Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Äfvenledes uplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exped.Utsk. inkomne förslag till g§ i Riksdagsbeslutet: N:o 5 0, ang:de beräkningen af Statsverkets inkomster; och N:o 58, ang:de allmänna Bevillningen. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från StatsUtsk. inkomne Mern.: N:o 297, ang:de öfverlemnande till Danska RiksdagsBibliotheket af ett exemplar utaf EiksStåndens tryckta protokoller, med dertill hörande bihang; N:o 298, ang:de verkställd omröstning, i anledn. af RiksStåndens skiljaktiga beslut, i fråga om lönevilkoreu för Riksg:sKont:s tjenstemanna-personal; och Den 8 Mars. 463 N:o 299, med förslag till en § i det nya Reglementet för RiksgrsKont. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 7 på aftonen. In fidem protoeolli, Alberl Munck. Måndagen den 8 Mars 1858. Plenum kl. 6 e. m. Justerades pleniprot. för den 16 sistl. Jan. Gr. Lewenhaupt, Erik Aug.: Då nn den medalj, R. o. Ad. beslutat låta pregla öfver framlidne Presidenten von Hartmansdorff, lyckats blifva färdig före Riksdagens afslutande, får jag vördsamt hemställa om icke R. o. Ad. skulle finna för godt, att Hr Gr. o. Landtm, behagade utse en deputation för att öfverlemna det exemplar i guld, som skall aflemnas till den aflidnes Enka. Jag har redan haft äran aflemna detta exemplar i Hr Landtm, händer. I anledn. häraf herastälde Hr Gr. o. Landtm, om R. o. Ad. behagade åt honom updraga att utse en deputation, för att till framlidne Presidenten von Hartmansdorffs Enka öfverlemna det i guld slagna exemplaret af ifrågav:de medalj. Ropades Ja.
Vid de båda sednast förflutna riksdagarne hafva framställningar blifvit gjorda om beviljande af statsbidrag för aftappning af sjöarne Tjurken, Nä/velsjön, Fantsjön och Stensjön i Östra härad af Jönköpings län; och är delta företag, hvarigenom skulle vinnas 2,000 å 3,000 tunnland odlingsbar jord, beräknadt (ill en kostnad af 63,750 R:dr. Redan uti det före 1856—1858 årens riksdag afgifna generalförslag bade Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader upptagit sänkningen af dessa sjöar med dertill hörande vattendrag inom Myresjö, Näfvelsjö och Näsby socknar i första klassen af de arbeten, som borde understödjas af de till utdikningar och altappningar af sanka trakter och sjöar afsedda medel: hvarefter uti alla sedermera afgifna generalförslag Styrelsen fortfarande på enahanda sätt uppfört detta arbetsföretag till erhållande af statsbidrag. Till följd häraf och med antagande att arbetet komme att af de lill valtenaflappningar i allmänhet afsedda medel understödjas hafva äfven de gjorda framställningarne om särskildt statsbidrag till dess utförande blifvit vid de båda sednaste riksdagarne afslagne. Frågan har nu blifvit underställd Rikets Ständers pröfning genom en ny framställning, hvari erinras derom, alt det årsanslag af 50,000 R:dr, som vid sistförflulne riksdag beviljades lill understöd för mvrutdikningar och vattenaftappningar, vore alltför otillräckligt, då de undersökningar om dylika arbetsföretag, hvilka (ill Väg och Vattenbyggnads-slyrelsen inkomma, med hvarje år ökades, utan att, i brist af medel, kunna understödjas. En följd häraf vore, all de större arbetsförelagen, som skulle medföra största gagnet lör det allmänna, måste åsidosättas och förbigås, enär, om medel till deras utförande skulle anvisas, derigenom skulle mediagas alltför stor del af det lill E. K. Maj:ts disposition anvisade beloppet. Med anledning häraf har nu blifvit hem stäldt, att Rikets Ständer måtte till förenämnda förelag, såsom lån, på vanliga vilkor, bevilja 42,000 R:dr.
