Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I denna del Iades Mesnorialec till handlingarna ; 8:de grunden. 6:te Voteringsproposition nen bifölls ; men då Borgare-Ståndet nu mera hade frånträdt sitt Beslut, angående Fynd, så fann Ståndet, att 7'.de Voteringsptopositionen komme att förfalla j g:fle grunden. Ståndet godkände 'gults [Voteiingspropositionen; och 12:te grunden. Sedan Borgare-Ståndet frånträdt sitt i denna fråga förut fattade Beslut, så fann Ståndet g:de Voteringspropositionen böra förfalla. S. D. Å nyo föredrogos oell biföllos Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomiej Utskottens Utlåtanden : N:o 58, angående Kronobrefbäringen samt åtskilliga med densamma förenade olägenhet ter; ogU P/of. Utdrag den 14 Augusti 18äg,’ 4y Nio 60, i anledning af erhållna återremisser på Utskottens Betänkande, N:o 21, om behofvet af ny Provincial-Läknres tillsättande i åtskilliga delar af Riket. Från Högloflige Ridderskäpet och Adeln. S. D. Då nu å nyo fdredrogs Lag. samt Allmänna Besvärsoch Oeconomi® - Utskottens, den 2 sistlidne Julli, under Nio 45, afgifne och , den 9 i samma månad e. rn., på bordet lagda Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens, under N:o 5, förut meddelade Betänkande, rörande Kammar-Rättens rättighet att, i vissa fall, fullfölja gjorda anmärkningar; fann Ridderskapet och Adeln för godt att berörde Utlåtande afslå namt besluta en underdånig Skrifvelse tilt Kongl. Majit, med anhållan, att de Stadganden uti Kammar-Rättens Instruclion e'ller serskilda Konungabref, som inskränka KarnBiar-Rättens allmänna Domsrätt i andra \
Herr dllorclc-nstolsie, Gullers, hemstälde'om har »ovre sräga om annat, än hwad som rörde Religion och goda seder. Att den tillstyrkta friheten ej more Lerenio strioande, syntes af Lag-U stöttets Betänkande. Herr djoräeustojxe wille blott anmärka att när det utan alt strida mot religion och seder kunde rilllätas med dispense, wore det äfwen lika »stylvig! desi förutan. Friherre 8tMnste6t, (larl 6ustak, anhöll om votering, och att proposition dertill mätte sä justeras. Friherre Lehrström, önstade, att om de som Legärvt votering ej derifrån wille afstä, voteringen genast mätte sa begynnas. Derefter uppsattes och justerades följande voterings proposition. Den som bifaller Lag - Utskottets Betänkande, rörande ändring uti 5 och 6 L L 2 Cap. GiftermälsBalken, strifwer > Den det ej will strifwa Dm 4 November. I2Z nej, fö rbl i fw er wid hwad allmänna gen förut i deli-» fali stadgar. Anmäldes och infördes en Deputation ifrän det Högwördige Pr aste - Ständet, anförd af Biskopen r Linköping Herr Doctor Kvkenkem, hwilken tillkannagaf, att Präste.Ständet, i likhet med Ridderfla» pet och Adeln, lagt Hans Maj:ts Konungens proposition rörande en allman National - Bewaring pä bordet, till desi Ständet hunne fä del af Stats-Rädets deröfwer asgifne yttrande.
