Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ofvanberörda domslut syntes mig vara emot lag uppenbarligen stridande i så måtto, som Englund, ehuru, enligt Bråbo Häradsrätts förenämnda utslag, öfvertygad om inbrott och derför förklarad skyldig till det i lag utsatta straff, likväl är vorden för innehafvande af dyrkar utaf Kämnersrätten ådömd särskild bestraffning. Då Englund, under samma lagsökning tilltalad för berörde brott, blifvit af Häradsrätten, som endast ägde att upptaga frågan om inbrottsstölden, i denna del förklarad sakfälld, hade Kämnersrätten, hvars upptagande det emot Englund jemväl angifna brott, att hafva olofligen innehaft dyrkar, tillhört och som äfven ansåg honom till delta brott saker, samt alltså borde slutligen bestämma det straff’, hvilket å hans förbrytelse lagligen skolat följa, i sådant hänseende ålegat öfverväga hvartdera brottets beskaffenhet och utan hinder af Häradsrättens föregångna pröfningsutslag tillse, att icke, emot hvad lag stadgade, likartade brott särskildt bestraffades. Med iakttagande häraf och i öfverensstämmelse med de af mig uti nästföregående mål åberopade grunder, hade ofvanbemälde persons bestraffning rätteligen bort bestämmas på det sätt, att han, som gjort sig förfallen att böta för sabbatsbrott 3 R:dr ig sk. och för af honom begångna stölder 39 R:dr is sk., samt derjemte för inbrott och olofligt innehafvande af dyrkar var skyldig till straff af nio dagars fängelse vid vatten och bröd, skulle umgälla sina förbrytelser i en hot med tjuga dagars enahanda fängelse.
Hvad Utskottet yttrat om det af Ridderskapet Och Adeln beslutade tillägg, gillades. S. D. Föredrogs ånyo Lagsamt. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Utlåtande N:o 74» 1 anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 3o, angående gemensamma Nämnder för vården om Häradernes och Länens gemensamma angelägenheter. Ståndet, som afslagit Betänkandet N:o 3o, vidblef sitt beslut samt ansåg frågan, derom tvänne Stånd stannat emot två, vara, på grund af 75 §. Riksdags-Ordningen, förfallen och lade derföre nu Utlåtandet N:o 74, till handliugarne. S. D. Vid nu skedd förnyad föredragning af Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Förslag N;o 75, till sammanjemkande af Riks-Ståndens skil jagliga beslut, angående föreslagen Lagstiftning om fattigvården i Riket, stannade Ståndet i följande beslut: 1 §. återremitterades, med anmodan till Utskotten att inbjuda Borgareoch Bonde-Stånden att instämma i Ridderskapets och Adelns samt Preste-Slåndels beslut, angående gemensamhet i fattigvården för samtlige inom samma stad varande församlingar, eller om inbjudningen icke autages, uppgöra voterings-proposition till frågans afgörande i Förstärkt Ekonomi-Utskott. 2, 3 och 4 §§• gillades. 5, 6, 7, 8 och 9 §§. Ståndet lät dervid bero. 10 §. gillades. ii-SÅterremitterades,på det Utskotten må inbjuda Borgare-Stån - Prot. Utdr. den ig Maj 184 *• 453 det att med Presteoch Bonde-Stånden instämma i bifall till Utskottens hemställan, att husbondes ansvarighet för arbets-folk, från annat fattigvårds samhälle intaget, fortfar under fem år. För den händelse inbjudningen ieke antages, skulle voterings-proposition uppsättas för bestämmandet af, huruvida tiden skall utsträckas till 5 eller endast aine år. 12 §. Bifölls. 13 <$*.
Smör. 8 Bevillnings-UlskoUels Memorial, N:o 23. vinner nej, anlages till kontraproposition Borgare-ståndets beslut, att å smör nedsätta införselstullen till 1 r:dr per lispund. b) i hufvudsaken: 2S8:o. Den, som bifaller Utskottets förslag, ätt å smör bestämma tullen till 1 r:dr 24 sk. lispundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, antages: (Irsta allernat.) Presteoch B onde-ståndens beslut, (2:dra alternat.) Borgare-ståndets beslut. Samtlige Riks-stånden hafva godkänt Utskottets förslag, att upphäfva nu gal — Socker. lande förbud mot införsel af toppkandioch kaksocker och att sammanföra rubrikerna »krossadt lump-, havanna-terressamt andra till sockerhalten lika slag,» och »topp-, kandioch kak-socker,» uti en så lydande rubrik: Topp-, kandi-, kak-, krossadt lump-, havanna-terressamt andra till sockerhalten lika slag; och hafva derjemte Ridderskapet och Adeln, Borgareoch Bondestånden för denna rubrik antagit den af Utskottet föreslagna införselsafgift, 5 sk. per skålpund. Preste-ständet har 'deremot å ifrågavarande rubrik bestämt införselstullen till 6 sk. skålpundet Utskottet inbjuder Preste-ständet att, med frånträdande af sitt sålunda skiljaktiga beslut, antaga Utskottets af öfriga Stånden godkända förslag; och får Utskottet, för den händelse att inbjudningen icke vinner bifall, till omröstning föreslå följande proposition: 2S9:o.
Har man någonsin dristat sig att frånkänna sjuksköterskekallet kvinnlighet, detta kall, hvilket, liksom läkareyrket, fordrar lugn, mildDen andra invändningen, att kvinnan ej är kompetent till akademiska studier, är lika litet hållbar som den första. Det kan ju ej förnekas, att genom falsk uppfostran och sociala missförhållanden kvinnan i allmänhet sjunkit ned till en obetydlig modedocka, en salongsprydnad, som invaggat männen i den angenäma drömmen, att hon redan af fysiologiska skäl afstode från täflan med honom på intelligensens område. Många kvinnor ha likväl nu vaknat upp ur detta ovärdiga, själslösa tillstånd och bevisa dagligen, att de äro fullt vuxna en täflan med männen. Ryska, engelska såväl som amerikanska universitetskliniker och laboratorier ha att uppvisa ett jämförelsevis betydande antal kvinnliga assistenter och praktiserande läkare, ett antal alltför talrikt för att kunna anses blott som undantagsfall. Att dessa kvinnliga assistenter kunna fullt mäta sig med sina manliga kollegor både i teoretiskt experimental medicin och i den rent praktiska kan ej omtvistas. De medicinska facktidskrifterna gifva äfven de kvinnliga läkarne hedrande vitsord. Månget arbete af kvinnor har väckt berättigadt uppseende, och om bland dessa vetenskapliga arbeten intot blifvit ryktbart och epokgörande, så är det ej underligt vid en tid, då äfven det starkare könet, som likväl är många hundra gånger talrikare representeradt vid universiteten, så ytterst sällan åstadkommer något framstående. Under den relativt korta tidrymd af 1 5 till 2 0 år, som kvinnliga läkare förekommit, ha de uträttat mer än nog för att till full evidens bevisa, att de äro vuxna sitt kall. Rivaler. Skiss för Idun af V i l m a Lindhé. |,et är i allmänhet ingen lätt sak att bli omtyckt och gillad af sina bekanta och umgängesvänner, men mot Thyra hade ej själfva afunden något att anmärka. Då hon gifte sig vid aderton års ålder, talades vidt och bredt om, hur bortskämd, okunnig och tanklös hon var, samt hur olycklig hon skulle göra sin man, den präktige, omtyckte kapten Hugo Stråle, som mer än en mor önskat till sin måg.
