Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ad. icke hafva rätt att såsom statsregleringsfrågor upptaga och behandla frågorne om ordinarie räntornes upphörande eller inskränkande, blott på den grund att de kunna inverka på slatsregleringen, hvilket är någonting helt annat. Statsregleringen vid hvarje riksdag grundar sig på Statens inkomster, sådane de blifvit uppgifne och då existera. Blifva de förändrade på grund af K. M:s och R. St:s gemensamma beslut, så kommer denna förändring att gälla för framtiden men icke för den närmaste tiden, emedan man icke får stifta lag i Sverige, som äger retroaktiv verkan. Men sådan skulle följden blifva af Gr. Lagerbjrlkes saltser, i fall de antagas. 58 § Reg.F. säger visserligen, på sätt Gen uppläst, att ”vid hvarje riksdag läte Konungen etc.”. Delta har K. M. också gjort vid innevarule riksdag, uti Sin propus, angrde statsverkets tillstånd och behof, men dervid har Han rätteligen alldeles icke undantagit hvarken halmstädjan eller någon annan ordinarie ränta. Men månne man derföre alt K. M. efteråt allåter förslag om upphörande af en eller annan ränta, må tillåta Sig alt begära det hela statsregleringen skall uppskjutas till dess denna fråga är afgjord? Ofver det föreslagna upphörandet får man säga ja eller nej. Bi fal les det, så kommer det att iakttagas vid den derpå följande statsregleringen. Men såsom K. M. i Sin propus, om statsverkets tillstånd och behof rätteligen uppgifver förhållandet vara med Statens inkomster, skola dessa af R. St. då fastställas, men icke annorlunda, tystatsregleringen får icke afskaffas med anledn. af 69 § Reg.F., lika litet som frågan om en grundskatt skall borttagas eller icke får underkastas votering i förstärkt. Utsk. Delta Utsk:s verksamhet inträder först då när förändringen blifvit med stöd af 73 § i laglig ordning beslutad och fråga sedan omöjligen uppslår huru det skall i riksstaten upptagas eller huru ersättning derföre skall utgöras. Så hafva R.
Vid förnyad föredragning af Sammansatta Stats-, Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 43, i anledning af några ännu oafgjorda frågor, rörande folkskole—väsendet, fattade Ståndet följande beslut. 1 punkten. Utskottets i denna punkt framställda inbjudning blef afsiagen af Ståndet, som vidblef sitt förut i frågan fattade beslut. Punkterna 2 och 3 lades till handlingarne. Vid Prof.-Utdrag dea 30 Januari 1838. 705 Vid Utskottets anmälan uti 4 punkten öfverst a sid. 5, lät Ståndet bent oell lade densamma till handlingarne. Utskottets uti ii punkten framställda inbjudning, alt Ståndet måtte frånträda siria, i sammanhang med de föreslagna voterings-propositionerne, angifna beslut, afslogs; och beslöt Ståndet, att, sedan o Riks-Stånd godkänt berörde voteringspropositioner, låta dervid bero. Utskottets anmälan i punkten, öfverst å sid. 4, kades till handlingarne. Utskottets hemställan i sista punkten godkändes, med tillägg efter ordet ”användas” af dessa ord: ”företrädesvis till de mindre förmögna församlingarne.” S. It. Vid förnyad föredragning punktvis af iStåts-Utskottets Memorial N:o 2 11!. i anledning af erhållna återremisser eller Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande de i Utlåtandet N:o 158 behandlade frågor om statsbidrag för vägförbättringar och vatlen-aftappningar, jemte andra arbets-företag, stadnade Bonde-Ståndet i följande beslut: 1 punkten. Utskottets anmälan, att Borgare-Ståndets återremiss af 18, 32 och 38 punkterna i Utlåtandet N:o 158 icke föranleder vidare åtgärd, lades till handlingarne. 2 punkten lades jemväl till handlingarne. 3 punkten. Med afslag å Utskottets förslag till voterings-proposition, antog Bonde Ståndet de i Herr Grefve Lagerbjelkes Memorialet bilögade reservation framställda förslag till voterings-propositioner.
