Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Om jag vill följa den principen, att hvarje yrke skal skatta 5 proc. af inkomsten, så måste jag deraf draga den slutsats, att hvarje gång lagstiftaren afviken från denna princip, begår han en orättvisa. Den rättigheten tillkommer visserligen R. St., som utöfva Svenska folkets urgamla rätt att sig beskatta, att bestämma huru mycket en livar skall betala i mån af sin inkomst; men det ar då icke egentligen en rättighet, utan en makt, som de taga sig och som endast kan få namn af våldets makt, då de från de nntagua grunderna lösrycka vissa yrken eller näringar och ålägga deni i mån af inkomsten högre beskattning än de andra, derföre att de säga till den ena: jag tycker att ditt yrke är nyttigt för det allmänna, och till den andra: jag tycker icke om ditt yrke, derföre skall du betala så mycket mindre och du så mycket mera än efter den fastställda rättsgrunden. Mine herrar! vi sitta här och utöfva Svenska folkets beskatlningsmnkt. Jag tillhör visserligen dem, sorn kanske ofta med stränghet klandrat Regeringen, då hon vi_ sat gunst och favcurer eller gjort undantag för enskilda personer från allmänna skyldigheter; men det är min innerliga öfvertygelse att Ständerne, fastän de äro många, hafva en lika helig pligt som Regeringen att iakttaga rättvisa mot särskilda individer och särskilda classer af Svenska folket; och alt den, som ej får åtnjuta rättvisa af Ständerna, likaväl som af Regeringen, har lika mycket skäl att klaga öfver de förra, som öfver den andra. Detta omnämnda utrotningskrig mot vissa yrken har Utsk. isynnerhet med frikostighet utfört mot ktögarne. Man bör likväl ihågkomma, att med krögare måste förstås icke blott den, som försäljer brännvin, hvilket egentligen är den omständighet, som tyckes hafva väckt ett slags delirium tremens mot denna dass, utan att det äfven är krogar och näringsställen, som utgöra matställen för de lägre classerna.
Men äfven då denna domstol sjelf meddelat påskrift om åtgärden, är ej ett sådant bevis lika utförligt, som hvad protokollet derom innehåller, och enär alltså detta sednare i all mänhet måste anses tjena till god rättelse, synes det ej vara skäl att för ifrågavarande slag af protokoll göra undantag från den allmänna regeln, att kärande och sökande part alltid skall vara skyldig lösa protokollsutdrag. Att särskildt protokollsutdrag skall lösas vid Rådstufvurätt för hvarje dag ett mål der förekommer, finner Utskottet äfven vara i sin ordning, enär en part derförutan mången gång torde försumma iakttagandet af de föreskrifter, hvilka det blifvit honom ålagdt att innan nästa rättegångstillfälle fullgöra, och hvilkas åsidosättande i de flesta fall torde leda till ny tidsutdrägt och sålunda till förökad kostnad. Öfverensstämmelse med hvad vid Häradsrätten i berörda hänseende eger rum torde ock härmed rättast vinnas, enär en rättegångsdag vid Rådstufvurätt anses motsvara ett ting vid Häradsrätt. På grund af det anförda hemställer alltså Utskottet vördsamt att ej heller denna motion må till någon Rikets Ständer åtgärd föranleda. Stockholm den 20 Februari 1863, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande M 88. 5 N:o 88. Betänkande, i anledning af vädd motion, rörande vissa till boställen åt tjenstemän anslagna krono-hemman och rätt för arfvingarna efter fordna äboer å desamma att dem till skatte lösa. Inom Hedervärda Bonde-Ståndet har, uti väckt motion (238), Nils Peller Bäckström från Calmar län anfört, att då till boställen åt civila embetsoch tjenste-män på Öland anslogos vissa krono-hemman, ledo arfvingarne efter åboerna å desamma en uppenbar orättvisa, i det de, i olikhet med innehafvaren af åborätten till andra odisponerade kronohemman, gingo miste om förmånen att genom åboskapets öfvertagande få uppbära frukterna af det arbete och den kostnad, fäderne å hemmanet nedlagt.
