Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdaler utöfver mina inkomster, om jag blott fördelar dem så, att jag utgifver ett pär skilUngar i sender; eller som skulle den varu-import, sorn sker på båtar» icke tynga på handelsvåged, I öfrigt får jag blott hemställa,' huruvida det är Riksens Ständer värdigt att fatta beslut, som ej kunna verkställas; och huruvida det är lämpligt att gifva Fullmäktige föreskrift ter, som tilläfventyrs ej kunna verkstälias. Sådant skulle ju kunna hända, om man stad" gade, att ett visst qvantum silfver skulle uppköpas om året efter en bestämd cours. Om det ej kunde erhållas efter denna cours, huru skulle då förhållas? Fullmäktige skulle ju då blifva olydige antingen emot beslutet att uppköpa det bestämda qvantum silfver; eller ock mot det att bibehålla sedelstocken vid 30 millioner Jag finner således ett nytt skäl att icke antaga första alternativet äfven deruti, att det skulle kunna blifva omöjligt att verk* ställa. Friherre Cederström J Det har blifvit framstäldt, som grund för tillstyrkande af usta alternativet, att tredje puncten i hufvudgrunderne innehåller, att Riksens Ständer skola bestämma den norm, hvarefter växlingen skall ske. Jag får fästa uppmärksamheten ben 15 Julii /. rhi deruppå, att denna bestämning,’ ehuru Ulskot»' ten uti en af bilagorne upptagit den till 12g1 sk., ej nu hörer till öfverläggningen. Det gif« ves andra och i min tanka bättre utvägar till Bankens consoliderande, såsom den t. e, att bestämma vissa skillingar öfver gängse cours för silfver-uppköp. I händelse detta, som jag anser mera förenligt med Bankens nytta och allmänt gagn, skulle vidtagas, så förfaller all fråga om jemförelse , relatift till myntets nuvarande silfver-värde. Emedlertid tillhör detta beslutet öfver bilagan, icke öfver Betänkan-’ det, Man har velat visa, att det uppgifna förslaget skulle lemna trygghet åt CapitalisterueJag frågar, huru. sådant kan påstås. Väl finner jag, att capitalen icke kunna förbättras, men ingen trygghet gifves att de ju icke kunna försämras.
Den i 1 :sta artikeln upptagna personal finnes betydligen ökad genom ditförande af dels en mängd särskilde näringsidkare och dels åtskillige i näst föregående bevillningsförordning icke omförmälde embetsoch tjenstemän samt enskilde betjente. Den personella bevillningen höjdes äfven af 1800 års Ständer i flera fall. På sätt i alla sednare bevillningsförordningar stadgats, föreskrefs uti 2:dra artikeln, att bevillningen för löneinkomst skulle utgå efter en graderad skala; hvarjemte medgafs befrielse från bevillning för alla löner, som icke öfverstege 200 rdr. Högsta afgiften bestämdes till 5 procent för indelta eller i tiondespanmål utgående löner och till 4 procent för kontanta löner af minst 2,500 rdr. Bevillningen af frälseegendomar höjdes till 8 sk. för hvarje rusttjenstmark. Likaså ökades Pastorernes inkomstbevillning inom hela riket och fastställdes att i de flesta län utgå med 13 sk. för hvarje helt hemman inom pastoratet. För domkyrkornas inkomster i spanmål och 39 hemmansräntor skulle bevilloingen utgöra 12 för hundra, sedan derifrån afdragits de af dessa medel utgående löner. Till ledning för bevillningens påförande inom staderna stadgades en mängd afgiftskategorier för särskilda yrken eller näringar inom hvar och en till samma klass hörande stad. Sålunda funnos i förordningen utsatta 15 olika afgifter för grosshandlare i Stockholm och Göteborg, 10 för handelsmän, 12 för fabrikörer, handtverkare och andre borgare, 4 för bryggare samt 6 för krögare i nämnda städer. Inom lista och 2:åra klassens städer var för handelsmän samt borgare i allmänhet afgiftskategoriernas antal lika stort.
B. upploge, fullt motsvarades af de fördelar, "detsamma erbjöde i mera ändamålsenliga verkstäder, större framtida bestånd samt säkerhet mot vådan af vattenbrist, Fullmäktige, på grund häraf, samt då i betraktande jemväl toges, alt vid den mera omfattande reparation af Nedra Verkhuset, sorn ovilkorligen mäste ega rum, det icke vore skäl alt, för undvikande af en högre kostnad, åsidosätta de fördelar, som skulle kunna vinnas genom ombyggnad af ifrågavarande Verkhus, hvartill såsom mest framstående borde räknas den, att hela tillgängliga vattenfallet kunde begagnas, tillstyrkte alt Nedra Verkhuset vid Tumba måtte få ombyggas i öfverensstämmelse med förslaget Litt. B, äfvensom Fullmäktige, i fråga om qvarnens nybyggnad, med afseende å den mindre betydliga skillnaden emellan de olika kostnadsförslagen samt då det syntes 67 vara allt skäl att St denna byggnad gifva nödig varaktighet, hemställde att förslaget Litt. G. b. måtte få tjena till efterrättelse. Då Nedra Verkhusels ombyggnad efter den högre kostnad, förslaget Litt. B upptoge, icke komme att medföra någon större varaktighet, än som kunde vinnas genom reparation enligt förslaget Litt. A, alldenstund någon ombyggnad af sjelfva huset uti intetdera fallet komme alt ega rum, utan den genom förslaget Litt B afsedda ombyggnad skulle inskränka sig endast till inrättandet af flera kypar och valskistor samt Häglof).
1 sitt första Betänk, hemställde Utsk., som ansåg, att bränvinsbränning ej borde medgifvas i höst, då skatten Den 21 Juli 3<J5 ännu vöre låg, att man i stället mätte tillåta 2:ne månaders bränningslid under vintren nästa år, då den förhöjda beskattningen inträdt, på det att landtmannen ändock måtte få 2:ne månaders bränvinstillverkning af 1854 års skörd. När Konungen sedermera förklarat, att bränvinsbränning i höst ej skulle fä ega rum under längre tid än 2:ue veckor, så hade det väl varit i sin ordning, alt [Ilsk. lillstrykt, det bräjivinstillverkning finge ega rum under ö veckor i början af nästa är, pä det att landtmannen dock måtte kunna under 2:ne månader bränna bränvin af 1854 års skörd. Detta har jag förordat inom Utsk. Men dä det inskränkt sig till att blott föreslå cn månad, så synes mig sjelfmotsägelsen ligga deri, att Utsk. tillstyrkt för kort tid, men icke deri, att Utsk. föreslagit en månad i stället för alls ingen ytterligare tid, såsom Frih. von Kramer påstått. Vid detta tillfälle inträffar det besynnerliga förhållande, att en mängd nykterhetsvänner, om hvilkas tillvaro man förut icke ens drömt, upträda mot Betänk., samt att BondeSt:s ledamöter varit så ifriga nykterhetsvänner, att, på sätt Frih. af Ugglas omförmält, knappt en enda röst höjt sig för Utsk:s Betänk. Ehuru stor älskare af nykterheten jag än är, och ehuru gerna jag ser, alf denna goda sak vinner anhängare, tillåter jag mig dock mönstra hennes nya vänner; och utbeder mig få inför Ståndet uppgifva, hvarföre jag tror dem nu hafva i en hast blifvit så talrika. l:sla slaget af dem torde vara sådana som hafva stor tillgång på bränvin — och hvilka lära vara ganska många, enl. Frih von Kramers upgift. De önska naturligtvis att få till möjligaste högsta pris afsätta varan.
Lika med ordför. i StalsUtsk. tror jag således, att förslag af den beskaffenhet, som det ifrågavar., böra utgå från Regeringen, som bäst är i tillfälle att tillse hvilka företag äro mest berättigade att komma i åtanka, på det icke anslagens beviljande må bero af den tillfälliga omständigheten, huruvida den ena landsorten framför den andra kan få sin önskan framställd genom enskild motion. Mycket vore för öfrigt att i detta ämne säga; jag vill dock inskränka mig till erinran, att så länge medlén, som ställas under K. M:s disposition för befordrande af odlingsföretag, äro så ringa som för närvar., och så länge vi hafva tillfälle till en mängd sådana företag i orter, som af naturen äro bättre lottade, synes man ej företrädesvis böra välja sådana, der klimatet ligger emot. Jag tillstyrker bifall till Utsk:ns betänkande. Frih. Cederström, Jac.: Nionde hufvudtiteln, som R. o. Ad. redan godkänt tili det af SlatsUtsk. föreslagna belopp, har befunnits äga en betydlig underbalance, oaktadt den tillökning Utsk. tillstyrkt, och då den således icke ditillräcklig för redan på densamma anticipationsvis skedda anvisningar, är det icke möjligt att på denna hufvudtitel anvisa något ytterligare anslag för det nu ifrågavar. odlingsföretaget i Jemtland. Men annat är en lind. anhållan hos K. M., att detta företag må komma i åtanka, när vigtigare frågor ej äro för handen, och på det IJtsktn må föreslå en sådan skrifvelse, begär äfven jag återremiss af betänkandet. Hr von Törne: Med Frih. Palmstjerna är jag ense derom, att K. M., äfven utan särskild anmälan af R. St., Jemnar åt saken allt det afseende, som den förtjenar; men för alt vinna ändamålet på den vägen fordrades, att g:de hufvudtiteln lemnade tillräcklig tillgång, hvilket icke är händelsen, och då blir det omöjligt, att någonting kan göras utan särskild åtgärd afR. St. Frih.
Nio 7, den erforderliga anslagsförhöjningen biifver 11,597 R;dr 50 öre, hemställa, att Rikets Ständer må bevilja denna tillökning i anslags-summan för Sundhets-kollegium, att, i enlighet med Utskottets förslag, "'gå 4l:o. 1 fråga om nya Provincial-lii k arebeställningars inrättande, har Utskottet fått emottaga åtskilliga förslag, dels framställda af Kongl. Majit, dels upptagne i flera inom Riks-stånden väckta, lili Utskottet remitterade, motioner, för hvilka Utskottet bär nedan i möjligaste korthet skall redogöra. a) Till lön ät en ytterligare Provincial-läkare i Norrbottens län med station i närheten af Råneå kyrka och med Råneå och Gellivare socknar till tjenstgörings-distrikt, har Kongl. Majit uti Sin Nådiga Proposition om statsverkets tillstånd och behof begärt Stnts-Ulskollels Utlåtande N:o 148. 63 fi11 ii slat målte uppföras 1,000 R:dr Riksmynt. I denna fråga är upplyst, att, sedan, i anledning af
Louise, som legat sysslolös på soffan och drömt igenom sin förmiddag – känt ömheten från förälskelsens första tid sakta bubbla upp ... gick och njöt efter sitt bad, – håret torrt och poröst, skinnet lent ... ut i den tomma korridoren och in igen genom den öppna dörren, endast för nöjet att draga släpet öfver de grofva, dammfria brysseltrådarna – höll händerna hopknäppta hängande framför sig, så att ärmspetsarna föllo mjukt öfver hudens skära fagerhet, gaf sig så god tid, visste att hon såg bra ut i allt detta himmelsblå och crême, smög sig skälfvande af välbefinnande, trånande ungt in till Tore ... Tänk älskling – hemma hela morgondagen Då mörkret föll på, drefvos de som vanligt af ett rastlöst begär ut dit, där lifvets röda vin fradgade, skummade, glödde ... Butikerna äro redan stängda. Nedom Madison square ligger Broadway dunkel och död. Här och där draga genom de långa, mörka gatorna musikband med trummor och pipor och lysta af facklor; efter dem släpa sig grändernas invånare som en tjock svart slang ... Ett och annat klubbhus strålar i rik belysning och upp och nedför breda marmortrappor skynda festklädda herrar ... Men vid jättehotellen på femte avenyn är det ljuset och lifvet samlat sig som i en brännpunkt. Genom parlorns breda glasvägg presenterar sig en rad fotsulor och en half meter längre bort lika många höga hattar och en och annan nästipp, allt i ett haf af ljus. Utanför stampa i dubbla led fullblodsston i förgyllda seldon framför lätta ekipager, värdiga en nabob, och på kuskbocken trona med stolt slutna munnar och stela blickar Newyorks berömda blåblodskuskar, hvilkas drag och hållning skvallra om namn, som deras ägare sorgfälligt dölja. Man kan se djupt in i hotellens stora, långa vestibuler, gnistrande af praktfulla lågor, af hvita rododendron och röda rosor; hur det vimlar af gestikulerande, pratande människor – ett symposium af tuggande käkar, ironiska leenden och bullrande skrattsalvor.
Men då in-; gen 6ådan möjlighet kan inträffa med silfver,' så länge det ej är gångbart mynt och kan fås i Banken, så är det ingen öfverensstämmelse emellan kopparslantar och silfvermynt. Skall någon tuWafgift läggas på detta senare, så bör den högst vara 5 procent, men helst ingen. Herr Hjerta : Som vi nu äro så lyckli ge, att komma till sådane bokstäfver, som icke upptaga mycken tid , så kunna vi uppskjuta med denna fråga till bok6tsfven S., då Silfver förekommer. Herr LandtMarskalken har 8o8 Den 2o Augusti f. m. proponerat, att Silfvermynt skall få utföras ; detta är bifallit. Sedan gjordes proposition att Utförseltullen derå skulle bestämmas till enahanda belopp sorn på kopparmynt. Denna proposition blef med Ja och Nsj besvarad. Jag finnér väl, att Herr Cederschjöld har rätt i principen; men jag finner ock, att någon tull bör läggas på Silfvermyntat , i anseende till sjelfva halten pä Specie Riksdalern , hvilken är fullgod, då detta ej är förhållandet med skiljemyntet. När det således blir dyrt för Staten, att jemt slå mynt, då den ej får någon ersättning, så tycker jag, att någon tull bör fästas , och då är det lämpligast att antaga densamma, sorn för Kopparmynt, i synnerhet då Kongl. Maj:t äger rätt att nedsätta den. Herr Cederschiöld: Den enda billighet jag kunde finna för tull å Silfvermynt, vore en som jemnt svarade emot präglingskostnaden. Men som jag ej känner den, så skulle jag önska, att denna artikel finge hvila, till dess underrättelse derom kunnat inhämtas. Herr Grejven och Landt Marskalken förnyade den af honom förut gjorde proposition, att utgående Tullen å Mynt af Silfver och Guld måtte till 15 procent bestämmas. Bifölls. Herr CederfchjSld anmälte till Protocollet sin Reservation emotRiddcrskapets och Adelns beslut. Deri 20 Augusti /, m, 809 ”Nipper, alla slag; Inkommande Tullpro”cent 50; Utgående Tullprocent 1*’ Herr Cederschjöld-.
