Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För antagandet af Herr Lindströms förslag: att hvar och en Assrgnanis utfärdade ; och af Banquen inlöste Assi gnattoner' matte der - Banco Utskottets Fttänkandtn. toj stadts såsom vtrifcut'on för dess Conto särskildt förvaras, har samina värde Ledamot, såsom ytterligare skäl anfört: ”att under granskningen af ett sådant Conto uppmärksamheten lättare fastes på förhållandet med avancen de tider, under hvilka Assignationerne äro utgifne, oell att mera säkeihet af den nu iakttagne ordningen icke vinnes, enär den säkerhet, namnet under förteckningen på *en expedition skall medföra, i händelse misstag eller origtighet med de insatte documenterne efteråt skulle upptäckas, alltid måste blifva enahanda, antingen insättningen utgöres af ett eller flere docurnenter. ” Jemte det BancoUtskottet får meddela den upplysning, att hufvudsakliga controllen mot öfverassigneringar i VexelBanquen, ligger uti Assignationernes approbation, hvilken under sjelfva expeditionstiden under strängt ansvar besörjes af vederbörande Tjenstemän, derefter granskas af RevisionsContoiret, och således ej uppskjutes eller hvilar till BancoRevisionerne; bör Utskottet nämna, att under de flerfaldig! Revisionsförrättningar, hvarvid Assignation» räkningarne undergått granskning och blifvit controherade, har ännu icke klagan försports öfver några sådana svårigheter Herr Lindström åberopat och önskat få undanröjde.
I betraktande af hvad sålunda blifvit anfördt, får Konstitutions-Utskottet, med anledning af hvad en dess ledamot hemställt, till Rikets Ständer, för grundlagsenlig behandling, vördsamt öfverlemna följande förslag till tillägg uti Riksdags-Ordningen. (nuvarande lydelsen) Stadna Riks-Stånden i sina beslut öfver någon fråga uti hufvudsakligen eller till vissa de lar skiljaktiga meniugar,då skail hvarje Stånds beslut genom Protokolls-utdrag remitteras tili det Utskott, som med målet befattning haft, hvilket åligge, att meningarne, så nära möjligt är, sammanjemka och med förslag öfver denna jemkning inkomma till Riksens Ständers Plena, som öfver den yppade frågan sedermera definitivt beslute. Skulle detta för - § 73. (den föreslagna lydelsen) Stadna Riks-Stånden i sina beslut öfver någon fråga 6 Konstitulions-Utskotlets Memorial N:o 34. sök till jemkning fruktlöst aflöpa, utvälje Riksens Sländer i sina särskilda plena genom allmän omröstning, till en Nämnd, att förstärka det Utskott, till hvars handläggning målet hört, så att Ledamöterna blifva Tretio af hvarje Ständ, hvilka samfäldt röste, såsom 53 § föreskrifver, öfver den tvistiga frågan, och ege att densamma med Riksens Ständers rätt afgöra. Stockholm den 5 Juni 1860. föreskrifver, öfver den tvistiga frågan, och ege att densamma med Riksens Ständers rätt afgöra. Ar sådan fråga handlagd af sammansatt Utskott, skall, bland de Utskott, som deruti ingå, det Utskott förstärkas, som i 28 § främst uppräknas. Auk. till Exp.-Utsk. den 9 Juni 1860, kl. 10 f. m. Memorial lill Rikets Ständer, med förslag till åtskilliga ändringar i Riksdags-Ordningen, angående Ridderskapet och Adelns representationsrätt. Ibland Riks-Stånden intager Ridderskapet och Adeln en alldeles särskild ställning.
