Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den är så stor, att den, som icke undergått en sådan obehaglighet, ej kan göra sig någon föreställning derom; och jag ber att till de talare, som yttrat sig för lagmansoch kämnersrätlernas bibehållande, få hemställa, huru belåten man kan vara äfven med vissheten derom , att slutligen få fullkomlig rättvisa i sisla instansen, om nemi. en sådan visshet garanterades af de mångå instanserna ; jag hemställer, säger jag, huru belåten man vore med denna visshet, om man icke upplefver den tid, då rättvisan utfaller , eller om man åtminstone nödgas framlefva största delen af sin verksamma lefnad i en beständig osäkerhet om den materiella ställning, som skall blifva slutliga resultatet af rättegången. Vore det icke i 9 fall af 10 bättre att få denna vigtiga omständighet afgjord inom någon måttlig tid , snart sagdt på hvad sätt som helst, än att få vänta och lefva ett olyckligt lif, såvida de ifrågavar. materiella förhållandena hufvudsakligen inverka på partens välfärd ? Jag vill således icke underlåta att förklara mig vara en bland de folkets män, som anse det vara en af folkets aldra vigtigasle angelägenheter, att icke sjelfva rättegångsforrnerna må innefatta möjlighet för den ena parten att bibehålla den andras förmögenhet på ett orättvist sätt, och alt jag således, och då Representationen på ett så uttrycksfullt sätt yttrat sig önska lagmansoch kämnersrätternas indragning, anser mig böra med min röst biträda denna önskan. Frih. Gederström, Thure: Jag måste först upptaga till besvarande en anmärkn. som blifvit gjord af en värd ledamot, Frih. boye. Han påstår nemi., alt af de ledamöter, som yttrat sig till försvar för betänk. har ingen upp tagit hans i formen gjorda invändning , att när nya Lagcomiteen föreslog lagmansrätternas upphörande, föreslog den tillika en förändrad organisation af Hofrätlerna, hvaraf, enl. Frih:ns förmenande, skulle följa, att de, hvilka yrkat lagmansrätternas upphörande , långt ifrån att derigenom kunna befrämja skyndsamhet vid målens behandling, tvertom, genom antagandet af deras förslug, skulle bereda ett ännu större dröjsmål dervid.
a o e+ ctHlP BD o * PLATSSÖKANDE. En flieka, som senast varit anstäld å kontor, önskar plats i god familj helst på landet, för att biträda med barnens vård, sömnad samt föref. görom. Svar till » Barnkär 28 » afvaktas å Iduns Byrå. [460] En ung 09 CD i _ » B gå frun till hända sökes af en ung flicka. Den sökande är kunnig i matlagning samt van deltaga i öfriga inom hus förefallande göromål. Svar till » Agnes », Gefle, pöste restante. [45b] A t t f ö r e s t å ett mindre, enkelt hushåll eller som hjelp i inomhus förefallande sysslor samt handarbete önskas af en bättre flicka. Goda rekommendationer från förut innehafda platser. Svar: » A. K. », Sundsvall, pöste rest. 55 Drottninggatan 55, rekommendera sitt välsorterade lager af endast äkta utländska V i n e r ken genomgått kurs i bokhålleri, önskar sig plats såsom kassörska eller skrif biträde, eller ock såsom sällskap och biträde åt frun i bildad familj; om barn finnas, kan undervisning lemnas i vanl. skolämnen o. musik. Idun Sfttrl-hnhii, Crrnamlh Fredagen den 26 september 1890. N:r 39 (145) Tidningen kostar Aiuioii * i&gt;rix: endast 1 kr. för kvartalet, med 35 öre pr petitrad (10 stafvelser). Pör » Platssökande ' oeh ' Lediga platser. IdunsModeoch Mönstertidning 1 kr. postarvodet inberäknadt. Utländska annonser 70 öre pr petitrad. Redaktör och utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Träffas å byrån kl. 9 - 1 0 Allm. Telef. Utgrifniug-stid: hvarje helgfri fredag. Lösnummerpris: 1 5 öre (vid kompletteringar). Il^fr.-AlMtb. (midt för Kungsträdgården.) Prenumeration sker i landsorten å postanstall, i Stockholm hos redaktionen.
