Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men han sträckte fram sin breda, trotsiga haka och log sitt hånfulla löje. Hvarför blir det ej hon? sade han slutligen, till det yttre helt lugnt. Derför att hon inte kommer i mitt hus. Men jag vill veta hvarför, säger jag er far, hvarför och hvarför? Derför att hon är stursk. Derför att hon är lat. Derför att hon är dålig. Far, hvad menar ni med dålig? Säg det fort, ut med det, jag vill veta det genast. Toimila-dottern är en dålig qvinna, vare det nog sagt! Har jag inte sett henne hundra gånger? Hon styr hemmanet, hon styr fadern, bröderne och alltihop. Hon styrde sin förre man, tills hon styrde honom i grafven. Hon har satan i kroppen, och djefvulens eld lyser fram ur hennes ögon. I mitt hus sticker hon inte in sitt hufvud. På min gård träder aldrig hennes fot. Vet du min vilja nu, eller hur? I mitt hus skall hennes hufvud med myrtenkrona på, och det snart. Hör ni det, far? På denna min gård träder hennes fot, och här skall hon herska som värdinna. Ni kan höra nu, hvad ni har att rätta er efter! Salmen Ukko steg långsamt upp, sparkade undan sin tunga, klumpiga stol, tog pipan från munnen, knöt sin bruna, seniga hand, slog den i bordet, så att de der befintliga kärlen flögo högt upp, och sade med en röst, skroflig och hes af sinnesrörelse, men stark som en åska: Nej, det blir inte af. Elias bleka kinder flammade till, hans blå ögon sköto blixtar. Också han steg upp från bordet! Beror det på mig, så kommer hon här in som värdinna, och ve den, som icke lyder henne! Ukko blickade på en gång upp. Hans äldste son stod der framför honom, glödande och passionerad, stark och ung, oaktadt sina femtio år, hotande och mörk. Han visste, att detta lynne ej var att leka med. Han förstod, att det var hans eget blod och hans eget ungdomsmod, som gick igen i sonen. Det blef en stunds djup tystnad. Man hade kunnat höra de begge männens häftiga andedrag.
Erinrar du dig Löfvenstråles ord? Du säger något. LÖFVENSTRÅLE. HAGELSKÖLD (till Constans). Det grämer mig endast, att jag icke var på platsen. Jag skulle hastat till er hjelp med ett lejons mod, med en örns djerfhet, med en falks snabbhet. Och jag skulle ha burit er segrande fram genom det böljande eldhafvet. Ni hade då haft en man af ära att tacka för er räddning ... nu... (Constans, som setat tyst och försjunken inom sig, lyfter vid dessa ord upp sitt hufvud. Hon reser sig upp.) Är er afsigt att förolämpa min räddare, har ni valt ett orätt ställe? Jag känner icke hvem han var eller är, men jag behöfver icke det, för att försvara honom. Då han, omvärfd af lågor, räddade mig från min säkra död, föll min blick i hans öga, och der visade sig för mig ett majestät, som försynen blott skänker de ädlaste sinnen, de renaste hjertan. Min dotter har rätt. Det var verkligen en ganska ovanlig och oegennyttig man. (Constans sjunker ned i soffan.) Jag har haft orätt min fröken. Den gamla Adam bor på mina läppar, förlåt mig! I mitt hjerta bor Eva, oskylHAGELSKÖLD. RIKSRÅDET. CONSTANS. 49 dig, som en paradisets dufva. Ett bifall från sköna läppar är. afundsvärdt. Ni måste tillgifva mitt unga, varma, lifliga blod, om äfven jag önskat vinna ert bifall, detta riddarslag af grazerne. Framför till Konungen min underdåniga vördnad. I morgon skall jag ha nåden uppvakta Hans Majestät. (Till de öfriga.) Jag tackar er alla för det deltagande, ni visat mig. C. LÖFVENSTRÅLE (betraktande Constans). EN KAMMARTJENARE (inkommer). C. LÖFVENSTRÅLE (afsides till Hagelsköld). RIKSRÅDET (till en hofman). Hvad hon är skön!
