Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 30 April. omkring Sveriges Västra och Södra Kust, äfven hindrar dess utlöpande ur Canalen, men man erinre sig först den olika styrka det seglande större Fartyget äger på rymden emot den det äger i den täta Skärgården» der åter Canon, slupen återfår sin styrka, hvarigenom ett alldeles omvändt förhållande i detta afseende uppstår, och dernäst genom den omständighet att den Bloquerande Flottan, som måste hålla sig utom Kust-vidd och Canon-porté från den Kust han ej innehafver, icke kan hindia den Bloquerande att deboqchera och således icke heller att formera sig och använda sin styrka , och invändningen skall förfalla, ty ali den kraft som åstadkommas kan, är då vunnen, och längre lärer man ej kunna hinna. På lika sätt kan roan i sednare fallet invända, att D». pot-platserne på Gräns-orterne kunna med Befästningar försäkras, men man glömme ej att dessa samma Befästningar i första anfallet Cerneras och Bloqueras, och att de intagne, komme att tjena Fienden till Tete de pont för Comraunication med eget Lands resourser. Jag tror, i följe af allt detta, att Canalen måste blifva af särdeles nytta i Militairiskt afseende, och att den i Mercantilt och Oeconomiskt äfven får ett stort inflytande derpå, tviflar jag lika litet. __ Den står midt emellan sådana allmänna Företag, som antingen hafva Production till omedelbar följd , eller som för Sjelfförsvaret äro nödvändige, utan att gifva något igen. Götha Canal verkar nemligen i framtiden vigtigt för bägge dessa föremål: Att Den 30 April. 605 den deremot af samtiden skall kännås blott i sin tryckande egenskap, är en naturlig följd deraf: Den delar deruti lika öde med andra som föregått. Emedlertid och huru än detta stora Företag må anses, och ehvad denna nytta i störte eller mindre förhållande än må af samtid och efterverld skördas, så skåll jag för mitt del i sakens närvarande skick och sedan Arbetet så långt avancerat icke upphöra att önska dess fullbordande.
4^5 obestånd och deraf bristande förmåga att uppfylla1 iugångne förbindelser, som träffat åtskilige Arrendatorer af de på 3o års tid utarrenderade Mili lias-Böst a lien, om ock stundom föranledi af mindre betänksamhet vid desse Arrendens ingående, eller mer och mindre bristande skicklighet och kännedom i Jordbruk och Landthushållning, likväl hufvudsakligen knit härledas, dels från närvarande tiders olika Spannmåls-priser och” rriy ntförhållandcn, emot dera som egde rum, då Conlraclen afslutades, dels ock i någon mån från de genom Kongl. Förordningen den ao Februarii i8o5 fastslälde vilkor för sådane Arrenden, hvilka såsom bestämde i förhållande till Egendomens all öppna åkerjord, utan afseende å hvad deraf kan gödas, efter Utskottens tanka, snarare haft till föremål att bereda Indelningshafvare en öfverdrifven vinst, under de 5 första Arrende-åren, försäkred genom, af Arrendatorn anskaffad, Borgen, än den vigtigare fördel, som, under mera billiga och efter locala förhållanden lämpade arrendevilkor kunnat vinnas, genom säkerheten om jordens vidmagthållande oeh försvarliga häfd, samt Arrendatorns möjliga utkomst. Utskotten kunna väl ingalunda medgifva det vara Statens, eller dess rätts In - 5aG S t a t s-U t s koltets Ii e l a n kalido 11. nehafvar.es eiler mindre del af sine, på lagligen afslutade Contraet grundade (ordrings-ansj;råk hos enskilde, endast af dea anledning, att fullgörandet af eje ingfmgö.e, för-; bindelsernei ofördelaktigt verka på .vederböra n des bestånd; Men då, viel tillänipningen häraf i afseende på sådana Arrendatorer, åt hvilka Militiae-Bosläijen efter de uti i8o5 års Kongl. Författning stadgade grunder, blifvit upplåtne, det särskildta förhållande inträffar, att desse .
