Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
F ör kapitalister, särskildt fiuiitiiii~ner, har det lange varit ett öiiskiiingsinil att kiiiina öfverlämna vården af sina vardepapper och skiStseln at ' sina aff arer ht någon person eller ii~stitiition, so111 ined absoliit säkerhet förenade yiiiiktligliet och noggrannhet i utförandet af det aiiförtrodcla uppdinaget iifveiisoni prisbilligliet. En sadin institution är Stockholms Enskilda Banks Notariatafdelning (Lilla &amp; 7~gcctan 2 Y, expeditions tid 70-4), soin iiiider garanti af Stocklioliiis Eiiskilda Bniik (Itager sig vard och förvaltiiing af enskilda personers oc !i. kassors värdepapper. Oin en person hos Notariatafdeliiiiigei~ depollerar obligatioiier, inka,sser; tr Notoriataf delninge~i vid förf allotiderna kopoiiger och tillliiiiidah&amp;ller cleponeiiteri iiifliitna medel. Vidare efterser Notai.iatafdeliiingen utlottningar af obligationer och iindei.ïLittai. deponenten - i god tid, ifall en denne tillliörig obligation blifvit iitlottad, samt lämnar förslag till ny placeriiig af det ledigblifna kapitalet. Om iiiteckiiiiigar deponeras Iios Notariatafdeliiiiigen imderrattar Notariatafdelningen gäldenären därom att räntorna c7, inteckningarna skola till afdeliiingeii inbetalas, livarefter de medel, som inflyta, till deponenten redovisas. Vidare tillser Notariatafdeliiingeii att inteckningarne blifva i vederbörlig tid förnyade. Om en Iios afdelningen deponerad inteckning genom iinderlåteii föriiyelse skulle förfalla, ersätter Stockliollns Eiiskilda Bunk därigenom uppkominen skacla. E ' örvnriiigsafgift: 50 öre för Ar p i 1,000 kronor af depositionens värde, dock e j nnder två kronor. Specialaffär for Sybehör, Billiga och bestämda priser.
Riksdagar baft att skaffay med lagstiftning af författn:r, ronde oloflig införsel af varor, hafva ihågkommit, att det finnes en serskild författn., som har afseende på import af alla varor, af hvad namn och beskaffenhet som helst; och emedan nu bränvin tillverkas på utrikes ort, måste det vara en vara, som, med eller ulan tillstånd, inkommen till riket, bör underkastas precist enahanda lagar, hvilka äro, i afseende på importerande af alla andra utländska varor, föreskrifna. Således är icke någon serskild lagstiftning, i afseende på transport af utländsk bränvin, af behofvet påkallad, ty den utländska varan bränvin är lika väl hemfallen under lurendrejeri-författnm, som hvarje annan utländsk vara. Jag vidblifver min anhållan, att Gr. Gyldenstolpes tillägg icke måtte blifva uti §:n infördt, samt att ej heller det af Gr. 12 * * 180 Den 11 O k t o b er. Lagerbjelke framställda, vida öfverflödigare förslag må af R. o. Ad. antagas. Hr Gripenstedt, Joli. Au g.: Om det förhåller sig, såsom Hr von Hartmansdorff påstått, att det endast vore fråga om en försäljnings-lag för inhemskt tillverkadt bränvin, så vore det af Gr. Gyldenstolpe föreslagna tillägg icke här på sin plats; men då sä icke är förhållandet, utan det endast är fråga om försäljning af bränvin i allmänhet, synes det mig vara tydligt, att, då R. o. Ad. för sin del beslutat rättigheten att införa bränvin, detta stadgande bör omfatta allt slags bränvin, både del, som är tillverkadt inom landet, och det, som möjligen kan utifrån införas. Att man icke vill bifalla det förslag, som Gr. Lagerbjelke upgifvit, oell som synes mig upfylla alla de önskningar, man uti ifrågavande hänseende kan hysa, utan i stället, genom delsammas förkastande, ställa förevande stadgande i strid med ett beslut, som R. o. Ad. redan fattat, finner jag vara pä det högsta oriktigt.
Efter öfvervägande af hvad, till stöd för de gjorda ansökningarna, sålunda förekommit, har Utskottet, inseende billigheten deraf, att Bankens vaklbetjening beviljas någon tillökning i dess nuvarande lönevilkor, ansett sig borå i så måtto biträda Understyrelsens, af Banko-fullmäktige understödda, förslag, att Utskottet nu hos Rikets Ständer tillstyrker, Banko-V tskollets Utlåtande, A.o IS. Ii att såsom årligt arfvode måtte anslås åt livar och en af Bankens äldre kammardrängar 20 r:dr, och lill hvardera af de yngre kammardrängarne 3o r:dr, allt banko, att från och med innevarande års början utgå. Stockholm den 27 Januari 1848. STOCKHOLM, f. d. Schultze* Boktryckeri, 1#*8. Banko-Utskottets Memorial, N:o 19. 1 N:o 19. Ank. till Exp.-Utsk. d. 1 Febr. kl. 4 e. m. Memorial, med uppgift om och huruvida någon del af den sedan 1845 års början upplupna bankovinst erfordras för bankens konsoliderande. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln har Utskottet fått emottaga en af Grefve Anckarsvärd, C. H., väckt motion, innefattande begäran derom, att Banko-utskottet måtte utreda, ”om och till hvilket belopp banko vinsten, med afseende å bankens bestämmelse att, under hvilka konjunkturer som helst, upprätthålla myntvärdet, kan och bör, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga proposition, i och för statsverkets behof anlitas”; hvarförutan motionären yttrar den förmodan, att Utskottet, vid infordrande af bankostyrelsens utlåtande i berörda ämne, dervid tillika förskaffar sig del ”af det betänkande, som tvifvelsutan i denna vigtiga fråga blifvit från Kongl. Maj:t Bankostyrelsen affordradt före den Kongl, propositionens afgifvande”.
Dom, utan försöker vidare sin lycka i HofRättenJ och är Saken af mindre vigt, så ligger uti de kostnader, som Målets fullföljande i HofRätten förorsakar, ett tillräckligt motmedel för en sådan Saks dragande dit utan behörig anledning; men om man än antoge, att goEomålen i HofRätterne skulle, genom ifrågavarande förändrings verkställighet, tå tilltaga, att någon förstärkning i dess Ledamö» Sers antal klefve af nöden, gå måste den ut« 388 lagutskottet* BitHnkandett. gift, som Staten för någre nya HofRätts* Ledamöters aflönande, finge vidkännas, ingalunda kunna i värde uppgå mot den betydliga besparing, som Statens Innevånare komma tillgodo, genom undvikandet af de kostnader, besvär och olägenheter, hvilka Målens handläggning vid LagmansRatterne förorsaka dem. Och dessutom skulle indragningen af Lagmännens nu af Statsverket utgående löner, i den mån Lagmännen antingen befordrades till andra Ämbeten, eller afledo, gifva Staten ersättning för ds nya HofRättsLedamöternes aflönande. Jag bifaller alltså motionen och tillstyrker, att LagmansRätterne genast må afskaffas. Jag föreställer mig, att en och annan väl erkänner rigtigheten af hvad så väl jag, som Motionenten raisonerat mot LagmansRätternes bibehållande, men dock tror, att med den föreslagna förändringen bör inne. hållas, tills den kan skei sammanhang med nya LagVerkets antagande; men som mån. ga år säkerligen ännu återstå innan detta Verk kan blifva gällande, torde det ej anses otjenligt, att för dens räkning, som tänker på nyss anförde sätt, här upprepa den gamla förträffliga regeln: Det goda, som som kan göras i dag bör ej uppskjutas till morgondagen. Arvidsson. Lagutskottets Betånkanitn, 33g Häruti instämde Herr Borgmästaren Cederborg samt Ledamöterne af Hederv. BondeSlåndet. Ut Supra. Ex Protocollo, Joln. Jac. Kleman. Betänkande, i anledning af Riks dags - Fullmägtigen Anders Danielssons, från Elfsborgs [Län, Memorial, om förändrad organisation af HäradsRätterne.
Slutligen och då det eger sin rigtighet att afverkningen fortskyndas, om pannerymden uppdelas på flere mindre pannor, får jag föreslå ett nytt moment vid 27 g af följande lydelse: »Då någon å en tomt eller i en byggnad eller under samma tak eller å samma egendom begagnar flere pannor till bränvinsbränning, hvil kas rymd enligt 9 § skall sammanslås för debiteringen, iakttages härvid dels att kokrummet icke afdrages af hvardera pannan, utan af sammanslagna pannerymden, dels att tillökning i skatt för mäskvärmare eller rektifikationsapparat, eller anbringandet af båda delar, beräknas endast för den panna, hvartill dylika apparater begagnas. Den sålunda uträknade afgiften för sammanslagna pannerymden skall höjas med 33Y;i proc. om den är fördelad i 2:ne pannor; med 66% om den är delad i 3:ne; med 100 proc. om den är delad i 4, o. s. v. ' § 33. Mom. 2. Utskotten hafva i detta moment uttagit ur 1843 års författning följande ord: »Befinnes någon nyttja en eller flera bränvinspannor, som hvardera eller gemensamt innehåller öfver» och i stället infört orden: »Befinnes någon nyttja bränvinspanna, som innehålla öfver.» På ofvan uppgifna skäl tillstyrker jag, att denna förändring måtte ogillas, och 2 mom. qvarstå, sådant det finnes i 1843 års författning. % 41- Utskottens förslag i denna §, att belägga bränvinsbränning å Söndagen med högre böter än annat sabbatsbrott, synes mig innebära ett uttryck af allt för långt drifven ovilja mot en laglig näring. Gradationen af högre brott med afseende å olika klass af den redskap, hvarmed bränvinsbränning drifves, förekommer mig alldeles orimlig. % 83. På de skäl, som jag i en föregående reservation uppgifvit, yrkar jag, såsom enda vilkoret för möjligheten att få författningen efterlefvad, borttagandet af denna ,§ ur författningen. 24 Bevillning*-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulsk Utlåtande, N:o 2. § 65. Mom. 2.
Län, derom väckta motion, beslöt nu Bonde-Ståndet, och ville jemväl in - 14S Pral. Utdrag den 19 October 182g. bjuda sine respective Med-Siänder, alt hos Kongl. Majtt underdånigst anhålla om Riks* dagens afslutande, sist vid medlet af nästa December månad. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Oeconomie - Utskottets ytterligare Utlåtande, N:o 157, i anledning af återremissen fran irenne af de respective Riks-Stånden af Utskottets Betänkande, N:o 46, angående Helsinge-Buldans stämplande , fann Bonde-Ståndet skäligt att afsli allt hvad Utskottet i dessa Betänkanden tillstyrkt. S. D. I följd af gjorda anmärkningar 3- terremitterades Allmänna Besvärso$h Oeconomie-Utskottets Betänkande, N:o i55, i anledning af väckt fråga om inrättande af en Landtbruks-Schola. S. D. Vid förnyad föredragning bifölIos ■Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Betänkanden : N:o 154, angående yrkadt förbud emot innehafvande af mera än en tjenst af en och samma person ; och N:o 156, i anledning af väckt motion, rörande afskaffande af pliktstraff för uteblif, Vande från den offentliga Gudstjensten m. ra. Pral. Utdrag den IQ October 1829. 149 S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls Lagsamt Allmänna Besvärs* och Oeconomie-Utskottens Betänkande, N:o 59, i anledning af föreslagna iakttagelser vid utfärdande af Pass. S. D. Vid ytterligare föredragning bifölls Lag-Utskottets Betänkande, N:o 106, öfver Riksdags-Fullmägtigen Herr P. Winbladhs motion om bestämmande af viss tid , inom hvilken Dom, i utförd sak, skall fällas och utgifvas.
