Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
af Herr Ulfsax, Adolf Fredrik, om beviljande af ett årligt anslag å 30,000 R:dr, för vård och underhåll å Stockholms sjukhus af fattiga sjuka från landsorten; JVS 145, af Herr Lagergren, Anders, om tillsättandet af en generalinspektör öfver samtliga gymnastikinrättningarne i riket, utom Stockholm; JVS 146, af Friherre Nordenfalk, Johan, om utvidgning af Westerviks elementarläroverk ; JVS 147, af Herr Ekensteen, Fritz Otto Ludvig, om ett anslag å 5,000 R:dr lill inköp af afvelsdjur utaf ädlare kreatursraccr; JVS 148, af Friherre Bonde, Knul, om anvisande af ett årligt anslag å 10,000 R:dr till fabriksoch handtverksnäringarnas befrämjande; samt JVs 149, af densamme., om löneförhöjning åt distriktsläkaren vid Tumba bruk. S. D. Remitterades till Revillnings-Utskottet nedannämnda motioner: JVs 65, af H err von Koch, Nils Samuel, om upphörande af lastpenningars erläggande; JVS 68, af Herr Liljenstolpe, Axel Fredrik, angående åtskilliga ändringar i gällande bevillningsstadga; JVs 100, af densamme, om kartesigillate-förordningens reviderande, m. m.; och skulle denna motion jemväl med de öfriga Riks-Stånden kommuniceras; JVs 103, af Herr Linroth, Carl Johan Gustaf, om befrielse från bevillning för pensioner; JVs lil, af Herr von Mentzer, Carl Fredrik, om ändring i gällande förordning, angående bränvinstillverkning; JVs 139, af Friherre Cederström, Budolf, angående gemensam behandling af frågorna om beskattning af bränvinstillverkning och tullen å sådan vara; hvarjemte denna motion skulle med de öfriga Riks-Stånden kommuniceras; samt JVs 150, af Herr von Francken, Georg Wolfgang, om tobakstullens förhöjning. S. D, Remitterades lill Lag-Utskottet nedannämnda motioner:
Häraf skulle följa, att de 30,000 m:tl, för hvilka BondeSt. skulle äga valrätt, eråfvo åt detta Stånd 180,000 valröster, under det att alla öfriga samhälsclasser tillsammans icke erhöllo mer än 150,000, hvadan BondeSt. komme att ligga öfver med 30,000 röster. Den 10 Mars f. m. icke nog härmed: som valrösternes antal icke stiger i förhållande till hemmantalet, skulle Adel och ofrälse ståndspersoner, hvilka äga de större possessionerna, få se sina röster nedsättas ifrån 150,000, till 100,000, hvarigenom BondeSt. erhölle en pluralitet af 80,000 valröster. Häraf skulle naturligtvis följa, att det ej skulle finnas ett enda valcollegium i hela Svea land, der icke BondeSt. blefve det allena rådande, insättande i riksförsamlingen antingen ledamöter af sitt eget Stånd, eller hvad sämre vore, detta slags halfherrar, sorn umgås med BondeSt. Detta Stånd skulle således disponera den yngre kammaren uteslutande. När nu denna yngre kammare skulle välja den äldre, är det gifvet, att BondeSt. äfven skulle disponera alla ledamöterne i denna sednare, isynnerhet som de för denna kammare fastställda cathcgorier äro så rundeligen tilltagna, att det knappast finnes någon radical 1 Svea land, som icke skulle kunna passas in i någon af desamma. Häraf följde, att hela lagstiftningen skulle falla i händerne på BondeSt., som åtminstone icke är det mest upplysta af de fyra. Men det är ej nog med dessa deceptioner; ännu återstår en, den märkvärdigaste af alla. Förslaget säges innehålla conservativa elementer i den äldre kammaren, men om, enligt hvad jag nyss nämnt, cathegorierne äro så tilltagna, alt hvar och en, äfven den mest progressive individ, der skulle kunna finna ett rum, så vill jag hemställa, om icke detta äfven utgör en fullkomlig diception.
