Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— 263 — Anslaget till bestridande af kostnaderna för Sveriges deltagande i den uti Hamburg år 1863 hållna internationella utställning af landtbruks c3 alster och redskap m. m. Redogörelsen för ofvannärande anslag har hvarken i Kongl. Kammar-rätten eller hos Revisorerne gifvit anledning till anmärkning. Inkomster och utgifter, evalverade i svenskt mynt, äro följande: Debet. Uppbörd: Statsanslag .. 16,200: — Diverse inkomster • 12: — 16 212- K redi t. Utgifter: Frakter och resekostnader 6,354: 72. Omkostnader för utställningen och anordningarne för exposi tionslokalen 1,883: 43. Arvoden m. m 4,160: 95. Behållning, som levererats till Kongl. Summa 16,212: — Kolonien S:t Barthelemy. Räkenskaperna, som i Kongl. Kammar-rätten blifvit utan anmärkning granskade, hafva icke heller föranledt till någon erinran från Revisorernes sida. Hänvisande till den redogörelse för koloniens inkomster och utgifter, som uti nästlidet års revisionsberättelse finnes meddelad, få Revisorerne för år 1863 i detta hänseende meddela nedanstående upplysningar: — 264 Debet. Balans fr 1862: Tillgångar.. Inkomster: Tillskott från Sverige Balans till år 1864: Skulder.. Kredit. Summa Utgifter: Aflöning till öns embets-och tjenstemän samt betjente 6,146: — Kostnader för garnisonen, milisen och försvarsverket 3,553: 83. Anslag för möblers underhåll 300: — Hushyror 336: — Uppbördsprovisioner 112: 77. Andelar i influtna sakören 55: 75, Dito i dito konseljintrader 90: — Reparationer ... 219: 35. Balans till år 1864: Förskott 800: — Summa ) t Spanska Daler.
Cederströms förslag dessutom har den fördelen att öka titeln tillgångar för låneunderstöd i större progression. Man kan äf - II* D cu 5 Juni f. m. ren med skäl invända emot Frih. Ehrenborghs förslag, att då man vill hjelpa näringarna genom upptagna lån hos enskilda, undandrager man dem alltid ett motsvarande belopp på annat håll. Slutligen hör jag äfven tillägga, att då g:de hufvudtiteln är lemnad till Konungen för näringarnas och industriella företags befordrande i allmänhet, anser jag icke riktigt, om R. St. genom bestämmande af ett visst sätt för anslagets användande skulle lägga band på Konungens dispositionsrätt, utan må man hellre, i fall man önskar ett sådant lånsystem som det ifrågavarande, särskildt inrätta det i Riksgcont. Jag har gjort dessa anmärkningar för att gifva anleda, till en närmare utveckling af motionen, helst ett förslag, som fästat allm. uppmärksamheten och utlofvar så mycket, fordrar en närmare förklaring, än jag i motionen funnit. Frih. Boye, Ludv.: Då jag redan i ett föregående plenum förklarat mig gilla Frih. Ehrenborghs system, begär jag att få till besvarande upptaga den siste talarens anmärkningar; men dessförinnan vill jag göra en erinran i en annan omständighet. Frih. Ehrenborgh har väl i sin motion på förhand upptagit de invändningar, som kunde göras; men deribland linnes en, som jag icke anser nöjaktigt besvarad, och jag anhåller derföye, att något fullständigare fä tillrättavisa denna invändning, som i ett föregående plenum blifvit gjord: den nemi., att det anslag, som skulle bilda fond för ifrågavar. lånsystem, redan skall vara behäftad! med så många äldre gravationer, om hvilka Frih. Ehrenborgh, liksom jag, varit i okunnighet, att det kunde hända, att ingenting af anslaget finnes öfrigt för att användas på det sätt, motionen åsyftar. Jag tror ej, att något skäl häraf kan Ihemtas; ty man behöfver blott antaga, att förslaget bifalles med vilkor, att fonden vidkännes de gravationer, som nu häfta vid anslaget, och då qvarstår alltid motionen i sitt värde.
