Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St. att hos K. M. i underd.het anhålla om en framställning i ämnet vid denna Riksdag efter nödig utredning af de sakförhållanden, som kunde tjena lill ledning för omdömet vid ett blifvande beslut, och sedan de derefter förflutna tre årens erfarenhet från de länder, hvarest ett sådant medelporto blifvit infördt, ytterligare bekräftat fördelarna af den vidtagna reformen och den allmänna belåtenheten dermed, så lärer det kunna antagas för säkert, att endast afvaktandet af den Nåd. PrOpos:n från Regeringen, som redan vid Riksdagens början var under arbete och nu lill RiksStm ankommit, varit orsaken, alt icke ett större antal motioner i samma riktning denna gången blifvit väckta af enskilda riksdagsmän. Denna omständighet i förening med frågans stora betydelse och det blifvande beslutets möjliga inverkan både på enskilda och offentliga, både på personligaoch affärsförhållanden, såsom ett medel att draga största möjliga nytta af en ibland civilisationens vackraste upfinningar, föranleder den naturliga önskan, alt ämnet måtte blifva betiaktadt så fullständigt som möjligt, och det är med anledn. häraf som jag vördsamt anhåller att få bifoga några anmärkmr vid den Kongl. Proposrn, för att gemensamt dermed af Höglofl. Bevilln.Ulsk. tagas i betraktande. Det är med tillfredsställelse man vid läsningen af det Kongl, förslaget och dervid fogade StatsRådsprot. finner, att den föredragande Departementschefen, med hvilken så väl öfrige Hrr ledamöter af StatsRådel, som Konungen instämt, uti inledningen lill samma förslag oinskränkt hyllat sjelfva principen af ett medelporto för bref inrikes orter emellan och dess erläggande medelst åsättande af stämplar eller s. k. frimärken, samt erkänt de stora fördelar, som i många hänseenden skola vinnas, om berörde medelporto beräknas så billigt, att en allmän lättnad i afgifterne för de korresponderande deraf upslår. Denna hyllning åt principen kunde icke heller betviflas efter de lysande resultater, som denna reform medfört i alla de länder hvarest den blifvit bragt till verkställighet, och då nästan ingen civiliserad stat numera finnes, som icke är sysselsatt med eller betänkt på att antaga detsamma.
— Hr Fredrikson var verkligen ytterst dråplig, specielt när han lät sitt skämt och raljeri fritt spela. Det var en afgjord seger. — Antagligast i följd af sina bemödanden att få fram en karakteristisk typ, kom ej hr Hedin, den eljest alltid så dråplige och oförlikneligt rolige, att nu göra sitt vanliga oemotståndligt skrattretande intryck. — Under innevarande spelår har jag haft godt tillfälle att hos fru Bosin beundra i synnerhet en talang, den nemligen att ioke blott kunna bevara alla sina gamla goda roller, utan äfven kunna kapa åt sig en hel mängd nya goda samt på långt afstånd hålla ifrån sig alla dåliga eller mindre tacksamma. Hon har uppenbarligen en mycket stor förmåga att verka som » den tysta kraften ». När man emellertid ser huru t. ex. fru Fahlman systematiskt i kotterikompromissernas eller de personliga beräkningarnes intresse (intrigerats och) makats öfver till en repertoar af dåliga, af andra fbromådda eller nära på komparsroller, gör man sig den frågan, om ändå inte en liten paus kunnat göras deri och hon t. ex. ft denna rollen, då hon ju ovilkorligen förefaller både yngre, lifligare och elegantare än fru Bosin och det icke är samma förhål-lande med henne som med fru B., eller, mildt taladt, att förkonstlingen lurar på henne. I småleendet, i betoningen, andhemt-ningen, kring mun och ögon, ja t. o. m. i gången sitter den nemligen på lur, som vid en något uppmärksam iakttagelse lätt kan ses. — Att förklara hr Palme såsom den hederlige Jacques i » allo tillfredsställande », såsom några giort, förefaller bra starkt. Man komme nog sanningen närmare, om man sade att han var t. o. m. slöare än vanligt, och hvad som var ovanligt, han före-ftll inte ens vidare elegant ut.En stor hufvudstadstidning educerade oss för någon tid sedan derom att hundrade årsdagen af den stora franska revolutionen borde vara oss en fullkomligt betydelselös och likgiltig tilldragelse, då det goda, som revolutionen möjligen åstadkommit, redan förut fans i Sverige, förmodligen i följd af våra kungars förtjenst.