Det staden Wadstena, för fullbordande af ofvannämnde hamnbyggnad, under 1853 och 1854 års riksdag beviljade ytterligare lån å Femton tusen R:dr, äfvensom de 2:ne särskilda då anvisade lån, det ena å Femton tusen R:dr, för Arboga ås uppmuddring, och det andra å Tjugotusen R:dr, för upprensning och fördjupning af Köpings å, hvilka alla lån från lliksgälds-kontoret utanordnades under år 1855, skola jemväl återbetalas medelst erläggande af Sex procent årligen utaf de utbekomna lånesummorna, hvarvid den i näst ofvanstående § föreskrifna ränte-beräkning iakttages; börande likaledes, vid fördröjd inbetalning, den der stadgade särskilda ränta dessutom erläggas. § 61. Det, för anläggningen af en hamnbassin invid Carlstad samt en kanal derifrån till Kanikenäset vid Wenern, nämnde stad under sednast förflutna riksdag beviljade och år 1859 af Riksgälds-kontoret utbetalda lån å Etthundra tusen R:dr, samt de för hamnbyggnad vid Falkenberg och för fullbordande af hamnanläggnings-arbetena vid Sfrömstad, dessa städer under samma riksdag beviljade lån, hvaraf staden Falkenbergs lån utbetaldes under sistlidet år med Fyratiosju tusen R:dr och staden Ström - Stats-Utskottets Memorial N:o 183. 25 Strömstads under år 1858 med Femton tusen R:dr, böra till Riksgälds-kontoi-et återbetalas genom enahanda å lånens ursprungliga kapital-belopp beräknade årliga inbetalning och samma ränteberäkning samt påföljd vid inbetalningens fördröjda verkställighet, som uti näst ofvanstående 2:ne §§ finnas föreskrifna för der uppgifna lån. § 62. Till återbetalande af det under sistförlidne riksdag beviljade lån för hamnbyggnaden vid Färjestaden i Thorslunda socken på Öland skola Sex procent å detta Iåns under år 1858 från Riksgälds-kontoret utbekomna kapitalbelopp Tolf tusen Attahundrafemtio R:dr hvarje år erläggas; börande räntan härvid godtgöras efter
Utom i bruk varande samt till bevärings-exercis af sedda gevär, finnas i förråden 110,000 slaglås-gevär, hvaraf omkring 22,000 refflade. Utöfver Fält-artilleriets 185 piecer finnas dels å fästningarne, dels i reserv 268 sju-tums bombkanoner, hvaribland ett betydligt antal kammarladdningssamt omkring 900 piecer af från 24 till 6 fafig Kaliber tillika med anspanns-persedlar för 6 reserv-batterier. En fullständig Ponton-train är anskaffad. Omkring 500 trossvagnar äro till arméen utdelade. 30 fältsmedjor, 60 förbinderisamt 100 sjukvagnar äro dels färdiga, dels under arbete. Sjukvårdsmateriel af utmärkt beskaffenhet är anskaffad för 1,500 sängar. Slutligen finnas i reservförråden upplagde utredning samt beklädnad för 15,500 man beväring. Dessutom har, för det vid sednaste riksdag beviljade extra anslag, den exercerande bevärings-styrkan blifvit försedd med 50,000 dels nya, dels brukbara munderingar. Pf Mycketfsaknas visserligen ännu, hvarförutan förråden icke kunna anses vara i fullständigt skick, men hvad som anskaffats utvisar dock, i denna för fosterlandet så vigtiga} angelägenhet, en omtanka hos Styrelsen, sorn påkallar tacksamt erkännande. " Jesgi ilands Rotcrings-kassa. Räkenskaperna, som för begge revisions-åren undergått granskning, dels af serskilda, i orten utsedde, Revisorer och dels i Kongl. Krigs-kollegium, utan att dervid varitg något att anmärka, hafva för år 1854 jemväl blifvit utan anmärkning granskade i Kongl. Kammar-rätten, hvaremot 1855 års räkenskaper ännu icke derstädes till granskning förevarit; utvisande redogörelserna, emot hvilka någon erinran hos Revisorerne ej förekommit, följande förhållande: Balans från föregående år: Uppbörd:
Ständer i detta afseende meddelta föreskrifter blifvit vid den nya riks-hufvudbokens upprättande iakttagne och tillämpade, hvarom det torde tillhöra Revisorerne att här afgifva yttrande. För att underlätta bedömandet af dessa förhållanden hafva Revisorerne ansett lämpligt, att först meddelaen kort framställning af de förberedande åtgärder, som i afseende å denna fråga hufvudsakligen blifvit vidtagne intilldess Kongl. Maj:ts nådiga beslut i ämnet meddelades. ' De af Rikets Ständer, enligt deras underdåniga skrifvelse den 8 September 1848, antagna grunder för riks-hufvudbokens upprättande afsågo hufvudsakligen en sådan förändring i konto-uppställningen, dels att alla af allmänna medel bestående fonder skulle erhålla serskilda konti, och icke, såsom dittills iakttagits, bokföras efter vissa, med allmänna Krono-uppbörden sammanhang egande, kategorier, såsom uppbörd, afkortning m. m., hvilka sednare i stället borde åskådliggöras uti serskilda, riks-hufvudboken åtföljande, sammandrag eller tabeller, dels, i afseende på sättet för berörde fonders inbördes begränsning, att statsmedels-uppbörden, icke endast — 5 — med den till riks-statens utgifter behållna delen deraf, utan med allt det debiterade, äfvensom beloppen af föregående årens restantier, anmärkte poster och proprie-balanser samt de så kallade återdebiterade lån och förskotter, borde ordinarie statsreglerings-f onden tillföras, dels ock att, vid stats-medlens fördelning på serskilda fonder och upptagande i riks-hufvudboken, denna hufvudboks kapital-räkning borde åt grund-fonden inrymmas. Sedan Kongl. Maj:t, i anledning af Rikets Ständers of vanberörde underdåniga framställning, i nåder uppdragit åt nu mera Öfver-koinmissarien m. m. iV. A. Fredin att såsom formulär uppgöra en riks-hufvudbok efter ny method, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de af;Rikets Ständer sålunda utvecklade grunder, blef det i följd häraf upprättade hufvudboks-formuläret, sedan Kongl.
Icke heller anser jag mig för närvarande kunna tillstyrka den äskade ersättningen till Gfeneral-Landtmäteri-kontoret för mistade bötesandelar. I afseende å de böter, som förut tillfallit kontoret, men nu, enligt Strafflagen, gå till Kronan, torde det vara för tidigt att för dem nu föreslå vederlag, innan sig visat, huruvida icke Kontoret i den ordning ofvan åberopade Kongl. Kungörelse den 29 nästlidne Augusti bestämmer, må finnas berättigadt att derför erhålla godtgörelse. Beträffande de öfriga synes erfarenheten först böra ådagalägga huruvida den förutsatta minskningen kommer att inträffa. Den kan naturligtvis icke förefinnas vid alla bötespåföljder, som ådömas, utan endast vid maximioch minimi-beloppen och de närmast derintill varande. Vid indragningen af en Ingeniörstjenst i lägre lönegraden och tillsättning i stället af en Amanuens med åtnjutande af lika lön synes intet vara att erinra. Med anledning häraf vågar jag i underdånighet hemställa, att Eders Kongl. Maj:t ville hos Rikets Ständer föreslå, att, jemte nyss omförmälda öfverflyttning af en Ingeniörslön å 1,200 r:dr till lön åt en