Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Betänkande N.o 3. brännaren skall ega rätt att endast betala halfva skatten eller för 3tne månader, då bränning endast idkas halfva maximi tiden (6 månader). n:o Bränvins-brännings-tidens längd föreslås alldeles i enlighet med de förenade Utskottens bestämmelser, så väl för hel som half tid. 8:o I afseende på tjenligaste årstiden för husbehöfs-bränvins-bränning, äro dess skiften så skiljaklige emellan Haparanda och Ystad att man för hvarje län loide böra rätta sig efter den bestämmelse, som af länens representanter nu hvar för sig kunna uppgöras. Största bevisen för behofvet af sådade local-bestämmelser äro de ständigt olika åsigter som framställas då fråga är om tjenligaste årstiden för bränvinsbi anning. g:o Fabriks-bränvins-bränningen sker ifrån och med a5 till och med högst go kaunors panna, uti ett käti, eller fördelad i flera. io:o Vid Fabriks-bränning begagnas såkallad sammansatt redskap. Hvad dermed förstås uppgifves närmare uti i5 punkten. lito Denna Fabriks-rättighet tillhör hvarje såsom Svensk medborgare qvalificerad person, som sig dertill vederbörligen anmäler, och derföre vederbörligen skattar. 12:0 Beskattningen af Fubriksbränniagen bör beräknas efter skälig afverkning, som, till undvikande af underslef i uppgifter, bör häftas vid apparaten. Tnbellerne Litt. B. C. och D. jemte 15, 16, i g, 20 och 2itsta punktérne upplysa närmare horn detta skall ske, och huru misstag eller missbruk kunna vederbörligen rättas då de sig yppa. Innan dessa hufvudprinciper vunnit vederbörlig granskning hos Rikets Ständer, anser man öfverflödigt att framställa flera detailer än Tabellerna upptaga, för de serskilda slagen apparater, tillhörande Fubriks-Bränvins-bränningen. i3:o Bestämmelserna i afseende på tiden och årstiden för FabriksBränningen skulle vara desamma som för husbehofs-bränningen äro föreslagne i 7 och 8 punkterna. i/j:o
Af gästgifvaregårdarne äro 30 ansedda som skjutsombytningsställen; utom vid de öfriga finnes endast en tillåten krog på landet. Tulluppsyningsmännen hafva sedan 20 Drottning Christinas tid åtnjutit rättighet att ensamme hålla ta verner (eller krogar) vid landthamnarne, hvilka uti förenämnde antal icke äro inräknade. För postens fortskaffande emellan Wisby och Klinte hamn, hvarifrån dei'i med en skonert eller båt, efter omständigheterna, afgår till Böda på Öland äro l-£s mantal anslagne till posthemman. Under sommar-månacferne bar post-kommunikationen vunnit större säkerhet genom ett Postverket tillhörande litet ångfartyg med en machin af 16 hästars kraft som fortskaffar posten mellan Wisby och Westervik 2:ne gånger i veckan. Gottland är för tullbevakning forsed t med en Tullkammare i Wisby och indeladt i 6 Strandbevaknings-Inspektors-distrikter, nemligen, Klinte, Rohne, Ljugarn, Katthammavsvik, Slitö och Kapellshamn, och i 4 Strand-, bevaknings-Uppsyningsmans-distrikter, nemligen : Westergarn, Burgsvik, Kylley och Fårösund. Lotsar, under uppsigt af en Lotsfördelnings-Chef, äro stationerade uti Wisby stad, Westergarn, Klintehamn, Burgsvik, Enevik, Stockvik, Rohne, Ljugarn, Herrevik, Katthammarsvik, Slitö, S:t Olofsholm, Kylley, (hvilkets Lotsar äfven inlotsa till Lörje, Wallevik och Wärna), Lergraf, Fårösund, med särskilde Lotsar vid hvarje inlopp, Lutterhorn, Kapellshamn och Hallshuk. I följd af år 1827 med jordägarne vid dessa lotsstationer uppgjorda kontrakter, hafva samtliga Lotsarne blifvit inrymde i besittning af åt dem upplåtna lägenheter. Tabellen upptager det antal skattlagde tullmjölqvarnar, sorn för närvarande finnes i Länet.
Sparre afgifna reservation, hvaremot de 3 öfriga RiksSt:n återremitterade frågan; BorgareSt:t med tillkännagifvande att det önskade bördsrältens fullkomliga afskaffatide; BondeSt:t yttrade sig med ganska öfvervägande pluralitet i samma riktning, och inom detta Stånd skedde 2 voteringar, dervid så väl Utsk:ts förslag att institutionen skulle förblifva som förut, som ock den af Gr. Sparre Den 15 September f. m. J7b i reservationen gjorda framställning att bördsrätten skulle inskränkas, förkastades och Betänk:t återremitterades. Vid sådant förhållande syntes det Utsk:t klart att R. o. Ad. önskade sig förelagdt ett nytt förslag. Då nu R. o. Ad:ns åsigt så upfattades, och BorgareSt:t tydligt gifvit sin tillkänna samt BondeSt:t yttrat sig i enahanda syftning, var Utsk:t icke i något dilemma, huru det skulle yttra sig. Hr Olivecrona har ur Betänka N:o 28 citerat flere lösryckta stycken, hvflka jag icke anser nödvändigt att å nyo upläsa, och han har ganska riktigt augit vit att Utsk:t då försvarade institutionen, såsom den der borde bibehållas. Utsk:t yttrade nemi. då, att, om det kunde antagas, att denna kärlek vore hos folket förkolnad, bördsrätten icke längre borde bibehållas; men att Utsk:t icke funnit skäl för ett sådant antagande, särdeles med ani. af den inom BondeStit vid motionens remiss förda diskussion. Efter den utgång frågan fick hos alla Stånden, var det naturligt att då Utsk:t skulle söka motivera sin framställning att bördsrätten helt och hållet borde uphäfvas, det borde ske med stöd af det antagande, att denna kärlek numera icke i så hög grad förefunnes. Vidare har Hr Olivecrona anfört, såsom en inkonseqvens, att Utsk:t ansett irrationelt att man, på grund af skyldskap, skall få börda jord, men deremot såsom ganska rationelt att kyrkor eller församlingar ega att inlösa preste-stommar och mensaler, då de, lösta till skatte, säljas utom börd.
Ständer vid sednaste riksdag fastställda vilkor för då beviljade löneförhöjningar funnes medgifvet, att der undantag från samma vilkor syntes böra ega rum, sådant borde vid hvarje särskildt fall utsättas; alltså och med afseende derpå, att ledamotsbefattning i Utskott, som af nu ifrågavarande Hofrätts-ledamöter utan arfvode varit utöfvad, uti förevarande hänseende kunde anses jemförlig med af Kongl. Majit lemnadt offentligt uppdrag, under hvarfs utförande Hofrätts-ledamot, jemlikt de af Kongl. Majit den 15 Juni 1858 meddelade allmänna föreskrifter, voro från löneafdrag befriad, funne Hans Excellens bemälde ledamöter nu desto hellre böra njuta sådan befrielse till godo, som dels Rikets Ständers vilkor om löneafdrag icke varit kungjorda den tid ledigheten åtnjöts, och dels särskilda adjunktionsmedcl finnas å Hof-rättens stat uppförde till gäldande af arfvoden i de fall, då ordinarie ledamot, som icke sjelf förrättar sin tjenst, anses icke böra aflöna vikarien. Uti denna mening instämde Hans Excellens, Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Manderström samt Herrar Statsråden Wallensteen, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Ehnemark, Grefve Hamilton och Lagerstråle; hvaremot Herr Stats-rådet Almqvist yttrade, att då arfvode åt Riksdagsmän icke hos oss bekostas af statsmedel, ansåge Herr Stats-rådet den frälseman, hvilken för utöfuingen af sin riksdagsmannarätt upphör att bestrida den befattning i Statens tjenst, han sig åtagit, icke böra undgå att, lika med andra tjenstemän, som åtnjuta tjenstledighet, vidkännas stadgadt afdrag å lönen för tjenstens bestridande under tiden, så att Statsverket icke må betungas med någon särskild utgift i sådant afseende, Konstitutions-Utslcottets Memorial N:o 5. 3 och ansåg Herr Stats-rådet sig således icke kunna tillstyrka bifall till Hof-rättcns förevarande hemställan.
