Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Remitterades till Banko-Utskottet Kongl. Maj:ts den 14 dennes på bordet lagda Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående åtgärders vidtagande för alt underlätta penninge-ställningen och rörelsen inom landet; tillika med ett i anledning af denna Nådiga Proposition nu afgifvet yttrande. S. D. Föredrogs och remitterades till Stats-UIskottet samt kommunicerades de respektive Med-Stånden ett den 12 dennes bordlagdt anförande af Herr Cederschiöld, Robert Theophron, innehållande förslag att nämnde Utskott måtte anmodas, att, så fort ske kan, före slutet af detta år afgifva utlåtande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga förslag om den för statens embetsoch tjenstemän beviljade löneförhöjningens utgående för innevarande år. Frän Högv. Preste-Sldndet. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedannämnde Memorial: N:o 173, med förslag till sammanjemkning eller voterings-propositioner i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande åtskilliga till Riks-statens Sjette och Sjunde Hufvud-titiar hörande frågor. Samtlige i detta Memorial föreslagna voterings-propositioner godkändes. N:o 182, med förslag till voterings-propositioner i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om löneförbättring för Krigs-hofrättens civile embetsoch tjenstemän m. fl. Ståndet godkände de föreslagna voterings-propositionerna. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banko-Utskottets Memorial: N:o 64, med hemställan om en gratifikation till vaktmästarne vid Bankodiskont-verket; och N:o 65, angående afskrifning af en i ved-förrådet å Tumba bruk uppkommen brist och beviljande af viss afskrilnings-procent å ved, som från nämnde förråd hädanefter utlemnas. Från Vallo fl. Borgare-Ståndel. S. D. Föredrogs ånyo Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af den 14 dennes, angående åtgärders vidtagande, lör att underlätta penninge-ställningen och rörelsen inom landet.
Detta mora. ansågs icke nu erfordra någon åtgärd. 31:sta punkten, angide upphörande af nu gällande föreskrift om redovisning i särskilda hufvudböcker af ordinarie och extra stats-anslagen för fästnings-byggnader. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i denna punkt tillstyrkt. Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Frånvar. då 22:dra punkten i Utskrs betänk., rör:de anslaget till krigs-collegii utrednings-depart. föredrogs i sammanhang med den 12:te, ang:de nedsättning i samma anslag, i anledn. af regleringen utaf lifgardets till häst behofver, får jag härvid anmäla min reservation emot den af Ståndet beslutade äterremiss af dessa båda punkter icke derföre, att jag icke tror och är öfvertygad derom, alt anslaget behöfves för ulrednings-deparfct; men som den K. propos:n icke gifver anledn. till något ökadt anslag för detta behof, utan tvertom gifver tillkänna, att, genom den med lifgardet till häst vidtagne förändring, en besparing uppkommit, hvilken vida öfverstiger, hvad StatsUtsk. här föreslagit i nedsättning uti anslaget för krigs-collegii utrednings-depart., anser jag Ståndet hafva saknat anledn., att yrka någon tillökning uti anslaget. Min öfvertygelse är, att, om något behof af ökadt anslag förefunnits, propos. härom bordt af K. M. till R. St. framställas, hvilken sedermera blifvit föremål för R. St:s behandling. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 4 och 8 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 74, ang:de regleringen af utgifterne under riksstatens 5:te hufvudtitel. Detta utlåt, företogs punktvis till afgörande, hvarvid först förekom Utsk:s hemställan, ang:de den för R. St. framställda plan för sjöförsvaret. Frih. Gyllengrana t, Carl Äng. Burch.: Redan vid början af detta riksmöte gjordes den anmärkn., att kostnadsförslag saknades till den upprättade och af K.