Då t. ex. någon af oss var ute och promenerade med vår far i skogen o c h råkade få se ett djur, som han ej visste namnet på, frågade han helt naturligt: » Pappa, hvad är det der för ett djur? » Men » pappa&gt; låtsade icke alls se derpå, utan svarade endast: » Säg mig först, huru djuret ser ut, så skall du sedan få veta, hvad det heter! » Nu JLPSARN försökte den lille, så godt han kunde, göra en beskrifning på djuret: » Det är nästan som en liten orm, men det har fyra fötter, små, mycket lifliga ögon o c h är nästan grönt. » — » Det måste då sä- kert vara en ödla, » svarade min far, s o m dock försigtigtvis med en hastig blick förut öfvertygat sig derom, hvarpå han, särdeles stark i naturalhistorien som han var, bifogade en fullständig beskrifning öfver dess slägte, dess vanor, uppehåll och föda e t c, hvilket naturligtvis sedan med vigtig min blef kungjordt för de hemmavarande syskonen. Samma förhållande egde rum icke blott med naturföremål, utan äfven med allt annat, som vi i det dagliga lifvet kommo i beröring med, o c h som af en eller annan anledning väckte vår nyfikenhet. Det var särdeles nedslående för den af oss, åt hvilken min far nödgades säga: » Du har ej användt dina ögon ordentligt och som sig bör, mitt barn! » Resultatet häraf blef, att vi redan vid unga år förvärfvat oss färdighet i alt nöjaktigt beskrifva både sådana föremål, som vi ej kunde visa, men väl kände namn på, och dem, vi vid något föregående tillfälle observerat, utan att då känna namnet. flere, åtminstone den förtjensten att hålla publiken så godt som i en oafbruten skrattparoxysm, till dess ridån går ned. Och det veta vi j u alla, att » ett godt skratt förlänger lifvet ». Hvems var felet? Äktenskapsstudie af Ottar. Belönad med första pris vid Iduns följetongstäfling. Vasateatern har i operetten » Den vackra tvätter(Forts.) skan » fått en verklig kassapjes. Afton efter afton fullt hus.
Någon utväg bör dessutom vidtagas till förekommande af bränvinsförsäljning i granskapet af Kyrkor, så att me - Den 4 Junii f. m. 109 nigheten icke måtte så ofta få tillfälle att derstädes öfverlasta sig af starka drycker. — Hvad åter angår Utskottens hemställan, att, då det skall vara omöjligt att tillvägabringa controllér till beskattning å consumtion af bränvin, en högre skatt, än den för närvarande utgående, måtte, i förhållande till försäljningsställets fördelaktiga läge, med mera, åläggas alla bränvins-utminnterare, hvilken högre afgift indireet måste drabba äfven consumenten: så får jag, utom hvad jag redan nämnt, yttra, att jag tror enda sättet att åtkomma någon sådan consumtions-afgift, är, att på auction upplåta kroghållningsrätligheten till den mestbjudande. Örn detta arrangerades ändamålsenligt, så att arrendet erlades månadtligen eller högst quartaliter; om härmed förenades rättighet att på Torgen sälja bränvin, dock icke till mindre qvantitet än half ankare; om Marketentare vid Truppers Caserner och samlingsställen affordrades enahanda afgifter; så skulle härigenom en consumtions-beskattning tillvägabringas; och dess företräde framför productions-afgift är så obestridligt, att något bevis derför aldeles icke behöfver anföras; helst den förra drabbar lika den Svenska och den utländska varan, men den sednare endast det Svenska bränvinet, och gör det för Producenten omöjligt, att tillverka det för samma pris som Utländningen. Sålunda skulle Staten erhålla en högst betydlig inkomst, sorn borde användas till direct minsk-» Ilo Dea 4 Junit f. ra. liing af de prasstanda in natura, som nu åligga jorden.
