Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Resultatet blir alt man den ena gången lagstiftar för det ena yrkets ensidigt betraktade be. 136 Den 36 December. hof, elen andra gången för ett annat yrkes behof; i båda fallen beroende af mer eller mindre deltagande för det ena eller det andra yrket, eller också af tillfälligt inhämtade uplysningar. Häraf upstår det för Utrikes handeln och deraf beroende näringar minst nyttiga resultatet: en vacklande lagstiftning, och dessutom endast underordnad vinst för enskilde, utan vinning för det hela. Ty, huru man än betraktar saken, protribetivt eller liberalt, så staldet fast, att en olikformig prohibition eller en lika olikformig liberalitet verkar ojemnförligt skadligare än en jemnt uthållen stråt, basserad uteslutande af endera grundsatsen. Att icke något systematiskt, något helt, kan upstå i tulltaxeväg, hafva säkerligen föreg:de riksdagar fullständigt ådagalagt. Förklaringsgrunden är redan antydd. Bevilln;sUtsk. med icke så sällan ombytte ledamöter, samt sedermera de fyra Riks-St:n, hvart och ett för sig, skola afhandla och besluta om tullafgifter för hvarje i taxan förekommande varuartikel. Om pluraliteten äfven antager och på verkligt allvar vill följa en bestämd billig grund, är det dock nära otänkbart att denna föresats skall, under ett i flera månader fortsatt arbete, utan alla misstag, afsteg, och motsägelser förmå göra sig gällande. Jag anser derföre gagneligare för landet, att Regeringen i en bestämd rigtning afgör lagarne för handeln, än att en sådan lagstiftning, såsom förhållandet för närvar, är, öfverlemnas åt ett stort antal lagstiftare, hvilkas sätt att behandla frågan måste af anleda. som förut här blifvit upgifven, lemna vexlande resultater. På här anförde skäl får jag alltså, vördsammast föreslå: Att R.
Min mening är dock mindre att fästa mig vid denna lilla sjelfmotsägelse, ehuru anmärkningsvärd; men hufvudsakligen så mycket mer har jag att erinra vid en, som mig synes, i denna § förekommande brist i sak. Det lärer ju nemi. snart bär i landet och förmodligen i dess hufvudstad inrättas ett Ecclesiastik-Kollim? Vore det icke i sådant fall skäl, att nämnde Kolhii tjenstemän också finge vara vid synodalförhandlingarne närvar:de och låta sitt ljus lysa för det Svenska kyrkomötet? Ty det är väl alt förmoda, att i ett sådant Kolhm insättas de mest erfarne och nitiske män, som för vårdandet af Kyrkans och församlingens angelägenheter kunna finnas; och man måste ej mindre för säkert antaga det såsom en fördel för det helas väl, om dessa målsmän för ali andelig vishet och förstånd tråda i närmaste samband med den kyrkliga och andeliga representation, om hvars organiserande nu är fråga. Jag vill således vördsamt hemställa, det R. o. Ad. måtte taga i öfvervägande, huruvida icke, näst efter Chefen för EcelesiaslikDepartdel bör i förevar:de § nämnas Ecclesiastik-Kolhii ledamöter. Det lorde likväl vara vanskligt, att nu på ögonblicket bestämma, om Kolliii samtlige ledamöter böra vara vid kyrkomötet närvande, eller om allenast en eller annan af dem må anses tillräckligen kunna representera Kolliii åsigter. Det låter länka sig alt eljest Kolliii egna löpande göromål skulle lida för stort afbräck. Afven torde t. ex. icke någon af Kolliii läkare-afdeln. vara ovilkorligen behöflig vid kyrkomötet. Det är på grund af min bristande insigt om beskaflenhelen af det inre sammanhanget emellan läkarne och de kyrkliga ämnenas målsmän m. m., som jag icke vågar, utan närmare begrundade, häröfver bestämma mitt omdöme. Ledning härför torde inom Etsk. icke saknas, och för detta ändamål föreslår jag vördsammast återremiss af Betänk. Dr von Hartmansdorff: Då mina motståndare göra så många invändningar, vinner Gr.