Till besutenheter (endast i Dalarne), hemman och nybyggen utbrutne : inrösningsjord, qvadratrefvar afrösningsjord, dito impedimenter, dito Utbrutne öfverloppsmarker: inrösningsjord, qvadratrefvar afrösningsjord, dito impedimenter, dito Utstakade rågångar och skifteslinier fot Mantal, förut åsatte, som blifvit afvittrade » föreslagna i tillökning å gamla hemman » föreslagna å, nybyggen Antal afvittrade hemman » » nybyggen » » kroDotorp » » öfverloppsmarker » » lägenheter utan mantal I Kopparbergs län. I Gefleborgs län. I Jemtlands län. I Wester-norrlauds län. I Westerbottens län. I Norrbottens län. TT8Ä! <“ ,1,08 r9otec éSä,8f 2t-2.80c> 810,80b TfÖ.bOJ Sr : Orl.T (j£ / OBö 2 f> IStÄUIifbjIJ ! !• ■:'&! 'r‘-VlYj'" ‘. I *-lti»: J ■ /- itTi/.r.t-vi • •.iibfi/j' iljfi.t.Ji'*/. ■lVjvj svmvuwiäA t(" j ,v V J...A * Jr ti , 1) •: ri!) )!!' •;J;v I‘ ’ ;‘ >&• ,tn< i/ r ■!« OOE.Wf 000,TS v ( — 169 — Ored i t. Utgifter: Fysiska afdelningen Kemiska dito Mekaniska dito Mekanisk-tekniska dito Rita^delningen Verkstaden Biblioteket Löner och arfvoden Stipendier • Lärokurser Undervisningen vid Institutet har under revisionsåret fortgått utan andra afbrott, än de uti stadga me medgifna ferier. Elevernes antal utgjorde: Statistiska tabellkommissionen.
Derföre äro ock blandade äktenskap emellan kristna trosbekännare redan i våra lagar medgifna. Och då mosaismen jemväl är en i Sverige tillåten kult och dess uppfattning af äktenskapet godkänd genom statens erkännande af giftermål emellan judar inbördes, synes det Utskottet vara en konseqvens i lagstiftningen att den jemväl tillåter äktenskap emellan statens kristna och mosaiska medlemmar. Epitetet »okristlig» till dessa slags äktenskap lärer lika litet bevisa något deremot, som benämningen »oprotestanfisk» skulle kunna ådagalägga förkastligheten af ett äktenskap emellan en lutheran och en katolik. Äktenskapet är ock äldre än kristendomen och aktades ofta till och med af hedningen lika högt som sedermera i kristna stater. — Att, såsom anmärkt blifvit, svenska kyrkans 8 Lag-Vtskottets Betänkande M 8. oberoende skulle genom medgifvande af ifrågavarande slags äktenskap på det allvarsammaste hotas, kan Utskottet icke antaga. Utskottet anser henne tvärtom, genom sanningen och styrkan af sin lära, vara nog mäktig icke allenast att värna sitt eget oberoende, • utan äfven att afhålla mången af dess medlemmar från ingående af dessa äktenskap, hvilka Utskottet, lika med Kongl. Maj:t, medgifver icke vara önskvärda. Och det är blott detta — eller att dessa äktenskap, liksom blandade äktenskap i allmänhet, icke äro att önska — som de i öfrigt inom Högvördiga Preste-Ståndet emot förslaget framställda anmärkningar synas ådagalägga. Att makar icke bekänna samma religion, är onekligen ett beklagligt förhållande, icke minst för de konflikter i afseende å barnens uppfostran, som deraf kunna framkallas. Men jnosaismens karakter, sådan den af våra dagars historia är vitsordad och enligt hvilken densamma städse utmärkt sig för frihet från proselytmakeri och aktning för andras religiösa öfvertygelse, gifver icke någon skälig anledning att befara, det sådana konflikter skulle snarare uppstå i dessa äktenskap än i dem, som ingås t. ex. emellan lutheraner och katoliker.
Lars Cmus deltog i Karl X: I.Ion vistades i \ Varsehoii 1G56, d8 staden Btcrtogs af olockirne, och hon ntllnle med mango andra sve skar under stor fara och m e 1 förlust af alla sinn dyrbarheter fly f&amp; staden. %crkomincn till " o m Tyskland emotlog hon den undcrrllttelsen, att 1.m~ CNUS datt under en mnrsch mellnn \ \ ' nnchiu och Thorn den 20 april 1656. Djopr ned1 ckt nf dennn förlust fitervfide hon till Svcrigc nied sin nions lik p i sammo g x g som drottning Hedvig Eleonorn. begrofs hennes man i Storkyrkan i Stockholm. F N Agnetn ingick ej niigot ny11 Uktcnsknp och tyckes sedan egna1 sig 51 sina brrnr uppfostran och rarden af sin ej obetydliga förmögenhel. Hon låg efter fnderns död i langa procerser med sin stylmor. Gcnoni en sirskild handling hade dock Axel Oxcnstiernn förriikrit hennc om hennes a r i efter niodein. klon dog i Stockholm d s l n den i 8 mars 1671 och blcf antagligen hegrdvcn i Storkyrkan rid sidan af sin man f. ' lingnr. Se hrel i H. Ark. frio E. Oxenstierna i \ nrcpa ~ttiriaflor. f. Gustaf Ilorn. HTtteg ?mgshnnd Vara 6fverIiggare, akademiska studier d Thord ihndr. med 5 1 teckningar nf Bmw Liljefors m. fl .. sam1 Ett iiniveniitet i hiifviidstaden nf 0 1 m r Svaln. Q %dra upplagnu. Alb. Bonnier. Sthlm.
Barnaqvinna, i anledning af väckt motion om ändring i KyrkoLagens föreskrift rörande tiden för hennes kyrkogång: B. II. 658; lil. 128, 473, A. 474; B. IV. 400; V. 42, 51, A. 52, E. 459. Barnhuset i Stockholm, angående beviljande af 10,000 Riksdaler årligen till nämnde Barnhus i och för inlösen af 100 barn efter högst 100 Riksdaler för hvarje; motion af Herr Axel Fredrik Liljenstolpe: se Motioner. Barnmorska, i anledning af väckt motion om ändring i föreskrifterna rörande hennes rättighet att utöfva instrumental-förlossningskonst: B. I. Barnmorskor, om beviljande af ett årligt anslag å 2,000 Riksdaler till löner åt biträdande lärare vid undervisnings-anstal terna för sådana i Stockholm och Göteborg; motion af Herr Fredrik August Cederschjöld: se Motioner. Beck-Friis, Grefve Corfitz, dess yttrande: I. 446. Beck-Friis, Friherre Cvrfitz Augustin, dess yttranden: I. 401, 429. Beck-Friis, Friherre Joachim Tawast, dess yttranden): I. 429; lil. 24. Befordrings-lagarne, angående dem samt extra-ordinarie tjenslemänen och deras ställning; motion af Herr Axel Fredrik Liljenstolpe: se Motioner. Beijer, J. W., Chef vid Ottenby Stuteri, angående berättigande för honom att vid afskedstagandet erhålla pension å Allmänna Indragnings-Staten: se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 74 angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel. Bekännare af annan troslära än den rena Evangeliska, om den ändring i 28:de §:n Regerings-Formen att till flera befattningar må kunna utnämnasB. IV. 96, 190, 292, A. 313; B. V. 72, 75, 129, A. 129.
Äf jäslkäril får i ett bränneri finnasr tre jäsltinor för hvarje kar, sorn dagligen inmäskas; de må ej innehålla hvardera mer än en sextondeldel af mäskekarels rymd; en eller flera linor för bevarande af moderja t, hvilka ej få innehålla, större rymd än högst en tiondedel af samtligetillåtne jäsltinor; samt ett kar eller käril, för alt deri ”göra upp" jäst strax! före dess begagnande lill mäskens jäsning, hvilket ej må innehålfte iner än högst en tiondedel, af hvartdera. mäskekarels rymd. lior till Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.-Vlskoltens Betänkande, A’:o f. 11 Morn. 3. Jästkärilen få icke användas för andra ändamål, än beredning af den jäst, sorn vid tillsältningarne skall begagnas, § 22. Mäskreservoiren får ej inneliålla större rymd, an högst lika med eli af rnäskekaren, och endast användas till emottagande af färdig-jäst mäsk från rnäskekaren. '% 23- Svalskepp, kar till vattenkokning, stöpkar för maltberedning, äfvensom valten reser voirer må finnas till ett för bränne, ri-im ättningen behöfligt antal och storlek, men de få icke begagnas för något annat ändamål, än det, deras benämningar tillkännagifva. '§ 21. I fabriksbränneri får finnas ett eller högst tvenne brånvinsbränningsredskap af hvad form och storlek sorn helst, att drifvas nied eld eller ånga. § 25. Oberäknad! den eller de ångpannor, som tillhöra bränvinsbrfinningsredskaperne, får en serskild ångpanna, äfvensom en kittel eller gryta, utan inskränkning i form eller storlek, i bränneriet finnas, men ej lieie af någoldera slaget. * 26. F.n bestyrkt afskrift af Kongl. Maj.ts befallningshafvandes tillstå nds-resolntion för bränneriet, samt af den lill Kongl.
Det är icke sagdt, alt ett sådant bettlande skall blifva ett yrke; och det är endast yrket bettlande, sorn bör vara förbjudet, (i. v. s. att den person, som icke kan förmås att genom arbete Den g Sep I e m ber f. n. 211 skaffa sig underhåll, ulan vägrar ali verkställa det arbete som emot skälig betalning honom erbjudes, är verkligen straffvärd, då han tigger; men den, sorn saknar tillfälle till arbetsförtjenst, är det icke. Jag kan således icke annat än ogilla uppställningen i detta moment. Andra mom. af’ samma § stadgar: ”1 detta afseende skola för hvarje lättigvårds-samhälle närmare bestämmelser meddelas genom särskildt reglemente, hvilket , efter förslag af sockennämnd, antages af sockenstämma och derefter öfverlämnäs lill Konungens Bef:b:de, som äger tillse, huruvida det öfverensstärnmer med denna stadga och gällande författningar, samt befordra rättelse af hvad som derifrån afviker. ” Detta moment ställer Konungens Bef:h:de till direct lagstiftare i dessa frågor. Han har hittills icke ägt annat än granskande myndighet och skyldigheten att utlåta sig, då förslag öfverlemnas lill K. M.'s fastställelse, och detta öfverensstärnmer med Konungs och Ständers beslut vid 1810 års riksdag.
Med afslag å Utskottets hemställan beslöt Ståndet, för sin del, en författning af följande lydelse: »Med upphäfvande för en tid af tio år af allt hvad Strafflagen af den 16 Februari 1864 innehåller angående dödsstraff, förordnas som följer: För brott, som, enligt Strafflagen, med dödsstraff belagdt är, skall till straffarbete på viss tid dömas.» Vid derefter skedd föredragning af samma Utskotts Betänkande M 28, i anledning af motion om inrättande af förlikningkomitéer, blef samma Betänkande af Ståndet återremitteradt, hvarföre äfven diskussionsprotokollet i detta ämne skulle Utskottet tillställas. Den 14 Nars. Från Hågv. Preste-Siandet. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande M 54, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om anslag till jernvägsbyggnader och till rörelsemateriel å redan anlagda stambanor, biföll Preste-Ståndet hvad Utskottet i Usta, 2:dra, 3:dje och 5:te punkterna hemställt och yttrat samt lade 4:de punkten till handlingarne. Bih. till H. St. 9 Samt 202 Prut.-Uldrag den ii Mars i866. Från Vallofl. Borg are-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande M 54, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om anslag till jernvägsbyggnader och till rörelsemateriel å redan anlagda stambanor, beslöt Ståndet som följer: Första punkten Bifölls. Andra punkten. Med afslag å Utskottets i denna punkt framställda förslag i fråga om sträckningen af nordvestra stambanan, beslöt Ståndet att nämnda bana skall sträckas från Christinehamn öfver Norum och Nilsbysundet till Arvika; hvarjemte Ståndet för banans fortsättande i denna rigtning anvisade en summa af femhundra tusen Riksdaler. Tredje punkten. Bifölls. Fjerde punkten. Dervid lät Ståndet bero. Femte punkten. Bifölls. Från Hederv.
