Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det återstår således blött fråga om att kunna stadga hvad som i möjligaste måtto utestänger missbruken, och så vidt ske kan, ställer så till att de minst äga rum. Jag tror alt, såsom lagarna nu äro, lemna de rum för det missbruk, alt man alldeles icke lagfar med den egendom man köpt, och det händer ganska ofta att flere personer vid samma ting anmäla sig att få lagfart på en egendorn, som af dem blifvit öfverlåten från den ena till deli andra. De nödgas då för tillfället upprätta köpeafliandlingar, på del den siste köparen må kunna få lagfart. Det är sådana oredor, åtföljda af tvister samt oförmåga stundom hos den ena och andra att ens betala sjelfva kartan å köpebrefvet, som ägt rum under nuvar. förhållande, och det är till förekommande deraf, som dessa lagbud uti nya lagförslaget blifvit intagna och nu af LagUtsk. till Ständerues bepröfvnnde öfverlemnade. Jag tror de innefatta en stor förbättring i nuvar. stadganden och får derföre för min det tillstyrka antagande deraf. Hr Printzensköld: Hr Cederschjöld har i anleda, af mitt anförande behagat yttra, att iian ej kunde föreställa sig att någon vore så narraktig, att han ingick i en köpeafhandling, som innefattade sådana villkor, hvarigenom lian Den 15 Å u g ti s t i e. m. hindrades alt erhålla lagfart.
N:o 2b. Sora, enligt gällande föreskrifter, Kreditiverne skulle, både vid Diskontverket i Stockholm och Låne-kontoret i Göteborg, vara inbetaldta å den sista December 1850, har Utskottet, för att lenina en öfversigt luiru Kreditiven Varit begagnade, upptagit förhållandet i nedanstående tidpunkter: Förlag tiil Kassa-kreditiv. Beloppet af beviljade kreditiv. Af det beviljade kreditivet bl. begajrnadt.' o o Handelsoch Närings-Diskonlen i Stockholm: Den 2 Mars 1850 . För att bereda Rikets höglofl. Ständer tillfälle att bedöma, huruvida de vid 'sednaste riksdag bestämda Laneoch Kreditiv-förlag äro för de afsedda ändamålen tillräckliga, har Utskottet skolat meddela nedanstående utredning, som visar, dels det afsatta Laneeller Kreditiv-förlaget, dels utestående beloppet den 31 December nästlidet år, samt dels huru mycket å berörde dag var användt: Banko-Utskottets Betänkande, A': o 24. Af denna utredning vill det synas, seni skulle samtlige laneoch kreditiv» förlag lemna full tillgång för anspråken på låne-understöd. Att sådant likväl icke är händelsen, hvad åtskillige af de för diskont-rörelses bedrifvande, samt till utlåning på fastighet anvisade summor beträffar, kan Utskottet ingalunda förneka, men, då Utskottet här nedan kommer i tillfälle att närmare vidröra dessa förhållanden inskränker det sig nu till uttalande af den åsigt, att då förhöjning i laneoch kre» ditiv-rörelsen på det kela förorsakar tillökning i det maximum af sedelstock, sorn saknar motsvarighet i metallisk valuta, Utskottet, med fästad uppmärksamhet å nuvarande ofördelaktiga förhållanden, ansett Bankens ansvarighet icke böra utsträckas, samt följaktligen sökt, att genom föreslagna öfverflyttningar från ett till annat låneeller kreditiv-förlag afhjelpa den befintliga bristen i sådane låne-grenar, hvilka närmast bereda både Bankens och den lånsökandes fördel. Utskottet öfvergår härefter till granskning af föreskrifterne, angående den i ofvanberörde artikel at reglementet besknfne utlåning, i den ordning, densamma derstädes förekommer. Belåning af guld och silfver.