Nensen till herr kyrkoherden Feltström inkommen embets skrifvelse den 7:de i denna månad, tillfrågades om ibland de fosterföräldrar inom Häggenås socken, hvilka vårda barn från Stockholms allmänna barnhus, befinnes någon eller några, som icke utan understöd mägta förskaffa sig lifvets nödvändigaste behofver? Då, medelst grannarnes intygande utröntes, det bönderna Anders Andersson i Andersgård, Pål Ersson i Österåsen och Erik Ersson äldre äfven i Österåsen, i anseende till knapp skörd sistl. år, äro i behof av något understöd, hvilket lämpligast torde kunna dem tilldelas på så sätt, att de blefvo förhulpna med någon spannmål, hvilken de sjelfva kunde hämta t.ex. i Sundsvall på första sommar före. § 3. Upplästes distrikt magazins räkningarna, hvilka godkändes och underskrefvos. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, vid allmän sockenstämma i Häggenås sockenstuga den 23 april 1832. § 1. Upplästes mantalslängden för innevarande år, hvilken utom små obetydliga anmärkningar godkändes och underskrefs. § 2. Tillkännagafs hvilka af denne socknens fattiga erhållit del af den skänkta säden, hvilken sockensällskapet sistl. går dag, efter samvetsgrann pröfning fördelat. § 3. Till följe af Konungens befallningshafvandes, idag från predikostolen upplästa kungörelse, deruti Kongl.
Beträffande nu sjelfva förslaget, så förekommer emot antagande deraf: att, då Svensk Lag ej utsätter deportations-straff för brott, någon redan dömd förbrytare ej rättvisligen lärer kunna en så beskaffad straff-förrisning underkastas; att Sverige, för närvarande, ej eger någon lil! depot tationsort tjenlig besittning i aflägsnare verldsdelar; att anledning saknas till antagande deraf, att någon främmande magt skulle vilja från Sverige emottaga brottslingar, om icke tilläfventyrs för att föra deni till sådane ©rter, der erfarenheten visat, att, i anseende till climatets beskaffenhet, inflyttande främlingar merendels gatt en nära nog oundviklig död till mötes; att, derest lägenhet till anläggande af förbrytare-coloni i främmande land skulle kunna beredas, densammas inrättande dock medförde oerhörda kostnader; samt slutligen att erfarenheten i de länder, der deportationsstraffet användes, ej gifvit öfverlygande visshet om ändamålsenligheten af detta slags straff, hvarken såsom medel att förbättra den brottslige eller att afskräcka frun brott. På dessa skäl, och då jemväl ifrågasättas må, om Staten rättsenlig! eger alt, genom brottslingars öfverlemnande till främmande Regeringar, undandraga sig sjelf skyldigheten att hafva tillsyn öfver förbrytarnes behandling, och, så vidt möjligt är, bereda deras förbättring; så hemställa Utskotten vördsamt, att ornförmälda motioner icka må till någon Rikets Högloft Ständers åtgärd föranleda. Ståckholm den 20 Februari 1S41 - Lagsamt Allm, Besp.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 46. 5 N:o 40. Ant. till Exp. Utslt. den 2 Mars 1841 > kl. 11 f. ra. Betänkande, i anledning af väckt motion att Soldat och Husar, som endast begått första resan enkel stöld, eller andra mindre svåra brott, må fortfarande vid Hegementet qvarblifva.
