Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer i underdånighet anhålla , att » Utom nuvarande Provincial - Läkare i Kronobergs-, Hallands-, Wester Norrlands-, Westerbottensoch Norrhottens-Lärr, en sådan Läkare mätte tillsättas i hvartdera af nämnde Län» samt att E. K. M, täcktes, efter det vederbörande hörde blifvit, i Nåder bestämma Stationerne för dessa Läkare inom ofvan uppgifne Districts i hvilket afseende Rikseps Stander nu låta a Medicinal-Verkets Stat uppföra erforder*- liga medel. Riksens Ständer framhärda etc» N:o 16 i. Uppl. o, godk. bos Ridd. o. Ad. d. 21 Aug. 1 8 2 Fleste Ståndet d. 25 Borgaie-.Ständet d. 25 Bonde-Ståndet d, 27 Riksens Stunders underdåniga Skrifvelse , i anledning af Kongl. Maj:ts Kådiga Remiss, rörande Löneförhöjning för KronoFogdarne och Hura ds-Skrifvärne i Götheborgsoch Bolms-Lam S. A. IC. 11/. K. M. har, genom Nådig Remiss den ^ nästiidne Junii, till Riksens Ständer» StaU-Uy Underdåniga Skrif v then 413 skött öFverlemnat en af Krono Fogdarne och HäradsSkrifvarne uti Inlands, Oroust och Tjörns sam* Sunnervikens och Norrvikens Fögderier af Götheborgsoch Bohus-Lm , underdånig'! ingifven. satnt af Riksdags-Fullmägtigé inom Bonde?
Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar wid Stats-Utffotters betänkande af den 14 i denna mänad, rörande Riksdagsmannen krutes frän Carlstads Län memorial om be. frielse för Tackjerns-Bergslagerne frän to-.de tackjernsafgiftens erläggande, blef berörde förra betänkande af den ,4 bifallit, med iakttagande af den förklaring som i det sednare innefattas, vt supra. S. D. Biföll Högloft. Riddcrskapet och Adeln Stats-Uljkottets den 21 Julii pä bordet lagda betänkande, om Riksgäids-Contoirers enskilta farm de§ och Starswerkets samfalle penningebehof, till grund för bewillningens bestämmande m. m. jemte Banco-Uistolters den 2g Julii pä bordet lagda, i an. ledning deraf afgisna memorial, hwarjemte beslöts, art ofwanberörde Slats-Ulskottets betänkande, i afseende pä hwad bewillningen rörer, skulle med Bewillmngs-Utsk»lt-l cvmmnnieer-as. vt supra. S. D - 89 8 Den 24 Iulii. S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls allmänna Beswärsoch Oeconomiä-Utstotkets, den 21 Ju, lii pä bordet lagde memorial, angående inskränkning af den sä kallade gårdfarihandel». SD. FöredrogoS ä nyo och bisöilos StcNsUtffokkels den 2Z siftledne pä bordet lagda u latanden: , :o. Angående arfwoden för respecnve Riksståndens samt Utskottens Secreterare och öfrige Tjensteman. 2:0. Angående arfwoden för Herr Smts-Commisiarien brodelius och Öfwer - Commisiaricn Lk. supra. S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls Allmänna Beswärsoch Oconomiä- samt Lag -Utskottens gemensamma betänkande, angående ändring af allmänna Lagens stadgande i 24 Cap. 5 och 6 Z. Z.
