Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottets beslut, att, i följd af återremissen, nu uppskjuta med definitivt detailleradt Förslag, till Rikets Ständer, angående Bankens organisation i det hela, intill dess följderna af de betydliga förändringar, Banken den senare tiden undergått, hinna utveckla sig, äfven i afseende på göromålens gång, och deraf följande behof af Embetsmanna-personal, och att emedlertid öfverlemna detta, på sätt Betänkandet nu innehåller, åt Fullmägliges nitfulla omtanka, anser jag äfven intet hinder vara, att det oaktadt bestämma hufvudgrunderna förden liva organisationen; men har deremot icke kunnat förena mig om den vigtiga och efter min tanka på Bankens säkerhet ingripande förändring i under-styrelsen, som nu föreslås i enlighet med tvänne Commissariers ‘ och Pluralitelens af Herrar Fullmägtiges Utlåtande, då resultatet deraf, efter min åsigt, blifver, alt det collectiva ansvar, för vården af Bankens redbarheter samt göromålens ordentliga gång, som nu åligger Bankens Commissarie)', en för alla och alla för en, i sjelfva verket öfverflytlas på Hrr Fullmägtige, såsom följd af deras rättighet att omedelbart tillsätta de ansvarige Cheferne, ehuru Fullmäglige hvarken lära kunna åtaga sig, eller åläggas, någon daglig eller beständigt verksam tillsyn, öfver göromålens gång, än mindre öfver redbarheterne. Jag har dervid icke förbisett, att man nu vill söka bibehålla samma ansvar för de tillförordnade Cheferne och deras underordnade, men tror mig ha mer än en anledning Lill den öfvertygelse, att, i händelse det nu föreslagna ansvaret någon gång skulle behöfva tillämpas, på samma sätt sorn hittills verkligen vid ett eller annat tillfälle inträffat, man då skall finna, alt det endast slår på papperet som collectivt, men deremot just i följd deraf, alt tillsättningen af Personen icke berott på dem, som med honom skola anses dela ansvaret, aldrig kommer att leda lill någon ansvars-påföljd, 12 BancoU:skottets Utlåtande K:o 73. för någon annan än den, som kan befinnas till händelsen vållande, och ersättningen således ej sträcka sig öfver tillgångarne bos samma person.
Ett annat, ehuru mera oegentligt, exempel har blifvit anfördt af Frih. Cederström. Detta exempel kommer dock, som jag tror, att af Frih. Leuhusen bemötas dermed, att nämnda angelägenhet innefattas uti det i 4 mom:t förekommande stadgandet: »hvad i öfrigt till R. o. Ad:s gemensamma angelägenheter är att hänföra.» Jag förenar mig fortfarande uti den af Gr. Björnstjerna gjorda anhållan, att det i ingressen förekommande ordet »allenast» måtte derifrån utgå. Frih. Lenhusen: 1 anledning af Frih. Cederströms an märkning, att val af Riddarh.-Direkt, icke finnes i denna § särskildt omnämndt, får jag fästa uppmärksamheten derpå, att i denna § endast är fråga om de ämnen, hvarom på mötena må öfverläggas och beslutas, men ej om några val. Derom handla andra §§ i förslaget; och hvad val af Riddarh.-Direkt. beträffar, igenfinnes föreskriften derom i §:n. Hvad åter beträffar det af Frih. Klinckowström sednast algifna yttrande, så är det visserligen sannt, att i tillägget till 37 §-.n R. F. icke står: »för att allenast om sina gemensamma angelägenheter besluta», men der behöfs ej ordet »allenast», emedan der icke är fråga om andra angelägenheter än de för R. o. Ad. gemensamma. Häraf är det således, åtminstone för mig, klart, att R. o. Ad. ej eger befogenhet att under helgd af Riddarh.-Ordmn göra andra angelägenheter till föremål för öfverläggningar å Adelsmötena än sådane, som äro R o. Ad. i 154 Jieu 11 April f. in. grundlagarna rnedgifna. Jagyrkar fortfarande bifall till Utskits förslag. Gr. Björnstjerna: Det skulle i min tanke vara ett högst ovanligt sätt att gå tillväga, om R. o. Ad. nu genom insättande af ordet »allenast», hvilket på intet sätt är al behofvet påkalladt, skulle för en framtid binda sina händer och beröfva sig en rättighet, som tillkommer hvarje annan korporation.
Sedermera föredrogos till bordläggning ncdannämndc mern., utlåt, och betänk., nemi. från Banco-Utskottet: N:o 61, med förslag lill åtskilliga förändrade föreskrifter j l:sta art. af nu gällande bancoreglemente; N:o 62, med förslag lill åtskilliga förändrade föreskrifter i 3:dje art. af nu gällande bancoreglemente; N:o 63, med förslag till åtskilliga förändrade föreskrifter i 7:de art. af nu gällande bancoreglemente; Lag-Utskottet: N:o 109, i anledn. af gjorde anmärkmr vid Ctsk:s betänk. N:o 82, öfver väckte motioner om förändring af lagens stadgande rör:de teslamentsfriheten och gåfva med varm hand; N:o 110, i anledn. af väckt motion rör:de omarbetning af K. förklaringen d. 14 Maj 1805, ang:de lagens riitta förstånd och tillämpning i mål, som röra klander å fast egendom samt hvad ytterligare vid lagfarts beviljande bör iakttagas; N:o lil, i anledn. af skedd återremiss af Utsk.-s betänk. N:o 54, öfver väckta motioner om dels upphäfvande af lagens ]>en 13 Maj. stadgande ang:de summa apellabilis, dels ock nedsättning af det belopp, hvartill densamma är bestämd vid rädstufvurälten i staden Fahlun; N:o 112, i anledn. af återremiss utaf Utsk:s betänk. N:o 94, öfver väckt motion om förändring af sättet för utmätt fa stighets försäljning; N:o 114, i anledn. af väckt motion om förändrade föreskrifter i afseende på kungörelsers publicerande i kyrkorne; N:o 115, i anledn. af väckt motion om förklaring af 9 eap. 1 § Ärfdab:n , i fråga om sältet för bouppteckningars upp rättande ; N:o 116, med förslag till sammanjemkning af de inom RiksSt:n fattade skiljaktiga beslut, vid förehafvande af Ulsk:s utlåt. N:o 95, i anledn. af gjorde anmärkn:r vid Utsk:s betänk.
Ridder kapel och Adeln. S. D. Föredrogs ånyo och afslogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets åen 28 sistl. Januari och 8 dennes på hordet lagda Belänkanden: N:o 22, i anledning af väckt motion om förtydligande af 5 8 uti Kongl. Majrts Nådiga förordning om sockenstämmor i Riket den 29 Augusti 1843. S. D. Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch Ehonomt-Utskoltets den 28 sistl. Januari och 8 dennes på bnidet lagda Betänkande: N:o 24, i anledning af vackt motion, om upphörande af mälare-pennlngar för stenkol, stenkols-stybb och coakes, som till Riket intöras. 128 Prot.-Utdrag den 18 Februari 1854. S. D. Föredrogos ånyo och afslogos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnde den 4 och 8 dennes på bordet lagda Betänkanden: Nto 27, i anledning af väckte motioner om ändring i sättet för folkskole-afgiften* öfverlemnande till vederbörande skolstyrelser; och Nto 36, i anledning af väckte motioner, angående återupplifvande af de tillsvidare inställde författningarne om stapelstädernas handlandes och skeppsredares skyldighet att årligen införa vissa saltbelopp och hålla ständiga saltupplag. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottet* nedannamnde den 4 och 8 dennes på bordet lagda betänkanden: Nto 28, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl.
Bro till räck 1 i ge till räntan, och 0111 då medel-coursell blefve 3 Rrdr, så vöre 66,666 Rrdr Bro tiilräckelige till både ränta och i prCrls årlig amortissements-fond. Då behöfde vi ej kasta oss in i en principe, sorn vi vid denna Riksdag sjelfve ogillat. Jag anhåller på dessa skäl om återremiss. Herr von Hohenhausen, Michael: Af Herr Rosenblad har blifvit anfördt, att det var oförväntadt, att vid denna Riksdag åter ett system skulle vidtagas, sorn nöden 1809 tvang oss att begagna, nemligen att Utgifva sedlar utan valuta, men med en småningom ingående amortissements-fond. Jag skulle hafva varit af samma tanka, otti vi icke redan hade fortgått på denna vägj ty de beslutade 3 prCrts-scdlarne äro ej annat Sk Den 22 November e. m; 44g an nya sedlar , och de 3 prC:t de Lära, äro blott ett kostsamt chartek satte för alt inbilla folk ait de äro Stats-Gbiigationer. Jag skulle ej eiler Lafva instämt i detta nuvarande förslag, örn jag icke ansåg förmånligt för Banken att återfå dess utlånla silfverfond. Sedan Riksens Ständer nu bestämt coursen , så att den icke kan falla lägre an till 120 skillingar, så är det otioligt, att silfret kunde någonsin på annat sätt återgäldas Banken, när det ej är uttagit med direct förbindelse, att återbetala det i silfver. Således tror jag att Riksens Ständer bandia klokt för Banken, då de handla så, att Banken kan återfå sin silfver-fond. Att åter utlaga nya summor al sijfver.-fonden sorn det i en reservation blifvit föreslagit, strider alldeles emot mitt sätt att se, och jag förmodar uet cj lär finna några försvarare. Det vore, att till den förr utgifna summan af piastrar, lägga en ny och blott hafva sedlar, alt » i deras ställe beräkna. Jag anser således Utskottens förslag vara det fördelaktigaste, och tillstyrker det.
N:o 108, i anledn. af väckt motion om uphäfvande af förbudet mot skådespels upförande i en del städer under vissa tider af året; N:o 109, i anledn. af väckt motion i fråga om ändring af 19 §:n i LandtmäteriTaxan; Nio 110, i anledn. af väckt motion i fråga om rättighet att skatteköpa de domkyrkan i Lund tillhöriga hemman; N:o lil, i anledn. af väckt motion i fråga om skyldighet för egare af frälseränta att mot lösen afstå dispositionsrätten till ekeskog; Nio 112, i anledn. af väckt motion om uphörande af klockares skyldighet att fortskaffa domkapitlens och kyrkoherdarnes embetsbref samt öfverflyttande af detta åliggande på allmänna postverket; N:o 113, i anledn. af väckt motion ora befrielse från roteringsskyldigheten för åtskilliga fiskelägen inom Norrvikens fögderi nf Götheborgs och Bohus län; N:o 114, i anledn. af väckt motion om allmogens i Garpenbergs socken befrielse från skyldighet att utgöra tjenstbarheter åt Garpenbergs bruk, samt uphörande af socknen^ roteringsfrihet; samt N:o 115, i atdedn. af väckt motion om anläggning af en elektrisk telegraf-linea från Oregrund till Gefle eller annan lämplig förbindningspunkt på den närmast gående telegral-linien. Föredrogs Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ts den 3 0 sisth Juni bordlagde Utlåt. N:ö 116, i anledn. af RiksStåndens beslut öfver Betänkit N:o 25, ang:de befrielse för rikets stapelstäder från åliggandet att årligen införa och på ständigt uplag hålla vissa qvantiteter Salt. Gr. Lagerbjelke': Deruti har Utsk:t ofelbart rätt, att det genom R. St.:rs beslut är afgjordt, att frågan om salt uplags försvinnande i sin helhet skall förfalla; men deremot är det ingalunda gifvet, att alla 4 Stånden bifallit en del af frågan.
Önskar derföre att de måtte beskattas rätt dugtigt, på det att missbruket så litet som möjligt må komma i fråga. Olämpligheten af alt sätta huspredikanter i likhet med informatorer, torde man finna deraf, alt informalorerne äro lärare för herremannens barn, men huspredikanterne måste i christendomen vara lärare för herr’n sjelf. Det är således väl skäligt, att han betalar mera för sin egen än för barnens lärare. Frih. Cederström: Såvida en särskild bevilln. bestämmes för de huspredikanter, som kallas af R. o. Ad , vill jag ej sätta mig emot hvad Utsk. har föreslagit; men då stora bruk och inrättningar på landet, som äfven kalla sådana predikanter, ofta äro uti ett verkligt behof deraf, så skulle en så stor afgift som 33 r:dr 16 sk. blifva ett hinder att få delta behof uppfyldt, hvilket för dem vore kännbart, då de för det mesta äga en ansenlig arbetspersonal, hvilken eljest mäste färdas till en aflägsen kyrka och derföre sällan kom i tillfälle att få höra Guds ord. Om man vill göra undantag för de huspredikanter, som kallas af R. o. Ad., så må det så vara; men att de som kallas af bruk och dylika inrättningar skulle erlägga en sådan afgift, det tror jag ej vore lämpligt. Hr Ribbing: Jag vet ej hvad som kan hindra en bruksidkare, mer än hvar och en annan, att gå till kyrkan, och kan derföre ej inse, att ett hink, mer än något annat ställe, är i behof af egen predikant. Frih. Ridderstolpe, Fredr.: Brukspredikanterne kunna ingalunda komma under samma cathegori som huspredikanter, emedan, såsom ganska riktigt anmärkt är, det är en rättighet för R. o. Ad. att kalla huspredikanter och en skyldighet för consistorium att honom missivera. Det missbruk, som derigenom uppkommer, bör molas genom den bär föreslagna afgiften af 33 r:dr 16 sk. b:co.
Statsutskottet gjorde &amp; tskilliga ändringar i regeringens förslag, dels nedsattes det begärda txnslaget med 50,000 lur., från 250,000 Irr. till 200,000] w., hvillret skulle utg % till högre fliclrslrolor och såclana snmsl~olor med minst fem klasser, som äro upprättade på orter, där edmärma laroverk för gossar icke finnas, dels hade upp. stiillts det villkor för statsanslags erhållande, att Jrommunen eller enskilda donatorer till skolan l&amp;mna bidrag, hvars viirde för år riilmadt. uppgh till minst samma belopp som statsunderstödet. Högsta statsiinderstöd, som skulle få utgå till skola, vore enligt statsutskottets iitlåtancle 3,000 kr., dock för skola, som meddelade undervisning i huslig ekonomi, kunde tilliiggas ett särskildt belopp af bögst 500 h. Af ansl&lt;aget ilrulle äfven, som regeringen föreslagit, utgå ett årligt bich-ng till pensionsjmiittningon för l&amp;rarinnor vid Sveriges högre skolor för Iwinlig ungdom, motsvarande högst 10 kr. för hvar och e n af de delagme, som ei: l %gga &amp; safgift. De begge lramrarna antogo statsutslrottets förslag i dessa punkter. Debatten i kamrarna var ganska k g, men rörde mest detnljfragor; i hnfondfr&amp;gti; n - att staten är skyldig att göra mer iin * hittills för ilet. kvinliga slaktets ' inppfostran - tycktes man i allininhet vara ense;. och ' n&amp;gra talare beklqacle, att icke statsutskottet bibehalit det af regeringen begkda högrh anslaget.
Föredrogs a nyo och återremitterades Bevillnings-Utskottets Betänkande, iN:o 38, med förslag lili forändringar i 3;dje och 4:de Artiklarne af Bevillnings-Förordningen. Från Vä 110 flig e BoiiGAnE-SxiwnET. S. D. Vid förnyad föredragning af Kongl. Majrls Nådiga Proposition tilf B.ikets Ständer, af den ap sistlidne November, angående låne-anslag till återuppbyggande af staden Wenersborg, blef samma Kongl. Proposition till Stats-Utskottet remitterad. S. D. Föredrogs å nyo Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 4°> i anledning af inom Högloflige Bidderskapet och Adeln samt Välloflige Borgare-Ståndet gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 23, angående stämpling af spelkort: Ståndet lät bero vid Utskottets hemstäl lan, pag. 4> alt det må förblifva vid hvad Öfver-Ståthållare-Embetets Kungörelse af den 8 Jan. 1816 föreskrifver, om stämpling å Stora Barnhuset af alla de spelkort, sorn i hufvudstaden till stämpling förekomma; i öfrigt gillades Betänkandet N:o 23, n ed förändringar och tillägg, enligt Utlåtandet N:o 4o* S. D. Föredrogos å nyo Bevillnings-Utskottets Betänkanden: N:o $1, i anledning af motion, angående lindring i Bevillningen för invånarne i staden Wenersborg, bifölls; och N:o fö, i anledning af väckt fråga, om enahanda ansvar å Taxeringsman i städerne för uteblifvande från Taxerings-förrättningarne, som, i afseende på Taxerings-Comiteerne på landet, Fan blifva stadgadt, bifölls. S. D.
Utskottet, som uti förutnämnda betänkande yttrat den åsigt, att embeteoch tjenstemännens löner i de fall, der ej genom ifrågaställd organisation eller andra omständigheter hinder derför möta, borde af Rikets Ständer definitivt fast ställas, får i öfverensstämmelse härmed, och enär Utskottet, i fråga om de under denna hufvudtitel lydande embetsverk och stater, anser nyss antydda förhållande ega rum endast för Krigs-hof-rätten och Fång vårds-styrelsen, hemställa, det Rikets Ständer måtte förklara, att de aflönings-anslag, som vid innevarande riksmöte blifva beviljade för Departe ments-chefen, Justitie-stats-expeditionen, Högsta Domstolen, Justitie-kanslers-expeditionen, Justitie-Revisions-expeditionen, Svea Hof-rätt, Götha Hof-rätt samt Hof-rätten öfver Skåne och Blekinge mod de under Hof-rätterna lydande Justitiestater skola på ordinarie stat definitivt uppförasmed Kongl. Majit medgifven rättighet, att tillsvidare förordna om sådane tillfälliga jemkningar i aflönings-anslagen för Svea och Götha Hof-rätter, som af ofvanberörde anledningar finnas af behofvet påkallade. För tillfälliga behof under denna hufvudtitel hafva framställningar skett i nedannämndo hänseenden i 9:o.
Med undantag af Jönköping, hade, enligt motionärens uppgift, Wadstena genom cholera-farsoten lidit mest af alla orter i Riket. De kostnader, sistnämnde stad, i följd al farsoten, fått vidkännas, öfverstego vida omförmälde lånesumrna, helst endast underhållandet af de aflidnes efterlemnade barn, vid sistlidet års slut, för staden medfört en utgift af mer än 1,700 R:dr. Dessutom hade, efter choleran, medellösheten bland den arbetande classen inom staden tilltagit i den grad, att underhållskostnaden för de äldre personer, sorn varit nödsakade anlita fattiganstalter-' ne, för närvarande uppgick till dubbla beloppet af hvad samma kostnad år i834 utgjorde. Jemte detta memorial, har Stats-Ulskottet från bemälde Riks-StåncL fått emottaga de, i anledning deraf, afgrfne yttranden utaf Herrar Lagerc/vist, Ekholm, Rydin, Nordvall, Höök och Pettersson, hvilka trenne sistnämnde afstyrkt den sålunda framställda anhållan; äfvensom till Utskottet blifvit öfverlemnadt ett ytterligare anförande i samma ämne af Herr Wallander.
Föredrogos § nyo och gillades följande StatsUtskottets den 27 s stlidne Junii och den 8 dennes afgifne, samt den 28 sistlidne Junii och den 14 dennes eftermiddagarne, på bordet 'lagde Utlåtanden : ■ N:o 591, I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte betänkande öfver RiksStatens Fj.rde Hufvud Tittel. N:o 255, 1 anledning af Kongl. Maj ts Nådiga Proposition om StatsWerkets tillstånd och behof, i hvad den angår RiksStatens Femte HufvudTittel , samt N;o *92 på grund af de vid berörde Utlåtande giorde anmärkningar. N:o 258, Angående StatsRegleringen under RiktStatens 8 HufvudTittel, för Allmänna och extre Utgifter; samt N;o 595, i anledning af de vid berörde Utlåtande gjorde anmärkningar. N:o 259, Angående 9 HufvudTittelns anslagssumma; samt N:o 591 i anledning af 798 Fröt. Uldr, d. 27 Äng. x8-3• de vid samma Utlåtande gjorde anmärkningar. S. D, f. m. Föredrogs å nyo StatsUtskottets ej mindre den 27 sistlidne Junii under N:o 260 afgifne, och följande dagen på bordet lagdet Betänkande, angående reglering af Allmänna IndragningsStaten , än ock den 8 dennes under N:o 595 meddeldte samt den 14 derpå följde e. m. på bordet lagde Utlåtande öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar , och fann Ridderskappet och Adeln för godt, att, endast med undantag af Utskottets hemställan att den med 550 Rd.
Deliberanonen redan är börjad, mä saken afgöras genom bifall eller afflag innan Ridderfkapet och Adeln ätstiljes. 40. tz. Zerr Kot^lieb. r:sta Puncken: till winnande af bättre mening kunde orden att der mgä; gtdje puncter: af samma skäl och såsom öfwerflödige kunde orden: Der säsom (Ordförande uteslutas. Efter ordet att, borde fanste tilläggas: med iakttagande af hwad 42 H stadgar; Ztste puncten mäste wäl redigeras i enlighet med 42 § i RiksdagsOrdningen. Någon olikhet med denna grundlag bör med största noggranhet undwikaö. Herr 622 Dm n November. Herr i^orckenllolxe: Ridderstapet och Adel» täcktes Mäta mig att här göra en anmärkning för framtiden, i anledning af aldre händel jer och farhåga för hwad som wid 1789 ärs Riksdag inträffade. Dek wore önsteligt att LandiMarstalken ej mätte kunna bestämma hwad som hörer kill en fräga eller ej. Det tredje Momentet torde något litet lunna ändras sä nemligen, att detta äfwen kunde tillhöra Ridderstapet och Adeln a t beoömma: Wi böra icke förgäta huru instängda wära tankar eller uttryck och Beslut under förra regeringen warit. « 41. §. Zerr k^oröenstolxo: Det bör determineras huru wro Rcksdagenö början skall förhällas om m Friherre eller Adelsman genom bekommen fullmagt sutte kill exempel för äldste G.efliga Familier,. Ehuru denna harmvnie hitintills icke warit mellan äldre och yngre Familier, är den dock åke förmoda och kanske att hoppas. Skall i ett sädant fall denna Fullmagtig föra ordet i LandtMarskalkens främvaro, eller stall den äldste narwarande Grefwen göra der? Zerr kotbliek erindrade, att derom redan förut e
Ständer dessa förhållanden och redan vid innevarande riksdag äska en nödig förhöjning i de å Riksstatens Första Hufvudtilel anvisade medel för Kongl. Maj:ts hofhållning. — I sådant afseende, och då utredt blifvit, att de brister, som för hofförvaltningen uppkommit, icke blott efter E. K. Maj.ts thronbestigning, utan äfven under det föregående, nära tvååriga regentskapet, kunde med säkerhet liqvideras samt inkomster och utgifter åter bringas till jemnvigt genom beredande af en särskild årstillgång af 250,000 R:dr från och med innevarande år till slutet af nästa statsregleringsperiod, har E. K. Maj:t i nåder äskat, att, jemte de anslag under Första Hufvudtiteln, hvilka i den nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof blifvit upptagna, ett särskildt fvllnadsanslag af Tvåhundra femtio tusen R:dr R:mt för hvarje af åren 1863 —1866 måtte till Kongl. Maj:ts hofhållning anvisas, att af Riksgälds-kontoret utbetalas vid slutet af hvartdera årets första qvartal. Vid pröfning af denna fråga hafva Rikets Ständer af det vid den nådiga Propositionen fogade Statsråds-protokoll bland annat inhemtat, att de lid efter annan uppkomna bristerna i den för Kongl. Maj:ts hofhållning anvisade anslagssumma utgöra tillsammans omkring 800,000 R:dr samt alt det visserligen ansetts fördelaktigast, att omförmälda brist blefve, så fort som möjligt, godtgjord, men att, med afseende derå, alt man befarat det svårigheter möjligen kunde möta för licjvidéns verkställande på en gång, summan blifvit föreslagen att utbetalas under den tidrymd, som i E. K. Maj.ts nådiga Proposition blifvit uppgifven.
Sandelin; 9:o Angående eftergift, till förmån för Trelleborgs fattigvård af ett kronan tillfallet dana-arf efter aflidne Postmästaren A. Wallvik; fO:o Angående eftergift, till förmån för Sallerups församlings fattigvård, af kronans rätt till ett efter aflidne husmannen Nils Hansson Modig fallet dana-arf: ll:o 1 fråga om ersättning till Handelsoch Sjöfarts-fonden för förskjutna medel tili siafvarnes friköpande å S:t Barthelemy: 12:o I fråga om upphörande af s. k. Vacansoch Förslags-Liggetids samt Begrafningshjelps besparingar, samt om årliga anslag till vederbörande pensions-kassor, såsom ersättning för de inkomster, dessa Kassor af nämnda besparingar åtnjuta; 13:o Angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missväxt år m. m.; 14:o Angående åtgärder för uppförande af en byggnad emellan Carl XIll:s torg och operahuset i Stockholm; och 15:o Angående anslag lill beredande af rättelse uti beräknandet af Salpeterhjel pen inom provinserna Småland och Öland. S. D. Remitterades till Stats-utskottet: l;o Herr von Troils, Samuel Gustaf, denna dag väckta motion, angående riksdagskostnadernas bestridande direkte af Riksgälds-kontoret; och 2:o Densammes denna dag väckta motion angående ersättning för Hr Landtmar skalkens och Hrr Talmäns riksdagskostnader. Prot.-Utdrag den 4 December 18-50. 11 S. D. Föredrogs och remilterades till Lag-utskottet Rikets Ständers Justitie-Ombudsrnans den 15 sisth November afgifna berättelse till innevarande riksdag.