En lika omtanke för Rikets betryggande har kallat Kongl. Majns uppmärksamhet på förstärkande af försvaret för inloppet till Carlskrona, der betydliga arbeten i sådant hänseende blifvit verkställde. Indelta Infanteriet har, under de förflutne fem åren, äfven bidragit att, med fredliga arbeten gagna den jord, det i farans stund är kallat at försvara. Omkring 3,340 man hafva, i medeltal räknadt, hvarje år varit å arbeis-comtnenderingar använde , till nybyggnad och reparationer å Rikets fästningar, till Götha, Södertelje, Hjelmare och Väddö canals-arbeten, till vägars öpp-' nande emellan Sverige och Norrige och till arbeten å Dagsmåsen. Med sorgfälligt val har Kongl. Maj:t träffat de anstalter, som kunna verka till Artilleriets ytterligare förbättrande. Ett Läroverk har butvid öppnadt, der unge Artillerie-Officerare äga tillfälle att erhålla undervisning uti de högre vetenskaper, som vanligen ingå i den theoretiska delen af deras yrke: ny reglering af Artilleriets Tygoch Handtverks-Stater är vidtagens medel hafva blifvit anslagne till anställande af försök att förbättra krut-tillvärkningen: det vid Carl Gustafs Stads Bruk inrättade Gevärs-factori har blifvit ställd under Krigs-Collegii styrelse: Gevärs-tiilverkningen vid Norr-Telge factori är betydligen ökad, äfvensom reparationerne å de aldre Gevären hafva med all sorgfällighet blifvit påskyndade; och har Kongl. Majit gifvit 4a Konungens Nåd. Berättelse, Artillerie-vapnet det yppersta vedermäle af sin omvårdnad, då Kongl. Maj:t anförtrott befälet deröfver åt Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen.
Vi ha inte ha ' t samma väg te gå här i lif vet. » » Nej, vi ha inte det. Jag har varit långt ut i världen, jag. » » Ja, ja, det är väl te nå ' n nytta de å ', fastän inte jag förstår ' et. Di bli bara morska, tycker ja ', o c h vill inte si, att jorden är grön å himmeln blå här h o s oss med. » Harald log, det fanns nog filosofi i det där. » Nå; hur gick det m e d Matts o c h Stina, iingo de någonsin hvarandra, » frågade han efter en kort paus. » Har inte han hört o m den pascbaseu, » frågade Anders storögd. » Det var en kärlekshistoria, som borde stå o m i romaneböckerna, men där ska ' det väl bara vara skräp, förstår jag. Först k o m Stina in på fatti ' gårln, och året efter k o m Matts. Di orka inte arbeta längre nå ' n åf d o m. Han var sexti år och hon femti, m e n hållit af hvarandra hade de gjort, se ' n di var bara barna. Xu blef hon så sjuk o c h eländig, å han med för resten, m e n så fick han höra, att h o n jämrade sej, för halmen, hon låg på, var så sliten. Då pillade lian sej upp ur sängen o c h linkade ut i socknen för att tigga ihop litet lickrare halm åt sin Stina. Go ' a människor gaf h o n o m, hvad han begärde, å så knogade han hem ett stort fång. Stina fick ombäddadt, m e n Matts behöfde ingen bädda åt mer. Han dog på natten under svåra plågor. Doktorn sa " se ' n, att det var öfveransträngning. Ingen hade hjärta att tala o m för Stina, att han så godt s o m dött för hennes skull, men när kräket fick höra, att han inte fanns te ' längre, slockna ' hon s o m ett ljus, hon också. » Harald kände sig underligt gripen af den enkla berättelsen om tvänne fattighjons kärlekssaga; det talades o m, att bildningen förfinade känslorna, men var det ej i så fall hjärtats bildning?
Lyckligtvis vore det icke på grund af de olycksdigra gåfvobrefvens verkliga ordalydelse och mening, som man sålunda sett kolonisationen afbruten, ty ordalagen vore med försigtighet afvägda och merendels uttryckande det förbehåll, att nyhem - Sammans. Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskottets Utlåtande M 31. 11 mans-anläggningarne icke finge hindras, utan skulle de privilegiibafvaren förunnade förmåner af stockfångst gifva vika för landets upptagande till nyhemman. Sjelfva stockfångsten vore för det mesta icke betydlig, men vid de privilegierna föregångna härads-syner blefvo alla då i grannskapet varande, på flere mils omkrets ännu odisponerade kronotrakter uppnämnda och fördenskull privilegiihafvaren tillåtet att ifrån dessa trakter årligen afverka ett visst antal träd, emot den ringa afverkning, v som samma trakter i sm helhet kunde tåla. På grund af sådana handlingar hade ansökningar om nyhemman till stor mängd blifvit protesterade och frågorna af Läns-stvrelserna lemnade beroende på framtida utredning i sammanhang med allmänna afvittringen. Sålunda hade privilegii-hafvarne vunnit sitt syfte att få beherrska ifrån 5 till 10 gånger större skogsvidder, än som efter vanlig beräkning af återvext och skogens behöriga vård, kunnat dem lagenligt tillfalla. Detta insågo de sjelfve lika väl som hvarje annan, hvadan de icke försummat att af rådrummet draga orimliga fördelar, innan de en gång måste släppa bytet.
Utdrag den 2 Mari 1829. 1 1 S. D. Sedan Ståndet , i anledning af Herr Richerts den 10 December förlidet år gjorda Motion, angående offentlighet vid Ståndets ofverläggni ngar, uppdragit till ut. sedde Deputerade att i ämnet yttrande afgif* va, besldt S'åndet, vid förnyad föredragning af Deputerades Memorial, att en sådan offentlighet skall ega rum, och att ett af Herr Falkman uppgjordt förslag till .Lag om offentlighet vid RiksStåndens sammanträden och öfverläggningar skulle ej mindre remitteras till LagUtskottet, än äfven med de öfrige RiksStånden communiceras. S. D. Återremitterades, i anledning af gjorda anmärkningar, LagUtskottets Betänkande, N:o 28, om rättighet i afseende på flottning i flottoch. farbara sjöar och floder m. m. S. D. Vid förnyad föredragning, biföllos följande LagUtskottets Betänkanden : 1:0 N:o 20, i anledning af Motion om upphäfvande af Kongl. Kungörelsen den 7 December 1787 ; 2:0 Nio 21, öfver Motion om stadgande, att lägrad qvinna, som till sitt barns för. sörjande vill njuta understöd af Fattigvårds - *2 Prot. Utdrag den 2 Mars 182g, Inrättning, skall åligga att uppgifva sin lägers^ tnan; 3:0 N:o 22, öfver Motion om föreskrift för HofRätterne , att , utan anlitande af Konungens Befallningshafvandes handräckning, brefvexla med UnderDomstolar i de mål och ärenden, der desses åtgärder af HofRätterna påfordras; 4:o N:o 23 öfver gjordt förslag, att alla vitén och böter skola , då tillgång tili deras gäldande hos den sakfällde ej finnes, förvandlas efter de grunder, som i lo Cap. 1 §. UtsökningsBalken och 5 Cap, StraffBalien stadgas; t 5:0 l^to 24, om ålders bestämmelse för flem, Sorn till
Dockat den, stom det astundar, och ej af berörda pannerymd will anmanda någon del för äilMerinZ, mä äga rättighet at nyttja särMid-äWIlars-panna af Sex kannors rymd. För klufna Hemman, och det ä dem warande större antal persotter, har följande pannerymd snutt i.s lämpelig. Under til och med Hemman, 15 ai§ Kann. pam ncrymd. deröfver til och med nckito -— 22 äito ciito. deröfver til och med ^ clito — 26 cli o äito. Deröfver til och med ^ äics — zs äiro cltto. Deröfwer til och med 4 äito — 34 Kann. pan nerymd. deröfwer til och med 4 äito — 33 äito äito. deröfwer til och med 4 äito — 42 äito äito. deröfwer til och nred ^ äito — 46 äito äito. Til lättnad af omkostnaden wid inköp afBranwinsredstap, samt besparing af säd, bränsle och möda, som -vinnes, dä större Bränwinspannor nytt-' jas, anser Hemliga Ulfloltet, ak Innehafware af mindre Hemmansdelar, da de arv belägna i en gärd, eller inom samma By, äga rättighet at förena sig vm en panna. Pannan får dock icke utgöra större rymd, än för et enstaka Hemman af lila storlek med Hemmansdelarnas sammanslagna mantal utsatt ar, eller sadan sammanslagning til större pannerymd än för et helt Hemman, äga rum; men afgiften kommer för hwarje Hemmans-del, efter dest rnstillda storlek, likafullt at erläggas och betalas. Til undwikande af de föxhateliga sa kallade Stor-Bränneriet-, har Hemliga Utstottet ansett pannerymden för enstaka Landtgardar af flera an et mantal, böra för öfwerstottet förmindstas och utsattas, som följer:
Ej må dock sådan klagan föras af annan, än den, som i valet deltagit eller dervid kommit under omröstning, eller genom beslut, fatt adi vid samma tillfälle, från valrätt utestängd blifvit. 14 Hor till Constitutions-Utskotlets Memorial, N',o 85. • • Ändringar och Tillägg uti Regerings-Formen. § 48. Jfr. R. O. § t. i:ö Svenska Folkets representanter kallas Riksdagsman och utgöra Riksförsamlingen, hvilken sammanträder pä två. Afdelningar. Dessa Af delningar kallas Första Kammaren, och Andra Kammaren. För utöfningen af Riksdagsmanna-befattning gälla inga andra föreskrifter, ån rikets Grundlagar. 2:o Första Kammaren består af Etthundradesjutiofem Riksdagsmän, om hvilkas val stadgas i Vallagen. 5:o Andra Kammaren består af Sjutiofem Riksdagsmän, dem Första Kammaren utsett. Till Riksdagsman i Andra Kammaren kan väljas hvar och en, som till Riksdagsman i den Första valbar är; dock att, der han icke fyllt Tretiofem år, han bör hafva bivistat minst två Riksdagar före den, då uppdraget tillträdas skall. Enär Första Kammaren vid Riksdags början, på sätt i 62 § säges, erhållit underrättelse om de i Andra Kammaren sedan sist hållna Riksdag inträffade ledigheter, skall till fy'lande af hvarje sådan ledighet nytt val anställas, för återstoden af den tid, på hvilken den afgångnes fullniagt lydde. Under hvarje Riksdag skall Första Kammaren likaledes, i stället får hvar och en, under Riksdagens lopp, utur Andra Kammaren afgången ledamot, sorn icke vid samma Riksdags slut afgå bort, och för återstoden af den tid, hvarå den afgångnes ful/magt lydde, efterträdare välja. Emot slutet af lagtima Riksdag, skall Första Kammaren å dag, som den sjelf bestämmer, välja Tjugufem män, att de, vid samma Riksdags slut, utur Andra Kammaren af - gåendes ledigblifvande rum intaga och innehafva till den tredje derpdfoljande lagtima Riksdagens slut.
Det torde, som han trodde, blifwa nödigt att för de tillkommande Fullmägtige göra ripa Instructioncr, och det kunde fordras tid att hinna det innan Riksdagens flut. Friherre Legerström, ^scob, anmärkte , att JnstructioncnS upprättande wore Banco, Utstottets sak, hwilken, säsvM han försäkrade, Utskottet ej skulle äsidosätta. Den 16 September. Herr Grefwcn och Landt - Marskalken gjorde derpå proposition, att Banco-Ulffottct skulle anmvdas att efter Banco - Fullmägtiges hörande, aldrasisi innom 14 dagar, och utan hinder af nägot förut innom Utskottet fattadt Beslut, inkomma med en fullständig och af Banco - Fullmägtiges gifna Förklaring ätföljd berättelse om Realisationen, och sättet huru den blifwit werkstäld; hwilket BifbllS. Som Riddcrfkapek och Adeln hördes yrka, atk bc§e i afseende pä Banco-Utskottets Protocolls-Utdrag nu fattade Besiut, skulle genom en Deputation de öfrige Rcspective Ständen meddelas, uppsattes derföre ett ProtocollS-Utdrag, hwari efter nägvn korrt öfwerläggning beslöts, att uttryckligen borde införas, det Ridderskapet och Adeln fullkomligen gillat sina Ledamöters i Banco-Utskottet fbrhällande, samt pä erindran af Grefwe lvlörner, Lort Oabriel, at af BancoUtskottet äfwen skulle infordras upgift af hwad skäl Realisationen pä andra grunder än efter 180O ärS Rcglement blifwit företagen. Derefter Justerades följande: