Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 232, i anledning af erhållen ålerremiss af Utskottets, under fbo 96, afgifna Betänkande. Trot. ZJtdr. d. 1Q Aug1840 • 533 N:o 233, i anledning af återremtss å Belänkandet N.‘o 153. Lades till handlingarne. N:o 234, med förnyad t summariskt förslag öfver Stats-regleringen. Faun Ståndet icke fordra någon åtgärd. N:o 236, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Betänkande N:o 120. Med afslag af Utskottets Betänkanden, beviljade Ståndet, för sin del, Landskamererare!!, Kammar-Rätts-Rådet S. Lindberg, eftergift från all ersättnings-skyldighet i och för den af Kronofogden Hofling åsamkade balance. N:o 237, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Betänkande N:o 157. Lades till handlingarne. N:o 238, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Betänkande N:o 164. Lades till handlingarne. N:o 239, i anledning af Kongl. Majrts Remiss å Bokhållaren Stures underdåniga ansökning om pension. Bifölls. N:o 240, i anledning af Kongl. Maj:ts Skrifvelse, angående pension åt Amiralen G. af Klints enka. Bifölls. N:o 242, Förstärkta Stats-Utskottets memorial, angående verkställd omröstning, till följd af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut uti de frågor, som upptagas i Stats-Utskottets memorial N:ris 134, 179 och 180. Lades till handlingarne. N:o 243, i anledning af dels Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå LandtbruksAcademiens underdåniga memorial, angående pension för aflidne Agronomen Stephens enka, samt dels erhållne återremisser å Utlåtandet N:o 63, 18 punkten. Bifölls.
Dock — jag som många andra Har mycket ovett fått, Och värst plä ' de mig klandra, Som alltid hafva brådt. Ej mer jag nu törs säga, Ty du nog väl förstår, Man måste orden väga, Att ej jag skämmas får. Men för att artig vara En hjälp jag nu dig ger, I åtta runor bara Jag här så grant mig ter. S S * •SU t » j » O oa M Cot ?- * Ja, småord sedan vi måste ha, Som logogryfen må lösa bra. P ° S Ett ord som klingar af lif och hopp. • * S B 9d » w gÄ sr 3 2 o — 8 tiff &amp; se sr S b tr o Hvad stiger ofta ur jorden opp? Hvad vållar ofta i sår förtret? Ett reningsmedel, hur heter det? Hvad som i vattnet sin tjänst ju gör. Ett verktyg sedan som väsen för. Så ibland orden vi ha en färg. Hvad finnes sedan på stora berg? Hvad som man alltid får se i skogen. Gymnastik&lt;c# och Och något annat som finns på logen. Hvad i ett yrke är bra att vara. Hvad är för fisken en gruflig snara? Hvad gör man sedan båd ' höst och vår? Hvad i november nog mången får. En plats ej sällan för dam och skräp. Hvad mången blifvit på tal om Hvad uti » Idun » man brukar få. Ett träd som bladena dallra på. Hvad man i hemmet till prydnad har. Hvad mången söker i all sin da ' r. Hvad » humbug » alltid man kalla bör. Hvad blifver ofta af djur som dör? Ett rofdjur fruktadt i alla tider. Ett ting på vågen så lätt det glider. Hvad handskar alltid ju böra vara. Små bakverk sedan, så tunna, rara. Ett öknamn fult, mången bruka plär. En fågel sedan och stolt den är. I Österrike vi ha en stad. Idun Stockholm. Muns N:r 21 (544) Prenumerationspris pr år: Idun ensam _ _ kr. Iduns Modet., fjortondagsuppl. » Iduns Modet., månadsuppl _ » Barngarderoben _ _ » Fredagen den 27 maj 1898. — Allm. telef.
Lån mot hypothek af löpande förskrifning eller accepterad invisning utgifves icke å mindre summa än 4,000 R:dr Riksmynt samt mot hypothek af publika papper å lägre belopp än 200 R:dr Riksmynt, eller annorlunda än å hela tiotal riksdaler derutöfver. 32 :o. Högsta tillåtna skuldsättnings-beloppet, för hvilket någon såsom låntagare eller acceptant får blifva häftande, deruti ej inbegripet hvad han kan vara skyldig i egenskap af trassent, endossent, hypotheks-utgifvare eller löftesman, eller i och för kassa-kreditiv, eller mot pant af vågförda effekter, må icke öfverstiga 200,000 R:dr Riksmynt. Ranko-reglementets stadganden, rörande utlåning mot pant af vdgförda effekter, igenfinnas under §§ 144—153. Jemlikt 146 § är betalningstiden för belåning af stångjern m. fl. effekter å Stockholms och Götheborgs vågar utsatt till den 15 November och för lån emot dylik pant, liggande å andra vågar inom Riket, till slutet af Oktober månad året näst efter det, då lånen blifvit utgifna; dock skola, enligt 150 § moro. 1 litt. d) vågattester öfver effekter å först nämnda vågar, såvida de derå utgifna lån icke under tiden varda inbetalda, inom 12 månader från deras utgifningsdag på det sätt förnyas, att ett ytterligare genom låntagarens försorg anskaffadt bevis af vågbetjeningen derom, att panten finnes i behåll och att derför ansvara?, till Banken eller Låne-kon - 46 Banko-Utskottets Betänkande N:o 37. toret i Götheborg aflemnas.
Alla oswannänmde rwanne ämnen skure l stte>igen med en tillämpning således kunna uttryckas 0^"OI-.Ist8 X II löegni lprLkectus L Restitutor 7g örlarrst. öloronafrts Luscia R.eX29^furrii XlDoMIX. F' ii Swea med en Lager och med en Lljeq mst i hände». Östver^riften. Suecia <7orrectio re^iiuini rsn-rleerss. A stallet för renalcens Linnde >valj's Luinema elter rskecta och i stabel för corrsctL, icsormatv, samt all underkastas Kongl. Wik - Den 28 Februari!- 1527 Vitterhets« Akademiens pröfning. Om KröningsMedaljen blifwer serstild, sä kunde åtminstone Nevoiuston och Fred pä en Medalje uttryckas. Nägot snart beslut bör tagas, efter som wär sörträffeliga Medajlleur 6ranäel arbetar ej mindre längfamt an utmärkt wäl. Grefwe Dolma ^u§ust. Hwad den warda Ledamoten nu behagat anföra lackes wara alldeles af samma bikaffenhet, som den Medailte Herr Of-versie kerzlrman för någon tid sedan föreftog. Jag sär hstwio allenast den äran erindra, att jag tog niiz den friheten dä anmärka, mr Bewillningen först borde wara afgjord, emedan wi annars ej kunde weta, hwad penningar wi hade, att kunna flä en Medailte.
Det torde derföre böra stadgas, att i sådant fall, Ordföranden genom lottning bestämmes. Genom värdering och de6S pröfning af Jury Uppstår uppehåll för varuägaren, som derigenom ofta kan bli lidande. Till förekommande häraf, anser jag det stadgande vara tjenligt, att, om värdering klandras, varuägaren får disponera sin vara, emot det han erlågger Tull efter def åsatte värdet och ställer borgen för, eller dö - i ben ii Augusti J, m. ponera Tull efter 10 procents förhöjning, då derefter Juryn med Ja, kunde fastställa det af Värderingsmånnen åsatte värde och med Nej, detsamma med 10 procents förhöjning. Den föreslagna inskränkningen , att införsel af alla hittills förbudna varor endast skulle tillåtas till de StapfIstäder, i hvilka Tulluppbörden, enligt 1821 års bokslut uppgått till, med Lotsoch Båkafgifterne inberäknade, minst 14,ooo R:dr Banco, torde böra försvinnaI en Stapelstad med utrikes handel, skall nödvändigt någon Tullbevakning existera. År importen ringa , behöfver den ej vara talrik och kan dock hindra tullförsnillning, Skulle vissa Stapelstäder undantagas från rättigheten till införsel af alla varor, vore att befara, det Jurendrägeriet der befråm - Bilagor till PleniProtocollet för elen 111 Augusti eftermiddagen N:o 1. Herr dnkarsparre, Ingemar Augu/t:
Vid enahanda ansvar må ej heller under marknad bränvin i minut försäljas hos andra, än dem, som antingen ega rättighet att på stället utminutera bränvin, eller dertill hädanefter erhålla Konungens Befallningshafvandes i länet, serskildt för hvarje marknad, 62 Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. meddelda tillståndsbref, och hvilkas antal alltid bör blifva sa inskränkt, sorn behofvet möjligen medgifver. Dä vid marknad, auktion eller annan sammankomst bränvinsminutering med serskildt tillstånd eger rum, skall alltid den utminuterande med af Konungens Befallningshafvande utfärdadt tillståndsbref i original vara försedd, vid äfventyr, alt minuteringen eljest såsom oloflig anses. § '49. Beträdes någon, under den tid, han är under tilltal för oloflig bränvinsförsäljning, med fortsättning af samma förbrytelse, skall han för hvarje gång, lian derför lagföres, plikta det belopp, sorn för den olofliga bränvinsförsäljningen, efter dess serskilda art oell beskaffenhet, blifvit bestämdt. § 50. Den, som bevisligen försäljer bränvin till en person, hvilken redan är synbarligen öfverlastad, bote 10 R:dr första resan, oell sedermera 20 R:dr för hvarje gång, sådan förbrytelse förnyas. § 51. o A näringsställen i städerna skall, då minutering af bränvin der är tillåten, dörren icke vara läst: och må, vid ansvar, som för oloflig bränvinsförsäljning, utminuteringen icke annorstädes än i krogrummet företagas. På gästgifvaregårdar och andra tillåtna bränvinsminuteringsställen å landet må, då bränvinsminutering utöfvas, dörren till skänkrummet icke heller vara läst. § 52. Ej må någon, som utminuterar bränvin, ega rätt till utbekommande af fordringar för det bränvin, han sålunda utlemnat på räkning eller kredit. § 53.
