Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Statsrådsprotocollen för första hälften af Nov. månad 182S icke blifvit granskade af någotdera Utsk., och ali det nu ifrågavar. målet hörer till den icke granskade tiden. Efter livad Frih. Ehrenborgh 1111 yttrat, är det visserligen möjligt, ehuru jag icke blifvit fullt förvissad, att detta mål redan blifvit granskadt af föregående riksdagens Constit.Utsk., och då är det naturligt, att ingen vidare granskning kan äga rum, hvadan jag icke heller i sådant fall finnér något behof att låta frågan ytterligare hvila. Men då Constit.Utsk:s ordför., vid meddelandet af den upplysning han lemnat, sjelf förklarat, att han icke velat hafva den ansedd såsom officiel, och då jag i går fick emottaga förebråelser för det jag förskaffade mig mina underrättelser genom sqvaller, önskar jag, att någon annan ledamot af Constit.Utsk. måtte upplysa, huruvida Utsk. af officiella handlingar gjort sig förvissadt, att intet beslut blifvit fattadt emellan d. 29 Oct. och d19 Nqv. 1828, sarpt att nq ifrågavar. mål verkligen blifvit granskadt. Jag vet visserligen, < att K. bref och resolutioner dateras för den dag, då de justeras; men om några beslut blifvit fattade på förenämnde mellantid, och detta mål är deribland, har det icke blifvit granskadt, och Utsk. har ej varit i tillfälle att tillförlitligen utröna detta annorlunda, än genom infordrade upplysningar från HofCancellercn och erhållen del af det Statsråds-prot., deri beslutet finnes intaget. Har detta icke skett, måste jag, då man förklarar alla andra upplysningar för sqvaller, begära officiel underrättelse om förhållandet, och på denna grund har jag begärt återremiss; ty om beslutet skulle finnas tillhöra mellantiden emellan d. 29 Oct. och d. 19 Nov., 'N ligger det ostridigt inom nuvar. Representationens granskW ningsområde, och jag förenar mig då med Frih. Boye deri, 6 Den i Juli f. m. att frågan icke bör definitivt afgöras, förrän i sammanhang med den, som förevar i går. Frih.
Men icke har jag derföre framställt någon Grundlags §., såsom hinder för hvad han sagt. Jag liar endast yttrat min öfvertygelse. Man bör då icke heller säga, att Styrelsens medlemmar anse för ett brott hvarje uttryck af en olika åsigt mot deras egen. Det är sättet, som jag klandrat. Att på annat vis tyda mina ord, är att förvända meningen; ty jag kan ej anse för ett brott, hvad jag vet vara hvars och ens rättighet. Jag återkommer till det Parlamentariska lexicon, hvarom Friherre Anckarswärd sagt, att det väl torde vara möjligt att tillvägabringa, då så många Ledamöter af Styrelsen tillika äro Ledamöter af Svenska Akademien, men derjemte hyst den förmodan, att dess ntgifvande skulle komma att dröja lika länge, som den Svenska Ordbok Akademien haft sig ålagdt att besörja. För att svara härpå blott såsom Ledamot af Sven - Den i g Maji f. m. 223 sisa Akademien, torde jag kunna inskränka mig till den erinran, att bland skälen för dröjsmålet med den Svenska Ordboken, kan möjligen äfven vara, att man vill vänta, till dess de nya ord, vi till ex. bär så ofta höra nyttjas, vunnit burskap i språket. Friherre Anckarswärd har sagt, att hans anmärkningar så länge skola förblifva skarpa, till dess den Ministeriella Ömtåligheten försvunnit. Jag får i anledning häraf förklara, att jag för min del ej äger någon ömtålighet, i afseende på de anmärkningar, som göras. Jag söker alltid lugna milt inre, då jag går att uppfylla ett yttre åliggande. Jag kan besvara de anmärkningar, som göras, men afsigt att dervid såra någon har jag icke. Jag tror icke eller att någon har för afsigt att såra mig, och derföre har jag ingen ömtålighet. — Friherre Anckarswärd har påkallat en förklaring af mitt uttryck om mandom i ord, men tillagt, att han sjelf trodde en sådan förklaring kanske vara öfverflödig, vid en uppmärksammare uppfattning af meningen.
