Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att Banko-Utskottets Memorial N:o 10- 25 Att i dennn syftning begagna en i allmänna rörelsen högt uppdrifven räntefot kan anstå en uteslutande pd vinst beräknad penningeanstalt, — ej Riksbanken, som jemväl har andra vigtiga ändamål. I öfverensstämmelse med dessa åsigter, har jag också biträdt Utskotts-majoritetens beslut, att icke föreslå någon förändring af räntan vid utlåning från allmänna diskontfonden. Då dertill kommer: att kreditivet till manufakturdiskonten, i min tanke, är särdeles nyttigt, i synnerhet derföre att det sätter Kongl. Kommers-kollegium i tillfälle att tillhandahålla förlagslån för nya fabriksanläggningar, eller betydligare utvidgning af äldre sådana, under byggnadsåren räntefritt och sedan mot billig ränta och en femtedels årlig kapitalafbetalning; att skilnaden emellan utlåningsoch kreditivräntan å jernkontorets kreditiv användes dels till bergsskolorna i Falun och Filipstad, dels till andra väl behöfliga åtgärder för jernförädlingens utveckling; att slutligen dessa föremål ej äro främmande för Riksbankens verksamhet, som, enligt Ranko-ordningen, äfven har till ändamål, »alla nyttiga^näringars uppkomst och förkofran»; synes mig skäl ej saknas för det vördsamma förslag, att Rikets Ständer, med ändring i denna del af Utskottets betänkande, mätte besluta att räntan å kreditiven till manufakturdiskonten och jernkontoret bibehålies oförändrad, som hittills.» Vid 3:dje punkten: af Herr J. Lindström: »Åberopande hvad jag i fråga om minskning af det åt manufakturdiskonten beviljade kreditiv anfört, och som i det mesta eger sin tilllämpning äfven på kreditivet åt jernkontoret, samt med erinran derom, att denna anstalt, med dess betydliga egna tillgångar och den stora kredit densamma åtnjuter, icke torde sakna utvägar att med nödiga förlagar understödja bergsbruksidkaren i vårt land, tillstyrker jag, att Rikets Ständer, i enlighet med Utskotts-afdelningens förslag, behagade besluta, att af det åt jernkontoret beviljade kreditiv skall under innevarande år återbetalas 300,000 R:dr.» Vid ll:te punkten: af Herr J.
SAMUEL ANDERSSON, L. G. af Salett. P& Högvördlge Preste-Ståndets vägnar: MAGN. ER. FORSSANDER» M. SUNDIUS, G. L. SIVERTSON. F. LA K IN På Hedervärda Bonde.Ståndets vägnar: AMDERS NILSSON, PEHR OLSSON, CARL BERGMAN Litt. år 1820 af Testamenten för Stämplade Spelkort Innehållen af ulbetaldte Interessen å 6 proCent och derutöfver Skatterätts-Medel Observations-Medel . Lön-ovXili et aini ngs-afgift Tills. 2,601,652: 16. 6. Hvilka utföras till det belopp i hvardera Penninge-Sorten*, hvarmed de blifvit levererade odli innehällne .. Allmänna Hingst-Medel Betalning för sålde V exlar Omsatt Capital i 5 proCents.Lånet Ersatt Char t teSi gil lätte Hvitstämp lings-kostnad Ränta på Intecknade Lånet i Kronans Egendom Mariaberg Återbetald Lombard-Fond Inbetalningar för Utlåningarne af f. d. Konungens Förmögenhet . Dito af Alhn. HingstCassan D i to a fKo ngl. B ergs-Collegii f. d. C as sa Dito för Lånet till Malmö Stad Dito Dito till Staden Ystad Dito Dito till frami. IlanS Excellence m. m. Herr Grefve E. Ruuth kill Realisation insatte Credit-Sedlar Till utbyte mot Credit-Sedlar insatt Banco . ... Diverse smärre levereringar och In nehållningar Större Utgift än Inkomst och Banco-Scdlar. Bevillningen, påförd taxeringskostnad här i Staden, m. m • R;d. Arfvoden af indrifne Observations Medel Ränta å Högsts. Hans Majtt Konung CARL Xlllts Hemgifts-Capital Dito å Trollhätte Slussverks-Lånet Dito å Lifränte-Lånet Dito å 5 proC.
