Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
RegeringsFormen synes mig vara så tydlig, att någon tvekan om sättet att bedömma förevarande fråga ej borde uppstå. Enligt denna §. är ej någon annan adelsman, än den, som antingen blifvit af Konungen dertill upphöjd, eller är den äldste afkomling af äldsta grenen i ätten. Har nu Generalintendenten dOrcJiimont sjelf blifvit adlad? Nej. År han den äldste lefvande afkomlingen efter sin fader? Icke heller; ty han har en äldre broder, och denne en son. Är då Herr dOrchimont Adelsman? — Ingalunda. Men huru skall denna fråga afgöras, då många bland Ridderskapet och Adeln dela den mening jag 7» Den 17 November. Framställt; och somlige hysa en motsatt, hvaribland Herr Grefven och LandtMarskalken, emedan han vid anteckningen hifallit, att InträdeS-Pollett skulle Herr dorchimont beviljas. Det är ej efter våra Grundlagar tillåtit för något Stånd, att särskildt förklara Grundlagens ordaförstånd, eller att votera deröfver; ty det kunde då hända, att hvarje Stånd yttrade sig olika öfver samma §. Det återstår följagteligen icke någon annan utväg, än att vända sig till C011- slitutionsUlskottet och ej till RiddarhusUtskottet, såsom någon föreslagit. Men om man också vänder sig till det förra Utskottet, hvad skulle väl följden blifva af remissen, enär ConstitulionsUtskottet, redan vid förra Riksdagen, afgifvit ett förslag till förtydligande af 37 § RegeringsFormen, hvilket skall, under närvarande Riksdag, till afgörande förekomma, och hvilket, enligt hvad Friherre Åkerhjelm redan uppläst, iir af sådant innehåll, att Herr dorchimont ej kan erkännas för Adelsman. Remissen skulle då ej innebära annat, än en tvekan eller förfrågan om ConstitutionsUtskoltet vid denna Riksdag icke vöre af annan mening, än vid den förra. Vore Ridderskapet och Adeln värdigt, att gora en sådan fråga; vore det GonstitutionsUtskottet värdigt, att få sig en sådan tillställd?
Depositions-medlen varit och äro underkastade; och att dessa förändringar vid e.n skeende Silfver-Utvexling blifva ännu större lärer få tagas för gifvit, enär Depositionerne till en betydlig del utgöras af medel tillhörande sådane under serskilda Förvaltningar stående Verk, Bolag och Inrättningar samt enskilde, hvilka däj, antingen af verkligt interesse eller för att i alla händelser vara betryggade för möjliga vådor, kunna finna sig uppmanade, att till Silfver omsätta desse sina lättast tillgängliga och i alla fall lika användbare behållningar, och såmedelst genast skulle rubba förhållandet och väcka ett misstroende, som serdeles vid företagets början kan blifva af menligt inflytande, i hvilken händelse Realisationens bestånd, det mål hvartill Rikets Ständer ytterst syftat, komme att, genom antagandet af Herrar Fullrnägtiges förslag, snarare undergräfvas än betryggas. — Revisorerne, som, vid betraktande af alla dessa förenade omständigheter, ansett de af Fullmägtige i denna del framställde åsigter strida både mot ordalydelsen och andan af Rikets Ständers föreskrifter, hafva således funnit sig föranlåtne att afstyrka 3:dje Punkten af Fullrnägtiges framställningar, såsom afvikande från Rikets Ständers åsigter och Stadganden i Banco-Reglemenlet. 4:o Då Rikets Ständer, efter att hafva godkändt de af Statsoch Banco-Utskotten dem förelagde beräkningar öfver förhållandet emellan Reel Fond och Sedelstock, genom ett af dera på inbjudning fattadt beslut, att, utöfver hvad Banco-Utskottet tillstyrkt, med 6 månader förlänga tiden för Inteckningars sökande för Banco-Lån mot återbetalning i Silfver, föranledt en tillökning i Sedelstocken fullt tillräcklig att åstadkomma den brist i anvisade Fonder, som nu blifvit ådagalagd, har äfven fråga hos Banco-Fullmägtige förevarit, om icke den ökning i Sedelstocken, som på sådan väg tillkommit, borde densamma vid Calculens uppgörande fråndragas; och i sam - 4o — manhang dermed, utaf de tili Sedelstocken tillagda Depositioner i VexeljBanken, afdragas blott så stor summa, som funnes erforderlig för att bereda den bestämda proportionen emellan Reel Fond och Sedelstock, med användande af de medel som Anticipations-vis få begagnas; så att CreditivFonden, hvars användande tydligen medförde en misshushållning, som i en framtid skulle lända tili skada, finge oanvänd innestå.