Utskotten äro nemligen af den tanke, att Staten skulle, vid inträffadt behof åt Nationalbeväringens användande, hafva mindre gagn af den krigare, som mot sin vilja varit ovillkorligen tvungen att ingå på eu bana, lör hvilken han saknade all håg, än af den, som frivilligt för eu annan, om ock emot ersättning, åtagit sig denna skyldighet. För öfrigt och dåde överenskommelser, genom hvilka beväringsskyldig på annan öfverflyttar denna sin skyldighet, äro frivillige, kan så mycket mindre någon orättvisa anses värn till R. St. Prat. 1844. 7 Sami. 2 Afd. i Haft. 1 2 Lagsamt Allm. Best.- och Ekon-Vtskottens Betänkande, N:o 2. i'a gällande föreskrifter begången emot de fattige och mindre be medlade i samhället, som tvärtom derigenom ett tillfälle beredes den till förtjenst, hvilket under andra förhållanden icke stode dem öppet. Pa grund häraf och enär Rikets Ständer, då de år 1812 åtogo sig den allmänna National-Beväringen, dervid lastade det bestämda villkor, att det skulle få bero på hvar och ens fria val att personligen eller genom legd fullgod karl i sitt ställe uppfylla denna skyldighet, anse sig Utskotten böra tillstyrka, att ifrågavarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 4 October 1844. Ank. till Exp> Utsk. d. 5 Oct 1844, kl. 11 f. m. Betänkande, i anledning af väckt motion, att böter, förvandlade till Fängelse vid vatten och bröd, matte i vissa fall få aftjenas i Härads fängelserna. Riksdagsful Smak tigen Jonas Johansson från Jönköpings Län, med hvilken sig förenat A. J.
Nu måste jag taga tillflykt till enda återstående förklaringsgrunden, att någon Achitophel med nog skicklighet att få gehör ibland dem hvilka, sökande en viss sjelfständighet i allmänhet, icke ansågo att Riddarhusets inflytelse skulle äfventyras, om splittring röjdes för ett så opåkalladt ändamål, funnit tillfälle att med sina råd mellankomma och göra den så komplett, som omständigheterna kunde tillåta Vare härmed hur som helst, denna splittring, hvars omedelbara verkan var att många af LandtAdeln återvändt, då de icke kunde finna någon ledning eller ändamål med sin härvaro, kan icke af det mäktigare partiet åberopas hvarken mot motionären af serskildt Utskott eller såsom taktisk nödvändighet, ty det visade sig snart, att under det man inskränkte sin egen verksamhet till att upleta alla föremål för ett sträfvande, att i framtiden vinna formförändringar, höll man sig passiv, som det syntes, för jernvägsfiägans inkräktande supremati. Men passiviteten observerades snart vara blott skenbar. Det var klart att rörande hvarje fråga af allmänt intresse, men deruti partiets ledare icke ansågo, för bibehållande af sitt inflytande, nödigt upträda, kunde ett biträdande med några få ord hafva gifvit en annan utgång åt motioner, väckta af personer, stående utom partierna, och onekligen af beskaffenhet att icke böra afslås, emedan de hade lill ändamål att leda lill större, allmän förening 428 Den 2 Maj. Ständer emellan, således äfven till förkortning af Riksdagen. Men en enda invändning emot motion, om Slåndens sammankallande på Riddarhuset, var nu nog, under tystnad af partiets ledare, för afslag. Det högsta som hvarje motion i sådan syftning hittills förmått vinna, har bestått i att upskjuta beslutet derom. En sålunda upskjuten motion hvilar nu på R. o. Adis bord. Oviljan emot bifall, förspord inom de öfriga Stånden, har bestämt framkallat tvekan hos dessa sednare att sjelfve fatta beslut, i ovisshet om huru dessa Stånds talare och yttringar skulle, under en sådan ovilja hos Adeln, bemötas.
Tjenstefolk, angående inrättande af tillämpningsskolor för bildande af Tjenstehjon, angående flyttningstiden för, se Legostadga. Tjenstehjonsböcker, se Legostadga. Tjenstemän, angående ersättning för en del resor i tjensteärender crq go 3 sr t I 3 g. 1 Z?. fti ^ c S N:o N:0 Hg. Kidd. 0 Adeln. PresteBorgare Ståndet. N:0 Hufvud - 54 Se j Nionde b. 7 Febr. a. a. 7 Mars Hufvud - Titeln. å. 4 Febr. a. a. 7 Mars Titeln. — la. 14 Febr. F. 7 Se a. 14 Febr.jb. 14 Febr.jb. 14 Fehr.! Nionde HufvudTiteln. 11153 71 Se Nionde Hufvud - Titeln. 97 b. 16 Mars b 7 Mars b. 11 Mars b. 7 Mars 136 T. åt civile, militäre och ecele siastike Förslag till Voterings-pro position Voterings-resultat Tiggeri, om hämmande af Ting, om upphäfvande af stadgandet i 2 Kap. 3 § Rättegångsbalken, i fråga om offentliga stadgars kungörande å, se Rättegångs-Balken. Se vidare Häradsting. Tingsgästningspenningar, om förhöjning af nämndens s. k Tingshus, angående reglering af, se Domstolar. » och häradshäkten, om utsträckning af skyldigheten att deltaga i byggandet af, se Byggninga-Balken. Tingspredikan, om dess hållande å tingsstad i vissa fall Tingstollcnäst, om upphörande af den från vissa socknar i Norrbottens län utgående, och om anslag till aflöning för tings tolkarne Tinnerholm, angående pension åt enkan efter Postinspektoren Axel Fabian » angående pension åt Helena Josephina Adelaide, dotter till framlidne Postinspektoren Axel Fabian Tiondeanslag och räntor, angående uppbärande och redovisande ai' indelade, se Räntor. Kongl. Proposit. eller Skrifvelser. Motioner inom Riks-Stånden. (Elfte Samlingen.)
För öfrigt och då Kollega embetsoch tjenstemäns aflöning, äfven efter nya Staten, skulle till någon del utgå af serskilda, under Collegii förvaltning ställda Kassor, samt desse embetsocs tjenstemän äro berättigade att, när de efter upphunnen lefnadsålder taga afsked, bibehålla de å Stat åtnjutna löner; men nämnde Kassor, ehuru de bidraga till de erforderliga tjenstemännens aflönande, likväl icke skäligen böra, mera vid detta än andra embetsverk, belastas med pensionering af Statens tjenare, begär Kongl. Maj:t jemväl af Rikets Ständer, att Krigs-Kollegii embets-och tjenstemän hädanefter må, utan hinder deraf, att de i större eller mindre mån varit från Kassorne aflönade, vid afskedstagandet i föreskrifven ordning kunna med då i Stat fastställda löner på allmänna Indragningsstaten uppföras. Ingenieur-Korpscn. I ändamål att denna Korps, lika med andra Regementet och Korpser af Arméen, må på stat erhålla en Regementsskrivare, hvars lön borde bestämmas till 400 rdr, i stället för den, emot åtnjutande af årliga arvoden å tillhopa 350 rdr af Försäljningssamt ArrendeJordskyldsoch Tomtöresmedlen, vid Korpsen nu anställde redogörare, samt på det att likaledes de sedan längre tid tillbaka åt Korpsens Sekreterare, Kanslist och Vaktmästare på nyssnämnde medel med tillsammans 620 rdr årligen anvisade lönetillökningsarfvoden, måtte blifva på ordinarie Stat uppförde, vill Kongl. Majit nu af Rikets Ständer i Nåder äska det härtill, utöfver en å Statsanslaget för Korpsen befintlig odisponerad tillgång af 564: rdr 8 sk., erforderliga fylinadsbelopp med . 454: 40.
Sedan, i följd af Riksens Ständers vid sista Urtima Riksdagen tagne bes ut örn Töriförhöjningen i allmänhet, Kongl. Majt i Nåder med 181b års början regleradt och faststäld förnyad Tönings-Stat äfven för Förvaltningen af Sjö-Arenderne, har Stats-Utskotiet, som vid deane Riksdag följdt den prineipeatt någon viter* ligare Tönförhojaing för de Stater hvilka så nyligen blifvit reglerade ej kunne äga turn, ansatt sig desto mindre kunna ingå uti någon. '1270 Stats-Utskottets Betänk anden', jemnkning eller tillökning af lönerne på den<« ne Stat, som fråga är o,m förslags utarbetande till en allmän ny organisation af Styrelse-VerJten på det hela, samt förevarande frågor altså Synas böra uppskjutas, att på en gång med den sålunda förestående hufvudsakliga regleringen förekomma: Hvilket vördsamligen underställe® Riksens Höglofl. Ständers bepröfvande. Stockholm den 7 Maj i&r8. N:r 2 20, Riksens Högloft, Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver Riksdags-Fullmäktiges från Gottland Jacob Jacobsson Kin~- ners och Pehr Isacsson Myrungs Memorialer, angående Gottländske Natianal •