N:o lil, med förslag lill sammanjemkning af Riks-Ståndens beslut, i anledning af Utskottets Betänkande N:o 36 och Utlåtande N:o 78. Voterings-propositionen gillades. N:o 112, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, i fråga om löne-regleringen för Banco-Yerkets embetsoch tjenstemän, konstidkare och vaktbetjening. Ståndet biföll Utskottets förslag till sammanjemkning samt godkände voterings-propositionerna. N:o 113, i anledning af Herr von Qvantenss C.3 motion om rättighet för större jordegare att erhålla lån från Handelsoch Närings-Disconten. Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Ulskottets Memorial N:o 29, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, angående Curhus-afgiftens fortfarande; hvarvid Ståndet stadnade i följande beslut: l:o Biföll Ståndet, att Borgareoch Bonde-Ståndens tillägg, att de serskildt inrättade Curhus-Districten må berättigas att disponera och behålla de Curhus-medel, som inom districtet inflyta, samt alt hvad sålunda vore beslutadt, äfven skulle gälla för nya Cmhus-District, som intill nästa Riksdag bildas, må såsom ett förtydligande vid Preste-Ståndels beslut inflyta. 2:o Godkände Ståndet den för bestämmandet af Contra-propositionen föreslagna votering, upptagen i Usta mom. Bih. till. R. St. Vtdr. d. 16 Pfov. 1840. 3:o Gillades den Öfver hufvudfrågan uppgjorda voterings-propositionen, hvilken förekommer i 2:dra mom. 4:o De under 3:o 4:o och 5:o föreslagna voteringar, dels om Contra-propositionen, dels i saken eller om bestämmandet af Curhus-afgiftens belopp i städerna Stockholm och Götheborg godkändes. 5:o Bilölls, att de i Memorialet upptagna rättelser, beroende på utgången af ofvunnämnde voteringar, må, vid Rikets Ständers afgifvande svar å den Kongl.
StifSmnnt 9titSuu;nt 91:br. ike 9t:bt. bie. 0toctt)ohn 8i»f'öptitg ISO — ©ödeborg 8imb Stofta ©Infeen: ©arlflab — •— 9lorrfiipiiig öoråd 50 — ©efie -gmlmftab .. SOialmö .fjelfingborg Olibra ©Infecit: ^ernöfanb — —i ©arlöfrona Jöetteréborg . — Upfala ©uuböioall ©almar .. SBtdbi). Sjerbc ©Infeen: Söefteråä ^Barberg 30 —' ^rebjc ©Infeen: Arboga — - SBefiermif — - — ©feriftinefeamn 00 — Ubberoalla köping Sanbäfrona 2öerti3 Snöping 0öbcrfi3piitg 37 50 Safeluit .fpubifömall ©Ijrtflianflab — äftarieftab 30 — ©arldfeauut 0a(a ’ 8)(Iab SBabfleita .. 4S Örebro ^ebemora .. — 3önföping 0bberbamu 22 50 brandport 405 — (V) "Silfer SennflmngSsgörotbiimgcii 1358. fttifåmpnt. SK:i>r. otc. 9l:br. otc. STranäport 405 — Smnäpoit 592 50 Umeå Sfontelje .. 37 50 $ited ... Säholm SÖlarflraitö 30 — £rofa ©fara Oflhainmar ©femtinge 37 50 ©elther Sfem Éutdl ... — Öregruitb ©fellefted ©öbertelje borgholm SCrannport 592 50 ©uinitta Ofifönthttt 9f:br 667 50 formulär. Uppgift fia 59lantrtfé
Af denna sakens gång synes klart, att om Grundlagen strängt skulle följas, borde det Utskott förstärkas, som haft befattning med redactionen, det vill säga Expeditionsutskott; och fråga kan icke vara om någon rangstrid mellan Utskotten, som Herr Riben omnämnt, och hvilken det må vara honom förbehållit att sjelf uppgöra. För min del anser jag alla Rikets Ständers Utskott hafva samma rang och njuta lika skydd, liksom de alla äro lika pligtige att uppfylla sina skyldigheter, så vidt de förmå, och föreslå RiksStånden en sammanjemkning af de olika beslutep eller den slut - Den ?.6 Februarii f. in. i85 liga åtgärd, sorn i hvarje till deras befallning hörande mål erfordras. Men Borgareoch BondeStånden liafva nu, i en uti Grundlagen icke antydd väg, skickat frågan tillhaka till de Utskott, hvilka från början haft befallning med sjelfva $aken, för att inhämta Utskottens tanka om rätta meningen af beslutet. Och ehuru två Stånd redan förklarat sin tanka om heslutet genom ett förtydligande, som bestämdt visar, att dessa Stånds mening med beslutet varit, att anslaget skulle användas utan afseende på någon viss Uufvudtilel, synes likväl, då Presteoch BorgareStånden icke ingått derpå, utan vidblifvit beslutet i sil t första skick, utan att närmare yttra sig öfver den deruti antydde meningen, den genaste vägen för alt komma till ett slut vara att begagna den utväg Borgareoch BondeStånden valt, ehuru icke i riktigt formenlig, i händelse Ridderskapet och' Adeln icke vill vidtaga det mest Grundlagsenlig» beslut, att öfverlemna saken till förstärkt Expeditionsutskott, då de öfrige Stånden naturligtvis måste följa med; ty då ett RiksSlånd vidtager den åtgärd lagen bruder, måste de öfrige rätta sig derefter.
