Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Angående StatsUtskottets i 23:dje Punkten meddeldte yttrande, att Utskottet ansett sig icke tillhöra att ingå i någon pröfning af de i afseende pä anslagets användande framstäldte förslag, såsom innefattande de - Den i4 Octo ber f. in. tail-omständighetcr , hvilka af Rikets Ständer svårligen kunna eller böra behandlas. Hvad Utskottet sålanda yttrat, blef af Ridderskapet och Adeln godkändt. Angående StatsUtskottets is3:dje Punkten afgifne yttrande rörande Kungsgårdar-, nes förvaltning. Bifölls, Herr Hjerta: Jag tyckte mig finna, att Herr Ribbing, för en stund sedan, föreslog ett tillägg, och hemställer, om icke Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpligt deröfver fatta sitt beslut. Friherre Palmstjerna, Carl Otto: Hvad första delen af Herr Ribbings förslag angår, tror jag, att Ridderskapet och Adeln deruti bör instämma; men hvad deremot beträffar den sednare delen rörande räkenskaperne, finnes redan tillgång till dem, och det lärer dessutom ej kunna slå felt, alt det anslag Rikets Ständer beviljat, äfven kommer under deras Revisorers granskning. Jag anser således denna sednare del öfverflödig, och hemställer lill Herr Ribbing sjelf, om den ej kan uteslutas, så att man inskränker sig blott till den underdåniga begäran, att erhålla del af den plan för hästafvelns förbättrande, som kommer att följas. Herr Hjerta: Jag förenar mig med Friherre Palmstjerna i den åsigt, att Ständer - Den 14 Oc tober f. w. nes granskningsrätt redan är gifven, och således icke hehöfver omnämnas; samt instämmer helt och hållet med Herr Ribbing, i afseende på förra delen af dess förslag. Herr Ribbing:
Capital-tillökning 1,333,333 3 3 Ränta härå å %% Capital-tillökning 2,418,483 1,333,333 07 Ränta härå å 'i%. Capital-tillökning 1,333.333 33 Ränta härå å "&%. Ränta härå å "&%. Capital-tillökning 1,333,333 33 Ränta härå å "&% Capital-tillökning. Ränta härå å "&%. Capital-tillökning. Capital-tillökning 25:e årets slut. 51,404,056 33 Ränta härå å 5% . Capital-tillökning. Ränta härå å Ränta härå å Capital-tillökning. Ränta härå å ?>% . Capital-tillökning. St:r deraf torde anse sig pligtige, att med allvar och kraft rätta de försummelser i vården om realisationen, som föregående Ständer under manga Riksdagar låtit komma sig till last, och som nu icke vidare kan fortsättas utan förbiseende af lt. St:rs pligt att uprätthålla värdet af sina sedlar, de der, enligt Grundlagen, såsom mynt i landet ablas skola; 2:o) emedan påkänningar å reela fonden torde nästföljande år vara att förvänta, då återstoden af det utländska 12-millionslånet skall liqvideras, hvilket under förra Riksdagen, i en knapp vändning, uptogs till de lånsökandes hugnande; 3:o) emedan tillgång på vexlar under den närmaste framtiden äro att tillgå, genom de nya utrikes Jernvägslån, som sannolikt förestå, utan att Bauken behöfver tynga på handels-vexel-tilIgången. Under sistlidue Riksdag hade jag äran göra en motion i samma syftning som denna, öfver hvilken BaukoUtskottet den 1 Febr. 1858 afgaf sitt Utlåtande N:o 76. I detta Utlåtande säger Utsk:t sig hafva tagit förslaget i betraktande och funnit det »vara förtjent af ali den upmärksamhel, som sakens vigt oafvisligen krdfver.
