Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I anseende till detta allt, yrkade Advokatfiskals-embetet, att Borgmästaren, hvilken tillförene, genom Kongl. Hofrättens utslag den 28 Oktober 1853, för uraktlåtenhet att inom rätt tid hafva uppsatta Rådstufvurättens i Mariefred dombok och Magistratens dersammastädes protokoll, blifvit till ansvar fäld, samt nu, i anförda måtto, vore förvunnen om enahanda felaktiga förfarande, i afseende å 1863 års dombok och protokoll, hvilket jemväl haft den följd, att sedan minnesanteckningar och andra handlingar, efter hvilka sistberörda dombok och protokoll skolat uppsättas, till största delen förkommit, det försummade arbetet numera ej kunde fullgöras, utan domboken och protokollet för all framtid blefve i högst väsentliga delar ofullständiga, måtte för denna sin förnyade vårdslöshet i domareembetets utöfning till ansvar dömas. Sedan Borgmästaren häröfver afgifvit förklaring, meddelade Kongl. Hofrätten utslås den 29 December 1864 och yttrade: emedan, såsom ofvan förmäles, upplyst vore, ej mindre att den 30 Juni 1863, då inspektion i Rådstufvurättens arkif af Justitie-Ombudsmannen anstäldes, Rättens dombok för samma år ej var uppsatt för längre tid, än till och med den 15 April, och af Magistratens protokoll endast spridda paragrafer voro utarbetade, än äfven, att det sålunda eftersatta arbetet icke sedermera fullgjorts och ej heller Rådstufvurättens och Magistratens protokoller, för tiden efter den 30 Juni intill den 12 Oktober sammaår, blifvit uppsatta; ty och sorn Borgmästaren, « 31 hvilken det, i lians egenskap af ordförande i Rådstugurätten och Magistraten, ålegat att ifrågavarande dombok och protokoll, så fort ske kunnat, uppsätta, sin skyldighet i berörda hänseende, oaktadt erhållna påminnelser, under en längre tid icke fullgjort, och ej för denna underlåtenhet visat förfall; alltså pröfvade Kongl.
I öfverensstämmelse med de föreskrif» ter för Sedel-utgifning från Banquen, hvilka Rikets Ständer vid denna Riksdag meddela, kominer det representativa myntet, att, i likhet med hvad det, enligt 1821 års Räkenskaper funnits Vara, då Banquens och Riksgälds-Contoirets Sedlar, desse sednare valverade till Banco-mynt , sammanräknas, till sitt jemnast utevarande belopp utgöra Trettio (30) Millioner R:dr Banco. 13:0 Utöfver detta belopp må dock sedelstocken ökas emot inlemnad valuta i Guld och Silfver, äfvensom genom lån på Läne-JBancoCapiialer samt å exporlable effecter, Underdåniga Skrifvelser. 14:0 I närmaste likhet roed det af Rikets Ständer vid sista Riksdag faststäldte förhållande, bestämmes nu äfven en summa af åtta och en half (8§) millioner R:dr af Banquens Fonder, att användas till fortsättning af Banco-Discontens utlåningar, efter de hittills vanliga grunder, eller med iakttagande af de förändringar deruti, hvilka vid denna Riksdag föreskrifvas. Af dessa 8i Millioner få 500,000 R:dr Banco användas för beläning af publika papper, l j:o Räntan vid desse utlåningar från Banco-Disconten bör , från och med början af nästa år, beräknas endast efter fem för hundradet om året. - 16:0
Dricksvatten o c h vattentillgången i öfrigt spelar stor roll i ens sommarlif, och för oss, s o m äro vana att endast vrida på kranen i vattenledningen o c h slå ut det vatten, s o m gjort tjänst, i afloppsröret, uppställer sig en fråga o m huru vatten b ö r transporteras o c h huru man b ö r ha det under andra förhållanden. En rymlig vattenflaska, en vattenså o c h ett ordentligt slaskämbar äro oeftergifliga villkor för att kunna reda sig något så när o c h måste anskaffas o c h medföras. På så sätt samlar man sig under årens lopp ett förråd kärl, s o m o m våren framplockas ur källaren tillika m e d erforderliga lårar, både från vind o c h källare, samt en del korgar o. d. Allt detta måste vara renskuradt o c h torrt före inpackningen. Ligger stället så, att man har en » bra bit » att bära allt emellan det o c h bryggan, där båten lägger till, gör man klokt i att noga öfvertänka allting som behöfs o c h medföra det vid den egentliga utflyttningen, då man vanligen har hjälp m e d uppforslingen af allt ens gods, m e n sedermera får man själf ombesörja transporten af de medförda sakerna. Kratta, skyffel o c h spade, vedyxa, elddon, hammare, spik, bandbuntar, snören o. d. är man sä- ker på att behöfva o c h vanligen behöfver man det genast, så dessa saker är det därför bäst att medföra i första flyttningen, så att de finnas till hands strax. Specerier, mjöl, sill, kabeljo, potatis, skinkor etc. b ö r man äfven ha m e d sig ut m e d detsamma samt hårdt bröd o c h andra förnödenheter, s o m man v e t vara oundgängligen nödvändiga för ens dagliga vanor o c h fordringar på komfort, ett m y c k e t elastiskt begrepp. M e n något hvar in åste göra medgifvanden och.