Der har man således första motsägelsen, som skulle blifva en följd af det sätt, livarpa Coust.Utsk. liar tolkat 37 § 2 mom. i Riksd.Ordn, Skulle nu Const.Utsk. ega rättighet, fullkomligen oinskränkt, att väcka motioner på sätt som dess Majoritet förmenar, så skulle deraf blifva en följd alt Const.Utsk. eger rättighet alt väcka motioner i Bankofrågor; men om 37 g 2 morn., hvilket här iägges till grund, gifver Const.Utsk. rättighet att väcka motioner i Bankfrågor, så eger delta Utsk. äfven rätt alt väcka motioner i frågor, som röra allmänna bevillningen, men tillägger nu 37 § 2 mom. Const.Utsk. en sådan rätt, så skall väl Bevilln.Ulsk. äfven hafva en sådan rättighet att väcka motioner? Hämtar man nu stöd för Const.Ulsk:s åtgärd ifrån 37 § 2 morn., så måtte väl det stödet blifva lika kraftigt för BankoUtsk. som för Const.Utsk., men en sådan utsträckning har andra svårigheter med sig. Följden af en sådan rätt skulle ju vara den alt Const.Utsk. egde rätt att ingå i alla möjliga andra frågor, således t. ex. i frågor om Aclie-Bolag o. s. v. Då skulle Const.Utsk. ingå i pröfning af författningen af d. 6 Octolier 1848 om sädane frågor. o ~ Återigen om så vore, att Const.Utsk. egde en sådan oinskränkt rätt att väcka frågor, så skulle man äfven med skäl kunna göra sig den frågan: innehåller den kathegori, inom hvilken Const.Utsk. eger alt operera, något berättigande för Utsk. att uplaga dessa frågor ? — Det är icke nog att 53 § R.F. fördelar riksdagsgöromålens behandling och utarbetning, utan dessa göromål äro i Riksd.- Ordn. fullständigt utförda i sina bestämda kathegorier.
Då Rikets Ständers år 1835 församlade Revisorer, uti deras Berättelse, äfvenledes gjort anmälan om enahanda till Majoren Montelius utbetald gratification, åberopas bär hvad Stats-Contoret i afseende derå anfört uti dess den 15 Februarii i836 till Eders Kongl. Maj:t afgifne underdåniga utlåtande i anledning af nämnde Berättelse. Angående lule Hufvud-Titeln. Att, enligt Räkenskaperne, en brist af 33 R:dr 16 sk. uppstått år 1835, uppkommen derigenom, att, i anledning af Rikets Ständers underdåniga anhållan och Eders Kongl. Maj:ts härtill lemnade Nådiga bifall, en förnyad praescriptions-tid kungjordes för uttagande och liqviderande af åtskillige i Räntekammaren qvarliggande, äldre år tillhörande, anordningar; och hafva Revisorerne hos Rikets Ständer anmält berörde 33 R:dr 16 sk. till afskrifning. I Stats-Conlorets tanka torde detta så mycket mindre böra möta något hinder, som, på sätt Stats-Contorets till Eders Kongl. Maj:t afgifne underdåniga Berättelse om Stats-Verkets tillstånd, Styrelse och Förvaltning får åren 1834 och 1835 innehåller, till följd af omförmälte praescriptions-åtgärd, ett belopp af 370 R:dr 45 sk. 9 r:st tillflutit Stats-Verket och blifvit bland dess inkomster upptaget. _ 177 — Angående 9:de Hufvud-Titeln. Att, uti summan af utestående lån, inbegripes jemväl ett till Instrumentmakaren Jonas Wallin å 1,000 R:dr, till gäldande hvaraf, oaktadt behörigen vidtagne bevaknings-åtgärder, hvarken hos Wallin eller hans löftesmän funnits någon tillgång; hvadan Revisorerne ansett annan åtgärd härvid icke återstå, än beloppets afskrifning.