Den 20 April. 211 Efter först till bifall och sedermera till återremiss å förevar:de del af 9:de punkten framstälde propos:r, som besvarades med blandade Ja och Nej, hemstälde Ilr Gr. o. Landtm, ånyo om R. o. Ad. behagade bifalla densamma, och ropades dervid starka Ja, blandade med Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han ansåg Ja nn hafva varit öfvervägande. Härvid begärdes votering af Hr Bildt, som dock sedermera yll rade: Sedan det blifvit mig delgifvet, att 2:ne af de öfriga RiksSlin äierremitleral denna punkt i dess helhet, anser jag mig ej böra iiplaga R. o. Adis tid med en votering i denna fråga, “utan återkallar min derom gjorda begäran. 10:de punkten, ang:de ersättningar lill Landshöfärne och Landtstalens tjensteman i följd af förändring i sältet för salpeterhjelpens beräkning i de Småländska länen. Lades till handlingarne. llite punkten, ang:de ett på Gottlands läns landtstat med 3 R:dr 16 sk. för ii:ne Lotsar vid Slitö hamn uplagel arfvodesbelopps inbegripande under 3:te Hufvudtilelns anslag för lotserioch fyringsslaterne ; och 12:te punkten, ang-.de öfver flyttning från Hreslerbottens till Norrbottens läns Landsstat af 100 R:dr 46 sk. ii rst., till aflöning för en Länsman i Arjeplougs lappmark. Hessa punkter blcfvo af R. o. Ad. bifallne. 13:de punkten, ang:de anslag lill aflöning och arfvoden för Styrelsen af Allmänna Vägoch Vattenbyggnader samt dess tjänstebiträden. Ilr von Knorring, Oscar Erik:
Troil påstått, silfverköp icke skulle kunna äga rum, i fall mitt förslag antogs, kan jag icke finna vara riktigt; ty jag tror, att då Banken har penningar att disponera, skaft den kunna begagna förmånliga conjuncturer och förskaffa sig silfver, då coursen är låg, och jag tror således, att, ehuru det visserligen vore bättre, om silfverköp icke lrehöfdes, föreskriften bör finnas, att, då silfverköp med fördel kunna ske, de då snart böra ske. För öfrigt fölundrar det mig, att Hr v. Troil säger, att propos. till antagande af mitt förslag grundlagsenligt icke kan framställas. Flera*’ talare hafva likväl ansett mitt förslag icke strida mot 5:te punkten, utan blott mera bestämdt uttrycka densamma. Det sätt, hvarpå Hr v. Troil kommit till sin slutsats, tycker jag åtminstone tillhöra en logik, som jag kallar sophistisk. Hr Tham: Den fråga, hvarom discussionen nu rör sig, tror jag vara ganska enkel och simpel. Om jag icke missförstått Hr Dalmans mening, önskar han, att R. o. Ad. skall inskränka sitt beslut i 5:te punkten i så måtto, som att silfverköp, då Bankens credit icke oundgängligen fordrar det, icke skola få ske till högre pris än 128 sk., alla omkostnader inberäknade. Om Hr Gr. o. Landtm, anser propos. härå kunna framställas, anhåller jag, att Gr. Cronhjelms förslag, må blifva ja-propos. och Hr Dalmans contra-proposjn. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställde propos., att, i stället för den afslagna 6:te punkten, Gr. Cronhjelms förslag skulle antagas, så lydande: Ba ncostyr e 1 sen åligger noggrannt tillse, att det silfver, som från främmande länder uppköpes, verkligen också från utländsk ort inkommer. Ropades ja och nej. H. Ex. förnyade samma proposm. Ropades starka ja, blandade med nej. Då H. Ex. i anledn. häraf förklarade, att ja öfverröstat nej, begärde Hr Dalman votering.
