Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Finnes ej någon grund för de farhågor, som yppats, att med Canalens fullbordan skola sammanhänga en mängd andra planer till kostbara anläggningar, som skola suga landets märg och must, hvarföre skyndar man då icke att borttaga dessa farhågor? Kan man vederlägga det inkast, att de framgifna calculerna aldrig varit pålitliga, hvarföre sker det icke? Mycket har derom blifvit sagt, men aldrig ulredt, hvaruti det felaktiga i calculen bestått. Vi bafve deremot fått höra en ny calcul framställas, enligt hvilken arbetet bordt kosta mycket mer än det gjort. Om detta är sannt, så ar det icke olikt berättelsen om den, sorn köpte allting för godt köp, till dess han hade förstört allt hvad han ägde, och sedan måste yttra: c’est le bon marche, qui m'a ruum. Kan man åter icke vederlägga allt detta, så bör man lyssna till en opinion, som grundar sig på verklig sanning. Om företaget icke nedlägges, bör man ställa så till, att det får ett allmänt förtroende, och det är derföre jag framlagt ett förslag, som blott har det emot Deri 13 April. sig, ätt dét skiljer Canalen ifrån Bolaget. Det är således icke så mycket fråga om Canalen, som om Bolaget och dess pretentioner. Derföre tror jag äfven, att, om frågan blefve afgjord, på sätt jag föreslagit, genom ett defmitift bestämmande af förhållanderne emellan Staten och Bolaget, den stora fördel derigenom skulle vinnas, att vi för alltid voro ifrån dessa obehagliga stri* der, och sluppe att nästa Riksdag stå i samma obehagliga förhållande som nu; hvilket i annat fall torde inträffa. Jag har grundat mitt förslag derpå, att företaget borde vara ett Statens arbete, och icke ett Bolag vidare tillåtas besluta öm Statsmedels användande. Man hal* sagt, att det minsta afbrott i arbetet nu skulle förorsaka en penningeförlust. Jag känner visserligen icke, om beräkningarne härutinnan äro pålitligare, än de, som förut blifvit framlagda; men låt vara att, såsom troligt är, någon förlust genom afbrottet kommer att drabba oss. Betydlig kan den säkerligen icke blifva, och fördelarne af sakens behandling ur en annan synpunkt voro mycket mera att värdera. Eller vore det icke värdt några tusende
St., om de tysta förmånsrätternas upphäfvande, har fallit genom två Stånds afgörande, så skulle jag vara fallen för att, lika med Hr von Hartmansdorff, afslå så väl delta betänk., som dervid fogade reservationer; men då sådant för närvarande icke skulle tjena till någonting, sedan tre Stånd beslutitannorlunda, så tror jag visserligen, att det vore nyttigt, om ifrån R. o. Ad. någon förbättring i förslaget kunde utgå. Jag skulle likväl tro, att så väl Hr Nordenanckar förslag, som alla de andra, icke pä något vis äro gagneligare och nyltigare, än hvad som nu äger rum. Nu varande lag har hufvudsakligen afsett, att domaren borde vara öfverförmyndare och att synnerligen domarne ä landet borde tillse, att den omyndiges rätt vårdades. Genom ofullständighet i redogörelsen händer det likväl ofta, att den omyndige icke erhåller den rätt, som honom borde ske, ifall domaren alltid kunde tillse, att förmyndaren ovillkorligen skulle göra rätt för sig, hvartill han skulle hafva tillfälle, ifall förmyndaren vore skyldig att hvart tredje år inlemna räkning. Om någon förbättring i det gamla stadgandet skulle ske, så skulle jag för min del tro, att den borde bestå deruti, att den omyndige hade tillfälle att genom domaren i orten fä förmyudareräkningen granskad, derigenom att man ålade förmyndaren att ovillkorligen hvart tredje år till domstolen inlemna en räkning, hvilken genom domarens försorg tillställdes gode män, som sedan ägde att göra anmärkn. hos domaren. Denne skulle då vara pligtig att tillse, alt denna räkning granskades. På denna grund skulle jag vilja föreslå, att R. o. Ad. vid detta tillfälle ville vidtaga en så lydande förändring uti 23 cap. 1 § Arfdabm: ”Förmyndare skall författa riktig räkning öfver det han under händer häfver, så att han vid hvart års slut för nästa hän der må kunna redogöra om sä fordras.
