Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bölandes då tillika medfölja uträkningar som visa hvad från hvarje Dan i Contant är att paj jäkna, Stats-Utskottets B et (inkand en. r57f '3 §. Det Eösnings - pris som öfverstiger Markegången tillfaller Magasins - Inrättningen. 4 §. På det redovisningen af Sädes-Skatten må med lätthet och fullkomlig säkerhet kunna verkställas, bör Controllen deraf på ett ställe handhafvas. Den synes lämpligast kunna ske af Magazins-Inrättningens Öfver-Styrelse. 5 §. Utlefvereringarne för Stats - Verkets läkning påföras efter kostnads-pris. 6 §. Liqviden emellan Stats-Verket och Ali manna Magazins - Inrättningen bör vara afsluten sednast Ett år efter Redogörelse - året. Det godkände Saldo hvarmed JLiqviden sig slu-1 tar, bör årligen betalas. Tredje Afdelningen, innefattande Regi emen tariska Föreskrifter för Magazins - Inrättningens Öfver - Styrelse, Magazins-, Bagerioch Bränneri-Rörelsen. Sammansättningen af Magazins - Inrätt < ningens Öfver-Styrelse, Uppbörds* Staten m. m. 1 §. Verkets namn, värdighet och tour såsom Collegialt Verk. 2 §. Eedamöters och Betjenings antal såväl inom sjelfva Öfver-Styrelsen, som i Hands - *574 Stats-UtsAottets Eetqnf,andeni orterne, samt hvilka Löner och öfrige förmåner desse få åtnjuta efter fullständigt^ upprättande Aflönings Stater. Allmänna Föreskrifter om Magazins? Inrättningens Öfver - Styrelses åligganden. 1 §. Verkets skyldighet, att vid ansvar ^fter de bestämde föreskrifterne förvalta Fonderne. 2 §. Verkets åliggande att på allt sätt in. hämta fullständige Geographiska och Statistiska underrättelser oro Landet, dess Sädes - prpduc*. tion mm. Ländande till säkre och nödvändige rättesnören för Inrättningens Styrelse och Förvaltning. 3 §.
I afseende å behofvet af tillökning i antalet af Expeditionens personal, inhemtas af nämnda Statsråds-protokoll, att Kongl. Majit, vid pröfningen och stadfästandet af stadga för Rikets elementar-läroverk, funnit nödigt, att, till Departements-chefens biträde vid de allmänna uppfostran och undervisningen rörande ärenden, som tillhöra Ecklesiastik-departementet, äfvensom för tillsynen öfver alla derunder lydande läro-anstalter, en Expeditions-sekreterare inom Departementets Expedition anställdes, hvilkens åligganden i allmänhet skulle blifva: att uti de till Departementet inkommande mål, som röra allmänna uppfostran och undervisningen samt dertill hörande läro-anslalter, besörja den utredning, som erfordras för deras föredragning inför Kongl. Majit samt ansvara för beslutens uppsättning och expedierande: att tillse det inom Expeditionen förås de statistiska och andra anteckningar, som för noggrannare kännedom om undervisninge-os och läroverkens tillstånd äro nödige: att med sorgfällig uppmärksamhet följa alla frågor, som röra allmänna uppfostran och undervisningen eller dermed ega sammanhang, samt för Departements-chefen föreslå de åtgärder, som i dessa aiseenden anses behöfliga och gagneliga: att utarbeta de förslag och utlåtanden i dithörande ämnen, hvarom han af Departements-chefen erhåller uppdrag, samt att, efter befallning af Departements-chefen, verkställa inspektionsresor till läroverken för att om deras tillstånd och der följde undervisnings-methoder m. m. afgifva redogörelse; — hvarförutan det ansetts angeläget, dels att till denne embetsmans biträde en Kanslist anställdes, hvilken kunde odeladt egna sin tid och sin uppmärksamhet åt de ärenden, sorn inom ifrågavarande afdelning af Departementet förekomma, särdeles i afseende å de statistiska anteckningarne och vid de tillfällen, dä Expeditions-sekreteraren är på inspektionsresor Stats-Uts kottets Utlåtande N.-o 148. 3 frånvarande, dels att, då endast 1 ordinarie Vaktmästare vore vid Expeditionen anställd, men minst 2 behöfdes för den dagliga uppvaktningen i embetsrummen och budskickningar i Expeditionens ärenden, lön för ytterligare en Vaktmästare anvisades.
oDå sålunda, efter hvad jag nu tror mig hafva ådagalagt, i Hr Åkermans förslag finnes brister, såväl bestående deruti, att hvad som borde uti förslaget finnas bestämdt, är uteslutet, som äfven alt bland de saker, som der verkligen finnas, satser blifvit uttalade, hvilka dels äro grundade på oriktiga principer, dels ock på förutsättningar af organisationer, som icke blifvit bestämda, vågar jag vördsamt afstyrka bifall till nämnde förslag. Hr Gripenstedt, Joli. Au g.: Utan att med någon särdeles uppmärksamhet hafva följt den discussion, som sedan 3:ne dagar fortgår, torde hvar och en kunna finna, att man nu först är inkommen på det egentliga balaljfältet, och att man nu först anser sig hafva den farliga fienden för sig, mot hvilken motståndsarmeen med samlad kraft förenar sig till ett gemensamt angrepp. Const.Utskrs främsta ledamöter, säväl enligt matrikeln, som till anseende och inflytande, hafva nyss uppträdt emot det förslag, som nu är under pröfning, på hvar sitt sätt i den bestämdaste fiendtlighet. Den ena har, om jag så får uttrycka mig, försökt att genom detaljanmärkning, eller ett anfall i flanken, nagga sönder detsamma, under det att den andre stormat löst mot fronten, i förment bevisning och bestämd förklaring af dess 192 Den 12 Mars f. m. oduglighet i det hela. Det återstår likväl alt först se lill, huruvida dessa anmänkn:r äro till fullo så gill tiga, som de värde talarne förmenat, och sedermera hvilket som är bättre eller sämre, antingen det nu framställda förslaget, eller de öfriga alternativer, som återstå för II. o. Ad. att välja emellan. Dessa alternativer äro: alt blott med ett enkelt afslag å Utsk:s betänk., låta hela saken hvila, eller ock att, med bibehållande af de linfvudgrunder, som Utsk. framställt, återremittera betänk, samt bifoga några detaljanmärkmr, om hvilka det kan vara ganska tvetydigt, huruvida de utgöra förbättringar eller försämringar.
Jag har nemligen aldrig tagit till skäl för afslag, att BondeStåndet icke skulle hafva nytta af Undervisningsverken, men jag har sagt, att, sedan Grefve Frölich så tillräckligen utvecklat orsaken, hvarföre Staten ej borde sig dermed befatta, hvarken medelst anslog eller med förordnandet af det reglementariska, ansåg jag, att den närmaste betraktelsen var alt se, huru dessa skattemedel skulle tillkomma och, om det befunnes, att beskattningen träffade den klass, som har min* sta fördelen af anslaget, och som genom uppoffringarne för sjelfva förändringen så mycket mera aflägsnas från att upphinna de Den 14 Augusti f. nj. 97 tle klasser, hvilka lefva på dess bekostnad, borde det ej utgå af allmänna medel. Denna consideration tror jag stå ut hvilken pröfning soin helst. Jag ansåg mig i öfrigt icke behöfva söka en vidlyftig tydlighet, enär sådant endast hade varit att omsäga hvad Grefve Frölich så fullständigt i sitt skriftliga anförande andragit. Här har sluteligea blifvit framstäldt så mycken förundran deröfver, att jag vågat motsätta mig anslag för Undervisningsverken, då jag arbetar för anslag till näringarne, och till lättade corn* municationers befrämjande. Deruti ligger ingen motsägelse. Jag vågade redan förra Riksdagen yttra, att då ingen fråga blifvit väckt om Undervisningsverken, jag insåg bela vådan deraf, och min mening är genom erfarenheten besannad. Det är mycket skadligare att väcka sådana frågor, innan Nationen står på den punkt, att äga kraft nog till deras fullbordande, derigenom att handel och näringar idkas med. mera drift, än att låta sakerne förblifva i sitt gamla skick. Jag vågade då säga, att jag önskat det man hade väntat med att afgöra denna fråga, tills man sökt bereda flere näringskällor, och de arbeten blifvit färdige, som skola gifva lif åt näringarne och bereda Nationen en större ekonomisk kraft.
Rekommendationer lemnas af Fru Johansson, Mästersamuelsgatan 38, Fru E. Krook, Brahegatan 54, Fröken E. Axelson, Palmgrenska skolan, Brunkebergstorg 2. [1709] I min väfskola i Linköping mottagas elever i såväl enkel som konstväfnad samt handarbeten. Under juni, juli o. augusti kan väfkursen pågå å landet. Bref besvaras pr omg. Adr. : Fru Fredr. Wailenberg, f. Ström, Nykvarn &amp; Linköping. [1876] Köp rashöns hellre än rufägg! Minorka, Bräma, bruna Leghorn. Tuppar o. hönor. Kr. 2,50 pr st. Alfr. Lindegård, Regna. [1870] Nyt och MIM for våren! Franska Modellh.attar God extra förtjänst kan erhållas genom att samla begagnade frimärken. Jag betalar för 100 st. tjänstefrim. (blandade) kr. Olsson, !865] Persg. samt vackra Ylleklädningar, dito lösa kjolar, Bomullsklädningar, dito lösa kjolar, M o r g o n - R o c k a r fr. 3,50 s t. BomullsTricotlif fr. 2 kr. af ylle, plycherade dito fr. 3 kr. Snörlifven Flickor &amp; Gossar! Svenska 1889 års provisoriska frimärken, brukade, köpas alltid till 4 a 5 kronor pr 100 st. Svar i bref jämte porto, märkt » Rolf 50 », mottagas å S. Gumeelii Annonsbyrå, Stockholm. (G. 3 pr duss. La Sylfide och Linnea, de bästa hittills kända snörlif. Parasoller fr. 1: 50, Paraplyer fr. 1: 75, nyaste eng. S c h a l a r fr. 4: 80, färska R e g n k a p p o r 5 kr. hos JANSSON [1859] 6 &amp; Hötorget Co., 6. 10,000 flaskor sålda på 3 månader! af Kosehills välkända stammar. Kycklingar och unghöns under loppet af sommaren och hösten af samma racer.
Men man kan med så myrket mindre skål, till stöd derföre, citera i8i5 års Stånders underlåtenhet, att göra anmärkning vid CanalDirectionens då kånda åtgärd att, af DiscontCassans tillgångar, använda 800,000 R:d., som Riksens Ständer då meddelade förordnande, att detta belopp Den 2 Junii. 57 skulle lill Disconten återbetalas, innefattar ett ogillande af Directionens förhållande; och då detta var stadgadt, hade en särskild föreskrift icke bordt erfordas derom, att icke samma missbruk ytterligare skulle inträffa. Detta har lik. vål ty värr skett, och år må hända en af de betydligare anledningarne till den oreda, sorn för närvarande råder i vårt pennningeverk. Då jag nu hvarken igenfinner, ej eller hört åberopas, någon bestämd föreskrift, som berättigat CanalDirectionen till dess förfarande, hvilket i motsatt fall kunnat med lika rått sträcka sig derhän, att man vid Canalen anvåndt allt hvad private i Disconten insatt, hemställer jag, om sådant bör gillas, och till hvilka följder för framtiden det skulle leda, om dylika missbruk och öfverträdelser af Riksens Ständers beslut blefvo utan al} påföljd, Jag tror att de anmärkningar , som blifvit gjorde mot Betänkandet, snarare sakna grund, ån de, sorn blifvit framställde mot CanalDirectionen, och det år derföre jag för min del tillstyrker bifall till Betänkandet. Hans Excellence Herr Grefven och EandtMarskalieri gjorde proposition till bifall af BancoUtskottets Betänkande, Ropades Ja och Nej samt voterings Hvarefter Hans Excellence hemställde,' om icke Ridfb rskapet och Adeln behagade ifrågavarande Betänkande gilla, med undantag
69 allenast matte ffc munteligen genom Ridderffapetö och Adelns bifall, uran strifteligen, och bekräftas med hwarje Ledainots namn, som behagade detsamma äteckna. Herr von LclogtTLnbt-in, vLvict, förmälte sig hafwa fullkonlligen bifallit Friherre von 1-iLränif hemställan om en gemensam tacksägelse til Friherre tciunnerllniin, men ansag för sin del icke nödigt, at med hwarje Ledamots namn förse et af Ridderffapet och Adeln högtidligen fattadt beflut. Friherre von NRten, yttrade sig ej kunna frångå denna delen afsin proposiiion; och syntes Rrdderskapet och Adeln nästan allmänt häruti med honom instämma. Herr 8l;jölllLbrLnc!, ^nllers krcllrik, hemställde om icke Högloft. Ridderstapet och Adeln skulle sinna med sina känflor i besia ögonblick instämmande/ at sjelfwe besluta och sineröspectj ve Med Ständer föreslå, at genom en stor Osyntatiou, anförd af Herr Nsron och Landtmarffalken och Talemännen, betyga Hans Kongl. Högber Niksförrständarcn Riksens Ständers underdäniga tacksamhet förde prof af medborgerlig dygd och ädelhet, Hans Kongl. Höghet ädaga'lagt genom sin utfästelse, at säsom Nifsförestandare med Riksstyrelsen fortfara, och sit erkännande af Riksens ständers rättighet, at sjelfwe utarbeta och fastställa en grundlag, och anhöll, at Herr n-rron och Landtmarffalken häröfwer behagade göra Ridderftapet och Adeln proposition. Herr l^aron och Landtmarskalken prcrxonsr-räe häruppå bifall til hwad Herr LlHöläs. br-urz 70 Den 10 Maj. branö förestagit, samt at om Ridderffapets och Adelns beslut meddela de öfrige resi^cuvo Stättden underrättelse genom en i)ox>ncarion. Ropades et starkt Da.
M. år 1806 beviljade ingående af ett enskildt bolag, till öppnande af en segelled emellan Mälaren och Saltsjön vid Södertelje, hafva bolagsmännen lid efter annan gjort inbetalningar åt del tecknade aklie-beloppet utan att derföre njuta någon ränta, förrän efter det kanalen blef färdig år 1819. Från denna tid l. o. m. år 1831, eller under 12 år, har på hvarje aktie lemnals i utdelning en sammanräknad summa af 49 ndr; och från och med år 1832, t. o. m. år 1846, eller under 15 år, har, som jag i motionen uppgifvit, denna summa uppgått lill 78 ndr per aktie, hvarje sådan är å 500 ndr b:co. 152 Den 12 April e. m. Resultatet af hvad jag nu anfört är, att under loppet af mer än ^:dels århundrade, hafva bolagsmannen för de insatte kapilalerne erhållit i utdelning, för år, ej öfver, men under, 1 för 100. Och ändå anser Utsk. alt bolagets skuld till banken bör fortfarande balanseras uti bankens böcker, intill dess i framtiden blefve utredt, huruvida Södertelje kanalverk kunde komma i den ställning, att den ifrågavar. skulden godtgöra. Fordras än vidare $:dels århundrade, eller mer, för att härom vinna öfvertygelse, innan afskrifningen kan tillstyrkas? Jag tror det icke. Utsk. har vidare yttrat, att kanal-aktierne stigit i värde. Om äfven dessa aktier, som förut nära nog saknade allt värde, nu skulle anses äga något, så problematiskt det än torde vara, bevisar sådant uti denna fråga alltför litet, helst när man har att emotse icke högre inkomst, men väl drygare underhållskostnader. Och äfven om man loge århundraden i beräkning, kan ändock med bedröflig visshet förutsägas, alt bolaget aldrig återfår förlorad ränta på sina utlagda medel; derom bilagde räkenskaps-utdrag torde lemna det mest talande vittnesbörd.
Genom remiss har Eders Kongl. Majit i Nåder till Riksens Ständer hänskutit en af Lands höfdin - underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter vagnar Carl Mörner h. t. landtmarskalk. På Rorgare-Ståndets vägnar H. Schi&ttn. h. t. Talman. vagnar J. A. Lindblom n. v. Talman» På Bonde-Ståndets vägnar Lars Olsson. n. v. Talman. Uppläst den II Juli. ioiS Den 11 Juli. höfdingen i Christianstads Jhan Grefve A. De la Gardie i underdånighet gjord ansökning orri den förbättring i dess lön-förmåner, hvilka, utom 166 R:dr 32 sk. hushyra , bestå i 1200 R:dr egentlig lön, 80 R:dr i respenningar och 150 R;dr så kallade utskrifnings Gästningspenningar, så att de i spannmål förvandlades och blefve svarande emot Embetets värdighet. Sedan Kl k dens Ständer inhemtat alla till detta ämne hörande upplysningar, hafva Riksens Ständer beslutit , att då Statens fördel fordrar, att en Landshöfding, hvars vigtiga och ansvarsfulla embete äger så mycket inflytande på allmänna ordningens bibehållande samt styrelsens kraft inom Länet, icke skäligen hör sakna en för dess anständiga utkomst nödig lön, Landshöfdingen i Christianstads Län bör sättas i enahanda löne vilkor med dem, Landshöfdingen i 'nästgränsande Blekinge Län åtnjuter, eller 500 tunnor i sådana sädes-slag, som Krono-tionden i Länet utgöra; äfvensom att, enär nu varande l£rono-tionde-f illgång i Christianstads Län tilL en del användes till Garnizons-aflöning, och det öfriga till det stundom på säd nödställda Kronobergs Län, lämpligt är, ätt beloppet i spanmål, hälften råg och hälften korn, bör komma att utgöras tills vidare i penningar, beräknadt efter Länets årliga Markegång.
N:o 81. om beviljande af ett anslag å 60,000 R:dr till uppförande af en ny i Christianstad. Motion N:o 41. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. R. St. underdån. Skrifv. Läroverksstadga, om ändringar i den gällande. Motion N:o 31. Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk N:o 56. R. St. underdån. Skrifv. Lönnroth, om förhöjning af den beviljade pensionen åt enkan efter aflidne Majoren. Motion N:o 79. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 74. R. St. underdånSkrifv. Lösdrifveriet, angående åtgärders vidtagande för inskränkning af detta och tiggeriet i landet. Motion N:o 9. Löwenborg, Johan Adolf, Motion N:o 38, om ett anslag å 6,000 R:dr till förbättring af fårafveln å Gotland. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 60. R. St. underdån. Skrifv. N:o 76. M. Malmö, om anvisande af 600,000 R:dr för dess hospitals förflyttning till annan tjenlig plats inom Skåne. Motion N:o 126. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. R. St. underdån. Skrifv. N:o 81. Mentzer, Carl Fredrik von, Motion N:o lil, om ändring i gällande förordning angående bränvinstillverkning. Bevilln.-Utsk. Betänk. Sammans. Bevilln.-, Lag.- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 1 och Utlåt. N:o 7. R. St. underdån. Skrifv. — Motion N:o 138, om upphäfvande af Kongl. Maj:ts nådiga Kungörelse den 22 Maj 1863, angående upphörande från och med år 1864 af tull stäinpling å varor, som från utrikes ort inkomma.
Jag anser alt den väsendtliga undervisningen börjas just då man absolverat sina examina och inträder i det praktiska lifvet. Jag kan icke förstå, att det skulle vara mindre af behof för Sveriges hufvudstad än för alla andra hulvudstäder i hela verlden att hafva ett universitet. Dessa mina åsigter stärktes än ytterligare, då jag för 30 å 40 år sedan hörde Lord Brougham i Engelska parlamentet, då han föreslog inrättandet af ett universitet i London, med ett slags hån för sitt eget fädernesland yttra, att London, Madrid och Konstantinopel vore de 3 enda hulvudstäder i verlden, som saknade universitet. Det (ägnade mig mycket, att han då glömde att taga Sverige med i beräkningen. Att hufvudstaden har behof af offentliga föreläsningar, torde hafva visat sig vid de tillfällen, då vetenskapsmän haft den godheten att hålla sådana. Hvar och en af eder, M. Hrr! torde påminna sig med hvilken begärlighet dessa föredrag afhörts, så att platser knappt kunnat erhållas och huru mycket man saknat dem, då de icke längre funnits. Det är icke nog att universitetet skall gagna ungdomen, som besöker detsamma, utan äfven mannaåldern har behof deraf. Huru nyttigt vore det icke för oss alla att åhöra föreläsningar i nationalekonomien, statistiken, botaniken och dylika ämnen, som utgöra föremål för menskliga vetandet, och jag är säker att dessa skulle alhöras med högsta intresse. Jag är ölvertygad att det muntliga löredraget från en kunnig och skicklig lärare stannar mycket bättre i minnet än hängandet öfver en bok, vid hvars omständligheter man ofta ledsnar. Jag säger dessutom alt mig förekommer det, att i en hufvudstad, der representationen har sitt säte, tillvaron af ett universitet medförer oändligt många fördelar. Huru många ibland oss är det icke, sorn skulle vid frågor af invecklad natur i hinH. lil. 37 S78 Den 20 April. etoriska, filosofiska och politiska ämnen, vara glada att kunna rådfråga vetenskapsmän på stället. Tron I, M. Hrr! att en så klen journalism, som nu existerar i hufvudstaden, då skulle kunna ega rum, eller att man så ofta af den skulle vilseledas, som nu är fallet?
Sig förvissad, alt Rikets Ständer icke önska återinförandet af ett underhålls-sätt för Indelda Arméen, som, efter sannolika beräkningar, icke ens eger fördelen af besparing emot de flerfaldiga. olägenheter, som dermed ålfölja, och det är i denna öfvertygelse Kongl. Maj:t föreslår Rikets Ständer, att Indelda Arméen må under Möten, Mönstringar och Marcher under fredstid underhållas genom Kronans försorg, på 22 KonglMaj.-ts Nådiga Propos. N.o 5j. sätt som egt rum under de i5 är Passevo» lance-Contracten varit gällande, I afseende på sättet för utgörandeafpassevolance-afgiften, hvars sammanlagda belopp, hitintills årligen, i medeltal räknadt, uppgått till omkring 23a,ooo R:dr, och hvilken summa Kgl. Maj:t anser genom Underliålls-Departementets i Krigs-Collegium och Commissariatenas indragning samt mera ändamålsenliga och mindre kostsamma anstalters vidtagande för samma ändamål, kunna till omkring 200,000 Ridr nedsättas, vill Kongl. Majit föreslå Rikets Ständer, att denna afgift hädanefter som hittills utgår af Rustoch Rothållare, samt att, i följd deraf, hvarje Rustoch Rothålls-numer, för att njuta en nedsättning, ungefärligen svarande emot den af 3o,ooo R:dr på det hela, erlägger för karlens underhåll vid ofvanuppräknade tillfällen årligen endast 7 RldrBlo; men Rusthållarne serskildt för hästens underhåll enahanda afgift, som hitintills, antingen i persedlar eller penningar; blott med den förändring, alt höet beräknas endast till 20 marker på lispund, och hvilket jemväl, i händelse af penningars erläggande, bör iakttagas. Kongl.
Nädiga afsigt att desie anmärkningar i en serskilt proposition till Riksens Ständer afgifwa, för art, pä sätt Regerings-Formen sörcskrifwit, wid denna Riksdag lagligen beredas och wid den näst följande till en afgörande pröfning företagas. Undertecknad Hof-Canlzler upfäste nu, pä Ko» nungens befallning de af Kongl. Maj.t gjorde om» förmälts anmärkningar wid Riksdags-Ordningen, i en serskild proposition till Riksens Ständer sammanfattade , pä sätt densamma wid detta Protccoll finnes bilagd, och hwaruti Stats-Mädets samtelige Ledamöter, äfwensom uti Riksdags - Ordningens antagande i allmänhet, i underdänightt instämde. Kongl. Maj:t täcktes äfwen, pä Stals-Rädeks Ledamöters underdäniga tillstyrkan, i Näder gilla den s;le Band. srdra Afh. 31. 426 Den iL Zebruarii den answarighets Lag för Ledamot af Skats-Rädet-, Föredragande samt den Embetsman Konungen allmälj befattning med Commando-mäl updragik, som Riksens Ständer i underdänghet förestagit. In liclem krotocolli 6. ak ^Vetterlleät» Getr Grefwen och Landtm arffalkenförer flög, alt denna Kongl. Ältajtts Olädiga proposition mätte remitteras till Constitntions-U flottet, som flulle aga att deröfwer nu afgifwa sitt yttrande, dä frägorna sedermera wid nästa Riksdag koimne att tili afgörande företagas. Bifölls. Föredrogs ä nyo Constitmions-Utfloktets sörflaK till en Tryckfrihels-Lag, jemte de rättelser Utflottet i sitt sista deröfwer afgifne betänkande föreflagit. Herr kebr, upläste till Protocollet föl jande :
Den, som anser, att alla Adier och Publike papper, för hvilka icke belåningsrätt serskildt blifvit af Rikets Ständer bestämd, må i Banken belånas till frdedelar af deras försäljningspris under de 3:ne näst före belåningen förflutne månaderne, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, anses någon belåningsrätt i Banken för öfrige ej serskildt uppräknade Adier och Publike papper icke kunna medgifvas. Voteringen härom utföll med 56 Ja och 63 Nej. Och som Nej vunnit, hade blifvit beslutadt, att någon belåningsrätt i Banken för öfrige ej serskildt uppräknade Adier och Publike papper icke medgifves. Förstärkta Banco-Utshottets Memorial JV:o ^8. Nionde Voteringen: Den, som anser, att räntan i Handels-Disconten bÖ£ bestämmas till 5 procent, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer räntan att bestämmas till 6 procent, som kan åf Banco-Styrelsen nedsättas lill 5 procent, om så nödigt pröfvas. Denna votering utföll med 33 Ja och 86 Nej. Och som Nej vunnit, var beslutadt, att räntan i Handels-Disconten bestämmes till 6 procent, som kan af Banco-Styrelsen nedsättas till 5 procent, om så nödigt pröfvas. Tionde Voteringen: Den, som antager Banco-Utskottets af Vällofl. Borgareoch Hedervärda Bonde-Stånden bifallne redaction till a5 punkten i Utskottets under N:o 16 afgifne utlåtande, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, anses af Rikets Högloft.