B. nämning bombkanoner, börjat begagnas, äfven må införas uti Sveriges försvars-väsende, anser fregatters och kanonslupars armering med säd ane piecer vara af behofvet påkallad, har Utskottet, med beräkning af den andel uti det ifrågasatte antalet bombkanoner, som, enligt Förvaltningens af SjöÄrendena förslag, skulle komma att användas serskildt för linieskeppen och serskildt för fregatter och kanonslupar, ansett sig böra tillstyrka Rikets Ständer att, endast för fregatters och kanonslupars armering meu bombkanoner, anvisa ett anslag af 4°>000 födr, att disponeras, i den moa behofvet det fordrar. För erforderliga förbättringar uti Båkoch Fyrings-väsendet, medelst nybyggnader och förändringar, till båtnad för sjöfarten i allmänhet, 100,000 R:dr. Rörande detta ämne, hafva till Utskottet jemväl blifvit remitterade följande motioner: a) af Herr Brinck, som äskat, att Rikets Ständer måtte, efter infordrade kostnadsförslag, anslå medel för en Blänkfyr på Gottska Sandön, en stadig Fyr på Ölands norra udde, en Blänkfyr på södra udden af Gottland, en Fyr på Sandhammars udde, en Fyr på Morups Tånge, samt en flytande Fyr påFalsterbo-ref, äfvensom att de Prickar, som finnas i våra skärgårdar, måtte, för att göras mera synbara, förses med flaggor, tunnor eller kors ; h') af Herr Norin, som begärt anslag för anläggandet af en Fyrbåk å klippan Understen vid Gräsön; och c') af Matts Pehrsson från Stockholms Län, om anläggandet af en Fyrbåk på sistnämnde skär och en Trädbåk på klippan Bonden i Norra Qvarken.
— Emot Obligationer med 5 Procents Ränta D:o D:o D:o yy yy 4 i 4 3 d:o d:o d:o 393,100. — 36,625. — 2,250. — 625. — S:r Större Utgift än ofvanstående Inkomst, till hvars betäckande uppå Creditivet i Rikets Ständers Bank under de fyra sista månaderne af året blifvit assignerade Summa R: d r 110,27613 205,29329 112,60412 26,565 34 514,10740 8,364,950*19 433,489 3,798,440 UTGIFT. Utbetaldte Anslag på Allmänna Bevillningen: Till Stats-lehöfvens fyllande.- De vid 1834 års slut på detta Anslag innestående I afräkning å 1835 års Anslag 227,200. — 1,105,293.29. Banco. A de vid sistledne Riksdag beviljade extra Stats - anslag för år 1835.. För Försvars-Verket till Lands och Sjös 80,000. — Till lättade Vatten-communicationer och andra allmänna arbeten 50,000. — -1,332,493-29. 9. Arliga Räntan till Hans Maja Konungen Capital-afbetalningar och Räntor, nemligen: På Högstsalig H. M. Konung Carl XIILs Hemgifts-Capital „ Bankens fordran för 1808 års Krigs-kostnader för förskott till Liquiden med f. d. Kongl. 130.000. 200.000. 1,662,493 Capital: 88,000. D:o d:o ^ Famillen t 66,666.32.— Lånet för Trollhätte Slussverk Riksgälds - Contorets
B:coSedlar, ansåg Bergslaget det i samma mon, som Bergslaget hade fördel och besparing af den förbättrade Grufveoch Hyttedriften, Statsverket borde för förlusten på Räntorne ersättas; men att, då erfarenheten borde bestyrka värdet deraf, ert tid af minst 10 år syntes böra leranäs Bergslaget, under liviIken förtroendet dertill kunde befästas, hvarefter det anbud å Betänkande n, N:o 199. i5g Bergslagets sida kunde få uppgöras, som i ofvanberörde afseende funnes lämpeligt.