Tidningar, tidskrifter och broschyrer uppbjuda allt för att omedelbart inverka på underhusflertalet i något visst syfte eller att dana och underblåsa en allmän mening så stark, att det ej skall våga att motstå dess påtryckning. Föreningsväsendet med sin starka organisation, med sina folkmöten i stora salar eller under bar himmel, där de moderna demagogernas vältalighet firar större triumfer än parlamentsledamöternas i Westminster och genomdrifva djärfva och hotfulla resolutioner, med sina imponerande demonstrationståg genom gatorna, med sina deputationer och adresser till makthafvande eller inflytelserike statsmän, gör å sin sida hvad det förmår i liknande afsikter. Särskild betydelse åt dessa agitationer ge en del gamla missförhållanden, som ej bortblåsts af någon revolutions stormvind och lemnats orubbade af det jämna framåtskridandet, såsom det högre prästerskapets inkomster, högadelns innehafvande af större delen af landets jord, som är ytterst lågt beskattad, och öfriga från feodaltiden härstammande privilegier, men framför allt den starka kontrasten mellan de högre klassérnas rikedom och yppighet och de stora massornas armod och elände. Ty man spårar i dem förebuden till revolutionära rörelser, och man tycker sig redan se den så länge befarade och förberedda politiskt-sociala statshvälfningen skymta fram i bakgrun-116 REAKTION MOT REPRESENTATIONSSYSTEMET. den och närma sig allt mer och mer, dubbelt fruktansvärd genom hvad som hos den kan vara berättigadt. Och så kan den här framhållna tillstymmelsen till » rent folkvälde », huru själftagen och oregelbunden den än är, komma att utöfva inflytande på besluten i underhuset. Hvad här framhållits om politiskt-sociala agitationer utanför nationalrepresentationens område kan äfven tillämpas på andra stater, där parlamentarismen kommit till full utveckling, såsom. Spanien och Belgien, liksom på dem, om hvilkadetta icke kan sägas trQts deras konstitutionella styrelsesätt, såsom Preussen, Österrike och vårt eget fosterland.