Amanuens, löneförhöjning måtte beviljas Landtmäteri-Fiskalen med 600 r:dr och Aktuarien med 500 r:dr eller tillhopa 1,100 r:dr. Af anledning, som under inkomsttiteln: Ordinarie räntan omförmäles, torde böra iakttagas, att de under anslaget till Landtmäteri-Sfaten för Förste Landtmätaren i Westmanlands län uppförda indelta räntor från utgiftsstaten uteslutas, emot upptagande här såsom kontant anslag af skillnaden emellan nuvarande tjensteinnehafvarens lön, 1,800 r:dr, och företrädarens i kontant utgåe de aflöning, 495 r:dr 1 öre, med 1,304: 99. B) Landtmäteri-Staten i Länen. Förste
5- *4®* Sill fofnaberneS befribanbe roib be bållne Sayertngarne, fdfom trpefte formulatrer, §drabS# od) SdnS#famtnanbrag ofroer 23eroillningen, fjuts» od) tractamentspenningar f8r Sebamoter i t>r6fningS.i£ommitteeft, arfroobe får ^rotocollsfåranben berfidbeS, dfroenfom till uppmuntran får ©tdberneS UpbårbSmdn, ^dratéfrifroare 0^ öfrige Sjenfiemdn, bn)tlfa roib Sflantalo frifa ing ecb Sapering genom flit ocb noggrannhet gjort ftg beraf fårtjente, anflås ©n procent af bela SdnelS S3eroilIningSfumma, broilfen mdfle utrönas od) af ^rofnmgS.dommitteen, innan ben dtfiljeS, fårbelaS. fjemte benna procent får till bege fojlnabers befribanbe af ingptanbe löeroillningSmebel ferfilbt anrodnbaé Sroa funbrabe tjugu 76 9frf« in. $. §. 143—144.
Krarup, tolkas så, som om de besökt Ishafskusten och Hvita hafvet, synes mig vara en mycket misslyckad gissning, stridande mot otaliga enskildheter i Zeniernas berättelse och mot den i mer än ett hänseende märkvärdiga karta, som åtföljer densamma och som första gången offentliggjordes i Venedig 1558, beklagligen i något »förbättrad» form, af en bland Zenos ättlingar. På sjelfva kartan finnes årtalet MCCCLXXX. Jemför: Zeniernes Reise til Norden, et Tolknings Forsög af Fr. Krarup, Kjöbenhavn 1878; R. H. Major, The Voyages of the Venetian brothers Nicolò & Antonio Zeno, London 1873, m. fl. arbeten rörande dessa mångomskrifna resor. Första upplagan, med titel: Rerum Moscoviticarum comentarii etc., Wien 1549, åtföljes af tre taflor och en för Rysslands forna geografi mycket vigtig karta. Denna är dock, att döma af det exemplar som finnes på Kongl. Biblioteket i Stockholm, delvis ritad för hand och vida sämre än den karta, som träffas i följande årets italienska upplaga af samma arbete (Comentari della Moscovia et parimente della Russia etc. per il Signor Sigismondo libero Barone in Herberstain Neiperg & Guetnbag, tradotti nuoamente di latino in lingua nostra volgare italiana, Venetia 1550, med tvenne taflor och en karta med påskrift »per Giacomo Gastaldo cosmographo in Venetia MDL»). v. Herberstein besökte Ryssland såsom sändebud från romerske kejsaren två gånger, första gången 1517 och andra gången 1525, och har med anledning af dessa resor offentliggjort en skildring af landet, genom hvilken detsamma först blef bekant för vesteuropeerna, och som äfven för ryssarne sjelfva utgör en vigtig källskrift vid studiet af förgångna tiders kulturförhållanden i zarriket. v. Adelung uppräknar i »Kritisch-literärische Übersicht der Reisenden in Russland bis 1700, St. Petersburg &
Holmström äfven instämt, under yrkande, att, till bevarande af Kronans rätt, alla försigtighetsmått måtte vidtagas uti bestämmandet af sättet för liquiden af denna Kronans skuld, så att Sökanderne, som för det ringa värdet af högst i3 R:dr 16 sk. Banco för hvarje .SkatteRätts-Daler år 1817 kommit till egande af berörde fordran, erhålla hvarken mer eller mindre, ändem, tillföljd af samma Liquidationsgrund, rättvisligen tillkomne; hvarmed Hr Prosten Åstrand sig förenat. Casper Betänkan den, ]Nr:o 344- i4^ Casper TVijkman från Upsala Län, Nils Mansson från Malmöhus Län ro. fl. Ledamöter inom Hederv. BondeStåndet hafva instämt uti Hr StatsSecreteraren Danckwardts den 26 October 1824 afgifue och uti Betänkandet Wto 275 intagne underd. yttrande i ämnet samt yrkat, att Utskottet borde uppgifva de grunder, hvarefter undersökning och värdering å Ädelforsshemmanen borde förrättas, på det Kronan genom förevarande skatterätts liquidation icke måtte iråka någon förlust ; hvaremot andre Ledamöter dels godkänt Betänkandet dels ansett roerberörde Hemman och Lägenheter icke böra till den fordrade ersättningen användas annorlunda än genom försäljning på öppen auction, der fordringsägarne sjelfve kunde bevaka deras rätt samt dels, att den blifvande penninge-ersättningen borde beräknas efter det mynt, som var gällande, då fordringarne uppkommö; hvarjemte Peter Persson från Jönköpings Län hemställt, att af rneranämnde Hemman under Ädelforss först borde uttagas Boställen inom Östra Harad för de Tjenstemän, sorn hos K. M:t sig dertill anmält och deribland KronoSkatteHemmanet Skirö Kåragård, § Mantal åt KronoLänsmannen Hultman, som hade det vidsträcktaste Länsmans-D'„ strikt inom berörde Härad, dock i afräkning på dess Lön, hvarigenom Staten icke skulle belastas med något nytt anslag.
Men som denna fråga blifvit till Utsk. återremitterad, hemställer jag, om icke Ståndet ville besluta att ej företaga inbjudningen förr än Utsk:s svar på R. o. Ad:s återremiss inkommit. Uppå i anledn. häraf framställd propos., bifölls att BorgareSt:s prot.-utdr. N:o 608, med inbjudning i fråga om 168:de§:n i Riksg:sKont:s Reglemente, icke skulle företagas till pröfning innan StatsUtsk:s svar, på den af R. o. Ad. i ämnet beslutade återremiss, hade inkommit. Föredrogs ånyo Exped.-Utsk:s den 27 och 28 sisth Oktober på bordet lagda och sedermera, enl. R. o. Ad:s beslut den 30 i samma månad, hvilande, under N:o 13 afgifua förslag till § i Riksdagsbeslutet, om upliörande af bördsrätten. Gr. Lagerbjelke, Gust.: Det lagförslag, sorn innefattas i den nu föreslagna Riksdags-besluts-paragrafen, har väl blifvit af R. St:r antaget, men Konungen har derå vägrat sin sanktion, enl. det svar, som nyss blifvit föredraget, och frågan måste således vara förfallen. Det kan icke komma i fråga, att en död sak inkommer i Riksdags-beslulet och jag hemställer alltså vördsamt om afslag å dess intagande i Riksdags-beslutet. Uppå härefter framställd propos., ansåg R/o. Ad. att, sedan numera K. M. i Nåd. vägrat sitt bifall till R. Stms beslut om uphörande af bördsrätten, förevande förslag till § i Riksdagsbeslutet hade förfallit. Föredrogs ånyo Exped.Utsk:s, under N:o 14 afgifua, den 27 och 28 sisth Oktober på bordet lagda förslag (ill § i Riksdagsbeslutet, ang:de oäkta barns rätt till afliden moders qvarlåtenskap. Den 28 November. 215 Gr. Lagerbjelke, Gust.:
Hvad beträffar skuldebref, som äro omnämnda , så torde det vara allmänneligen kändt, att de nästan aldrig charteras förrän de komma till lagsökning, men någon controll å sådant,som tillhör enskild persons intresse att göra eller låta, torde ej finnas, och man kan i alla fall vara säker, att den, för hvars räkning lagsökningen sker, drager försorg om att skuldebrefvet då är charteradt. Jag får härjemte ännu en gång fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på det stora intresse, hvilket de, som äro antagne till charlaeförsäljare , hafva deruti, att på alla tingsställen chartor finnas; och icke heller synes T) c u 3 Mars f. m. Gi det mig, att det skulle blifva särdeles svårt att få sådana personer, äfven med den borgen som der erfordras, K o. m. på de mest aflägsna ställen. Detta är min tanke, hval före jag på de skäl jag anfört tillstyrker bifall till Ulskis betänkande. Frih. Rehbinder: DA jag sist bade ordet, glömde jag att vederlägga ett af Gr. Hamilton anfördl skäl för bifall till betänkandet. En ledamot bar nemi. bär yttrat, alt del rone omöjligt , ali vid alla tingsställen kunna få särskilda chartoc-sig.-försäljare. Gr. Hamilton yttrade till svar Jderå, att på sådana ställen, der man ej kunde få någon dylik, charlae-sig.försäljare, kunde domaren tillåtas alt vara det. Jag skulle tro , alt om den der rättigheten eller skyldigheten att vara chartae-sig.försäljningsman fråntoges domarena, så skulle ingen domare hafva lust alt vara det i reserv, på sätt Gr. Hamilton föreslagit. Det är ingen agrement för domaren att hafva denna befattning, utan tverlom ganska besvärligt. Visserligen har han derigenom en liten inkomst , men den ur så obetydlig, att den alldeles icke kan inverka på hans ekonomiska stallning.
Plenum kl. 9 f. m. tJplästes till justering 4 prot.-utdr. för d. 1 dennes. Dä härvid förekom det prot.-utdr., som angick remiss af Frih. Alströmers motion, rörande rolevakans-afgiften för utsockne frälsemannen i Halland, anmälde sig och yttrade: Hr von Hartmansdorff, Au g.: Jag förmodar alt StatsUtsk. skall bli förvånadt, när del ifrån elt Stånd, som plägar vara så noggrant som R. o. Ad. om lagliga formers iakttagande, emottager remiss på en motion af den beskaffenhet som Frih. Alströmers. På det att Ulsk., malte erfara huru dermed tillgått, anhåller jag, att de anföranden, som vid tillfället afgäfvos, mätte få till Ulsk. åtfölja. Frih. Stjernstedt, Äng. Wilh.: På grund af nu upläsla R. o. Ad:s beslut, hvilket jag anser icke vara öfverensstämmande med 56 § Riksd.-Ordn. får jag reservera min rätt, att, då Utsk:s utlåt, i anledn. af Frih. Alströmers motion hit återkommer, då väcka den motion, hvartill jag, på grund af samma utlät, kan finna mig föranlåten. Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Genom det beslut, hvaröfver prot.-utdr. nu justerats har 56 § Riksd.-Ordn. fått en örfil. Grundlagen stadgar, alt återremiss af en väckt fråga icke får ske mer än en gång. Om nu vid ålerremissen af ett betänk, det tillätes en ledamot att, i anledn. deraf väcka motion i samma ämne, så kan naturligtvis utlåt, öfver denna nya motion äfven återremitteras, och med anledn. af denna återremiss ännu en ny motion i samma ämne väckas — och så allt framgent. Sedan emedlertid nu så blifvit heslutadt, anhåller jag att få instämma med Hr von Hartmansdorff och således bevara äfven min rätt, att, i konseqvens med detta R. o. Ad:s beslut, sedan Frih.
Föredrogs till remitterande Friherre JF/vmgelSj Henning, Memorial, angående yrkadt vidtagande af det Beslut, att inga nya Utgifter måtte af Riksens Ständer beviljas. Herr von Fieandt3 Daniel Wilhelmj anförde skriftligen: Sedan Herr Grefve Löwenhjelm, Gustaf fullständigt framställt motskälen för den af en värd Ledamot i Plenum den 2:dra innevarande väckte Motion om nödvändigheten af förminskning i Rikets Försvarsoch Stridskrafter vid närvarande förhållande, har jag trott mig endast böra fästa Höglofl. Ridderskapets och Ådelns uppmärksamhet å den vid samma tillfälle gjorda framställning om öfverflödiga Tjenstemän och deras Indragning, jemte den ifrågasatte Permanence af de båda Skånska InfanterieRegernenterne. Det uppgafs väl icke, hvilka Tjenstemän som anses öfverflödiga; men om dermed förstås det vid Indelta Infanteriet tillökta Befäl, lärer blifva tillräckligt att hänvisa till det under 1808 och 1809 årens Krig uppsatte Landtvärns beklagansvärda belägenhet och rysliga öden, för att bevisa nödvändigheten af att i behofvets stund äga ett öfvadt och vid för - Den g Junnar ii. 467 handen varande både Reglementariska och Oeconomiska Författningar vandt Befäl. Min mening är visserligen icke, att kasta skugga på de flere förtjente och skicklige Officerare, som af varmt nit och Fosterlandskänsla fästat sina namn vid dessa Batailloners Fanor; men min öfvertygelse, att Kfigsyrket fordrar, alt jemt och oafbrutet följa dess Principer, och de deruti förekommande förändringar, är Motivet för min yttrade tanke; Begripes derunder åter Civile Tjenstemän, synes en förnyad Organisation af de administrativa StyrelseVerken böra föregå, innan fråga om Indragningar kan äga Vum, och det är först derefter, som man blir i tillfälle att bedomina, huruvida några Tjenstemän kunna blifva Öfverllödiga eller icke.
Halm * Hampa Handskar Hartz Hattar Hjorthorn Hjul och axlar för jernvägar * Hjullötar Hofvar, inpackade „ lösa Honung Horn, KreatursHudar, råa „ torra Humle Hummer Husbloss Hvalfiskben Hår, NötHästskor Hö * Jern, Band, Knipp„ kärl lösa : „ „ inpackade „ malm „ plåt „ spett, eller kofot • • » Stång„ Tack„ bleck, förtennt Jordfrukter, alla slag Juveler (enligt öfverenskommelse) Jäst Indigo Ingefära Instrumenter: Fältskärs-, matematiska, optiska, pkysiska, o. s. v. „ Musikaliska Inventarier för skeppsbehof Is * Kaffe Kakel * Kalk Kalksten .. ... Kammar £ Laggeller tunnband af trä , , , Lakrits Lampor Leksaker > Lera, pipoch andra slag Liar Lim Lin Lingon Linnetråd „ varor * Ljus, alla slag Ljuskronor Lumpor . Låsar Läder Läster, SkomakareLöf, alla slag * Lök Lönn, stockar Iflaccaröni Maskingods, finare a gröfre Madrasser Magnesia Mahogny och andra trädslag i block » „ „ i fanér , » Malt Mandel » olja Marmorblock, finare * „ gröfre* Medicinalier, icke här specificerade Mergel Messingstråd Mjöl, ulla slag * Mjölk Mätare, tunnor och kärl * . Förhydnings. „ Taktäcknings Paraplyer och parasoller . Parfymer Pelsverk Pennor, Fjäder „ StålPickels Pimpsten Pipor, Tobaks* Plankor Plantor och krukvexter . Porslin * Porter på bouteljer „ på fat Pressenningar Profver, Handelsexpediters ^västar Qvicksilfver llisgryn Rotting, alla slags rör Rossin .. Rödfärg Rökta varor Xadel eller seltyg Saft af frukter Sago Salmiac Salt Salpeter Sammet Sand . Segelduk Sidenväfnader Silfver och guld i tackor Silke Sill Sirup Skinn, oberedda -. beredda