Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Härvid har Kongl. Maj:t i främsta rummet begärt att till aflöning, enligt gällande grunder, för samtlige nuvarande rektorer, lektorer, adjunkter och kolleger samt öfningslärare vid de på ena eller begge linierna fullständiga läroverken måtte utöfver det för närvarande anvisade belopp, beviljas 48,002 R:dr 4G öre; och då, enligt den inom Ecklesiastik-departementet gjorda beräkning af de löner, som för berörda å stat uppförda lärarebeställningar böra enligt fastställda grunder för år 1S67 utgå, nämnda förhöjning i läroverksanslaget är för ändamålet behöflig, tillstyrker Utskottet, att den äskade anslagstillökningen, 48,002 R:dr 46 öre, må af Rikets Ständer beviljas. 30:o. Vidare har Kongl. Maj:t föreslagit, att till löner för nya lektors och adjunktsbefattningar vid de redan befintliga läroverken samt till arfvoden åt extra lärare måtte anslås 75,000 R:dr. Enligt hvad Statsråds-protokollet gifver vid handen hade, vid föredragning af frågan om anslag till nya lärarebeställningar, Departements-chefen, bland annat, 16 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 6 6' anfört, hurusom den starka tillvext i lärjungeantalet vid elementarläroverken, som under de sednare åren egt rum, oeftergifligen påkallade en tillökning i lärarekrafterna, såvida icke alla de olägenheter skulle uppkomma, som alltid blefve en följd af öfverfyllda klasser och sålunda en försämring i undervisningen inträda i samma mån, som denna komme en större del af landets ungdom tillgodo. Rikets Ständer hade ock, inseende detta, bestämt, att, då lärjungarnes antal vid ett högre elementarläroverk öfverstege 200, utöfver normalantalet af 16 lärare vid detsamma måtte antagas, för hvarje tillökning i lärjungeantal af 30 till 40, en ny lärare med samma rättigheter och skyldigheter som de öfriga.
Det har föreställt sig, att, i afseende på dessa Lagar, långt mera än hvad Grundlagar beträffar, det personliga interesset skulle föranleda förslag till förändringar. Det har föreställt sig, att ju mera dessa Lagars stadganden ingå i en småaktig detail, desto flere skulle retelserne vara till rubbning deri och anledningarne till misstag. Utskottet har derföre för besluten öfver enskildta Motioner till sådane Lag-Förändringar föreslagit samma prtescriptions-tid som för Grundlagsfrågor och beredt åtskilliga utvägar att genom allmän och enskild granskning utreda behofvet och bestämma sättet af sådane förändringar; men då Utskottet tillika insett, att Statens högsta Lagskipande Magt alltid har anledning att döma öfver behofvet af nya Lagstadganden, har Utskottet i sitt förslag, med bibehållande af Riksens Ständers rätt, sökt bevara en utväg, att de i sådan ordning projecterade Lag-Förändringar skyndsammare måtte kunna afgöras. Hvad Utskottet för öfrigt, såsom någon slags hufvudsaklig förändring i Grundlagarne föreslagit, rörer den 110 § Regerings-Formen och 78 § Riksdags-Ordningen. Hvad den förra § beträffar, syftar det föreslagna tillägget derhän, att icke Lagens anda skulle missförstås så att lagstridiga yttranden af Riksdagsmanna-rätten skulle kunna skyddas. Det gjorda förslaget om en annan proportion än förut vid omröstningen inom ett Stånd, huruvida någon dess Ledamot för dess gerningar och yttranden må kunna under tilltal ställas eller sin frihet beröfvas, har sin grund i den förmodade möjligheten, att den förut stadgade obetydliga minoritet allt för lätt hos mindre talrika Stånd till den brottsliges för - Memorial N:o 8. 95 svar kunde stå att beveka. Billigheten af det Författare-ansvar åter, som vid tvänne särskildta fall förslagsvis blifvit Riksdagsmän ålagdt, lärer erkännas af hvar och en som betänker den värdighet en Nationens Representant är pligtig att iakttaga.