Skolande i båda händelserna Magistraten och de Äldste tillförbindas, att, för dt till Bankens säkerhet intecknade, Staden tillhörige Fastigheter, som voro i allmänna Brandförsäkrings-Verket assecurerade, antingen styr* ka att afgifterne för alla åren blifvit erlagda, eller, i annat fall, årligen till Banken insända bevis om verkställd inbetalning af berörde afgifter. Då Götheborgs Stads Borgerskap ge» nom Magistraten lemnades del af hvad Rikets Ständer sålunda alternativt besia ti t, undandrogo sig åtskillige bland Borgerskapet att meddela Magistraten och Stadens Äldste så beskaffad autorisation, som, en» Banco-XJtskottcts Betänkande. N:o 44. 3 ligt det omförmälde Formulairet, erfordrades, nemligen att, i likhet med förbindelserne å Bankens Lån till Uddevalla och Landskrona Städer, ”för inbetalningarnes fullgörande ikläda sig och Stadens blifvande Representanter ansvarighet ett för alla och alla för ert som för egen skuld.,’* oansedt det uttryckliga medgifvande å Bankens sida föregått, att, i fall betalning på behörig tid skulle uteblifva, ej hela Länet, utan endast det belopp, sorn för året bordt inbetalas, skulle såsom förfallet anses och indrifvas. Af denna Borgerskapets vägran uppstod då den följd, att jemte Räntan å 5 procent, en tiondedel af Capitalet årligen från och med är 1824 måst till Banken erläggas, och Capital-skulden ar, 1 följd deraf, vid 1828 års slut nedsatt till R:dr 100,167: 4^ u r:st. Härrörande det ojemna öiverskottet ifrån dels beräknad Ränta på Ränta, och dels förskjuten In tecknings-förnyelse-kostnad, genom hvilkas ersättande utaf de inbetaide medlen Capital-minskningen i lika förhållande uteblifvit.
Qvantens förslag skulle i kontrapropos:n ingå, samt dessa framställningar besvarats, den första med nej, den andra och tredje med mångå ja och nej i blandning, samt den fjerde med många nej, förnyade proposir på antagande till kontra-propos. först af Hr Cederschjölds förslag och sedermera af Hr Brakels förslag framställdes samt besvarades med blandade ja och nej; hvaruppå Hr Gr. o. Landtm, ytterligare inhemtade R. o. Ad:s tanke, huruvida kontra-proposm borde upptaga bifall till Hr Cederschjölds Deu 2 Maj f. m. 37 förslag, och sedan svaren derå utfallit med starka ja, blandade med nej, förklarade Hr Gr. o. Landtm, sig nu hafva funnit ja öfvervägande. Härefter uppsattes och justerades följ:de voter:s-propos.: »Hen som vill, att R. o. Ad., med anledning af Allmänna Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänk. N:o 114, i ani. af väckta motioner rörande medverkan från Sveriges sida till konungariket Polens återupprättande, skall fatta följ:de beslut: »Lifligt deltagande i Polska nationens olyckor och beklagande de orättvisor, som öfvergått delta folk genom förtryckandet af dess nationalitet, hyser Ståndet den tillförsigt, att K. M. icke lärer underlåta att på diplomatisk väg samverka med andra makter till Polens förmån enligt folkrättens och mensklighetens fordringar, utan att freden för Sverige blottställes, så länge dess bibehållande är förenligt med vårt sjelfbestånd och vår värdighet, och finnér således de väckta motionerna icke böra till någon R. St:rs åtgärd föranleda», röstar Ja; Hen det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, bifaller R. o. Ad. Utsk:ts ifrågav:de Betänk., med uteslutande från motiveringen af dels den mening, som börjar med orden: »men i hvilket» och slutar med ordet: »upplysningar,» dels ock af följ:de ord: »och efter dess folks för regeringen tillräckligt kända önskningar, der dessa kunna göras gällande, utan att landets sanna intressen blottställas».