N:o 14, i anledning af väckt motion, angående dag-arfvode till magistratsperson, som skall närvara, då penningar, stämpladt papper, m. m., inläggas och uttagas ur landt-ränteri; samt N:o 16, i anledning af väckt motion om nedsättande af en kommitté för utarbetande af förslag till ordnande af allmänna helsovården. S. D. Vid föredragning af Bevillnings-Uiskottets Memorial N:o 17, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om upphörande såsom särskild beskattnings-titel af den vissa städer tillkommande tolag m. m., vidblef Ståndet sitt i ämnet förut fattade beslut, och godkände de i Memorialet intagna voterings-propositionerna. Den 22 Augusti. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 15 och 19 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 16, i anledning af väckt motion om nedsättande af en kommitté för utarbetande af förslag till ordnande af allmänna helsovården, föredrogs jemväl ett från Vällofliga Borgare-Ståndet ankommet Protokolls-utdrag N:o 550, innehållande, bland annat, inbjudning till de öfrige Riks-Stånden att förena sig i Borgare-Ståndets sistnämnde dag i afseende på nämnda Utlåtande fattade beslut; och beslöt Ridderskapet och Adeln, att, med bifall till ifrågavarande Utlåtande, lägga Borgare-Ståndets ofvanberörda Protokolls-utdrag till handlingarne. S. D.
Län i8i3, då frågan om Skånska Roteringens permanence framställdes, upplysas om framställningssättet af delta ärende till afgörande, innefattande förmodeligen Protocollen förteckningar på Rotehållare, som då varit frånvarande, på de till propositionen om ständig rotering jakande, samt på de nekande dertill, med förbehåll, att vid extra Roteringen qvarblifva; äfvensom upplysning bordt blifva sökt om dem, som, frånvarande vid förenämnde sammanträden, blifvit beräknade lill ständigt knecktehåll, och deröfver besvär anfört, hvilka äga gällande anspråk, att derifrån utgå. Vidare synes mig, att man bort infordra förteckningar öfver egendomarnes uppskatlningsvärden för bevillning i båda Skånska Länen, till ledning för jemförelse af Roleringen i dem båda, och för omdömet om den föregifne ojemna roteringen Länen emellan. Desse handlingar synas mig hafva varit af väsendtlig angelägenhet för målets noggranna pröfning, som jag trott icke hafva bordt undfalla StatsUtskottets uppmärksamhet; och vid detta outredda förhållande, 38 IK-n ii December f. rn. inskränker jag mig nu, med förbigående af mindre deta iller, till de hufvudsakligaste punkter af Utskottens Utlåtande. Deri förekommer först Utskottens afslag å Herr Hallenborgs oell Friherre Wrangels påståenden, att de frånvarande, då frågan i Malmöhus och Christianstads Län om Skånska Roteringens permanence förekom, måtte anses böra få lill extra Roteringen återgå; och skälen till detta afslag,äro af så märkvärdig beskafienhet, att de icke böra undfalla uppmärksamheten, utan med förvåning eraottagas från de Utskott, hvilka erhållit det vigliga förtroende, att bevaka Nationens Constitutionella rättsfordringar, i förening med den enskildte medborgarens.
S. D. Föredrogos ånyo Bevillnings-Ulskottets Memorialer: N:o 2, med öfverlemnande af vice Talmannen Anders Anderssons inom BondeStåndet väckta motion; rörande bränvins-skattens anslående till jernvägars anläggning. Motionen ansågs böra till Stats-Utskottel remitteras; och N:o 5, med återlemnande af Gustaf Larssons från Stockholms län inom Bonde-Ståndet väckta motion, angående användande af en del af bränvins-skatten till de lägre undervisnings-verkens och folkskolornas behof. Motionen ansågs tillhöra StatsUtskottets behandling. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stals-Utskottets Utlåtande N:o 46, angående medels anvisande till vestra och södra jernvägsstambanornas fortsättning efter 4857 års ingång. S. D. Föredrogos Lag-Utskottets Utlåtanden: N:o 6, i anledning af väckt motion, om ett tillägg till Militie-boställsordningen; och N:o 7, i anledning af motion om utfärdande af en förordning, angående vården af civile embetsoch tjenstemäns boställen. Bih. till H. St. Dessa tvänne motioner ansågos tillhöra Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskottets behandling. S. D. Föredrogos ånyo Kongl. Maj:ts Propositioner till Rikets Ständer: l:o Af den 9 dennes, angående förändring uti och tillägg till Riks-akten af den 6 Augusti 1815. Öfverlemnades till Konslitutions-Ulskottet; och 2:o Af den 21 sistlidne November, angående upplåtelse af vissa delar af Jönköpings f. d. fästnings-område till Jönköpings stads disposition för"ny tomtreglering derstädes. Remitterades, jemte ett yttrande af Herr Rudling, till Stats-Utskottet. Frän Reden. Bonde-Ståndet.
