Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utom i de frågor, som angå décharge för styrelsen, val af revisorer samt arvoden för styrelsens ledamöter, ega desse, äfvensom alltid revisorerna, i besluten vid allmän sammankomst taga del. § 23. Vid allmän sammankomst föres ordet af den, som i hypotheksbankens styrelse ordförande är. Är han af förfall hindrad, varde ordförande för tillfället vid sammankomsten vald. Besluten afgöras efter omröslning per capita genom enkel pluralitet. Utfalla rösterna lika för olika meningar, galle såsom beslut den mening, ordföranden biträder, utom i fråga om val, som genom lottning afgöras bör § 24. Revisionsberättelsen skall, innan årets ordinarie sammankomst hålles, i tryck offentliggöras och samtliga i hypotheksbanken delegande föreningars styrelser, fullmägtige i riksgäldskontoret samt finans-departementet i Kongl. Maj:ts kansli delgifvas. § 25. När helst Kongl. Majit kan finna skäligt granskning af hypotheksbankens förvaltning och räkenskaper anställa låta, skola alla banken tillhörande handlingar, kassor och räkenskaper för den granskning tillgängliga hållas. (ifvergåeude Stadgande. Förr än hypotheksbanken öppnar sin verksamhet, skola å tid, som Kongl. Maj:t bestämmer, ombud så väl för fullmägtige i riksgäldskontoret, som för den eller de hypotheks-föreningar, hvilka till inträde i hypotheksbanken sig anmält, äfvensom de af Kongl. Majit samt fullmägtige i riksgäldskontoret utsedde ledamöter i hypotheksbankens styrelse sammanträda, för att vidtaga de beslut och förrätta de val, som måste föregå hypotheksbankens öppnande. 65 Bil. Lit. C. Förslag till Förordning angående de allmänna grunder, som vid Hy po lii eks-fö ren inga rs bildande och framtida verksamhet skola till efterrättelse gälla. § 1.
Alla, så väl inkommande, som utgående Varor, hvilka kunna i Taxan vara förbigångne , beläggas med tull till det belopp, sorn svarar emot den Tull-Taxan utsätter för Varor af enahanda slag och beskaffenhet, men hvilken General-Tull-Styrelsen, uppå vederbörlig anmälan, bör bestämma. §• 9* Vid uppkommande tvist om en Varas rätta qvalitet och benämning, må GeneralTull-Styrelsen ega, att sedan, der så fordras, sakkunnige Handlande eller Fabri Bih. t. R. St. Pro t. 10 Sami., 2 B., 3 Haft. 13 go Bil, t. Exp.-Utsk.sförsl. t. und. skrif N.-o 386. kanter hörde blifvit, afgöra frågan; kunnande öfver General-Tull-Styrelsens Resolution Besvär hos Oss i underdånighet anföras. §• I0- Alla, håde inkommande och utgående Varor, skola angifvas och i Tull-Journalerne noga anteknas till namn, ort och beskaffenhet, antal, Svenskt mått, mål eller vigt, äfvensom värdet derå, samt på lika sätt i Persedel - Extracten upptagas. Om hvad i öfrigt, vid Varors angifning och förtullning, iakttagas bör, tjenar SeglationsOrdningen till efterrättelse. §• ii De Varor, som ej om Skeppsbord kunna, genom Svenskt mått, mål eller vigt, till qvantiteten bestämmas, transporteras, efter deras beskaffenhet och värde, till Kronans Packhus eller Stadens Vågeller Mätarehus, för att der vägas eller mätas. Uppå ingifven Inlaga till Tullkammaren, erhåller Godsegaren räkning å den för Varorne belöpande tull, efter hvars erläggande han först eger desamma fritt till försäljning disponera, så framt de ej utan tull på Credit-Upplag uppläggas. Bil. t, Exp.-Vtsk.-s försl. t. und. skrif. N:0 386. 91 §. 12.