Nu äger hvarje Stånd siri ^ i röster, om alla dess ledamöter äro närvar.; men om en enda felas, så är jemviglcn rubbad. Jag har likväl härpå fästat mindre afseende, utan utgått från dea synpunkt, alt icke så mycket för de tillfälliga voteringarne, utan för sjelfva arbetet måste Ulskin alltid vara complctta. Här har blifvit yltradt, alt supplcanterne skulle ingå i afgångne ordinarie ledamöters ställe. Det har jag aldrig yrkat, ty i sådan händelse bör nytt val anställas; jag har blott föreslagit, att de skulle inträda i tjenstgöring då ordinarie ledamöter äro för någon tid frånvarande. Man bar fruktat, alt en inträdande suppleant skulle blifva ordf. och dä icke känna marschen af ärendena ; men jag hemställer till Hrr, om icke detta handt förr och äfven helt nyligen, att personer inträdt, som blifvit ordf. i Utsk:n? Detta är ett arrangement, som tillhör Electorerne ; de lära säkerligen göra sig underrättade om hvilka personer äro mest passande till ordförande-platsen, ulan att vi behöfva derom göra någon föreskrift. Jag fortfar med min anhållan om remiss. Hr Tham, Carl Willi. Au g.: Jag har begärt ordet, för alt fästa Ståndets uppmärksamhet på en sak. Man måste skilja emellan grundlagsenligheten af den väckta motionen och densammas ändamålsenlighet. Jag förenar mig med de Hrr, som anse den stridande mot grundlagen, nemi. mot alla de särskilda grundlagarne och Ridd.Ordn. Jag har ännu icke hört, hvarken af Hr Aminoff sjelf eller af den ledamot af R. o. Ad., som försvarat hans motion, några skäl, som kullkastat hvad de Hrr, som yttrat sig från motsatta sidan, anfört. Jag vill äfven fästa uppmärksamheten pä en jemförelse mellan Riksd. Ordn. och Ridd.Ordn., som kanske tydligare visar motionens grundlagsvidrighet.
34 er, att j ag kunde framf öra dem genom någon annan än mej sjelf? J U L . Hvad? hvilka lyck liga nyheter? min vän, skynda, säg ! S T . Ni v et att min lycka all tid mycke berott af min morbrors godhet; några girig a släg tingars afund hade gifvit honom en gansk a elak tank a om mej ; men han är ej mer bedragen, han gör mej rättvis a, och vi ä de bästa vänner i verlden; han är barnlös , h ans ri kedom är förvärfd, h an har sk änkt mej hälften deraf , och uppdragit mej inseendet öfver alla si na betydande ägendomar. J U L . Och det är kansk e endast denna händelse som gör er så glad? dessa rikedomar? inte j ag S T . Hvad? Julie förnedrar mej nog lång t att tro det j ag s å kunde förtjusas af ett lumpet guld, om det ej medförde en verkligare lycka. Nej, sig så lång t min själ ej sänker, Nej, stol t af ädla tänk esätt Jag sorgfri saknat lyck ans skänker; De nyttj as ju så sällan rätt. Ej rikedommar nånsin hunnit Att målen för min dyrkan bli; Blott nu min tacksamh et de vunnit Då de mig skänka min Julie. J U L . Men vi smick ra oss kanske förgäfves; min farbror har redan gifvit afslag åt flera ri ka partier som tillbudits mej, och han tycks vara obeveklig i den föresats att gifta mej med h ans eleve, och att min ägendom ska lägga grunden till den gossens bärgni ng och lycka. S T . Inga hinder gifvas som jag ej sk a öfvervinna; säker om Julies kärlek hvad sk a j ag ej våga? J U L . Lofva mej en evig beständighet, och jag ska våga mer än du .. Ah ! j ag fruk tar.. S T . Hvad Julie! du kan så lätt beskylla För obeständighet din vän! Nej, den som fått din boja hylla Kan aldrig aldrig lämna den. 35 Den lycklige som för dig lågar, Hur k an h an flyg tig bl i och kall! Ach! blott Julie sin spegel frågar Hon all sin f ruktan gl ömma skall. J U L .
