Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den af Consistorium uppgifna brist på tillgång från Wisingsö-fonden å nödig ersättning till Rector i Jönköping för 5o R:drs inkomst, som skulle gå förlorad genom Prasbendets afsöndring, kan destomindre hindra densamma, som den ständiga löneregleringen för Elementar-Läroverken ännu icke är uppgjord, och som indragningar eller besparingar af andra löner utan tvifvel skola förslå att betacka icke blott denna, utan hela den mindre betydliga summa af 5io R;dr 45 sk. 11 r., som ifrågavarande slags Praebenden tillsammans inbringa åt Elementar-Läroverken. Och för alt dessutom inhemta Rikets Ständers mening om begagnandet för den nya löneregleringen af vissa besparingar, som dervid kunna göras, förväntar Kongl. Maj:t, att dess Nådiga framställningar till Rikets Ständer i förberörde punkter a. b. och d. varda der*- jemte besvarade. De handlingar, som i detta mål tillkommit, utöfver dem, sorn redan blifvit Rikets Sländers Stats-Utskott meddelade, bifogas härjemte och Kongl-. Maj:t förblifver Rikets Ständers Stats-Utskott med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Gifven som ofvan. CARL JOHAN. Aug. von Hartmansdorff. Kongl. MajUs Nåd. Skrifvelse N:o ft. 5 Utdrag af Protocollet öfver Ecclesiastik ärenden, hållet inför H. M. Konungen i Stats-Rådet på Stockholms Slott den 7 Februarii 1835. N är va rande : Justitice-Stats-Ministern, Hans Excellence Herr Grefve Rosenblads Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Hans Excellence Herr Grefve aj Wetterstedt. Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner _, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke * Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm_, Herr Grefve Adelsvärd* Friherre Åkerhjelm* Poppius , Hof-Cancelleren, Friherre von Schulzenheim* Stats-Seereteraren von Hartmansdorff.
Ogillande af Allmänna Beswärsoch Oeco» nomiä-Utffottets betänkande, angående werkställighet af besiutads öfwcrenslommelser emellair Kyrkor herdar och deras Hörare, om preste-räktigheter, Bifall till Stats-Utstoltets betänkande, angä. ende Rikv^statens öfwerlemnande till Kongs. Majrt.- Den 15 Augusti eftermiddagen. Bifall till Bewillnings-Ukskoileks tillstyrkan-' de, att Constikutions-Uistottet mä anmodas uti instructionen för Riksens Ständers Justitia - Ombudsman föresiä ett tillägg, i anledning af zme Stånds besiutne updrag Zt Justilia. Ombudsmannen, att i behörig ordning och dä det bchöfwcs, bereda Andrs Del. 49. 772 Den r? Augusti. bereda jemkning uri de ärliga markegängs - kaporr» Lfrver hela Riker. Instämmande med Hbglofl. Ridderskapet och Adeln uti det beslut, atr Riksens Ständers fatta» dr beflut om anwändande af ett mbieliqen pä bewillningen upkommande öfwerfkott, öfwer den fast» ställda bewillnings-summan, bör r Riksdagsbefluret jnföras, äfwenjoM, att Statsoch Banco Utskotten skulle anmodas, i Reglementerne för Fullmägtige i Banquen och Riksgälds-Eontoiret intaga den föreskrift, att de, när tillfället kill betra beflutswerkstäliighet inträffar, sädant hos KonglMaju i un« derdänighet anmäla. Af den r6 Augusti.
Stats* Utskottets Betänkanäen, tariska Stadganderne, rörande Utgifvan» det af Private Assignationer, Kongl. Maj:t> har i Dess till Rikets Ständer aflltne Svarsskrifvelse öfvet detta ämne, icke blott, i sammanhang med ?’fordelarne af en fri Assigneringsrätt,’’ vidrört ”de. olägenheter och de missbruk gom derigenom kunde uppstå;’’ men jemväl täckts yttra, att det i io §. projecterade utmätningssätt vid saknad tillgång hos Gäldenären ”synes nog strängtOch pm det icke destomindre kunde antagas, att räntefrågan för närvarande vöre det enda hinder för förslagets bifallande, följer deraf icke med lika säkerhet, att ifrågavarande hinder vöre undanröjdt genom den af Mouonairen föreslagna nedsättning, emedan Kongl. Maj:t, då Han i Nåder ogillat Tolf proCents ränta, icke därföre förklarat, att Ses proCens vöre den lempligaste, Verba formalia i Kongl. Maj:ts Nådiga Yttrande öfver ifrågavarande lagförslag ’’att Kongh Maj:t, sorn insett behofvet af sa väl Allmänna lagens, sorn Handelsoch Dretzel-Författningarnes, i ordningbringande till en enkel, klar och lätt fattlig lagstiftning, skulle likväl icke tveka att antaga förevarande Lagförslag m, un Stats-Utskottets Betänkatiden. 6r i hafva i öfrigt icke med skyldig uppmärksamhet af Motionairen blifvit citerade, enär lian genom uteslutande af ordet likväl framställt Kongl. Maj:ts Nådiga Yttrande ötver Motiverne för Dess Höga beslut i annan mening, än den sorn af sjelfva ordet bör hemtas. Vid sådant förhållande och då Kgl. Majrt, i sammanhang med Dess Nådiga yttrande, i bestämda ordalag täckts förklara, ’’att, beträffande de af Rikets Ständer i öfrigt redan afgifne och än vidare inkommande förslag till ändring i eller förklaring af Allmänna Lagen; så, enär den af Riksdagen återstående korta tid icke tillåter, att åt dessa ämnen lemna den uppmärksamhet deras vigt kräfver, Kongl. Majit icke kan dessa lagförslag nu antagaunderställer jag vördsamt de Högloft.
Komp. att besörja införskrifning af, bland annat, berörde parti asphalt, som derefter blifvit af Herr George Blum i Paris upphandladt och, efter att hafva från grufvan i departementet de 1’Ain på jernväg transporterats till Paris och derifrån till Rouen, utan alt derunder vara förvaradt i kärl, vidare genom Svenska och Norrska vice Konsuln i Rouen, R. Ilerlofssen, afsändt med Skepparen René le Bris i Franska briggen Celestine till Waxholm, hvarest, vid uppvägning af godset, den anmärkta bristen i behörig vigt yppades, samt, efter härom hos Kongl. Kollegium skedd anmälan, och sedan bemälde skeppare jemte sin besättning fått inför Rådstufvu-rätten här i staden beediga af dem algifven sjöförklaring, att de icke varit i någon' mån vållande till den yppade bristen, utan aflemnat godset sådant detsamma blifvit dem anförtrodt, Kongl.
Hr Rääf har nemi. deruti om mig, såsom den ende riddersman, hvilken unundertecknat förslaget, yttrat att det väl ej kunde betviflas, att jag ”med nit bevakat ärans kraf” samt mitt ”stånds anseende och rätt”, men att de ”bemödanden” jag ”i dessa fall kunde hafva nedlagt” syntes hafva varit ”alldeles fruktlösa, då, utom annat förut anmärkt, beredningen både i lagförslagets 2 cap. 20 och 21 §§, på ett förtäckt sätt, och uti molivcrne med klara ord, stadgat att adelsman, som gör sig skyldig till ett hittills såsom vanhederlig! ansedt brott, väl skulle blifva sin representationsrätt förlustig, men dock bibehålla sill adelskap, ett lagbud, som ur välbekant källa flutit”, förmenades icke kunna ”till sitt syfte af någon inom Ståndet missförstås, samt ensamt innefatta nog skäl ali förhindra hvarje om sitt Stånds ära, anseende och renhet våldsam ädling, att gilla ett förslag, hvaruti sådant blifvit försökt.” 1 H. 31 4S2 Den 29 December f. m. Ali bland de namn, som finnas undertecknade del und. missiv, hvarigenom strafflags-förslaget öfverlemnades till K. M., mitt linnes vara det enda tillhörande Svenska Adels-matrikeln, kan efter min tanka högst utgöra en kuriositet för samlare. För mig har deraf väl nu uppstått en nödvändighet att ensam bland nationalrepresentationen uppträda till försvar för de framställda allmänna åsigterna, som j;fg troligen vid en ändamålsenligare representations-inrättning undgått; men derförutan skulle jag säkerligen icke ens sjelf hafva härvid fästat den ringaste uppmärksamhet; likasom det under utöfningen af befattningen icke kunde falla mig in, att någon särskild rätt för det Stånd, jag efter födslen tillhörde, dervid vore att bevaka. Hvarhelst
Nådiga proposition om båtsmans roterings införande i Färentuna Härad af Stockholms Län. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet : Kongl. Majös Nådiga Proposition om Båtsmansroteringen i Hallands Län. Till Statsoch Banco Utskotten; Kongl. Majus Nådiga Proposition angående Götha Canal-Arbetets fortgång och ytterligare befrämjande jemte ett yttrande af Friherre Ankarsvärd, Carl Henric, rörande samma ämne; Om hvilket allt de öfrige Respective Stånden skulle vänligen underrättas. S. D. Remitterades 4-6o Protokolls Utdrag rf. 27 Lee. 1 gif. till Statsoch Banco Utskotten : t:o Ett Memorial af Herr Cederschiöld, Pehr Gustaf, angående nödvändigheten att genom en realisation omsider stadga Myntrepresen* tativernes värde. 2:0 Tvänne Memorial af Grefve Mörner, Axel Otto, samt Herr Pahlman, Otto Fredric, angående inlösen af Dissonternes Assignationer , jemie ett anförande af Grefve von Schverin, Fred. Bogislaus, rörande samma ämne. 3:0 Ett Memorial aF Herr Munck af Rosenschöld, Eberhard, angående Finar.cerne. Till Banco Utskottet: Ett Memorial af Friherre Rudbeck, Alexander, innefattande det förslag, att alla de under Riksdagen förfallande Discont-Lån måtte, utan afbetalningar, samt mot erläggande af 6 procents ränta, få på vissa, helst Sex Månader, omsättas, metl bibehållande af samma säkerheter, samt att hädanefier 12 procent aldrig matte få ber räknas.
Det är sant, men lian har gjort krigarens yrke till sitt lefnadsyrke, och troligen finnas få medborgare i Sverige, som uppföra sig så väl som den indelta soldaten, derföre förmodligen, alt han står under uppsigt af ett befäl, som intresserar sig för honom. Hvad äro äler de, som låta lega sig, att anse, annorlunda än som lösdrifvare? De passa på tillfället att få någon vinst för ögonblicket genom legningen. Jag kan ej påminna mig annat, än att jag, vid mönstringar på tvenne särskilda ställen inom Calmar län, såg en och samma person, hvilken, då det icke lyckades att bli antagen lill legokarl på det ena stället, skyndade lill det andra för att vinna sin önskan. Man säger, att R. o. Ad. icke borde fatta något beslut i denna fråga, för att ej förekomma Konungen i det förslag, som Han utan tvifvel kommer att i detta hänseende afgifva. Jag skulle icke tro, att R. o. Ad. eller Ständerne göra conscriptions-systemet vidsträcktare och strängare än hittills, eller skola lägga något band på de företag, som Konungen kan komma att göra; men jag befarar, att om R. o. Ad., när denna fråga är väckt, skulle förklara sig för legosysfemet, så skulle motsatsen kunna inträffa till hvad Gr. Björnstjerna nyss nämnt. Jag befarar, att de öfrige Stånden, åtminstone bestämdt BondeSt., deruti skall se en benägenhet hos Adeln, att genom penningar befria sina söner från det som åligger Bonden eller den fattige, som icke kan betala. Just derföre önskar jag, att R. o. Ad. måtte ogilla eller återremittera betänk. Frih. Ridderstolpe: Efter gifven och rätt uppfattad anleda. nödgas jag aflemna en definition på stångbataillon. Stångbataillon är en öfning, hvarigenom öfverbefälet undervisar det öfriga befälet i manoeuvcrn. Jag tillhör ju sjelf civilståndet, sorn jag nyss sade skulle kunna draga nytta af en sådan öfning. Med
Föredrogs Borgare-St:ts d. 27 dennes på bordet lag-de prot.- utdrag N:o 44, med kommunikation af en utaf Hr Gahn väckt motion, N:o 138, om tackjernstionde-skattens upphörande inom bergslag. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då den ifråg:de motionen redan blifvit till behörigt Utsk. remitterad, R. o. Ad. torde finna att prot.-utdraget jemte motionen icke från R. o. Ad:ns sida erfordrade annan åtgärd än att läggas till handlingarne. Ropades ja. Anmäldes och bordlädes Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänkm: N:o 2, i anledning af väckt förslag om vidtagande af åtgärder i ändamål att samla och bevara sådana manuskripter och andra litterära alster af historiskt värde, som finnas på spridda ställen i landet; N:o 3, i ani. af väckt motion om åtgärder till städernas skyddande mot fara af krutexplosioner; och 182 Den 2 December. N:o 4, med återlemnande af motion, angide rättighet att i lagsökningsmål vända sig till domaren i orten, hvilken skulle, likasom K. Mits Befide, ega meddela qvarstadsoch utmälningsbeslut; äfvensom Riddarh.-Utskits Utlåt. Nio 3, i ani. af Hr Fåhraeus’, Edvard, motion angide månadtlig tryckning och utdelning af förteckning öfver II. o. Adins ledamöter vid Riksdagen. R. o. Ad. åtskiljdes kl. J 2 e. m. In fidem, 0. Brakel. Lördagen den 2 December 1865. Plenum kl. 1 e. m. Justerades ett prot.-utdrag för den 29 och profit för ilen 11 sisth November. Upplästes och godkändes Exped.-Utskits skrifvelse-förslag, Nio 1, angide godtgörande genom Riksg.-Korit. af de utaf StatsKont. förskjutna riksdagskostnader. Föredrogs Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskits den 29 sisth November på bordet lagde Betänk.
Jag kan således icke finna något mera förenligt med de oinbytlige förhållanderne i utfodringskostnaden, än att en viss summa, sådan som Utskottet föreslagit, calculeras, samt att hvad som deraf det ena året kan besparas», det vare sig antingen uppå PassevolanceContracter, eller genom direct uppköp af Fourageringspersedlar, och utan att lemna företräde åt någondera af dessa anstalter, reserveras till ett annat år, för att uppfylla • uppkommande brist. Dessa reserverade medel kunna ändock någon gång_ blifva otillräcklige, och det är vid sådane tillfällen, som öfverskotten borde få ålitas. Då StatsAnslag äro sådane att de icke med säkerhet kunna calculeras, utan vid vissa oförutsedda händelser betydligen skola variera, bör en utväg finnas, att på - Be län k anden, iV:o a3g. 167 räkna för deras uppfyllande, för att icke lemna ett verkligt behof ouppfyldt, och lor att undvika en större framtida förlust. Brist för vissa år hvad fourageririgskostnaden angar, enär anslaget utgöres af en viss summa, kan icke undvikas, äfven om PassevolanceContracter äro träffade, ty det är icke att förvänta, att någon kan vara hugad ingå sådane Contraeter, utan att vissa förbehåll, om Fouragerings-persedlarnes pris, skola igenom dessa vara stadgade. Vinsten i goda år skulle annars af Speculanten beräknas alltför stor, för att kunna betacka förluster i missväxtår, och den nu föreslagne ständiga summan skulle säkert alltid blifva otillräcklig. Förhållandet med PassevolanceContracterne om hästarnes underhåll vid Kronprinsens Husarer bevisar detta; ty så snart Hafran i pris öfverstiger 3 R:dr 16 sk. T:n, skall skillnaden deremellan och det verkliga priset serskilt ersättas Contrahenterne. Denna ersättning borde äfven få utgå pä enahanda sätt som den brist, som för LifGardets och Artilleriets hästar kan uppkomma, och icke anvisas på besparingarne.
Det kan förefalla öfverspändt detta, och det skulle så vara, om det endast framkallats af att han låtit mig skrifva ett bref förgäfves. Nej det är något annat, jag har suttit en lång stund och granskat och grundat. Jag tror att orsaken går tillbaka till Stockholmstiden. Jag blef liksom uppmjukad, mensklig och varm när jag var tillsamman med Gustaf och hans bror, derför att vänliga ord kunde komma och gå lika ogeneradt som skrattet, derför att det låg något sant i förhållandet mellan dessa två bröder, och derför att jag drogs in som förtrogen i detta förhållande. Men när jag så träffade Axel, krymptes jag tillhopa, jag kände mig liten och eländig i denna hångrinets atmosfer, ty jag kände att jag icke ett ögonblick var mig sjelf. Det har hängt efter. Och så de vidriga, osanna orden i sista brefvet! Skall bli roligt att se hur det spelar af. I alla händelser skall det gå utan brytningar och dylikt. Skulle jag vara så lumpen, att jag ej skall kunna skiljas från en f.d. vän utan ett agg? Och om du blir utan en kamrat, så vet jag ändå att du skall hålla dig tapper, gamla Ernst! Aha! Det låg sårad fåfänga under. Det harmar mig att postmenniskorna alla skulle se mig vara så angelägen, att jag skref bref som behöfde returneras. Det är det jag känner skyldighet att ge mig sjelf upprättelse för. – Och jag skall ha den. Jag är fattig. Jag går i gamla trasiga kläder. Derför är jag ömtålig och högfärdig. Derför spårar jag en förödmjukelse i allting. Derför kan jag icke längre uthärda att sitta till bords i prestgården. Derför skulle deras matbitar fastna mig i halsen. Derför är jag skygg och misstänksam. – Det är känslan af att om jag icke kan stånga mig fram ur detta, så skola småhundar slita mig sönder. Jag är alldeles vild. Den dagliga spänningen gör att jag invärtes känner mig som ett hetsadt djur. Fram, fram!!! Gamla bok, är det inte som om du hade en vänlig hand; lägg den på min heta, trötta panna. För någon annan än dig vill jag icke visa mig svag. Hörby d. 11 Apr. 86
Vid 15 tegelslagerier har tillverkats ungefär 436,000 taksten och 558,000 murtegel. Ett oljeslageri, som blifvit anlagdt inom Qvistbro socken, lemnar 2,000 kannor linolja och 80 skeppund oljekakor, till ett sammanräknadt värde ijf 2,866 R:dr 32 sk. År 1841 voro på landet 4 färgerier med tillverkningsvärde af 2,070 R:dr, 6 garfverier för läderberedning på Engelska sältet med tillverkningsvärde af 2,348 R:dr 32 sk. och 2 vadmals-stampar med tillverkningsvärde af 266 R:dr. Sjöfarten idkas uti Hjelmaren med ett fartyg om 28 lästers drägtighet, hvarmed från Derhöhls lastageplats i Lennäs socken transporteras till Stockholm Brefvens bruks-effekter, samt i Vetlera med 13 bålar, den största om 46 läster och den minsta om 20, och med hvilka utföres tegel, kalk och jern samt hemtages malm, spannmål och handelsvaror. Ångfartyget Engelbrecht om 30 hästars kraft, som gått emellan Örebro och Stockholm till det mesta med fraktgods, har tillhört en possessionat inom länet, och för öfrigt finnes biand länets invånare aktie-ägare uti ångfartyget Vettern, som föga blifvit begagnad t för länets behof. Att fisket är i aftagande är att befara; ecb anses orsaken dertill vara begagnande af otjenlig fiskeredskap. Man har dock börjat inse behofvet att förändra fiskesätt och redskap för att befrämja fiskens tillväxt; och efter utgången af den tid, som denna underdåniga berättelse omfattar, har läns-slyrelsen vidtagit åtgärder för att tillvägabringa föreningar i afseende å tjenligaste sättet för fiskets bedrifvande i gemensamt fiskvatten. För öfrigt förhålla sig binäringarne på samma sätt, som uti 1822 års underdåniga berättelse är omförmäldt. Handeln med landtmannens och Bergsbrukets produkter har visat en liflig omsättning.
Dest anmärkning emot lta'§. i RrkKags-Bcsim tet införd, lärer ladan t ej k^nn, w agra g, inea deraf torde ock böra följa att de öfriga Sränden ock äga rätt, att i sa ninus desinc sa sine aumackuinaar emel Constiiutionett iulagns om De sadanl åstunda. - Om Höglofl. Ridderffapet och A-eln little -Bondeståndet ali fäc-ant mevdeta, hoppas jog att Ständer inser, atr i den nyttjade oMenmm ej finnes något äswcnkyr, och att om den skulle hafwa under, qc-rr förändring, borde anmärkning dera sickt innan WalacteN antogs och inna» sadant genom en Devina» lion Osi och de öfrige S-ändrn ineddelkes. Att nu ej wilja, iakttaga en formalitet genom rnttersirifren, sä, dand mä härleda, sig frän egen elier andras jnqifwef, se, kun ej ansis (unrorlu ida, än sim en öswerdrilwen försigtighet, eller ock att man. will göra hmar och en af sine ffyloigheker lili' rr.lkor för ernäcndet af egne fördelar. Herr^ Grefwe), sch Landt-Marffalken, NAide Ständer har blott begärt att - fa sin reservation iakttagen och i Riksdags-Befttrtct införd. Friherre ^äslsvärck, Lrie, 66sia n. ' Dä Vonde-StandelS reservation innehällcr en anmärk» ning mor Regerings Formen, är detta en staga, som hörer titt ConstitUtiolrö.Utjkotttt. Herr Dcn rz December. 759 Herr Landt Marskalken erindrade att frägan nu ej wore sädaii, ulan mnehöile Bonde-Skändets Protocokö
Med tyg af grönt och lilas-färgadt siden. Ett par små Hilleströmska taflor der, – Här en albaster-byst utaf Voltaire. Ett prydligt brickbord. Bredvid sockerskåln Ett thékök sorlar trefligt, silfret lyser. Utur ett litet aromatiskt moln Värdinnans öga öfver kretsen myser, Och Chinas dryck i koppar från Rörstrand Får högre smak som skänk af hennes hand. Värdinnan – är hon ung och vacker då? I denna krets, den bästa Sverge äger, Ej någon tänkt att gifva svar derpå – Så står hon hel för dem, i hvad hon säger. En medelålders fru, om ni så vill, Ej hög till växten, fyllig ock dertill. Inunder grekisk bindel hårets flod Kring hennes hjessa bucklar sig i vågor, Som litet puder, efter dagens mode, Strött askfärg öfver – aska släcker lågor. Här halp det icke – elden bryter fram I ögon spelande af epigram. Det fina, hvita hullet kläder godt Den arm, som rör sig der i thébordsstöket, Den hand, som bläckspår aldrig nalkas fått, Så litet som en musch af sot från köket. Fast hennes sånger öfver landet gå, Carl Peter Lenngren lider ej derpå. Han anses kärf: – ett ord är lätt till hands Vid verldens dom, men här i husligheten Den blick, som hvilar trygg och nöjd i hans, Ej vittnar alls om »huldhet i förtreten». I afton är den hedersmannen glad: Hon åter har en godbit för hans blad. I gästfritt hem de adertons förbund Är denna gången företrädt af fyra, – En krets, som blifvit husvill i den stund, Då gallsjuk Reuterholm uti sin yra På sångmör hämnats för ett modigt ord. Nu hålles sammankomst vid detta bord. I laget Gyllenborg är ålderman, En äldre skolas vördnadsvärda minne. Hans sång om »själens styrka» blekna kan, Men aldrig förebilden i hans sinne. Hans lugna höghet har ock sitt behag Som solen på en molnfri vinterdag. Hans granne, Leopold, re’n hunnit med En artighet till hvar och en i rummet. Det hör nu en gång till, – det är hans sed
Pr. II Band. ga Den 3 Martil. utgått ur provincen under afsittningstiden, oberäknadt alta andra olägenheter, som en om* stöpning af en så vigtig och stor StatsEkonomisk inrättning som vårt Indelningsverk, medfört till stor ja väsenttlig del vållat förlägenheten i deras province. Det är ej här hvarken tillfälle eller stället att mi ii t a i risk afhandla denna fråga, och man kan väl ej n>ka att den äfven sålunda bö1- åses — jag v t således ej till hvad Utskott den skulle kunna remitteras, men om remiss blifver bifallen anhålUr jag att detta mitt anförande mätte åtfölja. Tidens fordringar tyckas kräfva att den ena Statsborgaren ej söker en otillbörlig eftergift på den andres b-kostnad Jag medger a*t Stat borgares rättighrt t 11 beskydd äro lika, men då de samfäldt lämnat medlen att å6tadkon'ma detta beskydd, böra ej enskildte genom försök att till intet göra eller förminska desse medel, medelst upprifvandet af vördnadsvärda Statsinrättningar, skapa förlägenhet för Sta-ens Chef, att uppfylla sin förb ndelse. Jag vågar slutligen tro, att då man af erfarenheten funnit otillräckligheten af vårt Cavallerie i proportion till Infanteriet, skulle en ytterligare reduetion af det förstnämnde möjeligen kunna hafva högst känbar» följder, så framt man ej anvisar medel att ersätta förlusten af en Indelt Cavallerietropp genom lindet hållandet af en värfvad, eiler stödd på faemkgheten af en djup politik, eber något Den ? Martil. 499 astrologiskt förespående kan bevisa onödigheten af behofvet för Sverig* af en organiserad armée. Bilagor tiri PleniProtocollet för tlen 5 Martil, eftermiddagen. No i. Herr Hederstjerna, Erland: Friherre von Diibenharuti inlemnad motion Omnämnt det mindre Befälets vid ds Indelta InfanterieRegementerna svaga Lönevilkor. Jag skulle anse mig fela mot min pligt som Regementschef om jag ej framstäide sanna förhållandet häraf för Höglofl.