Naj, underdånigt gjorda ankällan, att en ak deni kaslslälld Vaxa ä Lxgditions-lösen i Likets 8tändei8 Lank 8amt dertill körande I)i8eont-Verk oek Väne-Oontoir, mätte varda gnom allmän IvunZOi else till ektei lei nad iitkäxlad, liar Inirvid ieke kunnat lemna ulan usisiinäi ksamket, att nämnde Vaxa, som ieke ute8lutande anZär körvaltningn ak Likets 8tände>8 Liiiik, men kar lill ändamål att läZg vissa akZilter ä den del ak allmänketen, som »ödZas ilian Lanken eller derunder ledande Veik kegia oek utlösa kandlingr, sädant oaktadt ieke klikvit i den ordning (lrundlagn körutsätter, till LonZI. lVlaj:ts ^ädiZa ka8t8tällel8s ökverlemnad.
Räntan nedsättes i alla publika cassör till 4 procent, hvilka oskyldigtvis, genom händelsernas lopp, underkäft landtmanner.s utkomst, helst man ej kunnat, äfven å dylika lån, med alla omkostnader derföre, beräkna mindre än 7 procent, då landtegendomar ej lemna, genom Spannmålsprisens fall, mer än Den 21 Februarii. 557 2:ne procent, åtminstone de som ej i Stockholm kunna afsätta sina producter. 4:0 Räntan för lån i BancoDisconten be-5 stämmes efter samma grund, på 9 månaders omsättningstid, med dels afbetalning. För felande omsättningar, inom tvänne månader efter förfallotiden, förfaller hela capitalet. Straff*) procenten beräknas efter sex procent, för att ej gifva anledning åt procenteriet samt låntagaren gå förlustig lånerättigheten på längre eller kortare tid, eller för alltid, allt efter tiden han försummat sitt åliggande. 5:0 Tiden för kronoskatternes betalande förlänges till Februarii månads slut, inom hvil-* ken den skattdragande kunde finna utväg kanske förmonligare afyttra de effecter han kan undvara, i stället för det han nu, innan Jul nödgas för hvad pris som hälst bortvräka dem. 6:0 En större ansvarighet för låntagaren, för sina förbindelsers uppfyllande, hvarigenom den allmänna crediten torde till någon del återställaSé Mine Herrar! Då folkets förlägenhet är gifven, räntan på låntagne capitaler allt för dryga för att lemna något öfverskott åt hvad rörelse som hälst, sammanlagdt med omkostnaderne derföre; då landtmannen ej får sin vara betald genom penningebristen och de fleste ej kunna påräkna någon behållning, samt 558 Den 21 Fehriiarii. den till verksamhet duglige medborgaren tillbakahålles från en nyttig kraftyttring; skall Statsmachinc-n aftyna genom driffjädrarnes bristfällighet.
Län och ^näers ^oacbim8§on frän Östergöthland ingifne Memorialer, innefattande dels pästäendc at den Allmoge som utgör hållskjuts frän Städerne mätte undfä lika betalning, som Städerne nu i ffjutslega erhålla, och dels et bestridande af den i Borgare Ständet upkomne motion örn förhöjning i Städernes ffjutslega; derom skulle de öfrige respective Ständen genom ProtoeollsUtdrag wördsamt och wänligcn underrättas. Ut supra. ^ Lx xrotocollo, 8. L. 1rs§är6b. Utdrag af Protokollet, hällit hos Bonde-Ständet den zi Iulii 1809. S. D. Bland de Memorialer som i. dag til Bonde-Ständet inkommit, äro följande til Utskottens ätgärd remitterade, nemligen: TU Stats-Utstottet. Et Memorial af oiok Scbäre, frän Bohus Län, angäende ätffilljge indragningar bäve af Ämbeten samt de kostnader Kronan ärligen fär widkannas i och för Sahla SilfwerWerk och Ädelfortz Guldgrufwa. EL dito af js. x. ?rögeliu8, frän Dalarne, rörande indragning af de 6000 Rd. som ärligen skola disponeras til Storskiftens werkställande i berörde ort. Et Den 8 Augustt. Et anförande af klLKan perion frän Jönköpings Län med flere Ståndets Ledamöter, beträffande indragning af wiste Präbende Pastorats inkomster och Högwärdigc Presterffapets wederlagö io:de til ersättning för Banquens förskötter. Til Allmänna Beswärsoch Geconomiä - Utskottet. Et Memorial af koll» ^olinsson frän Blekinge, angäende rättighet för Skatte-Allmogen at fritt disponera dest Skogar, samt at uti Riksdags Beflutet äfwen matte meddelas stadfästelse ä de fri - och rättigheter Allmogen i berörde afseende hittils innehaft.
Då Utskottets framställning grundar sig på den af Committerade för arbetets verkställande ytlrade önskan, alt företaget måtte komina att till framtiden uppskjutas, hvartill såsom skäl, icke Utskottet, utan Committerade uppgifvit ofördelagliga conjuncturer för jerntillverkningen, i följd hvaraf något betydligt prival-bidrag ej vore att påräkna, liar Utskottet, i anledning af de gjorda anmärkningarne, icke funnit sig kunna frånträda sitt förra yttrande. 18:0 Ulskollets Utlåtande i afseende på en föreslagen canal från sjön Yngaren med utlopp till Mälaren eller alternativt till Östersjön vid Nyköping, har af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet blifvit lemnadt utan anmärkning och af Bomle-Ståndet bifallet; hvaremot inom Borgare-Ståndet blifvit afgifvet ett yttrande af hufvudsakligen det innehåll, att äfven Södermanlands invånare borde beredas någon andel af de nu befintliga besparade tillgångar. Vid sådant förhållande och då följagtligen intet yrkande förekommit, att anslag lill ifrågavarande canal-anläggning må beviljas, vidblifver Utskottet sitt förra yttrande.. 30 Stats-ZJlskoltets Utlåtande, N\o 435., Litt. C, 19:0 Hvad Utskottet yttrat, i anledning af Jacob Kihlbloms motion om anslag lill slussbyggnad öfver Qvicksund, har af Bonde-Ståndet blifvit bifallet och af de öfriga Riks-Stånden lemnadt ulan anmärkning, vid hvilket förhållande Ulskottet, i afseende på denna punkt, endast åberopar sitt förra Utlåtande. 20:0 Yid Utskottets yttrande i afseende på en föreslagen canal-ledning emellan Hjelmaren och Wenern hafva hos samtliga Riks-Stånden anmärkningar blifvit afgifne.
Prop. N:o 1, örn Statsverket 1862. Transport Rimt Ridr 2,775: — Indelta arméen. Kavallerioch Infanteriregementena. — Till fyllnad i Korporalernas löner vid Lifregementets Hussaroch Grenadierkorpser, Andra Lifgrenadierregementet, Smålands Grenadierbataljon, Uplands och Södermanlands regementen samt Westerbottens Fältjägarekorps, äskar Kongl. Majit ett anslag af 1,658 kubikfot oindelt spanrnål, att tilläggas det i riksstaten förut för indelta Kavallerioch Infanteriregementena uppförda anslag af sådan spanrnål, men att deremot det för samma regementen i riksstaten befintliga penningeanslag må förminskas med 2,004 Ridr 4 öre: föranledande detta i riksstaten en tillökning uti indelta Kavallerioch Infanteriregementenas anslag, med 1,311: 96. Lönförbättringar vid Indelta Arméen. — Härtill finnes uti nuvarande riksstat uppfördt ett anslag af 100,000 R:dr. — Då likväl, enligt hvad Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 5 Oktober 1860, angående regleringen af utgifterna under riksstatens fjerde hufvudtitel innehåller, detta anslag blifvit beviljadt endast för innevarande statsregleringsperiod, men fortfarandet deraf ännu af omständigheterna tillsvidare påkallas, föreslår Kongl. Majit, att ifrågavarande anslag må äfven för nästa statsregleringsperiod i riksstaten bibehållas, för att enligt redan meddelade föreskrifter för ändamålet användas. Indelta Arméens vapenöfuingar. — Det vid förra riksdagen för detta ändamål bestämda anslag af 650,000 R:dr har visat sig vara otillräckligt för de stadgade vapenöfningarne med indelta arméens regementen och korpser. — Kongl.
Nådigt Bref af den 21 Februari 1826. förordna, att några af förre Kommendanten i Calmar disponerade jordlägenheter, äfvensom intägten af höskörden å vallarne kring staden, skulle på föreskrifna tider utarrenderas, samt arrendet tillsvidare användas lill domkyrkans underhåll, kunde med detta understöd, som under de följande åren uppgick till ungefär 63 tunnor spaninäl och 200 R:dr Banko ärligen, väl icke bestridas kostnaden för då oundvikliga reparationer, men åtminstone amorteras och förräntas ett för ändamålet af Rikets Ständer år 1830 beviljadt län, 16,666 R.dr 32 sk. banko. Uti detta förhållande inträdde år 1841 den förändring att, jemte det de till domkyrkan sålunda anslagna arrende-inkomsterne förklarades böra till Landlförsvaret återgå, Kongl. Maj: t dock, pä förekomna anledningar, af gunst och nåd tillät, att af sammanlagda inkomsten af f. d. fästningens lägenheter, hvilken lill Krigs-kollegium borde ingå, 500 R:dr banko årligen, motsvarande hälften af hvad till ränta och amortering af länet skulle erläggas, finge från och med 1842 års början och intill påföljande riksdag eller till och med året 1845 Calmar domkyrka såsom understöd lillgodokomma, hvilket understöd, jemlikt nådigt medgifvande den 27 Augusti 1844, sedermera och intill slutet af år 1855 fått åtnjutas. Under uttalande af den åsigt, att Calmar domkyrka, såsom en af byggnadskonstens skönare företeelser, vore förtjent af statens omvårdnad, då sådan icke annorlunda kunde i erforderlig mån et hållas, bade Rikets Ständer på grund af samma åsigt och med afseende derpå att denna kyrka, som var ämnad till begagnande äfven af den i Calmar förlagda Amiralitels-lörsamlingen, blifvit uppförd lill en storlek och prydlighet, vida öfverstigande stadens innevånares behof och underhållsförmåga, uti underdånig skrifvelse den 1 April 1848, anhållit, alt E. K.
Sjelfwa det motstånd Konungen Munda mötte i nationens allmänna tänkesätt gjorde för horlom nödwän. digt, at til och med efter bokstafwen blifwa en - 648 Den 6 Junis. iväldig, och detta skedde, när Säkerhets regel, af är 1789 infördes. Desta märkeliga förändringar i Swensta folkets inre politiska ställning böra uplysa ost om den warfamhet, som nu är nödig, at wr icke sjelfwe mage gifwa anledning ät tilkommande Regenter at böja ost under oket. Ja den bör öfwertyga ost, at en nation löper längt mindre fara, när den bildar sig en stark och kraftfull Konung, än när den hos en swag och lam Regering wäcker behofwet at inkräkta pä folkets rättigheter. Wära föregående Regeringssätt hafwa gifwit ost denna lärdom. Lonslitmions-Ut skottet spnes mig äfwen, wid granskningen af desta äldre Regeringsformer, hafwa sett dem ur samma synpunkt. Men det har wid stt arbe, te ej allenast haft at följa desta lagar, hwilkas duglighet erfarenheten redan pröfwat. EL förslag til en ny grundlag har äfwen nägon tid warit löpande bland allmänheten, sä til och med, at mänge wörö öfwertygade, dels at idet war ämnadt til Sweriges tilkommande Regeringsform, dels at det war det bästa wi under närwarande omständigheter kunde hoppas eller önsta. Jag utbeder mig at et ögonblick fä fästa Ridderstapets och Adelns upmärkfamhet wid detta arbete, för at sedan klarare kunna framställa andan af det som nu är framlagt under wär granskning Det synes hafwa warit en afsigt hos den som sammanfattat detta förslag, at göra Konungamakten stark. Han har derföre tydligen siad Den Z Iunii. S4Z stadgat Konungens inviolsdilltet, Lilerkänt honom rättigheten at ingä förbund med främmande makter, börja krig och stuta fred, borrtgifwa systlor, famt högre och lägre Adelskap, ensam föra öfwerbefälet öfwer krigsmakten, och efter behag styra stt hos.
