Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men då förmånsrätt icke tillkommer banksedel-innehafvare i andra tillgångar än grundfonden, samt ett uppskof med utdelning i mån af skeende realisation föranleder nödvändighet att fortsätta en rörelse, hvilken just i och med konkursen bort inställas, och vid hvars fortfarande än ytterligare förluster för fordringsegarne äro under sådana förhållanden nästan oundvikliga, har Utskottet ansett denna föreskrift icke vara lämplig. För öfrigt torde Utskottet allenast behöfva omförmäla att ännu några mindre förändringar ansetts ändamålsenliga, äfvensom att vissa uteslutningar af stadganden, som äro antagna i Finans-komitéens förslag, föranledts dels deraf att Utskottets nu ifrågavarande förslag afser allenast banker med rätt att utgifva egna banksedlar, dels deraf, att den utaf nämnda Komité ifrågasatta s. k. Allmänna Svenska Banken icke kommit till stånd. På grund af hvad anfördt blifvit, får Utskottet vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer dels för sin del besluta, dels ock hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla att, med upphafvande af Kongl. Kungörelsen angående inrättande af enskilda banker eller diskonter af den 14 Januari 1824, för så vidt densamma afser dylika anstalter med rätt att utgifva egna banksedlar; Kongl. Kungörelsen angående enskilda banker, hvilka utgifva egna Sammansatta Bankooch Lag-Utskottets Betänkande N:o 1. 13 kreditsedlar, af den 9 Januari 1846; Kongl. Förordningen angående vissa lagbestämmelser med afseende på enskilda banker af den 6 Oktober 1848, och Kongl. Kungörelsen om vissa ändringar och tillägg vid Kongl. Kungörelsen deri 9 Januari 1846 angående enskilda banker, som utgifva egna kreditsedlar, af den 10 November 18S6, må utfärdas en så lydande: Lag om enskilda banker, med rätt att utgifva egna banksedlar. % 1.
Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag misströstar väl nu, såsom vid föreg:de tillfällen, derom att Ståndet skall fästa afseende på de meningar, sora af mig i denna fråga framställas. Men jag anser mig dock, för sakens skuld, böra yttra mili tanke. Det är visserligen sannt, att serskild bevillning hädanefter skall erläggas, enl. det beslut R. o. Ad. fattat, och att, om det går i fullbordan, genom de öfriga Ståndens instämmande, så kommer äfven denna bevillning alt erläggas i samma ordning som den öfriga. Men derom är nu icke fråga, utan om kannetals-afgiflen, vare sig i städerna eller på landet. Om man erinrar sig, huru det har tillgått: så finner man att, icke för bränvinsförsäljning, utan för bränvinstillverkning har afgiften varit fördelad i 3 terminer, då man anmält sig omedelbart hos K:s Befh:de och ej vid mantalsskrifningen. Det har således kunnat hända, att upbördsmännen nödgats i 3 terminer upbära afgiften för en sådan tillverkning. Det är följaktligen ingenting ovanligt för dem, hvarken i städerna eller på landet. Saken kan således gå för sig lika val hädanefter som hittills. Skillnaden är blott den, att upbörden nu skulle inträffa 5 i st. f. 3 gånger. Betalning pä förhand skulle jemväl tillförene erläggas då man anmälde sig omedelbart hos K:s Befhule. Betalning på förhand vore således icke heller någon nyhet. Jag tror, på sätt både Frih. Raab och Hr Printzensköld förut anmärkt, att det vore nödigt och nyttigt försäkra sig om att vederbörande myndigheter få den afgift, som dem tillkommer. Ett borgens-syslem vill man icke inlåta sig på. Jag ser dä ingen annan utväg att med säkerhet få sina penningar, än att de skola på förhand erläggas. Vill man fordra allt för stort belopp på en gång, så kunna vederbörande icke anskaffa det. Då blifver följden, att auktions-beloppet varder så mycket ringare och att man skadar sig sjelf genom den beqvämlighet, man söker bereda upbördsmännen.
