Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
D;o för Nockeby brobyggnad 2,000: Summa 7,131: 1. 8. och då härtill läggas hos arbets-chefen för Nockeby brobyggnad innestående 2,299: 14. 10. uppkommer den uti ofvan meddelade tabell såsom kontant behållning ut balanserade summa .-. 9,430: 16. 6. De såsom oredovisade anslag i tabellen utbalanserade belopp utgjordes deremot af förskott för allmänna arbeten: till Konungens Befallningshafvande i länen 6,313: 35. 9. » sjön Tåkerns sänkning 410: 23. 3. » karteverk öfver norra stamleden af mellersta kanal-disriktet 1,432: 20. — » undersökningar 1,250: Summa 9,406: 31. — § 2. 1 likhet med hvad uti föregående revisions-berättelser iakttagits, meddelas härjemte den vid Styrelsens till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse fogade förteckning på de arbeten, hvartill Kongl. Maj:t under år 1856 beviljat stats-bidrag dels af de utaf Rikets Ständer särskildt anvisade medel, dels från riks-statens 6':te hufvudtitel och dels från handelsoch sjöfarts-fonden: Arbeten med understöd från riks-statens sjette hufvudtitel: Väglängd, sorn Beviljadt förbättras. stats-anslag. Alnar. Westerbottens lån: Vägomläggning från Öhrträsks kapell till Bjurholms kyrka 42,000. 4,666: 32. 121 — Vägbyggnads-fonden. Wester-Norrlands län: Vägomläggning mellan Forsse och Graninge bruk på sträckningen från Jemtland till Sollefteå 45,978. 4.000: — Jemtlands lån: Vägomläggning mellan Krånge och Byns gästgifvaregårdar i Ragunda socken 6,439. 2,066: 32. D:o mellan Byns gästgifvaregård och Wester-Norrlands lånegräns inom Forss socken 11,299. 3,933: 16. Gefleborgs län:
Jag skulle be, att med några få ord få framställa, ur hvilken synpunkt jag ser saken. 342 Den 13 Juli e. m. Gr. Spane har ganska riktigt yttrat, att ”hvar och en bör vara lika inför lagen” och det är just pä denna grund jag vill bygga. Mina motståndare hafva påstått, att, dä bränvinsbränning är förbjuden för alla, så bör den äfven vara det för pressjäst-beredarne. Skillnaden dem emellan ligger dock deruti, att då för bränvins-tillverkaren finnes en förfalln., sorn säger, att han får bränna bränvin under en viss lid af året, så vida K. M. icke sådant förbjuder, så har pressjäst-fabrikanten en bestämd licens uppå att få tillverka bränvin just under den annars för tillverkningen förbjudna tiden. Derigenom har han kommit i samma ställning som hvarje annan näringsidkare, sorn fått patent pä en bestämd tillverkning under en bestämd tid. Nu påstår jag, att pressjäst-beredarne skola fä åtnjuta samma skydd och samma rätt som alla andra näringsidkare. Om man icke respekterar näringsidkares erhållna rättigheter, hvarthän skall det då bära? Hvem skulle då våga nedlägga något kapital på en näring? Huru skola våra näringar kunna upbfomstra, om ett sådant osäkerhets-tillstånd råder? Jag tror således, att den föreslagna skrifvelse» skulle kunna föranleda till eli ganska vådligt prejudikat oell man kan icke påslå, alt landet är uti en sä nödställd belägenhet, ali de enskildte mäste upoffra sina lagligen undfå ngn a rältjghetet för det allmännas bestånd. Frih. von Kraemer, Rob. Fredr.: Jag vill icke ingå i något bedömande, huruvida K. M. bör indraga licenserna för de 7 pressjäst-beredarne eller icke. lag vill endast till R. o. Ad, hemställa, huruvida det är skäl att frångå Ståndets en gång fattade beslut, för att tillvägabringa en underd. skrifvelse, som kanhända icke förr än efter en månads förlopp kommer K. M. tillhanda, hvarefter endast en mindre tid återstår för pressjäst-beredarne alt bedrifva denna handtering pä samma sätt som hittills.