Län motion om ändring af 30 §. eoncurslagen; 6:0 Lars Nilssons från Blekinge Län memorial om upphäfvande af samling; 4:o Prot■ Vtdr. cl. 19 Felritari 1840. 45 Kongl. Förordningen d. 24 Augusti 1813 eller ock vissa ändringar deruti; 7:o Pehr Hanssons från Wermlands Län motion om förändring i stadgarne, rörande ntmätnings-auction; 8:0 Anders Anderssons från Östergöthlands Län motion om bysättningshäcktens afskalfande m. m.; 9:o Hindric Hanssons från Elfsborgs Län motion, att hvar och en, som vid laga syn erhållit Rättens tillåtelse att uppföra vattenverk, må vara berättigad att genast verkställa en slik anläggning utan afbidan af annan auctoritets beslut; samt 10:o Anders Jonssons i Tuna, Östergöthlands Län, memorial, att öfver Härads-Rätters utslag i skuldfordringsmål besvär må i Hof-Rätt anföras. S. D. Remitterades tili Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten: l:o Lars Nilssons från Blekinge Län motion örn förändring i stadgandena beträffande, svedjande; 2:o Nils Gustaf Nilssons från Östergöthlands Län memorial om åtskillige ändringar uti skiftes-stadgan; och 3:o Anders Jonssons i Tuna, Östergöthlands Län, motion om åtskillige förändringar i nu gällande skiftes-stadga. S. D. Remitterades till B mco-Utskottet. David Anderssons från Hallands Län motion om förändring i stadgan dena, rörande lån i B.inco-Discouten och Låne-Contoren. S. D. Ånyo föredrogs Evpeditions-Utskottets den 15 dennes på bordet lagde memorial N:o 1, angående ökadt Canzli-biträde hos samma Utskott; och fann Ståndet skäligt att detta memorial bifalla. S. D. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: l:o J. O. Dahlbergs från Wester-Norrlands
General-tullstyrelsen anfört, att ifrågavarande kontrollföreskrift föranledts af tilltagande bemödanden att från Finska sidan, öfver den långsträckta gränsen, till Sverige drifva smyghandel med smör och lax i afsigt att derför sedermera begagna inrikes transporträtt; — att å nämnde gräns, äfvensom den närmast dertill belägna Bottniska kusten, i anseende till deras särskilda beskaffenhet, införsnillning af berörde varuartiklar, som framalstrades och afsattes i gränseorterna å ömse sidor, icke kunde, äfven med mångdubbelt större bevakningsstyrka, i någon väsendtlig mån förebyggas, derest icke bevakningen understöddes medelst särskildt föreskrifna kontroller, hvilka, i förenjng med tullbevakningstillsvnen kunde tillförsäkra staten dess rätt till införselåfgifter för den utländska varan, och således äfven lemna den inhemska producenten ett påräknadt skydd mot tullförsnillares medtäflan; att, ehuru kontroller i allmänhet, enligt deras natur, visserligen medförde något mer eller mindre besvärligt och betungande, besvärligheten af dem, som blifvit öfverklagade, likväl bordt för de inhemska producenterna finnas mindre känbar, i betraktande af syftemålet att befria dem ifrån olaga intråg i deras industri; hvarjemte, i afseende å ändamålsenligheten af den ifrågavarande kontrollen. General-tullstyrelsen, under medgifvande, att inga medel försioge till ett fullkomligt förebyggande af förbrytelser emot prohibitiva författningar, vitsordat, alt, vid anställd jemförelse emellan införtullningarne från Finland uuder de närmast derförut förflutna år, dels i Stockholm dels i Haparanda, det 20 Allm.
Hufvudsakliga fördelen af Riksdagens börjande i medlet af Oktober månad, synes fä antagas derutinnan, att förhandlingarne komme i gång så tidigt, att redan före årets utgång åtskilliga ärender kunde vara afslutade och de öfriga stadda under utarbetande inom Utskotten, så att en i följd häraf uppkommande tidigare afslutning af Riksmötet torde kunna med skäl emotses; hvilket för flertalet af Riksdagsmän troligen vore af synnerlig vigt, enär närvaron vid de under sommaren och första höstveckorna pågående landtmannagöromål och stadsmannavärf, hvilka sistnämnda i betydlig män mäste bero af kommunikationernas lätthet, synes mer än tillräckligt uppväga de möjliga olägenheterne af att lemna hemorten vid medlet af Oktober månad. För att till en motsatt åsigt leda de 2:ne Riks-Stånd, som redan förklarat sig anse den 15 Oktober 1856 böra bestämmas till nästa Riksdags början, hade väl, synes mig, några öfvertygande motskäl bordt nf Utskottet anföras till stöd !ä EoepecUtiom-Vlskotlels Utlåtande, N o 7. för dess framställning i detta hänseende. Den formella betänkligheten har synts Utskottet, tillfyllestgörande. Jag har sökt ådagalägga huruledes denna betänklighet, änskönt alltid aktningsvärd till sin syftning, såsom ett uttryck af omvårdnad i afseende å formernas helgd, icke synes mig grundad uppå Riksdags-Ordningens anda och ordalydelse, sä som de enligt min uppfattning böra förstås. Jag vågar alltså vidhålla den mening, att Expeditions-Utskottet icke egt tillräcklig anledning att hos de 2:ne Riks-Stånden, hvilka sin sammanstämmande åsigt i saken uttryckt, föreslå frångåendet af besagde beslut; hvaremot Utskottet, enligt min öfvertygelse, egt skäl hos samtlige Riks-Stånden vördsamt hemställa, att dagen för Rikets Ständers nästa sammanträde till lagtima Riksdag måtte bestämmas till den 15 Oktober 1856.;; Häruti instämde till alla delar Riksdagsfullmäktige Peter Gabrielsson från Kronobergs län, Sven sindersson från Skaraborgs län och Johan Lekberg från Örebro län.
Af de många från olika delar af riket i förevarande ämne gjorda framställningar synes behofvet för helsovården i landsorten af ett ökadt antal läkare vara ådagalagdt, och Rikets Ständer inse jemväl angelägenheten deraf, att en lättare tillgänglig läkarevård på Statens bekostnad beredes, medelst inrättande af nya läkare-beställningar, der dessa mest kunna vara behöfliga. Men då, vidkommande de i ofvan omförmälda särskilda framställningar ifrågasatta läkarebefattningar, Rikets Ständer icke äro i tillfälle att bedöma om eller hvilka af dessa orter företrädesvis må vara i behof af särskild eller ökad läkarepersonal, hafva Rikets Ständer ansett det böra öfverlemnas åt E. K. Majit att härutinnan förordna. Som emellertid Rikets Ständer anse den af E. K. Majit äskade tillökning i provincialläkare-personalen ingalunda vara för stor, såvida läkarevården i detta hänseende skall kunna i någon mån nöjaktigt ordnas och de mest angelägna behofven afhjelpas, hafva Rikets Ständer, som lika med E. K. Majit finna det vara billigt att distrikternas innevånare bereda och underhålla bostad för läkaren å det för hans tjensteutöfning lämpligaste ställe, till inrättande af nya provincialläkare-beställningar inom de orter i riket, der sådant är af behofvet mest påkalladt, beviljat ett årligt anslag Bik. till Ii. &t. Fröt. 1863 & 1864. 10 Sami. 1 Afd. 17 Baft. 8 58 ExpeditionsUtskottets Förslag till underd.
