Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti städerna må icke heller någon utminutering af brännvin under 1 kanna tillåtas på andra ställen än sådana, der Konungens Bef:h:de, efter Magistratens hörande, med afseende å behofvet, tillåter idkande af spisqvartersnäringen och der brännvin må utdelas supyis åt den , som måltid förrättar; men slik utdelning vid andra tillfällen, likasom all slags försäljning af arrac, rum och cognac på nämnde ställen, vare förbjuden vid 5o R:dr B:co bot första gången och 100 R:dr B:co samt näringens förlust andra gången. Hvilken i städerna på annat sätt beträdes med utminutering af brännvin, arrac, rum, cognac eller andra sådana rusgifvande drycker, bote första gången 5o R:dr B:co, hvilka fördubblas andra gången, hvaremot den, dermed beträdes tredje gången, bote ytterligare fördubblad bot och miste äran, och ökes straffet sedermera med ett års fästning för hvarje påföljande gång; hvarjemte handlande, som försäljer meranämnde drycker till mindre belopp än 1 kanna, kommer att, utom förut stadgade bötesbeloppet, jemväl förlora ali borgersmannarätt för andra gången, han beträdes med slik otillåten minutering, och den, som varit handlande och sedermera i an - Den ij Febr u ar ii f. ra. annan egenskap förgår sig i sagde mål, straffas då lika med andra lika beskaffade förbrytare. Till försäljning af öl och svagdricka i större oell mindre mått må K. M:s Bef:h;de, på Magistraternas förslag, tillåta inrättandet af så många ställen i städerna, som kunna linnas behöfliga, utom ofvanbesagde spisqvarter; roen på sådana försäljningsställen må endast den tillåtna drycken finnas till salu eller utdelas åt besökande, vid ansvar, som för spisqvarters-idkare och handlande är föreskrifvet.
Hamburger Banko, ej mindre ån det vederlag af en lika Summa, som deremot utfastades, måtte, såsom arf efter Högstsalig Hennes Majit, tillfalla f. d. Konung Gustaf Adolph och Dess Kamille, samt huruvida hela beloppet borde och kunde i sådant afseende till dem utbetalas, eller om de blott ägde att Rentan deraf uppbära. 2io Om och på hvad sätt Kronan borde undfå ersättning för de Jouveler, som enligt Riksens Ständers Secieta Utskotts medgifvande och jemlikt Kongl. Brefvet den 27 Maji 176G, blifvit inköpte och till Hennes Maj:t öfverlemnade och hvarutaf så många, som svarade emot 49,500 R:d. Banko, borde anses såsom RiksJouveler, samt de öfriga för ett värde af 6,500 Rid. skulle utgöra present åt Hennes Majit, men hvilka Jouveler blifvit sammanblandade och icke finnas skiljda från dem, Hennes Majit enskildt tillhört; och 310 Huruvida, och på hvad sätt, utaf qvar* låtenskapen efter Högstsalig Enke-Drottningen. böra ersättas de vid f. d. Kongl. Famillens afresa, utur Riket medförda diverse Guldoch Silfverpieser, af hvilka de förre äro uppgifna till ett värde af i82t Ducater, samt de sednare skola utgjort 2n8-| lod, utom 2:ne brödkorgar, tillsammans vägande 875 lod Silfver. Öfver JDen 2 Juli. 177 Öfver den första af dessa frågor, liajr Kongl. Majit i'Nåder sig utlåtit: att da ej nägra medel bland Statsverkets tillgångar funnos, hvarutaf utbetalningen af de.f. d. Kongl.