Må det tillåtas mig att ingå i några detaiiler af detta ämne} det är af nytta att upplysa dem, som icke hafva kännedom af de skäl, hvilka i detta fall vägledt Lagstiftningen. Dessa skäl äro tveggehanda: De första syfta att befria Styrelsen från omsorgen af en svår Examen, och ansvarigheten af ett ofta misstänkt omdöme; de andra att spara Uppfinnarne nödvändigheten af ett meddelande, sorn de finna onyttigt och hvaraf de kunna frugta missbruk. Och i händelse af en föregående Examen, hvilka borde de Committerade vara, som ägde att utföra en sådan? Skulle det vara Artister, gående samma bana som Uppfinnarne? Men i sådant fall huru förekomma att icke medtäflan, fördomen och egna interesset ej hade inflytande på deras utlåtandt? Huru åtminstone kunna öfvertyga Uppfinnaren derom och Allmänheten, sorn han meddelade sin klagan? Skulle man uppdraga Vetenskapsmän denna Examen? Men d^rus Theoii, ehvad ljus den må äga, kunde vara felande, när det handlar om att erkänna Resultatet af erfarenhetens eller snillets tillfälliga ingifvelse. I det éna som andra fallet blottställer man sig att såsom T)cn 17 Februarii. otjenlig se förkastas sådan ny tanka, hvars utförande, rik på Resultater, skulle hafva påskyndat konstflitens framgång. I öfrigt kunde Uppfinnaren förlora alif, i händelse af en föregående Examen3 han skulle utan säkerhet 3tt vinna bifall, meddela ett behandlingssätt, som man kunde afhända honom. I det mast gynnande fall , hvad skulla frugten vara af detta steg? att afvända nagra orimmeliga Förslager, några otj oliga Inv. ntioner; men Allmänheten, om man hade låtir dem framkomma, hade snart bedömt de samma; och om Uppfinningen är ufan nytta, skal! Uppfinnaren sjelf sakna den i anseende till omkostnaderna för Brevetten. Tror man detta skäl icke vara till» räck eli g t-, för: att hos de vanligen foga berned, lade .Artisterna motväga den fördom, man förmodar dem hysa till fördel för deras upptäckter? Hvilket ändamål på sin höjd bör man ef* tersöka ? Konsternas framsteg.
Stats-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 32, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anslag till försök för utrönande af dels så kallade pansarplåtars af Svenskt jern förmåga att emotstå skott och dels lämpligaste konstruktionen af refllade gjutna jernkanoner till fartygs bestyckning, m. m.: B. II. 208, 232, 235, A. 235, E. 324. — N:o 33, i anledning af väckt motion om anslag eller lån af allmänna medel åt Länsmannen J. Sandqvist, till gäldande af den på länsmans-boslället Grillby N:o 3 belöpande skifteskostnad: B. II. 208, 232, 235, A. 235. — N:0 34, i anledning af väckt motion om anvisande af medel till Westerbottens Läns Pröfnings-kommitté, såsom tillskott för bestridande af de i 76:te §:n Bevillnings-Stadgan omförmälda utgifter: B. II. 208, 232, 235, A. 235. — N:o 35, i anledning af väckt fråga angående ombyggandet af östra flygeln af Rikets Ständers hus: B. II. 208, 232, 235, A. 235. — N:o 36, i anledning af väckt motion om begagnande af postremiss-vexlar för öfversändande af penningar från och till Riksgälds-Kontoret: B. II. 208. 232, A. 232, E. 324. — N:o 37, i anledning af väckt motion om beviljande af ett räntefritt amorterings-lån till bestridande af arfvoden åt Landtmätare vid laga skiften i Norrbottens län: B. II. 208, 232, A. 232. Maj:ts Nådiga Proposition, angående stats-pension åt Öfversten m. m.
Commissarierne få endast i Ödmjukhet nämna, hvad bly och spiksorter vidkommer, att behofvet af det förra hittills varit mindre betydligt och till någon de! blifvit afhjelpt genom den samling som vid verkställde rifningac skett, men det öfriga är inköpt, Vid nybyggnaden blifver i år åtgången på bly visserligen Större och liar Banque» häraf ett ansenligt partie, hvilket, utbjudet vid den för Tumba Bruks räkning, i September månad förlidet år anställde Auction, icke kunde försäljas. Detta torde nu, om Herrar Fullrnäguge så finna för godt, lämpligen kunna användas.” Den vid byggnaden och reparation använde spik har blifvit tagen hos Stads - Maj°ren Widbom, sorn lemnat den kostnadsfritt vid Banque», efter vågpris, så ofta hela lådor eller fastager blifvit tagne, sorn skett då någon större consuration har inträffat oell dertill föranledt. För att icke onödigtvis belasta Banquen m«?d större inventarium, hvars förbrukning svårligen kan eontrollerås, hafva mindre partier ofta blifvit requirerade, sorn mäst betalas efter vanliga Jern-Bods priser. För öfrigt få Commissarierne ödmjukligen gifva vid hand, att under loppet af innevarande år, inga andra eller flere byggnadsmaterialier blifvit inköpte, än 110 cubikalnar sprängd sten, behöflig! för grundmurens fullkomnande och brunnens murande på Archivgården, samt betalning utgifven för en i December månad tagen post sämre bräder, använde till grundmurens b©i 650 Banco-Utelattitts Hti&rikanderu täckning mot is och snö under de pH följanda vintermånaderne,' då arbetet inåst inställas. Något hinder för entreprenade har således icke i detta afseende mött, elier., efter hvad Commisinissanerne i ödmjukhet förmoda, någon tjenlig tid för arbetets bedrifvande genom deras förvållande gatt förlorad, enär De, sedan Herrar Re« visorérnes Protocoll af den 21 December blifvit den 30 här föredraget, i början af Januarii månad fogat anstalt om
Hr Lundman har val, uti ett hos Borgare-Ståndet afgifvel Memorial, yrkat, att utländska Skådespelare, Eqvilibrister m. fl., som uppehålla sig här i Riket och gifva representationer, skulle påföras någon högre afgift, och deremot bevillningen för inhemska Skådespelare nedsättas; äfvensom Hr Grefve Cronhjelm ifrågasatt högre beskattning å bemälde utländningar; men Utskottet Bevillningx-Utckotlets Betänkande N/o Sj. har icke trott sig härå kunna fästa annat afseende, än att i förslaget mera uttryckligt blifvit bestämdt, att de för representationer utförda afgifter äfven skola af ofvannämnde utländningar erläggas, samt att serskild ansvarighet för afgiften är vorden ålagd vederbörande, som till ifrågavarande personer utlemna eller påskrifva Pass, utan att samma afgift blifvit erlagd. Entrepreneurer. Ehuru Hr Grefve Cronhjelm yrkat, att här skulle införas 3:ne ytterligare Classer af ^5, 5o och 4° Rtdr, har Utkottet ansett, i hvad hittills stadgadt varit, icke erfordras något tillägg, då för de mera sällsynta händelser, att någon högre skatt vore för Entrepreneurer lämplig, Taxerings-Comiteerna äro förpligtade alt påföra densamma enligt den allmänna grunden, efter 5 procent af inkomsten. Fiskare.