Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Statsoch Ekonomi-Utskotten Nto 617, Otn kraftiga åtgärders vidtagande#till Sven ska Klädes-Fabrikernas upphjelpande. 3$2 Prof. Utdf. d. fa Decemb, I8S3. Frän Borgare-Ståndet. S. D, Vid förnyad föredragning af Statsoch Bevillnings-Utskotténs Memorial N:o 643) i anledning af Biks Ständens olika Beslut, angående Tidningars förseende med Chartae-Sigillatae Stämpel, fann Borgar-Ständet, förblifvande vid det Beslut Ståndet fattat, för godt, att öfverlemna den stridiga frägan till Förstärkta Stats-UtskottetsJ pröfning med godkännande af den föreslagne Voterings-Proposi» tionen, SD. Dä nu ä nyo fötedrogs Banco-Utskottets Betänkande N:o 94, dels öfver anmärkningar hosBonde-Ständet mot det vid Memorialet N:o 77, bifoga, de Förslag till Beglementariska stadganden, rörande Odlings-Liån, dels ock i anledning af yppad skiljagtighet emellan de öfrige Biks-Ståndens härom tagna beslut, förblef Borgare-Ständet vid det beslut, Ståndet förut i målet fatadt, öfverlemnade dea Prat. Utdr, d. io Decemb. 1823. 353 Stridiga frågan till förstärkt Utskotts pröfning, och godkände den föreslagna Voterhägs-Propositionen, S, D, Lades till Handlingarne Statsoch Sevillningsoch Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 646, öfver anmärkningar hos Bonde-Siändet vid Betänkandet i frågan om Gränse Tullbevakningen emot Norrige, S. DFöredrogs å nyo och bi föllos N:o 67, Bevillnings-Utskottets Memorial om Arfvode för Öfver-Commissarien Ek, N:o 93, Banco-Utskottets Utlåtande öfver anmärk, ningar vid Memorialet N;o 76, om föreskrifter för Bankens utlåning på fast egendom.
Spannmål inom landet du är , då gro* 263 Den 24 October /, m, dan är ymnig. Det förstår sig att, vid förevarande! af denna Spannmål, måste förekommas de missbruk som hittills ägt rum , hvartill hörer att man ej får köpa annat, än duglig och till förvarande ändamals-enlig Spannmål. En värd Ledamot har föreslagit, att blott torkad Spannmål skall få köpas, men af erfarenheten kan jag försäkra att om säden torr inbargas, låter den väl förvara sig i flere år. Ett af hufvudskälen emot Statens inblandning i denna sak är , att den en - skildté industrien hindras , men den lider ej af så litet , då blott öfverskottet köpes ; och ifall äfven Staten ej blandade sig deruti? är dock den enskildta industrien hindrad enär Styrelsen äger att nedsätta Tullen. Jag hemställer till denna upplysta Församling om det är tänkbart , att i denna tidpunkt Köpmän skulle vilja använda ett så stort Capital å betydliga uppköp af Spannmål, för att förvara förrådet deraf till ett kommande år , då man ej är säker, om ej möjligen Tullen S denna vara , hämtad utifrån, kunde både nedsättas och tili och med helt och hållet upphäfvas. Ty fastän missväxt här inträffar, kan skörden möjligen blifva rik Utomlands, och fö'jiktligen Spanmålsprisen låga. Således skulle jag ej tro , att Statens inblandande, under närvarande ställning och Författningar är öfverflödig. Det är den anmärkning jag nu har att göra. Emot den för» sta punkten af Betänkandet har jag icke något att erindta. Herr Hjerta, Guftaj: Jag hade trott, med anledning af det beslut, som Ridderskapet och Adeln har fattat, att Magszins Directionens Be - Den 24 O et ober J. nu 269 gräfnings-act skulle ske på sådant sätt, att hvar lem jordades särskildt, men då jag nu hör, att hela kroppen på en gång med Ceremonie skall bringas i grafven, så anser jag det vara min skyldighet, att yttra mig. Det har blifvit sagdt emot Betänkandet, att Utskotten letnnal åt slumpen, om Svenska folket »kall få mycket, litet eller intet för sin spannmål.
År 1793 utgingo många Skrifter af trycket om en påstådd penningenöd, och om Bankens ohjelpsamhet, med bifogade förvillande uppgilter om Bankens och RiksgäldsVerkets rörelse capitalUppå en högst kunnig mans om Rikets Financer, (må jag nämna honom) den nu saknade vördnadsvärde Presidentens Baron Carl Enc Lagerheims och några Banco-Vänners armodan, utgäfvos, år de kanda Bref ven om Rikets Penninge-verk. Som Riksens Ständers både redofordrande och redogörande män endast med PM förpligta sig, att doldt och föi tegadt hillri det som tyst vara bär, och för ingen något upptäcka, som kan förorsaka verket någon skuda och misscredit, så uppgåfvos i bemälta bref mycket, sorn förut var okändt, men som tjente tili rättelse af då utspridda villosatser, och att öka Penoingeverkets credit. Jag medgifver, att sådane fö ut dolde statistiske underrättelser blott under vår nuvarande Nådige Konungs FormyndareRegering, samt i skygd af Dess upphöjda och liberala tänkesätt, kunde uppgitvas; men både före och efter denne Den 13 April. a? S Höge och Patriotiske Regentens styrelse, fot Utgifvaren blifvit högst älventyrlige. Om Riksgäldsverkets tillstånd och förvaltning utspriddes äfven förklenande omdömen; och som en Allmänhet kunde synas berättigad att få kunskap örn den båtnad , dess betydliga sammanskott åstadkommit, till sä den garanterade inrikes, som utrikes Gäldens förminskning, så bi töllö RiksgäldsContoirets Revisorer, af år 1799, den gjorda motionen, att Riksens Högloft.
Då, på sätt Utskottet i sitt förra Utlåtande anfört, frågan om uppmuddring af Nordre eif är alldeles outredd, och, för den händelse, densamma skulle anses vara af behof påkallad eller medförande nytta, de dertill erforderlige undersökningar kunna bestridas af det årliga anslag, stort 6,666 R:dr 32 sk. B:co, sorn Utskottet tillstyrkt, måtte för sådant ändamål ställas Lill Styrelsens för allmänna arbeten disposition, har Utskottet funnit sig böra sitt yttrande i denna punkt vidblifva. Östra Districtet. 27:o. Det af Utskottet tillstyrkte anslag till amortering af det för Linköpings hamnbyggnad och Stång-åns uppmuddring upptagne lån, har, enligt hvad ledamöter af Presteoch Borgare-Stånden yttrat, ansetts böra anvisas att utgå, om icke för hela den återstående tiden eller till år 1856, åtminstone på fem år, i stället för fyra, som Utskottet föreslagit. Hos Ridderskapet och Adeln har intet yttrande i anledning af denna punkt förekommit, och Bonde-Ständet har återremitterat densamma, under åberopande af de vid detta Utlåtande i allmänhet framställde anmärkningar. I sammanhang härmed har ock Utskottet lill pröfning förehaft tvänne motioner, den ena väckt i Preste-Ståndet af Herr Biskopen m. m. Doctor Hedrén, den andra i Borgare-Ståndet af Herr Nordvall, uti hvilka motioner, med afseende derå, att staden Linköpings Borgerskap, som vid företagandet af hamnbyggnaden derstädes icke kunnat förutsätta annat, än att kostnaden derför icke skulle komma att uppgå till mer än den då beräknade summa, 24,000 R:dr Banco, deraf Slaten förbundit sig att bestrida hälften, sedermera oagtadt all hushållning vid arbetets bedrifvande utöfver de sålunda på Staden belöpande 12,000 R:dr, dels redan fått vidkännas en utgift af 3,795 R:dr 9 sk. 3 r:st., dels, enligt ett af Herr Öfversten Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 435., Litt, C, 39 m. m.
Man kan svårligen föreställa sig det intryck, som styfmodrens hjertliga helsning gjorde på Lucy. Denna lycka fick dock ej vara länge, ty allt dystrare och hårdare blefvo fadrens blickar och snart vågade Elvine ej mera visa Lucy någon vänlighet, utom ibland då lorden var bortrest eller då de händelsevis sammanträffade uti parken eller trädgården; vid dessa liksom förstulna ögonblick skänkte hon henne en hjertlig kyss, hvarvid barnet visade en sådan glädje att det framlockade tårar ur Elvines ögon. Huru oerfaren Elvine än var, insåg hon dock att den uppfostran Lucy erhöll, var långtifrån den rätta och hon försökte derföre att förmå sin man att endera sända dottern uti en pension, eller gifva henne en guvernant; men lorden ville aldrig höra talas om sådant, emedan han befarade att ej kunna qvarhålla mrs Johns och Black, om Lucy lemnade hemmet; skulle åter en fremmande person komma till i huset, så fruktade han att några förflugna ord kunde undfalla de gamla. Detta var icke att frukta angående husets tjenare, men en större likhet utaf uppfostran kunde lättare bringa ett närmande, lorden var så försigtig, att han äfven hade ställt så till, att hans hustru icke medförde någon enda tjenare från sitt eget hem. Emellertid fortsattes Lucys uppfostran af Jenny och Anders och man måste gifva dem det rättvisa erkännande att de gjorde allt hvad i deras förmåga stod, för att värdigt uppfylla detta svåra och ansvarsfulla kall. Lucy var ett ovanligt klokt barn och hade dessutom en så brinnande lust att lära sig, att hon nästan slukade alla de böcker hon kom öfver; men Johns, som nog kunde vägleda henne uti den engelska litteraturen, var deremot alldeles oförmögen att vara henne behjelplig hvad den franska angick; detta språk, som Lucy lärt sig af sin moder, talade hon fullkomligt rent. Sålunda utvecklade hon sig, allt efter som hon vexte upp, uti en riktning som var alldeles egen. Samma uppfostran kan på olika karakterer utöfva en alldeles olika verkan; denna uppfostringsmethod som i grund kunnat förstöra ett barn med andra naturanlag, stadgade, om man så kan säga, Lucys förstånd.
med afseende å dessa förhållanden, medgifva, att Stats-Verket till de verklige rättsinnehafvarne afstode de af motionären ofvanuppgifne förmoner. Till besvarande af Bonde-Ståndets å berörde motion aflåtne remiss, får Stats-Utskottet anföra, att det nya Capellans-bostället Rannäs Höltagården, i följd af den verkställde skatteförsäljningen, öfvergått från dess förra krononatur till egenskap af kronoskatte, hvartill väsendtligen hörer, att sjelfva jorden eges af enskild man, men räntan tillfaller Kronan. Skulle åter, på sätt Bih. till R. St. Prat. 1S4-4-. 4- Samt. 1 Afd. i7 Haft. 3 38 Stats-Utshollets Utlåtande, N:o 52. motionären yrkat, den af hemmanet utgående ränta tillegnas ofvanbemälde församlingar, eller innehafvare!) af deras genom skatteköpet förvärfvade rätt, blefve häraf en följd, att hemmanet ikläddes natur af frälseskatte. En sådan förändring, hvarigenom, till förminskning af Kronans rätt och till förfång för öfrige skattskyldige, skulle bildas ett nytt frälsehemman, kan Utskottet för dess del destomindre tillstyrka, som, vid ifrågavarande hemmansbyte, det andra hemmanet, Hafrida Ågården, förklarats böra bibehålla sin förra rå- och rörsnatur och Rikets Ständer, enligt förut åberopade skrifvelse af den 17 October 1840, uttryckligen ansett någon rubbning uti Rannäs Holstagårdens Krono-skattenatnr icke böra ega rum.
St rebait tngiftta odj inom Be* rörba tib loibare infomntanbe få Bcffaffabc ffutbförBinbctfer mcb tiftljörattbe f)anb* (ingar, (mulla, efter toerfftäftb grattffnittg, marba gobfättbe, tomma, i mån af tift* gång, lått att utgifwaå tift od) meb utgången af år 1864 inom bet Belopp, Ijmar* tift fonben för bettna utlåning, meb iafttaganbe af be för betta år ftabgabe inne* fyåftttingar, ffaft uppgå, efter 8,000,000 9v:br, (noaraf 7,000,000 9t:br för intcd* ttingar i cgenbom å lätthet od) 1,000,000 9t:br för intecfitiitgar t I)uå odj jörb t ftäbcrna utom ©todt)olut. $ör (åttcttö utgifning od) inbrtfnittg fontina be i åBeropabe 33anfo*regtementc ftabgabe Bcftämmclfer att tjena tift cftcrrättelfe. Sitflptaubc mebel, font icfe crforbraö i od) för fåluttba ntcbgifmeit utlåning, ffota ingå tift SSattfcnå referbfonb. Slt Snftmaftige är öfwerfemnabt att inteba odj affluta aftal mcb Slfttnåttna .'pppotfufåBanfcit otti öfiocrtaganbe af 33anfenå forbringar mot pant af intecfning i faftigl)ct på Xanbet, imber toilfor att (åntagartte tiftgobonjuta bett bern tiftförfäfrabe rätt od; att
Beväpning, beklädnad, utredning och tross för manskapet samt sadelmundering och mötesfurage för hästarne å 37: 32. per nummer Rotehållarnes utgifter i och för roteringsskyldighetens fullgörande för 20,299 rotenummer, i medeltal 58: 42. per nummer, nemligen: Anskaffning af och underhåll på roten för manskapet å 55: 24. 11/oVuV per nummer Beklädnaden för manskapet ä 3: 17. 7. per nummer Nya Ordinarie Rotehållares utgifter i och för roteringsskyldighetens fullgörande lör 295 rotenummer, i medeltal 58: 42. 6% ■ per nummer, nemligen: Anskaffning af och underhåll på roten för manskapet å 55: 24. 112V/9V per nummer Beklädnaden för manskapet å 3: 17. 7. per nummer Wadstena Krigsmanshus-Kassas anslag och intressemedel Härifrån afdrages: Ersättning af Statsverket för Centonalen 40,800: Amiralitetets Krigsmanshus-Kassans andel i inkomsterue . 2,926: Intressemedel, arrende-afgifter och serskildt anvisade hemmansräntor: 4 proc. å Invalidhus-Fonden (200,000 r:dr) jemte de till fonden ingående hemmansräntor och arrenden 4 proc. å Fonden för blesserade Öfveroch Under-Offlcerare (20,000 r:dr) 4 proc. å Krigs-Kollegii Kassor (1,159,269 r:dr) jemte inkomsterue af de förenade mötes passevolans-fondernes fastigheter Direkte från Städerne utgående inqvarteriugs-penningar ... Ordinarie anslaget i penningar enligt Riks-Staten: Å 4:de Hufvudtiteln Brist i 4:de Hufvudtitelns förslagsanslag, circa Å 9:de Hufvudtiteln: Wadstena Krigsmannhus-Kassas Centonal-ersättning
B. 40, 336. A. 391. VII. E. 3. — N.o S2 till Rikets Ständer angående afsöndring af jord från f. d. Sergeants-bostället vid Vestgöthe-Bals Regemente, Lerdals Stom, för utvidgande af Lerdals församlings kyrkogård i Elfsborgs län. V. 280. R 330. VI. B. 40, 336. A. 391. VII E. 3. — N:o 83- till Rikets Ständer, angående upplåtande till Upsala läns Hushållnings-Sällskap af en kronan tillhörig vid Upsala stad belägen jordrymd. V. 281. R. 342. VI. VII. E. 3. — N:o 84. till Rikets Ständer, i fråga om afstående af f. d. Profoss-bostället vid Vestgöthe Regemente, Backabo N:o 5 Thorbjörnsgården, till boställe åt en särskild länsman i vestra distriktet af Gudhems Härad och Skaraborgs län. V. 281, 342. R. 343. VIII. B. (75. A. (94. IX. E. 249. — N:o 85. till Rikets Ständer, angående erforderligt anslag för tillbyggnad af Vetenskaps-Akademiens hus. V. 281- R. 342. Se vidare Ståts-Utskottets Memorial N:o (48. (109:o). — N:o 86. till Rikets Ständer, om beviljande af ytterligare anslag för uppförande af ny byggnad vid Allmänna Institutet för döfstumma och blinda. V. 281. Se vidare Stats-Utskottets Memorial N:o (48 (100 o). — N:o 87. till Rikets Stander, angående uppförande af en ny byggnad för Riks-Arehivet. V. 281. 332 R. 342.
Ständer större uppmuntran och understöd behöfvas än hittills deråt inom Riket varit lemnade , helst, utom den i Skara en* skildt gjorde Stiftelse , någon Undervisnings-anStalt i denna väg icke finnes samt de enskilda bemödanden, sorn till bristens ersättande för öfrigt skett, icke heller tillräckligen svara emot behofvet. På grund häraf, och när bland de vid 1815 års Riksdag på Stat uppförde io,oop R:dr årligen till Eder Kongl, Maj:ts Nådiga disposition i och för föremål, som tillhöra Medicinal - Verket och Eäkare-Vården i allmänhet, äro odisponerade nära 5000 R:dr Banko, hvilka härtill kunna påräknas , få RiksensStänder hos Eder Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att sådan åtgärd mattei Nåder vidtagas, hvarigenom Veterinär-konsten, pärrnare befrämjas, antingen genom de personers vinderstödjande, sorn om densamma sig redan vinlagt, eller genom de nya anstalter, som i slikt hänseende pröfvas mest tjenlige och berörde tillgång på medel medgifver, Riksens Ständer framhärda SCp; N:r i65, Uppläst och godkänd hos Ridd, och Ad. d, 5 Junii 18x8» — Prest-Ståndet d. 5 RorgareStåudet d. 5 1 BondeStåndet d. 6 Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående en delaf Kongl, tind erdaniga Shifvelser> Hof Statens afvert ägande pä Rikets Allma n n a In dr agnings-Sta t. Vid handläggning af det ämne, som , efter Eder Kongl, Majas Nådiga Remiss tili Riksens Ständers Stats-Utskott den 25 sistl. Mars, ifrårt Stats-Utskottet kommit till deras kännedom, angående en föreslagen Indragnings-Srat för Eder Kongl. Maj:ts
I anledning hwaraf det häröfwcr författade krorocolls-Utdrag ju Itsraäss, tillika med et annat af samma ägta, rörande H.>rr lösören Lrsel von kkollstein och förra Riksdagsmannen knut kerston, hwarefter v-xuts 765 nonell afgick, under anförande af Grefwe kosse, ^rvell Lric. ig. §. af krcstebisr ti! Gästgifware-Ordningm uplästss och bifölls. Uplästes 14. §. Herr von 2elo-^v,^b>rilier, hcmstälche, om icke en särskilld skjutslega af 12 st. milen mätte utsäktaö för Wärtiden, eller egenteligen April och Maji mänader, under hwilka skjursningS-beswäret vöre ,nest tryckande, i anseende dertil, a: fodret da börjar brista och Hastarne äro swagast. Bonde. Ständers anmärkning wkd denna §. uplästes. Herr IVlu noir zs Losion scb u I ä, Lberl, ar6, förenade sig med Herr 2elc»v och hemställde derjämre, om det ej more billigt, ar skjutslega', Ista fö> höideS linder Augusti och September mannder, i anseende til bergningen, sanik under brunns - lermman pä de »ärmaste Gästgjswaregardarna wid de mest krerjusruer-3- lls Surbrunnar och likaledes under de becydeligaste Marknader. Grefwe Sckörnsr, 6- rl Lsbriej. Fräga har här blifwi-t wäckt om förhöjning i skjutslega!, under mista manader af äret, och Bonde-Ständer har begärt at den allmänneligen mätte utsattas til 16 st. milen. Men när wi nn äge den förhoppning, at efter Riksens Ständers fattade Beslut, rörande kst - Nkmeorna, fa ek förbäktradr Mynt, fär jag ödmjukeligen hemställa, om icke en sadan Wrrslrga blifwer allt. för hög.
Af ofvanberörde Utlåtande har Utskottet inhemtat, att, sedan, till följd af Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Stora Kopparbergs län utslag den 13 Ajvril 1840, gäldenäreme blifvit betalningsskyldighet ålagde, samt deras egande fa&tighetslotter utmätta, så hade genom försäljning deraf till Diskont-verket influtit 81 r:dr 31 sk. 2 r:st banko; att, då år 1848, efter verkställde förnyade utmätnings-försök, bevis öfver bristande tillgång hos samtlige gäldenärerne erhållits, Iåne-återstoden. jemlikt Rikets Ständers Revisorers öfver Banko-Diskontvesdvet år 1850 fattade beslut, blifvit såsom osäker fordran inom linien förd; samt att, vid ytterligare, år 1853 äskad och anställd, utmätning, låntagaren vM fortfarande befunnits i saknad af all tillgång, men att hos löftesmannen Daniel# Olof Persson och enkan efter den andre, under tiden aflidne, löftes - 4 Banko-Utskottets Utlåtandey N:o 71. mannen Klockar Per Larsson, blifvit utmätte deras enda återstående tillgångar, bestående af några egolotter och del i hus, som, enligt ansökningen bilagdt Auktions-protokoll, blifvit tillsammans försålde för 79 r:dr 47 sk., deraf tili Diskont-verket influtit r:dr 78: 37. 4. banko, hvarigenom lånets kapital-återstod är vorden godtgjord och i afräkning a den till 87 r:dr 10 sk. 6 rist banko upplupna öfverräntan kunnat afföras 40 r:dr 20 sk. 6 r:st nämnde mynt.
Hvad som väl dock måste medgifvas, är att institutets antal lärostolar icke är litet i förhållande till det ringa anta! lärjungar, hvilka der inhemta sina theoretiska insigter; och i sammanhang härmed tillåter jag mig omnämna en fråga, som, så till sägandes, hört till dagordningen vid flera riksdagar, nemi. ang:de förläggande af ett universitetet här i Stockholm. Medelst anlitande af institutets lärare för offentliga föreläsningars hål - i os Den 14 Mars f. m. lande uti åtskilliga ämnen, såsom sundhetsläran m. fl., skulle man utan minsta svårighet få ett bidrag till en gagnelig bildningsanstalt för hufvudstaden, förutsatt att samma lärare voro vid institutet öfverflödiga. Ett stort misstag är att säga, det praktiken är åsidosatt vid nniversiteterna, — lika stort misstag, som att påstå att theoden är b. o. b. åsidosatt vid institutet. Utsk:t säger sig vidare »icke hafva kunnat finna någon giltig grund för påståendet, att institutet är underlägset midicinska fakulteterna i förmåga och lärarekrafter till att meddela undervisning och anställa pröfning i de theoretiska ämnena.» Mig veterligen finnes ingen, som betviflar institutets lärares »skicklighet». Det är fullkomligt oriktigt antagande, att man, i följd af förment bristande skicklighet hos institutets lärare, skulle vilja förhindra dem att examinera. Detta förhinder har nemligen, såsom ofvanför är visadt, tillkommit för elevernas egen skull, — alldeles icke af någon ovilja mot Institutets professorer. Ty på hvad väg hafva dessa Institutets professorer sjelfva vunnit sin skicklighet? Det har just varit under nu existerande förhållanden; och icke mer än en professor har vid Institutet undergått theoretisk examen. Denna examen hafva de genomgått vid universiteterna; och sedermera vid Institutet tagit den praktiska examen. Felet är att vid ett läroverk, — detta Institut, hvilket icke har några synnerligt stora resurser för den theoretiska undervisningen, — vilja sammanblanda och hopa både theori och praktik. Steg uti denna missrigtning kunna föranleda dertill, att man uti en framtid erhåller ganska medelmåttiga läkare. Orsaken dertill vore då ganska lätt att utfinna, den nemi., att man byggt på en oriktig grundsats.
Måls afgörande hos Hofrätterne och Högsta Domstolen, om be stämmande af viss tid för, äfvensom för utslag i lagsökningsmäl hos Konungens Befallningshafvande. VII. B. 469. A. 494. Mått, mål och vigt, om förändring i författningarne angående. I. 351. R. 558. VI. B. 188. A. 577, 587. VII. E. 336. VIII. U. 392. A. 431. IX. U. 620. A. 685. — angående utfärdande till allmän efterlefnad från och med år 1845 af den redan antagna nya författningen derom. Mäklareslut om leverancehandeln. Se Leverancehandel. Möllerhjelm, Axel, yttrande. III. 441. Möllersvärd, Carl Henrik, yttrande. VI. 305. Mörbylånga köping, om anläggande derstädes, af ett magazin för kronotiondespanmål. Se Magazin. Mörner, Grefve Carl, yttranden. I. 330. lil. 82, 85. Mösseberg, kronoparken, om betesrätt å. Se Betesrätt. Mötespassevolancefonderne, angående deras sammanförande tili en enda fond. N. Nationalbeväring, angående reorganisation af Gottlands. Se Gottlands nationalbeväring. Nationalitet, utländska fartygs, om bestyrkande af. Se Fartyg. Nationalrepresentationen, angående ombildande af. VII. B. 402, 433. VIII. A. 669. — angående dess ombildning, rörande hvilande grundlagsändringsförslag derom. Se Grundlagsändringsförslag. — angående tillsättande af en comité’, för utarbetande af förslag lill dess ombildning. VIII. R. 331. B. 547, 564.
N:o 37, Preste-Ståndef, som, på sätt i början af detta Memorial un förd t är, i allmänhet bifallit Utskottens Utlåtande Ntö 16, utom i de delar, hvilka blifvit serskildt angifna, bar fattat det beslut, att, med ändring utaf den af Utskotten föreslagna beskalU ningsgrund för brännvins-ufgiftens beräknande, den ärliga brännvins-tillverkningen skall beskattas med viss afgift per tillverliad kanna, sd snart den ej ter denna grund beräknade skatt, of verstiger den af Utskotten föreslagna pannerymds-afgift; skulle äter af giften, sålunda beräknad, icke uppgå till sistnämnda belopp, påföres den efter Tariff erne för pannerymds-afgift en , hvilka såsom Minimi-tariffer bibehållas och godkännas; och borde, 1 följe häraf, afgiftens storlek per kanna af Bevillnings-Utskottet till Rikets Ständers pröfning fö-r reslås, Hvarjemte Ståndet beslutat, att det skalf med iakttagande af de i öfrigt för hrännvins-tillverkningens utöfning stad-: gade vilkor, åligga dem, sorn sig af denna rättighet begagnat, att till taxering uppgifva föregående årets tillverkningsbclopp, och tillkomma Taxerings-männen enahanda profnings-rätt af dessa uppgifter, sam, i afseende på skattskyldiges uppgifter, dem i allmänhet är tillagd; samt att, i följd af ofvanstående beslut, de af Utskotten upprättade Tariffer, hvilka i BeviUtiJ-j Lagoeh Occ.-Ulsk. Meni, N:o 27. 3g öfrigt blifvit gillade, endast såsom Minimituri/Jer komma alt gälla.