Det är Ulskuttet ej obekant, att man yrkat, det Öfra Kammaren, såsom blott återhållande, icke hade något att göra med målen förr, än den Nedra Kammaren dem beredt. Utskottet, som redan sökt sörja för, att första rösten i ett mål icke må medföra rätt alt undandraga det Medkammarens kännedom och pröfning, har trott, att återhållet törhända bäst sker genom en föregående utredning, sora hindrar utbrottet af passioner, hvilka, en gång komna i rörelse, ofta äro svåra att återbringa till sansning. Utskottet har i öfrigt till sitt förslag icke hemtat anledning af de gamles efterdöme att anförtro ett Råd initiativet i Lagstiftningsärenden , ehuru Utskottet icke heller lemnat detta efterdöme utur sigle; men Utskottet har önskat fördela arbetet mellan Kamrarne jemnt , och på det sätt, att det yttrande, som i den först behandlande Kammaren afgifves, må få den största möjliga vigt, och i följd deraf bespara Medkammaren så mycket arbete, sorn möjligt. Utskottet har i öfrigt, såsom redan är angifvet, endast för vissa mål antagit regeln om hvar Kammares absoluta veto. Att ett sådant bör ega rum i några, foijer af Tväkammaisystemets begrepp, som utan detta veto saknar all verklig betydelse. Borgare-Ståndet har i en här ofvan anförd anmärkning förklarat, att delta absoluta veto ej kan ega rum i alla mål, och Utskottet instämmer i denna tanka. Utskottet fann, då det afgaf Me - Consätulions-UlxloUets Memorial, N:o 85. rnorialet, N:o 68, endast för vissa mål lämpligt alt fordra samtycke, antingen af båda Nämnderna, hvar för sig, eller ock af två tredjedelar af hela Riksförsamlingens röstande Ledamöter; och Utskottet har på samma grunder nu måst föreslå, att båda Karm arne, när de stadna i olika beslut rörande frågor, hvilkas afgörande icke utan kännbara olägenheter medgifver uppskof, skola sammanträda till samfäld öfverläggning och omröstning.
Intill dess, i följd af denna nu foreslagne ytterligare utredning afåmnet, ett nytt RiksHufvud-Bokslut hinner såttas i fullbordan, fort - Revisorers Berättelse. i 3g far det sårskildte Contoiret med Riks-HufvudBoksarbetet för de forre åren, på det att någon rubbning icke må göras, i hvad Riksens Stander härutinnan åskat, förr, ån i sammanhang med ett bevisligen vunnet större ändamål. Kammar-Collegium, Stats-Contoiret och Kammar-Råtten framhärda med djupaste vördnad, trohet och nit Stormågtigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåtare På Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Collegii vagnar: S. LÖFVENSKJÖLD. E. Rolén. H. Julin. L. O. Fägersten. P. U. Reuter. På Eders Kongl. Maj:ts och Rikets StatsContoirs vägnar: G. F. WIRSÉN. M. Haak. Georg D. af kV ahlber g. N. Frödelius. A. Söderholm. C. Tunelius. På Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar - Rätts vägnar: W. BENNET. A. G.Oscengius. G. A.Sclijerbeck. A.J. Grundén. L. S. L. G. af Silén. G. Öijer. Stockholm den 9 Februari 1821. Till Kongl. Maj:t linderdånigst, angående RiksHufvud-Boken samt förslaget till en förändrad method för Landtoch Militiae-Räkenskapernes afslutande. Riksens Ständers Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Höglofl. Ständers Herrar Revisorer, vid sammanträde i Kongl. Stats-Contoiret den 27 November 1820.