\ LO 3:0 Prosten Dedekinds Motion, i hvilken Kyrkoherden Lytd instämt, om lån till verkställande af myr-odlingar pl Gottland, S. D. Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 1, om antagandet af ytterligare Cancellie - Betje* ning, bief, vid nu skedd föredragning, af Praste-jtåndet bifallet. S. D. Då nu föredrogs Bevillnings»Utskortets Memorial N:o angående återlemnande af Kongl. Maj:ts till Utskottet från Hedervärda Bonde-Ståndet remitterade Nådiga Proposition om Salpeter-gärden med åtskilige Motioner i samma ämne, blef detsamma till handlingarne lagdt, S. D. Af Ståndets Electorers nu företedde Protocoll af denna dag inherntades, att till Ledamöter tili Hemliga Utskottet blifvit valde: Biskoppen m. m. Doctor Vijkman, Biskop* pen m. jnDoctor Faxe och ContraeU-ProsfeiS, Fröt, Vt dr. d. io JJcc. i$J8. j^y Doctor Svedelius, hvilka genom Protocolls-Utdrag skulle till denna befattning legitimeras. Från Välloflig? Borgare-Ståndet.
Uppå Östra sidan år valet af Slitehamn , 5 och en half mil från Wisby, så obestridligt att ingen tvist derom kan uppstå, såsom den båsta på hela Gottland; och sorn, med afseende på dess local, rymlighet, pålitlighet, djuphet och goda ankarsättning, torde tåla jemförelse med de bästa i hela Europa, Denna hamn har fordom varit försvarad af Fästningen Carlsvärd, till detta ändamål högst lämplig, men nu mera i grund förstörd. Enligt ett från Konung Carl XII från Render i Turkiet émanerat nådigt bref, skulle vid Slitö äfven byggas en stad, hvilket beslut dock efter dess frånfälle kom i glömska. Jag år ock fullkomligt öfvertygad att Statsverket, i afseende på de redan nämnde Landt-i Kammarnes upphjelpande, ej skulle synnerligen behöfva anlitas, då, i fall omförmåldte förmån beviljas, så vål vederbörande Handlande som Härader troligen gerna skulle ikläda sig den dertill erforderliga kostnad; inseende deras egen framtida vinning deraf. Uppå Vestra kusten möter för det närvarande gtörre gvårighet att decidera «ig i valet, Den 5 Martil, dock torde dervid allraförst böra komma i fråga JVisby Stad, så vida hamnen blir behörigen upphjelpt; i) emedan denna stad fordom ågt Portofrancofrihet och förlorat den endast af vanmagt, hvartill den hvarken sjelf directe varit vållande, ej heller någonsin förverkat, afsagt sig eller blifvit denna rättighet fråndömd; 2) såsom utgörande Gottlands medelpunkt, och då blifvande en Concentrationsort för landets producter och tillgångar; samt 3) ägande ett }rm~ nigt förråd af byggnadsmaterialier, synnerligast af sten, Öfverallt i Wisby nejder, och tjenlige ämnen till de största Magaziners apterande af dess flera, nu utan tak stående ÖdeKyrkor; jemte nårbelågenheten af en mängd goda kalkungnar, m. m.
Enär således 2:ne Riks-Stånd återremitterat frågan, till behandling såsom en bevillningsgrund, och denna § dessutom står i nära sammanhang med 50 och 112 §§:ne, öfver hvilka votering lärer komma att ega rum; har Utskottet af sådan anledning, med frånträdande af dess i ämnet afgifne utlåtande, ansett sig böra härvid föreslå eu så lydande voterings-proposition: 20;o Den, som bifaller Utskottets, af Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden godkände, förslag, att uti 76 §• af nu gällande Bevillnings-Stadga orden ”upptagas lill deras verkliga i orten gångbara värde” skulle utbytas mot orden : ”till deras rättmätiga värden upptagas”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, skola, enligt Ridderskapet och Adelns beslut, uti denna § orden: ”till deras rättmätiga värden upptagas samt”, derifrån uteslutas. pag. 18. § 112. Utskottets yttrande, i fråga om denna §, är bifallet af Bonde-Ståndet', hvaremot samma yttrande blifvit återremitteradt, nemligen; af Ridderskapet och Adeln, på enahanda skäl, som vid 50 och 76 §§ blifvit anförde; af Preste-Ståndet, i sammanhang med 50 § och af den anledning, sora vid pröfningen af Utskottets yttrande derom förekommit; samt af Borgare Ståndet, af enahanda anledning och i samma ändamål, som i afseende på 50 § egt rum. Då följaktligen 3;ne Riks-Stånd, på enahanda skäl, som vid 50 § förekommit, återremitterat Utskottets yttrande i afseende på ifrågavarande 112 §, och Borgare-Ståndets beslut derjemte innefattar föreläggande för Utskottet att voteringsprositioner, i anledning af de olika besluten, upprätta; så anser Utskottet sig böra, med frånträdande af dess afgifne ofvannämnda yttrande, föreslå följande ^oteringspropositioner: 21:o
Att af Riksens Ständers Bank måtte förskjutas 50,000 R:d mot 3 procents ränta, under vilkor att Bolaget ersätter detta förskott åren 1821 1822 och 1823 med -|:del hvardera året: och har Höglofl. Ridderskapet och Adeln behagat detta Memorial till Statsoch BancoUtskottens yttrande remittera. Utaf den Berättelse under den 2 8:de sisth Oftober, sorn de af Canal - Bolaget valde Revisorerne afgifvit om Werkets Förvaltning ifrån den i:sta Maji 1816, och hvilken af Herr Majoren Friherre Hjerta jemväl företedde Berättelse härjemte till närmare uplysning bifogas, har StatsUtskttet inhemtat, att SöderTelge Canaloch SlussByggnad, såsom anfördt är, blifvit med betydelige kostnader fortsatt efter planen, samt med nästlidet år, oaktadt alla svårigheter, som dervid mött, vunnit den framgång, att otvifvelaktigt synes, det Inrättningen inom få års förlopp må blifva fullbordad. Beträffande nu den till StatsUtskottets yttrande hörande frågan om fortfarande till nästa Riksdag af de förut beviljade bidrag af 5 pro#ents årlig ränta å ActieCapitalet, så emedan 332 StatsUtshottets Betänkanden, Biksens Höglofl. Ständer, vid sista Riksdagen, likmätigt deras underdåniga skrifvelse den Julii 1815, i betraktande af den beräknade nyttan af detta arbete, samt den större kostnad sorn af oförsedde natur - hinder erfordrats för utförandet deraf, funnos skäligt medgifva ActjeBolaget af StatsWerkets medel under RiksStatens g:de HufvudTituI berörde understöd af 5 procent årligen på gjorde oell skeende tillskott af medel för Werkets fullföljande, att utgå till och med 1810, har StatsUtskottet, i följd häraf, och då Bolaget äfven i den händelse Canal.
Jag frågar hvem som slödde henne, när Sverige vid den store Gustaf Adolfs död var inveckladt i krig med Europas mägtigaste Stater och hade på thronell en öfvermaga jungfru, såsom hennes läder vid sin afgång till 30-åriga kriget sjelf kallade henne? Om, hvad jag yttrat ang.-de R. o. Adis beslut'år 1844 är ovedersägligt : så frågar jag, om tluonen icke haft något, stöd af Ståndet, äfven i de sista liderna? En talare af Konungens Råd, har i går hållit ett ganska skickligt tal för att visa nödvändigheten af förmedling emellan stridiga tänkesätt. Hvem erkänner icke sådant? Men felet i hans bevisning består deri att han byggt på en grund, som icke håller ständ. Det förslag, han tillstyrkt, är icke grundahl på jemnvigt, utan på öfvervigt åt den ena sidan. Skälet hvarföre en representation, grundad pä allmänna val, icke kan bära sig och nödvändigt måste komma att äfven hvälfva Regeringen öfverå lide, är det, att i en sådan representation icke finnes några bestumda proportioner. Man vet icke om somliga medborgare-klasser få några representanter, vissa fä för många, andra för få. Om Friherre Berzelius ännu lefde och vore här, ..så skulle lian säga Eder Mine Hrr, att alla naturkroppars sammansättning grundar sig på bestämda proportioner mellan deras Den 18 December. 65 deras beståndsdelar. Kan raan val föreställa sig att någon annan regel gäller för samhälls-kropparne ? Det är bristen på bestämda proportioner bos en represéntalion, sammansatt efter allmänna val, som gör att lion icke kan bära sig sjelf. En talare, som nu gatt bort, bar yttrat sig till fördel för Belgiens författning. Innan lian gick, sade jag honom, att jag måste motsäga bans yttranden, äfven om han vore frånvande. Detta, Mine Hrr, må lända mig till ursäkt när jag nu gör det, ty Grin visste att så skulle ske, men gick likväl. Belgiens representativa författning bar blifvit den sednare tiden berömd för det lugn hon skall hafva åt riket bibehållit, oaktadt dess granskap med Frankrike.
K:dr och för tre är en summa af 10,800 R:dr, eller i rundt tal 10,000 R:dr; dock kunde sannolikt denna Statsverkets utgift i ber v (Ilig mån minskas, derest en del af upplagan finge tili allmänheten försäljas mot ett förslagsvis uppgifvet pris af 3 R:dr Runt för hvarje blad. E. K. Maj:!, som ansåge de hittills under Professoren Erdinanns ledning verkställda geologiska undersökningar, hvilkas vigt för fäderneslandet blifvit vid förra riksdagen af Rikets Ständer erkänd, och hvilka, redan vid slutet af innevarande års arbetstid, torde komma att lemna en nästan fullständig framställning af de omkring sjön Mälaren närmast belägna trakter, böra fortsättas enligt hittills tillämpad plan, med den tillökning i arbetskraft jemte deraf härflylande, i viss män stegrad kostnad, som af planens fullföljande uppkomme, har således, i öfverensstämmelse med det af Professoren Erdmann uppgjorda förslag, af Rikets Ständer i nåder äskat, att för hvartdera af de åi', sorn nästa statsreglering koinme att omfatta, ett reservations-anslag af 30,000 R dr mätte varda stäldt till E. K. Maj:ts disposition, för att till fortsättning af de geologiska undersökningarne inom Riket och upprättande af derpå grundade geognostiska kartor användas. Hvad åter anginge dessa kartors utgifning från trycket, så, ehuru E. K. Majit icke förbisett fördelarne utaf det andra biand ofvannämnda, af Professor Erdmann i detta hänseende uppgifna, alternativa förslag, nemligen särskild gravering utan terräng af den utaf Topografiska korpsen upprättade militärkartan i ■ -dels-skalan, hvarigenom erhölles ett arbete, hvilket till prydlighet och fullständighet skulle kunna sällas i jembredd med de bästa, utrikes utgifna, geologiska kartor; har E. K.
Skrifvelse N.-o K) b. llio Åhlékråks-skäret; 12:o Ljunghufvud; i 13:o Lilla och stora Tevanger ; I 14:o Tvelhufvarne 5 f tio slvckcn så kallade ”utomskärsholmar”, lika 15:o 4 svarta Fluerne; smed de »iist ofvan omförmälde och med åsatt 16:o Busungen; (ränta af 2 sk. 6 rist. 17:o Stora Gullskär; 18:o Gullskärs-fliierne; 19:o Ornekälsgruud; alt egarne af hemmanet Lindö, hvilka, emot räntans utgörande till Kronan, begagnat dessa holmar alltifrån del Kammar-kollegium, genom utslag den 6 Mars 1827, rättigheten dertill, ehuru blott för tio års tid, medgifvil, hos E. K. Mits Befallningshafvande i länet hegart att blifva vid samma rättighet bibebållne. hvilken begäran E. K. Mits Befallningshafvande dock ej kunnat bifalla; samt alt, med anledning af den i nyssberörda Utslag innefattade föreskrift om holmarnes framtida utarrenderande, genom auktion åt den högstbjudande, fråga uppstått om liden och vilkoret) för sådan ularrendering, har E. K. M:t behagat, uti Proposition af den 12 förlid ne Maj, enär ofvan uppräknade holmar och skär vore af lika beskaffenhet med de lägenheter, hvilka, enligt E. K. Mils och Rikets Ständers beslut samt Kammar-kollegii på grund deraf den 25 April 1845 och den 13 Mars innevarande år utfärdade kungörelser, blifvit tillsvidare, utan erläggande till Kronan af någon afgift, upplälne lill fritt och allmänt begagnande af hvarje Svensk undersåte, i Nåder föreslå Rikets Ständer att, på enahanda skäl och lika sätt, jemväl ofvan uppräknade kronoholmar, genom hvilkas ularrendering eller skalteförsäljning blott en ytterst ringa inkomst kunde Kronan tillskyndas, måtte få tillsvidare upplåtas till fritt och allmänt begagnande af hvarje
Denna beräkning kan jag försäkra alldeles icke slår in, ty när man känner, att inga andra skulle betala dessa utskrifnings-penuingar, än sådane personer, som äro utskrifningsgilda. och största delen af personalen på dessa hemman äro kärringar och gubbar, så skulle jag tro att det största antal af utskrifningsgilda personer man för dessa hemman kan antaga vore 3000 personer. Jag förnyar min anhållan om bifall till Betänk. Hr Kuylenstjerna: Det är endast emot Frih. Klinkowströms siffer-beräkningar jag finner mig påkallad att upträda, på det icke R. o. Ad. möjligen må tro att vi, som äro ifrån Halland sätta tro till de der upgifterua. 10,000 utskrifningsgilda Den 23 Mars e. m. personer skulle göra 9 ifrån hvarje hemman, men jag känner icke något enda hemman i Halland med så stor personal. Vidare har Frih. sagt alt 20,000 daler Sant, skulle göra 17,000 R:dr. Det är också en beräkning, som jag tror icke håller streck. Efter den idé jag har om en daler S:mt, så är den lika med 16b:ko och i sådant fall måste väl 20,000 daler utgöra 6,606 B:dr 32 sk. Inko, i st. f. 17,000 R:dr. Detta är mitt sätt att göra beräkningen och äfven dessa 6,666 R:dr 32 sk. b:ko skulle endast upkomma i den händelsen att de omnämnda 10,000 utskrifningsgilda personerna funnos på de ifrågavaride hemmanen, hvilket icke är förhållandet. Hr Sandströmer, Anders Petter: Då jag varit i tillfälle att taga kännedom em dessa hemmans roterings-skyldighet, så anser jag mig böra uttala den fasta öfvertygelse jag, på grund deraf vunnit om billigheten af StatsUtsk:s förslag, och jag skall söka att i allra största korthet framlägga skälen för detta mitt påstående.
Han sade att det vore en ny åsigt, att icke det ena Ståndet borde fästa afseende pä det andras önskan, emedan detta sätt att gå tili väga skulle sönderbryta representationen. Jag har icke sagt att det ena Ståndet borde sätta sig i bestämd opposition emot det andra, utan atl hvarje Ständ bör ega så mycken sjelfständighet, att det icke faster afseende på andra skäl, än de som äro fullt öfvertygande och förnuftiga. Det är ju tydligt, alt inte kan det utgöra ett skäl för sjelfva saken, att jemka sina åsigter efter ett annat Stånds beslut. Jag vill äfven nämna, att om K. M. öpnade Riksdagen straxt efter R. Sl:rs sammankomst å Riksdagsorten, så skulle 14 dagar derigenom vinnas. Hvarföre dessa 14 dagar tilländalöpa utan arbete kan jag icke förstå. Möjligtvis kunna de nyttigt användas, men jag tror äfven att de kunna undvaras. I öfrigt vill jag icke tala något vidare öfver sjelfva saken, emedan såsom jag förut nämnt, votering kommer att ega rum. Då här af en ledamot blifvit med en sarkatisk ton framställdl, Den 11 A pr il f. m. 41 aU R. o. Ad. tycktes om våren hafva en serdeles lnst att fara sin väg, så kan jag icke med tystnad förbigå ett yttrande af en person, hvilken till följd af sin ställning lättast kan förklara denna rese-lust. Såsom Ordförtde för R. o. Ad:s Elektorer har han sjelf inom delta rum, för icke länge sedan, uttryckt den grundsats, att då Suppleant väljes, är. man skyldig densamma den aktning, att, när tillfälle erbjuder sig, insätta honom i Utsk. Det inträffar nu med mången bland oss, alt sedan man blifvit invald uti Utsk. och under årets lopp gjort sig hemmastadd med arbetet, så blir man skiljd derifrån genom en ny inträdande Suppleant. Efter en månad eller ö veckors förlopp blir man, oförklarligt nog, åter insatt uti Utsk, Då man nu icke följt med arbetets gång så kan jag icke inse huru man skall kunna vara Utsk. lill någon nytta.
Till följd af de betydliga och med alldeles oerhörda kostnader för den oundgängliga stenbrytningen förenade odlingar, som i senare tider här skett, och de landvinningar, som gjorts genom sänkning af sjöar och mader, bland hvilka må nämnas Asunden i Kinds och Redvägs härad, hvarige o nom vunnits 1,800 tunnland, Lenghems mader i Kinds härad, hvarigenom vunnits 264 tunnland, samt Åsarps mader i Redvägs härad, hvarigenom vunnits 2,000 tunnland jord, har spanmålsproduktionen äfven här stigit betydligt och i större proportion än folkmängden; så att behofvet af spanmål från andra orter, hvilket i senaste fem årsberättelsen upptogs till omkring 90,000 tunnor, betydligt minskats. Detta behof uppskattas numera till omkring 40,000 tunnor, hvilket tillföres orten dels från Skaraborgs län, dels från Halland eller Göteborg. I de orter, der åkerbruket är hufvudnäring, är ett sjuårigt vexelbruk det allmänna och börjar småningom uttränga ensädet, äfven der detsamma hittills varit allrådande. Med afseende å jordens, i jemförelse med andra orter, mindre starka beskaffenhet måste gödning flitigt användas, och till förökande af den efter kreaturen fallande spillning blandas densamma med dyjord, i skogstrakterne jemväl med sönderhackadt granris. Afven kalk har i senare tider blifvit använd till jordens förbättrande. Jordens behöriga afdikning, på Dal särdeles försummad, är bättre iakttagen inom de bördigare häraderne af Westgötadelen, hvarest å åtskilliga egendomar, liksom i Marks härad, af de så kallade förläggarne, underdikning jemväl är verkställd. Mera än genom odlingen har sädesproduktionen blifvit, och säkrare kan den äfven framgent blifva ökad medelst ett, så vidt lokala förhållanden medgifva, förbättradt bruk af den gamla jorden. Odlingar böra icke befrämjas annorlunda, än i samband med det redan stadgade jordbruket. De böra organiskt förstärka detta, men icke såsom skadliga utväxter förtära dess kraft.