Likaledes och i sammanhang med frågan om lika arfsoch gifto-rält, har hos Rikets Ständer blifvit föreslaget, att den lätt, broders och systers harn äga att vid arfstägt träda i sin allidne faders eller moders ställe, måtte till syskons afkomlingar utsträckas, såsom skäl för hvilken utsträckning förekommit, alt det föga låter tänka sig, att en person, sorn, i saknad af egna bröstarfvingar, sage i sina bröder eller systrar ellpr deras afkomlingar de närmaste föremålen för sin tillgifvenhet, skalle känna blodsbandet mindre starkt, i den mon lederna nedåt ökades, eller att den af foräldrarne, som ärfde ett aflidet barn, icke lika gerna skulle se ett barnabarnsbarn, som barnet eller barnabarnet med sig dela cjvarlåtenskapen; och sorn Expcditions-Ui skottets Forslag till und. Skrifvelse, N:0 Q t. ao5 det. dessutom är obilligt, att fjermare sidoarfvingar, som vanligen äro minderåriga, blifva, i följd af den nu stadgade istadarätti n, vanlottade, endast derföre, att de haft olyckan förlora sina föräldrar eller andra anhöriga i rätt uppstigande led, genom hvilka arfvet eljest skulle komma dem till godo, hafva Rikets Ständer funnit den ifi ågaställde utsträckningen i istadarätten böra ega rum. På grund af hvad sålunda i ena och andra hänseendet blifvit i underdånighet a niord t, hafva Rikets Ständer godtfunnit för deras del besluta, att följande lagens rum böra ändras eller upphäfvas, på sätt här nedan förmäles. Giftermåls-Balken. 9 C a p. 3. §. kommer att lyda sålunda: Morgongåfva skall tagas af mannens enskilda lott i boet. Har hustru, som mannen öfverlefver, barn efter honom eller dör hustrun förr än man» nen, då ege morgongåfva ej rum. 10 C a p. 2. §.
Enär ibland ordinarie räntan upptoges och i jordeboken antecknades presternas så kallade utlagor samt föreskrift följaktligen borde meddelas, huru med ifrågavarande utlagors beräknande skall i framtiden förfaras, hafva kommitterade, då dessa utskyJder, äfven der de äro i persedlar utsatte, i allmänhet utgöras efter bestämda priser samt endast å några få ställen liqvideras efter markegång, ansett lämpligast vara, att merberörde utskylder öfver hela riket utsättas till visst, för hvarje pastorat sammanräknadt, belopp i kontant, efter medelpris för de 20 åren 1824—1843 och fördenskull sådane persedlar, som blifvit godtgjorde efter markegång, beräknas, enligt nyssnämnde grund, i penningar, med uteslutande af mindre tal än skilling, på sätt bär ofvan, rörande hemmansräntornes förenkling, är vordet föreslaget. S:o. Å hvad kommitterade sålunda föreslagit och Kongl. Maj:t i nåder gillat tillstyrker Utskottet Rikets Ständers bifall. 2:o Beträffande r ant ejor enklingen i Stora Kopparbergs län (Kom. bet. sid. 62). I anseende till det förhållande, att Fahlu Bergslag eger rättighet att disponera en stor del af så väl indelda som kronan behållna skaltekol inomj berörde län, hafva kommitterade ansett, att, så länge detta förhållande fortfore, kunde någon allmän förändring med räntorne inom länet icke tillvägabringas. Uti till Rikets nu församlade Ständer aflåten nådig proposition har väl Kongl.