De betydliga partier trävirke, som årligen utskeppas, och de för beredande af detta virke anlagda många sågar, hvilkas antal ärligen ökas, skola ofelbart påskynda tidpunkten, då denna brist skall inträffa, ty det är naturligt att hvarje källa, den må vara än så rik, en gång skall tömmas, om den ålitas utöfver hvad som tillflyter. Så med skogarne, då de afverkas i större mån än återväxten medgifver. Norrlands rikedom på skog var i äldre tider så stor, att det var allom gifvet att der afverka, och denna afverkning på allmänningarne medgafs äfven i de äldre skogsordningarne; men redan 1731 fann man att de Norrländska skogarne voro så »hårdt medtagne», att en inskränkning i denna afverkning af behofvet påkallades. Voro de i den tiden »hårdt medtagna», måste man beklaga att de på många ställen blifvit det ännu mera, mest under sednaste decennier. De i sednare åren högt uppdrifna trävarupriserne och den deraf alstrade vinningslystnaden, bristande kunskap om en rätt skogshushållning, saknad tillsyn mot åverkan, afvittringarnes långsamma fortgång, skogseldar, otidigt och för vidt sträckt svedjande, med mycket mera, äro hvar för sig orsaker till den pågående skogsförstörelsen. Det är naturligt, att, så länge de höga trävarupriserna fortfara, vinningslystnaden skall stegras och alla söka få del i rofvet, alla, ty äfven kronohemmansåboer, krononybyggare och boställshafvare hafva försökt att erhålla rätt till utsyning, och när en sådan rätt afslagits, hafva de afverkat i tysthet, samt derför stundom äfven fått böta. Sågarnes antal inom Länet uppgafs vid 1853 års slut vara följande: I Medelpad I Södra Ångermanland. I Norra Ångermanland. Tillsammans Då nu vid 1850 års slut funnos . har antalet under de sista 5 åren minskats med och ökats med Grofhladiga. Finbladiga. Med rätt till timmer rrån kronans skogar. Summa. _ Husbehofssågar.
Ingenieur-corpsen, och 6: te punkten. Dessa båda punkter blefvo, uppå derom framställda särskilda propos:r, af R. o. Ad. bifallna. 7:de punkten. Öfver corn mendants-expeditionen i Stockholm. Frih. Ced e rst rom , Bror, uppläste följande: Oaktadt Utsk. till en del anfört de anmärkn:r, som inom R. o. Ad. gjordes vid denna punkt af utlåt. JNT:o 44; ^lar likväl Utsk., utan att söka ingå i någon vederläggning af dessa anmärkn:r, förklarat sig vidblifva sitt redan afgifna yttrande, hvarigenom det arfvode, som för denna tjenstgörings bestridande utgår, skulle försvinna, oaktadt hela kostnaden för denna vigtiga befattning ej uppgår till en corn - Den ii Augusti f. m. menderad capitaines daglractamente enl. 1827 ars rese-reglemente. — Jag föreslår afslag å Ulsk:s betänk., och begär att gamla anslaget måtte på stat uppföras. Id. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm: När 3:dje hufvudtiteln första gången förevar, omnämnde jag huru Öfvercommendantsexped:n i Stockholm tillkommit: att denna öfvercommendant ej är annat än en place-major; att en place-major i en garnison ej kan undvaras, med mindre hela tjenstgöringen skulle blifva osammanhängande och reglementet overkställbar^ Härtill kommer, såsom Frih. Cederström anmärkt, alt i fråga var. lön för denna place-major eiler titulerade öfver-commendant icke öfverstiger en capitaines arvode efter resereglemente!; — och Gr. Horns anmärkn. uti sin reservation, att befattningen med att bestämma 0111 place-major skall finnas i Slockholm eller ej, och hvem som till denna plats skall begagnas, tillhör icke oss R. St. i något fall. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla StalsUtsk:s förslag i denna punkt. Ropades nej.
