Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ett sådant stadgande syntes dock särdeles behöfligt, enär det vore väl bekant, att ett stort och tungt åkdon ansträngde hästarne mera än ett lämpligt lass på ett mindre och ändamålsenligt fordon. Anmärkningen i berörda hänseende gällde hufvudsakligen de af Postverket använda nya diligenser, för hvilka, enligt E. K. Majlis nådiga Bref den 21 Juni 1861, Poststyrelsen numera egde anlita gästgifveri-, hålloch reservskjutsen. 1 anledning af åtskilliga skjutsskyldiges hos E. K. Maj:t gjorda underdåniga framställning, att, i anseende lill de med befordrandet af de nya postdiligenserna förenade olägenheter, skjutslega för fyra hästar måtte för deras förskaffande få uppbäras, hade E. K. Majit, i nådigt Bref till Generalpoststyrelsen, den 31 Januari sistlidet år förklarat berörda framställning icke föranleda till annan åtgärd, än att, då för diligensbefordringen anlitades gästgifveri-, hålleller reservskjuts, skulle, i afseende på utgörandet af densamma, tillämpas de för befordran af resande i allmänhet gällande författningar, samt Postverket följaktligen icke ega påkalla hastigare befordran än en mil på en och en half timme, men deremot de skjutsande också icke uppbära annan ersättning än vanlig skjutslega. Å den underdåniga ansökningen om tillökning i hästantalet hade således ej kunnat fästas nådigt afseende. Men alt förändrade stadganden äfven i denna del vore erforderliga, visades ej mindre af ofvannämnda klagomål än äfven af en Rikets Ständer meddelad framställning derom, att för befordrande af postdiligenserna, hvilka icke vore afsedda att köras med Expeditions-Ulskotlets Förslag lill underd. Skrifvelse, N:o 40. 31 två hästar, måtte få begagnas höstoch vintermånader fyra, samt våroch sommarmånader 3 hästar.
Nej, kommer att till nästa Riksdag blifva [»vilande ConstitutionsUtskottets, i memorialet N:o 5 g framstälda , förslag, att uti Re-eerrngsFormens 6 §., näst efter nuvarande sisla meningen, må införas ett tillägg af följande lydelse : ”Ar Departements-Chef af laga förfall hindrad, förordne Konungen till Departementets styrelse och f öredragning af dertill hörande ärenden , med den rätt och det ansvar, som denna Regerings-Form föreskrifver , Stats-Råd utan Departement, Departementets Expeditions-Chef, eller, ifall äfven desse af laga förfall hindras, annan Svensk man med de i 4 <§ om~ förmälde egenskaper.” Voteringen öfver propositionen Litt A„ utföll med Tjuguåtta Ja, och Femtioett Nej; Rvadan votering öfver propositionen Litt. B. företogs, och utföll med Tjuguåtta Ja, och Femtioett Nej; i följd hvaraf votering ägde rum öfver propositionen Litt. C., och utföll med Femtionio Ja, och Tjugu Nej. Sjette Voterings-propositionen : ([Se Memorialen N:ris 79 och g4-) Den, sorn, till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, godkänner följande föreslagna tillägg vid slutet af 6 mom. i 5 §. Tryckfrihets-Förordningen r ”Ej må utål ske, enligt 3 §. 4 tnom., utan att Konungen dertill (of gifva.’" röste Sa; Ben-* det e| vill, röste Nej;. 6 Conslilulions-Ulshollels Memorial, N.o 112. Vinner Nej, kommer ifrågavarande förslag icke alt hvila till nästa Riksdag.