Vid Utskottets yttrande, att, om inom * Söder - Den 24 Januarii. 289 Södermanland bibehöllos de 10,000 T:r, som vanligen åt Bergslagen utföras, och, om BränvinsBränningen icke utsträcktes, emot Naturen af Husbehofsbränning, skulle man troligen ej vara i brist af Spannmål detta år» får jag vördsammast anmärka, att det sednare är just mitt skäl att bevisa behofret af Inställande och Författningens fel, men vid det förra skälet nödgas jag säga, att Utskottet äfven bordt erindra sig, att, ett sådant bibehållande af de 10,000 T:r icke är verkställbar!, då hvarje Svensk Jordbrukare äger rätt, att till den som mäst betalar hans Vara densamma försälja, och att i alla fall, då Säden icke utskeppas, aflåtandet från en Landsort fylfer behofvet i en annan; mea jag kan icke undgå att beklaga det de Ledamöter af Utskottet, som äro Södermanlands innevånare så litet känna verkliga och sednare tiders förändrade förhållandet inom Provincen, Det gafs eli tid, då Södermanland Verkeligéli från sig till Bergslagen kunde aflåta 10,000 T:r Säd årligen, men, oagtadt i sednare åren Jordbruket, der som i flere Orter uppnådt den förkofran, att vid en måttlig Bränvins-bränning i Södermanland, i goda år borde kunna afyttra icke blott 10,000, utan 3o å 4°>00° T:r Säd, är dock nu, allt sedan den vidt utsträckta Bränvins-bränningen, verkliga förhållandet, att, om några vid Länegränsen boende Possessionater till den högt betalande Bergslagen kunna afyttra några hundrade Tunnor, deremot vid södra delen af Länet, hela SkärRidd. 0. Ad, Prot. II B. 2 Afd. 3 7, 38 290 Den 24 Januarii. gården, Nyköpings och flere Städer, äfven i de hästa år, alltid säd införes, och ofta till flere tusende Tunnor.
Med anmälan af hvad Riksens Ständer sålunda, för deras del, i afseende på regleringen af Ekeskogarne i Riket, funnit tjenligt att vidtagas, få Riksens Ständer förena den underdåniga anhållan, att E. K. M. täcktes, med Nådigt bifall dertill, genast låta sätta en sådan rer' glering i verkställighet inom alla de Län, der besigtning å Ekeskogen redan blifvit fullbordad, samt att i de öfrige, eller Stockholms, SkaraborgsElfsborgs, Bohus, Hallands och Gottlands Län,1 undersökningen af Ekeskogarne måtte varda till skyndsam verkställighet i Nåder anbefalld; och enahanda reglering successift företagen, i den mån undersökningen medhinnes; äfvensom och i händelse inom de öfrige Länen, hvarest, i anseende till Ekarnes fåtalighet, undersökning ansetts öfverflödig, skulle finnas hemman och lägenheter, der en och annan Ek växer, Riksens Ständer hysa den underdåniga förhoppning, att åtgärder forde blifva i Nåder vidtagne, hvari - Underdänlga Skrifvelser. genom egarne ait sådana lägenheter och hem. man må komma 5- åtnjutande af samma fiia dis. positions-räct till Ekeskogen, som nu blifvit i allmänhet föreslagen. Ehuru Riksens Ständer dessutom , 1 fråga om anläggandet af Ekeplanterings-parker, fullkomligen instämma uti den utaf Öfversten aj Jior-* neman yttrade tanka; att nemligen sådana anstalter böra fogas, hvarigenom Staten sättes i tillfälle, att fylla sitt framtida behof af Ekeverke, oberoende af den enskilda hushållningen med detta trädslag och att detta ändamål endast kan ernås, genom anläggningar af sådane parker 5 likväl och då all grund saknas för bedömandet af uppgjorde calculer ofver parkernes areal, samt ämnet ej eller finnes vara så undersökt och utveckladi, att något fullständigt yttrande, bygdt på säkra grundsatser, möjligen kunde deröfver för det närvarande meddelas, få hos E. K. M. Riksens Ständer nu i underdånighet anhålla, att E.- K.