» Stackars m i n lilla flicka — ändtligen äro vi då f r a m m e », sade grefven och lutade sig ö m t orolig n e d öfver dottern, hvilken s o m i en dvala halflåg i det m j u k a vaggonhörnet, då den artigt bugande konduktören öppnade kupédörren. » H v a d du främst af allt nu m å s t e ha är hvila och grundlig s ö m n; och du får inte på vilkor h ä n g e dig åt något s o m helst annat b e k y m m e r, förr än d u riktigt återhemtat dina krafter. » Han gjorde studier, sade han själf. H a n drömde, påstod h a n s v ä n Ernst Törne, s o m för s o m m a r e n slagit upp sina bopålar ej långt ifrån i den andra utändan af b y n och flitig och glad tillbragte hela sin dag i skog och mark framför sitt staffli m e d palett och pensel i hand. nära N ä s t a n buren af fadren k o m hon ut ur den bullrande stationshallen och upp i vagnen, s o m fick » Othello », Verdis bekanta, yngsta 4-aktsopera, order att köra till N a s s a u e r Hof. Efter en hastigt expedierad måltid, under hvilkommer, enligt h v a d officiöst uppgifves, verkligen ken S o n j a m e d största ansträngning tvang sig att att uppföras å Kungl. Operan under innevarande s m a k a några smulor af fileten, då hon såg den säsong. Othellos parti skall sjungas af hr Ödmann, lifliga oron i faderns ögon, s o m oupphörligt beJagos af hrr Lundqvist och hornberg alternerande, vakade henne, drog h o n sig ögonblickligen m e d Gassios af hr Lundmark, D e s d e m o n a s af fröken sin kammarjungfru upp till sina rum, där hon lät Oselio och Emilias af fröken Jungstedt.
December 1833 i Nåder en skrifvelse till Kyrkolags-kommittéen , deruti Kongl. Majit förordnader att, förr än någon ny redaktion af Kyrko-författningarne företoges, kommitterade skulle göra en fullständig samling af de författningar, genom hvilka Kyrko-lagen blifvit i någon mån upphäfd, ändrad oller tillökad, samt de reglementariska föreskrifter angående Kyrko-väscndet, hvilka Kongl. Majit utfärdat dels för riket i allmänhet, och dels för särskilda stift eller orter; —-att, sedan fullständig kännedom af gällande författningar i berörde hänseenden sålunda vunnits, kommitterade skulle uppgifva och föreslå hvad de ansågo deraf böra bibehållas, borttagas, ändras eller tilläggas; —och att den nya fullständiga redaktionen af Kyrkoförfattningarne, hvilken kommitterade således egde att utarbeta, borde indelas i a) Kyrko-lag, innefattande föremålen för Kongl. Majrts och Rikets Ständers gemensamma lagstiftning; och />) Kyrkostadga, innefattande alla öfriga föreskrifter, dem kommitterade med afseende på Kyrko-väsendet funno nödiga. Efter det den samling af författningar och reglementariska föreskrifter, hvarom Kongl. Majit sålunda i Nåder förordnat, blifvit gjord, hafva kommitterade utarbetat nya förslag till Kyrko-lag, särskilde lagar rörande Kyrko-vuscndet och Kyrko-stadgar, hvilka förslag öfverleinnats till Kongl.
