Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Meningen var, att hvarje talarinna skulle gifva en kort öfversikt af kvinnofrågans ställning i n o m det land hon representerade. Denna planläggning för kongressens arbete var förträffligt uttänkt o c h bildade ett godt underlag för vidare ingående på speciella frågor under de följande dagarne. Tyvärr kunna vi här knappast mer än uppräkna namnen på de talande o c h antyda något af innehållet. M e n för den, som är vidare intresserad, finnas alla mö- tets förhandlingar ordagrannt återgifna i en bok, hvilken framdeles kan rekvireras från Berlin mot erläggande af 3 mark o c h postporto. V i skulle vilja rekommendera denna lektyr både som ett intressant studium o c h som en handbok för statistiska uppgifter från alla land. (Slut i nästa nummer.) * 323 Bobbie. Skiss för Idun af Lilli. 1 Jet var en vacker, varm septemberdag. H e j, det såg lustigt ut! IDUN 32 i skogstjärn m e d djupt, dystert vatten. Det var några timmar senare s a m m a dag. S o m sagdt, Bobbie var ytterst missbelåten. sagda m e d bruten röst, saint snyftningar. M e n sedan, plötsligt, hörs ett halfhögt rop, tolkande d e n djupaste glädje, s o m kan r y m - mas i n o m en människas bröst. D e t kan i n g e n. ingen. m e r än han. o c h n u. reser h a n! öra nås af l j u d e t af o r d, / romanbilagan afslulas, som våra Mathilda Eoos ' gripande klockan », hvilken, allestädes mottagits I nästa äfven värde namn framfinna, berättelse efter nummer följetong, rärt läsarinnor hvad i dag » Helgsmålsvi förnummit, med välförtjänt beundran. begynner den af så en ny mindre och rik på spännande romanalldagligt liteintresse. Bobbies * af Richard Det tyska originalet stämningsfulla stort Norclhausen. bok uppseende, tygade, att äfven skall komma som underhållande Ull denna har i egendomligt hemland väckt och vi känna oss fullt öfvervår svenska läsekrets att tilltalas af sitt dess lika lifligt gedigna egenskaper. Ftedaktionen.
Banko till samma belopp som för alngods, eller oblekta oell ofärgade 40, blekta eller färgade 70 och tryckta eller pressade 90 öre Riksmynt; Bomullsmed blandning af lin eller hampa: nedsättning för bolstervar från 18 sk. 10 r:st. Banko (ill 40 öre Biksmynt, för damast från 42 sk. 6 r:st. Banko till 90 öre Riksmynt och för dräll från 28 sk. 4 r:st. Banko till 65 öre Riksmynt; Ylleoch Halfylle-: att, med undantag endast för filtar och mattor samt pressduk, alla andra slag blifvit under gemensam tull-bestämmelse sammanförde; att afgiften å filtar och mattor nedsatts från 18 sk. 10 r:st. Banko till 40 öre Riksmynt; att införsels-tullen å doffel, fris, frisad och kalmuck blifvit höjd från 57 sk. 8 r:st. Banko och å siktduk från 29 sk. 8 r:st. Banko till 1 R:dr 25 öre R:mt; att tullen å valkade väfnader, alngods, hvarmed, enligt Kongl. Kungörelsen den 20 Juli 1855, förstås kasimir, kläde, drapp, halfkläde, vadmal och korderoy, blifvit nedsatt från 1 R:dr 37 sk. Banko och å shawlar, shawletter och dukar från 1: Rdr 7 sk. 8 r:st. Banko till 1 R:dr 25 öre Riksmynt; att införsels-afgiften å flanell och andra ovalkade väfnader nedsatts från 42 sk. 6 rist. Banko till 1 R:dr 25 öre Riksmynt; Linneoch Hamp-: nedsättning i tull-afgiften å alngods: blaggarn, buldan och kanfas, från 9 sk. 6 r:st. Banko till 15 öre Riksmynt, bolstervar från 18 sk. 10 r:st. Banko till 40 öre Riksmynt, kammarduk, batist och flor från 2 R:dr 38 sk. 6 r:st.
