Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Slutligen och jemte det motionären fästat uppmärksamheten på bebofvet af förbättrade kommunikationer för nyssnämnde landsort, hvars idoge och arbotssämma inbyggare länge skulle varit tillbakasätta och från hvilken flera utflyttningar till norra Amerika under sednare åren företagits, har han. lill stöd för sin framställning om ökadt statsbidrags beviljande för det gagneliga företag, sorn hans motion afsåge och hvars fullbordande derförutao skulle öfverstiga menighetens förmåga, åberopat de ytterligare understöd i låneväg, som för hamnbyggnader och andra arbeten blifvit, utöfver hvad dertill först beviljats, af Rikets Ständer tillerkända Warberg, Cimbritshamn, Linköping, Westerås och Wadstena in. fl. städer. Det på grund af nu anförda omständigheter och förhållanden uti förevarande motion framställda förslag innehåller: 1:6 att, på sätt vid andra dylika företag vanligen skulle iakttagits, ofvan omförmälda sluss-anläggning m. ta.', (Ör hvilken kostnaden med 60 procents förhöjning i den först uppgifna summan skulle komma att uppgå lill 40,480 E;dr B;ko, mätte uteslutande af Staten bekostas, samt att alltså eli mot delta belopp svarande stats-änslag utan äterbetalningsskyldighet mätte varda af Rikets Ständer anvisat) t; och 2:o att strandegarne mätte erhålla ett nytt län a 100,000 R:dr B:ko emot enahanda, vilkor, som stadgades för den under sednaste riksdag till samma företag beviljade lånesumma, och emöt förbindelse att efter arbetets afslutande återbetala sä stor del utaf del nyå lånet, sorn enligt behörigen styrkta räkenskaper kan finnas hafva öfverblifvil sedan samtlige omkostnaderna för arbetet med de dertill beviljade statsbidragen blifvit liqvideräde.
Delo, genom ©tat$4it{fotteté till herrar §uHmdgtige aflåtne ©frifroelfer, blifroit till werf (fdlligf)et beforDraDe, eller ocf förbereDan* De åtgdrDer, i affeenDe f>drå, nyiDtagne. Reoiforerne Ijafroa IjdrroiD erfarit, att till full fia nDig werfjfålligfjet blif* wit beforDraDe följanDe ffaDganDen ocf) förejFriftev, nemligen: a) SlngåenDe feiffilDe RdftttngarO öppnanDe i <2Bepei>2knfen för Stebel af olifa bejFajfenl;et, tjmilfa till RifögdlDO*Contoret inffpta ocfj till ferjFilDte föremål dro atijlagne. b) görfdljning af 2lctiev uti ©ötfja Canal od) Obligationer t SOtytala 9B5erf(faD6 anläggning; dfroenfom af Slctiev uti $rolll)dtte Canal ocf> ©lufi* werf ocf) uti ©öDertelje Canal. c) ©runDerne för granffningen af förflitne, fmdrre €reDit«©eDlav. <l) Skrifningen uti RifOgalDö ContoretO egenteliga $ufn>uDbof för år 1829 af åtjfillige
134- — N:o 240. angående de så kallade Stora och Lilla Creditiven. XVII, i34- ■— N:o 241. angående verkställd granskning, dels af StatsContorets förvaltning och räkenskaper för år i83i, dels af redogörelsen för anslagen till Hennes Maj:t Drottningens Kröning, lill Högtsulig Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Sophia Albertinas begrafning och tili Lejonbackens ombyggnad , och dels af redogörelsen öfver Finska ersältnings-medlen. XVII. 171. — N:o 242. angående verkställd granskning, dels af KrigsCollegii med derunder lydande Cassors redogörelser och dels af jakenskaperne öfver Carl Gustafs Stads GevärsFactori för år i83i. XVII. 171. — N:o a45. angående verkställd granskning af Förvaltningens af Sjö-Ärendena, Kongl, Maj:ts Flottas nied flere Departements-Räkenskaper för år 183r. XVII. 171. .—• N:o 244. angående granskning af Qnuran1 a ines-Gommissionens, i Stockholm Räkenskaper, XVII. 175. — N:o 245. angående verkställd revision af Lazarettsoch Gurhus-Fond.ernes Räkenskaper. XVII. 171. -— N:b 246. angående förhöjning i Skjutslegan vid extra ( 85 ) postföring samt tillökning i elen spannemåls-ersaltning, som de roterade Postbemmanen i Skåne åtnjuta. XVII. 366. Expeditioner till Kongl. Majit, Rikets Ständers: N:o 247. angående till afskrifning eller ersättning anmälde utgifter å öfversko!ten af StatsVcrkets inkomster under åren 1827-1811. XVII. 367. — Nio 248. angående närmare bestämmande af soldaters skyldighet att deltaga i Kyrkobyggnad. XVII. 367. — IV:o a49‘ ' anledning af väckt motion om upphäfvande till vissa delar af 4tde punkten i Kongl.