Toran - Redovisa in gs-Controll-Contoir et: 1788 1806 i837 200 200 — . : Controlleur: G. Th. Malmgren - 1791 1826 CO OJ -P^ 300 300 Gesäll: N. F. Bill. till R. Transport Extra Ordinarie Canzlister: A. A. Drake - - C. E. Löfgren Extra Ordinarie Kammarskrifvare: i Bokslutsoch Afräknings-Contoiret: L. G. Wiblingen - N. Bergman P. V. Middendorff - i Cassa-Contoiret: J. U. Lundin (Arfvode 102. Gratification i5o.) - i CasteletteContoiret: A. Köhler C. M. Schön C. G. Behmer J. H. Dahlgren L. Finerus _______ C. Billberg F. W. Snejder J. W. Langelius ______ P. F. Th. Winroth - G. E. Nordblad ______ A. Jungstedt L. J. Hedberg J. S. Holmberg J. N. Jungstedt - L. G. Carlbom J. F. Rydberg 11. J. Frostell C. A. Kullenbergh - J. F. Almark i Redovisnings-Controll-Contoiret: A. Fröling C. Juringius _______ A. L. Wretforss - H. F. Spaak E. G. Nyberg C. J. Nordenstrahl - C. U. Roos A. Dalerus J. Brander P. Björnram i Revisionsoch Lottsedels-Controll-Contoiret: H. Grapengiesser ______ Z. D. Lundberg - G. W. Sundberg - C. J. Westman - C. J. Svensson A. J. II. Fernholm - Fr. W. Höglund ______ J. Fr. Fröleén J. W. Sundberg - A. J. JI. Wennberg - G. W. af Donner - Extra Kammar-Dräng: A. Hultmark
På Solna Församlings år 1817 gjorde underdåniga framställning, att, i fall Eders Kongl. Majit ej täcktes i Nåder tillåta, det Carlbergs Kungsgårds Hemman finge deltaga lika med den öfriga Församlingen i de densamma åliggande Onera, alla privilegierade Hemman likaledes skulle sig undandraga deras utgörande, i följd hvaraf, och då af Socknens 17^ mantal, 12^ voro privilegierade, endast 5 mantal återstodo, hvilka, i sådant fall, ensamt skulle vidkännas hela tyngden, hvartill Församlingen, i anseende till sin ringhet och fattigdom, saknade förmåga, har Eders Kongl. Majit, genom Nådigt Bref af den 16 Julii s. å. tillåtit, att, så väl i anseende till de för Solna Församling förekomne omständigheter, som ock i afseende på det för Kungsgårdshemmanen belöpande ringa belopp, de då ifrågavarande Onera, nemligen Skjuts - ( i5g ) lega för Förslärkningsmanskapet, Iståndsättandet af KyrkolierdeBostället, Köpeskilling för Klockarehusen och Arfvoden för derå hållen syn, lingö af Publika Medel för den gången utgå och af Extra UtgiftsFonden godtgöras. På enahanda serskildt för Solna Församling förekomne skäl, har Fders Kongl. Maj:t äfven åren 1820 och 182-7 af Allmänna Medel låtit Carlbergs Kungsgårds Hemmans andel i Prestegårdens och Klockare-Boställets Reparation ersättas. Att sisla gången denna ersättning af anslaget för Byggnader och Reparationer i Landsorterne utgått, dertill har StatsContoret genom dess infordrade underdåniga Utlåtande gifvit anledning, hvarvid StatsContoret, efter Riks-Statens ordalydelse och förra vanligheten, ansett sistberörde anslag, icke uteslutande vara allvist till underhåll af Kronans Hus och Byggnader, utan tili Byggnader och Reparationer i allmänhet, då sådant bör ske på Statens bekostnad, deribland flere gånger förekommit Broar, Färjor, Stakett m. m. Vid Carlbergs Kungsgårds Hemmans utarrenderande har dessutom det undantag ifrån allmänna grunden blifvit gjordt, att