Redan vid 1812 och i8i5 årens Riksdagar, men egentligen vid Riksmötet 1818 uppgafs i de då afgifne yttranden, rörande en förbättrad Styrelseverkens reglering, äfven ideen om afskiljandet från desse Verk af de Rättsfrågor, som de behandlade; och år 1820 blef det åt LagComiteen samt de, enligt Rikets Ständers begäran, förordnade Comiteer för StyrelseVerkens Reglering och de Ekonomiska Författningarnes öfverseende uppdragit att härom yttra sig. I desse Comiteer, bestående af 20 Ledamöter och deribland Män af de utmarktaste kunskaper och skicklighet, blef i första rummet fråga om CommerceCollegii Justitie-Divisions upphörande och öfverlemnande till IIofRätt af BergsCollegiiDomsrätt. Med undantag af de 4 Kammaroch BergsCollegiernes Ledamöter i Comite'erne, gillade Comiteernes alla öfrige Ledamöter denna tanka. Saken granskades vid sista Riksdag af det då på Kongl. Majrts Nådiga framställning af Rikets Ständer för frågan om StyrelseVerkens förbättrade Organisation tillsatte Särskildta Utskott; och utom 2 a 3 Utskottets Ledamöter, hvilka i några omständigheter i denna del af ämnet voro skiljagtige, instämde Utskottet i Den 11 December «. m. Comiteernes tanka. Så väl Comiteernes som Utskottets Betänkande, hvilka äro serskildt tryckte, upptaga fullständigt inotiverne för denna tanka. Rikets Ständer, som icke in» gingo i någon detaiilerad granskning af Ser» skildta Utskottets Betänkanden, öfverläm» nade i underdånig Skrifvelse i December 1823 samma Betänkanden till Kongl. Maj:t, och under åberopande af deri anförde hufvudgrunder anhöllo , att Kongl. Maj:t måtte till verkställighet befordra de delar af Förslagen , Kongl. Majit funne leda till StyrelseVerkensförenkling och till inskränka ning i Embetsmännens antal.
Fredrika Eleonora Cronstrand, lödd Landqvist; motion af Herr Herman Sabelfelt: se Motioner. Dagsverksskyldighet, angående ersältnings-anslag för upphörd sådan till åtskilliga militie-hoslällen: II. 309, 345, R. 345; It. III. 133, 178, Å. 178, E. 510; VII. 15. Dahlgren, C. P., Kamererare, i anledning af hans ansökning om eftergift af öfverräntor å åtskilliga af honom, i egenskap af inlernnare, till Itauko-Diskont-Verket inbetalta lån: It. VI. 242, 273, A. 273. Dana-arf, i anledning af väckt motion om eftergift af Kronans rätt till dvlikt arf efter Andrietta Lundborg: B. II. 465,482, A. 482; K. III. 58. —, i anledning af väckt motion om eftergift af Kronans rätt till dylikt arf efter enkan Anna Christina Löfgren: B. 11,465, 482, A. 482; E. III. 58. —, i anledning af väckt motion om eftergift af Kronans rätt till dylikt arf efter enkan Anna Maria Lundgren, född Bergström': B. III. 231, 270, A. 270, E, 510. —, i anledning af väckt motion angående eftergift af Kronans rätt till dylikt arf efter nllidna hustru Johanna Katharina Granqvist, född Isberg: B. III. 231. 270, A. 270, E. 510. Depulationer: — Bonde-Ståndets Helsnings-deputation till Med-Slånden: I. 16. — Afskeds-deputation lill Med-Stånden: VII. 396. — Borgare-Ståndets d:o d:o: I. 17. — d:o d:o: VII. 397. — Preste-Ståndets d:o d:o: I. 18. — d:o d:o: VII. 398.