Rikets Ständer, som i följd häraf ansett bestämmelser i förevarande hänseenden af nöden, för att gifva kraft åt föreskrifterne i denna del och dymedelst befordra det åsyftade ändamålet, hafva, med hänsigt till de fördelar, som ömsesidigt påräknats, funnit den närmaste och lämpligaste påföljden böra blifva — för köpare, som vägrar utgifva skuldebref vid partihandel med betingadt betalningsanstånd, förlust af samma anstånd — och för säljare, sora underlåter att af köparen, vid berörde förhållande, taga skuldebref, förlust af rättigheten till ränta från förfallodagen; och hafva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse härmed, för deras del beslutat utfärdande af en författning, hvarigenom, såsom tillägg till 2 § 2 mom. af Kongl. Förordningen den 28 Juni 1798, varder stadgadt, som följer: säljare, som underlåter iagttaga föreskriften i Kongl. Förordningen den 28 Juni f798, att vid försäljning af varor partivis, med tre eller flera månaders betalningsanstånd för köparen, förskaffa sig dennes skuldebref, vare förlustig den i 9 Cap. 8 §:n Handels-Balken bestämda rättighet till ränta från förfallodagen; vägrar åter köparen atl för sålunda på tid köpta och af honom emottagna varor utgifva sitt skuldebref, anses han hafva frånträdt det betingade betalningsanslåndet, och må säljaren sin fordran hos köparen genast utsöka. Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 22 April 1845. 4l2 Expeditions-Utskottets Förslag till tind. Skrifvelsej Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3 Maj 184S. Preste-Ståndet den 5 Borgare-S landet den 7 Bonde-Ståndet den 7 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse> med öfverlemnande af Förslag till ny Författning om stämplade pappersaf giftens beräkning och utgörande. (Bev.-Utsk:s Bet. ra. ro. N:ris 13, 29 och 31, samt Först.
Domaren genom den ifrågasatta reSekostnäds-ersättningen; likväl och sorn det hvarken är med någon rättsgrund förenligt eller med syflnirigen i de om Vicariers antagande; vare sig i Domares eller aiidré Erribetsoch Tjenstemäns ställen, under dem beviljad tjenstledighet, riu gällande föreskrifter öfverensstämmande, att Vicäriatéri skola medföra för enskilde Medborgare sådana kostnader; sorn ej egå runi, derest deri Ordinarie Em hetselller Tjenstemaririeri sjelf bestrider deri tjenstgöring; för hvilken han äf Staten lori rijuter, få Rikets Ständer alltså till E. K. M. frambära deri uridérdåniga anhållari, att E. K. M. täcktes, genom eri allmän författning, i Nåder förordna, att Ordinarie Domare hör, när han sökt och erhåll^ Bihang t. R. S:s Prot, lQ:de Sami* 0 210 Exp. Utsk. Fårslag till tind. SlrifvN:o 91,92. tjenstledighet, godtgöra sin Vicarius alla skjutsoch traetaments-kostnader, som, i anseende till afståildet från förrättnings-stället, Öfverstiga den Ordinarie Domarens egen rätt till resekostnaclsersättnjng. Rikets Ständer framhärda etc. JM:o ga. Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 26 Junit 1829* Preste-Ståndet d. 30 Borgare-Ståndet d. 30 Bonde-Ståndet d. 3 Julii — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej angående Hemmansdelars med olika Nummer sammanslående under en Rök eller en Hemmansdel. S. A. K.