Carl Palmstedt på allmänna indragnings-staten beviljade pension af 1,000 R:dr B:ko måtte hädanefter få utgå med ett till 2,000 R:dr s. m. förhöjdt belopp; varande till stöd härför hufvudsakligen enahanda omständigheter af motionärerne anförda, nemligen att Professoren Palmstedt, sedan han år 1852 erhållit afsked från sin befattning såsom föreståndare och förste lärare vid Chalmerska slöjdskolan i Götheborg och bosatt sig i hufvudstaden, under den följande tiden, oaktadt sin höga ålder, fortfarande utöfvat en för den inhemska industrien gagnande verksamhet, dels genom att tillhandagå enskilde industri-idkare med råd och upplysningar, dels genom officielt afgifna utlåtanden samt utförandet af särskildt meddelade uppdrag i tekniskt hänseende; i betraktande hvaraf motionärerne ansågo billigt och rättvist, att den pension, som blifvit Bih. till R. St. Prot. 1856 & 1857. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 13 Haft. 8 58 Stats-Utskottets Utlåtande JW 167. denne utmärkte vetenskapsman beviljad, förhöjdes till ett i förhållande till den nuvarande lefnadskostnaden någorlunda tillräckligt belopp Med afseende å Professoren Palmstedts under en långvarig verksamhet i Statens tjenst ådagalagda och ännu vid en framskriden ålder fortsatta nitiska bemödanden för Svenska industriens och slöjdernas befrämjande, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka, att den åt Professoren Palmstedt på allmänna indragnings-staten uppförda pension af 1,000 R:dr B:ko må från och med nästkommande år utgå med ett förhöjdt belopp af 3,000 R:dr R:mt årligen. 83:o. Sedan f. d. Presidenten i Kongl.
Jag har biträd t denna mening och tror mig således äga skäl alt tillstyrka R. o. Ad. att bifalla Utsktns förslag. Frih. Cederström: 1 anleda, af Fiih. Sprengtportens yttrande ber jag att få upplysa, att i allmänhet lili Sverige beslrides fjerdingsmanna-bestyret i tur hemmanen emellan, och hemmansägaren är ansvarig för tjenstens behöriga bestridande, om också den utöfvas af någon dertill af honom använd person. Delta lärer väl också vaia orsaken hvarföre i de socknar, hvarest hemmansägarne velat undandraga sig sjelfve alt ombesörja denna befattning, de öfveienskom»ii i t om att aflöna en person, som i sådant fall blifvit tillsatt genom förordnande, och på många ställen äro således fjerdingsmännen på förordnande tillsatte; men, mine herrar! detta är icke något eomm 11 naI-bestyr och har aldrig varit det inom Sverige, utan det är hemmanen inom socknen, eller, rättare sagdt, socknens kronooch kronoskatte-hemmansägare, som haft sig detta bestyr ålagdt, och i de socknar, der endast frälse och sätei ier samt rå- och rörs-hemman funnits, hafva äfven frälsejordsägare varit under kastade detta bestyr. Detta har, såsom Frih. Sprengtporten redan yttrat, vid en fÖregtde riksdag blifvit utsträckt till frälsehemman öfverallt, på den grund, att i de socknar, der endast säterier, rå- och rörssamt frälsehemman finnas, fjerdingsnianna-bestyret likväl är nödvändigt, och just af detta skäl, att det måst åläggas några frälsehemman, hafva, till vinnande af likhet, alla frälsehemman i riket blifvit detsamma underkastade; men säterier, lå-och rörssamt insocknehemman hafva aldrig haft sig detta onus ålagdt. Gr. Horn, Claes Fredr.: Då jag är bland reservanterne emot detta betänk., tager jag mig friheten att här inom Ståndet ytterligare redogöra, hvarföre jag ej kan dela den åsigt, som af Frih. Sprengtporten blifvit framställd.
I afseende på Kyrkoherdarnes inkomster, anser Utskottet deremot att de nödiga förändringarne i Förordningen endast kunna genom conventioner beredas och åstadkommas. För uppgörande af sådane convenlioner, äro håde uppmaningar och föreskrifter meddeldte genom de förut åberopade Förfatlningarne af åren 1816, 1819 och i83o, hvadan några ytterligare stadganden för detta fall icke synas vara af behofvet påkallade; och får Utskottet, hvad serskildt beträffar det af Magnus Persson gjorde förslag, att i hvarje Län eller Stift borde nedsättas en Comité, beslående af Landsböfgen, Contracts-prosten in. fl. samt deputerade från hvarje pastorat, som då egde bestämma Kyrkoherdens lönevilkor, anser Utskottet det vara betänkligt, huruvida församlingarnes medlemmar kunde vara belåtne att ål andras godtfinnande hänskjuta en så vigtig del af deras beskattning, och i alla fall tror Utskottet, alt motionärens för slag vida öfverträffas af den i de åberopade Förfatlningarne redan föreskrifne form för conventioners uppgörande, nemligen att ärendet behandlas vid sockneslämma, som af serskild deitill förordnad Ordförande är utlyst och hålles samt bevistas af Krono-och Consistorii-ombud, den varande Pastorn eller bans ombud, samt församlingens alla röstegande ledamöter. På dessa skäl finner Utskottet sig böra vördsamt hemställa, att motionärernes yrkanden i desse hänseenden ej må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd. Hvad härefter angår den vilkorligt väckta frågan om likstolens försvinnande utan ersättning derför, så anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka, att en Pastor, mer än någon annan Statens tjensteman, afhändes en i Lag och Författningar tillerkänd rättighet.
H, Ex. Hr Gr. Brahe, Magnus: Jag ämnar ej yttra mig uti sjelfva frågan, utan endast hemställa till de ledamöter, som yrkat antagande af deras olika förslag till contrapropos. om de icke skulle vilja uppgöra en sådan, som kunde leda till något ändamål. Jag förenar mig med Gr. v. Fersen uti den åsigt, att man svårligen kan till contrapropos. antaga ett förslag, som förutsätter en rättighet, hvarom ännu tvistas, huruvida den tillkommer R. St. eller icke. R. St. hafva nemi. åtskilliga gånger ingått till K. M. Den 17 Juli f. m. 4°5 med und. begäran om rättighet att granska ifrågavar. cassa. K. M. har afslagit denna begäran. Det är således i sakens närvar, skick mera afgjordt, att R. St. icke äga någon granskningseller dispositionsrätt öfver fonden, än att de äga det, och följaktligen måste först afgöras, att denna rättighet kunde tillkomma R. St., innan någon propos. kan framställas om öfverlåtande deraf åt K. M.; ty svårligen kan man gifva bort något, som man ej äger. Af dessa skäl önskar jag, att en sådan contrapropos. måtte uppgöras, som, i hände'se den af R. o. Ad. bifölls, kunde leda till något måls ernående. Hr Tham: Med anledn. af hvad H. ! Ex. Hr Gr. Brahe anfört, hemställer jag, om icke contrapropos. kunde blifva af följande innehåll: Vinner nej, förbehåller R. o. Ad. sig att sedermera bestämma, huru cassan bör redovisas och disponeras; vinner åter ja, blir Utsk:s tillstyrkande bifallet, och då förfaller allt det öfriga. Hr von Hohenhausen: Om den contrapropos:n, jag föreslagit, ändras så, att den kommer att innehålla den meningen, att R. St. anses afstå från alla anspråk på revision af den gamla passevolancefonden, måste ingen, som önskar slut i saken, kunna hafva att invända mot antagande af den contrapropos., jag sålunda föreslagit. H. Ex. Hr Gr. o.
Nej, kommer följande införsclTnll att utsättas, nemligen: för En tunna Cabeljou, Längor och Torsk: 2 R:dr 12 sk., En Tnnna Lax: 5 R:dr, En Tunna all annan Sill, än den som inkommit i åttondedels eller sextondedels Tunnor: 16 sk., 1 L® torra och rökta Gråsidor eller Seij: 8 sk., 1 L® Längor och Torsk: 12 sk., samt 1 L® af alla andra slags dylik Fisk: 16 sk. Omröstningen härom har utfallit med 62 Ja och 57 Nej-, hvadan och när Ja vunnit, Tullen för infö randet af nedannämnde Fiskvaror är bestämd på följande sätt, nemligen: för saltad eller inlagd Cabeljou, Långor och Torsk En Tunna: 2 R:dr 24 sk., för En Tunna Lax: 6 R:dr, för all annan Sill, än den sominkommer med en åttondedels eller en sextondedels tunnor, per hel Tunna: 32 sk., för torra eller rökta Gråsidor eller Seij, 1 L® : 10 sk., för Långor och Torsk, med derunder inbegripna Rotchär samt KlippStockPlatteller Bred-fisk, per L®: 16 sk., samt för alta andra slag dylik Fisk, per L®: 20 sk. Som vid anställdt upprop till omröstning öfver den i2:te Propositionen Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöter i votering derom icke deltogo, har Förstärkta StatsUtskottet ansett samma votering ej eller kunna gifva något resultat, innefattande ett R. St:rs beslut i ämnet. i3:o. Den sorn vill, att efter BevillningsUtskottets Betänkanden, N:o 371. 3^ förslag, för införandet af alla slags livitt Bomullsgarn, utöfver N:o a5, efter Engelsk beräkningJ Tullen skall bestämmas till 6 sk. per Skålpund, löstalja. Den det ej vill, röstar Nej. Vinner