Hr Horns förmenande, under en hel sommar haft att påräkna, in - Den 25 0 c t o b e r. 317 skriinker sig lill 1200 nian behöfvande personer, af kringliggande traktens fatliga allmoge, som 1831, till följd af dä inträffad hungersnöd, till följd af Konungens ömmande för deras nöd, anbefaldes alt emoltagas till arbete vid Carlsborg, emot erhållande af husrum, sängkläder och en dagspenning, lämpad mera efter deras behof än efter det gagn dessa utsvultna, ofta mindre arbetsföra personer kunde uträtta; och hvilka ofta endast qvardröjde ] ä 2 månader tills de blifvit väl mätte och hopsparat en liten resekost, samt utgjörde på långt när ej det arbete, som af dess, äfven sanningsenliga antal tycktes kunna vara alt påräkna. Den nuvar. arbetscorpsen, ej organiserad fullt på det sätt Hr Horn antyder, har under den tid af ett år, som dea biträdt vid Carlsborgs fästningsbyggnad, årligen erhållit såsom uppmuntringseller flitpenningar samt öfverbeting, enl. StatsUtskis,'på tillförlitliga upplysningar grundade utlåtande, 5,250 ndr pä året, af de till Carlsborgs fästningsbyggnad afsedde anslag, och likväl påstår Hr Horn, att deras dagsverken kosta fästningsbvggnaden nästan ingenting. Hvad slutligen beträffar anmärka, att 100:detals dagsverken åtgå alt inhösta det for ti f:s-befälet anslagna vallhö, så emedan detta synes vara framstäldt såsom en anklagelse om egennytta, får jag upplysa, att, ehuru tillfälle för mig nu saknas att uppgifva det rälta beloppet af dylika dagsverken, detta af anmärkaren uppgifna, som det synes stora, ehuru obestämda antal, är lika öfverdrifvet tilltaget, som dess öfriga uppgifter. Att denna inhöstning ej är af enskild natur, utan ovillkorligen skall af fästningsbyggnadens arbetsmedel utgå; ehuru någon inkomst af höet är, enl. gällande reglementen och författningar, dels vissa af tjeustemännen, dels allmänna inrättningar tilldelad.
Sfthr Kongl. Brefwet den Julli 1810 för Kongl. Ma):ts Lif-Drabanter Ester Kongl. Brefwet den 4 Justi 18 ro. För Ecklesiastik-Erpeditioii-en af Konungens Eansti s 212 Handels och Finance dito » - 212 Kammar dito 270 Hos-^anflers och Pommcrsta dito - 562 Kongl. Cabinettet 180 Efter Kongl. Brefwet d. Justi 1810 för Stats Commistarien Herr Frödelius - 92 Lands - Kamererare», Lunnius och en Eanstist «> » - 122 522: 12Z2: 192: — Transport 1920: 122,522: 45, 6 A » ) o ( Transport Transport 150,000 150,000 ) 0 ( l8io Transport 1920: 122,522: 45, 6 Se, t. 7 Efter Kongl. Brefwet den 2g Stug. till Herr General <> Majoren Grefwe Rosen och Cabinets-Kammarherren Grefwe Mörner, som afgätt till Köpenhamn cch Paris angående Thronföliare - walet Hamb I Södermanlands dito 24: ;o, i. 12. r. ^ c>8?- 1 !8io Luli!
Inrättning att bereda ^löjligheten för fast Egendoms försäljning genom Lotteri. Både Gäldenärers och Borgenärers fördel skulle derigenom befräm* LagUtskottets Betänkande*. 132/ jas och inrättningen således blifva i allmänt oeconomiskt afseende nyttig. De befarade missbruken kynde genom enkla stadganden, och deribland, att den som ville genom Lotteri föryttra Egendom icke fick åtkomma högre betalning gil sorn utgjorde Egendomens uppskattade rätta värde, förekommas. Om emot förmodan så lättsinnige skulle finnas, som på detta Lotteyie använde tillgångar hvilka för angelägnare behof voro oymgänglige så skulle de snart återvända när de funno att lyckan ej gyn* nade dem, och om de vunno, skulle de deraf återföras till hushållsagtighet och ordentlighet; och på desse grunder tillstyrkte Herr Friherren för sin del att fast Egendoms försäljning genom Lotteri mätte genom Eag tillåtas, Herr Ribbing, /b‘vicl, yttrade; Ha-, zardspel hafva tid efter annan blifvit för-, klarade för otillåtne och särdeles hafva de så kallade Lotterier, efter Ständernes särskildta tillstyrkande, af Kongl. Majrt på det strängaste blifvit förbudne, så att blotta tillbudet eller ansökningen att få hålla Lotteri är belagdt med 3,000 daler silfvermynt höter; och ehuru dessa stadganden icke igenfinnes i års Lagbok äro de likväl onekligen af natur att höra till den allmänna Lagstiftningen, samt intogo ock fordom såsom sådane sitt rum bland BrottsmålsLagarne i den så kallade Dobblare-. Balken.