Maj:t i Nåder godkände förslag, de serskilde provisioner, procenter med flera dylika förmoner, som nu äro Landt-Statens tjenstemän anslagne, blefve indragna och motsvarande bestämda löneanslag anvisade, hvarigenom någon tillökning uti Statens utgifter i sjelfva verket icke uppstode, Utskottet ej eller är i tillfälle att en sådan åtgärd föreslå, emedan de Utskottet meddelade handlingar icke utreda, huru stor del af de förLandtstatens tjenstemän beräknade extra inkomster af alla slag utgöras af dylika, utaf allmänna medel utgående, ersättningar, så att deraf kan bedömas, hvad tillökning uti Staten, emot provisionernes indragning, skäligen kunde och borde uppföras; har Utskottet, med undantag för de fall, hvarom här efteråt serskildt yttrande varder meddeladt, funnit sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständer vidtagandet af någon åtgärd, i anledning af Kongl. Maj:ts nu ifrågakomne Nådiga skrifvelse. 6 Stats-Utskotlets Utlåtandej No 42. Äfvensom, hvad angår här förut om-förmälde motioner, så vidt de angå löne-anslag för Kronofogdar och Häradsskrifvare, Utskottet, som serskildt i afseende å Olof Olofssons framställning om tillökad lön för Kronofogden i Vesterbottens Lappmark, får upplysa, att Kongl. Kammar-Collegium, uti dess yttrande angående Landt-stateus lönereglering, föreslagit nämnde tjenst till indragning, tillstyrker, att .berörde motioner lemnäs utan afseende, helst Kongl.Maj:t icke lärer underlåta att, om i något af de fall, vissa motionärer uppgifvit, tillökt personal eiler förökad aflöning skulle finnas af beliofvet oundgängligen påkallade, intill dess allmän reglering kan varda till väga brag t eller serskildt förslag i ämnet till Rikets Ständer framställdt, vidtaga de åtgärder, hvartill de tillgångar, hvilka för sådant ändamål kunna af Kongl. Maj:t disponeras, lemna utväg.
Lön - 8g: 16: wadstena Magasin» Förre SlyktsstrrfwarenS Lön 36: — Ek / L Den 5 Zebruarii. r6r Eksjö Mägazin. ; Förwaltares Lön - 8z: i6: Carlshamns Magazin. « i Förwaltares Lön 83: i6r warbergs Magazin. i Förwaltares Lön 75- Uddewalla Magazin. r Magazins Förwalrares Lön 8z: 16: _ BoraS Magazin Förre Förwaltarens Lön 83: 16: — Mariestads elle. Lidköpings Magazin. i Förwaltares Lön 83: 16: Bränneri Betjening. i öfwer Uppsyningen n6: Z2: 4 Bränneri Jnspectorer - Zoo.- i Bokhallare » « 75: 4 Factorer wid Stockholms Lagerkällare 300: z Branwins försäljnings Bokhällare soo: i Öfwer-Uppsyningsman öfwer oloflig Bränwins bränning och Branv wins införsel 8zr 16: —. 6 Upsyningsmän för samma ändamål 200: 2 Läkare för Bränneriernes Underbetjrning och drängar ? 83: 16: — 7.LÄ X OfrSr Den Z Zebruarii. 4 Öfwer Bränmästare - F ZZg: 16: 9 Ordinarie Under-Bränmastare S 450: — 2 Drankförsäljningsmän - s 66: 52: —- 1 Extra Under Bränmästare L 40: 4 Waktmästare iZz: 16: —. i Pumpmakare 41: 2 Dito - » S 78: 2 Smeder - S 84: ^ i Lagerkärlsbindare - 50: 2 Tunnbindare 72: g Timmermän 123: i Dito s 39: i Upsymngsman wid Spanmäls lasters mätning och tvagning - zz: 16: — z Mältare - 102: z Dito 96: i Fodermask och HästLäkare s Z8: 16: r Bryggare tvid Furusund s 39: — —.