Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stat till fyllnad i det fastställda antalet af Bankens Gommissarier; angående öfverlemnande till Constitutions-Utskottets pröfning af sättet för behandlingen af frågan rörande omsättningsheloppet för Discontlån; med förslag till Reglementariska föreskrifter för Banco-Styrelsen i fråga om disposition på Bankens Silfverfond, samt beslutade anstalter till reella Fondens förstärkning; öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande angående förändring uti nu gällande beläningssätt och belånings värde å Guld och Silfver i Banken; angående jernbeläningen vid Låne-Contoiret i Götheborg, med de rättelser Utskottets förnyade Utlåtande i detta ämne innehåller; rörande ett tillägg till Reglementet i afseende på Allmänna Magazins-Inrättningen; om beläning af sådane Riksgälds -Contoirets Obligationer, som utgifvas för uppbringnings-ersättningar; rörande redaction af föreskriften för Banco-DiseontVerkets Direction om Räntas och Öfver-Räntas beräkning; samt angående föreskrifter för Banco-Styrelsen i afseende på Götha Canal. Bancooch Lag-Utskottens: Med förslag till Ansvarighets-Lag för Directeurerne vid Discont-Contoiren i Götheborg och Malmö. Lag-Utskottets: I anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, angående behörigheten att deltaga i Den 21 December e. ml Nämndemansval, och alt kunna till Nämndeman väljas; öfver anmärkningar vid Betänkandet angående föreslagen ändring i §. af Kongl. Förordningen den i3 Julii 1818 om Inteckning i Fast Egendom; rörande af Banco-Utskottet föreslagen nödig åtgärd till betryggande af Bankens och Enskiltes säkerhet, i afseende på de Assignationer, sorn komma att utfärdas från Vestra och Södra LåneContoiren; samt om föreslagen ändring i 9 Cap. 2 §. Handels-Balken. Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Ut skottens : Angående väckt fråga om dels afskaffande af all Expeditions-Lösen, dels ock nedsättning af Taxan derå. Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets:
Om denna nu gjorde anmälan winner bifall, torde Chefen för Hela Armeens Flotta bliswa anmodad, cm till StatS-Utffottct upgifma rälta förhållandet härmed jämte förtekning pä defle Officerare, vä dct StarsUrffortcl mä bliswa i tillfälle att denna sa? »vederbörligen kunna granffa. Beträffande äter ArmöeuS Flottas Fmffa Esquadrers milikaira och civila personer med flere, sä lära de, sä wida öiwcrflyltning pä Swenff Stat ej äger rum, åtminstone böra fä ärnjuta lika formäner som f. d. Finffa Arn»Leu bliswa tillagde. Herr Grcfwcn och Landt<Marskalkcu. Sedan anmäckniug nu är gjord wid Srats-Uiffolkers Utlärande torde Ridderffapet och Adeln finna detsamma böra äterremittcras, hwarigenom äswen de Herrars ändamål »vinnes, hwilka önffat alr dct mätte hwila. Bifölls. UplästcS följande: Den 2i December. Utdrag af Protocollek hällit hos Högrvördige Preste^Ständet ven 12 December igoH. S. D. Enligt anmodan af Riksens Högloff. Ständers Eppcditionö'
I anseende till det med Brudgåfvofondens öfverlemnande till Riksgälds-Kontoret förenade åliggande för detta Verk, att utbetala de innestående brudgåfvovinsterna, har denna fond blifvit upptagen å ett särskildt conto i Riksgälds-Kontorets Hufvudbok, derå de för hvarje år utbetalda dylika vinster komma att afföras, hvarefter återstoden af fonden tills vidare bör, såsom en Kontoiets skuld, utba lanseras. Enligt hvad nyssberörde Hufvudbok för sisth år utvisar, hafva här ofvan uppgifna reverser inom samma års slut blifvit till fullo infriade. Med anledning af Rikets Ständers vid 1S28—i83o års Riksdag meddelade beslut, angående liqviden för det af Bankens medel utgifna lån å 200,oc o R:dr, som år 1810 af Rikets Ständer beviljades till Tack jerns-Bergslagernas understödjande, har Riksgälds-Kontoret, i början af innevarande år, från Kongl. Stals-Kontoret fått mottaga ett belopp af 2,554 R;dr 3i sk. 4 rst., såsom återstoden af de till Statsverket skedda kapitaloch ränte-inbetalningar för samma lån. På sätt en häröfver upprättad och Riksgälds-Kontoret jemväl tillställd Räkning ådagalägger, har för godtgörande af omförmälda lån, under åren 181 3—182g, till Banken levererats ett sammaniäk nadt belopp af R:dr 2s4>iIt: 34- io och, under år r833, lill Riksgälds-Kontoret , 17,874: 4^* 5. Då härtill lägges den nu sednast verkställda inbetalningen J^. .«•••• , 3,554- 3 r. 4* uppkommer alltså den summa af 7* som ifrågavarande lån, jemte derför förskrifna och erlagda räntor, enligt åberopade Räkning, utgjorde. t_ 17 — Beträffande det af Rikets sist församlade Ständer vidtagna beslut, att ManuMftirden, under Kongl.
Landtm, först propos. på bifall till Betänk:t, hvartill svarades blandade ja och nej, samt sedermera propos. på afslag derå och antagande af ofvan omförmäldte förslag lill beslut i ämnet, då svaren likaledes ut föllo med ja och nej i blandning; hvaruppå Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig hafva funnit den sednare proposm med öfvervägande ja besvarad. Gr. af Ugglas begärde votering. Upplästes och godkändes följande förslag till votenspropos. : »Den som bifaller Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts Betänk. N:o 23, i ani. af väckt motion i fråga om upphäfvande af 3:dje Den 7 Januari. 17 mom:t 47:de §:n af K. Förordna om landsting, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, afslår R. o. Ad. ifrågav:de Betänk, och antager det af Frih. Sprengtporten afgifna förslag till beslut i ämnet.» Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut, och efter öppnandet af den förseglade voteringssedeln, rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 15. Nej — 16. Gr. Liljencrants: Jag anhåller att R. o. Ad. ville in bjuda Med-St:n, att i R. o. Ad:s nu fattade beslut sig förena. Propos. å bifall till detta förslag framställdes och besvarades med några ja jemte ett eller annat nej; och förklarades ja haft öfvervigten. Föredrogs ånyo och bifölls Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts d. 27 sisth December och 3 dennes på bordet lagde Betänk. N:o 25, i ani. af väckt motion (N:o 86) ang:de tre årliga häradsting i Wermland. Efter föredragning af samma Utsk:s ofvannämnde dagar bordlagde Mern.
Landtm, anmodade Ilrr Elektorer, att sammanträda till val af en ledamot i Ridd.Utsk. och en Suppleant i Allm. Besv. o. Ekon.Ulsk. i st. f. Frih. Leuhusen. Fortsattes pröfningen af StatsUtsk:s d. 16 och 19 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 89, angale reglering af utgiflerne under Riksstatens Åttonde hufvudtitel. 20:de punkten, ang:de anslag för vard och underhåll af Strengnäs Elementarläroverks bibliolhelc och andra samlingar; 21:sta punkten, ang:de löneförhöjning för Bibliothekarien vid Linköpings Gymnasiioch Stifts-bibliothek ; 22:dra punkten, ang:dc anslag till Elemenlar-läroverken i riket för bokinköp; 23:dje punkten, ang:de anslag för Akademie-adjunkten Ramströms läroinrättning i Stockholm; 24:de punkten, ang:de ersättning till Garnisons-skolan i Christianstad för förlorad inkomst af portpenningar; 25:te punkten, ung:de anslag för inrättande af en Normalskola för fruntimmers-undervisningen i riket; 26:te punkten, ang:de anslag till inrättande af allmänna flickskolor; 27:de punkten, ang:de anslag till inrättande af Socken-bibliolheker; 28:de punkten, an g; de. af K.
Sedan Högste Domstolen, enligt hvad dess protokoll den 9 nästlidne Mars utvisar, afgifvit det underdåniga yttrande, sorn Kongl .Majit den 25 nästförutgångne Februari äskat, i anledning af ett i Justitise-Stats-Expeditionen uppgjordt förslag till ändring i Förordningen den 20 November 1845, om jords eller lägenhets afstående för allmänt behof, så anmälde Hans Excellens Herr Justitia1,- Stats-Ministern ånyo berörde lag-förslag, dervid Hans Excellens i underdånighet anförde, att, vid den granskning af förslaget, som i Högste Domstolen egt rum, dess fleste ledamöter väl i underdånighet hemställt, att stadgas mätte, att, när last, men eller intrång, som genom jords eller lägenhets begagnande, flir utläggning af elektriska telegraftrådar tillskyndas jordens eller lägenhetens egare, komme att fortfara en längre eller obestämd tid, eller för alltid, ersättningen derför, der sådan egde rum, borde ovilkorligen utgå genom årligt skadestånd, så länge intrånget fortfore: men enär föga sannolikt vore, att sä beskaffade telegraf-ledningar skola i Sverige beslutas, angående hvilka genast vid anläggningen kunde med säkerhet bestämmas, att de endast en viss kortare tid skulle för begagnande vidmakthållas, samt, vid sådant förhållande, i händelse den af Högste Domstolens fleste ledamöter föreslagna grunden för bestämmandet, huruvida ersättningen skulle utgå på en gång eller genom årlig afgäld, vunne obetingadt bifall, säkerligen skulle inträffa, att den jordegaren tillkommande ersättning blefve i de flesta, om ej alla fall utsatt i årligt skadestånd och vid många tillfällen komme att till jordegaren utgå med så ringa belopj», att dess erhållande vöre för honom af foga eller ingen vigt, men verkställandet af liqviden deraf och redovisningen derför skulle tillskynda det allmänna kostnader, öfverstigande sjelfva afgäldens belopp; hvarförutan före - 8 Kongl■ Majus Säd.
Befhhde, får jag äfven nu vid den 126:te samt I27:de sådant till prot. anmäla. R. o. Ad. biföll ifrågavar:de 5 §§. Den 1« Maj. §§ J31 till o. med 136. Sedan lindert. Ridd.Sekret. tillkännagifva! att Presteoch BondeSlm bifallit dessa §§, blefvo desamma af R. o. Ad. bifallne. § 137. Undert. Ridd.Sekret. tillkännagaf alt Presteoch BondeStm bifallit denna §, hvarefter Hr Brodins rör:de samma § vid Utsk:s betänk. fogade reservation uplästes, på begäran af Hr von Hartmansdorff, som sedermera anförde: Det H. Ståndet lärer utan tvifvel finna, att om ett stadgande, sådant som det här föreslagna, skulle blifva gällande, så mäste följden deraf varda ett odrägligt trassel mellan mästare och arbetare, och ett stort besvär för upbördsmännen, K. Bef:hf:de och Kammarrätten, utan något gagn för Kronan. Jag säger detta icke för mödans skuld, ty embetsmannen är skyldig att arbeta äret igenom, men om han sysselsättes med arbete, som är gagnlöst för Kronan, så tjenar sådant lill intet annat, än alt hindra honom från gagneliga göromål, af hvilka han har nog ändock. Jag hemställer alltså att R. o. Ad. måtte lemna föreskriften i detta fall oförändrad eller ock återremittera §:n i händelse Ståndet tror, att rättelse kan genom återremiss åstadkommas. Gr. Gyldenstolpe: Jag erkänner att det kommer att åstadkomma åtskilligt besvär om denna § anloges, men om den icke antoges, utan man blir vid det gamla, så blefve följden den, att största delen af ifrågavar. medborgareklass icke komme att betala någon bevillning, emedan de flytta från sina mästare och hvar fai man sedan rätt på dem då de ega rättighet att vandra kring hela riket och icke kunna anträffas på många år, och följaktligen det slutas dermed att afkortning måste ega rum.
Med den kännedom jag eger af saken, är jag öfvertygad, att om Tanto förändras med 60,000 R:dr på 3 år, kunde inrättningen verkställas. Hvad de mindre anmärkningarnc angår, att hvar fånge skall hafva sitt rum, så behöfves det ej. Blott, de, som först komma in, behöfva det. Jag förenar mig således med dem , som yrka återremiss. Herr Manners t arn: Man har efter min tanka rätteligen anmärkt, att man hör anslå medel lill oumbärliga utgifter, innjiä anslag Den 19 November f, m. 161 anslag lemnäs lill dem, som blott äro nyt* tige. Det skulle ock utmärka en förvänd hushållning med Statens medel om vid samma Riksdag, då man anslagit millioner till Canaler, Curhus, Caserner m. m. som visserligen äronyttige, men hvilkas fullbordan kunde uppskjutas, man saknade medel lill inrättningar. oumbärliga för allmänna säkerheten. Till dessa kan ingen sak-kännare neka, att ju Correctionsbuseu bör» räknas. Undermitt Embetes utöfning, harjag bek!#geligen, fått tillfälle erfara, huru mycket brott och oordringar tilltagit, i följd af dessa inrättningars nu varande felastiga skick. Det är ö vy t) cj utan fasa, som jag sett personer, hvilka ej begått brott eller endast mindre förbrylelser, vara sammanhopade med gröfre brottslingar, såsom mördare, mordbrännare med flera. Följden har blifvit, ali de grofva brotten tilltagit. Detta intygas af brott målsransakningarne, som hvarje vecka, hvarje dag inkomma. Erfarenheten har således intygat hehofvét i detta fall. — Visserligen skulle jag anse mera ändamålsenligt, om en fullkomlig Correclions anstalt kunde inrättas innan kort tid, men då Utskotten förklarat, att medel brista, föreslog jag, att åtminstone något måtte lämnas. Då man redan har en så betydlig lägenhet som Tanto, kunde man anslå medel och efter liand sätta inrättningen i ordning.
Sedan, i anledning af hos Rikets Ständer väckt fråga om Statens medverkan för åstadkommande af tillverkning inom landet af jernvägsmateriel, Rikets Ständers Statsutskott, som för behandlingen af denna fråga ansett nödigt att erhålla upplysning, huruvida räler, lokomotiver och vagnar samt annan jernvägsmateriel för närvarande funnes inom landet att tillgå och om sådan härstädes åstadkommen materiel kunde med fördel för statens jernvägar användas, fått ifrån Chefen för jernvägsbyggnaderna emottaga Bih. till 11. St. Skrifvelse N:o 131. ett i berörda hänseenden afgifvet yttrande; hvarefter, till Utskottets kännedom, jemväl blifvit genom Chefen för Civil-departementet, på nådig befallning, öfverlemnade dels en af förstbemälde Chef hos E. K. Maj:t i underdånighet gjord framställning i fråga om inköp af inom riket tillverkad jernvägsmateriel till visst högre pris än utländsk, och dels en underdånig ansökning af Grosshandlanden A. W. Frestadius och Fabriksidkaren P. J.
Allmänna kropölltion til Riksens Ständer, lydande som följer: Longi. Majfts Allmänna Mädiga til Riksens nu församlade Ständer, gifwen pa Riks - Salen i Norrköping den 15. Dä Kongl. Maj:t nu sammankallat Riksens Stan. der, at efter urgammalt bruk bewista Kongl. Maj:t6 och Dest Högtälskelig-, Gemals Hennes Kongl. MajftS Drottningens höga Kröning, har Kongl. Majst äfwen welat hafwa den rilfredsställelsen at underrätta Riksens Ständer om Rikets tiiständ och inhämta deras trogna råd i åtskilliga Rikets angelägenheter. Kongl. Majst har efter Sit tilträde til Rikets styrelse räknat för Sin första pligt, at med omsorg warda och bibehålla war i; sanna Ewangcliska Tro och Lära i sin helgd och renhet, icke blott i anseende lil bekännelsen, utan ock i dest utöfning. Fastän krigslagan warit tänd uti de flesta Lander i Europa, njuter Kongl. Maj:t lik,väl den förnöjelse, at hafwa bibehållit lugner och freden. RattwisanS skipande och Lagarnas nogg handhafwande hafwa legat Kongl. Maj:t högt om hjertur. Med Rikets medel har Kongl. Maj:t iakttagit den nogaste hushållning och sparsamhet. Statswerker, bemstadt med betydeliga skulder och brister wid Kongl. Maj:tS tilträde lii Regeringen, har Kongl. Maj:t i ordning brage, och oaktadt det försämrade Mynt, hwaruti de flesta Rikets inkomster influtit, likwäl hittils haft den tiljredöställelfen at afbörda flera Tunnor Guld af Stars» werkeis skuld. Kongl. Majit har haft all möda ospard at under» halla och förbättra Rikets Fdrswarswerk, och derwid lämpat stna matt och steg ester Statswerkels förmåga. Jordbruket, denna säkra källa kil Rikets wälmåga och styrka, har Kongl. Maj:t wid alla tilfällen upmuntrar.
Hr Bogeman, Johan Ludvig; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 183. Frih. D’Albedyhl, Christer Henrik. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr von Troil, Sam. Gust., såsom ledamot af StatsUtsb. erhållit 9 dagars ledighet från d. 20 t. o. m. d. 28 i denna månad, samt anmodades Fli r Electorer ali under ledighetsliden utse en ledamot i StalsUtsk. Företogs val af en Bänkman inom 18:de Bänkm:s-afd:n efter N:o 1675. Hr Adlerbjelke, fullm. Hr Bogeman, Joli, Ludvig; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 1696. Hr Bergenstråle, Carl Theodor. Företog R. o. Ad. val af 5 suppleanter för ledamöterne i förstärkta StalsUtsk.; och befunnos, efter valförrättningens slut, sedan lottning blifvit anställd till bestämmande af den ordning i hvilken de valde borde, i händelse af behof, inträda, dertill hafva blifvit utsedde: N:o 2316. Hr Amilon, Adolf Anders Johan med 24 röster. — 167. „ Geete, Sten Porse , 24 „ — 1481. „ König, Carl Fredrik „ 24 , — 189. Frih. Funck, Fredrik Alexander ... „ 24 „ — 394. „ Nordensköld; fullm.Gr.Sparre,Erik „ 24 „
Uti skrifvelse den i3 December ?833 tilt Eders Kongl. Maj:t har ÖfverStåthållare-Embetet i underdånighet öfverlemnat uppgjordt förslag till ny organisation af Stadens Militaire-Compagnie och Brandvakts-Inrättning, i hvilket afseende anfördt blifvit, alt då organisationen af sistnämnde Inrättning måste, i brist, af andre tillgängliga medel, tilt vägabringas med de tillgångar och inkomster Inrättningen egde, ansåg Öfver-Ståthållare-Embelet sådant, i anseende till de ringa tillgångarne, hvarigenom ali fråga om beridne pa - 62 truller äfven måst förfalla, icke kunna ske på annat sätt, an att, med upplösning af Brandvakls-Compagniet, Stadens Militaire-Compagnie, hvilket bestod af 96 man, 4 Corporaler, 2 Profosser och 3 Trumslagare, under befäl af 1 Chef, 1 Subaltern-Oflicer och 5 Under-Oflicerare, förstärktes med i44 Soldater, 6 Corporaler och 1 Trumslagare, äfvensom med 1 SubalternOflicer och 5 Under-Officerare, och således en enda disciplinerad Militairetrupp upprättades, under benämning af Stockholms Stads Militaire-Corps, hvilken, ställd under Öfver-Ståthållare-Embetets omedelbara tillsyn och vård, i afseende på så väl tjenstgöring som underhåll, borde besörja dels den tjenstgöring, som i allmänhet åläg Militaire-Compagniet, dels ock nattvakts-patrullering inom hela Hufvudstaden, till betryggande af Innevånarnes säkerhet till personer och egendom, ej mindre för eldsvådor, än i andra afseenden, samt derjemte inöfvas att med skicklighet servera irenne Brandsprutor, stationerade i Corpsens Irenne Vakter, dels uti Staden inom broarne vid Rådhuset, dels på Norrmalm uti f. d. Brandvakts-Corps-de-Gardet vid Hötorget, och dels på Södermalm uti Corpsens dervarande Casern.
Flemingen sina fångar ur handen, ty den handen har ingen kraft att hålla dem qvar." "Qvinna, hvad mena dina mörka ord, skulle du kunna kasta trollskott i hvem du vill?" "Hi hi hi, Hiisi min docka, hvad säger du? Kan vi skjuta trollskott monntro, fast i sjelfvaste Svedjeklas?" Hon strök åter katten, så att den gnistrade och spann. "Jo jo, jag tänkte vi så skulle kunna. Nå, Hiisi, du må väl inte vilja klösas. Nå nå, inte så brodtom. Nog kan det väl ske ändå sakta. Men ser du, Hiisin min, så svarta än dina vackra hår äro, icke äro de ändå hans derborta. Jo jo, ser du, nu är du fast. Ja, spotta och fräs du! Hur tror du att du skall kunna skaffa mig tre hårstrån af Svedjeklases hufvud?" "Tre hårstrån säger J, mor?" "Åh, jag talar bara med min kisse. Bra snäll är den, det är visst, men ibland är den just som en smula på sned. Nog tänker jag den kunde skaffa hårstrån, om den ville. Nå nå, bäst är vi tänka på saken en och hvar. Fordeelskan, kan hon skaffa mig hvad jag behöfver? Bara tre hårstrån af sotnäsans lugg?" "Tre hårstrån? Kanske. Tjenaren som bär in hans morgondryck kunde få dem af hans sofvande hufvud, utan att han visste. Men mor jag bäfvar." "Ack ja, det ömma hjertat, som icke aktade för rof att tända på kriget, hur många tusendes lif tror hon der stryker med, och Flemingen har ändå bara ett. Hiisi, tycker du inte det är lustigt? Hi hi hi." "Du skall icke bruka trolldom", mumlade Fordeelskan för sig sjelf. "Jaha, jaha, jo. Inte hemtar Fordeeln dem länge, han. Han ligger väl snart på steglet med de andre. Och nog lär sotnäsan tycka om hennes egna händer, lika mycket som om karlanäfvar. Sen han en gång huggit af dem, hemtar hon inga strån mer. Nå nå, allt som hon vill, Fordeelska!
Jag upprepar hvad jag vid denna förra riksdag anförde om enskilda theatrars sätt alt täfla, och om hvilket jag i flera länder haft tillfälle att förvissa mig; ty theatern är ett af de många olikartade ämnen, med hvilka jag sysselsatt mig, och som jag följt med särdeles uppmärksamhet, dels å embetets vägnar, dels af enskild håg. Nåväl! jag säger — medgifvande dock gerna de undantag, som rättvist böra förutsättas, vid alla stränga och collectiva omdömen — jag säger, att enskilda theater-directioner täfla alldeles såsom minörer framför en belägrad fästning; den segrar, som gräfver sig djupast ner i dyn. De täfla om att gräfva sig under hvarandra i hvad smak och anständighet är. De måste det, för att ekonomiskt bestå; och då jag förutsätter, att det äfven här skulle så tillgå, nedsätter jag alldeles icke smaken i vår hufvudstad, ty så tillgår i länder, som haft theatrar i 2no år förrän vi, och der smaken således kan vara mera utbildad. Vi må gå till oss sjelfva. Om i afton uppfördes på K. Theatern Kellgrens Christina, eller Leopolds Virginia, eller Molieres af Remmer öfversätta Tartuffe; men vi hade oss bekant alt på en liten theater uppfördes något rätt besynnerligt, ja rätt anstötligt — hvart gingo vi? hvart ginge jag? Jo till scandalen. Sådant är det verkliga förhållandet allestädes. Jag sade nyss, att K. Theatern behöfver alla sina till - Din i3 Maj o. m. gängar för atl bestå; och jag hade förutsändt, huru nödvändigt för kons'en, oell för alla med scenen åsyftade ändamål det är, atl i en hufvudstad äga en s. k. stor theater. Men ingenstädes består en sådan utan bidrag af Hof och Stat. Ingenstädes åstadkommes dess blott accessoriska behof med blotta recett-inkomsten.
Om för ersättningsmanskapet öfver hufvud beräknas en rekrytskola af 90 dagar, hvilket under ett pågående krig väl kan vara önskligt, men icke alltid möjligt, skulle exercisdepoterne kunna under sex månader vapenöfva och afsända till arméen, af manskap som förut saknat all öfning: 20 till 24,000 man och af manskap, som förut gjort 30 dagars beväringsmöten, 30 till 36,000 man. Äfven i Preussen bildas för hvarje intanteribrigad af sex bataljoner endast en ersättningsbataljon. Antagas depotkompanierna blifva sammandragna i bataljoner af 2, 3 till 4 kompanier allt efter omständigheterna, visar den härofvan lemnade uppgiften på arméens reservbefäl, att deribland finnes ett mer än tillräckligt antal regementsofficerare, såväl till bataljonschefer, som till befälhafvare för flere på ett ställe förlagde depötbataljoner. Icke så med kompaniofficerare och underofficerare. Om deraf omkring en femtedel afdrages, i anseende till den temligen långt framskridna ålder, inom hvilken beräkningen skett, återstår det endast 100 kompaniofficerare och 50 underofficerare, eller 2 officerare och en underofficer för hvarje depotkompani, hvilket uppenbarligen är för litet, synnerligast på så stora kompanier. Biträde till exercisdepöterna måste således lemnäs från trupperne. Om hvarje stambataljon lemnar 1 officer, 2 underofficerare och dessutom 18 korpraler, vice korpraler eller till undervisare skicklige soldater, biir tillgången för depotkompanierna följande: 1 97 officerare, i arméen qvarstående och pensionerade . Den minskning i befäl, som bataljonerna härigenom få vidkännas, är visserligen kännbar, men ändamålet eller depöternes förseende med någorlunda tillräckligt befäl, är ock af yttersta vigt. Vid desse depoter skall icke allenast manskap öfvas, utan äfven nytt befäl danas och utbildas för arméen.
— 15 andra slag: opolerade . 1 skålp. — 25 polerade . 1 skålp. — 50 Sablar; hänföras till Stålarbeten. Saccarum Saturn i; se Blysocker. Saffian; se Hudar och Skinn, beredda. Sagogryn; se Gryn, utom af Spanmål. Sandarak; se Gummi. Sandel; se Färger, ej specificerade. Sassafras; häuföres under Apotheksvaror. Schellack; se Gummi. liih. till 11 St. Qvantitet för TullberäkInförsels-tull. ningen. Riksmynt. R:dr öre. t Segel: Införselstullen bestämmes efter den å väfnaden, hvaraf de bestå. Senap: omalen .. 1 skål]). .. 3 malen och preparerad . 1 skålp. tö * Serpentinsten: oarbetad . Fri, arbetad; se Sten, arbetad. Siktar och Såll ... 1 skålp. — 25 * Silfver, oarbetad t .. Fritt. arbetadt, förgyldt eller oförgyldt 1 ort — 7 Bok-, äkta och oäkta Fritt, Musiv-, Målare-, Pudereller Unsen. Fritt. *Silke, ratt, ofärgadt .. Fritt färgad t .. \ 50 Sirop, alla slag ... I skålp. — f> * Skafgräs _ Fritt. Skomakare-arbeten: af siden ... 1 skålp. 3 af andra tyger samt af Saffians-, Karduans-, färgade, pressade och tryckta Skinn 2 Becksömsoch s. k. Sjöstöflar 1 par — 50 andra slag I skålp. 1 25 Segel, bergade från fremmande, förolyckade fartyg; se Inventarier. Segelduk; se -Väfnader. Sejdergarn; se Garn, Segeloch Bind-. Senetsblad; hänföras under Apotheksvaror. Schawlar och Schawletter; se Väfnader. Siktduk: af MetalL; se Metaller, sammansatta, andra slag, arbetade, af annat än Metall.; se Väfnader.