Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Häradsoch Bergs-Tings-Rätter, Kämnersoch Hall-Rätter, Städernes Collegier och Förmyndare-Kamrar, Handels-, Handtverkssamt alla Sammankomster, der Magistrats-person på einbetets vägnar är närvarande. Andra Afdelningen. Lagmansoch Rådhus-Rätter, Magistrater och Consistoriel’. 4 Tredje A fdel ni n gen. Rikets Ständers Bank med dess Låne-Contor, Riksgälds-Contoret, Öfver-llof-Jägmästaren oell Öfver-Intendenls-Embetet, Landlmäleri-, Controlloch Jern-Contoren, Convoy-Commissariatet, de i Riket varande Brandförsäkrings-Inrättningar, Direclionen vid Riddarhuset och Rikets Ständers öfrige Canzli-Directioner samt Sjö-Assurance-Cömpasmiet och Sjöförsäkrings-Bolaget i Olli 1 O Ö o tock holm. Fjerde Afdelningen. Riks-Marskalken, Öfver-Ståthållaren, Akademie-Ganzlerer, Landshöfdingar, Ståthållare, Befälhafvare vid Militaire-Corpserne till lands och sjös samt Tull-District-Chefer. Femte Afdelningen. Hofoch Öfver-Rätter, Kongl. Maj:ts och Rikets Collegier, Förvaltningen al Sjö-Ärendena, Stats-Conloret, Kammar-Rätten, Styrelserne vid Tulloch Postverken samt olver Rikets Fängelser och Corrections-Inrältningar, Sundhets-Collegium , Riks-Archivet, Seraphimer-Ordens-Gillet, Sjö-Assurance-ÖfverRätten samt alla af Kongl. Maj:t tillförordnade Styrelser oell Comileer. Sjette Afdelningen. Justitiae och öfrige Departementen af Kongl. Maj:ts Canzli, Hof-Expeditionen samt Riddare-Syne-Rätter.
Regerings-Formen, ”anmäla de oförenliga skiljaktigheterna,” med vördsam hemställan till Högloft. Ridderskapet och Adeln och Högv. Presle-Ståndet, huruvida de må finna skäligt ”foga sig efter" de tvänne öfriga Riks-Stånden, som antagit det framställda förslaget att hvila till nästa Riksdag för ttt då i grundlagsenlig ordning afgöras. Stockholm den 29 April i845. Reservationer: Herr von Hartmansdorff, Aug. har åberopat såsom sin serskilda tanka angående behandlingen af detta mål, att Utskottet bordt vidblifva sin i betänkandena N;ris 3i och 32 uttalade mening. Bih. till R. St. I denna reservation hafva Herrar Biskopparne Doctorerne Holmström och Hallström instämt. Herr vice Talmannen Brinck har yttrat den serskilda tanka, att Utskottet, till tidens vinnande och i likhet med hvad inom andra Utskott är öfligt, bordt i sammanhang med de skiljaktiga meningarnas anmälande, enligt 2 mom. 56 §. R. F., genast föreslå propositioner för omröstning i förstärkt Constitutions-Utskott. Denna reservation hafva Herrar Grape, Petre och Ekholm biträdt. Ank. till Exp.-Utsk. den 3o April, kl. ii f. m. Utlåtande till Riksens Ständer, i anledning af 3:ne Stånds återremisser ä memorialet, ]S[:o 3o. Det af Constitutions-Utskottet uti memorial N:o 3o framlagda förslag om ändring i Riksdags-Ordningens 26 §., angående ordningen för RiksStåndens uppträdande å Rikssalen vid Riksdags öppnande, hvilket förslag hos samtlige Riks-Stånden till pröfning förevarit den 5 nästlidne Mars, är af Bonde-Ståndet antaget att hvila till nästa Riksdag, för att då i grundlagsenlig ordning handläggas. Men Ridderskapet och Adeln har såsom sin gemensamma tanke till Utskottet hänvisat den anmärkning, att berörde förslag till ändring af 26 §.
H ögvordigä PresteStåndet har den 12 sistlidne ‘December till Lagutskottet remitterat ett af Herr Professoren Per Olof Gravander till Ståndet afgifvet, så lydande anförande : ”Angelägen synes en Lag vara,' som bestämmer i hvad förhållande till hvaran - Lii gill skottets Betänkande N:o 15. 23 dra Pastor och Kyrhovärdar, eller andre Cassa-Förvältare, sorn besörjt utlåning af Kyrkooch Fattig-Cassors medel, samt derföre skola ansvara, hora med sin egendom ansvara för yppad brist■ Målet har vid Domstolar blifvit olika ansedt, emedan Dag saknas. Härvid bör komma i betraktande Pastors och CassaFörvaltarnes gemensamma ansvar. Hos endera af desse synes således denna upptäckta brist ej rätteligen böra utsökas. Ar det ej billigt, att Pastor i dylikt fall tillförbindes att gälda en tredjedel, och Kyrkovärdarne eller Cassaförvaltarne de andra två tredjedelarne af det hela gemensamt, helst desse hufvudpersoner tillsammans icke med nödig aktsamhet tillsett säkerhet i utlåningar och inteckningars ordentliga bevakande.” Detta anförande, i hvilket Herr Biskoppen m. in. Doctor Wijkman instämt, har Utskottet i öfvervägande tagit.
Enligt den af kommilterade (sid. 101) uppgjorda beräkning, skulle beloppet af nämnde forsellön komma att utgöra omkring 60,000 r:dr årligen; men då med säkerhet kan antagas, att, serdeles de första åren efter förändringens vidtagande och innan alla löntagare och öfrige vederbörande på den samma ingått, ifrågavarande ersättning kommer att betydligt understiga kommitterades förslagsberäkning, anser Utskottet icke lämpligt, att något serskildt anslag varder för meddelandet af dylik ersättning å stat anvisadt, utan hemställer 22:o Slals-Utskotlcls Utlåtande, N:o 242. 33 22:o att fullmäktige i Riksgälds-kontoret måtte erhålla föreskrift att, vid de årliga liqviderna emellan statsoch riksgäldsverken, godtgöra statskontoret det belopp, som, enligt den afslulade rikshufvudboken, blifvit af nämnde verk i ersättning för ifrågavarande forsellön förskottsvis utgifvet; hvarom stadgande jemväl lärer böra i reglementet för Riksgälds-kontoret intagas, i hvilket afseende Utskottet kommer att framdeles till Rikets Ständer serskildt afgifva förslag. ReträfFande åter de indelda anslag, som äro anvisade lill åtskilliga allmänna verk och inrättningar, kyrkor och fromma stiftelser, hafva kommitterade, jemte meddelad uppgift å beloppet (sid. 88) förmält, att med åtskilliga af dessa anslag vore det förhållande, att de tillfalla inrättningar, som af allmänna medel endast underhållas, hvilket vore händelsen med Kongl, krigs-akademien, invalidhus-fonden, militie-boställs-kassan, Strömsholms stuteri, skogsplanterings-kassan, Lappmarks ecclesiastikverk, Wadstena krigsmanshus-kassa, af hvars indeldta ränteoch tionde-anslag /s böra tillfalla arméens pensions-kassa, hvadan kommitterade ansett, att för alla dessa anslag annan åtgärd vid indelnin garnes indragning icke erfordrades, än att i stället för indelningarne anvisades kontanta anslag till bestämdt belopp.
Kronobetena i Skåne, hvilka för närvarande äro bortarrenderade på trettio år, må, efter arrendetidens slut, under vissa vilkor, upplåtas till uppbyggande af Krono-torp, företrädesvis åt dem, hvilka, såsom obesutne, blifvit sin 5 Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Vtskotlens Betänkande, N.o i85. innehafvande hemmansdel afhände; varande såsom vilkor följande bestämmelser föreslagne: af alt åt hvarje Kronotorp icke beviljades större plats, än ett kappland till hage, utom den rymd, som hvarje hus ansåges böra upptaga; alldenstund afsigten med denna upplåtelse endast vore att skaffa mängden säker besittning och plats att bygga på, för att ej göra den hemfallen under det enskilda godtycket; b) att viss städja, jemte åilig jordskyld till Kronan, må erläggas för hvarje dylik lägenhet; cf att innehafvarne förpliglades att, vid påfordran, göra Kronan tjenstbarheter mot dagspenning, såsom genom dagsverken vid vägar, broar och dylika offentliga arbeten; och df att den, som stadt en dylik lägenhet, men ej bebyggt den efter viss tid, skulle anses hafva förlorat sin rätt lill densamma; 2:0 att, hvarest Krono-allmänning ännu finnes att tillgå, borde den, vid behof, på samma sätt upplåtas till Kronotorp; och 3:o att Rikets Ständer måtte anhålla, det Kyrko-jordar ^kyrkors fasta egendomar utan hemmantal) må, när Pastor och vederbörande myndigheter finna det med kyrkornas nylla förenligt, på samma sätt få upplåtas till bebyggande, mot jordskyld och städja till kyrkan.
Jag måste väl dock, oaktadt jag det nu aldeles icke borde, för dig orda något om gårdagens högtidligheter; följ nu då, med uppmärksamhet den ståtliga statsvagn du ser rulla af ifrån det präktiga hus Friherrinnan Y. bebor; vill du veta hvilka de båda fruntimren äro, som i vagnen sitta invid hvarann? jo, Friherrinnan Y. och en ung person Mamsell S., hvilken Friherrinnan af godhet tagit i sitt hus; dessa resa nu på stor bal till Grefve X. Hvad den stackars flickans hjerta måste klappa, hon som ännu aldrig befunnit sig i någon så stor krets; huru månne hon i sin baldrägt ser ut, det vore ändå roligt att veta ... så här ungefär, hör jag Emilia för sig sjelf resonnera, och ehuru du redan mer än väl borde veta, till och med huru hvar enda rynka sitter (ty när är väl någon småstads eller landtbygds flicka likgiltig för dylika models fordringar), vill jag dock för bättre minne skull, ännu en gång, för dig upprepa hvart och ett särskildt af min verkeligen galanta kostym; men, hvar blandar jag mig nu? se då först hit, se Friherrinnan Y. i en mera mörk än ljus silfvergrå royalklädning, hvilken, vid och yppig, kringsluter den höga gestalten; en mantille af ljusgredelint sidensars med iväfda hvita atlasblommor, rikt garnerad med breda äkta blonder, faller öfver dess axlar och hals, når nästan fötterna, samt sammanhålles vid halsen af ett rikt brillants-smycke; hufvudet betäckes medelst en ledig hopfästning af skirt spindeltyg, hvaröfver, ifrån ena sidan, en enda ståtlig hvit plym smakfullt nedfaller. Om du kunde föreställa dig Emilia, hvad hon i denna drägt var skön, jag kunde på länge icke taga mina ögon ifrån den herrliga varelsen. Nå, nu trippar äfven jag fram till ditt skärskådande; jag skall ju på bal och bör således hafva iakttagit hvarje, äfven det minsta försigtighetsmått, för att inför sjelfva kritikens ögon kunna bestå.
Banken ägde 5 millioner silfver; att sedelstocken vore 30 millioner, att en VäxelBank med | fond mot utelöpande representativer skulle åstadkommas; att inlösen skulle ske med 1 R:dr mot 2J R:dr i sedlar, så erfordrades till realisationens öppnande 8 millioner silfver, det vill säga, 3 millioner skulle på ett eller annat sätt anskaffas. Efter min öfvertygelse skulle detta ovillkorligen importeras. Men vi äga icke varu-öfverskott att sätta emot; alltså Lån. Men utländska långifvare kunna icke tänkas säsom evinnerligen långifvare eller delägare i VäxelBankeri; alltså realiseras deras förhållande till Sverige, det vill säga export påkallas Man må icke invända att länet kunde göras permanent genom fast pant; ty ett Rikes förbindelse kan bringas till fullgörande med magt. Men export sker i varor, således återkommer jag till den följd att derest icke riket kan sätta varuöfverskott emot silfverimporten; silfret förr eller sednare utgår: jag åberopar äfven i detta hänseende Friherre Björnstjernas anförande till FinanceComitéen. Till följe af dessa skäl anser jrg desse 3 millioner såsom snart åter - 34S Den 23 Felruarii, vandrande. För att fullfölja exemplet vill jag antaga att 10 millioner BancoSedlar finnas hos vära grannar, deremot skulle ovilkorligen 4 millioner Silfver utvandraNu imräder det förhållande att 1 million silfver finnes i VäxelBanken emot 1 21 millioner BancoSedlar; då föres Rikets mynt snart till ett blott ideelt, såsom det nu är. Den erfarenhet man samlat blifver köpt emot 4 millioners silfver-export. 1776 års realisation kostade stora ansträngningar och lyckades genom den välmåga som snart derefter genom en blomstrande handel tillskyndades riket; den föll 1800 genom creditsedlarnes inblandning med Bankens sedlar i 1800 års realisation fordrade en serskild förmögenhetsafgift, ganska känbar för riket, silfver indrifning från enskildta begagnandes, samt Wismars salusumma.
Ved Stemmegivningen skal Formanden for bvert Riges Committerede oplsese og udvexle det Document, som indeholder hans Committenters, paa een Person, bestemte Valg. Derefter skal Voteringspropositionen indrettes, og begge Throncandidaters Navne deri indföres efter fölgende Schema: »Norges Storthings og Sverrigs Riges Stsenders Deputerede votere fselleds, for at vselge Thronfölger til Norges og Sverrigs forenede Throner. Fra Norges Stortbing er dertil foreslaaet N. N.; fra Sverrigs Riges Stsender er dertil foreslaaet N. N.» »Om de fleste Stemmer falde paa N. N., da er han til Kongens EfterfÖlger (Konge) paa Norges og Sverrigs forenede Throner lovligen udkaaren». 1040 Riksdagen 1815. »Om de fleste Stemmer falde paa N. N., da erhan til Kongens Efterfdlger (Konge) paa Norges og Sverrigs forenede Throner lovligen udkaaren». Forinden Opraab til Stemmegivning foretages, skulle alle de Bestemmelser, der vedkomme Voteringsmaaden höit og lydeligen oplases. Opraab ved denne Votering skal saaledes forrettes, at, naar den falleds Committees Ordförer er Norsk, da skulle de Svenske Committerede först opraabes og afgive deres Stemme, og dernäst de Norske, og omvendt naar Ordföreren er Svensk. Stemmegivningen skeer ved Sedler, af Störrelse og Udseende i alle Dele lige, hvorpaa hver Throncandidats Navn skal findes trykt med lige Bogstaver. Den Ordförer, som ikke bestyrer Forretningen paategner Sedlerne sit Navn, forinden de udleveres til de Committerede.
Svar pa återremiss ,,,,,, 125:o om bespanngarne pä Flottans Extraoch Expectaoce-stater ,,,,,,, Svar pa .terrén».. ,,,,,, 1^6.0 om inventering af ekevirkes - förråden 1 Carlscrona O ..77,79*99991999 991 Svar pa återremiss 127:o om redovisning för anslag! ’ti’il’ vätténled-’ ningen vid Carlscrona 128:o om redovisning för ätskiV.gL rensmngs-fonden meddeldte äldre förskott och lan *19 19 11 »»9111 Kongl, i eller SI Cfc > —1 ~ * •i -5 3 n 5" 11 3Q 3 orq Ridd. o. Adeln. lJres teStåndet. Borgare Ståndet. I 40 Bondet. Ståndet. 20 5 40 z 1 ™ CflC — too S B. N:o 269 269 269 A. malan af Rikets Ständers Revisorer år 1837: [29:o om Öfver-Intendents-Embetets räkenska Per »11111191111*1»»*9>»1 130:o om Stuterien i ttiket 1,111*11111 målan af Rikets Ständers Revisorer ar tÖo9: l3l:o om anmärknings-anledningar, som blifvit öfverleronade till Constitutions-Utskottet l32:o om Stat*.-Verkets s. k.
Inom 3 veckor voro ej mindre än 4,470 tunnor säd sålde, nemligen den 6 Junit i Mariestad, den 17 i Lidköping och den 25 i Hjo, allt för minimi» priset, eller 4 R'dr 32 sk. för tunnan. När anmärkning dervid slutligen gjordes af StatsContoiret, uppgaf Landshöfdingen Embetet såsom skäl till försäljningens hastighet, att tilloppet af köpare var sä stort. Men ju större tilloppet var, desto bättre hade man bordt kunna få spannmålen betald. I denna förklaring yttrar sig LandsliöfdingeEmbetet äfven; ”att det icke va”rit lämpligt att genast begära inställelse ”af försäljningen, emedan missvexten af ”vårsäd utom för en mindre del af Länet, ”nemligen Kållands Härads icke varit gif”ven, förrän efter Midsommarn.” För Kållands Härad var missyexten således redan gifven innan försäljningen skedde; och likväl lät man den fortgå. Vidare anför LandshÖfdingeEmbetet, att anledning till försäljningens inställande saknades, ”isynnerhet som, i fall regn vid den tiden fallit, grödan ock blifvit fullt motsvarande 43 Den 19 Augusti. ”Länets behof, helst höstsäden lnfvat en ”utmärkt vacker skörd, hvaraf följde, att, ”med en förändring i väderleken, spann”målsprisen, som då varit högre än det ”af UtredningsStjrelsen bestämda, troligen återfallit.” De gångbara prisen voro sålunda redan då högre, än det, hvartill Magazins - spannmålen såldes. ”Dessutom ”härrörde försäljningens hastighet,” säger LandshöfdingeEmbetet sluteligen, ”äfven ”från det lindriga priset af endast 4 R:dr ”3a sk. B:co för tunnan, hvilket Utred”ningsStyrelsen utsatt äfven för Lidköpings ”Magazin, ehuru Kronans korn der blifvit y såldt, den 28 Mars, för till och med 5 ”R:dr i5 sk. B:co tunnan.”
Secreterare - 22 ^ Vsleriub, D. ?re8iclent5 - 8ecre terare ss s - r 15 kullberg, Kxpeäition8-8ecreterare 14 OoÄor lagns, l8aac, - 12 liljenvsll^b, 0. 0. Oswerr Hof-Predikant > - ir — „ Kutki8tröm, Birger, ^ - 6 af Beopolcl, OarI6n8tak, Oantrli Rad, - « 5 Hallenberg, Riks «l^istoriograpb 5 Ularl» von Wurtenberg, Kevi 8ion8-8ecreterare - -4 8va'nberg, ^ons, ?rokessor »2 , loren, jugtitise-Räd » » r — Oarlanäer, ^88es8or r r I I följe hwaraf de förstnämnde Sex Herrar och Man wörö lil Lommitterarie Utsedde. Oarl körner. 8. Bosenbane. linggtaäius. ?>lil8 Otter. ^8on bj^cbert - Uplastes följande nya Beöattion af z:dje Artikeln Bewillnings-Förordningen: Z:dje Artikeln. <vm Mantalsstrifmngen Beredningsoch laxerings - Lommitteerne, ändrings - stökande i laxöringen, sta wäl stomom Upbörden, Afk-rtningar och RedogLrelsten. r§26 Den Zi Mars. i. §. <Vm Mantals-ftcifmng. r. lckom. Til Mantalsskrifning åligger Husbönderne af alla Ständ i Stader och pä Landet, at a kungjord tid och ställe m 6upx>lo aflemna tyvelige och fullständige samt underskrifne Förteckningar pä sig och sitt Folk, afwensom pä alle sine der i Orten ägande Fastigheter, Näring, Rörelse, Werk och Inrättningar, hwarföre, enligt Bewillvings. Förordningens i ^rt.
Ständer ej ega afgöra, äfven om parternes nuvarande e nibets-och tjenste mäns fördel, som jag tror, på Statens bekostnad, derigenom blifvit beredd. Uti Utlåtandet N:o 170 har Utskottet handlat annorlunda. Resultatet af hela denna punkt, om den vinner framgång, blifver motsattsen af hvad, som uppgifves dermed åsyftas eller enkelhet uti beräkning; ty förgäfves skall man bestrida, att ju i sådant fall 3:ne olika löne-beräkningar komma att ega rum, den första för de embetsoch tjenstemän, som redan finnas, den andra för dem, som hädanefter tillkomma, och den tredje för dem, hvilka vid förra elier denna Riksdag fått nya löner eller gamla sådana förhöjda.” Häruti instämde Herr Helsingius. STOCKHOLM, ecksteinska boktryckeriet, 1840. (Se samma Utskotts Betänkande, N:o 63, sid, i3.) STOCKHOLM, Kongl. Ank. till Exp. Utsk. d. 14 Juli, kl. 3 e. m. Utlåtande , i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet Till följd af de inom Hedervärda Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar, har Stats-Utskottets Betänkande N:o 71, angående väckt fråga om ett räntefritt lån till jordbrukets upphjelpande i Wester-Norrlands Län, blifvit af nämnde Riks-Stånd under den 16 sistlidne Maj tili Utskottet återremitteradt; men som berörde Utlåtande, enligt Utskottet tiilhandakomna Protocollsutdrag, samma dag är vordet bifallet af Högloft. Ridderskapet och Adeln samt af Högvördige Preste-Ståndet den 22:dra och af Yällofl. Borgare-Ståndet den a3:dje derpåföljande; så anser sig Utskottet icke, med anledning af de deremot inom ett Riks-Stånd gjorda anmärkningar, kunna ingå i något vidare yttrande angående detta således af Rikets Ständer, jemnlikt 70 § i Riksdags-Ordningen, redan afgjorda mål. Stockholm den i3 Juli 1840.
I anledning af hvad sålunda förekommit, och då Utskotten anse tjenfigast, att föreskrifterna om högsta pannerymden samt dess uppmätning i den UYa , likasom i Författningen af år 1824. förekomma i en Serskild §., föreslås vördsamt, att, i stället för de förut framställda tilläggen vid §■• 3, må antagas följande redaction af §• 4- "En brännvins-panna af sistnämnde rymd eller go kannor, holy io BerdinLagoch Oec.-Utsk. Mern. N.-o i.j. rummet oberuknadt, vare den hös O sta, hvaraf jordegare ellef innehafvare af hans hriinnings-rättighet må sig begagna i ett verk och å samma egendoms Bohlstad , ehvad egendomen till större eller mindre belopp öfver stiger toooo B dr i värde; och som förestående Tariff endast af ser enida pannor * bär för öfrigt härvid iakttagas, alt sammanräknade kannerjmden af de 2: ne eller flera pannor, sorn vid konstbränner ier lill brännvinsbränning begagnas, icke får öfverstiga den pannerjmd, hvarmed brännvinsbränning med enkel patina, enligt samma Tariff, får verkställas Hvad det i senare Momentet af denna §. förekommande undantag för Ättickebryggerier angur, så och då genom Ridderskapets och Adelns allmänna samt Borgare-Ståndets ej mindre än Bonde-Ståndets serskilda beslut blifvit bestämdt, att berörde Moment skall erhålla alldeles samma ordställning, sorn i 1824 års Kungörelse, är således den af Utskotten härvid föreslagna ringa och endast af Preste-Siändet gillade förändring derigenom förkastad, och bör vid förra ordalydelsen förblifva. Sevilla.-, Lagorth Oec.-Utsk. Meni.
Jag anser det beslut, som Utsk. förra gången tillstyrkte, vara ganska väl och riktigt Den 6 A u rr ii s l i f. ni. lii motiveradt oell således vara af beskaffenhet, ali TJtsk. äfven denna gång bort vidblifva detsamma. Jag anhåller derföre om propos. till bifall å Utskrs förra betank. i ämnet eller bilagan Lit. I vid utlåt. Nro 54- Att nu vidare utveckla det omoraliska och förderfliga, för alt icke säga skamliga, deri, att staten är förläggare för en sådan spelanstalt, anser jag öfverflödigt. Discussionen var teinligcn vidlyftig, då förra betänk, återremitterades, och de Urr, som interessera sig för frågan, hafva förmodligen redan stadgat sin opinion i ämnet. Jag anhåller om afslag å det nu föredragna betank. samt bifall till bilagan Lit. I. Ilr Rothlieb, Axel Fredr., uppläste följande: I denna fråga liar redan så mycket ordats, att man befarar i hvarje yttrande att blott omsäga, hvad förut varit anfördt. Jag inskränker mig derföre endast till att för min del förklara, att då, på de skal StatsUlsk. åberopat, det åsyftade ändamålet ingalunda skulle ernås, utan lotterispelet, ehuru på andra vägar, likväl skulle fortfara och enda påföljden blifva en dryg förlust i hittills beräknade statsinkomster, så och då alla dessa äro, som hvar man vet, mer än behöfliga, yrkar jag och anhåller om propos. till bifall af StalsUtsk:s nu ifrågavar. betänk. Frih. Silfverskjöld, Carl: Icke närvar, i StatsUtsk., när detta betänk, beslöts, anhåller jag att uti R. o. Ad:s prot. få nedlägga min reservation emot Utskrs beslut. Jag är för min del af den orubbliga öfvertygelse, att nummerlotteriet borde försvinna. Jag skall icke ingå i framställning af några skäl, ty saken är tillräckligen utvecklad. Jag anhåller oin afslag å detta hetänk. samt bifall till Utskrs förra tillstyrkande. Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabr.:
Hvarifrån kom den rösten? Det 1iit som friin höjden. Dn blickar upp och varseblir högt öfver ditt h u h d en nitinlig gestalt, som rider grensle ofvanpg trastominen till en af de höga mashinern ?a. Med ena handen undersöker han det inre af en kompakt iiiassa snö- ren, som lianger ned från toppen af niaskinen, den andra liniiden Iiar lian emellertid ledig till en artig lialsninq. Här iterfinner dn - predikanten fr %n i gir? uej, iioiioiii återfinner du knappast, men val ~erknziistweii. De: f j iisrskiidaiitte uttrycket ar s&amp; totalt borta frin hans ansikte, att du börjar tvifla y$, hiiruvida d e t verkligen nigonsiii funnits dar. Kanske var det blott gasljusets skaspa slagskuggor, som fstadkom det? Kanske blott din inbillning? Dessa skarpa, mörkgr5 ögon triinga sannerligen iiilder sina saininandragna ögonbryn sk obasmhiirtigt tillstadesvnraiide in i dina egna. att du niistan ryggar tillbaka litet. Det liar är just ingenting intressant fös eol besökande)), siiges lian, pekande på vafstolariia runilt ozkring,:, mm jag skall be att f % risa ett tyg, som vi hklla på med dur borta. J ' ap s i qucl dtniin vägen!, -, Denna vageni8 betyder, att du skall klamma dig fraiii mellan ' staplar af jacquardkort, livars 1Plnga inetdlspröt lagga försåtliga attentat för dina kläder, och till på köpet under tiden icke förlora din snabbfotade vägvisare ur sikte. Nöjet ' är siillan oblandadt i denna. snöda väild, icke ens nöjet att beskåda innandömet af en fabrik.