Ds hand» ungar likwäl, hwilka till samteliga Riks-Ständcn af» lämnas, såsom Konungens propositioner, Riksens Ständers-Urstotts beläakanden och förklaringar, samt de Protocolls Utdrag, hwarigenom Ständen meddela hwarandra sina bestin, stola icke i Proiocollen intaqaS, uran endast till sitt innehall korrteligen deruti ansöraS Deste handltngar trg-kas särskildt, såsom ett Bihang list samtelige Riks.Standens Prokocoll, och Ulgiswa under Expeditions Ulstottets upstgt. ^ §. 6r. Da wal till Konung eller Thron följare stall förrättas, äge Riksens.Ständer, att i Deras särstildte plena, genom allmän omröstning, wäija till en Nämnd as Sexton Personer för bwarje Ständ, med updrag, att wid förefallande stiljakcighecer emellan Niks-Stän» den, bestämma walet. Dagen ester, sedan Nämnden är wald, stride hwarje Ständ särskildt till wal as Konung eller Thronsöljare. Förena sig alla Ständen om en och samma Person, ware han utkorad. Oro Sländens röster delade emellan siere, asgöre Nämn» den; dock mä ej hos densamma komma under omröst» ning andre, än de, som fleste rösterne i bwarje Ständ erhällik; och wä ej nägvk Ständ flere än en Candidat framställa. Ledamöter af Nämnden, mä ej uteslutas frän ulöfningen af deras Riksdagsman na räll i Ständen; men träde tillsamman dagen ester den, dä walet i Ständen förrättadt är, och stiljes ej ät, förr än de fleste rösterne om en Person sig förenat. Omröst» ningen ibland Nämnden stall ste psr Lspitr, och med st t se sedlar, enligt det voteringssätt, som uti 5Z §. är sörestriswik. Hwar och en as
Nådiga önskan till mötes, som törslagen till de n^a aklönings-staterne hliivit i möjligaste matto uppgjorcle inom nu hekintliga 8tats-anslag, med den tillökning, som erfarenheten redan' förut visat vara af verkligt helmi pakallad; hvarförutan clen personella regleringeni het^dlig mon underlättats genom de virf (lan^Ii-Dxpeditionerns köiut liefintlige tjenstemännens ädagalagde heredvillighet att ätaga sig andra, till en del för deras fordna göromål främmande, hekattningar; i följd hvaraf helmkvet af anslag till serskilda läNe-ersättningar jemväl i hctvdiig Mon mins ka Is. I sammanhang ined 8tats-förslagen för Dandtoch 8jökörsvars-Departementens Lanxli-Dxpeditioner, hakva serkilda förslag äköen hlifvit u^isilättade till 8tater för de till nämnde Departement hörande <3ommandohxpeditioner, hvilka upptaga för: r hlxpeditions-Lhgf, arfvode , 4,800: —- — Vourage-penningar härunder inkegripne, 6 Adjutanter, arfvode» ä- 35o k:dr kor hvardera , . 2,100: - r Dä1t-8eereterar6 och kegistrator, arkvode ' 533: ,6. 1 dranslator, arfvode .. 200: —- «— i Vaktmästare d:o 366: Az. «— Lo»A/ 67.
13 förråd af sådana effekter, sorn till ett hastigt ersättande af, i krig uppkommande, förluster äro af nöden, skulle följande arbeten och kostnader under denna så kallade Öfver gangs tid blifva erforderliga, nämligen: Komplettering af bristande inventarier å de af nuvarande fartyg, som skulle bibehållas R:dr '137,003: Fullbordandet af fregatten Norrköping . , « 145,000: 3 linieskepp förändras till svåra fregatter « 800,000: 0 kanonslupar « 77,178: 12 ångbogseringsfartyg « 840,000: 6 seglande chefsfartyg , . « 71,436: 8 trossfartyg « 48,000: Fregatterne Josephine och Chapman samt korvetten Najaden, hvilka fartyg, såsom varande äldre och inom loppet af 10 år komma att utrangeras, således icke anses förtjena att lika omsorgsfullt och med jemförelsevis lika stor kostnad som de i godt skick varande krigsfartygen, konserveras, borde endast hjelpligen underhållas, så att de till exercis-fartyg kunna användas med en kostnad i ett för allt, under deras återstående tjenst harhetstid, af « 189,790: Summa kostnad R:dr 2,308,407: Fö rråds-för stärk n in g : Beklädnad ät 5,903 man sjöheväring, som på Flottan, med den styrka, som den på denna tid skulle erhålla, kunde användas, å R:dr 47: 26 sk. per man, 280,638: 22. — 3,500 muskötter med sablar och remtvg å 33: 16 sk 116,666: 32. — Stenkol till 1,410 hästkrafter i 6 månader å 8 timmar per dag 140,000: Projektiler lill 2:dra utredningen, förslagsvis 100,000: Uandgevärskulor oell patronpapper, förslagsvis 25,000: Pi'op. om Statsverk. 1850.