Betänkande, i anledning af väckt motion om för ändring af 8 § i Kongl. Majds Nådiga Resolution på Presterskapets besvär den 12 Januari 1757, i fråga om befrielse frän kostnader vid sgne förrättningar för innehafvare af kapellans-boställen. Högv. Preste-ståndet har till Lag-utskottets behandling remitterat en af Herr komminister Hallén väckt motion, deruti han dels fästat uppmärksamhet derå, att, oansedt Kongl, resolutionen den 12 Januari 1757 synes åsyfta befrielse för innehafvare af kapellans-boställen från all slags kostnad för svneförrättningar, hvilka derå anställas, det förhållande likväl, till följd af olika tolkning af 8 § uti nämnda resolution inträffat, att lösen för husesyne-instrument, enligt gällande expeditions-taxa, blifvit boställs-innehafvare affordrad, dels ock anmärkt, hurusom flera olägenheter tillträdande innehafvare af dylika boställen tillskyndas derigenom, att vederbörande domare så -länge fördröja expeditionen af instrumentet öfver den hållna syrfe-förrältrtingen, att, då detsamma tillträdaren delgifves, tiden för besvärs anförande, i7 händelse Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens BetänkandeT N:o 6. 1:1 han dertill skulle finna sig befogad, ledan gått till ända; i anledning hvaraf och då efter motionärens tanka, en mera bestämd och fullständig redaktion af ofvanåberopade Kongl, resolution vöre af behofvet påkallad, motionären hemställt det Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att 8 § uti nämuda resolution matte erhålla följande lydelse: "Afoch tillträdes-huse syn å kapellansbord förrätte vederbörande domare och nämnd i laga ordning utan arfvode.
Riksgälds-Kontoret, angående den för bestridande af nämnde verks utgifter erforderliga allmänna bevillning: B. XI. 337, 354, A. 354, E. 380. —, angående förslag till pensions-stat dervid, äfvensom till expektans-stat vid f. d. 222 — R _ Riksgälds-Kontoret, angående Riksdags-kostuadernns bestridande direkte derifrån; motion af Herr Didrik Gillis Bildt: se Motioner. —, angående förslag till de stadgandeu rörande dess skulder oell lordringar, som böra införas i det nya Reglementet för detta verk: B. X. 218, 246, A. 247. —, angående Rikets Ständers åren 1857, 1858 och 1859 församlade Revisorers berättelser om granskningen af dess tillstånd och förvaltning: se Berättelse. Riksgalds-Kontorets Embetsoch Tjenstemän samt Vaktmästaren vid detta verk, angående deras bibehållande för år 1860 vid dem beviljad tillfällig löne-förhöjning: B. III. 603. 640, A. 645. — embetsoch tjenstemanna-personal samt vaktbetjening, angående aflöningen för —: B. XI. 219, 254, A. 254. — Enkeoch pupill-kassa, angående fortfarande understöds beviljande för —: B. XI. 219, 254, A. 254.
S. D. Föredrogs ånyo Expeilitions-Utskottets den 16 och 22 dennes å bordet lagda memorial N:o 6, att nästa Lagtima Riksdag måtte taga sin början den 14 Januari 1845. Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Constitutions-Utskottets följande memorial, på bordet lagda den 22 dennes: N:o 8, med begäran om arfvoden för 2:ne extra-ordinarie Canzlister, att beräknas och utgå från och med den 1 Mars och så länge bemälde 2:ne e. o. Canzlister för tjenstgöringen bos Utskottet finnas behöfliga. Bifölls. N:o 9, med uppgift å de af samtlige Riks-Stånden godkända Grundlagsändrings-förslag. Lades till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo följande Stats-Utskottets Utlåtanden och Betän. kanden, hvilka den 22 dennes blifvit å bordet lagda: N:o 46, i anledning af väckt Råga om förändring uti några stadgande!!, rörande uppbördssättet inom Stockholms stad. N:o 47, i anledning af sökt afskrifning utaf det Carl Johans församling i Götheborgs och Bohus Län af Cholera-creditiv-medlen beviljade lån. N:o 48, i anledning af väckt motion om införandet i Sverige af ett ordnadt Stats-skulds-system. N:o 49, angående den vid sista Riksdag föreskrifna upplåning till anskaffande af erforderlige medel för Fyroch Båk-inrättningarnes upphjelpande. N:o 50, angående väckt fråga om kronoparken Wahraskogens upplåtande till lastage-plats. N:o 51, i anledning af Herr iY. W. Stråles förslag till bildandet af en Krigsfond genom upplånade medels insättande i enskildta Banker och Hy potheks-i nrä l tili ngar. BifölloSy Prot. ZJtclr. cl. a5 April 1840. S. I).