Ilo 12 U Halm 4 ® vid Kronprinsens Hussar Regemente under 2:ne ExercitieMånader lia fi n 3§ kan. Hö 5 s Halm 6 U under de öfriga io Månaderne Hafra 3 kan. Hö 5 u Halm 6 U samt vid Artilleriet under 4 ExercitieMånader Hafra 3 kan. Ilo i o U Halm 8 U under de öfriga 8 Månaderne. Hafra kan. Ilo io U Halm 8 U samt hela FourageringsStatens Summa 142,692 R:dr 23 sk. 4 i:st. för 1289 Hästar svarande mot en kostnad af 110 R:dr 33 sk. 7 r^st. per Häst. Utskottet har likväl ansett, att Anslaget för Kronprinsens HwssarRegementc bör beräknas lika med nu gällande Passevolanee, eller 77 R:dr 32 sk. per Häst om året, och att den större kostnad, som något år uppkommer derigenom, att vid upp^tegradt pris å Hafra, Passe vo - Betänkan den, Nio a3g. 145 VolanleUrerne, enligt Contraktet, böra dessutom ersättas skillnaden emellan 3 B.;dr iö sk. T:n och hvad den derutöfver verkligen kostar, hör godtgöras af Tredje HufvudTitelns Besparingar; hvilket förslag Utskottet nu förnyar. Men då Utskottet i öfrigt ej anser, att efter hvad oin dispositionen af denna HufvudTitels Besparingar är hemstäldt härefter något för Fourrageringen kan å Besparingarne anvisas, tror Utskottet det blifva nödigt, att Anslaget ■ för Lif Gardet till Häst och Artilleriet, der Passevolancer nu ej äger rum, förliöjes till uoRidr per Häst; och hemställer Utskottet: att således för 4i5 LifGardets och 35a Artilleriets, tillsammans 767 Hästar,'» 10 R:dr, utöfver hvad Utskottet förut tillstyrkt, en Summa af 7670
Hof-Rätten afdöma» , och att i händelse Lag-Utskottet derwid behöfde kännedom af Fullmägtiges t reglementet grundade skyldigheter, samma Lag dä kunde af bemäldte Utskott gemen samt med Deputerade frän Banco Utskottet blifwa Utarbetad; hwilket härigenom skulle de Respektive Med-Standen samt bemäld» Utskott wördsamr dch wänligen kommuniceras, vt luxra. S. D. I anledning af hrvad Riksens Högloft. ScänderS Bewillnings - Utskott uti Protvcolls» Utdrag af den 6-.te dennes anfört, och dä Preste, Ständer ansett det wara för Riksens Ständer nödrvändigt, an wid hwarje Riksdag erhälla säkra och fullständiga underrättelser om beloppet af de Medel, ro8 Den 14 Nowember. hwilka under hwarje särffildt titel af Bewillmng emelian Riksdagarne inflyta, har Ständer för dest del bcflutit, att Riksens Ständer mä hos Kongl. Maj:t i undcrdänighek anhälla, det mätte wcderbörande i Nador anbefaflaö, att i enlighet med räkenskapcrne förfärdiga, och wid »ästpäföljande Riksdag till Riksens Höglofl. Ständers BewiflningsUrskott ingifwa sammandrag af alla de summor, hwilka igenom de särskildta Bewillningarne inflyta; Uti hwilket bcflut de Respeciive Med-Ständen härigenom skulle rvördsamt och manligen inbjudas att sig med Peeste-Ständet sörena. Ot supra. S. DTftcr öfwerläggning om Riksens Höglofl.
