Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Del. 437 _ om v. Kruses Dictainen rörande Bränvins» bränningen, II. 441- __ om rättighet för Allmogen i Halland, att å egna ägor skära torf och tufvor -till bränsle, II. 443. angående Glasoch Porcellains-förares samt Smideshandlares Handelsrättighet, II. 445. angående vite för försummadt Uppbördsmöte II. 461. om Landtbruks-Skolors inrättande, II. 520. _ angående Magistraternas rättighet att utfärda Pass, lil. 144. _ angående Titulaturens afskaffande, III. 146. „ angående skyldigheten, att deltaga i byg gande och underhållande af EcclesiastiqueHus i Staderna, lil. 241. _ ang. en Fyrbåks inrättande på Gottland, 245. _ angående MarkegängsTaxornas upprättande m. m., III. 290. angående ändring af flyttnings - tiden för tjenstehjon, III. 344. _ angående den vissa hemman ålaggde Krono brefbäricg, III. 358. Be - Register. I och OeconomieUtskottets Memorial, angående rättighet för Hallands Allmoge, art å egna ägor få skära torf af tufvor och ljungbevuxeti mark, lil. 362. angående vite för försummadt Uppbördsmöte, lil. 365. angående skyldighet för Bruk och Qvarnar, att deltaga i väghållning, lil. 376. angående understöd för Soldater, hvilka genom Vacancer vid Compagnierna komma att afgå, lil. 378. ang, fem Helgedagars indragning, III. 381- angående Invånarnes i Norrvikens Fögderi anhållan, att få lemna Afraden och Kronobonden i Strömstad, lil. 384. angående Stapelstads frihet för Köpingen Döderhultsvik, lil. 38f. ang.
Genom en sådan anordning skulle dock olägenheterna af truppens spridning inom en stor stad, sannolikt blifva ändå större än hvad fallet hittills varit; och om till de ekonomiska olägenheterna af truppens spridda förläggning lägges det i militäriskt afseende olämpliga alt i en stor stad icke hafva truppen samlad under tillsyn af vederbörligt befäl, syntes vara af behofvet högeligen påkallad en kasernbyggnad tillräckligt stor för att kunna inrymma Batteriernas hela truppstyrka, jemte större delen af Underbefälet, samt erforderligt kasern-befäl. — Regements-Chefen, som tagit kännedom af det förslag till kasernbyggnad m. m. för Svea Artilleri-regemente, som af numera aflidne Öfversten vid Ingenieur-corpsen, C. Hjelm år 1856 blifvit uppgjordt, anser detsamma i allmänhet uppfylla alla dc fordringar. som pä ett dylikt etablissement skäligen kunna göras. Visserligen kunde lörslaget gifva anledning till den anmärkningen, alt utrymme icke är beredt lör hela det antal hästar, som af regementet begagnas under exercis-tiden och ändå mindre för det antal, som för en krigsrustning skulle erfordras; men då för en del hästar under exercistiden kunna begagnas provisionel^ stall å Ladugårdsgärdet och, sedan nytt ridhus blifvit uppfördt i sammanhang med kasernen, det nuvarande ridhuset kan om sommaren begagnas såsom stallskjul, samt i afseende på utrymme i och för Batteriernas ställande pä krigsfot särskilda åtgärder för stallrums beredande för tillfället torde böra vidtagas, till förekommande af alltför stora underhållskostnader under vanliga fredslörhållanden; har RegementsChefen, enär utrymmet i alla andra afseende!) syntes fullkomligt motsvara behofvet, funnit intet att i sådant afseende erinra. Vidhommnnde läget, anser Regements-Chefen detta svårligen kunna väljas bättre, än som föreslaget blifvit, eller straxt invid Artilleri-gården, der Batteriernas fältmnteriel förvaras; hvarjemte det redan befintliga Artilleri-stallet, äfvensom det för regementets behof redan till en del upplåtna Kronobageri-huset skulle i etablissementet ingå.