S. D. LagVtskottets Utlåtande N:o 16, i anledning af Riksdagsfullmägtigen Anders Nilssons från Malmöhus Län motion, om ändring i de nu gällande straffbestämmelser för missgerningsmans släppande, blef nu lagdt till liandlingarne. S. D. Stat Utskottets memorial, N:o 27, med förslag till sammanjemkning i RiksStåndens skiljaktiga beslut, rörande Talmännens ersättning för egne Riksdagskostnader och aflöningar till Ståndens samt Utskottens Cancelliet, blef nu ånyo föredraget, hvarvid Ståndet, med förblifvande vid dess i berörde ämnen fattade beslut, fann för godt, att godkänna de i 1 och 2 punkterne föreslagne voterings-proposilioner, samt lät bero vid Utskottets yttrande i 3 punkten. S. D. Vid förnyad föredragning återremitterades Stat Ut kottets Utlåtanden; N;o 28, i anledning af Visingsö hemmansegares underdåniga ansökning, om nedsättning i lösen för dagsverken till Visingsborgs Kungsgård; N:o 3i, i anledning af vackt motion, om frihet för Immetorps hyttelag i Carlskoga härad, att till Kongl. Mapt och Kronan erlägga liondetackjern; och as Fröt. Ut dr. d. i5 Jpril 1834- '*• N:o 37, angående afskaffandet af Borgholms Garnisons Servicemedel* sami Djeknepenningar. S. D. Till handläggning företogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärs* och OeconomieUtskottets Utlåtande N:o 10, i anledning af gjord motion, om högre arfvode till Nämndemän för deras förrättningar i tjensten. S. D.
Till den så kallade bataljons-trossen med tillhörande ambulanser, som närmast följer trupperna, hafva nya fordon på senare tider blifvit i det närmaste fullständigt anskaffade för de nuvarande stam-bataljonerna, nemligen: vid infanteriet 49 och vid kavalleriet 9£ bataljouer, hvarjemte några fordon äfven blifvit förfärdigade för staberna. Denna fortskaffnings-tross består för en infanteribataljon af 1 stabsoch 4 kompani-packvagnar, 4 ammunitions-, 1 förbinderioch 1 sjukvagn; samt för en kavalleri-bataljon, af 1 stabs-, 1 ammunitions-, 1 förbinderioch f sjukvagn, 2 fältsmedjor, samt för hvarje sqvadron 1 packvagn. Infanteriet skulle, enligt kommitterades förslag, utgöra 75 fält-bataljoner; och då för alla dessa bataljoner, äfvensom för brigadoch fördelnings-staber, högqvarter, m m , en fullständig fordonsutredning med tillhörande ambulanser bör finnas, medförer detta en högst betydlig tillökning i nu befintliga fordonens antal. Derutöfver är en lämplig reserv behöflig, hvarjemte nu saknas infanteriammunitions-vagnar för artilleri-parkerna, Då emellertid det ytterst nödvändiga redan finnes för den 35 styrka, som straxt kan ställas pä krigsfot, och tross-passevolans-fonden, som bekostat de nuvarande fordonen, bör inom en kortare tidrymd kunna fullständiga den behöfliga fortskaffnings-trossen, anse kommitterade, att särskilda anslag för ändamålet nu icke erfordras. För de under intendenturen stående talrika parker anse kommitterade, att inga fordon böra på förhand tillsvidare anskaffas. Dessa parker få vid krigs utbrott bildas dels af för tillfället uppköpta fordon af den beskaffenhet, som i orterna kan erhållas, dels af hyrda hästar och fordon, samt slutligen af sådane genom reqvisition anskaffade. Skjutgevär. Infanteri-gevär.
Justerades ett ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum denne dag förmiddagen fattade beslut. Upplästes följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Från Constilutions-Utskottet: Af den 26 sistlidne November. Med förslag till Grundlagsbestämmelser om Lagtima Riksdagars återkomst hvart fem Le år, om Urtima Riksdagars föremål, och om tiden för Lagtima Riksdags fortfarande. Med förslag till bestämmande af viss tid på året för Rikets Ständers Lagtima sammanträden. Med förslag till en Redactionsförbättring i afseende på förbudet mot rådplägning i Konungens öfvervaro. Från Stats-Utskottet: Af den 3i sistlidne October: N:o 323. I frågan angående förändring och reduction af llemmans-räntorne i de Den 4 December e. in. Hin, der desamma nu finnas i ett större antal persedlar utförde. Af den 7 sistlidne November: N:o 326. Angående yrkad befrielse för Kihls, Axbergs och Hofsta frisocknar från utgörande af åtskilliga prasstationer till Dylta svafvelbruk. Rörande liquidationen af ålskillige Medborgares i de förente NordAmerikanska Staterna fordringsanspråk hos Svenska StatsYerket. Af den 21 sistlidne November: N:o 331. I anledning af verkställd granskning af TullVerkets räkenskaper och förvaltning för år 1826. I anledning af väckt fråga om anordnandet efter Stat från StatsContoiret af löner och pensioner vid alla förvaltande Verk och Inrättningar. I anledning af verkställd granskning af den så kallade LappmarksEcclesiastik-fonden. N:o 334» I anledning af väckt motion, att förteckningarne öfver Kronans hus och byggnader måtte till trycket befordras. Angående StatsRegleringen i allmänhet, samt beloppet af den intill nästa Riksdag erforderlige Statsbrist-summa. Den 4 December e. m. ‘O1 Frun Statsoch Banco-Utskotten: Af den 21 sistlidne November: N:o 23.