Föredrogos ånyo de, enligt Ståndets beslut den 26 sistlidne Mars uppskjutna, under N:ris 4, 15, Litt. A. och C. 16, 18 och 22 i ConstitutionsUtskottels memorial, N:o 5, upptagna Grundlags-ändrings-förslag, af hvilka förslagen under N:ris 15 C. 16, 18 och 22 biföllos, hvaremot förslagen under N:ris 4 och 15 A. afslogos. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs och kades lill handlingarne G. U. Adlerstams sedan den 28 nästlidne Mars på bordet hvilande, hos Ridderskapet och Adeln väckte och med de öfrige Riks-Stånden communicerade motion, angåeirde ett honom vid 1828, 1829 och 1830 årens Riksdag beviljadt anslag af allmänna medel. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets sedan den 28 sistlidne Mars på hordet livilande memorial N:o 29, med återlemnande af Herrar Dahlfeldts och Westmans motioner om rättighet för Hernösands Stift till 124 tunnor spanmål, som hittills utgått till Upsala Domkyrka, förklarade Ståndet, att samma motioner borde behandlas af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. S. D. Föredrogos ånvo och biföllos följande Utskolts-Betänkanden, nemligen: l:o Constitutions-Utskottets memorial N:o 6 om arfvoden för en Notarie och en Canzlist hos samma Utskott, m. m.; 2:o Stats-Utskottets memorial N:o 27 med utlåtande, i anledning af äskadt anslag, för en Handbok i allmänna lagfarenheten; och 3:o Bevillnings-Utskottets memorial N:o 1, angående antagande af Canzlister hos samma Utskott. S. D. Remitterades till Stats• samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-V t skotten: Hans Pehrssons från Gefleborgs Län sedan den 7 nästlidne
All propos. till bifall framställdes i fråga om sjelfva sakens afgörande, tror jag var ganska räll gjordt af Hr Gr. o. Landtm., ty det är klart, att R. o. Ad. kan, liksom hvarje annat Stånd, in pleno besluta icke blott öfver pi'ivilegii-frågor, utan äfven öfver grundlagsfrågor. Men det är skillnad emellan alt besluta i eli RiksSlånd och att rösta i förstärkt StatsUtsk. Jag hade icke trott att ordf. i Const.Utsk. skulle hafva sammanblandat sä olika frågor. Om man antager ali i förstärkt SlatsUtk. skulle kunna röstas angide upphörande af en ordinarie inkomst, så finnes ju intet hinder för att der rösta öfver hvilken fråga som helst, hörande till den financiella lagstiftningen ; t. ex. ang:de indelningsverkets upphörande, ehuru det hörer till de frågor hvaröfver Konung och Ständer gemensamt besluta. Hr Grin har vidare sagt, alt PresteSlis privilegier väl kunnat skydda presterskapets rätt men icke akademiernas. Jag hade dock trott att ordf. i Const.Utsk. bordt innan han yttrade sig, taga kännedom af dessa privilegier, eller åtminstone höra på när jag derur uppläste de dithörande §§. Der står tydligen stadgadt att academiernas i fråga var :0e halmkärfvar äro af privilegierne skyddade. Hr Sandströmer liar sagt, att blott presterne få samma belopp som förut, kan det vara dem likgiltigt antingen de få denna inkomst i räntor eller i statsanslag. Följden af det ifrågavande förslagets antagande skulle det för Lunds academie i fråga om denna halmstädja, kunna blifva enahanda, som med academiens öfriga räntor, hvilka nedgått lill en obetydlighet, derföre att de utgöras med penningar Den 2 September. och alt myntförsämring egt rum, hvaremot Upsala akademie i allmänhet bibehållit sina inkomster oförminskade, emedan räntorna utgöras i persedlar. Det är visserligen sannt att denna inkomst icke utgör mer än omkring 180 r:dr och att således en minskning deruti med t. ex. 1l0:del icke skulle stort betyda.
