Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag skulle föreställa mig, att om våra tjenstemän skulle taga sina löner directe utaf en socken, så skulle detta för dem vara ett säkert sätt att få större delen af den socknens innevånare till sina veikliga afundsman, kanske flender. Om pastor vill vinna sin församlings bifall, så kan detta nu omöjligen tillgå på annat sätt, än all han eftergifver en betydlig del af hvad som utgör bans lagliga rätt. Atlönim-ssättet är af den beskaffenhet, att hvar och en af pastorerna, som sätter högre värde på att väl uppfylla sitt embete, än på stora inkomster, får en liten lön, hvaremot den som är nogräknad att få ut hvad som honom lagligen tillkommer, sättes ur tillfälle att rätt uppfylla sitt embete. Jag skulle kunna tillägga ganska mycket här, men det som jag redan sagt och, som jag hoppas, lifligt kännes af alla ledamöter inom detta Hus, torde vara tillräckligt såsom skäl för min anhållan, att delta ärende blir återremitteradt till Ekon.Utsk., för allder, i sammanhang med dea motion ja» tilllåtit mig afgifva, blifva ånyo handlagdt. Frih. Cederström, Jacob: Frih. Haabs åsigt kan jag för min del under närvarande förhållanden icke dela. Jag skulle med honom instämma deruti, att det vore fördelaktigare för Sverige om presteståndets löneinkomster af lionden indrogs till Staten, och presterskapet i stället erhåll bestämda lönevillkor på stat; men vi äro icke der. Detta fordrade åtskilliga preliminära regleringar, 5 II. 84 C6G Den 28 December. sorn icke äro företagna oell som fordra tid för alt kunna verkställas. Hela indelningsverket och ali tionde, som icke är annat än en förläning eller indelning, skulle derigenom komma att upphäfvas. Ulan PresteShs begifvande enskildt såsom Stånd, sä lärer det, enär deras privilegier innehålla, att de äga rättighet att genom tionde njuta sin aflöning, icke ens kunna komma i fråga. Utsk:s förslag i delta morn., alt motionerne icke må till någon åtgärd föranleda, är i min tapka ganska riktigt.
Det vore dock väl bekant, att flera bland dessa dyrbara qvarlefvor af medeltidens byggnadskonst, ehuru i sednare tid bättre vårdade än förut, befunnes i sådant skick, att de torde nedstörta, om ej snar hjelp mellankomme, och flerstädes behöfde frigöras från anslutande byggnader, till en del af osnyggaste art, och stängsel, hvilka icke blott bortskymde, utan äfven skadade de svaga murarne; och hade derföre akademien, jemte öfverlemnande af en uppgjord plan till de åtgärder, som kunde anses nödiga och tjenliga att förekomma ruinernas vidare förfall och afhjelpa ofvan anförda olägenheter, underdånigst hemställt, det Kongl. Majit måtte till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition om ett extra anslag af 1,500 Ridr årligen, att i öfverensstämmelse med förenämnda plan och under ledning af någon dertill utsedd lämplig person användas. Sedermera hade stadsfullmägtige i Wisby i underdånighet gjort framställning, att Kongl. Majit måtte täckas föreslå Rikets Ständer att, för iordningställande och underhåll af ringmuren och kyrkoruinerna i nämnda stad, bevilja ett statsanslag af 5,000 Ridr årligen. Vid öfverlemnande af denna framställning hade Kongl. Majits Befallningshafvande i Gotlands län derå tillstyrkt nådigt bifall; hvarefter Vitterhets-, Historieoch Antiqvitets-akademien, deröfver hörd, bland annat yttrat, att dev förfallna skick, hvari största delen af ifrågavarande ruiner befunne sig, gjorde det önsk - 32 Stats-Utshottets Utlåtande N:o 66. (Fortsättning.) ligt, att åtgärder till förekommande af deras vidare förstöring måtte kunna skyndsamt utföras; hvilket ändamål onekligen säkrare skulle vinnas, i fall Kongl. Maj:t funne skäligt att föreslå och Rikets Ständer att anvisa det högre belopp, stadsfullmägtige begärt, än om anslaget skulle stadna vid den lägre summa, akademien i dess ofvan anförda underdåniga skrifvelse ifrågasatt.
V om försegling af bränvinstillverkuing och destillering måtte ur förlattn:n utgå». Hr Reuters vä rd: Utsk:t har föreslagit, att i den blifvande författmn angule bränvinstillverkuing utesluta tillämpningen af bränvinsredskapens försegling. Mot detta beslut har jag reserverat mig; men nu, då Ifi o. Ad. i löreg:de plenum beslutat att bestämma minimi-tillverkningen till 300 k:r, är jag i sanning tveksam, huruvida jag bör till hela siu vidd vidhålla mitt i reservationen gjorda yrkande. Jag befarar ingalunda att någon lönnbränuing kan åstadkommas i ångbrännerier, utan att blifva uptäckt; men deremot fruktar jag så mycket mera att alia småpannor, som genom detta R. o. Ad:s beslut fått sin dödsdom, komma att lämpa »ig I) e il 30 M a r s. sig särdeles väl för lönnbränning. Jag tror derföre att det vore nödvändigt att genom något stadgande 9Öka motverka möjligheten af den otillåtna bränvinsbränningen. Utsk:t har i sin 72 § föreslagit att egare af enke! redskap eger att till inlösen af allmänna medel hembjuda sådan redskap mot 20 %\i förhöjning af metallens värde; men för min del fruktar jag att all sådan redskap ej blir til! inlösen anmäld, och skulle derföre våga föreslå att R. o. Ad. för sin del ville besluta att egare af enkel redskap skall vara förpligtad att, i händelse han ej till inlösen hern bjuder denna redskap, hos vederbtde kronobetjening till försegling anmäla panna, hatt och afkylningsredskap, som utom bränneri förvaras och icke befinnes uti vård eller uti arbete hos den, sorn sådan redskap förfärdigar. Ifall R. o. Ad. skulle antaga denna min hemställan blir det nödvändigt att återremittera frågan, på det att Utsk:t måtte blifva i tillfälle att, rör:de öfverträdelserna af ett dylikt stadgande, i författmn intaga nödiga ansvarsbestämmelser. Hr Ribbing, Arvid: Den för oss till bifall nu föredragna punkten lyder sålunda: »Utsk:t får tillstyrka, att Art.
Statens behof att inom 6 månader erhålla dessa medel och Riksg:skont. till följd deraf nödgades upsäga obligationerna så är min öfvertygelse att då, i spetsen för dessa Hypotheks-föreningar stå många ibland Sveriges utmärktaste affärsmän, så skulle det, med mer eller mindre svårighet dock gå för sig för dem att inom 6 månader på utsatt dag betala sin skuld. Jag anser således dessa obligationer vara lika realisabla, som några andra och att de kunna lättare drifvas in för Statsverket än några andra, serdeles då det är fråga endast om några få milhr; och jag påstår att det är blott för varsamheten i åtgärden, som detta förslag är gjordt, och bör vara gjordt, men alldeles icke derföre att icke Hypotheks-föreningarne, hvilken stund som helst kunna inlösa sina förbindelser. Hr Cederschiöld: Om förhållandet är sådant, som den siste värde talaren nu upgifvit, nemi. att ingenting vore lättare för Hypotheks-föreningarne än att till sitt fulla värde realisera sina obligationer, så begriper jag icke hvarföre Riksg:s-kont:s Fullmäktige gjort ett förslag, som strider deremot. Man har just till grund derföre åberopat hvad den siste värde talaren, påstått icke vara förhållandet, nemi. att detta skulle åstadkomma olägenhet för Hypotheks-föreningarne. Om så icke är, utan dessa papper, såsom det nu upgifves, skulle vara lätta att realisera, hvarföre gör man det icke då. Jag tror att så icke är förhållandet, utan att verkligen, på sätt Riksg:s-kont upgifvet dervid skulle möta ganska stora svårigheter. Såsom grund för det här framställda förslaget har åberopats de för Hypotheks-föreningen opåräknade omständigheter, som inträffat; men jag hemställer om ieke en Hypotheks-förening, likasom en enskild person, bör, då den gör skuld, påräkna att sådana förhållanden, som de nu för handen varande, kunna inträffa och tillse huru han, äfven under sådana förhållanden, må kunna fullgöra sina förbindelser. I min tanka är det den största olycka som kunnat träffa Sverige att dessa Hypotheks-föreningar och Privat-banker, genom den lätthet de beredt personer att erhålla lån inledt dem i betydligt större utgifter, än som eljest kunnat komma ifråga.
A. 299. XIV. E. 47. A. 49. — N:o 32. i anledning af ålerremisser af Memorialet N:o 22, innehållande förslag till ändring af 35 §. — N:o 33. med voterings-propositioner, rörande Constitutions-Utskollets, uti Memorialen N:ris 12 och 23, afgifna förslag till ändring af 28 §. — N.o 34. med voterings-propositioner, rörande Constitulions-Ut - ( 51 ) skoltels, ali Memorialet N:o 13, afgifna förslag till ändring af 52 §. Regerings-Formen och 24 §. Riksdags-Ordningen. XI. B. 21. A. 103. U. 243. A. 281. XIII. 202. A. 299. Constitulions-Ulskottets Memorialer, Betänkande!) och Utlåtanden. — N:o 35. med volerings-propositioner i fråga om ConstitulionsUlskottets förslag, uti Memorialet N:o 15, till ändring af 39 §. Riksdags-Ordningen. XI. B. 21. A. 104. U. 243. A. 281. XIII. 202. A. 299. — N:o 36. med volerings-propositioner i fråga om Constitulions Ulskottets, uti Memorialet N:o 16, väckta förslag om ändring i 69 §. Regerings-Formen. XI. B. 21. A. 104. XIII. 202. A. 299. — N:o 37. med volerings-propositioner i fråga om ConslitulionsUtskotlets, i Memorialet N:o 17, afgifna förslag lill ändring af 14 §. Riksdags-Ordningen. XI. B. 21. A. 104. U. 244. A. 281. XIII. 202. A. 299. — N:o 38. med förålag till ändring af 11 och 14 §§.
Utlåtande, angående Löfås Silfververk. (I. A.) Sedan Rikets vid senaste Riksdag församlade Ständer, i anledning af det om silfvertillverkningen vid Löfås upplysta förhållande, alt Staten, för samma Verks bedrifvande, måst vidkännas en icke obetydlig uppoffring, funnit angeläget, att någon åtgärd påtänktes, hvarigenom fortfarandet af denna förlust för Slaten må i framtiden upphöra, och derföre, genom skrifvelse af dea 26 Februarii i83o, N:o 391, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t behagade med innehafvarne af Verket låta uppgöra någon så beskaffad öfverenskommelse, att, emot det de befriades ifrån skyldigheten att detsamma vidare bedrifva, och erhöllo ersättning, antingen genom föriäningarnes bibehållande under någon viss tid efter arbetets nedläggning, eller på annat sätt, de till Verkets bedrifvande upplåtne föriäningar och förmoner må till Kronan indragas; så har, uti Nådig Skrifvelse af den 7 April i83o, Kongl. Majit anbefallt Kongl. Bergscollegium, att med innehafvarne af Löfås Silfververk uppgöra ett sådant förslag till öfverenskommelse i förenämnde ämne, som, så väl å Kronans sida, som af Verkets innehafvare, funnes antagligt, samt sedermera med detta förslag, jemte lateressenlernes i anledning deraf afgifne yttrande och hvad Kongl. Coilegium i öfrigt kunde hafva att i ämnet andraga, till Kgl. Majit i underdånighet inkomma. Efter det Kongl. Bergs-Coilegium, i följd häraf, med ett sådant underdånigt förslag och yllrande inkommit, hafva Kongl. Kammar-Collegium och Kongl, Stats-Contoret afgifvit deras deröfver infordrade underdåniga utlåtande, vid föredragning hvaraf Kongl. Majit, under den 25 sistl.
Detta beror oftare barn mycket åt sig sjelfva eller i andras än m a n tror på, att föräldrarna icke känna händer, och att det klander, som möjligen barnens rätta sinnelag och nöja sig med här torde framlysa, naturligtvis icke är ämen ganska ytlig bekantskap med sina egna nadt att råka andra, än dem det vederbör. barn. Om de ville aktgifva på och blanda Men det är så många, som icke tänka sig i barnens lekar, skulle de ganska ofta på eller hafva klart för sig, att det just ä r få temligen oväntade upplysningar. Det heter ofta, att barnen uppfostra hvar under leken som en mycket vigtig del af uppfostran, nämligen karaktärsbildningen, andra. Visserligen, men då måste dock h o s försiggår. Det är så många, som glömma, några af dem finnas en påbörjad karaktärsatt det just är under leken, som barnets utveckling, som h a r inflytande på de öfriga. anlag allra bäst kunna studeras. Ty d å ä r Och det kan för öfrigt icke nekas, att barbarnet helt och hållet sig sjelf, återbålles nen understundom uppfostra hvar andra icke af några regler eller band, utan h a r ganska illa. Och ehuru det visserligen ofta sin fullkomliga frihet. Men det ä r just då visar sig mycken rättskänsla h o s barnen, m a n skall passa på att ålägga band, der det får m a n ej heller så sällan se prof på motsatsen. I hettan och ifvern veta de också behöfves, och se efter hvar de felas. Hvar och en, som plägat något aktgifva ibland icke, huru leken eller striden tillgått, på barn, h a r utan tvifvel sett, att, n ä r de hvilket icke hindrar dem att med stor säkertro sig vara obemärkta, vissa karaktärsdrag het förfäkta sina påståenden. hos dem framkomma, som m a n eljes icke Försök t. ex. att vid ett » slagsmål » utfår se. Och under lekens ifver glömma röna hvem som » började ». » Det var Karl, barnen ofta, att de ej äro allena. Det ä r som började, » säger den ene. » Nej, det då m a n får se skilnaden mellan det lydiga var Fredrik, » påstår Karl.
Fullmäktige att föranstalta om utarbetande af förKontoret slag till cn förändrad organisation af Banko-Verket och reglering af dess tjenstemanna-personal, dervid ändringar i föreslagna OrdningsStadgan för Fullmäktiges expedition och Tjensfgörings-ordningen för Fiskals-Kontoret torde finnas behöfliga, ville Utskottet, som för sin del icke hade något vid de uppgjorda förslagen alt erinra, hafva åt Fullmäktige öfverfemnat alt imellertid, om så nödigt pröfvades, lill iakttagande anbefalla omlörmälda Ordnings-stadga och Tjenstgörings-ordning, med rättighet, likväl för Fullmäktige alt uti dessa Ordningar sedermera vidtaga de förändringar, hvartill omständighelerne må kunna föranleda; så hafva Fullmäktige, den 7 näsllidhe Augusti, dels fastställt Ordnings-stadgan lör deras expedition, att lills vidare tjena till efterrättelse, dels ock, med gillande af Tjenslgörings-ordningen för FiskalsKontoret, uppdragit åt Underslyreisen alL inkomma med förslag lill de föreskrifter uti gällande Ordnings-stadga för Under'Styrelsens expeBmsorerncs Bertill, ang. Bankoverket. 2 40 dilion samt Tjenslgörings-ordningar för Låne-afdelningen och Lånekanslier, som, i följd af 3 §. uti Tjenslgörings-ordningen för FiskalsKontoret, kunna anses erforderliga; hvarefter komme att bestämmas från oell med hvilken lid de uti sistberörda Tjenstgörings-ordning intagna nya eller förändrade föreskrifter skola tillämpas. §. 7. Decharge för Bankosamt Handelsoch Närings-Diskonlernas i Slockholm rä ^“iHarideh-1 kenskaper och förvaltning för nästlidet år, har undergått granskning och Näringslili Banko-Utskottet, som derom under N:o G<S afgifvit berättelse lill %n°alMngS^'kels sednast församlade Ständer, och deruti bland annat tillkänuagifvit, att Utskottet låtit meddela Direktionerna öfver nämnda
På grund af samma Grundlags §., som Herr Grefven och LandtMarskalken åberopat, till stöd för sin vägran i förmiddagens Plenum, att meddela proposition liil återremiss af ConstitutionsUtskottets Memorial, anhåller jag att få till Protocollet anmäla min reservation mot denna Herr Grefvens och Den 17 Julli e. m. LandlMarskalkens af Ri dderskapets och Adelns majoritet, efter votering, gillade åsigt. Herr Grefven och LandtMarskalken uppläste i förmiddags början af 107 §. RegeringsFormen. Jag utbeder mig att nu få fästa uppmärksamheten på §:s slut. Sednare hälften lyder nemligen så här: ”Frågor uti detta ämne kunna i Rikets ”Ständers Plena väckas, och af andra Ri”kets Ständers Utskott, än ConstitutionsUt”skottet, hos Stånden andragas, men icke ”af Rikets Ständer afgöras, förr än sistnämnde Utskott deröfver blifvit hördt. Under ”Rikets Ständers öfverläggning derom &c.” Om nu med af görandet, som Grundlagen förbehållit Rikets Ständer, ej skulle förstås annat, än, på sätt pluraliteten i dag antagit, ett svar af Ja eller Nej; så vore RiksSlånden i och med detsamma förvandlade till ett slags machin, reducerad att, i afseende på ConstitutionsUtskottet, spela samma roll, som den stackars mannen till en elak hustru, hvilken smilande yttrade: ”Sorn du vill, min vän lilla; men skåpet ”kommer i alla fall att stå der!” Herr Hjerta, Lars, anhöll, att uppå de skäl, som af de föregående Talarne blifvit anförde, jemväl få sin reservation till Protocollet antecknad. Den 17 Julii e. m. i05 Företogs till pröfning
— N:o 35. angående förtydligande af Kongl. Brefvet den 25 September 1777. — N:o 36. angående skyldighet för häradsskrifvare och kronofogdar att debitera, uppbära och redovisa brandstodsmedel. — N:o 37. angående ytterligare controller öfver vissa föreskrifters efterlefnad inom Catholska församlingen i Riket. B. A. 3. E. 3. — N:o 38. angående från utrikes ort inkommande äkta bokgulds controllbehandling. IV. 457. — N:o 39. angående stadsskolans i Sköfde förening med folkskolan derstädes. IV. 457. — N:o 40. angående inköp och utdelning af ett antal exemplar utaf Svenska Fornskriftsällskapets handlingar. V. 47. •— N-.o 41. angående upphäfvande af 3 § i 2 capitlet Giftermålsbalken. — N:o 42. angående kungörandet af handlingar, som af utländska sjöfarande böra vid hilkomslen till Riket medföras, till bestyrkande af fartygets nationalitet. V. 47. ( 50 ) Expeditioner lill Kongl. Majit, Rikets Ständers: — N:o 43. angående upphörande af den nedsatta tullen å från Finland inkommande varor. V. 47. — N:o 44. angående afskrifning af Majoren C. Venus’s skuld till fordna spinn och correctionsinräl trängen i Stockholm. V. 240. — N:o 45. angående ersättning till Elfkarleby gäslgifverihemmau i Upsala län för förlorad mark, i följd af en väganläggning. V. 240. — N:o 46. angående upplåtande (ill Solna församling af en Carlbergs kungsgård tillhörande jordrymd. V. 240. — N:o 47. angående nedsättning af arrendeafgiflen för Motala kronofiske och mjölqvarn. V. 240. — N:o 48. angående utsyning af virke å kronoskog inom Skaraborgs län för knektestugors uppbyggande. V. 240.
ftprelfe fig tillbragit febait fifta Siiföbag. 57 fymaraf för nätttaranbe en bel tefe funna uppfpöaö, f)ar häraf blifmit en följb, att be tebogörelfer t betta ämne, forn ^ittillö ingått t Äongl. 3)ta j:td 23efallningöl)afmaitbeö femåréberättelfer, icfe förmått att fpUa bel)ofmet. gör att emeblertib fomtna bet åfpftabe målet närmare genom frågattö öfmerlemnanbe till faffunniga perfonerö pröfning, l>ar Äottgl. 3)Zaj:t låtit från få. mät 0ina SSefallningé^afmanbe i famtliga länen, forn bermaranbe eg>uö^ållningö SBerättelfe om hmab t Oiifet och bcfö 3 öfwerensftämmetfe meb be af Olifetö ©tanber afgifna* fötflag Rafina unber ben 26 Oftober famt ben 7 december 1860 färffilba förotbningar blifwit utfärbabe angåenbe wilforen belö för bränwiné* tittwerfning, belé för fötfäljniug af btänroin famt anbra bränba etter biftitterabe btpefet, tjmarjemte Äongl. Sftajit, i fammanffang meb förf* nämnba förorbning, ben 23 -Jtooember famma år fafiftätlt £>rbningö* ftabga för bränwinöbränitetierna, innefattanbe fåwäl erforbertiga be* ftämmelfer röranbe rebffapenö beffaffenf)et meb affeenbe å fontrotten öfwer bränwinétittwerfningen, forn nöbiga infntftioner för ett rätt hanbljafmanbe af benna fontrott. @om gättanbe bränwinétillwetfningöförorbning innehåller bet ftab
I anledn. af en fö regrde talares yttrande, att då Regeringen kunnat bereda sig medel att bekosta ett mönsterskifte å Gottland, det äfven skulle låta sig göra, att på samma sätt skaffa sig utväg för åstadkommande af liera dylika, ber jag att få nämna, alt befrämjandet af de ändamål, hvarför anslaget till jordbruk, handel och näringar blifvit meddeladt, har befunnits vara af den vigt, alt man icke ansett sig böra samla några skatter i skattkammaren, utan sökt göra medlen fruktbärande genom deras användande' till de dermed afsedda ändamål. Man har äfven i den delen gått så nära, att det f. n. ej finnes några reserverade medel att använda, hvarföre man ej kan begagna utvägen att gifva anvisning å nämnde medel, utan torde det ifrågasatta anslaget böra beviljas, ifall man vill vinna det dermed åsyftade ändamål. Propos. till bifall å förevande punkt blef härefter framstäld och besvarad med blandade Ja och Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemslälde om R. o. Ad. ansåge de emot denna punkt gjorde anmärkn:r föranleda till återremiss, samt efter denna propos:s besvarande med starka Ja jemte åtskilliga Nej, förklarade sig hafva funnit Ja öfvervägande. O Efter härvid af Frih. Åkerhjelm gjord begäran om votering, uplästes till justering och godkändes följande votens-propos.: Den, som bifaller hvad StatsUtsk., i fråga om anslag lill befrämjande af Statsverket på Gottland, uti 15:de punkten af dess utlåt. M 71 hemstält, röstar Ja; den det ej vill röstar Nej; vinner Nej, anser R. o. Ad. de emot nämnde punkt gjorde anmärkn:r föranleda till densammas återemitterande. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit som följer: Ja — 10. - Nej — 37. 10:de punkten, ang.-de för slags-ansin get uljlyltningshjclp 230 Don 20 April. ejler laga skiften; och 17:de punkten, ang:de anslag till understöd för Degebergs landtbruksskola.
Enligt sednaste bokslutet hafva dessa inkomster årligen uppgått till g,8i2 R:dr 14 sk. i r:sl. Banko och således något mera än under nästförutgångna qvinqvennium. Omkring 2,600 B:<lr Banko hafva årligen dis-, ponerats till allmänna byggnaders, gators, broars och vägars underhåll. Hamnoch grundpenningar uppbäras nu mera af en särskild Direktion, hvilken det åligger, att för dessa medel redovisa hos Styrelsen för allmänna Vägoch Vatten-byggnader. De uppgingo sistlidet år tili ett belopp af 3,386 R:dr 28 sk., men öfverstegos af åsamkad skuld, dels för nödvän-' diga mudd ringsarbeten och dels för gjorda kostnader till Fyrisåns försättande i segelbart skick högre upp i staden än till den fordna hamnplats sen m. m., hvilken skuld dock årligen amorteras. De för flera år sedan började trädplanteringsarbeten fortgå, under ledning af en dertill vald Komité och i mån af tillgångarne, hvartill stadens alla mantalsskrifne invånare med en liten afgift bidraga. Äfven hafva andra ej obetydliga förbättringsarbeten ägt rum, hvaribland en ny brobyggnad öfver Fyris-ån, invid den der nu mera fulländade nya hamnplats, samt en ganska kostsam brunn i stadens högre belägna trakt, särskildt må nämnas. — Stadens hälsobrunn är ändamålsenligt utvidgad och förskönad. Dess Sparbank bibehåller och ökar sitt förtroende. Denna hade vid 1842 års slut 782 Delägare med en insatssumma af 44’°^7 R;dr *6 sk. Banko, och en hjelpfond stor 3,286 R:dr 3o sk. 7 r:st. samma mynt. Staden Enköping har något litet ökat sin folkmängd, hvilken nu är 1,261 personer, deraf Allmänna bildningen består i en försvarlig religionskunskap. Folket är i allmänhet rättsinnigt, uppfyller villigt sina medborgerliga pligter, är driftigt i sina näringar och sparsamt i sin hushållning. Förbrytelser af gröfre beskaffenhet äro ganska sällsynta och äfven ringare lagbrott äro få. På arbetare är tillgång.