Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dervid hafva Utskotten först fästat uppmärksamhet vid den af Herr Stjernsvärd uppgjorda beräkning öfver behållningen af indelda löningsräntor, hvilken blifvit upptagen till 534,367 R:dr. Ett sådant belopp bar Herr Stjernsvärd uppgifvit sig hafva erhållit derigenom, att han från de indelda löningsräntorne, uppförde till . 1,196,656 R:dr, dragit rusthållsoch augmentsräntorne, beräknade till 662,289 R:dr, då återstoden blifvit 534,367 R:dr. För att kunna bedömma riktigheten af denna beräkning har det varit nödigt, att söka vinna upplysning om, huru uppskattningen af ej mindre löningsr än torna, än de derifrån sedermera afräknade rusthållsoch augmentsräntorna blifvit uppgjorde. Herr Stjernsvärds förslag lemnar väl ej i detta hänseende någon anvisning, men vid efterseende uti 1845 och 1849 årens riksstater hafva Utskotten derstädes igenfunnit den förstnämnda summan eller den på 1,196.656 R:dr, hvaremot den andra icke till det uppgifna beloppet varit derstädes upptagen, utan Utskotten i kommitterades för skatteförenklingen betänkande påträffat en dermed öfverensstämmande beräkning af rusthållsoch augmentsräntorna. Emot detta förfaringssätt, att från olika källor hemta zifferuppgifterna, erbjuder sig likväl i förevarande fall den erinran, att den förra summan eller den, som finnes upptagen i enlighet med 1845 och 1849 årens riksstater, beräknats efter en högre värderingsgrund, men den sednare eller den, som öfverensstämmer med hvad kommitterade för skatteförenklingen antagit, är stödd på en lägre sådan eller 1844 års låga markegång. Då emedlertid fråga nu är att finna värdet å 4:de Hufvudtitelns indelda räntor, med afdrag af rusthållsoch augmentsräntorna, är det uppenbart att, för utrönande af de förras återstående sanna värde, begge dessa räntors uppskattning måste vara verkställd efter enahanda grund.
Försummas detta af,någon Kongl. Maj:ts Betjente, som med ett slikt :Contracts contrasignerände och utgifvande in. m. i och för tjernsten haft att skaffa, plikte sorn i 2 5 §, stadgas.,. Till Contract«r imellan enskilta personer bestå pontrahenterne stämpladt Papper till hälften hvardera, om ej annorlunda dem imellan derom aftaldt är. §. 17. Den 5 Juli. 477 §• 17- Oblirationer, deribland äfven å lån till Of O 1 ficerares accorder, löpande sedlar, godkände eller accepterade räkningar, godkände eller protesterade Assignationer, de må innehafVas af enski 1 ta personer eller publika Verk, böra, då de för Domare eller Executorer uppvisas, med det undantag, hvarom stadgas i 7 §. 1 Mom. af Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning om Afträdesoch Förrnonssamt Boskillnadsoch Urarfva-mål den 28 Juni 1798, förses med stämpladt Papper i följande progression: De som innehålla under till och med 10 B:dr • . 2 sk. Deröfver till och med 2 5 R:dr 'I • 0 Deröfver till och med 50 R:dr • Deröfver till och med 75 • 8 Deröfver till och med 100 R:dr • 9 Deröfver till och med 125 R:dr . 12 Deröfver till och med 150 B:dr . 18 Och deröfver för hvarje 150 B:dr . 18 Andra räkningar, som icke äro acceptera* de, tillika med enskilta personers bref i handel och vandel, samt undfångne qvittancer öfver erlagd betalning förses med Charta, då de till Executorer och Domstolar ingifvas såsom bilagor, efter hvad derom ofvan stadgadt är. Prima Vexlar skrifvas på stämpladt Papper efter å andra sidan stående Tariff: Un - Deri 5 Juli* Under till och med Deröfver till och med Deröfver till och med Samt vidare till och öfver - S O Hamb. Banco, Holl. Courän t. Dansk Courant.
Man har emedlertid såsom skäl emot antagandet af Utsk:s förslag i denna punkt anfört, alt detta mynt, i händelse decimalsyslemet infördes, hvarom fråga vid sisth riksdag förevar, skulle vara olämpligt eller icke kunna inpassas i samma system. Här emot får jag erinra, alt det förslag till decimal-syslemets införande, som R. o. Ad. flere gånger antagit, varit Frih. Wredes, uti hvilket förslag den nya myntoch räkne-enheten i värde motsvarar den nuvande 24 sk. rgs, och just i detta system passar det 464 Den 16 April f. m. nu föreslagna myntet förträffligt. Man liar vidare sagt, att myntet vore för fint, och alt icke något land till småmynt utmyntar så fint silfver. Af en föreg:de värd talare är likväl nyss förevisadt ett lika litet Finskt mynt af 14-lödigt silfver, och således finare än det af Utsk. föreslagna, hvilket skulle blifva 12-lödigt. En värd talare har jemväl yttrat, att om vi erhålla det föreslagna myntet, skulle detsamma utgå lill Dannemark, och vi i stället erhålla detta lands underhaltiga silfvermynl. Jag kan likväl i sanning icke förstå, att Skåningarna skulle vara så enfaldiga, att de utbyta det bättre myntet emot del sämre; och det måtte väl ligga mera i sakens natur alt ett mynt, som antages i kronoupbörden, bibehåller sig i Skåne, än alt det utlränges af utländskt mynt, som från en sådan förmån är uteslutet. Att så mycket Danskt småmynt för del närvar:de är gängse i Skåne, oaktadt det icke är lagligt betalningsmedel, är just ett ojäfakligt bevis på det stora behofvet af ett sådant småmynt af silfver, som det föreslagna. Man har äfven framkastat farhågor, att det nya myntet skulle komma att begagnas till nedsmältning, men så vidt jag förstår, finnas icke mera än 2:ne skäl för nedsmältning af mynt. Det ena består deri, alt myntet innehåller mera silfver än det efter prägeln är värdt, hvarigenom en vinst af nedsmällningen kan upstå.
Nåja, det är i det hela taget ett oskyldigt nöje, och någon sysselsättning måste väl de sysslolösa ungdomarne ha, men värre är det med de nästan dagliga utflykterna till Monte Carlo, som de företaga med doktorn som anförare. Du förstår, att jag inte talar om alla herrarne, inte en gång om flertalet. De komma hem, antingen mycket uppsluppna eller mycket nedstämda och förargade, oftast det sistnämnda. Efter middagen, som är öfver vid sjutiden, samlas damerna i doktorinnans salong, jämte de herrar, som ej tycka om tobaksröken eller tonen nere hos doktorn, där man dricker punsch och spelar hasardspel. Doktorn är för öfrigt, liksom hans hustru, den angenämaste sällskapsmänniska, man kan tänka sig, med en ganska stor talang som tecknare, hvilken dock mest användes till att rita karrikatyrer. Hon har en förtjusande röst och sjunger sina små fransyska, litet vågade chansons eller chansonetter med det mest pikanta och koketta behag. Det är egendomligt att tänka sig dessa unga, glada, lättsinniga människor, omgifna af nästan idel sjuka, och jag kan ej rå för den tanken, att denna krets är en krets, i hvilken de alldeles icke passa, och att pension och pensionärer betraktas väl mycket från affärssynpunkt. Nästa vecka kommer doktorns vän och akademikamrat, den berömde Falkman. Doktorinnan gläder sig mycket däröfver och är endast ängslig, att han skall vara mindre munter och glad än förlidet år, då han lär utgjort det lifvande elementet här i pensionen. Det skall bli roligt att lära känna en sådan celebritet, om hvars personliga älskvärdhet man hört så mycket. Hoppas, att han icke uteslutande sympatiserar med sin gode vän och hans vildar, då är han inte i min genre.» Arvidson tog fram ett annat bref ur packan, ögnade tyst igenom de första sidorna, under det Berg trummade med pappersknifven på bordet, och fortsatte så: »Falkman är kommen, och jag får säga, att han gör ett ytterst angenämt intryck. För det första är han ståtlig och vacker att se på, ett fullkomligt vikingautseende.
Det är visserligen sannt att, om det nu beslutes att Vestgöta reg-.te skall uppsitta, så kan K. M. i alla fall fordra ökade vakans-afgifter. Men då veta rusthållarne att K. M. bestämt sig för Vestgötarnes uppsittande, så att, om han begär 12 tunnor i stället för 7\, så svara de nej, emedan de ej tro någon uppsittning kunna komma i fråga hos dem. Derföre tror jag i likhet med andra talare, att denna fråga bör ställas i sammanhang med vakans-kontrakternas förnyande. Det är visserligen sannt att det då kan återstå att en gång för alla afsäga sig rättigheten att uppsätta dessa till rytteri och taga vakans-afgift; men jag vågar icke döma, om K. M. anser det fördelaktigt att afsäga sig denna rättighet. Jag får derföre instämma i Hr Brakels förslag. Men som jag tycker detsamma vara något långt och tror att det kan afiättas något koncisare, samt att man på samma gång bör tänka sig möjligheten af ett värfvadt kavalleri-reg:tes uppsittande, anhåller jag få framställa följande förslag: »Erkännande behöfligheten af en tillökning i kavalleriets nuv:dé styrka, föreställer sig R. o. Ad., att en dylik förändring bör kunna åstadkommas utan att någon del af det redan alltför fåtaliga kavalleriet blifver till infanteri förvandladt, och kan för sin del icke godkänna förslaget om Smålands Hussar-reg:tes afsittande. R. o. Ad. anser äfven att kavalleriets förstärkande, genom indeld eller värfvad trupp, bör kunna med största fördel åstadkommas i förening med vakans-kontrakternas förnyande med de 132 Den 24 Oktober e. m. afsutne rusthålls-reg:tena, och vakans-afgifternas förhöjande till ett belopp, närmare motsvarande värdet af den skyldighet, den är beräknad alt ersätta». Härpå anhåller jag om Hr Gr:s o. Landtmts propos. Gr. Sparre:
Hade jag vetat, hvad jag nu vet — jag skulle ej betänkt mig! Man uppfostrar oss till gentlemän — hans röst steg i styrka — till finkänslig respekt för andras heder, egendom och frihet — och så! Midt för våra ögon kommer den dristige, den fräcke och samvetslöse och röfvar oss makten öfver vårt eget land, kvinnorna, äran. Och med rätta hånskrattar man åt oss, Frankrikes gamla, stolta adel, som tål allt detta, icke rör en hand för att försvara oss! Edmée stod stilla. Hon sänkte icke hufvudet, men hon höll ögonen orörligt nedslagna. — Men jag reser icke, hör du — icke utan dig. Hvad bryr jag mig om karrière, om fädernesland, när jag skall köpa det med denna exempellösa skam! Skall jag, grefve af Châteauneuf, som en hund krypa för denne korsikanare och frivilligt lemna honom min ära att trampa under fötter! Försmädelsen är för stor, för uppenbar — ingen man i kristenheten ville tåla den. De må göra, hvad de vill emot mig — jag stannar, och jag skall veta, att beskydda min bruds heder, ifall — hans stämma var full af spotskt hån — ifall hon ännu har någon! Edmée rätade på sig. Hon stod stilla, med högrest hufvud, hennes läppar krökte sig stolt, och de stora ögonen flammade i oåterhållen vrede. — Blif, om du vill! Krossa din framtid, din mors förhoppningar, det rör mig icke. Men det skall du veta — hon gick ett steg emot honom, och i superbt öfvermod kastade hon hufvudet tillbaka och lade de bara, starka armarne i kors under bröstet — att hvarken du eller någon annan kan hålla mig borta från honom. Stänger du in mig, kryper jag ut genom ett råtthål. — Så långt har det alltså gått med dig! Så talar alltså Edmée de La Feuillade — en Bonapartes frilla! Hon mötte stolt hans ögon utan att blinka. Spara dina skymfande ord, Louis — jag är icke det du menar. — Men du blir det — i dag, i natt, i morgon! ropade han utom sig. Hennes läppar darrade svagt, men hon sänkte icke blicken, när hon svarade: — Hans vilja är min.
Der, hvarest högsta nödvändigheten och systemets enhet påkallat något nytt mått, der har det ock alltid fått ett nytt namn, som med någon annan förut känd quantitet icke kunnat förblandas. Kongl. Akademien har utgått utur följande synpuncter, 1:0 Bestämmandet af enheten i mått, mål och vigt, på ett sådant sätt, att den, äfven efter Rikslikarnes möjliga förlust, kan restitueras genom jemförelse med en oföränderlig storhet och så, att, om en af dessa enheter är gifven, de andra kunna derifrån beräknas. 2:o Fördelningen af mått, mål och vigt på ett sådant sätt, att iden för det allmänna användandet och i räkenskaper medjörer den största beqvämlighet, samt g:o Afskaffande af allt, som kan föranleda oreda och den mindre kunniges förvillelse. Utskottet instämmer fullkomligt uti dessa grunder. 460 Eesv. oc?i JLkon> Utsk. Betänkandcn. i :o I afseende på första puncten, föreslår Kongl. Akademien: Att en undersökning bör således föranstaltas, som har till föremål, att i Svenska decimaltum bestämma läng~ den af den Pendel, som på någon bestämd Svensk orts Latitud fullbordar hvarje slag fä en Secund, vid hafvets yta och i lufttomt rum, samt att sedan utröna vigten,af en bestämd cub vatten i 100 delar af Viglens enhet. Då denna enhetens bestämning finnes vara af högsta angelägenhet, för att när som hälst kunna, utan allt afseende på tillvarelsen a£ förgänglige Rikslikare, återställa Mått, Mål och Vigt till deras en gåDg fastställda ursprungliga storhet, anser Utskottet den af Kongl. Akademien uppgifna method för bestämningen vara den rätta. Han eger, framför Franska metoden, som bestämde enheten efter en viss del utaf Jordens Norra Meridian Qvadrant, den gifna fördel, att kun.- na lätt återställas, om Måttstocken genom »agon händelse ginge förlorad, hvarför äfven densamma blifvit antagen i England och äfven sedermera i Frankrike.
Föredrogså nyo och bifölls Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den 18 sistlidne Mars under N:o 10 afgifne, och den 3o i berörde månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande^ i anledning af väckt fråga om behofvet af tillägg uti Kongl. Maj:ts Nådiga Instruction för GenéralLandtmäteriContoiret, ProvinceLandtmäteriConloiren, samt Landtmätarne i Riket; Föredrogos å nyö och biföllos följande från Lagutskottet inkomöe, samt den r dennes e. m. på bordet lagde, Betänkanden: Åf den 3i sistlidne Januarii: N:o 37. Öfver väckte motioner om ändring af Kongl. Kungörelsen den 18 December 1823, huru förhållas bör, då emot redan dömda personer yppas brott, hvarom ransakning tillförene icke varit anställd. I i44 Den g April e. m. Af deri 5 sistlidne Februarii: N:o 38. Öfver väckt motion otn ändring af 3 §. i 2i Cap. RättegångsBalken. Företogs till pröfning LagTJtskottets den 5 sistlidne Februarii under N:o 4o afgifne, och den i dennes e. m. på bordet lagde, Betänkande i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående strafflag emot Negerhandel och ^delaktighet deruti. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: På de grunder, som Herr Prosten Bexell i sin reservation anfört, får jag hemställa, om icke, i stället för ”Negerhandelf bör stå ordet: Slaf handel. Jag kan ej finna, hvarföre man skulle skydda Negrerne, mera än de hvita. Vi hafva sjelfve sett de händelser, alt stora skaror af christna menniskor från Grekland blifvit bortröfvade och förde i slafveri. Jag tror således, att äfven en lag bör finnas, som förbjuder Svenskar, att låna sitt biträde till dylika företag. Friherre Ehrenborgh, Casper Wilhelm:
Om detta beflut skulle de ofrias N"!pecstve Ständen wördsaml och wäni-gen underrättas, lu^is. S. DEfter granstning af Stats och BewillningsUistoktens, den i8 December törledne är, afgifne Betänkande - besiör BondrStändct akt hädanefter utgående SjöTulien l alla Rikets Stapelstäder matil! nasta Riksdag i stället för Swänsk Bancomync liqviderns med Hamburger Banco ellrr Hamburgstt Courant, >. proportion af det sednare myntets realisation l törhäliande till Hamburger Banco, lamt att. denna Sjö-kui! i Stockholm, Götheborg och Gefle, dä den icke uppgär till ivo R:dr bör lika tom all utgående Sjötull af större elier mindre belopp l alla öfrige SkapelStäder af exporteuren erläggas uti Swenskt Banco med den uppgäld som gängbara Coursen pä Hamburg siixerar, dock med fördehall, att pä sätt före l8oo war antagit TuliDirectionen till srdnings och säkerhets ivmnande för bade Kronan och de Handlande innom flutet af hwarje mänad efter medium af den under loppet deraf gängse warandr Cours, bestämma yen Cours, hwarefter Dviden wid TuliCla»ringar der pä följande mänaden stall werkstältas; härom stulie de öfrige Respeclive Ständen wördsamt och wätstigeu underrättas, vr tavla. S. D - Den 2Z Ianuarri. 97z SDBil ytterligare handläggning upptogs ConstitutionMskotttts pä bordel hwiiondr u.lälande öfwer de hos samtrllge R>ksStänden wid RegerrngsFormens antagande ojorde anmärkningar, i atremde pä hwilka Ständer biföll alt della ullätande <v;d nasta Lagtima Riksdag mä komma under huswudjakelig xrvining.
Någre särskilta anstalter tili nödigt vårdande af skogarne, hvilka bestå af endast gran och tall, och innesluta i allmänhet en ganska steril mark, derå återväxten är ganska sen, så att den ä åtskilige ställen beräknas icke skje på mindre än i5o å' 200 år, äro icke vidtagne. Stängselsättet är det fordna, nemligen medelst gärdesgårdar, uppförde af dels små träd, hvilka hela användas, och dels större träd, hvilka för ändamålet blifvit sönderklufne. Byggnadssättet är oförändradt sådant det finnes beskrifvit uti min år 1828 afgifné underdåniga berättelse. Inom detta Län finnes icke tillgång på bränntorf, hvaraf behof hittills icke eller visat sig. Ber går oreho,ny hvilken är näst jordbruket, Länets, och i synnerhet Gestriklands hufvudsakliga näring, bedrifves på förr öfligt sätt vid de uti min år 1828 afgifne underdåniga berättelse nämde Bruk och Masugnar, vid hvilka endast de förändringar inträffat, att smi' det vid en hammare å Strömbacka bruk i Norra Helsingland blifvit från tysksmide förändradt till vallonsmide, dertill malm från Dannemora grufvor i Upland användes, och att vid Forssbacka bruk ett Gjuteri blifvit inrättadt, samt dessutom vid en å Boda hemmansägof 11 enångers socken uppbyggd stångjernshammare med tvenne härdar, ivarä privilegium för 900 skeppund smide, blifvit den j5 Junj tedo meddeladt; och har årliga beloppet af stångjernstillverkningen t^orn Länet uppgått till 54,997 skeppund, hvars värde efter 16 R:cjr ,a°ko för hvarje skeppund uppgår till 879,952 R:dr Banko, eller 1,075 jeppilnd mindre än årliga tillverkningsbeloppet under den tid, som S.lsta berättelsen omfattade.
Af Herr Björck: angående medgifvande för Carolinska Medico-kirurgiska Institutet att, i likhet med Universitelernas Medicinska fakulteter, anställa theoretisk medicinsk eller medicine-kandidat-examen, Redan från äldre tider hafva vigten och nödvändigheten af Medicinsk undervisnings meddelande i hufvudstaden gjort sig gällande. Deraf föranleddes stiftandet af Collegium Medicorum, en fri förening af utexaminerade läkare, till inbördes skydd och till bibringande af såväl theoretisk som praktisk medicinsk bildning åt yngre kolleger och elever. Denna utom-akademiska undervisning kom dock blott tidtals samt mera ofullständigt till utförande. Men i början af detta sekel upptogo Rikets Ständer frågan och sedan dess har denna undervisning af Dem och Regering på ett kraftigt sätt blifvit understödd. Med anledning af den förfärliga härjning, sjukdomar gjorde inom Svenska arméen i början af detta århundrade, uttalade Rikets Ständer vid 1809 års riksdag behöfvet af en för - Motioner i Borgare-Ståndet 1862. JW 71. 161 en förbättring i den medicinska undervisningen och läkarevården, särdeles för arméen oell flottorna, och redan följande år tillsatte Kongl. Majit för utredandet af dessa ämnen en kommitté, i hvilken såsom sakkunnige läkare ingingo dåvarande Praeses i Collegium Medicum, förste Archiater David Schultzenheim, förste Lifmedicus Weigel, Generaldirektören Hagströmer samt förste Lifmedikus af Bjerkén. Denna kommitté afgaf den 9 Juli 1810 förslag till inrättande af ett garnisonssjukhus i hufvudstaden och i samband dermed ett institut för bildande af fältläkare. Kongl. Majit beslöt den 3 December 1810 inrättandet af ett sådant Institut, hvilket äfven snart derefter kom till stånd, inympadt på den skola, som tillhörde dåvarande Collegium Medicum en fortsättning af ofvannämnde Collegium Medicorum.
Vid många odlingsföretag hafva derföre arbetare blifvit använde, som från Wermland och Westergötland sökt det arbete, hvilket lämpligare bordt kunna utföras af provinsens egen befolkning, om den icke låtit sig öfverträffas i arbetsamhet, sparsamhet och förnöjsamhet med en måttlig betalning för arbetet. Dagsverkspriserne hafva i allmänhet varit: under höst, vinter och vår. Under sommaren. å 1 mansdagsverke 75 öre å 1 R:dr 1 R:dr 25 öre å 2 R:dr, å 1 qvinsd:o 67 öre 75 öre, å 1 körd:o 2 k 3 R:dr 3 å 4 R:dr, dock under år 1858 något lägre; hvaremot desamma under derefter följande år bibehållit sig för det mesta oförändrade, med benägenhet till en ständig, småningom skeende förhöjning, oberoende af bättre eller ringare tillgång på arbetstillfällen, och sålunda bevittnande ett större behof på arbetsbiträde än arbetstillfällen. I afseende å skogarnes inom länet areal vid 1860 års slut kan, i saknad af fullständig affåttning, uppgift derom icke lemnäs vidare än att, enligt vederbörande Jägeribetjenings anmälan, boställens, kyrkors, läro verks och fromma stiftelsers skogar dels enligt kartor och skifteshandlingar, dels enligt ungefärlig beräkning, tillsammans utgöra omkring 75,200 tunnland, hvilka endast begagnas till husbehof, utan viss beräkning på afkastningens belopp och beskaffenhet, då endast få ännu äro till ordnad afverkning indelade. Kronan omedelbart tillhörige, till dess disposition indragne hemman och lägenheter förefinnas icke, likasom icke häradsallmänningar, så att för ifrågavarande tid afkastning af dertill hörande skogar ej är att uppgifva, likasom icke heller den stubböresafgift, som till följd af föreskrifterne i Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 27 Januari 1860 och den 25 Januari 1861, inflyta för derigenom medgifven afverkningsrätt å de oafvittrade skogarne i Lima, Orsa, Elfdals och Särna socknar, enär uppbörden deraf först efter 1860 års slut till redovisning kommit. I anledning af ofvananförde förhållanden kan tabellformuläret
Betänkanåen. anleda: att vid först blifvande Riksdag göra redo för sitt uppdrag, afgifva berättelse om alla omständigheter, som befordrat eller motverkat inrättningen, samt uppgifva förslag till de medel, som böra ytterligare vidtagas, att i naturlig ordning lyckligen uppnå ändamålet. Vid alla nya företag ligger största vigt derå, att man icke tilltager dem i för stor scala, att man icke brådskyndar naturen, som verkar långsamt men säkert, att man med åsidosättande af smärre omständigheter endast fäster sig vid de hufvudsakligaste förhinder, och att man vid dessas undanrödiande, så vidt möjligt är, söker undvika större kostnader och förluster, hvarigenom alla sådana inrättningar, serdeles de, hvilka bero på folklynnet, förlora förtroendet och således' förorsaka en vida större tids utdrägt, under risque af hela företagets misslyckande. Då Utskottet anser nödvändigt, att icke den ofvan föreslagna Comités verkningskrets och rättighet till Beslut uti detailler för mycket inskränkesj så tror det sig dock böra medd la några uppgifter till ledning för de blifvande åtgärderna. Såsom en nödig förberedelse härtill, utan hvilken ingen ting bör företagas, är, att genom sakkuniniga män nogare, än sorn vid Committerades resa kunnat ske, den strömfart undersökes, som på Eina och Slngcså elfvar blifvit föreslagen, ända ifrån Gellivare till ÖfverCaiix kyrka, och möjligheten bestämmes af de derimellan befintliga forssars Be sv. och Ekon. Utsk. Betäiikanäen. 799 upprensande till farbarhet för båtar af 50 till och med 100 Skppds drägt, i sammanhang hvarmed kostnadsförslag, såväl för denna strömfarts iståndsäf tande, som för Slussby gg naden vid Rautakoski, bör uppgöras. Nödiga medel härtill kunna disponeras af de till strömrensningen i Norrland förmodligen blifvande anslag, eller af gde hufvudtiteln, eller af hvad annan fond som Kongl. Maj t i Nåder härtill kan finna auvändbar.