Högrest, fyllig och stark påminner hon om en af Tegnér beskrifven Ingeborgsfigur, på samma gång som hennes eldiga glänsande ögon tala om österländskt inflytande, och hennes varmt bruna hy om lifligt kosackblod. Men», slutade han, »fröken Sergeiewna är en dotter af vårt land, och vårt land skall hafsa äran af henne, när hon en gång färdigrustad står på scenen, redo att mäta sig med de bästa vårt land hittills kunnat prestera. Fröken Sergeiewnas många gynnare och beundrare i Petersburg vänta att kunna utverka ett statsanslag till 1:sta maj, då det är ett faktum, att vår unga landsmaninna hittills haft att kämpa mot stora ekonomiska svårigheter. Hon har beklädt de anspråkslösaste platser för att kunna dra sig fram, och hon har arbetat med en rörande ifver under kampen för lifvet. Detta mål att bli konstnär har dock ständigt som högsta ideal sväfvat för henne och det är genom törnen hon vandrat fram, omgifven af förtal, intriger och afund af forna kamrater, som missunnat henne hennes rikare begåfning. Att sålunda en ljusare framtid må beskäras denna uppgående stjerna, önska vi här alla, vi som haft tillfälle att höra och beundra hennes vackra sång.» Vidare hade man till hennes förmån tänkt arrangera en soirée, hvartill biljetter skulle säljas först under hand och så offentligt. Familjen Mäienen skulle naturligtvis biträda. Fina skulle spela solo, Dion spela sin Wieniawsky, småfröknarna sjunga Gumpert och frun ackompagnera alltsamman både det vokala och det instrumentala. Det blef ett oerhördt bråk. Mäienens sleto ut flere par skor under sina promenader från den ena ändan af staden till den andra. Ingeniör Granberg hade de ekonomiska arrangementerna, och det var inte det minsta. Fru Bäck hade åtagit sig att presentera Nadja för några ryska musici, hvilkas välsignelse det var godt att ha till sitt förehafvande; hon hade äfven lofvat att hjelpa med råd och dåd angående toaletten, i fall det skulle behöfvas. Det var nu planen. Nadja visste af ingenting sjelf, hennes vänner hade tänkt för henne.
» Men det blir i dag blott en roddfärd, här är ej en vindflägt att förhala. » Främlingen förstod, att Halverson ej velat svara på den senare frågan. » Jag plägar ha tur med mig på fiske, » återtog Steinerz, fattade ett par åror och började ro. » Herrn har åtminstone förstånd nog, att ej förstöra fiskelyckan för oss, » smålog Halverson. » Ja, herrn går aldrig tvärs öfver ett knippe fiskenät, » upplyste hustrun till svar på den unge mannens frågande blick. Denna lilla båtfärd lade grunden till den varma tillgifvenhet, som värdfolket sedermera kände för sin obekante hyresgäst. Mor Helena » tyckte synd om den oroliga själen », Halverson tog honom med sig på segelfärder och fiske, och båda voro öfvertygade om, att Steinerz var en menniska, som led af sinnesoro och hjerteqval. Han fick ofta bref, men alla med samma handstil på kuverten; en upprättstående stil med en mängd orimliga slängar, som alltid förargade mor Helena, utan att hon visste något annat skäl till sin harm, än att bokstäfverna sågo så otäckt högfärdiga ut. Hon hade äfven lagt märke till den verkan, dessa bref utöfvade på Steinerz. » Den stackars gossen snurrar rundt som en hvirfvelvind kort före regn eller storm, » ManusKripi, som ej antages till Införande, återsändes, såvida p o r t o blf o g a s. Inga ofrankerade försändelser lösas. sade hon till sin man; » du skall få se, att det här drar ihop till oväder. » Men ve den arildsbo, som i hennes närvaro vågade göra gissningar om hyresgästen, den fick rådet, att » passa på sina egna lötar ». Något före midsommar började en och annan sommargäst anlända till Arildsläge, och Steinerz satt ej längre ensam vid » morSillas » prydliga middagsbord på värdshuset. Mor Helena höll stilla, men skarpt utkik på hvarje ny sommarfogel, som slog sig ner på fiskeläget.