Petterssons enka, Hilda Amanda Catharina Lundberg, årlig pension att utgå från och med Juli månad år 1863 Till Kammarskrifvaren i Stats-kontorct August Ygberg, efter afskedstagandet, lönen såsom pension „ Proviantmästaren vid Slotts-magasinct i Stockholm, Kapitenen m. m. Per Adolf Borgh, årlig pension från och med månaden näst efter den, hvaruti afsked från proviantmästarc befattningen honom meddelas „ Biskopen i Hernösands stift, Doktor Israel Bergman, från och med ccklcsiastik-årct näst efter det, då afsked från Bi skops-embetet varder honom boviljadt, en årlig pension af „ Adjunkten vid Upsala universitet Henrik Falk, vid afskedstagandet, en årlig pension af „ Anatomie Professorn vid Carolinska Mctiico-chirurgiska institutet, Frikcrro Gustaf Wilhelm von Duben, årligen en lö neskilnad af „ följande f. d. Rektorer, hvilka, i anledning af clemcntar-läroverkens förändring eller utvidgande, nu uppbära lön endast såsom kollegor eller adjunkter, årligen från och med nästa statsreglcrings-pcriod, nemligen: Kollega vid Fahlu läroverk J. F. Kindström R:dr 500 Dito vid Nyköpings dito J. F. Kjellborg „ 500 Adjunkten vid Skara dito N. L. Ahlberg „ 500 Dito vid Strengnäs dito E. J. Nyberg „ 500 Dito vid Calmar dito O. E. L. Dahm „ 500 tillsammans. Transport Bih. till II. Sl. Riksmynt. Siri/velse, A:o 186. Transport Till Rektorn vid Hudiksvalls läroverk F. Wennberg, intilldess han, som den 1 sistlidno Juli återgått till kollega-tjenst, till annan befattning kan vinna befordran, årligen från ocb med år 1864 ett belopp af .
Kronan på ett eller annat sätt kan hafva upplåtit; så har Utskottet velat tillstyrka bifall tili Committéernc-s förslag i denna del, utom hvad tvistiga frågor om Lots hemman angår, hvilka Utskottet anser böra höra till förvaltningsverkens handläggning, emedan upplåtande och bibehållande af åho-rätten derå beror på innehafvarens duglighet till Lots , hvarföre ock sådana hemman, enligt författningarne, icke få till skatte lösas. Då, enligt förr åberopade Kongl. Förord. S*rskt Utsk• Betänk, 3 34 ring den 21 Februarii 1789, Laglig åborätt är grund för skatteköp , sä bör , när tvist om förmånsrätt dertill uppstår, samma auctoritet , som pröfvar tvistiga frågor om åbo-rätt, också dömma öfver dem , som i förstnämnde afseende kunna uppkomma , emedan båda frågorna synas ega nära sammanhang , och den ena af den andra vara beroende ; och blifva derigenom, såsom Committéerne anmärkt, förvaltnings-myndigheterne icke hindrade i deras åliggande , att tillse , det hemman eller lägenheter , som från skatteköp äro undantagne, dertill ej upplåtas; att villkoren för skatteköpet i allt öfrigt uppfyllas j och att utfärda sjelfva skatte-brefvet, ej blott då ingen stridighet yppas , utan äfven sedan Laga kraft vunnen dom om skatteköpet fallit: kunnande, på sådant sätt, någon större omgång , hinder eller kostnad för enskilde parter, eller någon sammanblandning emellan Domare-magtens och förvaltnings -myndighetemes befattningar, efter hvad Utskottet tror, icke uppkomma. Har Kronan upplåtit sina hemman till enskildas begagnande, så lärer hon ej mer kunna rubba de vilkor, under hvilka upplåtelsen skett. — Författningarne om hemmansklyfningar i allmänhet grunda sig dessutom icke på Kronans dispositions-rätt till hemmanen ; utan på den Stats-oeconomiska åsigt, att, å ena sidan, åboerne må vara bärgade och kunna utgöra sina Utskylder, samt åden andra , jordens odling befordras.