Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogos och remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet följande motioner, nemligen af: 4:o. Johan Victor Lundqvist från Skaraborgs län, om förändrade grunder för kronobrefbäringens utgörande; 2:o. Samme man, om åtgärders vidtagande för jordens befriande från den samma åliggande skyldighet att underhålla allmän landsväg; 3:o. Sven Rosenberg från Christianstads län, om bestämmande af den undervisningstid, som må anses motsvara den folkskollärare tillerkända minimi-lön. S. D. Nedannämnda motioner blefvo vid nu skedd föredragning remitterade till Lag-Utskottet: l:o af Sven Rosenberg från Christianstads län, om förlängd betalningstid för på utmätningsauktion inköpt egendom; 2:o af samme man. om förändrad^röstberäkning vid prestval; 3:o af Jonas Jonasson från Kronobergs län, om ändring i 2 och 3 <§§ af Kongl. Förordningen den 24 September i 861, angående vård af död mans bo; samt 4:o af Pehr Eriksson från Gefleborgs län, att det af Lag-Utskottet vid sistlidne riksdag uti dess Betänkande 32 algifna förslag till ny författning, angående tillsyn å förmyndares förvaltning af omyndigas egendom, måtte af Rikets Ständer antagas. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades en af Pehr Olof Hörnfeldt från Wester-Norrlands län väckt motion derom, att Nätra och Själevads socknar antingen måtte få, emot skatte-löseskillingens återbekommande, till Kongl. Maj:t och 12 Prof Utdrag den 8 November 1865 Kronan afträda Trysunda kronofiske, eller ock att den årliga räntan måtte nedsättas från 94 tunnor strömming till hälften deraf eller 47 tunnor, som efter förvandling motsvara 497 centner 10 skålp. hö, såsom varande den högsta möjliga ränta, som socknarne med utsigt att undgå förlust anse sig årligen kunna ansvara. Den 8 November.
Riksrätt så sällan som möjligt samsättes; men då 29 § Riksd.ordn. i dess 2 mom. uttryckligen stadgar, att Const.Utsk. åligger, ”att äska de uti Statsrådet förda prot., utom dem som angå ministeriella ärenden och com mandomål, hvilka endast i hvad, som rörer allmänt kända och af Utsk. uppgifna händelser, må kunna fordras”; samt derjemte innehåller, alt ifall Utsk. af dessa protocoll linner,? ”att någon Statsrådets ledamot eller någon för tillfället förordnad föredra gande, eller den embetsman, som i eommandomål Konungen råd gifvit, uppenbarligen handlat emot Reg.F:s tydliga föreskrift, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf och af andra Rikets gällande lagar, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådana öfverträdelser, eller dem vållat och befrämjat genom uppsåtlig! fördöljande af någon upplysning, då skall Const.Utsk. ställa en sådan under tilltal af Just.ombudsm. inför Riksrätten”; så vore det ju ett verkligt gyckel, att Const.Utsk. enligt grundlagen skulle vara förpligtadt, att då någon öfverträdelse funnes vara begången, ställa Konungens rådgifvare under tilltal inför Riksrätt, men att sedermera, då dom skulle fällas, ingen lag funnes, hvarefter den felaklige kunde dömmas? Vid sådant förhållande och då det är stadgadt, att ansvarighetslagen skall vara i öfverensstämmelse, med grundlagen, så tror jag det vara nödvändigt att ett tillägg göres, på sätt nu skett, som innehåller, att vid alla de fall, hvilka icke särskildt finnas i ansvarighetslagen upptagne, skall enligt 1 cap. 12 § Rätteg.bm förfaras, hvilket lagstadgande äfven, så vidt jag vet, är det enda som här kan äga 22 Den 2 November f. m. någon tillämpning. Dessutom får jag fästa uppmärksamheten derpå, att i ansvarighetslagen icke finnes någon bestämd straffpåföljd för Konungens rådgifvare då de tillstyrkt en lags utfärdande i obehörig ordning och sålunda förbrutit sig emot 87 § Reg.F., som stadgar huru lag stiftas skall.
