen afgifna underd. berättelser om beväringsmönstringarna flere gånger fästat uppmärksamhet på behöfligheten af denna ålders framflyttning. Redan i sin berättelse 1822 yttrar kollegium »att som de beväringsskyldige på många ställen icke ega den styrka, som erfordras till verklig krigstjenst, synes konskriptionsåldern nog tidig och borde nedflyttas till 23 år».