På sätt protokollet öfver Finans-Arenden för den 14 innevarande månad utvisar, har Kongl. Maj:t funnit Departements-Chefens lön böra förhöjas från nuvarande beloppet 10,500 li:dr lt:mt till 15,000 och föreslår alltså lönens ökande med - 4,500: — 2:o. Departementets Expedition. Enligt hvad bilagde protokoll öfver Ecclesiastik-Årendcn för den 14 innevarande månad närmare utvisar, äskar Kongl. Maj:t nya löner för en Expeditions-Sekreterare, en Kanslist och en Vaktmästare i Departementets Expedition samt förhöjning af lönerna för samtlige tjentemännen och vaktmästaren derstädes till ett sammanlagdt belopp af 21,363: — 3:o. Riks-Arkivet. Med åberopande af nyssnämnde protokoll föreslår Kongl. Maj:t att lönerne för tjenstcmännen och vaktbetjeningen i RiksArkivet må ökas med ett sammanräknadt belopp af ... 4:o. Kongl. Bibliotheket. Jemväl för tjenstemännen och vaktbetjeningen vid Kongl. Bibliotheket har Kongl. Maj:t funnit löneförbättringar vara af behofvet påkallade och äskar att för berörde ändamål må å stat anvisas 4,802: 50. 5:o. Kleresi-staten. Då till de fleste församlingar i Riket ett visst årligt anslag af kronotionde utgår under namn af vinoch byggnads-säd, föreslår Kongl. Maj:t, att Hotagens från Föllinge församling i Jemtland nyligen afsöndrade Kapellförsamling, hvilken är i saknad af dylikt anslag, må af Kronans behållna tionde i Föllinge socken få sig för berörde ändamål anvisade 5 tunnor, att utgå in na - Transport 39,540: 50, Bih. till R. St. Vrop. N:o l, om Statsverket i k Sfi. Transport 39,540: 50. tura eller om tillgång härtill kommer att saknas, i penningar efter länets medelpris.
För Contra-Prolocollels förande wid Auclionen 50: i Actuarie , - . 1 Revisor z Kammarstrisware L - 150: Zörwaringen och Värderingen 1 Inspector som sorwarar Jouveier, Guld, Silfwer eic. i Jouvelerare wärderar Dilo - z Wäi^eringsmän ä - 125: i Vice Dilo , , - 12 WaktirMvre L » ioo: — 12 Kammardrängar L - 72: 1 Husdräng Auction Mäklaren har njukit 6 r.st. för hwarje stag, men förestås nu att erhälla 2 R:d. för hwarje Auction. » » Aucnons - Utringningen . - pensions - Staten.
Af sjukdom hindrad att f. n. återvända till Stockholm, får jag vördsamt anhålla att, med bibehållande af min Riksdagsmannarätt, blifva entledigad från förtroendet att vara Bänkman inom lista Bänkmansa fdel ningen. Sedan denna anhållan blifvit af R. o. Ad. bifallen, anmodade H. Exc. Hr Grin o. Landtm, de till lista BänkmisAfdelnm hörande Ledamöter att vid i början af nästa plenum blifvande val utse en Bänkman efter Gr. Posse. Den 14 December e. m. 338 Anmäldes och lades på bordet nedannämnde Utslcs Memoria! och Utlåtrn, nemi. SlalsUlskollels Memorial, N:o 5, med återlemnande af den från BorgarSt:t till StatsUt. sk:t remitterade K. Proposm, ang:de grunderne för en förändring i sättet för utgörande af Presterskapets aflöning; N:o 6, ang:de Riksdagskostnadernas bestridande; N:o 7, ang:de godtgörande af Hr Landtm:s och Hrr Talmäns ökade Kiksdagskostnader; N:o 8, ang:de förskott å aflöningen för den hos RiksSt:n och Utskm anställda betjening; och Utlåtanden, N:o 9, i ani. af K. Propos. om användande af en del utaf de till fångars vård och underhåll anslagna medel för nödiga nybyggnader vid fästningsfängelset i Landskrona; N:o 10, i ani. af K. M:s nåd. Propos. om ersättning till Kronofogden Anders Rhodin för kontante medel till ett belopp af 1,971 rdr 71 öre rmt, som blifvit en kronobrefbärare genom rån fråntagne och derefter måst af Rhodin återgäldas; N:o 11, i ani. af K. M:s nåd.