Fröjd och glädje är borto af markene, och af Moabs land, och man skall intet vin mer pressa der, vintramparen skall intet; mer sjunga sina viso, För det ropets skull i Hesbon, allt in till Eleale, hvilket man hörer intill Jahza, ifrå Zoar den treggaårs kona, intill Horonaim; ty Nimrims vatten skola ock uttorkas. Och jag skall, säger Herren, i Moab dermed en ända göra, att de icke mer skola offra på höjderna, och röka sinom gudom. Derföre ryter mitt hjerta öfver Moab, lika som en trummete, och öfver det folk i Kirheres ryter mitt hjerta, såsom en trummete; ty de hafva fast förtagit sig, derföre måste de förgås. All hufvud skola varda kullot, och allt skägg afrakadt; alla händer skola refna varda, och hvar man skall draga säcker uppå. På all tak och gator allestäds i Moab skall man gråta; ty Jag hafver sönderslagit Moab, likasom ett onyttigt fat, säger Herren. O! huru är han förderfvad, hum jämrar han sig, huru skamliga hänger han hufvudet; och Moab är vorden till spott och till en förskräckelse allom dem som deromkring bo. Ty så säger Herren: Si, han flyger bortåt, såsom en örn, och uträcker sina vingar öfver Moab. Kiriath är vunnen, och de fasta städer äro intagne, och de hjeltars hjerta i Moab skall på den tiden vara lika som ene qvinnos hjerta i barnsnöd; Ty Moab måste förderfvad varda, så att han intet folk mer vara skall, derföre att han hafver förhäfvit sig emot Herran. Fruktan, kula och snara kommer öfver dig, du inbyggare i Moab, säger Herren. Den som fruktan undkommer, han skall falla uti kulona, och den utu kulone kommer, han skall varda fången i snarone; då skall jag låta komma öfver Moab hans hemsöknings år, säger Herren.
R:dr uti anslaget för Hans Kongl. Höghet Hertigen af Dalarne, i händelse af Hans Kongl. Höghets förmälning, för närvarande icke bör till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beviljat omförmälda anslagstillökning. Som denna omröstning, sedan en sedel blifvit kasserad, utfallit med 67 Ja och 51 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Japropositionen. Den sorn vill, att anslaget till Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Eugenie, Stats-Ulskotlets Memorial M 113. 5 enligt Kongl. Maj:ts af Stats—UtsUottot förordade framställning, uppföres med t*5,000 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer berörda anslag att utgå med oförändradt belopp, 10,000 R:dr. Denna omröstning har gifvit ett resultat af 66 Ja oell 63 Nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat enligt Va-propositionens lydelse. Den, sorn godkänner Stats-Utskottets afstyrkande af det anslag å 6,000 R:dr, Kongl. Maj:t begärt till utfodring af Hans Kongl. Höghet Hertigens af Östergötland stall, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beviljat omförmälda anslag, att utgå på sätt Kongl. Maj:t föreslagit. Enär voteringen utfallit rfied 69 Ja och 50 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Ja-propositionens lydelse. 5:te voteringen-. Den som vill, att aflöningen för Expeditions-chefen i Justitie-stats-expeditionen bestämmes till 5,000 R:dr, röstar Ja; Den del ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer berörda aflöning alt uppföras med 5,500 R.dr. Omröstningen har utfallit med 58 Ja emot 61 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat enligt ^/-propositionens lydelse. 6:te voteringen-.
Drätsel-Kommissionen har härvid, likasom förut, anmärkt, att ganska många och ofelbart de betydligaste af Stadens fasta Egendomar äro för allmänna och municipala behof oumbärlige, så att endast omkring £ af dessa är att anse såsom en kapitaltillgång, användbar till gäldande af de skulder, för hvilka Stads-Kassan häftar. Finska Tolagsmedlen hafva utgjort följande belopp: Summa B:ko R:dr 80,919: 2. — Deraf har utgått: Enligt Kongl. Bref ven den 3 December 1828 och den 16 Februari 1838, till Kongl. Lazaretts-Direktionen 10,000 R:dr årligen i 4 år, och 2,827 R:drl7 ^ sk. i afräkning å anslaget för år 1847 42,827: 17._ Enligt Kongl. Brefvet den 26 Febr. 1839, bidrag till förbättring af Polisbetjeningens löner, 6,600 R:dr årligen under 4 år ... 26,400: Enligt Kongl. Brefvet den 21 Dec. 1839, till aflöning åt en Registrator i Stockholms Kämners Rätt, för 4 år .3,313:21.— Enligt Kongl. Brefvet d. 21 Sept. 1842, till Svenska Trädgårdsföreningen, bidrag till hyra från den 1 April 1843 till den 1 Oktober 1845 . Vid 1847 års slut i Stadens Kassa innestående öfverskott, hvaraf Drätsel-Kommissionen, enligt Kongl. Brefvet den 8 December 1846 uppburit 5,842 R:dr 3 3 sk., eller hela 1847 års uppbörd, till ersättning för dess utgifne bidrag till Polisbetjeningens löneförbättring 74,540: 3 8. 6,378: 12. — Summa B:ko R:dr SO,919: 2. 69 Rörande Hamnoch Brobyggnads-Fonden, hvars förvaltning, enligt Kongi.
Det i den första invändningen framstälda förhållandet anser jag icke hafva någon annan påföljd än att det blifver lättare för studenterna i Upsala att komma hit, för att under några dagar studera härvarande rikhaltigare bibliothek och samlingar och söka förströelser, men att ingalunda föreläsningarne i Upsala derigenom kunna blifva af nytta för de studerande i hufvudstaden. 28 Den 3 Januari. Den billiga lefnadskostnaden i Upsala är blott en chiinére; för den som vill lefva i tysthet och nöja sig med en lägenhet i 4:de våningen, blifver det vida billigare att vistas i Stockholm, ty, likasom bildningen blifvit monopoliserad i ett par småstäder, hafva äfven borgarne i dessa städer tagit sig monopolium på att beskatta dem, sorn måste uppehålla sig vid akademien. Man kan i Stockholm blifva inackorderad för ett par tre hundra rdr om året, men detta låter sig icke göra i Upsala. Ett annat argument för ett universitets förläggande i hufvudstaden är att praktiken icke bör åtskiljas från teorien, såsom nu är fallet; de Hofrätts-ledamöter, som här finnas, kunna väl intyga, att när de unga juristerna komma in i embetsverken, sakna de all praktisk bildning. De juridiska, estetiska och national-ekonomiska vetenskaperna måste ovilkorligen kunna bättre idkas bär än i Upsala; samlingarne i hufvudstaden äro i alla rigtnirigar bättre och rikhaltigare än i Upsala, så att studierna skulle här ansenligt underlättas för dem, som söka spelialkunskaper. Hufvudstadens folkmängd är äfven så betydligt större än Upsalas, att såväl ett större antal familjer finge åtnjuta den fördelen att behålla sina söner hemma och slippa skicka dem till en annan ort, der lefnadskostnaden dessutom är högre, sorn ock att ett större antal studerande korame i tillfälle att erhålla så kallad akademisk kondition. Om vi nu antaga att hufvudstaden inverkar på det öfriga landet, så är det ju tydligt att denna inverkan blifver större, om en akademi blifver anlagd i hufvudstaden. Det är en känd sak, att lärdom icke medför hvad man kallar bildning.
Pen sion s-staten för civile embetsoch tjenstemän Pensions-staten för civile embetsoch tjenstemäns enkor och omyndiga barn Pensions-staten för militäre embetsoch tjenstemäns, samt under-officerares enkor och omyndiga barn . 20,000 15.000 23.000 Summa sjunde Hufvud-titeln r:dr b:co 63,000 Åttonde Hufvud-titeln. Allmanna och extra utgifter. Lyshållning för kronans hus i Stockholm 4,000 A c c o r d s - f ö r s k o 11 e r och ersättningar, är en titel, hvars föremål icke utur betänkandet till sista statsregleringen kan inhemtus, men synes vara af natur att ej oupphörligt behöfva fortgå, hvadan summan till StatsUtsk:s pröfvande här utföres med 6,000 Fångars skjuts, underhåll, rn edicamenter m. m. samt spinnhusen 245,000 Denna utgifts-post synes böra vara mera specificerad, då den stora anslags-summan snart villar omdömet vid den föreställning, att correctionshusen medtaga en alltför stor del af anslaget. Förhållandet lärer likväl vara att, jemte correctionshusen, pionnier-corpsen på Carlsborg och arbets-compagniet på Drottningskär äfven ingå uti samma summa. Att det s. k. corrections-systemet hos oss är alldeles förfeladt, lä- rer icke mera lida något tvifvel; och då R. St. vid sista riksdag begärde Regeringens uppmärksamhet å detta maktpåliggande ämne, till vinnande af väl grundade förslag, ej mindre till corrections-inrältningarnas bringande till ett med deras ändamål öfverensstämmande systeme, än lill minskning uti de fångvården vidlådande stora kostnaderna, hvilka till betydlig del torde utgå ifrån felaktiga författningar Wimle försvarslösheten; bör det vara att föraoo Den i Februari. moda, det Styrelsen meddelar Ii.
Jag ber då att få erinra derom, att då Electorerna måste sammanträda en h två gånger i hvarje vecka för att utse ända till 12 ledamöter hvarje gång, inträffar det verkligen, att man ofta, med matrikeln i hand, får tacka Gud, om man kari få de lediga platserna fyllda, om äfven med förbiseende måhända någon gång af sakeus fordringar för formens. Frih. Ehrenborgh: Frih. Boye har sagt, att remiss å motionen icke kan vägras. Jag påstår motsatsen. Sådant beror nemi. å ena sidan af Ståndet, huruvida det vill medgifva remiss, och å ilen andra af Hr Gr. o. Landlm. huruvida han anser motionen grundlagsvidrig och derföre' vägrar prbpos. å densamma. Vidare har jag intet att til - D eli 19 5e {> te ra ber. 217 Gr. Horn: Äfven jag önskade, atl motionen måt te förfalla, emedan en remiss deraf till Utsk. skulle innebära den opinion, som skulle de correctiv , hvilka i grundlagen och ordningsstadgan redan finnas, icke vara tillfyllestgörande. För min del skulle jag tro , att hvarje ledamot, som anmäler sig till erhållande af inträdespollett, har förbindelse att icke resa hort utan föregånget tillkännagifyande derom hos Landtm.; och skulle han icke göra det, är det hans skyldighet att föranstalta, det han så tidigt erhåller underrättelse, i händelse han blir vald till utsk:sIedamot, att han antingen kan afsäga sig förtroendet i nästföljande plenum eller ock får nöja sig med att underkasta sig följderna af uleblifvandet. Om personerna verkligen ärr» närvar, vid riksdagen, men likväl afhålla sig från Utskm, är det ordförandens fel, om han icke söker rätta sådant genott» anmälan i Ståndet. Correctiv finnas altså. En ledamot midtemot har synts vilja påstå, att .TI. o. Ad. vöre fullkomligt saklritt i afseende å de öfriga Ståndens klander.
Brefvet den 6 Maji 1826, inqvarterings-vérket, i stället för tillökningseller inqvarterings-tolagen, som upphört, erhåller i ersättning 33^i5o:delar af stadens allmänna tolag; att inqvarterings-verkets utgifter för år i832, deruti inbegripne jemväl hyra för Öfverståthållare-bostället samt onera och andra kostnader vid stadens enskilda caser»- lier för kommande och gående truppers inqvartering, uppgått till 77,864 Rdr i 1 sk. B:eo; att deremot tillgångarne för bestridande af desse utgifter varit: andel i stadens allmänna tolag 4°>685: i5.; fördubblings-Vagpenningar 2,2471 33. 2 > a%^t ^1US oc^ fastigheter x6,331: 4.2 •; afgift Stats.- samt Allm. Besv. och Qecon.-Vtsk. Betänkande N'.o 46- 2r af Borgerskapet till sistnämnde belopp, samt tillfälliga inkomster, hyror, interessen, m. m. 3,0^3: 415 eller tillsammans inkomst 78,668': 32, 3.;; samt att någon service-kostnad af staden icke godlgöres..
Om du blir inne, det skall jag hålla för alldeles ingenting! gick som ett eko genom sergeantens själ, och något så krossande för hans självkänsla, något så grymt och nedslående gjorde honom stum. Albert! fortfor hon, gick honom nära och tog hans hand ... misstag dig inte på mig, och undra inte. Om jag undantar de nätter hemma för länge sedan, då pappa ännu levde, mest uteblev, men stundom likväl kom hem och med mycket buller, slagsmål gunås och svordomar for fram till klockan fyra på morgonen, så kan jag försäkra dig, att det för övrigt alltid var så stilla om nätterna i vår verkstad, där vi sov, att inte det minsta glas bräcktes. Det är jag van vid. Men gå du gärna ut, bästa Albert; ty du finner kanske mycket i den här småsaken, och jag kan inte ändra dig. Nu måste han le, det kunde inte hjälpas. Han släppte hennes hand. Lika gott, svarade han, nu går jag åtminstone till en början ut att beställa hästar för morgondagen. Det förstås, att du nu skall gå! ja, inföll Sara hastigt, i morgon är det för sent att få allt i ordning: vi måste vara tillreds tidigt. Och du blir var du vill i natt, men tag kammarnyckeln med dig, när du går ut, att ingen annan i misstag kommer in: och säg åt jungfrun därnere, att hon inte behöver ta upp ljus, jag ser nog att lägga mig. Albert gick. När han stod i dörren, vände han sig om. Då stod hon mitt på golvet och neg: God natt, Albert, vi ser varann i morgon! Han bugade sig, slöt igen dörren och tog ur nyckeln. Obegripliga! lät det emellan hans tänder. God natt! vi se varann först i morgon! är det en inbjudning att återkomma i afton? Och likväl tycktes hennes allra första omnämning luta ditåt? Jag går och slår slag på gården. Han fullgjorde affären med hästbeställningen där nere och sade till Annette att inga ljus behövdes, men att kaffe skulle inbäras precis klockan sex på morgonen. Så spånslog han på gården för att träffa vagnar till sovställe. Men inga sågs. Av några uppstående tistelstänger, som han genom springor blev varse i lider, fann han väl tillgång på diverse herrskapsvagnar, men de var inlåsta. Han gick ned åt den sluttande gården.
Med nfslag å detta Utlåtande godkände Ståndet Doktor Collins ifrågavarande motion, JVs 186, i anledning af väckt motion om landshöfdingeresidensets i Göteborgs och Bohus län förflyttning från Göteborg till Uddevala samt anvisande af medel till derför erforderliga byggnader. Bifölls; och J\é 187, i anlednirg af väckt motion om anslog till inköp af de tomter och byggnader, som närmast omgifva S:t Lars och Drottens kyrkoruiner i Wisby. Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo och biföl/os Banko-Utskottets Memorialer: JV2 71, med förslag till förändring af 4:de § af lagen för Rikets Ständers Bank ; och JVJ 72, angående instruktion för Rikets Ständers Banko-Utskott vid nästa riksdag. S. D. Föredrogos ånyo och återremitterades Lag-Utskottets Betänkaoden: JVS 72, i anledning af motion om ändring al 2 och 3 §§ i 3 Kap. Kyrkolagen; och JV2 73, i anledning af motion angående giltigheten af Kongl. Brefven den 7 Juni 1733 och den 24 Januari 1740 i fråga om handräcknings meddelande för barns befordrande till dopet. S. D. Föredrogos ånyo ej mindre Särskilda Utskottets Utlåtande, JV2 3, i anledning af de inom Riks-Stånden gjorda anmärkningar och fattade skiljaktiga beslut i afseende å Utskottets Betänkande JVs 2 öfver Kongl.