Af Anders Jaensson från Westerås län: »Emot höglofi. utskottets beslut öfver det bestämda tullvärdet för export af tackjern får jag mig reservera. Jag har trott, att utskottet vid lagstiftningen för såväl denne som öfriga artiklar bordt hafva medelvärdet till grund för beslutet, och icke som nu blifvit händelsen förhöja en produkt till 23 procent högre, än hvad densamma verkligen gäller i handeln; antager man de föreslagna tio riksdaler banko som värde för ett skeppund tackjern och tillägger tullsalsen 3 r:dr 16 sk, så skulle denna artikel kunna betalas vid hufvudstadens stapelstadsvåg med 13 r:dr 16 sk. banko, under det man är i tillfälle, vid samma stapelstadsvåg på en och samma gång, köpa ett skeppund ordinärt stångjern med inberäknad tullprocent för 15 r:dr 4 sk. enahanda myntsort, hvadan således den påräknade och ofta som skäl framdragne förädiingskostnaden utgör 1 r:dr 32 sk. per skeppund. För min del är jag af en motsatt tanke, med lull öfvertygelse, att 8 r:dr banko hufvudsakligen varit mera närmande det rätta värdet och hvartill jag yrkar nedsättning, med bibehållande af samma beräkning för tullprocenten». Af Bevillnings-Utskoltels Utlåtande, N:o 15. 101 Af Erik Pehrsson från Gefleborgs län: »Emot del förslag till tulltaxa, som af utskottet nu till rikstånden öfverlemnas, får jag i korthet anmäla min reservation. Täta förändringar i tullagarne äro näringarnes olycka. De beröfva näringsidkaren det, som är honom dyrbarast af allt: trygghet i sin ställning, säkerhet i beräkningar och förelag. Svenska näringsidkaren har blott alltför mycket lidit af denna olycka. Jag anser derföre 1845 års nu gällande tulltaxa böra bibehållas med så få förändringar sorn möjligt. De i nu gällande tulltaxa stadgade införselafgiflerne å viktualier och landtmannavaror hafva blifvit klandrade såsom för höga och man har velat ytterligt nedsätta dem, men ett bättre landtbruk har blifvit frukten deraf, till stor nytta för det hela.
Rödfärg Fällar och Pelsar Galoner, andra Galoner slag Garn, Bomullsalin b vitt under AT:oai/ Garn, Bomullst. o. nr. A: o ii — allt färg ad t, utpml Dito Rödt Turkiskt J — Camél, färgad t, tvinnadt Dito — Corder-och Sejler Dito — Kammulls, ofärgad t &c. färgad t &c. — Klädmakare — Linne Linne, färgadt — Segeloch BindDito Gevär,Skjut-o. SidoGips-arbelen Glas, bouteill. toma Chrystall-arbelen Finsser FensterGlasögon ochLorgnelter SpegelgIas,alJa andra dag Timglas Vin-Och dricksglas allt ej specificeradt arbete af glas Dricka, annorledes än på bouteiller Fransar, andra slas Färg: Rödfärg Garn, BomulJst. o. m. N:o 2) cc w Cl Klädmakare T Färg: Rödfärg Garn, Klädmakare - Dilo Bilo Guld, arbetadt-' Aurum Musicuin &c. Hagel Hagel af jern Hampa, Passhampa Dito Handskar, andra slag HandtverkeriFabriksoch andra slöjdevaror Dito Dito £ Dito Dito Hattar Hattar and. slag »T Horn, arbetadt Dito Hjorthorn, raspadt Häcktor och Hakar > Jern och Stål, alla ej Jern, alla slag, Jern, alla slag Jern, alla slag, Jern, Tack-och specificerade slag utom gjutne ra utom Plåtar Barlast Jeltoner slussportar
Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs ånyo och afslogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets, den 8 och 15 dennes på bordet lagda, Betänkande N:o 53, i anledning af väckta motioner, om utvidgande af de rättigheter, tom äro Mosaiske trosbekännarejdiär i riket tillerkände.^ Prot.-Utdrag den 19 Mars 1851. 197 S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets, den 8 och 15 dennes på bordet lagda, Utlåtande N:o 55, i anledning af väckt motion om upprättandet af ett nytt sammandrag af de författningar m. m., som böra från predikstolarne årligen uppläsas. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-Utskottets nedannämnda, den 15 dennes, e. in., på bordet lagda Utlåtanden: N:o 72, angående restitution till Regementsskrifvaren A. G. Enell af för högt beräknad och erlagd lönebevillning; N:o 74, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, i fråga om afsöndring af jord från f. d. Löjtnants-bostället vid Westgötha Dahls Regemente, Stommen N:o 1, till utvidgande af Jerns församlings kyrkogård inom Elfsborgs län; samt N:o 75, i anledning af Kongl. Majlts nådiga proposition, angående upplåtelse af jord från Trumpetare-bostället vid Kalmare Regemente, Lilla Okna N:o 2, i Jönköpings län, till plan för socknestuga och skolhus åt Okna församling. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Stats-Ulskottets, den 15 dennes, e. m., på bordet lagda, Memorial N:o 73, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet, N:o 45. Från Ilögv. Preste-Slåndet. S. D.
I afseende å de lill återbetalning af Statsverket ifrågasatte 79,899 R:dr 3o sk. 8 rst., anser Utskottet sig endast böra åberopa hvad, rörande denna fråga, uti de af Utskottet afgifne Utlåtanden N:ris 354 oc^ 435, Litt. C, a5 punkten blifvit anfördt, och enär, hvad angår det ifrågasatte anslaget till uppmuddring af inloppet till Götheborgs hamn och riviere, Utskottet icke kan frånträda den i andre delar af samma Utlåtanden, äfvensom serskildt afgifne Betänkanden, rörande föremål af enahanda beskaffenhet, uttryckte åsigt, att vidmagthållandet och upprensning af redan befintlige hamnar böra bekostas af de städer, hvilka liamnarne innehafva ech deraf uppbära umgälder, isynnerhet som ett annat förfarande ofelbart skulle från flere andre orter framkalla likartade anspråk, har Utskottet funnit sig i anledning af motionen icke kunna någen åtgärd tillstyrka. Stockholm den 4 Mars 1S4 f - STOCKHOLM, Kongl. Or dens-B oktryckeriet, 1841 • Stats-Utskottets Memorialj JV:o ^66. r N:o 466. Ank. till Exp.-Utsk. den ii Mars i84i, kl. 10 f. m. Memorial, angående det till bestridande af Rihs gälds-Contorets utgifter erforderliga belopp af allmänna bevillningen. (R:gs Afd.) Stats-Ulskoltet har redan uti dess under N:ris 354 oc^ 4^5 afgifna Utlåtanden angående Extra Statsregleringen uppgifvit beloppet af RiksgäldsConlorets vid sistlidet års slut för Rikets Ständer disponibla tillgångar, äfvensom den påräknade behållningen af detta Verks inkomster under innevarande och nästkommande år, eller intilldess den allmänna bevillning, som Rikets Ständer vid denna Riksdag sig åtaga, kommer att till nämnde Contor ingå.
Visserligen omtalas Iiär och hvar, a t t mannen utom sin laggifta hustru har en frilla i huset, inen detta synes icke hafva varit det vanliga förhållandet och, där det förekommer, har hustrun en helt aniian och mera aktad stallning an frillan; den förras barn hafva ocksa såsom iikta större arfsratt än den senares. E t t undantag utgör på sätt och vis Priainos, koiiungen i Troja, hvilken utom Hekabe, den egentliga drottningen, har åtminstone en annan hustru, Laothae, jämt e åtskilliga frillor, men detta synes vara a t t rakna bland d e drag af Österländska seder, som Bomeros iclagt i skildringen at ' trojanerna i motsättning till de på andra sidan Egeiska hafvet boende grekerna. D a sederna i den viirld, som Homeros beskrifver, ännu liafva åtskilligt kvar af det vilda tillstindets valdsainhet, ä r det naturligt, a t t kvinnorof ej sällan förekomina; och då en man f %r sig sin hustru på regelbundet satt af hennes fader, har uppgörelsen karakteren af ett köp, livarvid friaren bjiider fadern skänker och, dar flere tafla, den friare vanligen föredrages, som bjuder mest. Detta oaktadt behandlades kvinnorna. ständigt med mildhet, och de ntöfva stort inflytande på iilii.nneiis handlingssätt. För en kvinnas skull företaga Greklands förenade furstar I~artiiget emot Troja, och för en kvinnas skiill utbryter emellan Againemnon,de frainför Troja lägrade grekernas öfveranförare, och Achillem, deras yppersta kämpe, den ödesdigra tvist, livars förlopp och följder utgör ämnet för den ena af de lioineriska dikterna, Iliaden.
Skulle olika åsikter eller kanske till och med misshälligheter uppstå, så bör den unga 1890 95 kvinnan ej envist hålla på sin rätt eller Plit höra ett riktigt användande af friskt kunna uppnås, bör den unga flickan följa visa humör, utan öfverlägga, huruvida hon vatten (dagliga tvättningar eller bad af hela med, när inköpen göras, och efter någon tid Skulle ej själf tagit fel eller skulden kanske varit kroppen) och frisk luft (dagliga promenader), försöka att handla på egen hand. hennes. Redan som fästmö bör hon aldrig | vidare en sund och kraftig näring, en hygieden unga flickan. i sitt eget hem omöjligt » låta solen gå ned öfver sin vrede », d. v. | nisk beklädnad samt förståndig vexling mellan kunna få tillfälle att lära sig hushåll och s. aldrig skiljas, utan att allt är godt och! hvila och arbete. Genom en dylik helsovård matlagning, så är det nödvändigt, att hon i väl och hvarje liten misshällighet utjämnad, blir kroppen sund och frisk, lynnet spänstigt, ett annat hem under en god husmoders ledeljes växa sknggorna allt mera och begrafva och den unga kvinnan får en fond af helsa ning inhemtar de kunskaper, som det är henbåde lycka och frid. och krafter, som gör att hon ej så lätt dukar under nes plikt att ega, innan hon åtager sig en En allvarlig själfuppfostran hjälper öfver för de ansträngningar, som vänta henne, husmoders ansvarsfulla kall. många svårigheter, och därför måste den unga samt längre än eljes bevarar sin ungdom och j Innan vi lemna de praktiska plikter, som kvinnan, om ej förr, så dock under förlofsitt utseende. åligga den unga kvinnan under förlofningstiden, genom själfpröfning söka att lära Liksom mannen kan af sin blifvande hustningstiden, vilja vi fästa uppmärksamheten känna sina fel och redligt strida emot dem.
N:o 40, i ani. af väckt förslag om inrättande af en paketfart emellan Sverige och vissa utrikes handelsplatser; N:o 41, i ani. af väckte frågor om lindring i rustoch ro teringsbesvärel, dess utgörande medelst vakansafgift no. m.; N:o 42, i ani. af väckt fråga om förhöjning i legan för kungsskjuts m. m.: N:o 43, i ani. af väckt fråga om förflyttning af Navigationsskolan i Calmar till Westervik m. m.; N:o 44, i ani. af återremiss af Utskms utlåt. N:o 12, an g:de förändradt löningssätl för presterskapel samt om S. M. Adjunk ters aflönande till en del af Statsverket; N:o 45, i ani. af väckt fråga, att de rotevakansafgifter, som utgå af vakanta rotar vid Jönköpings reg:te, måtte bestämmas till lika belopp för alla sådane rotar; N:o 46, i ani. af väckt fråga om uphörande af den s. k. lermins-afgifteu, som af skolungdomen vid rikets Elementar-läroverk erläggas; N:o 47, i enl. af Yäckt fråga om skolungdomens undervisan - Den 14 Augusti. 211 de i de allmännaste reglorne för kroppens och helsans vårdande na. na. Be vill ni ngs-Uiskottel: N:o 26, med förteckning på varuartiklar, derå lulivärdena höra, jemte de i 1845 års tulltaxa utsatta, tjena till efterrättelse med afseende på föreskrifterne i 22 och 26 §§ Tulltaxe-underrättelserne, ang:de beräkningen af slädernes tolag och andra efter 1 ull värdet utgående allmänna utgifter; N:o 27, i ani. af väckt motion om beredande till nästa riksdag af detaljeradt förslag till tulltaxa; samt N:o 28, i ani. af K. M:s nåd. propos., ang:de ifrågasatte förändrade tullbestämmelser för raftineradt socker och sockersirap.
Underbetjent vid Tull-Verket, utan General-TullDirectionens Constitutorial, måtte å vägar, gator och liviloställen få anställa visitation. Det har äfven synts Utskotten billigt, alt den Fåbriks-Idkare och Varu-förädlare lemnade rättighet, att åt sig utse en särskild ombudsman, att hindra den skada deras Näringar kunna lida genom olofligt införande af Utländska Fabrikater, äfven hör utsträckas till producenter af rå-ämnen i allmänhet i afseende på slikt intrång i deras yrken, hvarföre a4° Bevillnings-Utskottets på alla de ställen i Förordningen, der detta ombud benämnes för Fabriks - Ombudsman, denna benämning bordt ändras till blott Ombudsman. Den särskilda fråga som blifvit ■väckt, att hvad sorn till införsel vore förbjudet och inom landet icke kunde tillverkas, borde äfven vara förbjudet till bruk och nyttjande, torde nu mera icke behöfva besvaras, sedan Riksens Höglofl. Ständer för deras del tillstyrkt en mera fri införsel af sådant Utländskt gods. Och har äfven på de ställen i Författningen der orden Lurendrägeri och Tullförsnillning förekomma, desamma mot blott ordet Tullförsnillning bordt utbytas. Sluteligen har ej heller undgått Utskottens uppmärksamhet, att till Tull-Lagarnas fullkomnande, äfven en Förpassnings-Förordning erfordrades, sorn med de förre är i full öfverensstämmelse och byggd på enahanda grundsatser. Utskotten hafva trott att så icke är förhållandet med närvarande Författningar i dessa ämnen, enär Tull-Lagens stränghet mindre väl emotsvaras af en till missbruk föranledande Författning om Förpassningsväsendet, som med blott få undantag upphäfver skyldigheten att förpassa varor Inrikes orter emellan. Utskotten hafva å ena sidan af nit för saken icke bordt lemna denna omständighet oanmäld; men, åden andra funnit både betänkligt och mindre nödigt, att genom för mycken bestämdhet i detaille frå - Betänkanden. frågor gå verkställande magien i förväg och få derföre tillstyrka Riksens Höglofl. Ständer, alt hos Kongl.
Uyo och gillades följande StatsUtskottets den 9 dennes afgifné»^ ”34 Den 23 Julii e. ni. sana dén 15 »lerpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden: I anledning af Kongl. Majtts Nådiga remiss, uppå Kronofogden Kindbergs underdåniga ansökning, oin löne-anslag för en Expeditionsfogde. N:0 298- I anledning af Kongl. Majtts Nåd iga skrifvelse, omuppförande på Indragnings-staten af trenne Lärare-löner vid Skepps*, gosse skolan i Carlscrona. N:o 300 I anledning af Kongl. Majtts Nådiga proposition , om Pensions anslag för framlidne, StalsCommissarien Widegrens oförsörjda döttrar. Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 9 dennes under N:o 302 af* gifne, samt den 15 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde» Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets dén 26 sislledne April meddelte Betänkande, angående öfverlåtelse af Kronans andel i uppbörden vid Södra Stäket; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnamde Betänkande redan blifvit af de Ölrige 3:ne RiksStanden gillad t, för dess del dervid låta bero. Ut Supra. S. ID. Färedrögs å nyo och bifölls L,agsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Ut. skottens den 2 1 siitledné Junii under N,‘o 116 afgifne, Samt den dennes f. mpå bordet Den 2ä Julli e. ni. Ji35 lagde, Betänkande, angående förbud för Öfverg »ch UnderBefäl vid de Indelte CavalleriRegementerne, att anskaffa och insätta rustnings-? hästar. Ut Supra. S. D. Då nu å nyo föredrogs
Då något prot.-utdr. ännu icke är ankommit, men det möjligtvis är obekant, att RorgareSt. redan bifallit Utskis förslag, så tager jag mig friheten att här omnämna detta. Vidare torde jag, utan att utsätta mig för den fara, som 44 Den i Maj. spåman vanligen hafva, nemi. att misstaga sig eller spå orätt, kunna förutsäga, att BondeSt. afslår ifrågavande Betänk, Utgående från denna förutsättning, får jag till Hrnnes besinnande framställa en betänklighet, som yppat sig hos mig, och hvilken jag förut icke hört yttras. Om vi nemi. antaga, att BondeSt. afslår Betänk, och att R. o. Ad. gör detsamma, så är saken afgjord, och de Hrr, som önska att jordbruket måtte få någon fördel af de inskränkningar, som lagstiftningen derpå lagt, hafva således vunnit sitt ändamål. Skulle deremot något jemnkningsförslag blifva af R. o. Ad. antaget, så, enär BorgareSt. redan bifallit Utsk:s Betänk, och PresteStåndet möjligen gör detsamma, samt således tre Stånd beslutat i frågan, måste den gå lill Förstärkt Utsk. Samma faror hänger öfver en återremiss. Man vet icke, hvilken utgång frågan kan taga, eller hvilken åtgärd Utsk. kan tillstyrka. Jag får således ännu en gång be de Hrr, som önska att jordbruket mätte få någon fördel i höst, alt de fästa upmärksamheten på den fara, som de mot sig framkalla, derigenom att de yrka Betänk:s återremitterande. Jag tror derföre att man så fort. som möjligt bör afgöra Betänk., och då jag dessutom är öfvertygad, att det rättaste är att öfverlemna frågan lill K. M:s eget bepröfvande, så får jag för min del yrka afslag å Betänk., isynnerhet som det alltid står i K. M:s skön, att, så framt missvext (hvilket jag, i förbigående sagdt, anser vara den enda giltiga anledningen till ett bränvinsförbud) eller dålig skörd inträffar, inställa bränvinsbränningen.
Härom erinrade hafva Rådstufvurättens ledamöter skriftligen genmält, att de förmodade den i fråga stälda sammanläggningen af straff vara så gjord, som Kongl. Förordningen den 21 December 1857, med upphäfvande af 11 punkten i Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807, uti § 4 föreskrifver; hvadan Rådstufvurätten, sorn härutinnan jemväl iakttagit Kongl. Förordningen den 10 Juni 1841, ansåge sig hafva rätteligen dömt. 37 Vid sånant förhållande återstod för mig icke annan åtgärd, än att öfverlemna de skiljaktiga meningarnes pröfning åt domaren, hvarföre jag anmodade Advokatfiskals-embetet i Kongl. Svea Hofrätt att emot Rådstufvurätten anställa åtal för det, enligt min åsigt, oriktiga domslutet. Sedan skriftvexlingen i detta mål för sig gått, meddelade bemälde Kongl. Hofrätt utslag den 6 Juli 1863 och utlät sig, att som af stadgandet i 2 § 5 mom. af Kongl.