Med afseende härå och då det för befrämjandet af landets materiella intressen är af utomordentlig vigt, att Teknologiska Institutet må kunna vinna den utvidgning och fullständighet, som af industriens ytterligare utveckling och lärjungarnes växande antal påkallas, vill Kongl. Maj:t härmed i Nåder föreslå Rikets Ständer: att det å Sjette Ilufvudtiteln för Teknologiska Institutet med 14,100 R:dr B ko, eller 21,150 R:dr Riksmynt uppförda årliga anslag måtte ökas till 49,500 R:dr sistnämnde mynt, eller med 455,934: 22. 18,750: —• 28,350: — Transport 503,03 4:22. Kungl. Majlis Nåd. Vrop, ISr:o I. om Statsverket 18X6. 85 Transport 503,034: 22 att det Kronans lius, sora af Institutet nu begagnas, matte få till den högstbjudande försäljas så snart Institutet erhållit fullständigare ny lokal, och att till den föreslagna nybyggnadens uppförande å lämpligt ställe måtte, jemte köpeskillingen för det äldre, huset, anvisas en summa af 420,000 R:dr R:mt, att i mån af behof användas, deri jemväl inberäknad kostnaden för erforderlig tomt, i händelse någon Kronan tillhörig sådan af tjenlig beskaffenhet icke kan för ändamålet blifva tillgänglig. D:o Då den tekniska elementarskolan i Borås, för hvilken Nådigt reglemente blifvit af Kongl. Maj: t fas t stal dt, numera trädt i verksamhet, hemställer Kongl. Majit att det årliga anslag, som vid sistlidne Riksdag blef nämnde skola för en tid af 3 är eller åren 1855—1857 beviljadt, matte, likasom anslagen för de tekniska elementarskolorna i Malmö, Orebro och Norrköping, varda å ordinarie stat uppfördt till enahanda årliga anslag som hittills, eller 7,500: — 3:o
Denna lindriga förhöjning förkastades dock af de sammansatta Utskotten, hvilka, med 49 röster mot 42, beslöto bibehållande utaf nu gällande tariff, ett beslut, som, enligt min öfvertygelse, icke fattats, derest icke utaf 112 ledamöter, som de sammensatta Utskotten räkna, 20 vid voteringen varit frånvarande. Ibland de många förslag, som vid behandlingen utaf denna beskattningsfråga inom de sammansatta utskotten kommo under pröfning, framställdes ett, utaf en utaf Bevilln-, Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. 17 utaf Bonde-ståndets ledamöter, som jag anser synnerligen förtjena att utaf Riksens Ständer uppmärksammas. Detta förslag var, alt med bibehållande utaf nuvarande klasser och tariff för all redskap, som drifves med eld, uti en serskild klass, oberoende utaf redskapens konstruktion, förflytta all den redskap, som drefves med ånga, ocb beskatta den i enlighet med den tariff, som nu är gällande för den redskap, som med ånga drifves uti 4:de klassen. Företrädet utaf detta förslag, äfven framför det, som utaf afdeiningarne blifvit framlagdt, ligger deruti, att det, hvad ångbränningen åtminstone beträffar, frångår ett utaf de principfel, som vidlåda den fordna beräkningsgrunden, och bygger en öfvergång till så väl fabrikationens riktigare stalsekonomiska utveckling, som till en på denna stödd säkrare beskattningsgrund. lag bar nemligen redan anfört, hvad som äfven utaf Riksens Ständer länge varit erkändt, att pannans tillverkningsförmåga föga utaf dess rymd är beroende. Detta faktum framstår lili ännu högre grad, då pannan med ånga afdrifves. Den kommitté, som, rörande bränvinsbränningen, till Kongl. Maj:t inlemnade det förslag, som vid sistlidne riksdag till Riksens Ständer aflemnades, fästade ock härvid synnerlig uppmärksamhet.
Jag måste beklaga mig, alt Utsk. i fråga om den motion, hvarom nyssnämnda utlåt, handlar, så ungefär tillvägagått. Utsk. säger, att jag äskat att 3:ne nya länsmans-löner måtte uppföras på Blekinge läns stat till aflöning åt 3:ne extra-länsmän i nämnda län. Denna sista mening ”lill aflöning ät 3:ne extralänsmän i nämnda län,” har Utsk. liemtat ur sin egen fatabur, ty min motion innehåller icke något sådant. Min motion innehåller kort och bestämdt, att jag begärt, att 3:ne nya länsmans-löner mätte uppföras på Blekinge läns stat, och dermed punkt. Tillsatsen är, såsom jag sagt, gjord af Utsk. Antalet af extra-länsmän kan behöfvas större eliel' mindre, sådant beror af tillfälliga omständigheter. Det har ej kunnat fulla mig in att begära anslag på ordinarie Den 18 November f. m. stat för tillfälliga tjenstemän. Jag har uttryckt mig så, alt 3:ne nya länsmans-löner må uppföras på länets stat. Dermed åsyftade jag att bereda verkställighet åt den reglering af länsmans-districterna inom länet, som K. M. redan för flera år sedan anbefallt, men hvilken icke kunnat verkställas i brist på löneanslag. Jag anhåller att få vädja lill Huset, huruvida det icke finues någon skiljaktighet emellan Ulsk:s uttryck här, att 3:ne nya extra-länsmans-löner malte uppföras på Blekinge läns stat till aflöning ål 3:ne extra-länsmän i nämnda län, eller alt blott, såsom jag uttryckt mig, begära att 3:ne nya länsmans-löner måtte uppföras på länets stat. Jag föreställer mig, såsom ett åliggande hos Utsk., att återgifva motionärens tanke redigt och icke såsom här nu skett, emedan motsatsen vore nära nog att fästa ett åtlöje vid den motion jag väckt, hvilket jag trott mig såsom embetsman böra kunna undgå. Jag bar blott velat anmärka detta, för all icke genom stillatigande anses hafva väckt en motion sådan som Utsk. här upptagit, nemi. att begära ständiga löneanslag för tillfälliga tjenstebefaltningar.
Lag för inrikes vexlar, gifven Stockholms Slott den 12 Maji 1835, tillika med de, i anledning deraf afgifne yttranden; 2:0 en motion af Herr Stuart, Carl, om underdånig anhållan till Kongl. Maj.*t, att till nästkommande Riksdag måtte utarbetas förslag till gemensam Lag för inoch utrikes vexelrörelsen, hvilken motion Ridderskapet och Adeln ålade Lag-Utskottet att behandla i sammanhang med frågan om antagande af Kongl. Maj:ts ofvannämnde Nådiga Proposition. Från Högvördige Preste-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Bancooch Lag Utskottens Memorial N:o 7, i anledning af vissa skilaktigheter uti Riks-Ståndens senast fattade beslut, rörande Lagstiftningar för enskilde Banker: »Ståndet lät Fröt. Ut dr. d. 14 Maji i830, 99 vid Utskottens yttrande bero, dock med ogillande deraf, att g § skill le förfalla; Betänkande No öfver Herr Fiiberre Ludv. Boyes och Herr N. JV, Strd es anföranden, angående afskiljande af cle oecunomiska och financiela delarne i förslaget till Lag för enskilde Banker, från de delar, sorn röra allmän Civil-Lag: bifölls Från Wullofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Banco-TJtskottets Memorial, N:o 144’ nied förslag till sarnmanjemkning af Riks-Ståndens serskildte beslut, i anledning af Utskottets under N:o 135 afgifna Utlåtande. Härvid stannade Ståndet i följande beslut: i;o antogs den, pag 3, gjorda hemställan lill Borgare-Ståndet, alt afstå ifrån beslutet om en sedel-valeur å io R: lr, i följd hvaraf irsta volerings-proposilionen fordrade cj åtgärd å Ståndets sida; 2:0 afslogs inbjudningen, samma pagina, i afseende på en sedelvaleur å 66
I fråga om beviljande af ytterligare medel för utgifvande af Sveriges gamla lagar, har Kongl. Majit uti dess nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof föreslagit, alt för berörda ändamål fortfarande matté åt Professoren Carl Johan Schlyter anvisas ett belopp af 2,000 R:dr årligen, att utgå från allmänna in dragningsstaten under enahanda vilkor, som tillförene varit af Kongl. Majit äskade. Af det vid den nådiga Propositionen bilagda Stalsråds-protokoll öfver Juslilie-ärenden den 14 Oktober nästlidet år inhemtas likväl, att sedan Kongl. Maj:t vid sisthållna riksdag begärt enahanda belopp, eller 2,000 R dr årligen, deraf 1,100 såsom arfvode och 900 R:dr såsom ersättning för biträde och andra kostnader, men vid statsregleringen, sannolikt genom misskrifning, den ändring blifvit gjord, att endast 1,000 R:dr blifvit upptagna såsom arfvode och lika mycket till berörda ersättning, så hade Kongl. Maj:t, i enlighet med hvad Herr Jusliiie-statsministern tillstyrkt, beslutat äska att utaf berörda anslag Professoren Schlyter, som före ingången af nästa statsregleringsperiod fyller en ålder af 68 år, måtte, äfven om han skulle komma att upphöra med utgiliiingen af Sveriges gamla lagar, af hvilka, sedan tryckningen af Magnus Erikssons Landslag så fortskridit att dess utgifvande, om ej oför utsedda hinder möta, kan emotses vid innevarande års slut, endast Stadslagen och Christofers Landslag återstå, berättigas att under sin återstående lifstid uppbära berörda arfvode, 1,100 R:dr årligen.
Direktionens av Allmänna Brandförsäkrings Verket kungörelse, hur de Verkets medel, vilka till brandskadors ersättande alltid bör vara att tillgå, skall göras fruktbara. Stockholm den 25 mars 1818. Direktionen av Allmänna Brandstods Verket har anhållit att få överlägga hur man skall göra de medel fruktbara, som är avsedda för ersättning av brandskador. Dessa medel måste vara rörliga och alltid finnas till hands vid behov. Samtidigt skall verket och delägarna få största fördel av fonden som bör kunna utlånas efter särskilda grunder. Reglemente. Stockholm den 25 mars De medel av Allmänna Brandförsäkrings Verkets fonder, som är tänkta till ersättning av timade brandskador, genast eller så snart sig göra låter är att tillgå, bör utgöra 1 % av städernas och ¼ % av landets ansvarssummor. De skall disponeras och göras fruktbara på följande sätt: 1 § 1 / 6 av kapitalet skall finnas att tillgå på löpande räkning i Riksens Ständers Bank och aldrig användas till annat än att täcka brandskador. 2 § 5 / 6 skall mot efterskrivna villkor kunna lånas ut till Verkets delägare. Skulle hela lånesumman inte gå åt, kan man låna ut även till icke delägare. 3 § Utlåningen får på inga villkor ske annorlunda än mot hypotek eller obligationer, som är utgivna i Rikets Ständers Bank eller med deras garanti. 4 § Sådana hypotek får belånas med 90 % och 5 % ränta under 6 månaders tid. Direktionen kan därefter bevilja omsättning av lånet. Sker inte omsättning eller räntebetalningen på förfallodagen ökas räntan till 6 %, tills lånet är omsatt eller betalt. 5 § Skulle medel behövas till ersättning för brandskador, skall låntagarna ovillkorligen återbetala lånet inom 1 månad efter det direktionen uppsagt lånet. 6 § Skulle låntagaren inte uppfylla detta krav, har direktionen rättighet att utan iakttagande av lag och formaliteter, sälja säkerheten för lånet på Stockholms Stads Auktions Kammare. 7 § Låntagaren skall jämte hypoteket till direktionen avgiva en förskrivning enligt följande blankett: " Till Allmänna Brandförsäkrings Verket betalar undertecknad ovillkorligen genom insättning i Rikets Ständers Bank 6 månader från nedanskrivna dag en summa av 000 riksdaler banko specie, jämte ränta á 5 % till förfallodagen, samt 6 % för den tid över förfallodagen, som kan utebliva.