Mm Herr kalmberg war af stridig tanka, emot detta Utskottets besiut i sä matto, som han förmente, ar, om Landt-Tullarne blifwa indragne, mäste acstillige af de angelagenheter, hwilka der nu besörjas, fullgöras i stallet af andre tilsörordnade Embetsman, och förklarade, at Rådhus-Ratterne icke synas kunna skäligen, utanmotfwarande wedergällning, aläggas de Embetsstyldigheter, som hittils blifwit bestridde af ^ccisoch Sjö-Tulls-Ratterne; hwilket Herr kalmberg förbehöll, mätte säsom en af honom gjord reservation blifwa anmärkt Hwad utskottet sig härutinnan yttrat, skulle, jemte Herr Malmbergs omförmäla särskilda mening, »vördsammeligen öfwerlemnas til Riksens Högloft. Ständers egna pröfning och godtfinnande, samt krotocolls-Utdrag härom expediera». klt supra. Lx krotocollo L. 6. Ingman. Herr von Lckult/.enlreim, Lonraä Ikeoclor, upläste til krotocollet följande: Word samt lckemorial. Det är mig gansta okärt, at Uti et mål, som afwen mig enstildt rörer, nödgas begära Ridderssapets och Adelns upmarksamhet. Til min kunskap har kommit, det Ofwerste-l-ieutenams Lönen wid Kongl. Andra Gardet är, i följe af Högloft. Stars-Utskottets betänkande, satt pä JndragningsStat: häröfwer bör och kan jag icke beklaga mig, eme - Den 8 Mars. 245 emedan denna Lön, ar genom ipalönska Regementets återställande til Gardes-Regemente öfwer Stat 'tilkommen, och i följe deraf framdeles wid skeende afgång, Befordran eller Transport, befluten at indragas.
Och folkets skri och gny man allestädes hör. De gamle Rådmän re’n i tunga vapen blänka, De glömma sina år och blott på staden tänka; Och re’n den raska hop, som kännes af sitt mod, Som ungdom krafter gett och mera hetsig blod, Församlad, väpnad är; – allt tyckes blott begära, Att slåss för stadens värn, och dö för Edboms ära. Men Hjelten mellertid lagt fredens mantel ner: Hans höga hatt, hans påk, allt krigets tecken ger. En lurfvig hvit peruk hans breda panna pryder, Som på hans värdighet med hundra lockar tyder; Ett konstladt bockeragg tycks liksom yfva sig Att svepa in ett vett, som styr i fred och krig. Höljd af en mörkblå råck, som sjuttonhundrafyra Blef åt hans farfar gjord då han Borås fick styra, Han vid sin fasta länd en forntids-värja drar: Tre tum är klingans bredd, tre böglar fästet har; Och, fast en åldrig rost den fästat i sin skida, Den örlogs märke är och pryder hjeltens sida. Hans maka, täck och ung, som nyss en helgad knut Har vid hans öde fäst, ser nu så djerft beslut. Hon häftigt i sin famn den rörde Edbom sluter, Och öfver hans peruk en flod af tårar gjuter. ”Du grymme”! ropte hon, ”hvad är, som tvingar dig Att öfverge Borås, din kärlekseld och mig? Ack! låt ej villa dig af fåfäng lust till ära; Förnämst uti vår stad, hvad kan du mer begära? Du knappt uppå vårt torg en myndig fot har satt, Så böjs hvarenda rygg, så lyfts hvarenda hatt. Om du af seger följd slår Håffmans skara neder, Blir du ej större man ell’ njuter större heder. Ack! välj en höfvidsman, men styr ej sjelf vårt krig: Din Lagbok och din Fru bli ursäkt nog för dig. Nils Grofsmed ... kan ej han från faran dig förlossa? Hans rygg tycks vara gjord, att alla påkar trossa; Han är en pröfvad buss i slagsmål och i rus, Han barn och hustru slår och dundrar i sitt hus, Han plär med lejonröst om sina dater ryta;