Således är Grefvens premiss den, alt ett bankboJag ager att tillåta directionen att utsläppa, sedlar, utöfver, det tecknade beloppet. Grefven har icke sagt huru mycket sedlar de skulle få utsläppa. Således står Grefvens egen framställning obegränsad, och deraf följer, ali om en bank anmäler sig att hafva ett leckningsbelopp af minst en million r:dr, såsom Irir är framstäldt, och presterar säkerhelshandhandlingar för en million, så. liar delta bolag, efter Grefv. ens. premiss, rättighet all utgifva 4i 5, 6, 7 eller huru mångå millioner lian vill i sedlar. Delta förslag innehåller tvert om i en §, att sedlarnes belopp ej får i något ögonblick öfverstiga summan af behållningen uti riksmynt, återstoden af deposition i R. Sits Bank och öfriga odisponerade, tillgångar, hvilka äro i publik vård. Således ar i detta banklagsförslag stadgad säs.0111 hufvudgrnndsats. den premiss, sorn legat till grund för mitt raistmnement, och då Grefven sagt, alt ej ett emla jota vöre att anmärka vid min conclusion, 0111 allenast mina premisser vöre riktiga, och mina premisser äro nedlagda, i Utsktns förslag, ehuru ännu ej komna under dis - D e n 20 Februari F. m. 'mission, talén Gref v eris prcni isser deremot tydligen 3 ro förbjudna i del In 'förslug ; sA bläste deraf dragås den Oouclnsion (ina egénkarlékén deruti mig förlutasd litt jag haft ratt i tirin framställning, så Vidt det befor på Grefven* rtiriddine, emedän jag, efter Grefvert* otauttiuie, rCsoiiérhl 'COnsécfvent neli nta bevisl, all itiina prémissér Sr o 'riktiga. Således tror jag, litt del fir sk ii I äit stadga, det nian får lyfta It eigst ?.5 proc;, for att nedläggas i bolagets ens-ä.
Och skulle, efter begäran, dessa anföranden bifogas det Utlåtande ofver Anmäikoin garna, Den 27 Juli 3ii garna, som till de Respecdva Riks-5tånden Uppläst hos Höp,l. Ridd. och Adeln d. 27 Hos voi d. Prest-Standet d. 2 5 . Vallofl. Borgire-Ståndet d. 26 — Hederv. Bonde-Ståndet d. 25 - Vördsamt Memorial! Siats-Utskottet, som genom dertill utsedda Afdelningar vid denna Riksdag diverse ^ och granskat Rakenskaperna öfver de under Kongl. Commerce-Collenium. stäWJ" Ronder samt Allmänna Maga^ins-Inrättningens förvaltning, får härjemte vördsammeligen öfverlemna de deröfver författade Berättelser och Utlåtanden, samt till Riksens Hoglofl. Ständers bepröfvande och åtgärd hemställa hvad rörande dessa Fonders och Inrättningars förvaltning hämd är anfördt och föreslaget. Och varder en Ledamots afgifne yttrande i afseende å Allmänna Magazins-Inrättningen härjemte genom Protocolls-Utdrag bifogadt. Stockholm den 21 Juli 1&15. På Höglofl. Riddersk. På Högvördiga Prest. kommer att afga. Ut Supra. Ex Protocollo C. Sylvan. och Adelns Ledam, vägnar Carl de Geer. Ståndets Ledam. vägnar C. von Rosenstein. På Den *7 Juli. På Vällofl. BorgarePå Hedervärda Bond®; Riksens Höglafl. Ständers Stats-Utskotts, till Revision öfver de under Kongl. Commerce-Collegii förvaltning stående Fonder ochMedel, utsedda Af delnings Berättelse och Utlåtande om Manufadur, -Spinnhusoch Allmänna Arbetshus - Fonderna samt Eskilstuna Fristads medel.
Ben ovilja mot Privat-bankerna, som allmännare sig uttalat, torde hafva sin förnämsta grund deruti, att Privat-bankernas sedlar icke äro i rörelsen fullta nvändbara såsom bytesmedel, enär de hvarken kunna begagnas i krono-uppbörden, eller lill liqvider i Riksbanken och derunder lydande Låne-kontor. För sedelinnehafvare, hvilka sakna tillfälle att kunna dessa sedlar mot riksmynt utbyta, uppstå ofta kostnader, olägenheter och förluster, alltförväl kända, att här behöfva närmare utredas. Att söka åtminstone till en del undanrödja anledningen till denna klagan, förmedelst tillåtelse, att Privat-banks-sedlar må i krono-uppbörden emottagas, hvarom förslag vid flera riksdagar blifvit väckt, vore icke välbetänkt, då dessa sedlar ej äro att betrakta annorlunda, än såsom enskilda skuldförbindelser, och lika med sådana underkastade fluktuation i värde. A andra sidan bör det likväl icke bestridas, att Privat-bankernas sedlar medföra ett ganska mäktigt inflytande på Riks-bankens förmåga att upprätthålla myntvärdet, emedan de ersätta det behof af rörelsemedel, hvilket Riks-banken, som är skyldig, att med silfver infria sina sedlar, ensam bör åstadkomma, såvida den skall kunna motverka myntförsämring. Kongl, kungörelsen af den 14 Januari 1824, angående inrättandet af enskilda banker eller diskonter, gifver icke ringaste anledning dertill, att sådana banker eller diskonter skulle ega rätt att utgifva egna sedlar, hvilka såsom representativt mynt kunde i allmänna rörelsen begagnas i stället för eller i bredd med Banko-sedlar; men enär tillåtelse dertill sedermera lemnats samt det icke är osannolikt, att, i händelse någon åtgärd från Riksbankens sida icke vidtages till rörelsens underlättande i orterna, Privat-banker med egen sedelutgifningsrätt skola öfver hela landet uppstå samt deras sedlar uttränga Riks-bankens mynt till fara för realisationens bestånd, han Utskottet ansett sig icke böra lemna åsido denna högst vigtiga angelägenhet.
Efter förehafd pröfning af de vid sistförflutne Riksdag lagligen beredda och derefter hvilande förslag till förändringar i Rikets Grundlagar, med undantag af förslaget lill ändring i G8 §. Riksdags-Ordningen, åsyftande Revisorer - 264 JSxp. Utsi. Förslag till und. Skrif v. Ako 120, Mines sammanträde hvarje år, hvarom Rikets Ständer ännu icke fattat Deras heslut, men framdeles under loppet af denna Riksdag torde tillåtas att med serskild underdånig anmälan till E. K. M. inkomma, hafva Rikets Ständer nu enhälligt gillat och antagit de förslag i herörde afseende, som finnas upptagne å närlagde, på a:ne serskilda schemata upprättade, uppgift: den ena efter ämnenas ordning, och den andra efter Grundlagarnes ordning, samt hvarje paragrafs Nummerföljd; med tillkännagifvande hvaraf, Rikets Ständer få i underdånighet anhålla, att ifrågavarande förslag må af E. K. M. i Nåder bifallas, och, sedan de såmedelst vunnit full kraft af Lag, i vanlig ordning varda kungjorde. Rikets Ständer framhärda etc. Tv ' ' 1 Uppl. o. godk. hos Ridd. oell Adeln d. 17 Sept. 1829- Preste-Ståndet d. 28 Borgare-Ståndet d. 28 Bonde-Ståndet d. 28 —■ — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, med öfverlemnande af ett förslag till ändring af 10 Cap. 21 *$*. Rättegångs-Balken, samt till upphäfvande af dermed sammanhang egande Kongl. Brefvet den 29 Julii - Exp. Utsk. Förslag till uncl. Skrifv. N:o 121. 265 lii 1812 och Kongl, Kungörelsen den 18 December i8z3. S. A. K.
Ack, när jag kommer, då jubla alla, hvart öga lyser af hopp och fröjd, och unga, gamla mig städse kalla en gåfva, kommen från himlens höjd. I hvarje punkts ställe skall sättas en bokstaf så, att i de fyra små kvadraternas vågräta rader uppstå bekanta ord. Dessa äro: ha kv. : 1) En tysk romanförfattare. 2) Namn på en forntida svensk kung. 3) En kanton i Schweiz. 4) Stad i Hessen. 5) Ett bibliskt mansnamn. : 1) Ett fruntimmersnamn. 2) En dans. 3) Ett slags tyg. 4) En gudinna. 5) En frukt. : 1) En norsk kompositör. 2) Ställe i Dalarne. 3) En fisk. 4) Ett mansnamn. 5) En opera. : 1) Stad i Tyskland. 2) En sjö i Kyssland. 3) En tysk filosof. 4) Stad i Sverige. 5) En ädelsten. Af nio runor mitt namn består, af hvilka småord du bilda får. — Förkortadt namn uppå mitt hela. Hvad som på vagnar ej får fela. Hvad Eiffeltornet kallas kan. Hvad städse flyktar bort, försann. Hvad som till snö en motsats är. Hvad hästen ofta äta plär. Då dina oid du föga väger, ett litet ord man till dig säger. Pronomen två — dem bör du minnas! Hvad uti flod och sjö kan finnas. Hvad till din vän du sätta bör. Ett utrop, som man ofta hör. Två ord — kontraster till hvarandra. En dryck, som mången höres klandra. Ett utrop till — och ännu ett! Hvad brukas alltid uti tvätt? En nyttig fisk — • den vet du visst! Hvad månde människan till sist? — Nu tager logogryfen slut, ty jag vill ej dig tråka ut. Innehåll siar teckning. Rebus. ag Erik - k Mitt andra binder strand vid strand Med starka band — En fiende till vattnets fall Och böljans svall. Idun Tidningen kostar endast 1 krona för qvartalet. postarvodet inberäknadt. Redaktör o c h utgifvare: l:sta år g. Träffas ä b y r å n k l.
Jag får derföre förklara, att jag icke kunnat instämma i det beslut, hvarigenom Ridderskapets och Adelns pluralitet till en obestämd framtid bortvisat frågan om införande af offentlighet vid våra Stånds-öfverlåggningar. Herr Lefrén, Johan Pehr, anförde skrifteligen: (Se Eilagan N;o i.) Med Herr Lefrén förenade sig Herr af Zellén, Nils, Herr Netherwood, Wilhelm, Herr Hallenborg, Carl Johan, Herr Wejdenhjelm, Eric, Herr Tiger skjold, Carl Wickman och Herr, Wulf rath, Carl Gustaf. Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus, anhöll, att i Protocollet måtte intagas, att han Den 19 Martti. emot Ridderakapets och Adelns beslut reserverat sig; hvarefter Grefven tilläde följande: Den utsträckning i publicitet som önskades af en del al Ridderskapet och Adeln och genom hvilken man hoppades, se de band styrkte som förena Folket och dess Representanter, har blifvit afslagen och afslagen med en pluralitet, hvilken, jag bekänner det, mera ån sjelfva afslaget hur födt häpnad hos mig.
Både vår egen erfarenhet af mynt-operationer och, så vidt jag känner, äfven historien om andra Randers Banker och Penninge-Verk besanna, att detta medel är det enda, sorn säkert uppfyller ändamålet; likasom jag är fast i den öfverlygelsen, att Crediten i allmänhet samt liflighet i Näringar och uti Penningarnes omlopp icke kunna återställas oeh bibehållas samt följakteligen Penninge-bristen icke afhjelpas utan stadga i mynt-värdet. Jag anser alfa andra utvägar för palliativer, ledande till fortsättning af samma oreda, förlägenhet och vingleri, hvaröfver nu klagas. Hufvud.frågan blir således, om det är möjligt, att för det närvarande besluta Silfver-ut vexling, och efter hvilket förhållande emellan Silfver och Sedlar den bör verkställas. I förra fallet tror jag, att, om de anstalter vidtagas, som jag härefteråt föreslår, Banken snart, åtminstone inom få år, kan sättas i verksamhet, och i det 504 Statsoch Banko-Utskottens Setänkandcnt sednare är min tanka, att Silfvervärdet på Bankens Sedlar bör bestämmas efter de priser på Fastigheter och varor, som nu äro gångbare, jern nförde med priserne under den period , då Banken sednast inlöste sina Sedlar med silfven Med afseende så väl på denna grund, som på vårt mynts förhållande till Utländska myntsorter, torde 96 sk i 11 i rt gar Banko-Sedlar kunna antagas, såsom svarande mot En Silfver-Riksdaler. Bgendoms-priser och varu-vardén hafva, i Banko-Sedlar beräknade, i allmänhet förmodligen icke stigit mer än 100 Procent. Vid en närmare undersökning och jemnförele torde likväl möjligtvis en än ännu-mera rättvis grund i detta fall kunna finnas, och 96 sk. äro således endast förslagsvis upptagne; De inkast, sorn från olika synpunkter eller interessen anföras emot denna Realisations-grund, äro allmänt kände. Man påstår å ena sidan, att Banken bör, am icke snart, åtminstone inom en längre tid fullt uppfylla sina förbindelser, och ä den andra , alt utvexling efter en vida högre Cours än 96 sk. bör verkställas.
Fastigheterne fastställde total-beloppet för hela Länet, behöft uppskatta någon Fastighet öfver dess rätta värde. Det har väl handt att Fa• • 1 • • • 1 *11 stigheter vid executiva eller annars tvungna försäljningar icke uppgått till det vid Bevillnings-Taxeringen åsatte värdet, men oberäknadt den tilltal Liga förlägenheten som föranledt en sådan försäljning, har härtill oftast bidragit att Fastigheten af den af sig komne ägaren varit vanhäfdad. Bland Statsbidragen äro för Jordbrukarne mest betungande de till Låntagare anordnade Persedel-Räntorne i anseende till sättet för deras utgörande. I spannmålsräntorne äro oftast indelte Sädesslag, som icke produceras å de orter, hvarifrån de böra utgå och genom locala förhållanden så val i detta afseende, som för forslingen möta ofta för natura-praestationen sådane hinder, att Räntegifvarne, hellre än att underkasta sig dem och äfven af farhåga / *7 farhåga för svårigheten att undgå klander å den till lefverering erbjudne varans beskaffenhet, ingå på att erlägga lösen till vida högre belopp än markegången och de i orten gångbara prisen, ehuru de annars skulle så mycket heldre föredraga lefvereringen in natura, som de icke annorlunda än genom Spannmålsförsäljning kunna åstadkomma penningar till denna Lösen och afsättningstillfället merendels är inskränkt. Bland Kostnaderne för rustning och rotering är Hästvacance-afgiflen för Westgötha Regemente med afseende på Länet på det hela synnerligen tryckande, ehuru den icke lärer öfverstiga hvad det verkligen skulle kosta att tillhandahålla Rustningshästar, derföre också hvarje Rusthållare enskilt, när lian beräknar den directe verkan, snarare lärer finna vinst än förlust för sig; men det betydliga penningebelopp, som genom denna beskattning årligen utgår från Länet under en tid då afsättningen af Länets producter är så högst svår, skall nödvändigt bidraga till penninge-förlägenheter, då ingen motsvarande anledning till inkomst är för handen. Denna svårighet är likväl i betydlig mån minskad genom den af Kongl.
Höghet Hertigens af Östergöthland våning och samma vånings möblerande samt det till Hans Kongl. Höghets ökade hofhållningskostnader för år 1857 beviljade anslag enligt 98 §; anslaget till inköp af flera hästar åt Svea Artilleri-regemente, enligt 99 §:s Usta mom.; anslaget till arrendeoch hvres-ersättning för Kalmar f. d. fästning tillhörande lägenheter, enligt samma §:s 9:de mom.; 1857 års anslag till ökade beklädnadskostnader för Gardesregementena m. fl. kårer, enligt samma §:s 17:de morn.; anslaget till ersättning af bristen i de till garnisons-regementenas mathållning för år 1857 anslagna medel, enligt samma §:s 21:sta morn.; anslaget för sammanfattningen af statistiska uppgifter öfver kostnaden för krigsförvaltningen tillhörande föremål, enligt 101 §; anslaget för en Ångfregatts och 6 Ångkanonslupars byggnad och utrustning samt anskaffningen af roddkanonbåtar, enligt 103 §:s lista morn.; anslaget för en jernbro mellan Skeppsoch Kyrkholmarne här i hufvudstaden, enligt samma §:s 4:de morn.; anslaget för inventering af Flottans materialförråd i Carlskrona, enligt 101 :de §; det till betäckande af bristen i 1856 års anslag för båtsmännens mathållning anvisade belopp, enligt 105 §; anslaget till ökade kostnader under år 1857 för natura portioner åt båtsmännen samt matrosoch kanonier-kårerna, enligt 106 §:s lista morn.; anslagen till åtskilliga förbättringar i fyroch båkväsendet, enligt 108 §; anslaget till inventarier åt Statistiska Tabell-kommissionen, enligt 109 §; anslaget för utgifningen af Majoren A.