— Ja, på sätt och vis, men vet du, jag tror icke, jag fått se hälften af det, jag nu sett, om Anna varit med. Hon har så helt andra intressen. Hon skulle i Paris mest intresserat sig för »Bon Marché» och »Louvre», ja, förstå mig rätt, inte muséet, och sådant tar så mycken tid, det vet jag, sedan vår lilla utflykt till Köpenhamn för två år sedan. — Men det är din egen skuld, som inte lagar, att hon får andra intressen. Jag kan naturligtvis inte döma, hur hon är; när jag reste hemifrån var hon så outvecklad. — Det är hon ännu. Hvad hon är? Jo, hon är en utmärkt liten mamma för våra småttingar. — Och en utmärkt hustru för dig. Hon har ju inga andra tankar än dig och barnen. — Nej, inga andra. Hon pysslar om oss, hon låter mig få mina älsklingsrätter till middagen, hon är rädd, att jag skall förkyla mig, hon är ofantligt omtänksam och alltid densamma, det är aldrig något, som öfverraskar hos Anna, hon är sig alltid lik, densamma i går som i dag och densamma nu och om femtio år, om hon får lefva så länge. — Och det är väl en lycka i äktenskapet, när hustrun har ett jämnt och lugnt lynne? — Jag är ju också mycket lycklig, det vet du väl! Hvad du och hon äro olika! — Jag förmodar, att jag är lifligare än Anna, fast jag är tre år äldre, men det är skilnad, hon blef ju så tidigt gift, fick husliga plikter, som upptaga hela hennes tid, under det jag är en vildfågel. — Ja, en vildfågel. Som man inte skulle kunna sätta i bur, som skulle slå med vingarne och flyga mot gallret — om inte ... — Ja, och som följaktligen inte passar i bur. Jag har ju också varit borta från hemmet så länge, har fått lita på mig själf .. — Fått utveckla dig och dina anlag, och du har helt andra anlag att utveckla, än Anna. — Stackars Anna, tänkte jag där jag satt. — Det kan du inte veta! — Jo, det vet jag. Du har allt, som fattas henne! — Och hon allt, som fattas mig; det är således rättvist fördeladt.
VINNLIG GYMNAST med de bästa NG OFFICERSFRU i Norrland önskar betyg och ref. önskar plats i fam. el. en bildad flicka som hjälp och sällatt som sällskap o. massös medfölja äldre skap. Ansökan till Norra Inåckord - byiån, dam el. herre på resor. Svar till » KompeMäster Samuelsg. 11- 3 tent », Jduns exp; (453; R P U K 2 Å HERRGÅRD i norra Smålan&lt;l finnes NG, STARK, VAN KVINNLIG GYMplats för en yngre, pålitlig, ordentlig koU NAST önsk. plats vid badort under P kerska, som är kunnig i så väl finare som som. el. som biträde hos läkare Utmärkta Stockholm. enklare m; t ' agning, bakning och syltning, samt äger vana att förestå och tillvarataga slakt. Den som äfven är kunnig i väfning har någon vana vid att öfvervaka U I S T D E R. B A H. S A 3 V I, samt hönsskötsel äger företräde. Ansökningar pröfsrad o c h g o d k ä n d af s u n d h e t s k o l l e g i u m med betygsafskrifter jämte uppgift om ålder Denna balsam är: 1) Ett oupphunnet verksamt botemedel mot och löneanspråk torde sändas till Fru Stenalla sjukdomar i lung-or och bröst, lindrar katarrh, stillar hammar, Artillerigatan 37, Stockholm. slem afsöndring ', lindrar den smärtsammaste hosta och bo(456) tar lill och med gamla lidanden 2) Verkar förträffligt vid alla halssjukdomar m. m. Idun Storkholm. N:r 48 (258) Prenumerationspris pr är: Idun meu Modetidning och kolorerade planscher kr 8 — I d u n m. Modet, u t a n k o l. pl. • 6: 50 Idun ensam _. » 4: — Fredagen den 25 november 1892. Byrå: Klara v. Kyrkogata (Aftonbladets n y a Redaktör 7, 2 t r, hus.) P r e n u m e r.