ÄrfdaBalken föreskrifne. XXVII. B. 384 221. XXVIII. Å. 74. Lill. U. 237. Praestationer af hemman, angående förändrad grund för utgörande af. Se Hemman. — af jorden, örn jemkning och jemnare fördelning af. Se Skatter. Presidents-Embetena i Kammar-, Bergsoch Commerce-Collegierne, om indragning af. IV. 142. VIII. R. i37. XXXI. B. 66. XXXII. A. 209. Prest, att ingen får dertill vigas innan han inhämtat tillräcklig] kunskap i Vexelundervisningsmethoden. Prester, rörande förklaring öfver Kongl. Kungörelsen den 6 April 1810 i hvad den rörer deras skyldighet att för sin jord, samt sina hus och tomter i Städerne deltaga i allmänna åligganden. Presterskapets och Kyrkobetjeningens aflöning, om reglering af. IV. i3a. VII. R. 336. XXVIII. B. 116. XXIX. Å. 5g. XXX. 4. LII. U. 191. LX. 171. LXI. A. 20. LXIII. E. 3. PresteStåndets Deputationer. Se Deputationer. — Protocolls-Utdrag. Se Protocolls-Utdrag. PresteTaxan, angående den så kallade. XLIII. B. 102. XLVI. E. 119. XLVIII. A. 214. PresteTionden på Gottland. Se Gottland. Presträttigheter, om fastställelse för längre tid 385 tid å nu gällande contractef om. V. i »8. VIII. LVM. E. 322. Preslrättigheterne i skärgården, om ett nogare bestämmande af. V. ^16. LIV. A. 220. LVM. E. 322.
Ja vunnit; och äro således ifrågavarande artiklar belagde med eventuel införselstull af 1 r:dr 5 sk. 4 r:st per skålpund. 168:de Voteringen (356:o). Den, som, pil sätt tre Stånd beslutat, vill antaga eventuela införselstullen å bomullsväfnader, alngods: »färgade: väfda af olika färgadt garn," till 1 r:dr 32 sk. skålpundet, röstar Ja; 16 Förstärkta Slals-Utskoltels Memorial, N:o 278. den» det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, bestämmes tullen till 28 sk. skålpundet. Ilesullatet af omröstningen har varit 76 Ja och 42 Nej, samt 1 kas» serad sedel; hvadan och då Ja vunnit, den eventuel» inlörselstull-afgiften utgör 1 r."dr 32 sk. per skålpund. 169:da Voteringen (357:o}. Den, som gillar det af tre Stånd fattade beslut, att eventuela in» förselstullen åt bomullsväfnader, alngods, tryckta eller pressade, rubriken: öfriga nyss uppräknade, sådana färgade, som tullbeliandlas lika med hvita af samma slag, samt i allmänhet alla tyger i finhet öfver 80 trådar på tummen i ränningen, skall bestämmas till 1 r:dr 37 sk. 4 r:st skålpundet, röstar Ja-, ;{<; den, det ej vill, röstar Nej; ^ vinner Nej, antages denna full tili 3G sk. skålpundet. Vid öppnandet af voteringssedlarne hafva befunnits 77 Ja och 42 Nej. Enär således Ja vunnit, är för omförmälde artiklar bestämd en eventuel infursels-afgift af 1 r:dr 37 sk. 4 rst skålpundet.;) 17Gide Voteringen (358:o). Den, som instämmer i det af tre
Vid nu skedd föredragning godkändes Lag-Ulskottets Memorial N:o 1, dels att utom det arfvode, som varder bestämdt för en Kanslist i Lag-Utskottet, ett Notarie-arfvode måtte Utskottet beviljas att från och med denna dag utgå, dels ock att, derest vid behandlingen af de ärenden, som af Deputerade från Lag-Utskottet och annat Utskott gemensamt komma att handläggas, särskildt biträde skulle erfordras, en Notarie måtte få antagas med arfvode, beräknadt från antagningsdagen. S. D. Föredrogs och remitterades till Slats-Vtskottet en af Per Eriksson från Gefleborgs län väckt motion, om anslag till inköp af boställe åt Häradshöfdingen i Helsinglands Norra domsaga. S. D. Föredrogs och remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi utskottet en af Per Eriksson från Gefleborgs län väckt motion om komnmnal-afgiftens erläggande i den ort der man är mantalsskrifven, S. D. Föredrogos och lades Ull handlingarne från Höglofl. Ridderskapet och Adeln ankomne protokolls-utdrag: N:o 13, vid öfverlemnande af en utaf Grefve Anckarsvärd, Carl Henrik, hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln väckt samt Med-Stånden kommunicerad motion, att den år 1044 församlade s. k. Unions-kommittéens betänkande, med dertill hörande handlingar, måtte utan tidsutdrägt till trycket befordras och till Riks-Ståndens ledamöter vid innevarande riksdag utdelas; N:o 14, med öfverlemnande af en utaf Grefve Anckarsvärd, Carl Henrik, hos Höglofl.