Astöningen för all fördubbling i alla grader bör wara snarare högre, och ej lägre, än den ordinarie Trouppens. 8- Blesscrade till den grad, att de till nägon del för sin egen bergning blifwa mindre duglige, böra Bilaga till Mem. N:o 1. 67 af Staten förses, hwarsöre wista Tsenste-Classer blifwa dem alldeles uteslutande förbehällne. Dcste äro grunddragen af ett förslag, alltid bekymmersamt och betänkligt, men alldeles odrägligt för alla andra Folkslag, än det, som föredrager en med mödor och uppoffringar förwärfwad frihet för wcklighct, maklighet och lag träldom. Med trygghet och utan anspråk framläggas allisa desta tankar för Swensta Folkets Lagstiftare." Lika lydande med det af Herr Ofwersten Friherre von Platen ingifne anförande, intygar Lans ./anta. Bilaga till mem. Utdrag af Protocollct, hållet i Riksens Högloft. Ständers Constitutions-Utskott den 26 Maji 1809. S. D. Herr Riddarhus-Secreteraren Silfverstolpe uppläste ett Anförande och ett Förslag angående en af honom tillstyrkt Riksens Ständers Lagoch Hushällnings-Bercdning; hwilket Anförande och Förslag wid detta Protocoll bilagde finnas. Herr Lagmannen Blom uppläste i samma ämne ett äfwcn wid detta Protocoll bifogadt utlåtande. Utskottets öfrige Ledamöter öfwercnskommo, att nästkommande dag taga denna fräga i öfwerwägande. Ut supra. In l?iäeill Lans Lenta. 68 Expeditioner till Riks-Ständen. "Riksens Ständers Lagoch HushällningsBeredning. Denna Beredning skall bestå af Riksens Ständers Justitia: Ombudsman, såsom Ordförande, samt Tolf Ledamöter, kände antingen för utmärkta kunskaper eller utmärkt skicklighet. Tre af desa Ledamöter böra hafina marit brukade i Domare-befattningar. Sex böra mäkjas ur Rikets särskilda Provincer.
Silfverbrand för af dem liden förlust vid uppförandet af landshöfdinge-residensbyggnaden i Luleå; Utlåtande JVS 112. i anledning af väckt motion angående beredande af s k. semester för civile embetsoch tjenstemän m. m.; Utlåtande JVS 113, i anledning af väckt motion om statsbidrag till staden Oscarshamn för utlösen af tomtöreafgälden till egaren af de hemman, från hvilkas områden stadens utmål är afsöndradt; Utlåtande JVS 144, i anledning af väckt motion om anslag af allmänna medel för aflöning af brovaktare inom Thorsångs församling af Kopparbergs län; och Utlåtande JVS 115, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående disposition af kronotionden på Gotland för dervarande presterskaps aflöning. S. D Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Stats-Utskottets Memorial JVS 116, angående verkställd omröstning i anledning af Riks Ståndens skiljaktiga beslut rörande åtskilliga till statsregleringen hörande frågor. S. D. Föredrogos ånyo Bevillnings-Utskottets: Memorial JVS 43, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut angående ordalydelsen af 9 § i Bevillnings-stadgan. Godkändes; och Utlåtande JVS 44, i anledning af erhållen återremiss i vissa delar af Betänkandet M 8, angående tullbev illningen. I anledning af förra punkten beslöt Ståndet, att oraffineradt kokoch bergsalt skall vara vid införsel tullfritt; och blef sednare punkten, hvilken innefattade till andra Riks Stånd gjord framställning, lagd till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande JVs 4, i anledning af väckt motion om upphörande eller nedsättning, i vissa fall, af nu stadgade transitoafgift och magasinshyra för transitogods. S. D.
Deremot blefwv de myncnde ,Koppar-P!star::e förhöjde i warder; och -ti! allt :detta 'kom -flntekigen 'Lsron Löckås upsinning, tik ^1nsi>cs,-Werkers rmdcrhjelpLnde, med Myme-keckuM och sa kallade Ständernas Obligationer. Mynke-keckuen, hwilraS Oreclir och omlopp ibland Allmänheten behöfde styrkan af Kongl. Påbud, singö likwäi intet insteg i Languens rörelse, Lancken leck ända röna werkningar af Laron 6öN2's kinLnesPlaner. Uci Konungens namn begärde han ar 1716 ingen ring mindre, än en upgift as kai guLns Debor och Ol-sckit,.aemi!idstone 1729, da Languen blef tilstulcn för län. Den förtjenst ma hos eftcrwerlden at da warande Langusns Fullmägtiga förwaraö, ok de, enligt InKrncbioner och Ed, ej allenast icke estcrkommo denna åstundan, utan ock gjorde Föreställningar deremot, och at bananens tilständ ända Ivar olyckligt, dä den mäste wägra sina Oreäirorer deras rätt, och marai saknad af sin egen, til utfästa betalningar. Lik, rväl yrkade Laron Oörr-c at sawela, i:mo Om LäneLångaön war i tilstand, den almänna Lreäiren, genom desi öpnande, at kunna uphjelpa? och der sadant ej kunde ske, hwad da Lan^usn 2:60 til Kongs» Maj:rs och Rikets ckjenst, nytta och gagn, ivid dcsia beswarliga och wldt utseende Krigs-OonjunQursr., kunde bidraga och åstadkomma? Fullmägtlge wände sig nu til Konungen, ssm förklarade sig ej wara nöj - ,i;4r ok'!!'
Hwad den häruti förestagna lönen för Justitie Ombudsmannen angar, har jag deremot ingen ting ali erindrar den ar jemt hivad den bör wara när den ar anslagen till lika belopp med Justine Cancellerens. Hivad ater Resepenningarn, beträffar, har jag ej nägok art inwanda mot Summan, men det kunde möjUgkwiS hända, att somliga är hela denna summa icke behöfvcs. Jag får derföre den aran förestå den tilläggning, att Justitie Ombudsmannen bör wara stylvig art för sina resekostnader aflemna rakning, och torde r anledning af denna min anmärkning, i fall den af Ridverstapet och Adeln godkannes, Stats-Utstvtlets Memorial, i hwad Resepenningarne angar, böra atcrremitteras. Friherre eeäerkröm, Jacob. Jag tror ej ect Betänkande bör kunna bifallas i ett mäl och remitteras i ert annat. Herr von 8cbgrit2, Ivar k^reöriL (-»briel, afwenwäl torde böra stadgas, huru mänga hastar Justitie Ombudsmannen bestcis. Grefwe klörrmr, (-örsö. Jag får den aran Uplysa, alt Venna fraga äfwen förcwarit r Stals - Ukstottet» som dä Justitie Ombudsmannen ar ansedd äga lika rang och anseende med JustitieCanoestcren, har trott honom böra åtnjuta lika med hwad Justitie Cancelleren bestås efter der för Konungens - 123» Den 24 Zebruarii. mångens Embetsman utfärdade Rese-Reglemente, och för öfrigt ansett sig lagga en säkerhet emot obehöriga resor uti den summa as 1000 R:d Banco ärligen, hwilken icke skulle fä öfwerstridas. Herr von Lckantir yrtrade sig för sin del wisserligen gilla, ark Nefe-Reglementer roges lill rältesnöre, men önskade allenast att sädanr blefwe för framliden tydeligen stadgadt.
Prot.-Utdrag den 12 Juni 1866. 381 S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Memorial JVS 61, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Ltskottets Betänkande JVS 57 och Memorial JVS 59 öfver väckta motioner om förändrad lagstiftning angående panträtt i lös egendom. Utskottets till annat Riks-Stånd framställda inbjudning lades till handlingarne och den föreslagna voteringspropositionen godkändes. Från Hederv. Bonde-Sländet. S. D. Föredrogos och godkändes Expeditions-Utskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelser: JVS 71, angående stämpelpappersafgiften; JVS 72, i fråga om indragning af de s. k. prebendepastoraten; M 75, angående ömsesidig frihet för undersåtare inom Sverige och Norge att vistas och bosätta sig inom ena eller andra riket, äfvensom att derstädes idka handel och vissa andra yrken; JVS 74, i fråga om utvidgande af qvinnans medborgerliga rättigheter; samt .*2 75, i fråga om tillämpningen af nu gällande stadganden angående ersättning åt militie-boställsinnehafvare för å bostället för Kronans räkning huggen ek. S. D. Föredrogos Sammansatta Bankosamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets: Memorial JVS 1, angående arfvode åt Utskottets Sekreterare, som bifölls; samt Utlåtande JVS 2, i anledning af motion, om vidtagande af åtgärder för beredande af lättnad i mynt-cirkulationen emellan Sverige och Norge: Punkten 1 (sidan 2).
dosor, Kaf e qvarnar, Brickor, Hinkar och Baljor af zink, lackerade ^ Brickor o. Brödkorgar, ^+ \ ^&gt; % Stenmortlar, Träbrickor för^V ' matbordet, Rifjern, Sopskyff-^V lar, Handlyktor, Strykugnar, Spisar, Kaminer, Rul gardiner, Rotborstar o. öfriga Bosättnings-Artiklar Specialaffär i Svarta Klädningstyger i ylle o c h siden 3 [536] Apotekaren Ringheims patenterade nyheter. Stora Yattugatan Försilfringsvätska, 3. Lokalen öppen kl. IO-4 e. " M U S I K [499] Handarbete. Lektioner gifvas af utex. lärarinna från » Handarbetets vänner ». Se n:r 1 af Idun för 1889. Sthlm Brahegatan n:r 4, 2 tr. upp. [95] Anna Andersson. XCELSIORF O R H E M M E T ", som härmed anmäles till prenumeration, vill, såsom dess namn angifver, åt hemmet regelbundet bereda omvexlande o. värdefull musik för olika instrument och af såväl svenska som utländska kompositörer till ett ytterst billigt pris. Arbetet utkommer hvarje helgfri lördag i häften med minst 3 sidor musik, utom en gång hvar annan månad, då två veckohäften sammanslås till ett dubbelhäfte för att lemna plats till större kompositioner. Inlemnade kompositioner granskas af Herrar Erik Åkerberg och Emil Sjögren. För att skydda noterna förses hvarje häfte med ett prydligt omslag, som kommer att innehålla den följande veckans program på Stockholms teatrar, nyheter från musikverlden, råd och upplysningar för hemmet samt annonser. Priset är endast 6 kr. för år, 1,50 kr. för qvartal och lösnummer 15 öre. Prenumeration i landsorten å alla postanstalter, i Stockholm å Kedaktionens byrå, Vestmannagatan 7, Allm. telefon 57 06, samt i alla boklådor och större tidningskontor. Oktober — December-qvartalet (13 nummer) för kr.