Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Rusttjenstskattens införande bland ordinära skatter, och dess behandlande ensamt som ett föremål för StatsUtskottels åtgärder, synes mig vara i atla afseenden af sakens natur påkallad. Kanhända vore det nödigt och nyttigt, att påbjuda en allmän jemkning och granskning af denna skatts nuvarande skick; sedan kunde den förvandlas till varor efter någon engång för alla antagen grund, och derefter icke undergå ändring, mer än andra grundskatter i Landet. Möjligheten att Adelsfanan skulle uppsättas är icke ens tänbbar. Art. Med Rotefrihetsafgiflen synes mig vara samma förhållande, som med Rusttjenst-sköt - Den 10 December f. m. ten. Men då nu alla oroterade heitman snart komma att elFeetivt blifva roterade, torde all fråga härom af sig sjelf försvinna; dock anhåller jag, att, i den händelse sådan skatt ännu kan komma i fråga under nästa Bevillningslermin, det måtte blifva bestämdt stadgadt, om denna afgift skall införas på brukarens debetsedel, eller, lika med Frälsebevillningen, på ägarens. För flera år sedan skedde det förra, och dock samman* ställes denna afgift, i sjelfva Förordningen, med bevillningen efter egendomsvärde, och med rusttjenstbevillningen. Art. II. 6‘. morn. Skall väl äfven nu den orimligheten få förfara, att olika bevillning och olika ränteafdrag stadgas för intecknade och ointeeknade Capitaler? Hyser man den barnsliga tron, att den som annars hade velat hafva sina Capitaler obundna vid fastighet, skall fasta dem för Tedels procent högre ränta? Eller den barnsligare fallenheten att straffa dem, som använda Capitaler annorlunda, än några Lagstiftare vilja? Det historiska ursprunget till denna olikhet är kändt. Fem procents afdrag på räntan, eller för sex procents Lån 3 R:dr per iooo, var före 1818 års Riksdag i allmänhet stadgadt för utlånade medel. Capitalisterna, ännu ovana vid afdraget, voro i allmänhet förtretade deröfver, och mången, med varm känsla för lag och moralitet, ansåg det ej *44 Den 10
Af alla Civile och Militaire Embetsoch Tjenstemän, som innehafva Kongl. Maj:ts Egna, Hofoch Öfver-Rätters, Collegiers, tillförordnade Directioners och Committéers samt Full anägti - Deri 5 Juli. 4*§ rnägtiges i Banken och Riksgälds-Contoiret, sa väl sorn Seraphimer-Gillets Fullmagter ellef Constitutorialer på Embeten, Tjenster eller Cäiacterer, till fen sjettedel af deri Chartä-Sigillä4 ta, dérrried hvars och fens Fillltnagt elter Consritutorial äro stäihplade, så vida de blifvit utfärdade sedan 1812 års Chartas-Sigil latse Författning utkorri; men öm de förut värit utgifnej förhöjes Chartän med 50 pföceni och beräknas alltså en fjerdedel af Fullmagts Chartan. Det skall derföre åligga den , som Rysning till Agtenskap hos Presterskapet äskar, att, till bestyrkande af Chärtans Storlek , uppte Originalet af dess Fullmagt eller Coristitutorial, ellerj örn sådant ej kan ske, med Förmäns eller andra trovärdiga Personers skrifteliga bevis styrka eller ined egenhändig underskrift på heder och tro uppgifva Lönens belopp i penningar, ellerj öm deri utgår i Hemmäns-rentor och Spänneinål, dessås värde efter gäiftlä Krono-värderirigspriset, specielt ritfördt; så att, efter ofvan berörde gritrid, stampeiri till Lysnirigs-Chartan må Uträknas och sådan Charta till Lysnirigens påtfeknande anskaffas. För deni sorn äro förseddé ined Full magier ellet Constitutorialer äf Riks-Marskal-ks-Embetet, ÖfverStåthållaren Akademie Canoeliererna, Landshöfdingarne, Ståthållarne, General-TullDirectiorien, Post-Verket, FTummer-Löiteri-Directionen och de flera Verk eiler Embetsman ^
Öfverallt skall han visa sig för att blifva ihågkommen, öfverallt vara till hands, så att han åtminstone ej förbigås då ljuspenningarne utdelas; tiden upptages till en stor del med springande från det ena embelsrummet lill det andra, och han hinner understundom ingenstädes göra sig tillräckligt hemmastadd, för att inhemta nödig praktisk kännedom om ärendenas behandling eller ens att sjelf blifva känd, hvad hans anlag och förmåga angar; och jag frågar Er, mine Hrr! hvilken större erfarenhet, hvad större knnskapsmålt kan väl vinnas, under ett sådant fjärilslif? lag kunde väl, i della, förden dermed närmare bekante, rika ämne, hafva åtskilligt alt tillägga, men jag fruktar alt jag redan nog länge upptagit Ståndets uppmärksamhet, och slutar derföre med att förklara, att då jag anser den föreslagna organisationen, äfven i afseende på lönerne, vara ett steg till åstadkommande af nödig förbättring, kommer jag alt rösta bifall lill hvad Ulsk. i denna punkt föreslagit. Frih. Cederström: Hr Akerman har ansett att det vore bättre om colhne vore borta, och landsh:nes beslut och betänk, ledde direkte till pröfning bos K. M. Jag lemnar derhän från hvilken källa den värde talaren har hämtat anledn. till den förmodan att det skulle blifva bättre på det sättet, men hvad jag med säkerhet kan gifva tillkänna, är alt det skulle blifva omöjligt i verkställigheten så länge ännu vi hafva qvar våra gamla beskattningsgrunder och kameralförhållanden med alla sina realonera. För att reda ut invecklade kamerala mål, såsom vägdelningar m. 11. fordras absolut likasåväl en mellan-instans emellan landshme och K. M., som den är behöflig emellan häradsrätterna och högsta domstolen uti juslitie-ärenden. Jag skulle förmoda all den värde talaren icke skulle vilja lill K.
Innan Taxerlngs-kommittéen Upplöses och åtskiljes, skall kommittéer! bland sina medlemmar föreslå fyra personer till ledamöter i samma års Pröfnings-kommitlé, hvarvid, derest Taxerings-kommittéens sammansättning sådant medgifver, i stad bör utses åtminstone en, som under nästföregående är der erlagt bevillning för löne-inkomst, samt på landet åtminstone en, af hvilken dä inom taxeringsdistnktet bevillning blifvit erlagd antingen för sådan inkomst eller för inkomst af jordbruks-näringcn icke tillhörande rörelse. Om de personer, som sålunda blifvit af Taxerings-kornmiltéen löreslagne att, enligt stadgandet i nedanstående § 62, utses till ledamöter i Pröfnings-kommittéen, skall vederbörande Magistrat eller Kronofogde ofördröjligen meddela Konungens Befallningshafvande underrättelse. Förslag till Bevillnings-Stadga, 27 3:o Pr öfning s-Kommittéerna. % 61. För att granska bevillnings-taxeringarna samt pröfva och afgöra anförda besvär eller annars framställda anmärkningar i anledning af Taxerings-koramittéernas vidtagna åtgärder och beslut, skall, inom hvart och ett län, en Pröfnings-kommitté årligen sammanträda i länets residensstad under September eller Oktober månad; egande denna Kommitté att, efter tagen kännedom om hvad taxerings-Iängder och protokoller jemte aflemnade uppgifter innehålla och noggrann pröfning af alla Kommittén underställda frågor och förhållanden, meddela sådana rättelser och förändringar i eller göra sådana tillägg till de bevillnings-afgifter, sednast församlade Taxeringskommittéer påfört, som finnas af rättvisa och billighet samt en författningsenlig och jemlik beskattning påkallade; hvarvid Pröfnings-kommittén har att noga iakttaga och tillämpa de föreskrifter och bestämmelser, som denna bevillningsstadga samt den för taxerings-förrältningarne utfärdade instruktion innefatta. § 62. Pröfnings-kommitté består af tjugo, högst tretio ledamöter, hvilka Konungens Befallningshafvande eger utse bland de af Taxerings-kommittéerna dertill föreslagne personer.
— N:o 25. i anledning af väckt fråga om inköp till kyrkorna i riket af en ny upplaga af psalmboken med choralmelodierna och messan. III. B. 12. A. 25. V. U. 197. A. 356. VI. E. 4. — N:o 26. i anledning af väckt fråga om den Kongl. Thealerns utarrendering till enskilde personer. III. B. 12. A. 29. U. 387. A. 454. — N:o 27. i anledning af väckt motion om nödvändigheten att tillintetgöra det intrång, som genom correctionisters och fästningsfångars sysselsättning med borgerliga näringar förorsakas städernes handtverkare. N:o 28. i anledning af väckt motion om sättet för lumpsamlingen. — N:o 29. i anledning af väckt motion, att fullmakter å namn, heder och värdighet, utan verklig tjenstbefattning, icke måtte meddelas. III. 15. 31. A. 79. IV. U. 115. A. 189. •— N:o 30. i anledning af väckt motion, att förslags upprättande och vals anställande lill regala pastorat måtte upphöra. III. B. 31. A. 81. — N:o 31. i anledning af väckt motion om ändring af 16 § uti 1836 års Militieboställsordning. III. IV. A. 57. ( 7 ) Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Mcmorialer, Belänkanden och Utlåtanden: — N:o 32. i anledning af väckt motion om förändring af föreskrifterna rörande Militieboställens utarrendering. — N:o 33. i anledning af väckt motion om nedsättning af räntan vid utlåning af spanmål från sockeneller fattigmagasin. III. B. 129. A. 179.
O c h den, som fördomsfritt bemödar sig att uppsöka äfven de goda sidorna, han skall finna, att under den motbjudande, hälft löjliga, hälft rysliga ytan där dock gömmes m y c k e t allvar, mycken ädelhet, m y c k e n — poesi. Si skola kanske några skisser från denna underliga » a r m é » icke alldeles sakna sitt intresse; kanhända skola de rent af kunna bringa en eller annan lärdom, värd att taga vara på. O c h åtminstone skola de i sin mån söka att lemna en inblick i det andliga lifvet bos en del a f nutidens kvinnovärld. i. En interview vid Lilla Glasbruksgatan, Utan att behöfva frukta att allt för mycket misstaga mig, skulle jag nästan våga påstå, att de allra flesta af mina läsarinnor, till o c h med af dem, som äro bofasta i Stockholm, aldrig satt sin fot på någondera af de båda Glasbruksgatorna. Jag vill heller icke för någon del tillråda besöket, ty om någon tilläfventyrs ön skar få en inblick i det S t o c k h o l m, som lyckligtvis alltmer börjar försvinna, kan detta gå för sig på långt bättre o c h säkrare håll. Det enda, som gjort dessa gator beryktade, där de slingra sig fram på sluttningen af M o s e b a c k e - höjden, är nämligen de ruskiga historier om slagsmål, öfverfall o. d., som ideligen återkomma i tidningarne, o c h för hvilka dessa gator så ofta varit skadeplatsen. D e t är också, allra helst under den mörkare årstiden, icke utan en viss känsla af obehag, som man från det rörliga nutida storstadslifvet nere i Stadsgärden plötsligt ser sig liksom förflyttad ett par århundraden tillbaka i tideD, där man sträfvar u p p för Stora Glasbruksgatans knaggliga krokar. Där stå kanske i ett hörn några rusiga vagabonder och kifvas, eller hafva några af dessa hamnarnes elända, dem hvarje sjöstad i sä riklig mängd innesluter, slagit sig ned på tröskeln till ett af de mörka, frånstötande kyffena, som omgifva gatan, medan ett smutsigt bvinnohufvud, ett verkligt Megära-anlete, tittar ut ur porten.
Län uppbördsstämmor elter förra vanligheten skulle få hållas i Augusti månad; att, enligt Kongl. Resolutionerne på Allmogens besvär den 16 Mars 1739 och 1 September 1741, den i September vanliga uppbördsstämman framflyttades till Thomasmässotiden; samt att, enligt Kongl. Brefvet 161 den 22 Juli 1743, uppbördsstämmorna i Elfsborgs Län borde hållas i September och följande månader till Thomasmässotiden, fortforo berörde stadganden att vara gällande, intilldess genom Kongl. KammarCollegii Circulär den 2 April 1794 förordnades, att den genom 1724 och 1729 årens ofvannämnde Circulärer påbjudna första uppbördsstämma i Mars månad skulle inställas samt uppbörden förrättas om hösten, tidigare eller senare, allt efter som allmogen i hvarje landsort egde tillfälle att erhålla penningar för sina produkter. Derefter borde följaktligen alla ut skylder rätteligen erläggas vid sistnämnde tid, med undantag endast af lösen för de på markegångsförvandling beroende hemmansräntor och tionde, hvilka liqviderades vid en sednare uppbördsstämma i början af påföljande året; och var det enligt 1800 års BevillningsFörordning, som gälde intill år 1810, i afseende å Bevillningsmedlen serskildt stadgadt, att de skulle vid första uppbördsstämman godtgöras och inom årets slut vara indrifna, äfvensom genom Kongl. Kungörelsen den 9 October 1812 förordnades, att den uti samma års BevillningsFörordning stadgade personella bevillningen likasom bränvins-consumtionsafgiften borde erläggas inom Mars månad det år, hvarför afgifterne belöpte.
93 deraf med visshet kan tillverkas åtminstone högst betydliga qvantiteter tjära, för att icke nämna terpentin, hartz och kol m. m., hvilka, med jemförelsevis ringa kostnad, skulle gifva betydlig inkomst, af hvad nu endast ligger till förruttnelse och hinder för vextlighet, m. m. Jag vågar, i medvetandet häraf, vördsamligen föreslå: Anläggning på Statens bekostnad, lill en början måhända i mindre skala, men efter bästa method, af tjäruoch kolbrännings-aparater, hvilket otvifvelaktig! skulle gifva god behållning, då för en tunna tjära uti Wisby blifvit begärdt omkring 20 R:dr; i och med detsamma icke allenast vedbehofvet till de på denna ö befintliga fyrar, skulle kunna af den otroliga tillgång på kull-liggande träd, som ej dugde till annat, fyllas, utan äfven detta behof för Gotlands öfriga fyra st, fyrar, till hvilka alla årligen vedförråden inköpas efter stegrade priser, som troligen med hvarje år stiga, sedan på gående laga skiften och dermed åtföljande ödesdigra uthuggningar af skog nalkas sitt slut. En lämpligare och tryggare kommunikation emellan denna ö och Gotland, än den som nu förefinnes, är af behofvet högt påkallad, och skulle lättare framkallas samt åvägabringas genom vederbörande auktoriteters försorg, om flera anläggningar än endast Gotska Sandös fyrar, dertill gåfve anledning. Jag anhåller vördsammast om remiss till vederbörligt Utskott af denna motion, samt kommunikation deraf med öfrige Stånden. Stockholm den 11 November 1865. F. G. Du Rietz. Af Herr Adlersparre, Rudolf, om ett tillägg till 1 morn. i 2% af Kongl. Förordningen angående fattigvården i riket den 13 Juli 1833. Kongl. Maj:ts nådiga Förordning angående fattigvården i riket af den 13 Juli 1853 säger: 2 § 1 morn.:
» Quand on est h la Cour, » sade han, » il faut dire du mal de tout le monde, demander toutes les places vacantes et s ' asseoir, quand on peut. » För mig låg det närmast till hands att följa den sista delen af denna beundransvärda filosofi, och jag kan sålunda af erfarenhet försäkra dig, att stolarna vid fönstret i Prinsens rökrum, som vi (en smula hastigt, förstås!) profvade, äro ytterst bekväma. Rummet med sina, om jag ej minns orätt, laxfärgade väggar med grupper af blanka vapen, sina mjuka orientaliska mattor och dem, utom ett af Prins Eugens första arbe ten, en serie djurstudier af Liljefors. » Blå Prinsen » håller af vackra saker, det kunde jag se på mer än ett håll i hans vackra hem. Från rökrummet, hvars enda fönster vätter emot Gustaf Adolfs torg, för äf ven en deuxbattantsdörr in till en stor, afiång salong med ljust blå enfärgade väggar. Jag skulle önska, att jag kunde säga dig, hur många fönster detta rum har, men måste till min skam och nesa bekänna, att jag ej minns det. Nöj dig med att de äro många, de som dörrarna. Detta gemak, som ser ut som om det på egen hand, oberoende af arkitekt och måtthänsyn tagit sig för att är att så snart som möjligt blifva af med de besökande. Emellertid — denne var ett lysande undantag! Vi gingo in i vå- ningen genom dörren rakt fram, som leder till Prins Carls rökrum. Från tamburen kan man för öfrigt komma in äfven i en lång salong, i matsalen och till ekonomiafdelningen, som jag tyvärr icke såg. Du kan förstå, att den skulle intresserat mig. Nu skall Eders Kärlighet icke vänta, att jag skall förmå beskrifva precis, hur det såg ut i alla gemaken, ty rummen och möblerna voro många, och mitt stackars landsflickeminne är just ej så öfver sig godt, men jag skall göi " a mitt bästa. en fantastisk österländsk krona i grön brons tilltalade mig. I ett hörn stod en byst af kung Carl den tolfte.
Då detta icke vill lyckas, känner hon sig som en brottsling - ' hon har svikit pligten, kärleken, Gud " - och fast hon aldrig viker för frestelsen, hur nära den än kan synas, tycker hon sig ändå vara en låg, syndfull bedragerska. Samvetet är så ömt, att blotta känslan är henne synd nog. dag har här karaktäriserat själfva typen i dess grunddrag. Återstår ett par porträtt för att retouchera och fullända den. Först Dorotea Brooke i George Eliots Middlemarch, sedan den stolta Romola i romanen med samma namn och till sist Dina Morris, Adam Bedes qvinliga motbild. Doroteas sympati vill redan tidigt göra sig gällande. Hon spanar efter ett fält, der hon kan hjälpa och blifva nyttig, och plötsligt kunde hon knäböja vid sidan af en sjuk stackare, drömmande sig tillbaka till apostlarnes tidehvarf. Hon ömmar för de lidande, för arbetaren och fattigmannen, anser det som en pligt att dela med sig åt den obemedlade, känner ofta samvetsqval och finner sig aldrig god nog. Hon klagar 5fver svårigheten att rätt kunna få offra sig; hon öfvergifver alla omsorger om sig s,jälf och egen lycka för att blott tänka på andra och på lindrande af deras bördor; hon uppställer såsom önskningsmål l) I The mill on the $OS.P. 187 en liten utopisk stat, ett samhälle i samliället, der hvar och en skulle arbeta, der allt skulle göras väl och der hon själf var allas stöd - ett samhälle utan armod, utan lidande och elände - och hela hennes religion ligger i sträfvandet efter godhet. " Äfven om vi icke veta, hvari den egentligen består, och icke kunna göra, hvad vi bogsde, bli vi ändå delaktiga af gudoinsmakten öfver det onda, i det vi, under sträfvandet efter det absolut goda, utflytta ljusets råmärken ocli underlätta striden mot mörkret. " Hon äktar en gammal lärd, en pedant utan känslor, och hon tror sig genom sitt giftermål fa ett fält för sin offervillighet. Kärleken är för henne icke en sprittande amorin, men en hög och allvarlig fe, som tröstar, hjälper och stödjer, och det faller henne aldrig in, att mr.
Det är inför dessa hennes snillrikt vunna diplomatiska segrar, som vi män buga och böja oss i oförställd beundran, vare sig de tillkämpats på allvarets område inom hemmets värld eller under konversationens snabbeld i den rikt strålande salongen. Ja, - — med denna komplimang åt kvinnan som politiker vore det kanske rådligast att sluta och sätta punkt, men jag vågar kuppen och fortsätter, ganska viss om att få medhåll af icke så få af Iduns ärade läsarinnor. Hvar sak har sina två sidor, och vi vilja nu komma till den andra. Vår tids djärft och segerrikt framåtskridande rörelse har på intet sätt ur sina stridande leder utrangerat kvinnan. Tvärtom har henne tillmätts, eller har hon tillkämpat sig själf en framstående ställning på en stor del områden, och den plats hon eröfrat utom hemmets sfer har hon visat sig fullt kompetent att fylla. Hennes likställighet med mannen har blifvit en nästan fullbordad verklighet — så vida man icke vill springa öfver till ytterligheter. Och till ytterligheter räknar jag kvinnans laggifna deltagande i det politiska lifvet, lika absurdt, som om man skulle ställa upp frågan om hennes aktiva deltagande i landets försvar. Jag är alldeles öfvertygad om, att våra damer under ett klingande skratt skulle slå ifrån sig sådana projekt, vare sig blott det förstnämnda eller bådadera, och att de visserligen kunde känna en viss smickrad tacksamhet mot kvinnoemancipationens entusiastiska svärmare, såväl manliga som kvinliga, men ändå — » betacka sig för äran ». Att snillrika kvinnor haft sin hand med i politiken, det veta vi af historien; men vi veta också, att det alltid varit på intrigens småaktiga områden och oftast till landets och nationens skada. Vi veta också, att kvinnan gärna lånar sig till agitation för det ena eller andra partiet vid ett riksdagsmannaval o. d., och de kunna vara både förtjusande och energiska i sina ansträngningar, men säkert är, att de då gå sina värda mäns eller bröders ärenden. Försöker man pejla djupet af deras egna politiska åsikter, så svepa de in sig i sin värdighets mest veckrika mantel och se mycket förnärmade ut. Kvinnan ledes af sina känslor och sympatier, ja, äfven det skarpaste och klaraste kvinnoförstånd är underkastadt hjärtats befallningar i sista hand.
I afseende på uppbörden, levereringen och redovisningen af de stämpelafgifter, som för tidningar och spelkort skola eifiäggas, komma härom gällande förtal tningar att tjena till efterrättelse; börande kostnaden för den i Riksgälds-kontoret skeende tidnings-stämpling af detta Verks medel bestridas; och må vedergällningen för sagde stämplings verkställande och kontrollerande hädanefter utgå med enahanda belopp eller efter samma beräkningsgrund, som hittills. Likaledes böra de stampar, som vid den i orterna förefallande tidnings-stämpling måste be - 16 Stats-Utskottets Memorial N:o 223. gagnas, på Riksgälds-kontorets bekostnad anskaffas. Men för öfrigt skall kostnaden för denna stämpling, med det i författningarne bestämda belopp, utaf de influtna stämpelmedlen godtgöras. § 232. Ofver hvarje års uppbörd af allmänna bevillningen samt Riksgälds-kontorets öfriga inkomster, hvilka uti landsorterna levereras, författas vid Lands-kontoren summariska räkningar, som afslutas och insändas till Riksgälds-kontoret inom den tid, författningarne stadga; skolande uti dessa räkningar restantier och balanser från de förra åren jemväl till redovisning upptagas. Sådana summariska räkningar aflemnas äfven från Stockholms stad inom den tid, som särskildt är bestämd. § 233. I början af hvarje månad insändas från Landtr anter ier na till Riksgäldskontoret förslag öfver de, under nästföregående månad, för nämnda Kontors räkning, influtna medel; hvilka förslag ovilkorligen böra vara af Lands-kontoren till riktigheten bestyrkta. § 234. De till Riksgälds-kontorets disposition uti Landt-ränterierna influtna uppbördsoch anmärkningsrn. fl. medel öfversändas och levereras derifrån omedelbarligen till Riksgälds-kontoret; egande Landt-räntmästärne att, under de vilkor och förbehåll, författningarne stadga, sig till godo beräkna och i räkenskaperna afföra dem tillkommande remisslage för de penninge-remisser, som från Ränterierna till Riksgälds-kontoret expedieras. § 235.
Vid förnyad föredragning af LagUtskottets pä bordet lagda Utlåtande, N:o g, å anledning af Herr Santessons Motion , dels om ändring af Kongl. Commerce-Collegii kungörelse den 29 Julii 1803, angående Lästeafgift för Fartyg, sorn med Turkiska pass förses, dels om förslag till allmänt stadgande om vitens bestämmande, beslöts, att omförmälda Motion, jemte hvad Herr Santesson i dag ytterligare i ämnet anfört, skulle remitteras till Allmänna Besvärs-och Oeconomie - Utskottet, S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs-och Oeconomie - Utskottets på bordet lagda Memorial, B':o 3 , angående af Hedervärda Bonde - Ståndet utsedde Suppleanter till Ledamöter i Utskottet, beslöts, att nämnde Memorial skulle läggas till hand» ] hagarne. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls LagUtskottets på bordet lagda Betänkande, N:o jr. Fröt. ZJtdrdJ. n Jan. igip 3; ofver Herr Fredric Leonard Rosenqvists forsing till ändring af g. Cap. II §. Haudels-Balk en. S. D. Vid a nyo skedd föredragning af Lag Utskottets pä bordet lagda Utlåtande, N:o 8, i anledning af Dom-Prosten //. O. Holmströms, Prosten DedeAinds, samt Herr Klemens Motioner, dels om öfverseende af den för Justitiae Ombudsmannen utfärdade Instruction, dels om tillägg deruti, beslöt Ståndet, sorn förut remitterat Herr Klemens Motion till Constitutions.Utskottet, att nu, med bifall till Lag-Utskottets yttrande, till Constitutions-U tskottet remittera de inom Preste Ståndet väckta Motioner i ämnet jemte Herr Klemens i dag, i anledning af sin Motion, afgifne Memorial. S. D.