Jag frågar, då denna § kan af den nu rådande opinionen anses hafva allt hitintills blifvit missförstådd, utan att man i grundlagsenlig väg vidtagit någon åtgärd till ändring af samma §, eller till upphäfvande af ”Rikets Ständers rätt, att genom Banken ”utgifva sedlar, som för mynt i Riket må ”erkännas;” hvad garanti har man väl då ställt derför, att Rikets Ständer icke hädanefter, såsom så ofta tillförene skett, missförstå eller missbruka denna §. Hvilket annat bevis behöfves, för att stämpla halten af det beslut man nu fattat och Dea 19 Oc tober f. iu. 7 hvars verkställighet man ytterligare vill köpa med ett Statsskuldssystem, som, de nyare theorierna må låta så förledande som helst likväl alltid, i min tanka, kommer att blifva förderfligt. Jag förnyar min protest emot det angående myntbestämningen fattade beslut. Herr Uggla j, Carl Willielm'. Jag förenar mig med Friherre Rantzou, i afseende på en myntbestämning efter de föreslagne grunderne. Jag har redan förut då och då gifvit mina tankar tillkänna, att jag anser denna stats-coup så litet passande, att det varit mångfaldigt bättre att göra bankrutt. Jag kan ej gå in på den ide, att Staten mera än någon enskild kan afskrifva sin skuld till Banken, och, så länge den står qvar, kan ingen utredning af Banken ske. Det första, då någon uppgifver sin stat, måste vara, att inbekomma sina fordringar, innan man kan liqvidera. Det andra, som ligger emot denna realisation, är att det fattas ett grundlagsbud, som förbjuder Staten att tillgripa Banken. Intilldess Statens skuld till Banken, hvilken gör 19 millioner, blir liqviderad med Bancovinsten, afstår jag ej från en myntförbättring, ty den princip, att myntet ej borde få förbättras, kan jag ej gå in på. Jag vill taga en liknelse, hvilken likväl måhända är något haltande. Om jag hade ett hus, hvars ena hälft vore förfallen; ro - s Den ig Octo ber f. m. re det väl rätt att förstöra det, i stället för att reparera det.
Innan jag ingår uti sjelfva hufvudfrågan, torde mig tillåtas få förutskicka några reflexioner ang. cmbetsoch tjenstemännen i allmänhet. De små löner, som f. n. äro anslagne åt embetsoch tjenstemanna-korpsen i allmänhet uti Sverige, och dessa löners otillräcklighet för serdeles de embetsoch tjenstemän, hvilka, för deras tjensts skull, äro nödsakade att bo och vistas hela året uti hufvud - 330 Den 30 December e. m. staden, anser jag, i förening med den, för danandet af duglige embetsman, mindre ändamålsenliga n. v. Universitets-bildningen med dess för inträde uti embetsverken, utan något praktiskt förutsättande, stadgade, så att säga utan-lex-examina; — detta anser jag vara liufvudsakliga anlednm, hvarföre tillsättandet af högre Civila platser ,är f. n. förenadt med den synnerliga svårighet, alt med förbigående af äldre tjenstemän, Extra-ordinarier, åtminstone till förordnanden (såsom exempel att bestrida den magt påliggande RevisionsSekret. -tjensten) ofta blifva använde; samt lämplige sujetter till Statens högsta beställningar någon gång måste sökas äfven utom embetsmanna-korpsen, med deraf följande menliga prejudikater för all slags befordran inom de Civila embetsverken, serdeles der, hvarest Chefen eger beslutande, Ledamöterne knappast yttrande-rätt, och i hvilket afseende exempel ej för långt tillbaka är att tinna.