Men för att betyga min underdåniga tacksamhet och glädje öfver dessa Konungsliga orden, och dä jag under enmeräntreoch trettioårig tjenstgöring i en fattig och folkrik allmoge-församling med bekymmer erfarit det outsägliga elände ibland arbetsklasserna sorn bränvinet förorsakar Motioner i Preste,Ståndet 4865. 215 och sökt efter ail förmåga både här och hemma, ehuru utan framgång, att motverka detsamma, så ina det tillåtas mig, såsom prost och försandingslärare, att vördsamt föreslå, det Rikets Höglofliga Ständer vid denna riksdag täcktes besluta en förhöjning i tillverknings-afgiften från 60 öre till 75 öre för hvarje kanna bränvin af den minsta nu lagliga sprithalten. Men pä det vårt skuldsatta fädernesland icke må öfversvämmas och fördränkas af en syndaflod alkoholhaltiga rusdrycker från främmande länder och på det njutningen deraf icke ina underlättas och uppmuntras genom låga priser pä dessa de förderfligaste af alla utländska öfverflödsvaror, sä vågar jag äfven vördsamt föreslå. att införseln af utländskt bränvin och dermed likartade spritdrycker beläggas med sådan tull, att de blifva dyrare än de inom landet tillverkade af samma halt och beskaffenhet. Stockholm den 15 November 1865. A. Sandberg. \:o 103. Af Doktor Sandberg1 i Dt Rikets Högiofliga Ständer, under nuvarande missgynnande konjunkturer, vid denna riksdag icke må besluta upptagande af nya lån på utrikes ort. Huru skall det gä med vårt land uti ekonomiskt och finaneielt hänseende är en fråga långt vigtigare än den för dagen glödhett brännande frågan: huru skall det gä om vi icke nu få bort de fyra Stånden? Hurudan! tillståndet är i landet, derom vittna länsstyrelsernas lagsökningsdiarier, handlingar och auktionsprotokoller vid utmätningar och konkurser och de orimligt låga priser, hvartill bruksoch fabriksanläggningar, men framför allt jordegendomar, stora och små, gå under klubban. Hvad orsaken till allt detta än månde vara, sä är det åtminstone icke numera några skråordningar eller inskränkande band på friheten att förvärfva, som derföre kunna beskyllas.
Men der sådana ojemnheter under tidernas längd utvecklat sig, att de för en verklig själavård lägga oöfverstigliga hinder i vägen, der är rättelse, enligt Utskottets tanka, oeftergifligen påkallad af samhällets heligaste pligt. I öfverensstämmelse med hvad sålunda blifvit anfördt, får Utskottet, som icke delar motionärens åsigt om nyttan orh behofvet deraf, att hvarje socken, som kan aflöna egen kyrkoherde, ovilkorligen bör dermed iörses, vördsamligen föreslå: det Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att i de stift, der pastorat finnas, som äro så vidsträckta och folkrika, eller bestå af så manga församlingar, att en delning af dessa pastorat för själavårdens behöriga handhafvande är af behofvet påkallad. Kongl, Majit täcktes i Nåder låta vidtaga nödiga åtgärder för en sådan delning. Stockholm den 18 Februari 1851. Häremot anmäldes följande reservation af Herr Silfverstolpe, F. O. ”Ehuru äfven jag, lika med motionären och Utskottet, är af den tanka, att nyttigt vore, om en ganska stor del af Pastoraten inom Sverige kunde så delas, att Kyrkoherden icke erhöile större församling att vårda, än en person med vanliga själsförmögenheter lämpligen kan i religiöst afseende sköta, kan jag likväl icke förena mig uti det beslut, hvaruti Utskottet i denna fråga stadnat. Den underdåniga anhållan Utskottet föreslagit, afser uppenbarligen tvänne särskildta förhållanden; det ena, när ett pastorat består af en socken, hvilken är alltför vidsträckt och folkrik, och det andra när pastoratet består af flera socknar, hvilka tillsammans äro af sådan beskaffenhet. Delning af pastorater, hvilka äro uti den förstnämnda af dessa båda kategorier, är ytterst svår att tillvägabringa. Den stora mängd af gemensamma inrättningar och den betydliga gemensamma egendom, som inom hvarje Allm. Besvärsoch Ekon.-Utsk.
Föredrogos ånyo och biföllos följande från nedannämnde Utskott inkomne ock den 5 dennes, e, m. på bordet lagde Utlåtanden: Från Lagutskottet Af dan 12 sistl. Junii: N:o 107, 1 anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den y sistl. April meddelade Betänkande, angående yrkadt antagande af LagCommitteens förslag till RättegångsBaik samt om offentlighet vid Domstolar och Poliskamrar. s 449 Prw. Vt dr. Junii; N;o ni, I anledning af väckt fråga, angåen» de förändrad praescriptionstid för Kronan, i afseende på anmärkningskraf emot aärskilde Personer och Redogörare. Alim. Besvärs* och Ekonomiutskottet* Af den 16 sistl. Junii: N:o 126, I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelade Betänkande, angående medel till befordrande af gymnastiske öfningar. Fran Hågv. PresteStHudet, S. D. Föredrogos ånyo och biföllos nedan» nämnde Betänkanden ifrån StatsUtskottets N:o 256, Angående RiksStatens Sjette Huf* vudTittel. N:o 257, Angående RiksStatens Sjunde HufvudTitteh N;o - Prof. Utdr. d. 7 Julii rQ23- 441 N:o 259, Angående nionde HufvudTittelns Anslagssumma. N:o 261, med de rörande Statsregleringen affattade Betänkanden jemte en Tabell öfver Statsverket. BevillningsUtskottet: N:o 15, Angående grunderna för värderingen å jord på Landet, Hus i Städerna samt Jernbruken. S. D. f. m.
Kommittéen öfvergår härefter till den andra klassen af klagopunkter, hvilka den finner svårare att afhjelpa, derföre att de härleda sig frän Minionsaklernas» brister och ofullständighet, hvarföre de troligen endast kunde afhjelpas genom att fullständiga sjelfva unions-stadgandena, så att desse komme att innehålla »unionsmässiga bestämmelser för »åtskilliga högst vigtiga punkter, till hvilkas rättsliga afgörande hvarken Norges Grundslag eller den särskildt upprättade unionsakten erbjödo tillräckliga utvägar.» Bland sådana punkter uppräknade Komittéen följande: a) den Norska örlogsflaggan. Härom anmärkte Kommittéen, att, då denna flagga, enligt Grundlagens lil §, skulle vara en unionsflagga, det läge i sakens natur att båda de förenade rikena vore lika förpligtade att begagna denna unionsflagga såsom örlogsflagg, d. v. s. på båda rikenas krigsfartyg och fästningar. Allt annat användande af unionsflaggan borde deremot betraktas såsom unionsstridigt. Tilläte något af de före. nade rikena sig att, utan det andras samtycke, begagna unionsflaggan i sina inre institutioner, t. ex. på tullverkets fartyg och byggnader, så handlade detta rike unionsstridigt och »tilläte begge rikena sig sådant, utan formlig öfverenskommelse, så skedde härige»nom en obehörig förändring i de aflalade anionsbestärnmelsertia, till hvilka Grund - 20 Allm. Beso.- och Ekon.-UIskottets Betänkande N:o 37. vlagens lii § otvi/vela/itiffl mäste räknas.» Det bruk, som i Norge och aniagligen äfven i Sverige dittills egt rum af unionsflaggan pä andra ställen än Rikets krigsfartyg och fästningar, vore följaktligen »stridande mot Grundlagen och unionens principer;» b) behandlingen af diplomatiska ärenden, som antingen anginge Norge allena eller begge de förenade rikena gemensamt.
Umbnng i Sewillntngen. §. 165. ©eban i 37 oh 38 §.§. allmänna bolag blifvit bevillning ålagD genom förefrifne afgifter å utDelningarnc, allmänna Saf or oh $3enninge*verb jemväl bomma att i De för låntagare meDgifnc afDrag å räntan bevillning erlägga, följer Deraf, att viDare bevillning ej fan påföras, antingen Saforne eller De fpnbara ttllhörtgheterne tmDer Defe <3Berb, fåfom reDan bejfattabe. Sif fåDan anleDning fall jemväl bevillning affortaS, enär, till vinnanDe af fäberget oh reDa för ©tatenS inbomfer, bevillning måf erläggas af ftentman, verb oh lägenheter, forn SRibets SlcaDemier tillhöra, i Den mån Det behörigen fprbcö, att inbomfen Deraf antingen är anfagen till lön för veDerböranDe Smbets* oh §j«n* femän od) fåleDeS, enligt 2 §. af Denna ©taDga, reDan befattaD, eller på ans nät fätt SlcaDemiett verfligen frångår. 9* §. 166. ©e af SMmogen, font cj ega dier brufa mer, ätt ett fjerbeDelS femman od) berunber, få voiDa varhet
De hinder för afsättningen af Rikets exportab» la producker, som bäde det allmänna kriget i Euro» ropa och Swerges enskildta förordsakat, hafwa förnämligast werkat til! inskränkning af Swensta jern» handeln. I följe häraf har Tackjcrns-Bergsman, nen, som manligen icke äger tillgäng till betydliga förlag och hwars rörelse är beräknad pä en hastig försäljning af hans tillwerkning, nödgats föryttra den samma till wanpris, dä deremot Spannemäl och andra förnödenhets waror, som han alltid mäste köpa, uppstigit till en utomordentelig dyrhet. Pä B-rgslagsvrterne hafwa derjämte krigets tyngder fallit swärare än pä de fleste Sädesgifwande Provincer. Ett stort antal af Bergsmanshemman, som Den L November5 för stuld blifwit sälve, och den allmänna nöden ibland Le af Bergsbruket beroende arberare bewittna denna närings behof af en upprätthällande hjelp. Kongl. Maj:t ar öfwertygad, att Riksens Stan, der icke med likgiltighet runna anse Tackjerns-Vergs sagernes wädliga stallning. Deras undergång skulle sörordsaka Riket och desi penningewerk oersättliga förluster. Dä Tackjerns tillwerkningen är grunden för den, näst Jordbruket, wigtigaste af Sweriges näringar, dä den underhäller en betydlig, för styrka och härdighet utmärkt, del af Sweriges Folkmängd, och dä den befrämjar odlingen as Smeriges ödemarker, sä anser Kongl. Majrt sig aga rätt att af Riksens Ständers omtanka och nit för Rikets wal manta ett nödigt understöd ät dem af Kgl. Maj:ts trogne undersätare, som drifwa denna mödosamma handtering. Kongs. Maj:t hoppas, att ester munnen fred och en ymnig ärswaxt, Tackjerns-Bergslagerne kunna aker upphjelpas, genom ett allmänt län emot lindrig Ranta och en Succesiiv inbetalning af Eapita let.
Kroppsstraff, om förvandling af, till vatten och bröd. II. gö. B. 5g8. A. 640. P. U. 65o. Kruttillverkningen vid Fliseryds bruk, angående Bevillningen af. III. 462. Kruus, von, Conrad Ferdinand, yttranden. I. 211. II. 54o. Kungsholms Bränneri, om Bankens inteckning uti. V. B. g8o. A. 1142. P. U. 1 !4g* Kungshästarne i 6:te Fögderiet af Upsala Län, angående. V. B. 734. A. 833. P. U. 838. Kungsöhr, angående Slottsbyggnaderne på. P. U. 5ig. Kuylenstjernas, Johan Carl, yttrande. V. 1407. Källare-fribeter, angående Städernes. IV. B. 186. A. 353. P. U. 38a. V. E. 62g. 54 Kämners-Rätterne, om lösen för ProtocollsUtrlrag derstädes och skyldighet att der utlösa vissa handlingar. IV. 15. igi. A. 361. P. U. 383. V. E. 5. Lag-Comitéen, om bestämmande af grundnne för Rättegångssättet att följas af. II. 515. — om ökadt anslag för. III. 363. R. 63o. 729. IV. B. 190. A. 354. P. U. 382, E. 549. Lag-Utskottet, om ökad betjening för. II. B. 225. P. U. 320. Lag-Utskottets Ledamöter. Se Lista. Lagerheims, Lars Magnus, yttranden. I. 253. V. 616. Lagersvärds, Canzli-Rådet, fordringar. Se Fordringar.
Och jag har inte anat någonting! » » Det var heller aldrig min mening, att du skulle få veta något o m detta, » sade den andra hårdt, » jag drog mig från dig så mycket jag kunde. Ingen har vetat hvad jag lidit, men här uppe i hans hem, blefvo känslorna mig för öfvermäktiga. FörVåra landshöfdingsfruar. II: Sofie Boström, f. Tersmeden, Mathilde De la Gardie, f. von K r æ m e r, Fredrique Lothigius, f. Santesson (alla me&lt;2 porträtt); texten af T. K., Math. Lönnberg o c h Anna Kockum. — Till drömmarnas ö; p o e m af Ernst Högman. — Viljekraft; af Inge. — I Stockh o l m; små utställningsfunderingar o c h litet annat smått oeh godt. F ö r Idun af-Lovisa Petterkvist. Bref VI. — Kvinnorna på utställningen I X; af Adolf Hellander. — Från Iduns läsekrets. — Ur notisboken. — Teater o c h musik. — I sol; skiss af Agathe Lind. — Tidsfördrif. de senare åren har jag tänkt, att du var som en ljusstråle i mitt mörka lif. I mitt hem har alltid varit sjukligt och funnits bekymmer af många slag, men hos dig var ständigt ljust och gladt. Om du visste hur intensivt jag njöt hos er ibland, hur jag glömde allt där hemma och bara n j ö t! Jag afundades dig aldrig då, • — n e j, du var som en sagoprinsessa, du ägde allt och skulle äga allt. Idun 8 Fredagen den 11 maj 1888 B yra: Sturegatan Tidningen 8 endast 1 k r o n a f ö r qvartalet. Ingen inberäknadt. lösnummerfbrsäljning! n. A • n. Redaktör och i_. utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Träffas å b y r å n k l. A l l m. Telef. 6 1 I sällskap sladdrets tomhet fly, Men sitt ej sluten som en gåta; 47. hvarje helgfri fredag. mönstortidning.
Herr von 6reill war den förste som »ned en behjertad rädighet, med ögonflcnligt blottställande afsin person, förkortade för detta Konungens försök, uppkommer och deri, genom en förtjenst af särskild beskaffenhet, hwilken honom ej kan förnekas. Af fädane skäl hemställer jag till Högloft. Ridderffapets och Adelns uplysta bepröfwande, huruwida icke för Riksens Högloft. Ständer kunde wara anledning att hos Hans Kongl. Majit i underdånighet anmäla Herr von att med dest utmärkta Nädiga ätanke wara bewärdigad. Stockolm den 2 April igro. Is »o ldsrz Lllkvcczpsrre., General-Adjutant och Hofmarffalk etc. Herr 6 Den 2 April. Herr Grefwen och Landtmarskalken gjorde derefter proposition till bifall a sä wäl Niddarehus Utstottets Memorial, som det dcrwid bifogade särffilta yttrande af Herr Wsbrenllorll, Lsri, hwilken med Ja beswarades; hwarcfter Herr Landtmarstalkcn ytterligare proponerade att Herr Sillvsrspsorez dictamen mätte med de öfrige Ständen fä communiceraö, och dcsie »vänligen inbjudas, att r den derföreflagne underdäniga anmälan sig med Högloft. Ricdcrstapet och Adeln förena: Bifölls. Uplästes ett ifrån StadsUtskottet lngifwet sä lydande: Wördsamt Memorial! Uti ett meddeldt Transumt af Protocollct, hällit Uti Högloft.
Re ser nation: af Herr Henschen, hvilken åberopat grunderna i den af honom och Herr Grefve Hamilton emot Utskottets Utlåtande N:o 5 algilna reservation. N: O 11. Arik. lill Exp.-Ulsk. den 18 Dec. 1862. kl. 2 e. m. Memorial', med återlemnade af väckt motion om efterskänkande af Kronans rätt till ekeskog. Hedervärda Bonde-Ståndet har infordrat Lag-Utskottets utlåtande öfver ett af Riksdagsfullmägtigen Guslaf Bjerkander uti ingifvet memorial väckt förslag derom, “att Lag-Utskottets Betänkande N:o 12. 3 ek å kronoskattehemman, berustade säterier och stadsjord af kronoskattenatur må tillhöra egaren med samma rätt som egare af frälsehemman, och alt nu gällande författningar i afseende å ekeskogen måne ändras i öfverensstämmelse härmed." Men då detta förslag, hvilket går derpå ut, att kronans rätt till omförmälda ekeskogar måtte varda af Rikets Ständer efterskänkt, icke är att hänföra till allmän civil-, kriminaleller kyrkolag, och således icke faller inom omfånget för Lag-Utskottets i 33 § Regeringsformen och 33 § Riksdags-ordningen utstakade verksamhet, föranlåtes Utskottet, att ofvannämnda memorial, som den 12 innevarande månad hit ankommit, till Hederv. Ronde-Ståndet återlemna; hvilket, jemlikt 44 § Riksdags-ordningen, för samtliga RiksStånden vördsamt tillkännagifves. Stockholm den 15 December 1862. Ank. till Kxp.-Utsk. den 18 Dec. 1868, kl. 2 e. m. Betänkande, i anledning aj Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om antagande af en f(infattning, angående J orny ande af Svensk myndighets heslut, sorn förlorat sin exsekutiva hrajt i främmande stat.
Uti hela denna grundlag 10* 148 Den 21 J u n n i. finnes intet ord, sorn antyder pä rättigheten för en representant att tala på en gång i alla 4 Stånden. Om nu, sedan ett Utsk. uti ett ämne afgifvit betänk., som till R. St. inkommit, anföranden från detta runi finge, innan detta betänk, lill afgörande företages, afsändas till de öfrige Stånden med s. k. uplysningar, skulle ju detta innebära ett medel, att frän detta rum verka till beslut inom MedSt:n. Jag medgifver, att sådant icke är i denna grundlag förbjudet, men man må dock häraf icke draga den slutsats, att allt, hvad i den icke förbjudes, är på samma gång tillåtet. Vår yttranderätt är dertill inskränkt, att vi må väcka frågor, som med MedStm kunna delgifvas, men dessa frågor skola sedermera, innan beslut derom fattas, behandlas af vederbör. Utsk. och dessa Utsk:s yttranden deröfver till R. St. aflemnas. Gr. von Plåtens afgifna yttrande-är icke af denna egenskap med mindre, än jag antager, att det tillkommit under förutsättning att Utsk:s betänk, återremitteras, men då detta betänk, ännu icke är föredraget, anser jag icke heller rätt, att någon diskussion om Gr;ns berörda yttrande upstår, emedan i och med en sådan diskussion har man ingått i diskussion öfver Ulsk:s förfaringssätt eller betänk. Då jag emedlertid af ordalydelsen i detta anförande icke kan inse, att meningen med detsamma varit någon annan, än att R. o. Ad. samt MedStm innan de fatta något beslut öfver det StatsUtsk:s betänk., som uti anförandet afses, skola taga kännedom om Gnns s. k. uplysningar, anser jag icke riktigt, att någon kommunikation af delta anförande eger rum, förr än hufvudsakens afgörande inom detta Stånd har bestämt af hvad beskaffenhet den ifrågasatte remissen kan blifva. Hr von Hartmansdorff, Ali g.: Det förhåller sig troligen så som Gr. Gyldenstolpe sagt, alt en med denna likartad fråga icke tillförene förevarit inom detta Stånd.