4i ändring i sältet för hemmansräntesamt qvarntullseller mantalskolens utgörande, som, i anledning af derom väckt fråga, utaf Kongl. Majit •och Rikets Ständer pvöfvas böra ega ruin, dels ock alt det anslag af 1 iy> skeppund tiondekoppar, hvarmed kronan nu deltager uti det bidrag till presterskapets afiönande, som bergslaget genom den såkallade prostekopparen skall lemna, äfvensom bergslagets uteslutande kol-upphandlingsrätt inom det genom Kongl. Resolutionen den 2 Juli 1 ‘816 bestämda distrikt, för framtiden upphöra; hvaremot Kongl. Majit finnér den utaf bergs-fi älsejorden vid Fahlun utgående vedhyggslerräntan, 5 sk. 4 rsl. för h arje durktågsspanneland, eller tillhopa 1 165 r:dr i5 sk. 2 rst., böra i qvittning emot den, enligt Kongl. Brefvet den 29 December 1820, afrads-kassan lills vidare ålagda, men egentligen för denna kassas ändamål främmande utgift, 1200 r:dr, till aflöning åt förste läraren vid bergsskolan i Fahlun, bergslaget fortfarande tillgodokomma, intilldess annan lämplig utväg för bemälde lärares afiönande framdeles kan utfinnas: viljande, hvad beträffar bergslagets anhållan att icke några nya koltärande verk måtte inom ofvannämnde -skogsdistrikt privilegieras, Kongl.
Sju Riksdaler tjugufyra skillingar: för ett Hemman af Sju Tusende Zyra hundrade eller Ätta Tusende Riksdalers wärde Tolf Riksdaler, och sä widare, allt med samma tillökning af En Riksdaler tjugufyra skillingar för hwarje Ettusende Riksdaler som i Tariffen är bestämd för ett helt Hemman af tredje Classen emot ett dvlikt af veu andra. För Hemmansdel under tedels Bihang. lil. B. N:s ZZ, 36, man - 274 Den 16 Oclober. mantal af högre ivärde än Fyra Tusende Riks. daler efter helt räknadt bestämmes afgiften pä det sätt att för ägaren i personlig Bewillning beräknas En Riksdaler och derjemte ätta skillin, gar för hwarje Etthundrade Riksdaler af Hem. mansdelens upssattade wärde, hwarwid iaktta, ges att hwad som i wärdet är öfwer eller under jemna Etthundrade Riksdaler anses för fullo Etthundrade Riksdaler, sä alt till exempel för Hemmansdel af Tretio Riksdalers wärde be. talas ätta ffillingar likasom för Etthundrade Riksdaler, eller tillsammans med ägarens personliga Bewillning En Riksdaler och ätta stil. ling, och för Etthundrade Femtio Riksdaler lika fem för Twähundrade Riksdaler sexton ffillingar eller tillhopa En Riksdaler sexton stillingar, 0. s. w. Dock bör afgiften dä den efter en sädan beräkning öfwerstiger den som är be. stämd för i:24del af samma Zilatz, nedsättas till Let belopp som för r:24del bör utgöras. Wid Hemmans och Hemmansdelars upp skattning mä wärdet icke grundaS pä äbyggna. Len, ej eller pa strstildt dyrbara och betydligo anläggningar som icke lemna nägon afkastning: börandes likaledes grödan icke tagas i beräkning. Samma Moment tredje stycket:
Men blott vi förstå hvarandra, aro vi i vårt politiska språk ej så noga med ordval. Jag åberopar dervid min ofta uttryckta öfvertygelse att oriktighet i benämnelser alstrar oriktighet i begrepp. Betraktande detta betänk, och de debatter det föranledt, nödgas jag främst gifva luft åt den smärta, med hvilken jag ser mina landsmän och mina med-representanler slösa sin politiska kraft i mieroscopiska bemödanden och i labyrinther af omvägar till mål, hvilka andra landers representationer på så enkel, lätt och redbar väg upphinna. Högst Den 5 Juli e. m. 205 Högst orättvist skulle denna min oro tillskrifvas en mig sannerligen icke vidlådande fanatism för det utländska; ty det som oroar mig är lika afvikande ifrån den äldre Svenskheten. Lika oriktigt skulle jag förmenas förbise de oss egna Jocala eller annars nationella förhållanden, som rättfärdiga i flera fall, och t. o. m. påbjuda oss egna institutioner och sätt att förfara. — Men i alla stater återfinnas dylika, hvarje af dem egna, och sålunda befallande förhållanden. Men vandras icke derföre en egen väg i allt; och de oss egna vägar, hvilka bekymra mig, äro de vi, utan tvång, ja ofta utan anledning ens af sådana oss egna förhållanden, åt oss banat och följa. Mig undfaller icke heller, alt vårt 1809 grundlagda statsskick, (inclusive styrelse-organisationen) under de första åren uppfyllde alla fosterländska anspråk; och jag tror uppriktigt, att det länge hade fortfarit alt så fungera, om vi fortfarit alt prakticera det enligt de högt dygdiga och högt intelligenta verkmästarnes idee. Men — uppställningen befanns alltför compliquerad. Endast det enkla förmår uthärda tidsandans skiften, och lydig yttre signaler, har vår betydligen skiftat. Oss göres behof af förenkling, som bland tvedrägtsfrön qväfver åtminstone ett, nemi. grundlagars otydlighet och derföre olika uppfattning.
Grefve De la Gardies, Jacob, d. i o dennes förmiddagen på bordet lagde Memorial, angående understöd för Stenkolsverket, jemte de af åtskillige Ledamöter, rörande samma ämne, denne dag afgifne yttranden. Statsoch Bevill ni ngs-Uts kotten: Herr Montgommeries, Fabian, d. 6 dennes på bordet lagde Memorial, angående Rättighets erhållande, att med Spannemål utgöra en del Krono-Utskylder. Banco-Uts kottet: i:ö Herr Hjertås, Joli. Gust., d. 6 dennes på bordet lagde Memorial, angående publicitet af Bankens angelägenheter. 2:0 Herr Berghnians, Åmbr. Magn., den 6 dennes på bordet lagde Memorial, om afskaffande af den vid Disconterne bruklige öfverränta, in. m., jemte Herr af Malmborgs,- Abr., i samma ämne afgifne yttrande. Lag-Utskottet: 1:0 Herr von Strokirchs, Joli. Herm., den 10 dennes förmiddagen, på bordet lagde arne Memorial, dels angående ändring i a5 Gap. 5 §. Rättegåiigs-Balken och dels 0111 Rådmänsoch Kämnärers befrielse från allt delta - Protocolls-Utdragl 1151 deltagande, i ansvar för försummelse vid Domböcker och Lagfart med de flere Protocollers och Ransakningars insändande till Öfver-Rätterne. 2:0. Herr Hammarskölds, Lorenz, den 10 dennes f. m. på bordet lagde Memorial, om af skaffande af Bysättnings-påföljd, jemte de af åtskillige Ledamöter, rörande samma ämne, denna dag afgifne yttranden. Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: Friherre Cederströms, Jacob, d. 10 dennes f. m. på bordet lagde Memorial, angående allmän Näringsfrihet, jemte Herr Hammarskölds , L., yttrande i samma ämne. A11 m ä niia Besvärsoell EkonomiUtskotten: 1:0.