R:dr, i följd hvaraf alla dessa posters sammanräknade summa kunde antagas belasta trafiken med 11,800 R:dr Runt. Stals~U(skotlets Utlåtande M 158. 15 Om elen sålunda förslagsvis beiäknade underhållskostnaden för öfverbyggnad och rörelsemateriel här upptages något lägre eller med en jemnad summa af endast 11.000 R:dr R:mt årligen för mil, utvisar således trafiken å stambanorna, vid den utsträckning, som ofvan förut ångifvits, en brist af omkring 9,000 R:dr R:mt årligen för mil, eller för då trafikerade 15 mil tillsammans 75,000 R:dr R:mt om året. Efter samma beräkning skulle, å den för trafik numera öppnade väglängd af 23,6 mil, årliga bristen å detta miltal utgöra tillsammans 118,000 R:dr. Men den erfarenhet, som vunnits sedan rörelsen blifvit utsträckt öfver denna större väglängd, utvisar ett ännu mindre gynnsamt resultat. Under första halfäset af innevarande år 1860 har jernvägs-sträckningen från Göteborg till Töreboda lemnat en brutto-inkomst af 271,550 R:dr R.mt, hvilket gör för hvarje mils jernväg 15,835 R:dr, och således, om inkomsten under sednare hälften af året antages blifva lika stor, 31,666 R:dr för år. Då underhåll och driftkostnad emellan Göteborg och Falköping, enligt Jernvägs-styrelsens uppgifter, utgjort för år räknadt 31,000 R:dr per mil, utom de i räkningen uteslutna posterna, måste således den uppkommande bristen här antagas till minst 10,000 R:dr, eller för 17,15 mil till 171,500 R:dr för är. Den södra stambanan från Malmö lill Sösdala, 6,1 mil, bar under första halfåret af 1860 lemnat en brutto-inkomst af 136,913 R:dre Iler för mil 21,397 R:dr, och således, om sednare halfårets inkomst blifver lika stor, tillsammans 42,794 R.dr.
Och lyckas jag aldrig finna honom, så skola mina möjligheter aldrig utvecklas till hvad de borde blifva. Axel har varit någonting ditåt för mig, men efter Stockholmsbesöket var det som om vi drefvo ifrån hvarandra; det kom af att jag ej var så fullt säker på honom att jag åt honom kunde offra alla de andra vännernas förtroenden. Det var således ingenting helt. Och så är han så ung, och så visar han ingen kraft i arbetet. Det gör att man känner sig icke så säker. När jag träffade Brandes hoppades jag på nytt. Hans kärlekshistorier komma icke mig vid: det är icke en älskare jag söker, och den lilla anstrykningen af erotik skall försvinna som lätta perlor af kolsyra. Men kan han, som är så splittrad af sina kurtishistorier verkligen samla sig till något sådant som en stadig vänskap: – kamrat mot kamrat? Jag tror det icke. Och så måste jag gå vidare för att söka. Det gör ingenting att jag är gammal; det är icke kärlek jag begär, allraminst trogen kärlek. Ett fast kamratskap bara. Det är hvad jag vill ha. Just hvad det var mellan Axel och mig de första åren, men varaktigt. Den ”rätte” må gerna för mig ha älskarinnor och hustru och hvad han vill. Som det nu är står jag och väger mellan två: Brandes med erotik och Lundegård utan erotik. Lundegård kan ge mig en hel menniska, Brandes en hundradedel af en sådan. Skall det komma en tredje, som jag ännu icke känner, och som skall attrahera mig starkare än dessa två? Jag känner mig så stark i qväll, och så trygg i medvetandet om min styrka. Trots allt slagg, som fins hos mig, är jag dock värd att behandlas som jemnbördig af en bra karl. Jag skall nog också finna denne man; lika godt hur och när, men från den stunden skall ”herr Tobiasson” vara på det klara med det öfveroch underordnade i sitt förhållande till menniskorna. Jemvigten skall ha inträdt och Ernst Ahlgren vara en fullhamrad, fullödig karaktär.193 Hvem skall läsa alla dessa mina anteckningar? När jag en gång får ge mitt förtroende, då skall jag ge fullt ut och utan förbehåll, ty jag ger en gång för alla och för alltid. Hvem blir du?