Lanken, sträcker sig icke längre än stt oröniugen i Lanken samt öensamma oc/rförsvara. lXagon L. 8t:rs creöitivrätt dos Lanken, eller, dvaö »om är öetsamms, assignsringsrält utöfver ägan - >02 8tatsocb Lanco-Dtskottens Le avanee ock utöfver Lrets beballna vinst, borsie slik iZ mer kunna komina j kraga; ils,af följer ej att icke k. 8t:r genom Lanken skulle kunna betjena; meL Ian, men k. 8t:r mäste i säLsnt fall unLerkasta sig samma vilkor som för länsöKsnLe i allmänbet konas bestäinLe. ilag kan Lerköre icke unLerläta att frånsäga n,ig allt LeltaganLe uti Utskottens lili K. 8t:r akätna i»- lijuLning att Lssluta om beloppet af ile creLitiver ös bsLanefter ämna utställa pä Lanken, innan äligzanLet blifvit fyllLt att stifta lag för Lanken. Ll ili. fa//?rst/crrr^.- 3ag föteuar mig uti Lenna l!:, Orekve Lckrverins Leservation. Drosten ilag instämmer jemväl nti sam ina Leservation sä viclt clen rärer cle i 63 §. Leg.korinen omnäwnLe LreLitiver. brill, I kraga om stora LreLitivet lär jag tillstyrka, att i bänLelse Letta uti Legeringsformen pä Lanken utställcle LlreLitiv skulle af X. äl:t liftas, Letssiuma skal! till Lanken äterbetalas genom krigsgärd, som genast, genom X. lVbts kungörelse, uppå af L. 8t:r nu lästställanLe giunLer, koininer att utskrifva;.
Bolaget skulle kunna försältas i tillfälle att umbära bidrag af Staten; Då Utskotten funnit Interesseiiterné uti SöclerTelje Cahal-Bolag förtjenle alt» i anseende till sina betydliga uppoffringar och sin ihärdighet att tillvägabringa utförandet af det företag, hvartill de sig förenat* njuta något prof af Rikets Ständers välvilja, och sjelfva företaget är af deri allmänna vigt, alt dess ännu återstående fullkomnande* genom anslag af Allmänna medel borde sökas att åstadkommas* visade Sig och för Utskotten det förhållande* hvaruti Bolaget befann sig till Rikets Ständers Bank, såsom det närmaste hvarifrån anledning till sättet för infeddtelahdé af allmänt understöd kuiide hemtas* och en eftergifning af ali Ränteoch Capitalafbelalning å Bolagets skuld lill Banken intill nästa Riksdag, blef öck derföre af Utskotten i främsta rummet föreslagen* Då härigenom eii minskning af Bolagets utgifter åstadkommas, hvilken lemna!' tillfälle för de dertill eljest åtgående summors användande lill andre ändamål, vinner Bolaget derigenom för det närvarande samma fördel* sorn genom en medgif - 4ide Sami. 5 Band;; al ?3 3 Ststi-Utiko tt«t* Betan kand es. ▼en afskrifning af dess skuld till Banken? Men beslutet om en sådan skulle deremot, på sätt Utskotten uti deras förra Betänkande anmärkt, kunna leda till äfventyrliga praejudicat, om det nu vidtages, innan alla dertill hörande omständigheter visa sig i det fullkomligen utredda skick, alt bestämdt kan afgöra, shuruvida SöderTelje Canalverk någonsin kan komma i den ställning, att genom större afkastning bereda möjligheten för godtgörandet af Bankens fordran.
— Der blifva de för en fiende alltid oåtkomliga äfven utan Fästningsbyggnader, och derstädes försvaras de af Skandinaviens förenade Militairmassor, hvilka då ägande förlnonen af en fri och Öppen communication med liela verlden, visar en oöfvervinnelig position, hvilket Wanäs icke förmår upp vi - Den io Augusti e. m. io5 sa, och hvarifrån offensiven, med bestämda fördelar företagen, snart skulle röja sin lyckliga verkan. a5 §. i Norriges Constitution, rörande Armeens användande, borde utsträcka Norriges gräns till ofvannämnde position, då högsta nöden så påfordrade, hvilket troligen aldrig lärer inträffa. Carlstad och Wenersborg äro således de ställen hvarest Skandinaviens hufvuddepoter för Centralförsvaret böra etableras, och bör derjemte i Örebro och Jönköping mindre depoter i afseende på Armeens behof äfven vara att tillgå. Södra Armeens operationer böra bero af vårt förhållande till Dannemark, samt på de arne ofvannämnde ArnmeCorpsernes mer eller mindre retograda rörelser. Förgäfves invänder man, att denna position för Cenlral-försvaret lemnar för mycket, af Skandinavien öppet; ty, med reträtt på Wanås, dit aldrig någon betydligare del af NationalArmeringen kan samlas, emedan dess läge sådant förbjuder, kommer hela Skandinavien att blifva öppen för en fiende, i händelse en tillbakaträngd Armee skulle gå in dit. Helt annat var förhållandet före år 1814> till hvilken tid Norrige alltid utgjorde en fiendtlig magt vid alla fredsbrott. Hvad som då var försvarets Centralpunkt, kan väl rimligen nu mera icke vara det. Misstag i valet om CentralFästningens läge måste antingen då, eller nu vara begångit. Som ingen försökt leda detta förhållande i bevis, har jag omständligare af handlat frå - Den 10 Augusti e. m. gan, för att fasta allmänna uppmärksamheten på nödvändigheten af att upphöra med arbetet å Wanäs Fästning, då klokast torde blifva att antingen rasera den, eller också låta qvarstå hvad nu är färdigt till en evig åminnelse af gjorda misstag, och en blind envishet att icke låta erfarenheten styra alla företag.
A r hans värf som Tysklands kejsare i sig sjelft maktpåliggande, så blir det så mycket tyngre under medvetandet, att den plågsamma sjukdom, under hvilken han är hemfallen, när som helst kan afklippa den svaga lifstråden. Den undergifvenhet, med hvilken han hittills burit sitt hårda öde, skall dock säkerligen äfven hädanefter följa honom och gifva honom kraft att med sitt kända redliga allvar egna sig åt sitt höga värf. För hans egen, för det tyska folkets, för den europeiska fredens skull — • ty kejsar Fredrik vill göra skäl för sitt namn — skola vi hoppas, att beträffande kejsarens helsotillstånd förut rådande dystra farhågor måtte på fullt allvar förbytas till ljusare fraaitidsutsigter. I denna önskan, i dessa förhoppningar instämma säkerligen utan undantag alla Iduns talrika läsarinnor! Konungen återkom från Kristiania i onsdags. Kronprinsparet vistas fortfarande i Berlin och är i dag närvarande vid kejsar Vilhelms begrafning. Prins Oscars förmätning med fröken Ebba Mnnek, egde, som bestämdt var, rum i går i S:t Stephenskyrkan i Bournemouth. Närvarande voro bland andra drottningen af Sverige-Norge, prinsarne Carl och Eugéne, åtskilliga af brudens slägtingar, uppvaktande damer och herrar hos drottningen och prinsarne, medlemmar ur societeten i Bournemouth m. fl. Angående förmälningshögtidligheterna kunna vi naturligtvis for närvarande ej meddela något närmare. Deremot hoppas vi i nästa nummer kunna lemna en utförligare skildring, som utlofvats för vår tidning af en vid det högtidliga tillfället närvarande person. Tillika vilja vi nämna, att vi förbereda utgifvandet af ett rikt illustreradt festnummer med anledning af prins Oscars förmälning. Folkfesten för Nordiska museet kommer som bekant att ega rum den 19 april och följande dagar. Ett upprop, undertecknadt af 102 fruar, har utfärdats med uppmaning till allmänheten att efter råd och lägenhet lemna bidrag till den försäljning, som vid nämda fest kommer att ske till förmon för museets tillämnade byggnadsföretag. Att saken är i högsta grad behjertansvärd, lär väl ingen vilja bestrida. Också hoppas vi, att det utsända uppropet måtte bära god frukt. Företaget kan främjas på många sätt.
Det var krampen, som kom. Hon understödde honom med båda sina händer, medan han sakta sjönk tillbaka mot hufvudkudden. Der låg han länge, orörlig, likblek, med kallsvetten perlande på pannan i små klara droppar. Han hade behållit hennes hand i sin och hon vågade icke ändra ställning för att icke störa honom. Pendylen på kaminfrisen gick och gick, markerande i brådskande steg tidens rastlösa gång framåt. Hon tyckte, att hon setat här en timme redan. Från det närgränsande rummet hördes ljudet af två disputerande kvinnoröster; ett par sparfvar hoppade omkring, lätt tassande, på balkongens bleckgolf, och der utifrån trängde verldsstadens buller dämpadt in i rummet — vagnarnes oafbrutna rullande fram genom Champs elysées, ropen och skratten, de tusen brådskande menniskornas fotsteg. Nu drunknade det alltsammans i vågorna af en marsch-melodi; den kom närmare och närmare med trummor och mässingsinstrument, skrälde mot fönsterrutorna och drog förbi. Hon trodde, att han sof. Sakta och försigtigt sökte hon draga sin hand ur hans, men han höll den fast, nästan krampaktigt hårdt; och hon blef sittande i samma obekväma ställning, vaktande på det uttryck i hans ansigte, som skulle förråda, att krisen var öfver. Efter en stund såg hon dragen bli liksom mjukare; och en nästan omärklig förändring af munnens linier öfvertygade henne om, att han ville säga någonting. » Blif inte rädd», kom det sakta, «att jag håller din hand så fast. Det är som om den mörka vågen ville bortföra mig och som om jag vid din hand kunde klamra mig till det flyende lifvet.» Han låg och smekte hennes hand, lätt mellan sina båda. Då öppnades plötsligt dörren, och fru Heine kom in i rummet. Hon var klädd i en elegant promenaddrägt, bar hatt på hufvudet och handskar på händerna. Med ett uttryck af uppriktig sorg i sitt välmående ansigte gick hon fram till sjukbädden och utbrast i jemrande ton: »Jag skulle fara ut och åka — med Pauline men jag vet knappt om jag vågar. Cocotte mår inte bra.»
IV. E. 292. von Grciffs, Johan Ludvig, yttrande. V. O v 547. Gripensvärds, Fredrik, yttranden. I. 162. II. 181. Gripenwaldts, Göran, yttrande. V. 811. Grundlagarne, angående titeln på, sedan de undergått förändringar. V. 754. P. U. 836. Grundlagsfrågorne, angående tryckning af en öfversigt af de hvilande. IV. i83. om uppskof med afgörande af de hvilande. I. 202. II. B. 226. III, 190. A. 37 316. Grundiagsfrågornes, de hvilande, afgörande. I. 2o3. II. A. 322. V. B. 20. P. U. 1145- E. 1164- Grundlagsförändringar, angående: — om ett tillägg i 81 §. Regerings-Formen. P. U. 522. — om tillägg till 53 och 96 §§. P. U. 522. — om ändring i 15 §. Riksdags-Ordningen. V. B. 297. P. U. 522. — om förändring af 38 §. Riksdags-Ordningen. V. B. 651. A. 691. P. U. 780. — om tillägg till 38 §. Riksdags-Ordningen. V. B. 65a. A. 691. P. U. 780. — om tillägg till 14 §. Riksdags-Ordningen. V. B. 652. A. 691. P. V. 73o. — örn förändring i 37 §. Regerings-Formen. V. B. 653. A. 691. P. U. 730. •—• om tillägg i 28 §. Regerings-Forrnen. V. B. 654. A. 691. P. U. 73o. — om tillägg i 56 §. Rogerings-Fornien. V. B. 654. A. 691.