Jag anhåller att få uppläsa något litet af 73 § Riksdags-Ordnin gen: J>Stanna Riks-Stånden i sina beslut öf”ver någon fråga uti hufvudsakliga eller till ”vissa delar skif jäktige meningar, då skall ”hvarje Stånds beslut genom Protocolls-Ut”drag remitteras till det Utskott, sorn med ”målet befattning haft, hvilket åligge att meningarne j så nära möjligt ärsamman”jemka , och med Förslag öfver denna jemk”ning inkomma till Riksens Ständers Plena t Ridd. e. Ad, Prot, XI Band, 44 690 Deri 1f, December, fsom öfver de?i Yppacle frågan sedermera de”finitift besluta.*■ Af detta sista måste otvifvelaktigt följa, att Ståndet äger rätt att fatta ett annat beslut, än första gången. Herr von Hartmansdorff'. I 75 §. Riksdags-Ordnjngen står det åter, att, om 2:ne Ståftd stanna emot 2tne , skall frågan förfalla, och förblifva vid det som tillförene stadgadt varit, utan att samma fråga må kunna vid den Riksdagen å nyo väckas eller upptagas. Jag hemställer nu till dem, snm yrka målets hänskjutande till Nämnd, huruvida den äfven skulle äga rum i Lag-frågor, hvilka biföllos af två Stånd 3 men icke af de begge andra? Man svarar förmodeligen Nej men mindre vigti gt måtte icke detta ämne vara, uti hvilket Lag-frägor ingå blott såsom detail, Följakte. ligen tror jag att frågan utan någon votering i Nämnd måste förfalla, och anhåller att proposition måtte ställas derå, om icke Ridderskapet och Adeln anser obehörigt ^ att göra danna sak till Nämndfråga? Herr Lagerhjelm: Flere Talare hafva sökt, att, med stöd af 73 §. Riksdags-Ordningen, få sin mening gällande. Jag vågar, upprepa, att denna §, alltid förutsätter, att alla Stånden redan skola hafva fattat beslut öfver det ifrågavarande ämnet, Deremot säger yj §.
hon tror allt hvad hon en gång svurit att tro, och summera sedan ihop de der tydliga, med full öfvertygelse uttalde ja-svaren, får du se hur många procent det blir. Det lär allt bli godt om platser i himmelriket då, gissar jag! Men hvad är det värdt att tala om sådant sen I, jag har vuxit ifrån de der historierna och gått ett steg längre på framåtskridandets bana jag är atheist. NÅGRA STUDENTER. Nå, hvem fan är inte det! KARL (stiger upp). Om I voren annat än oförståndiga pojkar, skulle jag med allvar lexa upp er för det gudlösa tal I nyss fört! ERNST. Gudlösa tal! hm, pojkar! Du kanske tror, att det finns en Gud du! KARL. En underlig fråga! Det finns ingen menniska, som förnekar Gud, inte du en gång. Det ljuger du bara för dig sjelf. ERNST. Än Voltarie då? Det är väl auktoritet nog. KARL. Först och främst är detta en omtvistad fråga, för det andra är det förklarligt, om ett snille så hänföres af sin höga uppgift, att det slår öfver; men du är inte något snille och inte du heller, min kära Filip, fast du nyss af falskt nit bröt ut som en förrypkt mot allt beståndande. Det fins mycket gammalt, som är godt. Bibeln, den äldsta bland böcker, är en mycket god bok. FILIP. Du kanske vill lägga fingerna på den der gamla boken, som de kalla Bibeln, och svära på att hvart ord är sannt? KARL. Jag tror på allt det sanna och sköna, som finnes i den. FILIP. Men hela boken är ju bara en stor lögn: KARL. Den boken innehåller mycket sant och skönt och många vackra läror af hvilka man kan draga nytta, men hon innehåller äfven en mängd saker, som måste läsas och uppfattas enligt den tidens föreställningssätt och som för oss synas dunkla. Der finnes äfven mycken djup visdom, som går öfver din fattningsförmåga och just derföre blir dig en galenskap. Men hvarför angriper du just alltid den boken och dess gamla myther? Hvarför säger du aldrig ett ondt ord om din Homer, som bara är uppfyld med en mängd vidunderliga äfventyr?
