Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Häradsskrifvare!) skal!, om han ef är lagligen hindrad, i ReredningsCornmittéen vara tillstädes, men, i händelse af laga förfall, som hos Konungens Befallningshafvande tidigt aninälas bör, äger Konungens Befallningshafvande, efter Häradsskrilvarens förslag, en skicklin man i hans stalie förordna, Underlåter Häradsskrifvare!), att i rätter tid förfall anmäla, eller blifver han ifrån förrättningen alldeles ute, vare förfallen till Tjuge Riksdalers böter till Socknens fattige, 3©. Morn, Häradsskrifvare!) ansvare för Protocollet samt anteckningar och längder öfver hvad BereduingsCommittéens befattning tillhörer, utan anspråk på något arfvode af Socknen, Han vare ock förpiigtad vid påföljd, sorn för andra fel i tjensten, att, enär han antingen vid värdering af Hemman och .Lägenheter, eiler annars, anser Kronans rätt vara förnärmad, sidan t,- jämte skälen för sin tanke, i -Protocollet' anmärka ; Skolandes BeredningaGommiiieen va. ra förbunden, att de gjorde anmärkningarna granska och utlåtandet deröfver i RrotoewBet meddela, 31 Mom, Den, sam till Ledamot i Re« redningsCommiltéen blifvit vald, må detta förtroende, utan laga förfall , sig icke afsäga, ej eller, utan anmälan deraf, från Committöen. uteblifva: Sker det likväl, tillkalla Corn minden, gnnan Ledamot af den Glass, h.vrtiill den uteblifne hörer, och e vsätte han den. tillkallades resekostnad och tractamente, detta sednare ha» BevillningsUtsb. Betänlanden» räknadt till Tvä Riksdaler om dagen. BeredningsCom mittéen fortfare likväl med sitt arbete j till dess den nye Ledamoten hinner an, komma, så vida, Ordföranden inberäknad, fyra Ledamöter äro tillstädes. 32 Mom.
Ridd. och Adelns beslut, att kapitationsafgifien skulle lills vidare med lika belopp som förut utgöras, inhemtas nemligen att innan denna afgift upphör, den tid borde afvaktas då fonden stigit till det kapitalbelopp, att räntan deraf kunde motsvara behofvet af Riddarhusets årliga underhåll och derå nödiga reparationer; att derest vid en blifvande riksdag någon förändring af byggnaderne å Riddarhusgården komme att beslutas, antingen fråga då blefve om uppförande af nya flyglar eiler ensamt borttagande af de nu befintliga vanprydande byggnaderne, det vore af angelägenhet att ega en fond, för hvilken en dylik afgift ej vore fremmande och som således kunde dertill användas, samt att jemväl, då med en allt mer och mer på namn utsträckt utlåning, en och annan förlust i kapital och ränta svårligen syntes kunna i tidernas längd undvikas, det vore ganska lämpligt och välbetänkt, att, till betäckande af dylika förluster och betryggande af Riddarhuskassans och öfriga fonders oförryckta bestånd, en, utan känbar uppoffring af Ståndets medlemmar, samlad fond må finnas att tillgå, hvars öfverskott skulle kunna för nyssberörde ändamål af Ridd. och Adeln disponeras; och då dertill nu kommer på sätt nedanföre närmare omförmäles ej mindre att en efter all anledning fortgående sättning af Ridd'arbusbyggnaden, som sannolikt härrör af felaktigheten i det pålverk hvarpå huset hvilar, hotar att ådraga ifrågavarande fond en ganska betydlig undersökningsoch reparationskostnad, än äfven att den förlust, som genom stöld i December månad 1850 blifvit Jungfru-stifts-kassan tillskyndad lämpligen torde böra denna kassa af kapitationsmedlen ersättas, föranlåtes Direktionen hemställa, att vid nuvarande stadgande att kapitationsafgifien skall tillsvidare utgöras, måtte få förblifva. § 3. Kompletteringen af stamtaflorne öfver de å Riddarhuset introducerade ätter har oafbrutet fortgått, medelst begagnande af alla de tillförlitliga upplysningar som medelst af Presterskapet årligen afgifne uppgifter, officiella tidningar samt meddelanden af slägternes egna medlemmar stått att erhålla.