Resten af sommaren och hösten tillbragte jag, när mina sysslor det tilläto, dels på min brors malmgård, dels hos andre mina närmaste vänner, i hvilkas antal jag för flera år tillbakars hade den lyckan att räkna gref Barck och hans grefvinna Katrin Ebba Horn. Min hustru delade med mig deras ömmaste vänskap, den jag utan förebråelse af otacksamhet ej kunnat med stillatigande förbigå. Vi hafva åtnjutit den ostörd under hela deras lefnad och i deras hus det bästa sällskap. Min hustrus tillstånd, dageligen mera synbart, tillät oss icke vidare att deltaga i de allmänna nöjen. Med otålighet väntade jag hennes förlossning, som inträffade på min födelsedag den 6 december 1763. Jag blef far. Hvilken glädje! Med hvad kärlek emottog jag icke min lilla dotter Marg. Jag spådde mig ej förgäfves i henne en ålderdomströst. Hon tillika med en son82, den jag ett år senare erhöll, hafva båda blifvit det. I min och min hustrus nuvarande ensliga lefnad utgöra dessa våra barn vårt bästa och käraste sällskap83. Hälften af den eviga riksdagen var endast förfluten; för att bortskymma för mina ögon dess återstående hälft under loppet af 1766 utväljer jag ett behagligare ämne att beskrifva. Oaktadt omsorger och nöjen, som ömsom intagit min tid, var min lust för skaldekonsten ej utslocknad. Men i saknad af uppmuntran och vänner att rådfråga, var jag ur tillstånd att fästa mina tankar och hade ej förr utvalt ett ämne, än jag det åter förkastat. Jag stannade ändteligen vid ett, hvars plan vid hvart steg, jag gjorde till dess utförande, jag funnit mer och mer vidsträckt och till slut oomfattligt för mitt snille. Den kunskap, jag inhämtat om världssystemet under läsning af flere författare, väckte min åhåga att under en poetisk målning föreställa detsamma under namn af »Naturens tempel». Stjärnehimlen skulle tjäna till dess hvalf, bergen till dess pelare, jorden till dess altare, där naturens första och enfaldiga dyrkan skulle föreställas tillika med alla de villfarelser, som förledt människoslägtet att därifrån afvika.
Det är en beklagansvärd omständighet, att privatbankens sedlar hålla på att uttränga det rätta myntet; faran är icke svår att inse, den skall blifva större och större ju mera man indrager af det verkliga vörelse-capitalet, utan att återställa detsamma till rörelsen. Jag begär propos. till bifall å betänkandet. Frih. Stjernstedt, Theodor: Nyss uppkommen har jag icke hört början af denna discussion; men man har sagt mig, att 2:ne talare yrkat återremiss i anledn. af ordet ”tills vidare,” som förekommer i Utsk:s betänkande. Fråga uppstod inom BancoUtsk., 0111 ”tills vidare” skulle inflyta eller icke, och BancoUtsk. ansåg då rättare att detta ord fick plats i betänk., på det att Ulsk. måtte hafva fria händer att föreslå, vare sig ett ökadt eller minskadt anslag till allm. discouten , emedan då händerna icke vore bundna genom fattade beslut, hvarken om summans belopp, eller från hvilken fond medlen skulle tagas. Jag tror derföre det vore bra, om B. o. Ad. biföll detta betänk., synnerligast som summan skyndsamligen bör fastställas. Olika meningar hafva yppats inom Utsk. hvad summan beträffar, om nemi. den skall bestämmas till 200,000, 400,000 eller 460,000 r:dr. Skilnaden mellan de 2:ne sista alternativen är så obetydlig , att man dervid ej bör fästa synnerlig vigt; men när behofvel är 460.000 r:dr, så torde discontens fond dermed böra ökas, så att behofvet blir afhjelpt. Jag kan ej inse något skäl , när man liar medel att kunna afhjelpa ett behof, hvarföre man blott skall afhjelpa det till en del. Jag skulle tro, att de i4 II. 45 354 Den 17 October f. m. framslällda betänkligheterna icke böra förhindra bifall lill Utsk:s nu föredragna utlåtande. Hr Rosenblad, Bernh.: Frih. Stjernstedt har tillfyllest ulredt hvarföre Ulsk. icke kunnat sätta annat an ’’tills vidare.”
Kronan måtte afsäga sig sin lösningsrätt lill de Trippska hemmanen, eller ock att de af dessa hemman, som fortfarande befunnos i Trippska arfvingarnes hand. och hvilka hemmans antal uppgafs då utgöra allenast 27^1 mantal, blefve för Kronan återlöste, men enär vid uppkomna tvister olika tydningar angående beskaffenheten af ölverlåtelsen till Adrian Tripp vid domstolarne egt rum i så måtto, att densamma än förklarats endast innefatta förpantning med frälsemannarätt, än betraktats såsom försäljning under full eganderält, samt pröfningen häraf, hvilken dittills endast uti enstaka fall egt rum och icke omfattat Trippska arfvingarnes rätt i förhållande till Kronan, tillhörde domaremagtens åtgörande, hade Rikets Ständer ansett denna fråga icke vara af beskaffenhet alt böra utgöra föremål för Rikets Ständers pröfning.
Lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne utlåt:n och mern., nemi. från Constitutions-Utskottet: N:o 44, i anledn. af 2:ne Stånds återremisser å mern. N:o 37; N:o 45, i anledn. af 2:ne Stånds återremisser å mern. N:o 38; N:o 46, i anledn. af 2:ne Stånds återremisser å mern. N:o 42; samt från Stats-Utskottet: N:o 312, med öfverlemnande af 53 §§ utaf förslaget till det nya reglementet för Riksg.cont. H. R. o. Ad. åtskildes kl. £ till 3 e. m. In fitlem protocolli, Albert Munck. Onsdagen den 14 Maj 1845. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 6 prot.utdr. för denna dag f. ni. Föredrogs Bancooch LagUlsk:ns d. 9 dennes på bordet lagda mern. N:o 3, med förslag till sammanjemkning af RiksSt:ns skiljaktige beslut öfver Utskms betänk. N:o 1 och utlåt. w. Den 14 Maj e. m. 487 N:o 2, med förslag till lag för enskilde banker samt villkoren för dessas rörelse. Delta mern. företogs punktvis lill pröfning. l:sta punkten, ang:de ämnets behandling enligt 73 § Riksd.Ordn. samt de delar af lagförslaget, hvilka redan genom samtlige eller ock 3 Stunds beslut blifvit gillade. Gr. Cronhjelm, Polycarpus Erik:
Fosfor _. Frvgler och Bär, ej specificerade: friska inlagde i Bränvin eller Allika . torra Frö: Kanarieandra slag Qvantitet tollin försel s-tull. Tu libe lii kI ningen. j Riksmynt. |R:dr 10 Oj I Riksmynt.) R:dr Fri. Fria. Fria. Fria. 10 Fritt. Frill. Flottholz; hänföres under Korkbark. F. ogor, Spanska; hänföras under Apotheksvaror. ' Flädermos och saft; hänföras under Apotheksvaror. F!ätojtill Hattar; Be Hattflätor. Fogol-lim; hänföres under lim, andra slag. Foglar, preparerade till Naturalie-samlingar, hänföras till Naturalier. Fransar; se Gulddragareoch Snörmakarearbeten. Frugter, insyltade; hänföras under Confiturer. 494 Förslag till Tull-taxa. Fyrverkeri-arbeten Färger och Fiirgningsämnen: Blyhvitt, Zinkhvitt och Cremzerhvitt Cocheoille indigo Spanskgröna Alim. Nämnda färger, med olja eller annorledes beredda, må införas mot den för råämnet stadgade tull. andra slag, ej specificerade, oberedda eller beredda Färglådor, med färger och annat tillbehör, äfvensom färger i musslor, glas o. s. v Anm. Afdrag i vigten göres ej för lådan, glaset, musslan eller annat tillbehör Färgmossa, alla slag Färgträd, helt eller oraspadt, alla slag, samt andra till färgning användbara, oberedda voxter och vexldelar, i Taxan ej specificerade Gallmeja Galläpplen Gardiner, Rull-, af bomulls-, linneeller hampväfnad, målade eller tryckta Garn: Bomulls-, enkelt eller dubbleradt, i härfvor eller å bobinen ofärgadt färgadl, alla slag Anm.
