Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Efterverlden skall döma i den frågan. Det ligger i Svenskens natur att tåla allt af sin Konung; men ingenting annat än rättvisa af sina likar; och han glömmer aldrig, alt i frågor om rätt, äro Ministérens Ledamöter att anse för ingenting annat än hans likar. Det är också derföre i Sverige dubbelt angeläget, att icke öka den ministeriella magten, om man icke också kan öka eontrollen på den; men nu har Utskottet, långt Den 27 Maji. 355 ifrån alt föreslå oss någon förökning i Controll, begärt afskaffande af den egentligaste Controll vi hittils ägt; tj Utskottet föreslår uttryckligen att Allmänna Beredningen bör afskaffas. Detta synes mig likväl så felagtigt, att jag, som anser friheten bestå i säkerheten, att hvar Svensk Man alltid efter Lagarne behandlas, skall anse Svenska Friheten förbi den stund, som detta förslag gått igenom. Friherre Cederström_, Jacob: Egentliga ändamålet med Utskottets Betänkande har varit att åstadkomma en minskning i Embetsmännens antal, och Utskottet har i sådant afseende föreslagit, att en Commite kunde nedsättas för att utarbeta förslag i hvilka grenar af Styrelsen indragning borde äga rum. Jag instämmer fullkomligt i Utskottets yttrande, att detta förslag är af den beskaffenhet, att det bor emellan Riksdagarne utarbetas, ty det är icke möjligt för Riksens Ständer, så väl i afseende på bristande kännedom om nu varande Styrelses sammansättning och dermed gemenskap ägande ämnen, som i brist på tillräcklig tid, att med ett sådant arbete sig sysselsätta. I afseende på frågan, att remittera de delar af Betänkandet till ConstitutionsUtskottet, som medföra ändringar i Regeringsformen, bestrider jag sådant i högsta måtto såsom olagligt. Inga frågor om ändringar i Grundlagarne få af något Stånd eller Utskott väckas, och ännu mindre remitteras till ConstitutionsUtskottet. Sådane förslag böra en - 356 Ben 27 Maji. skilt anmälas inför ConstitutionsUtskotlet för att der skärskådas. — Om allt detta lämnar 81 §. i Regeringsformen tydlig föreskrift.
Vare ock i alla ofvanberorde fall de vid förseelsen nyttjade redskap och det tillverkade brännvinet förbrutna, den händelse undantagen i afseende på redskapen, att egaren gitter bevisa, att de blifvit fiån honom stulna. Bihang t. R. S:s Prot. wide Sami. i Band, j Haft, 19 'rj6 Bil, t. Exped.-Utshottets Mcmorial, N:o 3f4- Då, enligt 2 Art. Qi §, destilleringspannor, af högst 6 kannors rymd, få af de till biänvinsbränning berättigade obehindradt brukas, må icke, äfven i det fall, att brännvinsbränningen är inställd, destillering med sådana pannor anses oloflig eller ledande till ansvar. 42 §. Sur tillmäskning, tillredd äfven med malt och jäst, må utan ansvar, jemväl den tid brännvinsbränningen kunde vara förbjuden, användas för ladugården, enär den, som sig deraf under loppet af något år begagna vill, sådant innan årets ingång bevisligen anmält hos Kronobetjeningen, hvilken, i följd häraf, eger med synnerlig uppmärksamhet tillse,att oloflig brännvinsbränning dymedelst icke må föröfvas. Men skulle någon, som till brännvinsbränning icke är berättigad, eller sig icke dertill behörigen angifvit, eller, under den tid brännvinsbränningen är inställd, någon, som eljest eger frihet att densamma utöfva, befinnas hafva sur tillmäskning, med malt och jäst tillredd, utan att han, på sätt ofvanberördt är, härom hos Kronobetjeningen gjort anmälan, bote han 10 Rdr och förlore tillmäskningen; dock håfve den, som till brännvinsbränning är berättigad och sig dertill vederbörligen antecknat, tillstånd att, när förbjuden bränning åter frigifves, begagna de tre sista dagarne af förbudstiden till inmäskning. 43 §• Verkställes brännvinsbränning, då den för - Bil.t.
Drätselverket förvaltas af en drätselkammare, enligt nådigt reglemente den 20 Februari 1836, och hafva efter medium af de sist förflutne fem åren stadens inkomster utgjort 11,980 R:dr samt utgifterne 13,280 R:dr Banko. En afdelning af Wermlands provincialbank rörer sig här med 1,000,000 R:dr Banko til! mycken båtnad för handel och näringar. Omsider har staden under de sednare åren, ehuru genom betydlig skuldsättning, eldigt planen för stadens återuppbyggande, fullbordat en del af beslutade, hamnoch kaj-anläggningen, med en kostnad af 20,000 R:dr; och äro. i följd af den alltmer Ökade sjötrafiken, hamngatans och kajernas ytterligare utvidgning påbörjad, hvartill ytterligare kostnad af 14,000 R:dr är beräknad. Derefter återstå hamngatornes planering och stensättning, hvartill ytterligare torde erfordras 15 å 20,000 R:dr, allt Banko. Till betäckande af alla dessa utgifter, har staden endast att använda hamnoch kajafgifter enligt fastställd taxa; och staden har icke, oaktadt gjorde underdåniga ansökningar, hugnats med något understöd af allmänna medel för ifrågavarande arbeten, hvartill ock äro att hänföra de täckta vattenaflednings-trummor, som i stadens hufrudsakligare delar blifvit anlagde med en kostnad af 20,000 R:dr Banko, inberäknadt planering och stensättning. Genom Kongl, brefvet den 11 April 1853 uppflyttades staden i 3:dje klassen, och är underdånig ansökan om stapelfrihet för densamma på nådig pröfning beroende.
R:dr till underhållande af 6,961 famnar af boställets gärdesgårdar, hvilket underhäll boställshafvaren hade att besörja emot nyssnämnda ersättning jemte 16 § R:dr från den gemensamt sammanskjutna byggnadskassan; att vid den å bostället den 5 och 6 Juni 1861 hållna laga syn allmogens utgifter för reparationer å bostället och dammarne under de nästförutgångne tio åren 1851— 1860, inberäknadt den ersättning, boställs-arrendatorn under samma tid uppburit för underhäll af hägnader, befunnits, efter rättelse af några i uppgiften derom förekomne mindre felaktigheter och missräkningar, uppgå till 5,083 R:dr 20 öre samt kostnaden för påsynade, då erforderliga nybyggnader till 5,642 R:dr 71 öre; hvaremot, efter verkställighet af dessa byggnader och förbättringar, under nästföljande lio år annan beräknelig nybyggnad ansetts icke komma i fråga, än den af två lador jemte ny beklädnad å skibordet vid Norbäcksbo damm, hvilka nybyggnadsarbelen blifvit vid berörda syn anmärkta och uppskattade till ett sammanräknadt kostnadsbelopp af 356
Majits disposition för samma ändamål de inflytande tullafgifterne å utländsk spanmål, samt det af Kongl. Majit nu framställda förslag angående dessa afgifters framtida disponerande på enahanda sätt, sammanhänger med frågan om en stadigvarande spanmåls-lull, torde ej mindre de, efter fastställandet häraf, redan iuflulne dylika medel, än hvad som, under bibehållandet af hittills gällande bestämmelser i afseende på tullafgifterne för inkommande utländsk spanmål, kan ytterligare inflyta, fortfarande böra vara tillgängliga för undsättandet af de delar utaf Riket, som af missväxter kunna varda hemsökta. Vidkommande deremot det af Kongl. Majit, jemväl vid denna Riksdag, i Nåder äskade serskilda creditiv, för alt förskottsvis och emot ersättning af först för spanmål inflytande tullmedel, kunna lill behöfvandes undsättning under missväxtår begagnas; så föreställer sig Utskottet, att ett sådant credilivs anvisande numera kan undvikas, utan att saknaden deraf bör kunna medföra några äfven tyr liga eller menliga följder för de orter, der missväxten inträffat. Enligt här ofvan anförda uppgift, utgjorde vid början af sednast förflutna månad den i Rikets Ständers Bank inneståencle contanta och till dy^lika undsättningar disponibla behållning . R:dr 185,^25: 24- 8. samt det till Riksgälds-contoret återbetalda beloppet utaf 183o års undsättnings-creditiv . 23o,ooo, Härförulan torde såsom temligen säker tillgång för samma ändamål efter först inträffande missväxt kunna beräknas de, under åren 1841 —i 843, meddelade låne-underslöd, som före slutet af innevarande år skola återbetalas, utgörande tillsammans 4r>or8.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad., att sednare morn., på sätt Hr Printzensköld föreslagit, skulle erhålla följande lydelse: "Med valet af dessa sednare, så väl "sorn af RiksSl:ns ledamöter, förhålles på det sätt, att Taxe”rings-comite'en i dess plenum inom sig utser sex personer, ’'neml. en af Ridderskap och Adel, en prest, lie borgare ”och en ståndsperson; hvarvid iakttages, alt af detta antal Den 10 Octo ber e. m. ”ledamöter en utses ifrån hvarje af Taxer:s-comite'ens afdel”ningar, o. s. v. lika med Utsk:s förslag. 120 §:n. Hr Printzensköld: Det är verkligen obehagligt att beständigt nödgas återkomma med anmärkn:r mot Utskts betänk, för fel mot grammatiken. Här finnes ett sådant uti sista punkten af §:n, der det heter: ”öfverståthållare!! ut ”sätter tiden till Pröfnings-comite'ens sammanträde, och gaille allt som tillämpas kan hvad om Pröfnings-comite' i ”landsorterna blifvit förordnad!.” Detta är en mängd hoprörda ord, hvaraf jag icke begriper meningen, med mindre jag sätter ordet ”uti” emellan oiden ”galle” och ”allt.’’ Jag föreslår derföre att redactionen uti denna punkt måtte blifva följande: ”Öfverståthållare!) utsätter tiden till Pröfningt-comiléens sammanträde och galle uti allt som tillämpas kan hvad örn Pröfnings-comite' i landsorterna blifvit förord nåd t.” 120 §:n antogs med den af Hr Printzensköld föreslagna redactionsförändring, att ordet ”uti” skulle tillsättas emellan oideu ”galle” och ”allt.” 121 §:n. Frih. Cederström, Thure:
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets Utlåtande N:o 322 och Förslag angå-; ende Riks-Ståndens serskilte yttranden rörande Recognitions-Skogarn.es till Skatte; fann Borgare-Ståndet, som förbiet' vid dess i ämnet förut fattade beslut, för godt att, i händelse målet till slutligt afgörande i det förstärkta Stats Utskottet förekommer, gilla och antaga den föreslagne Voterings Propositionen , endast med den förändring, hvad Contra-Propositionen beträffar, att i stället för Orden Veder - 736 Prof. Utdn d. a Julli 1818* börande Collegier, införas orden: Vederbörande Embetsverk; Vrån lie det värda Bonde-Ståndet, S. I). Föredrags å hyo och bifölls StatsSamt Allmänna besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 23 sistl. Junii afgifna Och förleden pleni-dag upplästa samt på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse om bidrag från Allmänna Magasins.Inrättningens fonder, till förekommande af stegring i priset å groft bröd för Hufvudstadens obemedlade folkklasser. S. D. Upplästes Sanko Utskottets under den 57 sist!. Junii äFgifne Utlåtande Öfver gjorde an^ inärknirtgär vid dess Betänkande af den 16 Junii uti den till förnyad handläggning remitterade fråga om lån från Banken till Götheborgs Stad; Och, som Bonde-Ståndet redan vid frågatts första afgörande den 18 i nämnde månad efter égen öfverläggning antagit den af Utskottet nu föreslagne förändring i afseende på säkerheten för det ifrågavarande låne-understödet, ansåg Ståndet förrberörde Utlåtande endast böra, Under åberopande af Ståndets nämnde Beslut * läggas tilt Handlirigarhe. S. D. Efter uppläsandet äf Banko-Utskottets nu ankomne Utlåtande ai den -27 Junii, i anledning af en inom Vallofl. Borgare-Ståndet
Såsom åsyftande ''att inom den frivilliga rätts-spehrens område, betrygga enskild rätt och förekomma trassliga processer,” vore det dock alltför vigtigt för att öfverleranas åt en på ”inga lagliga grunder stödd och af inga lagliga föreskrifter kontrollerad slentrian;” och har Herr Brinck i anledning deraf till Rikets Ständers pröfning och antagande framlagt följande ”Förslag till Notari al •la g. 1 kap. Om Notarii-publicii göromål och skyldigheter. § 1. Notarius publicus är en offentlig tjensteman, hvars åliggande är, Lag-Utskot(e'.s Betänkandes N.o 77. 7 att, nied noggrannt iakttagande af vissa stadgade formaliteter, uppsätta sådana skriftliga handlingar, åt hvilka någon vill förskaffa det vitsord, som efter lag tillkommer embetsmans bevis om hvad till dess befattning rätteligen hörer. § 2. Biträde, som i f § sägs, ege hvar och en, som det äskar, i allt som icke strider mot lag oeh sedlighet, att af notarius publicus erhålla, så vida icke denne visat sig vara lagligen förhindrad. Dock galle notarii public! intyg endast i och om 6ådana fall, der sakförhållandet kunnat med sinnena uppfattas. § 3. Notarius publicus i Stockholm må ej innehafva någon annan tjenst, med undantag af translaioris regii-tjensten. I annan stad må magistrats-sekreterare-tjensten kunna med notariatet vara förenad. § 4. Antalet af notarii publici i Stockholm får ej understiga två och ej öfverstiga tre. 2 kap. Om notarielta attester och deras form; om hufvudskrifterna och dagboken. § 1. Notarius publicus må ej lemna sitt biträde vid något ärende, deruti han sjelf, eller någon, med hvilken han är i skyldskap eller svågerlag, som gör honom jäfvig att vittna, har del, eller kan af utgången nytta eller skada hafva. § 2.
Att först då, när bristen blir mera tryekande, och då således Sädespriset uppstigit till ett ännu högre belopp än det sistnämnda, det må bero af en vis Regerings omsorg att tillåta utländsk Spannmåls införsel, hvilken likväl i alla tider bör vara belagd med en så hög tull, att den ej nedtrycker afsättningen af landets egen , eller tvingar priset deraf under verkliga produetionskostnaden. 11:0 Att Rikets nu församlade Ständer böra så reglera den blifvande afgiften till Kronan för Brännvinsbränningen, att densamma fullt svarar emot hvad förut genom en sådan afgift ansetts kunna inflyta; och att således under Brännvinsbränningens fortfarande af Rötter, äfven då densamma af Säd kunde blifva inskränkt, Kronans inkomst härigenom må fullt bibehållas, och icke, såsom förut skett, må försvinna. 12:0 Att Riksens Ständer till Kongl. Maj.ts vishet i underdånighet öfverlemna att föreskrifva hvad för öfrigt, i anseende till controll och andra omständigheter, kan blifva nödigt att vidtaga eller stadga. Afskrift. Ödmjukaste Memorial. Till verkställande af det uppdrag, som Högvälborne Herr Grefven och Landshöfdin - Den 29 Mars. 277 gen å HushåilsSällskapets vägnar mig gifvit, att å Engeltofta Sätesgård öfvervara en eller annan Brännvinsbränning af Potatoes, meddela resultat deraf, samt lemna beskrifning, så väl om sjelfva bränningsniethoden, som jästbrygden på Engelska sättet, är jag, efter något mer än en veckas vistande här på stället, nu i tillfälle att i detta ämne afgifva följande berättelse:
Om vi nu icke kunna förbättra våra OrdningsLagar, om vi ej kunna upplyfta dem till godheten af vår RegeringsForm , så vaktorn oss åtminstone från att försämra vår RegeringsForm , från att nedflytta den till fel , som den icke ännu äger, till felagtigheten af OrdningsLagarne. Herr Munck af Rosenschöld, Eberhard : Jag har haft, så väl nu, som flera gånger för^ ut, det missödet, att tj kunna dela lika öfvert tygelse med den, ConstitutionsUtskottet yttrat. Jag får derföre äfven nu anmäla , att jag alldeles icke deltagit uti Utskottets förevarande beslut, utan mig deremot reserverat. Jag anser den magt, som ConstitutionsUtskottet redan i Grundlagarne fått sig tilldelad, vara tillräckligt vidsträckt, och tror, att det ej skulle vara nyttigt hvarken för någon viss del af Nationen eller för hela Nationen, om Constia Dm 23 Maji. tutionsUtskottefs magt skulle ytterligare ut* vidgas på bekostnad af Riksens Ständers. Friherre Cederström, Jocob: En Ledamot har undlir Discussionen anfört, att Grundlager» vid ett föregående tillfälle skall biiivit förtydd. Jag anhåller att dervid få erinra , att ehijrn försök visserligen blifvit gjorde tili densammas förtydande, har Pluraliteten likväl lyckats att sådant förekomma. Hvad den nu föreslagne nya Redactionen angar, anser jag för npn de) 107. §. i RegeringsFormen , jemnförd med den 29. i Riksdagsordningen, vara ganska tydlig, samt dea nya Redactionen således fullkomligen öfverflödig. Om ock i framtiden enskilte Personer skulle försöka att förtyda Grundlagen emot dess bokstafliga innehåll, tvifiar jag ändå, att den tidpunct kan inträffa, att Riksens Ständer skulle vilja åsidosätta Grundlagarnes bokstafliga lydelse j och tror derföre, att Utskottets ifrågavarande Förslag, dels såsom öfverflödigt pch dels såsom otydligt, bör afslås. Grefve Spens, Jagob Melher:
Då nu till ny handläggning förekom Bevillnings-Utskottets, på bordet hvilande, Memorial, N:oa4, i anledning af gjord anmärkning emot Utskottets Betänkande, N:o 14, angående bestämmande af viss tid för utfärdande och pröfning af Kammar-Rättens anmärkningar, fann Bonde-Ståndet för godt att vid sistnämnde Betänkande låta bero, S. D. Vid förnyad föredragning lades till Handlingarne Bevillnings - Utskottets Utlåtande, N:o 25, till följd af gjorda anmärkningar vid Betänkandet, N:o 16, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga framställning, om icke Barrnhertigliets - inrättningar borde från erläggande af Bevillning för deras egendomar af både hus och jord njuta befrielse, och hvilket sistberörde Betänkande Bonde-Ståndet den ar, sisth April hade gillat, »4 Trot. Utdrag 'den t Junti 182g; S. D. Dä Bonde-Ståndet redan bifallit Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconornie - Utskottens Betänkande, N:o 15, rörande väckt fräga, dels om föreskrift för Konungens Befallningshafvande, att till Justitiae-Cancelleren och Justitise-Oinbudsmannen insända Exemplar af Kungörelser, sorn Konungens Befallningshafvande utfärda, dels om inskränkning i Konungens Befallningshafvandes obestämda rättighet att kalla Länens Invånare till sammankomster och muntliga förhör m. in.; så fann Ståndet, vid nu skedd ny föredragning af samma Utskotts ytterligare Utlåtande, N:o a&. i berörde ämne, att sistnämnde Utlåtande icke föranledde till annan åtgärd, än att det skulle läggas till Handlingarne. S. D. Remitterades till StatsUt .'kottet : 2:ne af Riksdags-Fullmägtige från Malmöhus Län Anders Nilsson i Tåttarp och Nils Månsson inlemnade uppsatser, rörande Krorio-Fogdarnes inom Torna, Bara och Harjagers samt Färs och Frosta Härader af berörde
Hvad dei’emot beträffar skyldigheten för städerna att för den uti ^ide och Side classerna af tariffen till den nya Inqvarterings-ordningen upptagna personal, vid de uti förslaget förutsatta tillfällen, utgöra inqvartering in natura, så och då städerna derför alltid komma att i contant åtnjuta ersättning af Staten, synes klagan öfver nämnde skyldighet icke skäligen höra ega rum, minst om, såsom i det föregående blifvit föreslaget, städerna i allmänhet befrias från allt annat besvär af inqvarteringen, än servicens bekostande, och de dessutom kunna ega hopp att framdeles befrias äfven från denna tunga. Utskotten draga således icke i betänkande att äfven tillstyrka antagande af förslaget härutinnan. Sedan de sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskotten sålunda sig utlåtit öfver grunderna och sältet för den ständigd Bilt. till R. StProf. 1840. 4 Sami. 2 A/d. issi» Haft. 3 18; Statssamt Allni. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N;o 1» inqvarteringens utgörande, hafva Utskotten, med åberopande af hvad dervid blifvit anfördt, samt med tillkännagifvande, att, i afseende å den tillfälliga inqvarteringen, hvarom det afgifna förslaget jemväl handlar, de af Rikets Ständer vid sista Riksdag uti förslaget derom önskade mindre väsendtliga; förändringar, äfven blifvit iagttagne, nu härmed skolat det af Kongl. Maj:t i Nåder meddelade förslaget till Inqvarterings-ordning i sin helhet, sådant detsamma finnes här bifogadt, vördsamt öfverlemna till antagande af Rikets Ständer med de, på sätt ofvan blifvit anfördt, af Kongl.
— Tv förutsatt, att de handlat annorlunda; — att 58 Banko-Utslcottets Berättelse M 6. de, nar penninge-förlägenheten kändes tryckande på sommaren och hösten 1857, hade vägrat att köpa dem erbjudna vexlar till den kurs Banko-reglementet medgaf, och om genom en sådan stoppning krisen hos oss möjligen utbrutit några månader förr än nu skedde; — månne detta då icke skulle framkallat anklagelser mot Riksbanken derföre att den i nödens stund ingenting ville göra eller våga, utan af otillbörlig fruktan höll sig tillbaka, då den bort hjelpa, och att dess Fuilmägtige just genom bristande nit och omtanka för landets räddning utur en tillfällig förlägenhet förorsakat många enskildas undergång och föra nied t den olyckliga ställning, hvaruti vi råkat? Detta skulle sannolikt blifvit påföljden af eli sådant förfarande å Riksbankens sida. Beträffande Riksbankens vexel-transaktioner roed Stockholms Garantieller Kreditförening, så hafva de äfven varit föremål för olika omdömen. Men både nödvändigheten och framgången deraf har Utskottet funnit för godt att erkänna: och mig synes, att härutinnan hafva Banko-fullmägtige ådagalagt både mod och klokhet uti en högst brydsam ställning, hvarigenom de med särdeles nit och omtanka räddat många enskilda fran undergång och, hvad som för dem var hufvudsaken, räddat Riksbanken från eljest oundvikliga förluster.
I öfrigt är Utskottet äfven nu i tillfälle att tillkännagifva: att pröfningen af den utaf Herr Hjerta, Gustaf, gjorda framställning, om anvisande af ett creditiv på Riksgäls-Contoiret, för att tillitas, i den händelse Statsverkets inkomster ej skulle ingå till påräk - Betan kanden, N:is i5g, 160. n nadt belopp, hvilken framställning Utskottet i dess Utlåtande N:o 123 afstyrkt, blifvit uppskjuten af II. R. o. A. samt II. BondeStdndet intill dess Statsregleringen blifvit sluteligen afgjord; hvaremot 11. P rcsteStåndetj som, med undantag af Utskottets tillstyrkande i afseende på NumerLolteriet, bifallit Utskottets Memorial N:o 54, angående Statsinkomsternes beräknande, med de förändringar och jemkningar i beräkningen af vissa Inkomst-Titlar som utlåtandet N:o 123 innehåller, godkänt hvad Utskottet rörande H:r Hjertås berörde framställning i sistnämnde utlåtande sig yttra t, och hvilket yttrande är äfven af Vällojl. BorgarcStåndct bifallet. Utlåtande, i anledning af K. M:ts Nådiga Remiss, rörande nedsättning i Arrendet för Kronohemmanet Berga •§ Mantal på Lofön i Stockholms Län och Färentuna Härad. (I-A.) K. M:t har, genom Nådig Remiss den 2 sistlidne Maji, till Utskottet öfverlemnat den af Kronofogden C. J. Lagercrantz hos K. M:t i underdånighet gjorde ansökning, att, då utgifterne för ofvannämnde Kronohemman, som han under arrende innehade, med 37 T:r 2gT2T k:pr Spannemål öfverstego Hemmanets afkastning, uppgående till endast 107 T:r 6 k:pr Spannemål, fastän vid denna beräkning iblau d utgifterne ändock icke upptagits något för underhållet af ii S t a t s - U t s k o 11 e t s Arrendatorns hushåll, K. M:t, med
StatsUtskottets den 27:de April på Bordet lagda Memorial, af föregående dag, i anledning af Konungens Nådiga Proposition, angående ersättning för den förlust i årlig inkomst, Allmänna Barnhus-inrättningen i Stockholm måst vidkännas, genom StorFurstendömet Finlands afträdande, —- biet' å nyo föredraget 3 och beslöt Ridderskapet och Adeln , att samma Betänkande skulle, jemte de dervid gjorda anmärkningar, till en början till BevillningsUtskottet öfverlemnas. Ut supra. S. D. I anledning af gjorda anmärkningar vid Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets den l8:de April afgifna och den 27:de nästpåföljande på Bordet lagda tvänne Memorial — det ena i anledning af väckt fråga om befrielse från ansvar för Den 5 Maj. e. m. 133 dem sorn försumma Regements-skrifvare-möten — det andra, rörande Torfskärning i Halland; blefvo dessa Memorial, tillika med de dervid gjorda anmärkningar, till Utskottet åter förvista. Ut supra. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskilldes klockan 2. In fidem Protocolli A. G. Silverstolpe. Fredagen den 5 Maj. Plenum klockan 5 eftermiddagen. Herr Hammarhjelm, Carl Fredrik, hade inlemnat följande, sorn upplästes: Då Rikets Höglofl. Ständer blifvit församlade att rådslå om tjenligaste utvägar till upphjelpande af Rikets Näringar och förbättrande af dess Penningväsende, tillhör det hvarje vän af Fäderneslandet, men i synnerhet hvarje medlem af Ständerna, att framställa till undersökning och öfverläggning antingen nya förslag, som på sannolikhetens grunder finnas ledande till ett päkalladt ändamål, eller sådana ämnen, hvilkas tillvarelse möjligen kan äga ett; skadligt inflytande och motverka befrämjandet af både det enskildtas och det allmännas bästa och välgång. m Den 5 Maj. e. m. Det är från denna sednare synpunkt jag vördsammast utbeder mig Högvälborne Herr Grefvens och LandtMarskalkens samt Höglofl.