Maj:t vid detta förhållande, lika med Bonde-Ståndet, anser behofvet fordra förbättrade samt med billigheten närmare instämmande stadganden härutinnan, öfverlemna]’ Kongl. Majrt härmed nu denna fråga till Rikets Ständers pröfning; och Kongl. Maj:t finner dervid i Kongl. Maj.-ts Nådiga Propos. N.o lo. 3i för sin del, att af de serskildte förslag Kammar-Collegium i förevarande afseende framställt, det synes ega företräde, som åsyftar att afskaffa all Grundränta å Sågqvarnarne och att betrakta dem endast såsom Fabriks-inrättningar, deraf årlig bevillning efter deras uppskattade värde, grundadt på afkastningen deraf, husbehofs-sågningen likväl oberäknad, komme att såsom för Fabriker i allmänhet erläggas, samt i Bevillnings-Förordningen regleras och bestämmas till ett sådant belopp, som motsvarade både den nuvarande Grund-räntan och Bevillningen, hvarigenom någon minskning för Staten i dess af Qvarnarne hittills erhållna inkomster, deraf Grund-räntan endast utgör det mindre betydliga beloppet af omkring 14.000 R:dr, icke synes vara att befara. Såsom skäl till antagande af detta förslag framställa sig dels den likhet i beskattningen, som derigenom skulle uppkomma, dels ock i synnerhet den omständighet, att Såg-qvarnar i sjelfva verket icke synas hafva egenskap af sådan fast egendom, derå Grund-skatt lämpligen bör ega rum, helst inkomsten deraf, beräknad in natura eller i penningar, desto mindre kan för längre tid bestämmas, som, efter hvad ofvan anfördt är, det alltid blir svårt, om icke omöjligt, att såsom grund för en sådan ständig skatt, med någon tillförlitlighet ut - 31 Kongl. Majds NHeliga Propos. N.o 10. I röna beloppet af den skog, som vid en sadan inrättning för alltid kan komma att afverkas.
Till och med i den art, som (emot den allmänna föreställningen) ingalunda var för Lidner främmande: den qvicka och skämtsamma. Ett så beskaffadt stycke är det kort före ”De Galne” författade och till Konungen ingifna ”Aller-underdånigste Memorial att få bli Spögubbe i Svenska Akademien”. Efter en inledning, som här ej får rum, frambär han sin önskan i dessa ord: Af lagrar att ett blad begära, Ej vågar jag, som hjeltars ära Blott sjungit, gömd bland buskarne; Och ledsen vid en brödlös lyra, Af Lyckan dårad, aldrig mer Jag drömmer att bli Hand-Sekter: Jag lärt min ärelystnad styra. Ej högre med mitt hopp jag går, Än om jag blott kan säker vara, Att inom några tjuge år Jag dock en Spögubb-syssla får. Lång, med min staf jag taket räcker; Och när med Lagens thordönsknall Min Pastor bönderne förskräcker, Jag dem med stöten tukta skall. Till porten då af Snillets Tempel Vill jag med staf och kappråck gå, En dylik syssla, till exempel, Hos Herrar Aderton att få. Der skall mitt nit sig uppenbara: Om vid en Vers, om vid ett Tal De tunga vallmogsdunster fara Utur den djupa Sömnens dal, Skall ej min stöt personen vörda. Ers Majestät är endast fri, Som, trött af sin Regerings-börda, Af Snillet kunde insöfd bli. Dock slutar han med denna fråga, der ironien viker för allvaret: Min milde Kung! snart träden knoppas; Månn ej min framtids lycka gror? Det vore brott att icke hoppas, Då af ditt hjerta hon beror. Det är troligt, att Monarken, vid läsningen af denna ansökan, skrattade rätt godt. Mindre välberäknad var deremot den plägsed, att, under Konungens promenader, än här, än der träda i hans väg och anropa honom med en vers, ett inpromtu, som under slika förhållanden ofta kom olägligt. Lidner tycks vid denna efterhängsenhet ej anat det för sina önskningar vådliga deri, att åstadkomma intrycket af oförsynt och besvärlig.
Schlyter å allmänna Indragningsstaten uppföras, att från och med år 1858 till dess nästföljande statsreglering vidtager, utgå under enahanda vilkor af arbetets oafbrutna fortsättande och redogörelse för dess fortskridande, som nu är vid detta anslag fästadt. Bil. Nio 1 till Kongl. Majits Nåd. Med de extra statsanslag, som Rikets Ständer vid föregående Riksmöten till uppförande af nya länsfängelser efter cellsystemet beviljat, hafva tillgångar blifvit beredda att inom sjutton af rikets län uppföra dylika fängelser, af hvilka de flesta redan blifvit fullbordade och de öfriga för närvarande äro under arbete; hvarförutan af samma anslag medel blifvit anvisade för påbörjande af sådane fängelser i ytterligare två län, nemligen Örebro och Gottlands. Enligt i Fångvårds-Styrelsens Ryggnads-Kontor uppgjord approximativ beräkning och Kammar-Kontorets derpå grundade kalkyl, erfordras dock för cellfängelsers fullständiga uppförande i sistnämnde två län, äfvensom i de återstående fem, nemligen Upsala, Nyköpings, Wester-Norrlands, Westerbottens och Jemtlands, ett ytterligare anslag af omkring 653,000 R:dr R:mt, och med anledning häraf har Fångvårds-Styrelsen, som af anförde skäl ansett det vara af stor vigt, att jemväl de ifrågavarande länen blefve så fort ske kunde, försedde med cellfängelser, uti underdånig skrifvelse den 8 sistlidne September, deruti blifvit erinradt, att i anseende til! ej mindre möjligen förestående prisförhöjning å materialier och dagsverken än äfven det förhållande, att medel för de återstående byggnads-åren borde vara att tillgå för* den af ifrågavarande anslag utgående aflöning till tjenstemännen i Styrelsens byggnads-kontor samt till reseoch traktaments-ersättningar m. m., någon förhöjning i den af bygguads-kontoret upptagna kostnads-summan vore erforderlig, hos Eders Maj:t hemställt, att nu måtte af Rikets Ständer äskas ett anslag af 700,000 R:dr R:mt för älla de ännu återstående cellfängelsernas uppförande.
Mars samma år, har Kongl. Maj:t i nåder förklarat, att kostnaden för tiggares, lösdrifvares och försvarslöse personers forslande samt för bysatte personers inställande vid domstolarne må förskjutas af stats-medel, med åliggande för Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, att, såvidt görligt är, bereda Stats-verket skyndsam godtgörelse af vederbörande för sålunda utgifna förskotter. Yid granskningen af länens special-räkningar, hafva Revisorerne fun-nit, att utgifter af omförmälda beskaffenhet blifvit till belopp af 67 R:dr 20 sk. 11 rst. för Kronobergs, 12 R:dr 45 sk. för Gefleborgs och 359 R:dr 3 sk. för Norrbottens län uti räkenskapen definitivt afförda. Enligt Revisorernes tanke hade dessa utgifter rätteligen bordt upptagas såsom förskott och, såvida ej, med stöd af högstberörde Kongl, bref, godtgörelser derför kunnat på annat sätt erhållas, anmälas till ersättning af Kongl. Fångvårdsstyrelsen. Det nu använda redovisnings-sättet har deremot föranledt till den oegentlighet, att berörde utgifts-poster, ehuru ej upptagna i bemälde Styrelses räkenskaper, måst i rikshufvudboken påföras det under samma Styrelses förvaltning ställda anslaget till fångars vård Och underhåll. — 156 — § 3.
