Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag måste se hvad det innehåller! » » Det blir tids nog! » mumlade den gamla för sig själf med en suck, men tillade högt: » Grefven själf har den nyckeln! » hvarefter hon aflägsnade sig så fort hon kunde. » Så måste jag väl finna mig uti att vänta ännu två dagar, till dess Erik återkommer från Stockholm, » återtog den unga grefvinnan något misslynt, i det hon åter stängde fönstret och gick ned i stora våningen. * * * » Nu har jag det alldeles klart för mig! » tänkte grefvinnan, då hon några timmar senare återkom från en lång promenad ända bort tid torpstugorna vid skogsbrynet — » den där gamla tornkammaren måste vara » spökrummet » i slottet! Ty att ett sådant måste finnas i en sådan här gammal byggnad, det är j u alldeles » naturligt », och det kunde man tydligt höra af gumman Britas motvilja för platsen. Jag är öfvertygad om, att hon tror, att » järngrefvinnan » än i dag bor däruppe! — Nu fick jag en präktig idé: jag skall sofva däruppe i natt! Det blir riktigt intressant! Men jag skall väl något roa mig med, i min ensamhet Det är förfärligt, hvad de här dagarne varit långa, som Erik varit borta — men så ha vi heller inte varit skilda förr, sedan vi blifvit gifta! — Och inte kan jag heller med ens taga hela väldet från Brita — gumman är nog god som guld, men skör som glas för hvarje liten stöt. — Och hur skall jag nu också få henne att berätta hela slottets historia — berätta den på sitt vis, menar jag, ty jag nöjer mig inte med bara de torra fakta, som familjearkivet meddelar. Nej, det är just sägnerna och » spökhistorierna » jag vill höra! Och sådant där får jag nog inte Erik att berätta. — Vi ha för öfrigt så mycket annat att tala om. Det här lilla skogstorpet, till exempel, — föll hon in i en annan tankegång — som ligger så vackert därute på udden det måste jag göra Erik uppmärksam på! Ty det. behöfver verkligen byggas om med det första, och jag är säker om, att Erik inte afslår det stackars torparfolkets begäran, ty taket kan ju nästan falla öfver dem hvilken dag som helst!
Fullmäktiges enahanda förslag lägges till grund för organisationen, 1 kassör samt 1 kamererare och 1 kontors-skrifvare i depositions-afdelningen; kommande förra fallet staten att ökas från 113,133: 16. med 5,300: — nemi. för: 1 kamererare, lön , 1,500: — tjenstgörings-penningar 300: — 1,800: — 1 kassör, lön 1,500: — tjenstgörings-penningar 300: — missräknings-penningar 300: — 2,100: — 1 kontors-skrifvare, lön ... 500: —- tjenstgörings-penningar 100: — 600: — 2 kassa-skrifvare, arfvode å . 400: — 800: — 5,300: — till , . , . 118,433: 16. samt i sednare fallet från , H6133: 16. med 4,500: — Hemb fört 1 kamererare 1,800: — 1 kassör 2,100: — 1 kontors-skrifvare , 600: — Summa 4,500: — till 120,633: 16. Utskottet har, ehvad Kommitterades eller Fullmäktiges nyssomförmälda förslag , förutsatt behofvet af en suppleant-kassör och kassa-skrifvare att inträda i tjenstgöring då så fordras, med åtnjutande under tjenstgöringstiden af de för kassör och kassa-skrifvare i stat anvisade löne-inkomster. Detta behof af suppleant-kassör med kassa-skrifvare skulle, oansedt tillökningen i ordinarie personal, qvarstå i händelse Fullmäktiges förslag godkännes, men särskild kassör icke kommer att vid diskontverket anställas, hvaremot under sistnämnde förutsättning behofvet af suppleant-kassör, med antagande af Kommitterades förslag, förfaller, och ersättes genom det tillökade kassa-skrifvare-biträde, Kommitterade föreslagit. 72 Banko-Utslcollets Betänkande, JY§ 61.
Detta lofliga företag, hvilket är ganska nyttigt, anser jag böra fortfara; men jag vill hafva creditiven öfverflyttade lill Riksg.-cont., och jag tror, att med den credit, som Jerneont. äger, det vore lämpligast att ej göra R. St. eller Banken till mäklare, utan att Jerneont. sjelf måtte begagna sin credit och upplåna medel till 5 proc. Det är ganska säkert, att det finge lån. Jag vill ej vara emot, att skillnaden i räntan finge utgå af Riksg.-cont.; jag skulle till och med säga af Banken, om jag ej ville utgå från den principen, att intet hädanefter bör tagas af Bankens vinst. Jag yrkar således, att inga creditiv för dessa inrättningar må finnas, och att, 0111 de skola beviljas, de öfverflyttas på Riksg.-cont., samt att, om Jerneont. fortfarande skulle vara i behof af ränteskillnaden, det må erhålla den; men alt hela denna rörelse må blifva skiljd från Banken. För öfrigt anser jag, att de små creditiv, som här äro anvisade för smärre behof, såsom sparbanken, brandförsäkringen m. m., gerna må bibehållas, enär de nästan D c n 0 Maj f. tn. aldrig begagnas, nien ej mot lägre ränta än 4 proc. Hvad odlingsoch fastighetslånen angår, har jag redan i gär yttrat den opinion, att hela denna fastighetsbelåning är en rörelse, sorn alldeles borde skiljas från en sund bankförvaltning. Då det likväl ej i närvar, ögonblick är att tänka på att skilja den derifrån, må den då gerna qvarstå under den förhoppning, att de snart kunna öfverflyttas på lämpliga hypotheksföreningar. Jag anser Hr Lefre'ns förslag vara tjenligt såsom en öfvergång till andra sundare anstalter för fastighetsbelåning; men lika med Utsk. anser jag^att sådant nu torde vara för tidigt, ty man har farhåga att sätta sig emot mägtiga interessen, för att vinna ändamålet, eller realisationen. Jag tillstyrker således förändring i afseende på creditiven. Särskildt vill jag nämna, alt jag anser creditiven principvidriga och skadliga.
Den 12 Februari e. m. uppträdt. Jag skulle kunna anföra hvad Gr. Björnstjerna i delta ämne yttrat vid en föreg:de riksdag, men tiden medgifver icke att uppsöka hans anförande. För min del mäste jag tillstyrka bifall till Utsk:s betänk., men hvad angar Gr. Ehrensvärds och Hr von Axelssons förslag, så anhåller jag alt under diskussionen vidare få yttra mig härom. Hr Brakel, Mauritz Gust.: Jag mäste beklaga, att Utsk. pä så föga giltiga skäl afstyrkt Hr von Harlmansdorffs motion. Denna motions hufvudsakligaste nytta anser jag ligga deruti, att den uttrycker Ståndets sjelfständighet vid electors-valen och, såvidt möjligt är, aflägsna!' hvarje främmande inflytande dervid. Vår nuvar. bänkims-indelning synes mig vara den mest tjenliga inrättning, hvarigenom en Regering, opposition eller hvilket parti som helst, kan emot majoritetens önskan tillsätta ledamöter i Utsk. Med den kännedom, dessa partier i allmänhet äga om ledamöters tänkesätt, behöfva de, sedan bänkm:s-indelningen är uppgjord, blott tillse, hvilka afdelningar tilhöra majoriteten och sedermera bringa några af dessa på sin sida för att erhålla pluralitet, hvilket jag med ett exempel vill bevisa, nemi. om de anse sig vinna inom 10 afd:r, men förlora inom 15, sä erfordras blott att efterse, hvilka af dessa 15 afd:r de kunna vinna. Deraf erfordras blott 3, och med dessa 3 afd:r jemte de öfrige 10 kunna de tillsätta ledamöter i Utsk. De behöfva således endast öfvertala 6 eller 7 personer inom hvarje af de nämnde 3 afdrne, för att bringa dessa pä sin sida och såmedelst erhålla pluralitet. Ett sådant förhållande anser jag icke fullkomligt öfverensstämmande med Ståndets värdighet och på grund af nu anförda skäl, förenar jag mig med Hr Björnstjerna, som yrkat återremiss af betänk, med föreläggande för Utsk. att utarbeta ett nytt förslag. Hr von Hartmansdorff, Au g.:
Räkenskaperna öfver extra stats-anslagen hafva föranledt till den anmälan, enligt 1 §, att målet rörande förre Forlifikalions-redogöraren å Carlsborg K. N. Hallsti •örns balans befunnits i samma skick, som vid förra Statsrevisionen, oaktadt redan då erinran gjordes, alt denna balans bordt med mera skyndsamhet utredas och afslutas; lill följd al hvilken framställning, Kollegium endast får i underdånighet tillkännagifva: att, enligt hvad den vid räkenskaperna fogade balansrelation jemväl upplyser, Fortifikations-afdelningen, redan den 28 December 1846, genom utslag bestämde beloppet af Hallströms balans, och att målet genast derefter öfver - — 209 - lemnades till behandling af Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-rätt; hvadan Kollegii vidare befattning med ärendet först inträder, derest fråga uppstår om afskrifning för större eller mindre del af det balanserade beloppet. Slutligen hafva Revisorerne i 2 § andragit: att, ehuru föregående Revisorer anmärkt, det räkenskapen för de å extra anslaget anvisade och under Fortifikationsafdelningens förvaltning ställda medel bordt vara inrättad med särskilda conti för hvarje af de olika föremålen, i hvilka conti, å ena sidan, anslaget, jemte alla dit hörande uppbörder, bordt förekomma, och å den andra, hvarje å anslagen använd utgift, äfvensom den vid årets slut befintliga behållning; har sådant icke eller nu blifvit iakttaget, hvarigenom revisionen försvårats och någon fullständig framställning af förhållandet med hvarje anslag icke kunnat, med ledning af räkenskaperna, uppgöras.
Ad:s öfverläggningar, — lefvande ej blott inom det rum, som förvarar deras sköldemärken, inom det hus der bilderna af deras drag vårdas, utan ock i fosterlandets häfder eller tacksamma landsmäns hjeltan — måste erinra mig om de anspråk, som hvila på den, hvilken vågat intaga deras plats, samt låta mig lifligt känna behofvet af R. o. Adis öfverseende och välvilja. I saknad af dem, skulle jag intet förmå. Stödd på det förtroende, som jag är v.iss, att de Adle ej skola förneka den redliga viljan, skall jag deremot icke känna någon börda tung, och är det således under försäkran, alt mitt enda mål skall blifva uppfyllandet af den ed, jag i går inför min Konung svurit, som jag vågar vördsamt anhålla, att i R. o. Adis vänskap och bevågenhet få vara innesluten. Justerades pleni-protm för d. 21 och 24 sisth Mars. Hr Gr. o. Landtm, yttrade att i sednasle plenum val af en Bänkman inom 5t:e Bänkmis-afd. blifvit utsatt alt förrättas i början af nuvar. plenum, men alt anslag derom icke jemlikt föreskriften i 33 § Ridd.Ordn. blifvit ulfärdadt, och Hr Landtm, derföre ansåge delta val icke i dag kunna företagas, utan i stället böra förrättas i början af nästa plenum. Upplästes ett af Gr. von Rosen, Robert Axel, inlemnadt så lydande mern.:
För min del tillstyrker jag således icke allenast, att Friherre Mannerheim måtte erhålla rättighet att åtnjuta en årlig pension af i5oo R:dr, utan ock att en lika Pension blifver stadgad för S t a t s-XJts k o 11 e t s Betän kativden. 5 67 hädanefter afträdande Justitiae-Otoböäsmän så framt de icke vilja återgå till sine ’ Förfjt innéhafvände Ämbeten.” Hvilka alla anföranden skulle nied» följa till Respective Riks-Slålidén. Stockholm söm ofvan N:a 56t> Ankom den 31 Oct. i8?3* Utlåtande, i anledning af väckt fråga, att Uppbörden och Redovisningen af alla allmänna medel måtte öfverlemnäs åt Riksgälds-Con - 568 Stats-Utsktotets Be t ä n k a n elen. toiret, eller ock detta Verk alldeles upphöra. Uti elt till Yällofljge Borgare-Ståndet ingifvet och tili Slatte-Utskottet remilteradt Memorial, har Herr Jacob Lieström anfört, huruledes mycken enhet och lättfattlighet uti Upphörds-Vérket skulle vinnas derige3iom, att alla publike medel, hvilkas Uppbörd oeh Redovisning nu är splittrad på så många särskildta ställen, kunde få lefvereras och redovisas på ett enda ställe, hvartill Herr Linström föreslagit RiksgäldsContoiret. ; Hvarjemte Herr Linström, efter en detaillerad framställning' af de fördelar, som han ansett derigenom kunna beredas, yttrat, att, om likväl sådane hinder skulle möta detta hans förslag, att det blefve overkställbar!, Riksgälds-Contoiret då borde upplösas ock dess Betjening antingen med bibehållande af deras Loner, flyttas till tjenstgöring på andre Verk, eller ock sättas på Indragnings-Slat, lieldst i sådant fall de Riksgälds-Contoiret nu egentligen tillhörande göromål kunna af StatsGontoiret, med ringa arbeis-hjelp, bestridas, samt Riksgäids-Sedlarnc utan olägenhet af Banken inlösas.
Öfverlemnad, efter ämnenas särskilta beskaffenhet, till Tull-Commitiéen, Förvaltningen af Sjnärenderna, och KrigsExpeditionen. BiketsStänders i försiberörde hänseende gjorda framställning iakttagen vid redartio* nen af det sedermera gillade forslaget till utgående SjöTulls-Taxa. 97:0. JustittceOtnbudsm. Angående tillstånd för Friherre Anders Cederström, ait utan afskrifningskostnad och lösen utbekomma med bevillningsämnen gemenskap ägande handlingar. Vederbörande, i anledning häraf, anbefalldt, att de, i förberörde afseende, erfor* deHige utgifter, af anslaget till Riksdags» kostnaderna, anordna. lien 31 Augusti. ggto. Rörande anslag af medel till fort» sättande af Götha Canal-Arbete. Till granskning af de härvid, såsom un^ derdåniga önskningar, framställda punkter, äfvensom till uppgörande af underdånigt förslag till derigenom uppkommande förändringar i Reglementet för Götha CanalBolags Discont, förordnades en särskild Corrimittée, efter inhemtande af hvars utlåtande, Kongl. Maj:t den 12 Junii Igi6 i ämnet fattat Dess Nådiga beslut i enlighet med den under samma dag utfärdade Kungörelse. g9:o. Angående beviljadt anslag till Allmänna Magazins Inrättningen , samt med underdåniga önskningar i afseende på Spanneiuåls* upphandlingen m. m. Öfverlemnad till en för beredningen af af dessa ärenden i Nåder utsedd Cornmit» tée. Den 4 October 1,815 Allmänna Ma» gazins-Directionen tillåtet, att till Banco» Fullmägtige utgifva förbindelsen för det Inrättningen beviljade nya lån 700,000 Bihang lill Rikt-St, Pr oi, l g 17 ocA 181 S* it dra Sami, N:r j t, ji. ^fustiticeOmbiidsm. Embete Berättelser. R;dr.