En annan consideration förekommer ock emot uppgifna Förslaget till Roteringens jemkning, den: att Innehafvarne af de förmånligare Hemmanen hafva till högre pris inköpt de samma, än hvartill de förra blifvit betalta, så att om dessa sednare äro, efter beskaffenheten högt roterade, har åtkomsten varit desto mindre dyr. För min del kan jag alltså ej annat än afstyrka ali rubbning i Roteringen, såsom både olaglig och obillig, samt endast ledande till oredor.” I anledning af dessa anmärkningar, har Höglofl. Ridd. och Adeln, genom Protocolls-Utdrag af den lii denna månad, återremitterat detta ärende till Stats-Utskottet; och i föjlcl häraf får Stats-Utskottet dess förnyade Utlåtande härutinnan nu afgifva. Att det icke var någon rubbning uti Indelnings-Verket, sorn Stats-Utskottet i dess förra Betänkande åsyftade, utvisar samma Betänkande, då deruti åberopas 80 §. i Regeringsformen till grund deremot. Stats-Utskottet föreslog endast, att en allmän undersökning måtte ske, på det vid nästkommande Lagtima Riksdag Kongl. Maj:t och 5128 Sen 22 Juli. och Riksens Ständer matte blifva i tillfälle, att då. kunna gemensamt vidtaga de åtgärder, som lunna finnas vara nödiga; och Stats-Utskottet hämtade anledning till denna framställning ej allenast af den för Blekinge väckta fråga, utan ock af den kännedom Stats-Utskottet ägde, att vid åtskilliga tillfällen ifrån flera orter klagan ofia blifvit förd öfver Rustningsoch Roterings* besväret, och den olika tunga det medförde för Rustoch Rotehållarne.
Öm i följd as politiske sörhällanden det är en rättighet att nu afskudda Riket en del af desi Utländska skuld, och Rikets behof päkalla begagnande af en sadan rättighet, hade jag likwäl för min del önskat, att med afseende pä försiktigheten och den enstilta rärkwisans sordcingar, man upskjutit atr ^vilkorligt göra deste rättigheter genast gällande, för att i delta afseende framdeles kunna lämpa sig efter omständigheternes kraf, och jag hade trodt art enskildte förbindelsers rätt, borde sä mycket mindre blifwa offer för poli iste sörhällanden, som erfarenheten intygar, att veste sörhällanden äro be ständige omwäxlingar underkastade. Det mist-örständ som nu är emellan Swerige och Frankrike mäste för den sednare uphöra, och om dä i följd af politisk tzfwerenskommelse det blef bade Sweriges och Frankrikes äliggande, att upfylla sine förbindelser emot deras enskilde gäldenärer, sä hade Swerige ingen annan behållning af i fräga »varande arrangement, än det widriga omdömet, som »välförtjent följer brutna löflen, och i afseende härpä tillstyrker jag för min del, att bestm i detta afseende mä upffjulas till nasta Riksdag efter sig dä företeende conjuncturer, samt att emedlertid all räntebetalning ä län-carntalerne ma inställas, bwarigenom i financielt afseende ingea förändring upkommer i den beräk. Den 13 Julli139 beräkning, som i anseende lill bewillningens stadgande nu är föreflagcn; men om och jag mäste antaga att i fräga warande utländska skuld bör förswinna, sä kan jag icke af delta beslut leda den slutföljd, art enskildas fordringar bör dermed nu gvdtgöras.
Vi måste i denna enkla fråga om remiss genast yttra oss på ett sådant sätt, att vi gifva tillkänna, det vi hoppas och fordra, att, då fråga blir, huruvida Konungen vill säga ja eller nej till Ständernas beslut i de nu hvilande grundlagsfrågorna, vi derom få uttryckt en opinion. Detta kunna vi ej göra, om vi fördjupa oss i detaljer till ett lagförslag, — och derföre, då vi ändå måste remittera målet till det vanliga Ekon.Ulsk., kunna vi förelägga , högst åtta dagars tid, att inkomma med svar. Vi kunna nemi. icke förestafva Utsk. hvad det skall svara eller ålägga Utsk. att instämma i den af Hr Anckarsväd och mig framställda åsigt; men vi kunna, genom föreläggande af 8 dagars tid och bifogande af denna discussion, uttrycka en allmän opinion, att vi icke anse R. St. böra vid denna riksdag befatta sig med sådana lagförslag, som troligen skulle få samma öde med dem, hvilka under föregående riksdagar blifvit af Ständerna framlagda. Jag hade äran att i förra plenum afgifva ett förslag, i afseende på privat-bankerna, för att få vela hvad Regeringen ämnar göra med det lagförslag i ämnet, som vid förra riksdagen af Ständerna enhälligt aflemnades, och hvarföre Regeringen dertill hvarken svarat ja eller nej. Jag förmodar, att för några ledamöter, som med stöd af det gamla ordspråket, ”gutta cavat lapidem, non vi, sed saepe cad endo”, vidhänga tron på möjligheten att få sådadana frågor sent omsider afgjorda, i vanlig riksdagsväg, Den 12 Februari f. in. 335 närande ärendes behandling skal! minska förhoppningarna; och jag bekänner, att för mig hafva alla dylika illusioner nu försvunnit, samt att jag skulle anse den erfarenhet jag vid förra riksdagen förvärfvat alldeles bortkastad, om den ej öfvertygat mig derom, att vi ej böra inlåta oss i den nu förevar, och andra dylika frågor, innan vi veta hvad Piegelingen ämnar göra i styrelseforms-frågorna.