Den synen och det intrycket skulle följa dig där ut i världen, jag är viss därpå. Eller en julotta — med de smärta enarne framme i koret, de många ljusen och det jublande: » Var hälsad sköna morgonstund. » Då känner, man att det är jul — det är som fläktade änglavingar rundt ikring en. Eller du skulle vara med i nyårsbön, då man samlas här för att helga årets sista timmar åt Herren och utbedja sig välsignelse för den nya tiden. » Herre, blif när oss, » ljuder det i hågen — » dagen är forliden — det lider mot aftonen. » Men det hastar, vi måste väl gå — den tunga dörren faller igen efter oss, vi stå åter ute under den blå himlen. Du skall bort igen, bort från vår lugna vrå af världen, dit knappast några stormar nå. Så tack för att du kom — och bryt dig några klasar af de doftande lönnblommorna så- som minne af oss och vår gamla kyrka. — Adi. * TJnun fffinilnunlinTi nn I HU fl I HHI lllltlll JJUlHgjlll ll (U UUU11 ä r u u s reda. m o r s! bästa Prenumerera njaipå närmaste postanstalt. Stockholmsutställningen öppnas, såsom från början bestämdt var, i morgon lördagen den 15 maj kl. 12 middagen af konungen i närvaro af drottningen, danska kronprinsen och kronprinsessan jämte deras döttrar prinsessorna Thyra och Ingeborg, kronprinsen och den kungliga fmiljens öfriga medlemmar, riksdagens hrr ledamöter, ledamöter af akademier och lärda samfund i riket m. fl. Vi hänvisa för öfrigt till annonsen i dagens nummer. Kvinnliga legitimerade läkare.
Studien får en god » plats, “ gör sig bra “, der den sitter, blir uppmärksammad och såld och dess upphofsman kommer i tidningarna som en lofvande ung konstnär. Så kan det gå till Utgången behöfver ej precis vara orättvis, fastän ödets lek kan vara något öfverraskande ibland. På högtidsdagen den 14 maj utdelas belöningarna, bestående i medaljer och mindre stipendier (från 25 kronor till ett par hundra — 400 kronor gåfvos sista högtidsdagen åt en elev för en stor oljefargstafla). Då bedömas äfven de öfriga arbeten, som elever eller för dettingar lemnat in. Akademien uttalar sin tillfredsställelse med A: s sträfvan, ger ' B. sitt erkännande för “ framsteg i allmänhet “, förklarar att den “ fast synnerlig uppmärksamhet “ vid C: s, D: s och E: s taflor och att den fast bara “ uppmärksamhet “ vid F: s arbete. En gång på högtidsdagen företog sig akademien att nämna ett par nyligen utgångna elever till agréer, men det hade hvarken akademien eller de utnämde någonting för och det har sedan ej upprepats. Titeln agrée är också alldeles betydelselös. Den gifves åt alla målare och målarinnor, som gjort sig något kända hemma eller i utlandet-1- undantagandes åt ' August Hagborg, hvilkens namn otroligt nog ej hittas på listan bland de utvalda. Efter högtidsdagen somna lektionerna af. Eleverna promenera i Kungsträdgården eller ute på Djurgården, och uppe i målarskolan sitter professorn och tecknar gips i sällskap med en eller två elever eller också alldeles ensam. Och då han ledsnar på det görat, säger han åt vaktmästarn, att “ om det kommer någon, så skicka efter mig “, hvarpå han går ned i Blanch och dricker en kopp kaffe. Den unga, * så kalladt realistiska skolan i vårt lands literära verld får oupphörligt smälta ' beska tillvitelser, derför att den vågar hylla andra åsigter än de, som hemma äro allenaherskande bland rättänkande medborgare. De unga rnålarne ha det vida bättre. Dem följer man i allmänhet med vänliga känslor och välönskningar, och för att blifva uppmärksammade behöfva de sällan gripa till så häftiga ' medel, som en och annan af penhans män funnit för godt att göra.