Staren siyttadc nlgitter» i mohn af Inmhnfwarenae ålgång komma ail 'örswinna, okas mcd 6,^92 Rdr 26 6- 8 r:si., sä alt Srais-Werkct genom denna regln-ing för sranltrdcn kan påräkna cn besparing af trUhcpa, 15.524 Ror 25 st. I afseende pä don nn reglerade Wed-Skoren, bör Slars-Urskonet »vördsammeligen meddela föl» j-ande uplysuingar. Jfrä»» äldre tider har wednphandlingen för Kongl. Slotter och de Pnblique Husen i S ockholm samt Kongl. Lusi Slotter a de närmast Hnfmndnadcn belägne Kongsgärdar, blifwit bejörjd utaf OfwerSlärhallare-Embeter i Slockholm; men sidan Ståthållare Emberet pä Srockholrn Slotr inrättades', och Osmer-Stäkhällarens befattning med samma Soll nphörde; sä blcs förstnämnde Embete updragit ttphandlinge» och anffaffandet af all ben tved och kohl, somför Kongl. Slotter och BoställS-rum för Hof-Sraren urom Slottet erfordrades. Efter de upgifter, fom bliswik infordrade och erhållits, har ärliga behofwer warit 6,529 famnar med och 1,502 Läster kchsi hwartill a inncmai aude ars Star »varit vpfördt ä Pnbsike Husens Stat ttll ÖswerStäihällare-Embelets disposition. - 16,886: 16: __ samt ä Stockholms Slokts-Star 18.000: — Denna Den 22 November. 1229 Denna betydeliga Utgift har Skats-Urffottet anlett förtjena en närmare granskning och reglering till någon möjelig besparings minnande för StarsWerket.
Flere Ledamöter inom nämnde Riksstånd hafva ock yttrat den mening, att närvarande Löner för JustitisRåden fordra tillökning. 1 anseende till vigten af JustitiaeRådsEmbetet, såsom Högsta DomareMagten i Riket, kan Utskottet icke motsäga, alt det Löne-belopp, som Staten för detta Embete hu består, vid nuvarande myntvärde är otillräckligt, för altgifva innehafvaren det oberoende, som utesluter behofvet att, för nödig utkomst för sig och famille, tillika söka annan, för Erabetets tillbörliga utöfning hinderlig, eller i öfrigt olämplig, sysselsättning. Och ehuru den löne-sUmma, den enskilde Motionären föreslagit, i närvarande tids förhållanden, icke bör anses för hög, kan, med afseende på hvad StatsVerkets tillgångar medgifva, Utskottet likväl icke tillstyrka R. St:r, att bifalla större tillökning uti JustitiaeRåds-lönen, än som af K. M:t blifvit i Nåder föreslagen. Den Upptages således med 900 R:dr mera i Contanta löne-beloppet än förut och bibehållandet af de redan fastställda 200 T:r Spannemål derunder, eller tillhopa > 4,000 Betänkande ii, N:o ia8. 55 (Bifalla R. St:r desse Utskottets tillstyrkanden; kommer Staten för Rikets Högsta Embeten att ökas, ifrån livad den vid sista Riksdag fastställdes, Contant 71,891 R:dr, till 88,000 R:dr, jemte derunder förut begripne 4>4^2 Ttr Sp:l.) 3:o i Lunen för StätsSecreterarne. En Ledamot inom Ridd. oell Adeln, Herr Frill.
Dervid får jag göra samma erinran, som förut, att man nemligen bör laga så, att det anslag, som för ett ändamål i allmänhet blifvit anordnadt, må kunna räcka till. Lönerne inom Arméen äro, sorn man vet, mycket olika. Vill man vid deras jemnande taga de största eller större till måttstock, så fordrar denna lön och flera andra tillökning, samt det hela ett ganska stort anslag. Tager man åter de små lönerne till rättesnöre, så är den ifrågavarande ej ibland de ringaste. En värd Ledamot har yttrat, att det voro svårt göra indragningar i personalen, emedan lönerne aro bestämde och icke kunna rubbas utan genom en ny organisation. Frågas då hvarföre göres icke förslag till en sådan? ty det är icke skäl verl 7 Julii f. m. att Staten lemnar nya bidrag öfver allt der da begäras, utan att få något igen på andra stallen, och utan att göra alla vanlottade Officerare lika rätt, hvarom ännu icke blifvit fråga. Hvad jag nu anfört, gäller äfven i afseende på Floltorues ConstructionsCorps och Wermlands FältJägare-Regemente. Jag afstyrker förhöjda löne-anslag åt dem, så vida man ej gör en allmän löne-reglering inom Militairen, hvilket rättvisan påkallar. Grefve von Platen har så fullständigt framställt skålen för skiljandet af Flottornas anslagssumma från Arméen*, att jag ej har något för mitt tillstyrkande deraf att tillägga. Hvad man deremot yttrat, att nemligen Kongl. Majit har Sig uppdragit Rikets försvar, och att honom ensam tillhörer att tillse hvad hvarje del kråfver, och i mon deraf anvisa medel, synes mig ej bevisa hvad det skulle ; ty om detta skål godkånnes, så kunde man äfven tillstyrka sammanslåendet af alla HufvudTitlarne, emedan ån den ena ån den andra af dem tillfälligtvis behöfva tillskott, och emedan allagrenar af RiksSfyrelsen böra ligga Kongl. Majit lika nära om hjertat. För enheten i förvaltningen borde bestämda anslag vara anviste åt hvarje särskild Styrelse-gren.
Utskott skyndsatnmeligen må erhålla ett exemplar af Bihanget till samtlig* RiksStåndens Protocoll vid Riksdagen åren i8>7 och 131S 5:0. Underrättelse om Stfindets beslut i afseende på en underdånig anhållan hos Kongl. Majt af Riksens Ständer, det Riksdagen mitte på en månad från den i Maj innevarande år lörlängas. 6:o. Beroende vid-. De öfrige RiksStåndens beslut att till Riksens Siänders Commiterade för Tryckfrihetens vård öfverlemna uppaigten öfver Grundlagarnes felfria tryckning; StatsUt [kottets Utlåtanden: I anledn:ng af de inom BondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande om granskning af besparingarnes användande och CursControlleurernas arfvoden? angående Allmogens arbetsskyldigheter vid serskildte Kungsgårdar och Boställen; rörande föreslagen indragning af Prostetunnan; och om Talmännens representationskostnad; samt Allmänna Be/vänoch EconotHiUt[kottets i Förklarande uti Memorial af den 5 sistledne April, att det till Utskottet remitterad* Iien 14 junit f, m. Memorial af RiksdagsFuUmägtigen Petter Pehrson från Calmare Lån, rörande sjukskötseln å LänsLazaretterne, enär detsamma innefattade klander å Embetsmäns förhållande i utöfningen af deras tjenstebefattning, enligt 90 §. i Regeringsformen icke kunde af Utskottet tillhandläggning upptagas. 7:0. Anmodan till ExpeditionsU[kottet att uppsätta förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Majit 10 med uppgift på de hos samtlige RiksSténden valde Ledamöter i Hemliga Utskottet; och 2:0 med anhållan det Bondeståndet till obehindradt utöfvande i framtiden af den Ståndet i 24 §.
Till Husgerådskammaren för åtskillige klädes-arbeten m. m . 6,092: 8- 4- Husgerådskammare!!, arbetslöner, reparqtions-kosina der in. in. *>799t — För Storkyrkans inredning 2,232:22. 6. * Åtskillige måltider vid krönings-festen . » 8,766: 38. 8. Kostnader för féter på Drottningholm vid dito . 6,028: 22. — Gratificationer, arfvoden m. m 4»3,0:32. —. Couriersamt skjutsoeh resekostnader , 646: 34. —> Diverse 42, — Behållning, levererad till Rikets St;s Riksgälds-Contor 566: 22. 7. Summa R:dr 32,oöi; — 1. Bih. lill R. St. Vid denna redogörelse har Ulskottet icke haft något att erinra. Änkor» tilt Exped,-Ut skot te t dea ii Nov, Berättelse , angående verkställd revision af omkostnaderne för högt sali g Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Sophia Albertinas begrafning. I anledning af Kongl. Maj.-ts vid sistlidne Riksdag till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Proposition, anstogo Rikets Ständer en summa af 20,000 Rdr för bestridandet af utgifterne för högtsalig Hennes Kgl. Höghet Prinsessan Sophia Albertinas begrafning, alt utgå af Stats-Verkets då befintlige öfverskott, hvarförutan till samina behof påräknades ytterligare 15,000 Rdr, hvartill Kongl. Maj:t ansåg tillgång finnas å Hennes Kongl. Höghets Statsanslag för året; men har af detta anslag, sorn dertill lemnat tillgång, blifvit anvisade tillsammans 18,384 ddi 6 sk. Den för sjelfva begrafnings-kostnaderne afgifne och i Kongl. Kammar-Rätten med anmärkning granskade räkenskapen upptagen
FJERDE SCENEN. F R U GRÅST EN. AGATHA. FRUN ( inkommande i sin Gala ) . Nå, guske lof, at jag ändtligen kom hem! Jag skäms mina ögon ut för det skåpet , i hvilket j ag måste åka, liksom lilla Mannen i sit, då han förs omk ring på marknarna. Du kan v äl se, min k ära Agath a, hur en sådan klädning s ticker af mot en så infam kabüza. Min Man är i vissa fall rätt besynnerlig. Nog vil han, at det skall vara sto rt inom hus. Men i alla människors åsyn, då det är mäst nödvändigt at visa sig, drar han ofta in staten. AGATHA. Ja, Herrn är lika så besynnerlig i det, som i många andra saker. At Nådif run går klädd som en Grefvinna, bör väl ing en våga klandra; men at en Spinnerska går kl ädd som Folk, j a, som, sk am til s äjandes , j ag sjelf, hvars Far var Vice-Stads-Notari e i Sköfde; det är odrägligt at s e. FRUN ( faller henne i talet ). Vet du , en ting v ar just roligt i dag . Friherrinnan Renhorn och Öfverstinnan T ranflygt blef hel t afundsjuka på mig i sällskapet. Den ena blängde på min Rejher-fjäder med 7 med de arg aste ögon i verlden: den andra sniglade på min B rillantsring med en högst försmädlig mine. De där förnäma stackarena tyck a sig ju st vara någon ting, för det at de f å fara på Couren. Men jag och min Mann k an väga opp dem, om det vore hundra gånger. AGATHA. Ja, alt hvad en FabrikörsFru har mer än de sjel fva har råd til at skaffa sig, gör dem fas ligen ondt i h ågen. FRUN. Det roar mig också rätt mycket at förödmjuka dem vid alla tilfällen. Jag vet, at penningen uträttar långt mer, än börden och alla titl ar. Likväl skulle det ej vara mig emot, om min Man sick en Commerc e-Råds-C aracter.