Alla dessa motioner talade dock endast om rösträtt för inlin, men till l~onstitiitioiisi~tslcottets afstyrkaride utlataiide 1ia.de en af ledainöteïna, l i e r ~ A. Hecli ?z, fogat en rese~.vatioii., Iivnri haii förorcladc: er1 at " inotioiierna ined den andring att ordet w nian » $J.qrttes iiiot, person ». Detta för. k~i1111ans politiska likstiilligliet med inaiiiien SK betydelsefiil1: b förslag ledde visserligen icke till iiigot vidare resiiltat, koni icke eii gång tinder beliaiidling iirider de långa och ifriga debatterna, inen flere talare inom bada kainrarne tycktes inse, vare s i g de fruktade eller hoppades det, a t t det politiska streckets borttagande eller sänkande som en nödvändig konsekvens skulle medföra rösträttens utstriickning 2fveli till kvii~noriia. - * I. c. Meddelanden f i h Fredrika-BremerFörbundet. Fredrika-Broiner-Förbundets arsmöte agde rum torsdagen d. 1.4 inaj i 1äkaiesiillskap.ets lokal under ordförandeskap af lioRiite~identeii Börtzell. Sedaii af ordföranden upplästs delaraf årsberiittelsen - livaraf bl and annat fraingick, a t t f örbiiiidets vei.ksainhetsfält imder hret utvidgats, a t t storartade stipendiedonationer k o n h i t förbundet till godo samt a t t förbundets kapital stigit till kr. 12,646: 25 - kassaförvaltareiis rapport och revisorernes berattelse, beviljades styrelsen ansvars' ' frihet för clet g h g n a b e t s förvaltning. Hiirefter förrättades val efter de styrelseledainöter och suppleanter,.
Dahlgrens ofvanberörde underd. ansökning. Handlingarne i detta mål visa: att uti en, på Dahlgrens begäran om undersökning derom , att f. d. LandsSecreteraren Kleman skall å LandsSecreterare-tjenstens vägnar af Dahlgren uppburit den honom till betalning nu ådömde Summa, hos K. Svea HofRätt, emellan Adv.FiscalsEmbetet derstädes och Kleman, förehafd. samt den i5 Nov. 1824 afgjord skriftväxling, Adv.FiscalsEmbetet, efter granskning af de handlingar och qvittencer, på hvilka Dahlgren grundat samma sitt påstående, funnit dem icke vara af den beskaffenhet, att talan om ansvar eller ersättning emot K. M:ts Befihde på dem kunde grundas, hälst 2:ne af Kleman till Nilman utgifne reverser och ett qvittence voro så uppenbarligen enskilde Handlingar, att tvekan derom omöjligen ägde rum, samt ett senare qvittence äfven tydligen utmärkte, att Kleman, såsom han uppgifvit, emottagit de deri omnämnde medel endast i ändamål, att för Dahlgrens räkning emot qvitto insätta dem i a()8 Stats-U tskottets Länets Ränteri, hvaraf följde, att Kleman, såsom Dahlgrens enskildta Ombud uämnde bestyr sig åtagit, och underskriften ex Officia icke kunnat missleda Dahlgrens omdöme i afseende på qvittencets egenskap af enskild handling, samt den omständigheten att LandsContoirets Sigill blifvit under qvittencet anbragt, istället att förvilla, bordt väcka Dahlgrens uppmärksamhet; hvartill äfven komme, att Dahlgren sjelf nogsamt ådagalaggt, det han icke betraktat det senare qvittencet såsom en af behörig person utfärdad officiel handling, i hvilket fall han icke kunnat anse sig behöfva, såsom nu skedt, för qvittencets innehåll, 3ooo R:dr B:co debitera Kleman i räkning och derå taga qvitto samt för räkningens saldo söka intekniog i Klemans fasta Egendom.
v ^. • ' S v a r t helsiden Merveilleux från 1:68 pr meter JNv * / Svart helsiden Merveilleux l:ma från 3 kr. pr X^? ^ s y ^ ^ Svart helsiden Faille från 2: 1 0 pr meter pr meter ^ ^S^ / halfsiden Atlas till brudklädn. Idun Stockholm, Iduns Tryckeri N; r 39 Fredagen den 1 oktober 1897. (510) Prenumerationspris pr å r: Idun ensam Iduns Modet., fjor ton dagsup pl. Iduns Modet., manadsuppl Barngarderoben kr. Allm. telef. Rikstelef. Redaktör och utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Träffas säkrast kl. 2 — 3. Redaktionssekr. : J. Nordling. Aktiebolag. Utgifningstid: hvarje fredag. Annonspris: 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 öre för hvarje päbörjadt tiotal stafv. Lösnummerpris 15 öre (lösn:r endast för kompletteringar.) Utländska annons. 70 öre pr nonp.-rad. V å r a landshöfdingsfruar. Amelie Fagerlund dottern att ägna sitt intresse åt mindre lyckligt lottade medmänniskor, hvartill ock rikligt tillfälle gafs efter den ödeläggande brand, som öfvergick residensstaden i Värmland år l ß 6 5. I Karlstad hade emellertid den unga frö- ken Amelie i vice häradshöfdingen C. A d. Fagerlund påträffat den man, som skulle blifva hennes följeslagare genom lifvet. Bröllopet firades den 11 juli 1872 i Jönfödd Ekström. Då fru Amelie Fagerlund visserligen utan stränghet, men dock med otvetydig bestämdhet uttryckt den anhållan, att den korta lefnadsteckning, som skall åtfölja hennes bild i Idun, ej måtte blifva vare sig inväfd eller beströdd med blommor, så vilja vi, i likhet med en hvar, som kommit inom JULIA SVEDELIDS född Azelius. AMELIE FAGERLUND född Ekström. räckvidden af hennes vänliga auktoritet, försöka att efter bästa förmåga ställa oss hennes önskan till efterrättelse.
Slottet, där det reser sig bakom sin egen brygga, verkar riktigt imposangt, trots sina mjuka former och smärta torn, och är vaktadt af två mäktiga lejon, som ligger på ett par omstjälpta svartmålade trälårar. » Det var inte så noga med montrarna på den tiden, gubben lilla, » sa jag, » oeh ändå ser man genast att det är Göta lejon, just Göta lejon och inte något bodlejon, som vakar här. » Inte begriper jag mycket af arkitektur, det ska Gud veta, ja, Gud vet, om jag begriper något alls, men att » Tre Kronor » verkar som ett slott bygdt för slottsfolk, det är jag ändå säker på. Och så är det öfverallt i » Gamla Stockholm ». Hvarenda hus är en personlighet omkring en personlighet, om så personligheten är en kung eller en skomakare, och hus bör vara personligheter, inte kaserner — men det där hör inte hit. Nog är vårt nuvarande Kungliga slotts borggård ofantligt vacker och parangt, men inte tror jag, att där finns en enda sådan plats » att drömma drömmar på » som pelarhallen, loggian, eller hvad det heter, i » Tre K r o n o r »? Inuti slottet fick vi se fyra rum half-fyllda — rummen var visst ämnade att röra sig i på den tiden? — med gobelänger, sniderier och skåp, som stått här, bara här, på denna enda fläck i tre hundra år, medan tiden ilat förbi och förgäfves ruskat och slitit i de bastanta låsen för att slippa in. » O, om jag fick k3^ssa honom ändå! » sa jag, med en djup suck af öfverförtjusning. » H v e m? » frågade Ruffen förbluffad. » Han, som åstadkommit allt det här: Liljekvisten, vet jag. » » Jag ska fråga honom, » sa en röst bakom oss. » Jag tror visst att » IDUN 188 Det var Lycko, som stod där, med hatten i hand, så fin och putsad, att han tycktes bestå af bara guldknapp och knäppta handskar i dag.
II Den 32 December e. m. inkomst; men om den behållna inkomsten minst af alla kan utrönas, så måste den äfven minst af alla freda från ojemn beskattning; ty hvarje individ följer sina egna grundsatser för beräkningen af denna inkomst. Deremot är brutto-inkomsten alltid känd. Den ena Köpmannen i Staden känner den andres affairer. Den ena grannen på landet vet, hvadden andre grannen haft för inkomst. Dessutom kan det äfven gifvas andra controller för den allmänna rörelsen, och när frågan är om hvilken beskattning skall medföra den minsta tunga och de säkraste controller för i möjligaste nion jemn beskattning, så tror jag, att, om hvar och en frågar sig, hvad han har betalt efter de förra författningarne, och jemför summan med hvad han enligt förslaget skulle komma att erlägga, skall han derpå nödgas svara: jag vinner och jag vinner betydligt på förändringen. Det har ytterligare blifvit anmärkt, att förslaget innefattar ett upphäfvande af Indelningsverket. Med fullkomlig kännedom af hvad vårt närvarande Indelningsverk kan uträtta, med kännedom äfven om medlen, alt göra Beväringen så användbar sorn möjligt, har jag funnit, att genom Indelningsverkets upphäfvande säkrare försvarskrafter kunna åstadkommas. Jag har i anledning deraf uppgjort de calculer, som äro vidfogade min Motion, och man skall deraf Den 22 December e. m. i63 finna, att de 3o8,ooo man, som enligt förslaget skulle blifva att tillgå, kunde underhåll as med obetydligt större kostnad, än den Indelningsverket medför. Den särskildta reserven förmodar jag att ingen menniska skall vilja undandraga sig. Nu frågar jag: skulle icke hvarje fri Svensk man erkänna sig sjelf och sin son skyldig, att deltaga i sitt Lands försvar, då han visste, alt alla deri deltogo, alt alla betalte i lika förhållande som han till Statsutskyldernes utgörande? Det finnes ingen bonde, som icke härtill genast skall svara ja. Om Sverige nu icke är i stånd att bereda sig andra tillgångar eller utvägar till hvad som erfordras för försvarsverkets fullkomnande, så frågar jag, om icke förslaget är värdt att tagas i moget öfvervägande.
Jorda-Balken, o ra den, som annars Jord, Hus och Tomt sälja, skifta eller förpanta kan; enligt hvilken Förklaring det med Lagens grund och mening instämmer, att, enär i stöd af ofvanåberopade klander anföres deröfver, att annor mans Jord, Hus och Tomt blifvit såld, skiftad eller förpantad, utan rätter egares öppna Bref och Fullmagt dertill, det icke är Domaren, om ock uppbud med laga stånd mellankommit, i sådant fall eller af utfärdad Fasta betaget, att, efter Lag och sig företeende omständigheter, pröfva en dylik talan, då i öfrigt den tid blifvit iakttagen, som i Lag och Kongl. Förordningen den r± Maji i8o5 föreskrifven är. 5:o Den 16 December 1819; CirculairBref till Hofoch Ofver-Rätterne, angående verkställighet af beslut i brottmål; uti hvilket Circulair-Bref stadgas, att, när en tilltalad, efter erhållen del af ett i afseende på honom gifvet Utslag, dermed förklarat sig nöjd, och vid ett sådant förklarande törblifver, samt fråga ej eller eger rum om högre ansvar, än hvartill dömdt blifvit, något hinder för verkställigheten af samma Utslag icke bör möta i den omständighet, att tiden till ändrings sökande ej förflutit, men att, om den tilltalade, innan besvärstiden tilländagått, återkallar sitt förklarande, att han med Utslaget är nöjd, det ådömde straftet, icke kan, emot den sakfäldes vilja, verkställas 9i förr, än tiden till Besvärs anförande gått til* ända och laga kraft kommit å Utslaget. 4:o Den 21 Junii 1820; Bref till Hof-och Öfver-Rätterne, angående Straffet för andra resan föröfvadt inbrott; genom hvilket Bref stadgas, att Kongl. Brefvet den 1 April 1773 och Förklaringen deröfver den 3o i samma månad och år, böra sålunda förstås, att den, som en gång lidit straff för inbrott, men åter för andra gången, i afsigt aft stjäla, med en sådan förbrytelse beträdes, skall, utan afseende på värdet af det tillgripna , vara, i och för sjelfva inbrottet, förfallen till det i 1773 års
Direktionen meddelat det yttrande, att någon boningslägenhet inom Kiddarhuset icke kunde åt Vaktmästaren lämpligen inredas, helst, om någon lokal å vinden dertill användes, alltför stor eldfara derigenom kunde uppkomma; och ansåg Directionen i öfrigt det vara oundgängligen nödigt att Vaktmästaren fortfarande egde en bostad inom Kiddarhusets tomt. Utskottet har tagit detta ärende i noggrannt öfvervägande;' och ehuru Utskottet anser det vara särdeles önskligt, ej mindre att de å Kiddarhusgården befintliga byggnader, hvilka äro serdeles vanprydliga, borttagas, än att ett för hufvudstadens försköning lämpligt ordnande af Kiddarhusgården derefter må ega rum; likväl och då, enligt hvad Kiddarhus-Direktionen npplyst, tillgångar för närvarande saknas för verkställigheten af nämnde förslag, har Utskottet funnit betänkligt att detsamma tillstyrka. Riddarhusreparationsfondens skuld för de å Kiddarhuset redan verkställda dyrbara reparationer utgjorde, då Riddarhus-Direktionens Kiksdags-Berättelse i sistl. Oktober månad afgafs, 42,500 Kdr, hvartill bör läggas 2 års obetalta räntor å 5 proc. från 1861 års början till den 1 sistlidne Januari 4,250 Kdr eller tillsammans Kdr Ernt 46,750. Om de gamla byggnaderna komma att år 1864 rifvas och tvänne nya flyglar att i stället uppföras, blifver förhållandet följande: Förlorad hyra af lägenheterna å gården 4,531, 50. Enligt kostnadsförslaget skulle uppförandet af de tvenne större Flyglarne erfordra en utgift af omkring 221,000 Kdr, hvarå årliga räntan å 5 proc. utgör , 11,050 17,919. Riddarhus-Utskottets Utlåtande JK 6. 9 Tillgång. Inkomst genom uthyrning af lägenheter i de nya flygelbyggnaderna 4,100. hvilken dock icke förr än efter 1 å 2 år kunde påräknas.
S, Fröt. IÖ34 9 Sami. 1:dra Bandet ,6 usta Häftet, 42 Fröt, Utdr. d. 32 Nov. 1834* till handlingarne; N:o 319, rörande tiden, ifrån hvilken den nu verkställda Stats-reglering skall laga sin början, bifölls; N:o 320, i anledning af erhållen återremiss å Memorialet, N;o 283, angående gratification åt Stats-Commissarien Tauvon; omförmälde gratification bestämdes tili 1000 Rdr B:co; N:o 3ai, med berättelse, angående den innevarande Riksdag verkställda granskning af Stats-Verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, återremitterades; N:o 326, med berättelse, angående verkställd granskning af Kongl. Krigs-Academiens räkenskaper, bifölls; N:o 327, angående verkställd granskning af Tull-Verkets räkenskaper, bifölls; N:o 828, angående verkställd granskning af Post-Verkets förvaltning år iS3i, bifölls; N:o 32Q, angående verkställd revision al Kongl.
Riket i et aderkonarigk krigs olyckor, Skader och Byar plundrades och brändes, ingens fannö, som ej genom kriget förlorar en Får, en Son, eller en Bror, och han war dock af Medelclasien och den arbetande hopen tilbeden under fin lefnad och begråten länge efter sin död. I dei uplysta England skulle wisierligen samma beffatlningöjäct följas, om man icke der, genom dryga palagg pa ösmeisiödLwaror, äfwen sa säkert kom ät den rika: en mor ho cl > som pasiar i et Land, der Lcmsumkionen af öfwcrsiödswaror ar sä stark. Man torde inmcmda mot detta Lomribmionb-satt, at der qwafwer Incluckiien. Den som äger blott Tunnor Guld, mindskar ej sin idoghet för mindskuingcn af ^:dcl eller schel i sina rsvonuer för et par ar, och om Millicmairsn skulle hota, at uphöra med sin inäuliris, sa tror jag, al mi, pa Statens magnar, böre tacka honom derföre. Läten derföre lVlillionairerne betala 2 til z Tunnor Guld ärligen as sin reverme af 4 och 6 tunnor Guld, och latom osi pä besia fa Personers raktwisa 6eprents skona flera iLOOche ^millers sidsta penning, och lemnom dem ätmindstone et hyende gwar, ak hwitå deras af möda och bekymmer trötta hufwud pa. Will Lilillionsiren, da han vermed kan rädda Fäderneölan» det, ej lefwa af sina rellsrsnäe Tunnor Guld om äret, sä sörtienar han icke wara Medborgare i det fattiga, annu tarfmeliga Swerige.
Prop. Jtä 41. § 3- Hvad här ofvan, angående straffarbete, sagdt är, vare ock tillämpligt, då någon är till arbete å fästning eller tukthus dömd. Förordnar Konungen, att någon, i stället för annat ådömdt straff, må under viss tid undergå fängelse i cell; gälle ock, i afseende å sådan fånge, hvad i 2 § 2 mom. föreskrifvet är. § 4. Fängelse å fästning utan arbete, äfvensom enkelt fängelse med eller utan arbete, ehvad det blifvit omedelbart för brott eller såsom förvandlingsstraff i stället för ådömda böter ålagdt, bör ock verkställas i enrum, om tillgång dertill finnes. % 8. I fall, som i 4 § sägs, njute fången ej afdrag i den ådömda fängelsetiden. Vill och kan han förskaffa sig bättre underhåll eller större beqvämlighet, än i fängelset allmänneligen bestås; vare det honom tillåtet, såvidt ordningen eller säkerheten inom fängelset derigenom ej störes. Fångens make, föräldrar, barn eller syskon må honom i fängelset besöka; dock skall anmälan derom förut ske hos fängelsets Styresman, som eger att för besöken bestämma lämplig tid, samt, der han så nödigt aktar, förordna, alt under besöken någon af fångbetjeningen bör vara närvarande. Af andre, än nu nämnde personer, må fången ej utan vederbörandes tillstånd emottaga besök. Ej må honom förvägras alt bref emottaga eller afsända, der han medgifver, att de af fängelsets Styresman läsas må och de dervid ej finnas innehålla något, hvaraf ordningen eller säkerheten inom fängelset kan äfventyras, ej heller der brefvet är ställdt till Konungens Befallningshafvande eller annan, som tillsyn öfver fängelset häfver. § 6. I fråga om hvad ytterligare i afseende å ensamhetsfångars vård, arbete och behandling skall iakttagas samt hvad i öfrigt till ordning vid ensamhets-fängelse och tillsyn derå hörer, gäller hvad derom redan är eller framdeles kan blifva föreskrifvet. Kongl. Majlis Nåd.
Om de undpr sednaste årtionden införda valsverken, puddlings-ugnorna, nya smidessätten, starka biåsverken, varmappararaterna m. m. ej utgöra en vinst för näringen utan snarare vittna derom, att den förlorat; så har jag mycket orätt, äfvensom i händelse näringens framskridande skulle, på sätt Utsk. argumenterat, ej blott medgifva, (ty det är då möjligt) men fordra införandet af en oinskrän kt handelsfrihet, d. v. s. fordra att näringens idkare skulle beröfvas al! capital-styrka till införandet af de förbättringar, som De 11 29 Juli f. ni. 331 befunnits användbara. Tid ocb stabilitet i närings-systöme äro 2:ne factorer i närings-producten, som icke ådragit sig någon Utskrs uppmärksamhet. Det är dessutom svårt alt fatta, huru Utskts domslut kan tillämpas på sådana näringar, som inom sista 100-talet afår belt och hållet uppkommit inom Piiket. Utsk. fortfar: ”De från en stigande upplysning oskiljaktiga begrepp om frihet i handelsoch närings-företag föranledde R. St. (1823) att öfvergå från tvång till frihet i handel och näringar.’' Hvem nekar, att det närings-systeme, som vid denna period gällde för Sverige, behöfde ändras? Aldraminst kan jag göra det, sorn vid denna tiden å embetets vägnar föreslog betydliga ändringar i den delen, som rör jernhandteringen. Men riktigheten deraf lag ej i den abstracta satsens absoluta gilltighet, såsom statsekonomisk princip. Ty, vore den absolut riktig, oberoende af näringarnas tillstånd vid en viss tidpunkt, — och här anföres den af Utsk. såsom en sanning, hvaråt man fann sig nödsakad all inrymma en större gilltighet,— så skulle stångjernssmidets införande i Sverige under iy:de århundradet, puddlingens och valsningens i England under det i8:de, äfvensom i Frankrike under det ig:de seklet, med allt skäl kunna klandras, emedan restricliva tull-lagar blifvit för ändamålet anlitade uti dessa och måhända de liesta länder.
S. D. Föredrogos ånyo och återremitterades,på grund af dervid gjorda anmärkningar, följande LagUtskottets, den 17 sistlidne Junii, afgifna och, den 9 dennes e. m., på bordet lagda Betänkanden: N:o 71, öfver vackt motion om ändring af 16 Cap. Ärfda Balken; N:o 73, öfver väckt motion om utsträckande af Testamentsfriheten för Städernes Invånare och Preste-Ståndet till likhet med den, som efter Landsrätt eger rum; N:o 73, öfver gjord motion om stadgande, att den, som beträdes med stöld utur täckt jord - 46 Prat. Utdrag den 16 Julii 1829, graf, der jordfrugter förvaras, skall straBas enligt 6 §. 40 Cap. Missgernings-Balken. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens, den 27 sistlidne Junii och den 2 dennes, afgifna samt, den i3 derpåföljde e. m., på bordet lagda Utlåtanden: N:o 4t> * anledning af å nyo framställd begäran om Herjeådalens återförläggande under Gefleborgs Län; N:o 42, om upphörande af den Kronan hittills förbehållna Options-rätt till de uppå KronoSkattejord växande Mästeoch Storverks-Träd. S. D. Då nu å nyo föredrogs Stats-samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens, den 2 dennes, under N:o 45» afgifna och, den i3 derpåföljde e. ni, på bordet lagda Utlåtande öfver gjorda anmärkningar vid Utskottens, under N:o 3, förut meddelade Betänkande, rörande sättet och vilkoren för Kruts transporterande genom Landet för Bergslagernes behof; blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln afslaget. Från Högvördige Preste-Ståndet.
Ultuna fnngögårb Summa lär 4:o. (Stab) odi of § 2 i SSciDtllimtfléff abgan, irfc e?läggc§, fot åt? 18 ♦ ♦ Sif £ayerit!g84ommittéen ufififfattabt märbc. Sif ipröfnings^fommittéen antaget tuärbe. Slutecfniugar. ifJarti» fnmma. $ufmub» fumma. iparti* fumma. $iifmub Sgenbomen. * §emmanS Kummer. @ocfeti >VolffTotebttaanab ... ®ito @o<feitmaaaftn . (Dito ©otfenftuaa 91. ^pnrab £tngöf)uö . 91. 8än .fiabbotpö lanbtbritföffofa Sif £aj:eringS C0O -tr o o o « r> Sif Spr8fmng8«fomtntt» téeit antaget märbe. cCn> -tr o o o « r> Hntecfningar. iparti» funmia. tpufmub» fumrna. ipartifumma. ijufmub* fumma. ^5arti (Stab.) SayeringSbijlritt. ©genbom, för Ifmillen Sif £a>-ering8 Sif ^röfningö Sif ^röfningösfommittécn beflutab förhöjning . Sif Xayering^Iommittéen fiäförb BemiHningS* afgift Sif i(5röfning8*fommtttéen antaget marte. Summa marbe ä ali faft egcnbom. för jorbBru!8« faftiglfct a 3 öve för 100 3t:br. för annan faftigfjet å 5 öre för 100 SR:br. @untnta. 5EitIf|örig Staten. (SBcwillniitgSs^örorbningcn). 9 $ o r m «