Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet har trott att dä Skogarncs widd och Jorbmänens beskaffenhet ännu pä nägra ställen är erkänd, och att dä tiden till äterwäxt efter olika Landsorter är sä högst olika, och Hemmanens widd derföre tvid hwarje ansökning borde särskildt pröfwas och bestämmas, kunde nägon uträkning öfwer de blifwande Hemman icke i förtid upgdras, äfwensom Skatte-köpeskillingens belopp beroende af Hemmanens wärde, som först efter Skattläggningen kan utrönas, icke eller kan förut bestämmas. Utskottet tror att de inkommande Ansökningar köra af Kammar - och Bergs , Collegierne pröfwas samt. att de nu af Utskottet upgifne grunder endast jämförelsevis kunna tjena härvid till rättesnöre. Slutcligen fär Utskottet tillägga att dä bet samma endast haft för afsigt att kunna förena Statens rätt med enskiltas billiga fordringar, är betz enda önskan att betz förslag derefter mä bcdömmas, och att man Mätte ärkänna, att dä mälet till Riksens Ständers pröfning öfverlämnäs, UtskottctS bemödande endast gätt därpä ut att för dem bereda möjligheten af ett opartiskt omdömmeHvil - Den 4 Octsber. 1299 Hwilket alt Riksens Högloft. Ständers egen pröfning wördsammcligcn hemställcs. Är och Dag som förr ffriswit stäp. PS Befallning kröäelius. Bilagor. Mrift ^ >l Wördsamt Memorial! Dä frägan i Högloft. Stats - Utskottet förekomMit, angäende hushällningcn i Rccognitions - Skolarne, utbeder jag mig fä afgifwa följande pttrande. Det är en medglfwen sanning att Rccogns, tions - Skogarne af älder warit en Kronans tillhörig egendom, hwarä ingen Bruksägare till närwarande tid, sig ägande-rätten eller en wärdelig besittningsrätt genom något laga fäng kunnat förwärfwa.
Maj:t förblifver Rikets Ständers Stats-utskott med afl Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR. A. A. Munthe. Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse, N:o 8i. Utdrag af protokollet öfver finans-ärenden, hållet inför II. Konungen i stals-rådet å Stockholms Slott den 31 Mars 1848. Närvarande: Hans excellens justitie stats-ministern herr grefve Posse, Hans excellens stats-ministern för utrikes ärendena, herr friherre Ihre, Stats-råden; Friherre Staél von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Friherre Gyllengranat, Faxe och Fåhreeus. Departements-chefen, stats-rådet Munthe föredrog i underdånighet följande: 9:o. Kongl. Maj:ts befallningshafvandes i Skaraborgs län underdåniga skrifvelse af den 21 Maj nästlidet år, med öfverlemnande af Frideneds sockneboers, utaf Skara konsistorium och Kongl. Maj:ts bemälde befallningshafvande förordade underdåniga ansökning om jordafsöndring från f. d. skogvaktare-bostället Fridened Brogården i Skaraborgs län till plats för skolhus i socknen, i hvilket mål Kammar-kollegium, efter vederborandes hörande, med utlåtande inkommit. Kongl. Maj:t, som, på grund af hvad sålunda blifvit i ämnet anfördt och upplyst, för Dess del fann något hinder icke böra möta för afsöndrande från skogvaktare-bostället Fridened af 28 2/5 kappland till plats för skolhus i Frideneds socken, förklarade Sig, i följd häraf, vilja om medgifvande af en slik afsöndring hos Rikets nu församlade Ständer, medelst skrifvelse till Stats-utskottet, göra nådig framställning. Ex protocollo Erik Ljungstedt. 8 Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse, N:o SS. N:o 82.
Har grosshandlarn K ATTONG . Nej, och det för den husliga fridens A LENBERG . Oscar är nu Sergeant vid Lifgardet till häst. Bravo. en vindböjtel ... han spelar, dricker och gör mig tusen förargelser ... han ruinerar mig ... nyss fick jag ett bref med nya påminnelser om pengar ... ni är hans vän ... säg honom att jag tar min hand från honom, om han inte chut, min hustru. ( Högt ) . Välkommen till middagen... jag glömmer ser sina bref ) . gå ) . K ATTONG . Bravo ja ... men han har blifvit alldeles min korrespondens. ( Går till bordet och läA LENBERG . Mjuka tjenare, mitt herrskap. ( Vill A MANDA ( håller qvar honom ) . Ett ord, herr Alenberg! A LENBERG . A MANDA ( sakta ) . Ni känner ju herr Bällin målade fruns porträtt. A MANDA . A LENBERG . Artisten Bällin ja ... han som Han håller på med det än. Nå? Jag ber om förlåtelse, men... blick på Kattong. ) A LENBERG ( förvånad ) . Ett helt år? ( Kastar en A MANDA . Skynda för all del till honom... jag fruktar att någon ryslig olycka händt honom... låt mig för all del genast veta ... chut, min man... och en har sin hemlighet ... den ena en son, den att tänka på ( högt ) . Jag har den äran att rekommendera mig ( skyndar ut ) . A LENBERG . Jag förstår ... ( afsides ) . Hvar andra en tillbedjare... Liksom jag inte hade annat Tredje Scenen. DE FÖRRE utom ALENBERG . KATTONG ( afsides ) . får dyrt plikta för sina ungdomssynder ... det är mitt eget fel ... jag har varit för svag emot honom... A MANDA ( afsides ) . Fick jag inte tag i det der brefvet igen man har dödat sig ... och det för min skull K ATTONG ( högt ) . Nå A MANDA ( likaledes ) . Nå? Ja intet tvifvel han
Det är det forcerade umgänget med fru Schwarts-Hansen, som har fördärfvat mig. När jag var så gammal som Emilie, så nämnde jag inte ouppfordrad en herre, som jag tänkte på. EMILIE (låtsar icke höra. Med ansiktet i »The Qveen»). Tänk, att ärmarna nu verkligen sjunga på sista versen! LEONORA (ser litet på henne, säger så i samma ton). Det är skamligt! Inte en enda usel liten puff längre! På min nya sidenklädning ämnar jag heller inte ha några ärmar alls – bara spetsar. Så – som ett burr. (Visar på armen.) Min Max säger ... KATRINE (strängt). Håll nu upp, Leonora. (Går och läser dörren till matsalen och kabinettet.) Pigorna kunde höra dig. LEONORA. Men, min Gud, Katrine – det är ju inte jag, som har funnit på det. Jag försäkrar dig, att den ordförbindelsen existerade inte i min hjärna, förrän Emilie framkallade den. Och nu tycker jag, det låter så trefligt – tyskt romanaktigt, riktigt spännande gammaldags. Alltså: min Max säger ... EMILIE (i samma ton som förut). Och besättning på kjolarna! Kejsarinnan Eugénie får ändå upplefva sina egna moder ännu en gång! KATRINE (sakta till Leonora). Kan du se, hvilken god elev du har! Det är precis ditt eget sätt att vara, när du är retsam och inte har lust att svara. LEONORA (lika sakta). Det är ohyggligt – hos andra! För resten brukar jag kunna reda mig utan att skjuta den gamla Eugénie framför mig. (Högt.) Och krinolinen, Emilie? EMILIE (med ansiktet i tidningen). Hopplöst! Prinsessan af Wales är ännu obeveklig. (Katrine ser från den ena till den andra. Rycker på axlarna. Går till pianot och börjar spela sakta.) LEONORA (reser sig också upp och går till Emilie). Låt mig se litet på klädningarna, det är hög tid på, att man allvarligt börjar tänka på sina kläder. I dag om en vecka ämnar jag vara på väg till Rivieran. EMILIE (med plötslig häftighet).
I afseende sedermera å ofärgadt och färgadt linnegarn, derå, i öfverensstämmelse med Rikets senast församlade Ständers förslag, tullvärden och införselsafgifter höjdes till dubbla beloppet af hvad de enligt 1841 års taxa utgjorde, ehuru dessa garnsorter redan då blifvit åsätta en med 50 procent, utöfver hvad i 1835 års taxa var stadgadt, ökad införselstull; så, enär å råämnet lin, på sätt ofvan är omförmäldt, föreslagits en betydlig nedsättning i införselstullen, torde afgifterna få återföras till hvad de utgjorde enligt sistnämnda års tulltaxa, nemligen å ofärgadt linnegarn till 8 sk. i stället för 24 sk., och å färgadt till 12 sk. i stället för 36 sk. skålpundet; och hemställes tillika, att, jemte rubrikens uppflyttande näst ofvanföre ullgarn för iakttagande af den alfabetiska ordningen, vid densamma må, på enahanda sätt som för bomullsgarn blifvit föreslaget, dels tillläggas ordet »otvinnadt», dels införas en underafdelning kallad »tvinnadt eller tråd alla slag», derå införselstullen, som nu utgör för oblekt linnetråd 24 sk., för blekt, hvit 1 r:dr, och för färgad 32 sk. skålpundet, icke, med afseende å den förr omförmälta nedsättningen å lin samt nu föreslagna å garnet, lärer böra bestämmas till högre belopp än 16 sk. skålpundet. Slutligen föreslås, att nuvarande införselstull å segeloch bindgarn må till någorlunda öfverensstämmelse med Tullkoramitteens förslag, som upptog 6 sk., och norska tulltarifen, som stadgar 4 sk. 5 r:st. tull per skålpund, nedsättas till 5 sk.; äfvensom att, då ifrågavarande slags garn tillverkas af hampa, rubrikens lydelse må förändras till »hamp-, eller segeloch bind-», och densamma i följd deraf uppflyttas näst under camelgarn.
Emellertid och i sammanhang dermed anbefallde Kongl. Majit, uppå Departements-chefens framställning, att, med afseende å den vid Carlskrona station då rådande bristen på och oundgängliga behofvet af hampa, 810 skeppund, derest så stort parti under dåvarande förhållanden ansågs oundgängligen behöflig!, eller ock sä stor del deraf, som eljest kunde vara tillfyllestgörande, skulle ”under hand och ulan ”afseende å hvad gällande uuktions-reijlemenle för sä beskaffad upphandling före”skrefve, på lämpligaste säll och till billigaste pris som kunde betingas, upphandlas, ”för att samma höst i Carlskrona levereras;” hvarjemte skulle iakttagas, alt, enligt Kongl. Brefvet af den 2 Maj samma är, kostnaden för 600 skeppund hampa, elter det pris, hvartill den kunde komma att uppgå, skulle bestridas af de till upprätthållandet af Rikets neutralitet anvisade särskilda kreditiv-medel. Oberäknadt den ganska betydliga förlust, som tillskyndades statsverket, derigenom att hampa under hand genast uppköptes lill högst betydligt högre pris, än Palander sig betingat, och det som Palanders medtäflare vid upphandlings-auklionen hade fordrat, sä är Herr Departements-chefens förfarande i denna sak äfven i andra alseenden högst anmärkningsvärdi. Först och främst hade del, enligt mitt förmenande, ålegat Herr Departementschefen att fästa Kongl. Majlis synnerliga uppmärksamhet derpå, att Förvaltningen af Sjö-arendena, i strid med gällande författningar, upptagit till pröfning samt, hvad än ldandervärdare var, godkänt och antagit Palanders vilkor tiga leverans-anbud, framför de öfriga medtäflarnes ovilkorliga anbud, just under en period, då Flottan var i största behof af hampa.
De gästgifvaregårdar, som icke hafva någon förtjenst af sin gästgifveri-rörelse och hvarest bränvin icke i minut försäljes, ega taxeringsmännen, om de så finna skäligt, att befria från all afgift för näring och rörelse. Handelsbetjenter, lika med dem i andra släder, än Slockholm och Götheborg samt dem af första klassen, se § 14, Inspektörer, frälseoch gårds-, samt kassörer, bokhållare, fogdar, faktorer och skrifvare i privat tjenst på landet, taxeras efter betydenheten af den egendom, de förestå, eller af den befattning och lön, de hafva, i åtta klasser: Första klassen B:ko R:dr 40: — Andra d:o » » 30: — Tredje d:o » » 20- — Fjerde d:o » » 13: —“ Femte d:o » » 11: — Sjette d:o » » 6: — Sjunde d:o » » 3: — Åttonde d:o » » 2: — Den, som vid annans egendom eller landtbruk har närmaste tillsynen eller styrelsen sig anförtrodd, taxeras efter personens kända verkliga tjenstgöring, Bevillnings-Ulskotlets Bdänkunde, A? 4. 27 utan hinder af annorledes skedd uppgift, såsom rättare, då egendomen består af två till fyra mantal, och derutöfver såsom fogde elior inspektor. All annan betjening af maneller qvinkön hos enskilde, anses efter beskaffenheten och deras göromål, utan hinder af den benämning, som de i uppgiften erhållit. Skulle likväl någon af statens embelsoch tjenstemän tillika hafva inkomst för befattning med enskild mans egendom, bör denna inkomst, vid bevillningens beräknande, icke sammanslås med den ordinarie eller extra-ordinarie lön, han af staten erhåller, utan skall han då för sin privata tjenst, ef - ter här uppgifna grund, serskildt taxeras. Kamererare och sekreterare, frälse-, i fyra klasser:
Då Carl Johans församling inom Götheborgs och Bohus Län, till bestridande af de, genom Cholera-farsotens härjning år 1834, föranledda kostnader erhållit ett lån å 2,200 R:dr utaf det för dr lika utgifter vid sistföi llutna Riksdag beviljade creditiv, emot förbindelse alt samma lån återbetala, åren 1836, 1837 och 1838, med i alel vid slutet af h validera året; men, efter det E. K. M., under den 11 Augusti 1837, uppå derom gjord ansökning, i Nåder beviljat anstånd till 1838 års slut med lånets återbetalning, församlingen dock sedermera, i anseende till dess uppgifna oförmåga att lånemedlen återgälda, i underdånighet anhållit om Letalnings-terminens ytterligare förlängande, intilldess församlingen, i öfverensstämmelse med 43 §. i Kongl. Kungörelsen af den 12 November 1831, kunde, vid 1111 inträffad Riksdag, få den jemväl sökta eftergiften af lånet Rikets Ständers bepröfvande underställd; så bar, i anledning derjemte af E. K. M:s Befallningsbafvandes i berörde län derom i underdånighet gjorda hemställan och med afseende å härvid förekommande ömande omständigheter, E. K. M., på det Rikets Ständer måtte komma i tillfälle att urskilja, huruvida afskrifning af ifrågavarande lån må bifallas, täckts, genom remiss af den 14 December sistlidet år, handlingarne i ämnet till Rikets Ständers Stats-Utskott i Nåder öfverlemna. Rikets Ständer hafva åt detta ärende egnat nödig handläggning, hvarvid i betraktande kommit: att Rikets Ständers, under den 10 November 1834, till E. K.
Frölich trott sig kunna gifva åt ordet gaspillage samma betydelse i öfversättning, som här en värd ledamot af IL o. Ad. förut gifvit deråt. Föredrogs ånyo StatsUtskls den 25 och 29 sisth April på borde lagda utlåt. N:o 57, ang:de reglertn af utgifterna å riksstatens sjette hufvudtitel. R. o. Ad. beslöt, att detta utlåt, skulle punktvis discuteras. I anledn. af nedannämnda punkter, blefvo yttranden afgifna. 2: d r a punkten. Hr von Röök, Gust., uppläste följande: H. StatsUtsk. har uti dess utlåt. N:o 5j, ang:de reglering af utgifterna å riksstatens 6:te hufvudtitel, bland annat föreslagit och tillstyrkt R. St., alt hos K. M. i underd. fram,- ställa den önskan, att invalid-inrättningen på Ulriksdal : må. upplösas och slottet derstädes återgå till sin egentliga bestämmelse, och alt inrättningens fonder måtte användas till ersättning åt de vid inrättningens upphörande der befintliga invalider. Om de fonder, hvaraf invalid-inrättningen underhålles, äro så tillräckliga , att hvarje af de derstädes varande och försörjde >4 officerare kunde årligen bekomma 3oo r:dr, 8 underofficerare 15o r:dr och 60 soldater 80 r:dr, allt b:co, som föreslagits af Hr M. G. Walle'n; så skulle jag visserligen understödja H. Utsk:s betänk., emedan desse personer med ett sådant anslag årligen kunde hafva deras skäliga bergning; men som jag förmodar, alt en dylik utgift till en hvar af dem, som åtnjuta understöd och fördelar vid invalid-inrättningen, ej kan påräknas, vågar jag för min del önska, alt den 6 H. 82 65o Den i5 Maj f. m. na inrättning för ålderstigna eller medellösa militärpersoner mätte fortfarande förblifva i det skick , som densamma för det närvar, befinnes, isynnerhet, som berörde reträtt för behöfvande militärpersoner torde vara för Staten nödvändig i eri framtid att påräkna.
Maj ds IViidiga Propos. N. o SS. i g skilda Glassér, och derefter hvarje Class lill belopp i lösen värderas; hvilken indelning Rikets Ständer ansågo kunna med säkerhet verkställas efter den anvisning, som Öfverslens Undersökniugs-Journaler lemnade,och således desto hellre bora ega rum, sorn. en mera detaillerad beräkning och uppskattning , örn den än annars vore verkställbar, skulle vara förenad med dryga kostnader och mycken tidsutdrägt; hvarföre ock Rikets Ständer gillat det uti bemälde öfverstes bifogade Tabell upptagna förslag till cl assi heering och beräkning af om förmälde lösen, likväl med anmärkning, att mindre, på flera år ej användbara, Ekplantor, hvilka icke äro uti förenämnda Journaler upptagna , icke eller borde vid classificeringen beräknas, men att deremot borde afses så väl Hemmanets belägenhet och Ekträdets deraf följande mer och mindre värde i orten, som ock Skogens godhet och antalet af de för Kronans räkning antecknade Ekar, hvaraf Jordegaren kunde påräkna en betydlig inkomst, så att hemman med dylika förmoner borde uppflyttas i en högre Class än den, hvartill desamma, efter Ekarnes antal, eljest skulle höra. Den ungefärliga beräkning, som måste läggas lill grund för ofvanberörde classiticering, syntes väl Rikets Ständer icke ao Kongl. Maj.-ts Nådiga Propos.
Af alla Hemman och Lägenheter, som med ägande rätt innehafvas, de må vara skattlagde eller icke, érlägges, utan afseende på deras natur, Bevillning med Två Riksdaler för hvarje Tusende Riksdaler af det upskattade värdet, och i samma förhållande för värde derunder, utan att Innehafvarens personliga Skatt eller Bevillning för annan inkomst deruti inbexäknas. Mom. Aboer på Kronohemman med Aborätt, AnnexeMensaloch Stomhemman, de under Ecdesiastique , Civile, och Militaire-Boställen lydande Hemman och Lägenheter, samt alle andre, hvarpå Aboerne hafva lifstidsstädja, erlägga enahanda Bevillning, som voro de sjelfve jordägare. I afseende åter på Boställen, som åtfölja vissa Embeten och Tjenster iakttages hvad derom i i. §:s i. Mom. af denna Artikel stadgadt är, 3. Mom. Utom denna Bevillning efter egendomsvärdet, komma nedannämnde , förut erlagde utskylder såsom af Grundskatts natur, att fortfara, nemligen: För Frälse Egendomar! Tio Skillingar för hvarje Rusttjenstmark, efter ingifven och rigtig befunnen Rusttjenstlängd och Jordebok i det Län, der 'egendomen är belägen. Denna afgift upphör till hälften, då Rustningen upsättes, och äger icke rum för de till Danviks Hospital hörande Frälsehemman. De Frälse-Hemman, som icke utgöraRän - Bevillnitigs Utsi. B et ärik anden, i g 51 t a i Eusttjenstpersedlar, eller icke äro i Eust? tjenstlängden uppförde, anses vid Bevillningens beräknande lika med andre närmast belägne Frälsehemman, med hvilka de kunna jemföras; Men för utsockne Frälsehemman betalas: i Skåne Tre Eiksdaler Tjugu-Sex skillingar; i Bie. kinge Tre Eiksdaler Sexton skillingar samt i Halland och Bohus-Län Tre Eiksdaler Ellofva ekillingar; allt efter helt mantal och i lika förhållande till mindre Hemmansdelar.
Då- nu öfverliiggningen förklarades fulländad, framställde Hr Gr. o. Landtm att i afseende på den nu förevarande första punkten blifvit yrkadt dels af åtskillige talare bifall, dels af Gr. Anckarsvärd att aflöningen för UtrikesStatsMinistern måtte bestämmas till 20,000 Edr Ernt, och dels af Frih. Raab återremiss. Den härefter till bifall å denna punkt framställda propos., besvarades med starka Ja jemte åtskilliga Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han funnit Ja öfvervägande Gr Anckarsvärd begärde votering. Uplästes till justering och godkändes följande vot:s-propos: Den som bifaller l:sta punkten af StatsUtsk. Utlåt. N:o 43, röstar Ja, Den 21 Mars. 393 den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, beslutar K. o. Ad. att bestämma aflöningen för UtrikesStatsMinistern till 20,000 ltdr Rmt. Vid voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 110 Nej — 20. 2:dra punkten. Härvid förekom: 1:0 Vlslt;s hemställan ang:de lönetillökningarne för personalen inom UlrikesDepart:tels Expedit:n. Frih. Hamilton, Hugo: Emot den föreslagna nedsättnin gen i lönen för 2:dre Sekreterarne i Kabinettet har llr'af Nordin reserverat sig på den grund, att dessa tjenstemän äro på embetsrummet sysselsatte långt in på nätterna, att de icke med sina tjenster få förena andra, oell att de, för sin utbildning i yrket, måste deltaga i sällsknpslifvet och mera än andra tjenstemän inom samma grad umgås med harvande utländska Diplomater. Jag delar fullkomligt dessa åsigter och tillstyrker bilall till K. M:s förslag. Hr Bildt:
Föredrogos ånyo och biföllos Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: N:o 18, Prot.-Utdrag den 15 Juli 1857. 433 N:o 18, i anledning af väckt motion om rättighet för jordegare att få uppsagd och afhyst, men likväl qvarboende, landtbo förpassad till något Kronans allmänna arbete; N:o 19, i anledning af väckt motion om ändring i gällande Fiskeri-stadga, i hvad den rörer sillfisket i Bohuslänska skärgården; N:o 21, i anledning af väckt motion om utfärdandet af en författning, rörande torp-lägenheters afträdande; och N:o 22, i anledning af väckt motion om tillägg till 17 kap. 3 § Bygg ninga-Balken. Frän Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogos och biföllos Banko-Utskottets Utlåtanden: N:o 38, öfver väckta förslag om vissa förändrade föreskrifter, angående Bankens vexlings-kassa och depositions-rörelse; samt N:o 40, i anledning af väckt motion om inköp af jord och skog för Tumba bruks behof; hvaremot, beträffande samma Utskotts Memorial N:o 39, i fråga om åtgärder till undvikande af penninge-remisser med posterne emellan Stockholm och de orter, der Banken har Låne-kontor m. m., Ståndet afslog hvad Utskottet hemställt å sidd. 21 och 22 rörande penninge-försändningar med posterna emellan Stockholm och de orter, hvarest Banken har Låne-kontor, äfvensom hvad Utskottet i sammanhang dermed tillstyrkt, angående allmänna verks m.^ m. penninge-försändningar, men biföll memorialet i öfrigt. S. D. Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 9 7, i anledning af väckta förslag, åsyftande förflyttning till hufvudstaden dels af universiteten i Upsala och Lund, dels af båda universitetens juridiska fakulteter och dels af Upsala universitets medicinska fakultet:
Dess obetydliga kostnader och isynnerhet förmenen af ett vida större antal lärlingars både bättre och hastigare undervisning än som med d t hittills följda lärosättet varit förenlig, gör det framförallt användbart i alla så kallade sockenskolor och undervisningsanstalter lör allmogen. Ehuru jag visserligen känner, att genom enskika upplyste possessionaters sammanskott en eller annan växel» undervisnings skola på landet bildat sig; har jag dock anledning till tvifla, att methoden vid de redan existerande sockeoskoiorne blifvit införd, som likväl är så väsendtligt. O saken dertill borde förnämligast Vara saknad af de tillgångar som fordras för localens inredning , ta* bellers och läroböckers anskaffande Ett enskilt sällskap af upplysningens vänner har häri hufvudstaden bildat sig , som af egna tillskott på det berömligaste sätt fortfar att befordra växelundervisningens framsteg. Det är redan nu tillräckelig ära för den enskilta patriotismen i vårt land , att hafva ej allenast insett , men iill en så oväntad grad förallmänligadt de tvenne största tidehvarfvets befordringsmedel för 644 Den 24 Felruarii, mensklighetens val, af växel - undervisningen och sparbankarne. Nu då profvet redan är afgjordt, då bådas fördelar redan ligga för öppen dag , då fråga blott är att så hastigt sora möjligt låta nationen komma i åtnjutande deraf, då uppoffringarne lör detta ändamål öfverst!, ga den enskilta förmågan, nu är det sorn vi böra komma dem till hjelp. Vi kunna ej underlåta det, ut«n att intör hela Europa blottställa vårt anseende som upplyst nation, utan att göra oss skyldige till den förebråelsen , att med mindre värma omfatta föremål af allmänt välgörande inflytande I detta afseende vågar jag härmed föreslå, att Riksens Ständer måtte anslå en årlig summa till ofvannämnde ändamål.