S) 9) 10) 11) Dessa pensioner utgå till befäl och manskap af det upplösta Brandvaktskompaniet. 12) Uti det under titeln utgifter ”af andra slag” upptagna belopp innefattas 540 R:dr donationsräntor. 40 Fastighetsvärde år 1850 Utgifter år 1850. g. P-> Z? co Kapitalbehållp3. ning vid 1850 år 1850. Pensioner C/3 i Stockholm. utom Stockholm. års slut. och underhåll Af andra slag. Kyrkoråds förvaltning ställda 185 100 85 Widingska Pensionsfonden 16) 3,700 5 Tillsammans 155,500 2,411,510 46 5j 133,982 45 10 328,651 44 11 14,414 — 6 5,264 13) Under är 1850 försåldes Sjömanshusets sjukhus för 5,000 R:dr B:ko; men deremot äro 10 sängar för sjuke sjömän a Serafimer-Laza rettet upplåtna, emot en afgift af 1,200 R:dr B:ko pr år. 14) Berghmanska testamentsfonden, som af Riddarhus-direktionen förvaltas, äger fastighet å landet, som afkastar i årligt arrende 171 tunnor råg, jemte en frälseränta uppgående till omkring 70 R:dr årligen. 15) De pensionärer, som af denna inrättning njuta understöd, äro boende dels inom, dels utom Stockholm. 16) Enligt testators föreskrift användas 85 R:dr ärligen till de flitigaste barnen i församlingens skolor oell det Öfriga af räntan a det donerade kapitalet användes till pensioner åt fattiga sjukliga prestenkor och prestdöttrar. IV. Öfriga 41 IV.
479 emellan orden r'två tunneland” och njordn uteslöts, samt att begynnelse-orden af 2:dra momentet ”Under besittning på viss tid” utbyttes mot orden ”Under besittning pä lifstid eller viss lid”; och ansågos ofvan omförmälda inbjudningar genom dessa beslut vara besvarade. Härjemte fann Ståndet för godt inbjuda Vällofliga Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet att uti beslutet om den sednare af nyssnämnda redaktionsförändringar instämma. S. D. Vid förnyad föredragning bifölls Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 28, i anledning al väckt motion om ändring i Kongl. Brefven den 9 Februari 1802 och 17 Augusti 1804, rörande besutenhet å hemman i Dalarne. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande N:o 96, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 53, om inrättande af ett Landtbruks-institut i Skåne. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af meddeladt Utdrag af Höglofliga Ridderskapet och Adelns Protokoll den 1 dennes, N:o 339, hvarigenom Med-Stånden voro inbjudna att sig förena uti Ridderskapet och Adelns beslut, angående 2:dra och 3:dje voterings-propositionerna, enligt Stats-Utskottets Memorial N.o 97, blef nämnde inbjudning af Borgare-Ståndet antagen. S. D. Föredrogs Utdrag af Hedervärda Bonde-Ståndets Protokoll den 5 dennes, N:o 350, hvaraf inhemlades, ibland annat, att Bonde-Ståndet, med afslag till Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 27, i hvad det angår hemställan, rörande de föreskrifter, hvilka tillkommit genom Kongl. Förordningen den 13 Juli 1853 och Kongl.
N:o 167, ang:de regleringen af utgifterna under KiksStatens 6:te Hufvudtitel; N:o 168, ang:de statsbidrag för vägars anläggning m. m.; N:o 169, ang:de åtgärder till beredande af besparing i anläggningssamt driftoch underhållskostnaden för statens jernvägar; samt Den 22 Oktober. 317 N:o 175, angide förändring i vissa delar af 17:de kap. HandelsBalken och andra författningar rör:de borgenärers rätt och företräde för hvarannan till gäldenärs egendom. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Allni. Besv.- ooh Ekon.Utskits den 19 och 20 dennes pa bordet lagde Mern. N:o 197, i ani. af RiksStåndens skiljaktiga beslut vid behandlingen af Utskits Betänk. N:o 161, i fraga om det at komiterade upgjorda förslag till förordning om kyrkostämma samt kyrkooch skolråd. Utskits anmälan om de delar af förordningsförslaget, hvilka dels blifvit genom samtliga RiksStåndens och dels genom tre Stånds sammanstämmande beslut af R. St:r godkände. Lades till handlingarne. Utskits inbjudning till R. o. Ad. samt BorgareSt:t, att i afside på lydelsen af g 2 med de öfriga Stånden sig förena. Hr Hjärne, Harald: Vid den ifrågavide 2:dra gin har R. o. Ad. beslutat ett tillägg så lydande: »I stad må frågor, som angå folkundervisningen och dit hörande anstalter samt afgifter dertill, kunna från kyrkostämmas handläggning skiljas, då kyrkostämman finner sådant lämpligt.» R. o. Ad. ausåg nemi., att, då å landet styrelsen och upsigten öfver folkskolan kan komma att öfverlemtias åt annan myudighet än kyrkostämman, det äfven vore lämpligt att samma förhållande egde rum i städerna.
Utdrag af Borgare-Ständets Protocoll wid Urtima Riksdagen i wrebro den iz October 1810. S. D. I-Iti Memorial, som den iz dennes lädes pä bordet, hade Lag. Utskottet förklarat, att det ej ansett sig tillhörande att afgifwa nägot hufwudsakligt yttrande öfwer Herr Borg. mästaren Ar se ni i förflag om upphäfwande af Riksens Ständers Benädningsrätt i Balanceoch ersättningsmäl m. m.; och blef detta förklarande af Borgare Ständet godkändt. lie supra. Lx ?rotocollo O. Valerius. Utdrag af Borgare-Ständets Protocoll wid Urtima Riksdagen i Arebro den 15 October i8io. S. D. o9ifölls Lag Utskottets den iz sistledrie pä bordet tagda Memorial, med förflag till in 244 Dm »5 October. inskränkning och närmare bestämmande af Lagens Allmänna föreskrift rörande afhandlingar 0M jvrda-fäng. supra. Lx ?rotocc,I!c> O. Valerius. Utdrag af Borgare-Ständets Protocoll wid Urtima Riksdagen i wrebro den 15 Oktober 1810. S. D. ^^edan Borgare-Ständet lätit sig ä nyo föreläsas Constilutions-Mstottets Memorial af den 12 dennes, med öfwerlemnande af de anmärkningar och förslag till ändringar i Regerings-Formen och Riksdags-Ordr,ingen, som i wederbörlig ordning, dels wid förra, dels wid denna Riksdag blifwit framställde och beredde, fann Ständet att detze samtlige förslag borde, till följd af Grundlagens stadgande, hwila, för att wid nästa Riksdag pröfwas och afgöras. Dt supra. Lx ?rotocc>!lo l). Valerius. Utdrag af Borgare-Ständets Protocoll wid Urtima Riksdagen i Orebro deli 15 October i8lv. S.
Esselde. Björnstjerne Björnsons föreläsning. e, " Kan ej! " Poem. Onumd. Upprättelse. En samvetshistoria. Red: n. Om Samskolan. Literatur: Anna Maria Lenngren af Karl Warburg. Anm. af Xdzu. Lidforss. Kampen för lyckan. TvA paralelldramer af A. Ch. Edgren-Leffler. Anm. af EsseZde. Nonn y v. S-ni. Vårvisor: April. Vårfloden. Red: n. Den internationela, qvinnokongressen i Washington och några. 151. af dess ledare Qvinnofrågan och äktenskapsUdern. Föredrag af E. Svensen. Xsselde. Praktisk välgörenhet. E ' rån arbetsstugorna. Hvarjehanda i qvinnofrågan. Forts. frtn föreg. häfte,. Sigurd Loven. Poem. Fredrika Bremer-Förbundets meddelandend Ellen Fries. Hemstudier. St-. Svensk konstslöjdutställning. Fredrika-Bremer-Förbundets årsmöte. Vår första qvinliga läkare. Fredrika-Bremer-Förbundets årsberättelse för år 188 ’ 7. Sigrid Le.ijonhufvud. Sed eller osed inom hemmen. Praktisk välgörenhet. Röda korset. Nils Erdniann Moderna diktares qvinnotyper. George Eliot h ’ sselde. Victoria Benedictson. G. A-g Bref från Köpenhamn. H S A. Meddelanden från landsbyuden. Esselde. Oscar Stackelberg. Samlade karaktärsdrag. Fredrika-Bremer-Förbundets meddelanden: Årsberättelser från qvinnoföreningar. Evajehanda i qvinnofrhgan. Anmälda arbetsgifvare och arbetssökande. sia. Moderstankar. Poemet ” Babys hand ” Täflings förslag Laura E. Richurds Babys Hand (förslag till priutäflan för öfversättare). Qvinnan i de politiska partiernas tjenst. Frithiof Holmgren. Till Maria B. Poem. Idun Iduns Modet., månadsuppl. Barnjarderoben Redaktör och utgifvare: B y r å: kr.
Tolkas nu detta stadgande strängt efter orden, så blir följden deri, alt då skattskyldig hos sig mantalsskrifvit andra personer, som skola erlägga bevillning efter nyssnämnda Artikel, desse sednare, jemte det att deras utskylder, upptagas å den förstnämndes debetsedel, äfven skola hvar för sig erhålla särskilda debetsedlar. Utom det att delta icke later rätt väl förlika sig med den nästföljande löreskriflen i samma §, att ej mera än en debetsedel får utfärdas för de skattskyldig inom samma taxeringsdistrikt åliggande bevillnings-afgifter, skulle tillämpningen, i hvarje förekommande fall, af det förra stadgandet medföra oerhördt arbete och trassel såväl vid debiteringen och utskrifningen af debetsedlarne, som vid uppbörden och restanliernas indriliiing. Man tanke sig blott, der en handtverksmästare hos sig mantalsskrifvit tio gesäller, det olika arbetet att uträkna och debitera hvarje afgift i elfva summor i stället för en; att utfärda elfva debetsedlar i stället för en; att vid uppbördsstämman meddela elfva qvittenser i stället för ett o, s. v., under det att hvarken mästare eller gesäller lia något synnerligt gagn af de särskilda debetsedlarne, emedan den förre i ålit fall blir den, som får ansvara för de sednares utskylder, hvilkas belopp, i följd af debetsedelns uppställning, dessutom är för honom lätt att finna. Vidare slutar §:n med följande ord: fastighetsegare etc. vare ock berättigad att erhålla särskild debetsedel för hvarje honom tillhörande fastighet. Denna rätt göres här beroende af fastighetsegarnes egen anmälan; men då det i allmänhet bör vara en fördel för den, som inom taxeringsdistriktet eger liera fa stigheter, att få veta ej allenast beloppet af de onera, som vidlåda hvardera fastigheten, utan äfven det värde, hvartill de livar för sig blifvit uppskattade, borde icke såsom allmän regel vara stadgadt, att särskild debetsedel för hvarje fastighet ej må utfärdas.