Appreteringsverket, det så kallade Odelska, i Stockholm, i fråga om öfverlåtelse deraf till innehafvarne under full eganderätt, möt erbjuden lösen: I. 232, R. 315; B. IV. 6, A. 38, E. 175. Arbetsfolks kringvandriugar för erhållande af arbetsförtjenst, angående vidtagande af åtgärder till förekommande deraf: B. V. 58, 238, A 238. Arbetsförtjenst, angående föreskrifter rörande personer, som utvandra från hemorten för vinnande af —: B. VII. 351; VIII. 8, A. 8. Arbetsskyldighet till kungsgårdar och boställen, angående upphörande af den åtskilliga hemman och lägenheter åliggande —: B. VII. 143, 220, A. 220, E. 354. Arbetstid, angående begärd förlängning i den för upprauddring af Ystads hamn bestämda—: IV. 516; R. V. 11; B. VIII. 90, 165, 219, A. 219, E. 352. Arfskifte, angående antagande af ett stadgande derom, att vid 2 4 — A — arfskifte emellan syskon afseende bör fästas å erhållen uppfostran och uppnådd ålder: B. III. 207, A. 266. Arfskiften, angående meddelande af föreskrift derom, att sådana skola lill förvar vid domstol ingifvas: B. VII. 350: VIII. 7, A. 7. Arfsrätt, oäkta barns, angående; motion af Herr Wilhelm Predrik Dalman: se Motioner. Arfvode för Bonde-Ståndets Riksdags-fullmäktige, angående bestämmande deraf: se Riksdags-Ord ningens 17:de §:s 2:dra mom. — lör förvaltning af förmynderskap, angående bestämmande af visst sådant: B. XI. 289, 313, A. 313. — för de tryckta riksdagshandlingarnes mottagning, vårdande och utdelning, angående anvisande af —: B. XI. 219, 254, A. 254.
"Jag "döljer ej, det jag hört personer önska silfver-vexling på nu "bestämda grunder, emedan de anse detta såsom enda "medlet att störta Statsbanken och komma till mera "rationella former, och jäg erkänner, att det var en tid, då "äfven jag förvillades, af en dylik tanke; men min känsla "har lugnat sig, och jag anser det vara en helig pligt hos, 4 Den 20 Februari i f. m. "folk-representanten att betrygga vexlingens bestånd och beneda en öfvergång till nya former, utan risk af någon våld”sam brytning;’' och vidare: "Att sedan vexling år beslutad efter ena eller andra coursen, man niåste uppoffra allt "för att betrygga dén;" och slutligen har jag yttrat: "att "mina tvifvelsmål ej skola äga något inflytande på min pligt "att med min rost understödja hvarje förslag till betryggande at en lag, emot hvars följder och hvars orättvisa jag på "förhand reserverat mig.” Dessa hafva varit mina ord; jag fingar Eder, mine Herrar! om de uttrycka annat än den rena viljan att grundlägga en realisation , sorn öfverensstärömer med mitt begrepp om tro och ära, — orubblig till sina grunder? Jag har ansett och jag anser i83o års Lagar, nemligen den då gjorde regleringen af Bankens rörelse, icke fullt betryggande för denna ära; och då K. M:s Nåd. Skrifvelse, icke åtföljd af något förslag till förbättrad reglering af Bankens röielke, endast af en uppmaning att skyndsamt företaga till afgörande 72 afReg-F., hvarigenom således dessa 1 igår ännu mera skulle befästas, blef remitterad, utan att någon enda röst höjde sig deremot, betviflade jag vårt ffär iskridande sedan i83o. Och då slutligen den ena Uppgiften om silfverbehofvet ej öfverensstämde med den andra, då borde känslan af misstroende och oro icke qväfvas. Jag återkallar i Herrarnes minne dessa yttranden, som jäg till slutet fä’~!e, nemi.:
Län sorn ansett en reform i afseende å Biskops-Embetena böra verkställas, och lör sådant ändamål föreslagit:" l:o indragning af de nu för Erke-Biskop och Bitkoparne anslagne löner; 2:o inskränkandet af deras antal till En Biskop i Upsala, som kan få benämning af Erke-Biskop, och Ea Biskop i Lund, Dih. till R. St. 4 Sami., a Afd. 18 Haft. 1 a Statssamt Alm. Bcsv.- och Ekon.-Uiskottens Utlåtande, N.o 83. begge försedda med penuingelön af Slaten och tillika förenande tillsynen öfver Universiteten i nämnde Städer, så länge dessa der fortfara; 3:oDomprostarnes förordnande att bestrida de Biskoparne hittill suppdrague förrättningar och föra ordet i Consistorierne, hvarvid så väl nya instructioner, som en förenkling af dessa myndigheter torde böra af Regeringen tillvägabringas; samt 4:o samtlige prsebende-pastoraters förklarande såsom consistoriella gall, i fall icke ett sådant i hvarje Stift måste anslås lill ersättning för Domprostarnes ökade göromål; men hvilka heldre synas böra ersättas med> visst contant aifvode,” af Johan Persson från Upsala Län, af G. Pettersson från Östergöthland oell af Petter Persson från Jönköpings
Litt. Q. Sammandrag af de, enligt bilagde förteckningar, uti ÉS44 års MiksMafrädISok ack SpeciatJRäkningar förekommande anordningar o a Ordinarie Mantan. Litt. Q (2) Upsala Län . Stockholms . Södermanlands Östergöthlands Gottlands. , Calmar Blekinge . Jönköpings Kronobergs Christianstads Malmöhus . Hallands Götheborgs Elfsborgs Skaraborgs. Nerikes Wermlands. Westmanlands Kopparberg, Gefleborgs Wester-Norrlands Jemtlands Westerbottens Norrbottens . SS Forsta HufvudTiteln. Gripsholms Slotts Stat. Q. Fjcrdo Hufvud Kongl. KrigsAcademien. ♦t* B I i s s: » cr 5 c 6 0 0 s 0 cr» g vt Indelta Cavalle •i och Infanteri Regementernc, af BostadsBoställen. af utarrenderade Boställen. LöningsRäntor. Försvarsverket till lands i allmänhet. Båtsmanslndelningen. af Boställen. LandsStaten. af Boställen. Lönin gsRäntor. af Boställen. Strömsholms Stuteri. 8,286 8,337(44 Titeln. Upsala Län Stockholms Södermanlands Östergöthlands Gottlands . Calmar Blekinge Jönköpings . Kronobergs Christianstads Malmöhus . Hallands . Götheborgs o Elfsborgs . Skaraborgs Nerikes Wermlands Westmanlands Kopparbergs Gefleborgs Wester-Norrlands Jemtlands . Westerbottens Norrbottens . S u m Befrämjande i allmänhet af slöjderne. Klädesfabrikernc i !Norrköj)ing. 87 ma 87 Kalkugnen Wisby. 4 67 30 Jordförluster genom Ca nalan! äggningar. Fahlu Bergslag.. Litt. Q. Sj unde HufvudTiteln. Postverket. Postbönders och Brefbärares Friheter. 47 G 35 10 Jägeristaten. af BostudsBostalien. Städers Friheter. Clereci - af BostadsBoställen. LöningsRäutor. Elementar - af PrebendeHemman. Läroverken. LöningsRäntor. Folk Skolorna. Titeln, Allmänna Fattigvården i Landsorterne.