Domstolens flesta ledamöter funno emot ifrågavarande förslag icke något vara att erinra; men Justitie-rådet Alexandersson var härifrån i så måtto skiljaktig, som han anmärkte dels vid l:sta mom. sista punkten, att der förekommande orden: ‘■'•eller dess Hlhtädesvarande medlemmar* syntes böra uteslutas, såsom varande i strid med 2:dra moni,; dels ock vid 2:dra morn., att anmälan hos Hof-rätten om förfall icke borde påbjudas så ovilkorligen, som i 4:de punkten skett, helst behofvet deraf berodde af förfallets varaktighet och tillgången på domfört antal ledamöter, äfvensom att det syntes böra vara Konungens höga rätt, att om vikarie för den genom förfall eller jäf, möjligen under lång tid, från tjenstgöring hindrade ledamoten förordna, utan hinder af hvad här stadgas om Ilof-rätts behörighet, att förordnande i ämnet uppå anmälan meddela. In fidem N. A. Heurlin. 8 Kongl. Majlis Nåd. Proposition, N.o 67. 'Utdrag af Protokollet öfver ett Justitie-departemcntsoch Ecklesiastik-departements-ärende, hållet inför Hans M:t Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den 22 jipril 18 Si. I närvaro af: Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Herr Frih. Stjerneld■; Stats-Råden: Fåhreeus, ton Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt oell Grefve von Platen. Justitie-Råden: Grefve Sparre och Alexandersson. Efter föregången öfverläggning med chefen för Ecklesiastik-ilepartcmentsärenden, anmälte Hans Excellens herr Justitie-Statsministern-, att, sedan, på sätt protokollet öfver Justitie-departementsoch Ecklesiastik-departements-ärenden den 27 Januari innevarande år innehåller, Kongl.
Vill man åter anlägga en telegraf-linea utan att begagna sig af den i lag medgifna rättighet att inköpa dertill erforderlig jord, så må man med jordeller husegaren öfverenskomma om den tilläfventyrs obetydliga ersättning han kommer att fordra; men jag fruktar att Utsk. kommer att hysa mycken betänklighet att bifalla motionärens afsigt, åtminstone innan en fullständigare utredning af ämnet föregått, än den som Utsk. varit i tillfälle alt sig förskaffa. Hr Fahnehjelm, Ant. Ludv.: Då LagUtsk. ansett exproprialions-lagen lämplig för den motion, som Hr Heland föreslagit, så förmodar jag, att det är något af det teckniska i frågan, som Lag Utsk. har missförstått. Expropriations-lagen, såsom jag förstått den, afser sådana arbeten, som läggas på jordens yta, såsom kanaler, vägar nt. m. och afsättandet af jord för sådana ändamål. Hr Helands motion synes deremot gå ut derpå, att kunna få anlägga elektriska telegrafer utan att någon jord derför behöfver afsläs. Hr Heland har redan utvecklat, huruledes en anläggning af telegraf-linier hufvudsakligen består uti en ledning af galvaniska trådar antingen öfver eller under jorden eller utanpå väggarne å byggnader i städer. Det skulle vara serdeles obilligt, om man skulle vara tvungen att för detta ändamål inköpa den ofvan eller under trådarna liggande jorden eller de hus, på hvilkas väggar trådarna föras och hvilka icke på något sätt lida skada deraf. Jag tror att om denna grundsats skulle göra sig gällande, så skall det dröja nog länge innan man här i landet får några elektriska telegrafer anlagde. Utsk. tyckes hafva fästat sig viri att något behof af elektriska telegrafer ännu icke visat sig och alt således tiden För anläggandet af elektriska telegrafer ännu icke vore inne, samt att detta möjligen skulle komma alt dröja serdeles länge. Jag hyser en alldeles 8 Den 15 Februari'. motsatt åsigt.