Majit genom Nådiga Författningar ju förr desi häldre meddela wederbörande och Allmänheten, en närmare underrättelse huru med Pannors mätning förhällas bör, hwad qwantum Bränwin under ordet minut bör förstas, saint a hwilka ställen Bränwins-minutering ma anses behöfwelig och kunna rillataS. Hwad Staderna Stockholm, Götheborg och Carlskrona beträffar haswa Riksens Ständer kill Eders Kongl. Majit öfwerlämnat att om Brännvinsbränningen ester eget Nådigt godtfinnande förordna till Statens basta fördel och under medgifwande, att sa stora Pannor derstädes ma fa begagnas, som Eders KonglMalit i Nader anser nödigt; ankommandes defiukom pa Eder Kongl. Majit att upplåta tillwerkningen i Kronans egna Werk ät annan Person, men, enär controllcn anses blifwa osäker, ej i Arrendatorers enffildta eller mindre Werk. Hwad Eder Kongl. Majit i befi Nådiga Proposition af Riksens Ständer ästat, rörande medlen till förekommande af fylleri, och en dermed i sammanhang stående författning, haswa Riksens Ständer sullgjordt enär de ät Eders Korgt. Majit redan förut öfwerlämnat, att såsom Ordningsmål, dcrom i Nader förordna; Men i anledning af ten befrielse för Consumtions-afgift, hosföljande Bränwine brännings - Förordning förunnar dem, sim afs ga sig bruket af Bränwin, sa Riksens Ständer stmeligen L67I Den i6 Augusti. i underdånighet fästa Eders Kongl. Majus uppmärksamhet pä nödwändighen af sädanc anstalters ssyndsamma fogande, hwangennu en säker conte»!! pa sädane wid Mantalsssrisningarne sseende uppgifter, til! förekommande af en eljest betydlig förlust i Statens Inkomster ma kunna hällas. I afseende pa den Bevillning som genom Postmedlen inflyter, haima Riksens Ständer ansett PostTapan för Inrikes Brefrraxlingen, sadan den nu ar, böra tiena till efterlefnad intill nasta Riksdag.
Emot denna punkt i Utsk:s Betänk, har en af dess ledamöter i BorgareSt., Hr Benström, afgifvit en reservation, som jag godkänner och som jag anhåller att få upliisa: l:o Utsk. har beslutat, att, i likhet med hvad som finnes stadgadt uti § 10 af nu gällande Bevilln:sFörordn:g, ålägga utländningar, som resa omkring i landet och för egen räkning, eller såsom utskickade för andra, utbjuda eller sluta handel om utländska varor, en afgift af 50 Edr Ernt för tiden till och med 3 månader, samt för hvarje månad derutöfver ytterligare 20 Edr Ernt, och dessutom stadgat, att deu utländning, som, utan att hafva erlagt denna afgift, beträdes med att utbjuda eller sluta handel om utländska varor, skall, jemte afgiftens erläggande, böta 450 Edr Ernt. Då det är en känd sak, att denna beskattning rätt ofta föranledt till obehörige trakasserier för utländske resande och derföre blifvit i allmänhet - Den 28 Mars e. m. 497 mänhet på det högsta ogillad, samt många exempel skulle kunna anföras derpå, att utländske resande genom okunnighet om deras åliggande att erlägga den stadgade afgiften, blifvit af allmänna åklagare dragna inför rätta, emedan de gjort sig förfallne till de stadgade böterna, oell dertill jemväl kommer, att den inkomst Staten, genom denna beskattning, erhåller, utgör en sådan obetydlighet, att den icke bör kunna tagas i betraktande, anser jag samma beskattning böra helt och hållet uphöra. Den är en lemning af ett system, sorn numera lyckligtvis icke erkännes såsom grund för våra internationela förhållanden, och de Svenskar, som resa utrikes för att sälja våra export-varor, äro ingenstädes underkastade en dylik afgift. Det är en representant från vår förnämsta handelstad som afgifvit denna reservation. Jag instämmer helt och hållet deri och tror att Utsk:s förslag i detta fall ingalunda kan vara riktigt, isynnerhet då vi nu sjelfva äro komna på verldsmarknaden.