Hon knyter sin röd och hvita halsduk om pannan, kaflar bra opp och begrafver sig så i ett haf af tarmar och » vommar », som hon skall g ö r 3 rena. Undras just, hvem som är mamma till den genialiska idén att fylla tarmar och vommar med mat i stället för det, som var i dem förut? Lena reflekterar inte öfver det heller, hon; hon gör sin plikt, får tarmarne rena och hvita, så att de se ut som oskulden själf och man glömmer deras mer än tvifvelaktiga forntid. Men köksan, hvars uppgift är att underhålla en osläcklig eld under kaffehurran och dessutom sörja för att munterheten hålls uppe genom att prestera ideliga kvickheter, förklarar, att hon får tarmvred bara af att se på alla tarmarne. Emellertid lider det en gång till slutet. Så småningom blef det dock rum för alltihop. På matborden stå byttor och tinor i rad, och under taket hänga korfvar af alla slag så nätt som pärlor på ett snöre. Det blir skuradt och fejadt, och världen kommer åter i siaa gamla gäogor. Husmodern ser med välbehag på frukten af dessa dagars möda, emotser med största sinneslugn besök om det så vore af själfve biskopen, gläder sig öfver den fred, som det ger att på långa tider slippa spekulera sig grön och gul för middagsmaten, fröjdar sig till sist själf åt all den goda maten och rycker på axlarne åt vegetarianerna. Besluter så, att nästa gång hon träffar slaktaren vänskapligt trycka hans hand och be om ursäkt för sitt något öfverlägsna uppförande på slaktedagen. H. Ingen kan vara rädd om sin tid, som ej är noga i valet af sällskap. Jeremias Taylor. Ä I julmarknaden. En liten promenad härs oeh tvärs. ' jj^jtå är åter jul och i hvarje hem, rikt som ringa, rustar man sig att värdigt fira den / Zséss sköna högtiden, som kommer barnens ögon att tindra och fyller deras hjärtan med glada aningar.
Blott d&amp; ett något kraftigare tillmiile riktades mot, die burgerliche Frauen)), h~illzas hela verksamhet i den socialistiska vågskålen blifvit vägd och befunnen för liitt, brast en bifallsstorm lös. Afvenså mottogs de ofta förekommande hiinfulla anspelningarna på kongressen med högljudda bravorop och slrrattsnlfvor. Men i det hela förhöll sig församlingen helt sansad och passiv, ja i sjiilfva verket stills a m a r e iin lcvinnornas generalförsamling i rådhiissalen, dar man minsann ej brukade spara på högljudda yttringar vare sig af bifall eller ogillande. Sedan de nyss anförda tallarinnorna slutat, förklarades ordet fritt och en diskussion vidtog, hvari motstandame uppmanades att deltaga. En och annan af kongressens främmande m e d l e m a r uppträdde nu. Nen dessa anslöto sig mer eller mindre till de socialistiska åsikterna, bland dessa den ofvannômndn fru Schlesinger-Eckstein från Wien; hon gaf dock sitt fulla erkônnande åt betydelsen af den bildade kvinnans strafvanden för förbättrandet af arbeterskans stallning. Att däremot ingen B Gegner » å t l ~ d d e uppmaningen att triida fram, faller af sig s j u. I en församling som denna var det ju lätt att förutse, att hvarje förfiiktande aE andra idéer än dem, som gingo i social-demolwatisk anda, skulle drunkna i ett haf af hån och hvissl ingar. Emellbrtid kunde ej kvinnokongressen-låta den utkastade handsken ligga. Dartill hade förolämpningen från de radikales hall rarit alltför stor, utmaningen alltför tydlig. E t t par dagar efter ofvan beslrrifna möte erbjöds också för kongressen ett osökt tillfalle att bemöta de fbot densa~nma utslungade beskyllningarna. Utom de ordinarie sammantradena med föredrag, höllos n$digen siirskildn sektionssamznanlco~nster med diskiissioner, till hvilka allmänheten, stledes afven andra an lrongressmedleiumar, agde tilltriide.
