Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Likaledes skall, för fortsatt tillämpning af de nya pensionsstaterna för befäl och tjenstemän vid Arméen och Gotlands Nationalbeväring, återstoden, Sjutiofem tusen R:dr, af det för år 1866 å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv af 150,000 R:dr i mån af behof användas till betäckande af den skilnad, sorn för Arméens Pensionskassa under berörda år kan uppstå genom den nya pensioneringens tillämpning; och må detta kreditiv till Direktionen öfver nämnda kassa utbetalas den 1 Oktober detta år, med förbindelse för Direktionen att, så snart ske kan, med afslutade räkenskaper redovisa årets utgift. § 133. Stats-Utskottets Memorial M 130. 25 § 133. Sedan Rikets Ständer, för fortsatt tillämpning af den godkända staten för pensionering af Flottans embetsoch tjenstemän samt betjente, på Riksgälds -kontoret anvisat det för denna pensionering erforderliga kreditiv af Niotio tusen R:dr att med en tredjedel, eller 30,000 R:dr, tillhandahållas under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866, samt förklarat Direktionen öfver Amiralitets-krigsmanskassan berättigad att häraf under hvarje år lyfta hvad som för omförmälda ändamål finnes beliöfiigt, under förbehåll att utaf följande årets kreditiv icke något må reqvireras innan styrkt blifvit i hvad mån föregående årets kreditiv för pensioneringen åtgått, dock med rättighet att under ett följande år använda hvad under ett föregående år icke för ändamålet erfordrats; så bör det i Riksgälds-kontoret innestående beloppet, Sex tusen femhundrasjutio R:dr 62 öre, fortfarande under innevarande år Direktionen i stadgad ordning tillhandahållas. Bill. till Ii. St Fröt. mö \ mc. 4 Sami. 1 A/d. 2 Band. 30 Haft. 4 STOCKHOLM, tryckt hos A. Holmberg & Comp., 1866. Memorial, angående verkställd omröstning i åtskilliga till statsregleringen hörande frågor.
Föredrogos och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnde den 7 dennes på bordet lagda Betänkanden: N:o 35, i anledning af väckta motioner om afskaffande af den s. k. Folk marknaden i Westerås; N:o 37, i anledning af väckt motion om afvittring af åtskilliga på Ockelbo allmänning varande lägenheter; N:o 38, i anledning af väckt motion om rättighet för frälse-räntegifvare att, i likhet med kronotionde-gifvare, lösa frälseräntoma efter medel-markegångs-pris; N:o 39, i anledning al väckt motion om fastställelse af kronotionde-sättning för Upsala län; samt N:o 40, i anledning af väckt förslag om nedsättande af en kommitté för beredande af en jenmare fördelning af skatterna inom Wesslands socken af Upsala län. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Allmänna Besvärsoch Eko nomi-Utskottets den 7 dennes på bordet lagda Memorial N:o 36, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 11. S. D. Föredrogs och återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 7 dennes på bordet lagda Betänkande N:o 41, i anledning af väckta motioner om ändringar i Kongl. Stadgan den 13 April 1808, angående jagt och djurfång, samt Kongl. Kungörelsep deq 24 Oktober 1851. Frän Högv. Preste-Slän det. S. D. Upplästes en från Professoren vid Kongl. Universitetet i Upsala, Juris Utriusque Doktorn, Riddaren af Kongl. Nordstjeme-orden Pehr Erik Bergfalk den 10 dennes ankommen skrifvelse, deruti han på anförde skäl afsagt sig att vara Rikets Ständers Justitie-Omlmdsman, till hvilket embete Rikets Ständer den 21 sistlidne Januari honom valt och kallat; med anledning hvaraf Prot-Utdrag den U FebfudN i83T.
M:t aflålna underdåniga Skiifvelse af den 15 Juni 184-1 genom missförstånd influtit, del ”Rikets Ständer bifallit, att ifrågavarande begrafningshjelp, hvilken bordt till sterbhusdeiegarne utgå med lg5 R:dr a rf "sk, med derunder beiäknade 37 tunnor spanmål, finge tilt dem från ”Riksgälds-Contoret utbetalas ;** samt att enkan Alm mer än ett halft år innan Rikets Ständers berörde underdåniga Skrifvelse expedierades, hos Rikgälds-Contoret anmält sig till begrafningshjelpeus utbekommande och densamma uppburit med ett belopp af 254 R;dr 38 sk., motsvarande hälften af den pension, som hennes man for år 1832, eller det år, då lian med döden afgick, å Allmänna Indragnings-Slaten innehaft, och hvilket belopp följaktligen, enligt Författningarne, sterbhuset tillkommit, i fall anspråket derå inom rätt tid gjorts gällande. Då, på sätt af K. M;s till Dess Befallningshafvande i Westerås Län, rörande denna fråga, aflåtna Nådiga Bref af den 6 Augusti 1841 äfven inherntas, erhållandet af begrafningshjelp efter Landt-Räntmästaren Alm utöfver den, som genom gällande författningar var bestämd, icke ens blifvit vid sista Riksdag ifi ågasatt, samt den då hos Rikets Ständer gjorda framställning endast angick återvinnandet af den rättighet till begrafningshjelpens utbekommande, sorn bemälde Landt-Räntmästares sterbhus genom försummadt kraf förverkat; så och enär den origtiga, genom uppenbart missförstånd tillkomna, uppgiften å hvad denna begrafningshjelp skulle utgöra ingalunda bordt föranleda en seiskild, af Rikets Ständer ej afsedd och emot föifattningarne stridande förmon för bemälde sterbhusdelegare, hafva Expeditions-Utskottets Förslag till nild. Skrifvelse, N;o Sy.
Sandstedt från Jönköpings län med 63 Jonas Christoffersson från Wermlands län .. , 63 Erik Ersson från Gefleborgs län .. „ 62 Nils Svensson från Christianstads län , 62 J. P. Danielsson från Kalmar län „ 60 Per Matisson från Wester-Norrlands län „ 60 Anders Jansson från Westmanlands län „ 59 Nils Svensson från Blekinge 59 E. J. Rudberg Aran Kalmar län „ 59 Johannes Nässon från Malmöhus län ,58 Johan Persson från Upsala län „ 56 Per Sahlström fran Stockholms län 56 Anders Andersson från Skaraborgs län 56 röster. Prot.-Utdrag den 16 September 1854. 429 Carl Olsson från Södermanlands län med 56 röster. Carl Dahlgren från Elfsborgs d:o . „ 56 „ L. G. Andersson från d:o d:o „ 56 „ Per Bengtsson från Kalmar d:o .. „ 56 ., Johan Johansson från Östergöthlands d:o »56 „ O. Lagergren från Gottlands d:o »55 „ Olof Persson från Gefleborgs d:o »54 „ och Nils Nilsson från Örebro d:o »4 Per Byström från Jemtlands d:o »57 „ Ola Persson från Blekinge d:o »56 „ Johannes Bengtsson från Christianstads d:o ... »56 „ G. Nyqvist från Wermlands d:o »55 „ och Jan Andersson från Stora Kopparbergs d:o „ 54 „ hvarom Protokoll genast uppsattes och justerades. Den 16 September. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Konstitutions-Utskottets den 9 och 13 dennes på bordet lagda Memorial N:o 47, med Utlåtande om Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående ändring i 39, 40 med flere §§ i Regerings-formen och 4, 6 med flere §§ i Riksdags-ordningen, i afseende på sättet för Riks-styrelsens förande i vissa fall, förklarade Ridderskapet och Adeln, med ogillande af Utskottets Utlåtande, sig vilja vid nästa riksdag öfver Kongl. Maj:ts ifrågavarande nådiga Proposition besluta. S. D.
Vid förra Riksdagen hade denna komité arbetat endast 2 år, och man kunde således icke vänta något meddelande i detta hänseende af K. M. hvaremot R. St:r vid denna Riksdag haft skälig anledn. hoppas att erhålla del af denna komités åtgärder i ämnet. Om R. Stufått del af denna komités arbeten hade derigenom blifvit uppenbarade vissa märkliga förhållanden, bland hvilka jag vill meddela några, dem jag på enskild väg förskaffat mig. Jemförde med Hrr Tull-komitérade och Utsk:s förslager äro de särdeles egnade att sprida ett fullständigare, fastän icke för alla angenämt ljus i denna fråga. Så har, t. ex. Malmö stad af Tull-komitérade blifvit föreslagen att undfå en tolagsersättning af 5,000 Rdr Bko, hvaremot FinansMinistern var mera generös och tillstyrkte 14.000 Rdr Rmt. Ben afgifna berättelsen af komiterade för utredande af grunderne för städernas beskattning innehåller att tolagen i Malmö utgör per medium 5,070 Rdr 39 sk. 5 rst. Således finner man, att öfverskottet i de af FinansMinistern föreslagne 14,000 Rdr Rmt blir en ren present till staden. Enahanda är förhållandet med staden Landskrona. Tull-komitérade föreslogo för denna stad i tolags-ersättning 4,500 Rdr Bko, K. M. åter J5,000 Rdr Rmt, oaktadt stadens tolag, enl. komitérades ang:de städernes beskattning afgiftie utlåtande, npgått till endast 2,455 Rdr 42 sk. Bko per medium för åren 1846 —1850. Med staden Haparanda förhåller sig annorlunda. Den hade icke någon rätt till tolag förr än, i anledn. af de utomordentliga krigshändelserna, som vållade särdeles liflighet i handeln derstädes år 1855, för hvilket år beloppet af stadens tolag lärer npgått till omkring 3,000 Rdr.
Proposition, N:o 66. 47 position till Rikets Ständer, angående beskattningsväsendets samt uppbördsoch redogörelseverkets förenkling. Kongl. Maj:t behagade i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes protokollet bifogadt, och befallte, att, i enlighet dermed, nådig proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas. Ex protocollo L. L. Fries. STOCKHOLM, tryckt hos Marcus & Kongl. Maj:ts Nåd. Ånk. till Exp. Etsk. den 14 Januari, kl. i e. m. Kongl. Majds Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående bildandet af en fond till pensionering af folkskolelärare; gifven Stockholms Slott den y December i84j. Kongl. Maj:ls nådiga stadga angående folkundervisningen i riket af den 18 Juni 1842 föreskrifver i 11 §. 2 moni., att då, skollärare, sorn sin tjenst oförvitligt förestått, genom ålderdom eiler sjuklighet är urständsatt att den ytterligare bestrida och af detta skäl mäste entledigas, det må bero af församlingens och skolstyrelsens pröfning att, i mån af hans behof och af den längre eller kortare tid han tjenstgjort, större eller mindre del af den utaf församlingen anslagna lönen såsom pension honom tilldela. Då emedlertid för mången församling det möjligen skulle blifva ganska tryckande att, förutom lönen till tjenstgörande folkskolelärare, äfven utbetala pension tili en redan afgången, och löningsvilkoren vid sådan lärarebefattning vanligen äro alltför ringa att medgifva något afdrag till förmån för en afskedad; men likväl högst angeläget är, dels att dylika personer icke må från inträde å folkskolelärarens mödosamma bana afhållas genom fruktan att på ålderdomen icke ega annat uppehälle, än det fattigförsörjningen kan lemna, dels ock att undervisningen icke må komma att ledas af föråldrade personer, så anser Kongl. Majrt af serdeles vigt, att någon anstalt varder beredd, hvarigenom folkskolelärare, efter viss tjenstetid och viss upphunnen ålder, må kunna tillförsäkras bestämd rättighet till understöd för deras återstående lefnad.
Äfven PresteSt. vill nu, såsom alltid, i trohet t jena sin Konung och gagna sitt land, och den erfarenhet vi samlat, under omsorgsfull utöfning af vårt kall och under mångsidig beröring med särskilda klasser af medborgare, skall, såsom vi hoppas, jemte de insigter vi eljest kunnat förvärfva i gudomliga och menskliga ling, sätta oss i önskadt tillfälle att i vår mån bidraga till uppnåendet af det med riksmötet åsyftade ändamål. Men vi känna otillräckligheten af all mensklig förmåga, och skole derföre äfven, under åtanke af en högre makt, som förbehållit sig verldens och händelsernas högsta styrelse och ledning, med redligt bemödande oallåtligt förena allvarlig bön för framgången och välsignelsen af edia och våra nu förestående arbeten. Med förklarande af dessa sina tänkesätt, förhoppningar och uppsåt, utbeder sig PresteSt. att i Högvälborne Hr Gr. o. Landtnäs samt H. R. o. Ad:s fortfarande ynnest, förtroende och välvilja, få vara inneslutet. Detta tal blef af Hr Gr. o. Landtm, på följande sätt besvaradt: - 10 Deri 22 November f. m. Med tacksamhet och erkänsla emottager R. o. Ad. den helsning, det Högv. PresteSt., genom Hr Doct. och Biskopen samt Hrr Deputerade, nu framfört. — Fridens budbärare på jorden, hafva Högv. St:s Hrr ledamöter det sköna kall att vårda och utveckla ' samhällets högre ändamål och andliga förkofran. Beredvilligt att dertill medverka och att möta Högv. St. i allt, som är för fäderneslandet nyttigt och ärofullt, anhåller R. o. Ad., att Hr Biskopen och Hrr deputerade ville till Högv. PresteSt. återföra försäkran om R. o. Ad:s fortfarande tillgifvenhet och högaktning. Sedan denna deputation afträdt, anmodade H r G r. o. L a n d t m. R. o. Ad:s Helsnings-deputation till de öfriga Stånden att afgå, med tillkännagifvande att Gr.
Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 2 samt Mern. Niis 3, 5 och 12. R. St. underdån. Skrifv. Nilsson, 57 Nilsson, Per, från Christianstads län, Motion N:o 48, om brefportots nedsättande till 10 öre för enkel vigt. Bevilln.-Utsk. Betänk, N:o 6. Motion N:o 56, om befrielse för Rusthållare vid i Skåne förlagda kaval leriregementen från skyldigheten att anskaffa och underhålla rustningspersedlar samt nämnde skyldighets öfvertagande af Staten. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 7. Motion N:o 327, om förändrade grunder för kronobrefbäringens utgö rande. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 63. — —- Motion N:o 394, om hela den personliga skyddsafgiftens anvisande till folkskoleväsendets förbättrande och samma afgifts fördelande efter folkmängd på församlingarne mot skyldighet för dem att aflöna lärare, m m Stats-Utsk. Utlåt. Nilsson, Per, från Malmohus län, Motion N:o 109, att de enligt 24 § af Kongl. förordningen den 7 December 1860 för minuthandel med och utskänkning af bränvin till hushållnings-sällskapen och kommunerna ingående nfgifter, mätte få användas af landstingen. Sammans. Bevilln.-, Lagsamt A||m. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 4, Utlåt. N:o 11 oc|. Mern. IV:o 13. R. St. underdån. Skrifv. N:o 170. Motion N:o 143, om ändring i författningarne rörande afkortning af kronoutskylder för underåriga barn och för fattigdom. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 45 (Xit. B.). R. St. underdån. Skrifv.
Så har äfven Kongl. Maj:t, uti dess meddeldte fastställelse af KonglKammarRättens Utslag, ansett denna sak. Kongl. Maj.ts aflåtne nådiga proposition i detta ämne bevisar endast Konungens fortfarande omvårdnad för den behöfvande delen af Nationen, men bör ingalunda hindra Riksens Högloflige Ständer att i ämnet taga det beslut, hvartill omständigheterna i allmänhet rättvisligen kunna föranleda. H< har äfven blifvit yftradt, att Uiskotten felat deli, att de icke i Betänkandet anfort hela $ n af Riksdagsbeslutet af den 2 Maji 1810, utan blott en del deraf; men det synes mig som man på samma grund skulle Kunna förebrå Utskotten att icke hafva citerat hela B villningsFörordningen, derest man skall upprepa gådant som icke har afseende på saken, Om Dm 2 Maji, f m. Riksens Ständer skulle medgifva eftergift för de Orter af Riket, som icke erlagt afgiften, u* tan att tillika besluta restitution åt de perso* ner, sorn sin skyldighet i denna del fullgjort, så skulle derigenom endast befrämjas ökade tillfällen för Embetsman att eludera Riksens Ständers Förordnanden, Jag vågar tro, att den anledning Utskotten gifvit till en noga tillämpning af Författningarnes föreskrift, icke skall medföra några vådor, i synnerhet sorn utgiften för hvarje person endast är 24 Sk il. lingar, Dm, som ej har tillgång till gällande af detta belopp, är i grund af AfkortningsFör* fattningarne berättigad till afskrifning, och den person, som ej kan anträffas, är likaledes från afgiften befriad; men det är en ofantelig skill* aaJ att uppbära ilrår/avarande afgift af några få Län, eiler att återbetala hvad redan blifvit innom f af Rikets provincer uppburit.
R:dr för hvarf, skulle man icke allenast uppnå ofvanberörda syfte, nemligen genom att fördela Kronofogdarnes göromål på Länsmännen och Häradsskrifvarne och i ersättning derför öka länsmans-lönen med 400 R:dr och häradsskrifvare-lönen med 200 R:dr, äfvensom för den tillökning i göromål, som uppkomme vid Landskansliernas expedition, vid hvarje af dessa anställa ytterligare en extra Kanslist med 1,000 R:dr aflöning, utan äfven åstadkomma en årlig besparing åt Statsverket af 87.600 R:dr R:mt. Motionären har alltså föreslagit, alternativt, l:o •’att kronofogdetjensterna icke måtte vidare besättas, utan vid blifvande ledighet indragas; och att i den mån göromålen öfverflyttades på Länsmän och Häradsskrifvare, desse borde tillförbindas hvar för sig ställa sådan uppbördsborgen som Kronofogdarne; hvaraf borde följa, att i mån af göromålens större och vigtigare beskaffenhet lönerna åt Länsmän och Häradsskrifvarne meddelst den gjorda besparingen, på sätt motionären antydt, förbättrades;’) eller, i händelse detta förslag ej vunne Rikets Ständers bifall, 2:o ^att Rikets Ständer måtte hos Kongl.
Föredrogos och biföllos Stats-Utsk:ts den 1 dennes bordlagde Utlåt:n: N:o 127, i ani. af väckt motion om ändring af § 2, mom. 3 i K. Kungörelsen den 11 Maj 1855, ang:de grunderna och sättet för markegångs-prisens bestämmande; och N:o 128, i ani. af väckt motion ang:de öfverlåtelse åt Warola församling af en kronotomt i Warola by, äfvensom om efterskänkande af räntan för densamma. Föredrogs Lag-Utsk:ts den 1 dennes bordlagde Utlåt. N:o 37, i ani. af väckt motion om ändring af kyrkolagens stadgande i fråga om sättet att begrafva sjelfspillingar och dem, som i lifstiden fört ett ogudaktigt lefverne. Detta Utlåt, begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, hvarjemte anmälte sig och yttrade Frih. Armfelt: Då ibland de ämnen, som för närv:de hvila på Ståndets bord, förekommer Lag-Utsk:ts Betänk. N:o 37 med förslag till författning ang:de nya strafflagens införande och hvad i sammanhang dermed iakttagas skall, så får jag anhålla, att R. o. Ad. måtte besluta att detta Betänk, på föredragningslistan uppföres näst efter Lag-Utsk:ts Betänk. N:o 36 med förslag till Ny Strafflag. Till detta förslag lemnade R. o. Ad., uppå framställd propos. , sitt bifall. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^8 e. m. In fidem, 0. Brakel. Den 8 Juli. Onsdagcu den 8 Juli 186.1. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 2 prot-utdrag för d. 4 dennes samt pleni-prot:t för den 1 sistl. April. Ilr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att ibland R. o. Ad:s Hr Bankmän följande ledigheter uppkommit, nemi. inom 2:dra bänkm.-afd. efter N:o 125, Gr. Adlercreutz, fullm. Gr.
Nådiga bref förklarat, att, då proste-tunnorna utgingo af Kronans spanmäl, de icke kunde anses annorlunda än såsom hörande till de löne-förmåner, hvilka genom presteståndets privilegier ostridigt tillkommo prest-enkor och omyndiga barn under tjensteåret och det i privilegierna grundade nådår, men att, enär härvid tillika förekomme, det upprinnelsen till proste-tunnorne vore ersättning flir möda och kostnad, Kongl. Majit, med afseende derå, att prostarnes göromål samt följaktligen resor och brefvexling blifvit betydligt ökade, i Nåder pröfva! skäligt det nådårsinnehafvare borde åligga att, på sätt förhållandet vore med nådärspredikanter, godtgöra den, som prostembetet förvaltade eller tillträdt, och denne i'följd deraf vara berättigad att under privilegii-nådåret någon del af prostetunnorne åtnjuta, hvilken andel bestämts ti]j en tredjedel af berörde tunnors belopp, hvarjemte Kongl. Majit på enahanda grund i Nåder stadgat, att under beviljadt extra nådår en tredjedel af prostetunnorne borde tillkomma den, som prostembetet innehade eller förrättade, då deremot de öfrige tvä trcdjedeJarne till hälften skulle iordelas emellan premiikassan och svagt lönte skol-betjente i stiftet; dels ock att, genom Kongl. Cirkulär-brefvet den 14 September 1839, blifvit i Nåder bestämdt, att, enär kontraktsprostarne, med mänga i sednare tider ökade göromål i och för deras befattningar icke åtnjöto annan lön eller arfvode, lin de så kallade prostetunnorne, dessa, då två extra nådår blefvo en kontraktsprosts enka dier omyndiga barn beviljade, borde, under det andia extra nådåret, oafkortadt tillfalla den efterträdande, tjenstförrättande kontraktsprosten.
IDUN ill lifvets höst ifrån dess vålen bro, som lätt kan brista, går; därunder brusar dödens flod, och ung som gammal, ond som god kan störta ned en sorglös stund, en aningslös sekund. Och där vi gå hvarenda dag bland tusen själar, du och jag. O, tänkte man dock rätt därpå, o, ville man det rätt förstå, hur lätt en graf kan öppna sig för dem, för dig, för mig! Att midt i lyckans rikedom en blomrik stommar kan stå tom. Att ej en blick, att ej ett ord kan nå den man haft kär på jord, fast kanske man i tanken har så mvcket osasdt kvar. O, kärlek, må du gifva allt, ej kyla det, som dock blir kallt, ej dölja skatter under rost, ej fagra blommor under frost, ej låta sol i moln gå neiden tid, som Gud dig ger! Ett lif är alltför armt, för kort i gagnlöst agg att nötas bort. » Jag har dig kär, jag älskar dig. » Hur lätt de orden säga sig. Hur tungt att gå liksom i bann vid sidan af hvarann. O, hör, jag ropar högt ditt namn! O, se, jag sträcker ut min famn! O, låt mig slutas af din arm, i fröjd att den är stark och varm, och låt min blick dig säga ömt allt livad jag rikast drömt! Hur ofta stod jag icke förr i längtan bakom känslans dörr att kunna säga gladt och fritt: Jag har ett hjärta, som är ditt; nu bryter det sin dam till slut, nu vill det stängda ut! Tag hvad jag har, gif livad du kan! Det band, som kärlek en gäng spann, jag binder till en dubbel knut. Jag binder den till lifvets slut, ty musselskalet krossadt är, min allra hjärtans kär! Sigrid Elinblad, (Illustratör: David 8 Ljimgdah '. väl som i människobarnens af mörkret och kölden hopkrympta och förtorkade hjärnkamrar och hjärtevrår. » Ack, du ljufva, outsägliga, tjusansfullaste vår, » ropa marken och träden och buskarna, » kom och kläd oss i bröllopskläder, ty vi vilja fira vår bröllopsfest!
Han hindrad att Riksstyrelsen öfvertaga, förordne Konungen i Stats-Rådet till Regent annan till Thronföljden berättigad Prins, den der nämnde ålder hunnit. Ar icke sådant förordnande af Konungen gifvet, eller är den förordnade Regenten hindrad att styrelsen utöfva, tillträde den till thronföljden närmast berättigade Prins, som fyllt aderton år, styrelsen såsom Regent, samt om han är derifrån hindrad, den närmast efter Honom till thronföljden berättigade Prins, hvilken nämnde ålder uppnått, och så Förslag till ändringar i Grundlagarne. 11 vidare efter arfföljden. Arfprins styre med den rätt, som här ofvan blifvit för Thronföljare stadgad. Finnes ej Prins, som, efter hvad nu är bestämdt, kan Riksstyrelsen emottaga, tillträdes den af en Interims-Regering, så sammansatt, som i Riks-Akten till bestämmande af de genom föreningen emellan Sverige och Norrige uppkomna konstitutionela förhållanden är stadgadt. Denna Regering före styrelsen med samma makt som Regent. Regent, som af Konungen är förordnad, afträde Styrelsen till Thronföljaren, så snart denne fyllt aderton år, eller det hinder upphört, som vållat, att han ej förut kunnat styrelsen emottaga. Regent, som icke är af Konungen förordnad, afträde styrelsen, då den af någon till thronföljden närmare berättigad Prins såsom Regent kan öfvertagas. Interims-Regering afträde styrelsen, då den af någon till thronföljden berättigad Prins såsom Regent kan öfvertagas. Huru förhållas skall, derest Konungen längre tid än Tolf månader ur Riket blifver, derom varder i 91 § stadgadt. Rlifver Konungen så sjuk, att Han icke Regerings-ärendena vårdar, förvalte Stats-Rådet styrelsen, på det sätt, som i föregående § bestämmes. Konung vare myndig vid fyllda aderton år.