För mig finnas således tillräckliga skäl för att instämma med dem, som yrkat afslag på denna §, såsom innefattande en förändring, som icke heller visat sig åsyfta en så stor fördel för bränvinstillverkarne, som kan öfverväga de olägenheter, hvilka med densamma äro förenade. Motionären har föreslagit ett annat sätt, nemi. skattens betalande till kronofogden, men, då denne tjensteman ofta nödgas vara stadd på resor, och således ej med säkerhet kan anträffas af betalaren, så kan detta sätt icke heller vara ändamålsenligt. Hr Stedt: lag har begärt ordet endast för att, i full konseqvens med hvad jag förut anfört, yrka afslag å ifrågavide paragraf. Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till och dels afslag å Utsk:ts ilrågvide hemställan, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till densamma, hvartill svarades mångå nej jemte några ja, och sedermera propos. på afslag derå, då svaren utlöllo med många ja jemte åtskilliga nej; och förklarades ja nu haft öfvervigten. 2lista §:ns text. Gr. Mörner: Med anledning af R. o. Ad:s nyss fattade beslut, får jag hemställa, att R. o. Ad., med afslag å ifrågav:de punkt, mätte bibehålla det nu gällande stadgandet. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. , afslogs Utsk:ts förslag och §:ns nuv:de lydelse bibehölls. § 22. Utsk:ts hemställan. Frih. Braunerhjelm: Såsom motiv för den föreslagna förändringen har Utsk:t anfört, att, efter hvad erfarenheten ådagalagt, den dagliga tillverkningen icke på förhand kan så noga bestämmas, att den icke något öfvereller understiger tillverkarens beräkning. Om äfven denna erfarenhet är fullkomligt riktig, så är det icke något skäl för den nu föreslagna förändringen, ty kalkylen uppgöres icke för dag, utan för månad. Den 6 Maj e. m. 109
Personerna voro efter O:s anteckning följande: ”Hercules, lejonhud om lifvet, i handen en förgyld klubba, en krans af lager på hufvudet, grefve Gabriel, min brorson; Dygden, min dotter Anna; Pietas, med en förgyld bok i handen, min son Johan; Iustitia, med en vigtskål i handen, återigen Gabriel; Temperantia, Bengt; Fortitudo, med en afbruten columna på axlen, Lancken” (en adelsman i O:s svit): ”Taciturnitas, med en förgyllt lås i munnen, Madam de Fontaine; Modestia, med en förgyld spira, hvarpå står skrifvet Modestia, Jungfrun” (Rhemen, guvernant i O:s hus); ”Vällusten med öfverrocken i couleur de chair och den undre blått sammet, mycket lascivt klädd, dansmästare Duverroy; Bachus eller Ebrietas, med en klädnad af couleur de chair, sydd nära kroppen, vindrufkrans på hufvudet, omgjordad med vinrankans sainture och en stor rommare446 i handen, Pfeifen” (sekreterare hos O.); ”Ceres, med cornu copiæ i handen, Palmquist” (sekreterare hos O., sedan minister i Paris, baron m. m.); ”Venus med Cupido, neml. min dotter Eva, vid handen, som har en båge med pilar, Klingenstjernan; Pigritia, med en sidentygsmadrass på axlen och är gråvulen, klädder i grått, gäspande och sömnig till anseende, Baggen; Lætitia, spelande på en luta och helt glada läten, Wibblingen; Intemperantia, med en skinka i ena handen och dryckeskärl i den andra, Utterclo” (sedan legationssekreterare i Köpenhamn). Efter ballettens slut musicerades, och derefter bjöd Oxenstjerna sina gäster åskåda en dans, till hvars inöfvande icke dansmästare Duverroys hjelp behöft anlitas.