Att beröfva de förra hvarje fördel af deras examen, som dock varit förenad med möda och omkostnader vore ej billigt, hvarföre jag föreslår alt, då i nyssnämnda fall, tjensteåren äro lika, den, som tagit pastoralexamen, bör erhålla förslagsrum framför den, som icke tagit densamma. Vid lika tjensteår åter hos medsökande, som tagit pastoralexamen, skulle de betyg, som erhållits i denna, och vid lika tjensteår hos medsökande, som icke tagit nyssnämnda examen, de betyg, som erhållits i prestförhöret, bestämma förslagsrummet. I de få och sällsynta fall, då tjensteår och betyg äro utan ringaste öfvervigt åt någondera sidan, må Konsistorium, efter sin kännedom om sökandena, afgöra den enes företräde framför den andre till förslagsrum. Om remiss till vederbörligt Utskott, som väl lärer vara Lagutskottet, anhålles. Slockholm den 50 November 1862. A. Söderholtz, från Södermanlands län. Motioner i Bonde-Ståndet 1862. Af Beilgt Johan Holmlin från Göteborgs och Bohus lån, om beviljande af statsanslag ä i 000 R:dr för uppdämning af sjökilen i Svenneby socken af nämnda län. På sått synes af bifogade karta och handlingar, rörande fördämningars uppförande i Hvalö oell Ytterby sjökilar eller vikar i Svenneby socken, Qville härad och Bohus län, hafva dels de till nämnda vikar af saltsjön angränsande jordegare beslutat, att genom fördämningars uppförande från sjön eröfra ett område af tillsammans något olver 55 tunnland, hvilket arbete komme alt medföra ganska stor nylla, men kosta 4,886 R:dr 8 öre, och dels anmodat mig att söka hos Rikets Ständer utverka ett statsbidrag å 1,000
Enahanda är förhållandet med 1859 års räkenskap, och nu församlade RevisO' rer förnya samma anmärkning, enär den af skolans Rektor deröfver afgifna förklaring som hufvudsakligen innehåller, att en fullständig relation ej lätteligen kunnat af Rektor afgifvas, alldenstund han ej hade donationsbrefven under sin vård, utan dessa befunno8 i enskilda personers eller auktoriteters ego. icke synts Revisorerne fullt nöjaktig, helst det i Revisorernes tanka väl, om ock med något besvär, torde låta sig göra, att personer, sorn inbetala räntor å utlånta donationsmedel, erhålla uppgift å de urkunder» på grund hvaraf räntebetalningar ske och som böra angifva såväl beloppen af som Ä®' damålet med de särskilda donationerna. § 2. Vid räkenskapen för Ulricehamns pedagogi hafva Revisorerne funnit skäl fran1' ställa samma anmärkning, som i sistlidet års revisionsberättelse förekommer, eller att låneräkning saknas och att hvarken den kontanta behållningen eller säkerhetshandli®' garne för pedagogiens utlånta medel blifvit, i öfverensstämmelse med uttryckliga föreskri!' terna i Kongl cirkulärbrefvet den 17 September 1856, behörigen attesterade af 1®' spector scholae. e :ÖÖ1 — :g7J D .f.a :8ö6 — Oc :T£S £ di> rtoqen*'1 — 225 — Konsistorium i Strengnäs. Dess räkenskap, som blifvit med anmärkningar granskad i Kongl. Kammarrätten, redovisar inkomster och utgifter på sätt som följer: Debet. Balans från år 1858: Tillgångar: Konsistorium Uppbörd: Skuld: Konsistorium: Byggnadskassan .i 900: — Strengnäs elementarläroverk: Örebro elementarläroverk: Balans från år 1858: Skuld: Konsistorium . 1’noo! Tft Strengnäs elementarläroverk iz,aaö: 40. Nyköpings dito ~T" Balans till år 1860: Kontant Utlänta behållning. medel. Fordringar. Summa. Tillgångar: Konsistorium: Strengnäs elementar - läroverk :