745 ra berättigad, att deraf vänta kraftiga resultater; mea man återkommer snart från sin lyckliga illusion, då Högloft. Utskottets åtgärd till den skjutsandes hje!p består: ' 1:0 I tillstyrkande af Forvagns-Inrätt»ing på så svaga och vacklande grunder, att dess v rkställighet till tiden ej kan beräknas, och 2-0 Uti ovillkorligt afslag på all yrkad förhöjning af Skjutslega». Man skall sannerligen ej vara i my ket behof af hjelp, om man blir belåten med denna. Ett besynnerligt oblidt öde tyckes herrska öfver dinna frågas afgöraade. Ekonomiutskottet 1S15, o»h det närvarande, utgår ej från liba grundsatser; men deras beslut blir enahanda. Det förra Utskottets Betänkande, oaktadt godkändt af Pluraliteten i Högloft. RiksStänden, och nu åberopa dt såsom grundligt o :h öfvertygande, är efter vår tanka grundfalskt, rikt på sopi ismer och skäl, som icke äro några skäl. Mången redelig man af 1815 års Högloft. Ständer hade kunnat fälla lika dom deröfver, som den odödlige Åtheniensaren öfver sin MedGenerals anslag emot Grekelands flotta: ”det är orättvist, men för oss nyttigt”. Huru kan man i allmänhet vara känslolös dervid, att den skjutsande får mindie för sin skjutsning, än dea är värd? Vi vädja derom till hvarje oförderfvad eller oförvillad Landsmans samvete. På lika grund skulle man ju kunna påstå, att Embetsmannen ej bör ha mar än half lön, att köpmannen 74<5 Eesv. och Ekon. Ut sk. Betänkanden. bör få mindre för sina varor än de kosta honom, och Handtverkaren mindre för sitt arbete, än det kan göras tili. Afvikelser från sanningen och vridna framsta!iningar blotta manga svaga sidor för anfallaren, och döda den foglighet, som i hvarje fråga är borgen för en rigtig undersökning.
Banko. K: dr sk. r. Jern: smidt eller valsadt: R:dr sk.. r. 20 Bandoch Platt-, tinder -| tums tjocklek, Bultoch Gallersamt Sänksmide, rundt eller kantigt, knipoch fyrkantaf £ tum och derunder, Skäroch Klippjern 1 skepp.stäp. v. 3 16 — Plåtar: oförtente: 30 ■Jtum tjocka och deröfver under £ tum tjocka 1 skepp.stäp. v. 3 16 — 25 I skepp. stäp. v. 4 80 förtente 1 skepp. stäp. v. 3 33 16 — Spik af två tums längd och deröfver 1 skepp.stäp. v. 5 — all annan Spik samt allt annat Manufakluroch Handtverkssmide, ej specificeradt: 1 opoleradt , 1 skålp. — 12 1 24 — poleradt eller lackeradt 1 skålp. — 18 — 8 Jernskrol, gjutet, smidt eller valsadt Jäst, comprimerad 1 skepp. stäp. v. 1 16 16 — 1 skålp. — 1 4 — Kakel, alla slag 1 skålp. — 1 — Kalk-. — 32 — osläckt 1 tunna — 8 3 16 — släckt 1 läst — 40 — 24 — Kardor och Kardläder 1 skålp. — 3 — Kemiskt teckniska preparater, i Taxan ej specificerade: lill införsel för fabrikernas behof, efter särskild anmälan hos Kommers-kollegium och af detsamma lemnadl tillstånd 100 R:dr v. 5 för Medicinska behof; se Apotheksvaror, ej specificerade. — 10 :— Kimrök 1 skålp. — 2 24 — Kli, af andra ämnen än spanmål 1 lisp. — 5 — Kläder, gång-, ej specificerade, införtullas med 50 procents förhöjning i den tull, som är bestämd för tyget, hvaraf persedeln hufvudJordfrukter; se Frukter. Jufter; se Hudar och Skinn. Kalkoner; se Foglar. Kammarduk; se Väfnader. Kanoner; se Jern. Karduan; se Hudar och Skinn.
