Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Akt sedan Swartsjö Läns styrelse under Stäthällaren pä Drottning» holm bliswit förcflagcn, a:r uphöra, och dekka Län Utgörande block ett enda Härad af 8 stna Socknar, art äter förläggas under Stockholms Län, Lik det intill ar 1786 lydt; sa har Landt-StakSBeljeningens aflöning i Swarttjö Län blifwik flyttad pä Stockholms Läns Stat, utgörande: Zndeldt 145 Lindelöt 40 z 2 185 32 —. 2:0 Att pä Allmänna JndragningöSlaten blifwit flyttade: Landshöfdingcns ak Lcbendoms Extra lön 2,200 ^ Landskammereraren Storms innehasrvande Läns Bokhällarc-Lön. Jndeldt ZZ 16 Oindeldt 66 Z2 100 De till Expresiers affärdande upförde zz ig —^ 2,t33 l6 — Någon annan tillökning uti denne Stat, har således icke skett, an att ofwannämnde 185 R:dr 32 ff. bttfwil siyrrade gfrän Swarrstö uppä detta Läns Star Söder - Den 22 Novemberr?95 Södermanlands Län1809 ars Ordinarie Stat uptager: Stak uptager: Jndeldt r,8o6 Z - Oindeldt 992 32 _ ^2,798 37 — Skillnaden består deruti att till Allmänna Indragnings-State, , är flyttad förre Häradsffrifwarens i Selebo Härad Landökammereraren ^ob. Stenbergs wid betz afffed bibchallne lön: Jndeldt ZO Oindeldt 16 Z2 — 66 Z2 Som med hans afgång blifwer en besparing för StalS-Werket. Stat »plager: No De Lands - Secreterare», Lagman korall, enligt Kongl. Brefwet den 24 Januari, 1778 för Wadstena Län tillagdt Rese - Penningar och . Goig med deras afgång komma att indragas.
Ehuru jag nemligen, lika med bemälda embetsverk, anser tjenstgöringen inom korpsen både kunna och böra så ordnas, att dess officerare icke, såsom nu är fallet, blifva sysselsatta uti underordnade förrättningar, som lämpligen kunna bestridas af skicklige Werkmästare, somt korpsen äfven bör frikallas från större delen af de för dess egentliga bestämmelse fremmande bestyr, Förvaltningen uti sin ofvanberörda underdåniga framställning antydt, tror jag dock en sådan befrielse icke, åtminstone för det närvarande, kunna utan stora svårigheter utsträckas jemväl till den korpsen nu åliggande kontrollen öfver skeppsmätningarne. Då emedlertid, för utöfningen af denna kontroll i Stockholm, Göteborg och Carlskrona, hvilken särdeles å förstnämnda 2:ne ställen medför trägen sysselsättning, fortfarande skulle, såsom hittills, erfordras 5 af Chefen för Sjöförsvars-departementet dertill förordnade onstruktions-officerare, följer häraf, att utöfver det antal af 6 50 Bil. M 3 lill Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. M 1, om Statsverket 1859. Officerare, hvartill Förvaltningen, som afsett jemväl berörde kontroll-befattningars skiljande från Konstruktions-korpsen, velat hafva Korpsens Olficers-personal inskränkt, ytterligare 3 Officerare af lägre grad der mäste bibehållas; hvaremot, enär åtskilliga af de förrättningar, som, enligt Förvaltningens förslag, skulle öfvertagas af Verkmästare, kunna af bemälde Officerare bestridas, de ifrågasatta verkmästare-arfvodena i stället kunna från 6 till 4 förminskas.