Mits och Rikets Kammar-rätt, medelst utslag den 21 Mars 1853, Slagt numera Direktören vid det i Norrköping inrättade straffoch arbets-fängelse för qvinnor, August Leopold Hård af Segerstad, att med 985 R:dr 7 sk. 6 rist banko ersätta Kongl. Majit och Kronan den brist, som uppkommit i Norra Korrektions-inrätlningeiis i Stockholm, under inrättningens Kamererares förvaltning ställda proviant-förråd från den 30 September 1840 till den 1 April 1841, under hvilken tid Hård af Segerstad, som då var material-bokhållare, innehaft förordnande att Assessoren Anders Wallbergs Kamererare-befattning vid korrektions-inrättningen bestrida, bemälde Fängelse-direktör, jemte underdånig klagan öfver detta beslut, deruti E. K. Mils Högsta Domstol, genom utslag den 16 Januari 1855, förklarat sig ej finna skäl att göra ändring, tillika och för sådan händelse i underdånighet anhållit, att, då förenämnde Wallberg, ehuru tjenstledig under liden från den 30 September 1840 till den 1 April 1841, likväl skulle, i följd af Styrelsens öfver fängelser och arbets-inrätlningar i Riket särskildt gifna tillstånd, fortfarande, emot. åtnjutande af dermed förenad afskrifnings-procent, innehaft vården och tillsynen öfver korrektions-inrätiningens proviant-förråd, hvarmed Hård, såsom tillförordnad Kamererare, sålunda ej tagit någon befattning, få af gunst och nåd njuta eftergift af den ifrågakomna ersättnings-skyldigheten, till hvilken anhållan 356 Expeditions-Utskottets Förslag till anderd. Skri/velse N:a 151.
Några nya jernbruk eller masugnar äro under sednaste qvinqvennium icke anlagde, men antalet smideshärdar har blifvit ökadt och tillverkningen derigenom i samma mån större vid ett eller annat bruk. De nästan årligen ökade priserne på kol, forslingar m. m. har gjort en sådan åtgärd nödvändig för att kunna hålla nettobehållningen af jernhandteringen vid samma belopp, som tillförene. Med oafbruten omsorg söker man tillegna sig och göra fruktbärande de förbättringar i jerntillverkningen, som i andra länder blifvit vidtagne, såväl hvad kolbesparing, som minskad arbetskraft beträffar. 21 isynnerhet har under de sednare åren uppmärksamheten blifvit fästad på malmrostningens ändamålsenliga bedrifvande, hvilken med minskad åtgång af bränsle och vida fullkomligare, än förut, mer och mer börjar verkställas med masugnsgas, för hvilket ändamål nya s. k. gasrostugnar vid flera bruk blifvit under sednare tider uppförde. Fördelarne af detta nya rostningssätt äro af erfarenheten till fullo bekräftade, så att allt flere bruksägare börja tillegna sig desamma. En ändamålsenligare och friare lagstiftning i förening med de anslag, som Brukssocietelen med vanlig frikostighet lemnar till jernhandteringens fullkomnande, äro roägtiga häfstänger till upphjelpande af denna vårt lands, näst jordbruket, vigtigaste modernäring. Utom ofvan omförmälde, bergsrörelsen tillhörande verk och inrättningar, finnas endast 1 pappersbruk och 19 tegelbruk. Tillverkningsvärdet vid det förstnämnde uppgick nästlidne året till 1,300 R:dr Banko. Några tillförlitliga uppgifter om tillverkningsbeloppet vid tegelbruken saknas. l)e inom Länet förekommande Binäringar äro icke af någon betydenhet. Jagt idkas föga och endast inom norra delen af Länet, hufvudsakligast vid bruken. Fisket vid stränderna af Mälaren, och i allmänhet inom södra och mellersta delarne af Länet, bedrifves merändels endast till husbehof.
Bevillnings-Utskottel: N:o 23, i ani. af väckt motion om sammanfattande i en eller två lagar af alla de stadganden och författningar, som skola innebära kontroller öfver tulltaxans efterlefnad och garantera dess verkställighet samt i öfrigt angå den inre trafiken. La g-Utskoltet: N:o 44, i ani. af framstälde anmärkn:r emot Utsk:s betänk. N:o 29, öfver K. M:s nåd. propos. om ändring i vissa delar af Kgl. Förordn. d. 13 Juli 1818, angtde inteckning i fast egen dom ; samt N:o 45, i ani. af väckte motioner om arfsrätt för oäkta harn. Föredrogs och lades till handlingarne Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk:ns i gårdagens plenum på bordel lagda mern. N:o 129, augide ytterligare minskning i Ulsk:s Kansli-personal. Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af Gr Lagerbjelke, Gust., och Frih. Palmstjerna, Carl Otto, Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s i gårdagens plenum på bordet lagde nedannämnde mern. och utlåt. N:o 130, om sammanjemkning af RiksSt:ns skiljaktiga beslut, i ani. af Utskts betänk. N:o 114, ronde folkundervisningen i riket; och N:o 131, i ani. af återremiss utaf betänk. N:o 118, rör-.de väckte motioner om förändring af mått, mål och vigt samt mynt. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Ulstén inkorane mern. och utlåt:n, nemi. från Co nslitutions-Utskoltet: N:o 27, i ani. af återremiss af mern. N:o 19, innehållande förslag till ändring i Usta mom. 14 § Riksd.Ordn., ang:de represeniations-rättighelen för Stockholm. Stats-Utskottet:
Emellertid skall, med anledning af Rikets Ständers Revisorers nu gjorda anmärkning, Kollegium för framtiden tillse, huruvida icke någon minskning f denna utgift må kunna tillvägabringas genom begagnandet af mindre dyra skrifmaterialier, än de hittills för Kollegii räkning inköpta. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 åiatsUtskottetS Bttärikdädért. fé’ analås och bestämmas ett likä belopp St hvardera; söifi nu Beätas de arné röfäfriåmtidé, eller ömkririg gra R.dr årligen, hvartill medel K titti dfe tagas af deri å Medicinal - Staten uppförde Summa af iS«3 R:dr< söm varit arislageri i öcli föt' Garnizöus-Sjukhus-Xrirättnirigön, men, sedänt fur densamme nödige medel å Tredje fXufvudTifuin blifvit änsiägne samt en Egendom (lettin inköpt, böra, till följd af hvad Kongl. Majit deri i 6 Oetober lgiö i Nåder förördnat, besparas Snus-Verket; Och har Kongl. Majit, efter det Dess och Iiikets Stafs-Contoir häröfver afgifvit in förd råd t Underdånigt Utlåtande och derhid icke ansett sig kunna tillstyrka bifall å Sundhets - Cöl legii begäran, genom Nådig Remiss af (lön 5 sisilédrte November förklarat, det Kongl. Majit vid målets föredragning den i 2 sistledné Öc t riber fal tat Dess Nådiga Beslut och gillat hvad Kongl. Stats-Gontriiret yttrat, meri, uppå Sundheis-Collegii sedermera gjorda anhållan, velat öfverlemna Haridlingarné i ämnet till Riksens Ständers State-lif skot t,- i afseende på de f(ireslagne Löne-förhöjnirigar och flya Löriéfne.
Sig innan Dess Nådiga Beslut fattades, vilja deröfver jemväl inhemta E. St:rs underdåniga yttrande och i sådant afseende genom Nådig Remiss af den i3 Nov. sisth år, handlingarne till Statsutskottet öfverlemnat. Utskottet har funnit denria fråga under dess behandling hafva iråkat en serdeles vidlyftighet genom serskildta omständigheter, sorn, i Utskottets tanka, nu icke väsendtligen inverka på hufvudfrågan och derföre endast i korrthet här omnämnas. Redan år 1807 hade nemi. en i Wermland tillförordnad RoteringsCommission inkommit med förfrågan, huruvida Nyeds Socken, hvilken på grund af Bergslagsprivilegierna dittills varit från all rotering befriad, skulle till ordinarie Rotering upptagas, enär någon Malmbrytning eller hyltebruk icke idkades och orten Betänkandcn, N:o 278. 355 vore en af de bäst odlade och fruktbaraste i Länet; men denna förfrågan, öfver hvilken K. Kammaroch BergsCollegicrne yttrat olika meningar ; lärer icke hafva blifvit serskildt föredragen och afgjord utan har förfallit, sedan, efter Statshvälfningen år 1809, K. M:t i Nådigt Bref af den 19 September samma år, i afseende på alla oafgjorde Roteringsfrägor, förklarat ibland annat, att ingen ny eller ökad rotering efter 80 §. Regeringsformen, kunde utan Konungens och Ständernas beslut tillkomma. Vidare bade straxt derefter eller den 12 October 180g PiiksdagsFullmäktigen från Nyeds Bergslag till K. M:t inkommit med underd. ansökning, att den af R.oteringsCommissioncn ifrågasatte rotering af Nyeds Bergslag måtte, såsom stridande mot dess privilegier och RegeringsFormen, förfalla. Häröfver hade endast Krigsoch KammarColIegierne, men icke R. St:r eller Bergscollegium blifvit hörde; hvarernellertid en K. Resolution under elen 8 Januarii utfärdades af lydelse: att 80 §.
M;fs och Rikets Kammar-Collegii Circulair-bref, den 1 Februarii 1819, stadgade grunder för bestämmande af Hiarkegångspriset E bröd för tågande trupper , ej synas vara lämpelige för sådan hembakning af bröd, sorn af landtmannen i smått verkställes , utan torde fastmera Vara härledde ifrån beräkningar, som endast vid större bagerier kunna göras, der inrättningarne äro vida fullkomligare, och der brödtill verkningen i stort alltid måste gifva mera förmånliga resultat, få hos E, K. M. Riksens Ständer i underdånighet hemställa , det deputerade till Markegångs sättningen i Xvänen måtte lemnäs öppet, att, oberoende af föreskrifterne uti förrberörde Circulair-bref, antaga för brödprisets utsättande sådane grunder, som med allmänna förhållandet vid brödbakning i enskildfa hushåll samt med de i orten gällande pris kunna finnas öfverensstämmande; och hafva Riksens Ständer tillika velat, med afseende på det, redan vid sistlidne Riksdag, öfverklagade förhållande, att Kammar -Collegium , vid granskningen af de Markegångs-Taxor, som från Eänen insändas, alltför mycket nedsatt det i samma Taxor för dagportioner och ralioner fastStäldta pris , i underdånighet förnya deras , uti Skrifvelse den * Mars 1818 , framförda unders 3go Unilerdaniga Skrifvelser. dåniga anhållan, att ersättningen för dag-portioner, som i qvarter gifvas tågande trupper, hädanefter måtte bestämmas, enligt de af Deputerade för markegångssättningen i hvarje Län utsatte pris, hvilka, i sådant fall, oförändrade och utan något slags jemkning torde få. tjena., tilli lättelse.
Till besvarande af revisoremes förrberörda framställningar har Krigs-kollegium hufvudsakligen anfört: alt vid den tid, eller medlet af år 1836, då befattningen med Garl Gustafs stads gevärsfaktori lill kollegium öfverlemnades från den serskilda kommitté, hvilken dessförinnan haft inseendet öfver denna inrättning, faktoriet befunnits i det skick, att tillverkningen dervid icke med fördel kunde fortsättas, dels emedan erforderliga verkstäder icke blifvit uppförde under den längre tid från egendomens inköp, som frågan om anläggning af en vapen-central-verkstad i Stockholm ännu var oafgjord, dels emedan under tiden arbetspersonalen var fåtalig samt gammal och orkeslös; att under de många år, som förflutit, innan nödiga kostsamma byggnader, vattenverk, machinerier m. m. hunnit uppföras och anskaffas, vapentillverkningeu måst drifvas uti inskränkt skala, i brist af tjenliga verkstäder, deruti ej eller nya arbetare kunde med fördel ti lidanäs, —- omständigheter, som, efter kollegii tanka, utgjorde tillräcklig förklaringsgrund för det mindre fördelaktiga resultatet af faktoriets verksamhet; att de af revisorerne till 63,769 rxlr 42 sk. 5 rist. beräknade underhållsoch aflönings-kostnaderne för åren 1843 — 1845 rätteligen utgjort allenast 41-,257 r:dr 16 sk. 8 r:st.; att, då under första perioden af faktori-nybyggnadstiden tili 1842 års utgång eller under nära sex år förfärdigats 729 gevär, 52 studsare och 1,600 par pistoler, men deremot under påföljde 3:ne år erhållits 1,160 gevär och 633 studsare, utom ett betydligt antal gevärsdelar och modeller, häraf syntes, att under slutperioden af byggnadstiden fabrikationen varit i betydligt stigande, hvilket äfven sedermera fortfarit, så att år 1846 åstadkommits 1,084 gevär och 48 studsare samt förlidet år 1,193 infanteri-gevär och 9 studsare, alla med slagkruts-antändning, utom åtskilliga modeller samt 4,000 satser gevärs-söndertagntngs-verktyg och 24,000 slagkrutstappar till reserv; att, då den speerela styrelsen öfver ifrågavarande fabriks-invättning, såsom med kollegial-formerne mindre förenlig, funnits böra öfverlemnas åt en enda person med tillräcklig myndighet, detta bestyr blifvit, enligt Kongl, brefvet af den 23 Maj 1846, åt generalfält-tygmästaren anförlrodt; att tillvaron af en för statens räkning inrättad gevärsfabrik ansetts nödvändig, på det att tillgången å detta oumbärliga vapen icke må bero af den möjligen otillräckliga fabrikationen vid enskilda faktorier, hvarvid priserna, serdeles i behofvets stund, kunna oskäligt stegras; 182 ExpecliiönsUtskottets Förslag lill und.
Herr Aspelin antager Betänkandet, men anser nödigt, att verkställigheten icke vidtages, förrän efter en bestämd tillräcklig tid, och sedan det nya systemet är kungjordt i Almanackorna eller på annat sätt. Ehuruväl Utskottets Ledamot Herr Huldberg anser bestämmandet af tiden till det nyas antagande vara af vigt, och då Utskottet ej derom särskildt någonting bestämt, önskar han målets iterremiss, för att få en tillräcklig tid dertill anslagen. Herr ]\lontan anser det gamla spannmålsmåttet böra bibehållas; men, skulle af Riksens Stander någotdera af de föreslagna nya antagas, så föredrages en Foting och Kanna. Derjemte yrkas, att för spannmålsmätning gemensamt mätning och vägning bör anställas. Herr Langenberg anser nytt mål eller mått ej tarfvas, men anser en förändring t vigt vara af nöden. Skulle åter en förändring i allo blifva besluten, önskas, att dst nyås införande må ske småningom. Eesv. och Ekon. Utsk. Betänkanden. lin I Hederv. BondeStåndet. Anders Danielsson godkände Betänkandet, men med den förändring, som Prosten Hallstrom föreslagit, nemligen tiokannsmålets införande i stället för tunnan, som dess centesimaldelning, hvaruti Carl Fredric Berg, likasom slutligen Ståndet i allmänhet, instämde. Då Ekonomi-Utskottet nu går att besvara de här nu anförde anmärkningarna, har Utskottet funnit det lämpligast, att ordna dem efter sjelfva ämnet och den i Betänkandet följda uppställning. Dervid förefalla tvänne anmärkningar, som egentligen icke röra Utskottets Betänkande, och hvilka Utskottet derföre skall först besvara. Dessa äro af Herrar Montgomery och von Hartmansdor(f’, Den förres yrkande af det Franska Mått-, Måloch Vigtsystemets antagande anser Utskottet vara i Vetenskapsakademiens underdåniga Betänkande, som eges af hvarje Biksdagsfullmägtig, på sä afgörande och ovedersägliga grunder afstyrkt, att Utskottet tror sig behöfva endast dit hänvisa.
Med afseende å hvad Utskottet sålunda tillstyrkt, kan deremot ej Utskottet understödja Herr Domprosten Krings yrkande om åläggande för domkapitel att, vid insändandet af förslag till återbesättande af regala gäll, afgifva underdånigt yttrande huruvida någon af de föreslagna, på grund af särskild ådagalagd presterlig skicklighet och visadt nit, må anses företrädesvis vara lämplig till den ifrågaställde tjenstens bestridande. Något behof af ett dylikt särskildt yttrande göres nemligen icke, derest tillbörligt afseende å omförmälda egenskaper varder vid förslags upprättande fästadt, så attj förslaget kommer att, i enlighet med Lag-Ulsholtels Belänkande N:o 69. 7 dess bestämmelse, innefatta en ledning för Konungen vid pröfning af de omständigheter, som på utnämningen kunna utöfva inflytande; och får Utskottet alltså hemställa om icke ifrågaställde yrkande må lemnäs utan afseende.
Under upläsningcn häraf anmäldes och infbrdes en Deputation ifrän det Wallof!. Borgarc-Ständet, anförd af Riksdags-Fullmägtigcn frän Hernösand Borgmästaren bindström, som tikkännagaf att Borgare, Sländct bifallit Stats-Utskollcts ProtocvllZ-Utdrag, rörande understöd för Westerbottn, nied den af Ridderskåpet och Adeln gjorda tilläggning. Borgarc-Ständet hade äfwen bifallit Stats och Banco-Utskottens tilstyr, sande, rörande dispositionen af de i Banque» stäcyde Tullmedlcn. Depulationen afträdde och ulblkedsagades pä öfligt sätt, hwarcftcr Herr bruncrona med läsningen fortfor. Herr 8ckutreicrant?, ^oban Ister» stian: upläste följande Dictamcn till Protocollet: Uti afgtfwit Betänkande af den 7:dc sistlednr Augusti angäendc Allmänna Skogshushällningen, JagkOrdningcn och Jägeri-Staten, har Bcswärs - och Economic-Utffottct upgifwit ätffilliga omständigheter ledan, de till förbättring, och hwilka förtjena mycken upmärksamhet; men i frägan om Rikets Ekeoch Bokc-skogar, som uti 6 § afhandlas, torde det tillätas mig anmäla nägra betänklfghcter tpid projcctcts antagande i denna del. Eken har allt ifrän äldre tider warit ansedd säsom det mest nyttiga och gagneliga träd, att anwän, Las till ej mindre Fartygs-Byggnader än andre sä för Kronan som private Personer oumgängcliga behof. Rikets Loeal är sädan, att Armerade Fartyg fordrasill fredande och försämrande af wära widsträckta kuster r och till desse Fartygs-byggnader erfordras Ef sä Vis Wä Den 19 September. Wida de sköka äga nägsn waraktighet och. styrka.
Kammar-Collegium och Kongl. Stats-Contoiret af d. 8 Oct. 1783 och uppbäres med en stock af hvarje lass; att deraf hvar Söknedag i 7 vintermånader, 3:ne stockar levereras till Kronohäcktet på Halmstads Slott, hvilket vid de årstider, då väglaget hindrar transporten, ofta Öfverstiger Tullinkomsten samt att det ehuru obetydliga öfverskottet, såsom en Stadens inkomst, livart 3:dje år på offentlig Auction till den mestbjudande upplåtes och under närvarande arrendetid har uppgått till en behållning för Staden af 55 R:dr 13:co, hvilken Kongl. Majrt i Nåder faststäldt till Magistratens löner, jemte Stadens publika Byggnaders underhåll, i anseende hvartill och i fall denna inkomst skulle upphöra, Landshöfdingen förmente Staden berättigad att få tillgodo beräkna en motsvarande ersättning, för att icke sakna någon af dess påräknade intrader, hvilka tillsammanstagne, i Stadens närvarande förlägenhet för Stats-Utskottets Betänkandetu $71 bestridandet äf dess allmänna behof* vörö oundgänglige* äfvensom Kongh Maj:t och Kröilail syntes böra vidkännas deil hittills okände Utgift för bränsle till Länets häkte» Kongh Krigs-Collegiuin * som förmält Sig icke egt kännedom om denna Tullveds Uppbörd* hvilken ej tillhört dess befattning* Ilar för dess del i underdånighet anmält, ätt då Koilgh Majit* enligt Kådig Skrifvelse di g Järn i8iö* funitit Tullveds erläggande i Städertie* der Garnisonen äro förlagde* mindre lämplig Och missbruk Underkastad*
M 30. restförda arrendebeloppet i Kronofogde-kontoret befintliga anteckningar obestridligen icke voro af beskaffenhet att gifva sökanden direkt anledning till en närmare undersökning.af förhållandet, — det syntes Stats-kontoret så mycket mindre vara med billighet öfverensstämmande att på sätt nu i följd af bristande tillgång hos Länsmannen Lehnberg inträffat, skyldigheten att ersätta den Kronan tillskyndade förlust blifvit på sökanden öfverflyttad, om talan emot Arenanders löftesmän redan innan sökanden emottog Kronofogdegöromålen bort anställas och äfven efter det hans förordnande den 8 Februari 1852 upphörde, eller under tiden intill den 25 i sistnämnda månad kunnat anhängiggöras; och det dessutom ej heller kunde med full säkerhet antagas att, i händelse lagsökning hos bemälde löftesmän i behörig ordning egt rum, Kronans ifrågakomna förlust blifvit till fullo godtgjord, — har Stats-kontoret på grund häraf instämt i Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes förordande af nådigt bifall till sökandens underdåniga framställning. I betraktande af hvad sålunda i frågan upplyst och anfördt blifvit, vill Kongl. Maj:t härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att sökanden må förklaras berättigad att från Kronans kassa återbekomma ofvanberörda dit levererade Trehundra Elfva (311) R:dr 85 öre. De till detta mål hörande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, till hvars handläggning ärendet varder öfverlemnadt; Och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Ar och dag som ofvan. CARL. J. A. Gripenstedt. Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition M 30. 7 Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Bådet å Stockholms Slott den 7 Novem ber 1865. Närvarande: