Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Talrikheten af representationens personal, påtryckningen af de många derhos representerade lokala intressena, svårigheten att inom de 4 Stånden med nog lugn och oväld kunna pröfva och afväga alla hithörande förhållanden, göra ett sådant öfverlemnande af frågan till Regeringen högst önskvärd!, för alt deråt bereda en lycklig och för hela landet båtande utgång. Ty hvem kan så, som Regeringen, disponera öfver de personers insigler, lid och krafter, hvarigenom dylika ämnen säkrast låta sig utredas? Hr Gripenstedt har visserligen behagat yttra, att då R. St. vid denna Riksdag lyckats på eli serdeles tillfredsställande sätt lösa mångå vigliga och invecklade frågor, så vore det äfven bäst, att R. St. toge denna fråga i sin hand, och uttalade hvilken bana R. St. vilja företrädesvis understödja med statsbidrag. Den vigtiga frågan skulle dymedelst vinna den säkraste lösning. Dessa vackra loford böra naturligtvis för R. St. vara lika smickrande, som angenäma, helst de äro yttrade af en bland Konungens nuvar:de rådgifvare; men såsom ledamot af representationen ville jag, å min sida, pä de här ofvan anföida_ skäl, i gengäld önska, all R. St. måtte lill K. M. öfverlemna besagda vigliga frågas pröfning och afgörande. Lotterna blefve då i någon mån jemnade, och nationen finge del nöjel, att lill Regeringen stå uti en tacksamhetsskuld, till en viss grad motsvarande den, hvari Regeringen, enl. hvad Hr Gripenstedt antydl, torde anses eller anser sig stå till Representationen. Den tvist, som yppat sig, om 2:ne stora banors inbördes företräde, har Gr. Posse velat slita på det sätt, all man skulle fördela anslaget lill båda jerubanornas påbörjande; men lian har, om jag ej misstager mig, dervid icke hemställt, att anslaget skulle få öfverstiga 5 milhr R:dr eller enahanda belopp, som S(atsUlsk:s reservanter yrkat för en af banorna, hvilkendera K. M. ansåge angelägnast.
Man skulle härutaf lätteligen kunna draga den 6lutsatts att förra Riksens Ständer genom formeligt Contract med Kongl. Andra LifGardesRegementet förbundit sig till den ifrågavarande Casernebyggnaden} som jag likväl icke tror förhållandet vara sådant, så får det förlåtas mig, om jag icke anser mig kunna tillstyrka fortfarandet af en ut. gift 5 den jag icke finner påkallad af högsta nödvändighet, och detta under en tidpunkt af verklig förlägenhet, huru utvägar skola finnas till de mera trängande Statsbehofvens fyllande. Jag röstar således i denna del, likasom förra gången Betänkandet förevar, endast för så stort anslag, som erfordras att intill nästa Riksdag uppföra en sådan byggnad, som i och för detta ändamål för Kongl. Andra LifGardet sedan sista Riksdag blifvit uppförd. Jag fortfar äfven uti mitt påstående, att ingen löneförhöjning för Chefskapet vid Östgötha LifGrenadierRegementet måtte beviljas, och torde det äfven härvid tillåtas mig, att anmärka, huru den anledning till beviljandet af denna löneförhöjning, man velst hämta ifrån Chefskapet vid Nerikes Regemente, vid en noggran undersökning skulle visa 6ig, icke vara af ett lika förhållande , då den nuvarande Chefslönen vid Nerikes Regemente blott är en af de mindre förmonlige Majorslöner i Arméen, men deremot den ifrågavarande LifGrenaditrRegementets Cbefslönen är en gammal ÖfversteLieutenantslndelning. Som jag hoppas att en ali - 152 Den 18 September f. m män Lönereglering för Arméen icke måtte vara allt för långt borta, så tror jag det vore I högsta måtto origtigt att under hvilken förevändning sorn hälst bifalla några partiella Löneregleringar. Jag tillstyrker sålunda äfven i denna del afalsg å Betänkandet. Sedan Tredje HufvudTiteln förra gången förevar, har genom en Nådig skrifvelse en ytterligare förstärkning för denna titel blifvit äskad.
N-ö 34, 25 Att innehafvare af Kronohemman och Boställen, hvilka icke kunna en fri dispositionsrätt öfver växande ekar medgifvas, likväl må, såsom uppmuntran alt om ekeiräilets vård och planterande sig beflita, hädanefter komma i åtnjutande af enahanda betalning för upphuggen ek till Kronans behof, eller belöning för verkställde Ekplanteringar, som egare af Skattejord beviljas; Att vid alla hädanefter ifrågakommande Skatteköp om Kronan tillhörande hemman och lägenheter, utom den för sjelfva jorden hittills i allmänhet bestämda Skatteköpeskilling, serskild lösen, så väl för redan befintlige som framdeles uppväxande eketräd, skall efter här fastställda grunder, till Kronan erläggas; Att premier böra utdelas för Ekeplanteringar, verkställde och behandlade efter meddelad föreskrift, samt för utmärkt vård om redan uppvuxen ung Ekskog, såsom ock gr3tificationer beviljas dem som till Kronan öfverlemna utmärkt stora och rara Bkepiecer; äfvensom alt upplagsplatser böra inrättas, hvarest enskilde kunna med beqvämlighet få afyttra så beskaffad! Krumvirke af ek, som för Flottornes behof finnes användbart; samt Att de medel, Hvilka såsom lösen för Ekeskog å Kronoskattejord, nu eller framdeles Statsverket tillflyta, skola, tillika med den summa Q 6 Stdts■ samt Allm Besv-oOec.'
– Låt mig lyckönska er, käre vän! – utbrister han entusiastiskt. – Jag har nyss hört den stora nyheten! Kungen har i nåder behagat fästa er vid sin person! Det är hvad jag alltid förutspått! Jag är glad öfver att ha haft min lilla hand med i spelet – Tack, tack! svarar Struensee och småler med en skymt af ironi. – Jag förstår era känslor, min käre kammarjunkare! – Ja – icke sant? Detta innebär ju för mig en ljuflig visshet om, att också jag inom kort skall bada i nådens solsken? Ni glömmer icke en vän! – Nej! Och om mitt minne, mot förmodan, klickar, gör ni mig nog den tjänsten att påminna? – Javisst! – försäkrar Brandt ifrigt. – Vänner emellan faller sig sådant helt naturligt. Som sagdt, jag lyckönskar er af hela mitt hjärta. Ni får ju en anständig lön! Ett tusen riksdaler äro icke att förakta, och ni kan säkert utan risk beräkna gratifikationerna till samma summa! Kammarjunkaren gnuggar sina händer så belåtet, som om han själf känt allt detta guld rinna mellan sina fingrar. Men Struensee svarar frånvarande: – Det är i alla fall icke fjärdedelen af den inkomst, jag haft här under de sista åren. Och ändå har det aldrig räckt till – Min käre vän – en axelryckning uttrycker Brandts ogillande – när man hör er tala så där, undrar man, om man icke borde ha kondolerat i stället för att gratulera er! Att ha pengar är icke allt här i världen, och en smula skuld vill det till för att få en pikant smak på lifvets hvardagssoppa! Medgif att er högsta önskan blifvit förverkligad i och genom er utnämning? – Det har aldrig fallit mig in att förneka det! svarar Struensee. Hans blickar flyga ännu, sökande, omkring i vimlet. – Som ni vet, har det alltid varit min öfvertygelse, att det låg en kvinna bakom er trängtan efter hufvudstaden. Jag inbillar mig, att det är den lilla fru Bülow. – Har ni sett, att hon är här i afton? – Är fru Gæhler också här? Brandts ögon blinka förstående: – Tänkte jag icke det? Det är således ändå hon! Allas vår Margit
Nto 135, röride väckt fråga om kungsgården Halltorps pä Öland återvinnande till Kronan; Nto 267', i anledn. af erhållen ålerremiss å StatsUtskts 12 H« 19 D c n i5 Augusti c. in. 111 lat. Nto 165, angtde väckt motion om nfsk rifning af (8’>6 ars spanmålsarrende för Ryda kungsgård eller nedsättning i arrendets belopp; Nto 268, i anleda, af erhållen återremiss å StntsUlskts utlåt. N:o 166; Nto 269, i anledn. af erhållen återremiss å StatsUtskts utlåt. N:o 167; N:o 271, i anledn. af anmärkntr vid Utsk:s betänk. Nto 149, angtde åtgärder till ullculturens befrämjande; N:o 272, i anledn. af ånyo väckt fråga om en magazins-byggnads uppförande vid Mörbylånga köping på ejland ; N:o 278, i anledn. af 2:ne till Utsk. remitterade motioner om vexel-controlleurs-befaltningars upphörande ; N:o 274, i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, angtde aflöningen för deras secreterare och notarier; Nto 275, angtde yrkad ersättning för forslingen af presterskapets i Lappmarkerna löningsspanmål; Ba n c o U t s k o 11 el:
Siandet sitt bifall till det yt. trande Högloft. S.atsUtstottet i ProtocobsUtdrag d. Z i denna mänad afgifwit, hwarigenom Utjko-tet afstyrk den u i ett frän Hederwärda BondeStändet remitterad? Memorial föreflaqne indragning af de sä kall de ProlieTunnorne; hwarom underrättelse ftul, le de Rcsp. MeoStänden wördsamt och wänligen härigenom meddelas. Ut supra. px protocollo lä. keterssyn, S. DBeflöt Ståndet, att som myckenheten af de för Riksens Ständers pröfning äterstäende ärender syntes fordra det trägnaste anwändande af den tor a lid, som för Riksdagens fortfarande ar bestämd; alltsä flulle samtelige wederbörande Utskott wänligen anmodas att, till göromälens möjeligaste skyndesamma bestridande, sä för som eftermiddagar stna sammanträden och öfwerläggningar oafbrutet fortsätta, sä ofta de ej as Ständt ns plena derifrän hindras; i hwilket beslut de Resp. MedStänden wördsamt och wänligen inbödos att med detta Ständ sig sörenaUt supra. ktx protocollo ä. III. petersson. S. D. ZZ2 Den 4 November.' S. D. Lat Ständer sig föreläsas de fran Riksens Högloft.
S. D. Nedannämnde fran Utskotten inkomne och sedan sista Plenidag på bordet hvilande Betänkanden, blefvo vid förnyad föredragning af Prest-Ståndet bifallne, nemligen: Stals-Utskottets N:o 253, rörande en förbättrad hushållning med Ekskogame ; N:o 254, angående kostnadssummans anslående till en minnesvård öfver Högstsalig KronPrinsen C&kl August ; N:o 255, angående tillökt Vaktbetjening vid Gö-’ tlreborgs Läns fängelse; N:o 256, om ersättning till Härads-skrifvarne i Jemtland för dem anslagne men ännu icjte tillträdde Boställen; ii :o 257, rörande reglering af Eöningssättet för Eands-Sekreteraren och Lands-K.amereraren i Jemtland; Statssamt Allmänna Besvärs~ och EkonomiUtskottens N:o s 5g, i frågan ora Nederlags-fiihet förStock* holm; Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskottets Ii:o 118 , i anledning af väckte motioner om motsvarande skyldigheters uppfyllande af d« Prot. Utdr. d. 27] Maji 1818. 485 aboer , hvilka med bristande Tackjerns-blåsning vilja bibehålla de åt Bergsmanshemman från ålder beviljade förmåner, samt om inrättande af en Bergslag i Norrbottens liän; och Samma Utskotts den 13 nästlidne Marni afgifne Betänkande i fråga om åtgärders vidtagande till den Veneriska smittans utrotande med de uti förnyade Bittänkandet N:o 123, föreslagne ändringar och tillägg. S. D. Återremitterades nedafinämnde Betänkanden , nemligen : StatsUtskottets N:o 251, angående Krono-skogarnes användande; N:o 252, rörande Rekognitions-Skogarne; JBevillnings■ Utskottets Betänkande , med Projekt lill blifvande Sevill» nings-Förordning. Fran Wällofl. Borgare-Ståndet.
-— ongåenbe kamereraren af Silléns unberbånigo an* fofnmg om atnfutanbe af full OieoiforS Ion, ifrån ben tib IjanS viD f. b $ftagajinS*£)irectionen innepafoe 0veoifor^ behållning inbrogS; o 46:0. angåenbe af kronofogben lagererantz j unber* banigfjet. föft. nebfåttning. af arrenbet för kronohemmanet SBerga; 47 o. angåenbe Capitainen Hammardalils unberbånigo anfofnmg om nebfåttning: i arrenbet för hemmanet Cbebp;; . 48:0* Zangåenbe C. A.. Karlbergs unberbånigo anföf* nmg om nebfåttning i arrenbet för krono$emmanen fiogfla och Åftorrbp; r,T.fi9:o' e—a 7 J!i19ienbi 6e^ci) npptåtelfe af en bpggnabSplatS vib CfFtlötuna för öfha och SBefFra mefarneS £ajarettS* och CurhuS*inråttning; om s?:o: ZZ7 angåenbeo tvånne
Doktor Fredrik Rägenholms uppförande till pension å Allmänna Indragningsstaten, efter erhållet afsked eller entledigande från innehafvande befattningar; 5:o angående pension åt Regements-kommissarien vid Södra Skånska Infanteri-regementet Johan Krook vid afskedstagande!; 6:o angående pension å Allmänna Indragningsstaten för Andre Bataljonsläkaren vid Calmar regemente Ehrenfrid Jeremias Kamph; 7:o angående pension å Allmänna Indragningsstaten för Under-löjtnanten vid Jemtlands Hästjiigare-korps Carl August Gustafsson Stjernefeldt; 8:o angående upplåtelse åt Eskilstuna öfre Kanal-bolag af plats på Carl Gustafs stads gevärsfaktoris område för en slussanläggning; 9:o angående afsöndring och upplåtelse åt Westerviks Tändsticksfabriks-bolag af en mindre jordrymd från Tredje Majors-bostället Stufverum vid Andra Lifgrenadierregementet; Bih. till R. St. 10:o angående gjord underdånig ansökning om öfverlåtande till staden Chri stianstad af en Kronan tillhörig tomtplats derstädes; 11:0 angående jordafsöndring från Kapitens-bostället Bredaryd Norregård, för utvidgning af Bredaryds församlings kyrkogård; 12:o angående utbyte af jord emellan Kronan och Malmö stad; 13:o angående ytterligare anslag för det nya jordeboksverkets fortgång; 14:o angående anslag för framtida vårdandet af Gustaf Wasas monument vid Utmeland i Dalarne; lS:o angående ersättning till Kongl. Theaterns och Hofkapellets pensionskassor för de af. dem tillförene åtnjutna afgifter utaf enskilde skådespelare m. fl.; 16:o angående utbyte af de till boställe åt Länsmannen i Tredje distriktet af Westra härad i Jönköpings län anslagne hemmansdelarne Vs mantal Repperda Ännagården JM 9, '/6 mantal af Repperda Källagården JM 3 samt V4 mantal af Ufvanäs Westergården, mot Kronoskatte Kavalleri-augmentshemmanet
Utsk., med tillsägelse till Utsk. alt inkomma med ny framställning i ämnet, så skulle jag anse delta obehöflig!; ty om R. o. Ad. nu beslutar denna anmärk n., och samma anmärka, sedan äfven göres hos de öfriga Stånden, så kan Exped.Utsk., när skrifvelse!! dit återkommer, verkställa den af alla Stånden önskade förändring, i det förnyade förslag, som då uppsåt tes. Hvad beträffar Frih. Cederströms anmärkn. i afseende på voteringarna, att det vore honom främmande det voteringar i Exped.Utsk. kunde äga rum, så, derest icke Frih:n antager att hela Utsk:s betänk, borde ingå i skrifvelse!!, måste det alltid komma i fråga, huru mycket deraf skall intagas eller ej; detta mäste väl bero på utsk.ledauiöternes subjecliva omdöme, och sådant kan väl icke utrönas, då Den ao Februari f. ra. 485 meningame äro sk i I jak tiga, utan att votering anställes. Det linnes visserligen en annan utväg, men jag tror ej att R. St. dermed skulle vara särdeles belåtne, och den består deruti, alt Exped.Utsk. skulle vid hvarje tillfälle inkomma med förfrågningar: huru skola vi ändra? Huru skola vi granska? iVlen detta torde så mycket mer vara öfverflödigt, sorn R. St. i alla fall hafva sig förbehållen den slutliga granskningsrälten öfver förslagen, och då kunna gilla eller ogilla de förändringar, som blifvit gjorda. Hvad angår Hr Liljenstolpes anmärkn. derom, att fem reservanter velat hafva förändringar och uteslutningar i skrifvelsen, så torde det redan vara till R. o. Ad:s kunskap kommet, att af dessa reservanter endast trenne gillat Frih. Rehbinders förslag, då de tvänne öfrige tvertom afsetl en större utförlighet i den punkt, der Utsk. gått mera knapphändigt till väga, eller alt de ord skulle i skrifvelsen införas, att censur måtte för de enskilda theatrarna i hufvudstaden införas, såsom det redan i landsorterna äger rum.
Hemliga Utskottet har ej magt att fatta något beslut, utan endast att till Konungen afgifva yttranden öfver de mål, Konungen detsamma meddelar. Detta Utskott kan sålunda aldrig afgöra något och icke eller sätta Regeringen i stånd, att vinna representationens samverkan till sådant, Born denna icke vet hvad det är. Utskottet synes endast ämnadt, att kunna tjena Konungen, tänkt såsom skiljd från sine Rådgifvare. Det vore t. ex. ett medel, i fall Konungen är omgifven af en Oligarcliie, 272 Den 18 Julii f, ra. sorn hemljgen fjettrar honom inom sitt eget Slott, att söka Representationens medverkan till en förändring i sin belägenhet. Det är icke tänkbart att Lagstiftaren tillsatt ett hemligt Utskott för att dölja förskingrande af allmänna medel eller förhemliga allmänt kända styrelse-åtgärder m. m. För öfrigt är ingenting farligare för en svag Nation, som icke äger någon politisk styrka, än förhemligandet af Styrelsens politik. Förr eller sednare skall sådant medföra olyckor för landet. Just för att bevara landets sjelfbestånd, bör Representationen fordra reda för allt hvad till politiken hörer. Det är derföre jag är öfvertygad, att då 29 §. Riksdagsordningen föresklifver, att ConstitutionsUtskottct kan begära de Protocoll, sorn röra Ministeriella ärender, så kan Utskottet också fordra de Protocoll, hvilka omfatta de politiska ärenderna; och det är äfyen Utskottets pligt att göra det. Jag är öfyerlygad, att Svenska Representationen har rätt att få del af dessa handlingar, samt att ConstitntionsUlskottet ej äger rätt alt begrafva dem. 53 §. RegeringsFormen säger: Rikets Ständer välje genast, sedan Riksdagen blifvit öppnad, de Utskott, hvilka skola ärenderna bereda. Sådane vid hvarje Riksdag nödige Utskott liro: ett ConstitutionsUtskott, &c. Man ser sålunda tydligen häraf, att ConstitutionsUtskottet ej är någon hemlig
I anledning af hvad vid sednaste stats-revision blifvit vid dettaverks räkenskaper anmärkt, hafva Revisorerne ansett sig böra upplysa, dels att ditintills saknadt register öfver alla i hufvudboken förekommande konti numera befunnits vara infördt i 1855 års hufvudbok, hvilken jemväl innehåller uppgift om värdet i bankomynt af dukater och silfver-specie, dels ock att Kongl. Maj :t, med föranledande af Rikets nu församlade Ständers i sådant afseende underdånigst gjorda framställning, genom nådigt bref den 10 sistlidne Juli meddelat Ofver-direktören för Myntoch kontroll-verken föreskrift derom, att i den underdåniga berättelse, som af honom före hvarje stats-revision afgifves, bör så fullständigt som möjligt redogöras för de serskilda delarne af Mynt-verkets förvaltning, så att kostnaderna för utmyntning af de olika guld-, silfver och kopparmynten, för byggnadsoch reparationsföretag och för andra vid verket förefallande större arbeten åtminstone efter approximativ beräkning uppgifves. Den mindre ändamålsenliga och från andra stats-redogörelser afvikande methoden för mynt-verkets räkenskaper, hvarå föregående Revisorer jemväl fästat uppmärksamheten, har under revisions-åren fortfarande varit tillämpad; dock lärer rättelse häruti för framtiden erhållas, när de nya formulärer, som för detta likasom för öfrige förvaltande verk skola upprättas, komma att vinna tillämpning. § 2. Enligt hvad Revisorerne under granskningen af Banko-verkets förvaltning inhemtat, hade Fullmäktige i Rikets Ständers Bank under den 13 November 1856 från Mynt-verket reqvirerat koppar-skiljemynt, uti serskildt specificerade valörer, till ett sammanlagdt belopp af 200,000 R:dr Runt, med tillkännagifvande, att hälften deraf erfordrades efter hand och hela beloppet sednast den 1 Juli innevarande år. Denna reqvisition har dock i så ringa mån blifvit af Mynt-verket fullgjord,'att de från Juni månad 1856 till Banken levererade koppar-skiljemynt hitintills icke uppgå till större belopp än 16,300 R:dr B:ko.
I den händelse, att icke någotdera af sistbemälda tvänne Riks-Stånd skulle finna för godt att med Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet sig förena uti deras, i enlighet med Utskottets tillstyrkande i Betänkandet JV2 140, fattade beslut, får Utskottet till omröstning i förstärkt Stats-Utskott härmed föreslå följande voterings-proposition: »Den, som bifaller, att en summa af 161,508 R:dr 13 sk. 3 rst., sorn åtgått till inredning af DD. KK. HH. Kronprinsens och Kronprinsessans våning i Kongl. Slottet samt för bosättning och anskaffande af sådana inventariepersedlar, hvilka finnas i behåll och äro att anse såsom Statens tillhörighet, må från Riksgälds-kontoret utgå», voterar Ja; den, det ej vill, Nej. Vinner Nej, »kommer berörde anslag icke att beviljas». Stockholm den 10 Juli 1851. lith. till R. St. 4 Sami, 1 Afä, 2 Band., 24 Haft. i *> Stats-Vt skotte Is Memorial, Jfs 223. Ank. till Eip.-Utsk. d. 11 Juli 1881, kl. 2 e. m. Memorial, i anledning af erhållne återremisser å Utlåtandet M 160, i fråga om ytterligare anslag till uppförande af cellfängelser. (U. A.)
Carlstad och Amål, samt en lägre Lärdoms-Skola i Philipstad. 980 Stats-Utskottets Betan/tanden, Hernösands Stift, 4 högre Lärdoms-Skol nr i hernosand, på frössön, i Pitea och Umea; en lag* re Lärdoms Skola i Luleå, samt en högre Närings-Skoa i Sundsvall. 1 Wisby Stift, en högre Lärdoms - Skola i Wisby. 3:0 I allmänhet har man föreslagit, vid högre Lärdoms - Skolor, för Rector 100 Tunnor Säd; för Con - Rector samt äldste Apologisten 50 Tunnor hvardera, för Colleger och yngre Apologisten 30 Tunnor hvardera; för Adjuncten 20 Tunnor, för Cantor 2 o Tunnor, tillsammans Lönings Stat: 330 Tunnor; vid lägre Lärdoms - Skolor, för Rector 70 Tunnor; for 2:ne Co,leger tillsammans 50 Tunnor, för undervisning i Choral - Sang 10 Tunnor, Summa 130 Tunnor; Vid högie Närings * Skolor, likä med lägre Lärdoms - Skolor; — vid lägre NäringsSkolor för Rector 50 Tunnor, för Collega 30, Summa 80 Tunnor. Maij har dock ansett oumgängeligt, att något höja dessa Lönings förslag i de orter och på de stä len , hvilka äro kände för dyrhet å de första Lefnadsmedlen, som i Götheborg. Uddevalla, Gefle och Lunds Stijt. 4:0 Man har i förslaget beräknat nät varande tillgångar af allmänna och enskildta medel, enligt de uppgifter från Rikets Consisioiier till Coniin héen inkommit, och dem Commitéen med största möjliga noggranhet och omtanka ytterligare kunnat sig förskaffa.
Det står visserligen i Guds Ord, att den tid skall komma, då rättfärdigheten skall öfvertäcka jorden, som vattnet övertäcker djupet, och då alla skola vara lärde af Gud, och att den ena icke skall behöfva lära den andra. Men jag frågar Frih. Creutz, om väl denna tid ännu är kommen? I så fall skulle det väl icke råda så stor oenighet och okunnighet. Vi måste således erkänna, att det är skillnad emellan prester och iekmän, och det var icke utan afsigt, som Nya Testamentets män Den 4 November e. m. 383 tillsatte prester i församlingen; ty så länge folket beliöfver läras, måste prester finnas. Frih. Creutz: Jag anhåller endast, att få med några ord besvara den siste värde talaren. A min sida får jag fråga honom, om han kan i Nva Testamentet återfinna ett enda ord som talar om en Prest, med undantag af ett enda ställe, der frågan är om Vår Öfversteprest, Jesus Christus. Jag frågar den värde talaren, som kanske känner Grundspråket, hvilket jag icke gör, ehuru jag läst såväl Nya Testamentet som många Commentatorer dertill, om linn någonstädes kan taga reda på ordet »Prest». De personer församlingen tillsatte till att förkunna ordet, de kallades Äldste. Ordet »Prest» är en Judaism och tillhör Gamla Testamentet. I den nyaste öfversättning af Nya Testamentet, som i Boklådan finnes tillgänglig, är öfverallt der ordet »Prest» förekommer i gamla öfversättningen, detta ord utbytt emot »äldste». Jag står således fast vid hvad jag sagt, att ordet »Prest» icke förekommer i Nya Testamentet, och jag åtager mig att bevisa det exegetiskt när som helst. Hr Tham: Jag begärde endast ordet för att hemställa till Hrr Creutz och Estenberg om icke denna fråga kunde personligen afgöras dem emellan, och får för öfrigt endast förnya min anhållan om bifall till Betänk. Gr. Sparre: Sedan Hr Tham så fullständigt motiverat sitt tillstyrkande af bifall till förslaget, behöfver jag ieke yttra många ord. Hvad beträffar