Jag anser fortfarande detta vara af vigt, dels emedan derigenom påpekades, att de icke vore att betrakta som lösligt ingångna förbindelser, utan som heliga och oupplösliga, af lagen fullt erkända äktenskap, och dels äfven derföre att, om denna brist qvarstår, betänkligheter kunde möta från judiska lagens sida, samt slutligen emedan det icke är lämpligt, att skiljobref skall för sådana fall utfärdas af domkapitlet. Den kyrkliga myndighetens befattning med skiljsmessa i allmänhet är nemligeu h. o. h. en formalitet, sedan K. M. densamma beviljat eller domstol dömt dertill; men man har ansett, att förbindelser, som blifvit inför kyrkan afslutade, icke heller kunna på annat sätt upplösas. ' Visserligen har det blifvit sagdt, att denna formalitet i alla fall kunde anses såsom upphäfd, då nemi. ett K. Br. af 1795 säger, att om båda kontrahenterna icke tillhöra Svenska statskyrkan, så skall ett sådant skiljobref icke vara nödvändigt; 512 Den 17 December. men då i samma Bref säges, att skiljobref erfordras för den af parterna, som tillhör Svenska kyrkan, så är också klart, att frågan om skiljsmessa skall af domkapitlet pröfvas och behandlas. Jag anser dock icke denna brist vara af så stor vigt, att förslaget derföre bör afslås eller återremitteras, utan anhåller, att R. o. Ad. ville antaga detsamma med det tillägg, att upplösning af sådana äktenskap icke må kunna ske annat än i vederbörlig ordning, och att skiljobref icke behöfver utfärdas af domkapitlet. Gr. Liljencrants, Gustaf Fredrik: Många af detta husets ledamöter torde lika med mig hafva motsett denna fråga med stora bekymmer, som dock härrört icke så mycket från dess egen natur, som fastmera från de konseqvenser, som deraf kunna i framtiden dragas. Alla äro väl derom öfverens, att staten ej bör eller kan lägga hinder i vägen för en man att äkta en qvinna, utan afseende på religiösa olikheter, och man är derföre regeringen tack skyldig, som framlagt detta förslag.
Lösings, Björkekinds och Östkinds Finspänga, Bråbo och Memmings Jönåker, Rönö och Hölebo Svartlösa och Öknebo Sotholms Jonsberg Häradshammar Östra Husby Östra Stenby Kungsund Dagsberg Styrsta Norrköpings iandtförsamlin Krokek Qvarsebo (Östra) Enby Qvillinge Tunaberg Bergshammar Nyköpings landtförsamling Allhelgona Svartuna Tystberga Bälinge Vester Ljung Trosa Wagnhärad Hölö Mörkö Ytterjerna Tveta Södertelje landtförsamling Grödinge Nacka och Erstavik Sorunda Thorö Nynäs Östmo Westerhanninge Muskö landtförsamling 0 Län. Stockholms Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o SO. Fögderi. Sotholms Åker, Frötuna och Wermdö Danderyds, Sollentuna och Wallentuna Lyhundra, Sjuhundra, Bro och Wäddö Frösåker och Närdinghundra - Socken. Österhanninge Ornö Utö Nämndö Tyresö Dalarö Bo Pilhamn eller Djurhamn Wermdö Möja Norra Ljusterö Österåker Kulla Länna Blidö Frötuna Rådmansö Ulriksdal Danderyd Lidingö Täby Östra Ryd Sollentuna Bro Wätö Wäddö Häfverö Singö Edebo Harg Börstil Ingarö Län. Stockholms Upsala Gefleborgs Vester-Norrlands Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:v 20. Fögderi. Socken. Frösåker och NärGräsö dinghundra Forsmark Olands Hållnäs Öster Leufsta Örbyhus Wessland Elfkarleby Gestriklands Wahlbo (med Sättra och Hemlingsby) Hille Ilamrånga Södra Helsinglands Skog Söderala Norrala Norra Helsinglands Enånger Njutånger Idenor Tuna Rogsta Hamrånger Jättedal Gaarp Medelpads Alla socknarne Södra Ångermanland Alla socknarne Norra Dito Alla socknarne 32 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 20. Sjöstäderna. Län. Stad. Götheborg och Bohus Strömstad Uddevalla Marstrand Hallands Kongsbacka Warberg Halmstad 1 Christianstads Cimbritshamn Malmöhus Helsingborg Landskrona Malmö Skanör Falsterbo Ystad Blekinge Sölvesborg Carlshamn Carlskrona Kalmar.