Om man söker deunas vitsord i de länder, der detaljer rörande jernvägs-förvaltningen offentliggöras, fmner 14 Bil. lill Stats-Utskotlets Utlåtande Jtt 62. nian t. cx. följande, hemtadt ur den Är 1856, på befallning af Preussiska Ministern för handel, slöjd och allmänna arbeten, utgifna statistiska underrättelsen om de Preussiska jernvägarne. Det Preussiska järnvägsnätet, statsbanor och privatbanor tillsammans, utgjorde vid slutet af 1854 en sträckning af 327 svenska mil, sålunda något mera än dubbelt mot den sträckning, som bär blifvit föreslagen att af Staten utföras. Vid dessa jernvägar voro anställda för tillsyn och tjenstgöring vid sjelfva banan och stationerna, eller den så kallade Danförvaltningen: Ingeniörer med deras biträden. Banmästare, Banvaktare, Brovaktare, Bangårdsförvaltare och Uppsyningsman, Skrifvarebiträde!!, Väktare, m. m., lill ett antal af 8,539 personer. För sjelfva rörelsen på banan åter, eller den så kallade Transportförvaltningen tjenslgjorde tillsammans 4,210 personer såsom Kassörer, Bokhållare, Kamererare, Godsexpedienter och Vågmästare, Konduktörer och Tillsyningsman öfver vagnarne, Lokomotivförare, Eldare, Lärlingar, Maschinvaktare, Föreståndare och arbetare på machinverkstäderna. Vagnvaktare, Depolförvaltare, o. s. v., samt slutligen för Styrelsen, såsom Direktörer, Ofver-inspektorer, tjenstemän lör Bokhålleri och Kontroll, Landtmätare, Techniker, Ritare, Biljett-kontrollörer, Tryckeri-arbetare och betjening, m. m., 860, eller tillsammans 13,609 personer. Antalet dagsverken, som derutöfver åtgått för arbeten på banan, är för dessa banor icke uppgifvet, men för de Tyska jernvägarne användes under samma år å en sträcka af 588 Svenska mil för banan 3,730,000 dagsverken, eller i medeltal 4,206 dagsverken för hvarje Tysk mil, och för transportförvaltningcn nära lika många.
Tillika vill Kongl. Maj:t äfvenledes till Rikets Ständers Stats-Utskott i Nåder öfverlemna de handlingar, som röra en af framlidne Commerce-Rådet Sederholrns arfvingar ingifven underdånig ansökning, att för deras fäders hos Franska kronan ägande fordran, af 83,288 Li.vres, 2 Sous, 2 Deniers, erhålla samma betalnings-förmåner, sofa blifvit flera andra Kongl. Majus undersåtare, i följe af det vid 1812 års Riksdag fattade beslut, i Nåder tillerkände. Kongl. Maj:t, som väl önskat att lemna dem af dess arfvingar, som äro Svenske Medborgare, samma föjunåner, som uti enahanda fall blifvit andra Kongl. Majus undersåtare tillagde, men då det af Rikets Ständer for dylika ersättningar faststälhlä belopp var användt, icke uti ifrågavarande ämne kunnat vidtaga någon ytterligare åtgärd; vill nu samma fråga till Rikets Ständers Stats Utskott öfverlemna, för att hos Rikets Ständer till det behjertande anmälas, sorn de utan tvifvel linna rättvisan och be. skaffenheien af ämnet förtjena. Kongl-, i s <$ Den 17 April: Kongl. Maj:t förbi ifver Rikets Ständers StatsTTtskott. med ali Kongl. Nåd och ynnest välbevågen3 Datum ut Supra. Utdrag af Protocollet öfver Handelsoch Finance-Arenderna, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rudet ä Stockholms Slott, den 3 Februari 1813• Stats-Secreteraren Grefve Mörner föredrog i un« dånighet 12:0 Fullmägtiges i Riksens Ständers RiksgäldsContoir underdåniga utlåtande öfver Cantzli-Rådet J-C.