Följer ej rättelse derå och har anmärkningen afseende å åsidosättande eller öfverlrädande af i lag stadgade föreskrifter, anmäle Läns-nämnden förhållandet hos vederbörande myndighet. 12 §• Söker Häradseller Socken-nämnd biträde af Läns-nämnd i ärenden, sorn fordra andra myndigheters handläggning, och Läns-nämnden gillar Härads-närandens framställning derom; så skall sådant ärende af Läns-nämnden behörigen anmälas och åtföljas af Läns-nämndens utlåtande, om ämnets beskaffenhet dertill föranleder. Underdåniga framställningar hos Kong!. Majit, om ändring i gällande 28 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, M 110. lagar eller anstalter af större omfattning, må icke af Socken-nämnd eller menighet annorlunda, än genom Läns-nämnden göras. 13 §• För de medel Läns-nämnden förvaltar aflemnas redovisning för hvarje år, vid den tid, som särskildt af Läns-nämnden bestämmes. 14 §• För granskning af denna redogörelse utse länets alla Härads-nämnder, turvis hvar för sig, inom Härods-nämnds-distriktet, 2:ne, och länets alla städer, turvis hvar för sig, 1 bland bofaste personer, hvilka icke äro ledamöter i Länseller Härads-nämnder, alt vara Läns-nämnds revisorer. 13 .§• a) Alla länets Härads-nämnds-distrikter indelas för detta ändamål i vederbörligt antal ufdelningar. Turen dem emellan bestämmes för första gången af Läns-riämnd, hvarefter afdelningarne i samma ordning omvexla med hvarandra, hvaröfver Läns-nämnd vakar. h) Dessa Läns nämnds-revisorer sammanträda i länets residensstad, att granska Läns-nämnds räkenskaper och lör vältning, hvarvid Nämndens tjenstemän skola vara närvarande, för alt med upplysningar tillhandagå. Revisionsberättelsen skall öfverlemnas åt ordföranden i Läns-nämnd inom 3:ne månader efter sista Läns-nämndens ordinarie sammanträde. Så vidt tillgångar finnas låter ordföranden befordra densamma till trycket. Alla Häradsoch Socken-nämnder erhålla deraf hvardera 2:ne exemplar, hvarjemte revisionsberättelsen, genom allmän kungörelse, församlingarne delgifves. 16 §.
Prot. tydje Barnh 33 *58 Constitonutis-ZJ t skottets Betänkandcn. bestämdt utsatta, får, för bristens afhjelpande och sill förekommande af misstolkning, Utskottet vördsamligen tillstyrka Riksens Högloft. Ständer, att förena sig om en sä lydande fullständigare redaction af det projecterade stadgandet: För Riksdagscirenclens behandling inom Utskott, skall tillämpas hvad 49 §. om muHgns bordläggning, och hvad i öfrigt 50, 55, 54 och 58 §. §. innehålla.'’ Stockholm den 13 October 1823. Ankom dea ig October 1823. Memorial till Riksens Ständer, med föreslående af tillägg i 98 §• Regeringstormen och 63 §. Riksdagsordningen. Dä i Grundlagen saknas bestämd föreskrift, hurulunda förhållas bör, om Riksens Ständers Justitiae Ombudsman eller hans utsedde Efterträdar# i Ämbetet, vid Constitutions-TJtskottets betänkanden. 