Ur handelns synpunkt kati saken visserligen betraktas såsom mindre vigtig, emedan man har sjöassuranser och man således kan få förlusten ersatt; men de som lida äro sjöfolket. Om vi kasta blicken på våra utgifna sjökort, skola vi finna att större delen af våra omgifvande farvatten Dfl n K April «. m. 221 sakna dylika karlor. Dessutom finnas inga sådana för Vettern och Mälaren, oell i allmänhet kan man säga att de hittills utgifna korten hvarken äro säkra eller tillförlitliga. Detta kommer sig deraf, att då sjömätningar företagas, har man ingen annan materiel att använda, än tunga båtar, som icke kunna förås ut, då sjön går något hög, och äfven om det är godt väder, men sjön nr orolig, åtgår det 7 k 8 timmar lör att komma till målet. Då det således fordrar en ofantlig tid för att genom astronomiska observationer bestämma de förekommande grunden och skären, och man i stället mäste genom trinoguleriug från land göra det, så finner hvar och en huru långsamt det skall gå att noggrannt bestämma dessa punkter. Det har också i en af Chefen för sjökarteverket utgifven broschyr blifvit antydt, att detta arbete måste tillbakasättas just i följd af saknad af tjenliga båtar. Om detta behof tillfredsställdes, skulle det ganska snart kunna medföra en noggrann undersökning af de yttre skärgårdarna, de yttre hafsbandet]. För öfrigt har det blifvit uplvst, att dessa båtar skulle komma att kosta 12 till 1 5,000 rdr. Nu har motionären föreslagit att till byggande af tvenne sådana båtar eu summa af 30,000 rdr skulle ställas till K. M:s disposition, eu summa, sorn ansetts tillräcklig för att få båtarue fullständigt utredda. Det syues mig vara en riktig samvetssak att taga denna fråga under omprölning, och då Utskif, såsom jag nyss nämnde, visat så mycken omsorg om vårt öfriga kartväsende, lärer det väl icke vara skäl att bortglömma det verk, som så länge varit tillbakasatt. Man har visserligen anmärkt, att K. M. icke föreslagit någonting i detta hänseende och att det i främsta rummet tillkommer Regeringen att framlägga förslag om behofvets fyllande.
Stadgan om Concurser den 28 Junii 1798 till fordringars bestyrkande »vid dylika tillfällen föreffrifwer m. m. Bifölls. Föredrogs a nyo Lag UtffottelS den 27 November pa bordct lagde bktänkande, rörande förestå g - 1824 Den 28 November, singne förändringar tvid Brottmåls ransaka,ds och afdömande. Bi solle. Zerr Grefwcn och Landtmarffalken tillkänpagaf det han mäste begifrva sig pä Slotter till Hans Maj:t Konungen och lämnade derföre klubban till den älste nu närwarande Gxefwen, Herr Grefwe Oe ia Larstie, ^acob - Föredrogs ä nyo Laq-lllstkottetS den 28 November pa Borver lagde betänkande af den 27 sistledae Ocrober angående yrkadl uphäfwande af 10 § uti Kongl. Sladgan ym wärfinnq och manskaps leaande lill kriqslienst den 7 April 1802/ i hwad samma §. innchäller, att Handtwerks-Gesäll, som i fredlig tid bäfwer anwärfd eller eljest till krigstjenst särfallen, icke kan twingas a«t betala sin skuld hos husbonden titt större belopp än 5 R:d. Bifölls, Färehades ä nyo Lag-UtskottetS den 27 Novestibec pa bordet lagde betänkande af den io isamma» - Dm 28 November. 1825 ma manad, angående den tid inom hwilken beswär öfwer Socknestämmo-besiut böra anföras. Bifölls. Föredrogs a nyo Lag-UifkottetS den 27 dennes pä Bordel lagde betänkande, om uphäfwandc af Kongl. Brefwet den 25 November 1822 hwari förordnag, att nar wägbyggare wilja hämta sand ä andre hemmans inägor, jordägaren deröfwrr först höras bör. Bifölls. Föredrogs a nvo
Det största snille behöfver icke blott undervisning utan äfven vana och utöfning af hvarje talang eller konstfär» dighet som heldstAldrig var för den skickligaste konstnär den tid förlorad han användt såsom lärjunge: de dyrbara, och för mången så låttsinuigt förspillda ungdomsåren, kunna icke egnas åt nyttigare och värdigare föremål, än flitigt arbe. te under äldres tillsyn} och att för bittida hafva gått ifrån Mästaren , var i alla tider det samsta en slöjdidkare kunnat företaga sig. Jag får alltså vordsamligen anhålla, att denna af Beredningen lagde hufvudgrund måtte alldeles förkastas och lärotiden för Handtverkerierna regleras i enlighet med Herrar Committerades förslag, hvarmed afven den gamla, så högt öfverklagade och illiberalt ansedde SkråOrdningen instämmer, då den medgifver en person, af utmärkt skicklighet och fallenhet för slöjder, att vid omkring 21 års ålder blifva Mästare och sin egen , och tror jag mig ega dertill desto större skäl, som det i dessa tider är rent af otänkbart, att en yngling före den - liv, LagUrskottets BetHnhunåeK» na ålder stall ega den stadga och den omtanka'» hvarförutan den konstfärdigaste Handtverkare alltid skall blifva mindre skicklig att tillse sitt eget bästa} Och bör, efter min tanka, ingen blifva till Handtverksgesäll antagen, sorn icke någon tid oVilkorligen arbetat på ordentlig verkstad.