— Till betäckande af en brist i anslaget för byggnader och reparationer af Kronans bus i Stockholm 15,000: Lönebesparing för Civilstatens pensionskassa och begrafningshjelp 698: 27. — 279: 40. — Summa 6,101: 11. — 24,537: ä S:de hufvudtiteln. — Till utgifter vid anbefallda gradmätningar i Lappland 3,273: 24. 10 Reseunderstöd åt en Veterinärläkare, som borde å utrikes ort inhemta närmare kännedom om lungsjukan, 1,000: Till betalning för 1,000 exemplar utaf arbetet rörande Kronans, Kyrkornas och Presterskapets inkomster af andeligt gods i Skåne, Halland och Blekinge från äldre tider,— - 2,750: Arfvode till Anatomieadjunkten Santesson 66: 32: Dito till tillförordnade och e. o. tjenstemän m. 11. 200: 162: 24. Jemlikt föreskriften i 6 §. af Instruktionen den 17 April 1841, hafva Revisorerne gjort sig underrättade om de åtgärder, som i afseende å redogörares proprie balanser blifvit vidtagna, hvarvid llevisorerne inhemta!:, att summan af dylika balanser, vid 1849 års utgång, utgjorde 32,662 R:dr 36 sk. 1 rst. Då dertill läggas proprie balanser å riksgälds-, diverse verks och annorstädes debiterade medel, uppgick totalbeloppet till 53,920 R:dr 7 sk. 2 rst. De betydligaste balanserna äro: f. d. Aflidne Kronofogden Björzells 15,127: 19. 9. f. d. Kronouppbördskommissarie!! Slutligen äro af Revisorerne inventerade de i Kongl. Räntekammaren förvarade säkerhetsbandlingar för följande lån, nemligen: till Wermdö Brobyggnads-direktion 5,910: af Norénska testamentsfonden 10,000: „ f. d.
Imnde ilrä^^^omma allmänna land8väAar8 anläAAande lsrlal Dön8l>^, iel:e trott sixl döra un Ier8tödja vederl>öra„de8 begäran om an-dag kör det sk L^ongl. l^Iaj:t, 8om, elter öfvervägande al bvad 8Zlunda lörebommit, oell cle ltärboa bilogade bandlingar i ölrigt innebälla, lunnit 8er8liild er8ättn'mg löv gä8lgilveri-bällningen i blerjeädulen lortlarande vara al bebolvet ^äliallad, oell derjemte a»8ett 8amma ersättning, 8ädan lien bittill8, i öfverensstämmelse med , ^6/z ärs Kongl. kesolution, utgatt, vara alltför otillräcklig, liar alltså velat löreslä Ilikets 8tänder, att löv detta ändamål anvida löi böjda anslag, att utgå elter de grunder oob till det minimi-beIo^>^, Kongl. iVl:>j:ts belallningsbalvande oell Ilärads-llätterne nu uppgilvit, elier lör Ilede lings-lag med 160 ll:dr, oell lör 8vegs lings-lag med >5o ll:dr ärligen. Kongl. !VIaj:t lörlililver med ali Kongl. l^käd oeb önnest brikets 8tänders 8tats-Dtskott 8täd86 välbevägen. Datum ut su^ra. e^ki. don^lv. f// ö/ve/' /iV-rK-reerUs/r^e», r',r /ö> //«? ?.s ^o/rr/-rA6/r r « ^oe/e c/e/r 5 ^e/riemöe/' 1840.