R:dr 24,800 för ett vattenaftappningsarbete inom Kronobergs län 11 14,550 ett dito „ Christianstads län 3,300 ett dito „ Hallands län 11 15,000 ett dito Elfsborgs län 6,000 ett dito „ Orebro län 22,500 ett dito „ Westerås län 14,000 ett dito „ Gefleborgs län 11 8,000 ett dito „ Jemtlands 7,000 ett dito Westerbottens län 7,800 y.> ett dito „ Norrbottens län n 15,000 Summa R:dr 137,950 Anslagen till folkundervisningens befrämjande. (Reglementets §§ 181—183.) Utaf de vid 1856—1858 samt 1859 och 1860 års riksdagar till folkundervisningen anslagna medel, motsvarande det beräknade halfva årliga beloppet utaf den, enligt Bevillnings-förordningens l:sta art. utgående, så kallade personliga skyddsafgiften, hafva, uppå Kongl. Stats-kontorets med Kongl. Maj:ts nådiga föreskrifter öfverensstämmande reqvisitioner, för de i Reglementet angifna särskilda föremål från Riksgälds-kontoret utbetalts: under år 1859 endast R:dr 370: — „ 1860 , 186,076: 18. „ 1861 „ 53,476: 97. och under innevarande år „ 87,106: 82. eller tillsammans , R:dr 327,029: 97
Herr Friherre Boije, L.: att endast under vilkor, det Rikels Ständer lemna åt Privat-Banker och Hypotheks-föreningar ett biträde, sorn desse nya Institutioner behöfva och begära, Realisationens verkställighet af Herr Friherren betraktades såsom ett af de vigtigaste mål för dess önskningar. Herr Professor Agardh: att Banco-Utskotlet, hvilket det tilhörde att uppgöra förslag till ny Credit-rörelse för hela Riket, målle, i sammanhang med nya Myntregleringen, fästa uppmärksamhet på Hypotheks-föreningarnes nytta. Herr Grefve Fersen: att för Hypotheks-inrättningar, som till Banken, eller, i fall Låne-rörelsen derifrån skiljdes, till det Verk, hvarpå den öfverflyttades, inkomma med begäran om Assigneringsrätt — och för sådan begäran, i och genom det sätt, hvarpå de voro organiserade, lemnade antaglig säkerhet, —• möjlighet och rättighet att af denna fördel sig begagna, måtte beredas. Herr Friherre Ehrenborgh: att, i fråga om nyttan af Hypolheks-föreningar, uppmärksamhet må fästas på i8a3 års Finance-Comites Betänkande och Banco-Utskottet taga i öfvervägande desse Inrättningars hufvudsakliga inflytande på jordbruks-näringen samt dem befrämja och understödja, i den nion sådant, utan skadlig inverkan på Myntvärdets bestånd, görligt vore; att realisationen skulle medföra de största olyckor, om den ej komme att gå i bredd med så da lie Credit-anstalter, som gjorde det möjligt för den skuldsatte, att kunna bära sina räntor; att, med undantag af Bankens fastighetslån, jordbruket för närvarande icke hade något egentligt understöd, men att dessa lån, såsom redan ställde i Hypotheksform, kunde anses såsom typ för den stora planen. Herr Gripenstedt åter: att, derest icke all möjlighet lill uppkomst af orealiserbart
Ehuru jag ej hade velat rikta min motion uteslutande åt liandelsdisconten, enär jag ansett Banken, utan alt riskera, kunna utsläppa huru stort belopp som helst emot gifven säkerhet i varor, har jag dock, då jag hört flera yttra den tankan, att mitt förslag, sålunda utsträckt, möjligen skulle kunna menligt inverka på realisationen, trott mig böra inskränka detsamma, på det den sålunda yttrade farhågan måtte undanrödjas och jag ej anses hafva velat föreslå någon åtgärd, som kunnat skada realisationen, detta stora föremål för hvar och ens önskningar, hvilken interesserar sig för välstånd och förkofran inom vårt land. Min motion afser således nu endast handelsdisconten. Jag är öfvertygad, att realisationen icke kommer att behöfva eller förorsaka någon indragning i dess lånerörelse, en åtgärd, som skulle medföra tusentals personers lidande; och under en sådan förutsättning antager jag, att Bankens lånerörelse jemväl kommer att fortfara. Utan att nu inlåta mig i några detailler i afseende å sättet, och ulan att behöfva anmärka, att Banken aldrig kunde fordra större säkerhet, än den hon, på sätt jag föreslagit, komme alt er-r hålla, tror jag dock, att billigheten påkallar, att ali discontrörelse företrädesvis bör afse handelns interessen och såle - 2Ö Den 3 Mars f. m. des företrädesvis utlemna lån mot varupanter. Om jag misstagit mig i principen, att transitohandeln bör upplyftas ock understödjas, så blir torten min; har jag sett lätt, så tror jag äfven, att vinsten för nationen blir stor. Lika med Ilr Sölfverberg vet jag, att bättre transitoplatser finnas än Götheborg; men den är dock bland de bästa. Jag vill ej såsom exempel omnämna continentalsystemets tid. Den var en meteor, som försvann med de orsaker, hvilka beredde densamma; men jag vill blott nämna, att upplysta och förståndiga män år 1812 voro betänkta på att göra den fortfarande för Götheborg till större belopp, än nu är i fråga.
Diättegångg»$5alfen, fåbana be Ipba i ^ongl. förorbningen ben 18 2lpril 1849, jfola erhålla följanbe föränbrabe Ipbelfe: ”3 be fafer, forn genom laga mab gå till ©mea 3pof»Dlätt ifrån $ärabgrätt i llplanb, ©öbermanlanb, Slöeftman» lanb, Sfterife och ©eflriflanb, ingifme färanben fin inlaga innan fl. 12 på ben fprationbc bagen, ben oräfnab, bå ^ärabörätteng Dont föll, eller hafme fttt mab förlorat; från JjäraDgräft i .(fopparbcrgg Vän, SBermlanD, åpelftnglanb, 3emt(anb, «£)erjeåDalen, SDiebelpab och 5ltigermanlanD, på ben ©ejettonbe ba» gen;” hwilfet beflut Slöi, unber bett 3 'Sftaj innemaranbe år, bog ^ongl. SJlaj:t i un* 3FiFöbagö*23eflut 1851. 49 i unBetBånigfyet anmält, forn unBet Ben 23 Slugufti fattima åt Betå meBDelat 9?åDig fiabfäfielfc. §. 48. ©eban <3Ci/ fot QBåt Bel, beflutat utfät&anBe af en författning, angåenbe fätffilBa förejbrifter för be^anblingen af befrcärémål, forn från ©ottlanb fullföl» jaé i 3pof»9vätt, f>afvoc ^SSt Betta beflut, i unBerBånig fbtifroelfe Ben 3 fiflliBne ^aj, Berutt berörbe götfattning upptagen, l)oö iCongl. 3ftaj:t anmält; Delbar Betfamma, unBer Ben 23 SJugujli innetparanBe åt, blifroit af ^ong(.