Bko. Silfverfonden har undersamma tid blifvit förminskad från 34 mill. till 14 mill. Bko. Då jag nämner att den metalliska fonden f. n. endast motsvarar 14 mill. Bko, så anser jag mig böra äfven yttra, att jag för min del icke finner någon fara derigenom upstå för R. Stms Bank, emedan den flere gånger förut varit mycket lägre. Vid 1844 års början utgjorde dan endast 8 mill. Rdr Bko. Man finner således att en kolossal indragning af sedlar egt rum; icke mindre än 9 mill, på ett år och 11 månader. Hvart hafva dessa tagit vägen? För att förklara det, tror jag att man i första rummet måste söka orsaken i 1856 års missvext. Efter flere års förlopp, under hvilka vi exporterat varor och inrättat allt derefter, inträffade 1856 en särdeles dålig skörd i mellersta Sverige. Den var icke så liten Den 2 December. 21 till qvantiteten, men den vsr af beskaffenhet att icke kunna exporteras. Dessutom blef skörden så sent färdig att ganska få, synnerligen jordbrukare som ville bereda sin jord för följande år, liunno aftröska innan den 15 Okt„, då bränvinsbränningen började. De olyckliga bestämmelser som förra Riksdagen, oaktadt flere varnande röster då höjdes, blef antagen, dels att inskränka bränvinsbrSnningstiden till 2 månader, dels att börja den så tidigt eller den 15 O k t., visade under ett sådant år som 1856 sina högst förde r fl i g a följder, ty oaktadt alla lador voro fulla med skördar just af den beskaffenhet att de framför alla andra voro lämpliga att kastas i bränvinspannan, införskrefs här en ofantlig massa af utländskt, synnerligen Ryskt mjöl, hvilket förvandlades i bränvin. Detta skulle betalas och har förmodligen blifvit det under innevide år. Dessutom hade importen på sednare tiden kommit i stark fart. Den fortgick, så att vi nu hafva alla magasiner fulla med varor till den grad, att man i närv:de stund knappast kan få hyra ett magasin i Stockholm för att göra ett uplag af landtmannaprodukter (hvarom jag sjelf nyligen har haft erfarenhet).
I anseende till den fördel, som af ett deltagande å Sveriges sida uti ifrågavarande exposition är att förvänta för boskapsskötseln och åkerbruket i riket, dels genom införandet af förädlade racedjur och förbättrad landtmanna-redskap, dels genom en större afsättning af landets produkter, finner väl Utskottet Rikets Ständer, i likhet med hvad vid förra riksdagen egt rum i afseende å bestridandet äf kostnaderna för öfversändandet af Sveriges bidrag till industrioch konst-expositionen i Paris år 1855, äfven böra anslå statsmedel för underlättandet af Svenska landtbrukares deltagande i den nu afsedda expositionen; men som de kommitterade, åt hvilka Kongl. Majit i nåder uppdragit anordningen af expositions-artiklarne, ansett en summa af 25;000 Ridr Biko, deri dock ej inbegripna fraktumgälder, vara för ändamålet tillräcklig, får Utskottet på det sätt tillstyrka bifall till den nådiga propositionen, att Rikets Ständer måtte för bestridande af redan gjorda eller framdeles skeende kostnader för Sveriges deltagande i den tillämnade expositionen i Paris af kreatur samt landtmanna-produkter och redskap till Kongl. Majits disposition å Riksgälds-kontoret anvisa en kreditiv-summa af 50,000 Riksdaler Riksmynt, att, i mån af behof och emot redovisning, lyftas; hemställande Utskottet derjemte, att, för vinnande af lindring i fraktomkostnaderna, Rikets Ständer måtte uti den underdåniga skrifvelsen särskildt uttrycka den önskan, att Kronans fartyg finge, så vidt lämpligen ske kan, för transporten af expositions-artiklarne begagnas. Stockholm den 5 Oktober 1857. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1857. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970
Det projekt till befästning på denna punkt, söm blifvit i underdånighet bifogadt, vore uppgjordt med hänseende till de förändringar, som artillerioch sjövapnet sednast undergått, och att kunna motstå dess verkningar. Men, såsom här redan förut vore yttradt, måste sådant försvar hufvudsakligen grundas på en stängningslinie i sjelfva inloppet, till underlättande hvaraf en inskränkning af detsamma föreslås medelst delvis anlagda försänkningar, på sätt uppgjord ritning utvisar. De häröfver upprättade kostnadsförslag utvisa för fästningsanläggningen å Hästholmen en summa af 300,000: samt för försäkringar uti sundet 73,350: R:dr R:rat 373,350: hvilken summa Chefen för Ingeniör-corpsen i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t täcktes begära hos Rikets Ständer att utgå under åren 1864, 1865 och 1866 med 124,450 R:dr årligen. Af samma skäl, som här nyss blifvit nämndt, måste för försvaret af stora inloppet, vid tillfälle af krig, äfvenledes en stängningslinea utläggas emellan fästningen Kungsholmen och Drottningskär. Då emedlertid detta inlopp har en bredd af öfver 4000 fot och en stängningslinie af denna utsträckning skulle vara ytterst svår och kostsam att tillvägabringa, mäste detta afstånd med permanenta försänkningar inskränkas, så att detsamma minskas till åtminstone 1000 fot. Enligt derför uppgjordt kostnadsförslag skulle en sådan stenförsänkning uppgå till en kosfnad af 545,985 R:dr, uti hvilken beräkning Jettéens bas är antagen till 3 gånger höjden. I tidernas längd bildar sig sannolikt denna docering så, att basen blir 5 gånger höjden, i hvilket fall Jettéen efter hand måste påfyllas.
- Tidning for Tradg %rdsodlme, 1896 n: r 1; I S9i n: r 1 A. - Svensk n: r 6-12. - Kalmaten, 1896 n: r 13-24. - Finsk Tidskxift, 1896 n: r 5-12. - Hatter des Badischen Frauenvereines, 1896 n: r 11-24; 1897 n: r 1, 2. - Dies Blatt geh.ort cler Hausfrau!, 1896 - Lend a Hand, 1896 n: r 1-12. - The English n: r 12-16. - The Nurse ' s Joun~al, 1896 n: r 23, 24. - The Review of Reviews, 1896 n: r 4-14; 1897 n: r 1. - .- The Woman ' s Journal, 1896 n:]: 28-52; 1897 n: r 1. - La Revue fhiniste, 1896 n: r 9 - 13. Till Fredrika-Bremer-Forbundet insanda bocker, F. C. Askerberg: W. H. G. I.&amp;,gston, Pii Alnazonflodens striinder. - Sjorofvaren pA Bfedelhafvet. - H. K. H. Prinsens A. B. Bok. F. &amp; 6:. Heiier: P. H. Hwrtett, Ilillal~. Le Sugc, (iil Rlas ' at ' Santillnnn iifwntyr. J. &amp; rnvdi ?z, Fln forsvi~nnen skolpojke. F. W. FUIP ' NI *, Gosskolan i St. TVinifrcd. F. Otto, Ny samling af folksagor. A. W. och I ?. TV. I,7deIs~ ' iird, Sreriges konungaliingd N: r 1. - Rum, F14in skogarna ocIi fjtillen. - Tusen och en dag.
Häraf följer äfven en nationell förpligtelse att på ett redan antydt sätt bekosta Tronföljarens underhåll. Att enahanda förpligtelse äfvenledes finnes med hänseende till Enkor, som förberörde höga personer kunna efterlemna, anser jag vara en gifven följd af det föregående. Men härmed anser jag ock nationens pligt i förenämnde afseende vara fullgjord. Att utsträcka den vidare till öfriga medlemmar af Konungens eller Thronföljarens familjer, saknar enl. mill upfattning icke allenast all anledn., utan äfven rättsgrund. Ett motsatt förhållande skulle endast innebära en princip, hvars tillämpning jag högeligen bestrider, den nemi.: Att, i st. f. att Konung och Thronföljare hafva sin tillvaro i och för nationen, samma nation skulle hafva sin tillvaro för den K. Familjen, och den förres bidrag vara att anse som den sednares lifgeding. Om Konung och Thronföljare ega enskilt familj, ega De äfven, hvad jag är öfvertygad att de ock skola fullgöra, samma skyldigheter hvad familjens underhåll angår, som hvarje annan familjefader vidkomma. Det enda nationen härvid har att tillse, är att omförmälde höga personers eget underhåll är så rikeligen tilltaget, att en dylik skyldighet utan ringaste egen afsaknad af dem kan upfyllas. Granskar man, i slutföljd med hvad här ofvan blifvit yttradt, Esta HufvudTitelns anslag, så finner man dem uti mer än ett hänseende icke i öfverensstämmelse härmed vara upgjorda, hvarföre jag till en början uti deras fördelning vördsamligen föreslår följande rättelse nemi.: Att det under rubriken BofStatsanslagen till D.D. K.K. H.H. Avffurstarne anvisade belopp 20,000 R:dr måtte på deras Höge Faders H. M. Konungens personela anslag blifva öfverfördt, och att det H. K. II. Kronprinsessan till handpenningar anvisade belopp af 18,000 R:dr måtte på Dess Gemåls H. K. H. Kronprinsens personela anslag öfverföras.
Härdighet, inbördes fur troende, krigsvana och krigslydnad ära således de egenskaper som egentligen utgöra Soldaten; de kunna ej igenfinnas annorstädes än i den gamla Stammen, hvars redan inskränkte styrka, efter min tanka således icke utan de vådligaste följder än ytterligare skulle kunna förminskas. Man åberopar Franska Revolutionen och Preussiska Frihetskriget såsom utförde med conscriberade, ja, man i;o Fanns håde i den förre och sednare Arméen, en i förhållande starkare Stamm, än nu i den Svenska, ty hela den gamla Franska Arméens Soldatesque deltog i revolutionen och ingick i Republikens Arméer, och Preussen hade vid Krigets början år 1812, 70,000 man gamla Soldater. 2:0 Är mannen tidigare fullväxt i Frankrike och Preussen, än i Sverige. 3:0 Är Climatet mindre hardt i dessalän4 der än här, 4:0 Var det blott med en ofantlig uppoffring af menniskor, dessa nationer eegrade, hvartill Sverige ej är nog folkrik? Voro de lifvade af den kraftigaste af alla, på menimkolijertat verkande mobiler, frihetens. Den Franska Arméen mot inländskt den Preussiska mot utländskt ok, hvilka lyckligen ingendera nu komma i fråga i Sverige. Dessa.äro de militairiska skälen jag trott fmig böra anföra, icke allenast mot Herr Lagerhjehns motion, utan i allmänhet emot alla dein, sorn åsybat indragning af den Indelta Arméen till förmån för BeväringsManskapets större öfning, hvilken ehuru nyttig, ej bör åstadkommas, på bekostnad af den Stamm, som egentligen gifver styrka åt Beväringen, och förutan hvilken den vore en snöbäll, sorn vid första eld snart skulle smälta. De oeconomiska skälen äro ej mindre vigtiga än de militairiska. Den Indelta Armé ns arbetscommendtringar hafva i medeltal sedan Kriget uppgått till 4,444 man om året (vid Götha, SöderTelje och Ortala Canaler, Hjelmare Slussverk, VVanäs'
Allt hvad som behöfver göras, är, ali uti landets olika delar anställa vanliga väderlekssamt barometeroch thermometer-observationer, att anteckna flyttfoglarnas ankomst och bortflyttning, isläggningsoch islossnings-, sånings-, blomningsoch bergningstider, äfvensom vid slutet af hvarje år, förhållandet med helsotillstånd, skörden, varupriser, väglag m. m., samt att få dessa insända till ett för hela landet gemensamt ställe, till förvarande åt framtiden. Sådana observationer kunna fås nästan kostnadsfritt, ty de göras redan af privata personer milliontals årligen; men ett fel är, att de vanligen förstöras såsom skräppapper, och sandas aldrig till ett gemensamt förvaringsrum; och det andra samt hufvudsakligaste felet är, att de göras med högst opålitliga instrumenter. Dessa kunna nemi. icke fås utan en särskild omsorg, och blifva ej jemförliga, så framt de icke förfärdigas på en gång under vettenskapsmäns tillsyn, och hvarvid alla sins emellan jemföra*, innan de utplante - Den 7 Mar» c, m. 317 ras uti landet. Ibland privata personer Ur det förgäfves att vänta den samhällighet, som dertill ur nödig, nemi. för inköpandet af t. ex. 24 satser instrumenter på en gång att spridas i alla landsändar. Det synes således angeläget, alt Staten träder emellan för åstadkommandet af denna enighet medelst anslåendet af 2000 r:dr h:eo till inköp af fullständiga barometrar med tillhörande tbermometrar och hydrogronometrar, hvilka ställas antingen under R. Vettenskaps-academiens eller under Generallandtmliteri-conlorets disposition, för att utdelas på väl vallia ställen inom Riket, till anställande af systematiskt ordnade och sammanhängande metherologiska observationer, hvilka hvart io:de år böra i sammandrag af trycket utgifvas. Jag skulle äfven föreslå jordmånernas undersökning, så framt denna ej kunde göras när som helst, utan fleråriga förberedande observationer, och så framt icke kostnaderna dertill blefve större än jag vågar påräkna.
» Om inte Knut vore så förarglig jämnt ändå, alltid ska ' Knut reta mig, jag bryr mig rakt inte om Knut en enda smul, » halfgrät Thilda. » Du ä ' då så enfaldig jämnt, Thilda, » nu höjde Malla sin högvisa stämma, » ska ' du låta reta dig af en näsvis pojke. » " » Nej, ta ' hellre emot moralpredikningar af en antikverad bankfröken, » ropade brodern. » Knut! » Men nu gick Selma, hon ville ej, att hennes jungfru skulle få lära känna tonen i hennes farbrors hem. Nedkommen på gatan, drog hon en lättnadens suck och skyndade glad till sitt eget. 3 Några ord om hönsskötsel. v ^ ingenting, som åtminstone inom gåöäS den finare matlagningen spelar så stor roll som just ägg. Skola några gäster bjudas, strax ser husmodern efter på sin ägghylla, hvad den säger om saken. Det skall bakas småbröd; huru skall detta tillgå, om det ej finnes ägg? * I större städer, där man numera kan få köpa tämligen » säkra » kontrollerade ägg äfven om vintern, där är saken ej så bekymmersam, men på landet, där man vintertiden ej för » allt smör i Småland » kan få ett färskt ägg, förhåller sig saken annorlunda, och mången husmor har nog fått ångra, att hon ej » lagt in » flere ägg på sommaren och hösten. Sannt är, att vårt kära Sverige med sina långa, kalla och snöiga vintrar ej är så särdeles lämpligt för hönsafvelns bedrifvande, men en smula omtanke och nit för saken kan ganska bra afhjälpa de olägenheter, som klimatet vållar. Det är egentligen för att söka väcka intresse för ett rationelt bedrifvande af hönsafveln vare sig för äggproduktion eller åstadkommande af utmärkta köttdjur för bordet, som jag vill uppvakta Iduns ärade * Ä r därtill, som ofta händer i ett hushåll, någon eller några af dess medlemmar ålagda af helsoskäl att till frukost äta 1 ä 2 ägg hvarje dag, så blir förbållandet ännu betänkligare.
Utlåtande, Betänkande Itiks-Ståndens Beslut Underdånig Skrifvelse. 5 sr Dj xp W v> C N:o N:0 N:o Sid. Ridd. o. Adela. PresteStåndet. BorgareStåndet. BondeStåndet. N:o § Hospital, orri upplåtelse af mark till utvidgning af området för Upsala central» om anslag till förändring och tillbyggnad af Upsala central» angående anslag till uppförande af ett för landskaperna Wermland, Dalarne och Nerike » om anslag till elt för spetelska » om anslag till ett sjukhus i 109 110 A. 39. Hufvudsladen, angående vidtagande af åtgärder till dess skyddande för fiendtliga anfall från sjösidan A. 276 4 i 241 2 Dec. 1863 b. 1 Dec. 1862 b. 22 April b. 4 Mars Sjette b. 24 Jan. b. 2 Dec. 1863 b. 22 April “b. 7 Mars Hufvudb. 28 Jan. g. 1 Dec. 1863 Hufvudtitel, se Statsreglering. Hullenberg, G. H., om eftergift af arrende för Kungsladugården Bd. 222 4 1 91 b. 22 April b. 4 Mars Se b. 28 Jan. b. 22 April b. 4 Mars Titeln, b. 24 Jan. Hultsjö Bergagården, om anslående till länsmansboställe, i stället för Repperda, Anna och Källagärden samt Ufvanäs Vestergården, af ^ nitf, M 3 Hurnleodling, om anslag till befrämjande af Hundskatten, om upphörande af . » om kommunalnämnds behörig22 Bg. 138. Proposit. eller Skrifvelser. Motioner inom Riks-Stånden. (Elfte Samlingen.) Samling. ! Afdelning. j eller I Memorial. 1 Utlåtande, I Betänkande Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. X03 o. 03 Cg W N:0 N:o N:0 Sid. Ridd. o. Adeln. PresteStåndet. BorgareSlRndet. BondeStåndet.
Utskottet för dem uppsätta förordnande. PresteStåndets beslut, IX s 771, BorgareStåndets, IX s 773, BondeStåndets, IX s 794. Exped. Utskottets Förordnande, X 1. s 431. ConcoursLagen, om ändringar i; Motion, 6a remitt. till LagsUtskoltet, II s n8f, 1230. Utskottets Betänkande, VII 2. s 906 ■—r)4^> i>ifaf PresteStåndet, IX s 874» af BorgareStåndet, IX s 894» återremitt. af Adeln, IX s 900. Förnyadt Utlåtande, VII 3. s 99 — 110, bif. med föreslagna ändringar, af PresteStåndet, IX 3. s 81, bif. utan vilkor, af BondeStåndet, IX 3. s 90, dito af BorgareStåndet, IX 3. s lo3, afsl. af Adeln, IX 3. s 114. Underd. Skrifvelse, X 2. a. s 332 — 338. Controll, förslag till, derå, att Riksens Ständers beslut må vid hvarje Riksdag blifva till Kongl. Maj:t expedierade. Motion, remitt. till Exped. Utskottet, II s i3a6. Utskottets Utlåtande, X 1. s 137 — 139, bif. af Adeln, X 1. s 139, af Preste-, Borgareoch BondeSländen, X 1. s i4o. — Stämpelafgiflerne å metaller, om nedsättning af. StatsUtskottets Betänkande, IV 1. s 858 — 861, bif. af Adeln, IX s 238, återrem. af BorgareStåndet, IX s 264. Ytterligare Utlåtande, IV 2. s i658, bif. af BorgareStåndet, IX s 425. — •— medel, I 1. s 83q.