Och jag föreslår alltså: n) att Riksgälds-Contorets obligationer till Rikets Ständers Bank varda omskrifne att lyda på 1000 R:dr i silfver eller 4000 h;dr Curant, hvaraf skulle uppkomma i65o partial-obligationer med förskrifven ränta å 4 proc., men utan uppsägning från annan än Riksgälds-Contorets sida; b) att i en hufvud-obligation Riksgälds-Contoret utfäste sig årligen hos Banken infria 33 af nämnde obligationer , svarande emot den nu bestämda årliga 3 proc:s afbetalningen eller 88,000 R:dr Banco; c) att Ränte-Couppons för 10 i sender meddelades såsom följaktige obligationerne; cT) att Rikets Ständers Bank måtte vara skyldig att, innan partialobligationerna afsättas, hembjuda desamma Fullmägtige i Riksgälds-Contoret. ” Med Herr von Troil hafva sig förenat: Grefve Posse, A, Friherrar - Statsoch Banco-V(sköttens Utlåtande N:o 52. 5 ne Stjerneld; Stjernstedt och Boije; Herrar Lagerheim, Bogeman, Stuart; Pejron och Grefve Gyldenstolpe, C.; Doctorerne Engström, Elfström och Heurlin, samt Herrar Norman, Helsingius, Santeson, Leffler och Helleday. Doctor More’n har jemväl instämt med Herr von Troil och tillagt: "Genom detta beslut kommer oredan och äfventyrligheten af Bankens sammanblandning med Riksgälds-Contoret i större mon att fortfara, äfveniom derigenom misstroende skall väckas till Ständernas uppsåt att betala skulden till Banken, och med detsamma misstroende till Bankens förmåga att fortsätta sin lånerörelse.” N:o 5a. Antom till Exp.-Utsfc. den 24 Januarii Betänkande, i anledning af väckte motioner, dels att Kongl. MyntVerket ofördröjligen måtte ställas under Kongl. BergsCollegii Öfver-Styreise, dels ock att Kongl.
Bevillningens fördelning samt med tillämpning deraf författa förslag till bevillningens utgörande, Bedan summans belopp blifvit fastställd , men icke att föreslå allmänna hushålls-anstalter och förändringar deruti eller att upptaga de hos Rikets Ständer uppkomne frågor om förändring, förklaring och upphäfvande af lagar och författningar, som röra Rikets allmänna hushållning, — föremål, som likmätigt 53 och 89 §§• i Regeringsformen, och 34 §. i Riksdagsordningen tillhöra Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottet, till hvars yttrande flere med förevarande ämne gemenskap ägande frågor äfven blifvit vid denna Riksdag remitterade. Att Bevillningsutskottet icke äger att med dylika frågor sig befatta, synes Utskottet äfven för sin del hafva insettj då detsamma förkla - 3i8 Ben 28 Junit f m, rat sig ”icke tillkomma, att ingå i granjkning af nyttan och nödvändigheten af de författningar, font till de Svenne Fabrikernes fördel blifvit vidtagned’ Då Högloft. Utskottet likväl, i uppenbar stridighet med detta erkännande, sträckt sin handläggning härvid utöfver den gräns, som i Grundlagen är utstakad för dess verksamhet, lärer val Utskottets förslag i denna delafäinnet ej förtjena något afseende. Emedlertid torde det mig tillåtas att vid detta tillfälle få vördsamt underställa Höglofl. Ridderskapet och Adeln någre ytterligare anmärkningar, hvartill Utskottets Betänkande gifver anledning. Ifrån den stund, då Sverige började inse angelägenheten, att, elter andra välbeställda Staters exempel, söka befordra dess egne slöjders tillväxt och förkofran; fann man äfven nödvändigheten af serskildte anstalter till den inhämske slöjde-idkarens skydd emot utländsk, medtäflan. I detta ändamål hafva förbud tid efter annan blifvit utfärdade emot införsel af sådane tillverkningar, hvilkas åstadkommande inom landet man velat uppmuntra.
Den opinion, som länge varit min, är i sjelfva saken ternligen nära öfverensstämmande med Frih, Cederström?; men jag liar dock röstat emot förslaget af skäl, att för bedrifvande afen vexelhandel fordras en vana vid dylika affärer, som ej kan väntas af de tolf personer, hvilka utgöra Bancostyrelsen enligt dess nuvarande organisation. Jag anhåller, att till prot. få förklara, att detta är anledningen för min vägran, och att jag, efter ett halft års begrundande afämnet, ej vågar tillstyrka motionen, hvadan jag äfven röstai' för bifall till Utsks betänk. BancoUtsks betänk. N:o 44 klef R* °* Ad. bifallet. Ånyo föredrogos och biföllos BancoUtsks d. 29 sisth Sept. på bordet lagda betänka: N:o 45. i anledn. af Hr Professor Agardhs motion ont en lämplig tull för exporteradt silfver; jN:o 46. i anledn. af Hr Doct. Petterssons motion om nedläggande af all ersättningstalan emot enskilda personer för de medel, hvilka från Malmö lånecont. utgifvits, men för hvilka conloret, till följd af förre Kamererare!! Lindstedts bedrägliga förhållande, blifvit i saknad af godtgörelse. Till handlingarna Iades vid förnyad föredragning BancoUtsks d. 29 sisth Sept. på bordet lagda utlåt. N:o 47 i anledn. af framställda anmärkningar vid Utsks under N:o 27 afgifna betänk., ang:de väckt motion om utsättande, i de från Banken utgående qvittenser öfver ränteinbetalningar, af det primitiva lånets återstående capitaibelopp. Vid förnyad föredragning af förstärkta BancoUtsks d. 29 sisth Sept. på bordet lagda memor. N:o 48, med anmälan om utgången af den omröstning, som inom förstärkta Utsk. blifvit anställd öfver åtskilliga frågor, rörtde hufvudgrunderna för bankens rörelse och förvaltning, blef samma memor. lagdt till handkna.
Först då kommer den rätta st£m-ningen, inspirationen, andakten — och detta är sannerligen vanskliga ting, d&amp; man ej är utbildad till Wagnersängare ex professo. Ijeonard Labatt lät oss i sin Tannhänser smaka en profbit af denna konst. Intressant skalle vara om man hos oss kunde fft tillftlle att höra och se någon af samtidens WagneraposUar par préférence — Nieniann, Winkelmann, Vogcl eller så. En attendant — görom rättvisa åt hr ödmans om Arnoldson erinrande fina och klara diktion, åt hans särdeles i bröllopsscenen ädelt och fagert klingande sång, samt åt hans dramatiska uppträdande, der många intentioner äro godt och väl uttänkta, om ock sångaren ej för fram allt det som föresväfvat hans uppfattning af det också härutinnan rätt vanskliga partiet. Elsa har visat sig i dubbel skepnad: frök. Selma Ek och frök. Mathilda Gr abo w, hvilka den ena efter den andra sjuknade ifrån partiet, som — i analogi med hvad vi i sista revyn sade om sjukbudssång — naturligtvis genast blef fr k. Javettes. Om an denna sistnämndas framställning i sin helhet var undermålig, fordrar dock rättvisan att man erkänner hennes — åtminstone i 3: dje akten — ganska väl öfvertänkta och rätt uttrycksfnllt fram-stälda spel. Frk .. Javette saknar visst icke anlag, specielt som skådespelerska, men det år mycket som erfordras för att bli en god operasångerska, om ' det också numera — dessvärre — ej fordras så mycket för att bli en applåderad och lagerbeströdd sådan. Avancera vi vidare i denna riktning bör det till slut endast göras sångaren eller sångerskan behof af — goda vänner, trogna grannar och mera sådant och — applåden smattrar, blomsterregnet strömmar — » konstens lön »! Bravo, Bravo, bravissimo! Det säger sig sjelft att de begge förstnämnda sångerskornas framställningar stå på en mera konstnärlig nivå, om än i sanningens namn ingendera kan anses för rolen fullt lämplig. Minst frök.
Vi kunna derigenom också låta våra barn roa sig mer, och icke som nu pina ut dem. Glädjen tyckes hålla pa att bli ett brott, men det kan bero på, att vi sökt den på orätt håll! Ty en glädje, som förderfvar helsan, är dum helt enkelt. Att dricka och äta, tills man får magkatarr vid 30 år, är dumt, ty sedan kan man icke mer njuta af den glädjen och tyvärr icke af någon annan heller. Och om vi sålunda skulle försöka böija att lägga bort alkohol, hvars bruk ju, genom att försätta oss i ett partielt vansihne, gör våra beslut opålitliga, våra handlingar slappa, våra tankar sväfvande, så skulle det bli lättare för våra bam att afstå från det oskicket helt och hållet, och svårt blefve väl predika nykterhet för de unga, när vi sjelfva voro onyktra. * Som häraf synes, har jag, sedan jag skref &gt;Likt och Olikt », ändrat tankar om rusets oskyldighet.Att nu åvägabringa likställighet genom att äfven föra våra qvinliga vänner på krogen, anser jag vara en dålig utväg, och våra qvinliga vänner skulle med sin stora magt, väl begagnad, i dess ställe kunna föra oss från krogen. Men huru skola våra enskilda bemödanden lyckas, då våra barn se sig omgifha af föredömen uppifrån, se föräldrames bemödanden hånas. Barn hafva ingen böjelse att bli martyrer. Derför skulle de, som ha lagstiftningen om hand, och hvilka hånande uppmana folk att reformera sig, helt enkelt förbjuda en person, som begagnade alkohol, att utöfva domarmagt, prestekall eller andra ännu vigtigare embeten, eller också taga ut steget och konseqvent föra alkohol under giftstadgan, dit den hör. Det sista har man i vissa stater i Amerika på majoritetens begäran infört, och ingen har sörjt öfver att fä vara omgifven af beständigt kloka menniskor. Huru skola vi kunna förenkla oss i lefnadssätt och klädedrägt, dä en person, som klär sig » under sitt stånd », anses som en förfallen menniska och icke kan söka en syssla. Huru skola vi kunna nedsätta våra inkomster, då vi derigenom kanske beröfvas rösträtt?
Och är hos E. K. M. Riksens Ständers underdåniga anhållan, att E. K. M. i Näder må täckas vidtaga nödig åtgärd för verkställighet af hvad de sålunda beslutit. Riksens Ständer framhärda etc. Uppl. och godk. bos Samt], Riks-St, den % Mars 1818- Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om utsträckning af Remisslaget för Landt-Räntmästare. Sorn Eandt-Räntmästarne innehafva en både ansvarsfull och sysselsättande tjenstbefattning och böra vara så lönade, att de ega sin utkomst, samt genom tidernas förändring det dera å StatsVerkets medel och Kronouppbörden bestådda P.emisslaget blifvit ansedt utgöra en stor del af deras: aflöning, hafva Riksens Ständer funnit icke med billigheten förenligt, att Landt-Räntmästarne, såsom under sednaste krigsåren skett, Underdåniga Skrifvetser. 105 skola sakna denne inkomst å de summor, hvilkas utbetalning i orten behöfves, hvarigenom deras besvär vid utlefvereringen och redovisningen snaiare är större, än dä medlen afskickas till Embets-Verken här i Stockholm. Af sådan anledning få Riksens Ständer hos E. K. M. i underdånighet anmäla det beslut, att Landt-Räntmästarne hädanefter å hela uppbörden i Eandt-Ränteriet, med det undantag likväl, som i de flesta Eänen tillförene egt rum för de efter Stat till ständige aflöningar i orten utgående medel, måga tillgodonjuta det bestämda Remiss'aget, ehvad penningarne efter serskilda Förordnanden för inträffande tillfälliga u gifter i orten utlefvereras, eller lili afsändande annorstädes anordnas, eller i vanlig ordning till Etnbets-Verkeri i Stockholm remitteras. Riksens Ständer framhärda etc. Uppl. och godk. lies Samtl. Riks-St, den 1 Mars 18r 8- Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Löjtnanten Thorsells innestående Expektans-Arfvode.
&eftimonia 9lcabemtca — 15. ifcittftanbsbref att hålla näring och faffe famt mera bplift, h>t>ar ©Ijnttor, geometriffa, font utgifwaö fran Sanbtmäteridontoret i 0todl)olm famt af Sanbtmätarne i lanböorterne: för Ijwarje ^elt Ijemntan ' — 20. berunber titt od) meb tre fjerbebelé l)emntan — is. berunber — 10. £)d) belägga^ ej ntiitbre geometriffa djartor än perga* mentébref på bet fått meb d)arta (igillata, att benfamma påfliftraö l)anblingen, l)warwib åtminstone få mpdet af papperet, jemte ftätnpeln, bör faftl)äftaé, att berå fan tednaé, titt l)wab bofitment cpartan ^örer. ©onationer, refolntioner berå, forn antingen efter Äongt. 9Jlaj:tö fpecietta förorbnanbe etter allmänna författningar förlänaö i gobé etter penningar af allmänna mebel, få wib @tatéwerfet, font af anbra pnbfifa fafor od) fonber, när gåfwati i wärbe etter penningar går öfwer 100 9i:br, förfeö meb ftämplabt papper efter fer för Ijmtbrabet. 12 9t:br otc. ^offcbrcf förfeö meb charta ftgiöata titt en fjerbebel emot pmab för föpeod) bpteöbref jtabgaö, på nebanftåenbe fatt: till od) meb 100 3?:br — 15. famt för pmarje futta loo 9t:br berutöfmer — 15. $ibcifommif! SJlajdö ocp tttifetö $ammar
Elementar-läroverken, rörande musik-och sånglärares vid nämnde läroverk lönevilkor och pensionering; motion af Herr Adolf Fredrik Husö Nisbeth: se Motioner. —, om de så kallade döda språkens uteslutande från läroämnena vid nämnde läroverk; motion af Herr Adolf Fredrik Ulfsax: se Motioner. —, i anledning af väckta motioner angående undervisningen derstädes och dermed sammanhängande ämnen: B. II. 622; III. 128, 387, A. 402, 404, 445,' 455, 456, 458; E. IV. 193. Elementar-läroverket i Strengnäs, angående ersättning för hushyresmedel åt fyra Lektorer derstädes: se Stats-Utskottets Utlåtande Nrn 66 angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Åttonde Hufvud-Titel. —, i Westervik, om dess utvidgning; motion af Friherre Johan Nordenfalk: se Motioner. Elementar-skolorna i riket, de Tekniska, i anledning af väckt motion om revision af stadgarne för dem samt för Teknologiska Institutet: B II. 658; lil. 129, 475, A. 475. 42 — E — Elfsborgs kungsladugård, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående upplåtelse till Göteborgs stad af nämnde kungsladugård med dertill hörande lägenheter: B. IV. 603; V. 43, 67, A. 72, B. 427, 441, A. 441, B. 540, 543, A. 543, E. 637. Embetsoch tjenstemän, angående beredande af så kallad semester för civila sådana; motion af Friherre Ludvig von Platen: se Motioner. Embets-Berättelser, Rikets Ständers Justitie-Ombudsmans: se Berättelser. Embetsverk, i anledning af väckt motion om indragning deraf, om inskränkning i allmänhet af tjenstemännens antal, nedsättning af deras löner, m. m.: B. I. 526; II. 30, A. 39.