Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 37, med hemställan, att den i Banken inrättade särskilda anstalt för besörjande af fastighets-låne-kommissioner måtte, fortfarande, varda bibehållen; och N:o 39, i anledning af ^wrora Cedergrens ansökning att fortfarande få tillgodonjuta det arfvode af 66 R:dr 32 sk. banko, hon hittills, i egenskap af formbindare-elev, å Tumba bruks stat uppburit. 252 Prot.-Uldrag den 14 Juni 18-54. Från Hederv. B onde-Ståndet. S. D. Ståndet antog att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag Konstitutions-Utskotteis Memorial: N:o 7, med förslag till tillägg i 28 § Regerings-formen; och N:o 8, med förslag till ett tillägg i 59 § Regerings formen och 27 § 1 mom. Riks dagsordningen, rörande propositionen om statsverkets tillstånd och behof; hvaremot samma Utskotts Memorial N:o 9, med förslag till ändring i 68 § Riksdagsordningen, angående tiden för Revisionerna $f Statsverkets, Rankens och Riksgälds-kontorets tillstånd, styrelse och för valtning, hänvisades åter till Konstitutions-Utskottet, under förklaring att Ståndet antagit såsom sin gemensamma tanka, att revisions-förrättningen skall alltid taga sin början den 15 Augusti. S. D. Föredrogos: Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, om förlängning i arbetstiden för jernvägen emellan Köping och Hult; remitterades till Stats-Utskottet tillika med afgifne yttranden; och Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om fyranläggning å Gottska Sandön, rn. m.; remitterades till Stats-Utskottet. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 126, i anledning af väckt motion om förändring i tiden för hållande af uppbörds-stämmorna å Oland; återremitterades med anmärkningar.
Deras umgängesvänner och sina egna ungdomsbekanta hade hon redan då stött ifrån sig genom sitt sträfva, osympatiska sätt, och sedan äfven hennes tvillingbror Sten, vid hvilken hon varit fäst med en fanatisk, fordrande kärlek, dött några år efter föräldrarna, fans ingen qvar, lr Ingen annons införes under 1 krona. om hon haft någon större begåfning på hufvudets vägnar, intellektuel eller artistisk, skulle hon säkerligen ha blifvit en storhet på något af andens områden, ty hon hade i rikt mått snillets fanatism. Men som hon nu endast hade ganska medelmåttiga förståndsgåfvor, antog man, att hon längre fram i tiden skulle komma att utveckla sig till ett original af lägre rang, slå sig på någon vurm eller någon simplare lidelse, t. ex. ordningsraseri eller girighet. Så vida hon icke blefve gift, ty då kunde hon naturligtvis omstöpas till en helt annan menniska. Men hennes förlofning — ty hon blef verkligen, då hon var öfver trettio år, förlofvad med sin kusin Kurt — verkade ingen synbar Ungefär samtidigt med denna händelse, endast några månader förut, hade Henrikas föräldrar ryckts bort af en smittosam sjukdom, modern först och fadern sedan. Det var med anledning deraf som hennes bröllop skulle ha stått tidigare än som eljes varit ämnadt. Och nu var hon ensam i verlden, ty brodern Sten hade redan i flere år varit utomlands, anstäld på ett handelskontor i London. Hon måste väl ändå ha varit kär i siu fästman, fast än hon aldrig velat eller kunnat visa det, ty den uppslagna förlofningen grep henne vida mera, än bägge föräldrarnas död hade gjort. Egentligen visste man dock föga, huru hon tog slaget, ty hon visade sig aldrig, hennes dörr förändring hos henne. Hon var stel och hård i sitt sätt som förut, såväl mot fästmannen som alla andra; det såg ut, som om det varit en rent fysisk omöjlighet för henne att bryta igenom det skrofliga skal af konstlad ovänlighet, hvarunder hon satte en ära i att dölja den värme, som säkerligen fans på djupet hos henne. Man hade aldrig sett en så odräglig fästmö, och man beundrade Kurt Berner, som kunde stå ut med henne så länge som han gjorde. Förlofningen varade emellertid endast ett år.