N:o 165, Utlåtande, i anledning af erliållen remiss af K. M:ts Nådiga Skrifvelse till R. St:r den 19 December 1S28, ang:de fördelningen af a8 Stats-Utskottets de, genom en med Kejserlige Ryska Regeringen afslutad Liqvidations-Convention, influtne medel. Hufvudsaklig^ innehållet af Högstberörde JVåd. Skrifvelse (ordagrant intagen i i:sta Samlingen af Bihanget under N:o 16) är att, sedan de långvariga Underhandlingarne emellan Sverige och Ryssland, rörande utredningen och liqvidationen af de i följd af Finnlands afträdande till Ryssland uppkomna ömsesidiga fordringsanspråk, hunnit afslutas, hvarunder inhämtats af inkomne rapporter från K. M:ts Minister i Petersburg, att, enligt förefallne discussioner, utaf den Summa Sverige reclamerat, 1,010,799 R:dr i3 sk. 2$ r:st. jemte bortmistade Spannemåls-räntor, ersättning med någon sannolikhet kunde påräknas endast för 4 Poster, tillhopa utgörande 134,007 R:dr 9 sk. g r:st., och hvarföre K. M:t, af flere anförde skäl och omständigheter funnit i Nåder godt authorisera Dess bemälde Minister, att, derest förmonligare vilkor ej kunde genom discussion om de serskilde fordringsposterne betingas, eller en större Summa i ett för allt erhållas, genom formlig öfverenskommelse afstå från alla Svenska Kronans fordringsanspråk i Finnland och dem på Ryska Regeringen öfverlåta emot det attalia å Finnska sidan framställda fordringsanspråk då och för alltid qvittades och dödades, samt en ersättningssumma i ett för allt af i5o,ooo R:dr utaf Ryska Regeringen till Sverige utbetaltes; så har den 16 Julii 1824 formlig Liqvidations-Convention Betänkanden, N:o i65.
Gap. Handels-Balken stadgar om utländsk mans rätt att drifva köpenskap, anse Utskotten sig icke eller kunna tillstyrka, heldst densamma, synes icke vara hvarken med tillbörlig ordning eller det allmännas nytta förenlig; men hvad rörer den väckta frågan om Product-Placatets upphäfvande, hafva Utskotten funnit, att som Kongl. Majit i Nåder, i afseende å berörde Författning stadgat, att densamma så väf i krigstider, som ock då andra särskilta orsaker sådant fordrade, skulle blifva hvilande, hvilket jemväl för närvarande, enär Kongl. Majit detta år i Nåder tillåtit afhämtning med utländska fartyg från Rikets Stapel-Städer af trädvaror, bräder, bjelkar , sparrar och tjära , blifvit förordnad!; alltså och då Riket nu finner sig uti en tryckande underbalance, hvilken endast genom utvidgande af inhemska productioner och en fri afsatt - *358 Den 14 Juli. afsättning af Landets tillverkningar kan skyndsamt undanrödjas, samt flera Städer i Riket ické drifva någon särdeles actif Utrikes sjöfart, hvil* ken icke eller deraf lider mehn, öm Utländsk man från Stapel-Stad får afföra effectef af stångjern Och förenämUdä skogs-pröductéf j hvarigenom Landtrtiannen öfelbart tillskyndas en vidi högre betalningj än öm Städernas handlande lemnäs tillfälle ätt sjelfve bestämma éffectetnas värde och den derföre erläggande betalning, trtt Utskotten Sig böra hemställa * örn igke den Underdåniga anhållan tnå hos Kongl. Majit af Riksens Höglöfl.
Om, sedan ett kontrakt varit för domstol eller exsekutor uppvisadt, arrendesumman förhöjes och kontraktet derefter för domstol eller exsekutor å nyo företes, skall detsamma förses med stämpel för skilnaden mellan den förra och den förhöjda summan efter ofvanstående grunder. Köpekontrakt, hvarå följer köpebref, hvarje exemplar — 40. Köpe-, Bytesoch Gåfvobref på fast egendom å landet och i städerna, bruk och manufakturverk, smiden och smidesrättigheter, frälseräntor, fabriker eller andra inrättningar, med hvad mera, som under eganderätt föryttras och vid domstolarne uppbjudes, beläggas med stämpel till belopp af 60 öre för hvarje fulla 400 R:dr af värdet, beräknadt för köpebref efter köpeskillingen samt för bytesoch gåfvobref efter nästföregående årets taxeringsvärde. I det sålunda bestämda stämpel-beloppet äro per-milic samt de fordna tilloch afträdes-afgifterna inbegripna. Varder Köpe-, Byteseller Gåfvobref, förr än uppbud skett, å annan man transporteradt eller öfverlåtet, belägges handlingen å nyo med stämpel efter nyssberörda grund, för hvarje transport eller öfverlåtelse, såvida icke densamma eger rum inom den för lagfart föreskrifna tid, räknad ifrån första köpet samt öfverlåtelse—handlingen för Förslag till Författning ang, Stämpelpapper s-afgiften. lii uppbuds erhållande inom samma tid bos domstolen företes, i hvilket fall förnyad bela ggning ej ifrågakorrimer. Köpe-, Bytesoch Gåfvobref om skepp, fartyg och båtar af öfver 10 lästers drägt, samt köpe-afhandlingar om andra lösören, hvilka i säljarens vård qvarstanna, äfvensom alhandlingar, hvarigenom skog frän hemman på viss tid föryttras, böra jemväl, för att vara gällande, beläggas med stämpel i förhållande till värdet, efter ofvanstående beräkning. Ar i Köpe-, Bytesoch Gåfvobref å fast egendom visst värde densamma ej åsatt, beräknas stämpeln elter det värde, som för egendomen vid sisla bevillnings-taxeringen blifvit fastställd t.
Jag tror att de sanna skälen torde böra sökas: l:o i missförhållandet emellan lönevillkoren och lefnadsbehofven, beräknade med afseende pä embetets värdighet, ansvar och besvärlighet; 2:o i den, genom originalitet utmärkta inrättning, som i 103 § Reg.- F. omförmäles; 3:o i den allmänna och gränslösa beundran, som af bergade personer hyses för en viss annan oförbätterlig grund lag; en beundran, ät hvars njutning, på andras bekostnad, man hellre i stillhet öfverlemnar sig, än att man sjelf uppträder på de slippriga embetsbanor, hvarest grundlagens verkningar mera omedelbarligen rönas och förspörjas.. Man hörer äfven anföras, att vid tjensters tillsättande det är orimligt att något afseende, i hvilket full som helst, fästes ä: 484 Den 26 September f. m. födseln; och jag liar höft yrkas, i sammanhang härmed, alt förändringen borde ske, emedan den öfverensstämmer med rätt. Mina Hrr! Skulle vi här företaga oss att besvara den frågan: hvad ar rätt ? så befarar jag att det skulle föra oss alldeles för långt från ämnet. En talare, som jag högt värderar, har ur denna synpunkt försvarat ifrägavar. förslag. Till den värde talaren sjelf, säkert icke den minst bildade inom Ståndet — långt derifrån — hemställer jag, om han skulle åtaga sig att, utgående från en philosophisk ståndpunkt, här deducera hvad som ärrätt? åtlyda under lagen — för oss är lagen rätt. Dock gillar äfven jag, i allmänhet, nyssnämnde af våra grundlagar stadgade förnuftsenliga grundsats; jag tror likväl, att om de låtit qvarstå delta enda undantag, så har det icke skett utan orsaker. Dessa orsaker vill jag likväl nu lemna å sido; äfvensom jag ej vill undersöka, huruvida en, ur embetsmannaclasscn lill sä stor del härstammande adel verkligen må anses för en, i något så rätt väsendtligt afseende, afskild class; eller lägga synnerlig vigt pä den anmärkn., att de 6 frälse ledamöterne i Högsta Domstolen skulle kunna samteligen vara födde ofrälse.
— Utskottets beljenings arbete efter Riksdagens slut, om arfvode för. XXII. B. 243. A. 258. ExpeditionsUtskottets Memorialer, Betänkanden oell Utlåtanden: N:o 1. med förfrågan, rörande storleken utaf upplagan af Bihanget till RiksStåndens Protocoll. I. B. 162. A. 240. —- N:o 2. angående åtskilliga hemställanden i afseende å öppnandet af prenumeration på Bihanget till RiksStåndens Protocoll. I. B. 162. A. 240. — N:o 3. i anledning af dels väckt motion, rörande verkställigheten af den ExpeditionsUtskottet åliggande försorg om tryckning af Bihanget till RiksStåndens Protocoll, och dels ett inkommet anbud, att samma tryckning å entreprenad öfvertaga. II. B. n5. Å. i56. — N:o 4- i anledning af återreroiss å N:o 3. IV. B. 198. A. 265. — N:o 5. angående ökadt Canzli-biträde för ExpeditionsUtskottet. V. B. 8. A. 21. — N:o 6. angående anslag i och för correctur-Iästiing, 111. tn. A. 419- — N:o 7. i anledning af återremiss å N:o 6. VI. B. g4- A. 419. — N:o 8. till Ridderskapet och Adeln, i anledning af vackt, motion, rörande verkställigheten af' tryckningen utaf Bihanget till RiksStåndens Protocoll, samt utskrifningen af manuscriptet dertill. VI. B. 94. A. 419* — N:o 9. i anledning af vackt motion, om ersättning för tryckningskostnaden af Bihanget till RiksStåndens Protocoll under de första månaderna af Riksdagen. VII. B. 64. A. 70.
N;o /p, i anledning af väckt motion, örn utfärdande af en allmän Boställs-, Byggnadsoell Husesyns-Ordning, afslogs; N:o 43, i anledning af återremiss å Betänkandet, N;o 21, angående förändringar i Kongl, Maj:ts Nådiga Stadga orri Skiftes-Verket i Riket den 4 Maji 1827 oell Kongl. Kungörelsen den 9 Junii iSSa, lades till handlingarne; N:o 47»^' anledning af väckte motioner, örn ändring i eller förklaring öfver 26 Cap. 2 §» Byggninga-Balken, afslogs* Från Vä Ilo fl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos å nyo. B anco-TJt skottets Memorial: N:o 86, till svar a Höglofl. Ridderskapets och Adelns återremiss al Utskottets under j\:o 74 afgifne Betänkande, lades til! handlingarne; N:o 88, med förslag tili åtskiliige förändringar uti 1 Artikeln af i83o års Bancc-Reglemente, återremitterades; N:o 87, med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i anledning af Utskottets under N:o 78 afgifne Utlåtande: Inbjudningen afslogs oell voterings-propositionen godkändes; N:o 89, med anmälan om en nödig ansedd förändring i 2 Artikeln af 1800 års Banco-Reglernenle, bifölls; och W:o 90, lill svar å de inom llögvördige Preste-Ståndet frams!allde anmärkningar vid Utskottets under AT.‘o 4° gifne Betänkande, lades till handlingarne.
Pä grund af 1858 års hufvudbok, meddela Kevisorerne här nedan uppgift å de för cellfängelsers uppförande intill slutet af berörda år nedlagde kostnader, särskildt för länsfängelser, häradshäkten och fängelser i städerna. Länsoch straff-fängelser. Fullbordade: Antal Beräknade Verkliga kostnader åren celler. kostnader. i 842—1858. Umeå 600: — Gemensamma kostnader .: 45,827: 91. Håradal läkten i Carlshamn, Eskilstuna, Kungsbacka och Norrtelje samt vid Södra Möre tings-ställe 70,793: 43. Stadslulkten i Carlshamn, Eskilstuna, Kungsbacka, Norrtelje och Sköfde 42,197: 93. Oberäknadt kostnaderna för uppförande af dessa cellfängelse-byggnader, dertill extra stats-anslag varit anvisade, hafva Statens utgifter för fångars vård och underhåll under de sednast förflutna åren utgjort: Summa R:mt R:dr 12,300,661: 3. eller i medeltal för år 1,230,066 R:dr 10 öre. Det visar sig häraf, såsom Styrelsen i sin underdåniga berättelse jemväl yttrat, att utgifterna för fångvården år 1858 varit högre, än under något föregående år; men afdragas derifrån dels 74,444 R:dr 14 öre Kant, hvarmed, till följe af en bokföringsåtgärd, 1858 års utgifter ökats, dels det belopp af omkring 36,000 R.dr, hvarmed fångtransport-kostnaderna genom den förhöjda skjutslegan antagits hafva blifvit ökade, så understiga berörda års utgifter dem för år 1857 med omkring 10,000 R:dr och dem för år 1856 med omkring 101,009 R:dr, oaktadt nära 34,000 R:dr år 1858 utgått för de större byggnadsföretagen vid Långholmen och i Landskrona. — Detta förhållande har likväl Styrelsen ansett hufvudsakligast härflyta af ett för året minskadt fångantal och lägre pris på lifsförnödenheter. Kongl. Stuteri“öfverstyrelsen.
Förordningen den 27 November 1857, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller destillerade spirituösa drycker. Utskottets med Preste-Ståndets beslut öfverensstämmande förslag till förändrad lydelse af § 28 godkändes, och ansågs förevarande Utlåtande i öfrigt icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna. S. D. Föredrogs meddcladt Utdrag N:o 445, af Högloft. Ridderskapet och Adelns Protokoll för den 12 dennes, innefattande bland annat inbjudning lill de öfriga Riks-Stånden att förena sig i det, vid pröfning af Stais-Utskottets Utlåtande N:o 185, i fråga om inrikes skeende upplåning emot Svenska fonderade statsobligationer, af Ridderskapet och Adeln fattade beslut, att Rikets Ständer skulle hos Kongl. Maj t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes lemna sin garanti och fastställelse åt den ifrågavarande upplåningen. Presle-Ståndet, sorn i förenämnda hänseende fattat enahanda beslut, lade omförmälda inbjudning till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets nedannämnda Utlåtanden: 720 Prot-Utdrag den 18 September 1860. N:o 49, i anledning af gjorda anmärkningar samt skiljaktiga beslut inom Riks-Slånden vid förehafvande af Utskottets Betänkande N:o 28, olver väckta mo tioner om dels upphäfvande, dels ock inskränkning af rättigheten alt börda jord å landet. Utskottets hemställan afslogs, och beslöt Ståndet, med ändring af sitt i ämnet förut fattade beslut, lemna sitt bifall (ill det förslag, som förekommer i Herr Grefve Sparres, vid della Utlåtande fogade, reservation. N:o 50, i anledning af gjorda anmärkningar samt skiljaktiga beslut inom Itiks—Stånden vid förehafvande af Utskottets Betänkande N:o 54, i fråga om anta gande af ny lag om tioårig preskription och om årsstämning.
Emellertid har praxis utbildat sig på sådant sätt att omförmälda förmåga måste helt och hållet vika för den högre lärdomen eller den längre tjenstetiden; och det kan ej förnekas att det uttryckssätt, sorn författningen begagnar i fråga om kollision emellan sökande, utrustade med olika egenskaper, gifvit skälig anledning till samma praxis, den der äfven synes hafva erhållit stöd i sednare rörande detta ämne utkomne författningar, bland andra i Kongl. Brefvet den 21 Januari 1811. Derigenom har likväl någon förändring icke blifvit gjord i 1786 års förenämnde Kongl. Bref; och detta qvarstår alltså såsom den lag, som vid presterliga befordringar af nu ifrågavarande art måste iakttagas. Det är följaktligen af noden att detsamma varder rätt tillämpadt och att de tvifvel om dess egentliga mening, hvartill serdeles sistnämnde Kongl. Bref gifvit anledning, varda undanröjda. Denna mening har Utskottet ofvan antydt; och då, efter Utskottets omdöme, den grund, som för upprättandet af förslag till Kapellaner och dylika ringare tjenster, är bestämd, ej synes böra frånträdas, anser Utskottet sig, med anledning af ifrågavarande framställning, endast böra vördsamt tillstyrka: att Rikets Stunder matte besluta ev författning, hvarigegenorn förklaras, att den rätt och pligt, sorn enligt Iiongl. i)laj:ts Nådiga Cirkulär-bref den 21 Augusti 1786 tillkommer Köns is to rieme i Riket alt, vid upprättande af förslag till Kyrkoherde-lägenheter, ej allenast taga i betraktande de sökandes lärdom och ijåns tålde/', utan äfven göra afseende å den kännedom, försigtighet och nit, hvarmed de skölt sina anförtrodda kalf, ej blifvit inskränkt, genom hvad sedermera i detta ämne utkomne författningar innehålla.