Ätt intaga säte på Riddarhuset, ej heller Fullmagt utgift va. Har han sine Borgenärer fullkomligen förnöjt, och Domstolen, genom i Concursmålet meddeld laga kraftvunnen Dom, honom icke till ansvar fällt, 'åge lian, att, då sådant styrkes, uti sina förra rättigheter inträda. Hvilken redaction af Ridderskapet och Adeln bifölls. §. io. i den nuvarande RiddarhusQrdningen hade, såsom innefattad uti 2 §., ansetts böra alldeles utgå: hvilket nu äfven, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bi-; <• fölls. §. 12. Adelsman , som med Konungens tillstånd, i främmande Herr skapstjenst 'är, åge, så vida han för sin person har i Riket skatt skr ifren är, rättighet att säte på Riddarhuset intaga, Förekommer der någon sak till öfverläggning och beslut, som det Herrskap angår , i hvars tjenst han är, bör han ej öfvervara, be - Den 4 Jidii. slutets fattande, hvarken in Pleno, Utskott eller Nämnd, Adelsman, som med Kongl. Maj.ts särskilta Hildiga, till-' stånd sig emot främmande Öfverhet med Trooch Huldhets-Ed förpligtat, och Egendom eller Embete inom Riket häfver, må med lika vilkor usta. Mom. i denna §. föreskrifver, slite på Riddarhuset intaga, Denna redaction blef af Ridderskapct och Adeln gillad. $• 36. Sedan trettio dagar förflutit, räknade från den dag Kongl. Maj.-t enligt Regerings-Formens 10c) och Riksdags-Ordningens 27 §. §.j låtit om Stats-Verkets tillstånd och behof Riksens Ständer underrätta, må inga nya frågor väckas, eller sådant af Landt-Marskalken eller den hans ställe företräder, upptagas. Härifrån undantages dock dels Ståndets egna Oeconomica, dels sådana ämnen, sorn af redan fattade beslut, eller redan upptagne ärenden, eller ock af de under Riksdagen inträffande händelser omedelbarligen sig härleda. Herr Munck of Rosensköldy Eberhard:
N.o 37. ömhet och allvar förenade pröfning af den felandes lynne, uppsåt, till» gångar och andra förhållanden. Vidare och med anledning af Vice-Talmannen Jon Jonssons hemställan, att en Police-magt, som egde att, med varningar, böter, och för barn eller tjenstefolk afven husaga, motverka afvikelser från samhällsskick och sedlighet, måtte åt Kyrko-Råden uppdragas, få Utskotten vördsamt yttra den öfvertygelse, att all den myndighet, som erfordras till förekommande af så» dane afvikelser från samhällsskick och sedlighet, hvilka ej äro af den natur, att de mäste af Lagarne beifras, redan ligger i Kyrko-Rådets liand, och att all utsträckning af denna myndighet skulle, till våda för medborgares rätt, ingripa i helgden af Domaremagten. På grund af en sådan öfvertygelse och under den åsigt af Kyrko-Råds-Inrättningens bestämmelse, att den, långt ifrån att böra öfvergå till en Police-anstalt, tillhör antalet af Municipal-Styrelser, hvilkas utbildande, i bredd med en allmännare upplysning, skall minska behofvet af Lagsamt Allm. Besv.o.Oec.Utsk.Utl. N:6 07. 15 Police-magtens verksamhet, få Utskotten vördsamt tillstyrka, att Jon Jonssons hemställan varder afslagen.