Det är hufvudsakligast på nu i korthet utalade grunder, som jag reserverat mig mot det af sammansatta Statsoch Bevillnings-TJtskolten nu fattade beslut. Skulle deremot den nu föreslagna summan (omkring 280,000 R:dr) beviljas såsom ett statsanslag för folkundervisningens befrämjande, att fördelas genom Statens försorg proportionaliter emellan de olika communerna, efter verkligen ulrondt behof, så vore sannolikt ej någon sådan framtida förhöjning i skatter för ifrågavarande ämne att befara, ej heller någon sådan anledning till misshällighet, som nu tyvärr måste motses; och jag skulle så mycket hellre för min del tillstyrka bifall till ett sådant anslag, som det nämnde beloppet, hvartill den af Utskottet föreslagna individuella afgiften kommer att uppgå, såsom Statsanslagj efter all anledning blefve tillräckligt för att bereda Rikets samtlige församlingar det understöd af det allmänna,sorn folkundervisningen behöfver och med skäl kan fordra, såsom comunalanslag deremot, utgående på det sätt, Utskotlet föreslagit, sannolikt blifver otillräckligt för nära halfva antalet af Rikets församlingar”. Af Herr P. O. Norin. ”Emot Utskottens förslag, att afgiften till folkundervisningens befrämjande skall utgöras äfven af gemenskapen vid Armeen och Flottan, reserverar jag mig, emedan detta förslag hvarken af motionen eller anmärkningar vid återremitterade hptänkandet är föranledt”. Häruti instämde Herr Printzenskiöld, Carl. S T OCkHOLM, i; C UST K 11« S K A BOKTRYCKERIET. 1 8 4 5. Statssamt Allm. Ank. till Exp.-TJtsk. den 5 April, kl. 6 e. m. Utlåtande, angående väckt fråga om utsträckt porto~fr ihet för Contracts* Prostarnes och Pastorernes skrifvelser i Embetsärenden. Herr Contracts-Prosten Thudén liar, uti en hos Högv.
Motionären anser derför, att nämnda förbud bör undanrödjas, men att tillika bör meddelas sådana bestämmelser, sora innebära skydd för de minderårige mot äfventyret att ansträngas öfver deras krafter; och har motionären med anledning häraf föreslagit, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att ofvauberörda förbud i 22 § Gästgifveri-ordningen måtte upphäfvas, så att det varder medgifvet, att minderåriga personer inom en viss ålder må af skjutsskyldige vid skjutsning begagnas, när sådant utan olägenhet eller våda samt med de resandes begifvande lämpligen kan ske, men att i sammanhang härmed föreskrifter måtte meddelas om hvad som bör iakttagas till undanrödjande af missbruk vid de minderåriges begagnande till dylika förrättningar. Det stadgande i Gästgifveri-ordningen den 12 December 1734, hvari ändring åsyftas, har följande ordalydelse: »Till att köra måge icke små gossar utskickas, emedan derigenom olycka tima kan.» — Denna bestämmelse står i sammanhang med andra stadganden i 22 §, meddelade i ändamål att förebygga, det uppehåll Bih. till B. St. M 117. och skada genom den skjutsandes förvållande ej må förorsakas den resande; och samma bestämmelse afser sålunda, att deri resande, som sjelf ej vill eller kan köra, har rättighet att äska det någon, som är van att köra hästar, medföljer. Utskottet inser ej någon nödvändighet eller fördel i att upphäfva eller förändra ifrågavarande föreskrift, hvilken, efter Utskottets förmenande, ej innefattar något direkt förbud att vid skjutsning låta Yngre personer medfölja, hvilka ega sina husbönders förtroende, och hvilka för öfrigt ofta hafva tillräcklig vana vid hästarnes behandling. Utskottet hemställer fördenskull, att hvad motionären föreslagit ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Slockholm den 1 Maj 1863. STOCKHOLM, TRYCKT IIOS JOHAN BECKMAN, t 863 Litt. J. Fyrktals-Längd för Nordbo socken år 1865» Personer. Prosten N. N Landbonden Sven Persson Lagmannen N. N Kronofogden N.
Jag är härigenom öfvertygad, att de tillämnade och så högst önskans värda förbättringarne i fängelseoch straffsystem ej ens skola kunna upphinna sitt första nödvändiga stadium, en förbättrad anstalt för ransakningsfångars förvarande, om denna anstalt måste förenas med ända till 150 ransakningsdomstolar, försedda med hvar sitt häkte till fångarnes förvarande under större eller mindre del af ransakningstiden. Härifrån är det, som jag hämtat det vigtigaste motifvet bland dem, som bestämt mig till framläggande af mitt välmenta förslag. De delar af lagförslaget, som här kommit i fråga, äro härmed granskade endast i afseende på domstolsinrättningen. Hvad som dervid blifvit anfördt om rättegångssättet i de delar, som närmast sammanhänga med domstolsinrättningen, innehåller icke fullständig granskning af lagförslaget; och hvad häruti felar, bör här tilläggas, innan jag öfvergår till andra ämnen. Jag har betraktat frågorna om summa appellabilis, och om öfriga vilkor för högre rätts anlitande, under de förhållanden, som från mitt förslag härflyta. Hvad jag härom yttrat, är icke lämpligt till den organisation, lagförslaget innehåller. Summa appellabilis, om den vid talans fullföljande från en underrätt ens bör komma i fråga, måste der blifva lägre, än vid öfvergång från en domstol, som står närmast under den högsta. Vid underrätt kan jag dock icke föreslå att åter upptaga summa appellabilis, sedan den en gång försvunnit. Det är först vid klagan öfver hofrätts dom, som jag anser den vara oundgänglig. Deri borde då rätteligen vara högre, än den jag bragt i fråga vid klagan öfver landstingsrätts dom; men delta torde dock icke vara behöfligt. De skäl, jag för dess tillstyrkande anfört, gälla deremot ungefär lika äfven vid öfvergång från hofrätt. I fråga om doms fullgörande *) härleda sig ökade svårigheter från de tre "instantserna. Först blir fråga, huruvida underrätts dom, innan den vunnit laga kraft, skall fullgöras, eller ens vara verkställbar. Lagförslaget medgifver delta senare endast för vissa arter af tvistemål, hvilka anses mest brådskande.
Ånyo föredrogs StatsUtskottets den i3 sistlidne Maji under N:o i55, afgifne, och den 4 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, angående de utgifter, som dels före och dels efter sista Riksdag blifvit af Öfverskotten på StatsVerkets inkomster be 28 H. 4 5o Den ia Junii e. m. stridde, och funnits böra hos Rikets Ständer anmälas till ersättning eller afskrifning. Herrarne Hjerta, Gustaf, och Nordenankar, Gustaf, anhöllo att ifrågavarande Utlåtande måtte ytterligare hvila på bordet. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att denna begäran icke kunde, enligt 49 §• Riksdagsordningen, förvägras. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den i5 sisth Maji under N:o i56 afgifne, och den 4 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt Motion, om erhållande af upplysning angående en uppgifven behållning hos Statsverket af omkring 5 millioner Riksdaler; fann Ridderskapet och Adeln, att samma Utlåtande endast borde läggas till Handlingarne. Föredrogs å nyo StatsUtskottets den ad sistlidne Maji under N:o iö^aflåtne, och den 4 dennes e. m. på bordet lagde, Memorial, i anledning af RiksSlåndens Beslut öfver vissa delar af Utskottets förslag, rörande beräkningen af StatsVerkets Inkomster, intill dess nästa StatsReglering varder gällande. i:sta InkomstTiteln Ordinarie Ränta, Indeldt och behållen. Den 12 Junii e. m. 5i Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln förblef vid dess i afseende å denna punkt redan fattade beslut.
Jag har likväl tänkt mig möjligheten af hvad som afven understundom handt, att olofiiga folksamlingar skett för att hämnas, eller för att tvinga enskilda personer till något, som enligt lagarna vore obehörigt. Jag tror, att följderne af dessa folksamlingar kunna blifva enahanda med dem , hvilka föranledas af sådana folksamlingar, som Ulsk. afseft. Jag sluter deraf, alt det bör vara den offentliga myndighetens rättighet att bedomina detta. Jag tror, att den allmänna ordningen och den enskildes rätt fordra det. Jag önskar således, att Utsk., ifall detta betänk, blifver återremitteradt, mätte deråt lemna uppmärksamhet. Jag tror äfven, att den, som genom Utsk:s betänk, är berättigad skingra en oloflig folksamling och att å öfverhelens vägnar bjuda och befalla, uti detta förslag ej erhållit nog bestämda föreskrifter. Är det endast Konungens Def:h:de, landshöfding eller öfverståthållare, som äger denna rättighet, så är detta stadgande alltför inskränkt. Tillkommer den deremot hvar och en, som bjuder och befaller å öfverhetens vägnar, så är det alltför vidsträckt. Detta är en anmärka., som jag trott mig böra göra vid redactionen af i:a §:n. Uttrycket ”på öfverhetens vägnar bjuder och befaller,” som finnes i denna §, är äfven begagnadt uti 6 §:n. Uti 7 §:n bestämmer Ulsk. något närmare detta uttryck, men inskränker det till Konungens Uef:h:de eller i stad till borgmästare eller polismästare, och på landet kronofogde eller den, som hans embete företräder. Här tyckes mig Utsk. alltför inskränkt hafva tagit uttrycket: "den som å öfverhetens vägnar bjuder och befaller.” Uti det län, som jag närmast känner, finnes en landshöfding och fyra kronofogdar. Vi hafva lefva t i de tider, då olofliga samtnanskockningar, upplopp eller uppror, — hvilket man vill kalla det, — inträffat på tio gånger så många ställen som inom detta län.
Förslaget antogs så begärligt, att det icke ens fick hvila till följande Riksdag, jag hade ej och kunde ej hafva någon del i detta Riksens Ständers märkvärdiga beslut, ty jag var först af en utländsk, resa och sedan af RectqrsEmbetets i Rund tillträdande vid midsommar hindrad att mer än några dagar bevista denna Riksdag, men mina tankar i denna vigtiga fråga lät jag trycka i Örebro Tidning, Följderna af den då 'vidtagna inskränkaingen i vår tryckfrihet, hafva varit oberäk,- Den 21 Majif «j, peliga, kanske ej blott för Sverige, utan för hela det civiliserade Europa. Hade man den tiden, då utlänningens opinion ej behöfde så mycket som nu mensgeras, fått om de för vårt Lands politiska ställning vigtigaste frågor utan tvång i tryck yttra sig, så hade allmänna rösten lättare trängt fram till högsta maktens öron, och ej blifvit bortblandad med någre kortsyntes eller af det Engelska interesset vilsefördes skrik. Den rådande opinionen hade möjligen influerat på det parti som togs, och kan hända hade Europa då undgått att få se etablerad en legitimitetsprincip, sorn nedsätter eller rättare ej erkänner Nationernes egen legitimitet, en princip 60m bör hos hvar Svensk Patriot väe-j ka dess afsky, ehuru icke dess farhåga. Hade man i stället vid 1812 års Riks3 dag inskränkt Tryckfriheten för smädaren, så hade Sverige undgått scandalen af de stridskrifter, sorn nästan dageligen utkommo under loppet af 1815 års Riksdag. Om vi ännu ej hunnit nyttja och handhafva Tryckfriheten på ett sätt, sora skyddar hvar medborgare för lömska anfall af detta vapen, hvilket likt alla andra vapen, kan användas till både gagn och skada, så kan orsaken härtill vara flerfaldig.
Lön för en Scholrnästare vid den å Sundbyholms Kungsgård i Nyköpings-Län ia» Underdåniga Skrifvelser. 137 rättade Scliola, äro beviljade 71- Tunnor Spannemål, hvilka, utgående in natura, uppföras, efter det för Inkomst-beräkningen, antagne pris, 5j R:dr Tunnan 380. De för Gymnastiska Central-Institutet bestådde, dels af Tredje Hufvud-Titelns besparingar, dels af öfverskotten på StatsWerkets Inkomster anviste 800. samt ny Lön för ytterligare en Under-Lärare vid Inrättningen . aoo. 1>00(J Summa 1,380. hvartill komma: Utom Stat förut utgångne: —• förhöjning i Mi353,584:20. nnimi-pnset a den under penningeLönerne beräknade Spannemål 7 T;rai§ R:dr 10: 54. — Skillnaden emellan Kronovärdi: och det nu förslagsvis utförde Markegångs-värde å de förut å denna Titel upptagne 13^ Underdåniga Skrifve!ser. incleMa Räntor 1346: 16. d:ospan nemSl *3.868: 5;. 8- Dito emellan förra Stats-priset och nu förslagsvis utförda MarJtegångs - värde på denna Titels oindelda Spannemal - 35.215.- 3* 8. 2.743: 44. 9- Summa R:dr hvaremot anslaget å denna Hufvud-Titel blifvit minskadt med de Comministrarne i Malmö för Själa-vården om Tångarne bestådde, men nu indragne 56 T:r sif k:r Spannemål, efter Kronovärdi 27: 24. Den, likmätigt Kgl.
Be tänk and en. böra vara att tillgå, för Götha Canal byggnads behof å det för året dertill bevilljade anslag, icke funnit något särskildt förordnande af Rikets Ständer, rörande sättet för Utgifvandet deraf nödigt, enär detta sätt i alla fall mäste, likasom det hvaruppå alla öfrige af Rikets Ständer bevilljade anslags utgifter böra bestridas, utgöra ett bland föremålen för de reglementariska föreskrifter hvilka i afseende på verkställigheten af hvad Rikets Ständer beslutat, kommande att lill iagttagande från och med nästa års början meddelas Fullmägtige öfver deras penningeverk. Men beträffande åter de till utgifvande ännu under loppet af delta år ifrågastälde 5o,ooo Rd., så, och då Utskottet äfven för deras del funnit, det ue ändamål, af en genom omständigheters föranledande möjlig större besparing i kostnaden för det hela, hvilka vid besluten om Sältet för utgifvandq förskottsvis till någon del af hvarje års anslagssumma det föregående året, varit af Rikets Ständer afsedde, komma att i hänseende till anslagssumman för nästa år förfelas, derest Rikets Ständer icke genom särskildt beslut nu.till ett dylikt förskott anvisa erforderliga medel, anse Utskotten sig härigenom böra yÖrdsaniligen hemställa, att oflanämnde 5o,ooo R:dr Banco mätte, såsom förskott å det för nästa år bevilljade länsanslag för Stats-Utskott e ts Betänkanden. 801 Götha Canal byggnad, genast få utgifvas från Rikets Ständers Bank; dock så, att, likasom förut blifvit i afseende på de sednast till utbetalning för Götha Canal byggnad detta år bevilljade 100,000 Rd., af Rikets Ständer förordnadt, en emot livad som nu ytterligare utgifves svarande summa bör afdragas och innehållas å den behållning af Bankens vinstmedel, för nästa år 1824, sorn till RiksgäldsContoirets disposition aflcmnas. Dock varder detta Rikets Höglofl. Ständers ompröfning vördsamt understäldt.
Bankoverket. 2 10 Bankens tillgång i silfver, sorn den 6 Sep. tember 1845 uppgick till 4,291,609 utgjorde den 30 Juni 1844 2,447,352 Alltså en ökning af Silfver sorn efter afdrag af den minskning, guld-tillgången undergått med 26,885tVtt ducater, utgörande efter 102 skillingar i silfver för hvarje ducat . visar metalliska kassans tillväxt på det hela af Silfver R:dr | 1,787,083 1,844,257 57,173 §• 11- Sedan Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Upsala Län, uti en den 21 nästlidne Juni till Fullmägtige aflåten skrifvelse, under förmälan, att till Kongl. Maj:ts Befällningshafvandes kunskap kommit, det Länets allmoge, i anseende till den stora penningebristen och allmänna nöden, förorsakad af nästlidne och föregående årens svaga skördar, nödgades afyttra sitt under lyckligare omständigheter förvärfvade kontrollerade husgerådssilfver till ett ringa pris, för att derigenom förskaffa sig tillgångar till föda och öfrige utgifter, föreslagit, att, till afhjelpande af förluster, uppköp af Svenskt kontrolleradt verksilfver måtte för Bankens räkning få i Upsala verkställas af en dertill genom uppdrag af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande fullt pålitlig och vederhäftig person, samt att Fullmägtige, för sådant ändamål, vilie i Upsala Landt-Ränteri till en början nedsätta 5,000 R:dr Banko, hvarför redovisning efter verkstäldt uppköp och vid silfrets aflemnande till Banken komme att göras, vid hvilket tillfälle nyr remiss af en dylik summa förväntades; så hafva Fullmägtige, den 26 i ofvannämnde månad, till berörde förslag lemnat bifall, likväl under vilkor att Kongl. Majlis
Balans från år 1860: Utgifter: Husreparationer Extra utgifter Jettoner . Experimental-fältet .. Fraktkostnader m. m. Kontant behållning Summa 480,441: 20. § I - Utaf Akademiens afgifna underdåniga berättelse inhemtas, bland annat, hurusom vid experimentalfältet under revisionsåret åtskilliga väsendtliga förändringar i planen för hushållningen blifvit, för såvidt tillgångarne sådant medgifvit, satta i verket. Så hade å £:del af hela åker-arealen början med grunddikning blifvit företagen, jorden indelad i bestämda gärden och en ordnad växtföljd derå påbörjad. Större delen af de vid fältet underhållna får har under året afyttrats och en mindre hjord af hornboskapsdjur af olika racer i stället blifvit uppställd, i ändamål att vinna kännedom om dessa racers förmåga att, vare sig i mjölk eller vigtstillökning, ersätta det dem tilldelade foder. Denna förändring hade likväl medfört en ej ringa uppoffring, enär ifrågavarande hjord till större delen bestod af qvigor och senlagde djur samt följaktligen erfordrade en längre tids underhåll, innan någon afkastning af densamma kunde erhållas Å jordbruket har under revisionsåret uppstått en förlust af 1,163 R:dr 45 öre; och uppgifvas såsom orsaker härtill dels det dryga arrendet för experimentalfältet och en i förhållande till den ringa jordarealen kostsam förvaltning, dels äfven att en ogynnsam vinter helt och hållet förstört vintersädsgrödan. Afven å trädskolorna visar sig en förlust af 1,955 R:dr 99 öre, en följd af de omfattande och kostsamma arbeten, som inom desamma vidtagits, och hvilka, enligt Akademiens åsigt, än vidare borde fullföljas, om dessa skolor i framtiden skulle blifva det allmänna till något gagn. Med stöd af 45 § uti Kongl. Maj:ts för Akademien förnyade nådiga stadgar den 6 November 1857, hafva till Akademiens vid de allmänna sammankomsterna under revisionsåret närvarande ledamöter och tjenstemän utdelats 391 stycken silfverjettoner, der för kostnaden, såsom utaf förestående tabell synes, uppgått till 782 R:dr.