Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De hafva nog skaffat sig dagbok för att göra som en eller annan väninna. Ett sådant efterhärmningsmedel är enfaldigt, om än ej allt för vådligt för karaktären. Dock kunna ju sådana flickor på 12 a 14 år tillhållas att ej anteckna dylika bagateller, äfven om de kunna vinna något därpå i konsten att uttrycka sig i skrift. Men när åren gå och de stå inför allehanda spörsmål, så kan nedskrifvandet af glädje och sorg vara till nytta. Men det är ej blott de af eder påpekade kärlekslidandena, som ett ömtåligt sinne skyggar för att bära till torgs. Det är äfven ofta religiösa spörsmål, egen oförmåga och småsinthet, svikna idealer m. m., som då afhandlas i dagboken. Det blir ett tillrättagående med ens eget jag, som långt ifrån förytligar. Ingen människas själslif blir rikare, af att hon hastigt söker att slå bort det, som faktiskt var ett lidande, säkert fullt af maning för ens inre lif. Många uppsöka dagboken, då deras hjärtan äro tunga, fulla af tvifvel, ensamhet och misstro, af sorg öfver död och förgängelse, och då tala de ut sin klagan, utan att kasta sina sorger på någon människa. Det kan synas, som om de talade endast för sin egen person, men hvarje inre samtal i en människa är dock ett tal med hennes samvete. Då en person upphört att tala med sig själf, då är fara å färde. En död talar ej. — J a g vet väl, att det af många anses fasligt narraktigt att bära på och skrifva om ett obesvaradt tycke. Man bör ju glömma det fort och gladt. J a, det är så mycket, som är klokt oeh nyttigt, som man ändå ej kan göra. Och så länge förtroende och kärlek finnas i världen, framkalla alltid misstag och svek härutinnan lidande. Om religiösa tvifvel öfverfalla en, så är det godt att klargöra dem efter bästa förmåga. Ett undanskjutet tvifvel är ej dödadt. Man går ej framåt på så sätt, ty man vågar sig ej öfver den gömda faran. Invändas kan ju, att man kanske fastnar i tvifvel, om man mycket skrifver därom.
N:o 86, angående fortsatt utförande af jernvägsarbeteu för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel. Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Jag hemställer vördsamt, att det nyss bordlagda Betänkidet måtte ställas främst på föredragningslistan till nästa plenum. Sedan Den 14 April i. m. 181 Sedan R. o. Ad., uppå framställd propos., till detta förslag lemnat bifall, tillkännagaf H. Exc. Hr Gr:n och Landtm., att Talmännen vid hållet sammanträde öfvereuskommit att, under förutsättning att ifrågav:de, nu bordlagde Utlåtande blefve vid nästa vecka inträffande plena för andra gången bordlagdt hos samtlige RiksStånden, föreslå dem att företaga Utkdet till afgörande Onsdagen den 25:te uti innev:de månad, för hvilket ändamål det skulle upföras främst å nämnde dags föredragningslista hos hvarje Stånd; hvarefter H. Exc. framställde propos. å bifall till berörde förslag, dervid svarades ja. Föredrogs och uplästes följande Mern.: Ett genom Hr Riddarh.Seknren mig tillsändt utdrag ur Höglofl. R. o. Ad:s protokoll, hållet den 25 sisth Febr., meddelar att Höglofl. Ståndet, genom förrättadt val, utsett mig till Direktör vid LåneKontoret i Wisby. Med rätta smickrad öfver detta förtroendefulla och hedrande updrag, hvarföre jag har äran frambära min förbindligaste och ödmjuka tacksägelse, anser jag mig dock af skäl, som icke här kunna beröras, för närvarande böra afsäga mig detsamma. Wisby och Kube den 7 April 1860. Adolf von Post. Efter tillkännagifvande att nytt val af Direktör vid LåneKontoret i Wisby efter Hr von Post borde anställas, föreslog H. Exc. Hr Gr:n o. Landtm., att sådant skulle förrättas nästk:de Lördag den 21 dennes, hvilket bifölls.
Hon kunde också tänka på morgondagen, och hon visste, att sedan man användt skalet på en citron, kan man också göra sig nytta m e d saften. Hos Torns husbondfolk hade emellertid redan ett streck strukits öfver förmiddagens händelser. Frun hade berättat historien för sin man med många loford öfver den hygglige skärsliparen. O m han velat bråka, hade man allt kunnat råka illa ut, ty det lär j u vara lagstadgadt, att hundar icke få bitas annat än inomhus, det vill säga i den våning, som bebos af husbondfolket, och T o m gjorde nu gunås icke tillräcklig skillnad på tambur och förstuga. Så hade jungfrun fått snubbor, för att hon inte bättre sett efter hunden. Och så hade Torns koppel blifvit fastslaget vid väggen i herrns rum och förordning utfärdats, att han skulle bindas, när han var hemma. Alla lärdomar, som kunde dragas af det 407 passerade, hade blifvit dragna, och sedan herrn gått ut och gått m e d T o m, för att denne icke skulle känna sin ovana fångenskap för hårdt, satt frun i sitt soffhörn och läste en roman i lugn och ro. Plötsligt ringde det, och hon gick själf att öppna, eftersom jungfrurna också voro utgångna. Innan hon hann se, hvem det var, frågade en kvinnlig röst i dörrspringan: » Ä ' hund ' lös? » Men vid underrättelsen att hunden var ute och gick blef den främmande genast frimodig och steg på utan krus ända in i saleu. Det var ett litet fruntimmer, klädt m e d ett visst försök till elegans. Den något grofva dolmakappan var besatt m e d snörmakerier, och den svarta sammetshatten pryddes af två små, korta plymer, en gul och en blå. Hon presenterade sig strax som fru Eriksson. » Det var rysligt tråkigt det där, som hände här i förmiddags, både för herrskapet och min man, » började hon. Frun i huset såg litet frågande och förvirrad ut. H o n hade något besvär, innan hon kunde få klart för sig, hvad det var för » rysligt tråkigt », som händt dem på förmiddagen, och att fru Eriksson var den fattige skärsliparens fina fru. Men var fru Eriksson fin, så förstod hon också att skicka sig fint.
För min del skulle jag tro, att den af Hr Nordenanckar väckta motion kunde föranleda BancoUtsk. att betänka, huruvida icke en del af Bankens nettovinst kunde användas på ett bättre sätt för att consojidera realisationen , än att möjligtvis annullera sedlar oell derigenom verka minskning i rörelsecapitalet. Det gifves liera sätt att vinna detta mål. Ett vore att för denna vinst inköpa utländska statspapper, t. ex. Norrska och Preussiska, hvilka, i den stund rörelsen vore i behof af förökadt capital, k unde försäljas, sedan Banken emedlertid vunnit räntan. Ett annat sätt, hvilket jag tillstyrker, vore att öfverlemna till Riksg.cont. en del af Bankens räntevinst, för att dermed öka den amortissementsfond, som blir nödig för att formera räntebärande statsobligationer, hvilka äfven i sin ordning kunde komma Banken till godo, när Bankeu skall hypothisera sina inteckningar, emedan det vore väl, om de kunde hvpothiseras i Riksg.cont. mot sådana statspapper, som kunde försäljas å Utländsk ort. Jag håller motionären läkning för den väckta motionen, emedan BancoUtsk. derigenom kommer i tillfälle att begrunda denna sak. Jag anhåller, att de alternativer, jäg lågt till Hr Nordenanckars motion, måtte få åtfölja motionen till BancoUtsk., för att der ytterligare begrundas. Hr Nordenanckar; Den siste värde talaren yttrade, att han ansåg mili motion åsyfta en förändring uti dispositionen af Bankens räntevinst. R. St. hafva uti 27:de punkten af BaucoUtskts utlåt. N:o 16 beslutat, att Bankens vinst för år 18 35 och de följande åren må oafkortadt förblifva under dess styrelses disposition intill nästa riksdag, då afR, St, beror att örn användandet af derå i behåll varande öfverskott förordna. Dermed måste väl menas, att de skola användas lill Bankens busta, vare sig till utlåningar eller liqviderande af Bankens förbindelser.
Kunde åter icke eller dessa förslag vinna framgång, anhöll motionären, att skjutslega!! i staden Eksjö måtte ökas till 28 sk. banko, oaktadt de skjutsiiingsskyldige icke förmådde fullgöra de vilkor, som med rältigheten att uppbära dylik lega i allmänhet äro förenade. Till Utskottet har sedermera blifvit från ifrågavarande motionär aflemnad en ytterligare skrift, jemte en, efter förmälan, på Landshöfdingarnes sednaste Femårsberättelser grundad, uppgift å uppskattade värdet af städernas jord, samt å kostnaden för dels städernas rotering och dels deras skjuis nings - Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o 121. 9 ningsskyldighet; odi inhemtas af dessa handlingar, att för 82 uppgifna städer donations jord ens värde utgör 6,601,894 r.dr 32 sk. 2 rst, roteringskostnaden 18,622 r:dr 24 sk. 1 rst., samt kostnaden för skjutsningsbesväret 50,050 r:dr 38 sk. 1 rst., allt banko; varande uti ifrågavarande skrift yrkadt, att, derest motionärens vidsträcktare framställning ej kunde bifallas, en fullständig utredning rörande skjutsningsbesväret måtte företagas och förslag upprättas till jernfilare fördelning deraf, samt att städerna Eksjö och Jönköping lingö tills vidare uppbara i skjutslega, den förra 28 sk. och den sednare 32 sk., allt banko. 4:o Undersökningars anställande om de för skjutsningen från städerna emellan dessa och landsbygden uppgjorde aftals beskaffenhets samt vidtagande af nödiga rättelser i anledning deraf. Riksdagsfullmäktige!!
Högeligen hade jag önskat, att Utskotten icke ingått så mj^cket i detaljerne; men när nu så skett, tror jag, att det är nödigt, att discusionen öfver Betänkandet äfven bör ske i detalj, emedan man icke bör bifalla , hvad man finner vara oriktigt. Då jag nu anser, att den §. af Utskottens förslag, som nu är under öfverläggning, icke kan bifallas, så instämmer jag uti Herr von Heynes anhållan, att särskilde propositioner måtte blifva lill Ridderskapels och Adelns pröfning framställde. 536 Den 12 November e. m. Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde å nyo proposition tili bifall u 3 §. i förevarande 3 Artiket. Ropades starka Ja, jemte några Nej. Herr Gref ven och Landt - Marskalken yttrade, att, efter hvad lian tyckt sig finna, Ja visserligen öfverröstat Nej; men då votering blifvit begärd, hemställde Herr LandtMarskalken, om icke densamma borde företagas. Herr von LIeyne: Då votering blifvit begärd, torde den icke kunna undvikas ; och jag anhåller derföre , att frågorne måtte blifva så delade, sorn jag tagit mig friheten förut föreslå, Herr Ribbing: Ingen kan mer, än jag, önska , att tiden ej må uppehållas med onödig votering, och jag skall derföre afstå från min begäran derom, men utber mig blott, att den förändring af §. må äga rum, att i stället för det en Gesäll deruti fått en månads rådrum från flyttningsdagen, för att förskaffa sig annan tjenst, det må utsättas endast 6 dagar. Herr Cederschjöld: Om jag ej missta ger mig, hafva ej Utskotten föreslagit någon frivecka eller årlig frihetstid för en Gesäll, Utan blott beredt honom en möjlighet, att under en månads tid kunna förskaffa sig an - Den 12 November e. m. nan tjenst. Få Gesäller skola väl begagna denna rätt vid andra tillfällen un då de nödgas söka tjenst på annan ort. Det skall således icke jemföras med tjenstehjons vanliga frivecka.
I anledn. häraf yttrade Hr Gr. o. Landtm., att R. o. Ad. torde finna, att det vore hvar oeh en af Ståndets ledamöter obetaget, att framdeles afgifva de yttranden, som kunna finnas föranledda af K. M:s nu remitterade nåd. propos. eller af de i dag i fråga derom afgifne anföranden. Upplästes och remitterades till det blifvande LagUtsk. K. M:s denne dag ankomna nåd. propos. till R. St., om antagande af ny Strafflag m. fl. tillhörande lagbestämmelser; gifven Stockholms Slott d. 17 sisth Sept. Upplästes K. M:s denne dag ankomna nåd. propos. till R. St., ang:de vissa lagbestämmelser med afseende på enskilda banker; gifven Stockholms Slott d. 17 sisth Sept. Begärdes på bordet. Upplästes K. M:s denne dag ankomna nåd. propos. till R. St. med förslag till förordn. ang:de förlags inteckning; gifven Stockholms Slolt d. 16 sisth Oct. Remitterades lill det blifvande LagUtsk. Upplästes K. M:s denna dag ankomna nåd. skrifvelse till R. St., ang:de anslag till uppförande af cellfängelser och i afseen - Den 27 November. 43 de pä andia frågor, som med fängelse-regleringen äga sammanhang; gifven Stockholms Slolt d. 9 dennes. Remitterades till det blifvande StatsUlsk. Upplästes K. M:s denne dag ankomna nåd. skrifvelse till R. St., om förnyadl anslag till lagberedningen; gifven Stockholms Slott d. 9 dennes. Remitterades till det blifvande StatsUtsk. Upplästes K. M:s denne dag ankomna nåd. skrifvelse lill R. St., ang:de rättighet till pension för åtskilige vid fångvården antagne tjenstemän; gifven Stockholms Slolt d. 9 dennes. Remitterades till det blifvande StatsUtsk. Uppläsles K.
— N:o 55, i anledning af väckt motion om eftergift af Kronans rätt till dana-arf efter enkan Anna Christina Löfgren: B. II. 465, 482, A. 482; E. III. 58. — N:o 56, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående utbyte af de till boställe åt Länsmannen i tredje distriktet af Vestra härad i Jönköpings län anslagne hemmansdélarne | mantal Repperda Anna-gården N:o 9, | mantal af Repperda Källa-gården N:o 3, samt { mantal af Ufvanäs Wester-gården mot krono-skatte kavalleri-augments-hemmanet ^ mantal N:o 3 Hultsjö Berga-gården: B. II. 520; lil. 47, A. 47, E. 230. — N:o 57, i anledning af väckt motion angående öfverlåtelse af f. d. Löjtnants-bostället vid Kongl. Calmar Regemente 1^ mantal Norra Qvill till Wentzelholms aktie-bolag: B. II. 521; lil. 47, A. 47. — N:o 58, i anledning af väckt motion om anslag till omläggning af allmänna landsvägen emellan Borås och Sundholms gästgifvaregård i Marks härad, samt till understöd åt utfattige i samma härad: B. II. 521; lil. 47, A. 47, E. 230. — N:o 59, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående upphörande af den så kallade Näs Kungsgårds-hjelp: B. III. 58, 85, A. 85, E. 317; VII. 15. — N:o 60, i anledning af erhållna återremisser å Betänkandet N:o 21, angående Rikets Ständers åren 1860 och 1861 församlade
Betänkandet, för vidlyftigt att här intagas, blifver, åtföljande motion i enahanda syfte, som denna, af stadens representant, meddeladt det respektiva Utskott, till hvars behandling dessa motioner lära blifva remitterade. Enligt sagda Betänkande, och då nuvarande hufvudbyggnaden, för besparing, ansetts böra bibehållas, har det befunnits af högsta behofvet påkalladt, att läroverket, sorn eger tomtplats och utrymme åt vestra eller vallsidan, genom tillbyggnad utvidgas, och förses med 9 läserum och 4 utdragsrum; samlingssal med särskild läktare för åhöre; ritoch sångrum; bibliotheksrum och arkiv: ett mindre rum för bibliothekarie!); rum för zoologiska och botaniska samlingar; dito för fysiska och kemiska apparater; reservrum dels för tentamina och dels för förvarande af daglig skolmateriel; två rum med kök för pedellen, korridorer mellan skolrummen, inrättade så, att ytterplagg der kunna förvaras; tillräckliga förvaringsrum för ved m. m.; afträdeshus, särskildt för lärarne och särskildt för skolungdomen, gymnastikbyggnad, så stor som belägenheten medgifver, jemte vapenoch kapprum, samt Rektors bostad, hufvudsakligen sådan den befinnes, med tillägg af ett matlagningsrum och nödiga uthus. Efter denna beräkning hade, på uppdrag, arkitekten Gundberg uppgjort projektritning med kostnadsförslag, i enlighet hvarmed hufvudbyggnaden skulle förläggas med fagad åt kyrkan å hela tomtens linea och innehålla a) souterrain, inredd till bostad åt pedellen, uthus till rektorslokalen, förvaringsrum dels för skolans vedförråd och dels för lampor, ljus m. m. samt till laboratorium; b) jordvåning, inredd till vestibul, fem ldassrum och två utdragsrum jemte korridorer, 148 Motioner i Preste-Ståndet 1862. N:o 76. c) första våningen, inredd till tambur, samlingsrum, ritoch sångrum, tre klassrum, ett utdragsoch reservrum samt ett rum för skolmateriel, och d) andra våningen, utgörande endast en halfvåning, inredd till rum för bibliothek, arkiv och öfrige samlingar.
L)ä äfven för den strängaste bancokarl ej ens den aflägsnaste risk (innes, alt eli handelshus, som i hela verlden skattas för att äga några och 20 millioner r:dr, skulle inom några fä månader göra concurs, så anhåller jag ytterligare om bifall lill betänk.; en älerremiss skulle vara detsamma som ett afslag. Hr von Hohenhausen: Jag vill blott nämna, alt då Bancofullm. bokstafligen ej äga att uti Bankens metalliska cassa intaga annat än ”silfver-eller guldposter, dem K. Myntverket af Banken eller andra för Bankens räkning, enligt lill Banken ingångne, af Myntverket ulgifne qviltencer och bevis emottagit och under sin värd äger”, sä är det verkligen eli behof, alt en auetorisation dom nu lemnäs. Frih. Ridderstolpe, Fredr.: Jag för min ringa del röstar bifall till betänk, och detta af det skäl, att jag tror det vara det mest passande sältet för Ständerna alt mildra följderna af mångväldet. Jag vill hafva den äran att explicera mig. Om det vore en enskild, som skulle fatta detta beslut, skulle han visserligen icke afsäga sig den vinst, som dermed afses. Visserligen hör ämnet under probabilitelens område, men då kloka män ansett, alt vinst dermed skulle vara förenad, så tycker jag att man bör lemna Bancoslyreisen de friare händer, som kunna ensamt utverka förmånen. Man har sagt, att detta beslut skulle möjligen kunna inverka på ett ajpnat, men jag tror, att man bör behandla hvarje 60 Den 7 October. sak särskildt oell således delar jag icke den fruktan. Tillåtelsen nu gäller endast för ögonblicket och kan omöjligen gälla för någon framtid, hvarom betänk, tydligen i dess slutmening upplyser. Hr Hjerta: Orsaken hvarför jag ännu en gång begärt ordet är den, att jag fruktår att den af Hr Cederschjöld framställda anmärkn. lätt kan föranleda till en votering, hvilken jag tror kunna undvikas, i händelse samma anmärkn. redan på förband från sjelfva frågan afskiljes.
aldrig har utan minne ligger g n a g a n d e djupet Hvarje var hvarandra, j a g träffat någon, som lysa lifvande o c h värmande Men förmått slog genast mitt konstEtt b l e k t m a d o n n a a n s i k t e, ett g u l d - renässanshår o c h ett obestämda o c h skiftande som kameleontens ögon, d å ett » Hon Denna Bidrag handen, jag kände måla henne. småleende fogade för m i g. svart mot jag hemmets lugna sköt det passar Att m e d oss du går o m k r i n g o c h tassar. Passar bättre o c k att i oss gå Ä n att under n å g o n af oss stå. gick för en brinnande » Ja, så sutto fart var det hände. sten susar flöto intill H o n var aldrig mera. kom jag flere där hon bodde, därinne Min hade e f i 1 1 1 1 n n o u u t r En hon n s y ö satt han fastän dagrar med förut. kastat så där, s o m ljudit som hon ut stolen, fattade bort, o c h gjorde j a, » sade han, mig, när han pänseln, en liten o c h rösten, en hård, kall klang. lika brinnande lösgjorde sig sakta. Anna Boberg-Scholander; » Tirfings^ diktarinna; af Gurli Linder. (Med porträtt.) — Förspelet till » Tirflng », mylisk sagodikt af Anna Boberg. — » Fullt upp alt taga vara på »; några funderingar af Fanny Chrysander — Ett hems möblering; för Idun af E. Folcker. — Hvad skall man gifva i drickspengar? För Idun af Hesa. (Forts, och slnt). — Från Iduns läsekrels: Hilsen og tak fra en norsk kvinde. — Ur notisboken. — Teater och musik. — Divina; en höstsaga af Johan Levart. — Tidsfördiif. 1, p, r, ö De mindre orden beteckna: e, f, i Moster Lisa. Idun a — Ovanliga förmåner. Stora vinstutsikter för de lifförsäkrade.
Rikets Ständer, som, beträffande den i förevarande hänseende ifrågaställda framtida ersättning, fattat beslut i sammanhang med öfrige ifrågakornne förändringar i nu gällande Bevillnings-studga, få i afseende å Skepps-ombudsmannen Fre'eses begäran att, för den åt honom i förrberörda måtto uppdragna uppbördsoch redogörare-befattning varda tillagd någon ersättning jemväl för den redan förflutna tiden, underd:st anmäla, att, enär beviljandet häraf möjligen kunde föranleda enahanda anspråk af Fre'eses företrädare eller deras rättsinnehafvare, hvilka med lika skäl kunna anse sig till en dylik ev - Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N.o 23g. 677 sättning berättigade, hafva Rikets Ständer häruti funnit hiuder för bifall till denna del af ansökningen. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 22 Oktober 1848. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den ai Okt. 1848. Preste-ständet den ai Borgare-slåndet den ai Bonde-ståndet den 32 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående rättelse af ett uti Rikets Ständers under JV:o 160 ajlätna underd. skrifvelse förelupet misstag. (Lag-utsk. Mern., N:o 103.) S. A. K. Efter att hafva uti skrifvelse af den 2 förlidne Augusti till E. K.
Dlsfrrencen består uki hwad gr 1809 ej isarir päraknadt Arrenden för Flyinge och Dahlby Uckö Källare under Slottet som finge af Gtyrhö staren diironeras - 1,745'. 3- Gumma 31,464: 3S! 1,2221 1,220: 725: ^ Transport 31-4^: 2Z< 1- Den 20 Februari!» gärdars med flere Lagenheters Arrende-medel som Högloft» Stars-Utskottet päräknat» Högloft.Utskottet paräknar i dest afgift ne project Kongsoch Ladugårdsmed flere lägenhekers Arrenden i penningar 40,019: 34: 1,267: T:r 8 ?:pr S:mälä izR:d. i,68y: 32: — 41,^^ ig.- Difference» 41 T:nor i?Z k:pr Spannemäl. ?Zo8 25; som L Stats-förflagerne frän lönen marik 1809 mera xäräknade än K. Kammar-Collegii afgifne Kongsgärds förteckningar uptaga ZZ: 191 Ädelfors Guldwerks Arrende är under särstilt titul bland tillgängarne pä Nftladr 290: 30: 898 Den 20 Zebruarii. Transport 2,725: 31,464: ZZ: r« Läaenheker under Dcottninghslm och Swansjö 4,002: ^ Daqswerken under Gripsholm m.m. 996: 28: 6. Fiskeri-arrenden i Wester Norrland anflagne under Ordin. Räntan, wen för iZlo förde under Ar« An.
Vice Presidenten Adlcrcrankfs Döttrar, den Pension Moder och Mostrar innehaft, «nl. Dito d. 5 Febr. 179Z, sä länge nä gon af dem lefwer Öfversten Järnfeltss Dotter, likaledes enl. Dito d 6 Maji 1789, sä länge hon är ogift Profesor Gillbcrgs Enka, hälften af Mannens innehafde Pension, enl. Dito d. 2 Sept. 179g Fry Grefwinnan Beata F. Ha st fe hr född Bonde, ätnjuiil förut af Extra Utgifts Medlen i6bH R:dr Pension, men bibehölls sedermera enl. Kongl. Brefvet d. 4 April 1797 endast wid Hos - Kaniereraren Grönings Enka, war enl. Kongl. Brefvet d. 2 Maji 1796 bibehällen wid 176 R:dr st. 11 r. af ben Lön dest Man innehast, men minsta bes sedermera genom Kongl. Brefwet L00 IQ2O Transport §4,20; HofiKamereraren StcrkijsEnka, likaledes enk. Kongl. R:d^ men minstadcs genom Kongl. Vr.i d. 4 April 1797 till l Mamsell Anna Sophia Hagman, enk. Kongl. Br. den ; Febr. ,8c>4, en ärlig gäfwa, om hmars ätnjutande ester Hans Kongl. Höghets Hertig Fredric A. dolphs fränfälle hon af Högstsalig Ko, nung Gustaf g:dje erhällit Nädig för. säkran ^siversten Ameens g Döttrar: deras Fa. der hade gensm Kongl. Resolutionen d. 27 April 1795 erhällit Nödig försäkran att i händelse ha» ej finge tillträda Afwerfie lönen . men wid desi död lämnade efter sig Enka eller omyndiga Barn, skulle de hugnas med sä stor Penston af Stats-Werket, som swarade emot stillnade» emellan Hfwerste och Hfwerste Lien.! tenants underhäll af Krigsmans.