N:o död* I anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga remiss uppå Directioiiens vid Södertelje Canaloch Slussverk underdåniga ansökning om fortfarande understöd för CaiialBolaget, af Allmänna medel. N:ö /\65i Angående liqvidationen af Bankens fordringar, så väl för det* år 1826, lyftade SpannmålsCreditiv* söm hos f. d. Allmänna Magasiiis-Iiirättningen. Angående assignering på Banken. 1 *9® Den i6 Mars e. nv. N:o 4^8. Om en Paket-post och en Forvagns-inrättning. Upplästes till justering ExpeditionsUtskottets under N.'o 4^6 afgifne förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående den Extra StatsRegleringen intill nästkommande Lagtima Riksmöte. Herr Von Hartmansdorff, August'. Det nu upplästa förslaget till underdånig skrifvelse, om an fullkomligt öfverensstämmande med de beslut, Rikets Högloflige Ständer först fattade angående den Extra StatsRegleringen, måste likväl, enär denna sedermera undergått åtskilliga förändringar, numera rättas derefter, om anmälan bos Kongl. Maj:t skall blifva enlig med verkliga förhållandet. Den väsendteligasle förändringen består deri, att anslaget till Försvarsverket 2,972,000 R:dr blifvit afskildt från de öfriga, på det att de summor, sorn deraf ieke behöfde genast till de bestämda ändamålen användas, måtte kunna, till förmon för 3:dje hufvudtitelns oförutsedda behof, förräntas. Men som de åt Försvarsverket anvisade tillgångar både voro de betydligaste och de först disponibla, så hafva, med deras afskiljande från de öfriga Extra anslagen, för dessa försvunnit de överskjutande behållningar, hvilka eljest varit, att under de första åren i Den i6 Mars e. m. ‘97 allmänhet påräkna, på sätt Utskotten förut framställt och förslaget till underdånig skrifvelse nu upptager.
Majit bifö.ll att de personer, hvilka erhålla uppdrag att i Landsorterne ombesörja invexling af förslitne Bankosedlar, må för vexlingsmedlens framoch återsändande åtnjuta portofrihet, under den kontroll mot missbruk, som Öfver-Post-Direklörs-Embelet ägde föreskrifva. — Sedan Stats-Kontoret, efter Landshöfdingarnes hörande i fråga om Landt-Räntmästares åläggande att allmänheten med dylik in vexling tillhandagå, med anbefaldt utlåtande inkommit, förekom frågan ånyo lill pröfning den 28 November i835, då Kongl. Majit ej fann skäl att förordna något vidsträcktare åliggande för Landt-Räntmästarne till förslitna sedlars utbyte i och för deras tjenstebefattning, än hvad förut genom serskilde Nådiga Bref blifvit stadgadt. 54:0 angående serskild vedergällning till Lag-Kommitteens arbetande Ledamöter, efter numera fulländadt uppdrag. •yS Bil. till R. St. Just. Ombudsm. Emb. Ber. den 14 Jan. 1840. i834 den 28 October i underdånighet anmäld. Stats-Kontoret till efterrättelse i Nåder försländigadt om Rikets Ständers sålunda vidtagne beslut. 55:0 angående reglering af utgifterne under Riks-Statens 5:te HufvudTitel. i834 den 6 December i underdånighet anmäld. Stats-Kontoret, till efterrättelse vid Special-Staternes uppgörande, försländigadt om de anmälda förändringarne i anslagen på denna titel. Innehållet af Rikets Ständers skrifvelse för öfrigt meddeldt Ecclesiaslik-Expeditionen för den åtgärd, som dervid kunde erfordras. 56:o angående reglering af utgifterne under Riks-Statens 6:te HufvudTitel. i834 den 6 December i underdånighet anmäld. Kongl.