Herr prillerre ^e/-/c/e/m^ 6refve oell piilcerre 6///M/raa// Ullf. Oof-Lan^lern, <3s6in6tt8-8eer6t6rsr6n //r^e, samt 8tats-86cr6terar6n 6^. 8tats-8eereteraren erinrade i unclercläniZIiet, hurusom, vi6 föreclraAninZ Zen 2/j l^ovemker i83^ af Kongelfs 8ta6s Magistrats är 1836 gjorcla unclercläniga ansökning om Ilelrielse frän erläggandet af clen arrencle-algift, 8taclen, enligt Lontraet »5 clen 9 Maj 1796, laur dill Kongl. Maj:t oell bronan utgöra, för n^ttjanclet af ätskillige, un<ler arrencle pä oliestämcl 6c!, 61! 8taclen upplätne smärre tomter vict polius raseracle fästning, 8tats-866ret6- raren oell 8tgts-Kä6et i unclerclänigliet slst^rkt Ilifall till cienna anlläilan, pä clen grun6, att ifrägavarancle afgift är en till 8tats-Verket ingäencle inkomst, men Kongl. Maj^t förklaiacle 8ig vilja till nästsammanträclancle Ilikets 8tän6er alläta lVäclig proposition om arrenclefritt upplätancle ät 8taclen af 3essa tomter, mecl vilkor, att clen nn utgäencle arrencle-algilten skulle derefter al 8taclen använclas till fattiga laarns uppfostran; oell lcacle 8at8-8eeret6raren till loljcl lläraf författat un6er6änigt förslag till Kongl. Maj:ts l^ä6igs proposition i ämnet, il vilket nu till justering i un6erclänigliet upplästes.
Län som Kammar-Rätten, tili stöd för den sökta eftergiften af Westlingers och Lindfors's ifrågavarande betalningsskyldighet, uppgifna bevekande skäl, samt med hufvudsakligt afseende derå, att, i händelse slutliga pröfningen af de å nämnde Finntorp åren 1827 och 1828 verkställda skallevärderingar hunnit att af Kammar-Collegiurn inom den uti för fa! t ringarne i allmänhet föreskrifna tid verkställas, Kronans hos Westlinger och Lindfors egande fordran ingalunda uppnått dess nuvarande höga belopp, men detta dröjsmål med ärendets afgörande i ke i någon mån tillkommit, i följd af sökandernes förvållande, hafva Rikets Ständer, som derjemte inhemta!, att den ene af bemälde tjenstemän, f. d. Kronofogden Westlinger, numera med döden algått, hvadan ersättningsansvaret komme alt drabba haus efter lefvande medellösa arfvingar, pröfvat skäligt, för sin del, frikalla f. d. Kronofogden Westlingers sterbhusdelegare och Kronofogden Lindfors från den genom Högste Domstolens Utslag af den 9 Aug. 1839 ådömda betalningsskyldighet; dock med åliggande för bemälde sterbhusdelegare och Tandfors alt, lill hälften hvardera, med tolf procent af omförmäida anmärkningsmedel godtgöra Advocat-Fiscalen i Kammar-Coilegium den, enligt Kongl. Brefvet af den 24 Februari 1763, nämnde tjensteman tillkommande actorats-provision. Hvilket, såsom svar i ämnet, Rikets Ständer få härigenom hos E. K. M. i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda & c. Stockholm den 15 Februari 1845. 2l4 Expcditions-Ut skottets Förslag till und. Skrifvelse, N'.o q5. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 12 Febr. i845. Preste-Slåndet den 12 Borgare-Slåndet den i5 Bonde-Slåndet den i5 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående f d.
Med afseende för öfrigt å den af den värde talaren uttalade önskan att få lära känna namnet å den person, hvars auktoritet i Betänk, blifvit åberopad, vill jag nämna, att denne vetenskapsman är Professor Fries, och lärer denne mans yttranden i ifrågav:de hänseende svårligen kunna jäfvas. II. Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att då förevarande Utlåt, blifvit af flere ledamöter begärdt på bordet, detsamma komme att der hvila. Anmäldes och lades på bordet följ. från Utskotten inkomna Betänkin, Memorial och Utlåt:n, nemi. från Bevilln.- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:t: N:o 1, i anledn. af väckta motioner ang:de förändring i åtskilliga delar af nu gällande stadganden rörande nederlagsoch transitorätt; N:o 2, i anledn. af väckta motioner om vissa ändringar i SeglationsOrdningen; N:o 3, i anledn. af väckt motion om revision af Tullverkets Sporteltaxa; Lagutskottet: N:o 19, i anledn. af väckt motion om antagande af ny lag ang;de skillnad i äktenskap; Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:t: N:o 38, i anledn. af väckta motioner om åtgärder till beredande af Sabbatens värdiga firande; N:o 39, i anledn. af väckta motioner om ändring i IlandelsOrdningen den 22 December 1840 samt dermed sammanhang egande Författningar; N:o 40, i anledn. af RiksStåndens olika beslut rörande Betänk. N:o 19; Riddarhus Utskottet: N:o 1 0, i anledn. af Iir Anreps, Gabriel, motion om understöd för fortsatt utgifvande af »Svenska Adelns Attartaflor»; N:o 11, i anledn. af återremiss af Utsk:ts Memorial N:o 0. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 3/4 2 e. m. In fidem, O. Brakel. Plenum k). 10 f. m.
Detta kunde likväl på ett ställe afgöras. — Vidare heter det i 146 §:n: ”Sedan i 35 §:n allmänna bo”lag blifvit bevillning ålagd genom föreski ifven afgift A utdelningen, följer deraf, att vidare bevillning ej kan påföras ”de synbara tillhörigheterna under dessa bolag, såsom redan ”beskattade.” Det är likväl vid den sednare delen jag egenlligen vill fästa mig; den lyder sålunda: ”Af sådan an - Den 2g Maj. ”ledning skall jemväl bevillning afkortas, enär, till vinnande ”af säkerhet oell reda för Statens inkomster, bevillning måst ”erläggas al hemman, verk och lagenheter, sorn Ilikets aca"demier tillhöra, i den mån det behörigen styl kes , att in”komsten deraf är anslagen och verkligen utgår till lön för ”vederbörande embetsoch tjenstemän och således, enligt 2 ”§:n af denna stadga, redan blifvit beskattad.” Denna föreskrift, som är af enahanda beskaffenhet som föreskriften i den föregående bevilln.förordntn, har åstadkommit många och långvariga tvister emellan acudemi-stnten och Kammar-rätten. K. M. har också under den 14 October 1835 meddelat följande förklaring öfver berörde stadgande: ”att i liqvi”dens credit, efter det förhållande, som med billighet och ”rättvisa funnes närmast öfverensstämmande, linge alföras ”allt hvad enligt upprättade och liqviden bifogade extracler ”till löner, pensioner, bestämda arfvoden och K. stipendier ”för året verkligen utgår, äfvensom hvad af de under con”sislorii tillsyn, ansvar och disposition ställda anslag för läroverkets ändamålsenliga gång nödvändigt erfordras och i ”mån deraf under året utgifves, mea icke hvad i ekonomisk ”väg på ett eller annat sätt användes till academiens förkofran, antingen medelst förökande af dess egendomar, materiel elier andra tillhörigheter.” Det oaktadt har likväl Kammar-rätten fortsatt sin strid om tillämpningen af denna §.
Genom Eders Kongl. Majits Nådiga Beslut hafva 69 nybyggen erhållit tillökning uti frihetstiden, hvaremot de i skalt ingångna utgöra 12TJ¥ mantal inom kustlandet och 3fpdels mantal i Lappmarken eller tillsammans i5fiS:dels mantal. Vid 1842 års slut utgjorde Krono hemmans och nybyg ges Rökar å nedra landet 1,513 och i Lappmarken 1,066, eller tillsammans 2,579, samt hafva således under de föregående fem åren ökats med 222 Rökar, allt oberäknadi särskilde Krono lägenheter å kustlandet 191 och i Lappmarken 366, eller tillhopa 557 stycken. Största delen af ortens invånare äro sjelfägande jordbrukare eller åboer å Krono hemman och nybyggen; deremot arrendatorer och brukare äro ganska ringa. Rättighet för bruk och vattenverk, att till jordbrukares förfång uppdämma vallen, äger härstädes icke rum. Stats-bidrag: Kustlandet, med undanlag af den ringa del, som förut tillhört Westernorrlands Län, är i allmänhet strängt skattlagdt och roteradt. Tyngden af de många afgifterne, hvilka belasta jordbruket och inverka ofördelaktigt på näringarne, okas för en del bland invånarne genom ortens vidslräckthet och deraf följande långväga färder till utskylders och gärders af bördande, allmänna vägars underhållande samt halloch transporl-skjuts ning; hvaremot de undslippa inqvarterings-besväret, reservskjuts och vägplogning in natura vintertiden, hvilket endasL drabbar de vid allmänna vägarne närmare boende inb^ggarne och ungefärligen motsvarar de förstnämndes besvär. Sådant oaktadt hafva ntskylderne de sednasle åren till största delen erlagts vid uppbördsslämmorne, så att mindre betydande rester förefunnits. Beräkningsgrunden för de i Tabellen uppförde onera är medelpriset af ifrågavarande fem års markegång, och an märkes här, enligt Eders Kongl. 12 Maj:ts Nådiga Cirkulär den 17:<Ie April 1828, att uti kostnaden för Rustning och Rotering så mycket mindre inbegripas