Utskottets tanke har en hitintills lyckad erfarenhet för sig; den motsatte är ännu problematisk; och skulle deruti ligga ett ganska möjligt misstag, kan det föga markas före den stund, då felet visar sin verkan och ej mera kan hjélpas. Då Banco-Utskottet nu öfverlemnar frågan i hela dess vidd till de Respective Ståndens bedömande, sker sådant med det vördsamma förbehåll å Utskottets sida, att som denna del af BancoFörvnltningen, enligt de af Riksens Högloft. Ständer vid Bankens första inrättning stadgade och af Konungen till obrottslig efterlefnad bekräftade grundförfattningar, alltid ansetts böra under tysthet bevaras, hvartill nuvarande Banco - Utskott äfven iDen i 9 Eutin äfvén nied liflig Ed sig förbundit; anser Utskottet sig, i händelse Riksens Höglofl. Ständer pröfva de föreslagne Uppgifter nödiga och nyttiga för deras B.ihco-Verk, ej kunna förr lemna dem, an Utskottet sjelf blifvit befriadt från Eds-förfundelsén och såmedelst berättigadt att derefter lämpa sina Instructioner för Bankens Tjenstemän, sorn under en lika förbindelse utöfva deras sysslor. Utskottet miste i sådant fall åtnöjas, att uti bestämd befallning för dess åtgärd äga ett försvar för följderna af em inesure, som Utskottet afstyrkt och ännu en gång vigar vördsammast afstyrka. Om åter Rikséns flöglofl. Ständer skulle lemna bifall åt Utskottets mening, underställes lika vördsamt, om icke till framtida efterrättelse tillika borde städgas ofch förklaras: att under den BancoFörvaltningen åliggande tysthet endast inbegripes Bankens reela Fond, beloppet af dess skulder och fordringar, oell sådana för hand varande operationer, hvilka genom upptäckandet kunde motarbetas eller försvåras. Banco - Utskottet inskränker således tysthets löftet inom de gränser, sorn hvarje enskild klok och omtänksam man i sina handlingar alltid iakttagit, och äfven hädanefter ofelbart iakttager, för att med någon säkerhet kunna hoppas framgång i sina företag.
S, D. Remitterades lill Stats-Utskottet: i:ö Erie Anderssons, från Westerås Län, Memorial, angående de till Upsala Akademi donerade Hemman och deras inlösande till Skatte ra. m, p.:o Talemannen Hyckerts, Olof WiekStröms, Eric Mörtbergs oell Johan Jacob Ruthberg;®, från Norrbottens Län, Petter Anderssons och Börie Börjessons, från Hylland, Motioner, angående Krono-fisken i allmänhet, deras mer och mindre skadeliga inflytelse på Fiskerierne i vissa orter, och några dylika lägenheters inlösen till Skatte, Stats-, B a 11 c o - samt Ali m ä n n a Besvärso c h E k o n o m i - U t s k o 11 e.n : Carl Hinricsson Bergmans, från Gefleborgs Län, Memorial, augående inrättande af Socken-Magasin, Statsoch La gUtskotten: Pehr Pehrssons, från Blekinge Län, Memorial, angående särskilde Brottmåls-Domare der i Länet, hvarmed öfrige Fullmägtige från Blekinge, jemte Nils Håkanssons från Christianstads Län sig förenade, L a gU t s k o 11 e t: Nils Håkanssons, från Kronobergs Län, Memorial, angående minskning af Nämnde - Protocolls-Utdrag. i 9.q3 mäns antal, vid Lagmansoch Härads-Rätterne. Bevill n in g sUtskottet: Petter Jonssons, från Skaraborgs Län, Memorial, angående eftergift i Bevitlningen för den fattigare delén af Allmogen i nämnde Län, som sistlidet år lidit af missväxt. Allm. Besvärsoch Ekonomiutskottet: 1:0 Nils Håkanssons, från Kronobergs Län , Memorial, angående fri handel med Jernsmide. 2:0 Gustaf Larssons, frän Stockholms Län, Memorial, angående Allmogens befrielse, ifrån så kallade Torgoch Renhållningsafgiflen i Hufvudstaden. Från Högloft. Ridderskapet ock Adeln. S. D. Remitterades till Statsoch Banco-Utskotten: Kongl.