Intecknsd fordran varde frän den ersättning, sorn jordens eller lägenhetens egare tillkommer, aldragen och, inom den för betalningen salunda bestämde tid, serskildt erlagd till fordi ingsegaren, eller nedsatt bos konungens Lefallniugsbafvande, med utläst ränte, beiäknad till denna tids utgäng. koidrojes utöfver nämnde tid betalniugen, ocli lier ej oberoende derus blifvit om verkställighet forordnudt uf konungen , elter bvud i 1 sagdt är, du skull, i händelse nägon till ersättni>ig eller betulning beiättigad det ^rkar, träguu om inlösande uf huns lätt vuru för den guilgen löifallen och unkommu ^>u n^ ^löfning. §- 24. Hista egure, inteckilingsliafvure eller undra om bättre rutt till bvud s:eom ersättning eller betalning utgifvus bör; derom mu tulan serskildt i lags ordning utföras. Ilppstär bos hätten truga om lyftning; ege hätten derom forordna, efter tb^ som skäligt gröfva-. 8ädun tvist mä ej göra u^- ^eliull i rättegäng om skadeståndets bestäinmuncle, utun varde, när den, i sammaubaug härmed, uppstär, hänvist till serskildt utförande; och ege förthy hätten, der sä erfordrus, vid vul uf lXämnd, görs förslug i de tvistandes ställe, siu sätt i H. 5 ssg,It är. Ilar egure underlåtit utt hos hätten, susom H. 2 bjuder, i ändumäl uf instämning, utgifva den, som, i unseende till nyttjande rutt, n,cd honom clel i suken liafver; vare egaren skvldig utt, elter hättens bedröfvande, bulla sädan med^ait skadeslös; dock utun den förhöjning, hvarom ofvan studgus. 24 /^ o >?/. § 25.
Om förändringen af berörde bottentryck har anmälan skett hos Kongl. Maj:t, med underdånig anhållan att nådig kungörelse derom måtte varda utfärdad. För bottentrycket å sedlarne af 1 R:dr, 10 R:dr och 100 R:dr kommer lämpligare grön fårg, ån den nu begagnade, att antagas, sedan nödiga försök med åtskilliga anskaffade färgprof hunnit slutligen anståilas. § 19. Från och med den 1 Juli 1862 till samma dag 1863 har antalet och he\o\>-Inkomna förvet af förslitna sedlar, som till Banken inkommit, äfvensom af tillverkade nya sedlar slitna och för Jr . ... 7 • Taraigaae nya vant följande: »edlar. __ 22 — Inkomna förslitna Sedlar. Förfärdigade nya Sedlar. Stycketal. Riksmynt. Stycketal. | Riksmynt. Rik smynt-,v edlar. Af 1000 R:drs valör Då det stora antalet af sedlar å 10, 5 och 1 R:dr Riksmynts valör, hvilka, enligt hvad ofvanstående uppgift utvisar, såsom förslitna makulerats, fåstat Revisorernas uppmärksamhet, hafva Revisorerna vid den anställda inventeringen i Bankens — 23 — kassor och förvaringsrum granskat åtskilliga bundtar af de under innevarande år annulerade, i Sedel-Kontoret förvarade sedlar, och dervid funnit en stor del af sedlarne å ofvannåmnde valörer vara så litet slitna, att de ingalunda bordt annulleras, utan mycket vål kunnat åter i rörelsen utlemnas. Det vill häraf synas, som om behörig urskiljning vid sedlarnes annullering icke alltid af vederbörande blifvit iakttagen ; och Revisorerna anse sig så mycket mera böra, för framtida rättelses vinnande, anmärka den mindre noggranhet, som härutinnan synes hafva egt rum, då kostnaderna för Bankens sedlar åro ganska betydliga och icke böra genom en öfverdrifven sedelkassation onödigtvis ökas.
Revisorers berättelse för år 1837 afgifna underdåniga utlåtande; hvaremot Kongl. Collegium icke varit i tillfälle att yttra sig (ifver de Kongl. Revisorernes berättelse angående granskningen af 1838 års räkenskaper, enär densamma till Kongl. Maj:t inkom först i början af innevarande November månad, då tiden ej mera medgaf dess remitterande till bemälda Kongl. Collegium, utan denna berättelse i stället blef, jemte öfriga förberörde handlingar, medelst Nådig Remiss till undertecknade Revisorer öfverlemnad. — 4 — I afseende på Manufactur-Discontjonden, hvars behållning vid 1836 års slut utgjorde 825,140 R:dr 10 sk. 5 r:st., inhemtas af de härjemte bilagda Capitalslut, att denna Fond genom influtna räntor å ut lånta capital, efter afdrag af förvaltningskostnaden, haft i inkomst: år 1837 26,734: 33. 3. och år 1838 27,536: ii. 9. tillsammans 54,270: 45. — hvarifrån afgå följande summor, nemligen: l:o tvenne års anslag till Technologiska Institutet å 14,000 R:dr 28,000: 2:o för reparationer å Kongl. Commerce-Collegii hus år 1837 427: 36. — 3:o till följd af Kongl. Brefven af den 24 November 1837 och den 19 Mars 1838 verkställd afskrifning af debiterad, men i Nåder efterskänkt ränta å aflidne Manufacturisten Cummings förlagslån 1,856: 36. 6. och å Gustafsbergs Porcell ainesfabrik sInteressenters förlagslån -.
TV ltzin. LänsBok hål lare. / (Hörer till 5 H. pag. 88.) Bilaga Litt. C. General-sammanclrag öfver Jemtlands samtliga socknars hela ägorymd i daglig mark, särskildt i åker och äng, och särskildt för skogsoch betesmark, upprättadt till följd af Konungens höge Bef Judes förordnande, den g Febr. 1833, i enlighet med befintliga kartor och handlingar, som bilagda, socknevis författade, sammandrag utvisa. O — SÖ Igenom a ring ti 11 ko skattets manta Summa gamla skatt m< ; ■ ■ • — Skifteslagens gamla skatteägor. Ägor bekomna igenom verkställda afvittrings-tilldelningar. Belöner — B p 3 rf O rf DOS) Pastoraters och socknarnes namn. Inägor , afÄgorna, endast af på -3.s o n> ST i ~-3 ? O^ rts matta blott till yttre gränserna. Aker. Äng Skogsoch betesmark. afmatta till yttre gränserna. Summa duglig mark. 0 Aker. Äng. Skogsoch betesmark. Räfsunds socken Sundsjö — Bräcke Båtsjö Brunflo socken Lockne — Marieby Bergs socken Klöfsjö — Nätans — Qvikens pastorat. 4 Sunne pastorat. Igenom afvittring tillkommet skattetal i mantal. Summa af både gamla och nya skattetal i mantal. Pastoraters och socknarnes namn. Skifteslagens gamla skatteägor. Ägor bekomna igenom verkställda afvittra, gs-tilldelningar. Totalsumma af duglig mark. Belöper på mantalet. Inägor, afmatta blott till yttre gränserna. Aker. Äng. Skogsoch betesmark. Ägorna, endast afmatta till yttre gränserna. Summa duglig mark. Åker. Äng. Skogsoch betesmark. Summa duglig mark. Undersåkers socken Åre — . .. Kalls . .. Offerdals socken Alsens “ . 22 i2o35 Riktigheten af föregående sammandrag, upprättadt i enlighet med befintliga kartor och handlingar, bestyrka, Östersund den 24 April i833. Mart. Sunding. A. Pentz. | v ; c 1 Den 4 April.
Det vore mycket illa om en föi fattning skulle utkomma, som hindrade de nuvar. spaibankernes framgång och nya sparbankers uppkomst. Det sednare blef åtminstone följden af Utsk:s tillstyrkande uti sednare betänkandet. Jag deltager uti administrationen i en sparbark, hvars sträfvande är att binna dit bevilln.förordn. nu vill föra oss. Christianstads läns sparbank har framgått ganska bra. Den grundar sig på frivilliga gåfvor. Det ligger i sakens natur, att en sparbank, hvilken icke räknar på inkomst för sjelfva banken utan för dem, hvilka deruti insätta penningar, icke kan komma på benen utan fond; men man får väl icke alltföi mycket lita på barmhei tigheten, ty äfven den kan tröttna. Ingen insättare i någon sparbank får mer än 5 proc., ty den 6:te proc:n medtager administrationskostnader, oberäknadi det skiljaktiga förhållandet, som äfven gör den 6:te proctn behöflig för sparbankerna, att då insättarens tolfskilling genast blir för honom räntebärande, så blifva deremot dessa tolfskillingar stundom flera månader qvarliggande ofruktbara för sparbankerna, hvilken förlust för dem måste ersättas af öfverprocenten. Directionerna uti sparbankerna utöfva sin befattning utan arfvode af ren välvilja och menniskokärlek Jag betviflar, att någon skulle vilja inträda i direclionen, med mindre det får bero på sparbanken sjelf af bestämma, när densamma befinner sig uti en sådan ställning, alt den kan vidkännas Den 7 Octobere. m, 139 bevilln.procm. Christianstads läns sparbank har under hela förflutna sommaren medgifvit bevilln.proc. för alla intecknade lån; men den kan omöjligen, utan att erhålla tillskott af enskilda personer, medgifva bevilln.afdrag äfven för namnlånen. Det voro skada, om eu sådan inrättning skulle brytas sönder för en princips skull, eller om nya sparbankers uppkomst derigenom skulle försvåras eller förhindras. Jag tillstyrker derföre, att i delta hänseende Utsk:s betänk.
Svar på återremiss 4 1 46 — 4 April a. a. 30 Mars 23 Mars a. a. 26 Mars 61 20 Rikets Ständers Revisorers för 1855, angående skedd granskning af de under KommerseKollegium ställde fonders förvaltning Stats-Utskottets utlåtande 2 1 deröfver . : 4 1 19 — b. 7 Jan. b. 7 Jan. 3 Jan. 3 Jan. 5 20 )) Rikets Ständers Revisorers för 1855, angående Ranko-Verket 2 1 » Ranko-Fullmäktiges till BankoUtskottet — 6 1 3 — a. a. 6 Dec. a. a. 1 Dec. a. a. 3 Dec. a. a. 1 Dec. » Banko-Utskottets, angående Bankens Styrelse och förvaltning 6 1 8 — 10 Jan. 10 Jan. 10 Jan. 7 Jan. Svar på återremiss 6 1 13 — a. a. 25 Febr. a. a. 18Febr. a. a. 21 Febr. g18 Febr. » Banko-Utskottets, angående revision af Banko-Diskont-Verken för 1856 6 1 63 — b. 28 Nov. b. 28 Nov. g. 2 Dec. b 28 Nov. » Rikets Ständers Revisorers för 1855, angående verkställd granskning af lliksgälds-kontorets Styrelse och Förvaltning 2 1 Stats-Utskottets utlåtande (43 i anledning deraf — 4 1 39 — 11 Mars 7, 11 Mars 11 Mars 7 Mars 20 » Fullmäktiges i Riksgälds-kon(44 toret 4 1 5 — a. a. 8 Dec. a. a. 6 Dec. a. a. 10 Dec. a. a. 4 Dec. » Kammar-Kollegii, ang.
Ulners långvariga och förtjenstfulia verksamhet i allmänna befattningar samt å ölriga i den underdåniga ansökningen åberopade omständigheter, utan afvaklan på det beslut, som af Rikets Ständer kunde komma att i anledning af nämnde proposition fattas, föreslagit Rikets Ständer att medgifva, det Statsrådet Ulner mätte, så snart afsked honom beviljades, å allmänna indragnings-staten uppföras, att i sin återstående lifstid derifrån i pension åtnjuta 6,000 Ridr Runt årligen. Af det Stalsråds-protokoll, sorn finnes den nådiga skrifvelsen bifogadt, inhemtas, att Statsrådet Ulner är född den 21 November 1796, år 1812 inträdde i Statens tjenst såsom Underlöjtnant vid Kongl. Qrlpgsflottan, att han såsom Equipagemästare i Carlskrona, då fregatten Josephine den 17 Januari 1839 skulle inbogseras i dervarande skeppsvarfs gamla reparations-docka, utaf en nedfallande balk erhållit en svår blessyr i hufvudet och af en vid samma tillfälle söndersprungen ketting ett hårdt slag mellan axlarne, hvarjemte af läkarebetyg blifvit upplyst, att Stats - Slata Utskottets Utlåtande M 1G7. 43 rådet Ulner under de sednare 2:ne åren varit besvärad af blod-kongestion åt hufvudet, hvaraf hans själs* och kroppskrafter blifvit betydligt förminskade, och att, dall han skulle undgå att se sin redan i hög grad försvagade helsa ohjelpligt bruten, han icke längre kunde med utöfningen af Statsråds-em betet fortfara, samt att sannolikt ofvan omförmälda Stats-rådet Ulner i Statens tjenst tillskyndade svåra skada å hufvud och rygg i sm mån bidragit till utvecklingen af hans nuvarande sjuklighet. Utskottet, som icke funnit skäl tillstyrka bifall till Kongl. Majlis ofvanberörde proposition i afseende på Statsråds-ledamots pensionering i allmänhet, anser dock, med afseende på de rörande Statsrådet Ulner förekomna särskilda omständigheter, anledning förefinnas att bifalla Kongl Majits nu ifrågavarande förslag.
Slockholm, 12 st.; Cathedralskolor i Upsala och Lund, 2 st,; Fullständiga Elementarskolor3 3i st.; Mindie Elementarskolor med 3 classer, 16 si,; Mindre Elementarskolor med 52 classer, 44 sl 5 och skulle, efter motionärens förmenande, nya utgifter ej ifrågakomma, utom för dessa sistnämnde skolor, hvilka dock ej kunde blifva betydliga , enär åtskilliga skolor redan funnes, hvardera med på Stat uppförda En eller Två Lärare, samt då de öfrige städernas Pas fagogier hade indeld Kronotioude till ett sammanräknadt belopp af 565 tunnor; inom Hogvard. Pr este-Ståndet'. af Herr Prosten Almqvist, hvilken andragit, att den allmänna caracteren hos gamla skolan bestått deri, att den utgjort en föreläsningsoch för höis-anstalt, med tillhörande hemläsnings-system samt att den nu framställer, hvilande på 1600-talets skolsystem, ett besynnerligt aggregat af nytt och gammalt, ulan inre organiskt sammanhang. I Riket finnas Folkskolor, Pfedagogier, lägre och högre Apologistskola-, på 2 till 4 °ch 5 afdelningar, lägre och högre Lärdomsskolor likaså indelade, Gymnasier med 2 till 4 afdelningar, Cathedralskolor, Real-Gymnasier, Militäroch andra tillämpningsskolor, de der, med serskilda syften och Styrelser, meddela undervisning efter methoder och läroböcker, olika till och med inom samma slags skolor. Deremot har den nya Elementarskolan lemnat lyckliga och lysande resultat. Den utgör ett fullständigt sammanhängande Läroverk, grundadt på vexelundervisning, ämnesläsning och fri flyttning, 1 alla delar lemnande den för inträdet vid Academien nödiga undervisningen, som är fördelad på alla våra gamla Läioverk i Apologistien, Lärdomsskolan och Gymnasium. Motionären har ansett, att, utan afseende på de i de gamla eller nya skolorna bestämda läsemethoder, det vöre af hufvudsaklig vigt att återföra undervisningsverkens spridda och med hvarandra i strid varande elementer till ett enda sammanhängande och inom sig fullständigt utbildadt ElementarLäto^erk.
Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt och till Utskottet remitterad motion har Friherre Cederström, R., efter alt hafva fästat uppmärksamhet pä den stora skicklighet framlidne Hofgravören, vice Professoren vid Akademien för de fria konsterna, Didrik Christian Forssell, utvecklat i sitt artistiska yrke och huru han, genom utförandet af värderika arbeten af en stor, till och med Europeisk ryktbarhet, bland hvilka såsom de förnämligaste omnämndes de mästerliga gravyrerne till det fosterländskt betydelserika arbetet »Ett år i Sverige», hedrat sitt Fädernesland och ostridigt tillvunnit sig ett utmärkt rum bland Svenska artister, föreslagit, att enär Forssell alltifrån år 1816 oafbrutet inom hemlandet offrat sina krafter och sin konstnärstalent åt en foitsalt verksamhet i sin artistiska kallelse ända intill sednaste lefnadsåren, då en alltför ansträngd synförmåga nekade honom sin tjenst, utan att under hela denna tid hafva uppburit mer än sin knappa lön såsom hofgravör, uppgående till 300 R:dr och qvarlåtenskapen i boet vid hans år 1852 inträffade död uppgått till endast omkring 100 R:dr, Rikets Ständer, såsom en gärd af sin aktning för Professoren Forssells konstvärde och till ett bevis på sitt deltagande för hans efterlefvande maka, som nu vöre 74 år gammal och saknade alla egna tillgångar, måtte anvisa åt enkefru Sofi, Forssell, född Seijerlén, en pension af 400 R:dr att för hennes återstående lifstid utgå, samt nit denna pension henne med 1854 års ingång finge tillgodoheräknas. Utskottet, som anser en utmärkt mans enka, då hon befinnes vara i behöfvande omständigheter höra kunna påräkna understöd af allmänna medel, får, enär af de motionen bilagde handlingar inhémtats, att Hofgravören Forssells enka befinner sig i medellös belägenhet, försvårad af ålderdomssvaghet, vid sådant förhållande den. gjorda framställningen understödja.
Hon skrattade. Ja, jag blir alltid blek i stark värme. – En afundsvärd tur! föll Elin Bieler in. Hon var som en kokt kräfta i ansigtet. Snälla Mia, kommer du? – Om vi skulle ta en lek sålänge? – Tackar! Nej, att bry sin hjerna med obligatoriska kvickheter – helst elakheter – efter en sådan finsk bastu Låt oss se att få ett glas punsch En efter en försvunno herrarne in på “kontoret“. För hvar gång dörren öppnades, slog der ut en doft af cigarrök. Damerna drefvo trötta omkring med armarne om hvarandras lif, stodo och hängde i salongen öfver mammornas stolar, undersökte småsaker och album och slogo sig ned i sofforna två och två och hviskade – Har du märkt, hvad han dansar – hvad skall jag säga? – opassande, doktorn? Jag dansar aldrig mer med honom. – Men, Gud, Magda! — Jag förstår inte. Prostens yngsta dotter spärrade upp sina ängsliga, bruna ögon. – Förstår du inte? Nå, så kan det vara detsamma då. Men du kan då se på honom, att han är en gammal roué? – Det är alla läkare. Den hvitklädda satt på huk på en pall med hakan i händerna. Min bror säger, att det hör till, att de lefver om mycket värre än några andra. – Jag undrar knapt på det, tyckte fröken Magda. Det är också en otäck handtering de har. Stå der och skära i lik Usch då! Der kommo flera och flera flickor till. De drogo stolarne fram och klungade sig samman omkring kabinettsoffan. – Nanny, du kan gå din väg. Hvarför skall du också alltid stå och höra allt hvad man säger? – Tror ni kanske inte jag vet alla era dumma hemligheter? – Det är jämt något om herrar och fånigheter, som de har sagt till er – Nanny! Hör du inte din mamma ropar på dig Elin stod inne i Mias rum och krusade sin lugg vid spritlampan på byrån. Alice var der också och tvättade sina händer. Mia hade stält sig med ryggen mot dörren och vaktade för “pojkar“. – Löjtnant Berg är ändå bra festlig. – Elin hade båda armarne böjda uppåt och stod och rullade håret på tången.