Föreningar om brandstod eller ersättning för annan, genom naturolycka åstadkommen skada. k) Val till prest, klockare, orgelnist och skollärare, antagande af kyrkobetjening, barnmorska eller utöfvare af annan dylik med lön af socknen försedd befattning, utväljande af elektorer för riksdagsmannaval, nämndemän, gode män vid skiftesförrättningar, kyrkovärdar, ledamöter i kyrkoråd, sockennämnd och skolstyrelse, ordförande - 1(57 rande och vice ordföradne i sockenstämma för borgerliga mål, ledamöter i sockenstämmonämnd, der sådan är inrältad, samt i öfrigt af de ombud och befallningsmän, som, för bevakande af socknens rätt, eller utförande af vissa, utaf sockenstämman dem lemnade uppdrag, kunna erfordras; dock att hvad som angående vissa af nu uppräknade val är genom allmän författning särskildt stadgadt, börf ortlarande lända till efterrättelse. 1) Bestämmande af socknens utgiftsoch inkomst-stat samt beviljande af de för utgifternas bestridande erforderliga medel, äfvensom m) Andra mål och ärenden, hvilka uti lag och författning kunna vara till socken stämmas handläggning hänvisade. Angående vården och förvaltningen af kyrkornas fastigheter, medel och öfriga tillhörigheter i Malmöhus, Kristianstads, Blekinge, Hallands samt Götheborgs och Bohus län förhålles efter hvad derom är särskildt stadgadt. 16 § (§ 13). Ordförande i sockenstämma vid handläggning af mål, som angå den offentliga gudstjensten och religions vården, kyrkan och dess tillhörigheter, folkskolan och kristendomsundervisningen i öfrigt, utväljande af kyrkovärdar och öfrige ledamöter i kyrkorådet, antagande, förordnande och afskednnde af folkskolelärare och kyrkobetjening samt bestämmande éaf presterskapets, skollärares och kyrkobetjenles lönevilkor, är kyrkoherden eller den hans embete förestår, eller, i händelse af laga förfall för honom, den af församlingens prester, som kyrkoherden dertill förordnar, eller, i annat fall, den som kyrkoherden i embetet närmast är.
Då det nu i eli eller annat af de valda Stånden kan inträffa, att frågor afgöras med 18 å 20 röstande, skulle lätteligen bland dessa 70 valda adelsmän samma förhållande kunna uppstå, och då befunno vi oss precist på sömma punkt som nu, blott med den skillnad, att många kunnige och lortjenstfulle man blifvit från representationen uteslutne, eller åtminstone underkastade val-agitationens Ivckospel, Att något Stånds medlemmar skola under 14 å 15 månaders långa Riksdagar uthärda med att talrikt vid alla tillfällen vara närvarande, är mera än man rimligtvis kan begära. Kunde Riksdagarne förkortas, och det är åt delta håll, sorn vår uppmärksamhet framför allt bordo vändas, skulle det någon gång nu inträffade missförhållandet af sig sjelf upphöra. På nu i möjligaste korthet anförda skäl angående hufvudsaken, och utan att vidröra biomständigheterna, underkänner jag till alla delar Utskottets förslag.” Af Herr Björnstjerna, O. M., ”emedan de påtagliga följderna af ett bifall till Utskottets förslag skulle blifva: Ilo hs ti lut ion s - U Is kotte ts Memorial N: o 59. 11 Ett troligen fullkomligt ensidigt Riddarhus, enär det föga är länkbart, då ett så ringa antal soin 70 Riksdagsmän skall viii jas bland flere tusende till myndiga år komne adelsmän, alt majoriteten skulle deribland insätta sina politiska motståndare; Uteslutandet från Riddarhuset af en stor mängd bland dess utmärktaste och mest ansedde män, hvilka, till följd af ålder, maktpåliggande tjenster eller andra förhinder, ej kunna taga inträde i en församling, hvars samtlige medlemmar äro påräknade till ledamöter i Utskotten ; Förlusten af det större anseende och inflytande, hvilket ett så mångsidigt och vid de vigtigaste frågornas afgörande så talrikt Riddarhus, som det nuvarande obestridligen besitter, framför en församling af blott 70 ledamöter, tillsatt af en majoritet."
Uppå Creditivet till reglerande af Armeens Accorder förskjutne Förskjuten förmodad Stats-brist för år 1835 Uppå Creditivet till bestridande af kostnader, föranledde af Cholera-Farsotens härjande, lyftade Förskjutne Chartas-Sigillatse Hvitstämplings-kostnader för år 1836 Förskott till inlösen af Credit-Sedlar Förskott till liquiderande af Räntor å Contorets Lån Förskjutne Kostnader för Rikets Ständers Hus 500.000 273,023 15,782 570.000 258,066 1,871 Contors-Expencer Kostnader för Kort-Bevillnings-stämplingen Anslag på Allmänna Bevillningen Kostnader för nästkommande Riksdag D:o för Tidnings-stämplingen Anslaget för en Vattenledning till Carlscrona . Carl L. v. Mentzer. V - (Bilagan Litt. BJ till Rikets Ständers, år 1857, församlade Revisorers af Stats Utdrag ur Räkenskaperne, som visa förhållandet med Riksgäld Bancooch Riksgälds-Verken Berättelse, angående Riksgälds-Contoret.) s-Contorets enskilda Inkomster och Utgifter, år 1835. INKOMST. Allmän Bevillning: Innehållen af liquiderade Interessen a Trollhätte Sluss-Verks-Lanet 950. Kongl. Kammar-Rättens Observations-Medel 10,594.16-11. Skatter ätts-Medel 5,707.21 Tidnings-Stämpel-Afgift : Levererad från Landsorterne I,857.j25. — Uppburen i Stockholm 8,502.il3. 6- g^g gg g Centonal • !• • '• 62.33. 7. 7. Tillsammans Men när härifrån afgå följande Gravationer och Restitutioner, nemligen: l:o Observations-Procent till Kongl.
R:dr 32 sk. b:ko, anseende jag mig hafva desto större skål för denne min motion som Provincial-läkaren uti Herjeådalen redan åtnjuter den summan i lön och K. M. hos R. Skr föreslagit lön till lika belopp för en extra Provincialläkare i Jemtland. Om remiss häraf till vederbörligt Utsk. anhålles. Bogärdet på bordet. Uplästes en af Frih. Cederström, Anders, inlemnad så lydande motion. Uti sin nådiga Propos. af den 9:de sisth Nov., angående grunderna för rättigheten att tillverka bränvin, har K. M. upmanat ”R. St. att, med åsidosättande af alla enskildta och jemförelsevis obetydliga interessen, medverka till undanrödjande eller åtminstone förminskning af ett ondt, som, om det får ohejdadt fortgå, måste föra landet allt närmare till ekonomiskt obestånd och moraliskt förderf.” Denna upmaning i en tidpunkt, så gynnsam för lösningen af frågan, hvilken är vigtig för fäderneslandet, föranleder mig att bryta tystnaden och yttra mina enskildta tankar i ämnet. Jag tror det vara min och hvarje Svensk jordegares pligt, att gå Konungens önskningar till mötes, att hvar och en i sin män bör söka undanrödja de svårigheter hvilka de enskildta interessena, inbillade eller verkliga, lägga i vägen för det afsedda ändamålets upnående. Jag tror att alla Svenska jordegare, de må anse sig äga fördel eller ej af den vid jorden hittills fästade rättigheten att idka brännvinsbränning, böra högtidligen afsäga sig allt anspråk på denna uteslutande rättighet. R, o. Ad. uplyste m Den 31 December e. m. ledamöter och de större jordegarne, inse sannolikt, huru litet denna rättighet verkligen är värd; och skola i allt fall, jag hoppas det, icke tveka att bära ett offer af en ehskildt fördel på fäderneslandets altare.
Vid föredragning af StatsUtsk:s d. 12 dennes e. m. på bordet lagda mern. N:o 273, i aidedn. af erhållen återremiss å utlåt. N:0 220, blef detta mern. lagdt till handlingarne. Föredrogs BancoUtsk:s d. 12 dennes f. m. på hordet lagda utlåt. N:o 52, i anledn. af Fjerdingsmannen Johan Lindgrens sterbhusdelägares ansökning om eftergift af öfverränta å discontlån. Hr Bildt, Knut: Jag har inom BancoUtsk. reserverat mig emot detta betänk., som angår en obetydlighet och som blott för principens skull är af någon vigt. Utsk. har under hela riksdagen vidhållit den grundsats, att icke bevilja afskrifning å mera än § af räntan, och jag skulle tro, att denna grundsats bör hållas i helgd. Ömmande omständigheter för ifrågavar. personer kunna visserligen anföras, men vid förvaltningen af allmänna medel tror jag icke, alt man får taga dem i betraktande. Jag vågar derföre vördsamt föreslå, att | af den återstående summan 272 r:dr 3 r:st. må afskrifvas, men de öfriga | afbetalas. Gr. Sparre, Erik: Om i något fall nåd bör gå framför rätt, så är det visserligen i det afseende Utsk. här föreslår att frångå den princip, som Utsk. eljest följt. Den som har någon erfarenhet om alla de olyckliga följder, som på landet inträffa genom allmogens ofta af okunnighet härledda försummelser att iakttaga lagens stadgande om urarfva görelser, skall utan tvifvel ömma för den belägenhet, hvaruti gäldenärerna här sig befinna. De hafva icke haft någon nytta af discontlånet, hvilket de måst gälda. De hafva icke eller derföre gått i borgen, utan en deras slägting hade iklädt sig denna borgen. De hafva till fullo guldit capitalet och till en stor del äfven räntan.
Skrifvelse N.-o S4l - Moters och Föredragandes ansvarighet för sina rådslag och för Utöfningen af sina Embeten intill den dag då innevarande Riksmöte tagit sin början, fullkomligen upphört, samt att under denna frikallelse jemväl inbegripas E« K* M:s Rådgifvare i Commando-mål för Arméen och för Flottan.* Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 18 Maji i835. Uppfäst och godkänd hos Ridd. och Adeln den (9 Maji 183.5. Preste-Slåndet den 19 — - Borgare-Ståndet den 19 Bonde-Ståndet den 19 Mikels Ståndets underdåniga Skrifvelse, i anledning af Edets Kongl. Maj.ts Nådiga PtopositioHj angående Lag för inrikes vexlar, (Lag-Utsk. Bet. N:o 185.) S, A. K. Sedan E. K. M., lill svar å Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den a3 ftästlidne April, med öfverlemnande af förslag till ny VeXel-Lag, den 12 dennes å Riks-Salen meddelat Rikets Ständer de skäl, hvarföre E. K. M. funnit sig hindrad alt lemna Nådigt bifall till berörde förslag} har E. K. M., med förklarande, det E. E. M. till den inhemska industriens upplifvande och förkofran länge önskat en sådan lagstiftning om inrikes vexlar införd, sora den Rikets Ständer åsyftat, behagat, genom contraproposition , föreslå Rikets Stander en Lag för inrikes vexlar} sådan den härhos finnes bilagd} och som delta lagförslag är lika lydande med det af Rikets Ständer förut godkända till Vexel-Lag, så vidt detsamma kart på inrikes vexlar tillatnpsS, hafva Rikets Stander ansett sig böra den af E K. Lag för inrikes vexlar, antaga. Hvilket Rikets Ständer få härmed i anderd, anmäla.