Europa darrade infor honoln - hon mindes honoin, sidan han kommit till viirlden, liten och rnager, med ett ~anskapligt hufvud, skrikande eller sugande p&amp; tummen. Dartjll kom en annan omstii.ndighet, enligt hrad Cherbuliez sb fint pfipekar, hvilken forringade hennes gladje ofver familjens upphojelse. Den namligen att hon s % ofta kande sig s h a d i de begrepp hon hyste om sin va.rdighet som woder och fmiljens hufvud. Forr, i Ajnccio, var det hon, som befallde, och de nndre, som lydde. Kar den blifvande viirldsharskaren ofvertradde hennes forbud och rorde vid fikonen eller drufvorne, sb gaf hon honoln ett godt kok stryk. Och i Marseille, hur gingo ej, pil en vink af signoran, hennes fortjusande dottar till sina enkla sysslor eller med korgen pb armen till torget. Ack, d&amp; var det som det borde vara mellan mor och b m. Hon holl i hela sin lefnad striingt p i ardning i lifvets d l a forhB1- landen, och naturens ordning a, att barn skola lyda sina for8ldra.r. DB och d % gora sig ocksb gallande dessa hennes fordringar p i sonlig vordnad fr %n kejsarens sida. Likgiltig for etiketten i det stora hela, iir hon ytterst noga i allt, soin a n g h hennes personliga beroring rued hiirskaren. Larrey berattar flera betecknande drag. Under k e j s a r i ~ a n Marie-Louises tillfrisknande efter konungens af Rom fodelse hade i t M: me mhre vid hennes besok anvisats en plats i en hogkarmad lanstol bredvid sangen. Uen vid den officiella ceremonien vid kyrkotagningen voro endast taburetter franlsatta for kejsarens mor och systrar.
Utmattad afdessaskakningar och de olyckor de medfört, har man funnit nödigt, att motväga den ensidighet och det väld, som härrör af magtens god yckliga utöfning utan stadgade lormer för åtgärdernas vidta - 20 Den 27 Januarii, gande; och utan invändning eller anmärkning vid de grundsatser, hvarutur de blifvit härledda. Dessa motvigter hafva varit bestämda former för utöfningen både al Lagskipning, Statsförvaltning och Lagstifning, samt lagliga Folksamlingar till uttryckande af allmänna omdömet och viljan i alla dessa afseenden och till alslutande med Regeringen af öfverenskommelser derom för framtiden. För att hvarken Regering eller folk skulle sakrni d n nödiga insigten till de^sa förrättningar, var det nödigt, att tillerkänna hvar och en som trodde sig hafva någon upplysning att gifva, någon anmärkning att göra-, frihet att med Dia den, eller taloch tryckfrihet, det är tillstånd för hvarje enskild man alt offentligen granska allmänna åtgärder. Men på der andinna granskning elier farhågan hos de afgörande för densamma, icke må komma för s*mt. eller sedan beslutet är fattadt, och saken för den gången afgjord, böra lagskipning och 1 tgstiftning, der hemlighet sällan fordras, göras offentliga under sjelfva förrättningen, och Statsförvaltningen, åtminstone så snart Regeringens åtgärder äro vidtagna och ej på förhand kunna motarbetas. Är ändamålet med en nationalförsamling, att uttrycka den förståndigaste och ädlaste vilja, som ibland folket i allmänhet råder; så bör hon anses fullkomlig el er ofullkomlig i samma mån som hon nppfyller eller förfelar den na bestämmelse. Ehuru väl en nationalförsamling är sammansatt, kan hon aldrig vara det Den 27 januarii. 33 till den grad, att icke mången medborgare utom densamma skulle kunna hafva goda råd oell upplysningar att gifva, om han finge höra och se hvad som i Nationalförsamlingen förehafves, och således tillfälle, att, under det målen hvila till Nationalrepresentanternes begrundande, muntligen eller i tryck meddela dem sina åsigter.
Lränwinsliagare nar förbudet dem tillhanda ^ an mer, mäste likwäl med hänsigt till bränningen) nytta för jordbruket, och an mer till folkets ä dande smak för waran, som endast smäning, sammanhang med en lyckligare och mera tills r skällande nationalbildning kan erhälla en annan öfning, hlvartill kraftiga upfostringsoch poli författningar, för att »vara »välgörande, allenaler hand kunna bidraga; det medgifwes, an»> swärare tillgäng och dyrare pris pä bränwin, nils widare böra finna rum bland öfrige correctivc, »c! fylleriet. Wära grannar pä andra sidan ha» vet! som drifwa bränwinsbränningen i fabrik, !»»n^ med fördel föryttra en swensk kanna sex gnideri lbränwin för is L 14 si:r swensta bancosedlar mek , der r Den 28 Naii. zo det är nästan utan exempel att finna folket eonsumera annat bränniln än as i a 2 graders styrka och det till ett qanffa ringa qwantum. Sällan träffar man der folket pä landet öfwerlastade af bränwin. I Swerige deremot supes bränwin sällan under 4 ä Z men ofta 6 grader. För akt än närmare utwecka förhållandet, sä antagom alt genom den mindre tillgäng som medelst inskränkning i tillwcrknmg och deraf följande swärighek att finna waran utöfwer husbehof winne6, hälften af Rikets mantalsskrefne karlskyrka consumerade en filp bränwin mindre om dagen, hwad blefwe dä resultatet? jo 10,022 kannors daglig besparing, som gör för äret 3,650,000 kannor, Mer esler der mättliga priset ä 32 fi banco kannan, nära hela wär förra bewillningssnmma, eller 2,43g, ZZz ^ R:dr banco.
Sedan R. o. Ad. bifallit, att delta anförande linge, tillika med Gr. Frölichs motion, öfverlemnas till Medstånden, blef prot.utdr. om R. o. Ad:s i anledn. af berörde motion fattade beslut till justering uppläst och godkändt. Då nu pleniprot. för d. 25 sisth Aug. förekom till justering, anmäle sig Hr von Hartmansdorff, Aug., soia uppläste följande: Jag får nu äran inlemna den uppgift på de registratur, det vill säga copieböcker af utgångna K. bref och andra skrifvelse!', som lill K. Riksarchivet äro oafiemnade, hvilken jag omnämnde i min motion af d. 25 sisth Aug. ang:de dessa handlingars fullständigande. Följande registraturer äro till K. Riksarchivet oafiemnade: ifrån Justitie-revisionen från och med år 1832, — Juslitie-cancellersembelet 1831, Den 5 September. 203 ifrån Utrikesdepartementet från oell med år 1816, — Landtförsvarsdepartementet 1790, — Civildepartementet 1813, — Financedepartementet 1786, — Ecclesiastikdepartementet för åren 1809—1832, samt dessutom från och med år 1836, — f. d. K. Cancellistyrelsen 1827. Vid ofvanstående uppgift må anmärkas, alt Utrikes Expeditionens registratur 1810—1815 äro blott concept-registratur. Stockholm och K. Riksarchivet d. 24 Aug. 1844. N. W. Registratur felas alltså från Justi!ie-revisionen för •. Justitie-cancellersembetet . 13 „ Utrikesdepartementet 28 „ Landtförsvarsdepartementet 64 „ Civildepartementet 32 ,. Ecclesiastikdepartementet F. d. K. Cancellistyrelsen 7 „ alltså oaflemnade registratur för 188 år, samt 6 års registratur för f. d. Utrikes Expeditionen, aflemnade endast i concept.
Län i/j-dels eftergift af deras skulder till Staten efter 1830 till och med ,1833 ars miHwäxter, samt derjemte betydlig lättnad för betalningen af återstoden, med wilkor act inwanarne sjelfwe skulle medwerka lill bildande af district-magasiner i öfwerensstämmelse med upgifne och af Rikets Ständer gillade grunder. Oaktadt deHa förmaner hafwa likwäl magasins-anläggningarne inom berörde Län icke pä långt när blifwit fullbordade, hwilket till en del härrört af äfwen sedermera der inträffade miHwäxter, och mer än hälften af spanmalscreditivets undsättnings-fordringar äterstar ännu i samma Län. Enligt de af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer för deHa fordringars indrifwande antagne grunder fa nödige klädesoch husgcradspersedlar, akerbruks-redffap, eller för jordbruket erforderliga kreatur eller fast egendom derwid ej tillgripas; och sannolikt är, att, utom de 180,390 N:dr 12 sk. 3 r:st, hwarcill afskrifningen för Norrbottens och Westerbottens Län upgatt, ett icke obetydligt belopp kommer att afkortas a de af 1830 ars spanmäls-crediriv meddelade undsättningar, hwarigenom dock flere tusende personer blifwit räddade fran nöd och undergång, samt bibehällne wid en för sig och det allmänna gagnande overksamhet. Sedan Landlbruks-Academien, pa Kongl. Majus Nådiga befallning, inkommit med underdånigt utlåtande och förslag i afseende pa sockne-magasiner i Riket, har samma förslag blifwit meddeladt Kongl. Majus Vefallningshafwande för att söka tillwägabringa dylika inrättningar pa större stala och mera ändamålsenligt sätt, än hittills ägt rum.
Motionen lyder sålunda : ”att hvarje soldat eller husar, som endast begått första resan enkel stöld, eller andra brott, som äro mindre eller lika svårt straff med nämnda förbrytelse underkastade, måtte varda berättigad alt fortfarande vid sitt regemente qvarblifva, utan hinder af befälhafvarens önskan att honom derifrån skilja.” Jag skulle, såsom chef för Gottlands natio - D c n 3 April e. ra. 57 nalhevnring, anse som något ganska ledsamt, om elt stadgande utkomme, att soldater skulle få vara till den grad vanartiga på fasta landet som motionen afser, då ingen, som begått stöld, får tjena vid nalional-beväringen. Att Sländerne år i84< skulle ingå med en sådan framställning som denna, kan jag ej finna vara annat än i hög grad olämpligt. H. Ex. Hr Gr. Brahe, Magnus: Jag får äfven till alla delar förena mig med Frih. Leijonhufvud. flan har rätteligen framställt, alt en hemställan till Konungen, sådan som denna, skulle innefatta elt slags förebråelse, och en häntydning dertill att missbruket ägt och äger rum, och alt vederbör, sålunda godtyckligt förfarit. Jag tror alt det skulle vara ganska menligt för disciplinen och för militären i allmänhet, om uti ifrågavar. hänseenden gällande författningar skulle förändras på sätt bär föreslås. Om en chef missbrukat sin rättighet, om lian ej iakttagit lagar och reglementen, må han då blifva straffad derför till framtida varning; men att generalisera en så vigtig fråga och alt föreslå en för disciplinen så menlig förändring, skulle jag anse vara högst vådligt och förenar mig derföre i Frih. Leijonbufvuds begäran om afslag å betänkandet. Ur von Hartmansdorff, Aug.t Jag anhåller få vela huru de öfriga Stånden afgjort delta betänk, och alt derefter få fortfara. Undert. Ridd.Secret.: BondeSt. har bifallit betänk. Från de öfriga Stånden har ingen underrättelse oin deras beslut i detta mål till R. o. Ad. inkommit. Hr von Hartmansdorff:
För farten derå betalas viss afgift, enligt fastställd taxa, hvilken afgift ingår till en särskild kassa, som uteslutande användes till kanalens underhållande; Ofvannämnde kanal har varit till fart öppen: år 1856 från den 30 April till den 10 November, » 1857 » » 15 April » » 15 December, » 1858 » » 21 April » » 7 November, » 1859 » » 7 April » »23 November, » 1860 » » 28 April » » 28 November. 3) Från örsundsbro i Fröjeslunda socken genom Örsunds å till dess utlopp i en vik af Mälaren, kallad Låsta viken, samt vidare öfver nämnda sjö till Stockholm, å hvilken trafiklinie ångfartyget »örsundsbro» om 16 hästars kraft samt med 5 pråmar om tillsammans 57 lästers drägtighet, af hvilka dock endast 1, högst 2, på hvarje resa medtagits, från Augusti månad 1856 och sedermera fortfarande under femårsperioden gjort regelbundna turer emellan Örsundsbro och Stockholm. Detta ångfartyg, som i medeltal gjort 55 resor årligen, hvarvid ett icke obetydligt antal passagerare medföljt, har dock hufvudsakligen varit afsedt, för varutransport emellan förutnämnde orter. Underhållet af den ^ mil långa farleden från Örsundsbro till åns utlopp, i hvilken farled 5 å 6 fot djupgående fartyg kunna framgå, bekostas af en för sådant ändamål bildad hamnoch grundpenningskassa; 4) Från Ekolsund i Husbysjutolft^ socken öfver Mälaren till Stockholm, å hvilken linie ångfartyget »Ekolsund» om 25 hästars kraft under perioden gjort regelbundna turer. I sammanhang med kommunikationsanstalterna meddelas slutligen, att vid periodens slut postinrättningarnes antal utgjorde fyra, nemligen Upsala, Enköpings, Tierps och Ekolsunds, hvilka samtliga varit inrättade före år 1856, äfvensom att vid periodens slut inom detta län funnos tvenne telegrafstationer, en i Upsala och en i Enköping, af hvilka den sistnämnda stationen anlagts år 1858 samt öppnats den 28 Okt. samma år. C) Sjöfart och handel.
Man medgifver att Sverige 1809 var utblottat, och man vill det oaktadt försvara, att ett sa ant ögonblick var det rätta att inleda uti ytterligare uppoffringar; man drifver till den ytterlighet en maxime, som jag redan till Deri 13 Februärit, fiågört elei hestridt, att tinan påstår allman för* kofrart, genom allmänna Arbeten åstadkommas* om arbtin föremålet äfven ensamt Vöre u ostentation neni månne detta kan lärtlpas tiil Svefige? och må man här finna en rättighet att fråga* hvilken hjelp SVeiige till dato hämtat af Götha Canäl-atbete och äf dess D»scont-röfelse i Det antageliga Svaret härå kan ensamt bestämma* om klandret emot Canal-företaget får hänfötäs till otacksamhet, ellef till ett billigt uttryck äf förtrytelse öfver felslagne löften, och till den rättmätiga omtankan, att för Folket beströ da ett deltagande* ett tunga, Sorn ej Vaf vilkoret, då Bolaget med ansenliga Stats uppoffringar bildades. Man vill smickra Nationnn (ned påminnelsen om dess beredvillighet till Patriotiska uppoffringar, men man beräknar ej att allt har en gräns» och att den bästa viijå är inskränkt innom förmågan j ätt samma Folk, Sorn 175)4 godtroget lemnade 8öo,öoo R:dr till Svenska Flaggans heder, nu icke är i Stånd till en dylik uppoffring; och dert Var likväl frivillig, den utgick efter behag från hvarjeettSkilts Gassa j då bidragen till Götha Canal genom Banquett, aro en irtdirecf, till sine följder högst tryckande, och obilligt fördelad Beskattning på hela Landet, Som Representationen Väl kan bifalla, men knappt inför hemmavarande försvara»