Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Voro endast en lycklig dröm, och stod han nu framför verkligheten? Allt var sig likt som i hans ungkarlstid, endast förmaket var förändradt, det var Märtas rum och bar hennes prägel. Erik blef ock genast förargad, när han vid hemkomsten såg, att Elises ordningssinne äfven sträckt sig hit. Han ville ha Märta, sådan hon var, och hvad till hennes egendomlighet hörde, att allt omkring henne skulle vittna o m lif; rummen skulle se ut, som de beboddes, och därför dref han aldrig ordningen till pedanteri. Tant o c h Elise kommo snart underfund med, att det varit en mycket lugn tid under Märtas husfrudöme, ty nu, när hon var borta, blef Erik åter sluten o c h fåordig o c h o m möjligt än mera vansklig att göra i lag än före bröllopet. Med slikt kunde ingen uthärda i ensamheten, och så skref tant till Emilie, att systrarna gärna kunde komma ut och b o under sommaren på Lillåker. Här var g o d plats, och det var ej nyttigt för Erik att gå så ensam. De kommo, o c h Lina hade ej varit där i åtta dagar, förrän hon hade sitt första symöte i stora bersån, längst ner i trädgården. Alla damerna hjälpte till, och tant Anna hade i synnerhet roligt med att spraka o m dagens händelser. Elise serverade kaffe. Rättaren berättade det för konsuln. Hans hustru hade varit med och var så glad åt planen, som skaffat henne flere meter bomullstyg till fabrikspris. Erik teg. Ett par dagar därefter, då han gick öfver yttre gården, höll en af drängarne på att lägga hö i en lastvagn. Hvad betydde detta? Friherrinnan skulle med ungdomen göra en utfärd till vattenfallet. Vid middagsbordet frågade Erik Emilie, hur dags hon tänkte resa. Hon blef mycket öfverraskad, men fann sig snart och bad h o n o m ej taga illa upp, att hon anordnat en liten utfärd. » Du borde dock först ha tillfrågat mig. » » Ja, naturligtvis. Men jag vet j u, hur mycket annat du har att tänka på, o c h därför ville jag ej distrahera dig med detta. Hade du ej kommit att se tillrustningarna, hade du ej behöft oroas.
Uti den för år 1753 slutne och ingifne Hospitals Summariske Räkningen upptages hela inkomsten för samma år nemligen 1638 Stats-XJtskottets Betänkanderil 'Afrada och Qvarntulls-Span nemål ■* a,*44 T:r 2 fjid. och Krono-Tionde * - 241 4 Tillsammans i,3.85 T:jt 6 fj-d, och uti Penningar och Persedlars värde utom Spannemålen influtit 1S>^3,8: 27, än influtit för försåld Spannemål 2116: 2. 17.754: 29- Utom denna inkomst, hvilken såsom vani;g anses, har Hospitalet detta år undfått en o« vanlig eller extra-ordinarie inkomst till en sum-1 ma af 2,095 D:r S.mt. Samma Sunima har Hospitalets Inspector» enligt dess Räknings lydelse, sedan han fått su ne Förmäns tillstånd, af egen drift och sorgfällighet och med tillhjelp af Hospitals-Kyrkoherden, samlat till Orgel verksoch Predikstols* byggnaden i Kyrkan, af frivillige gåfyor, som åtskilige personer gifvit. Upsala Län. S:o Upsala Hospital. « • • • •
Cronhjelm sjelf instämt med Utsk:s förslag i dessa delar, och för det andra, att alla artiklar, dem Utsk. föreslagit till förändrad tullbehandling, men som icke finnas upptagna i reservationen, ej eller skulle komma under pröfning, ehuru något hvar af Ståndets ledamöter lärer erkänna, att en förändring ifrån värde till vigt är af behofvet påkallad och bör äga rum, der möjligheten sådant medgifver, för att förekomma de eluderingar af tullförfattningen, hvilka genom värdebestämmelserna alltid äro så oändligt lätta att verkställa. Vidare har Grefven förbigått åtskilliga i Utsk:s förslag intagna arliklar, hvilka icke finnas uti nu gällande tulltaxa, såsom kopparnickel med flera andra, dem jag nu för tillfället icke kan mig erinra. Ett bifall till Grefvens förslag skulle således jemväl i afseende å tullen på dem betaga R. o. Ad. all pröfningsrätt, ehuru den är af nödvändigheten påkallad. Jag betviflar derföre icke, att Ståndet skall inse vigten utaf alt De n 11 Januari e. m. 209 atl lemna Gr. Cronhjelms reservation å sido och i stället lägga Utsk:s förslag till grund för tulltaxans pröfning. Man har på förmiddagen, likasom på eftermiddagen, vidlyftigt ordat om grunderna för toll-lagstiftningen i allmänhet, och på eftermiddagen äfven talat om consutncnlernas rätt att icke belastas med allt för höga tullafgifter på de varor, som de behöfva. Jag kan icke neka, alt ett sådant språk väcker min förundran. De Hrr, sorn yrka afseende på consumenlernas rätt, månne de i sjelfva verket gjort sig fullständig reda för hvad med eonsumenter förstås? För min del kan jag icke fatta, att i något civiliseradt land finnes andra eonsumenter i ordets rätta bemärkelse, än fängelsernas och fattighusens innevånare, ty icke finnes det någon fri medborgare med förmåga att vara verksam, som icke, då han eonsumerar cn artikel, jemväl kan med fog kallas producent af en annan.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle alt såsom Hr Sandströmer föreslagit, vid föredragningen af den återstående delen af StatsUtk:s ifrågavarzde utlåt, punkterne endast uppnämndes och icke upplästes i annat fall än då någon ledamot dervid anmälde sig för alt framställa anmärkn:r. Ropades ja. Härefter framställdes till pröfning: 4 punkten. Denna punkt lemnades utan anmärkn. 5 punkten. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Denna punkt är visserligen obetydlig; men jag anser mig dock böra begagna tillfället att en gång för alla anmärka, att derest förvandlingen af persedlarne till penningar kommer att efter hvad jag befarar förminska kronans inkomster, så blifver följden den här liksom i hvarje fall då sådan förvandling äger rum, att en dylik förringelse dermed följer. Frih. Cederström, Jakob: Det är ej alldeles så obetydligt eller likgiltigt, om med presternas s. k. utlagor skulle komma att regleras så, som komilerade föreslagit och Utsk. tillstyrkt; ty om man går igenom denna förvandling för hela Svea land, skall man finna att det hlefve en högst oproportionerlig förvandling. Jag för min del protesterar deremot och hoppas att den ej går i verkställighet, då presternas utskylder, hvilka ej äro så obetydliga till siffran, ej äro af beskaffenhet att kunna förändras i deras hand, som dem för det nårvar:de utgöra, så framt ej ömsesidig öfverenskommelse träffas. Jag tillstyrker äterremiss af denna punkt. 6 punkten. Hr von Hartmansdorff: Uti förevande punkt har Utsk. föreslagit, att någon allmän förändring med grundräntorna i St. Kopparbergs län ej kan för närvar:de ifrågakomma. Det visar således att Utsk. ansett sig ej kunna genomföra i sin helhet, den förändring, som det vid denna riksdag till R. St. framställt. Ständerna hafva ock redan vid innevande riksdag yttrat sig ang:de rän - Den 2 Augusti. 59 torna i St. Kopparbergs län då de på förband nästan afgjort, att ingen sådan förändring der skulle äga rum. Hr Sandströmer:
Jag anser mig härvid pligtig upplysa, alt Hans Excellence Herr RiksMarskalken, icke en, utan flere gånger, under min tjenstetid som Hof-Ganzli-Secreterare, varit betänkt på Hof-Artiklarnes omarbetning, men då ett nytt Lagverk var under arbete, ansågs tiden för detsammas fullbordan böra inväntas, ty nya Hof-Artiklar dessförinnan skulle säkert fordrat ändringar, sedan det under arbete varande Lagverket utkommit: och jag tror icke att täta ombyten af Den 29 December e. m. 2o5 stadgar äro gagneliga. De hinna då knappast inhämtas, innan de ej mera gälla. Begreppen förvillas, och den följd uppstår, att största antalet inom Samhället icke rätt känner, hvad i ett eller annat afseende bestämdt är, ett förhållande som, efter min tanka, mera bör förelsommas, än åstadkommas. Hof-Artiklarnes omarbetning har således icke undfallit vederbörandes uppmärksamhet; men tiden just, den Motionären anvisar, har varit den som ansetts böra afbidas, och det torde icke vara den värde Motionären obekant, att denna tid verkeligen än icke är för handen. Såsom skäl för motionen angifves: att JIof-Artiklarne äro i det mäst ojemna förhållande till vår allmänna Lag, ja, någon gång, efter nu tidens skick och begrepp, kunna sägas nästan sätta medborgaren utom Lagen. Så uttrycker sig den värde Motionären, och åberopar derefter några exempel, hvilka dock, närmare öfvervägade, torde mera bestämma ett annat riktigare begrepp. Motionären börjar med: att sex veckors fängelse vid vatten och bröd i 10 §. af Hof-Artikeln omnämnes, men medgifver att det enligt 17^4 års Lag icke mer äger rum. Då således den åberopade §. till dess Den 29 December e. m. kraft och verkan ej vidare betyder; synes den icke helier väl vald såsom exempel å Hof-Artiklarnes nu varande beskaffenhet. Det af Motionären omnämde straff, föreskrifvit i i3 §. af Hof-Artiklarne, för försumlige ringare Hof-Betjente, behöfver nu för tiden destomindre tillämpning, som dels samma straff är genom särskilta instructioner förekommit, och dels, då, enligt RegeringsFormen* Konungen äger att om sitt
Det visar sig då att inom Kronobergs län Lindefors, Oremo, Stenfors, Lessebo, Lunefors och Säfsjöström svårligen kunna begagna jernbantransport på Nässjölinien, utan säkerligen komma att hädanefter såsom hittills afsätta sin tillverkning i Kalmar eller å Blekingskusten. Likaså visar det sig att inom Jönköpings län Umnaryd, Spafors, Nissafors och Gyllenfors ej med någon fördel kunna begagna Lagalinien, utan att de hädanefter såsom hittills komma att landvågen forsla sina produkter antingen till Jönköping eller Halmstad. Bassjö och Lamsjö masugnar afsätta sitt tackjern till nyssnämnda eller andra närgränsande bruk och kunna således ej heller begagna jernvägen. — Hvad beträffar de vid Taberget belägna hyttor, Norra och Södra Månsarp, Taberg, Mobro och Sandseryd, med en tillverkning af 30,000 centner, komma de otvifvelaktigt att begagna en i Lagadalen anlagd jernväg för den del af deras tillverkning, hvilken upsmides å de utmed jernvägen belägna jernbruk, men ej för den del, som användes vid Nissaverken eller andra på sidan om Lagadalen belägna bruk. Det är svårt att på förhand bestämma huru stor del af tackjernstillverkningen vid Taberget på sådant sätt skulle komma Lagalinien till godo. Man torde dock komma sanningen temligen nära, om man anser att halfva beloppet skulle kunna föras på jernvägen. Förhållandet blir då att på Lagalinien komma att forslas följande qvantiteter: Tackjern. Stångjern. Från hyttorna vid Taberg 15,000 Cent. — Cent. Åminne 10,000 » 100 » Ohs 4,500 » 2,000 » Hörleverken — » 10,000 » Marieholm — » 3,000 » Elghammar — » 1,400 » Göthaström — » 3,500 » Göthafors — » 3,000 » Lindefors — » 5,000 » Ekersholm (?) — » 3,000 » Åsafors — » 1,800 » Delaryd 2,000 » 800 » Å Nässjölinien skulle komma att forslas: Tackjern. Stångjern.
Man kunde icke motsäga billigheten och rättvisan af Auktionisternes beskattning, men man förmenade, att särskildt stadgande derom icke erfordrades, ehuru det med offentliga handlingar styrktes, att, sedan en Pröfnings-kommitté och Kammar-rätten påfört Auklionister bevillning enligt 2 artikeln, Kongl. Majit derifrån meddelat befrielse, på den grund »att i Bevillnings-Stadgan icke 38 Bevillnings-Vtskotlels Betänkande, N:o 4. funnes något stadgande, enligt hvilket bevillning för å landet bosatte personers inkomst af auktions-förrättningar borde erläggas.» Jag har visserligen sedermera erfarit, att Kongl. Majit helt nyligen, genom ett motsatt beslut, tolkat Bevillnings-förordningens stadgande i 27 §. om bevillning af »kommissionärer» derhän, alt äfven Auktionister på landet vore bevillning underkastade, och farhågan, att det förra prejudikatet vidare skulle i de högre instanserna tillämpas, är väl derigenom undanröjd; men saknaden af ett uttryckligt stadgande kommer otvifvelaktig! att hädanefter, såsom hittills, föranleda olika tillämpning vid olika Taxeringsoch Pröfnings-kommittéer, hvarigenom, der beviliningsfrihet Auktionister medgifves, både Statens rätt förnärmas och den likhet i beskattning, som i alla delar af riket bör ega ruin, åsiidosättes. Det kan icke vara Rikets Ständers afsigt eller med deras pligt förenligt, alt låta en af erfarenheten vitsordad tvetydighet i lagstiftningen fortfara och sålunda öfverlemna åt slumpen, om en känd, ofta ganska betydlig inkomst beskattas eller icke; och jag vågar derföre hemställa, att, till uridanrödjande af nu anmärkta tvetydighet, i 27 §. 1 mom. af Bevillnings-stadgan må införas: Auktionister, se Kommissionärer.»
Med ledning af dessa upplysningar hade Departements-chefen upprättat härvid bifogade uppgift å de anslag, som för hvarje af nämnde embetsverk och myndigheter skulle, till godtgörande af ljuspenningarne, erfordras, hvarvid de motsvarande arfvodesanslagen blifvit till närmaste lämpliga tal jemkade, med iakttagande att desamma för Civil-, Finansoch Ecklesiastik-Departementens expeditioner till lika belopp för hvardera upptagits; dock hade för Tabell-kommissionen samt Vitterhets-, Historieoch Antiqvitets-Akademien, som hvardera blott haft en extra ordinarie tjensteman och å sednare stället tillika en e. o. vaktbetjent, Departements-chefen ansett det icke lämpligen kunna ifrågakomma att såsom anslag till gratifikationer för extra-ordinarier anvisa det obetydliga belopp, som efter berörde grund skulle uppstå, hvadan sådant blifvit ifrån beräkningen uteslutet; utvisande nyssnämnde uppgift, att de ifrågavarande anslagen till ersättande af ljuspenningarne å andra, tredje, sjette, sjunde och åttonde Hufvudtitlarne skulle utgöra, för ordinarie personalen 14,026 r:dr 52 sk. och för de extra ordinarie, hvilkas ljuspenningar under de sista fem åren i medeltal utgjort 8,675 r:dr 25 sk. 2 rst., ett belopp af 8,655 r:dr 16 sk. eller tillhopa 22,660 r:dr; och hemställde Departementschefen i underdånighet, att Kongl. Maj:t, för ofvannämnde ändamål och på det, att vid skeende löneregleringar den ordinarie personalens ljuspenningar måtte kunna i lönerne inräknas, ville, vid upprättande af den statsreglering, som lill Rikets nästsammanträdande Ständer bör aflemnas, i Nåder föreslå, att de i förutnämnde uppgift upptagne belopp måtte till hvarje serskildt verks aflöningsstat få ifrån anslaget till 16 Kongl. MajUs Prog. om Statsverk. 1830. skrifmaterialier och expenser öfverföras, samt nämnde anslag med motsvarande belopp således förminskas.
TJtdr. d. f Julii 18?-3* S. D. Bifölls ConstitutionsUtskottets Memorial, N:o 35, om aflöning för en ytterligare antagen Waktmästare. S. D. Wid föredragning af ConstitutionsUtskotters Memorial N;o 30, angående föreslagne ändringar i 37 §. Regeringsformen, förklarades detsamma böra hvila, till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. S. D. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Utlåtande, under N;o 124, i anledning af gjorde anmärkningar vid dess Betänkande , rörande sättet att reglera Marknadstiderna, föredrogs och lades till Handlingarne, enär BondeStåndet till sistberörde af Utskottet först afgifne Betänkande lemnat sitt bifall. Från Högh Ridderskapet och Adeln. St D# f. m. Föredrogos ånyo och biföllos följande Fröt. Utdr. d. 5 Julii 1825. 41? följande, frän nedannämnde Utskott inkomne, samt d. 28 sistl. Juni! e. m. på bordet lagde, Utlåtanden: Från StatsUtskottet At d. 27 sistl. Junii: N o 238. I anledning af Kongl. Maj:ts nå* diga Proposition, om StatsWerkets till* stånd och behof, under RiksStatens första Hufvudtittel: Från Allm. Besvärsoch Ekonomiutskottet Af den 16 Junii: N:o 121,1 anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 2 sistl. April meddelade Betänkande, rörande ifrågaställd skyldighet för Pastorer, att årligen, till Wederbörande LandsContoir, och Consistorium, insända Utdrag af Kyrkoböckerne öfver födde och döde personer. N:o 123, I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets d. 1 sistl. Maji meddelte Betänkande, angående lämpligaste tiden för tjenstehjons flyttning. Bihang till R. S. Fröt. 9:de <Säml. 87. 4»8 Vrot.
Cederström att dela sitt nu röride de särskildta punkterne afgifna yttrande, men att det nu vore för sent att derom göra framställning. Af de punkter uti StatsUtsk:s förevartde utlåt., hvarom R. o. Ad. icke redan fattat beslut, framställdes, härefter såsom föremål för öfverläggning: 1 -punkten. Denna punkt lemnades utan anmärkning. 2 punkten. Sedan härvid endast Utsk:s tillstyrkande blifvit uppläst, yttrade Hr Printzensköld: Hr Gr. o. Landtm, har icke låtit uppläsa den punkt i betänk, som innefattar förslag huru kronohemmans innehafvarne skola erhålla skatlemannarätt. Jag har flera anmärkmr att göra emot detta förslag, hvarföre jag vägar vördsamt hemställa, det punktens uppläsning mätte af Hr Gr, o. Landtm, tillåtas. I anledn. häraf upplästes K. M:s uti förevande punkt ornförmäldta förslag, hvarefter Hr Pr in tzensköld anförde: StatsUtsk. har lyckligtvis icke godkänt den frikostighet emot en medborgarklass, på de öfriges bekostnad, som pluialiteten bland komiterade föreslagit. Utsk. bar i stället tillstyrkt obetingadt bifall till det förslag ang:de skatteköpens verkställande hädanefter, som i K. M:s nåd. propos. finnes upptaget. Jag har förgäfves i komilerades betänk, eftersökt de grunder hvarpå detta förslag skulle sig stödja. Dessa gruuder igenfinnas icke heller i den K. propos. De måste således vara af föredraganden inför Konungen i statsrådet framställda, utan att i del protocoll, som åtföljdt den K. propos-. n hafva blifvit intagne. Emedlertid tillåter jag mig det förklarande att detta förslag utmärker en så fullkomlig okunnighet hos dess författare om det närvande förhållandet med skatteköp, att det icke annat kan än väcka förundran. Man uppger i främsta rummet det vara sin afsigt att underlätta möjligheten för vederbör:de att utan omgång få skatteköpa sina hemman. Men har man väl då gjort sig reda för hvaruti denna omgång skulle beslå, eller om den ens finnas till i verkligheten.
Vtdr. di 8 3 April 1818. 337 om Götha Canal-arbetets fortgång och befrämjan de, som angår ett särskildt förskott till hvar» jebanda nödvändiga utgifter under vintermånaderne. LasZhskottets O 1. N:o 79, angående väckt fråga,' om förändring af Rättegångssättet i frågan rörande Skjutsförsummelser. 2. N:o 80, angående det af Riksdagsmannen Carl Fredric Lerg gjorde förslag, om ändring i ansvaret för fylleri och dryckenskap. 3. N:o 87, angående väckte förslag, dels, att mål, som angå fylleri och oloflig försäljning af Bränvin, Elium och Toddy; endast må af Allmänna Domstolarne upptagas, dels ock om förändring i stralfet för fylleri, och att åtal å sådane brott må inom hvarje Församling af Kyrlo-Rådet profvas och afdumas. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets 1. N:o 64, rörande vackt fråga, att Spanmålsoch Victualie-liandel å Tandet må taxeras och beläggas med enahanda Utskylder, som dessa Handeis-Naringar uti Städerne åtfölja. 2. N:o 83, i anledning af åtskilliga väckte motioner och gjorde förslag, om vidtagande af nödige åtgärder till förekommande af värfvade krigsmäns permitterande och kringvandrande t Xiandet, samt upphörande af Handtverks-Gesällers lika beskaffade vandring fran den ena Staden och Orten i Riket till den andra. 3. N:o 79. i anledning af väckte frågor, om medel till öfverflödets hämmande samt yrkadt Ethan* till Piks-St. Q".Jt Sam!. N:r 45, 44, 338 P/of. Ut dr(l 23 April 1818. förbud mot yppighets-varor,s nyttjande och förbrukning, rn. m. S. D. Da nu 3ter föredrogs det af Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskott under N:o 153, afgifne Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets yttrande öfver Herr J. Adlerbeths
Sökanden har genomhem », Iduns byrå. [3 2 7] gått 8-klassigt elementarläroverk och lärarinnekurs samt derefter två år undervisat i familj. Utom i vanl. skolämnen undervisas i musik, finare handFör 200 kronor kan en flicka på 6 arbeten och glasetsning. Upplysningar meddelas och svar härå mottagas månader få lära hvad till finoch hemgodhetsfullt af fröken Wilh. Löfholm, bageri hör. Adress: Fröken Ii. Rundförest, för element.-lärov. i Norrköping. qmst, Strengnäs. (Nord. A - B. Göt. 1995x1) [323] [291] E t t bättre, 25-årigt fruntimm e r önskar pl. till hösten. Den sö- kande, som i flere år förestått ett större hushåll, kan sköta alla inom ett hus föref. göromål. Hon har dessutom genomgått särskilda kurser i konstväfnad, finare handarbeten och linnesömnad och skulle således äfven kunna åtaga sig att undervisa barn i handarbete. Reflekterande härå torde sända svar, märkt » Malvina », Skönvik, p. r. (G. 20659) [315] E n medelålders, anspråkslös t y s k a, hvilken flere år vistats i Frankrike och England, senast nu i Sverige, först som lärarinna, senast som sällskap och biträde vid små bestyr i huset, önskar nu erh. plats hos äldre personer el. äldre herre för att föreläsa, bitr. vid korresp. o. lättare hushållsbestyr. Talar o. skrifver fullt ledigt de nämda språken. Upplysningar o. förfrågningar besvaras af frkn Hedda Wästfelt, 3 Klara Vattugränd, Stockholm. (G. 3905) [316] H usmödrar, som önska tjenare till hösten, torde förtroendefullt vända sig till Fru Emilia Forsbergs kommissionsbyrå, Kungsgatan n:r 7, Linköping. V i vilja särskildt fästa uppmärksamheten pä läuhs lämplighet fölplatssökande och platsutbjudande annonsörer, äfvensom för alla öfrlga slags j pv I I Kl I L&gt; LJ IN annonser som beröra familjekretsen.
Då jag k o m tillbaka, fann j a g dem båda tätt omslingrande hvarandra, men deras bleka ansikten voro vända upp mot stjärnorna och buro liksom ett återskimmer af dessas stilla, höga glans. m PÅ SENATSTORGET I HELSINGFORS. Så hörde j a g henne säga: » Min älskade, hur lyckliga och tacksamma kunna vi icke vara, att detta ej hände blott en af oss! Nu behöfva vi aldrig, aldrig skiljas. » » G u d ske lof, » hviskade han, i det han böjde sitt mörka hufvud och slog armen än fastare o m henne. Jag kunde ej uthärda att stanna hos dem längre, utan ilade bort ut öfver det mörka, oroliga hafvet. — Ett nytt åsklikt dån kallade mig tillbaka. Med snabba vingslag stormade j a g nu åter mot land. De två människobarnen och hela deras lilla ö voro försvunna, i stället var där en nattsvart kittel, hvarest några smärre, lösryckta isstycken flöto kring, men hvari äfven några af himlens stjärnor återspeglades. De hade således sjunkit ned i det mörka djupet, svarta böljor hade slagit igen öfver dem, de funnos ej mer. » Vindens röst dog bort i en matt klagande hviskning, och i den gamla furans täta, tunga grenar susade det en underbart gripande, svårmodig sorgmusik. SIGNILD. — EN IDUN 1899. — MARTYR. SKISS F Ö R AF 5 IDUN BENGTA. D V. I.inclhe foto. HUSABY KYRKAS YTTRE. barn med stammodern på taflan, en f. d. militärkapten, som går på sitt 93:e år, ännu en änka, som är 91 år, och rätt många, som befinna sig i den höga åldern af 85 till 90 år, hvilket förhållande torde i sin mån bevisa, att det jämtländska höglandsklimatet är friskt och hälsosamt. ET VAR EN HÄRLIG VINTERDAG i midten af mars månad, 5 grader kallt och strålande solsken.
Då ofvannämnde nådiga framställning rörande en fördelnings-generalslöns användande till pensioner instämmer med Rikets Ständers uti underdånig skrifvelse af den 19 Dec. iS/jo yttrade åsigt, har Utskottet, som deremot ansett stats-verkets tillgångar icke, utan åsidosättande af mera angelägna föremål, medgifva det af Kongl. Maj:t jemväl ifrågaställde anvisandet af stats-anslag, motsvarande omförmälde till första Lif-grenadier-regementet utgående löne-ersättning, alltså skolat hemställa, att, jemte det merberörda fördelnings-generals-lön tills vidare å staten för Generalitetet qvarstår, Rikets Ständer måtte medgifva, att ej mindre den nu disponible delen af samma lön, 2700 r:dr, än ock, efter löne-ersättningens upphörande, det återstående beloppet, 3,3oo r:dr, må användas till pensioner för General-befälhafvare Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 73. 3 eller Inspektörer för de serskilda vapnen samt regements-, sekundoch Korps-cliefer af arméen, då de, efter minst fem års ordinarie tjenstgöring i någon af förenämnde egenskaper och uppnådd 60 års lefnadsålder, undfå afsked från sina innehafda befattningar, äfvensom alt General-befälhafvare eller Inspektörer, som kommit i åtnjutande af så beskaffad pension, sedermera kunna, mot densammas frånträdande, uppflyttas till erhållande af någon bland de å allmänna indragnings-staten uppförda liögre generals-pensioner, då sådan blifver ledig. 2:0 Till förbättrande af de å slaten för Topografiska corpsen för en s. k. renritare och en vaktmästare uppförda löner, utgörande för den förre 15o r:dr och för den sednare 100 r:dr årligen, har Kongl. Majit äskat en tillökning uti anslaget för Topografiska corpsen af 200 r:dr, att emellan förrbemälde personer lördelas.