N:o 217, i anledning af erhållne äterremisser å Utlåtandet N:o 93, angående Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om upphörande af den åtskilliga hemman åliggande skyldighet, att utgöra dagsverken in natura till kungsgårdar och andra krono-lägenheter; N:o 218, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 123, angående förändradt användande af den till skolorna i städerna inom Lunds stift och provinsen Halland af Götheborgs stift utgående helgonskyld; N:o 219, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 125, angående väckt motion om rättighet för åboerne å åtskilliga Wisingsö skolegods-hemman att få desamma till skatte lösa; N:o 220, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 126, angående väckt motion, om förändring i tiden för hållande af uppbörds-stämmorna å Oland; N:o 221, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 129, angående väckt motion om förändring i Kongl. Förordningen den 16 Oktober 1723, rörande Presterskapets i Skåne uppbörd; och N:o 222, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 130. Från Vullofl. B or gare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Konstitutions-Uiskottets Memorial, N:o 31, i anledning af äterremisser af Memorialet N:o 11, innehållande förslag till ändring af åtskilliga stadganden i Regerings-formen och Riksdags-ordningen i afseende på behandlingen af en del regerings-ärenden. Härvid förekommo: • l:o Utskottets hemställan till Rorgare-Ståndet, alt låta förfalla dess, i anledning af Memorialet N:o 11, såsom Ståndets gemensamma tanke, yttrade anmärkningar, att orden: ”jemlikt författningarne” och orden: ”öfver embets-myndigheters meddelade beslut” borde utur det af Utskottet föreslagna 2:a momentet i 17 § Regerings-formen utgå. Med frånträdande af dess förut yttrade omförmälda gemensamma tanke biföll
R:dr årligen, men innevarande ar 1818 förfalla till inlösen Obligationer å sådan ersättning till belopp af 99,342 R:d 6 sk. 7 r:st i penningar samt 7020 Tunnor-Spannernål; hvarom Kongl. Stats-Con* toiret yttrat, att, ehuru anslaget, om de tfortfarande agde rum, i längden skulle betacka dert. större utgiften detta år, hälst 1819 icke förekommer till betalning mera än 7,508 Pcdr, år 1820 290 Rider, och 1821, 493 R:dr, hvarutom serskildte Accords-ersatningar som under tiden skulle ifrågakomma, icke kunna uppgå tiil något betydligt belopp, vore det dock likväl, efter Kongl. Stats - Contoirets tanke, lämpligare att serskildte medel anvisades till den högre betalniugen som detta år skall verkställas, men ätliga anslaget sedermera nedsattes. I anledning häraf har Stats - Utskottet funnit lämpligt föreslå, att de under loppet af innevarande år och sålunda innan Riksens Ständers nu tillgörande Reglering af Stats-anslagen vidtager , till betalning förfallande Accordsersättningar af 99,342 R:dr 6 sk. 7 r:st i pen* ningar samt 7020 Tunnor Spannernål in natura, utgörande efter derå förslagsvis beräknadt Pris a 8 R:dr Tunnan 59,670 Rjdr eller tillsammans omkring 160,000 Rtdr kunde anvisas att, till den del förra anslaget ej medgifver, utgå af behållna öfverskotterne på Statsverkets intrader för år 1816, som dertill lemna tillgång; hvaremot anslaget å Stat synes kunna från och ined nästa år minskas till 10,000 Rldr om året, same de öfrige 10,000 R:dr komma Stats - 794 StatsUtskottets.:
Således,' och i fall Discont - Gäldenärerne skola undvika kraf och utsökning, mäste de, vid Xånens förfallotid, vara försedde med penningar; Och säkerligen skola de fleste icke underlåta att, till penningars erhållande, begagna sig af den tillgång, som uti Banquen blefve dem anvisad. I saknad af odisponerade Tillgångar, skulle Banquen då komma att försättas i nödvändiehet, att utsläppa nya sedlar, antingen Xånen utgå omedelbarligen från Banquen eller utlemnas genom dess Discont, enär denne sistnämndes redan ägande fond icke skulle kunna till dessa extraordinaira utlåningar användas. Och, då förslaget är uppgifvet, under den förutsättning, att Disconterne skulle öfverlemnas åt de. ras eget öde, möter dervid en så mycket större betänklighet, som de nya Banco - Sedlarne ganska långsamt och endast i den mohn de nva Lånen, för hvilka de blifvit utgifne, inbetahles, kunde åter indragas. En annan olägenhet skulle äfven uppkomma af Disconternes försättande i ordentligt Concours-tillstånd, den nemligen, att Discont-papperen, såsom då mera icke ägande ringaste be - jii4 Statsoch Banko-Utskottens Bctänkanden. stamdt värde, skulle förlora i den gångbarhet de samma haft, äfven efter Disconternes iråkade obestånd; samt de summor, hvilka äro stående på A-fskrifnings - Räkningen i Götha CanalDiscont, icke på något sätt kunna begagnas; enär sistnämnde slags Fordringar måste bevakas och beedigas af samma personer, på hvilkas namn de äro upptagne uti Discontens Afskrifxungs-Räkning, den dag, då proclama blifvit kungjord.