Dagsås’ by i Dagsås’ socken och samma härad åren 1840 och 1841, läststäldt den 19 September 1844, stomhemmanet N:o 4 Dagsås \ förmedladt till $ mantal, blifvit ulflvltadt och uti ett skifte bekommit: 28 tunnland 26,3 kappland, uppskattade till 18 tunnland 9,067 kappland odlingsjord, och 2 tunnland 24,5 kappland, uppskattade lill 8,691 kappland afrösningsjord, eller tillsammans areal 51 tunnland 18,8 kappland, uppskattade lill 18 tunnland 17,758 kappland; samt alt någon vidare upplysning icke kunnat vinnas, enär inegorna till Sibbarps prestgård veterligen aldrig blifvit afmätte, och ej heller kändt vore, alt någon laglig delning af utmarken emellan presteoch klockare-gårdarne egt runi. Bil. IS:o 6 till Kongl. Maj.ts Nåd. Brog. Med afseende å hvad sålunda förekommit, tillstyrkte Slals-rådet i underdånighet, att till Rikets näst sammanträdande Ständer nådig proposition måtte aflåtas om fyllnad i hemälde Kyrkoherdes löneförmåner med 26 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, att utgå af indragen behaglig tids förläningsspanmål. Till hvad Stats-rådet angående förestående tjugu mål underdånigst hemställt och tillstyrkt behagade Mans Kongl. Höghet Kronprinsen-Regenlen lemna nådigt bifall. Ex protocollo: Arvid Drake. 42 Bil. N:o 6 till Kongl. Maj:Is Nåd. Prop. N:o i om Slät sverket 1859. Ang. ansökning af framlidne. Professor C. G. Mosanders enka om någon årlig pension. Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans Maji Konungen i Stats-Rddet ä Stockholms Slott den 6 Augusti i859. Närvarande: Hans Excellens Herr Justitie—Stats—Ministern Friherre De Geer.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet, hr friherre Palmstjerna, uppläste i underdånighet till justering det förslag, hvilket, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade beslut, blifvit uppsatt till Kongl. Maj:ts Nådiga proposition till Rikets Ständer, angående upplåtelse åt enskild person af norra delen utaf Carl Xlllrs torg i hufvudstaden till bebyggande under viss tid emot tomtören. Kongl. Majit behagade, jemlikt Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll biiagdt, samt befallde, att, i enlighet dermed, Nådig proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex protocollo Mildhog Lundgren. Ank. till Exp.-Utsk. den 4 Maj 1854, kl. 12 m. Kongl. MajUs Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående pension på Allmänna Indragnings-staten åt tvänne Afvittringslandtmätare i Norrbottens län; Gifven Stockholms Slott den i 8 April 1854.
Genom 1748 års coopvaerdi-reglemente förklaras alla sjöfarande, som segla med Svenska coopvaerdi-fartyg, berättigade att vid fartygens återkomst från utrikes ort njuta deras fria för ing på följande sätt, nemi. de, som segla uti Östersjön, skeppare 1 r:dr 16 sk., styrmän 28 sk., och den öfriga besättningen 21 sk. hvardera; de, som ankomma från Nordsjön, England, Holland, Frankrike, Spanien och 3 H. • 16 122 Den 4 Mars e. ra. Portugal, skeppare 7 r:dr g sk., styrmän 3 r:dr 28 sk.,ocli 'det öfriga skeppsfolket hvardera 2 r:dr 42sk.; samt de som komma från Medelhafvet och Levanten, skeppare g r:dr, styrmän 4 r:dr 24 sk., och den öfriga besättningen hvardera 3 r:dr 24 sk., hvilken föring, vid tullens clarerande, godtgöres skepparen uppå de varor, han för sig a 11 g ifver, till fulla summan för skeppare och besättning, hvarefter skepparen till hvarje man af besättningen utbetalar den andel, som honom deraf tillkommer. I den nu gällande tulltaxan, så väl som i några af de föregående, är samma bestämmelse intagen, endast med den förändring, att skeppare och besättning skola, antingen något eller intet inkommande gods under föring varder angifvet, erhålla sin föring af den tull, som för fartygets medbragta last inflyter; men då fartygen anlända endast med barlast, eller från Pommern och Wismar, endast med spanmål och ull, bestås skeppare och besättning, efter förra vanligheten, ej någon föring, från hvilken förmån äfven inhemska, på klink byggda, samt utländska fartyg äro uteslutna. Enl. en hos K.
