Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Från Högvördige Preste-Ståndet* S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Statsutskottets Utlåtande, N:o 305; rörande Kronans Hus och Byggnader. S. D. I)å nu å hyo föredrogs Statssamt Öeconomie-Utskottens Utlåtande, N:o 84, öfver Friherre C. H. Anckar svär di Memorial, angående Sveriges Försvarsanstalter, jemte flera Riksdagsmäns, i anledning deraf, afgifna yttranden, blef detsamma af Preste-Ståndet bifallet. S. D. Vid förnyad föredragning bifölls Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 299, i anledning af väckt motion om anskaffande af en mera tjenlig local för Riks-Archivet. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos Statssamt Öeconomie-Utskottens Utlåtanden: N:o 80, i anledning af väckt motion om Bih. till R.-St. Prat, 1828 och 1829, qSaml. 5.B andt usta Häjti 'i to Pro t. Vt drng den 2 Nov. 182(3. rättelse eller jemkning i afseende på Roteringenä utgörande i Upland; N:o 8T s i anledning af vackt mötion örn anslag till Flygsandetts hämmande i Halland; N:o 82, i anledning af väckta motioner örn lindring i Roteringen inom Lima Socken af Stora Kopparbergs Län; samt N:o 83* ytterligare Utlåtande, i anledning af erhållna återremisser å Utskottens Betänkande, N:o 35, angående Vacance-afgifts erläggande till Krigsfonden af de Rustoch Rote-* hållare vid Båtsmanshållet, hvilkas Båtsmän •tinder krig afgå. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets Memorial, N.'o 315, i anledning af skiljaktiga beslut i några delar af Statsregleringen, stannade Preste-Ståndet i följande beslut: 1:0 att biträda Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, att f. d.
Björnstjerna i hans yrkande om bifall till Utsk:ts Betänk. Frih. Cederström, Rudolf: Ehuru vid detta tillfälle icke antecknad som reservant, har jag dock inom Utsk:t röstat mot förslaget, och anhåller att äfven här få uppträda mot Utsk:ts Betänk. Gr. Björnstjerna har försvarat detsamma, och derunder till genmäle å Hr Bohnstedts påstående yttrat, att den tid, som förflutit sedan förfiningen utkom, icke vore för kort, för att i förfiningen vidtaga några ändringar, enär, under 13 år, som förflutit, de härvid inverkande förhållanden hafva kunnat undergå förändring. Men i sjelfva verket gifves det förhållanden, som lika litet under 13 år, sorn under loppet af 1300 år förändras, och det är naturförhållanden. Mörker är något, som, till sitt inbrytande och upphörande, icke är underkastadt annan omskiftning än den årstiderna föranleda. Detta under en stor del af året i vår nord rådande mörker gifver ofta anledning till hvarjehanda oordningar under auktionsbesökande folkförsamlingars qvarvaro å auktiorisstället (så påstås det); och jag vet icke, hvarför man, derest denna uppgift är grundad, genom ett stad gande skall gifva anledning till lagöfverträdelser. Om ett tjenstehjon begär lof, för att infinna sig vid en auktion, så stadnar det gerna qvar till dess slut, om ej längre. Under det då minoriteten följer med auktionsropen, är pluraliteten kanske sysselsatt med helt annat för moraliteten mer och mindre sårande tidsfördrif. Om, såsom det påstås, oaktadt det nu lagligt gällande förbudet, auktionen fortgår till kl. 9 e. m., månne man icke deraf kan draga det korollarium, att, om den föreslagna tiden går 228 Den 24 Januari. igenom, så komme auktionen att fortsättas till 11 på natten, om ej längre, och hemfärden att ske vid djupa !midnatten. Det vore just icke förmånligt. Som jag således icke finner några giltiga skäl, som tillstyrka bifall åt Utsk:ts Betänk., förenar jag mig med Hr Bohnstedt att yrka afslag å detsamma.
Denna skolinrättning har, under sin lika nitiska sorn skickliga föreståndares ledning, oafbrutet I 17 oafbrutet fortgått och i märklig mån bidragit till jordbrukets förkofran inom orten, så väl genom de kunniga elever och rätlarelärlingar, hvilka derifrån utgått, dels till eget hemmansbruk och dels såsom biträden vid andras; och genom den föresyn, som den vid desse egendomar särdeles väl ordnade och handhafde landthushålluingen i alla riktningar lemnat; hvarjemte nya och förbättrade åkerbruksredskap af alla slag, med lärlingarnes biträde, och således jemväl till undervisning för dem, derstädes blifvit tillverkade, nemligen under de sista fem åren 24- drilloch kup-plogar, 41 harfvar och exstirpa. torer, 8 kaslmachiner, 9 hackelse-, 21 rofsånings-, 8 rotskärnings-, 21 klöfversåningsoch 2 iinbråknings-machiner, utom mindre redskap. Husen äro antingen å nyo uppförda eller ombyggda och märkes bland de förra en större säd esri a. Högst betydliga odlingar hafva blifvit verkställda och 44 tunnland gammal åker äro grunddikade. För skolan erhölls såsom statsbidrag i början blott 1,000 Riksdaler om året, men från och med år 1851 åtnjuter den ett årligt understöd af 2,000 Riksdaler. Undervisning meddelas i de ämnen och af det antal lärare, som Kongl. Reglementet den 14 Januari 1851 bestämmer, och lärlingarnes antal har utgjort 16 till 17, deraf 12 frilärlingar under 2-årig kurs, och de öfrige betalande. Det förtroende, skolan vunnit, bestyrkes deraf, att ansökningarne till lärlingsplatser af begge slagen alltid äro vida flere, än de lediga platserne och att de, hvilka genomgått skolan, äro eftersökte såsom rättare; likasom de, hvilka emottagit dylik befattning, efter hvad man vet, uppfyllt sine åligganden till husbönders belåtenhet.
Till Rikets Ständers stats-utskott låter Kongl. Maj:t öfverlemna ej mindre stats-kontorets afgifna berättelse om statsverkets tillstånd och förvaltning, än äfven öfriga denna stats-reglering rörande handlingar, som för vidare upplysning kunna erfordras; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse väl bevågen. Dal um ut supra. S. A. Munthe. V Kongl. Maj:ts Nåd. Prog. till B. St. 1847. 107 Förteckning å sådana utgifter, som blifvit anvista på och utgått af under händer hafvande medel, att till ersättning anmälas hos Rikets Ständer. Banko. Reseoch traklaments-kostnads-ersätlning lill A. F. L. Meurling i och för honom uppdragen undersökning rörande tillverkning inom Kronobergs län, af’ falskt slänipladt papper . 600 År 1843. Till nedsättning i Upsala läns ränteri för fullföljande af kronans talan emot arrendatorn af Ryda kungsgård, enligt Kongl, brefvet den 14 September 1843 Till nedsättning å depositions-räkning i öfverslålhällare-embetets kansli, för fullföljande af kronans talan i fråga om rätt till vissa laxfisken i Ljusne-elf, jemlikt Kongl, brefvet den 29 September 1843 „ 13: 16. — 2,019 37 3 År 1814. Till protokolls-sekreteraren Heurlin, i egenskap af sekreterare hos kyrkolags-kommilen, ersättning för förlorade löneinkomster, enligt Kongl. Maj:ts nådiga bref den 29 September 1843 .'
