Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Påhlman; Den aktning jag hyser för detta RiksStånd, och hvilken jag äfven är skyldig mig sjelf båda som Medlem deraf, och Mditaire, olägger mig, att i följd af hvad ert värd Talare tor en kort stund sedan yttrat, halva äran högtidligen försäkra, att den, som personligen vill afgöra något med mig, icke behöfver derom här göra anmälan, emedan jag både vet och skall iakttaga hvad hederns lagar bjuda. Friherre Wrangel: Med Herr Påhlman förenar jag mig till alla delar. Friherre Cederström, Jacob: Jag instämmer rtU Grefve voa Flåtens reservation, och anser Den 16 Junii é. m det fattade Beslutet vara stridande emot gäl^ lande Lag, samt icke kunna äga bestånd vid Domstolars pröfning af ämnet. Grefve von Rönn, Axel, samt Herrarne Flach, Eric, Silverstolpe, Johan David, och von Rock, Nils, förenade sig med Friherre Ceder-, ström. Friherre Åkerhjelm, Gurtaf Fredric, anmälde äfven till Protocollet sin reservation emot Ridi derskapets och Adelns beslut. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog, att Ridderskapet och Adeln måtte gilla, hvad Utskotten hemställt, rötande utbetalning förskottsvis för det löpande året af högst en tredjedel utaf årsanslaget, eller 100,000 Riksdaler, oagtadt revisionen för nästförutgående året ännu icke blifvit förrättad, jemte de af Utskotten dervid framstäldte vil-, kor och förbehåll, äfvensom rörande terminer.; ne, då ifrågavarande anticipationer å ej mindre 1819 än 1820, och de följande årens bygg» nadsbiträden finge uttagas och begagnas. Bifölls. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs och EkonomieUtskottets den 16 sistledne ?04 Den 16 Junti f. m.
II jag, att min sak ytterligare bestyrkes, och jag hoppas, att R. o. Ad. delar min åsigt, att Sveriges hufvudvägar böra dragas, på sätt jag npgifvit, i sträckning från Öster till Vester och från Söder till Norr, samt att dessa vägar icke böra utföras omedelbart af Staten, utan, så vidt möjligt är, genom medel, samlade af den enskilda företagsamheten, understödd af Statens garanti. Frih. Klinkowström, Rudolf Mauritz: Jag skall icke länge uplaga R. o. Ad:s tid med mitt yttrande i denna fråga; det är blott hågra aumärknrr utaf Gr. von Rosen och andra jernvägarues vänner på detta rum, sorn jag önskar bemöta, nemi. att det vore fördelaktigare för jernvägarne i fall anläggningen öfvertoges af enskilta bolag än att den besörjdes af Staten. När man skall hafva jernvägar i ett land -—■ och vi skola hafva det, då båda Statsmakterne äro derom ense och dylika anläggningar redan äro började -— tror jag det vara oundgängligen nödvändigt till förebyggande af framtida olägenheter, att dessa jernvägars anläggning, på sätt K. M:s Nådiga Propos. föreslår, öfvertages och utföres omedelbart af Staten, och att de utföras under de förhållanden och pä det sätt K. M. föreslagit, hvarigenom, enl. min öfvertygelse, mycket förebygges af det onda, som eljest kan upstä, då man, såsom vid sista Riksdagen, låter enskilda bolag öfvertaga jernvägarne, pcb Staten derföre skuldsätter sig genom att utgifva på utländska börser kurserade obligationer till större eller mindre belopp. Jag tror att om Staten bygger jernvägar på egen bekostnad, i den mån tillgångarne sådant medgifva, skall arbetet blifva icke blott på ett mera ordnadt sätt utfördt, utan äfven lika fort fulländadt, och pä grund af den erfarenhet, som inom vårt land finnes, om huru allmänna arbeten utföras antingen af entreprenörer för Statens räkning eller af Staten sjelf under dess egna kontroller, är jag fullkomligt förvissad derom, att arbetet i det sednare fallet blifver både bättre och varaktigare utfördt än i det förra.
I afseende derefter på de öfrige syner, värderingar, besigtningar och inventeringar m. m., för deltagande i hvilka Nämndemän, jemlikt Kungörelsen den 25 Januari 1842, äro berättigade till traktamente efter hvad dem i Expeditions-taxan för förrättningar hos enskilda bestås samt derjemte till ersättning för resekostnaden efter gällande Rese-reglemente, så framt sjelfva förrättningen samt resan till och från förrältningsstället inom Häradet eller tjenstgöringsorten tillsammans fordrat längre tid än en dag, så förekomme väl härvid, att genom Kongl. Kungörelsen den 51 Oktober 1851, angående ändringar i 1821 års Expeditions-taxa, Nämndemäns dagtraktamente för extra förrättningar redan förhöjts från 24 till 52 sk., hvarigenom alltså någon förbättring i aflöningsvilkor blifvit dem beredd; men då emedlertid Magistratspersoner och Borgare, hvilka för biträde vid syner och förrättningar för Kronans räkning, enligt äldre stadganden, endast när förrättningen påstått längre tid än en dag varit berättigade till traktamente, numera för sådant biträde, till följd af Kongl. Kungöreläen den 2 Maj 1849, få uppbära traktamente, ehvad förrättningen varar längre eller kortare tid, uti en eller flera dagar, anse Kollegierna det vara med rättvisa och billighet öfverensstämmande, att enahanda förmån äfven blefve Nämndemän tillerkänd.
Med förmälan, att å 8:de hufvud-titeln upptoges, bland utgifterne å den oindelda spanmålen, jemväl de för Mo, Björna och Gideå församlingar uppförda 3 ne prostetunnor, efter ett värde å 6 r:dr tunnan, men hvilkeu spanmålsqvantitet, med sitt förslagsvärde, 18 r.dr, redan förut vore bland den indelda spanmålen under berörde hufvud-titel afförd, hafva revisorerne å detta förhållande fästat uppmärksamhet, på det att, vid näst skeende Stats-Utskottets Utlåtande, l\’:o 206. 31 stats-reglering, dessa 3:ne tunnor malte observeras till afdrag vid utgifterne på den oindelda spantnålen. Som Utskottet, vid regleringen af utgifterne under ofvanberörde| hufvud-titel, förfarit i enlighet med revisorernes hemställan, lärer, i detta fall, någon vidare åtgärd ieke vara af nöden. § »7- (1847 års Rev. Ber. pag. 3o. Förkl. p. 285.) Revisorerne hafva anfört, hurusom Kongl. Maj:t, genom nådigt bref af den 8 Augusti 1844» anvisat dels 200 r:dr till arlvoden åt de tjenstemän inom Justitiae-revisions-expeditionen, hvilka varit tillkallade att biträda vid granskningen af fullmakterne för de tre ofrälse-ståndens ledamöter vid nästlid ne riksdag, dels 3o r:dr för den härvid använda uppassning, hvilken sammanlagda summa, 23o r:dr, borde af under hand varande medel utbetalas, emot framdeles åL Kongl, stats-kontoret anvisande ersättning af riksdagskostnads-medlen; och hade det synts revisorerne, som skulle det med berörde granskning förenade obetydliga arbete hafva kunnat utan serskild vedergällning fullgöras.
Denna » Kvinnornas bok » — hittills enastående i sitt slag i vårt land — skall helt visst bli en välkommen tillökning på bokhyllan i hvarje svenskt hem, där mödrar och döttrar älska den svenska diktens blommor. Vi ha sökt gifva ät samlingen en tilltalande typografisk utstyrsel, som ytterligare kommer att höjas genom sex charmanta helsidsplanscher af Jenny Nyström, af sedda att inleda hvar och en af de sex underafdelningarna, och hvilka planscher, tryckta på särskildt fint planschpapper, under sommarens lopp komma att medfölja något nummer af Idun. Redaktionen. * Blomsterkort » I " lsch! Blomsterkort! Låt mig bara slippa yJ höra talas om det skräpet! » Så utropar du kanske med en axelryckning och ögnar vidare i dagens nummer för att finna något, som mera intresserar dig. Ah, vänta litet! Låt mig säga dig några ord! —: Ingenting är skräp, då det kommer på sin rätta plats, » sade en gång en ädel man. Du har frågat i Idun, hvad du skulle göra med dina kort. Efter att ha fått svar, satte du upp dem i form af en solfjäder, men det blef i alla händelser » uppåt väggarna », och nu har du för länge sedan rifvit ned dem igen. Att du tröttnat på dessa minnen från dina högtidsdagar, tyckes mig bevisa, att du fått dem alla al^ personer, hvilka voro dig likgiltiga. Annars bruka väl dylika små tecken till vänlig hågkomst vara kära för den, som får dem, ja till och med de allra enklaste af dem, ty den tanken ligger så nära till hands: » hvad hon kunde, det gjorde hon. » Skicka nu ditt » kortskräp » till ett barnhem, det är något som jag länge varit betänkt på att råda dig till. Mer än ett par små ögon skola då komma att tindra af glädje vid genomseendet af samlingen — du minnes väl din egen barndom? — och om blott en liten stackare bland dem, som ej veta hvad löje vill säga, för en stund kunde glömma sina plågor — skulle icke den tanken vara dig ljuf? Jag håller gärna med dig om, att det funnits tider, då man kastat ut för mycket pengar på gratulationskort af alla slag. Men det var ju också frestande.
På detta sätt besparas ej allenast anläggningsoch underhållskostnad, utan jernvägarnes nytta sprides till flere delar af landet, hvarjemte stor fördel beredes, det allmänna genom ökad rörelse på stambanorna, Bibanorna äga fördenskull så stor vigt äfven för landet i sin helhet, att Kommittéen finner sig böra fästa särskild uppmärksamhet vid dermed gemenskap ägande förhållanden, så mycket hellre, som många förslag till dylika anläggningar redan blifvit framställda och flera efter hand otvifvelaktigt skola uppstå. Huruvida bibanorna komma att uppfylla sin bestämmelse, beror, likasom vid stambanorna, hufvudsakligen derpå, att rigtningen och byggnadssättet blifva ändamålsenliga. Hvad rigtningen i allmänhet beträffar, anser Kommittéen, att den i de flesta fäll icke bör bestämmas förr, än den hufvudeller stambana blifvit anlagd och för rörelsen upplåten, hvartill bibanorna skola utgöra affluenter, emedan den rigtning rörelsen tager sedan en stambana blifvit öppnad och den större eller mindre trafik, som från närbelägna lastplatser, städer, skogstrakter, bergslag, fabriksorter eller sädesbärande distrikter först då uppstår och söker sig väg till stambanan, gifva den säkraste ledning för omdömet om en bibanas tjenligaste sträckning. Dessutom uttalar sig det allmänna intresset i afseende på en bibana rigtigare och lifligare efter än före den stambanas öppnande, till hvilken bibanan skall ansluta sig. I öfverensstämmelse härmed böra bibanor i allmänhet endast anläggas i den ordning stambanorna hinna fulländas och på rörelsen utöfva något inflytande. I denna ordning växer ock det allmännas gagn af bibanornas anläggande, hvarföre de äfven då företrädesvis förtjena att af det allmänna understödjas. Då betydliga anslag tarfvas för de angelägnare stambanornas utförande, är det ock sannolikt, att medel till anläggning af bibanor för det närvarande svårligen kunna åstadkommas, såvida ej någon af dem skulle vara af redan insedd större vigt för det 6 42 allmänna. Sådana anläggningar kunna visserligen allenast genom lån mot låg ränta af staten understödjas, men äfven i denna form är det ett statens bidrag, som ej torde böra meddelas förr, än tillräckliga medel för stambanornas fullbordan blifvit afsatte.
Län väckt motion, angående tredje uppbudets meddelande å fastigheter, som äro intecknade för gäld tili allmänna cassör. S. D. Ånyo föredrogos Constitutions-Utskottets följande memorial, nemi.: N:o 39, i anledning af återremisser å memorialet N:o 24. Ståndet fann skäligt bifalla, hvad Utskottet i delta memorial föreslagit samt godkänna de framställde voterings-propositionerna. N:o 40, angående tvänne Stånds återremisser å memorialet N:o 25. r ] De i detta memorial framställde voterings-propositioner godkändes. N:o 41, angående en af Herr Roos j C. U._, anmäld anledning till anmärkning emot Stats-Rådet och f. d. Stats-Secreteraren Grip. Bifölls. S. D. Föredrogs ett från Höglofl. Ridderskapet och Adeln nu ankommet utdrag af dess Protocoll för denne dag, med inbjudning till Högvörd. PresteStåndet och Bonde-Ståndet att förena sig uti det af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet fattade beslut om förhöjning af lönerna för Hof-RättsRåden uti Rikets Hof-Rätter till 1,800 R:dr och för Assessorerne uti samma Hof-Rätter till 1,500 R:dr Banco årligen. Enär Ståndet, rörande detta ämne, redan fattat beslut och godkänt de derom framställde voterings-propositioner, fann Ståndet för sin del, alt å berörde inbjudning icke kunde liafvas afseende. Från Höglofl. Ridderskapet och Adei.n. S. D. f. m. Återremitterades Bancooch Lag-Utskottens, den 5 och 9 dennes, på bordet lagde Betänkande N:o 4, i anledning af väckta frågor, dels om upphäfvande af nu gällande stadgande, att 3:dje uppbudet icke må meddelas å i Banken pantsatt fastighet, förr än lånet blifvit slutbelaldt eller omsatt, dels ock om åläggande för Banken att till vederbörande domare årligen aflemna förteckningar på intecknade fordringar.
Gör man detta, så skulle jag tro, att skulderna under de sista åren ökat sig mera än kapitalbildningen, och det är just denna skuldsättning på enskilda händer, som jag anser oroande, i en tid då landets handelsförhållanden under en längre följd af år gestaltat sig så ofördelaktigt; man bör då ej undra öfver, att något hvar gör sig den frågan, när och huru skall detta slutas? Hr Finans-Ministern hade icke saknat anledning begagna detta tillfälle att lugna farhågorna genom något förklarande, när man kunde hoppas, att denna skuldsättning skall blifva stoppad; och jag är ölvertygad, att, om så skulle hafva skett, många betänkligheter blifvit undanröjda. Jag förnyar min anhållan om återremiss. Sedan öfverlägeningen härefter förklarats fulländad, begärde Hr von Koch ordet och yttrade: Jag afstår. Hr Gr. o. Landtm, förmälte, att Hr von Koch hade yrkat, att första punkten af Betänk:t och detsammas öfriga delar skulle Den 13 Maj f. m. 347 göras till föremål för två särskilda propos:r; till följd hvaraf och jemlikt stadgandet i 54:de §:n R. O., en sådan delning af propos:n komme att ega rum; samt att, hvad då först beträlTade Utsktts främst i Betänk:t sid. 46 afgifna hemställan, blifvit yrkadt dels bifall till densamma och dels återremiss deraf. Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Betänk:ts första punkt, hvartill svarades många nej, blandade med ja, och sedermera propos. på återremiss deraf, då svaren utföllo med många ja jemte åtskilliga nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Efter förmälan, att i afseende å Betänk:ts öfriga delar endast återremiss blifvit begärd, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. derå, hvartill svarades ja. Hr von Hofsten, Sten Erland:
Deputation den 21 Mars 1743. vff') SecretaRelation om förloppet af krigsärenderne sedan sista Riksdag, uppsatt på Kongl. Majrts Nådiga Befallning vid krigsExpedition i anledning af de ader, som till större delen i slutet af Julii månad innevarande år först blifvit densamma tillställde, justerad i Rådet den 20 Aug. 1742. gg) Relation öfver Campagnen i Finland, uppläst i Riksens Ständers Commission den 17 Febr. 1743. — af C. E. Lewenhaupt, (i original.) Ih/i) Ytterligare ett Band Protocoller, hällne inför Krigsråd i Finland. i5:o En Bundt, innehållande en mängd ProtocollsUtdrag, Memorialer, Bref och andra Handlingar. 16:0 EnBundtOriginalbref genomdragne jocli förseglade med Lewenhauptska vapnet. 17:0 2:ne Bundtar Journaler, hällne å ij>6 Den 19 Mars e. m. Örlogsskeppen under 1741 och 43 års krig', enligt serskildt bifogad Förteckning. 18:0 Acta, rörande Amiral Sjöstjernas sak, enligt derå upprättad Rotulus. 19:0 Utdrag af Commissionens Protocoller den 3o April och i5 Maj \r]44> förande dessa Handlingars deponerande. 20:0 Åtskilliga lösa Handlingar. Afskrift. Den i5 Maj \r)44 närvarande: af Ridderskapet: Herr HofRättsRådet Olivecrona. af PresteStåndet: Herr Biskopen Doctor Juslenius. af BorgareStåndet: Herr Rådman Schening. S. D. I anledning af Herrar Deputerades vid deras sista sammanvaro till Cancellisten Thomas Axel Perman gjorde antydan, gafs af honom tillkänna, det han för Kongl. StatsContoirets anordning af Kongl. RänteKammaren, utbekommit gg D. 4 ö.
Doctorer, Medicinaeeller Läkare, för inkomst af praktik, utom tjernsten, fyra procent, dock ej under R:dr IQ. -— Entreprenörer, Renhållningsoch Lyckltändnings-, i Fyra Classer: Bil. till Fiec.-Utskottets Betänkande, N:o 11. 15 Tredje Fjerde Femte Sjette Sjunde Åttonde Nionde Tredje Classen . . R:dr 5: — Fjerde d:o . • • . • • • — 2:— Factor er, vid Städernas bruk, mannfact ur ier, och hokt rycker ier, se Iiandelsexpediter. Fiskare, ehvad de äro Borgare eller ej, i Åtta Glassér: Första Classen: .. — Andra d:o . , — 15. — d:o .. — 12. — d:o .. — 10: i d:o -— 8: — d:o .. 5. d:o .. — 2: 24. d:o .. — 1: 12. d:o ~r32. Fruntimmer, som idka klädsöm med en eller flera medhjelperskor, erlägga hälften emot Handtverkare, § 10, och deras medhjelperskor hälften emot Handtverks-Gesäller. Fällskärsgesäller i Stockholm och Götheborg samt Första Classens Städer, se Ilandels-expediter. Försäljerskor, så kallade Brödjungfrur, samt alla öfriga personer af qvinnokönet, som föreslå försäljning i bodar eller på näringsställen för andras räkning, i Fyra Glassér: Första Classen Andra Tredje Fjerde Gesäller. Gouvernante!' och Jnformations-frunlimmer i privata hus . Fruntimmer, som hemma hos sig hålla Pensions-Inrätlningai betala i sådan egenskap ingen afgift efter denna Artikel. Gästgifvare, lika som på landet, § 27. Hampvräkare ...
Böcker, b e k a n d e den manskliga odlingens d s omniden, se dagen hvnrje vecka, ja - snart sagdt - hvarje dag, och icke blott nya arbeten tryckas och lisas, utan äfven godtköpsupplagor af den äldre, .viirdefulla litteraturen utsläppas i bokmarknaden till fabelaktigt billiga priser. Det vore önskvardt att våra ungs svenskor, som öda s i mycken tid p&amp; %missromanerna », visste om huru lätt de skulle kunna förskaffa sig en liten boksamling, hvars innehåll ej vore ' värdelöst samma stund boken är utlast, utan till hvilken de kunde iterkomma som tiil kgra vänner, eller, för att citera Ruskins bevingade ord: %listen to the very best men in their very best moments. D För nå ra år sedan började J a s ~ ~ 1 S7L.01sq 7~ utgifvaiidet 6, af engelska och amerikanska skalder uti en serie kallad &gt;The terbu bur^-poets s till en shiliing (9 0 öre) för hvarjc volym, prydligt bunden och i typografiskt afseeiide ekt litet mästerstycke; .Hvmje del innehåller därjämte en särdeles upplysande och intressant karakteristik ' af den ifrågavarande skalden med en öfversikt af hans arbeten, hvarigenom ju ganska goda lrunskaper i engelska litteiaturhist orien äf ven kunna f örvärfvas till ~Ixilligt pris,. Början gjordes med Goleridge, hvarefter följa Shelley, Longfellow, Blake, Poe, Campbell, Wordsworth, Burns m. fl. m. fl. a n n u en rone-shilling-serier af stort varde ar den af Jolm ilfo~lei~ (den numera så ryktbare liberale politikern) utgifna .English men of Lettersa, hvarvid de mest framstiiende förmågor medverkat. För hvar och enq som ar intresserad af att följa den manskliga utvecklingens stora böljeslag, kan ingenting vara mera upplysa~de om denna utvecklings verksammaste. faktorer an studiet af dessa stormäns lifsgärning.
Först sedan vi kommit derhän, att lumpor med omtanka samlas i alla hushåll för att sedermera utbjudas till försäljning på marknaderna, torde kringresande lumpsamlare blifva öfverflödiga; ty att hålla särskilda commissionärer i hvarje socken leder icke tilländamålet och skulle för pappersbruksidkarne blifva omöjligt i anseende till de provisioneloch förskott, som hvar och en af deni skulle fordra. Hr Tham, Wolrath: Jag förenar mig i allo med Frih. Cederström, sedan jag med glädje hört, att fråga om en ny näringsstadga vid denna riksdag blifvit väckt. Jag kände icke förut, att så var; ty då hade jag genast vid tiiscussionens början begärt ordet föratt yrka återremiss, hvarom jag nu instämmer med dem, sorn redan framställt denna begäran. Hr von Troil: Sedan en talare nu uppstigit och gjort anmärkning emot Utskrns behandling af en annan fråga, der Utskrn afstyrkt en väckt motion, inser äfven jag, att skäl för återremiss finnas, och anhåller blott, att mina skäl för afslag på Utskrns tillstyrkan i örte punkten få åtfölja ålerremissen. Lagoch Oecon.Utskrns utlåt, Nro 8 återremitterades. Oecon.Utskrs d. 7 dennes f, m, på bordet lagda betänk. Nro 93, i anledn. af väckt fråga om upphäfvande af dubbla tjenstårsberäkningen vid befordringar till ecclesiastika embeten och tjensler, blef vid förnyad föredragning ånyo be - 35G Den >4 Juli. gärdt på bordet af Frihjna Palmstjerna, Carl Otto, oell Cederström, Jac., samt Hr Thapi, Wolrath.
Riksmynt. R:dr sk. r:st. R:dr öre Tobak: v oarbetad, Blad och Stjelk 1 Skålp. — 6 4,80 — 20 arbetad etc. Tråd: Guldoch Silfver1 Ort. — 3 10,08 — 12 Jernetc. ‘ Kopparoch annan ej specificerad metall-, förgyld eller försilfrad 1 Skålp. — 40 — 1 23 andra slag 1 Skålp. — 6 4,80 20 Bomullsetc. Ur: Urfoder etc. Lösa eller oinfattade urverk eller delar af ur, ej specificerade 1 Skålp. 2 3 — Väfnader: Helsiden: Felb och Plys ^ . 1 Skålp. 1 1 30 Sammet etc. Halfsiden: Felb och Plys 1 Skålp. 1 . 1 50 andra slag etc. Utförselstull. Tarif för Utförsels-tullen. Trävaror: Furu och Grantimmer af mindre än 10 tums diameter i lilländan äfvensom Master, Bogspröt, Spiror och Telegrafstolpar, samt Pumpträd oborrade . 1 Stycke. — 6 4,80 — 20 Läckter, huggne eller täljde ... Kongl. Maj-.ts Nåd. Prop. M SI. <) Underrättelse!* om hvad vid taxans verkställighet iakttagas bor. §§ 1 och 2. Lika med Kommitterades förslag. § 3. Lika med nu gällande § 3. s4- Lastpenningar till Kongl. Maj:t och Kronan utgöras af Svenska fartyg med fyratio öre och af fremmande fartyg, då annorlunda icke är öfverenskommet, med En Riksdaler tjugu öre för hvarje läst, beräknad etc. (lika med nu gällande § 4). §§ 3, 6, 7, 8 och 9.
Det är frän desia principer jag utgär, dä jag ännu en gäng förklarar, at jag anser ingen tväda, utan en wäl uträknad nytta ligga i antagandet af en ckorps, som med sin samlade uplysning sinae yttra sig öfwer de ämnen en Swensk bör äga kärast, sina Lagar, och grunderna hwarpä de stä; och at, utan denna ck'c>rxs's antagan. 5^8 Den 2 Imrik. de, tror jag den Lonsigmitton wär walmening nu gär at för Nationen framlägga, i en högst märklig morr stal sakna det främsta stöd för atta Lonsrirmioneii werlden, och alldeles nödvändigt för den, som hasten inom Lwä weckor alstrat, den mägtiga o^inion^ns. För öfrigt får jag tillägga, at en wisierligen wigtig nytta wid hwarje inträffande Riksmöte bör härflyta deraf, at denna ^<2rps's genom tryck allmängjorda krorocollei redan förberedt bade saker och sinnen.. Wi hafwe nogsamt erfarit wid denna Riksdag, och kanske förnämligast i det ämne, som utgjort detta Utstötts syrsättning, Hwad det wtl säga at likasom kastas up rrti en mängd af angelägenheter/ vch angelägenheter som fordra mängfaldig äemil» utan at någonting förut legat bcredt til wärk besinnande: ty twä etter tre Lonstituuoner framställda til war jämförelse, kunna ej kallas et beredt arbete: de äro ej annat än förslag: hade wi derwid baft bifogade et wifit antal kloke mäns anmärkningar och sammanbällning af det hela, utan att twifwel hade hwar och en af o§ mycket mindre ofta behöft tweka och famla, för at finna hwad wär gemensamma wilja äsyftat.