Tillgångar icke verka någon hufvudsaklig förändring i det hela af( Götha Canal Disconts tillstånd, hvarom, till närmare uplysning , nu bifogas sub Litt. A. ett Sammandrag af den för nästledne Mars månad Staisoch Banko"Utskottens Betankanden. 1121 från Car.al-Discont-Directionen till Banco-Styrelsen inkomne Rapport; Börande Utskotten härvid tillägga den anmärkning, att, enligt närlag* de Transumt Litt. B. af Banco-Commissarien Evelie förut åberopade Berättelse, äro utaf UtlåningsSumman, som den 1 sistledne Mars utgjorde 3,619,850 R:d 1 7 sk. 2 r:st. B;o, icke mindre än 83,340. R:d 30 sk. 11 r:st. ansedde vara aldeles osäkre samt 246.405. Bio utestående hos personer, hvilkas vederhäftighet är underkastad tvifvelsmål; äfvensom Canal-Werkets Actier äro hos Disconten belänte till en Summa af R:d 470,304: 8. sk., så att det uti nyssnämnde Sam^ mandrag, såsera Tillgångar uptagne belopp af 3,579,139. R:d 26. sk. 11. r:st., hvaruti likväl icke inbegripas ärsättningen af Kammererarens Balance och förskjutne Lagsöknings-kostnader till omkring 47,000 R:d, kommer att ansenligen förminskas genom förenämnde osäkre och tvifvelaktige Fordringar. Och, da en och annan anmärkare synes hysa den tanka, hvartill likväl den vid Betänkandet fogade Calcul icke föranleder, att den verkliga bristen uti Götha Canal Disconts Tillgångar icke skulle vara större, än R:dr 526,608: 36. 1., eller den Summa, Calculen, såsom brist, upptager, anse Utskotten sig böra erindra, att det beräknade räntebeloppet af R:dr 497,12g: 2.
Statsrådets ledamöter, presidenter och chefer för kollegier eller de i dessas ställe inrättade verk, justitiekansleren, cheferna för fångvården, lantmäteriet, statens järnvägstrafik, lots-, post-, telegrafoch tullverken samt skogsväsendet, expeditionschefer i statsdepartementen, överståthållaren, underståthållaren och polismästaren i huvudstaden, landshövdingar, fältmarskalkar, generaler och amiraler av alla grader, generaladjutanter, överadjutanter, stabsadjutanter, kommendanter i fästningarna, överstar för regementena, sekundcheferna för gardesregementena till häst och fot och för livregementets kårer samt cheferna för övriga särskilt för sig bestående militära kårer eller bataljoner, cheferna för artilleriet, fortifikations-, fältmätningsoch sjömätningsväsendet, ministrar, sändebud och agenter för handeln hos främmande makter, samt de ämbetsoch tjänstemän, som uti Konungens kabinett för utrikes brevväxlingen och vid beskickningarna nyttjas, hava förtroendesysslor, varifrån Konungen må dem entlediga, när han prövar rikets tjänst det fordra. I händelse justitieombudsmannen eller militieombudsmannen avsäger sig det erhållna förtroendet eller ombudsmans ämbete eljest bliver ledigt, övertage ställföreträdaren omedelbart ämbetet; och skall riksdagen därefter så snart ske kan förrätta nytt val av ombudsman. Electorerne böra, wid samma tillfälle, då de Justitiä-Ombudsmannen utse, och på enahanda sätt, wälja en man af de egenskaper, som hos denne Embetsman erfordras, att honom efterträda, i fall han, innan den nästföljande Riksdagen, skulle med döden afgå. I händelse Justitiä-Ombudsmannen wid samma Riksdag, under hwilken han blifwit wald, afsäger sig det erhållna förtroendet, eller med döden afgår, skola Riksens Ständer i Embetet genast insätta den man, som de till hans efterträdare utsett. Skulle Justitiä-Ombudsmannens utsedde efterträdare, under påstående Riksdag, afsäga sig det erhållna förtroendet, eller i Justitiä-Ombudsmans-Embetet insättas, eller med döden afgå, utwäljes, på ofwan stadgade sätt, en annan behörig man i hans ställe.
Underdåniga Skrifvelseri lii Och sedan, enligt Riksens Ständers tanka, härigenom är åda* galagdt, att de ifrågavarande ut gifterne desto heldre kunna min-_ L skås med 85,463:30: 8. som, uti den beräknade kostnaden för de å Kungsholms Fästning vid Carlscrona tillkomne arbetsfångar , uppkommer en minskning af 4,113 R:dr4 5 sk., utgörande underhållsbeloppet för dessa fångar, och hvilka utgå af de för fångars kostnad i allmänhet under 8:de HufvudTiteln uppförde medel , derå tillökning vid denna Riksdag beviljats, återstå 64,736:17: 4. af den summa E.' K. Mus General-Adjutant uppgifvit såsom erforderlig. Riksens Ständer, som, vid det framsällda förhållandet, icke kunnat lemna ouppfyldt hvad E. K. M. i Nåder förklarat vara oundgängligt till Försvars-Werkets bibehållande och förstärkning, hafva alltså funnit »ig föranlåtne att med en jemn summa af 65,000 R:dr öka det förut varande ansjaget; och få Riksens Ständer derjemte hos E. K. M. i underd. anmäla den önskan, att de nu anvisade tillgångarne måtte blifva till ändamålen använde på det sätt, som, med afseende på Nationens ställning och knappa tillgångar, i Nåder pröfvas tjenligt och ledande till Försvars-anstalternes upprätthållande och förstärkning samt möjligaste inskränkning i kostnaderne, och att E. K. M. täcktes för hvad i en eller annan del af den militaira omfattningen 112 U nderdäniga Skrif v elstri i öfrigt Jean finnas nödigt vid utförandet af För svars-Werken till lands och sjös, söka tillgång inom de redan varande anslagen för desamma.
Revisorerne hafva af sådan orsak hos Kongl. Krigs-Kollegium begärt afskrifter af det eller de protokoller, sorn bestämma att de upptedda skuldebrefven skola anses såsom hy p ollie k för Kassans fordringar hos Gamla Mötespassevolans-fonden ; hvarefteiRevisorerne meddelats, dels Utdrag af bemälte Kollegii, å atdra Departementets Underhålls-Afdelning, den <) Juni i84o förda protokoll, hvaraf inhämtats, att "i afseende å den gjorda erinran lill protokollet ”af den 10 Januari berörde år, hållet vid inventering af de under ”bemälte Åfdelnings disposition ställda fonder, — i anledning af hvilken ”inventering med hvad dervid förekommit, Afdelningens Kammarkontor ”med ipfordradt yttrande inkommit, — den förtedda Låneförteckningen '•'bort särskilt upptaga delån, sorn utgått från 4829 års och TrosspassevoJ’lans-fonderna; så och ehuru Kongl. Kollegium, å Underhålls-Afdelnin”gen, gillade hvad Kammarkontoret anfört om utlåningen, såsom en bestämd följd af Kongl. Brefven den 27 Augusti 1831 och den Augusti i835 samtaf Underhålls-Afdelningens, vid hvarje utlåningstill”fälle, på grund deraf fattade beslut, Afdelningen likväl funne lämpligt förordna, att, i likhet med de förteckningar, sorn vid de af Rikets "Ständers
Domhafvanden, hvilken hade att. verkställa syner på officerarnes boställen, kunde jemväl, utan synnerlig svårighet, äfven förrätta synerne å Underofficers-boställena, och, om sådant ej syntes lämpligt, kunde stadgas antingen att Mönsterskrifvare med Nämnd holle besigtning och besvär deröfver finge anföras hos Härads-synerätt, eller ock att husrötan bestämdes af kompromissarier i parters och publika ombuds närvaro. Tjenstgöringen i Chefs-expeditionen erfordrade icke någon juridisk kunskap, utan kunde lika väl bestridas af en på stället varande militär-adjutant, men vöre deremot särdeles betungande för Auditören, hvilken, om än boende långt från Regementschefens bostad, blefve nödsakad att sig hos honom inställa så ofta sådant påfordrades, hvilket ock vid somliga regementen anbefalldes minst en gång i veckan, samt att derförutan, under befälsoch regements-mötena, oafbrutet vistas på mötesplatsen, verkställa syne-förrättningar m. m. utan resekostnads-ersättning, och utan att ens, i likhet med militärerne, åtnjuta någon semester, allt detta mot lön på stat af 750 R:dr, och, der andel i öfverskottsmedel gifves, dock icke öfver en sammanräknad löne-inkomst af vid pass 1,000 R:dr R:mt samt utan ut - Sammans. Slatssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Vtskottcls Betänkande N.o 36. 7 sigt att från platsen erhålla någon befordran, enär hvarken Hof-rätt eller andra auktoriteter ansågc utöfningen af denna tjenst innebära meriter för befordran till domare-sysslor. Att ursprungliga meningen med dessa ijenster icke varit sådan bevisades bäst deraf att tjenstebyten emellan Häradshöfdingar och Auditörer fordom förekommit, så att särskildt förbud häremot blifvit utfärdadt. Tillförene utgjordes auditörs-lonerne af 3 eller 4 boställen. Nu vore löne-inkomsterne reducerade till det här ofvan förut, omförmälda belopp.
Redaktionen. Buketter under vatten. Indien har man gjort en vacker liten uppt ä c k t: afskurna blommor kunna hålla sig tvä till tre veckor under vatten, utan att undergå nägon som helst förändring. Vi ha ju länge odlat hyacinther i dubbelglas, i hvilka en lök på vanligt vis sänder upp sin blomma i luften, medao en annan sänder sin ned genom vattnet i glaset; men det exempel, som härmed gifvits, ha vi icke följt på andra områden. » Th« indian garner » har angett, h u r man kan öfverföra samma princip till b u k e t t e r. Så snart den, som skrifter dessa rader, läst härom, gjorde hon själf försöket; allt som det kommer an pä, är att binda lätta, öppna buketter — hvarken några » blomkålshufvuden » eller » pianotaburetter », som en krönikör en gång har u t t r y c k t sig. Buketterna bindas uteslutande af blommor och blad. utan spår af mossa eller annan fyllning, som kan göra vattnet grumligt eller blott o k l a r t; hvad man begagnar, måste vara fullkomligt r e n t och alltså sköljas af p å förhand. N ä r buketten är bunden, går man till väga på följande s ä t t: Man fyller vatten i en liten balja, som endast bör vara stor nog, att i densamma kan stå en flat skål eller liknande samt en kupa, under hvilken buketten kan få r u m. Den flata skålen — eller hvad det nu är — sättes ned på botten af baljan; ofvanpå denna anbringar man sin b u k e t t, som hålles u p p r ä t t på sin plats, genom att dess nedre del fästes vid något tungt föremål. Därefter doppar man glaskupan ned i vattnet och låter den helt och hållet fyllas därmed — alldeles som man bär sig åt, när man skall företa kemiska experiment med gaser. Utan att lyfta kupan helt och hållet ur vattnet (dess öppning måste alltid hållas fullständigt under vattnet, ty annars slipper luft in), sätter man den härpå öfver buketten, så a t t den kommer att hvila på det undre fatet eller skålen.
Inte ens den allra skickligaste ekonom skulle hafva kunnat upptäckt någon utväg till räddning ur den kinkiga situationen med bibehållande af det yttre skenet. Och skulle han förlorat detta, då gjorde det Brauner alldeles detsamma hvad som sedan hände. Oturen hade förföljt honom på sista tiden. De djerfva försök han gjort att betvinga den nyckfulla lyckan hade slagit högst illa ut, de hade, i stället för att rädda honom, fört honom ända fram till randen af en oundviklig ruin. Allt hvad han egde hade han gifvit ut. De hemliga fonderna voro uttömda. Ja, han hade till och med måst anlita den nedsättande utvägen att, för att kunna på utsatt tid liqvidera den senaste hedersskulden, vända sig till en af dessa diskreta bulvaner, som förmedla penningelån. Det var hans eleganta bo som stod i pant för ett lån till tredjedelen af dess värde. Och under allt detta måste han bära hufvudet högt, slösa som förut, representera som förut på det att verlden ej skulle få en aning om hans fallfärdiga ställning. Det kostade honom otroliga ansträngningar, hvilka dock med all säkerhet skulle misslyckats, om han ej uthärdat dem med en beundransvärd resignation. Han gjorde sjelfva svårigheterna till en ny njutning för sig; det låg i dem en viss retelse, som nästan kunde jemföras med den vid spelbordet eller på börsen. Han fattade att martyrerna kunde erfara en känsla af välbehag midt under den gräsliga tortyr de underkastades. Spelets retelse hade emellertid den ovärderliga fördelen, att möjligen kunna resultera i en förmögenhet, medan affärssvårigheternas retelse deremot oundvikligt måste sluta med hans undergång. Naturligtvis gingo alla hans ansträngningar ut på att finna en ljus punkt i mörkret, en strimma, han kunde vägleda sig efter, till dess han åter vore framme i det klara dagsljuset. Men de enda ljuspunkter han såg, kunde jemföras med dessa små, mångfärgade dansande gnistor man ser, då man hårdt tillsluter sina ögonlock. De endast öfvertyga om att mörkret är fullständigt. En sådan gnista var konkursen. Ackord vore otänkbart, då han ej kunde erbjuda någon utdelning alls.
Uti sitt vid den tryckta revisions-berättelsen fogade utlåtande i förevarande ämne, hafva Fullmägtige, till bemötande af Revisorernes framställningar, förnämligast hänvisat till de af Rikets Ständer vid sistförflutna riksdag uttalade åsigter rörande angelägenheten och möjligheten af att med erforderliga statsbidrag understödja de 3:ne uti 133 och 134 §§ af Riksgälds-kontorets reglemente omför mälda jernvägs-anläggningar, nemligen från Borås till vestra stambanan, från sjön södra Dellen till Hybosjön invid Ljusne-eif samt förbi Hedens forsar i Luleå eif. Sålunda hafva Stats-Ulskotlels Ullålande JV.-o 22 3n Fullmägtige, bland annat, anfört, att då de personer, sorn redan ingått eller ämnade ingå i bolagen för dessa jernvägs-anläggningars utförande, måste anses; berättigade att, emot fullgörande af dermed förenade åligganden, komma i åtnjutande af dem tillförsäkrade statsbidrag, såvida härtill anvisade medel kunde inom landet på föreskrifna vilkor upplånas, måste Riksgälds-kontoret vara skyldigt att, under detta: förbehåll, åtminstone försöka anskaffa de sålunda anslagna medlen. Till stöd för sin, mot Revisorernes stridande, åsigt angående det liufvudändamål, som vid upplåningen måste afses, hafva Fullmägtige vidare åberopat innehållet af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 2G Oktober 18G0 (11:0 188), i hvad denna skrifvelse innefattade skälen för beviljande af låne-understöd för ofvannämnda jernvägs-anläggningar. Vidare hafva Fullmägtige yttrat den öfvertygelsen att, ifall de hade förfarit på det sätt Revisorerne förordat, och sålunda inskränkt sig till att söka erhålla lånet genom den så kallade subskriptions-methoden, hade det erforderliga och af Rikets Ständer för oftanämnda tre jernvägs-anläggningar anvisade lånebelopp ännu, vid den tid utlåtandet afgafs, icke kunnat erhållas emot sådana betalningsvilkor, som Riksgälds-kontoret egde att för detta lån erbjuda.
N:o i3i, i anledning af återremiss af Utskottets betänkande, N-.om, angående ifrågaslälld förändring i Författningarne, rörande mått, mål och vigt; N'.o iSz, i anledning af återremiss utaf Utskottets betänkande, N:o 99, rörande ifrågaslälld försäljning af Kronan tillhöriga, oanvändbara persedlar och effecter; Lades till handlin gar ne. Den 17 Mars. Från Höglofl. Ridderskapet och A deen. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottels den 5 och 7 dennes på bordet lagda betänkande, N;o 73, i anledning af väckta motioner örn förändring af i Lag och Författningar meddelade bestämmelser, angående utmätning. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets den 5 och 7 dennes på bordet lagda utlåtande, N:o 76, i anledning af väckte motioner om en förändrad ordning för lagsökningsmåls behandling i vissa fall, återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, första punkten, angående det af Herr Årnberg i ämnet framslälda förslag, och blef betänkandet i öfriga delar af Ridderskapet och Adeln bifallet. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 10 dennes f. m. på bordel lagda utlåtande, N o 220, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående förslag till ny inquarteringsordning för Stockholms stad, samt andra i sammanhang dermed förekomne frågor, blef detta utlåtande i dess helhet, lill följd af deremot gjorda anmärkningar, åter re milé rädt, oell förklarades derjemte att Ridderskapet och Adeln ansåg 30,000 R.dr böra af Rikets Ständer beviljas till inköp af de tomter och lägenheter, som till casern-byggnaden för Svea Artilleri-regemente äro behöflige. 726 Fröt.-bidraga den iy Mars 1845. S. D.