259 samma Riksdag, tinder hvilken de blifvit valde, antingen afsäga sig det vunna förtroendet, eller med döden afgå, — en föreskrift, hvar? behof likväl erfarenheten redan vitsordat, får, med anledning af gjord Motion, ConslitutionsUtsköttet till Riksens Ständer, för Grundlagsenlig behandling , vördsamligen öfverlemna det Förslag att, i slutet af 98 §• Regeringsformen och af 4 Mom. 63 §. Riksdagsordningen , följande tillägg må införas : ”2 händelse Justitieombudsmannen, vid samma Riksdag, under hvilken han blifvit vald, af säger sig det erhållna förtroendet eller med' döden afgår, skold Riksens Ständer i Ämbetet genast insätta den Man, sorn de till hans Efterträdare utsett. Skulle JustitioeOmbudsmnnnens utsedde Efterträdare, under påstående R ks« dag, afsäga sig det erhållna örtroendet, eller i JustiticeOmb näsmans Ämbetet insättas, eller med döden afgå, utväljes, på ofvan stadgade sätt, en annan behörig
Från Välloflige Borgare-Ståndet. S, D. Remitterades till Stats - Utskottet; Herrar Hembergs oell Santessons} i ett sammanhang 'föredragne motioner, rörande llypotheks-föreningar, jemte hvad i ämnet munteligeu Blifvit inom Ståndet yttrad t. Från Hedervärda Bonde-Ståndet. S, D. Ståndet remitterade till StatsUtskottet: . Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner : 1:0 om förlängning, i ytterligare 10 år, af de, för en Pantlåne-lnrätlning i Hufvud staden Beviljade förntolier, 2:0 om Rotefrihet för Capellans-boställen, samt ersättning eller vederlag åt de Capelianer, hvilkas Boställen än vidare komma att i Roteringen qvarstå, äfvensom rörande Befrielse ifrån öfverrotering för åtskillige hemman i Jönköpings och Kronobergs Län och, i sammanhang dermed, om Vacance-afgift för ordinarie Rotering underkastad jord, som icke prassterar Rotering in natura, 3:o om fortfarande anslag till Ull-Discont-fondens förstärkning, samt Ullcullurens och Uilproductionens Befrämjande i Riket, 4:o om Indelnings*jemkningen i Blekinge, och 5:o angående Roterings-jemkningen i Westerbottens Län. Anders Danielssons ifrån Elfsborgs Län motion, om upphörande af Kronans rätt till Strandvrak. Per HindrikssoJis ifrån Norrbottens Län memorial, om tillstånd för invånare i Luleå Fögderi, att, ulan afgift till Kronan, begagna Fisken inom deras hemmans rågång och vid de stränder, till hvilka deras område sig sträcker,. i/i Prot. Ut dr. d. 8 Murs iS'4 Anders Mårtenssons ifrån Jemtlands Län motion, om anslag till en Yäganläggning vid östra sidan af Storsjön. Densammes motion, om upphörande af de så kallade Öfverskotts-, Rökeoch Provincial-Läkaremedels afgifter; och Jacob Kihlboms ifrån Södermanlands
Den, som instämmer i Utskottets förslag, att å rubriken Marin-Metall bör bestämmas 5 R:dr införselstull lör hvarje 100 R:dr värde, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer rubriken att lyda: Marin-Metall eller amian composition, i form af bleck till förhydning af fartyg, med 5 R:dr införselstull för hvarje 100 R:dr varuvärde. Mjöl, af veijeDen af Utskottet å Mjöl, af vegetabilier &c. föreslag tabilicr, ne utförselstull hafva Tre Stånd gillat, men som Ridder som ej kunna inskåpet och Adeln ansett denna artikel böra åtnjuta lullfri hegripas under |)et uiförsely kommer votering att ega rum sålunda: spannemalj eller hauf öras till meao3:o. dicmalicr. Den, som godkänner Utskottets förslag, att å Mjöl af vegetabilier, sorn ej kunna inbegripas under spannemål eller hänföras lill medicinalier, bör bestämmas 2 r:st utförselstull per %, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages tullfrihet vid utförsel af denna artikel. MunlackTrenne Riks-Stånd hafva gillat den af Utskottet å Muni ack föreslagne införselstull; men som Ridderskapet och Adeln bestämt denna tullafgift lill 24 sk. per W, hemställer Utskottet, att sistnämnde Stånd ville, med frånträdande af delta dess beslut, förena sig i hvad de öfrige Stånden Bevill/iings-Utfkottets Memorial, N'.o 41. 101 stadgat; kommande, i händelse detta förslag lemnäs tilan afseende, en så lydande votering alt anställas: ao4:o Den, som godkänner Utskottets förslag, att A Munlack bör bestämmas 18 sk. införselstull per %, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer Munlack alt åsättas 24 sk. tull per % viii införsel. Musslor:
§. 20. 3 affeenDe å grunDerna od) milforen för rättigheten att tifimerfa, ombi» (Hilleva och i minut förfölja brännvin, äfmenfom för besättningen DermiD, hafme fiBi i allmänhet bibehållit De flaDganDeit, font innefatta^ i ifCongl. förorbningen Den 13 Dftober 1848, Dorf meD tvifla förättDringar rövande Dclö besättningen, få att för l:a, 2:a, 3:e od) 4:e ffgflerneg reD|lap, Då De till brännvinsbränning meD ånga begagnaö, blifmit (HaDgaD Den pannerpmDöafgift, forn i l>ögflberörDc nådiga förorDning finneg utfatt för 4:c floreng ntcD ånga Drtfna reDjfap, men besättningen för 5:te flafleng reDSap bibehållen oförändrad; belg åtSilliga an» fmargbeflömmelfer, h^ari jemkning funnitg behöflig, Delö ocf några §§:g orba» IpDclfe, för minnanDe af öfaö tpDligflet och beflämDhet Deri: alltfammang på fätt Q.öårt, meDelfl unDerDånig S^tfwetfe Den 23 Slugufli intievoaranDe år, tili ^ongl.
Den 4 December e. m. sedelstocken genom denna åtgärd; men deremot förenar jag mig med Herr von Troil, att man blott| ger en större rörlighet åt den sedelstock, som redan finnes, derigenom att man oftare omsätter densamma. Hvad fördelningen beträffar, så instämmer jag helt och hållet med Herr Hjerta, att Obligationerna må ställas på ia5, a5o och 5oo R:dr. Detta är just ett medel, alt få penningar; jag tror icke, såsom Herr Cederschjöld, att detta är att låna bort penningar på 2 månader, utan att det är just de, som ej kunna disponera sina penningar och icke våga låna bort dem af fruktan alt icke få igen dem på dagen, hvilka komma att begagna denna räkning. Hvad Afskrifnings-räkningen beträffar, afstyrker jag mindre insättningar, än på 5oo R:dr. Jag har någon erfarenhet, huru eu Afskrifnings-räkning ser ut, och fann vid Revisionen af Götha CanalDiscont, att en Afskrifningsräkning medför så många utgifter, och så liten behållning, att ganska litet verkligt gagn uppkom deraf, mot de missbruk, hvartill den föranledde. Jag såg uti räkenskaperna flere personer, som om Lördagen satt in ett, två å trehundrade R:dr, och hvilka om Måndagen togo ut desamma. Jag tror derföre, att mindre summor än 5oo R:dr ej böra få insättas. Herr Munck af Rosenschöld: Discussionen har återgått till en grundfråga, som Den 4 December e. m. »47 redan är afgjord, nemligen om ifrågavarande Obligationer Öka RörelseCapitalet eller ej. Hvad Herr Cederschjöld härom anfört, gäller lika, antingen Obligationerne ställas på 5oo eller på 125 R:dr. Men hvad angår proportionen emellan Bankens sedelstock och silfverfond, så är det tydligt, att då de sedlar, som Banken utlånar, gå om 2 månader åter in, har hela Obligations* räkningen intet inflytande på nämnda proportion, ty Obligationerne inlösas icke med silfver, utan med sedlar.
Hans trängmäl och en rin» ga och hindrad tillförsel böra ej kunna tjena till grund sör ett allmänt bestämmande af wärde pä Säd och Hö , de betydligaste af alla Markegängs - Articlar. Med mera säkerhet kan siutas till detza wahrors wär, den af 4 mänaders erfarenhet derom af den förökade Handelsrdter.se gagnandet af winterföret föranleder. Jag hemställer derföre ödmjukeligen, om icke Ridderstapet och Adeln, med anledning af RegeringsFormcns 89 § skulle finna för godt, att för Konungen nedlägga den underdäniga önskan, det mätte början af Januarii mänad hädanefter blifwa tiden för Markegängs-Taxornas upprättande. jb. ^lannerbeim. Remitterades till Allmänna Beswärsoch Eco, yymie - Utskottet. Friherre LInnnerbeim, I^nrb Aubust , hade ingifwit ett sä lydande Ldmjukt Memorial! Enligt Regerings Formens 75 Z tillkommer det Riks.Ständen att hwardera för sig förcskrifwa det sätt, hwarefter Deputerade till upprättande af de ärtiga Markegängs-Taxorne stola utnämnas. Ak 69H Den 22 September, Att genom ett beslut stadga detta sätt, fyncK fordra ffyndsamhet, i ben händelse Hans Kongl. Majtt käler tiden till MarkegängS-L^vornaS upprättande in» falla i början af November manad, pä sätt nu i nä« gra är brukeligt warit. Finner Konungen för godt, att framflytta Ler» minen till Januarii mänads början äret de,pä, enligt förra wanligheten, upphör dock ej med ffyndsanrhcten Hchoftvet af ett beslut. Ofwannämndt Regerings - Formens § förbjuder ej Landshöfdingens närwaro.
Sistlidne riksdag, då jag äfven föreslog att II. St. skulle anslå medel till ett stralf-fängelse, hemställde jag tillika, att genom särskild författning måtte stadgas, att de, som på vissa år dömmas till fängelse, må insättas i detta fängelse. Jag vill nu icke bestämdt yttra mig, huruvida det skulle vara stridande mot den rättvisa, med hvilken lagens stadgande alltid bör tillämpas, att man, i stället för att insätta en redan dömd fånge på fästning, satte in honom uti ifrågavar. fängelseinrättning; derom vill jag icke 1111 ingå i bedömrnande; men jag har velat visa, alt det visserligen icke saknas tillfälle att insätta personer i ett sådant fängelse och derigenom utröna verkningarna deraf. Hr von Hohenhausen, Garl: Jag tillstyrker bifall å betänk.; men i händelse återremiss blir af R. o. Ad. beslutad, anhåller jag att få förena mig med Hr Lefrén, i afseende på hans åsigt oro olämpligheten att använda läns-och häradshäkten vid bestraffning af indelta soldaten. Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph,uppläste följande: Jag förenar mig uti den af Hr Professor Thomander afgifna reservation. Att använda millioner på fängelsebyggnader, innan man först tillintetgjort eller åtminstone vidtagit några åtgärder för att tillintetgöra de orsaker, hvilka bidraga Den i5 Januari, j i83 till att alltjemt öka vår fångpersonal, svnes mig vara att taga sak å bak. Låtom oss använda de nu föreslagna medlen på allmänna arbetsförelag under missvextår, på offentliga arbetshus för fria arbetare uti de större städerna, på folkupplysningen; lålotn oss afskaffa eller åtminstone bringa till öfverensstämmelse med sundt förnuft våra lagar om s. k. laga försvar, hvilka hittills varit en värfningsstadga för att kunna rekrytera våra fånglegioner, — och våra fängelser skola blifva mer än tillräckliga. — Men söka vi icke förekomma det onda , icke hindra den öfverhandtagande demoralisationen inom de lägre sarnhallsclasserna, hafva vi icke millioner nog för att bygga fängelser, hvaruti vi kunna hopsamla och dölja afskummet af nationens förderf.
Utlåtande, i anledning, af vackt förslag att hvarje moderkyrka och annex i riket må förpligtas inlåsa ett exemplar af den Psalmhistoria, som af Komministern Johan Willhelm Beckman utgifves, under titel »Den nya Svenska Psalmboken, framställd uti försök till Svensk psalmhistoria». Uti serskilde hos Högloft. Ridderskapet och Adeln samt Högvördige Presteståndet väckte motioner, hafva herr Tham, S. M., samt herr komminister