Men hr Wirséns diktarstorhet är icke af det tendentiösa slaget, och hans begåfning ligger på ett helt annat fält än det der han sjelf förmodligen anser den ligga. Man skulle med kännedonr om hans åsigter vänta att finna honom mest hemmastadd och mest inspirerad, när han behandlar dc ämnen, som hans partisinne glöder för och som ega hans förstånds hela sympati, men ett större misstag än detta kan man knapt begå. Det kyliga och kalla i sådana stycken som hans tillfällighetsdikter vid en eller annan högtidlighet, der retorisk stät skall utvecklas, är påfallande, och han använder här fåfängt både sporre och betsel för att göra Pegasen villig, det ädla djuret vägrar emellanåt att lyda och alla diktarens ansträngningar äro fåfänga. Hr Wirséns styrka ligger icke heller enligt vårt förmenande i det svärmiska drömmeri, åt hvilket han skattar så ofta, undantagsvis med ganska vackra verser, vida oftare ined ganska medelmåttiga. Man skall hvarken finna perloma bland hr Wirséns dikter i de blandade dikterna eller i de religiösa. Till sin höjdpunkt kommer diktaren först i minnesbilderna. Dermed skall icke förnekas, att vissa af de blandade dikterna höra till skaldens bästa, men det är just sådana, i hvilka han besjunger i naturen, hvad han i lifvet drager i hämad emot, t. ex, i » blå dagrar », der det heter: Lekfullt trots och helsa blandas i hvar yster flägt i dag, en oandlig glädje andas man i hvarje andetag.Det är tyvärr blott i naturen, hr Wirsén vill erkänna, ^tt trots och helsa kunna blandas. Erkände han, att detta kunde ske i lifvet såväl som i naturen, skulle man säkert af hans hand kunna vänta sig lifsmålningar lika friska som denna naturmålning. Äfven bland de religiösa dikterna nekar jag visst icke, att det fins vackra saker. » Palm och törne » är till och med mycket vacker och i » frid vare Eder » har dik• taren nått, hvad han åsyftat, i fullaste mått. Men bland dessa religiösa dikter hittar man också på sådana, under hvilka man icke väntat sig hr Wirséns namn, och totalintrycket af dem är icke något oblandadt godt.
Dessa undervattens-minor, som jag då föreslog, kunna nemi. utläggas vid alla hamnar och vigtiga inlopp, der en fiende kan intränga. FIr von Francken har anhållit om bifall till sin motion. Ett dylikt bifall kan väl svårligen nu lemnäs, då saken befinner sig i ofullständigt skick. Utsk:t är nemi. skyldigt att utreda frågan; men en sådan utredning har här icke skett. Jag har i min motion t. ex. uppgifvit att utom det sund, som af fästningen försvaras, finnes vid Waxholm tvenne andra. Enligt min tanke hade väl Utsk:t varit skyldigt att efterfråga, huruvida denna uppgift varit riktig eller icke. Då Utsk:t ej heller tagit i skärskådande något af de yttranden, som här fälldes, hvilka jemväl blifvit remitterade, och hvaribland befunnos yttranden af 2:ne Konungens rådgifvare, samt då grundlagens föreskrift tydligen afser, att de skäl, som under diskussionen blifvit afgifna, såväl för, som emot motionen, skola komma till Utsk:ts kännedom, innan Utsk:t företager frågan till slutligt afgörande, torde häraf följa, att Stats-Ufsk:t genom sitt handlingssätt visat prof på en maktfullkomlighet och ett förakt för R. o. Ad., som icke får lemnäs oanmärkt. Då jag af denna anledning på det lifligaste får protestera mot ett sådant grundlagsvidrigt sätt att gå tillväga, anhåller jag om återremiss; uttryckande jag tillika den förhoppning, att R. o. Ad., som måhända befinner sig nära gränsen af Den 2 December. 373 sin politiska tillvaros slut, åtminstone måtte lemna åt sina efterkommande det arf att hafva bevarat grundlagens helgd. Hr Brakel, Mauritz: Jag har vid detta tillfälle ingalunda någon rättighet att förundra mig öfver att Hr Sjö-Ministern icke begärt något extra anslag till flottans ökande. En sådan begäran skulle nemi. å hans sida hafva rit att handla alltför mycket inkonseqvent, ty, så vidt jag kan se, var, när den 5:te hufvudtiteln afgjordes, den politiska himmeln icke ljusare än nu.
April månad företaga den sålunda nödiga resan till utrikes ort, utan hinder deraf, att rättegången icke derförinnan hunne afslutas, samt Herr Justitieombudsmannen niedgifvit och RiksRätten bifallit denna anhållan; så bortgingo parterne, och RiksRättens Herrar Ledamöter åtskiljdes kl. 12 på dagen. In fidem J. A. C. Quensel. 389 PROTOKOLL, hållet i RiksRättcn i Stockholm följande dagar år 1842. Den 14 Mars. Närvar anele: Ordföranden, Herr Presidenten samt Ledamöterne: Herr Presidenten Chefen för Förvaltningen af Sjöärendena, Herr Konter Amiralen Herrar JustitieRåden Herr Vice Amiralen Herr GeneralLöjtnanten Herr HofRättsRådet Herr KammarRådet Herr KommersRådet Herr KrigsRådet Herr StatsKommissarien Herr Arn i rali tetsK a mm ar Råde t Herr BergsRådet Friherre Cederström. Westerstrand. Kreuger. Themptander. Stråle. Isberg. och Nordenstolpe., Coyet. Lorichs. Sköldberg. Fägersten. Leyonmarck. Branting, af Tuneld. Widin. Tribler. För Herr Justitieombudsmannen Landin, Herr f. d. StalsRådet Poppius och f. d. SlatsRådet Herr Friherre von Schulzenheim, hvilka i förmaket sig infunnit, de två sednare å egne och öfrige Svarandernes vägnar, hade undertecknad uppläst Protokollet lör den 7 i denna månad; och sedan detsamma jemväl blifvit justeradt inför RiksRälten, förekallades bemälRiksRättsHandlingarj S.-te Häflct. STOCKHOLM, tryckt nos u, s. hjkrta , 1842. 390 de Parter och tillkännagåfvo, det de emot berörde Protokoll icke hade något att anmärka; hvarefter, då något i rättégångéh nu ej förekom, parterne förständigades, alt deras vidare inställelse kom att bero på skeende kallelse, den de såledés égdé äfvåktft. Afträdde.
Med bifall till hvad Utskottet yttrat, hafva Borgareoch Bonde-Stånden ansett myntning af J-örestycken icke. böra ega rum; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Pregte-Ståndet beslutat, att kopparmynt om \ öre Riksmynt bör präglas och, lika med 2- och l-örest,yckena, utmyntas efter 600 Riksdaler Riksmynt per skeppund myntmetall viktualievigt. Derest hvarken Ridderskapet och Adeln eller Preste-Ståndet skulle frånträda detta sitt beslut och instämma i de öfriga Riks-Standens, föreslår Utskottet, att följande omröstning i förstärkt Banko-Utskott, mätte anställas, nemligen: Den sorn anser frågan om utinyntning af j-örastyck en böra förfalla, röstar Ja; den det icke gör Nej. I Bart ko-Utskottets Memorial, M 60. 3 Vinner Nej, besluta Rikets Ständer, att kopparmynt om ^-öre Riksmynt bör präglas oell, lika med 2- och 1-örestyckena, utmyntas efter 600 R:dr Riksmynt per Skeppund myntmetall viktualievigt. Den af Utskottet föreslagna rubrik på Författningen, så lydande: “Förslag till allmänna räknesättet i handel och vandel samt vid bokföring, äfvensom till utmyntning af silfver och koppar" är godkänd af Borgareoch Bonde-Stånden, men har af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet ansetts böra sålunda förändras: “Förslag till allmänna räknesättet för penningar, äfvensom till utmyntning af silfver och koppar." Utskottet får, för det fall att Ridderskapet och Adeln eller Preste-Ståndet skulle vidblifva denna sin skiljaktiga mening och icke vilja i de öfriga Riks-Ståndens beslut sig förena, föreslå denna voterings-proposition för fragans afgörande genom förstärkt Banko-Utskott, nemligen: Den som anser rubriken på Författningen böra erhålla den lydelse Utskottet tillstyrkt, samt Borgareoch Bonde-Stånden antagit; röstar Ja; den det icke vill Nej.
Wid en förliknings, Rätt skulle jag likwäl tro. att hwarken ett långt eller kinkigt Protocoll behöfde föras, utan att det förnämsta berodde derpå akt, sedan förening Parterna emellan more träffad, Uppsätta ett förliknings-instrument. svin jag wäL tror more möjligt att frambringa, om förliknings» Domarena, och till och med en medelmåttigt skicklig protocollist, lutade deras hufwuden tillsammans; och jag önskade att först allmänna nyttan och sedermera niöjeligheten af Förliknings-Domstolarnes inrättning k öfrigt more sa lätt att »verkställa och inse, svin jag tror att minsta hindret deremot skulle ligga deri Stt fä en protocollist. Härunder äkerkvm Deputakionen, och förmaldte, det Präste-Ständet förklarat sig redan hafwa öfwer Banco-Saken fattat ett Beslut, i följe hwaraf det ej widare derwid kunde lägga hand, och att Borgare» och Bonde.Standen ännu icke hade till granskning företagit Banco-Utskottets Berättelse. Anmältes och infördes en Deputation ifrän det Hederwärda Bonde-Ständet, anförd af Riksdagsman - z6 Den 2 November. mannen läLkan kerston ifrän Jönköpings Lätt, hwilken lillkannagaf, att Bonde-Ständet till alla delar instämt i Ridderskapet och Adelns Beslut, att ifrän Banco Utstottet infordra berättetse rörande r8oz ars Banco revision. Deputationen afträdde behörigen beledsagad. 8rlhevre 8taöl von Illollkein, (lorllt?! kuctVIZ: Janne det jag beklagar, att pä ett sa Patriotiskt och »välmenande project, som det af FörlikulngSDomstolarS inrättande, icke näqot afseende blifwit gjordt, får jag äfwen, wid Lag Utstottefs Betänkande göra nägra anmärkningar.
Jag kan äfven ej annat än yttra min tillfredställelse deröfver, att en så stor del af Utsk:s ledamöter, ehuru ej dess pluralitet, upptagit det förslag, som jag vid sistförflutna riksdag framställt, nemi. alt tilt myntenhet antaga värdet af £ r:dr r:gs och fördela densamma i 100 delar, hvilka skulle i värde så nära motsvara våra styfrar i riksgälds, att de kunde ulan olägenhet dermed förvexlas. Detta förslag har nu ånyo blifvit framstäldt af Ilr Gripenstedt i dess reservation, och der så fullständigt utveckladt, att det vore öfverflödigt att utförligt motivera detsamma. Jag lager mig derföre blott friheten att nu i 124 Den 12 October f. m. form af anmärkmr, dels mot Utsk:s betänk, dels emot de yttranden, som af åtskilliga ledamöter bär blifvit afgifna, i vissa delar yttra några ord. Hvad försl sjelfva frågan angår, hvilkendera af de föreslagna myntenheterne, nemi. 1 r:dr r:gs eller r:dr, skulle medföra de största fördelarne, sä anser jag mig böra nämna de bufvudsakliga grunder, hvilka hafva ledi mig lill den åsigten, alt ,} r:dr skulle vara den fördelaktigaste. I de liesta läll instämmer jag uti hvad Hr Gripenstedt i sin reservation anfört, och vill således ej med återupprepande deraf upptaga ii. o. Ad:s tid, och är det blott i ett afseende, som jag anser mig böra tillägga några ord. Det bar af Frih. Palmstjerna blifvit anmärkt, att ett af de skäl, som af Hr G? i pellstedt blifvit aufördt för antagandet af denna mvntenhet af 24 sk., nemi. som skulle samma myntenhet hafva något inflytande på prisen, ieke vore riktigt, och jag delar derutinnan Frih. Palmsljeruas öfvertygelse, alt myntenhetens storlek är utan något medelbart inflytande på prisen.
Bankens odisponerade kapitalöfverskott eller disponibla vinst kan nemligen endast sökas på 2:ne ställen, nemligen i beloppet af de obligationer, Banken utöfver det i 2I5:de §:n föreskrifna normala innehar, samt i skillnaden mellan den efter 122 § beräknade sedelstocken och dess maximibelopp. Genom att räkna antalet af Bankens obligationer får jag veta det ena beloppet; genom de såkallade halfårsuppgifterna, hvilka inom en månad efter halfårets utgång böra vara utgifna, får jag veta det andra; genom bådas addering får jag veta beloppet af Bankens disponibla vinst. För att visa huru man äfven på denna väg kommer till samma resultat, som här ofvan, vill jag gå äfven denna väg; Summan af de obligationer Banken utöfver de i § 2i3 omnämnde innehar utgör enligt Utskottets uppgift 1,616,892. Enligt halfårsuppgiften för den 51 December 1853 utgör skillnaden mellan den beräknade sedelstocken och dess maximum 526,878. Summa B:ko R:dr 2,143,770. Vid halfårsuppgiften bör likväl anmärkas, att under rubriken »obegagnade andelar af kreditivoch låneförlag» är den till Filialbankerne anvisade fond endast upptagen till det belopp, den vid Bill. lill R. St. Prot. 1853 & 1851. 6 Sami. 1 Afd. 8 Haft. 3 18 Banko-Ulskollds memorial, Jtä 28. ärets slut utgjorde, eller 1,280,000 R:dr och ej till livad den nor' malt borde vara och nu i sjelfva verket är, eller 1,.500,000 R:dr. Häri genom ökas de obegagnade kreditivoch låneförlagen med 220,000 R:dr, hvarigenom skillnaden mellan den beräknade sedelstocken och dess maximum minskas med denna summa. Fråndrages sålunda dessa 220,000 R:dr från 2,143,770 R:dr, så får jag Bankens disponibla vinst lika med '
Oeconomie-Utskottens Utlåtanden N;o 4> i anledning af gjorda anmärk - Fröt, Utdri d. 13 dug. 1834» ningar vid UtskottensBetänkande. RT:o 2, i fråga om Jagt-béviUning; tili praeinier för rofdjurs dödande. S. - D. Föredrogs ånyo BancoUtskottets JS'.o 2 1, - Berättelse, om Bnncofullmägtiges åtgärder och iorvuitidilg ];å det licia efter näStfoi liutné Riksdag; Ståndet, soni d öfrigt gillade och biföll alla punkter, Förklarade vid Ari. C mom. 4 angående Bänco'*Disöont-verkéts■ Tjenstemän ti lagd ärlig disér edion, vid Art.
Wahlström. - 371 - Hernösands stifts Konsistorii underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid stiftets byggnads-kassas räkenskap för år 1858. Stormäktigste, Allernådigste Konung! Till åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts befallning att inkomma med underdånigt utlåtande i anledning af de anmärkningar, sorn Rikets Ständers Revisorer, vid granskningen af stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1858, gjort vid Konsistorii redovisning för Hernösands stifts byggnads-kassa för nämnde år, får Konsistorium härmed i underdånighet afgifva följande förklaring. Hvad först beträffar den af Revisorerne gjorda anmärkning, att i byggnads-kassans räkning finnes afförd en post å 6,000 R:dr Runt såsom bidrag till en. skolhusbyggnad i staden Umeå, utan att utdrag af Konsistorii protokoll för den dag, ifrågavarande utbetalning beslöts, blifvit räkenskapen bilagdt, får Konsistorium i underdånighet anföra, att då denna utbetalning grundar sig på Eders Kongl. Maj:ts föreskrift i nådigt bref den 12 Februari 1858, att till uppförande af ett nytt skolhus i Umeå ett bidrag af 15,000 R:dr Runt, motsvarande af den beräknade kostnaden, skulle utgå från stiftets byggnads-kassa, Konsistorium ansett sig böra i mån af behof under skolbyggnadens fortgång medlen öfversända, utan att för hvarje gång derom fatta särskildt beslut; och får Konsistorium, för att styrka utbetalningens befogenhet, härhos i underdånighet vidfoga utdrag af förenämnda Kongl, bref samt af Konsistorii beslut under den 14 Juli 1858.
Jordabalken, att den Bördeman, Widerbo eller Nabo i Staden, som will hafwa förwarad sin Börd och lösningsrätt, åligger, att i likhet med hwad för Bördeman a Lander stadgat ar, icke allenast Bördeskilling i Rätten nedsätta, utan jamwäl lagligen instämma Köparen inom den tid, räknad fran z.dje Uppbudet, nystnämde LagenS rum i desta särskildta omständigheter utstaka. 9:0 Af de grundade anledningar, Herr Justita Ombudsmannen uti dest Berättelse anfört angående den, enligt nu gällande författningar, i gröfre brott, mål stadgade dubbla hemställning, får Laa - Utskottet hos Riksens Högloft. Ständer wördsamt förestå, det stte Momentet af rzvz ars Leuterations-bref mätte upphäfwas, samt att uti alla de mål, som uti vfwannamnde Moment aro uppräknade, äswensom Brott emot Majestätet, hwarom Kongl. Beefwet d. 4 April >827, stadgar, och enligt hwilka föreskrifter Hof, och Öfwer-Rätter såsom förste Domstol böra till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning hemställa sitt Utslag,innan detsamma får utfärdas, bcmälte Hofoch Öfwer-Rätter matte efter fulländad ransakning hädanefter fa genast utfärda deras Utslag, och i öfrigt dermed förfara pa sätt 2g:de puncken uti Kongl. Förklaringen af den 2z:dje Mars ,827 vin lifssaker föreskrifwer, hwaremvt Lag-Utskottet anser, dels att wid Leuterations-rätten bör förblifwa i dest närwarande skick, intill dest BrottmalsLagarne hunnit i det hela öfwerses, och dels att da nyst abervpade 2y:de punct af 1807 ars förklaring förordnar, att Hof-Natts Utslag, hwarigenom naSon är ansedd saker till döden, ma ej werkstallas, utan 4Zr Den z Junii utan stall warda Konas.