Detta factum, och att Banken, genom den underlättnad de lemnade förskotten gåfvo att lossa i Banken efter 12 r:dr pantsatt jern, undgått alla förluster, äfven vid jernpriser, som knappast motsvarat lånebeloppen med upplupen ränta, torde visa att Fullmäktige icke vid detta tillfälle uraktlåtit det nit och den omtanka för Bankens bästa, deras pligt och det visade förtroende ålägga dem. Jag aktar andras meningar, men jag tror, att det icke bör kunna bestridas, att det var nit, som ledde de Fullmäktiges majoritet, då de vidtogo denna åtgärd. Visserligen hade det varit mycket lättare att säga nej och undandraga sig all ansvarighet, om de ansett det förenligt med deras pligters uppfyllande. Hr Westfelt, Nils: Äfven jag var frånvarande när BancoUtsk:s betänk. N:o 27 föredrogs, och skulle eljest hafva framlagt en historik öfver förvaltningen af Tumba; men jag vill icke nu upplaga R. o. Ad:s tid dermed, då BancoUtsk. i detta betänk, löfval att inkomma med förslag till en förbättrad hushållning med detta pappersbruk. Jag gillar för öfrigt BancoUlsk:s tillstyrkande, att, då ingen skada är skedd, Bancofullm. må få decharge, men jag vill 382 Den 22 Februaj’i. likväl icke gå så långt sorn Ulsk. och meddela dem decharge till och med för framtiden. Ulsk. tillstyrker nemi. alt denna decharge måtte räknas till och med Juni månad innevarande år, och betänk, är dateradt 1845. Jag medgifver att detta troligen är ett tryckfel, men det låter litet kuriöst. Jag anhåller, att detta yttrande måtte få åtfölja betänkts läggande till handlingarne. Hr Akerman, Fredr.: Då det betänk., som nu är föredraget och som tillkommit på grund af äterremiss utaf betänk. Nto 27, ibland annat innehåller, att Utsk. ämnade för R.
Hvad Subalternerne beträffar så kan det vara föga att tvista om, huruvida den ene har 20 r:dr mer eller mindre än den andra, ehuru det visserligen är sannt, att i ett land, med så ringa resurser som Sverige, man måste göra afseende äfven å 1 r:dr, då man förehafver en stats-regleringsfråga, men jag tror dock ej att vid en jemförelse skillnaden kan vara af någon vigt. Dessutom är min tanke, att om ock Artilleriofficern skulle få mera än andra officerare, så hade det i sanning goda skäl för sig med hänsigt till de ökade fordringar man eger på hans tjensteskydigheter. Den värde Gr:n yttrade äfven att jemförelser äro förhatliga : jag instämmer i denna åsigt och skulle ej anställt en sådan derest jag ej af honom dertill blifvit upkallad. Medan jag har ordet anhåller jag att få instämma i det utlåt. Hr Edenhjelm framställt och hoppas att Ståndet på grund deraf vill bevilja återremiss på ifrågavar. punkt, hvilken återremiss jag med 94 Den 23 April e. m. desto mera skäl hoppas skall bära goda frukter, som det yttrande Hr von Hohenhausen i ämnet afgifvit, blir för StatUtsk. ett ytterligare skäl, alt på det sätt tolka den K. proposm, som jag inom Utsk., fast förgäfves, sökt att göra. Hr Printzensköld: Sedan StatsUtsk. i ett föregrde niora, förklarat Statskassan vara så rik, att elen kunde efterskänka 1 mill. r:dr bevillning, eller något deröfver, så synes mig oväntadt, när fråga är om en så nödig utgift som den ifrågavar., alt StatsUtsk., till stöd för sitt afstyrkande, åberopat Statens knappa tillgångar. Jag bade trott, att innan man talat om huru Staten eger stora inkomster, och huru eftergifter i följd deraf kunde lemnäs åt de skattdragande, så skulle man hafva öfrervägal hvilka utgifter, som varit af behofvet verkligen påkallade och derefter, i afseende på eftergifternc lämpat sina tillstyrkanden.