D.o D:Ö ij5öb oöo;D:o D:o 1,500.060 Dio D:o 1 500 000 D.o D:o 1,400,006,0:0 D:o 1.300.000 D o D:o 1.200.000 D.o D:o 1.100.000.0:6 D:ö 1.000.000 B:o D.o 900.000 D o D:o 800.000 D:o D;o 600.000 D:o D:o 400.000 D;o D:o Ränta på dell Sorn för hvart . o « p o: Afgår Disar aterstar pa * - ir.VL tr eont-vinst . KöpeSumman och dess återstoder. Höglofl. Ridd. och Adelns Prot., IV. B. II. Afd. p*g. 104.. Litt. F. Calcul öfver Utredningen af Götha Canals ArbetsCassa, hufvudsakligen utdragen ur det 1815 uppgjorde Förslag. 1818. Såsom behållning upptages här de ej på annat ställe anteckna; de Poster, nemligen: LäneBanco-Capitaler 6,702 Outredd Baiance hos Kammereraren Iggeström, fordran af dess Cautionister , 39,000 Utföres för säkerhet skull blott med Byggnads-biträde af Banquen Insättning af 13 Procent ä ActieCapitalet Canal*Inkomst. Till Actieägarne 5 Procents Ränta för två år Tillkommer innestående sådan Ränta tor förra åren Arbetskostnad . • - • . • • . 3819. Arbetskostnad Ränta å 6 Procent på ett DiscontLån stort 10,000 Rdr, upp tagit att betacka fö ledit års Baiance 1820. Byggnads-biträde af Barquen Insätt: ing iå <0 Procent å ActieCapitalet . Canal-Inkomst .. Arbetskostnad « . ♦ • ...
Men jag kan icke, för min del, tillstyrka FilialDisconternes indragning, utan att äfvenledes BancoDisconten på samma tid äfven indrages. Det är icke rätt, att den ensamt bibehålles; ty på 7 år genom Discontering känner man nogsamt att en Discont af 6 Millioner skall, enligt Bokföring, minst äga Den 17 Martil, f. m. 123 10 Millioner ; och då verkeligen icke mera derföre än de 6 Millioner af Banquen utsläppts i rörelse, så synes tydligen hvad den årligen suger Nationen i ett progressivt förhållande; och skola vi väl tillåta detta, att Banquen, med uppoffring att icke äga de samma förmåner jemt kringspridda genom serskildte Disconier i Landsorterne. Att, om alla Disconter nu indragas, lätta Lånetillgångarne, ersätta bri* sten af BancoSedlar och RörelseCapitalet, är då ingen annan utväg, man må kalla det FaStighetsLån eller hvad man behagar, än att ytterligare utsläppa några Millioner BancoSedlar, någorlunda jemnt fördeldte i alla Landsorter, enligt Folkmängden och behofven, med 3 Procents Ränta, hvaraf 2 Procent gå af på Capitalet. Men hvilket af dessa Alternativer vidtages, blifver det allt frugilöst och Riket snart i lika beklaglig ställning, om icke de kraftigaste mått och steg träffas, genom verkställbara, ej overkställbara, Författningar till hämmande af Luxe och öfverflöd; befrämjande af sparsamhet och Näringarnes underlättande. Hvad kan väl mera snörrätt strida mot Landets förkofran, än ProductPlac2tet?