Landshöfding för den honom frångångna lönings-jord, eli belopp af 204 R:dr R:mt å stat uppföres, samt ofvanomförmälda kapitalsumma, 2,730 R:dr 24 sk. 9 rst. banko, eller 4,109 R.dr 27 öre R:mt, till Riksgälds-kontoret ölverlemnas. n) Slutligen och enär Rikets Ständer vid sednaste Riksdag, i öfverensstämmelse med E. K. M:ls nådiga förslag, beslutat, att den hemmanen i Ofvanbro fjerding a (‘Stora Tuna socken och Stora Kopparbergs län då åliggande skyldighet, alt till den Landshöfdingen i Länet på lön anslagna krono-ängen Hushagen utgöra 668j§ dagsverken in natura, skulle med den sednast från embetet afgfingne Landshöldingens 1'ardagslid upphöra och derefter ifrågavarande dagsverken till kronan utgöras, på sätt om öfriga kronans behållna dagsverken inom länet vore eller kunde blifva stadgadt, emot det all, till fyllnad i Landsböfdinge-lönen, anvisades ett emot förlusten af dagsverkena svarande stats-anslag i rundt tal, som på länets stat borde uppföras, med iakttagande alt berörde anslag bestämdes i kontant elter medeltalet af markegångsprisen ä dagsverken under de 20 åren 1834— 1853, dock med afdrag af det belopp, 74 R:dr 12 sk. 10 r:st, hvarmed boställshafvaren dittills godtgjort Statsverket för rättigheten att begagna dagsverken, men detta ersätlnings-anslag ej blifvit vid nämnda riksdag å stat uppfördt, enär detsamma då icke var till beloppet kändt, hafva Rikets Ständer, sedan numera, efter verkställd och behörigen granskad uträkning, är upplyst, att ersällnings-summan utgör 410 R:dr 79 öre, hvilket belopp af nyssnämnda anledning blifvit för de sist förd ti
Se annonsen i n:r 15 af Idun. Postadr. : Engelbrektsg. Telegrafadr. : Strötrs, Stockholm. [300] Maria Stram, född Kloekhoff. Handarbete! Undert.,utexamin. lärarinna fr. Handarbetets Vänner, undervisar damer o. barn i alla slags finare o. enklare handarbeten, ss. knyppling, snörmakeri (utan maskiner), guldbroderi, schattérsöm, broderi å siden, plysch, kläde m.m., makramé ', filet-guipure, märkning, hålsöm o. fornnordiska sömnader. Mont. af färdiggjorda arbeten, samt uppritn. å siden, plysch, kläde m. m. Modeller t. påseende. Fritt val af arbeten o. lektionstid. Anna Andersson, [304] invid staden af samma namn, 500 fot öfver hafvet, omgifven af vidsträckta planteringar och promenader, å en något kuperad med vexlande löfoch barrskog bevuxen sluttning af det omkring 1,000 fot höga berget Billingen, öppnas efter genomgången renovering den 1 juni. Staden, hvarest badgästerna bo, är med sina breda gator, sin stadspark och andra öppna platser, känd för sin friska och stärkande luft samt särskildt som det ställe, der Lungsoten skördar relativt färre offer än i någon annan stad å Skandinaviska halfön. Fullständig Vattenkur, Tallbarrsbad, Elektriska och Medikamentösa bad. — Helsovatten. Elektricitet. — Gymnastik och Massage af biträdande läkare och fröken S. Englund, legitimerad gymnast. Apparater för förtätad och förtunnad luft. — Stor Societetslokal med tidningar, nytt Flygelpiano och Restauration. — Goda bostäder och flere restaurationer i staden till billiga, olika priser. Idun Fredagen den 23 november 1888. Tidningen kostar B yra: Klarabergs gatan 54, en tr. Annonspris: 25 öre pr petitrad ( endast 1 krona för qvartalet. postarvodet inberäknadt. Ingen Jösnummerförsäljning! TJtg-ifning-stid: Redaktör o c h utgifvare: hvarje helgfri fredag.
För att, sa wida det siar i mensklig förmåga kunna vin icke winna, åtminstone i det närmaste nalkas deste, bade för Stat, och hwarje Statens medlem sa högst wigtiga föremal, samt att med iakttagande af all den omtanka, som harwid erfor? draö, söka förekomma de wadeliga följder, som fran en stor miffeäkning uti det paräknade beloppet aro vskiljaktiae och för Styrelsen mäste leda till de mest bekymmersamma omsorger, har Bewillnmgs-Utssottet trott sig böra, för denna allmänna Bewillnings utgörande' i synnerhet hämta det säkraste stöd, dels af en allman och pa alla Rikets skattskyldige Innebyggare lika fördelad afgift, och dels af den inkomst, som hwars och ens synbara förmögenhet efter föregångne uppskattning, och werkstäldt bedömmande, kunde anses uppkomma. Den förstnämnde afaiften, upptagen uti den föresiagne Bewillnings-Stadgans första Artikel, skulle således i händelse af Riksens Ständers bifall härtill, komma att erläggas till lika belopp, af alla ffattskyldige i Riket, såsom en följd af det lika skydd, hwar och en rik eller fattig i högre eller lägre elaff, eller ehwad belägenhet som hälst i kraft af den allmänna Samhälls - ordningen sjelf astundar njuta af Slaten, och Staten ar skyldig för hwar och en befordra, och pa det denne afgift, med afseende pa dest lika fördelning pa alla, icke matte falla tungt pa de mindre förmögne, har Utskottet krvdt sig böra föreslå densamma till det lägsta belopp, som wid allmmna beräkningen af behofwets total Summa, warit möjelig. Den zo Julii. 2127 Wid afgiftens beräknande af inkomst och sonbar förmögenhet, hwarom andra Artikeln as den föresiagne Bewillnings-Stadgan handlar, har Utskottet ansett säkerheten uti beräkning göra onmgängelig nödigt, att något afdrag för skuld icke sär äga rum.
Det ät uti Sveriges Geografiska, och Dy siska tage i som efter Utskottets tanka, hiifvudsaken igenfinnas till de områ, hvilka man Varit nödsakad d* lägga största delen af jorden i afseende pä resandes fortskajfdiide. Den hufvudsakeliga anmärkning sorn f«£ oss således återstår att anföra emot detta Betänkande är den , att då åt Beredningen en så rund tid blifvit lemnad att utreda detta vigtiga ärende, borde Beredningen hafva kunnat medhunnit ätt genom Dess Ordförande hafva infordrat ett års Dagböcker öfver hela Riket , och till Ut* skottet inkommit, hvarigenom Utskottet hade försätts i tillfälle att inhämta skillnaden af skjutsntngs-besväret för dem söm utgöra reserven och hållet närä stråkvägarna, emot de, sorn antingen äro derifrån aflägse eller vid mindre befatnä vägar belägne, och derefter Uppgjort ett Förslag till ' en lika fördelning på alla skjuts-skyldiga. Som nu Beredningén detta åsidosatt, och icke heller på något ställe i Betänkandet oinförmält hvad för annan åtgärd, som, till utrönande af denna hufvudsak, barde vidtagas, anhålla vi ödmjukl. hos Höglofl. Utskottet, om icke följande tillägg kunde göras i Betänkandet, nemi. att Utskottet hemställer hos .Riksens Höglofl. Sladder, lien 16 Juli. 140g der, det lios Kongl. Majit den underdåniga önskan anmältes, att Kongl. Majit, ju förr dess heldre, täcktes lala infordra Dagböckerna ifrån alla Landshöfdingedöme!! for sisth år^ för att äflernnas ät Åkerbruks Acaderaien , jemte det åliggande för Académien, att den, såsom en följd deraf, inkomme med ett sådant förslag L ämnet, som hade en lika fördelning af skjutsnings besväret' å all skjutsskyldig jord i Riket för ändamål.