Propositioner Be-; tänkandens afgifvande. 2:0. Hvarje Riksstånd härom meddelas.. 3:o. Vill Utskott frågan bör förvisas. ’4g. §. 1:0. Hvar och en allmän fråga ovägerligen fattas* 2:0., Då saken Acter och Handlingar. 3:o. Återlörvises - —- till expedition betagas, $7. §. 1:0.. De allmänna beslut uppehållas.. 2:0.. Af Protacolls,-Utdragen högt upp läsas. 63. §. 1:0.. Till följe af Regorings-Formens • behörigen fullgöras. 2:0. Denne Riksens, (Ständers, •» dertill åter väljas. 3.;o. Justitia-1Ombudsmannen Justitiae Cantzler 4:0. Electorerne böra Till Fullmägtige skyndsamt föranstalta. 2:0. Fullmägtige och Revisorer Riksdagsmän tillägga, 5. 5. Delande med Svenska Folket Dess hjerteliga glädje öfver den så efterlängtade och i Helt gedomen stadfästade föreningen, emellan Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen och Dess Höga Gemål, håfve Vi, på sätt Vår till Kongl. Maj:t, under den 19. Julli aflåtne underdåniga Skrifvelse närmare innehåller, faststält och anvisat till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens räkning, en summa af 600,000 R-.d. Banco, till godtgörande ej mindre af nödige utgifter, i och för berörde Förmälning, än af de med Hans Kongl. Höghels förlidet år verkstälde utrikes resa förenade kostnader. §. 6; Ud den Nådiga Propositionen, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, hade Kongl. Maj:t till Oss öfverlemnat, att reglera Hans Kongl. Maj:ts och Hans Kongl, Höghet KronPrinsens Hofhållnings-summor, på ett sätt, som öfverensstämde med Rikets värdighet och svarade mot de nya utgifter, hvartill Kongl.
Ett af Consul Wagener i Berlin för Fondens räkning utgifvet förskott 2: 36. 9. ö O äfvensom, i följd af Kongl. Brefvet den 30 Juni 1837, afskrifvits åtskilliga från äldre tid balancerade O fordringar, för hvilka någon ersättning, efter gäldenärernes från Ö 7 o fälle, ej mera var att förvänta, till ett sammanräknadt belopp af . 14,085: 19. — 29,616: 3i. s. - 12 — så att Fondens capital-behållning vid 1838 års slut, befanns vara förminskad till 58,099: 30. *0. uti hvilken summa likväl innefattas, dels l:o värdet af Fondens andel uti Ullmagasinshuset i Norrköping, upptaget uti sista Revisions-berättelsen till 25,863 R:dr 8 sk. 4 r:st., men sedermera, på grund af Kongl. Brefvet den 26 Mars 1836, genom ytterligare inköp af enskilda actie-ägares lotter, förökadt till 32,150 R:dr, svarande emot 32/ö lotter i hela huset, uti hvilket således, då antalet af lotter utgöres af 36, vid slutet af sistlidne år endast 3— dels lotter ägdes af enskilda personer, samt dels 2:o balancerade osäkra fordringar, utförda till 13,157 R:dr io sk. il r:st. Banco. I stöd af nyss åberopade Kongl. Bref af den 26 Mars 1836, som till innehållet finnes uti sista Revisionsberättelsen upptaget, äger Kongl. Commerce-Coliegium att till sin då ännu tillförordnade Presidents disposition ställa 3000 R:dr B:co af Gamla Uii-Discontfondens medel i och för inköp af Fabriks-Societeten i Norrköping frångångna lotter uti Ullmagasinshuset derstädes, hvilka medel böra genom dylika lotters aflemnande redovisas. Huru än detta Kongl. Bref, som finnes vara contrasigneradt af Herr t. f.
C5 900 55 1,000 55 r* t 55 1.000 55 1,100 55 55 8: 32 ” • } 1,100 55 1.200 55 * s 10: 32 samt af alla löner derutöfver, En för hundrade; kommande den lön o. s. v.». Beträffande ater de af hrr Wallenberg och Björck föreslagna särskilda bestämmelser om förevarande bevillnings utgörande under krigstid, så enär, ifall krig skulle utbryta, de då församlade eller omedelbart derefter, enligt grund-Iagens föreskrift, sammanträdande Rikets Ständer ej lära underlåta, att utfinna lämpligt sätt för krigs-gärdernas utgörande, torde ett stadgande derom nu vara obehöflig!. Yttrandet om hevi Ilningen ä rörelse och näring, samt fast egendom, sid. 8.