Bes fallnirfgshafvande upk<5pte, utan att de för fagde behof blifvit ^använde. /I ofverensftåmmelfe med målen N:s 1498» 1569, i636 och 2 i 18, pro 1819 och de i anledning deraf fattade beflut, år upphandlinSkaraborgs 5opo 4ooo 3ooq 12000 gen i Skaraborgs Lån endaft och allenaft medgifven för att erhålla Spannmål till Lånets undfåttningsjbehof, och af hvilken Spannmål emotftående ofverlkott i MagaIzinen qvarfinnes. jfUtaf den endaft för [Lånets behof uppJhandlade Spannmål, får emotftående öfverCarlstads 800 100 94oo xo3oo skott. Se må- llet N:o 1793 för farnum a år. Summa W ! 1 c 1 14900 •27060 65735 Riksens Ständers Bilaga Uppgift, sora visar till hvad belopp UndsättningsSpannmål blifvit af Konungens Befallningshafvande i Lanen reqvirerad från och med Junii månad 1813 till samma månad år 1820. Stockholms Län . , Södermanls Calmare Kronobergs JonkSpings Gothlands Westmanks Nerikes Wermelands Skaraborgs Elfsborgs GStheborgs Hallands Upsala Kopparbergs Gefleborgs . Jemtlands . Westerbotts Norrbottens Råg. Directionen, i mån af tillgangarne, |hållit motstående Spannmålspartier Lånet tillhanda. g Hårf5rutan har Konungens jBefallningshafv. efter skörden |iS 19 anmält, det Lånets und*såttnings-behof vore ganska betydligt; — qvantiteten upp:gafs likväl icke, och sedan säd var anskaftad blef den i .Magazinen qvarliggande. Revisorers Berättelse, gog Litt. G. Uppgift, som visar till hvad belopp UndsättningsSpannmål blifvit af Kongl.
Ja beswarad, mä ingen försöka att besiutet genom np öfwerläggning upprifwa; kunnandes erinringar i tjenlige ordalag derwio göras och i Protöcollet intagas, dock utan werka» af någon beslutets ändring. Alla Propositioner böra göras till bifall, sä att den som samtycker kan^swara Ja och den sorn bestrider, Nej, och bör i wigtiga frågor Propositionen af Riddarhus-Secreterare» skriftligen författas och af Ständer justeras, innan den af Landt-Marskalken göres. §- 42. Ar Propositioners med Ja och Nej beswarad och begäres af en eller flere votering, samt den eller de derifrän ej wilja afstä, da stall voterings-propositionen genast af RiddarhusSecreteraren författas, och till justering af Landt-Marskalken, eller den hans ställe företräder, framställas, samt voteringen derefter pä sätt nästföljande §. §. stadga, innan kl-nuin slutas, för sig gä, och mä Proposition aldrig göras om det stall v.teras; ej eller votering derom tillatas. Emot ett beslut som genom pluralitet imd eller ulan v-tering blifwit fatLaot, mä den eller de som af särskild tanka äro, enligt Riksdags-Ordningens 67 8- i lavad falk som helst äga rätt reservation anmäla, sädant uti Protokollet anteckna läta, och en sädan reservation de öfrige S.änden meddela. 43- Da votering eller val förrättas stal, anmode Landt-Marskalken, eller den hans ställe företräder, sex Personer af Ridderstapet och Adeln Den 22 September. 257 Adeln att jemte sig wid bordet sitta, och fyra af dem att anteckning föra, sa wäl öfwer dem, hwilka rösta, som öfwer dem, hwilka wid första uppropet sig ej infinna. Upprop förrättas af Riddarhus-Fiscalen ester antecknings-listan.