Dä rqv2 Den 9 Julli. Da Stats'U^sioktct, i. följd af erhallne remis» sir fran de Resp. Riks - Standen, åligger, att dctz utlåtande, i a ledning h r..f, 'afgifwa, sär StatöUtjkotlct. till fulgöiande deraf nu andraga följande: StatS Utsi ettet fö re si r, att en sadan Rewision, som den nu i sraga varande, skulle, i anseende till dej; utsträckta i msi ttnina och widlvstiga beskaffenhet, vstlba.t ko ni ma aic öswcrgä allt hwad i sadan wag warit förordnadr och söretaoit, och icke aflöpa utan de drygaste omkostn-idcr; Men Stats Utskottet skulle ändock icke finna betänkeliot, att såsom öfwerensstöminande med z6 §. i Riksdags-Besiutct af d. r Maji i8ro, den famina tillstyrka, om SlatS-Ut,kottet kunde inse, att den minsta nytta eller båtnad för Staten eller det Allmänna antingen nu eller i framtiden deraf more att förwänta. Da till ett ars Rewisions - arbete i Kongl. Kammar-Rätten, som hwarken sträcker sig eller möjeligen kan sträcka sig längre, än till granlkningen af blott ett enda ars Räkenskaper i fredstid öfwer Förmasta noén af alla Rikets Medel, Kam nar - Rätten mast pa Ordinarie Stat försemed 47 R.viderande och i Revisions - arbeten crfarne Personer, som, jemte den ständiga Lönen, uppmuntras till flit och uppmärksamhet med wista proCent af de Medel, som efter deras anmärkningar inflyta:
rotocoll, hållna bos • ' - Högloflige Ridder skåpet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm År 1313, Tredje Bandet, STOCKHOLM, tryckte i MAaguAsnska Tryckeriet, i$i5 'i Måndagen den i Maj. Pleh-uni klockan ii förmiddagen. ”Oppbrötös Herrar Electörernes listor till Val af Utskotts-Ledamöter, och befunnos hafva blifvit utsedde: J det Särskildta Utskottet. N:o 34- Grefve Lpjven. Fullmägtig: Grefvé von Schwerin, Bogislaus. N:o 108. Grefve Ruuth, Eric, En af Rikets Herrar. Herr Hummelhjelm, C., Lagman. Herr Arnell, Lars, Ölverste.Lieii* tenant. N:o 2152- Herr af Uhr, C., Directeur. N:o 2219- Herr bothoff, B., Bergs.Råd. I Bevillnings-Utskottet. Efter Herr Edelstam, N:Ö 1033* Herr Hammarhjelm, Carl Fredric$ Kongl. Secreterare. Upplästes ett Memorial från ConstitiL tionSUtskottet, af den 29 de April, af innehåll, att^ sedan till Utskottet blifvit hän.' Skuten frågan* hvarthän, sedan RiksStånden derom stadnat Två mot Två* Konungen^ Den *l Maj. Nådiga Proposition, angående Götila Canal, arbetets fortgång och ytterligare befrämjande, borde remitteras, Utskottet, uppå anförde skäl, beslutit, att den samma skulle af Statssamt BancoUtskotten behandlas. Detta Memorial, såsom ad notitiam aflemnadt, lades till handlingarna; Och skulle Stats-, Banco., samt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten om Constitutions-Utskottets beslut underrättas. Justerades trenne underdåniga Skrivelser till Kongl. Maj:t, angående: 1:0 Den till
Jag tror att den anmärkn., som Frih. Klinkowström här har sjörl, hufvnd12 H. * " 9 130 Den 22 September f. m. sakligen rörer en redaktions-fråga, men jag tror, att han haft rätt i att begära en sådan förändring derföre, alt i min tanka hans åsigt redan är uti förslaget intagen. Den hufvndsakligaste omständighet, hvarpå man grundade sig, då raan understödde K. M:s Nåd. Propos., var, att man ansåg Staten böra ega dessa stamlinier, på det att Staten malte kunna reglera trafiken för framtiden, utan alt inledas i allt del trassel vid bolagsstämmor och -öfverenskommelse!' med enskilta bolag, sorn alltid måste upkomma, om sädane bolag hade del i banorne. I slutet af denna punkt står uttryckt den tanka, som Frih. Klinkowström ville der inlägga genom den redaktion han begärt. Det står nemi. ”alt alla stambanor hädanefter anläggas och utföras genom Statens omedelbara försorg, samt att sålunda anlasgda stambanor, med allt hvad dertill hörer, komma att anses såsom allmän tillhörighet och stå under Statens tillsyn och förvaltning.” Det faller sig således af sig sjelf, att om detta skulle blifva Statens tillhörighet, så bör också Staten hafva bekostat stambanorna. Detta vill likväl icke säga, att Staten skall omedelbart bygga dessa stambanor, utan Staten kan låta enskilta bolag bygga dem, men. öfverenskomma med dem antingen straxt, sedan de äro färdiga, eller någon lid derefter, att emot något pris inlösa dem. Grundsatsen att banorna böra vara Statens tillhörighet, är hvad jag anser vara det hufvudsakligasle och som jag finner vara af vigt. Jag tror äfven, alt, så snart man icke hyser den åsigten, alt man bör låta enskilta bolag bygga och sedermera för en längre framtid bibehålla banorna såsom sin tillhörighet, bör man bifalla denna punkt. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Jag befarar att Utsk. ej uttryckt sig nog tydligt, när det skiljt frågorna om hvem som skall besörja anläggningen och bekosta banornas underhåll. Här står nemi. i första punkten, alt banorna skulle anses såsom allmän tillhörighet. Men tillåter man, eu|.
PiecerS gjutning för Artilleriet; alla AeMIerie - Byggnaders underhållande; alla arberenS bcorifwande; Am»nunitions - FörrädernaS förseende; Uphandlingarne af Materialier och förnödenheter ; ArletSpeNningar wid Werkstäderne ; Transporter och Sjölägenhccers lig»idcrande; Uphandlingen af Swafwel och Arberelöncq för hela Rikets Krut tillwerkmng; Skjuts penningar och traktamenten för proberingar, besigrningar och escorter; Nya GewärS beställningar; underhällandet och reparationerne ä Söderhamns Factorier och Gewärs-FSr, räder, samt iständsättandet af Arn,Lens bewäring, hwartill ännu, ester Skars. Utskottets betänkande, bör läggas kostnaderne för underhällandet af de pä Artilleri-Regementerne onndgängeligen nödiga Batteri, HäHjepde Hgnvel 4». star; 6-6 Den i2 December-. star; Utgiskrrne wid samma RegementerS sa ordinarie sorn extraordinarie exercice och exprnmenler; Justi umcnkere uphanklanke m. m. Huru otilrärklig denna Summa will bliswa list alla förenämde utgittcr, tror jag mig ej widare be. Hösma bewisa, än dä jag anförcr alt, oberäknad! den sistnämnde af Srats-Utffokkct sörestaqne ökade nkgisk as ammunitions Skaten, upgaende kill emellan 20 och A0,000 R:dr, samt att endast arbetslönerna för Krucrillwerkningen stiga till zo a zz.ooo R:vr ärligen; Airisleri«Stats requisitionen som ingass är 1804, Utgjorde mer än 201,000
Med anledning häraf har Kongl. Maj:t i Nåder anbefallt Dess RiksMarskalks-Embete, att ett sådant förslag upprätta och dermed, jemte utlåtande i ämnet, till Kongl. Majit i underdånighet inkomma; och sedan Riks-Marskalks-Embetet sådant fullgjort, har Kongl. Majit under den 12 24 Stats-Utskottets Utlåtande N:o *72. nasti. April till Stals-Utskoltet öfverlemnat handlingarne i denna fråga för den åtgärd, hvartill samma handlingar kunde finnas föranleda. Med deraf tagen kännedom har Utskottet inhemtat, att redan ifrån äldre tider, äfvensom efter Högstsalig Konung Gustaf lil och flere Kongl. Personer, Embetsoch Tjenstemän och Hof-Fruntimmer samt Betjening, hvilkas tjenstgöring upphört, fått åtnjuta deras löner å Rikets Stat; och att, efter Högstsalig Hans Maj:t Konung Carl XIII:s frånfälle år 1818, Kongl. Maj:t till då varande Rikets Ständer aflåtit Nådigt förslag till Indragningsstat för Kongl. Maj:ts Hof och de deruti uppförde personers öfverfly ttning på Riks-Staten, hvarvid Rikets Ständer i betraktande togo de allmänna grunder, som af Rikets Ständer vid 1809 oc^ arens Statsreglerin gar, likmätigt deras skrifvelse den 16 October sistnämnde år, blifvit lagde för löners och pensioners åtnjutande på Allmänna Indragnings-Staten, samt sedermera följde, äfven då Högstsalig Hennes Maj:t Enke-Drottningens Sophia Magdalenas Hof-stat indrogs och uppfördes på nyssberörde allmänna Stat; och då Kongl.
Jag upprepar, alt Embetsmännen icke hafva något eget caracteristiskt och sjelfständigt interesse att representera. Att intaga dem i Preste-Ståndet, vore så mycket mera irrationellt, som detta redan har ett bestämdt och skarpt begrän sadt interesse, såsom Kyrkans vårdare, Det element, som Preste-Ståndet kunde upptaga, vore Elementar-Läroverket, hvilket, likasom nu Högskolan, kunde sända ombud, Så vida det icke anses nog vårdadt af Biskoparne, Läroverkets Ephorer, och af de Lectorer, sorn alltid funnits och troligen komma att finnas bland Preste-Ståndets Ledamöter. Inträiesrätt dock blott vara medgifven, icke ålagd, emedan den, för knappt lönade, torde anses mera för en börda, än en förmon. Längre sträcker jag mig icke i eftergift, emedan jag vet, att jag på denna jpunkt slår på säker grund. Så snart man förfar irrationell, kan intet freda från irrsprång. Emedan man utan giltig grund vill intaga Embetsman, skall man ock, hur man vänder sig, begå inconseqvencer. Svara mig den det kan, om det är rangen? om lönebeloppet? om tjenstens beskaffenhet? om någon annan qvalifieation skall afgöra befogenheten? Hvar finnes ock nu den allmänna bildning instängd, sorn skaile vara Embetsmännens Majorat måll ne icke åtminstone denna flacka och breda, lika visst i det första Ståndet som i det andra? sjelfva lärdomen tillhör icke längre detta uteslutande. Frostens och Embetsmannens i allmänhet bildning är icke heller densamma. Den förres är, bör åtminstone vara, vetenskaplig,; den senares är ofta, kan åtminstone, äfven på lifvets höjder, vara routinenS verk. Någon naturlig förening finnes icke mellan dessa elementer, hvilka endast godtycket kan hopgyttra.” 12 Coastitutiont-JJ slottets Mern. Af Prosten Hallström: ”En representationsreform är mecl höga rop påkallad. Men tiden synes mindre vuxen, att åstadkomma den.
ao8 Den 7 November e. m. io:de Pune t en. Herr Rosenblad: Dä det företräde, sora den gamla redactionen synes äga framför den nya, står i beroende af det beslut Ridderskapet och Adeln fattar om iarte Punkten i afseende på rättigbeten alt vara caulionist äfven utom districtet, får jag anhålla, att afgörandet. af denna Punkt må hvila, till dess 12:te Punkten blifvit afgjord. Och blef Herr Rosenblads berörde anhållan, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adela bifallen. n:te Funden. Grefve von Rosen: Jag instämmer alldeles i redactionen af den föreslagne Punkten, men får erinra, att det borde stå , att de lån, som desse personer möjligen nu kunna hafva, må få omsättas; ty svårligen lär väl finnas någon, som ej är skyldig i Disconten. Herr von Hohenhausen: Den olägenhet, som af Herr Grefve von Rosen blifvit anförd, torde stå genom Banco-Fullmäktige att afhjelpa, och jag tror således ej, att någon särskild föreskrift i detta afseende behöfver lemnäs. Men bär är en annan omständighet, hvarpå jag anhåller få fästa uppmärksamheten. Här står nemligen, att Verkens Tjenstemän få beläna publika papper. Enligt re - Den 7 November e. m. redactionen skulle detta kunna ske äfven vid District-Conloiren. Det torde dock vara nödigt att detta endast får ske i Stockholm af den särskildta fond, som dertill är anslagen. Missbruk kunde annars ske, om ifrågavarande personer finge upptaga lån på publika papper, tj de skulle då ofta göra det som commissionairer för att betjena andra. Det torde således böra tilläggas, att detta endast får ske i Stockholm. Vid justeringen anmärkte jag detta inom Utskottet» men som Betänkandet var färdigskrifvet, och olika meningar häröfver uppstodo, förbigecks denna omständighet. I följd af hvad jag anfört, tillstyrker jag att Directeurerne och betjeningen blott vid Hufvud-Contoiret i Stockholm må få belåna publika papper.
Uti en inora Borgare-Ståndet väckt, till Stats-Ulskottet remitterad, motion, liar Vice Talmannen, Herr Halling, med afseende å angelägenheten deraf alt Riksgälds-Contoret må, i händelse af ett krig, beredas utväg att anskaffa de genom stora Credilivet afsedde tillgångar för dess utförande, utan att behöfva redan för detta behof använda sin credit i låneväg, föreslagit: alt af reserverade Bancovinsten Två millioner Riksdaler Banco anslås att, under namn afKrigsfond, upptagas på ett Depositions-Conto för Riksgälds-Contoret, och att det förseglade Creditiv, som Sländerne efter Grundlagen äro förbundne alt anvisa å Riksgälds-Contoret tili hittills vanligt belopp af Två millioner R:dr B:co, må innesluta en anvisning å berörde i Banken reserverade depositum, att icke någonsin brytas, utom i det fall 63 §. Regeringsformen förutsätter, eller att Konungen vid infallande krig Sländerne sammankallat och sedan Riksdags-kallelsen blifvit i Hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord; och har motionären, i sammanhang härmed, erinrat, att detta förslag icke åsyftar att bereda Slaten eller Riksgälds-Contoret annan fördel än den, som, i följd af Bankens ena primitiva function såsom Depositions-Bank, redan är hvarje enskild man eller allmän Corporation förunnad, hvarjemte motionären slutligen hemställt, att af återstoden utaf Bankens vinst, sedan berörde 2,000,000 R:dr blifvit afsatte till en Krigsfond, så mycket sorn motsvarar de öfriga Creditiv, Rikets Ständer, på grund af 63 §. Regeringsformen, eller derutöfver, på Riksgälds-Contoret i bestämdt uppgifna ändamål kunna anvisa, äfvenledes på samma vilkor, som Krigsfonden, må qvarblifva Dih. till R. St.
Margareta visste detta och hade nu ytterligare bevis derpå, under en någorlunda lång vandring med sin Elev i den „dristigt sköna och majestätiskt vilda“ trakten omkring Winäs. Det var den tid af året då sommarn ännu gerna kunde kallas Vår – denna tid, så härlig i Norden, att äfven Solen älskar att betrakta den. Det började blifva afton. – Icke ett löf rördes, och likväl uppfylldes luften af balsamiska ångor. – Med ett ord, det var en helig qväll, och menniskan kunde icke förblifva det enda oheliga deri. Farorna försvunno ur Augustas panna; hennes mulna blick klarnade; leenden återkommo på hennes läppar – hon kände behof af att närmas Margareta, och ett stilla samtal egde rum, hvarunder dagens mindre angenäma händelser å ingendera sidan vidrördes. Augusta ville nog gerna hafva bett om förlåtelse, men hon visste icke huru tillkännagifva denna åstundan. Ingenting hade hon sagt, när de återkommo hem, men hon tyckte inom sig, att hennes nuvarande Bonne Amie, eburu ej lik de förra – var mycket beskedlig. Hon tyckte så än, när hon lade sig, sade Godnatt – kunde dock icke få fram något undskyllande ord, fastän otaliga inledningar till den svåra saken korsade sig i hennes hjerna. – Slutligen trodde hon, det Margareta somnat från alla ursakanden – hvilka således måste uppskjutas till morgondagen – och hon ämnade sjelf också försöka att sofva, när en blixt belyste rummet med sitt hemska sken och borttog all sömnaktighet ifrån henne. Ett allvarsamt åskväder hade dragits ihop öfver Winäs. Augusta låg länge och såg de blekröda blixtarne, samt hörde åskans dofva mummel, och den besynnerliga susning, hvarmed luften helsar detta härliga fenomen. Ifrån sin spädaste barndom hade hon varit rädd för åskan och hennes räddhåga blifvit underblåst – likasom alla hennes öfriga svagheter. För henne, van att vid dylika tillfällen samla halfva huset omkring sig, att hafva en mängd ljus upptända i rummet, på det blixtarne icke måtte ses, m. m., var det grufligt att, som hon trodde, ensam uppbära tyngden af en så förfärlig natt.
O»n förckoinnc hinder wid wcrkuällighetcn af Riksens Ständers förnyade LbgrtX-SiAlll-itL-Förordning. B-P. O>n betalning af Hamburgske Banquiercrncs tsverboff. Arfwingar, L. ti von lislie cL Son och leonis L ^enguek fordringar. Bp. 109. Bilagorne dertill. I. B. p. 270. Om skyldigheten för alla att deltaga i wärdén af fattige, samt rörande en serskild »vid Rmirslitels-, Warfs, och örgryte Församlingarne wid 6ötKcborx, j detta afseende uppkommen fräga. I. B. p. »18. Om förwaltningen af Kungsoch ÄunzsLadu-gärdarne. l. B. p. 126. Om en serskild Författning i wiste omständigheter, angående Jntekni»a i Fast Egendom, med Bilagor. I. B. p. i;c>. Om rättighet tor Lsrlscrnns Stad, att hädanefter, som hittills, fä utöfwa Bränwins-bränning och distillering A 4 genom propositioner; Rangs. Majtts Nädiga, till R. Sr. genom ett Bolag och wid ett enda sammansatt Werk. I. D, P. 414. Angående nägra underdåniga Ansökningar om eftergift af Bewillning. i. Bv. 420. Om Allmänna Magasins-Inrättningen i Riket, med Bilagor. I. B. p424. Om medels anfläende till Pensioner för smärt blesierade Officerare och Under-Officerare inom Kongl. Maj.-ts Artner och Flottor. I. BP. <09. Om anstalter till Jernwerks-rörelfens understöd. I. BP. zoz. Pro to coll; Utdrag af de inför Kongl.
Lånet ej öfverstiger hvad på Pantén utlånas får,samt att tillgång, för Länets utassignernnde då är eller snart kan blifva, 8å skall detlån som beviljas, i förra fället genast anordnas och idet sednare lemnäs Sökanden, i mohn af Cassans tillgångar, hvarom allt han erhåller Protocollsutdrag, enligt hvad i LåneReglementet stadgas. Enär tillgången medgifver att medel kunna, niot stadgad ränta utlånas, från de under Directionens inseendeställde Cassör och Fonder, bör Directionen iakttaga, att det sker i den ordning och efter den föreskrift som stadgadt är i det utfärdade LåneReglementet: ankom - i Diarium antecknad, samt jemte bil$gor öfveriemnad till Kamererarens och Fiscalens åtgärder, har, att sedan desse Tjenstemäns utlåtanden inkommit, alltJ sammans hos Directionen viddess nästa sam* mankomst föredraga. Utlåtanden å Låneansökningar bör* inom åtta dagar till föredragning inför Direction vara till Secreteraren återlemntde; och finner Direction dä, stt så väl behörig säkerhet enligt LåneReglementet är ställd, som ock att det sökte lånet cj öfverstiger hvad på Panten utlånas får, samt att tillgång för Lånets utassignerande då är, eller snart kan blifva, så skall det lån sorn beviljas i förra fallet genast anordoae och 1 det sednare lemnäs Sö - Bil. till Ridd, o. Ad., Pr, VI Band. 29 45o Ben 19 Juli i e, m. mandes på Kamererarens ansvar med dess borgen om nödige uppgifter, försumma* och på Fiscalens ansvar om den laglige åtgärd uteblifver, honom tillhörer att utföra. 9 $. Alla Skuldsedlar å hvarje Cassa eller Testa mentsFond skola nummereras efter Jin alder. Äro Cassorne i behof af sine penningar, bör kanden i mohn af Cassans tillgångar.