Beträffande den fjerde af dessa bestämmelser, eller den som angår de Kronohemman och lägenheter, hvilka besittas med stadgad åborätt, och hvilkas innehafvare må, så framt den vid indelningen föreskrifna Hushållsplan iakttages, fritt använda årliga afkastningen af skogen, hvilken, till dess sådan indelning skett, får endast till husbehof begagnas, samt, i händelse hushållsplanen öfverträdes, kan på lämplig tid sättas under förbud; och vid hvilken bestämmelse Utskottet föreslagit det tillägg, att uti de 6 norra länen, nemligen Stora Kopparbergs, Gefleborgs, Jemtlands, Yester-Norrlands, Vesterbottens och Norrbottens län, Kongl, Maj:ts Befallningshafvande må varda berättigade att, uppå vederbörandes derom gjorda ansökning, pröfva och afgöra om och i hvilka fall en friare dispositionsrätt öfver de till krono-hemman och nybyggen anvisade skogar må beviljas innehafvaren, oansedt skogen icke blifvit till regelbunden hushållning indelad, har sjelfva bestämmelsen blifvit af Ridderskapet och Adeln sam Preste-ståndet bifallen, men afslagen af Borgareoch Bonde-stånden, hvilket sednare för dess del beslutat, «att innehafvare å Kronohemman och lägenheter, hvilka besittas med stadgad åborätt, böra, i afseende på dispositionen öfver hemmanen och lägenheterne tillhörande skogar, bibehållas vid samma rätt, sorn de hittills åtnjutit.» Deremot är Utskottets nyssnämnde tillägg godkändt af Presteoch Bondestånden, antaget af Borgare-ståndet med den förändring, att orden friare dispositionsrätt blifvit utbytta emot inskränktare dispositionsrätt, samt orden beviljas innehafvaren, förändrade till stadgas för innehafvaren. Af Ridderskapet och Adeln är tillägget afslaget.
Och det görman dock, då man säger, att dessa 45,000 r:dr skola sättas i bredd med de 70,000 r:dr, som blifvit beviljade af 3:ne Stånd. Man glömmer helt och hållet, att det Stånd, som beviljat dessa 45,000 r:dr, icke beviljat 70,000 r:dr. Jag kan ej finna annat, än att denna sak är fullkomligt klar, och då nu fråga är att få bestämdt upplyst, hvad som varit BondeSt:s mening, derom BondeSt. vid pröfningen af detta betänk, ej lärer underlåta att yttra sig, vet jag icke, huru R. o. Ad. kunde nu vilja fatta annat beslut, än att återremittera betänk., på det allt tvifvel om BondeSt:s mening må blifva undanröjdt. Jag får jemväl förklara, att sedan discussionen tagit denna tournure och fråga uppstått, huruvida man här advöcerar eller icke, kan jag ej annat än yrka votering, i händelse man vill förneka återremiss. H. Ex. Hr Gr. Mörner: Om det är det af mig yttrade ordet advocatur, som varit stötande, ber jag derför om ursägt; men jag har hört det nämnas förut under denna discussion och trodde icke, att det i min mun skulle blifva mera stötande än i andras. Hvad sjelfva saken beträffar, får jag anmärka, att för att komma till ett annat resultat, än det jag framställt, återgår man till K. M:s nåd. propos. och tager sig deraf anledning att säga, att för det BondeSt. icke bifallit K. M:s propos. har BondeSt. icke heller instämt i de öfriga Ståndens beslut, att en särskild summa skall för bevär:smanskapets beklädnad anslås; men då beväringsmanskapets beklädnad är en sak, hvartill BondeSt. äfvensom de andra Stånden kunnat anslå, hvad de behagat, kan jag ej finna annat, än att BondeSt., dådet afslagit begge de af K.