Pä Högloft. Ridd. och Adelns Pä Högm. Preste.Ständ. Ledamöters magnar Lcsamöters wägnar I»u6v. Ickanäerliröin. LAlmgvist. Pä Mällofl. Borgarr-Ständ. Pä Hcderw. Bondc-Stärrd. Ledamöters wägnar ^ Ledamöters magnar k. Lrevesmubl. keter fernström. Jok, HolmberZfoD» Lades pä Bordet» Nplästes följande r Riksens Högloft. Sländers Lag-UkffottS betänkande, rörande Herr Justuiä - RädeL och Riddaren von 8trok.irc!r5, uri ett til! Högloft. Ridderffapek och Adeln ingifwit och derifrån kill lltskottet remitterad! memorial, andragne yrkande, om Konungens magt, att i en del allmänna lagens stad-» qaden, sä wäl som i wifia Fidei-ComiftFörfattningar, göra dispenser,- samt örn >694 Den 27 November - ändring i g i Cap. 1 L. RättegängsBalke». I Memorialet anföreS: att sä wida den anlagrie RegeringS-Formen borde sä förstas, sorn skulle Konungens nåd ej sä wara wcrksam i andra än brottmål, skulle fl re angclayna ärender afstanna: och ansäg Herr Justjriä Räder Konungen böra kunna gifwa dispense i allniänna lagens stadgande, om Mo, att af hwad alder hon ma stända under Förlnynderskap, om ynglingar, sam ej fyllk 2 1 är, arr ej fä öfwer sitt ars räda, sami em Enka att ej inom ett^ är efter mannens död fä rräda i annat gifte; Afwen som Herr Iustjlia Rädek anser gislermäl emellan Sländspersoner, hwilka ej npnakt den älder lagen bestämmer, ieke böra lämnas uran afseende.
Sparre måhända missförstått den gjorda framställningen, som ingalunda åsyftat någon annan ordning för föredragningen än Memorialet N:o 97 innehöll, men att R. o. Ad. torde finna att då t. ex. voter:spropos:ne N:ris 2, 3 och 4 innefattade samma fråga och desamma vöre beroende af hvarandra, en ändring af voter:spropos:n N:o 3 skulle göra nödvändigt att äfven ändra voter:spropos:n N:0 2, hvarföre det, derest icke de voler:spropos:r, hvilka rörde samma ämne, blefvo på en gång föredragne, kunde bända att R. o. Ad., då voter:spropos:n N:o 2 först blefve föredragen, bifölle densamma och derigenom blefve förhindrad att göra den rättelse i voter:spropos:n >bo 3, som sedermera kunde anses nödig. På samma sätt förhöll det sig med voter:spropos:n N:o 4, som var beroende af voter:spropos:ne N:s 2 och 3; hvarföre också Hr Gr. o. Landtm:s framställning endast innehållit, att StatsUtsk:s Memorial N:o 97 må få föredragas punktvis, men att dervid de voter:spropos:r, som afse samma punkt i Utlåt. N:o 62, må på samma gång föredragas; hvarigenom det likväl blefve R. o. Ad. obetaget att särskildt i afseende på hvarje voter:spropos. fatta sitt beslut. Gr. Sparre: Sedan Hr Gr. o. Landtm, förklarat att hans framställning afsåg punkterne N:ris 2, 3 och 4 och punkten N:o 1 blifvit föredragen serskildt har jag intet vidare att tillägga. Hr Gr. o. Landtm, anmärkte, att Gr. Sparre äfven nu icke fullständigt upfattat Hr Gr. o. Landtm:s framställning, emedan 1, 2, 3 och 4 voter:spropos:ne alla tillhörde samma punkt af Utlåt. N:0 62, och derföre syntes böra på en gång föredragas.
Herr Rosenblad, Bernhard'. Sedan jag med mycken tillfredsställelse af det yttrande en af StatsUtskottets Ledamöter nyss afgifvit, funnit den större benägenhet för Fäderneslandets litteraira behof Utskottet nu låter hoppas; återstår för mig endast att förena mig med Herr V. Hartmansdorff, i anhållan om ärendets återremitterande. Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att StatsUtskottets Utlåtande, i anledning af de utaf åtskilige Ledamöter nu dervid gjorda anmärkningar, till Utskottet återremittera. Friherre JVrangel, Henning t I anledning af den motion jag den 1 sistlidne Martii gjorde, angående medel till industriens upphjelpande, Ridd. 0, Ad, Prof. 3 Band. s5. 586 Den 17 April f nr i blef det mig tillåtet att framdeles få utreda de* taillerna. Då jag nu går att uppläsa deni, önskar jag, att Ridderskapets och Adelns tålamod deraf ej må blifva alltför mycket pröfvadt, och att jag må blifva rättad i de misstag, som af mig tilläfventyrs härutinnan kunna vara gjorde. Härefter uppläste Friherre Wrangel följande: (Se Bilagan N:o 3.) Herr Tham, Wollrath: Såsom Ledamot äf Bevillnings-Utskottet och särskildt utaf den Afdelning deraf, sorn har till föremål, att upprätta förslag till Tulllntradernfe, anser jag mig böra gifva Höglofl. Ridderskapet och Adelil tillkänna, att Afdelningen oafbrutet sysslosatt och sysselsätter sig med detta ärende, och att Afdelningen med sitt arbete hunnit så långt, att hon Öfverénskömmit om grimderne för, och håller på att utarbeta planen till, de blifvande tullafgifterne.
Den som vill, att Tull-Bevillning i inkommande Vålnader af Siden, Halfsi - Stats-Utskottets Betänkanden. 3o3 den, Felb oeh Plys alla slag, skall bestämmas till 15 proCent, voterar Ja; den det ej vill, Nej; ' ' * Vinner Nej: kommer Tullen att å sådane Väfnader utsattas till 20 proCent. Efter Voterings-sedlarnes insamlande och öppnande, funnos hafva blifvit gifne 56 Ja och 63 Nej; i följd hvaraf Nej vunnit och Tull-Bevillningen å inkommande Väfnader af Siden, Half-Siden, Felb och Plys* alla slag kommer att bestämmas till 20 proCent. iy:de Voterlngs-FrSgan: Den som vill, att Tull-Bevillning å följande inkommande Bomulls-Väfnader af Cambrick, Baftas, Calicos, Cascos, Gingham och Garrhas skall bestämmas till 15 proCent, voterar Ja; den det ej vill Nej; Vinner Nej: kommer Tullen att å sådane Väfnader utsåttes till 25 proCent. Dessa propositioner hafva blifvit besvarade med 35 Ja och 84 Nej; och som Nej alltså vunnit, så skall Tull-Bevillning åsåttas de i propositionen uppräknade Bomulls-Våfnader med 25 proCent. 3o4 Stats-Utskottets Betänkanden. i8:de Voterings-F rågan: Den som vill, att Tull-Bevillning å. utgående Bark af alla andra slag ån Eke, skall beståmmas till 5 proCent, voterar Ja; den det ej vill Nej; Vinner Nej: kommer Tullen att å utgående Bark af alla andra slag ån Eke beståmmas sill 35 proCent. Denna votering har utfallit med 81 Ja och 38 Nej; hvadan Ja vunnit och Tull-Bevillningen för utgående Bark af alla andra slag ån Eke, foljagteligen skall utsåttas till 5 proCent. 1 p:de Voterings-Frågan: