Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I motsatt fall lärer det icke kunna anses för olagligt, och då bör det icke heller bero på presten att kunna hindra en sockenstämma att fatta beslut rörtde sina angelägenheter. Jag tillstyrker bifall till §:n, med uteslutande af orden: ”elier dess ordförande.” Atskillige hördes yrka proposition. Hr Lefre'n: Jag hade önskat alt med några få ord kunna tili vederläggning upptaga åtskilliga anmärkn:r mot mitt anförande; men jag får börja med att säga eli ord om den siste talarens. Med vanlig uppmärksamhet emot politiska motståndare i allmänhet, har Hr Dalman sagt, att de sorn icke önska communalstyrelses införande, de handla så och så; men vi, nemi. talaren och hans politiskt liktänkande, som önska communalstyrelses införande, vi handla så oell så. Innan talaren kanske ännu gjort sig reda för huru en sådan cornmunalstyrelse skulle gagna fäderneslandet, hade jag den lyckan att sitta i ett särskildt Utsk. och der handlägga dessa mål med särdeles ifver för deras framgång, som af samma Utsk:s prot. kan synas; men deraf följer icke, att, för det att man ej till punkt och pricka kan instämma i ett af ett Utsk. framsläldt förslag i della hänseende, man derföre är emot en god sak. Vore jag emot denna sak, så skulle jag inachiavellistiskt förtiga och icke upptäcka de fel, som jag i detta betänk, finnér, för att få författningen så tydlig sorn möjligt, utan, som sagdt är, förtiga felen, på det att hela saken skulle gå omkull. Så är likväl ej mitt sätt att gå tillväga, och jag undanbeder mig olla inqvisitoriska tillmålen och häntydningar på mitt grundlagssätt. Gr. Anckarsvärd har beklagligen fattat mitt yttrande angrde samhällsconstructionen så, som skulle samhällsconstructionen börjas med pastor. Jag sade att pastor är en af de vigtigaste länkar i denna construction, emedan han står närmast menigheten.
Men dä, under de sista Tio ären, dvrheten blifwit omättligt förökad, dä Medicinaltaxa, Medpriser, Reparations-kostnader, Handk werks - Den 6 Julik. H47 werkslöner, med mera, alla blifwit i betydlig män stegrade; sa hafwa de arliga utgifterna brständigt stigit, churuwäl inkomsterna warit oförändradeFöl den har deraf blifwit oförmärkt den, att da fordom merendels någon starf kunde ärligen besoaras till Inrättningens förman, har Directionen nu för de ?:ne senare aren med oro sett omkostnaderna ga in pa sjelfwa Capitalet, och nu förledne ar med nara zoc> Riksd.,Banco. Redan i sig sjelf har denna omständighet warit tillräckelig att wacker hos Dircctionen de alfwarsammaste bekymmer, och de haf, wa ännuj mera blifwit ökade genom en förestående »vidsträckt Reparation ä sjelfwa HusetHwilken icke medgifwer uppssvf utan Byggnadens ögonstenliga stada. Direclionen ager wisserligen i Kongl. Majus Nådiga Jnstructjon af den z October »69Z en tydlig förestritt, att icke antaga flere fattiga-, än som beqwämligen kunna fä rum och underhall. Men Allernadiaste Konung, wärdes behjerta Dircctionens bekymmer i detta afseende, om den, frän alla sidor anropad af nödens barn, i en pä fattigdom och elände sä rik tid, icke tror sig Utan ett slags hårdhet kunna förstjuta dem, som blifwit frän Urminnestid wanda, att här i Staden Fattighus finna en tillflyckt för krämpans och älderns dag. Och om än
Landtränteri uppbära lösen för dem å lön anslagen kronotionde. S. D. Föredrogos och godkändes Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Belänkanden: N:o 05, i anledning af väckt motion i fråga om åtgärder rörande skogs hushållningen ; N:o 66, i anledning af väckt motion om rättighet för församlingarne atf använda skog å preste-boställen till kyrkobyggnad; N:o 67, i anledning af täckla motioner om antagande nf särskild byggnadsordning för klockare-boställen i Skåne; N:o 68, i anledning af väckt motion om förändradt sätt för fördelningen af de för öfverträdelse!- af Kongl. Kungörelsen den 23 Januari 1828, om hvad i händelse af yppad smittosam sjukdom hos djuren iakttagas bör, stadgade böter; N:o 69, i anledning af väckt motion om särskild tryckning af Kongl. Skiftesstadgan den 4 Maj 182 7. med iaktagande af de i densamma efter hand gjorda förändringar; N:o 70, i anledning af väckt motion om införande af förändrade lagbestämmelser angående olaga skattskrifning samt lösdrifveri; N:o 71, i anledning af väckt motion om tillägg till Kortgl. Knngörelsen den 22 Maj 1852, i afseende på minderårige personers användande vid fabriker och handtverk; samt N:o 72, i anledning af väckt motion om ändring i stadgarna, rörande till tjenstgöring uppbådade båtsmäns transporterande från samlingsstället lill embarkerings-platsen; hvaremot N:o 75, i anledning af väckt motion om rättighet för rotebonde att erhålla ersättning för soldat-torpets brukande under det soldalen är kommenderad på arbete, af Ståndet återremitterades jemte dervid gjorda anmärkningar. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. I).
Då jag varit en af de ledamöter inom Stats-Utsk:t, som sökt genomdrifva Utsk:ts beslut, och dervid efter måttet af mitt militära förstånd meddelat upplysnin - 42 Den 2 Mars. gar i ämnet, anser jag mig äfven vid detla tillfälle böra försvara Utsk:ts hemställan. Af K. M:ts Propos. inhemtas, att ett antal af 20,000 tältdelar redan finnas att tillgå, och att deraf kan sammansättas 5,000 tält, hvarje för 4 man. För de öfningsläger, som i Sverige sammandragas, finnes således redan nu ett tillräckligt antal af dessa tält, och då defännu icke blifvit tillfyllest utredt om de äro fullt tjenliga, torde det böra få anstå med anskaffandet af ett större antal, helst det väl icke finnes någon materiel, som vid utbrott af krig lättare kan anskaffas, ty hela proceduren består deri, att man skär sönder tältduken, fållar den och skaffar sig en käpp, då är allt färdigt. Jag tror således, att man bor dröja med detta anslag och derigenom bespara statsverket en utgift af 80,000 rdr. Men jag har äfven hyst några tvifvel oin dessa tälts förträfflighet i fält, och dessa tvifvel har jag icke lyckats häfva. Jag tror, att vid stora fältslag torde man icke kunna finna det underligt, om en sårad soldat använder tältduken till förband på sina sår; men på så sätt blifva tälten hastigt uppätna, utan att man derföre kan klandra soldaten. Jag tror derföre, att det ännu fordras många försök, innan man kan säga att de äro användbara i krig. 1 Ryska och Österrikiska arméerna finnas ännu icke några sådana tält, och jag har talat med många militärer, som gjort stora fälttåg, och som ickp hade förtroende till dessa skyddsmedel. Jag anhåller om bifall till Utsk:ts hemställan. Hr von Francken: För min del får jag instämma i be gäran om bifall till K. M:ts Propos. i detta hänseende.
Ridderskapet och Adeln den 27 sistledne December remitterat till StatsUtskottet, hvarefter Hedervärda BondeStåndet, enligt ProtocollsUtdrag den 3o:de i samma månad förenat sig uti denne remiss. StatsUtskottet, som fullkomligt insett angelägenheten af hvad Herr Capitainen Friherre 118 StatsUtsL Betänkandes Staél von Hollstein salunda framstält, har likväl, då fråga ej är om vidtagande af någon ny författning i afseende på JardBöckernes uprättande, utan blott om ett närmare upfyllande af livad Landshöfdingelnstruäionen i detta ändamål stadgar om Jord-ransakningars hållande, ansett sådant allena tillhöra verkställande maktens åtgärd; äfvensom Utskottet finner sig icke kunna tillstyrka Riksens Höglofl. Ständer, att taga någon befattning med den föreslagna anskaffningen från Kongl, KamrnarCollegium till Christi, anstads X,andsContoir af ofvanberörde 1671 års JordrefningsProtocoll för Westra Göinge Härad, Stockholm den 23 Januarii 1818- N.t 4-1. Riksens Högloji. Stunders StatsUt-, skotts Utlåtande angående RiksdagsFullmägtigen Olof Månssons från Blekinge Län Memorial cm rättighet till Skattelösen af Lotshemman. XJti Memorial, sorn Hedervärda BondeStåndet den 2alra i denna Månad remitterat till StåtsUtskottets yttrande, har RiksdagsFullmägtigen Olof Mansson frän Blekinge Län föreslagit, att sedan det blifvit i senare tid tillåtit, att Påstföringshemman, likasom andre Kronohemman, få till Skatte fösas, det äfven måtte beviljas Lotshemmansåboer enahanda rättighet, i afseende pa StatiUtsk. Betänkanden. den både enskildta och allmänna nytta, som genom en sålunda vunnen ägande-och besittningsrätt förmenas upstå, hvarvid den hemmanet åtföljande Lotsningsskyldigheten likväl skulle ovilkorligen fullgöras samt anses såsom fästad vid jorden.
Transport 1,012,800 90,000 1,102,800 — d) Kanaler och andra vattenkommunikationer. För upprensning af Indals-elfven „ segelled från Hattefura hamn till sjön Stora Lee „ utsträckning af Kinda båtled „ kanalisering af Luleå eif „ båtled genom sjöarne Kläggen, Flaten och Kilen „ upprensning af SJcantssundet vid Nyköping 31.000 100,000 235.000 852.000 58.000 11,500 ~ 450.000 235.000 — 31.000 550.000 470.000 852.000 58.000 11,500 — -1,287,500 685,000 1,972,500 e) Sjösänkningar och vattenaftappningar. Till särskild fond för myrutdikningar inom de 6 nordligaste O ö lånen „fond för understödjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar inom öfriga delar af riket Arik. till Exp.Ulsk. den IS Augusti i«65, kl. 2 e. m. Memorial, med förslag till allmänna vilkor och stadganden i afseende pä de statsbidrag, sorn. under denna riksdag beviljas Jör våg anläggning ar och v äg förbättring ar, brobygg nader. hamnanläggningar, kanaler och andra vattenkommunikationer äfvensom Jör sjösänkningar och andra vattenaf tappnings-företag. (R. A.) I sammanhang med behandlingen af de uti Stats-Utskottets under Nio 141 afgifna utlåtande angående statsbidrag för vägars anläggning och förbättring, brooch hamnbyggnader, samt kanaler äfvensom sjösänkningar och andra vattenaftappningsföretag, har Utskottet uppgjort nedan intagna förslag till de allmänna bestämmelser och stadganden, som Utskottet ansett böra iakttagas i afseende på nämnde medels lyftning och användande, äfvensom beträffande deras återbetalning, der sådan bör egagrum.
Hans förslag möttes af ett envist motstånd, icke allenast från den konservativa sidans största talare, hvilken vi nu på detta rum sakna, utan äfven af det liberala partiets största talare, hvilken vi nyss hafva hört, och dessutom af en hel mängd andra talare af andra och tredje ordningen. Och nu, mine Hrr, har detta så envist, så talalangfullt bekämpade projekt vuxit till en höjd, att det icke längre är fråga, om jernvägar skola anläggas, utan i huru slör skala det skall ske, emedan man befarar, att till dessa af allmänna rösten ifrigt understödda jernvägar måhända allt för stora krafter komma att dragas, till mehn för andra lika nyttiga företag! - Efter denna allmänna betraktelse öfvergår jag till sjelfva ämnet. Jag har gjort amendementet till Frih. Sprengtportens motion derföre, att jag anser det vara lämpligare, att R. St:r, uti skrifvelse till K. M., anhålla, att K. M. täcktes låta upgöra ooh för R. St:r framlägga ett förslag till Stockholms befästande, än att R. St:r, utan någon kännedom om planen för stadens befästning, anslå medel dertill. Ty då det är R. St:r som, i Svenska folkets namn, skola anslå de betydliga summor, som erfordras för planens verkställande, böra de, enl. min öfvertygelse, ega rättighet att, innan de bevilja dessa summor, erhålla kännedom af planen för det företag, hvartill de skola användas. Vidare har jag gjort amendementet till min egen motion derföre, att jag ansett det vara rättare, att om den åsigt, jag deri uttalat, skulle lyckas att tillvinna sig bifall inöm representationen, Regeringen inkommer med ett fullständigt utarbetadt förslag i ämnet, än att förslaget kommer från en enskild person, den der icke kan ega och icke heller eger någon kännedom af sjöväsendet i dessa detaljer. Af dessa skäl har jag gjort de nu ifrågavarande amendementerna till Frih. Sprengtportens och min motion.
Län, 1 jordeboks-mantal till ||:dels rote, och således vid begge Regementena tillsammans 7i|:dels jordeboks-mantal till 4-|-|:de!s rotar, hade E. K. M. under den 2 Mars 1838 i Nåder förordnat, att, 1 likhet med hvad, genom serskild Resolution af den 2 November 1833, redan blifvit för Ryttmästare-bostället Duckarp och Mönsterskrifvare-bostället Rickarum beviljadt, alla öfrige i Skåne befintliga boställen vid f. d. Adelsfane-Regementet skulle från ordinarie lill lika stor extra rotering omföras och i extra roteringslängderne upptagas, samt, så vidt de icke kunde i jemna rotar indelas, åläggas vacance-afgift, att under krigstid utgå, jemlikt Kammar-Collegii Kungörelse den 9 October 1835; hvarjemte E. K. M., vidkommande de hemman eller lägenheter, hvilka uti de härigenom brutna ordinarie rotarne qvarstodo, till Dess Befallningshafvande i Malmöhus och Christianstads Län aflåtit Nådig befallning att, der tjenstgörande soldater för berörde rotar nu finnas, efter Expeditions-Utskottets Förslag till lind. Skrifvelse, N.o 307. 673 efter återstående rote-intressenters hörande, i underdånighet föreslå den rotefyllnad i contant, som dem, intill de förres afgång, borde tillkomma, hvarefter, äfvensom i de fall, då soldater för rotarne icke voro anställde, och for så vidt sådane rotedelar icke kunde uti hela rotar sammansättas, om hvilken åtgärd Ei K. M:s Befallningshafvande egde, efter anställande undersökning och sedan vederbörande blifvit hörde, till E. K.
Utskottets förslag till bestämmande af vissa allmänna vilkor för de extra Stats-anslagen har af Bonde-Ståndet blifvit bifallet, hvaremot inom de öfriga trenne Riks-Stånden blifvit anmärkt: att Utskottet, genom förslaget att ställa den extra Stats-regleringen på endast Tre år, icke allenast åsidosatt Grundlagens föreskrifter och den agtning, Utskottet varit skyldigt lemna Rikets Ständers redan fattade beslut, angående tiden för nästa Riksdags början samt sålunda sökt tillvälla sig ett obehörigt inflytande öfver så väl Konungen som Ständerna, i afseende å tiden för Riksdagens återkomst, utan äfven förbisett, att, om det ock kunde förutsättas, att, på sätt vid denna Riksdag ifrågakomne förslag till Grundlags-förändring utvisa, det med Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers åsigt instämmer, att Riksdagar böra hvarje 3:dje år ega rum, dessa förslag jemväl innehålla bestämmelser, i afseende på tiden för Rikets Ständers sammanvaro, hvilka ej kunna komma att tillämpas på en före Grundlags-förändringen sammankallad Urtima Riksdag, och det således måste vara högst ovisst, om nationen önskar att åter se en snar Riksdagskallelse framtvingad, genom de af Utskottet föreslagne åtgärder, hvarförutan blifvit erinrad t, att en sådan föreskrift om tiden för den extra Stats-regleringen, serskildt med afseende å fästnings-arbetena, vore otjenlig och skulle komma att hindra administrationen att med säkerhet beräkna och anordna arbetsföretagen, samt att Utskottet begått inconseqvens, då detsamma, oagtadt förutsättningen af ny Riksdag inom 3 år, ansett vissa anslag böra på längre tid utgå, såsom till styrelsen för allmänna arbeten, Linköpings hamn ocb folkundervisningen. På grund häraf har det blifvit yrkadt, att anslagen å den extra stats - Siats-Utskottets Utlåtande, N.-o ^35. 7 regleringen måtte bestämmas, dels i öfverensstämmelse med Kongl. Ma:jts Proposition, på fem år, dels på' fyra år, och dels att utan någon viss föreskrifven tid, i sina total-summor ställas till Kongl.
Denna afgift på lysningssediar är ganska gammal, och jag inser icke något skäl, hvarföre den nu mera än förut skall borttagas. Är någon, då han vill träda i äktenskap, så fattig, att denna afgift verkligen är känbar, så lärer utsigten för contrahenterna att finna deras utkomst vara alltför ringa. Hvad besväret med redovisningen beträffar, har ingen af PresteSt. reserverat sig i denna sak, och då dess medlemmar således vilja åtaga sig besväret dermed, förfaller äfven detta skäl för afgiftens uppliäfvande. R. o. Ad. biföll Utskrs yttrande i anledn. af anmärkningen vid 19 § 2 mom. ■Hr Stuart, Carl Gust.: Sedan nu det sednare utlåt, i ämnet blifvit genomgånget, anhåller jag att få fästa uppmärksamheten på en redactionsförändring, som jag anser af hehofvel påkallad uti 3 afd. af 4 § i utlåt. N:o i3, hvarest förekommer orden: ”Directionen vid Riddarhuset och öfriga R. St:s cancellier.” Enligt ordalydelsen kunde det förstås så, som om Riddarhuset vöre ett R. St:s cancelli; och till undanrödjande af denna tvetydighet hemställer jag, om icke ordalagen kunde blifva följande: Directionen vid Riddarhuset och öfriga R. St:s cancellidirectioner. Hr von Hartmansdorff: Mig synes, som innefattade den af Hr Stuart föreslagna redaction, följande ordalag: Directionen vid R. St:s öfriga c an cell i-di re c tioner. Det går icke an. Hr Stuart: Jag föreslog: Directionen vid Riddarhuset samt öfriga R.St:s ca nc e 1 li direc tion e r; men för att till alla delar undanrödja Hr v. Hartmansdorffs betänkligheter kunde man säga: R idd.d irect:n och R. Sl:s öfriga can celli-dire c tioner. R. o. Ad. beslöt, att i 4 S 3 afd. skulle orden: ”Direc - Den G November e. m. ”tionen vid Riddarhuset och öfriga R.
Hans kärlek till dottern, den enda menskliga känsla, hvaraf han var mäktig, gjorde honom under denna tid svag och medgörlig som ett barn. Det var ömkansvärdt eller snarare ömkligt att se den vilde, annars trotsige mannen, utan förmåga att söka någon verklig tröst i bönen, likväl med hopknäppta händer dagen igenom mumla på böner och bibelspråk. Femtonde Kapitlet. I gråa töcken ligger hoppets vålnad, Svept som ett lik Almqvist. Hur än vi våra pligter väga, Vill hjertat dock sin näring ega Och ha i lifvets sötma del. Fru Nordenflycht. I sjukrummets dunkla halfdager låg Gabriella på sin soffa och lekte med de tvenne snäckorna, Rosenberg skickat henne. Hon var blek, nästan så hvit, att hon snarare kunnat kallas Tistelöns lilja, än dess ros; men hon var ändå herrlig, ty hela hennes ansigte hade detta fina oförklarliga något, som ej kan uttryckas, men icke sällan uppenbarar sig hos en skön qvinna under tillfrisknandet efter en sjukdom, synnerligast en sådan, der själens sjukdom öfverväger kroppens. Tröttad äfven vid den minsta ansträngning, lät hon snäckorna hvila på det ljusblå täcket, hvaruti Erika omsorgsfullt inhöljt henne. Hennes hufvud nedföll mot handen, och i lyssnande ställning sjönk hon tillbaka mot soffdynan. Det vore kanhända icke lätt att finna en brokigare och sällsyntare blandning af allt, som kan fägna och roa en ung qvinna, än den, som syntes på bordet vid Gabriellas soffa. Den svage fadern, ur stånd att på annat sätt kunna trösta sitt hjerta, fann sin enda hugsvalelse i att vid hennes tillfrisknande framdraga alla dessa hopade dyrbarheter, som han under tjogtals år samlat och gömt. Och Gabriellas rum liknade nu, om ej rummet i ett féslott, åtminstone något, som man ej förmodat finna i en skärgårdsflickas kammare. Måhända skulle det snarare kunnat anses för en rik judinnas hemliga förvaringsplats för sina österländska skatter. Emellertid roades Gabriella ganska litet af allt detta siden, dessa perlor, dessa besynnerliga, aldrig förr skådade grannlåter af hvarjehanda slag, som hennes far dagligen bar till henne.
N:o 13, hvilken afser controllen å charta:sigillata:-medlens ingående till Staten, anhåller jag att få följande förslag äfven understäldt Bevilln.Utsk:s pröfning. Ett af de väsendtligaste medlen att förekomma efterapning af chart.sigill.papper, hvilken såsom bekant är, ägt rum, troligen till högt belopp, är tillverkning af papper med sådane vattenmärken, hvilka både lätt kunna bemärkas och svårt eftergöras. Men dertill erforderliga formar äro både dyra och deras förfärdigande fordrar mycken tid. För det närvarande utstäiles biläggniugspapper å 30 särskilda valeurer, för hvilka allas Förfärdigande särskilda formar borde finnas. Om nu detta antal inskränktes t. ex. till 8 eller högst 10, (hvilket utan någon sär - Den 25 Januari. 529 deles stor olägenhet kunde ske, då biläggningschartornes ringa storlek nied lätthet tillåter att för samma document använda några flere stycken än nu behöfves), så skulle det stora mål kunna vinnas, att man åtminstone hvart 3:dje år kunde ombyta alla gamla förråder af cbarlepapper mot nytt, med nya årtal i papper, utan att vid dettas förfärdigande man behöfde uraktlåta några af befintliga försigtighetsmått. Utom de många fördelar, som befintligheten af årtal i det begagnade cliarlepapperet måste medföra, skall delta ombyte af gamla förråder mot nya gifva en stor säkerhet mot åsamkande af balancer med flere missbruk. Jag anser mig äfven upplysningsvis böra nämna, att ehuru naturligtvis K. Statscont:s första årsreqvisition på det nya af R. Sl:s Bank tillverkade ehartepapper var rundt beräknadt, det lärer nu visa sig, att första årsbehofvet kommer att vida öfverstiga denna beräkning, troligen lill stor del en följd af uteslutande skyldigheten alt begagna det nya papperet.
Emedlerlid har Justitiag-ombudsmannen nu yrkat förändring al sprid da stadganden, i så väl Kriminalsorn Civil-lagstiftningen. Deröfver anser likväl Utskottet utlåtande nu icke böra meddelas. Frågan om förändring i brottsmåls-lagstiftningen antingen i sin helhet eller till vissa delar, som uttryckligen blifvit af flere representanter väckt, måste först bedömas; och för bibehållande af enhet och sammanhang i den civila lagstiftningen är nödigt, att pröfningen af de framställningar, som härutinnan blifvit gjorda, icke sker innan Utskottet hunnit taga kännedom om de till äfventyrs likartade frågor, hvilka hos Riks-stånden väckta, komma att utgöra föremål för Utskottets beredning. Det är alltså först framdeles, sorn Utskottet kommer att yttra sig i anledning af Justitiae-ombudsmannens ifrågavarande framställningar. Deribland finnas dock två, hvilka angå ämnen, med hvilka Utskottet ej äger taga befattning, pe afse nemligen ändring den ena af Tryck frihetslagen och den andra af stadganderne angående opinions-nämnden, eller af Rikets grundlagar; och Utskottet anser således dessa framställningar ej föranleda annan åtgärd, än en vördsam anmälan derom hos Bikels Ständer, inför hvilka Utskottet härmed fullbordat redovisningen för sin granskning af den hufvudsakliga verksamhet, som, efter hvad till en början är angifvet, åligger Justitiae-ombudsinannen, hvars oafbrutna bemödanden att införa ordning och fullständighet i domstolars och embetsverks arki ver förtjena en serdeles uppmärksamhet. Hans afgifna Embetsberättelse!’ äro emedlertid icke inskränkta till blott redogörelse för omförmälda verksamhet.
Beträffande för öfrigt anslaget till Kongl. Hof-Stallets utfordring, så anse Rikets Ständer, i likhet med det vid i8a3 års Riksdag fattade beslut, oeh på sätt sedermera egt rum, detta anslag, såsom ett förslagsanslag, hvarå uppkommande behållningar böra reserveras lill följande år, och den, efter de reserverade medlens användande, möjligen inträffande brist får utaf Riksgälds-Conioret fyllas. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 23 October iS34. 248 Expeclitions-UtskoUets Förslag till und. Skrifvelse No i56. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 31 Oct. l834* Preste-Ständet den 21 Borgare-Ståndet den ai Bonde-Ståndet den 23 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse> angående regleringen af utgijterne under Riks-Statens Fjerde Hufvud-Titel. (StalsUtsk. N:ris 82 och 216 samt Förstärkta Stats-Utsk. N:* 263.) S. A. K. Efter behörigt öfvervägande så väl af hvad E. K. Maj:ls Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, innehåller i afseseende på anslagen under Riks-Statens Fjerde Hufvud-Titel, eller till Militaire-och För svar s-Verket till Sjöss, som af hvad uti serskilda framställningar inom Riks-Stånden blifvit uti förevarande ämne anmäldt, hafva Rikets Ständer företagit reglering af utgifterne under nämnde Hufvud-Titel, på sätt härefter följer, och hvarvid följande frågor kommit under pröfning: 1:0 I ändamål att bereda löneförbättring för Lots-Befälet har E. K. M. föreslagit en tillökad utgift af 3,066 R:dr 32 sk., som skulle motsvaras af en lika förhöjning i beräkningen öfver inkomsten af Lotsoch Båkrnedlen. Men då Lotsoch Båk-Inrättningen befinner sig i det mindre goda skick, att E. K.