Hvad första alternativet beti-äffar, täcktes R. o. Ad. af pag. 2 i prot.-utdr. för den 18 Jan. 1834 inhemta, att SundhetsColhm (och således en hel' Corporation af läkare, emot den ende, som yttrat sig här) förklarat, att denna anstalt med stigande förtroende varit af allmänheten tillitad; att den isynneidxet visat sig verksam mot -sådana sjukdomar, för hvilka den fattigare folkclassen, genom beskaffenheten af sitt arbete, sitt lefnadssätt och sina bostäder, finnes utsatt, och att 2x5 pei-soner under loppet af år i832 varit vid electriska curanstalten emottagna och behandlade, af hvilka i3o blifvit friska, 38 förbättrade, o. s. v. Dessa fattiga personer hade förmodligen, i saknad af tillgång att sjelfva betala, blifvit utan hjelp, om Staten icke betalat för dem. Påståendet, att, om detta anslag skolat äga rum, Stockholms stad :J2 Den 8 Mars f. m. och icke Staten borde hafva det bekostat, lemnar jag derhän. Jag vet likväl icke, hvarföre samhället skulle mindre bidraga till läkarevård i hufvudstaden an i Länen. Vid sisth Riksdag anslogos 2000 R:dr till provincialläkare i åtskilliga orter, och Ständerna begärde dessutom, att vid påföljande lagtima Riksdag framställning om provincialläkare-vården i allmänhet måtte göras. Det har skett redan vid denna, och i förenämnde prot.-utdr. pag. 5 är framställning gjord om g nya provincialläkare utom de 8, som redan vid förra Riksdagen fingo anslag; och i PresteSt. är särskild motion i slikt afseende väckt. Kan således fråga blifva om nya anslag för dylika ändamål i landsorterna, så inser jag ej, hvarföre de gamla anslagen till förmån för hufvudstaden skulle indragas. I alla fall beror det på Ständerna att härom besluta efter behag. Hr Cederschjöld har vidare anmärkt, att kostnaden till smittosamma sjukdomar och farsoter icke borde utgå af Statsverket i allmänhet, utan af de särskilda Länen, hvarigenom en sådan utgifts användande blefve bättre controllerad.
Ja, han är en O O Men feier Enhver for sin egen Port, äkta skaldenatur och skrifver bra, när han Bröd, så vill, men han har ett fel: han vill så Kan Veiene höides rene. sällan. Han har emellertid lofvat, att Iduns Der ialde de gnistrende Stjerner, läsarinnor under det kommande året ej Hvad Ingen löfter allene Og alle de skjulte Kjerner, skola få skäl att beklaga sig härutinnan. Millioner forenede Krafter kan: Iduns Panoptikon skötes med godmodig Der frös under Höstens Storm og Foröde eller frelse et Land. gladlynthet af vår ärade kåsör L. A. AhlSlud, gren (Sccevola,), som nog skall draga förFaa Värme ogHegm af det hvide sorg om, att våra läsarinnor då och då få sig ett godt skratt, hvilket ju är lifvets Skrud. Et Öieblik er saa hurtigt tabt, bästa krydda. Men Livet er af Öieblik skabt; En som nog en och annan gång vill hjelpa till i detta syfte är John Johnson, Hvor hurtigt de end forsvinde, Den voxer, den voxer den hvide Här, känd humoristisk skriftställare, hvars namn Af Snelag tynges de stärkeste Trär, Du skal dog igjen dem iinde. numera regelbundet återfinnes i alla julDen Säd under Vintersneen vi saar, kalendrar och jultidningar. De kraftigste Grene knäkkes, Från hemmets verld har Adolf HellanSkal spire engang i en nyfödt Vaar. Og alle Grändseskjel däkkes. dér meddelat flere fina studier i Idun och De fjerlette Fnug, der svävende faldt, kommer nog fortfarande att göra det. Han Helena Nyblom. tillhör i likhet med de båda föregående den Har lydlöst og sikkert erobret alt. periodiska tidningspressens män. Alla de nu uppräknade hafva redan nu mer eller mindre ofta uppträdt inom Iduns poem. Af dansk börd, är hon sedan många för med säkerhet helsas välkommet af hela spalter.