Ständers Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotts Betänkande, t anledning af väckta motioner om fbrsutna BergsmansPrivilegiers ersättning och inrättande af en ny BergsLag uti Norrbottens Län, med deremot gjorde anmärkningar af Biksdagsfullmägtige Eric Ericsson från ÖTebro Län, ILans Andersson från Yestmanland, Olof Carlson från Östergöthland och Banco-Fullmägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs Län ; uti hvilka anmärkningar flere af Hedervärda Ståndets Ledamöter sig förenut. Riksdagsmannen Eric Ericsson anser Utskottets förslag att förvandla våra Lappmarker och glest bebodda Norra Provincer till florerande Bergslager, vara serdeles berömvärdt och Patriotiskt, samt lätt verkställbar^ endast Staten kan uppoffra några få millioner, eller åtminstone ett bidrag, sorn Götha Canal åtnjutar af 3, å 400,000 Rd. i 20 ä 30 år, eller, som är ännu enklare, transportera de uppgifna Malmbergen 4 å 5 grader längre i söder. Sedan derefter tvifvelsmål blifvit Besil. celi ICkon. Utsi, Betänkanden. 941 förklarad!:, huruvida Staten förraår, att serdeles bidraga till dessa ändamål; så föreslås, att första motionens författare, Herr Borgmästaren Örnberg, må, i likhet med den aldrig utur sigtet lemrade Götha Canal, inrätta ett ActieBolag på vissa föreslagna villkor, sedan sä måtiga millioner blifvit af enskilda tecknade, som för det hela erfordras; och, sedan desse villkor till sina hufvudsakliga beståndsdelar blifvit uppgifne, anmodar Utskottet inkomma med ett förnyadt utlåtande, innefattande deras utarbetning, hvarvid alltid Götha Canal bör blifva motstycket.
De utförde arrende-beloppen sågas vara så höga att de svårligen kunna utgå, hvarigenom egendomen blir till byggnad och häfd försatt i ett förfallit och bristfälligt tillstånd. Utom uppgifne hemman och lägenheter, lyder äfven fern åttondedel^ mantal Repperda under Ädelforss, men som är öfverlåtit till lön för Bergmästaren Jacobson. Äfven Kibbe Mjölnqvarn lyder under Ä» Selforss, men gamla och vanföre Grufarbetare hafva den samina sig anslagen, som pen^ sioner. Alla under Ädelforss lydande Hemman skola vara knappa lill utrymme och små, utom Germunderyd, hvilket såges vara godt. Lades på bordet. Herr Franc Sparre, Bengt Erland, upp. låste följande: (Se Bilagan N:o 2 ) Många yttrade härtill deras bifalh Lades på bordet. Herr Montgommerie, Gufta/; Den af Hr Franc Sparre nu väckte -motion, anser jag vara sa vigtig samt så väl och grundligt utförd, att jag, på det allmänheten snart deraf må erhålla kännedom, vågar anhålla^, det Ridderskapet och Adeln Den 28 Februarii. 809 täcktes anmoda Herr Franc Sparre att detsamma särskilt af trycket utgifva; och får jag härå utbedja mig Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition. Herr Grefven och LctndtMarslcalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade, på sätt Herr Montgommerie föreslagit, anmoda Herr Franc Sparre, att serskildt af trycket utgifva dess nyss uppläste anförande. Ropades Ja. Herr Lagerhjelm, Pehr, anförde skrifteligen: (Se Bilagan N:o 3). Förenämde åtta motioner lades på bordet. Friherre Rehbinder, Johan Fredric, upp.' läste följande fyra serskildte Memorial. Förenämnde fyra Memorial lades på bordet.' Grefve Levenhaupt, Claes, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande; (Se Bilagan N:o S). Lades på bordet. Den 28 Februarii. Herr Cock, Axel, anförde skrifteligen:
För berörde förskott af 1,000 R:dr har Ryttmästaren Åkerstein sedermera redovisat medelst en räkning, deruti utgifterne i och för det honom lemnade uppdragets utförande upptagas till 1,281 R:dr 2 sk. 2§ rist., hvaraf dock, på sätt i ofvanstående i:sta moment är nämndt, endast jrdel kan anses behörigen verificerad, emedan för de öfriga f:delarne, hvilka utgöra skjuts-och tractaments-ersättning för Åkerstein sjelf och hans Ordonnance, äfvensom serskildt hästlega, såsom verifikation endast åberopas Herr GeneralAdjutantens för Armeen godkännande, ulan uppgift huru och när resorna blifvit verkställda, I afseende på sjelfva liufvudsaken eller Sadlarnes anskaffning,hafva Revisorerne af tillgänglige handlingar inhemta t: Att, sedan åtskilliga försök med dessa persedlars tillverkning vid Motala Mechaniska Verkstad blifvit, utan framgång, gjorda, Rytt mästaren Åkerstein, under den 14 Maj i833,. afslutat Contract med Fabriks - ( 43 ) idkaren Morsing i Nyköping om förfärdigande af 1,468 Sadelställningar; enligt hvilket Contracts 2 moment Morsing utföst sig alt lill Ryttmästare Åkerstein utbetala 2 R:dr B:co för hvarje sadelslällning han, under de i5 år Patenträttigheten fortfor, för Svenska Amadeus räkning tillverkade samt, enligt 4:de momentets lydelse, förbundit sig att, då beställning skedde för andra än Svenska Troupper, betala 4 Rtdr B:co för hvarje efter Åkersteins modell förfärdigad Sadelslällning; varande Fabriksidkare!) Morsings, på grund häraf, lill Åkerstein utfärdade, förbindelse å 2,936
Til”läggancle Hans Excellence slutligen, att om ”ej ett förordnande i ofvannämnde afseende ”från Direction med yttersta skyndsamhet ”meddelades, upphandlingen skulle äfven till ”de af Hans Excellence föreslagne pris, nemligen: -i2 R:dr för tunnan Råg, 8 R:dr 16 ”sk. för tunnan Korn och 5 R:dr 16 sk. för ”tunnan Hafra, allt Banco, om icke belt och ”hållet, dock i betydlig mån förfelas.” Revisorers Berättelse. ”Jag ansåg denna af Hans Excellence ”Herr Grefve Adlersparre, med den nogaste ”sakkännedom gjorda framställning om Lä”nets vådliga belägenhet, ofördröjeligen for”dra en kraftig åtgärd å Allmänna Magazins”Directions sida, och fann mig fördenskull ”skyldig, att samma dag, som Brefvet er”hölls, derå på Directions vägnar lemna ett ”svar, som omständigheterne oundvikligen ”syntes påkalla.” ”Med ett noggrannt öfvervägande å enä ”sidan af den betydliga förhöjning i de fö”reslagne upphandlings-prisen, emot de förut ”bestämda j hvartill under flere förutgångue ”veckor uppköpen alldeles afstannat vid Ma”riaestads, Lidköpings och Hjo Magazin, och ”å den andra omöjligheten för Direction, att ”från nästgränsande Län kunna göra några ”försträckningar till Skaraborgs Län, enär ”undsättnings-reqvisitioncrne öfver allt, emot ”förmodan, i en högst betydlig grad tillta”git, stadnade jag i deii öfvertygelse, att för ”Diréction icke gafs aniiat val, än att antili”gen ingå på Hans Excellences Herr Grefve ”Adlersparres förslag, eller ock öfverlemna ”större delen af Skaraborgs Läns innevånare ”åt det hotande öde dem syntes förestå.
att, utan skada för jernvägslåne.t, och utan att sannolikt gå miste om begge lånen, det temporära lånet icke kunnat utbjudas på Londons marknad före eller samtidigt med jeni vägslånet; att inväntandet af jern vägslånets afslutande derstädes icke skulle hafva inneburit någon säker fördel för det temporära lånets negotierande, men deremot bestämdt skulle hafva medfört en betänklig tidsförlust i det sednare hänseendet, hvilken, efter den utgång underhandlingame om jernvägslånet sedermera erhållit i England, otvifvelaktigt varit utan allt ändamål; och då slutligen de vilkor, hvarpå ifrågavarande lån blifvit afslu tadt, ehuru i sig sjelfva och under vanliga förhållanden temligen betungande, likväl äro ej obetydligt lindrigare, än hvad sorn betingats för de af så väl Norge som Danmark nyligen upptagna temporära statslånen, nemligen: 7 % ränta och \\ % provision för Norska lånet af 220,000 £ Sterling på dels tolf, dels aderton månader, och 8 ^ ränta för Danska lånet å 300,000 £ från Öresundsfonden; samt för öfrigt den högre ränta, som vid detta tillfälle måst beviljas i fråga om ett lån, som inom en ganska kort tid skall återgäldas, är af jemförelsevis vida mindre inflytande, än om förbindelsen hade afseende å ett vanligt statslån med lång amorteringstid; tillstyrkte föredragande Departcments-Chefen, att Kongl. Maj:t, med hänseende till alla dessa omständigheter, täcktes omförmälta kontrakt, hvil - 31 ket blifvit i behörig' ordning af de dertill utsedde ombuden afslutadt, och nu, enligt 17 § af kontraktet, Kongl. Majda nådiga pröfning underställdes, med Sin höga påskrift ratificera och stadfästa, samt derjemte, med stöd af kontraktets 5 §, förklara, det Fullmägtige i Rikets Ständers
Ni har då känt kärleken... D IEGO med djup sorg. T HEOTIME . D IEGO . Ack ja, till min plåga och till min förtviflan. Och känner ni svartsjukan? D IEGO häftigt. T HEOTIME . T HEOTIME . Tiden har ej gett mig tillfälle att utösa hela kalken af kärlekens plågor... Evigt skild ifrån den jag älskat, men förvissad om dess kärlek... 100 D IEGO med ökad häftighet. Theotime, ni var aldrig olycklig... Kärleken kan sänka oss i sorg, men han är dock vår vän ... Svartsjukan är vår bödel. Ni ser i mig en olycklig man, som, förvillad genom kärlekens makt, gjort hela sin slägts olycka, störtat i grafven sin far och föremålet af sin kärlek, upplyftat en af brottet beväpnad arm emot sin egen slägt, och ändteligen kastat sig sjelf i ett djup af sorg och förtviflan, som denna drägt fåfängt söker dölja, och som ensligheten af detta rum, mina tårar vid foten af detta altare, och betraktelsen af dessa dödens sinnebilder aldrig kunna stilla. Ert öde är grymt... men ni har varit älskad. Ack ja! Men skild genom min faders stränghet från dens åsyn, som jag älskade, öfvergaf jag emot hans vilja ett fädernesland, som blef mig förhatligt, och en slägt hvilken jag ej sett sedan min barndom, och som hoppades i mig finna ett stöd... Kastad af åtskilliga skiften och af de flesta ansedd för död, blef jag efter några års förlopp underrättad, att min fader lemnat verlden af sorg öfver en förlorad son, och att min älskarinna genom tvång skulle med en annan ingå oupplösliga band... Förtviflad skyndar T HEOTIME . D IEGO . T HEOTIME . 101 jag mig hem att hindra denna förening, eller att i dens blod som gjorde min olycka, utsläcka min hämd... Kärleken styrde mina steg... hämd och svartsjuka beväpnade min arm... Då jag nalkas staden... stället... det hus der mitt hjerta var fängsladt...
Den fräjdade vetenskapsmannen, som här är framställd stående i sitt laboratorium, framträder till den grad lefvande för åskådaren, att man tycker sig ha personligen fått tillträde till detta berömda laboratorium för att obemärkt betrakta den allvarlige och flärdfrie forskaren under hans arbete. Man förstår att Pasteur skulle målas just så, midt i hans segerrika strid, som skänkt vetenskapen så många eröfringar. Det är icke blott ett porträtt, det är en tidsbild, och den, som sett taflan, har därmed också fått en liflig uppfattning af den Pasteurska vetenskapens betydelse. En annan duk, som tilldrager sig stort intresse, är den originella Magdalena-framställningen, bekant sedan Parisersalongen för tvänne år sedan. Bland porträtten väcker ett af prins Karl, duktigt och friskt i färgen, naturligtvis speciel uppmärksamhet. Flere vackra akvareller från Helsingfors hamn bära vidare vittne om konstnärens mångsidighet. Af dessa ha redan ett par funnit köpare. Teater och musik. Kongl. operan. Den nyaste reprisen å k. operans scen utgöres af Filicien Davids opera-comique » Lalla R o o k h », hvilken uppfördes första gången i onsdags med fröken Holmstrand i titelrollen. De öfriga hufvudrollerna innehafvas af hrr Strandberg (Noureddin) och Brag (Baskir) samt fröken Karlsohn (Mirza). Angående denna repris kunna vi ej yttra oss vidare förrän i nästa nummer. I dag fredag gifves tredje symfonikonserten under anförande af hr Andreas Hallen. Programmet omfattar följande nummer: 1) Uv. till » Manfred » af Reinecke; 2) Scen och aria ur » Den flygande Holländaren » (akt I.) af Richard Wagner (hr Salomon Smith); 3) a) Scénes d ' amour b), Chansonette af V. Herbert; 4) » Ur Waldemarsagan », suite för orkester af A. Hallen. Musikföreningen gifvar sin 28:de konsert nästkommande måndag med biträde af fru Louise Pyk, fröken Ellen Dorph och hr Salomon Smith m. fl. Äfven denna konsert ledes af Franz Neruda. Konsert eger rum i Östermalms kyrka den 5 instundande mars till förmån för epileptiska sinnessjuka barn. Den rätta.