Samma pension kan jemväl tillerkännas den tjensteman eller vaktbetjent, som fyllt Sextiofem år och i allmän tjenst lillbragt Fyratio år, så vida behörigen styrkt är, alt han befinner sig i elt sjukligt eller försvagadt tillstånd. § 267. Den tjensteman eller vaktbetjent, som, efter att hafva hunnit en ålder af Sextio är, anhåller om afsked, må, derest han varit i allmän tjenst omkring Fyratio år, komma i åtnjutande af pension til! ett belopp, som motsvarar tre fjerdedelar utaf hans sednast innehafda lön. Innan tjensteman eller vaktbetjent uppnått Sextio lefnadsoch Fyratio tjenste—år, kan, endast i händelse af bevislig oförmåga till vidare tjenstgöring, pension vid afskedstagande! honom tilldelas. 1 sådant fall lämpas densamma efter tjensteårcn ensamt, på det sätt alt för hvarje dylikt år, sorn brister i nyssnämnde antal, afdrages en fyraliondededel från ett, tre fjerdedelar af lönen motsvarande, pensions-belopp. Men för den, som fyllt Fyratio tjensteår och Sextio lefnadsår, ökas deremot detta pensions-belopp med en fyrationdedel för hvarje öfverskjutande tjensteår, eller med en sextiondedel för hvarje lefnadsår, om ett sådant beräkningssätt finnes för afskeds-sökanden mera förmånligt. § 268. Skulle, enligt § 266, till pension berättigad tjensteman eller vaktbetjent, i anseende till ohjelpligt sjukdomstillstånd eller försvagade sinneskrafter och arbetsförmåga, vara urståndsatt att behörigen uppfylla sina tjensteåligganden, må, derest göromålens oafbrulna gång eller verkets säkerhet det fordrar, Fullmäktige, äfven utan derom gjord anhållan, meddela en sådan tjensteman eller vaktbetjent afsked från dess innehafvande tjenst; hvarvid dock pension till samma belopp, som den med tjensten förenade lön, bör honom tilläggas.
Helsar man på hos honom, gör man honom alls ingen ära med det: han är värd i sitt hus, och man är välkommen till honom. Denna sjelfkänsla visar sig bland annat deruti, att om man gör honom någon tjenst, tar han alls icke emot den utan att gifva något i gengäld. T. ex. en herre hade lånat en bonde sin regnrock. Samma qväll sände bonden rocken till baka samt en " kull " ägg (12 st.). En person lånade några planschböcker öfver Amerika till en bonde och hans hustru, hvilkas son till deras stora sorg just då emigrerat. När böckerna återsändes niedföljde ett stort knyte brödkakor. En mycket fattig man fick några ägg: " I s ' a ha stor tack ', (den vanliga tacksägelsen) ' när potatisen blir färdig s ' a ja ' skänka e ' kanna. ' En drängpojke hade fått komma in till lärarinnan och se åtskilliga märkvärdigheter. Nästa dag stack han in hufvudet genom dörren och räckte fram en pion: ' här s ' a ja skänka fröken e ' rosa. " Man finner ej häller den pösande dryghet som bönder ofta skyllas för. Dertill är Smålandsbonden för fattig. D +) TJppsntsen ineddelas enligt förfiiis önskan nied stafning och skrifsätl oförändrade. 199 Haiis glädtiga och lifliga lynne lämpar sig väl ej häller till jordmån för sådana egenskaper. Jag talar om norra Smålands innebyggare: de äro sig tämligen lika från Östersjön till Vettern. Kronobergarne lära ha annan karakter; likaså södra Kalmar läns allmoge. (I Sinåland räknas icke Kalmar län till Småland.) * * * Småland är i allmänhet mycket vanlottadt med hänseende till skolväsendet. Dåliga skolhus, dåliga anordningar, för det rnesta flyt - tande skolor på två, till och med tre stationer - detta är det vanliga. På flere ställen har smäskolan ej egen lokal, utan lärarinnan, (eller läraren), flyttas från bondgard till bondgård, som då under vissa veckor hyser henne, och der hon läser med närmast boende barn. Detta var det vanliga öfver allt i Småland till för helt kort tid sedan, och hör alls ej till det ovanliga ännu.
fpäraböföfDingarne jFola för Detta änDantål miD fmarje års början till JjäraDSjFrifmarne tnfänDa §örtecFningar öfmer De femman ocf lägcnfeter, forn Det föregåettDe året blifmit tippbuDtte, nteD utfättanDe af Den föpejFilling, font för fmarje egenDont bltfmit utfäfl. €ganDe ^SereDningö#Sommitteen, att, i af# feenDe på ännu ej uppbuDett faftigfet, ajforDra föparett beförigett ftprft afffrift af föpe#affanDlingen, forn jentmäl, enär Det forbras, jfall i fufmubjFrift företes. §. 65. $aftän egare af en gafFigfet, på fatt 61 §. förejFrifmer, uppgifmit Det marDe, fmartill fan förmenar Den böra anfeS, mare Sommitteen Itfmäl både berättigaD od) jfplDig, att, utan affeenDe på uppgiften, efter förefaUattbe ffäl ocf nu ftaDgaöe grunder, betämma Det märDe, fmarefter Söemillning bör utgå; Docf bör anleDningen till Denna förändring i ^cotocollet antednas. §, 66. Sif
Jag anser det derföre vara rättast att endast anslå 4,305,000 Rdr för banan från Lund till Finjasjön, men att deremot gifva återstoden af den summa Hr v. Troil föreslagit till banan mellan Falköping och Jönköping, om hvilken meningarna ej heller äro delade. Derigenom skulle man vinna en vigtig omständighet, nemi. att med stor arbets-styrka kunna bygga på samma bana och på så sätt få den snart färdig, hvilket jag anser vara en stor fördel. Dessutom tillkommer 260,000 Rdr till bangårdar i Malmö och Lund, så att slutsumman i det förslag jag tar mig friheten framställa blir 8,375,000 Rdr. Hr Adelborg: När man afslagit vestra stambanans sträckning söder om Mälaren och derigenom för en aflägsen framtid störtat hela systemet och afskurit allt hopp om östra banan, hvilken skulle varit af så stor fördel för Småland, denna på kommunikationer så ytterst fattiga provins, der man får föra sädestunnan 14 å 15 mil på axel, så tycker jag att man bör fästa något afseende vid en förändring af södra banan, hvilken kan sträcka sin verkan på denna bana. Genom att sammanbinda Jönköping med Falköping kommer en stor rörelse att upstå mellan dessa städer och derigenom blir äfven Jönköping förenad med Götheborg. Jag instämmer i det af Frih. Stjernstedt gjorda förslag. Ofverläggningen förklarades härmed vara fulländad, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, framställde, att Hr v. Troils förslag, efter den deri af honom medgifna förändring, var så lydande: »att R. St:r, för den till Lund redan färdiga södra stambanans fortsättning förbi Finja-sjön emot Jönköping, i den riktning, som af K.
Mj:t kar derjemte velat kasta Ilikets 8tänders uppmärksamket pä kekokvet ak ett större antal pensioner, än tle, som nu äro keviljade meck 2:ne kör Leneralsoell 1 kor drmirals-personer, samt köreslär, under äkeropande ak cle i kerörde afseende, uti kilagde lrotoeoll ökver Krigs-^renden, upptagne skäl, att llikets 8tänder ma ytterligare medgifva 2:ne n^a pensionsrum kör Leneralsoelr ett kör ^mirals-personer. ^tton66 Ullkvuä-Htein, 49 st// ,v? I^Iaj:t an8ett 8ig icke kunna undgä »O, med äkeropande ak de LerätteVer ock käken8kaper, kvilka till uppl^8ning rörande lin valtningen ak Vängel8erna neli Lorrection8-1nrättninga> ne varda 611 8tat8-Vt8kottet ökverlemnade, ak kiket8 8tänder ä8ka anvi8an,Ie ä 8tat ak ökade tillgängur kor omkörmälde kekok. Vä likväl okvanuppgikne Kri8ter kor ären 1835, 1836 ock 1837, 6It ket^dlig del kärrord ak 8törre K^ggnad8köretag, k villia clä köranledt Ko8tnader dill kögre kelopp, än 8om kör 8amma ändainäl framgent
Vid 14.dr. punkten, om arfvode till Lcig-Comitéens Ledamöter: Af Herr Grefve Hamilton, G. kV.: ”Jag reserverar mig emot Utskottets beslut, på den grund, att jag icke anser Rikets Ständer värdigt att åt de Män, som författat ett arbete, hvilket i framtiden kan blifva Sveriges Rikes Lag, erbjuda en summa, som slutar sig med ojemt riksdaler tal, med tillägg af skillingar; hvarföre jag anser den årliga pension, sora bör hvardera af Lag-Comileens Ledamöter tilläggas, minst böra bestämmas till 1000 R:dr B:co.” Uti denna reservation instämde Herrar Friherre Palmstjerna> C. O., Gyllenhaal, L. H., Domprosten Heurlin, Santesson, B. IL, och IVtern, f. Allmänna Ståts-Utskottets Utlåtande JY.-o 8g. Allmänna Indragnings-Staten. 21 Vid sednaste Stats-Rcgleringen fastställdes Allmänna Indragnings-Staten till Penningar Minskning nu föreslagen : Anslaget till Bankens ersättning i och för liqviden med f. d. Kongl. Famillen (Betänk. Nto 8g) 66,666:3a.— i Lag-Comildnz Anslag (d:o) 3,5oo: i Anslaget för afl. Stats-Commissarien Wi degrens dt .t.ar (d:o) . 33: 16. 70,200: öfverjlytlning lill Andra Hufvudtiteln.- Anslaget för personalen vid Krono-Magasi nen (Bet. N:o 80) t Dagsverks-ersätlning till Landshöfdingen 7,458: 16. — Kronobergs Län (d:o) . 2,000: 9,458: 16. • Förhöjning, nu föreslagen.- Tillsammans 79,668: 16. — Kongl. Majas Canzli (Bet.
Sig vilja framdeles besluta angående ersättningen lill Magazins-fonden, af Allmänna Magazins-Directionen föreslagen till 1,048 R:dr 8 sk. Ett Magazins-hus af trä i Borås. Denna egendom är äfven upplåten till KrigsCollegii disposition, jemlikt Kongl. Brefvet den 32 September 1824, med förklarande, att frågan om Magazins-fondens ersättning skulle blifva ämne för framtida pröfning. Förra Mälthus-byggnaden i Wisby begagnas af Artilleriet till beväringsoch utrednings-förråd. De så kallade bästqvarns-vindarne i 1 samma stad, begagnade af Tyg-staten lill persedlars förvarande. v' Ett Boningshus på södra sidan af nämnde stad, upplåtet till Curhus för Länet, samt Ett Stenhus, Hallströmska Magazinet kalladt, i Carlskrona, jemte aine bodar af trä och en Tork-inrättning, begagnade för Kongl. Flottans behof. Som Rikets Ständer vid sista Riksdag v icke bestämt, huru med ersättningen för Kongl. Maj.-ts Nådiga Propos. N.o 46. 3i de till allmänna föremål upplåtne MagazinsInrättningen tillhörande byggnader och lägenheter skulle förhållas, och serskildta anslag blefve af nöden, derest en sådan ersättning skulle till Magazins-fonden erläggas; så föreslår Kongl. Maj:t i Nåder till Rikets Ständers pröfning och bifall: Att så väl de redan till VeterinairInrättningen i Stockholm upplåtne lägenheter, hörande lill f. d. Ladugårdslands
Och, sedan Herrar Fullniägrige vid sistnämnde Contoir erhållit del af hvad Herrar Banco-Fullmäktige, i afseende på förvexlingen i Landsf orterne af Bankens Smä-Sedlar, stadgat och föreskrifvit, hafva Herrar Fullmäktige, i enlighet härmed, låtit genom Circulaire -Bref under den. 27 Junii 1816 underrätta sam tlige Herrar Landshöfdingarne, med undantag af landshöfdingen i Stockholms Län, att så kallade Smärre CreditSedlar kunde förskottsvis erhållas från Riksgälds Contoiret ti 1 utvexling mot dylike förslitne, i den ordning och med de vilkor, som Circu aire-Brefvet innehöll, och hvaruti, såsom liufvudsakliga punkter, stadgades, att 1:0 Större Summa ärt 5000 R:dr i CreditSedlary (ett lika belopp i Smärre Banco-Sedlar af 5,000 R:dr var faststaldt i Banken), skulle icke få utlemnas på en gång; äfvensom ett sådant Förskott tills vidare högst fyra gånger om året skulle få uttagas. 2:0 Hvarje Förskotts-Summa borde ovillkorligen till fullo vara återbetald, senast efter Sex månaders förlopp, att räkna från den dag, den blifvit qyilterad.
Kling-klang i kyrkklockor och kastelltorn. Kaftanklädda prester, poper i fladdrande hår och långt skägg, med tofflor och smutsiga kalsonger som syntes inunder kaftanen då de gingo, korpojkar, som stulo från pepparkaksmadamerna vid hörnen och sjöngo, svängande rökelsekaren ögonblicket derefter inne vid altaret, glädjeflickor, som korsade sig och knäföllo i smutsen vid den helige St. Sebastians i nattrock klädda messingsbeläte, käringar med qvastar längre än de sjelfva, och som sopade gatan, så att all orenlighet stannade qvar, allt såg han med yrvakna, missnöjda ögon, utan att rätt veta hvart han skulle eller hvad han ville. Den eleganta staden roade honom icke. De breda gatorna, som gingo i backar och bugter, de vackra trädomgifna husen i lackerad sten med tornspiror och originela prydnader intresserade honom icke, han förbryllades af det högljudda larmet, som i styrka vida öfversteg bullret på gatorna i St. Petersburg, han skrämdes af stojet på Stritninka och fann Kremls underjordiska butikstad mera lik en kolossal röfvarkula än en orientalisk marknadsplats. Endast uppe i Kreml bland palatserna och kyrkorna tyckte han sig kunna andas. Der var högt till himlen och vida utsigter öfverallt omkring. Flodens gula vatten bredde sig nedanför, flöt under breda broar och rann som ett bälte af guld genom ängarne. De herrliga antika palatsen med sina borggårdar fängslade honom som underverk från drömlanden, de hundrade kyrkorna af originela, barbariskt omöjliga former och i bizarra, djerfva färger kommo honom att häpna. Gyllne kapellets solglänsande kupol bländade honom, och han stod som en bildstod framför Guds moders hus vid röda porten, någonting så praktfullt, så vansinnigt praktfullt hade han aldrig kunnat tänka sig! Det folk, som stimmade omkring honom på gator och torg, syntes honom så främmande, som hade han hamnat på en annan planet. Samuli kunde inte få i sitt hufvud, att de alla voro »kristna».
Ekonomiska karteverket » 42, 43. Ekplantering arne » 35. Elektriska telegrafverket » 90—95. Elementarskolan i Stockholm » 254 - 255. Elevskola, Trädgårdsföreningens » 164—165. Elfstedtska pensionsfonden. Bilagan litt. ‘ p. vid '. Enkeoch pupillfonder, Civilstatens pen sionsinrättnings. Bilagan litt. O. vid » 101. Expensmedels-råkningarne ... •••• Bilagan litt. U. vid » 174. Experimentalfält, Landtbruks-akademiens » 154 — 155. Extra statsanslag till landtförsvaret » 70—71. Bilagan litt. I vid » 70. — statsregleringsfonden för år 1861 » 5. Bilagan litt. E. vid » 5. — utgifter, anslagen till » 9. Fahlu bergsskola •••• Falköping, södra stambanan från » 122—124, 127. Bilagan litt. Q, vid » 124. Fardagsrätt till bostadslägenheter, ersättning för mistad » 13 — 19. Farsoters och srnittosamma sjukdomars botande, anslaget till » 52, 53. Femte liufvudtitelns räkenskaper » 96—99. Fjerde dito dito » 64—82. Bilagorna litt. G., II., I., K., L. och M, vid » 64, 70, 82. Filéenska testaments-fonden » 20—21. Flottans räkenskaper » 96—99. Flyinge och Dahlby kungsgårdar samt stuteri-inrättning » 146—147. Folkskolornas anslag till undervisningsmateriel m. m » 9—11. Fonder och kassor, särskilda, ställda under Stats-kontorets förvaltning, » 20—24. Formulär till räkenskaper för de förvaltande verken » 4 5. Forsellön, ersättning för » 12.