Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet tvekar alltså icke att från deri nu beräknade och till 26,444,917: 82 uppgående utgifts-summan såsom olelbart uppkommande, för andra behof användbara behållningar, upptaga det belopp, hvarmed den, efter nu redan skedl afdrag af lånen, återstående skilnaden mellan utgifter och inkomster öfverstiger 5,500,000 R:dr. Denna sistnämnda summa utgör följaktligen, enligt Utskottets öfvertygelse, det belopp, som genom tillökning i ofvan förutsatta beräkning al de extraordinarie Statsinkomsterna och den af Rikets Ständer vid denna riksdag sig åtagna allmänna bevillning synes, till följd af den nu uppgjorda Statsregleringens resultater, böra anskaffas, för att bereda tillgång till Riksgälds-kontorets utgifter under tiden intill 1863 års slut. Enär Utskottet förmodar, att tullinkomsterna, på grund af den ytterligare erfarenhet, som, i fråga om tulluppbördens belopp, under innevarande och sednast förflutna år vunnits, kunna, ulan att befara någon anmärkningsvärd brist i den beräknade inkomstsumman, antagas under instundande statsreglerings-period komma att uppgå till högre belopp, än det Kongl. Maj:t beräknat i sin nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, så och uuder tillägg af den erinran, att icke något af de betydliga öfverskott i Statsinkomsterna, som efter all anledning skola visa sig vid afslutandet af innevarande års Rikshufvudbok blifvit beräknade, anser Utskottet sig icke behöfva föreslå, att den allmänna bevillningen vid innevarande riksdag fastställes till högre belopp, än densamma för de sednaste åren, enligt Riksgäldskontorets räkenskaper, utgjort, eller 2,250,000 R:dr, genom hvilken bevillningssummas utgående för åren 1861 och 1862 således beredes Riksgälds-kontoret en ökad tillgång af 4,500,000 R:dr. Stockholm den 22 Oktober 1860. Ihh. till R. St.
Sedan öfrige vederbörande, öfver denna ansökning hörde, densamma förordat, hade Kammar-koilegium sig i ämnet utlåtit samt, — med upplysning att kronoängen Tyskhagen, om 43 tunnland 2jkappland, vöre en bland de flera Strömsholms och Kungsörs ladugårdar tillhörande lägenheter, hvaraf arrendet utgöres till Strömsholms stuteri och hvilka, enligt Kollegii kontrakt den 28 Mars 1844, blifvit på 30 års lid, lill midfastan år 1874 utarrenderade och nu innehades af handlanden C. A. Malmqvist,— i underdånighet tillstyrkt ej mindre alt berörda 2 tunnland jord finge, emot den öfverenskomna afgälden under arrendetiden, upplåtas åt församlingen, utan äfven alt, då annan tjenlig plats för anläggning af skola icke vore alt tillgå, lägenheten, som genom församlingens försorg borde å karla a (Ta t las och beskrifvas, för framtiden måtte utan afgift få disponeras af församlingen; hvarefter E, K. Majit, som vid underdånig föredragning af detta ärende i nåder bifallit, att den begärda jordrymden af 2 tunnland må från kronoängen Tyskhagen till Kungsbarkarö församling under återstående arrendetiden upplåtas, med vilkor att del betingade algäldsbeloppet derför till arrendatoren af Kungsörs och Strömsholms kungsladugårdar erlägges intill slutet af arrendetiden, eller midfastan är 1874, föreslagit Rikets Ständer att, i öfverensstämmelse med hvad Kammar-kollegium och öfrige vederbörande tillstyrkt, medgifva all platsen må för det uppgifna gagnande ändamålet efter arrendetidens slut för framtiden utan särskild afgift till församlingen upplåtas; och hafva Rikets Ständer, med afseende å hvad sålunda förekommit, funnit sig böra till denna E. K. Maj:ts nådiga framställning lemna bifall. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 30 Oktober 1863. 6 Expeditions-UtskoHets Förslag lill anderd. Skrifvelse, IV:o 148. Xio 148. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 31 Okt. 1863.
Ridderskapet och Adeln, för sin del, att ConstitutionsUtskottets denna dag upplästa Betänkande öfver Konungens Nådiga Proposition, rörande de nya constitutionella förhållanden, som till följe af föreningen mellan Sverige och Norrige uppkommit, skulle, i anseende till ämnets synnerliga vigt, skyndsamligen till trycket befordras, för att till RiksStåndens samtlige Ledamöter utdelas, samt att derjemte ett visst ansenligt antal exemplar må de härvarande Ledamöterna af Norrska StatsRådet tillställas, för att till Norrige öfversändas: anseendes Ridderskapet och Adeln , att den dertill erforderlige utgift skulle af den till Riksdagskostnadernes bestridande föreslagna summan utgå; i hvilket be. 662 Lien 27 April. slut de respectiva MedStånden skulle vänligen anmodas att instämma. Ut supra. Justerades PleniProtocollet för d. 24 April. Vid tillfälle af Herr Munck af Rosenschöld! anförande till Protocollet berörde dag, yttrade sig Friherre Boye, Ludvig, att den undervisande tydlighet, hvarmed Herr Munck af Rosenschölds anförande till Protocollet den 24 dennes hade blifvit framställdt, gåfve honom anledning förmoda, att detsamma med nöje af Allmänheten skulle, emottagas; och hemställde, i anledning deraf, om icke Ridderskapet och Adeln skulle behaga anmoda Herr Munck af Rosenschöld att låta berörde anförande till trycket befordra. Uppå af Herr LandtMarskalken gjord proposition, blef, hvad Friherre Boye nu föreslagit, af Höglofl. Ridderskapet och Adeln bifallet, Grefve Lilliencrantz, ffolian Wilhelm: Det är långt ifrån min afsigt att vilja vederlägga ett anförande, innehållande många aktningsvärda tankar, som jag i högsta måtto gillar. Jag vill endast göra den anmärkning, att det som med skäl kan anföras om ett circulerande redbart mynt, låter ingalunda tillämpa sig på en Sedelstock af Myntrepresentanter.
För att biträda Kompani-Chefenie vid aflönings utdelande, sjukvisitationer m.m., böra bland daglönarno utses följande antal, hvilka derför komma att erhålla G öre daglig tillökning uti sina dagspänningar, nemligen: i vid Konstruktions-Departementet 10 » Mekaniska dito 2 » Artilleridito 1 b Ekipagedito 2 Summa lö _ 18 75 281 25 Bland arbetarna böra utses förmän, hvilka vid arbetena skola vara lorbandskarlar oell vid tillfällen af brist på tillräckligt antal Qvartersmän eller Handtverksmästare såsom Tillsyningsmän i deras ställen kunna användas. De erhålla en tillökning af 9 öre för hvarje arbetsdag, nemligen: 1 vid Konstruktions-Departementet 40 » Mekaniska dito 5 » N:o 4- lill Kongl. Majlis Mail. Pro//. N:o 1, o/n Statsverket 1856. Deri i underdånighet föreslagna Stat. Personal. 1 Aflöning’ i kontant. För manad eller dag per man. För år per man. Summa. 2 ^ Summa It: dr. ö. Ii: dr. ö. ll:d r. ö.
Ständer ville anslå en årlig pension af Fyra hundrade (400) Riksdaler Riksmynt åt Enkan efter aflidne Bataljonsoch Stadsläkaren i Skara Johan Peter Högselius och hennes trenne ogifta och oförsörjda döttrar, sålunda: att den tillfaller enkan, Fru Högselius, sä länge iion lefver och, efter hennes död, hennes trenne döttrar; och att denna pension, då döden äfven börjar bortrycka dem, må oafkortadt få utbetalas till de eller den efterlefvande, sålänge någon af dessa trenne syskon lefva. En ökad anledning för Rikets Ständer att omhulda denna högst behöfvande familj, förefinnes uti det förhållande, att, under den 27 Juli 1858 uti det lilla samhället Skara aflidne Stadsläkaren J. P. Högselius tillhört den Läkare-korps, hvilken under de olyckliga krigsåren 1808 och 1809 tjenstgjort på örlogsflotta!), hvarefter han med högst ringa aflöning, dels i egenskap af Bataljons-läkare vid arméen, dels som Stadsoch Läroverks-Iäkare samt vaccinatör inom Skara, såsom skicklig och tnenniskovänlig läkare, gagnat sina medmenniskor under sammanräknadt 50 års tid; hvilket allt synes af de handlingar, jag lika vördsamt bifogar denna min ödmjuka motion. Jag anhåller vördsammast att denna motion må blifva remitterad till Statsutskottet. Stockholm den 19 November 1862. P. G■ Alander. Bih. till B. St.
Den 18 Augusti e, m. 2$X omförmålte fall, att den inflyttande, bör på sätt g §. innehåller i 5 år hafva varit skattskrifven här i landet, innan han får begagna sin re. presentationsrått å Riddarhuset. §• i2- De å Riddarhuset förvarade Genealogiska Tabeller öfver alla introducerade åtter, böra, på sått och vid den påföljd af uteslutandet från Såte och Stämma på Riddarhuset, som Kongl. Kungörelsen d. i4 Juli r8i8 föreskrifver, completteras och i ordning hållas; åliggande Riddarhus-Directionen, att häröfver noga handhålla. §. i5. Så snart LandtMarskalk, enligt 52 §. af RegeringsForrnen, och $5 af RiksdagsOrd. ningen blifvit af Koaungen i Nåder ut - Ny §. Jemför 55 §. i i8i8 års Riddarhusordning. Svarar mot i4 §. i 1818 års Riddarhusordning. Vin 18 Augasi ii c, m. nämnd och af de tvenne åidate närvarande Grefvar, till hvilka Kgl. Majit honom öfverlemnar, till Riddarhuset beledsagad, emottages han derstädes vid ingången af RiddarhusDirectionen , RiddarhusSecreteraren och de öfrige till RiddarhusCanzliet hörajide personer. Derefter sammanträder följande dagen å utsatt timma , efter föregånget anslag, Riddarhus-Directionen, under Landt-Marskalkens Ordförande, för att förrätta antecktingen.
Bonde ståndet. | N:0 b. 4 Febr. a. a. 11 Apr. b. 4 Febr. 3. a. 24 Apr. b. 22 Febr. b. 29 Sept. a. a. 11 Nov. 27 Apr. a. a. 11 Aug. å. 11 Mars a. 14 Juni g. M Aug. a. a. 2 Sept. b. 18 Nov. 11 Mars a. 14 Juni g. 11 Aug. a. a. 2 Sept. b. 27 Sept. 15 Nov. 28 Apr. a. a. 11 Aug. å. 8 Mars g. 14 Juni g. 11 Aug. a. a. 1 Sept. g. 20 Nov. å. 11 Mars g. 14 Juni g. 11 Aug; a. a. 1 Sept. D. Kongl. Proposit. eller Skrifvelser. Samling. Afdelning. eller Memorial. Utlåtande, Betänkande Ridd. o. Adeln. Riks-Stånd PresteStåndet. ens Beslut. BorgareStåndet. BondeStåndet. Underdånig Skrifvelse. Uj Oj t» OQ V) w n cT § N:0 N:o Sid. N:0 Dana-arf, eftergift deraf efter enkan B. H. Arfda Balken derom . 7 7 i 21 — b. 17 Maj b. 29 Apr. å. 27 Apr. b 24 Apr. Svar på återremiss 7 i 44 — a. a. 9 Sept. a. 1.13 Sept. a. a. 13 Sept. a. a. 9 Sept. Danska Fyringsmedel, se Stats-Verkets inkomster pag. 11.
N:o 141, ang:de låne-understöd för upbyggandet af den nedbrunna delen af Staden Lidköping samt verkställandet af den nya tomtregleringen derstädes; Den 19 Juli f. m. 517 Nio 231, i anledn. af återremisser ä ullåt. Nio 158, ang:de eli lån för återupbyggandet af den nedbrunna kyrkan i Lidköping; N:o 232, ang:de sökt anstånd med ränteoch kapital-inbetalningar å de för liamnbyggnads-arbetena vid Cimbritshamn beviljade lån; Nio 233, i anledn. af väckte motioner om odlingslån åt innehafvare af mindre jordegendomar och lägenheter; Nio 234, i anledn. af väckt fråga om en utredning för jemnförandet af nuvar. Stalsinkomster och utgifter med enahanda inkomsters och utgifters belopp år 1809; Nio 235, ang:de restitution till Regits-skrifvaren J. C. Kant af oriktigt debiterad lönebevillning vid Uplands reg:te; Nio 236, ang:de restitution (ill Reg:ts-skrifvaren P. G. Hanngren af orikligt debiterad och derefter erlagd lönebevillning vid Dal-reg:tet; Nio 237, i fråga om verkställigheten af beviljade restitutioner utaf Riksgrs-kontorets medel: Nio 238, angide arfvode för utdelningen och redovisningen af de för RiksStins och Utskms räkning upköpta skrifmaterialier m. fl. effekter; N:o 239, i anledn. af K. Mits nåd. remiss å Kammar-collegii berättelse, angide kungsgårdars och öfriga kronolägenheters i riket förvaltning; N:o 240, i anledn. af K.
Efter skedd föredragning remitterades till Expeditions-Utskottet en af Per Nilsson från Malmöhus län nu väckt motion om upphörande af tryckningen utaf Riks-Ståndens Protokolls-Utdrag uti Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll. S. D. Föredrogos ånyo och remitterades till Stats-Utskottet följande, den 22 dennes bordlagda motioner, nemligen af: l:o August Pettersson från Jönköpings län, om Regementsskrifvare-tjensternas Bih. till It. St.
Mig förtätas ; men sedan jag nu gjordt mig närmare underrättad och funnit att anmärkningen kan äga rum, mbeder jag mig fä den aflemna, bestående deri, atk Kongl. Maj:t genom en Nådig Författning äret efter Chana Sigillata Förordningen u kom, stadgat, an Skulo-sedlar för uptagne Län till Officerares sccorder stola hädanefter med flämpladt Papper för - i28o Den 26 Februarii. ses, ehuru de förur warit derifrän fritagne, hwarvm jag hrr fär bifoga Krigs-CoUegii Kungörelse af den 15 Augusti 1824. Detta Herr Uorictt8's anförande skulle säsom anmärkning medfölja ärerremisien till BewillningsUtstotlet. Företogs ä nyo Allmänna Beswärsoch Oeoouomie-U-skottets Utlätande, rörande Lurendrägeri och Tullförsnillning, hwilkek sedan den 14 Februarii legal pä bordel. Bifölls. Likaledes företogs Allmänna Beswärs och Oeconomie - Utskottets sedan den 27 Januarii hwisande Beränkande ongäende en allmän och oinskränkt Nederlags och Uplags-frihet för alla Rikets Sjö- och Stapel-Städer. Bifölls. Uplästes ä nyo Allmänna Beswärsoch Occonomie - Utskottets den 10 Januarii pä Bordet lagda Protocollö- Utdrag rörande Dykeri-Inrättningen i Riket. Den 26 Februarw i-8r Friherre Legerström, st.usto!xb, anförde följande:
När fröken Key i sina senaste i tidningen Idun tryckta teser piisthr, a t t kvinnorörelsen liar ~förkvaft intresset för utforskriliidet af kvinnans särskilda egendoinliglieter », så är detta alldeles falskt, ty kvinnonaturens såväl krafter som begränsning liafva tvärtom Blifvit - eller rättare sagdt börjat a t t blifva - kända genom d&amp; olika slag af ~ r b e t e n, som kvinnan fktt tillfälle a t t agna sig å t; ett bevis harpa är just den nyss näiiinda oerhörda omdaning, som begreppet kvinligliet undergått på de sista decennierna. A11 den kunskap om kvinnans väsensart som kan 1iemt; as endast frhn hennes satt a t t iiZsk@, torde val skalderna 70 O för länge sedan lia ineddelat oss, de soin sedan urminnes tider så grundligt analyserat lienne f r h der, sidan. S % vidt jag försthr, finnes det intet annat sätt att bevara kvinoch okonstlad. Kvinliglieten är en liglieten än att vara ~) ~atu~ ' lig blomma, som utvecklas hos livarje kvinna, som är naturlig, och soni ej genom jäktadt arbete förlorat den stillhet, hvarom jag i den ' föregående uppsatsen talat. Xaii behöfver icke göra något vid den saken, och inaii kan det icke heller; blott solskenet ä r där, slår blomman ut. Solskenet %r visserligen i främsta rimmet öiiiliet ocli kärlek. men det kan också vara ett arbete, soin ar lampadt efter kvinnans individuella anlag. I motsats till fröken Key vill jag nämligen trycka mer p i den iiidividiiella begd.iinge~&gt; än p&amp; d en krinliga t * dsensarten, om hvilken man med skäl kan säga, att den ännu i m5ng.a afseenden ä r outforskad. Kvinliglieten beliöfver alls icke förstöras af yrkesarbetet. Oin en kvinna har en oemotståndlig kallelse för ett arbete, afven ett shdant som hittills ansetts såsoin uteslutande manligt, kan man vara saker på, att Iion icke förlorar sin krinlighet genom att agna sig däråt.
I>l. kröllelius - Härefter åkerbom Grefwe Ve la 6ar6ie med Deputationen, san t sörmälte, att de andre Ständen» jämte det De förklarat sin wördnad och aktning för Ridderstapet och Adeln yttrat, det De genom Deputationer ställe tillkännagifwa sine Beslut öfwer den wäckta Frägan. I Borgareoch Bonde - Ständen bade expeditionen redan till justering warit före, och De ha blifwik gansta förundrade öfwer den gjorda anmärkningen, samt förklarat att De nu äter till öfwerläggning wille upraga saken. Föredrogs ä nyo Vanro« Ukstottets under den Orlober och 6 November afaifne Berättelser, om Herrar BancorFullmägtjges åtgärd wid Realisationen af Riksaälds-Sedlarne, samt Herrar Revisorers wid i8oz ärs Revision derwid gjords anmärkningar. Herr Den 22 November"3? Herr kätHikenlkMst, Detlof, upläste följande till Protocollett Sedan nu alla de Handlingar bliftvit aflämna» de, svin Högloft. Ridderffapet och Adeln af BaueoUtjlkottet infordrat, till fullständig uplysnings erhät» lande, öltt Herrar Banco-Fullmägtiges åtgärder sch förhällande tvid den sednast wcrkstälde Realisatio» nen, utbeder jag mig wördsamt Högloft. Ridderskapcr och Adelns tillstånd att deröfver yttra mig, en» tigt den öfwerkygelse jag derom altid haft. Alt Realisationen icke blifwit werkstätö efter den af Riksens Högloft. Ständer wid isoö ars Riksdag antagne Plan och Baneo-UtskottetS, t följd deraf; Fullmägtige meddkldre Jnstruttion, är en alls mäm känd fanning.
Priserna varierade dock alltjemnt; och då dessutom de olägenheter, expropriationen medför för egaren, ej, på sätt ske bör, tagas i beräkning, oansedt dessa olägenheter mången gång kunna vara serdeles betydliga, har Efraim Larsson, för tillvägabringande af billighet och rättvisa härutinnan, föreslagit det stadgas måtte: »att icke allenast enskild jord, då den för allmänna företag eller anläggningar är behöflig, må uppskattas efter sin kalkylerade afkastning, åker efter kronotionde, äng efter hö och betes-mark i förhållande till det antal kreatur, som derstädes anses kunna hafva årligt bete, utan ock att vid sådan uppskattning i betraktande må tagas den större eller mindre vigt, som den exproprierade jorden häfver i förhållande till den qvarvarande.» Utskottet betviflar emellertid, att ett stadgande i denna syftning skulle närmare än föreskrifterne i förenämnde författningar leda till rättvisa och billighet. Dessa författningar förordna nemligen bland annat: att den, hvilken måste för allmänt behof afstå eller till begagnande upplåta jord eller lägenhet, skall erhålla ersättning till fulla värdet af den jord eller lägenhet, som afstås, eller af den skada och intrång, som begagnandet förorsakar, och hälften derutöfver; — att denna ersättning skall, då parterna ej åsämjas, bestämmas af en i föreskrifven ordning vald nämnd; — att denna nämnd skall i penningar uppskatta jord och lägenhet, som afstås, efter dess rätta värde för egaren med afseende på tiden för afträdandet och ersättningen för intrång i förhållande till den skada, som intrånget förorsakar; — Bih. till R. St. 7 Sami 1 Afd. 8 Iläft. 3 14 Lag-Utskottets Betänkande Jtä 21. samt att om för ändamålet erfordras att blott en del af lägenhet afstås, men lägenheten genom afskiljande af denna del varder för innehafvaren onyttig, hela lägenheten bör lösas, der egaren det äskar. Genom dessa stadganden har lagstiftaren, efter Utskottets omdöme, så vidt möjligt varit, sökt bevara eganderättens helgd samt förekomma, att fastighetsegare må vidkännas någon uppoffring, derest denna rätt måste vika för ett allmänt ändamål.
Maj:t, i öfverensstämmelse med detta stadgande, härmed till Rikets Ständer öfverlemnar såväl nämnda Traktat, som det samtidigt afslutade Sjöfartsfördraget, hvars bestånd, enligt dess 15 artikel, är beroende af Handelstraktens, vill Kongl. Majit fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att någon förändring i Handelstraktatens särskilda stadganden, hvilka tillsammans utgöra ett oskiljaktigt helt, icke kan ifrågakomma; hvarjemte Kongl. Majit, som^ genom dessa fördrags afslutande, gått en inom representationen länge och ofta yttrad önskan till mötes, och tillika derigenom närmare befästat de vänskapliga förhållandena med en Magt, med hvilken Sverige sedan århundranden stått i nära förbindelser, — hyser den tillförsigt, att Rikets Ständer skola bekräfta den med Frankrike ingångna Handelstraktaten, och förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL. L. Manderström. Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition JS 39. Jemförclsc-tabcll emellan de, enligt Frankrikes allmänna tulltaxa, utgående afgiftcr för nedannänmda artiklar, och den tull, som blifvit bestämd genom Handelstraktaten af den 14 Februari 1865, då varorna fran Sverige införas till Fraukrike med de Förenade Rikenas fartyg. Afgift. V Jern: tackoch barlast pr 100 kilogr. Enl. allmänna taxan. Enl. den vid traktaten fo gade taxa. 10 — smidd 11 ii ii 16: 50. 10 — koppartråd • • • 11 ii ■ I 107: 50. 129: — 10 — Zink: i tackor eller stänger, samt skrot 11 ii ii — 30. fri. valsad 11 ii ii 66: — 4:
rörande Academiernes hemman, verk och lägenheter, bibehållas, enahanda stadgande äfven borde tillkomma för Gymnasiernes, Skolors med fleres underlydande egendomar; samt att den, enligt i:sta momentet, allmänna Bolag medgifne befrielse från bevillning för deras fastigheter, borde försvinna, och sådane Bolags tillhörigheter beskattas alldeles lika, som andra fastigheter och inrättningar. Utskottet har, i afseende härpå, vidare inhemta!; alt föreskriften uti nu gällande och föregående Bevillnings-Sladga, rörande afkortning å bevillningen för Academi-hemman och lägenheter, gifvit anledning tillen mångårig tvist emellan Kongl. Academien i Upsala och Kammar-Rättens Revisions-Departement, samt att Kongl. Maj:t, under hvars Nådiga pröfning denna tvist trenne serskilda gånger blifvit dragen, under den i4 October i835, meddelat följande nådiga förklaringi berörde hänseenden, nemligen: ’’att i Liqvidens credit, efter det förhållande, som med billighet och rättvisa funnes närmast öfverensstämmande, finge afföras allt hvad enligt upprättade och liqviden bifogade extract, till löner, pensioner, bestämda arfvoden och Kongl. Stipendier för året verkligen utgår, äfvensom hvad af de under Consistorii tillsyn, ansvar och disposition, stälda anslag för Läroverkets ändamålsenliga gång nödvändigt erfordras och i nion deraf under året utgifves, men icke hvad i ekonomisk väg på ett eller annat sätt användes till Academiens förkofran, medelst förökande af dess egendomar, materiel eller andra tillhörigheter.”
Statsverket indragen aflöning för de under krigs-åren 1806—1810 fångne ogilte Officerare, Underofficerare, m. fl. (85). 1857 den 24 Juli föredragen och biföll Kongl. Majit, att prsescriptionstiden för blifvande ansökningar, på sätt Rikets Ständer ansett, utsträcktes till 1860 års utgång; hvarjemte Statskontoret anbefalldes att om hvad i detta ärende blifvit stadgadt och förordnadt utfärda Bil. till R. St. Just. Ombudsm. Emb.-Berättelse för år 1859. li - 10 — behörig kungörelse till vederbörandes kännedom, samt i öfrigt iakttaga de af Kongl. Maj:t med llikets Ständer härvid meddelade föreskrifter. 63:o af den 22 Aug. 1857, angående anslag för gratifikationer åt underofficerare m. fl. (97). 1857 den 4 September föredragen och Krigskollegium anbefaldt att med ledning af den från Stats-Utskottet. erhållna uträkning, sorn legat till grund för det beviljade anslaget, utdelningen deraf åt vederbörande löntagare af Arméen i behörig ordning ombesörja. Hvad beträffade de anvisade lönetillökningsmedlen för Flottan ville Kongl. Maj:t, uppå Sjöförsvars-departementets underdåniga föredragning, sitt beslut meddela. 64:o af den 22 Augusti 1857, angående beviljadt anslag till beredande af tillfälle för Officerare af Arméen att ingå i utländsk krigstjenst (98). 1857 den 29 September föredragen och vederbörande härom underrättade. 65:o af den 16 December 1857 angående föreslagna jernvägsstamliniers utförande och dertill erforderliga medels anvisande (124). 1857 den 2 Oktober föredragen genom Civil-departementet, och frågan om användande af kommenderingar ur indelta Arméen vid jernvägsarbeten, samt om de härmed gemenskap ägande ämnen, ölverlemnad till Landtförsvars-departementets underdåniga föredragning.
Cronhjelms reservation föreslagna 25 proc. förhöjning af införselslullen, hemställde H. Ex. HrGr. o. Landtm., om R. o. Ad. behagade, med afslag å Utsk:s förslag, besluta, att de i 1841 års tulltaxa införde tullbesläinmelser ä ved, ina oförändrade bibehållas. Ropades starka ja, blandade med nej; hvarpå H. Ex. förklarade, att han funnit ja hafva öfverröstal nej. Trädvaror, alla ej specificerade, mer eller mindre arbetade, derunder inbegripne ej specificerade Snickareoch Svarfvare-arbeten, med eller utan betsning, målning eller lackering. Lades till handliugarnc. Ull, okammad eller kammad: grof, elter af till och med no sk. värde skålpundet; medelfin, eller af öfver 20 lill och med 4o sk. värde skålpundet; Jin, eller af öfver 4° s^. värde skålpundet. (jfverläggningen härom blef icke afslutad, utan sedan många ledamöter yttrat sig i ämnet och dervid yrkat, dels bifall till det i Gr. Cronhjelms reservation framställda förslag, dels att en för all slags ull gemensam införselstull af 6 sk. per U måtte bestämmas, dels att 1841 års tulltaxa i fråga om denna artikel borde bibehållas oförändrad, dels ock att, med bibehållande af de i nämnde taxa stadgade tullafgifter, rubriken å den med 2 sk. tull belagda gröfre ull må blifva: ”grof Jutsk och Isländsk, samt annan dermed jemförlig, hvars värde ej öfverstiger 16 sk.,” eller ock: ”Grof Isländsk och all annan i finhet dermed jemförlig,” tillkännagaf H. Ex. Hr G r. o. Lan dtm., att flere ledamöter, som anmält sig alt tala i ämnet, ännu icke haft tillfälle att yttra sig, och det således vore att förutse, att Den 18 Januari f. m.