R:dr, sk r:s Mjöl, ej specificera dt, af vegetabilier, som ej kunna inbegripas under spanB: dr sk r:st — 12 mål eller hänföras till Apoteksvaror 1 skålp. 2 — 1 12 — Munlack • 1 skålp. 12 — 1 32 * Muskot, torr 1 skålp. i 8 2 24 1- * Muskottblomma 1 skålp. 12 . 1 * Musslor, insyltade eller saltade 1 kanna 12 30 * Neglikor Nålar: bröstnålar af metall förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå. 1 skålp. 5 4 — knapp-, syoch andra slag Nötter: 1 skålp. 12 — —■ 6 — * kokos1 stycke 1 ■— 12 — * andra slag 1 kanna 2 — 1 32 * Oliver Oljor: feta: 1 kanna —■*—' 12 — 6 hampandra, till Apotheksvaror ej hänför1 skålp. | —-— 6 Mjöl af spanmål; se Spanmäl. Modeller; se tulltaxeunderrättelserna, §. 13. Moll; se Väfnader, bomulls-. Morinos; se Väfnader, ylle-, ovalkade. Mos, enbärsoell flädersaint muilbärssaft, hänföres under Apoteksvaror. Mosaik-arbelen; se Sten, all annan, ej specificerad. Muddar; se Vantar. Muffar; se Kläder. Murklor; se Svampar, ätbara. Mursten; se Tegel. Musikaliska instrumenter; se Iustrumenter. Muskot, insyltad; se Confiturer. Musslin; se Väfnader, bomulls-. Myntkoppar; se Koppar. Myrrlia, hänföres under Apoteksvaror. Nankin ; se Väfnader , bomulls-. Natron, kolsyradt; se Soda. Nattsäckar; se Portföljer. Negerhead; se Tobak. Neltelduk; se Väfnader, bomulls-. Nickel; se Kopparnickel. Nicht eller tutia, hänföres under Apoteksvaror. Nopkin ; se Väfnader. Nvseller prustrot, hänföres under Apoteksvaror.
Le det Utan twifwel den man, som med mod till alla upoffringar, med förakt för alla faror, tappert stridde för sitt Fosterlands hotade sjelfständighet, den, som i en stund, da vetta Fosterland war nära sin undergång och uplösning, framstod lika lugn som dristig, uppehöll i fallet den sjunkande Staten och äterkallade der flygtade hoppet om räddning. Sä har General <Lientenaren -fLIercremr gjort sig förtjent as Fäderneslandet. Detta är Nationen» röst is;8 Den 28 December. röst, och dek instämmer ock med Nationens önskan att Detz förswarare belönas. Riksens Ständer som tvid bristande tillgångar under en tryckande Riksskuld och en utbloikadk Stats* Werk ej kunnat fullkomligen följa sin böjelse, hofwa mäst inskränka sig till akt erbjuda Gencral-Hieukna», ten någon ersättning för hwad ha», genom Finlands afsöndrande, såsom der sörm bosatt och tjenstgörande af sin enskilda egendom förlorat. Till General Li.ukcnantcn ^älorcreurr., Desi Fru och Arfwingar öfwerlämna derföre Riksens Ständer Uti förläning Leckö Kungsgård med derunder lydande lägenheter och förmäner, af hwad namn och bejkaffenhet de wara mä, med undantag affalla tillförene dertill anflagne Krono och Hjelpe daaowerke», under en tid af Femtio är, räknad, ifrån och med den 14 Markit nästkommande ar 1810 kill och med samma rid är 1862, utan alli stags arrende eller afgift till Kongl. Maj:t och Kronan under berörde tid.
Uppå derom framställd proposition blef Hr Ramsay» motion remitterad till Lagutskottet. Vid förnyad föredragning af Hr von Hohenhausens, Michael Silvius, d. 14 dennes på bordet lagde motion om anslag till löneförbättring för Kronofogdar och Häradsskrifvare på Gottland, blef densamma till StatsUtsk. remitterad. Frih. Cederström, Jacob: I afseende å den beslutade remissen af Hr Ramsays motion till LagUtsk., ber jag att till protocollet få anmärka, det jag tror, att remiss i stället bort ske till OeconomiUtsk., samt att jag alltså reserverar mig emot beslutet. Frih. Beckfriis, Corfitz, hade inlemnat följande: Då jag genom min faders frånfälle är nödsakad genast företaga en resa till Skåne, får jag härmed, af denna sorgliga anledning, afsäga mig det förtroende, hvarmed II. R. o. Ad. behagat hedra mig, nemi. att vara ledamot uti Allm. Besv. och Oecon.Utskottet. H. Ex. Hr Gr. och Landtm, anmodade Hrr Electorer, att skyndsammeligen sammanträda, för att utse Ledamöter uti Constit.Utsk. efter Hr von Döbeln, uti LagUtsk. efter Hr Silfverstråle och uti OeconomiUtsk. efter Frih. Beckfriis. Upplästes och lades på bordet K. M:s denna dag ankomna Nåd. Skrifvelse!' till R. St. af d. 18 sisth Januari: 1:0 ang:de af R. St. i underd. tillstyrkt inställelse af all ny indelning till ordinarie knektehåll af oroteräd jord; 56 Den ao Fcbruarii f. m. arn ang. Roterings-jemnkningen vid Westerbottens Ilegrte; 3:o i anledning af PresteStåndets vid sista Riksdag gjorda und. anhållan om rnteringsbefrielse, utan undantag, för alla med ordinarie rotering besvärade Capeilansboställen, utan afvaktan af föregående
Efter hvad jag tror mig veta — det är möjligt att jag misstagit mig, men jag tror dock förhållandet vara sådant — har under denna riksdag genom en deputation från orten blifvit hegardt, att, ifall något sådant anslag för att förena dessa sjöar skulle komma i fråga, det ingalunda måtte ske i den sträckning, som här blifvit föreslagen, utan tvertom att riktningen för en sådan canal måtte tagas åt Åmåls sidan. Under så beskaffad! förhållande, skulle jag, intilldess jag genom discussionen kan blifva upplyst om ett misstag härutinnan, anse lämpligt att afslå detta anslag, åtminstone tills det kan blifva bättre utredt, huruvida det kan vara fullt ändamålsenligt eller icke. På denna grund tager jag mig friheten begära Hr Frih. o. Landtmls propos. till afslag å Utsk:s förslag i detta hänseende. Hr von Hartmansdorff, Äng.: T det nyss upplästa betänk, står, sid. 36: ”hvaremot, genom anläggandet af en landsväg från Erren till det vattendrag, som redan står i förbindelse med sjön Lee, skulle komma att beredas fördelen af communication med nämnda sjö, utan större transportkostnad, än som troddes komma att äga rum för begagnandet afen canalled, omedelbart förenande sjöarne Wenern och Stora Lee, hvilken skulle erfordra ett stort antal slussar.” I fall det skulle vara denna canal ledning, sorn Gr. Anckarsvärd omnämnt, så synes Utsk:s betänk, redan hafva vederlagt den anmärkn. han framställde, hvarföre jag för min del tillstyrker bifall å Utskrs förslag. Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh.: Förhållandet är verkligen, att man tänkt sig olika sätt att åstadkomma förbindelse emellan de vidsträckta vattendrag, som finnas i Dahlsland och sträcka sig ända inom Norrska gränsen; det ena genom den s. k. Errens canal, jemte en landsväg, och 22 H. 53 4i8 Den 27 Mars e. m. det andra genom beredande af direct sjöcommunication emellan Wenern och Stora Lee.
Om derför detta skäl antages för uteslutande af den ena sorten tjenstemän, så bör det äfven gälla för uteslutande af det andra slaget. För min del kati jag icke finna att vården om dessa boställen hindrar dem att vederbörligen sköta skolundervisningen. Jag skulle derför önska, att §:n blefve oförändrad, blott med den af Gr. Hamilton tillstyrkta förändringen, enligt hvilken adjunclerne ställas i lika förhållande med kyrkoherdarna. Gr. Hamilton: I anledn. af den siste värde talarens anmärka, får jag fästa hans uppmärksamhet på den skilnad jag gjort emellan boställe och fast bostad inom församlingen. Klockaren har vanligtvis sin bostad straxl invid kyrkan, och högst få församlingar måtte det vara, der klockaren haiså stort boställe att landtbruket kan hindra honom att vederbörligen sköta skollärarebefattningen jemte klockaresysslan. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att flera anmärkmr blifvit gjorda emot 6 inom., men Hr Landtm, ville nu först framställa propos. å Utsk:ns förslag. Hr von Hartmansdorff: Sedan jag hört flera ledamöter anse momentet böra bibehållas, afslår jag från mitt yrkande att det skulle utgå. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade oförändradt antaga XJtsk;ns förslag, Ropades nej. Hr Landtm, framställde propos. till antagande af det gjorda förslaget att orden ”i c k e äro förbjudne att”iaåtte utbytas emot ordet må. Bifölls. Hr [Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. ansåg att orden ”i allmänhet” borde uteslutas. Ropades nej. Den t3 Februari f. m. »47 Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. beliagade besluta, att comministrar böra upptagas bland dem, som i allmänhet icke (å till ordinarie skollarare i folkskolorna använ das. Ropades starka nej, blandade med ja. Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna, att nej öfverrösta! ja.