Dito vid den verkställda regleringen af Stuteri-Inrättningen vid Flyinge och Dahlby Kongsgårdar, enligt Kongl. Brefvet d. 9 Junii 1818 samt Rikets Ständers Beslut . 7,262: 12. 8 Ersättning för den till samma Stuteris underhåll, genom Kongl. Brefvet den 7 December 1813 anslagna Dagsverks-lösen, som för åren 1816 med 1S20 till Malmö Ränteri, under titel Stats-Medel, Transport 23,855: 6. 3 . Dito till Allmänna Magazins-Direclionen för aflemnade 275 T:r Spannmål till Ölands Läns Landt-Stat för senare halfåret 1819 samt hela år 1820 2,462:11. 7. , 00 0 ^ ' 4 r. 188: 1. 3. Afgår: besparde Medel på anslaget till Kröningsoch Begrafuings-kostnaderna !8i8 i,3i5:26. Kostnader i och för nya Riks-Boksluts-Arbetet och Anticipations-Utredningen, enligt Kongl. Brefvet den 16 Tryckningskostnad för Samlingen af de till CommerceCollegii befattning hörande Författningar och Stadganden, enligt Dito den 28 April 1822 800:—* — Tryckningskostnad för Samlingen af de till Bergs-Collegii / befattning hörande Författningar och Stadganden, enl. samma Kongl. Bref 600: o ^0Q. ... 1 Transport 2,600:—-—• 55,872 22 11 Bil. till K. M. Nådiga Propos. No 2. Anslag lill Monumentets uppförande efter Högsalig H. K. H. Kron-Prinsen Carl August, enligt Kongl. Brefven den 18 Augusti 1818 och den i3 Mars 1822 1,000: Tryckningskostnad för Samlingen af Författningar hö- rande till Krigs-Collegii befattning, enligt Dito den 23 April 1822 600: —•
Från Wallo fl. Borgare-Ståndet, .> S. D. Föredrogs Högvördige Preste-Slåndets Protocolls-Utdrag för dea? i3 dennes, med inbjudning att deltaga i nämnde Riks-Slånds beslut, att för Orthopediska Inrättningen Lill nästa Riksdag bevilja ett årligt anslag af 666 Rdr 02 sk. Banco, hvilket skulle ställas under disposition af den Direction, sorn åtagit sig förvaltningen af enskildes bidrag till samma ändamål, med vilkor, att t van ne fattige lytte barn blifva kostnadsfritt vårdade och med rättighet för Directionen att tilldela Läkarne öfverskotlet såsom arfvode; men Borgare-Ståndet fann icke skäl att denna inbjudning antaga* S. D. Föredrogos å nyo Allmänna Besvärsoch Oetonomie-Vt»■■ skottets Utlåtanden och Betänkanden: N;o 114, i anledning af vackt motion, om förklaring af stadgandet i 2 Sect. i Cam t §. af Kongb Skol-Orduingen den 16 December 1820, i fråga om skyldighet, alt bygga och underhålla skolhus i städerne; Bifölls; N:o mö, i anledning åf gjorde anmärkningar vid Utskottets Betän kande N:o q3, angående upphäfvande af dubbla tjensteårs-beräkningen vid befordringar lill Ecclesiaslike Embeten och Tjenster; Betänkandet N:o 93 bifölls, och Utlåtandet N:o 116 lades till liandlingarne; N:o 117, i anledning af väckt motion, att den ännu beridna delen af Smålands Husar-Regemente måtte afsitta, roen ona detta ej; bifalles, lindring i roleringsskyldigheterne erhållas; Bifölls; ■73 Prot. Utdr. d. 15 Sept. i83^. N:o 118, i anledning .af vackt motion, angående approbation af recryter vid indelta Regementena samt beskaffenheten af boningsbusen vid.
Jag får derföre äfven nu anmäla, att jag alldeles icke deltagit uti Utskottets förevarande beslut, utan mig deremot reserverat. Jag anser den magt, som ConstitutionsUtskottet redan i Grundlagarne fått sig tilldelad, vara tillräckligt vidsträckt, och tror, att det ej skulle vara nyttigt hvarken för någon viss del af Nationen, eller för hela Nationen, om ConstitutionsUtskottets magt skulle ytterligare utvidgas på bekostnad af Riksens Ständer. Hvarefter Herr Munck af RoferrJLjold tnunteligen tilläde: I öfverensstämmelse härmed får jag förena tnig med den siste värde Talaren, och tillstyrka afslag på det nya förslaget. Herr Hjerta, Gufiaf: Då jag förleden Riksdag afhörde ett yttrande, som fäst sig djupt i min öfvertygelse om huru denna $ bör förstås, så anhåller jag att få uppläsa detta jrttrande: Jag anser som en helig pligt, att i detta ögon - 478 Den 22 April e, m. blick påminna om detsamma, emedan denne röst icke höres här i dag. Det var Friherre Anckarsvärd, Carl Henric, som då utlät sig sålunda: Långt för detta har jag haft äran yttra, det jag anser 107 § RegeringsFormen vara den, som mindre än någon annan är underkastad tvetydighet, så länge Svenska Språket får bibehållas oförrykt, så länge ordalydelsen och ej en egenmäktig vilja får tjena till grund för Lagars tolkning, All frivillig inskx-änkning af den magt, som folket förbehållit sig, att genom sina Representanter utöfva, måtte vara ett bevis af misstroende till egen dygd, och det folk, som icke anser sig kunna vara dygdigt, förtjenar ej att vara fritt.
Mannen sade henne de främmandes önskan, och hennes surmulna och argsinta utseende uppklarnade endast helt obetydligt, då Wehler stack ett silfvermynt i hennes hand och bad henne föra dem till den qvinna, hvarom Tipps talat. — Det var nummer elfva, tror jag, i vestra korridoren, eller huru? — Ja, jag tror, jag vill minnas det, hon hade visst det numret, — sade Tipps, men ryggade i detsamma baklänges, ty en skur af söndersmulad halm och små trasor föll öfver hans hufvud, på samma gång ett ohyggligt grinande ansigte syntes innanför gallret af en glugg i väggen uppöfver honom, och ett gällt och hemskt skratt skallade derifrån. Mrs Blake skakade sin rotting hotande emot gluggen, och den otrefliga synen försvann, men efterföljdes af ett mummel och tjut ifrån andra ändan af den långa mörka gången, som liknade det man hör i ett menageri, och Alf var rätt glad, då hon förde dem öfver gården till andra sidan af den långa bygnaden och in i en annan förstuga. Ehuru det ännu knappt var skymning utanför, herrskade likväl ett fullkomligt mörker här inne, och lyktan, som vaktqvinnan bar, var alldeles nödvändig, men dess svaga ljus hindrade likväl icke Alf att nära nog stupa omkull öfver en fånig gosse, med krokiga ben och långa armar, som satt inkrupen vid väggen i mörkret och, mumlande några obegripliga ord, sträckte sig fram och lade några små stenar i Alfs hand, under det han med ett förvirradt leende höll upp sin egen. Den unge läkaren, hvars nerver ännu voro temligen litet härdade, lade hastigt en slant deri och skyndade sig för att följa ljusskimret framför honom, som i detsamma skymdes bort af mrs Blakes korta och tjocka yllekjol, då hon nedsatte lyktan på golfvet och tog en nyckel ifrån sin knippa för att öppna dörren, framför hvilken hon stannat. I detsamma trippade en liten karl, klädd i en ljusbrun rock, en ljusbrun kortklippt peruk, stora runda glasögon, ett ofantligt krås och ett spanskt rör under armen, fram ifrån en sidogäng.
Ännu för lid et år hade detta missgynnande förhållande, ehuru det medfört penningebrist i orten, likväl icke inverkat på allmogens eller den arbetande klassens bergning, emedan Jernverken såsom vanligt drifvits samt förtjensterna dervid af kolning, körslor och arbete fortfarit, och att undersöka hvilka följder en så beskaffad ofördelaktig konjunktur kan i foitgåendet hafva, det tillhör en sednare tid och utgör icke föremål för denna underdåniga berättelse. ' Länets allmänna beskaffenhet. Då de förra Femårs-berättelserna och i synnerhet den, som år 1822 i underdånighet atgafs, innehålla utförlig beskrifning öfver Länets läge och naturliga daning, vågar jag förbigå dessa oföränderliga förhållanden och endast upprepa att jordmånen, bestående dels af sand eller sandmylla och dels af lera, är mindre bördig och att åkerbruket icke utgör ensamt Länets hufvudnäring, utan att såsom sådan älven mäste anses jernhandteringen eller bergsrörelsen, i följd af tillgången på jernmalm samt de for denna handtering inom provinsen befintlige många och betydliga verk. Kärroch moss-utdikningar samt skogsröjningar ske årligen inom de flesta socknar, ehuru till lå tunnelands vidd på hvarje ställe, och verka i sin mån till förbättring af Länets naturliga beskaffenhet; men äfven större odlingsföretag, som mera märkbart till sådan förbättring bidraga, hafva under den tid, som denna underdåniga berättelse angår, blifvit verkställde. Så har genom uttappning af sjön Björklången i Nyeds härad och socken, omkring 700 tunneland bättre och sämre jord, blifvit odlingsbar; hvarjemte vid egendomarne Nynäs och Kihlsby i Wisnums härad och Kils socken äro utdikade och odlade, vid den förra egendomen 45 tunneland och vid den sednare 68 tunneland fruktbar jord, på det sätt att jordvallar till 30 fots bredd i botten och 71 fots höjd, blifvit anlagde för alt från sjön Weners öfversvämning freda marken, och pumpverk uppförde, genom hvilka regn 6 ock flodvatten derifrån bortskaffas.