Dessa Chartor blifva äfven afklippte till en åttondedels arks storlek, men till skillnad emot de i föregående punkt nämnde skrifves öfver dessas stämplar FyllnadsCharta den (dato och årtal) De i dessa sista tvenne punkter fö reslagne Chartor qvarstanna vid PostContoiret, i ändamål att framvisas, då revision hvarom s5;t3 punkten handlar, der pågår. Pen B Martil. 227 18) Hvarje PostCharta öfver medföljande bref bör innefatta 4 afdelningar: j) för Fribref j a) för Charterade bref; 5) för, med brist Charterade bref och 4) för oeharterade bref och antecknas vid hvarje bref särskilt om det årreeommenderat 19) Landtbo får besörja att 1 städerna hafva Comrnissionairer som på Chartorne efterse när Posten ankommit om bref derå finnas tecknade att för deras räkning med PortoCharta lösas, då sådane till Postmästaren böra aflemnas och de på utanskrifterne befintlige orden Utan PortoCharta eller Löses _ utstrykes med bläck hvarefter brefven genom Post-Contoirets försorg vidare böra fortsändas. Postmästare må få åtaga sig expedierandet i allt hvad denna punkt innehåller, Allmoge bör med i granskapet boende Ståndspersoner så uppgöra att sådane bref till dem ge-, nom desse sednares Comrnissionairer äfven blifa Va utlöste, 20) FÖr recommenderade bref bör r j p läg^ gas högre PortoCharta än för andra och böra qvittencer å desamma lika sorn förr skedt af vederbörande lemnäs vid emotoch uttagandet. Detta bör äfven gälla för bref, hvarå speciel recommendation begäres. st) Postmästare bör af Staten åtnjuta bestämd tillräcklig lön i ett för allt till underhåll af betjening, rum, ved, ljus och skrifmaterialier 2^8 Den 3 Mars. och bör ensamt blifva ansvarig för all oordning sorn inom dess Contoir yppar sig. 22) Postmästare bör ej få vägra att emottaga bref en timma före Posten verkligen ofreaer.
"Att, innan denna garanti meddelas, hypotheksföreningens styrelse bör till Riksg.cont. aflemna en dess förbindelse, hvaruti samma styrelse, å egna och samtliga delägares uti föreningen vägnar, förklarar sig skyldig att gemensamt ansvara Riksg.cont. för all den förlust, som möjligen kan uppkomma genom uraktlåtenhet att fullgöra den garanterade skuldförbindelsens innehåll.’’ Detta tror jag vara så kategoriskt, att någon särskild bevilln. för förlustens betäckande icke behöfves. I öfrigt förenar jag mig med Gr. Posse och tillstyrker antagandet af PresteSt:s beslut äfven af det skäl, att 2 Stånd då komma att stadna i samma beslut, hvari det 3:dje kan inbjudas att instämma. Hr Lefre'n, Joh. Pehr: Som Hr Cederschjölds fram, ställning säkerligen kommer att föranleda en lång discussion, i fall han vidhåller den, begär jag denna hans motion på bordet. Hr Cederschjöld: Jag skall befria R. o. Ad. från all öfverläggning och följaktligen äfven från behofvet af bordläggning af min framställning derigenom, att jag sjelf afstår derifrån; ty jag har icke gjort den i något hopp att få den genomdrifven, utan endast för att fästa uppmärksamheten på vigten af det beslut, man nu går att fatta. Hr Lefre'n förklarade, att han i sådant fall afstod från sin begäran om bordläggning af Hr Cederschjölds framställning. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då flera ledamöter begärt propos. å enahanda beslut, som PresteSt. fattat, ansåg han sig böra låta uppläsa detsamma. I anledn. häraf upplästes PresteSt:s prot.utdr. af d. 31 sisth Jan., hvaraf inhemtades, att PresteSt. ogillat StatsUtskts utlåt. N:o 4o5 samt fattat följande beslut: ito att åt Full mägtige i Riksg.cont. uppdrages att, i R.
Jernmanufak turverk Pappersbruk Tegelbruk Vagnfabrik Alunbruk Krutbruk Färgerier Garfverier Kalkugnar Oljeslagerier Diverse personer, som ej höra till någon viss näring iheter uto >na, frälse nderätt. som ej unde Sterbhus, Testamenten, Gåfvor och Fideikommisser uppföre anta a Summa Hemmantal. Underhållna kreatur. Uppskattningsvärde. Förmedladt. Oförmedladt. ~ r s ca: “! OQ c:: O ££ 3. rs CT3 CD W J1 p Hvete. CW w o 3 Hafra. Blandsäd. >■ cd —t 1 Potates. n CD CD SS Osa qq Korn. Hafra. Blandsäd. Ungboskap. po w p Getter. Mantal. Mantal. I St. T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. T :r. T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. St. st. St. St. SO St. St. Län för åren 1812—18-17■ C li ristia sb städs 9j ä n B e v i 1 1 n i n gEfter lista Art. Efter 2:dra Art. Efter 3:dje Art. Bränvinsbränningsafgift. Summa. Af lön. Af egendom och rörelse. B:dr. sk. r. R:dr. sk. r. B:dr. sk. r. R:r. sk. r. R:dr. sk. r. Arrendemedel. Kostnad för Rustning och Rotering. Jordeboksoch Hemmantals-ränta. Kronotionde. Afrad. Mantalspenningar. Gerningsören. Tionde och Räntor af Bruk, Bergverk samt andra verk och inrättningar. Summa. Ridr. sk. r. R:dr. sk. r. R:dr. sk. r. R:dr. sk. r. R:dr. sk. r. Ridr. sk. r. Ridr. sk. r. R:dr. sk. r. Pastorers.
Landtbruks-akademiens till 109,700 Riksdaler, deraf 41,700 R:dr beräknas för sjelfva tomten, och Teknologiska institutets till 72.000 Riksdaler; hvarjemte upplystes att byggnaderna å akademiens tomt, med dels stenoch dels trätrappor, väl i allmänhet, till deras inredning voro i försvarligt skick, men att plåttak, rökgångar, sandstenssocklar, likasom yttre rappning och oljemålning å fönster och portar, funnits bristfälliga; och ansågs kostnaden för alla erforderliga reparationer å och de förändringar af byggnaden på Teknologiska institutets tomt, som uppgifvits blifva nödiga för Landtbruks-akademiens inrymmande derstädes, komma att uppgå till 18,255 Riksdaler 50 öre. Vid underdånig föredragning af ärendet den 28 Mars 1862 förordnade Kongl. Majit, att Öfversten Stål egde, i enlighet med den ingifna generela planen, utarbeta och till Kongl. Majit inkomma med fullständiga ritningar och kostnadsförslag för uppförande på Landtbruks-akademiens tomt af den nya byggnaden, och uti skrifvelse den 25 nästlidne November har Kommers-kollegium i underdånighet öfverlemnat, till Kollegium af Slöjdskolans Styrelse insända, fullständiga ritningar, åtföljda af beskrifning, materialoch kostnadsförslag saint arbetsplan för verkställigheten; utvisande dessa handlingar, hvad byggnadens anordning och planen för arbetet angår, hufvudsakligen: att af byggnadstomtens hela areal, nu uppgifven till 29,760 qvadratfot, sjelfva byggnaden, af 192 fots längd och 155 fots bredd, skalle upptaga 23,860 och gården 5.900 qvadratfot; att, för vinnande af erforderligt utrymme, byggnaden måste uppföras i fyra våningar och jemväl förses med attik våning på södra och med en öfverbyggnad på norra sidan ; Kongl. Maj:ts A'åd.
s 125— 127, återrem. af Adeln, IX s 199, bif. afPresteStåndet, IX s 201, af BorgareStån - 33a det, IX s 2o5, af BondeStåndet, IX s 2 o Q. Ytterligare Utlåtande, YII x. s 558-—■ 56o, lagdt till Handlingarne af PresteStåndet, IX s 4IO> af BondeStåndet, IX s 428j afsl. af Adeln, IX s 47°- Underd. Skrifvelse, X i. s 296, 297, RiksdagsBeslutet, §. 39, Publicitet, Se Banken. Q. Quarantaineslnrättningen på Känsö, I 1. s 70. —- afgifterne, om nedsättning af, vid Känsö för Svenske Fartyg; StatsUtskottets Betänkande, IV 5. s 339 — 342> bif. af Adeln, IX s 1179, af PresteStåndet, IX s 1180, af BorgareStåndet, IX s 1186. Qvarnar, om Skattläggningsmethoden af Sågoch Mjöl-; Statsoch Ekon. Utskottens Betänkande, IV 5. s 4°> bif. af Adeln, IX s 1068, af BorgareStåndet, IX s 1074, af PresteStåndet, IX s 1080. Ytterligare Utlåtande, IY 6. -— om rättighet att obehindradt uppföra Väder-Tull-; Motion, remitt. till Lagoch Ekon, Utskotten, II s 1188. Utskottens Utlåtande, VII 3. 1. s 11, 12, bif. af Adeln, IX s 1217, af PresteStåndet, ix s 1219, af BorgareStåndet, IX s 1222. 233 Qvarnar, om rättighet att vid skattlagde husbehofs Såg, få försåga så stort antal stockar som heldst; Motion, remitt. till Ekon.
Till utdelande vid landtbruksmöten af högre prisbelöningar för husdjur, redskap och machinerier samt ladugdrdsprodukter, sädesslag och andra jordbruksalster har Eders Kongl. Majit äskat ett extra anslag af 6,000 Ridr, eller enahanda belopp, som vid sednaste riksdag för sådant ändamål anvisades; Och hafva Rikets Ständer till Eders Kongl. Majits ifrågavarande nådiga framställning lemnat bifall. 30:o. I öfverensstämmelse med Eders Kongl. Majits framställning, hafva Rikets Ständer såsom extra anslag för år 1867, på Riksgälds-kontoret anvisat ett belopp af 3,000 Ridr, att användas till afsedda årliga täflingsmöten med gödboskap, smör, ost, fläsk och kött uti städerna Stockholm, Göteborg och Malmö, för så vidt hushållningssällskaperna distriktvis vilja förena sig om sammanskott af medel till dessa utställningar. 31:o. Sedan, enligt vid förra riksdagen fattadt beslut, utbyte skett emellan Landtbruks-akademiens dåvarande hus och tomt här i staden Nio 36 vid MästerSamuelsgatan emot Teknologiska Institutets f. d. hus Nio 43 vid samma gata, med vilkor, att uti den nya byggnad, som komme å akademiens gamla tomt att hufvudsakligen för Slöjdskolan i Stockholm uppföras, lokal bereddes akademien för utställning af landtbruksredskap och modeller m. m., har Eders Kongl. Majit, — efter anmälan äf Landtbruks-akademien, att den nya expositionslokalen väl vore beräkna^! att för det med densamma afsedda ändamål blifva för akademien disponibel under loppet af år 1867, men att för dess användning i uppgifna syfte erfordrades inredning och aptering af densamma, så att expositionsföremålen, med intagande af minsta möjliga rum, kunde lätt och beqvämt öfverskåda^ samt äfven ufi detalj studeras af de besökande, som för dem äro intresserade, — nu föreslagit, att till inredning af den lokal i slöjdskolans nya hus i Stockholm, som är ämnad att åt
O c h d o c k, du hade redan funnit henne, där du s o m barn » med hjärtat varmt o c h ögat ljust » fröjdade dig åt julens under och hoppfullt blickade framåt mot kommande dagar, trygg under inflytandet af den lyckliga stjärna eller snarare de goda änglar, som vakade öfver din bardoms dagar. D e t låg någonting så sublimt i denna barnsliga tro på omedelbar förbindelse med det öfverjordiska. Men liten blef stor, o c h barndomens år för svunno. Föräldrahemmet var snart ett svunnet eden, som mer o c h mer tonade bort i blånande fjärran. Jul kom o c h j u l g i c k, för hvarje gång förande med sig fånget fullt af ljusa, värmande minnen, minnen, i " hvilkas krets da förr bad din barnabön o c h drömde din barndoms fagra vårdrömmar. Stjärnorna lyste lika klart som förr ned på din stig. Men samma härlighet strålade ej längre fram genom dessa tindrande stjärnefönster. D e lyste nu kallt, så kallt; de voro ej mer de kärleksfulla ögon, hvarmed G u d såg ned till sitt barn. Lilla Fannys ord i sången: » Lilla Fanny såg så glad Uppåt stjärnorna och sad: Med hvad många ögon ser Gud på Farlny ner. : - Å r hade farit fram af vexlande sorger o c h fröjder. D e t var jul igen, och du befann dig åter i det kära hemmet. A l l t var sig där så likt, som o m det varit i går, du lemnat det. Endast de gamla käras anleten hade förändrats o c h under ljusnande lockar allt mer förklarats till en andlig genomskinlighet, som bådade skördeanden. Bljes allt som förr. D e små sparfvarne hoppade gladt omkring på de, högtiden till ära, för dem utsatta julkärfvarue. Julaftonens helgsmålsringning ljöd så högtidligt öfver den stilla, landtliga bygden, ljöd som en fridshelsning från forna lyckligare tider. Den heliga aftonen sjönk ned så tyst o c h stilla öfver det åldriga fromma hemmet. En stämning af högtid var lägrad öfver allt i hvarje vrå af huset.
Såsom ett bevis för ojemn - 22 betea i detta besvär må anföras, att legan för de hemman, sorn äroanslagne till håll eller reserv vid Kumla, Brinks och Söderköpings gästgifvaregårdar, men äro derifrån för långt belägne att sjelfve bestrida sin skjutsnings-skyldighet, blifvit stegrad till 36 ä 40 R:dr för bålloch 66 R:dr 32 sk. banko för reservskjuts, under det andra hemman inom samma fögderi deraf alldeles icke betungas, och samma onus inom Kinda och Ydre häraders fögderi kunnat beräknas för skatteoch kronohemman till 2 R:dr 36 sk., samt för frälsehemman till 2 R:dr 24 sk. banko per mantal. Politi. De allmänna anstalterna till ordningens och sedlighetens vidmakthållande hafva ej undergått någon förändring. Ehuru ett större nit för den kommunala verksamheten flerstädes vore önskvärd t, hafva dock Sockennämnderne i allmänhet emotsvarat sitt ändamål, och skola sannolikt göra det än mer, i den mån vanan vid deras bestyr hinner utbildas samt vigten deraf rätt uppskattas. Detta är ock så mycket angelägnare, som Kronbetjeniagens antal är ringa, och anspråken på dess verksamhet årligen ökas. Folkskolorna äro nu allmänt ordnade i öfverensstämmelse med derom gifna nådiga Stadga, och vinna ett ständigt ökadt förtroende. Att de bidragit till en större bildning hos det uppväxande slägtet, är väl otvifvelaktig!; — mindre visst är, om sedligheten härvid vunnit. Att skilja uppfostran från undervisningen medför sina olägenheter, och då den sednare ej vidare meddelas i hemmet, torde en väsendtlig del af den förra äfven uteblifva. Redan i en föregående berättelse från detta Län har den önskan blifvit uttalad, att undervisningen uti trädgårdsskötseln kunde i folkskolorna praktiskt blifva meddelad. Behofvet deraf framträder ofta. Mången afhålles från en gagnelig och prydande trädplantering genom den till visshet gränsande farhågan, att den skall al okynnet förstöras.
Härpå svaras allah jebarik fik eller alhamdo lillah och frågas genast igen af den helsade samma frågor; härunder slår man flata händerna tillsammans, kysser sin egen hand och för den derefter till hjertat eller pannan. Nu upprepas ånyo samma frågor af tajibin &c., men brukligare är uttrycket vahashtinna, hvarpå svaras allah la johash minnik; sedan säges salamat, svar: allah jesallimek, sedan anastinna, svar: alla iaansek. Hvarje stund samtalet stannar litet af, upprepas ofta samma frågor och svar igen, eller andra af ungefär samma mening. För öfrigt vid allt hvad man gör och företager säges bis millah; när t.ex. en handelsman tager alnstickan för att mäta det tyg hvarpå han kanske skinnar köparen, när man tänder ett ljus, när man träder in i huset, säger man a'szo billahi min essheitani ragim, eller annat dylikt. I allmänhet finnes ingenting som kan göras utan att yttra något om allah, eller om ennebi, deras fromt, nästan som en afgud dyrkade profet, vid uttalandet af hvars namn du alltid måste be Herren välsigna honom, med allahomma salli 'aleih, eller något dylikt. Råkar du i träta med någon om priset på någonting, vare sig hvad som helst, och du förifrar dig, såsom folket här alltid gör, säges dig salli 'annebi (salli 'alannebi), då alla kringstående genast upprepa allahomma salli 'aleih, och sinnena lugna sig för en stund. Om man är i sällskap eller ensam utropar man ofta astaghfir allahi l'adsim, ungefar såsom man hos oss emellanåt drar en djup suck, eller säger man jarabb, allah eller något dylikt. Men detta är ringa. Jag känner ännu föga af alla dessa komplimenter; de äro otaliga och skulle säkert upptaga digra volymer, om man ville samla dem alla. De äro dock här oundgängligen nödvändiga och jag måste efter förmåga söka att tillegna mig dem.
Förslagen till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Maj:t, Lyckönsknings-adresser, Förordnanden för Rikets Ständers Justitire-Ombudsman m. m, 2:draAfdelningen: Expeditions-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden, Antti» Tredje och åttonde Samlingarna fordra ej serskilda Afdelningar, enär ConstitutionsUtskotlet, hvars Utlåtanden innehållas i den förstnämnda, ej lärer ifrågakomma att med annat Utskott sammansättas, samt Oeconomie-Utskottet, hvars Utlåtanden innehållas i den senare, når det med annat Utskott sammansåttes, alltid inbegripes under detta Utskotts andra Afdelning; hvad åter angar de uti det föregående hemställda fördelningar af forsta och nionde Samlingarna, så vore nyttan deraf den■■ att de, lill intagande i första Samlingens första Afdelning, föreslagna Handlingar, hvilka först i frågakomma till behandling i Utskotten, kunde, till användande derstädes, Expedilions-Utskoltets Memorial IV.-o 422' liinna tryckas, oberoende af dera, som, enligt forslaget, komma att intagas i den andra Afdelningen, och hvilka dessutom, till följd af deras beskaffenhet, höra fran de förra bestämdt afskiljas ; att de bland andra Samlingens Handlingar, hvilka borde i dess första Afdelning intagas» derigenom kunde tryckas, oberoende af den andra Afdelningens; samt beträffande nionde Samlingen» likaledes den, att man pä ett ställe serskildt för sig igenfann allt hvad under Riksdagen blifvit expedieradt, såsom RiksStåndens beslut, och serskildt hvad som innefattade Expeditions - Utskottets Utlåtanden. För den händelse, att ifrågavarande fördelning af nionde Samlingen antages, blifver likväl nödigt att, så ofta uti andra Afdelningen af ifrågavarande Samling intages något Memorial, hvilket innefattar svar å återremissaf förslag till underdånig Skrifvelse eller annan expedition, då uti Memorialets rubrik anvises, hvarest i första Afdelningen, igenfinnes det förslag, hvilket till återremiss föranledt.
I fråga åter om den lokala trafik, som mellan de begge ändpunkterna må kunna genom det ena eller andra alternativet upphemtas, har, hvad särskildt angår den lokala persontrafiken, den anmärkning visserligen blifvit gjord, att då inom tre mils afstånd från den norra linien äro boende omkring 12,000 personer mera än inom samma afstånd från den södra, fördelen af en större persontrafik så mycket hellre borde antagas komma den förra linien till godo, som den södra sträckningen åt de i dess närhet under flera mils längd parallelt löpande vattenkommunikationerna alltid måste afstå åtminstone någon del af den lokala persontrafiken; men äfven om man, utan afseende härå, anser begge linierna, hvad lokal persontrafik beträffar, i allmänhet likställda och derförutan lemnar obestridt, att granskapet af staden Carlstad, såsom sätet för länets och stiftets styrelse, kominer att åt don södra linien, jemförd med den norra, tillskynda ett öfverskott i persontrafiken, lärer det ändock kunna antagas att detta öfverskott blifver så obetydligt, att någon väsendtligare rubbning i kalkylen derigenom icke kan uppkomma. Beträffande åter den lokala godstrafiken har Utskottet icke kunnat underlåta att egna synnerlig uppmärksamhet åt hvad Styrelsen öfver Statens jern vägstrafik i sin här ofvan omförmälda skrifvelse haft att upplysa om förhållandet med varutrafiken vid Dejeforsfallen och Forshaga sluss. Såsom i denna skrifvelse omförmäles, anser Styrelsen, på grund af sin egande kännedom om nuvarande fraktförhållanden, sig kunna antaga, att största delen af den trafik med plank och stångjern, som nu passerar Dejefors för vidare transport öfver Carlstad till Göteborg, skall, om Nilsbylinien kommer till stånd, från Dejefors begagna jernvägslägeuhet till sistnämnda stad. Såsom ett minimum af denna trafik beräknar Styrelsen att åtminstone 25,000 tolfter plank och 150,000 centner stångjern och stål skulle från Dejefors blifva föremål för jernvägstransport till Göteborg, under det att andra för Utskottet framlagda kalkyler upptaga 45,000 tolfter plank och 240,000 centner brukseflekter.