Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
1,428 795 50 2,273 3,500 2,200 1 Kamererare 1 Kammarförv. (ny) Till befrämjande af göromålens gång inom Kontoret 1 Kammarskrifvare 1 D:o indrages Vaktbetjeningen. Hör till Stals-Utskoltels Utlåtande M 136. Nuvarande ) Ktgl. Maj:t föreslagit löner och arfvoden. Löner på stat. Arfvoden och andra inkomster af allmänna medel. Ljuspenningar. Sportler i medeltal. Summa. Stats-Utsk. föreslår löner och arfvoden. R:dr. ö. R:dr. ö. R:dr. R:dr. R:dr. ö. R:dr. Som Kamrnar-Krillegii anslag enligt 1853 års Riks-stat utgör R:dr R:mt 66,432: — så erfordras följaktligen en tillökning af .. » » 38,818: — Hör lill Slats-Utskoltets Utlåtande M 136. 7 Tab. Stats-Kontoret. Nuvarande \ ~ Kongl. - StatsLöner på stat. Arfvoden och andra inkomster af allmänna medel. Summa. Majit föreslagit löner och arfvoden. utskottet föreslår löner och arfvoden. Kansliet. Nuvarant e Kongl. Maj:t föreslagit löner och arfvoden. Löner på stat. Arfvoden och andra inkomster af allmänna medel. Summa. R:dr. ö. R:dr. ö. R:dr. R:dr. 1 Kamererare 1 Kammarförvandt 1 Memorial-Bokhållare 1 Bokhållare för Magasins-ärendena 1 Kassör för stämplade pappers uppbörden 1 Kammarskrifvare 4 Dito i Dito (ny) Till befrämjande af göromålens gång inom Kammarskrifvare-graden . Riksboksluts-Kontor et. 1 Räntmästare 1 Dito 1 Bokhållare I 1 Kammarskrifvare Statsutskottet föreslår löner och arfvoden. I Bör till Stats-Ulskattels Utlåtande Jtä 136. Nuvarande Kongl. StatsLöner pä stat. Arfvoden och andra inkomster af allmänna medel. Summa.
Vidare har han såsom småaktigt utgilvit, att revisorerne anmärkt, det förhållande att gardisterne, till följe af bristande utrymme inom kasernen, måst ligga 2 och 2 tillsammans i hvarje säng. Jag anser detta deremot vara en ganska vigtig omständighet, som bort af revisorerne uppmärksammas, emedan ett sådant förhållande icke kan vara med god ordning och sedlighet öfverensstämmande. Inom fångvården har man numera undanröjt ett sådant missförhållande, så att tångarne nu ligga hvar för sig i sin särskilda säng. Att så icke älven eger rum inom gardes-regementenas kasserner, innefattar obestridligen ett anmärkningsvärd! förhållande, och man bör derföre hålla revisorerne räkning för att de egna uppmärksamhet deråt. Då revisorerne äro R. Stms delegerade, deras ombud, synes mig nödigt, att R. St:r hålla dem uppe, och icke mot dem göra obefogade anmärkningar. Vill man göra anmärkning, måste derföre finnas skäl, men sådana äro, såsom förut sagdt, icke af Stats-Utsk:t anförda för den gjorda tillvitelsen, hvarför jag 170 Den 14 Januari e. m. anser att Stats-Utsk:ts framställning icke bör till någon R. St:rs åtgärd föranleda. Frih. Cederström, Rudolf: Sedan dels medlemmar af 1860 oall 186! årens revisioner, dels äfven ledamöter af StatsUtsk:t anfört och utvecklat sina åsigter, må det tillåtas en ledamot af R. o. Ad., som icke bekläder en sådan plats, att uttala sina åsigter i ämnet. Jag skall dervid tind vika att gå i detalj, hvilket är en sak, som Stats-Utsk:t icke tycker om, och vill icke heller uppehålla mig vid historien om patronerna eller om de 2:ne gardisterna i en säng. och ingalunda lägga mig deri m. m. Jag vill blott anföra, att jag anser det nödvändigt, att revisorerne i möjligaste målto äro raska, rifvande och lifvade af brinnande nit. Är förhållandet någongång sådant, att de gått för långt, eller att någon af dem framställd anmärkning medfört rättelse, redan innan R. St:r sammankommit, i sådana fall återstår för R. St:r att låta anmärkningen förfalla.
Sundhets-Collegium skulle blifva till Carolinska Institutets local förHyttadt, den summa , som genom försäljning af Numer - Lotteriets hus inflyter, och hvilken Utskottet tillstyrkt måtte få användas Lill nödig inredning och ti 11- byggnad af de till Institutet hörande lägenheter, jemväl kunde få tagas i beräkning för det af Prosten Ahlqvist afsedda behof. 4:o Uti en bos Ridderskapet och Adeln väckt, till Utskottet remitterad, motion, har Herr af Forssell, C., äskat ett anslag af 2,000 R:dr B:co, Bih. till R. St. E. till inköp, för Statens räkning, af fullständiga Barometrar med tillhörande Thermornetrar och Hygrometrar, hvilka skulle komma att ställas antingen till Kongl. Wetenskaps-Academiens eller General Landtmäteri-Contoirets disposition, för att utdelas på väl valde ställen inom Riket, för anställande af systematiskt ordnade och sammanhängande meteorologiska observationer, hvilka hvart torde år borde i sammandrag af trycket utgifvas, för att, i förening med observationer rörande flyttfoglarnes ankomst och bortflyttning, isläggningsoch islossnings-, sånings-, blomningsoch bergningstider, hälsotillståndet, skörden, varuprisen, väglag, m. m., samt undersökning af jordraonens beskaffenhet på olika orter af Riket, i en framtid bereda möjligheten af försäkrings-anstalter mot missvext-år, lika som man har sådana mot sjöskador, brand, m. m., och hvarigenom den oundvikliga olyckan kunde fördelas på det bästa sätt emellan dem, som den träffar och dem, sorn för tillfället undgå densamma. Då emedlertid, innan Wetenskaps-Åcademien blifvit öfver det väckte förslaget hörd, frågan ännu icke synes vara så utredd , att densamma kan blifva ett föremål för understöd af allmänna medel, hemställer Utskottet, att motionen för närvarande ej må till någon ål gärd föranleda. 5:o Af Herr D alman j J. G._, är hos Ridderskapet och Adeln väckt en, lil!
Direktionens protokoll för de dagar, då beslut angående verkställigheten af ifrågavarande byggnadsföretag blifvit fattade, samt att, sedan förstnämnde Direktion, jemte tillkännagifvande, att - 211 bland Barnhusets handlingar icke funnes någon, med åteeknad fastställelse försedd, ritning och plan till omförmälda tvätthushyggnad, insändt 5 st. andra, denna byggnad afseende, ritningar, jemte särskilda utdrag af ofvan omförmälda protokoll, Justitie-kanslers-embetet, efter granskning af berörde handlingar, företagit ärendet till slutlig handläggning. Hvad först angick den af Justitie-kanslers-embetet, i dess, den 15 Juli 1851, til! den upplöste Direktionen öfver Stopkhoims allmänna Barnhus aflåtna skrifvelse, framställde anmärkning, rörande Direktionens underlåtenhet att behörigen fullgöra Kongl. Maj:ts nådiga befallning örn afgifvande af förslag till förändrad organisation utaf Barnhuset, har Justitiekanslers-embetet, med afseende å hvad härutinnan blifvit i förklaringen anfördt och sedan samtlige ledamöterne af denna Direktion upphört att deltaga i styrelsen öfver Barnhuset, ansett det anmärkta förhållandet icke böra till någon Embetets åtgärd föranleda. Beträffande dernäst den i Justitie-kanslers-embetets ofvanberörde skrifvelse gjorda erinran emot f. d. Direktionens förfarande, att, i strid mot föreskrifterna i 23 § af Kongl, instruktionen den 13 Maj 1825, låta Barnhusets räntebärande kapital förminskas, och att, under 8 af 9 efter hvarandra följande år, tillåta utgifterna betydligt öfverstiga inkomsterna, jemte det af Rikets Ständers Revisorers äfven anmärkta förhållande, att under åren 1841— 1849 kapital-fonden från 514,575
De, som vilja ingå aktie-bolag, bestående af lotter, ställda på innehafvaren eller på viss man, och åstunda att försäkra sig om tillgodonjutande af de rättigheter, sorn §§ 10 och 11 omförmäla, samt denna lag eljest medgifver, begären Konungens stadfästelse på bolagets ordning. Konungen pröfvar bolags-ordningens öfverensstämmelse med denna lag, samt 0111 och huruvida derutöfver, med afseende på vidden och beskaffenheten af bolagets rörelse, serskilda bestämmelser må erfordras, vare sig angående säkerhet för fullgörande af delegarnes förbindelser, om tillsyn å gifna föreskrifters behöriga iakttagande, eller i annat syftemål. Finner Konungen skäl att den sökta stadfästelsen meddela, vardén bolagsordningen och Konungens beslut företedde hos Rådstufvu-rält eller Härads-rätt i den ort, der bolagets styrelse enligt bolagsordningen har sitt säte. Rätten intage innehållet deraf fullständigt i sitt protokoll och late underrättelse om bolaget, på detsammas bekostnad, i allmän - 240 ExpeditionsUt skottets Förslag till und. Skrifvelse, N:0 i33. na tidningarna införas, derest ej, efter Konungens förordnande, allmän kungörelse i äinnet blifvit utfärdad. Förändring af bolags-ordningen äge ej gil tighet, med mindre den varder af Konungen stadfästad; och vare om anmälan hos rätten af den förändring lag, som nyss sagd är. § 2. Uti bolags-ordningeiv skall uppgifvas den benämning, hvarunder bolaget sin rörelse drifver. Och skall benämningen utmärka bolagets egenskap af aktie-bolag. § 3. Bolags-ordningen innehålle uppgift om den ort, der bolagets styrelse har sitt säte. § 4- Genom bolags-ordningen bestämmes, huru aktierna hos bolagets styrelse inregistreras och huru skeende förändringar i aktie-rätten antecknas. § 5.
”Har jag sårat eller förnärmat er?” ”Nej.” ”Om jag det gör, så skall ni säga mig det.” ”Ja. Men ni har inte förnärmat mig.” Han såg på mig, så der väntande, men jag gjorde intet närmande. ”De kan ikke?” En skakning på hufvudet. Han utstötte ett hastigt och otåligt ”Nåh!” som han menade: låt bli då! ”Så kommer jag inte på två dagar.” ”Ja inte blir det bättre af det!” Han log så att hela ansigtet klarnade. ”Blir det inte bättre af att jag blir borta?” ”Nej.” Vi måste le båda. ”Lef vel da.” Ett handslag, och han gick. Nästa dag han kom var Lundegård hos mig. B. och jag hade icke sett hvarandra på en evighet, tyckte jag. Jag var nervös och förtviflad öfver att icke få träffa honom. Jag hade föresatt mig att vara sann och naturlig, att försöka tala helt enkelt och okonstladt, med ett ord: vara mig sjelf och icke blygas deröfver. Mitt hjeltemodiga beslut finnes antecknadt på en papperslapp. Sehär: Jag vill vara vänlig och mjuk som en kattunge, smyga mig in i hans välvilja, om jag kan. Vara lätt och fin i mitt sätt, släppa mig lös med skämtsam taktfullhet. Det fins qvinnor med varma ögon af sammet, i hvilka det glänser fram en glimt ibland af poleradt stenkol, när skalkaktigheten tittar en till möte. Man tycker om sådana ögon. Må jag blott få tag i honom en enda gång till! Jag skall ”pludre”. Det är ju så naturligt i en sådan förtrolighet. Hvarför skall jag låta göra mig till trä af lutter anspråkslöshet? Mina smekningar ha mera innehåll än hans och äro mera värda än hans. Jag är icke hans gäldenär. Jag ger full valuta för hvad jag får. Jag var förtviflad när han gick utan att vi fått ett enda ögonblick för oss sjelfva. Jag följde honom till trappan och frågade i en sotto voce hviskning när jag kunde vänta att få se honom igen.173 På öfvermorgon. Min öfvergifvenhet när jag kom in! Lampan tycktes ha mist sitt sken.
Anders Danielsson från Elfsborgs Län : att ifrågaställde ämne så mycket mindre borde blifva föremål för någon öfverläggning, som föga utsigt vore att ernå någon förändring i nuvarande förhållanden; JSils Strindlund från Vester-Norrland: att det af Thomas Nilsson framställda förslag saknade möjlighet och tillämpning för vissa delar af de Norra Länen, hvarest mångå nybyggare på Krono-skogarne ofta råka i fattigdom, i hvilken händelse Kronan, såsom jordegare, skulle om dem draga försorg, hvilket förmodligen icke kunde medgifvas; Tufve Månsson: att dej som hädanefter ä sina hemman intaga främmande personer, oförmögne att sig uppehålla, ovilkorligen mätte kännas skyldige att för dessas försörjning ansvara; io;o af Bengt Gudmundsson från Halland, som föreslagit den förändring uti nu gällande Författningar, angående Fattig-försorjningen å landet, att hvarje husbonde, som hädanefter antager torpare eller så kallade backstugusittare och inhyses-hjon å sina egor, må vara pligtig sjelf ansvara för deras underhåll, så att de ej ligga försam/ingarne till last; undantagande i de fall, då olyckshändelser vållat dylika personers oförmåga att sjelf ve försörja sig och de sina: 11:0 af Johannes Svensson från Jönköpings Län, som anfört, att den tillfälliga omständigheten, att en person sist varit skattskrifven inom en församling, icke kunde eller borde grundlägga församlingens pligt att vårda och underhålla en sådan person, hvadan och enär det således skall visat sig, att 1788 års Författning vore till sin grund orättvis och ledande till trassel och vidlöftiga rättegångar, Molionairen äskat, alt Utskotten måtte utarbeta förslag till en ny ändamålsenlig och rättvis Fattig-försörjningsförfattning i stället för den af 1788, hvars upphäfvande yrkas. Bihang till R. St. 7 Satnl, a Ajå. 17-.de 2 la Lagtamt Alhn. Besv. och Occon.-TJiskottens Betungande Ni» 54 Hvad sålanda blifvit yrkadt och hemställdt hafva Utskotten gemensamt i öfvervägande tagit, och få i anledning deraf anföra:
Preste-Ståndet, utan förändring eller tillägg, af Höglofl. Ridderskapet och Adeln, med endast den förändring, att, i stället för siffran 5oo Rrdr, skall införas 333 Rrdr 16 sk., samt af Hedervärda Bonde-Ståndet, på det sätt, att, i stället för det, enligt Bnncc-Vtskotteis Mtmorml Nio i44. 5 Utskollets förslag, lill Bankens större sedlar skulle räknas, oell såsom sådane bokföras vuleurerne från och med 16 R:dr 3a sk. Banco, sistnämnde Biks-Slånd förklarat valeurerne öfver 10 R:dr Banco böra anses såsom Bankens större sedlar; men berörde, af Ridderskapet och Adeln beslutade, förändring måste lemnäs utan afseende, sedan genom öfrige 3:ne Riks-Stånds beslut vid 3:dje punkten blifvit afgjordt, att sedlar å den af Utskottet föreslagne valeur, 5oo R:dr Banco, komma alt utgifvas; och finner Utskottet skiljaktigheten emellan Bonde-Ståndets och förstnämnde 3:ne Riks-Stånds beslut i denna punkt icke leda till annat förklarande, än alt, derest , genom omröstning uti förstärskt Utskott , vid tredje punkten varder beslutadt, att sedlar jemväl komma att utgifvas å 10 Riksdaler Banco, då, såsom en följd deraf, kommer att i denna punkt stadgas, att valeurerne öfver 10 R:dr Banco anses såsom större sedlar. Ilvad beträffar G:te punkten, så är genom 3:ne Riks-Stånds beslut afgjordt, att ur denna punkt skall utgå föreskriften, alt sedlarnes Riksgä/dsvaleur bur finnas uti papperet utmärkt', äfvensom i öfrigt denna punkt är af samma 3:ne Riks-Stånd bifallen, utan annan skiljaktighet, än att Högled. Ridderskapet och Adeln samt Heder-v.
Jag tror för min del, att om Riddc-rJ skåpet och Adeln nu m: d lugn pröfvar båda BevillningsSystemerne, skall det afår 1810 befinnas äga ett stort företräde framför det af år 1S12; och om några rättelser uti det förra skulle anses nödige, gifveg dertill ännu till-i räckeligt rådrum; men i händelse de nu gällande Bevillnings-grunderne skulle å nyo antagas, instämmer jag uti den reservation Herr Uggla afgifvit. Herr af Brinckman, Gustaf: Jag kan för ingen del vitsorda det dröjsmål med Förslaget på Bevillnings-grunderna , som velat Be-< villningsUtskottet tillvitas. Det inkom redan den 23. Januarii , och blott 4 dagar föra det nu upplästa Utlåtande, fick Utskottet del af de innom Höglofl Ridderskapet och Adeln sednast skedde Anmärkningar. Icke eller kan jag medgifva, att Bevillningsutskottet, i dess första Betänkande, tillegna! Herr von Törnes project ett afgjordt företräde , hvilket skulle hafva innefattat en uppenbar motsägelse emot Utsi ottets egen tanka, utan endast under förutsättande, att berörde project rätteligen kunde tillämpas, ansett det möjeligen kunna leda till jemnhet i beskattningen och en enkel redovisning. Men det 372 Dén 24 Martii, /. mi är just denna tillämpning eller verkställighes ten deraf, som gör hela Forslaget mindre användbart, i synnerhet för nu varande tidepunct betänkeligt , till och med äfventyrligt, om eljest angelägenheten att Staten må erhålla dess påräknade behof, såsom den verkeligen bör, föitjenar ett vigtigt afseende. Då detta Förslag, sorn i öfrigt utgår från samma Rättsgrunder , sorn de senare Bevillnings.
Arr HaZerdisIm?ekr, anförde skrifteligen lill proiocollet följande Wälborne Herr Landt-Marskalk, Höglofliqe Ridderskap och Adel! Da Constiturions Utskot ers afgifne förstig» lill förändring nti den af Kongl. Maj:r och Riksens Ständer wid 1829 och i8lo arens Riksdag antagne och såsom grundlag stadfästade tryckfrihetslag, nu förekommer till granskning, lärer olwif» welagkigt första frägan blifwa om detta föeflag Lr i den ordning Regeringsformen af den 6 Ianii 1829 förestrrfwer, ttll afgörande förberedtConstitutions-Utskonet wid rirtinia Riksdagen är r8io har i delta ämne lill Riksens Ständer afgistvit dest betänkande, hwilker i anledning af gjordt anmärkningar uti Riks-Sländen, bliswit kill Utskottet äterremitkeradt, hwarwid tillika Kongs. Maj.tS äädiga proposition angående tryckfrsb terr är worde» till Utskottet fvrwisad. Riksens
Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 56. 11 fortsatt arbete på lärorummet bör minst en timmes uppehåll göras i undervisningen; doek må äfven tre lärotimmar kunna följa på hvarandra, om såväl före deras början, som efter deras slut minst två timmars ledighet lemnäs lärjungarne. Mellan omedelbart på hvarandra följande lärotimmar medgifves lärjungarne fem till tio minuters ledighet, hvilken i lärotiden inberäknas;» och 118 § stadgar, bland annat: »Läroboken vare hufvudsakligen ett hjelpmedel för att fästa i minnet hvad som redan blifvit uppfattadt, och dess begagnande bör af läraren ställas i nära sammanhang med hans muntliga undervisning. Läraren skall noga tillse, att lärjungens håg och krafter icke nedtyngas genom föresättande af för stora hemarbeten. I första klassen må hemlexor icke gifvas, i nästföljande klasser sparsamt begagnas, och endast småningom ökas i den mån lärjungens kroppsoch själskrafter utvecklas till förmåga så väl af ett mera ansträngdt arbete som af en icke blott till minnesöfning inskränkt studieverksamhet på egen hand.» Det torde icke kunna nekas, att lagstiftningen härmed sökt, i hvad på densamma beror, afväga arbete och hvila efter så väl kroppens som själens naturliga behof af omvexling härutinnan, och att tydligare anvisningar eller kraftigare varningar neppeligen kunna gifvas till förekommande af öfveransträngning; och erfarenheten har äfven visat, att, der dessa föreskrifter tillräckligt uppmärksammats, hemlexorna kunnat ordnas på ett sätt, som motsvarat berörda syftemål.
Huru orimligt det vore, att uti en Författn. bestämma någonting dylikt, vill jag visa genom upläsande endast af ett par rader af 13:de §:n, sådan den af R. o. Ad. häromdagen antogs. Det heter uti densamma: ”Vill någon väcka fråga, att annan utskänkning, än den, som kan gästgifveri tillkomma, må i socken å landet få idkas; gore derom framställning hos socknenämndens ordförande före utgången af Mars det år, då försäljningen skall börjas”. Om det nu uti en efterföljande § skall heta, att försäljnings-året börjar d. 1 Jan., hemställer jäg till Eder, Mine Hrr, huru det skall komma att hänga ihop, att försäljnings-året skall börja nyssnämnde tid 10 H. 7 98 Den 8 Augus ti. och att samma år vederbörlig anmälan skall ske ”före utgången af Mars det år”, märk val, ”då försäljningen skall börja”. Detta lärer icke kunna rimma sig. Jag har förut varnat R. o. Ad. för dylika emot Utsk:s förslag fattade beslut, samt anhåller, att Ståndet icke ville ”stante pede” afgöra frågan, utan återremittera densamma lill Utsk. Alt återigen taga bort hela §:n har också sina betänkligheter. Om Utsk. icke hade föreslagit någon viss tid, då försäljnings-året skulle börja, då är jag säker på, att Utsk. — och det med rätta — erhållit många anmärkmr deröfver, alt Utsk. icke bestämt en lika tid för hela landet. Visserligen går det an, alt taga bort §:n, men jag hemtäller huruvida det är lämpligt, att i •den ena socken försäljningen börjar d. 1 Aug., uti den andra d. 1 Okt. och i den tredje d. 1 Nov. o. s. v. Enl. min tanka skulle sådant leda till vida mera trassel, än det, som man förebrått Utsk. hafva föranledt genom sitt förslag. Hr von Troil: 1 anledn. af Frih. Raabs sista yttrande får jag tillkännagifva, att jag, i likhet med de talare, hvilka uti denna fråga äro med mig liktänkande, anhållit alt §:n måtte ur Förfaltmn utgå. Hr Printzensköld: I anledn. af hvad Frih.
47 af persedlar för Troupperne och Artilleriets behof under de tider på året, då svåra vägar eller Jordbrukarnes egna behof af sina hästar « gjort sådane transporter synnerligen tryckande, har Kongl. Majit förordnat, att alla transporter af ifrågavarande persedlar böra ske sjövägen, eller på vinterföret, och att endast då det icke kan undvikas, de må med hjuldon verkställas. Öfver iakttagande af hvad sålunda blifvit föreskrifvit, har Kongl. Majit med noggrannaste Uppmärksamhet vakat och befalt de Administrerande Verken att, vid qvarje hvartals slut, om de, tinder loppet deraf, verkställda transporter till lands, afgifva underdåniga rapporter. Kongl. Majit har, genom särskilda skrivelser till Dess General-Adjutanter för Arméen och Flottorna, utstakat gränsorna för hvarderas befattning, i enlighet med de grunder, som derför äro lagde uti den af Kongl. Maja, vid sista Riksdag, till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Proposition, rörande Commando-målen, Derjemte hafva Instructioner blifvit utfärdade för General-mönstringarne vid Artilleriet, Indeldta och Värfvade Cavalleriet och Infanteriet, Inspecteuren för Sjötroupperna och de Compagnie-Chefer vid Båtsmanshållet, som, till ordningens bibehållande derinom, äro stationerade i Provinserna. För Kongl. Majit har det varit synnerligen tillfredsställande att kunna öka de inrättningar, hvilka blifvit gjorde till understöd för sådane krigsmän, som antingen vid krigstillfällen blifvit blesserade, eller, efter långvarig och trogen tjenst, tagit afsked, äfvensom att förhöja .48 Konungens Nåd.
Gustaf Nettelbladt. G. Volm. Sylvander. J. M. Ryding. JSöderholm. Gustaf Rhodin. På Hederv. Bonde-ståndets vägnar: S. Heurlin. Anders Pehrsson. Olof Olsson. A. W. Uhr. M. Månsson. Lars Olsson. F. Fichier. 92 O Reservationer t af Hr Doktor Sandberg: Det har alltid varit min öfvertygelse, den jag vid alla tillfällen städse efter förmåga framhållit, att de sedvanliga af Banko-Utskott och Revisorer företagna inspectionsresor till Tumba äro så beskaffade, att de förorsaka Bruket eller Banken drj^ga utgifter och likväl aldrig hafva medfört den nytta, som man föregifvit sig dermed åsyfta. Fördenskuld och med anledning af de betydliga utgifter, som för ett sådant ändamål finnas upptagna ej mindre än vid 2:ne olika tillfällen under ett och samma år 1860, hvars räkenskaper ligga under vår granskning, vågade jag vördsamt framställa det förslag, att nuvarande Herrar Revisorer ville uti deras afgifvande Berättelse fusta Rikets Högloft. Ständers uppmärksamhet på ett sådant missförhållande, och derjemte tillstyrka, att, för den händelse en noggrannare undersökning på stället vid någon aflägse allmän Inrättning antingen af Banko-Utskott eller Revisorer ansåges oundvikligen nödvändig, en sådan borde företagas af Delegerade, förslagsvis till ett antal af Fyra, hvarigenom både ändamålet långt bättre skulle kunna vinnas och kostnaderna blifva obetydliga i jemförelse med hvad hittills egt rum. Men då denna min vördsamma framställning, efter en stunds öfverläggning, blef genom votering mod 16 röster mot 5 förkastad, anhåller jag lika vördsamt om en liten plats i Berättelsen för min serskilda åsigt, något närmare utvecklad och fullständigare motiverad uti följande reservation: Uti Kassaboken för Tumba bruks räkenskaper under Revisions-året 1860 förekomma för den 20 Juni samma år följande utgifter, påförde Reseoch Traktaments-konto, nemligen: Frukost och middag för Banko-Utskottets Ledamöter R:mt R:dr 1,195: