Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men då den från materiella förhållanden lånta och på de personliga illa passande, men dock antagna måttstock användes jemväl på hildnings-calhegorien, sjunker denna, neddragen ur sin egna spher och beräknad nära nog uti penningevärde, ner i den stora brokiga massan, utan serdeles betydenhet. — Likväl, hvad är en bildad personlighet, om ej en personlighet i högre potens? — Och den menskiiga Lagen, hvarföre vill ej den ödmjukt foga sig efter den Gudomliga ordning, enligt hvilken hvarje personlighet eger en större, äfven politisk vigt och inflytelse, i den nion densamma framstår såsom intelligent och moralisk ? 6:o Alldeles ense med mig är Utskottet, då det förklarar sig anse Staten vara en uppfostringsanstalt, der alla släglets högre anlag skola erhålla sin möjligen högsta utveckling. Men efter mitt förmenande finna* inom detta Institut, likasom i hvarje annat — och äfven i de himmelska rymderna ölvergår ju den ena klarheten den andra? — serskilda bildningsgrader eller classer, åt hvilka, till följd deraf, äfven olika politiska prerogativ kunna och böra tillerkännas. Lagen, som härom förfogar, vakte sig dock, att afse enskilda personligheter; den bör allenast till sitt antal och omfång bestämma de gifna ordningarne, ur hvilka de utsedde representanterne genom denna uppfattning erhålla en annan och högre betydelse. De äro icke endast målsmän för vissa jordiska intressen; de uttrycka, hvar och en från sin ståndpunkt, serskilda samhälls-classers opinioner, syften, åsigter, grundsatser, vid alla förekommande samhällsärenden — och lemna på detta vis en bild af national-medvetandet i den dubbla riktningen af ej mindre förstånd, än vilja. Hufvuddragen till en sådan National-representation tror jag mig finna gifna i och med vår Stånds-författning, den jag, på grund af hvad sålunda blifvit anfördt, anser, väl böra renas, utvidgas, förbättras, men icke förafskedas. - Strafflöst bortkastar 14 Bilaga.
Bankosamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer och Utlåtande: — N;o 1, angående arvode åt Utskottets Sekreterare: B. V. 625, 626, A. 626. — N:o 2, i anledning af väckt motion om vidtagande af åtgärder för beredande af lättnad i mynt-cirkulationen emellan Sverige och Norge: B. V. 625, 626, 638, A. 643, 644, B. 665, 696, A. 696, E. 705. — N:o 3, med anledning af Riks-Ståndens olika beslut angående Utskottets Utlåtande N:o 2, i anledning af väckt motion om vidtagande af åtgärder för beredande af lättnad i mynt-cirkulationen emellan Sverige och Norge: B. V. 665, 696, A. 696, E. 705. Banko-Verket, Bikets Ständers åren 1863, 1864 och 1865 församlade Revisorers Berättelser om nämnde Verk: I. 20, R. 20, B. 414, 464, 478, A. 478, 479, 480. —, Banko-Utskottets Berättetse angående verkställd undersökning och granskning af dess tillstånd, styrelse och förvaltning: B. I. 414, 464, 478, A. 478, 479, 480. 20 — B — Banko-vinst, med förslag till reglering af Bankens laneoch kreditivrörelse samt om användande af upplupen banko-vinst: B. II. 555, 558, 562, A. 562, 566, 583, 584, 585, 591; B. III. Barn, angående beviljande af 10,000 Riksdaler årligen till Stora Barnhuset i Stockholm i och för inlösen af 100 barn efter högst 100 Riksdaler för hvarje; motion af Herr Axel Fredrik Liljenstolpe: se Motioner.
3 Hvad deremot beträffar till afskrifning anmälde öfverränta, 428 R:dr 12 öre, å ett under N:o 4,611 till Charles Rev. de S:t Cyr utgifvet och år 1858 förfallet lån, har Utskottet ansett ytterligare upplysningar erforderliga för tillförlitligt bedömande, huruvida någon inbetalning kan framdeles vara att förvänta och af sådan anledning icke kunnat förorda den af Revisorerne och Styrelsen om afskrifning deraf gjorda hemställan. Stockholm den 1 December 1865. Ank. till Exp.-Utsk. deii 4 Dec. 1865, kl. 11 f. m. Memorial, med hemställan om förhöjning i den åt Skolläraren vid Tumba bruk, C. Eriksson, anvisade lön. Till Utskottet hafva Banko-fullmägtige öfverlemnat en af Skolläraren vid Tumba bruk, C. Eriksson, hos dem gjord ansökning om förbättring i de åt honom anslagne löneförmåner; till stöd för hvilken anhållan Eriksson anfört, att de honom anslagna löneinkomster, oaktadt försakelser och den största sparsamhet, vore alldeles otillräckliga till tarflig bergning för honom och familj samt än mindre lemnade något öfverskott till besparing för en orklös ålderdom, hvadan hans ekonomiska ställning, efter nära tretton års tjenstgöring, vore bekymmerfullare, än vid tillträdet af skollärayebefattningen.
Ditningen ock kostnadslorslaget till de ifrägavarande arketena skola Utskottet tillställas. Kongl. Uaj:t förklilver Dikets 8t8nders 8tats-I7tskott med ali Kongl. Käd oek önnest valkevägen. Datum ut supra. 6. 6. /sonA?. /Väd/^a /'z o/zo^/r/o/r /V.c> /§. <7/ /'/'o/ooo/Zo^ o/ver ^/VH-X-^VON/Zen, /(d//ot nr/o/' //n?r^ d/o/'.'§ /<onnn^en nt/ Än/x-^dc/et n i)/oo/>'//o//n§ >5/ott c/en /d Ronnov/ /§^o. Närvarande: Oer,i8 Ilxcelleneer, d»8lilise-8t3l8-I^liili8lern Herr Oresve /loxenö/a</^ 8lal8-IVIini8l6rii sor lilrilles Xrendene, Iserr ll?rlIlerre A/ovne/c/, 8lal8-IiLd6N, Rerr I^iillerre ^ev/r/o/nr^ Ilerr l^rilierre ^n^evö/e/Zce, sdilierre -von ^o/rn/sen/renn ^ 6 refve l^iilierre L^V/en/cncr/^ lillkorordnade llos-Lanvdei en //r/e^ 8l3l8-8eer6l6ruren 6lr,n. 8lal8-8eerel6rar6n ujlplägle lill ju8lering elt, i osv6r6N88läinmel8s med forul salladl Il68lul, u^^8all sär8laA lill KonZI.
Rikets Ständer, som funnit, att rätiigheten till upplåtelse med full eganderätt af viss egorymd åt serskilda personer i väsendtlig nion skulle bidraga till Jordbrukets förkofran och jordens bättre häfd, hafva delsvid 1815 års Riksdag i underdånighet begärt, stt obehindrad rättighet måtte lemnäs till Torps af» söndring från Hemman under full egande-rätt, med de vilkor, ofvanåberopade 15 § i 1807 års Rnskiftes-Förordning innehåller, dels ock vid sistförllutne eller 1823 års Riksdag, uti un*, derdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t, anliål» Jit, att en så beskaffad rättighet måtte varda tillagd egare af enstaka Hemman, hvilkas egorymd genom sitt naturliga läge belinnes i Bifi, till Rikt. St. Vrot. 1*823 och 1829- 7 Sami. 2 Af i. % 18 Lagsamt Allm. Besv. ö. Oec. Utsk. Bet. N',o 13. ett sammanhang fran angränsande Hemmans egor afskiljd. Med bifall lill hvad Rikets Ständer sålunda begärt, har Kongl. Maj:t, sedan Enskiftes.Förordningarne af åren 1807 och i8ig blifvit upphafne genom en ny Skiftes.Stadga, derifrån Stadgandet angående jordafsöndring, såsom dermed icke egande egentligt sammanhang, blifvit uteslutet, un* der den 19 December 1827 låtit utfärda Dess af Rikets Ständer begärda Nådiga Förordning i nyssnämnde ämne, i förening med nödige ansedde Oeconomiska Lag-bestämmelser, an*] gående grunderna och vilkoren för Hem. mans-klyfning, utan att likväl derigenom någon ändring blifvit gjord i hvad Allmänna Dagen i 12 Cap. 6 och 7 §§. Ärfda.Balken stadgar. Vid sådane förhållanden förmoda Utskotten, det Rikets Ständer lära finna, att de anmärkningar, som en del Motionairer ansett lämpligt framställa emot tillkomsten af Kongl.
Utskottets särskildta yttranden af den 27 nästledne Sept öfwer Kongl. Maj:tS den 30 Aug. till Riksens Stän - Den 8 October. 327 der i Räder afgifne Proposition, angäende be. tätning af Hambmgske Banquierernes Awerbo sfs arfvingars, E. A. von Halle L Sons samt Luis L Jen guei s fordringar, och den 29 Sept. öswer Kongl. Ma; ls Nädiga Propo. sirion af den 14 Sept. om mevels ansiäende för smärt bl. H rade Officerare och Under Officerare inom Kongl Majas Armee och Fmttor; bistöl Sländet äterremisi till Stats - Utffoltct , med anmodan om ytterligare handläggning och beredning. Ur supr». - Lx ?rc>tocollo OAdri-l Oämsnn. Transumt af Protocollet hället uti RcksenS Högloft. Ständers Bewlllnings Utffott wid Urtima Riksdagen i Arebro den 8 October rLio. S. D. I afseende pä s:te Reglens innehäll, att Lagstadde Ljensthjons ärsl-ön och underhäll icke mä tagas i bcräknmg, äfwen dä de för egendom och särskild inkomst taxeras till afgift efter nägondera af Tariffrne, yttrade Herr Prosten Tbijselius sig salunda: ''Om Bewillnings Förordningens Allmän, na Esprtt, att ingen skattskylldig fär afdraga sin egen och de sines lefnads-kostnad, icke med.
Last bör styrkas med Manifest eller Connoiseinent, eller och med Factura, sorn inför Domstol bör beedigas. 12:0 Laddningens beskaffenhet och dess intagande i Fartyget skall vara styrkt med vederbörande Tullbevis. Anmärkning. De i Friherre Hjertås Reservation föreslagne Puncter 23, och 24 och 25 har jag ansett ofverflödige, derföre, att dä Assuradeurer icke ersätta kostnader för Besättnmgen m. m. synes det vara .öfver - 180 Stats-Utskottets Betänkanden. flodigit att Staten en sådan ersättning sig åtager. 26:0 eller om, på sått jag nu föreslagit, nyssnämnde §:ne puncter komma att utgå 23:0 Utländska Myntsorter evalveras till Svenskt Banco efter det årets medelcours då forlusten genom slutlig Dom var gifven. ' 27:0 eller dito 24:0 Lika med den 27 i Friherre Hjertås. 28:0 eller dito 25:0 De i K:gl. Maj:ts Skrifvelse särskildt omförmålte Reclamationsmål bora undersökas på sått med de förra har skett. 29:0 eller 26:0 Lika med Friherre Hjertås, puncten 29. 30:0 eller om ofvannåmnde 3:ne puncter utgå 27:0 Dessa Committerade böra innan 1824 års slut till Kongl. Maj:t inkomma med fullständig Utredning i detta afseende, då Kongl. Maj:t lårer täckas, efter föregången Nådig pröfning, bestämma det ersättning belopp som en hvar må tillkomma , och hvilket icke må kunna öfverstiga hvad Committerade sålunda föreslagit. 31:0 eller dito 28:0 Uppå Kongl Majås Nådiga tillkånnagifvande af ersättnings Summornes belopp, låta Fullmågtigt uti Riksgåls-Contoiret utfärda Obligationer Stats-Utskottets Betänkatiden. j8i för hvardera särskildt, stahle att betalas en hälft på
LV. B. i83. LVI. 246. LVII. A. i45. E. 3o7. LX. A. 135. — i anledning af en väckt fråga om en faddergåfva till H. K. H. Hertigen af Östergöthland. XI. 5. — med svar å Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående Riksdagens förlängande. XII. 158. XVI. 17. — i afseende på undsättningsskuldernes liqviderande i Skaraborgs Län. XIV. i47» XVI. R. 42. XXVI. B. 404. XXVII. A. 47. XXXVII. E. 273. — i afseende på Ekskogarne i Riket. XIV. i47. XV. R. 291. XXVII. B. 220. XXVIII. A. 178. XXXIII. U. 475. XXXV. A. 274. XXXVIII. E. 124. — angående förslag till förnyad Taxa för Tullafgifterne å inkommande och utgående varor. XIV. i47- XV. R. 3oi. XXVII. Lill. B. 236. LVI. A. 47. LIX. B. 320. LX. A. 29. A. 3o. LXI. B. 115. LXII. A. 62. LXVI. B. 69. A. 72. E. 72, 3o4- Propositioner och Skrifvelser, Kongl. Maj:Ls, till Rikets Ständer, angående regleringen af Båtsmanshållet för Städerne i Riket. XIV. 147. XV. R. 3oi. LIV. B. 291. LVU. 3o. LX. Å. 2i6.
Skulle vi bär träda in i öfverläggning och beslut om detaillerade straffbestämmelser, blefve besväret omåttligt och utan ändamål, enär Konungen i alla fall kunde ändra hvad vi beslutat. Jag anhåller om proposition på bifall till ifrågavarande punkt af mitt förslag, jemte det af Grefve von Fersen före-, slagna tillägg, med den ändring jag, likasom Herr Cederschjöld, anser nödig af uttrycket: med iakttagande till orden: under förbehåll. Herr Tham: Ridderskapet och Ådeln torde erinra sig, att Utskotten i förra Re-. Den 32 Januari! e. m. tänkandet N:o 18, rörande ifrågavarande ämne, föreslogo flere straffbestämmelser. Desse blefvo klandrade inom Medslånden, såsom icke tillräckligt sammanhängande med andra lagstadganden. Derföre skulle jag äfven nu tro det vara bäst, att endast antyda hufvudprinciperne för Författningen, och öfverlemna åt Kongl. Maj:t samt vederbörande Embetsverk detaillernes utarbetande och straffbestämmelserne. Herr Crusenstolpe: För att spara tiden, bör man ej genom tystnad medgifva en så origtig princip, som den, hvilken af de siste Talarne nu blifvit framställd. Endast det rent ekonomiska af TullFörfattningar äger Konungen ensam besluta; strafllagarne deremot skola af Konungen och Rikets Ständer gemensamt bestämmas. Jag är derföre af samma tanka, som Herr Cederschjöld, att ansvaret för öfverträdelser af medgifven visitationsrätt bör af oss bestämdt utsättas. Derjemte fortsätter jag yrkandet om fruntimmers undantagande från kroppsvisitationens undergående. Herr Hjerta: Jag blef belt förvånad, då jag hörde den princip framställas, att Ridderskapet och Adeln skulle öfverlemna straffbestämmelserne till Kongl. Maj:ts godtfinnande. Konungen skulle då ensam, rakt emot Grundlagen, stifta brotlmålslagar. Jag instämmer 1 Herr Crusenslolpes yttrande i'j8 Den 22 Januarii e. m. härom, men önskar ogillande af hela det ifrågavarande förslaget. Herr von Hartmansdorff':
Som jag ansåg det taktlöst att i ett festtal inrycka reservationer gent emot festföremålet, afhöll jag mig från frestelsen att påpeka, att jag visste mig tala endast å de mest utvecklade svenska kvinnornas vägnar, och det så mycket mera, som jag bland de på festen närvarande damerna såg åtskilliga, om hvilka jag anade, att de alls icke förstått Ibsen, hvilket de också tydligt visat genom att nu uppträda som protesterande, ty mitt tal var nästan punkt för punkt hygdt på yttranden af Ibsen själf, och detta gör att damernas protest träffar icke blott festtalet utan — festföremålet. Detta torde de protesterande damerna ha förbisett, lika väl som de glömt en annan omständighet, den att, när Ibsen efter » Gengangere » blef anklagad för att rifva ned alla gamla sedliga ideal, svarade han genom att låta doktor Stockman anklagas som » folkefiende », emedan han bevisat, att hans samhälles välstånd hvilade på förgiftad grund. De erfarenheter han därunder gjorde ledde honom till den stora upptäckten, att den är den starkaste som står mest ensam. För att gent emot de svenska kvinnorna söka bringa mig i den ärofullaste af alla situationer ha de protesterande damerna icke skytt att själfva intaga en position, orn hvilken de kunna få besked i » En folkefiende », 4:e akten, från och med sid. 154 till och med sid. 157. För denna deras offervillighet bringar jag dem min uppriktiga tacksägelse. Ellen Key. Drottning Sofia bevistar i dag, på besök hos fursten och furstinnan af Wied å Monrepos, deras yngsta dotters, prinsessan Elisabeths konfirmation. Prinsessan är född 1883 i Neuwied. Kronprinsessans afresa från Venedig har uppskjutits på grund af att dåligt väder rå- der norrut. I Venedig däremot är sommarväder. Förbättringen i kronprinsessans hälsotillstånd fortgår. En ny kvinnlig filosofie doktor. Bland dem som denna vår komma att mottaga den filosofiska lagern vid Upsala universitet befinner sig äfven en kvinnlig vetenskapsidkare, fil. lic. Astrid Cleve. Fröken Oleve är dotter till kemie professor P. T. Cleve och ägnar sig åt sin faders vetenskap.
Fortsattes pröfningen af BankoUtskottets den 22 sistlidne October under N:o 82 afgifne, och den 2 dennes e. ra. på bor - Den a5 November e. m. 65 bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:ris 48, 4.9» 5o, 5i, 5a och 53 förut meddeldte Betänkanden, hvaruti grunder för Bankens lånerörelse, efter dess särskilte utgreningar, för tiderymden intill nästa Riksdag blifvit af Utskottet föreslagne. 3:o Lån på Jern, Koppar och Effe eter. b) Att Räntan för Lånen på Jern och Fåg-effecter åter må blifva fyra procent, i likhet med hvad den från år 1770 och ända till 1792 varit. Uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd Proposition, blef hvad Utskottet i denna punkt föreslagit af Ridderskapet och Adeln bifallit. c) Att belåning af Jern och Fåg-effecter i Götheborg får ega rum på sätt i Stockholm sker, nemligen mot attester af Vågbetjeningen och under dess ansvarighet; samt Magistraten i Götheborg alltså fritagas från de befattningar med och det ansvar för våg för da effe eter, å hvilka BancoLån sökes, som Kongl, Förordningen af den 18 Februari 1735 och den i5 Februarii 177g utstakat. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken gjorde proposition till bi5! H. 5 66 Den 25 No ve ml) er c. m. fall å hvad Utskottet i denna punkt föreslagit. Ropades Ja. Herr Rosenblad} Bernhard: Ridderskapet och Adeln har nu bifallit Utskottets förslag rörande Jernbelåningen; dock ined en stor förändring i första punkten.
Flygliga eller Essencer ej specificerade, (Flaskornas vigt deri inbegripen) Papp och pappers-arbeten, alla slag: olackerade lackerade, arbeten af Papier macbé derunder inbegripna Papper: Skrifoch alla andra slag lavi It, ej specificerade Post-, alla slag Perlemor, arbetad, oinfattad Perlor, oäkta: GlasPerukmakare-arbeten Piphufvuden, med eller utan beslag: af sjöskum, äkta eller oäkta Pomada Po meranser . Qvantitet för Tullberäkn. 1 skålp. skalp, skålp. 1 skålp. skålp. skål]), stycke skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. Af Utskottet föreslagen tull. 1 skålp. | — 1 skålp. Af mig föreslagen tull. US Qvantitet för Af Utskottet föreslagen tull. Af mig föreslaMinskning i tull-inTullberäkn. gen tull. komst. 1 centner — (JO — 60 — Summa K:dr Kunt 129,929|93 Skillnaden emellan den liär beräknade tullminskningen och den summa, sorn, enligt Utskottets förslag, skulle i tolagsersättning betalas till stapelstäderna, skulle nu mycket väl kunna lemna tillfälle till medgifvande af tullfrihet för sill och salt och ändå i betydlig män öka Statsverkets behållning af tullmedlen. I följd af förslaget i afseende på tolagen liar Utskottet ur underrättelserna lill tull taxan uteslutit nuvarande 22:drn <§. Om nämnde förslag ogillas, så följer deraf att ifrågavarande <§ bör bibehållas, likväl med de förändringar, som påkallas af för öfrigt i sjelfva taxan föreslagna förändrade bestämmelser.
St. ansåge, att den tillökning, som är föreslagen för en lärare vid Carolinska Institutet, skulle för honom vara en personel belöning för hans enskilda förtjenster, så stöde detta i strid med den rättighet, sorn StatsUtsk. äger; men deremot tror jag, att StatsUtsk. vore oförhindradt att inse behöfligheten af den profession, som denne förtjente lärare innehar, likasom R. St., att inse nödvändigheten deraf, att hvad som för denne lärare är personelt, äfven framdeles kommer att fortfara. Jag anhåller, att detta yttrande måtte få åtfölja remissen till Utskottet. Gr. Horn: Jag skulle icke ånyo upptaga frågan ronde StatsUtsk:s behörighet att väcka frågor, om icke denna omständighet vore af högsta vigt att noga besinna , och för hvar och en att med sig sjelf noga afgöra. Ingen kan bestrida, att icke det är StatsUtskrs rättighet att väcka frågor enl. 3y §:n Riksd Ordn.; men deremot hafva meningarna varit deiade om, huru långt denna rättighet skall sträcka sig. Jag delar fullkomligt deras mening, hvilka yrka, att motionsrätten icke får sträcka sig utom reglertn af staten , att den icke kan omfatta purt ekonomiska frågor, der icke något bidrag af Staten äger rum. Om det skall vara StatsTJtsk. betaget att väcka frågor rörrde statens reglerande, så måste denna lag för Utsk. omfatta, så val Statens inkomster, Dea 2 Maj e. m. 93 som dess utgifter. I sådant fall att StatsUtsk, icke skulle kunna väcka frågor om statsreglenn, så skulle icke heller något StatsUtsk. kunna väcka frågor om nedsättning af någon ordin.-skatt, såvida icke en K. propos. eller enskild motion dertill gåfve anledning. Då likväl StatsUtsk. har sig älagdt alt pröfva Statens behof, och vid en sådan pröfning linner, att en skattenedsättning kan äga rum, så anser jag det vara StatsUtskts pligt att inkomma med ett förslag uti detta hänseende; dertill mäste StatsUtsk. efter 3o §:n vara fullt berättigadt.
Den kommanala jordegendomen bibehölls i hela Stor-Ryssland samt i ett guvernement af » Hvita-Ryssland » — det Mohiliowska. I » Hvita-Rysslands » alla öfriga gu * ▼ernement samt i Lill-Ryssland bibehölls privategendomen, som från forntiden existerat der. Dessutom lemnades » Mirerna » rättighet att efter omröstning med 2 / 3 majoritet inom byförsamlingen besluta om afskaffande af den kommunala jordegendomen ooh fördela hela jorden i ärftliga enskilda lotter, som ej mera kunde förenas till ett helt Och slutligen öfverlemnades åt hvaije medlem af » Miren » rätt att på en gång inbetala det hypotek, som komme på hans jordlott, och att derpå fordra af församlingen, att den skulle förklaras för hans privategendom (art 165 allm. friköpningsstatutet). Dessa voro de allmänna principer, som lagtb till grund för reformen. Det slutliga realiserandet af reformen på de skilda orterna, bestämmandet af gränserna mellan böndernas jordlotter och godsherrarnes egendomar, uppdrogs åt de lokala myndigheterna, som helt och hållet beherskades af adeln. Resultatet blef öfverallt, att bonden i genomsnitt erhöll hälften så mycket jord, som han kunde bruk«, och som han behöfde för att kunna uppehålla sin familj och betala de offentliga skatterna. På grund af den särskilta lösen för landet, som öfverallt blef omåttligt stor, Sr det ännu, liksom före reformen, hufvudsakligen bönderna, som betala statsskatterna. I proportion är den skatt, som hvilar på böndernas jord, många gåoger högre än den, som hvilar på adelns gods. Men dessutom begränsar det bestående skattesystemet betydligt bondens personliga frihet; nu liksom fordom förblir bonden statens lifegne1. I Ryssland får man icke aflägsna sig mer 1 Ar 1877 offentliggjorde den berömde ryske statistikern, professorn vid universitetet i S: t Petersburg, dr Jansson sitt berömda verk: &gt;Ett försök till en statistisk utredning af böndernas jordegendom och beskattning », hvilket väckte stort uppseende i Kyssland.
Imellertid, för att nu färena så stora och skilda intressen, och då verkligen vårt vidsträckta Rikes provincer äro så skiljaktiga i skogstillgångar och behof, då det är hardt, att tinder sådant förhållande, genom enahanda föreskrifter, jemna allas rörelser, skulle jag vilja i ödmjukhet föreslå, att man antoge Beredningens förslag, med en viss inskränkning; att detta Höglofl. Utskott skulle föreslå, och Rikets Ständer förena sig i den underdåniga anhållan, att på ett försök, en friare och af Kongl. Majit närmare reglerad utskeppning af Trädvaror, äfven på fremmande Fartyg, endast från vissa, de mest skogbevexta och Norra Rikets provincer, samt der belägna sjöstäder, hädanefter kunde i nåder blifva tillåten; hvilken åtskillnad, i anseende till olika provincer, äfven är öf - Bes v. och Ekon. Utsk. Eetankanden. 6 07 verensstämmande nied andan af Höglofl. Utskottets öfriga öfverläggr.ingar och Betänkanden rörande den allmänna skogshushållningen. Är ett förbättradt hushållnings.system grundadt och af behofvet påkalladt, Synes det en gång böra börjas. Om imellertid den angelägna näringsfriheten nu mojeligen skulle kunna antagas och stadgas, sa torde denna föreslagna medelväg i anses nd® till export-handeln vara den rätta och verkställbaraste, samt en vidsträcktare frihet ät utländningar ej böra upplåtas, till dess erfarenheten, mer och mer vunnen och stadgad, säkrare än alla i förväg gjorda öfverslag, kunde leda och trygga beslutet.” 2:0 Af Riksdagsmannen Berg: ”Till de sköna och grundliga afhandlingar, som i frågan om friare utförsel af trädvaror och Product-Placatets hvila eller upphäfvande, äro framgifna, blyges jag nästan, ett göra detta svaga tillägg, mesi skyldighet och föresats, att, i en sak af så mycken vigt för mitt Fäderneslands väl, icke vara alldeles overksam, bjuder tystnad åt betänkligheten. Om pligten fordrar en förmåga, som den icke ger, så har sträfvandet dertill en tillfredsställelse, åtminstone för mig sjelf.