Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Man må äfven ihågkomma, hurusom häradsrättens vigt i hög grad tilltagit på sednare tider, sedan underställning af brottmål borttagits i många fall, der sådana förut egt rum och Hofrätt ej mer, i första hand behandlar frälsemäns konkurser. — Vid ordnandet af häradsrätterne är denna lönefråga af den vigt att den ej kan förbises, och jag kan ej heller tro att dess lösning medför de svårigheter man så gerna vid hvarje förändring åberopar. Inginge Den 7 Mars f. m. 141 den nuvarande expeditionslösen till staten, såsom den borde och knnde genom expeditionernas beläggande med en mot lösen svarande stämpel, så funnes derigenom medel till fixa löner; och behöfdes någon tillökning, så skulle jag för min del ej draga i betänkande att tillstyrka en förhöjning i expeditionstaxan, utan fruktan att, genom någon tillökning i nuvarande rättegångskostnader, någon sattes ur stånd att skaffa sig rätt. Jag anser alltså på dessa och många andra skäl, som återfinnas i för alla bekanta källor, att för häradsrätternas ordnande och höjande det icke är nog att de blifva permanenta, pä sätt Utskit föreslagit, utan att derjemte fordras dels anställande vid dem af särskilta protokollsföranden, dels ock att ordförandenas aflöningssätt förändras. J)å jag emedlertid ej framställer något yrkande om ändring i eller tillägg till Utskits förslag, sker det under förhoppning att denna mången gång förut omhandlade fråga ändock skall i hela dess vidd af regeringen pröfvas vid behandlingen af den R. St:rs skrifvelse, som jag förmodar blir en följd af Utsk:ts förslag. Hr von Gegerfelt : För min del anser jag den föreslagna åtgärden icke fullt ändamålsenslig. Utsk:t har tillstyrkt R. Stir att i skrifvelse till K. M:t i underdånighet anhålla, att K. M:t täcktes vidtaga nödiga åtgärder för att förbereda och så fort ske kan för riksdagen framlägga förslag till lagens ändrande i angifven syftning. Denna syftning innefattas i ett temligen detaljerarit förslag uti nio särskilda punkter, som väl icke blifvit utförda, men dock finnas.
d') Herr Contracts-Pi’OSten C. Hallbäck har inom samma Riksstånd föreslagit, alt sådane personer, som äro öfver 60 år, ej idka någon medborgerlig rörelse och ej ega någon för sitt uppehälle tillräcklig förmögenhet, malte från personliga skyddsafgiften befrias, ehuru de ega ett hus, så framt det ej är af den beskaffenhet, att de deraf kunna draga för sitt uppehälle tillräckliga hyresmedel, och att afgörandet deraf må komma alt bero på pröfning af vederbörande vid mantalsoch skattskrifningen samt de debiteringen till Krono-utskylderne föregående Coraiteer; hvaruti Herr Domprosten Doctor Holmström och Hr Professorn Doctor Hasselroth instämt. e) Nils Insulin har inom Hedervärda Bonde-Ståndet yrkat, dels att, i likhet med hvad 1818 års Bevillnings-Förordning innehåller, eonsumlions - 4 BevillningsUtskottets Betänkande JS:o 5, afgift å åtskillige öfverflöds-artiklar bestämmes, och dels alt den så kallade personliga skyddsafgiften, hvilken nu utgår utan afseende på stånd och förmögenhet, hädanefter antingen måtte beräknas med lemnad uppmärksamhet till dessa tvänne omständigheter, så att det nu stadgade beloppet deraf i allmänhet nedsättes för de mindre bemedlade och deremot höjes för de högre oeh förmögnare samhälls-classerne, allt i förhållande till en hvars egendom och inkomst, samt med bibehållande af den hittills iakttagne skiljaktighet för olika kön, eller ock alldeles afskafias, såsom i dubbelt afseende orättvis, enär den, i dess närvarande skick, lika drabbar den fattige sorn den rike. f) Johan Wiklund från Westerbottens