N:0 90. 5 te fä afletnnas pä närmaste möjliga afstånd, samt Byar och sammangränsande Hemman, så vidt ske kari, anvisas till en och samina ort; med hvad mera som blifvit yrkadt, till lindring i forslingsbesväret. 3:0 Att Räntegifvaren skulle ega rättighet, att genom Konungens Befallningshafvande få Räntetagare» kungjordt, om leverering göres in natura eller orri Lösen med penningar erlägges. 4:0 Att äfven Kronans behållna Spannmålsräntor borde med penningar få lösas. 5:0 Att ständiga Tionde-anslag mätte upprättas och Kronan uppbära äfven den indelta Spannmålen, samt Inrielningshafvarne taga deras, löner directe af Stats-Cassan. Om hvad sålunda blifvit framställdt, hafva Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten ansett sig böra inbjuda Bevillningsutskottet till gemensam öfverläggning; i följd hvaraf de 3:116 Utskotten förehaft detta ämne till öfvervägande och dervid, i afseende på Friherre Palmstjerna.r ofvanberörde Förslag, rörande Afradsoch Krono-Tiondens framtida utgörande, funnit sig först böra fästa Rikets Höglollige Ständers uppmäi ksamhet derå, att Herr Friherren uti detta Förslag äfven inbegripit Skatte frälse-Räu tespannmål en. Vid pröfningen af denna fråga förekommer, att sättet för utgörandet och liqviderandet af denna senare Ränte-Spannmål helt och hållet beror af de Lagligen stadfästade Köpeafhand - 6 StatsBev.- samt Oec.-UtsA. Bet.
Mynt-verkets attest, lemnat dukater 45,238s7100. men efter afdrag af myntskatten, 8/io procent » 135’°/,0o. dukater 45,10329/,0o Efter denna beräkning kostar alltså hvarje dukat Banken R:dr 8,34,29. hvaraf belöper: på guldet 8,28,67. och på omkostnaderna 0,05,62. 8,34,29. § 10. mom uiceaBeträffande inoch utvexlingsprisen å åtskilliga utländska silfvermynt-sorter haf lingspris å Utva Fullmäktige under den 21 Januari detta år meddelat förnyade bestämmelser, till ledländskasilfverning för Deputeraden för tillsynen öfver den dagliga förvaltningen, vid förekommande fråmyntsorter. g0r om jn_ och utvexling af dessa myntsorter. § 11- Inoch utvex - In-och utvexDet från och med den 5 Juni 1863 fastställda pris vid inoch utvexling i Ban lingspriset å ken af Svenska och Holländska dukater, nemligen i förra fallet 8 R:dr 35 öre per dukat dukater. 0ch i det sednare 10 öre per dukat utöfver invexlingspriset, bibehölls oförändradt till - 17 — den 19 sistlidne Maj, då Fullmäktige, ined afseende på den inträffade prisstegringen å guld i Hamburg, beslöto att från och med påföljande dag, den 20 Maj, höja utvexlingspriset till R:dr 8: 50. per dukat; hvaremot invexlingspriset icke ansågs böra undergå någon förändring. § 12. Angående Bankens vexelhandel är redogörelse lemnad i 10 § af 1863 års reviv pks oc!i sionsberättelse för tiden till och med den 9 September samma år, då behållningen utförsäljning gjorde Hb. Under återstoden af år 1863 har tillkommit: genom uppköpta vexlar 1,397,143. 13. » 82,508. 11. 6. » inlösen af kuponer och utlottade, i utländskt mynt ställda obligationer 25,078.
Återkommer han, utan att ”för afvikandet eller orsaken dertill blifva ”till brott förvunnen, inträde han i alla ”sina förra rättigheter.” Då denna föreskrift i det nya förslaget finnes utesluten, men, efter mitt omdöme, bör bibehållas, hemställer jag om icke detta Moment må erhålla följande lydelse: Adelsman, som utur Riket af vikit, intill dess han återkommer, och, utan att för afvikandet eller orsaken dertill blifva till brott förvunnen, derefter trenne år här i Riket skattskrifven varit. Herr Lefre'n: Lika med Herr von Hartmansdorff önskade jag det tillagg han föreslagit, men ber, att dertill få förena ännu ett annat. I den af Utskottet uppgjorde redaclion står: intill dess han återkommer. Det faller af sig sjelf, att lian icke kan återtaga säte här, förr än han återkommit. Jag skulle derföre i stället vilja föreslå följande ord: Intill dess han , ef ter återkomsten , trenne år här i Riket skattskrifven varit. Herr Cederschjöld: En värd Ledamot liar yrkat, att det nyss uppläste stadgandet i den nuvarande 11$. borde i det nya förslaget upptagas; men jag tar mig friheten erinra, att man kan blifva förvunnen till brott, utan att det är af egenskap, att anses för nesligt; och i sådant fall borde representationsrätten väl icke förloras. Jag anser derföre öfverflödigt intaga det vilkor Den 3 Augusti e. m. Herr von Hartmansdorff omnämnt, emedan en till nesligt brott förvunnen persen i alla fall är frän representationsrätten utesluten. Deremot förenar jag mig med den siste värde Talaren uti hans anmärkning. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken gjorde proposition till bifall å Utskottets förslag till 3 Momentet af 7 §. Ropades Nej. Hvarefter Hans Excellence framställde proposition till bifall å Herr Lefrens förslag, eller att nämnde 3 Moment skulle erhålla följande lydelse: Adelsman, som utur Riket af vikit intill dess han efter återkomsten, Irenne dr här i Riket skattskrifven varit. Adelsman, sorn. främmande Magt genom trooch huldhetsed förbunden är. Herr von Schulzenheim, David:
Jag ber om förlåtelse att jag nödgas ännu borttaga några ögonblick för att i anledning af hvad Friherre Anckarsvärd yttiade, förklara det jag endast sagt att derest Protocoller och Handlingar ifrån ConstijutionsUtskottet skulle infordras, kunde Ståndet ej få Den 2? Apvil. 45* fullkomliga upplysningar, och Målet ej blifva ut* redt. I Constitutions-Utskotret ar visserligen båda Partemes: ratt bevaiaöpmen då ,Utskottet i grund af sm kännedom om sakens förhållande tillstyrker att den skall I ört al I a, och Ståndet ej dermed vill låta sig nöja utan sj;lf döma, och derföre infordrar, tili exempel ar,märknings-Författarens Memorial , så er höi les väl deraf endast en ofullkomlig Sak kännedom , enär det blott utaf ifrågavarande Embetsman® förhållande i det hela kan upplysas, huruvida de nied skicklighet och drift sitt föitiOendeEmbete utöfvat. Constitutions-Utskottet har samma rättighet i följe af båda Momenterne i 107 och när dess rätt, att icke göra någon anmärkning, är i för 1 a fallet medgifven, lär också dess rättighet att frikänna från en anmärkning, sorn redan blifvit gjord, äfven följa af samma förhållande, det nemligen, att ingen så väl som Utskottet kan döma med full Sak-kännedom. Frågan är i båda fallen om ett omdöme öfver Personers förhållande i det bela af deras Embets befattning, och det kan ingen bättre än Constifulions Utskottet fälla, för hvilket StatsRådets Protocoiler blifva framiä^de. Med mycket nöje har jag hort åberopas den varsamhet och det lugn, sorn 1809 här rådde, då Constitutionen uppgjordes, och jag hoppas att Riksens Stander afven nu och i framtiden skola gifva efterdöme al samina Moderation, samma Lag-hdnad, sorn är den säfe» JC. Aprit.f rasfe borgen för deras rättigheters helgd och ‘frihetens bestånd. Friherre Anckarsvärd ■.
Frågan derom, huruvida det må vara nödigt eller nyttigt att Bankens tjenstemän kunna när som helst från deras tjenster skiljas, torde icke för närvarande påkalla ett afgörande, då Utskottet föreslagit medgifvande intill nästa riksdag för Fullmägtige att endast medelst förordnande tillsätta lediga tjenster, och Utskottet kan derföre här inskränka sig till frågan om tillämpningen af straffbestämmelserna i de fall, hvarom de förevarande §§:ne handla. I detta afseende tror Utskottet, som för öfrigt gillar den ofvan antydda uppställning af dessa stadganden, som Fullmägtige föreslagit, det dock icke vara nödigt att åt Fullmägtige öfverlemna en så vidsträckt myndighet, att de, första gången en tjensteman blifvit anmäld för försummelse eller fel i tjensten eller oordentlighet eller ett ovärdigt uppförande i allmänna lefvernet, må kunna helt och hållet skilja honom från tjensten. Utskottet anser deremot det nu befintliga stadgandet böra i denna del bibehållas, men föreslår för öfrigt, att 119:de och 120:de §§ sammanslås till ett stadgande af följande lydelse: 13:o. Om någon tjensteman antingen vid mindre förseelser i tjensten ej låter sig rätta af vederbörande förmäns tillsägelse och var ningar, eller ock beträdes med verklig vårdslöshet eller försummelse i sin tjenstgöring, vare förmannen skyldig att förhållandet skriftligen anmäla hos Fullmägtige, som bestämma huruvida sådan anmälan bör till åtal eller annan åtgärd föranleda. I sådant 22 Banko-lJtskottets Memorial N:o 20. ial! skall tjenstemannen lemnäs tillfälle till förklaring och de upplysningar infordras, som för sakens bedömande finnas erforderliga, och, om tjenstemannen derefter finnes beträdd med försummelse eller fel i tjensten eller annan oordentlighet eller ock med ett ovärdigt uppförande i allmänna lefvernet, skall han antingen erhålla inför protokollet en allvarsam föreställning, eller från tjenstgöring i verket afhållas på längre eller kortare tid, med förlust af större eller mindre del af lönen.
M. täckes å densamma göra nådigt afseende, åstadkommer ingen rubbning i beslående förhållanden, hvarföre jag anhåller om bifall lill Ulsk:s förslag. Hr Hjärne, Harald: Då K. M. utfärdat en författning, som förbjuder all bränvinsbränning i höst, med undantag af en ganska kort tid, hvilket visar, ali K. M. önskar, ali så litet som möjligt bränvin under loppet af detta år måtte tillverkas, må man väl icke undra, ali motion väckts derom, att äfven de serskilda bränvinsfabriker, som börjat den 1 Maj och fortgå ända lill den 1 Okt., måtte inhiberas. Såsom skäl härför torde icke behöfva anföras annat, än att det nödvändigt mäste framkalla ganska naturliga reflexioner hos alla andra bränvinsbrännare, som i år varit förbjudne att tillverka bränvin äfven under den eljest lofgifna liden, då de se, alt några få personer tillåtas en dylik tillverkning af 1,000-tal k:r bränvin om dagen, hvaraf naturligtvis en ganska betydlig vinst skall upkomma. Jag säger, att detta naturligtvis varit första anledn. dertill att frågan väcktes. Vidare, för att kunna bedöma denna fråga, och huruvida motionen bör tillstyrkas eller icke, måste man laga i öfvervägande alla de af den siste talaren omnämnde omständigheter. Utsk. har sett alla de utfärdade resolutionerne. R. o. Ad. har hört det lmfvudsakligaste af dem npläsas. Jag vill blott göra det tillägg, alt den siste talaren icke uplyst derom, alt en af dessa resolutioner innehåller 2:ne ord, som icke finnas i de öfriga, nemi. ”lills vidare.” Hade dessa ord funnits i alla de andra, så hade saken varit klar, nemi. att K. M. genom dessa ord velat bevara sig sin rätt att inställa äfven den i sammanhang med pressjästberedningen bedrifna bränvinshränningen, om vigtiga omständigheter sådant påkallat; men oaktadt orden ”lills vidare” icke finnas i de öfrige resolutionerne, måste jag tillstå, att jag icke af deras innehåll kan draga den slutsats, att K.
Deportationens äterkcmst uppläsa sina Tal. Härefter uppropades de 48 Ledamöter, som skutte utgöra Ridderffapets och Adelns Deputation titt Kongl. Maj:t, hwilken Deputation, sedan, inom en kort stund de öfrige Riks-Ständens Talemän och Deputerade pä Riddarhuset församlats, aftägade under Herr Barons och Landt-Marskalkens anförande titt det Kongl. Slottet; och Hans Excettenee Herr Grefwe Lratw emottog imedlertid klubban. Sedan Herr Baron och Landt-Marskalken med Deputationen återkommit, uppläste Grefwe Ickör-N6l>, OÖI-3N, uppä Herr Landt-Marffalkens anmodan, sina Tal till de öfrige Wänden, hwilka, dä de med mycket nöje afRidderffapet och Adeln afbördes, skutte enligt af Herr Landt-Marskalken gjord, och af Ridderskapet och Adeln bifallen proposition i Protokollet intagas. De lydde fom följer: "Högwördig ste Herr Äkke-Bi skopp och Taleman, och samtelige Ledamöter af det Höawördiga Preste-Ständet! Witz Wid början af ett Riksmöte, päkalladt igenom de mest beklaganswärda bewis pä förgängligheten af menffliga förhoppningar, har Ridderffapet och Adeln med listiga rörelser af wänffap och agtning, uti det Högwördiga Preste-Ständet återsett dem, som fatt sig uppdragit, att förklara det rätta wärdet as allt jordiskt, till ett tillkommande bättre och fullkomligare lif.
Har samt kunnig i bokföring lust för och vana i husliga göromål önskar till den 1 okt. plats samt sömnad och finare handarbeten, som kassörska eller konoch kan, om så skulle önskas, undertorsbiträde. Den sökande visa barn i musik. På lön fästes intet innehar kassörskepl. men afseende, utan fast mer på ett vänligt önskar göra ombyte. Ren. bemötande. Svar till » 22 år », Kristinehamn. (G. 3964) [326] härå torde godhetsfullt sända svar m ä r k t » E. 22 år », Upsala, p. r. E F i a t s ö n s k a s af en ung, anspråkslös flicka i aktningsvärd familj för att biträda i sömnad, skrifning samt husliga göromål. Betyg från förut innehafd plats finnes. Svar till » Villig », Iduns byrå. [329] En ung vermländska, Husmoder. För ett bildadt, äldre fruntimmer, som förut haft anställning som lärasom ännu är i sina kraftiga år och rinna, önskar plats som barnsköterska eger vana vid eller förstår att, i egeni bildad familj. Svar snarast möjligt skap af husmoder, sköta ett större hustill » F. A. », Karlstad, p. r. [328] håll, finnes plats nu genast i en större prestgård i mellersta Sverige. D e n E n 3 2 å r s flicka önskar nu eller härå reflekterar behagade vända sig till hösten plats hos någon äldre dam, till kyrkoherde J. Boden, adr. E d, i familj eller som husförestånderska i Dalslandsbanan, som lemnar närmare upplysningar. [321] mindre hus. Hon har i flere år innehaft liknande plats och eger vana vid husliga göromål samt sömnad. Svar I en tjenstemannafamilj å till » A. », Venersborg, p. r. [330] l a n d e t, nära stad och jernvägsstation, önskas till hösten en anspråkslös lärarinna att undervisa tvänne flickor o m I I och 12 år i vanliga skolämnen och musik. Svar jemte fotografi, betyg o. söker en ung tjenstemannadotter plats uppgift å pretentionerna till » Godt i enskild familj.
Förordningen den 1 Maj 1800, som innefattar förbud att, vid försäljning af fast egendom, göra förbehåll om rätt till densammas återlösande, måtte tilläggas retroaetiv . 'OO verkan. SDFöredrogos ånyo och biföllos Lagsamt Allmänna Besvärsock Ekonomi-Utskottens nedannämnde, den 27 sisllidne November f. m. på bordet lagda, belänkanden: N:o 9, i anledning af väckt fråga om ändring i Kongl. Förordningen den 10 April 1810, rörande afgärda hemmansegares rätt att söka skifte å skog och utmark; N:o 10, i anledning af väckt fråga om vidtagande åtgärder att förekomma tilltagandet af så kallade proletärer; Nio. 11, i anledning al väckta motioner om åläggande för alla hem - 414 Prot-Utdrag, den u December i844- man att, utan afseende på deras olika natur, deltaga i byggande och underhåll af prestgård, tingshus och häradsfängelse; samt N S. D. Vid förnyad föredragning al Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 27 sisllidne November f. m. på bordet lagda betänkande, N:o 13, i anledning af väckt fråga om prygelstraffels afskaffande m. m., biföll Ridderskapet och Adeln första punkten i detla betänkande, hvaruti Utskotten anseLt sig icke böra tillstyrka, att prygelstralT inom den indeldta och värfvade Arméen för närvarande helt och hållet afskaffas; hvaremot Utskottens förslag i de tvänne efterföljande punkterne afslogos, med förklarande, att, då Ridderskapet oell Adeln inhemlat, alt Styrelsen redan till ärendets behandling nedsatt eji Comité, inom hvilken de mildare åsigterne lyckats att göra sig gällande, men att dess arbeten måst afbrylas i anseende till fördröjandet af nya Criminai-lagens pröfning, Ridderskapet och Adeln fann för närvarande öfverflödigt alt till Kongl. Maj:t ingå med underdånig skrifvelse i ämnet.
S. D. Remitterades till Beviilnings-Utskottet ett denna dag af Herr Bruncrona, Gustaf Adolph, afgifvel anförande, i anledning af Friherre Sprengtporten den 17 dennes till samma Utskott remitterade motion om fastställande af en accis på bränvin, som till Stockholm införes, till fond for byggnadsarbeten inom hufvudstaden. 36 TrotUtdr. d, 20 Från Högvörd. Pkkstk-Ståndkt. S. D. Bifölls, vid förnyad föredragning, Stats-Ut skot tets den 17 dennes på bordet lagda Betänkande N;o 2, i anledning af vackt fråga 0111 förminskning i Riksdagskoslnaderna, medelst upphörandet af Talmännens representations-skyidighfit, inskränkning i Ståndens och Utskottens Cancelliepersonal och dess aflöning m. m, S. I). Lades till handlingarne: 1:0 Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående af Ständerne i underdånighet tillstyrkt inställelse af ali ny indelning till ordinarie Knektehåll af oroterad jord , gifven den 18 Januarii 183,|, 2:0 DitoDito, angående Roteringsjemkningen vid Westerbottens Regemente, gifven den 18 Januarii iS34, 3:o Dito Dito, i anledning af PreslcSlåndets vid sista Riksdag gjorda underdåniga an Rållan om roteringsbefrielse, utan undantag, för alla med ordinarie rotering besvärade CapellansBoslällen,. utan afvaktan af föregående Nådig fastställelse af Roteringsverken, eller hinder af, rörande roteringsflyttningar uppkomna.-tvister, gifven den 18 Januarii i834 , 4:o Banco-Utkottets Memorial. N:o, 2 , med öfverlemnande af BancoFuUmägliges Berättelse lill Utskottet år 1834 S. D.
Man ansåg då for stora svårigheter möta för brobyggnad öfver nyssnämnda sund, men alt en sådan borde kunna öfver sjelfva elfven uppföras, men har sedermera genom förnyade undersökningar kommit till alldeles motsatta resultater, sålunda, alt en brobyggnad öfver sjelfva elfven befunnits möta allt för stora hinder för att komma till utförande, hvaremot en broanläggning öfver södra färjesundet icke allenast visat sig verkställbar, ulan äfven under år 1840 kommit till fullbordan på vederbörande brobvggnadsskyldiges i Medelpads Fögderi bekostnad, så all begagnande af färja lör denna öfverfart derefter upphört; och har Eders Kongl. Maj:t under loppet af detta år behagat, uppå min underdåniga hemställan, fastställa lava for denna bros begagnande. Passerandet af Ångerman-Elfven, som afskär kommunikationen emellan de söder och norr om densamma belägne orter, är för närvarande förenadt med så många svårigheter, att en förbättring i detta fall äi af högsta behof påkallad, ej blott med afseende på detta Läns innevånares intressen, ulan äfven för Rikets norra orter i allmänhet. På säll jag nyss haft Nåden nämna, utgör elfvens bredd, der öfverfarten för närvarande sker, jaleis mil och, i anseende till hafvets närbelägenhet, är vattnet på detta ställe vid inträffande stormväder så upprördt, alt passagen ofta är med lifsfara förenad och ej sällan aldeles overkställbar, så att resande och poster antingen måste en eller annan dag afbida stormens upphörande, eller ock göra en betydlig omväg för att söka öfv erfarten på annat ställe. Hafvets närbelägenhet och elfvens bredd fordra ock att de till öfverfarten ernade farkoster måste inrättas så, att de tåla sjögång, utan att vara tungrodde, hvilka egenskaper åter icke kunna förenas med de anspråk på beqvämlighet, hvartill den resande och trafikerande måste anses berättigad.
En KrigsMinister för ärenden; en inrikes Minister för ärenden, som angå Näringarne, Allmänna hushållningen och Ordningen; en FinanceMinister för Cameraloch DrätselÄrenden; enEcclesiastiqueMinister för KyrkoÄrenden, derunder inbegripna mål, rörande Allmänna Uppfostran samt Helsö- och Fattigvården, och en JustitiaeCanceller, för Grundlagsoch Justitice-är enden, med undantag eif frågor om Nåd i brottmål, hvilka af RevisionsSecreterare må föredragas. § 8. Ej må Konungen fatta något beslut i de mål , hvaröfver StatsRådet höras bör, derest icke minst tre af dess icke Föredragande Ledamöter, jemte vederbörande Föredragande tillstädes äro. StatsMiniatrarne och samlige etc. § 9* (Lemnad utan anmärkning.) § 10. Innan ärenderna hos Konungen uti StatsRådet föredragas, skola de, genom nödiga upplysningars inhämtande från vederbörande Ämbetsverk) af den Förer dragande beredas, $ isingen anmärkning.) $ 2 6. Då JustitiaeÄrenden inför Konungen { StatsRådet föredragas, skola, jemte Justi. 34° Constitutions-Utskottets betcinkanden. tiasStatsMinistern och minst Två, icke Föredragande StatsRåd, samt etc. § 27* Justitia*Cancellern hvartill Konungen ma nämna etc. $ 28. (Ytterligare förändring afatyrkt.) §'34- (Likaledes.) § 35* StatsMinistern inrättade Verk. Chefen för 'tullstyrelsen etc. §. §. 42, 43 och 99. (Lemnade utan anmärkning.) § 102. Denna Domstol, som RiksRätt kallas ■* Escadern af Kongl. May.ts Flotta etc, Constitutions-Utskottets Betänkanden. 341 §. §. (Utan anmärkning.) Riks dags-Ordningen. §. 29. (Utan anmärkning.) §• 41* StatsRådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom Justitieombudsmannen, kunna ej etc.