Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
U. 34o. XIX. A. 382. XX. E. 33g. ( '92 ) Löwen, Friherre Wilhelm, yttranden. I. 285. III. 364- X. n5. Löwen, Grefve Axel, yttranden. I. 285. XIX. 48. Löwenhjelm, H. Ex. Hr Grefve Carl Axel, yttranden. IV. 36. VI. 171. XVII. 289. Löwenhjelm, II. Se Sockenmagaziner. Magistraterne, om ölverlåtande åt dem, af rättigheten att upptaga och handlägga lagsökningsoch utmStnings-mål emot dem, som lyda under städernes jurisdiction. Se LagsÖkningsmål. Magistratspersoner och borgare i städerne, om beräkningen af deras traktamenten vid syner och andra förrättningar för Kronans räkning. Se Traktamenten. Malmö, (. >93 ) Malmö, om inrättande af ett ullsorteringscontor derstädes, Se Ullsorteringscontor. Malmö fattigarbetsinrättning, angående öfverlåtande till, af ett danaarf. Se Danaarf. — hamnbyggnad , angående låneanslag till. Se Hamnbyggnad. — lånecontor, förre Directenrerne derstädes, Contraclsprosten Gullander och borgmästaren Kjellander, om nedläggande af all vidare ersättningstalan emot dem. XXII. B. 46i. XXIII. A. 187. — angående afskrifning af obetald arrende-afgift för dithörande gårdsjord. Se Afskrifning. — f. d. Discontinrättning, berättelse angående verkställd granskning af. Mannerstråle, Fredrik, yttrande. IV. 238. Mansbot, oiu förhöjning af den i lagen stadgade. XIII. B. 715. XIV. A. 3.2.
Maj:t att i nåder inbjuda det nu sammankomna Stortinget, att besluta beviljandet af för kontrollen öfver lönnbränningen och bränvins olofliga införsel nödiga medel, med hänseende till hv.lkas belopp departementet i underd. anhåller att få framställa följande: linder förutsättning af att ofvannämnda på försök anordnade kontroll uti amterne skulle visa sig vara ändamålsenlig, samt således komma att bibehållas, skulle, så vidt den bibehölles i sitt närvarande omfång, för densamma erfordras ett belopp af 42,000 Spd. årligen. I händelse den inlösning eller försegling af stämplade bränvinspannor, som kommissionen i sitt lagutkast föreslagit, och hvarom närmare kommer att handlas längre ned, blir utförd, kan det under tiden antagas, att amtkontrollen efter den för inlösningen bestämda tid, nemligen den 4 Aug. 4849 skall kunna betydligt inskränkas, emedan frestelsen att Olagligen bränna då måste blifva i hög grad mindre på samma gång sorn tillfällen för sådan handtering måste blifva svårare att finna, sedan massan af nu befintliga ulan någon kontroll varande pannor blifvit indragne eller förseglade. Departementet tror till och med, att amtkontrojlen kan från nämnde tid inskränkas till den grad, att den ej skulle medtaga mer än hälften af de medel, sorn nu för densamma äro anslägna, således endast 6,000 Spd. årligen för åren från den 4 Aug. 4849 till den 4 Juli 4854, så att följaktligen till bemälte kontroll under budget-terminen 4848—185! endast omkring 24,000 Spd. kunna räknas komma att åtgå. Med hänseende till den kontroll öfver lönnbränning och oloflig bränvinsinförsel, som efter hvad ofvan är sagdt, man anser, böra utgå omedelbart ifrån departementet jemte den ofvan förmälda amtkontrollen, kan man antaga att ett belopp af 6000 Spd. för budgets-terminen kan v ra tillräckligt till bestridande af de utgifter, som dermed äro förenade.
Har man, vid dråp eller annan misshandel, träffat annan, än den man döda eller misshandla ville; straffes som vore gerningen föröfvad emot den, åt hvilken den ämnad var; dock skall ej, till straffets förhöjning, afseende å särskild egenskap hos denne eller å särskildt förhållande emellan honom och gerningsmannen göras annorlunda, än såsom å en försvårande omständighet. § 66. Den som, genom uppsåtlig misshandel, eller genom vållande, tillfogat annan sådan kroppsskada, att denne deraf ljutit döden, varde såsom baneman ansedd, ändå att döden ej var omedelbar följd af sjelfva handlingen, utan af annan, genom den handling i verksamhet salt orsak, eller handlingens dödliga verkan kunnat genom ti - 16 Kongl. Maj:ls Nåd. Proposition M 39. digt anviimlt botemedel lorekommas, elior handlingen, för särskild kroppsbeskaflenhet hos den döde, eller för tillfälliga omständigheter, hvarunder skadan honom tillfogades, orsakat döden. Blef skadan dödsorsak endast i förening med omständigheter, de der, utan gerningsmannens skuld, efteråt tillkommit, såsom särskild sjukdom, dröjsmål med begagnande af botemedel, sedan sådant användas kunnat, vårdslöshet eller oskicklighet vid botemedels användande, eller annat dylikt ofall; då må, för dråpet, ej lill högre straff dömas, än efter ty i 9 § sägs. % 67. De grunder, som i 66 § sägas, skola ock tillämpas i mål, som auga kroppsskada, hvaraf död ej följt. § 68. Är för embetseller tjensteman, som gör våld eller misshandel å annan, särskildt stadgad embetets eller tjenstens förlust för viss tid eller för alltid; lände ock det till efterrättelse. § 69. I fråga om dråpares rätt till arf, morgongåfva eller giftorätt, galle hvad derom i lag är stadgadt. § 70. Har någon genom en handling begått två eller flera af de i denna författning omnämnda brott, och är straffet å ettdera svårare, än å annat; då skall det svåraste straffet tillämpas: är hvartdera brottet belagdt med samma straff; varde det straff tillämpadt. 1 båda dessa läll skall brott, hvarför särskildt straff ej ådömes, betraktas såsom försvårande omständighet.
» s. 77. 48 s. 10 15 M. Maurin, N. P. Se: Eftergift. Metalliska kassan, föreskrifter rörande 43, 47. Mynt, om öfverlemnande från Banken till Kongl. myntkabinettet af 125 st. utländska silfvermynt 73. Mynt och medaljer i guld, om öfverlemnande af 517 st. dylika från Bankens myntkabinett till Kongl, myntkabinettet 33. N. Nyman, P. A., ansökning att för den tid han förestått stereotypoch tryckeri föreståndarebefattningen i Banken, komma i åtnjutande af den derunder besparade tryckeri föreståndare lönen 13. 0. Organisation af Banko-verket, förslag dertill . » af Diskont-verken, » » P. Panter, ansökningar om ersättning för å Banko-auktion inköpta silfverpanter, hvilka sedermera befunnits vara af oädel metall-komposition . Penninge-remisser med posterna, föreskrifter till undvikande af dylika remisser emellan Stockholm och de orter, der Rikets Ständers Bank har låne-kontor Pensions-tillökning för f. d. notarien B. J. Berger 61, 74, 83. 6-6, 67, 87, 88, 93. 9, 19, 40. 32. 11. 7 Pensions-tillökning åt enkan efter aflidne tryckeriföreståndaren C. A. Broling . 29. Person, Daniel Olof. Se: Eftergift. Petersson, J. N. Se: dito. Petterson, B. Se: dito. Privat-bank, ersättande af sådan. Se: Lånerörelse. R. Revision af Banko-diskont-verket, om utsträckning deraf till Rikets Ständers Bank i dess helhet 52. Revisorer för Banko-diskont-verket och låne-konto ren, om val deraf 5. s. Sandberg, .T. ansökan om ersättning för å Bankoauktion inropade silfverpanter, hvilka sedermera befunnits vara af oädel metall-komposition 40. Sedelmynt. Bankens, motion om förändring deri 76 Sedelsystem. nytt sådant.
Eller k anske du tror på den h är granna jägaren, som springer ända upp till söder och äter frukostar och qv ällar hos mig, för att språka med dig. Gör du det, s å bedrar du dig! Det är en sådan herre som har en f ästmö på hvar g ata, tro du mig . Skölj glasena der, men sl å inte sönder något. Nej bevars moster lilla! Men det är omöjligt att herr Blomstervall inte är ärlig; han ser j u så ståtlig ut, så! C A R I N . Flicka! är du tokig i ståt, då g år det aldrig väl .. Om jag h ade varit tokig i ståt, så hade jag kunnat v ara mycket bättre än vindragarhustru, men Carin v ar inte dum hon Om du f äste dig vid en hederlig arbetskarl ell er gesäll .. eller något sådant der, men flyga hög re än vingarne bär, det vil l du! Kära moster! var inte ond nu längre 68 ... ( går med ett g las i handen till henne för att smeka henne .) C A R I N . Tafsa inte hit med fingrarne .. j ag tycker inte o m s mek och slisk, det vet du .. ( skjuter henne bort , så att Anna-Stina tappar g laset i golf vet ) Se der! hvad sa' jag ? Du g ör mig utfattig , flicka! Du får lof att se dig om ef ter en annan tjenst, för j ag kan inte h a' dig! C A R I N ( on d ). Var det kanske mi tt då? I morgon dag går du och hör dig om tjenst! Hör du det? Moster lilla, det var inte mitt fel! Fjerde Scenen. DE FÖRRE. PICKANELL ( från fonden ). Se der har jag lilla hjertegrynet Herre Gud, hvad hon är fin ... som det schangtilaste s affian! ( högt ) Tjenare f ru Pettersson, huru står det till med affärerna .. god dag , li lla jungfru Annette ... hur är det fatt med helsan och lilla "tjäderl eken"?
Yidare uplästes följande, af Hr Ribbing, Erling, ingifne mern,: Till följe af tjensteåligganden, anhåller jag att, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, få afsäga mig min plats som suppleant i Ailm. Besvärs-och Ekon.Utsk:t. Äfven denna anhållan bifölls. Slutligen uplästes ett utaf Hr Rehnberg, Carl Gustaf, inlemnadt, så lydande mern.: Af tjenstegöromål nödgad att afresa från staden, får jag härmed ödmjukast afsäga mig att vara suppleant i Allm. Besvärsoch Ekon.TJtsk:t, under vördsam anhållan, att vid min riksdagsmannarätt varda bibehållen. Jemväl härtill lemnade R. o. Ad. sitt bifall; och anmodades Ståndets Hrr Elektorer att välja en ledamot i Allm. Besvärsoch Ekon.TJtsk:t efter Hr Rosensvärd, samt två suppleanter i samma TJtsk. öfter Hrr Ribbing och Rehnberg. H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att från Riksmarsk. Emb:t ankommit 45 biljetter för Ståndets ledamöter till det tredje galaspektaklet, som komme att gifvas nästa dag, och hemställde, att lottning derom finge ske i morgon kl. 9 f. m. emellan de ledamöter, som antecknat sig för erhållande af biljetter och icke bekommit sådana till de två första galaspektaklen. Ropades ja. Uplästes och godkändes följande från Exp.Utsk:t ankomna förslag till R. St:rs underd. skrifvelser till K. M., nemi.: N:o 62, i ani. af motion om förändring i upbördssättet af indelta räntor, anslagna till militära tjenstemän; och N:o 63, i ani. af K. M:ts Nåd. Propos. med förslag till Stadga ang:de Högsta Domstolens tjenstgöring på två afdelningar. 38 !>en 9 Maj e. m.
Herr Bjuhr anser således de 6 tunnor horn, som nybyggaren de 3 Forsta åren, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 13 Maj 1817 erhåller, för' ett otillräckligt understöd, och föreslår, att Nybygges upptagaren, utom den spannemål harr erhåller, må undfå ett contant understöd af aoo Bd. Banco, att tilldelas honom i den jordning, han genom flit och drift vid åboskyldigheternes uppfyllande, linnes dertill förtjent, och hvilket hvart tredje år borde utrööas vid af Kronobetjeningen anställande egosyn. Hos Hedervärda Bonde-Ståndet har Moses Johansson, från Vesterbottens Länj. ingifvit ett Memorial af enahanda innehåll och syftning med Herr Bjuhrs samt Johan Bengtsson, från norra Ångermanland, anfört: att den nu gällande, skattiäggningsmethodon i Vesternorrlands Län afskräckér från Och förhindrar all odling af dervarande ödemarker, då de Nybyggare, som nedsätta sig, utarmas och nödgas öfvergifva de platser de företagit sig att bebygga^ Af denna anledning yrkar Johan Bengtsson: 1:0 Befrielse från Charta Sigillata och lösen för ansökningar och resolutioner rörande Nybyggen på kronoskogar. 2:0 Att aflattning och skattläggning på Ny. byggeslägenheter må ske på kronans bekostnad, 356 St ats-Uts kotte ts Betänkanden. och fastställd Charta deröfver kostnadsfitt tillställas Nybyggaren; I 3:0 Att blott hälften eller leidel af den för hemman i Vesternorrland nu gällande jordéboks och mantalsräntan må vid skattläggning af Nybyggen åläggas; 4:0 Att frihet för utgörande af dylik ränta och alla andra onera, utom smörtionde till Presterne, må lemnäs Nybyggen i minst 30 och högst 50 år; och i 5:0 Att det bör vara innehafvaren af Nybygget tillåtet, att, emot erläggande af 3 års sammanräknad ränta, efter skattläggningsbeloppet, lösa Nybygget till skatte, och fullkomlig egande rätt dertill såmedelst förvärfva.
Till upplysning och ledning vid uppgörandet af den nya författning, angående stämplade pappers-algiflen, om hvilken Rikets Ständer egde alt besluta, har Kongl. Majit under den 30 sistlidne December aflålit Nådig Skrifvelse, med i ämnet utarbetadt förslag, för hvars hufvudgrunder redogörelse tinnes intagen uti ett den Nådiga Skrifvelse!) bilagdt Slals-Råds-protokoll; och hafva dessa handlingar, enligt samtliga Riks-slåndens beslut, blifvit till Bevilluings-Ulskotlet remitterade, äfvensom de öfriga handlingar i ärendet, hvilka uti Kongl. Majits Skrifvelse omförmälas, blifvit lill Utskottet öfverleninade. Derjemte har Utskottet erhållit remiss af åtskilliga inom Riksstånden i ämnet väckta motioner och afgifna yttranden. Utom den af det antagna nya myntsystemet betingade, samtlige afgifts-beslämmelserna genomgående förändring och del önskvärda målet, att kunna tillvägabringa enkelhet och tydlighet i föreskrifterna om afgifternas utgörande, torde några allmänna grunder för ordnandet af denna beskallnings-lilel desto mindre vara alt åberopa, som, på sätt Chefen för Finans-Departementet ock anmärkt, för beräkningen och gradalionen af stämplade pappers-afgiften någon absolut rättsgrund svårligen står alt finna. Utskottet anser sig således böra omedelbart öfvergå till redogörelse för ifrågakomne förslag till ändringar i nu gällande författnings särskilda stadganden. Varande afgifts-beslämmelserna, der de jemt motsvara eller i ringa mån, endast för vinnande af lämpliga öretal, afvika från nu gällande stadganden, väl upptagne, i bilagde transsumerade förslag till författning, äfvensom mindre] redaklions-förändringar deri finnas med kursiv stil utmärkte; men någon vidare framställning af skälen för dylika förändringar i livart särskildt fall torde icke erfordras. § 2. Vid denna §, som bestämmer de olika värden, å hvilka stämpladt papper skall finnas alt tillgå, hafva särskilda förslag till förändringar förekommit. Kongl. Majit, sorn utgått (rån den åsigt att, vid nya mynt-systemets tillämpning pä ifrågavarande afgift, Bill. till R.
Herr af RobsonJag är förekommen så väl af de reflexioner Herr von Hartmansdorff meddelat, i anledning at Herr Hjertås tal , som r anledning af de upplysningar Herr von Schinckel lemnat , rörande Engelska Jerntillverkningens oberoende af Skogar, hvilken, på den tiden den idkades med trädkol , var af brist på sådane nedsjunken ända till 6o,oso Sk;d årligen , men som , sedan puddlingsprocessen blef upptunnen , så uteslutande grundat sig på Stenkol , att till och med 800,000 Skid Jerm årligen kunnat tillverkas utan annat biträde af Skogs-effecter, än hvad som i och för Stenkolens antändning erfordran ; någon öfverläggning om denna methoden och det antändningsämne Engelsmännen använda , är likväl nära nog lika aflägse från vårt discussionsämne , som berättelsen man nyss hörde om antändningsämnet för några allmänningar i ett visst Län, hvaräst de skola fallit ett offer för Torpares omtanka, att förskaffa sig vidsträcktare mulbete. Sådane olyckor lära icke eller den enslcildta vården förmå förekomma.— Annars, hvad den sistnämnde angår, så, om t. ex. Semminghundra Härads-allmänniDg här i Uppland delades , så lär calculen så utfalla , att på hvar* Den 12 December e. m. 6ir }é närmare och fjärmare derutinnan delaktigt hemman blott skulle belöpa omkring 4§ Tunnland. Föreställom oss nu 6 å 8 Åboer på hvarje hemman, och deras små aflägsna lotter, och svårigheten att desamma bevaka , och man skall äfven derigenom snart kunna göra sig reda , huru den enskildta vården sig utvecklar. Jag återkommer således till den sats jag redan yttrat, och som jag slutar med att å nyo yrka , nemi. den , ”att jorden må mara hvilkens tillhörighet som hälst , omsorgen af dess afkastning tillhör Staten, men sjelf va afkastningen innebyggarne, om Skogen är Allmänning , och Kronan om den är Krono-pärk Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus :
Lån utan högsta nödfall? kunnande, efter Fahlanders tanka, härtill erforderlige medel af En Fjerdedels, högst En half million R:dr, i brist af annan tillgång, anordnas på den till Jern-Contoiret upplåtne Summa, Efter inhemtad kännedom af hvad i detta ämne vid föregående 2:ne Riksdagar förefallit, hafva skälen, sorn hufvudsakligen legat till grund för de från Ba 11 co-Utskotten gifne afstyrkanden, (Bill. 1818 6 Sami. pag. 3o8 Bih. 1823 6 Sami. 2 B. pag. 55} icke synts Utskottet kunna i allo vid nu varande förhållanden tillämpas. Banco-Ut skottets Betänkande. N:o 45. i3 Det har förekommit Utskottet såsom både till sin grund billigt, med den vigtiga Jern förädlingens bestånd och förkofran förenligt, och utan osäkerhet för Banken verkställbart, att, såsom pant för Lån derstädes, antaga Tackjern liggande på våg, efter de grunder, som uti Riksdagsfullmägtigen Lars Perssons anförande blifvit i allmänhet antydda; men ingalunda lämpligt eller medförande den för Bankens säkerhet nödiga Conlröll, att, enligt Riksdagsfullmägtigen Pehr Pehrs sons förslag, belåna Tackjern, som hos Bergsfogde eller Bergmästare blifvit till förvar nedsatt. Utskottet får altså hos Rikets Ständer vördsamt föreslå: Att Tackjern, liggande på våg, under vederbörande Embetsmäns och Magistraters ansvarighet, får af Banken belånas, med iakttagande af enahanda hufvudgrunder, som för utlåningen på Jern och Exportable EfFecter hittills varit gällande, under vilkor att sådane Reglementariska Stadganden uppgöras för det speciela af denna Lånerörelse, som må finnas nödiga och ändamålsenliga. Deribland förekommer, enligt Utskottets åsigt: Banco-U skottets Betänkande.
Vid föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 91, i fråga dels om posthemmanens befrielse från postföringsskyldigheten och dels om åtgärder till beredande af lättnad i nämnde besvär, blefvo l:a punkten samt 2:a punkten Litt. A, B och G återremitterade, hvaremot Ståndet godkände 2:a punkten Litt. C, D, E och F. 240 Prot.-Utdrag den 1 Juni 1854. S. D. Då nu ånyo föredrogs Lag-Utskottets Betänkande, N:o 29, i anledning af väckta motioner, angående en utvidgad testaments-rätt m. m., godkände Ståndet Utskottets förslag uti l:a och 3:e punkterna, men återremitterade 2'.a punkten. Samma Utskotts Betänkande, N:o 31, i anledning af väckt motion om bildandet af en Hof-rätt i Norrland, bie/' af Ståndet gilladt. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-Utskottets nedan uppräknade Utlatanden, nemligen: N:o 118, i anledning af väckt motion, om komministers-bostället Torps befriande från rotering; N:o 119, i anledning af väckt motion om rättighet för kommunerna att till deras allmänna behof använda å pastorsoch komministers-boställen befintlig, men för boställena icke behöflig skog; N:o 120, i anledning af väckt motion, angående omarbetning af den för Rikets Ständers revisorer af Statsverket nu gällande instruktion; N:o 121, i anledning af väckt motion, angående befrielse för komministers-bostället Edet eller Falkarsed från erläggande af kronotionde; och N:o 122, i anledning af väckt motion, angående rättighet för egarne till skattejord att friköpa densamma från grundskatt samt bildande af en fond af de genom berörde köp inflytande medel; hvaremot Memorialet N:o 117, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 54, lades till handlingarne. Den 1 Juni. Från Högloft.
Enl. hvad Utsk.-n derjemte uplysa, hade jag är 1848 i förslaget N:o 1 iakttagit ett sådant afdrag, under förutsättning att boställsräntan ingick i boställenas upskattningsvärde; men då från flera håll detta anmärktes såsom oriktigt, på grund deraf att detta icke var förhållandet, omtrycktes tabellen när jag vid innevande riksdag inlemnade förslaget, hvilket äfven ä samma tabell (se N:o 31 Litt. A.) blifvit anmärkt. Hvilkeldera som bör anses riktigast, hade varit skäl att Utsk:n genom infordrad officiel upgift hade sökt att utreda, synnerligast som den sednare åsigten erhåller ett stöd af den vid 1833 års lönereglering bifogade bilagan Litt. G, hvaruti boställenas afkastning och indelta räntor hvar för sig finnas uptagna. Då jag bland landtförsvarets närvar:de tillgångar uptagit hela kontanta anslaget å 4:de hufvudtiteln enl. 1849 års RiksStat eller 2,741,576 r:dr 15 sk., hvaribland ingå 180,000 r:dr till salpeterinköp, så medgifves, att, såsom Utsk:n anmärkt, den summa bordt afdragas, som nu för försåldt krut och salpeter bland Statsverkets inkomster ingår, eller 95,000 r:dr, hvilket derföre bör från den upgifna besparingen afräknas. Utsk:ns egna upgifter om de brister, som upstått under föreg:de åren i 4:de hufvudtitelns förslagsanslag, visa ali det är omöjligt att med någorlunda sannolikhet beräkna deras belopp.
Armeens Enkeoch Pupill-Kassa samt Hans Majit Konungens anslag till Kassan äro så helt och hållet af enskilt beskaffenhet, att förvaltningen och redogörelserna för desamma icke ur någon synpunkt lära kunna blifva föremål för Rikets Ständers Herrar Revisorers granskning. 3:o Armeens Ackords-Amorteringsfond Fonden, bildad år 1833, i ändamål att inlösa och amortera alla oflicers-ackorder inom Armeen, har tillkommit endast genom, med Armeens eget begifvande, gjorda innehållningar å befälets löner, och är icke i åtnjutande af något särskilt anslag utaf Staten för ackordernas amorterande, hvilket ensamt bör åstadkommas genom den tillgång, som dertill lemnäs af den vid oflicerslönerna fästade ackordsräntan , hvilken ränta till fonden jemväl skall ingå, ej mindre under den tid, en ledig beställning kan komma att stå vakant utöfver 4 månader, än ock för beställning som indrages. För ackordsregleiingens befrämjande, är väl ett kreditiv af 100,000 Rdr anvisadt å Rikets Ständers RiksgäldsKontor, å hvilket fonden äger, alt, med iakttagande dervid af bestämda villkor och förbehåll, draga större eller mindre belopp; men hvilket kreditiv är, till sin natur, endast eli temporärt understöd för fonden. 299 — För de belopp, som å ifrågavarande kreditiv af fonden lyftas och innehafvas, lemnäs fullständig redovisning årligen till Herrar Fullmäktige i Rikets Ständers Riksgälds-Kontor, hvilka utan tvifvel måste vara de rätta redovisande till Rikets Ständer för det ifrågavarande kreditivet. Som Armeens Ackords-Amorteringsfond icke tillgodojuter något statsanslag och alltså uteslutande och allenast tillhörer Armeen, kan, vid sådant förhållande, granskning af fonden icke anses tillkomma Rikets Ständers Revisorer. 4.0 Anslaget å Riks Statens j:de Hufvudtitelj för pensioner till enkor och barn efter militäre embetsoch tjenstemän samt underofficerare j med vederlikar. Förvaltningen af delta stats-anslag, uppgående till 23,000 Rdr, har varit från Kongl. Stats-Kontoret lill
Ständers bifall, såsom grundad^på öfvertygelsen om en gemensam rättighet för Rikets samtliga Invånare, att emot behörig säkerhet erhålla del af Bankens Rån-biträden, vare sig till Jordbrukets eller Näringarnes understöd. Den af Banco - Utskottet föreslagna åtgärd att alla på fastighetslån inflytande rentor ovilkorligen böra, till lån på fastigheter åter utgå, kan vid den nu mera ifrågakomna vidsträckta utlåning ej ålit framgent tillämpas; och anser Utskottet sig böra, uti det afgifvande Reglementet, till Bänco-Styrelsens uppmärksamhet öfverlemna att härutinnan iakttaga, hvad efter sig företeende omständigheter kan finnas af nöden. De jemkningar af Utskottets nu i frågavarande Memorial, sorn Banco-Utskottets Utlåtanden af den 30 Juni och den 4 Juli i anledning af Höglofl. Statsoch Särskildta Utskottens Betänkanden innehålla, får Banco Utskottet i öfrigt vördsamt åberopa. Stckholm den 15 Juli I815. På Den 2 2 Juli. 2099 På Högl. Riddersk, På Högv. Prest-Stånoch Ad. Pedamöters dets Pedamöters vägnar vägnar Joli. Henning Gyllenborg. E. A. Almqvist. På Vällofl. BorgarePå Hederv. Bonde Ståndets Pedamöters Ståndets Pedamöters vägnar ' vägnar Gust. D. WilcJie. Daniel Andersson. G. Helsingius. Uppläst, hos Hagiofi. Ridd. och Ad. den 24 Juli, [Högvörd. Prest-Ståndet den 22 Vällofl. Borgare-Ståndet den 23 ' Hederv. Bonde-Ståndet den 22 „ Riksens Högloft,. Ständers Statsoch Bevillnings - Utskotts gemensamma Betänkande, angående Herr Landshöfdingen Grefve Lilljener antz' s hemställan om Lön-förbättring för Härads skrifvarne i och för Mantalsskrifningen. Högloft. Ridd. och Adeln har till Statsoch Bevillnings-Utskotten behagat remittera ett af Herr Pandshöfdingen m. m.