Af någre Ledamöter inom dels R. o. A., dels ock H. BorarfeStåndet är vordet yrkadt: att, i händelse förslaget skulle af Utskottet tillstyrkas, den princip måtte vid fördelningen af lånen följas, att i första rummet egare af Kronooch Kronoskatte-jord, såsom de hvilka drogo de tyngsta skattebördorne, borde detta understöd tillgodonjuta; samt att dernäst och i allmänhet denna förmån borde tillgodokomma egare utaf mindre Fastigheter, såsom, om än innehafvare af privilegierad jord, likväl i drygare mohn, än de större Fastighetsegarne och Possessionaterne, bärande tyngden af Bevillningen. Af en Ledamot inom V. Borgare-Ståndet har åter yttrats: att om R. St:r nu beslutade upptagande af lån, borde Statens skuld till Banken först dermed afbördas, hvarefter, då Banken fått godtgörelse för sin fordran, hinder ej vore för Banken att sedermera utlåna medlen mot godkänd säkerhet. Och innefatta i öfrigt de till Utskottet från ofvannämnde 3,“ne RiksStånd remitterade anföranden i ämnet ej mindre, å ena sidan, ett erkännande af de med förslaget åsyftade fördelar, än ock, å den andra, ett bestämdt afstyrkande af så väl obligationernes utgifvande af RiksgäldsContoiret sora couponernes utgifvande af Banken, under andragande af följande hufvudsakhga anmärkningar vid det nu framställdte förslaget, nemligen: att 2 Beta n tanden. 381 att i stället för användandet af Statens credit till Jordbrukets underhjelpande, borde för detta ändamål ett
Samtliga de förnämligare rollerna voro nämligen godt företrädda, och den sceniska uppsättningen vårdad och vacker. Den nybildade kören lämnade nog på premieren rum för åtskilliga berättigade anmärkningar, men härom är mindre att säga, då man bör kunna hoppas att ytterligare vunnen öfning under en så skicklig dirigent s o m hr B. Hattdén snart afhjälper de värsta bristerna, i titelpartiet debuterade en ung hr Svensson, s o m befanns inneha ej just så alldagliga förutsättningar för att med samvetsgrant arbete kunna bli något framstående inom operettfacket: en jämn, klangfull tenorbaryton, goda ansatser i så väl det musikaliska som det dramatiska föredraget o c h ej oäfvet, ehuru ännu något ungdomligt omoget yttre. Publikens varma bifall bör vara h o n o m en uppmuntran till allvarligt fullföljande af detta aktningsvärda uppslag. Fröken Lindsén fängslade i Manuelas roll oemotståndligt med sin täcka apparition, sitt graciösa spel och en behaglig liten kammarröst, s o m verkade fågelkvitter. Några näktergalstoner visserligen icke, men hemtrefliga lärkdrillar — o c h det är vackert så! E ' röken Lindegren — donna Elisabeth — har operatraditioner o c h häfdade dem med heder; kanske nästan något för mycket af » storstil » för att gå in i operettramen. Fru Fornells drastiska öfverhofmästarrinna väckte mycken munterhet liksom hrr Änder och Wagner som teaterdirektören o c h hans re gissör. Den yngre hr Wagner gaf en god bild af den olycklige kung Fernando. Det alltigenom synnerligen intressanta programmet, upptagande Beethovens mästerliga stråkkvartet (a-moll), Berwalds genialiska pianokvintett (a-dur) och Verdis pikanta stråkkvartett (e-moll), erhöll af den Aulinska kvartetten ett på det hela taget förträffligt utförande, missödet i Verdis svåra fugasats frånräknadt. Bifallet var ock lika lifligt som hjärtligt. Fröken Sigrid Pettersson förtjänar särskildt erkännande för sitt delikata utförande af pianostämman i BerwaMs komposition.
Af underdåniga Berättelser, som GeneralTullStyrelsen till Kongl. Maj:t afgifvit, hafva Revisorerne funnit en fullständig öfversigt meddelad af de ur TullVerkets journaler och Räkenskaper hämtade hufvudresultater i hänseende till hvartdera Räkenskaps-årets Handelsoch Sjöfartssamt Tulluppbörds-förhållanden, jemförde med dem, de nästföregående årens enahanda handlingar utvisa. Hvad TullVerkets upphörd och redovisningen derföre angår, visa sig, i öfverensstämmelse med de vid 1827 och 1828 arens RiksHufvudBöcker bilaggde GeneralRäluiingar, förhållanderne sålunda: ( 93 ) För år 182 7. Contant Behållning från år 1826 45,994: 3. g 3 B al ance till år 1828: Uppbördsmäns öfverlefvereringar 1,615:34- 8» Summa 5,227,251: 26. 7. Deremot belöper: Arfvoden, Discretioner och Gratilica - tioner Kustbevakningskostnader Hemliga Utgifter Evpectance och IndragningsStat . 3. samt andre Utgifter: till Götheborgs Hospital Lefvereringar: Resterande den 1 Sept. 1828 41,539:46. 7. 218740* 22 När från förestående uppbörd af Tull-medel 2,667,158:32. 2. afräknas Afkorrtning 62,764: \o. — Anordning utom Stat 61,823: 12. 5. blir återstoden Riks-Staten behållen med 2,503,756: 7.10. hvaraf dock utgått TullVerkets omkostnader enligt Stat med 452,987: 3g. 7. mer än de i,33i,6ti: 32. som vid Statsregleringen påräknades, och hvilken summa bland öfverskotten finnes upptagen i Riks-HufvudBoken. Restantier ( 95 ) För år 182 8. Deremot utgöra:
Ridderskapets och Adelns Beda» möters vägnar, F B. v Schwerin• På Högvördige Pre» ste-Ståndets Ledamöters vägnar, M< Wallenberg. På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar, På Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar, Jean Noréus. P. Pehrsson. Statssamt Allm. Besv■ o:Occ.~ Utsk.Vtl. N:Q 1,2. 5 På Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets vägnar, På Höglofl. Ridderskapets och Adelns Ledamöters vägnar, Arv. Arv.son Posse, På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar, C, Fr. Lundman, På Högvördige Preste-Ståndets Ledamöters vägnar, Es. Tegnér. På Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar, Nils Mänsson. Carl D. Forsberg. Ank. till Exp.-Utskottet den 2 April 1829. Utlåtande, i anledning af gjord framställning jorn Fross-patienters emottagande till vård och underhåll vid Allmänna GarnizonsSjukhuset i Stockholm. Till Statssamt*AIlmänna Besvärs-och Oeconomie-Utäkattens gemensamma Utlåtande hac 6 Statssamt Allm. Besv, o. Oec.* UtsL Uti. N:oz. Höglofl. Ridderskapet och Adeln öfverlemnat ett Memorial af Herr P. Estenberg, som, under förutsättande, att Allmänna Garnizons-Sjukhusbyggnaden i Stockholm skulle blifva tillräcklig till emottagande jemväl af det stora antal Frosspatienter, som hvarje år insjukna uti Hufvudstaden, och för det mesta består af medellösa personer, som begifvit sig dit att söka tjenst eller lära sig något handtverk, föreslagit, att, för dylika patienters förseende med nödig Läkarevård och underhåll, en förhöjd Capitations-afgift af .6 rist. måtte af hvarje person erläggas.
Deruti uttrycker sig en värdig fosterlands-känsla, som ingalunda skall fortskynda till anarcliiens vanmagt, för att åter förtryckas af det tygellösa sjelfsvåldets barbariska gyckelspel, och sluta att kufvas af den förhatliga despotismen. Ja, mine Herrar! emottagen äfven yttrandet af min upprigtiga öfvertygelse derom, att våra eniga bemödanden äro ett af de sköna föremål, hvarpå Folkets hopp står fast, då deras billiga rätt kräfver af oss all odelad omtanka för sin förädling och förkofran. Friherre Anckarsw är d , Carl Henrik: Jag känner ett visst obehag, att åter inträda i en discussion, som jag ansett vara afslutad, genom det Beslut Ridderskapets och Adelns pluralitet fattat uti hufvudsaken. Jag hade i sanning hyst det hopp, att vi skulle, äfven hos oss, hunnit den utveckling af Parlamentariska förmer, att 4?6 Dea ?.8 November f. tn. justeringarna icke mera skulle anses såsom tillfällen till ett, ensamt af Riksdagens längd begränsadt, tillfälle att återuppiifva discussioner. Jag frågar: Hvartill tjenar det väl att öppna en strid om uttryck, sedan striden örn sak genom ett Beslut redan är afgjord? Då man talar om en sak, nyttjar man de skäl och uttryck, som man anser lämpliga att bibringa egen öfvertygelse åt andra; och att det icke lyckats mig öfvertyga Ridderskapets och Adelns pluralitet om vådan af att lyda en olaglig lag, derom vittnar det Beslut, som afgjort denna fråga. Det är för mig motbjudande, att ingå uti en ordstrid, som saknar föremålet af det allmännas intresse; men då mine motståndare så vilja, skulle det måhända anses såsom en allt för förmäten grad af sjelfständighet, att endast med tystnad besvara ett anfall, som numera ensamt riktas emot min person. Det har emot mig blifvit anmärkt, att jag, under öfverläggningen om Riddarhusordningen, begagnat tillfället, till förevändning att få uppträda med en anklagelse-aet; man har sagt, att jag hopat anklagelse på anklagelse mot Ministéren.
Han har förut gjort sig känd genom en violinsonat, en symfoni samt romanser för violin m. m. Symfonikonserten inleddes med Beethovens uvertyr » Die Weihe des Hauses » samt afslöts med Mozarts välkända ess-dur-symfoni. Programmet utfylldes med scen och aria ur Webers opera » Euryanhe&gt;, klangfullt föredragen af hr Forsell. Hofkapellet leddes förtjänstfullt af hr Stenhammar och skötte sig hela aftonen förträffligt. i Konserten bevistades af kronprinsen-regenten, prins Eugen och hertiginnan af Dalarne. Publiken var för öfrigt ej synnerligen talrik. T^DOUARD PAILLERON, den spirituelle franske komediförfattaren, har nu aflidit i Paris, 65 år gammal. Han har ej utvecklat den fabulösa produktivitet, som i allmänhet kännetecknar franske författare, vare sig man tänker på romanskriftställare eller dramaturger, men i stället hafva ett par af hans arbeten, 3- akts-komedien &gt;Le monde ou l ' on s ' ennuie » (Sällskap där man har f m tråkigt) samt den lilla enaktaren » Gnistan », gjort enorm lycka på en mängd teatrar i olika länder, däribland äfven hos oss. För öfrigt har Pailleron skrifvit » Le parasite », som var hans debutarbete, » Le monde ou l ' on s ' amuse », » La souris » (Råttan), äfven uppförd här, samt » Cabotins », af hvilken ingen E. P A I L L E R O N. emellertid rönte någon betydande framgång. Efter att hafva fullbordat » Cabotins », lade han pennan för alltid åsido och lefde den rike privatmannens bekymmerslösa lif i sin med dyrbara konstskatter smyckade bostad i Paris. Hans verk föllo snart i förgätenhet för en yngre diktarfalangs mera hänsynslösa och dristiga alster, ty Pailleron älskade den diskreta formen och de dämpade färgerna. Han var sedan 1884 ledamot af Franska akademien.
Lämpligast vore måhända då att besluta, att uppföra detta betänk, på föredragn:s-!istan näst efter LagUtsk:s betänk. Gr. Lagerbjelke, Gust.: LagUtsk:s betänk. N:o 58 är blott en gång bordlagdt, så att ändamålet att få samma Uisk:s betänk. N:o 64, som är två gånger föredraget, efter N:o58 icke vinnes, genom att uppföra det på föredragn:s-listan näst efter det Den 2 Sc ji t e ni b e r. 289 i det sednare, hvarföre jag tror det vara rättast att besluta, på sätt Hr Gr. o. Landtm, föreslagit, eller att R. o. Ad. uppsk juter pröfningen af detta betänk, intilldess betänk. N:o 58 blifvit handlagdt. Hr von Hartmansdorff: Jag tänkte alt man skulle kunna förena bägge dessa beslut. Hr Gr. o. Landtm, yttrade att R. o. Ad. redan i den första frågan fattat sitt beslut, men att det af Hr von Hartmansdorff åsyftade ändamål torde kunna vinnas om R. o. Ad. behagade besluta att sedan LagUlsk:s betänk. N:o 58, blifvit andra gången bordlagdi, nu ifrågavar:de betänk. JN:o 64, må näst efter detsamma å föredragn:s-listan uppföras. Gr. Lagerbjelke: Hvad Hr Gr. o. Landtm, sednast föreslagit kunde visserligen eljest gå an, då det är temmeligen säkert att LagUtsk:s betänk. N:o 58 blir bordlagdt andra gången, men jag tror det vara mindre förenligt att beslutet blifver sådant, ilby att i formelt afseende^det är möjligt att betänk. N:o 58 aldrig bordlägges andra gången. Hr von Hartmansdorff: Jag afstår från min anhållan. Föredrogs Exped.Utsk:s d. 30 sisth Augusti på bordet lagda mern. N:o 17, med öfverlemnande af ett skrifvelseförslag, i fråga om assurance-afgift för summor, sorn under recommendation med posten afsändas.
3 Sami. 7 Haft. 8 58 Kansli tulions-Utskottets Memorial N:o 'Ii. sträckt upplåtelse af krono-skogarne icke borde ske, att Slaten möjligen skulle kunna sakna tillgång å det för Flottorna och andra allmänna behof nödiga virke.” Att detta vilkor icke blifvit af Stats-Rådet förbisedt, ådagalägges genom de i målet hörde embetsmyndigheters intyg, det afrödjandet endast ko onne ali ske från reserv-skogen och icke kunde anses rubba den för krono-parken fastställda Irakthuggnings-phin. Vilkoret är ju sålunda upplyldt, enär nämnde intyg och den pröfning, Kongl. Maj:t ärendet underkastat, af Ständerna alltid ät Regeringsmakten uppdragen, fulleligen visar, det icke genom denna åtgärd nödigt virke korinne alt saknas hvarken för Flottorna eller andra allmänna behof, då den för dylika ändamål afsedda traklhuggnings-planen på intet sätt förnärmades. 3:o. Af Stats-Råds-Protokollet synes tydligt, och Utskottet medgifver det äfven sjelf, att hela detta ärende blifvit af Chefen för Landlförsvars-Deparlementel gemensamt med Chefen för Finans-Departementet beredt, likasom att utdrag af Protokollet öfver Landtlörsvars-ärenden skulle lill Finans-Departementet afgå i och för expediering af Kongl. Maj:ts Nådiga beslut i ämnet. Ingen afvikelse från Regerings-lbrmens 6:le § och deri antydda fördelning af Deparlements-ärendena synes sålunda egt rum. Begge Departemenls-chelerne hade beredt eli för båda gemensamt mål, och, så vidt icke Utskottet ville emot all vana oell rimlighet se samma sak på samma gäng af 2:ne olika Departements-chefer inför Kongl. Majit föredragen, så måste ske såsom nu skett. Visserligen går det an att säga, det Chefen för Finans-ärenden bordt i första handen föredraga målet och ett utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden till Landtlörsvars-Departeinentet i och för expediering afgå.
Ved, om afskaffande af den skyldighet i åtskillige befästade Släder, att af hvarje vedlass som införes, lemna vissa träd för Cornmendanternes derstädes behof, Jan. I. 187; se vidare Halmstad. Yederhäftighetsbetyg, om deras beskaffenhet för lån i Disconterne; se Disconterne. Wejdenhjelm, Eric Wilhelm, yttrande, Juna II. 53. Wenern, se Sjö. Veneriska Smittan, om en stadgad afgift af hvarje Mantalsskrifven person till hämmande utaf, Dec. 248, 345, 398, 4OI> 4°4* 58a. Exp. Julii 3. Konungens Svar, Julii 3oi. Wermlands FältjägareRegemente, angående; se Löneförbättring. Wermelen, angående; se Sjö. Westberg, Kronofogde, om utbekommande af en innestående pension, Jan. II. 175, 434. Konungens Svar, Maji I. 38q. Westmanlands Regemente, att deraf icke måtte commenderas till arbete vid Götha Canal; se Götha Canal. 352 Westerbottniska lånet, om anstånd med indrifvande af, Jan. II. 5g, 423, 453. Mars I. 74. Wetterstedt, Niclas af, om utbekommande af en Kronofordran; se Adlerbrant. Widegren, E., StatsCommissarie, om förskott på arfvode för RikshufvudBoken; se Arfvode. Vigtsorter, om de i Riket gångbaras reducerande till enhet, Jan. II. 159. Mars II. 269. Willebrand, Friherre Ernst Fredric von, yttrande, Dec. 152, Wingård, Joban af, yttranden, Dec. 239. Julii 58, 209. Wirgin, Axel Fredric, yttrande, Febr. 78. Wir - 353 Wirsen, Friherre Gustaf Fredric, yttranden, Nov. 47- Dec. 232. Wirse'n, Carl Johan af, yttranden, Dec. 211.
förhällande och anmärkningar wid Realisattons-frägan; se Realisation, ikibding, Friherre Lengt, yttrande, Maji 7t. lttiddinZ, Csi-l 6-ustsf, yttrande, Iul. 42. kibbinA, Friherre koln-, Landt-Marffalk wid 1719 ärs Riksdag, om fullbordande af desi Buste rc., Aebr. Z8s. 4?li. 576. kiddillg, 8evoä, yttrande, ättarö 942. kiLliarcl^, Mademoisclle, om ansiäcnde af en fond för fortsättning af desi Klädcsfabriks-inrättning pä Tokarp i Halland, Dec. Apr. 6z8- 729. Riddavhus-Lancelliet om -ersättning för utgifter till ljus, skrifmaterialier m. m. §ebr. 805. Se Arfrvode; Tractameate. ' . -., Riddarhus-Lastan, om förskott derur till Förläggaren af Ridderffapets och Adelns Protokoll wid 1789 ärS Riksdag,-Sept. 379. 4?8. Z59. — om förskott deraf till tryckning, af - RidderffaMs och Adelns Prötocoll . wid denna Riksdag, Apr. 471. 886. RiddarhusUtffottcts allmänna Berättelse och yttrande öfwer da. densamma rörande ärenver, Mars 1411. Apr. 356. 363. — utlätande öfwer Hr. OMen-xvrz'8 m. m. ansökning om understöd derur,- Apr. iS^-2. — Beslut att hädanefter aldrig öfwer frågor om utgifter derur omedelbarligen fatta beslut,-utan att, först-deröfwer höra Riddarhus-Utffottet, Apr. 472.-Zzr. Riddarhus-Directeurer, om deras antal, Mars 229.
Revisorers Berättelser. hindrat verkställigheten deraf, på det, i hän(leise någon Kongl. Maj:ts egen åtgärd dervid erfordrades, densamma måtte kunna föreskrifvas, samt slutligen, att Riksens Ständers underdåniga begäran om undersökning, huru vida villkoren för de stående länen blifvit uppfyllde, förtjente de. sto större uppmärksamhet, som förvaltningen af de under CommerceCollegii disposition stående Fonder hufvudsakligen bestode deri, att tillse, det de med samma Fonder åsyftade ändamål befor, drades, och att medlen behörigen användas; i hvilker afseende Collegium anbefalldes att skyndsamligen infordra al la nödiga upplysningar i detta ämne, och sedermera, innan den t Julii detta år, afgifva underdånig berättelse om förhållandet, för att af Kongl. Maj:t skärskådas; äfvensom att så väl hvarje år inom April månads utgång till Kongl. Maj:t inkomma med berättelse om föregående årets Discont-förvaltning, samt huru ändamålet och villkoren för de stående lånen blifvit uppfyllde, som ock att inför Riksens Ständers Revisorer fullständigt uppgifva och utreda, huruledes förvaltningen af Fonderne blifvit bestridd i anseende till bevakandet af de stående och med vissa villkor beviljade lånen; hvilka åtgärder Revisorerne härmed få hos Riksens Ständer anmäla. Genom den Berättelse, som Kongl. CommerceCollegium , rörande dessa Fonders förvaltning, till Revisorerne aflemna!, har, i följd af hvad Kongl. Maj:t i ofvanberörde måtto förordnat, upplysning blifvit meddeld om beskaffenheten af de stående och ined vissa särskildta villkor - Riks. St.
Deri 3 Augusti 5^ Ho 1 anledning af återrerniss i frågan ont éti på Allmänna Arbetshus-Föndert anvlst utgift 2:ö Ångåéride Lotiföthöjnxng. för ContrnlIeurert vid det inom Iiiksgälds-Contoitet, i afseende på Charters iivitstäöipliilg, inrättade Contoir, 3:0 X anledning af väckta motioner örrt ert Gratificatiön till Stats-Commissarien och Rid-»-, daren Widegreii; 4m Angående Gratificatxort för Statä-Com* missarien och Riddaren Frödelius, lii Supra, Es Frotocöilo Ai G, Silferstolpe. S. D. Lemrtade Höglofi. Riddérskapet dch A» deln sitt bifall till Stats-Utskottets forlidné gårdag afgifnä och på bordet lagda utlåtande, 1 anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande öm utbetalningen af förra Kongl, Fainriiillehs enskilta förmögenhet, ge* nom hvilket bifall Stats-Utsköttets, sedan den so Juli hviiände* Betänkande af den 18 nästföregående, angående liqviderandét af skulderna efter sista krigj ansågs vara afgjordt; tJt Supra* Es Protocollo A, Gi Silverstolpe, ä. ö. N.-o 33. 34. Den 5 Augusti s. d. r öredrogs å nyo och biföTls, till behandl"ing enligt 56. §. Regerings-Formen, Constitutåons-Utskottets i Memorial af föregående dag föreslagpe ändringi 68 §■ Beger ings-Fprme.n. Ut Supra. Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D.
Skiftesstadgans föreskrifter, i 10 Kap. om urskiljandet af inrösningsoch afrösningsjord, i 11 Kap. 1 § om sättet för ägograderingen. och 2 § om upprättandet af ägograderingslängd »med vissa kolumner, deruti inrösningsoch afrösningsjorden, utan att på minsta sätt sammanblandas, hvar i sina kolumner upptagas,» samt i 12 Kap. 2 §, att »hvarje delägare skall, så i inrösningssom afrösningsjorden, tilläggas hvad i rymd och godhet mot hans ägolott efter delningsgrund och uppskattning svarar, » och att delägare ej må »för andel i inrösningsjorden tilläggas afrösningsjord eller tvärtom, der ej sådant utbyte till beredande af formligt skifte finnes nödigt samt utan hemmanets verkliga lidande ske kan;» innebära, att någon jemförelse mellan inoch afrösningsjord, såsom grund för uppskattning och gradering deraf, icke får äga rum. Anledningen dertill är tydligen, att, sedan enligt 10 Kap. 1 § all odlad eller till odling tjenlig mark blifvit bland inrösningsjorden beräknad, den derefter öfverblifna, eller afrösningsjorden, i allmänhet är af sådan beskaffenhet, att någon grund Bih. till R. St. 7 Sami. 2 Afd. 8 Baft. 3 så att, om den bästa och bördigaste jorden anses till 1, den mindre bördiga sättes till 1i, U, U, 1f, 2, 3, 4, o. s. v., hvarigenom ett tunnland af den bästa jorden kommer att svara emot 1^, 1|, 1 i, 1|, 2, 3, 4, o. s. v. tunnland af den sämre, allt i förhållande till jord arternas naturliga godhet och beskaffenhet; och bör i öfrigt Skiftesmannen, så snart grad eller värde å ett ägostycke blifvit bestämdt, alltid på stället underrätta delägarne, huru mycket större vidd i tunnland och kappland deraf erfordras, för att i värde jemföra detsamma med skifteslagets bästa åkerjord, på det att delägarne sjelfva etc etc. 18 Sammans.