Reservation: af Herr Grefve Mörner, C. G. D.: ”Medåberopande af min, vid Utskottets förra Retänkande N:o 273 afgifna, reservation, för jag emot Utskottets nu ifrågavarande sednare Utlåtande mig reservera. Uti della sistnämnda äro visserligen åtskilliga förhållanden nu mera upptagna och medgifna, hvilka uti det första voro dels förbigångna och dels, på grund af Krigsoch Kammar-kollegiernas yttrande, förnekade, men, det oaktadt, har Utskottet ansett sig höra vidhålla sin förut i sjelfva saken uttalade mening. Då det emellertid varit för mig omöjligt, att kunna godkänna de slutsatser, hvartill Utskottet kommit, och dessutom åtskilliga omständigheter förefinnas, hvilka jemväl denna gång icke blifvit af Utskottet uppmärksammade, ehuru de, enligt min åsigt, äro af hufvud - 8 Ståls-Utskottets Utlåtande, N:o 338. saklig vigt för frågans opartiska bedömande, har jag ansett mig böra i korthet angifva de hufvud-momenter, hvaruppå min, från Utskottets pluralitet skiljaktiga, mening sig stödjer. Dessa momenter äro:
Slöjdalster, angående missbruk af allmogens rätt atl försälja. Se Allmogen. Slöjdexpositioners befrämjande, om anslag till. Stats-Utskotlets Utlåtande iN:o 158. Slöjdföreningens Skola i Stockholm, otn förhöjdt anslag till. Se Anslag. Slöjdskolan, Chalmerska i Götheborg, om förhöjning i anslaget för. Stais-Ulskottets Utlåtande N:o 71. Smedberg, A. Kamererare, angående ett pensions-belopp åt. SeStatsUlskottets Utlåtande Nso 7 4. Smidesrätl, oinskränkt, vid bergraanshamrar-, om nedsättning i minimi-beloppet för beskattningen derå. Se Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 64, Litt. Småland, angående nedsättning eller lindring i röstningsoch 'rote* rings-skyldigheten uti. XII. B. 246. A. 350. — om beräkning af salpeterhjelpen uti. Se Salpeterhjelpen. Smålands Bussar-Regemente, om 2:ne dertill hörande Squadroners afsittande. III. B. 217. A. 390. Snatteri, anstående ändring i straffet för. Se Lag-Utskottets Betänkande N:o 37. Sockenkarlor, om förhöjning i anslaget för uprättande äf. Se StatsUtskotlets Utlåtande Kia 71. Sockennämnder, angående förslag om 'vissa tillägg uti Kongl. Förordningen om. II. 11. R. 50. Sockenstämma, angående förtydligande af 5 §. uti gällande Förordning om. III. B. 217, 390. IV. 156. A. 127. VI. U. 28, 113. Ä. 114. — angående ändring uti derom gällande författningar, så vidt de röra ordförandeskapet. III. B. 385, 420. Socker, om anslag för beredning af sådant utaf hvitbetor. Se Anslag.
Maj:ts pröfning; Utskottet ansett lämpligast, att äfven af Kongl. Maj:t måtte bero att förordna, huru med anslaget för så väl Sjö-Cadetter, som Gratist-Cadetter l>ör förhållas; hvadan Utskottet, som i öfrigt icke eller funnit någon giltig aumärkniug vara framställd emot ändamålsenligheten af den tillstyrkte åtgärden , äfven i denna punkt vidhåller sitt afgifne yttrande. Hvad serskildt angår den af en ledamot inom Preste-Ståndet gjorde framställning, angående dels en för Krigs-Academien reserverad behållning, dels den skuld, hvaruti Academien förmentes häfta till Stats-Verket, så enär, enligt hvad Academiens räkenskaper utvisa, någon sådan behållning, åtminstone numera, icke förefinnes; och då hyad angår de 73,033 R:dr 16 sk, som i4 Stats-Utskottets Utlåtande, N.o 202. Academien förments vara Stats-Verket skyldig, Utskottet redan uti dess, i anledning af Rikets senast försandade Revisorers berättelse, afgifne Utlåtande N:o 76 utredt, att denna Stats-Yerkets fordran icke är hos Krigs-Academien, utan hos Barthelemi-fonden, anser Ulskottet den nu gjorda framställningen icke till någon åtgärd föranleda.
»Märje appärät, eller 6,0Ö0 dagar för samtliga, och köhtroHäfgiflen' således tillsammans »50,000, eller för landtoch stadsbrännerier tillsammans omkring 54,000 Spd. Emedan »koritroliörerne, såsom förut är anmärkt, böra omflyttas från ett bränneri till ett annat, »måste de hafva ersät fri ing för Skjuts med 4 häst, hvilket man kan antaga belöpa sig till »56 sk. dagligen för hvarje kontrollör, och således i dét hela till Omkring 6,500 8pd. »Hvald öiféfkontroflöfernes äflöhihg angär, här kommissionen trött,- ätt deflöä borde »anslås till 600 Spd. för hvardéfä, liksoni de böra erhålla skjuts för f 4/2 häst, hvilket, »efter den Upplysning, som erhållits utaf de personer, som på flnäns-departementets be»fållning förlidne vinter gjörde kontrollresor, kan antagas till 200 Spd. för hvardera. »Hela summan af kontrollutgifter skulle således utgöra omkring 64,000 Spd.» Sedan kommissionen sålunda till åtlydnad af det Kongl, kommissorium utarbetat förslag till bränvinsbränningens beskattning efter mäskekarens rymdinnehåll och till kontrollens förande öfver denna handtering, samt tillika uppgjort förslag öfver de kostnader, som dermed äro förenade, har den sedermera framlagt de omständigheter, som, efter hennes förmenande, göra införande af mäskebeskattningen hos oss ännu mindre tillrådligt, än den ilu gällande beskattningen efter pannerymden, samt i detta afseende yttrat sig på följande sätt: »Ett af de hufvudsakligaste inkasten emot beskattningens läggande å pannerymden är, »att itiän, för att inbespara en del af afgiften, forcerar destillationen till en så hög grad, »att förlust uppkommer så väl med afseende på prpduktens qvalitet, som myckenhet, »hvilket man anser komma att försvinna, om skatten lägges på mäskekaren.
Han räckte denna till donna Micaela och bad henne taga emot den. Han ville skänka den till henne, sade han, därför att den var den bästa han någonsin skurit. Han var så viss om att den hade större makt än hans andra bilder, att han hade ställt undan den öfverst på hyllan, för att ej hvem som helst skulle få se den och köpa den. Han hade förbjudit donna Elisa att sälja den till någon annan än den, som hade en stor sorg. Och nu skulle donna Micaela taga den. Hon stod tveksam. Hon fann honom nästan för närgången. Men Gaetano bad henne se hur väl bilden var skuren. Såg hon, att ärkeängelns vingar voro uppruggade i vrede och att Lucifero tryckte in sin klo i stålskenan på hans ben? Såg hon hur San Michele borrade in spjutet och hur han rynkade pannan och tryckte ihop läpparna? Han ville lägga den lilla bilden i hennes hand, men hon sköt sakta undan den. Hon såg nog, att den var skön och mäktig, sade hon, men hon visste, att den ej kunde hjälpa henne. Hon tackade för hans gåfva, men hon ville ej taga emot den. Då ryckte Gaetano till sig bilden och rullade in den och ställde den tillbaka på dess plats. Och ej förr än den var inlagd och undanställd, talade han till henne. Men då frågade han hvarför hon kom in för att köpa vaxljus, om hon ej var en troende. Var det hennes mening att säga, att hon ej trodde på San Michele? Visste hon då ej, att han var den mäktigaste bland änglarna och att det var han, som besegrat Lucifero och störtat ned honom i Etna? Tviflade hon på att det var sant? Visste hon ej, att San Michele under striden förlorade en vingpenna och att den blef funnen i Caltanisetta? Visste hon det, eller visste hon det inte? Eller hvad menade hon med att San Michele ej kunde hjälpa? Trodde hon då, att inga helgon kunde hjälpa? Och han, som stod på sin verkstad alla dagar, och snidade helgon! Skulle han göra detta, om de ej dugde till något? Trodde hon, att han var en bedragare?
Kyrkoparader bestämmas att årligen hållas med det i rullorne stående bevärings-mauskapet, och ytterligare i beräkning tages Svenskens redan anmärkta synnerliga fallenhet for krigsyrket, bevärings-manskapets hittills visade särdeles håg och mottaglighet för undervisning, samt slutligen svenska befälets, ända från hevärings-inrättningens början, ådagalagda fortfarande berömliga nit, ömhet och omtankai vid bevärings-manskapets daning, så långt den nuvarande alldeles .för inskränkta öfningstiden dertill lemnat tillfälle, så tilltror jag mig kunna, på grund af alla dessa sammanlagda skäl, våga underdånigst tillstyrka: att Bevärings-manskapets öfningstid hädanefter blifver bestämd till 31 dagar inoch utrycknings-dagarne inberäknade 3 sålunda fördelade_, att minst 14 dagar användas till förberedande rekryt-excerciee och de öfriga ty dagarne i förening med stammen•
Diverse utgifter . Baluns till påföljande året: Summa 98,527: 30. 7. 100,668: 1. 4 § 1- Sedan, i anledning af 1847 års Revisorers erinran, Rikets sednast församlade Ständer, uti skrifvelse (N:o 192) den 8 September 1848, hos Kongl. Maj:! i underdånighet anhållit om nådig befallnings meddelande till Stats-kontoret att för framtiden tillse, det så kallad generalräkning öfver Norrbottens Hästjägare-sqvadrons fond blefve i Rikshufvudboken intagen, har, jemlikt Kongl. Maj:ts till bemälte Embetsverk den 21 November sistberörde år aflåtna nådiga bref, vid upprättandet af 1847 års Rikshufvudbok, fonden redovisats uti särskild generalräkning; hvilket Revisorerne ansett sig böra anmäla. Såsom tillägg lill de uti 1847 års Revisionsberättelse meddelade upplysningar, beträffande tillkomsten af denna fond och ändamålet med densamma, få Revisorerne tillkännagifva: att, i följd af Kongl. Maj:ts vid nästlidne Riksdag aflåtna och af Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 15 Mars 1848, gillade nådiga proposition, angående bildandet af ett nytt Artilleri-batteri, att förläggas i Norrland, kostnaderna för första uppsättningen af denna artilleri-trupp samt de väsendtligare utgifterna för densammas underhåll böra bestridas af denna fond, äfvensom med årliga vakans-afgifterna för de rotar i Norrbottens län, som hållas vakanta i och för organiserandet af en artilleristyrka i provinsen. Vid de nu granskade räkenskaperna för fonden hafva Revisorerne icke funnit något att erinra. Säkerhetshandlingarne för de från fonden utgifna lån befunnos, vid anställd inventering, i god ordning. UtrefllYiiiigs-afdelningeia. Af de uti Kongl. Kammar-rätten, utan anmäkning, granskade hufvudböckerna för båda åren inhcmtas: 10 _ 74 — Debet. Balans frun föregående året: 1'iligångar Uppbörd,: Statsanslag:
Då, för behörig pröfning af förekommande frågor om anslags anvisande, ostridigt fordras att ega kännedom om den plan, hvarefter de skola användas, anser Utskottet, likasom förut är yttrad t, det vara af hehofvet påkalladt, att en viss plan för ordnandet af Sveriges Sjöförsvar ■varder uppgjord och Rikets Ständer meddelad, likasom Utskottet, för dess del, icke finner olämpligt, att, då Rikeis Ständer derom framställa underdånig anhållan, de tillika tillkännagifva deras åsigt, som ändock mäste grundlägga besluten om de äskade anslagen, helst Kongl. Maj:l deraf icke är förhindrad att vid försvarsplaneus pröfning fatta de beslut, som må finnas ändamålsenligast; och då Utskottet ej eiler i öfrigt funnit dess yttrade öfvertygelse rubbad af de gjorde anmärkningarne, samt hvad serskildt vidkommer den erinran, att Linieskeppen, genom saknad t underhåll under den lid, som lill nästa Riksdag förflyter, skulle förstöras, Utlåtandet tydligen utmärker, att endast nybyggnad och väsendtligare reparation af Linieskeppen borde inställas och således icke nödige underhållsåtgärder underlåtas, finner Utskottet sig böra vidblifva, hvad uti nu ifrågavarande del af Utlåtandet är vordet tillstyrkt. F) Deremot, att Utskottet afstyrkt den af Kongl. Majit äskade tillökningen uti anslaget för Flottans exercis, har hos Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet blifvit anmärkt, att, då det är af största vigt, att
En af förslagets vedersakare har visserligen också, ehuru medlätt hand, vidrört de Belgiska förhållanderna, hvars fördelar jag trott mig finna honom ej hafva förnekat; men han har härled! dem ifrån det landets fullkomliga decentralisation, ifrån dess komnnala inrättningar, och ifrån folkets vana alt styra sig sjelft. Jag hemställer lill den värde talaren, om icke förhoppningen till enahanda resnltater snarare utgår ifrån förändringen af vära Hilvar. lagstiftnings-former, nro ifrån vidblifvandet af dem, om hvars mera eller mindre ändamålsenlighet vi tvista. Jag har trott mig finna att en af gårdagens talare uti ett vidlyftigt anförande yttrat: ”alt det moderna konstitutionella stalslifvet är en på sanden grundad ranglig byggnad; att lill Den 18 December. 53 och med Iva -kain ma myste m c t icke har någon motstånds kraft Jag tager mig friheten i detta afseende hemställa, hvilken statsform i sådant hänseende återstår? Månne någon annan än enväldets, hvilket ovedersägeligen inom det land, der det, till följd af folkets ställning, bildningsgrad och öfrige förhållanden, under dessa lider ännu kan bestå, visserligen lemnar ett. slags lugn; men dä.jag ifrån detta Iand ingalunda kan hämla några begrepp för samhällslycka; så möter jag sjelfva tanken på enväldet med den oförgätlige skaldens ord: ”0 frihet! ur Guds Ande ledd, Alt strömma i hvar menskoäder; För dig har hafvet ingen bredd, Och jorden inga antipoder.” En talare ifrån gårdagens plenum har äfven om jag rätt upfaltal, påstått, "alt reformen skulle förvandla staten ifrän -ett organiskt helt lill eli bolag." Jag måste härvid villigt tillslå, att mili förstånd strandat vid försöket att utforska någon mening i detta yttrande. För mig vill det synas, att Svenska folket i lagstiftningsväg just för närvar, är uuderordnadt ett bolag, sora kallas 11. St., och hvilket det under öfverläggning varande Reformförslaget åsyftar all Ininga lill ett organiskt hell. — Samme talare yttrade äfven; {allt under förbehåll ali jag icke misstagit mig,) "ali Iian knopf.