Då tackjern icke lämpligen kan exporteras, har Utsk. ansett det vara af behofvet påkalladt att lätta exporten af stångjern, och det kan icke ske på annat sätt, än att jerntillvcrkningen i landet blifver mindre dyr, och dertill skulle det naturligtvis verka om de onera lindras, som nu ligga på tackjernslillverkningen. En. sådan mängd af skäl hafva dessutom för denna sak af de särskilda motionärerne blifvit anförda, att ingen af Utsk:s ledamöter motsatte sig en sådan lindring, som blott år temporär; hvaremot der funnos många som yrkade, att denna lindring skulle blifva pä längre eller obestämd tid; men detta ansåg Ulsk:s majoritet icke böra äga rum, utan alt delta borde bestämmas efter conjunctursförhållanden. Jag får med anledn. häraf tillstyrka, att den lindring Utsk. föreslagit måtte af R. o. Ad. blifva bifallen. Frih. Cederström: Ilär har af en ledamot blifvit yttradt, att det skulle vara nyttigt i slalsekonomiskt hänseende, att lemna en uppmuntran för en kortare tid åt tackjernstillverkningen. I statsekonomiskt hänseende kan det icke vara af någon nytta alt nedsätta ett skattebidrag, som redan är nedsatt lill det yttersta möjliga. Hvad som statsekonomen i stället fordrar, är att bereda den vara afsättning, som saknar en sådan. Om afsättning icke fås till herrar stångjernstillverkare inom landet, så kan den säkerligen fås hos stångjernstillverkare utomlands, Der är vägen för att befordra välstånd och rikedom hos hytteägarne i Sverige, men icke 3 H. 32 250 Den 23 O c lo ber f. m. är det genom en lumpen nedsättning af några skp:d jern, som väl komma att stå i Statens räkenskaper, men för näringen blifva af föga eller intet gagn; då deremot en förändrad reglering i afseende på tulltaxans bestämmelser kan blifva af en helt annan oell mera genomgripande fördel för jernhandtéringen i allmänhet, så väl inom Sverige som inom hvilket annat land som helst. Hvarföre skall Sverige nu förbjuda tackjernsutförsel, dä man när som helst får införa tackjern i Sverige?
Däremot har hon nu erhållit anställning såsom privatdocent vid universitetet i Ziirich, där .hon kommer att meddela undervisning i engelsk och amerikansk rätt. ' Enligt ' hennes sista meddelande hyser hon i alla fall inga sangviniska förlioppninga; beträffande sin ställning till sina nya kolleger och lärjungar, och kommer antagligen att bestå mangen kalmp mot fördom och vana innan hon kan f å kanna någon trefnad i sin nya verkningskrets. F å r man emellertid draga någon slutsats af det lifliga intresse och deltagande, som visades henne i Zurich vid hennes installering shsom privatdocent, borde nian kunna förespå henne en ganska lofvande framtid. Som första kvinliga privatdocent vid nagot tysktalande universitet höll hon sitt inträdestal i den största, till sista platsen af en akademisk publik fyllda hörsalen. ' Tilloppet var till och med så stort, att hundratals intresserade för bristande utrymme ined sviken förvantaii måste stanna utanför. Hennes väl genomtänkta, utan koncept framsagda tal om » die modernen Trusts, varade under spänd ' uppmä~ksan~liet från åliörarnes sida e n ' hel timme. De lifliga .bifallsyttringarna vid talets slut tillkännaghfvo det sympatiska mottagande det rönt. BIhliända intresserar det att erfara, att 27 år förgått, sedan den första kvinliga studenten syntes i en af Ziiricheruniversitetets. hörsalar. Fru Kempins duglighet tycks ock vara erkänd äfven inom andra juristkretsar, ty ett af henne utgifvet arbete om de amerikanska lagarna omnämnes med beröm. uti en i Berlin utkommande juridisk tidskrift, livarjämte hon af den internationella kriniinalistiska föreningen fått sig anförtrodt att i det tillämnade stora.verket &gt;Die Strafgehetzgebung der Gegenwart in rechtsvergleichender Darstellunga bearbeta. en. del. af Förenta Staternas straffrätt. I juridiska sällskapet i Berlin hiöl1 hon den 9 sistlidne mars ett föredrag om rättsvetenskapens nuvarande ståndpunkt i Förenta Staterna. Äfven såsom praktisk jurist synes hon vara besjälad af energi och verksamhetsbegär, ty hon har nu i Berlin upprättat en filial af sina i New York och Schweiz. etablerade rattsbyraer. t ..
M:t lämpligast linner, i och för löne - Betänkanden, N:o 3o4- 5oq regleringen disponera de anvista tillgångar ne; 3 Stånd, det regleringen bör äga till syftemål, att bringa lön erne till öfverensstämmelse med Indelningsverket; 3 Stånd, att den bör medföra möjligaste likhet uti löne-vilkor; och blott 2 Stånd ansett Utskottets förslag till löneregleringens verkställande böra till K. M:t framställas; så tror Utskottet sig böra inbjuda samtelige Respective RiksStånden, att förena sig om det Förslag till underdånig skrifvelse uti ifrågavarande afseende, sorn Utskottet härigenom öfverlemna!', nemi. ”R. St:r hysa den öfvertygelse, att med de nu beviljade anslagen för Indelta Armeen en fullständig reglering af lönerne för dess Befäl bör kunna äga rum; och anhålla underdånigst, att Eder K. M:t täcktes, på det sätt Eder K. M:t lämpligast finner, och i den mohn dertill anviste tillgångar blifva disponible, låta verkställa en sådan Löne-reglering, sora, uti närmaste öfverensstämmelse med Indelningsverket, bringar löne-vilkoren till möjligaste likhet inom samma grad vid hvarje Regemente eller Corps.” Uti det af Ridd. och Adeln fattade beslut, att denna ”reglering vid nästa Riksdag bör R. St:r meddelas, för att derefter till sine detailler å Stat uppföras,” har icke något af de öfrige RiksStånden instämt. Och anser Utskottet frågan om ett sådant tillägg altså hafva förfallit. I stället för den af Utskottet, i 12 Puncten af Betänkandet N:o i32, föreslagne tillökning, i anslaget för Li/Gardet lill Häst, af sammanlagdt 5,835 R:dr \ i 5io S t a t s-U t s k o 11 e t s 35 sk., hvilken blifvit bifallen af Högv. PresteStändet och Vällofl.
Mantals skr ij,hi ngs provisionen, anslaget derför Ma nufac tur-Dis conte n, nytt Creditiv derför N:o Cn Sä 3 c/q Afdelning Bandet. Häftet. Pagina. es SJ a. g: o 3* F u T Riks-Ståndens Beslut. Underd. Skrifvelse. N:o Ridd. o. A. Prestestånd. BorgarcSt. BondcStånd. Mariaberg, olje tal dt arrende för Trägården derstädes Aterremiss Markegångssättning, om ändring i Författningarne derom Marknad, om en sådan i Borås Aterremiss Marknader, om deras atlägsnande från Kyrkor om inrättande af sådane på åtskilliga ställen om förbud emot otillåtne (se Marknad). Marknadsdagar, om inskränkning i deras antal Marknadsvakter, om Militairens begagnande dertill Marknad). Marstrands Fästning, Gommendantens arfvode angående Aterremiss Memorial rörande skiljaktiga beslut Förstärkta Stats-Utskottets beslut . Stad, ersättning för utgjord inqvartering (se In qvartering). Mastträd, om Kronans optionsrätt till dem Aterremiss ... — •— om förslag till ändring i 10 Cap. 3 § 2 moni Byggninga-Balkcn Mcchaniska ^kolans Statsanslag . Aterremiss . .. Med nille (se Skådepenning). Medelpris ä Spanmålen under lönerne Aterremiss .. Medgift och licmföljd, angående ändring af 16 Cap. Gifter måls-Banken Aterremiss ... Mcllan-Sysslets Fögderi, fördelning deraf . Aterremiss ... Mellby hemman, inköp deraf åt Staden Strömstad angående Aterremiss ... Meiiblers underhållande i Kongl. Slottet, anslaget dertill Militicc-Boställcn, om lindring i deras onera om tiden för deras tillträdande — •— om deras utarrenderande m. m. Aterremiss Militice-Bostlills-Cassan, anmärkning vid skedd disposition derå .. Militaira Enkors och Barns pensionerande Aterremiss .
Allmännaj men jag hemställer, huruvida det kan vara nyttigt för Näringarne, att Sädespriset derigenom uppdrifvesEn tunna säd gäller nu 20 R:dr i Bergslagen, och med så högt Spannmålspris ekes Tillverknings-kostnaden högst betydligt. Ett lika förhållande är med de andra Näringarne. Sjelfva Åkerbruket vinner icke derigenom. Jag frågar dem , som med uppmärksamhet gjort resor i Landet, om icke Ladugårdsskötseln nu är mera vanvårdad än förr. Man ser ganska få rätt bördiga Ängar, de mesta äro Kärrängar och gifva obetydlig afkastning. Sluteligen får jag, i anledning af det fällda . yttrandet: ”Skrymtaktiga Patrioter,” förklara , Den 24 Mwtii, e. m. 433 klara , att jag ingalunda tager detta åt mig. Jag har aldrig bränt Brännvin, och säljer icke iden varan. De, som icke instämma med Friherre Wrangel, må snarare förena sig derom, att alla, som äro af en stridig tanka , skul e stämplas med en så obehaglig Caracter. För egen del begär jag ej återremiss af Betänkandet, utan anhåller endast, att hvad jag yttrat må tagas till Protocollet. Herr af Brinckman, Gustaf: Då jag tror mig kunna förutse , att detta ärende blir till Högloflige Besvärs - och OeconomiaeLJtskoUet återremitteradt, tager jag mig frihet att för egen del därmed förena några Anmärkningar. Den första, att Högloflige Utskottet föreslagit inskränkning af Brännvinstillverkningen under trenne Månader, utan att tillika föreskrif,' va någon Controll öfver verkställigheten deraf, hvilket eber min tanka fast häl
Den yttrade sig hos h o n o m däri, att han var intresserad af allt, han såg och h ö r d e, o c h att han uttalade sina åsikter utan sitt vanliga sökande efter ord o c h med en viss glädtig kläm o c h skärpa. du nog fått läsa. Ett helt förträffligt litet tilltalsord. Hvad kan nog mången liten slyngel kväsa? Hvad är du, när du kommer till vår jord? Hur kallas den, som saknar gods och guld? Och åter den, som lyckan varit huld? Min makt är stor, och större skall deu blifva, Så framt I icke stån mig mot med kraft. Visst har jag för min sak fått offer gifva, Men i D g e n framgång utan möda haft; Och hvarje gång, I sökt att krossa mig, Jag åter rest mig på min mörka stig. Jag slafvar har, som lyda bHndt min vilja Och svära trohet uti lif och död, Som uppä godt och ondt ej kunna skilja, Men skilnad se på brist och öfverfiod; Med slika kämpar blindt jag spränger fram Att krossa alla af en hatad stam. (Forts.) In kung, hvarotu: Och hvad är stolen, som dig knappast bär? Hvad får du vara, när du brådtom har? Och hvad ä r den, som mycket ovett tar? 8 r Och nog vore det en mitt fjärde Om ° ° p p * 1 8 1 • J o ' o r •r u i 10 12 4 * 1 i; Flytta om bokstäfverna i ofvanstå- ende figur, så att, lästa snedt öfver, ti ord bildas, utaf följande betydelser. Fiskarflickan. L ö s n i n g a r. Logoyryfen: Kalmar, mark-, m a k a, r a k, k r a m, mal, arm, mara, kaj, alm, lam, k l a r, kam, k a r m, r a m, ark, m a l a, l a r m. Charaden: Balsamin. Akrostikon: Tegnér. Kram Kcadratgåtan: grant. önskar ett eget (i drömmen det ter sig) Mitt första mitt andra med tillägg af 1. Mitt tredje hon gör, när i drömmen hon ser sig Arbeta däri ifrån morgon till kväll.
Stor - Den rz Mars. Stormägtigste Allernädigste Konung! ingifwet lvlemonAl har Riksdagsmannen för Chrstads, Faurås och Hunble Härader i Hallands Län anhällit, at i händelse Statens narwarande knappa tilgängar icke ffulle medgifwa äterinlösen af de gods i Halland, hwilka Drottning CllkIällX^ til i Holland förpan tat, det da mätte tillätas desse förpantade Hemmans nu warande Aboer, ak för Kronans rakning, hwar och en för sitt aboende Hemman, fjel sive förssaffa penningar til der förpantade Godsets inlösande, mot wilkor, ar de som innehafwa Städjehemman kunde ä dem arhalla KammarcollöAii Skattebref i ersättning för sine utlagde penningar, och Aboerne ä de Hemman, som repan äro Skatte, lil sin ersättning erhälla någre Ars lindring pä sine Hemmans »Räntor, Riksens Ständer hafwa i anledning häraf infordrat nödige Handlingar och Uplysningar, samt deraf inhämtat, at förutnämnde Gods, tilsammans Utgörandej !9S'?