Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då nu ånyo föredrogos nedannämnde den 27 sistlidne Februarii samt den 1 dennes, föroch etter-middagen-, på bordet lagde motioner, beslöt Ridderskapet och Adeln att remittera till Stats-Utskottet: 1:0 Friherre Löfvenskjölds, Salomon, motion* om ett förlagslån för drifvandet af Höganäs Stenkolsverk, 2:0 Herr Törnebladhs, Carl, motion, örn förhöjning uti den honom såsom Rikets Höglo!!, Ständers J usti tiae-Ombudsman anslagive lön, jemte de* i anledning deraf, denne dag afgifne yttranden, 3:o Herr Stjerneerentz’s, Petter, motion, om utbekommande af en fordran för ved och kohl till Landtmarskalksklubben under sistlidne Riksdag, jemte ett, i anledning deraf,den 27 sistlidne Februarii afgifvet yttrande, 4:o Herr K lingstedt s, Gustaf Fredrik, motion, om ett? anslag åt Directeuren Godlund, emot skyldighet att med Electricitet gå o be med lade sjuklingar kostnadsfritt tillhanda, jemte ett, i anledning deraf, denne dag afgifvet yttrande, ; 5:o Herr Gripenstedts, Jacob, motion, om förhöjning af minimi-priset å den under Embetsoeh Tjenstemäns löner inbegripne spanmål, Prot. Utdr. d. 3 Ulars 1834. 6:0 Herr Gyllenkrooks, Göran, motion, om afskrifning af Enkefru Friherrinnan Eneskjölds skuld till Krigsmanshus-Cassan, 710 Herr Charpentier s, Jean Toussaint, motion, om löneförbättring för Capitainer med lägre lön vid Artillerie-Regemenlena, jemte de, i anledning deraf, denne dag afgifne yttranden, 8:0 Friherre Ceder ströms, Jacob, motion, om fastställande af grunder för ett nytt Statshushållnings-Syslem,. jemte det, i anledning deraf, denne dag afgifne yttrande, \ ' g: o Herr Ilammarhjelms , Carl Fredrik, motion, om ett årligt anslag i 10 år åt Skotlske Agronomen Steffens för dess inflyttning till Riket, i o:o Grefve Gyldenstolpes, Anton Gabriel, anförande, i anledning af Grefve Levenhaupls motion, om anslag till löneförbättring för Befälet vid Lifbevärings-Regementet,. jemte de, i anledning, deraf, den 27 sistlidne Februarii samt denne dag afgifne yttranden , 11:0 Herr Montgomeries, Gustaf, motion, med anhållan, att Siats-Utskottet måtte undersöka beskaffenheten af de vid Hufvudstaden befintlige Corrections-anslalter, samt den större eller mindre våda, sorn genom dem kan för Hufvudstaden uppkomma, jemte det, i anledning deraf, denne dag afgifne yttrande, 1:2:0 Herr Montgomeries,
15 eller endast genom flere och större spridda krafters förening kan till vägabringas, synes det vara af synnerlig vigt, så väl för det allmänna som för hvarje delegare i bolaget och dem, med hvilka bolaget kan komma i rättsförhållanden, att bolagsordningen bestämmer icke allenast tiden, när de medel eller aktiebelopp, genom hvilkas användande denna verksamhet skall fullständigt komma i utöfning, böra för detta ändamål vara tillgängliga, utan ock att säkerhet ställes, såväl för uppfyllandet häraf, sora äfven för den ska^ da, hvilken uppkommer genom de påräknade medlens uteblifvande och följaktligen det föresätta resultatet fördröjes eller helt och hållet uleblifver. Enär, å ena sidan, lagen garanterar hvarje delegare i bolaget alt icke, utom i vissa fall, utöfver aktiebeloppet ansvara för bolagets skulder, bör, å andra sidan, denne i full motsvarighet härtill, lemna garanti, att detta belopp oförmiuskadt är för det afsedda ändamålet disponibelt på de lider, hvartill han, genom inträde i bolaget, sig förbundit. § 7- Föreslogs följande förändrade redaktion: ”För bolag, hvars aktier ställas till viss man, bör bolagsordningen innefatta föreskrift, huruvida den, som genom öfverlåtelse, arf eller på annat sätt blifvit delegares rättsinnehafvare, må, efter skedd anmälan, inträda i bolaget, eller om han är skyldig att, efter aktiens inbetalda belopp, eller annan grund, för den aktie lösen taga.” § 8. Då det ansetts nödigt att aktie-bolags styrelse i texten af alla skriftliga afhandlingar, i hvilka den å bolagets vägnar ingår, begagnar orden: allmänt aktiebolag, synes det för fullsländigheten äfven böra utsättas, att under alla sådana afhandlingar skall tecknas den firma, å hvars vägnar underskriften sker, likasom påföljden för underlåtenhet härutinnan torde böra blifva enahanda. I sammanhang härmed syntes böra bestämmas, att påföljden drabbar de styrelsens ledamöter, hvilka antingen genom beslut eller genom underskrift i afhandlingen ingått. § 9. Uti denna § söker man att bevara borgenärernes rätt, så att tillgångar till gäldande af bolagets skulder må finnas.
Collegii Remifi ä Herr Hofr Cancelleren Fri» herre a5 Wetrerlleörs En>betS-Memocial af dcn 28 nästledne Oktober, alk inkomma med upgifker ä beloppet af tillwerkningarne af Krut, Socker och Alun frän och med i8oi till och med är 18^7, kär Contoiret i ödmjukhet tjllkännagiswa, att nli de unoer Tredje Province-Contoiict lydande Län, icke finnas nägre Krutbruk eller Alun Werk; Och skall rväl uti Gefle oäz Snndswalls Skädcr finnas Sockerbruk, men däbewil!» ningen derföre icke är redonnst »:i Landt Rakenskaperne eller i Tarerings län;d uvraum, uran torde i Tull» Räkenflkaperne redowisas; alcsä kan Contoiret icke hära gifwa någon uplysning. Stockholm den 6 Nowember 1809. Lkrsle. Afskrift. Utdrag af Protocollct hällre uti Kongl. Mains och Rikets Kammar-Rätt ben 1 December 1809. S. D. Föredrogs -et krän KonglKammarRättens irsta 2:dra och z:dje Reviftons Contoir, hwar« under Lands Böks RäkeniVaperne höra till sölje af Herr Hos Cancelleren och Riddaren af Kongl. Majrt Nordstjerne-Drdeli Högwälborne Friherre 6. »5 Wetter - Den 21 December. rekLrsöks titt Kongl. Kammar>Nätten astzifne s^iisw-!se, hwarigrnom, upvä Riksens Ständers Skaes-tlt» ffvttö derom giorde begäran.
Beträffande åter frågan om anslag till nybyggnad vid nuvarande Institutet för döfstumma och blinda, hafva Rikets Ständer, jemte hvad för öfrigt blifvit i ämnet atifördt, af Ofver-lntendents-embetets underdåniga utlåtandeöfver det för nybyggnaden uppgjorda kostnadsförslag inhemta!, att byggnaden, som komme alt utgöras af, 2:ne våningar, bestående, den öfra af 2 större skolsalar, en för gossar och en för flickor, med särskilda trappuppgångar och förstugor, samt den nedre, eller bottenvåningen, af verkstäder och förrådsrum, skulle, om den uppfördes invid vägen midt emot den nn\arande hufvudbyggnaden, kosta 22,000 R:dr, men, om det nya huset förlädes inne pä gärden invid hufvudbyggnaden, erfordra en ytterligare kostnad af 3,000 R:dr, för en timmerbädd lill grundens förstärkning, samt att, enligt hemälde Embetes åsigt, det föreslagna läget midt emot hufvudbyggnaden, på andra sidan om vägen, vore förenadt med högst betydliga olägenheter derutinnan, att den nya byggnaden, förlaggd tält invid vägen, icke kunde undgå att lida af den fuktighet, som derstädes samlades från de bakom belägne höjderne, och på längre afstånd från vägen åter komme att erhålla vida högre plats, än den gamla hufvudbyggnaden, samt derigenom förlora det alsedda symetriska förhållandet till denna, äfvensom i sednare fallet den söndring, hvilken uppkomme redan derigenom, alt de särskilda byggnaderne åtskiljdes af en allmänt begagnad väg, blefve ännu mera kännbar genom ett ökadt afstånd mellan byggnaderne, hvarföre Ofver-Intendents-embetet, lill undvikande af dessa svårigheter, och på det alla byggnader, som tillhörde Institutets afdelning för döfstumma, måtte kunna inom en sluten krets förenas och inhägnas, ansåg det alternativt föreslagna läget inne pä gården invid hufvudbyggnaden hafva så väsendtligt företräde, ali någon betänklighet emot Bih. lill n. 'St.'Brot. <853 &
Ecklesiastik-departementets afdelning för allmänna uppfostran och undervisningen uppgjordt förslag till en Bildnings-ansta/t för Lärarinnor med fullständigt Reglemente samt approximativ kostnadsberäkning för dess första inrättande och årliga underhåll, jemte Allönings-stat, och har jag af Rektorn vid nya Elementar-skolan, Siljeström, erhållit benäget biträde för uppgörande af planen för ett Seminarium med tillhörande modellskola. Dä emellertid Rikets Ständer sannolikt icke finna lämpligt att ingå i granskning af den vidlyftiga frågans alla detaljer, lärer icke heller Eders Majit vilja för närvarande i afseende på dem fatta Sitt nådiga beslut, och detta så mycket mindre, sorn i utförandet åtskilligt måste blifva beroende af de anslag, som för ändamålet varda beviljade. Endast i afseende på den allmänna planen och dermed förenade kostnader torde jag böra nu i underdånighet anföra, att ehvad Rikets Ständer skulle bevilja anslag för ett Institut med åtminstone till en del, på stället boende elever, eller för ett Seminarium, i första rummet fordras inköpandet af härtill lämpligt Bih. till R. St. Fröt. AJujUs Kåll. Skrifvelse K:o 4. lius. Kostnaden, något mindre fiir ett Seminarium, kan, efter de upplysningar jair kunnat vinna, för ett Institut ej beräknas lägre än till 120,000 R:dr R:mt, under antagande att föreståndare och lärarinnor skola vid anstalten hafva fria husrum, saint att framdeles en modell-skola skall kunna med densamma förenas. Att för ändamålet hyra lokal möter stora svårigheter, då endast undantagsvis något hus lärer finnas, hvilket utan betydlig förändring af dess inredning vore härtill användbart. Kostnaden skulle ock, för en längre tid beräknad, sannolikt blifva större, då härtill fordrades ett årligt anslag af omkring 8,000 Riksdaler Riksmynt. Den öfriga årliga kostnaden kunde fiir ett Seminarium inskränkas till 9,500 R:dr nemligen:
U,i ett till Vällofl, Borgare-Standet ingifvit, pch derifrån (ill Utskotten remitteradt Memorial har Herr Borgmästaren C. G. Holm, efter framställning af de menliga följder, som genom den vidt utsträckta handeln med Finland uppkommit, och hvaraf den pu rådande förlägenhet i allmänna rörelsen till hufvudsaklig del skolat blifvit beredd, hegart att Utskotten matte få sig uppdragit att uppgöra förslag till den - Statsoch Besvärs-ZJtskottens Betänkanden. 1431 ne handels bringande till ett för Riket någorlunda oskadligt skick, hvilket Herr Boigmästaren ansett kunna vinnas, dels genom vidtagande anstalter till Strömrensning i Rikets Norra Provincer, hvarifrån vedbeholvet torde kunna påräknas, dels genom anslående af en Fond, stä.ld under Riksens Ständers FuUmägtiges styrelse och ämnad, att medelst fria transporter, premier eller uppköp, befordra afsättning på Stockholm af inhemska varor, till priser under dein, hvarföre Finska produkter säljas; hafvande uti serskilte anföranden till Vällofl. Borgare-Ståndets Protof-oll, Herr Handelsmannen M. Thunell och Herr Borgmästaren Alin med Memorialets Författare sig förenat i frågan om nödvändigheten att genom tjenliga Ekonomiska åtgärder uppmuntra varu - produetionen inom landet, och således minska hehofvet af åtskilliga articlars införskrifvande från Finland; hvarjemte den sistnämnde serskilt sökt leda uppmärksamheten på yigten deraf, att Uandtmannen vid försäljningen, af sina varor i Hufvudstaden, befrias från ailä omvägar och afgifters erläggande, hvarigenom tillförseln från Provincerne i betydlig mån skall lättas, och concur* rencen från Finland sorg medtager så mycket af Rikets Rörelse-Capital, u'trängas. Herr Professor E. Munck af Rosenschöld, liar ock uti ett till Utskotten remitteradt Anförande till Höglofl.
Påföljden af desse allmänna arbeten har vidare varit, att soldaterne, uttröttade deraf, vid mönstringarne sökt afsked ifrån krigstjensten; och då, vid de tvänne sista mönstringarne med Södermanlands och Uplands Regementen, emellan Fem och Sexhundrade soldater ifrån krigstjensten afgått, är lätt att inse, det en så betydlig afgång i fredstid skall i flere afseenden verka men - Den i3 Mars f. ra. 153 ligt för hemmansbrukaren, hvilken ej allenast oftare och med dryg kostnad måste anskaffa ny soldat, utan äfven får vidkännas uppstegrade dränglöner, då tillgång till drängar, genom soldaters afskedande och tillsättning af nya, blir mera inskränkt; hvarförutan det icke bör undfalla uppmärksamheten, att då ett större antal soldater afskedas, utan att äga näringsfång och säker beräkning af arbetsförtjenst, skola desse med deras hustrur och barn, i synnerhet i missväxtår, blifva till last för Socknarne och det allmänna. Vid sådane förhållanden är det af stort interesse för rotehållare, att soldatens arbetspligt icke, såsom hittills skett, utsträckes till andra arbeten än KneckteContracten afse, äfvensom att, då Regementsmöten hållas, möteskosten utgöres ifrån rotehållarnes husliållsförråder, hvilket för dem är mindre känbart, än en motsvarande utgift i penningar. Det måste i allmänhet, såväl i financielt som ekonomiskt afseende, verka högst skadligt, att flere hemmansförbindelser, såsom till möteskostnader, saltpetter m. m., i sednare tider blifvit förvandlade till utgifter i penningar; hvilket jemväl, derigenom att pennningarne dragits från provincerne, utan att utvägar blifvit beredde till deras återkomst, betydligen medverkat tili den förlägenhet och penningehrist i Landsorterna, som icke utan skäl öfverklagas, Då jag nu upplyst, ej mindre att det i54 Den i3 Mars f. m. icke åligger rotehållare att utan ersättning utgifva matsäck åt sine soldater till Regementsmötena, ehuru betalning för densamma fordras i penningar genom passevolance, än ock att Rikets Ständer vid 1812 års
Tåget gick tvärsöfver torget, vältrade derifrån in på en gata, som följde Akropolis’ södra sluttning, banade sig under förfärlig trängsel väg genom porten, som utmärkte gränsen mellan det gamla Athen, „Theseus stad“ och det nya, „Hadriani stad.“ Sedan det genomvandrat hufvudgatorna i den sednares folkrika qvarter och förstärkt sig med Homoiusianerna, som bodde i dessa trakter, styrde det, i spåren af sina ledare, kosan mot Kristianernas storkyrka, belägen på en öppen plats vid gatan, som slutade vid Diomeiska porten och förde till det gamla gymnasiet Kynosarges. Kyrkan var upplyst, dess portar uppslagna på vid gafvel. En stark afdelning soldater var uppställd i kyrkans grannskap. Hon var inom några ögonblick öfverfull af menniskor. Men dessa utgjorde dock endast ett fåtal af den väldiga hopen. Den öfriga delen uppfyllde platsen utanför och de tillgränsande gatorna. Biskop Petros i spetsen för sina underordnade prester hade vid hufvuddörren emottagit båren. De nedsatte den nu i det af mångarmade kandelabrar upplysta koret, medan tempelhvalfven syntes lyftas af massans ursinniga rop. Midt under dessa uppstämdes en psalm af presterna, som knäböjde kring helgonets lik. Den fromma sången kunde endast förnimmas af de närmast stående. Men desse förenade sig i densamme; han utbredde sig nu mer och mer, vexte i styrka och trängde ändtligen, buren af tusen röster, till mängden, som stod der utanför templet. Och nu förenade sig alla röster i sången. Raseriet hade fått rytm och melodi. Det öfvergår då lätt till lugn, men, vid tillfällen som detta, till ett lugn af förfärlig och hotande art, vådligare än dess föregångare, emedan det är mägtigt af ordning. Också lyssnade alla, när psalmen slutat, till Petros’ väldiga röst, när den ljöd öfver folket i följande maning: – Gån hem i frid och afvakten morgondagen, då Herren skall bevisa sin herrliga kraft! Maningen upprepades af presterna i hopen och gick som en fältherres kommandorop igenom massan. Vi lemna kyrkan och begifva oss till biskopliga palatset.
Bildar sig i stad bolag för öfvertagande af ali den minuthandel med eller all den utskänkning af bränvin, eller af beggedera, hvilken eljest skolat, enligt nästföregående moment, på auktion derstädes utbjudas, må Magistraten, sedan Stadens Äldste hörde blifvit, härom med bolaget, utan föregången auktion, sluta aftal för högst tre år i sender. Härvid får dock afgiften ej bestämmas lägre, än sammanlagda beloppet skolat, enligt 16 §., minst utgöra, i fall försäljnings-rättighelerna varit åt särskilda personer upplåtna. §• 11- Gästgifvare vare ej pligtig att bränvin till utskänkning hålla. §■ 12. Gästgifveri å landet, för hvilket, vid den lid då denna författning blifvit till efterlefnad gällande, utskänknings-rättighet utöfvas, varde vid rättigheten fortfarande bibehållet, intilldess densamma upphör genom uppsägning eller förverkas. Hvarje år, så länge rättigheten varar, skall, innan Bevillnings-laxerings-kommitté för socknen sammanträder, socknenämnden beräkna det kannetal bränvin, som må anses komma att under det nästföljande försäljnings-året å gästgifveriet försäljas, i fall utskänknings-rättigheten der fortfarande utöfvas. Taxerings-kommittéen pröfve beräkningen och bestämme det kannetal, för hvilket afgift skall erläggas. Besvär öfver kommittéens beslut fä anföras inom den tid och i den ordning, som äro för överklagande af Taxerings-kommitlées beslut i allmänhet bestämda. Varda besvär anförda, gånge afgiften ändock u! eller det af Taxerings-kommittéen bestämda kannetal, så länge det icke blifvit ändradt genom beslut, som vunnit laga kraft. Gästgifvare, sorn icke inom en månad från det Taxerings-kommiltéens förrättning blifvit afslutad, hos socknenämnden uppsagt den rätt till bränvins utskänkning, som gästgifveriet åtföljer, vare underkastad den afgift, som bör under det nästföljande försäljnings-året utgå för det kannetal, hvilket i nu stadgad ordning blifvit bestämdt.
Öm denria §. allenast rörde det Högvördiga presteStåndet, så skulle jag ej finna nödigt, ått göra Anmärkning vid den föreslagne förändringen 5 men ErkeBiskopen är meta an Up* Sala Stifts Chef j han är Svenska Prestenka* pets Representant, han: är sjelfskrifven Taleftlan för ett af Rikets fyra Stånd. När det ät öfverlemrtadt åt Opinionen, att vid Förslagets upprättande uttrycka sig, vili det synas mig, att man böf lemna åt denna Öpiniön ali möjlig latitude. Den skulle minskas genom deri föreslagne förändringen. En inskränkt krets skulle Verka på Opinioner) med 6 mot 8 ellef 9, nemligen Upsala Stift med 3 , Upsala Consistorium med 2 och Stockholms Consistorium med i röst Herr Grefven och Ordföranden tillkänna* gäf, att, enligt ankommen underrättelse, Preste* Ståndet gillat den föreslagne Redactionen, sämÉ hemställde, om icke, enär ifrågavarande §. egentligen torde PresteStåndef, Ridderskapef Och Adeln skulle behaga äfven för sin del antag# den nya Redactionen* 388 Den 12 Martu. Ropades Ja och Nej. Grefve Mörner t Adolph Gåran : Redan deö tid, då jag var Ledamot i ConstitutionsUtskottel, föreslogs en lika beskaffad Redaction, som den nu varande, hvartill orsaken hämtades derifrån, att Upsala Stift alldeles förlorade den rättighet, de andra Stiften ägde, att få utvälja deras Biskop. För denna förlust ville man gifva Upsala Stifts Presterskap åtminstone någon ersättning uti de trenne röster, med hvilka berörde Stifts Presterskap skulle deltaga uti ErkeBiskops val. Då de andra Stiftens Consistorier i alla fall kunna vid ErkeBiskops-val öfverrösta Upsala Stift, synes mig icke någon betänklighet böra uppstå , att bifalla enRedaction, som icke hindrar att ali.' manna Opinionen kan med öfvervägande kraft göras gällande. Grefve von Schwerin:
2 Den 21 December. 1457 I assttnde äter pä de öfrige Krono-ängarne, vm hwilke Ukstoktet saknat speciel local kännedom, snser Ulstottet omförmälde afsigt närmast stola wmnas, om till Kongl. Kammar-Collegium öfwerlännäs, att, esler infordrad! utlakande frän wederbörande Lan.s, höfdingar, angående desie Krono Ängars fördelning ester nägondera af de föresiagne gradationerne, eller, derest sädant icke stulle kunru! iverkställas med äsystad beqwämlighet och fördel för arrendatorn ä ena, och winst för Kongl. Maj:t och Kronan a andra sidan, med afseende pä local och andre sig företeende omständigheter förordna. z:o Att dä den kostnad Kongl. Maj:t och Kronan, i kraft as de om Kongsängarne hittills uprättade arrenden, mäst widkännas pä höladors underhäll och reparation, marit sä dryg och betydclig, att den i afseende pä Upsala Kongsäng ensam, efter M för 10 är tagit medinm, upgatt till Sextio R-d. ärligen; och en äswen hädanefter fortfarande lika förbindelse a Kronans sida således stulle, utan motswarande nytta, komma att medtaga en betydelig del af den inkomst som af desie arrenden skäligen bör kunna päräknas kör Statsverket, bland wilkoren för hädanefter uprättande arrenden af förenämnde ängar utkryckeligen föröchälleS att Kongl. Majtt och Kronan icke widkännes någon kostnad hwarken pä de mia ängarne befintelige soderladors iständsätlaude och und<rhail<.:ide, eller pä sadane ladors upbyggande ä nyo. 4:0
En skdan kvinna, på en gång sinlig och kallt beräknande och i det hela mycket osympatisk, Sr inom sin klass lyckligtvis en abnormitet, ej en typ. I denna berättelse får man för öfrigt iindantagsvis veta något om förf: s egna %sikter, ser skyinten af en lidelsefull frihetsälskan och dess reagens mot fraslibera.la och katedersocialister; men öfver dessa vidtg %ende utsikter fällas snart åter livardagslifvets prosaiska höljen. - Fabrikörsfrnn i &gt;Det värsta af allt&gt;, med .alla sina pröfvande erfarenheter, vacker ' icke vårt del-. tagande, men påininn6r oss snarare om det. ganila ordspråket:, te1 maitre, te1 valet! » Matmödrar ined shdana kastningar i lynne och beliandlingssiitt kiiiiiia, icke räkna på andra tjänare n! sådana, som med förf: s kraftuthyck betecknas s %soin wpatrask-jargon-pladdrande gardistflaininorw, - och detta just emedan de icke känna och erkälina det ansvar hvartill en högre bildningsgrad förpliktar dem. De inånga och naturtroget återgifna scenerna f r h köl~sde~artementet äro visserligen ofta simpelt Iiistiga, men ännu oftare oblandadt vedervärdiga. - » Edens ve » är en skildring af moderskapets stnärtor före och vid barnets födelse, soin icke har någon som helst iirsäkt att uppträda som en skönlittertir prodiikt och därför är absolut förkastlig. Man sparar ingen den inest intima detalj men den som vill f % kunskap om sådant, in % söka i Iiandböcker för obstetrik, icke i novel.lsa~nlingar. I sitt bemödande att få frain fiillt osminkad realism kommer författaren till sådana vidunderligheter som följande: wdet fanns intet inänskligt däri, det var som af rasande tigrar, hvilka redos af djäflar rakt in i ett brinnande lielvetew, - en fras hvars vidriga råhet icke hos läsaren fkmlcallar någon annan känsla 811 vämjelse.
Jag anser mig skyldig, att yttra mig, enär jag af allt, hvad jag hört, ej kan förstå annat, än att man missförstått punkten. Man har yttrat, ätt följden skulle blifva den, att Sädén upphandlades till dyra priser, och man har siött allt på denna mening. Jag tror, att detta är ett missförstånd, ty vöre frågan den> att använda creditivBt si, att mah skulle inom Biket upphandla säd, när missväxt inträffade, så Bkulle det väl bidraga till prisens höjande} men sådan är icke meningen. Frågan är, att genom försträckningar åt Handlande skaffa säd utifrån, för att under missväxten till lindrigt pris sälja den. Således är icke fråga otti att köpa sädén dyrt; ty den Handlande söker Val bästa priset, och när alla Handlande hafva tillfälle att anmäla sig dertill, så är ju följden den, att de underbjuda hvarandra. Det är klart, som dagen, •att crediuvet är gifvet i detta ändamål, icke fö£ Ben 27 Oclober J, m. ått höja prisen inom Landet, utan blott för att i missväxtår inköpa Spannmål utifrån. Det är verkligen med förundran jag lior den satts att vid frågan öm MagaåinSlnrätiriingens afskaffande, det skulle vara theorierne, som strida. Jag trodde, ått det vore erfarenheten, och flere års erfarenhet Sorn nu strider emot theoden. Jag tror, att det var theörien, som år 1815 följdes, då man’ gjorde en Inrättning, hvars like jag ännu ej ftinnit, om ej den, som omtalas i Bibliska Historien.