Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att verkställigheten af alla vägars förbättring samt tillsynen öfver deras underhåll måtte öfverlemnas åt kommunernas dertill valda bestyrelse, med biträde af Civil ingenjörer ; kronolandsvägarne länsvis, häradsvägarne häradsvis samt sockneoch utfartsbyvägar socknevis, 2:0. Att en Civilingeniör måtte af Begeringen, i hvarje län på Landshms förslag, tillsättas och aflönas, för att, å Statens vägnar, utöfva kontroll och ledning öfver alla vägbyggnadsföretag. 3:o. Att ofvannämnde bestyrelse måtte sammansättas sålunda: a) Att till Socknebestyrelse väljas å Sockenstämma 3:ne inom socknen bosatta personer, som för utöfvande af ifrågavar:de värf ega sockenboernas mesta förtroende. Den, som fått flesta rösterna, skall vara Ordf:de. b) Att till Häradsbestyrelse skall hvarje SockenOrdf:de vara sjelfskrifven ledamot; är Stad inom häradet belägen, välje den ett Ombud till ledamot i bestyrelsen. Denna väljer sjelf inom sig Ordf:de. c) Att till Länsbestyrelse skola HäradsOrdftna samt städernas Ombud (ett från hvarje stad) vara sjelfskrifne Den 29 November f. m. 483 ledamöter, oell välja de inom sig sjelfva Ordf:de. Hvarje ledamot i någon af ofvannämnde bestyrelser skall hafva tillsyn öfver alla vägar, som gå genom det distrikt, hvari han bor. 4:0. Att årlig granskning af vägarne måtte å kronolands och häradsvägar verkställas af länets Civilingeniör med biträde af 2:ne närmast boende bestyrelseledamöter, men å sockneoch utfartsbyvägar blott af Sockenbestyrelsen, utom i de fall, då Civillngeniören särskildt tillkallas eller af tjenstenit sjelf vill tillstädeskomma, då han bör granskning pålysa och med Socknebestyrelsens bitriide verkställa. 5:o. Att förslag till vägförbättring eller ny vägs rödjning må göras antingen af Civilingeniör eller af någon bestyrelses ledamot.
V 684 Den 30 Maji. 4) Angående ett SpannmålsMagazins ånläggande 1 Staden Borås» Af den 26 dennes: 5) Angående T agmartnen Grefve Gyllenborgs anmärkningar vid StatsLJ'skottets Utlå-J tande om medel till Cussern åt Kongl. Andra Gardes Regementet. 6) Öfver gjorde rrmörkningar vid StafsUtskottets Betänkande, angående Båtsmansln-r delningen i Blekinge. Af den 2 8 dennes: 7) Angående RiksStåndens Protocoller samt Bihanget dertill. 8) I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående en årlig arslags-summa till underhållande af byggnaderne vid Rosersbergs Kungsgård. Fi 'ån BaneoUtskottet; At den a 8 dennes: 1) Memorial med det yttrande Bankens utsedde Revisor, vid nyligen förrättad Revision öfver Götha CanalVerk, i stöd af särskilt anställd undersökning, enligt derom erhållit uppdrag, till Herrar BancoFullmägtige afgifvit,’ såsom grund och vägledning för bedömmande Den 30 Maji» 685 af den fråga: Huruvida dst återstående arbetet vid berörde Verk kan utföras med de medel, som dertill blifvit beräknade. 2) Öfver gjorde anmärkningar vid Ut» skottets Betänkande, såväl i anledning af Riksens Ständers Revisorers afgifne Berättelse, sorn den af Utskottet verkställde granskning, rörande BancoVerkets Styrelse och Förvaltning efter sednaste Riksdag. från Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet'. Af den 22 dennes-. 1) I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande om inrättande af en Besparings-Bank, till förmon lör fattige Arbetare. 2) Öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande väckt motion om frihet för Landtmannen, att mot låg eller ingen tull få exportera sina produeter. 3) I anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande inskränkning i Exclusiva privilegiers meddelande. 4) Öfver anmärkningar vid Utskottets
Ut dr. d. ig No v. 1823, ler Gernings-män icjke böra ega rum, än som nu gällande författningar t Ilata; i följd hvaraf §:n bör förändras till öfverensstämmelse med desse författningar. *■ ' '' - ' • f ' ,v ' • y 7:de §:n Härvid tillägges, att Landtman ej må i Stad afyttra andra Slöjde-varor, än han bevisligen sjelf förfärdigat, och ej till sådant arbetet antaga Handtverks-Gesäller i sin tjenst; • samt att arbete, som af Gernings-Män å Landet blifvit för.; färdigadt, icke må i Stad försäljas. 8:de §:n Då särskild författning finnes om Handel med Spannmål och Victualier, samt Stan, det förkastat 4:de Art. 13 §:n i Förslaget till Handt verks-Förordning om sådan Närings idkande å Landet under vilkor af Burskap i Städ erne • finner Ståndet denne 8:cle § bura utgå. Förslaget till förnyad Handels-Ord. ning i:sta Art 2 §:n. Härvid tillägges, att, som practisk underbyggnad är nödvändig för utöfning af Handel, må ingen erhålla Burskap pa Gross - Prat. Utur. <k 19 Nov, 133}. 16S Grosshandel, som icke deruti tjentinins! (re år, och ingen på minuthandel, som icke deruti tjent minst sex år. 3:dje §:n Förkastas. 7:de §:n Gillas enligt första Förslaget. n:te §:n Förkastas. salra Art. i:a $:n. Ståndet a,nser de hittills gällande Författningar om Frälsemans rättighet till handels idkande och om rättigheten att reda i Skepp samt Kongl. Kungörelsen den 12 April 1793, om den visse Ämbetsoch Tjenstemän förunnade han. delsrättighet äfven horde hädanefter böra bibehållas» 3:dje Art. Förkastas; och Handels-Societeterne bibehållas till sina rättigheter och skyldigheter lika med hvad nu gällande författningar föreskrifva. 5:te Art6 §:n.
Ridderstolpe visserligen hade anmält sig att tala när 64 § uppnämndes och då framställt ett förslag, hvarom R. o. Ad. öfverlagd och i följd af hvilken öfverläggning II. Ex. framställt propos. till bifall ä 64 §; men att det först var efter det denna propos. blifvit med ja besvarad, som Frih. Ridderstolpe anmält sitt sednare förslag. Frih. Ridderstolpe: Om jag får anse mitt yttrande såsom en af mig väckt motion, så kanske jag förkortar discussionen. Den 4 December e. m. 125 II. Ex. Ur Gr. o. LandLm. förklarade, att en sådan motion, hvilken skulle afse förändring af ett hos R. o. Ad. fattadt beslut, icke här kunde få väckas. Härvid yttrade Frih. Ridderstolpe, att han icke visste huru de öfriga Stånden heslutit, hvarefter H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, lillladc, att Friherrens ifrågaslällde motion skulle afse upprifvande af R. o. Aals beslut, och följaktligen ej kunde upptagas. 71 §. Frih. Ridderstolpe: I denna § förekommer: ”brandförsäkring å hus, hvilka på mindre lägenheter eller lustställen blifvit uppförda och deraf utgöra egentliga värdet.” Jag önskar här tilllägga: genom den inkomst de såsom uthyrda skulle inbringa. Jag underställer Hrnne om det ligger någon rättvisa deruti, att om man har en lägenhet på stadsjord, och illa sköter den eller låter den, hvad man kallar, ligga för fäfot, så är raan lii från bevillning; men om man har den patriotismen att väl sköta den, och gör sitt nit för Sveriges förskönande genom all bebygga den och brandförsäkra huset, så blir man straffad med en contribulion så stor, att den är flera gånger större, ä;i hvad man får betala, om man har begått ett tjufnadslirott. Ar det på detta sätt, som Europa blifvit förskönadt och som Sverige skall blifva Europeiseradl? Det är ju att arbeta emot principen för ett lands både förskönande och conserverande.
Utdrag dtn 15 Januarii 1830. 79 Uti föreslagna underdåniga Skrifvelse, som att motionerne i Öfrigt må förfalla ; likväl under förklarande, att Ståndet fann Kongl. Circulaire-Brefvet, af den 11 Februarii 1824, vara af Utskottet i saken (pag. 24) origtigt åberopadt, enär nämnde Nådiga CirculaireBref endast innehåller, att Tioncleladas bibehållande , eller icke, får utgöra ett vilkor vid de öfverenskommelsers uppgörande om Tiondens afiemnande i rinnande säd , som i laga ordning träffas, men icke omnämner den öfriga åbyggnaden å Pastorsbostället Från Välloflige BorgareStåndet. S. D. Föredrogs å nyo Banco - Utskottets Memorial, N:o go, med förslag , angående vissa förändringar af Bankens sedlar, till deras valeurer, text, format, m. m., garantierna emot missbruk och förfalskningar, samt ordningarne inom Banken för olika sedelsorters utbyte och förvexling: återremitterades, på grund af dervid gjorda anmärkningar. 8o Prot'. Utdrag den 15 Januarii 1830» S, D. Remitterades till Constitutions-Utskottet Kongl. Majrts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, af den 14 innevarande månad', angående förändrad iedaction af 63 Regerings-Formen. • _ S. D. A nyo föredrogs Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottels, under N:o 170, afgifna förslag, till jemkning uti RiksStåndens beslut, rörande kyrkors sammanbyggnad , så vidt frågan angår beräkningen af församlingarnes röster vid votering, i hän>j delse af delade meningar.
Deremot och då såväl Kongl. Maj:t som Rikets Ständer, vid 1823 års riksdag, funnit innehafvarne af de Trippiska hemman, som före nämnda år kommit i Svenske mäns hand, böra af sådan orsak förblifva i sin besitt ning orubbade, så att frågan om berörda hemmans inlösen af Kronan finge helt och hållet förfalla, synes Utskottet giltigt skäl vara förhanden, att nu medgifva enahanda förmån i afseende å de hemman, som med all den rätt, Trippiska arfvingarne dertill egt, sedermera öfvergått till Svensk man; hvartill, i motsats mot hvad eger rum i fråga om de förstnämnda hemmanen, hinder icke eller möler af Kronans tvifvelaktiga lösningsrätt, då, genom ett dylikt beslut med hänsyn till nu ifrågavarande hemman, tredje mans rätt icke beröres. På grund häraf och då härtill kommer, att begagnandet af Kronans möjliga lösningsrätt sannolikt icke skulle erbjuda Kronan någon fördel, anser sig Utskottet böra tillstyrka Rikets Ständer att på det sätt bifalla motionärens framställning, att Rikets Ständer, för sin del, förklara, att något anspråk att få till Kronan återlösa dem af de s. k. Trippiska hemmanen i Halland, hvartill Sveuske män redan vunnit eller framdeles kunna förvärfva all den Trippiska arfvingarne, enligt köpeafhandlingarne den 26 April och den 9 Maj 1633 tillkommande rätt, hädanefter icke må å Kronans vägnar väckas; hvarom, i händelse af Rikets Ständers bifall, underdånig skrifvelse torde böra till Kongl. Majit allåtas. Ank. till Exp.-Utsk. den 23 Juni 1863, kl. 2 c. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion om ändring af § 2 mom. 3 i Kongl. Kungörelsen den 11 Maj 1855, angående grunderna oclt sättet för markegångsprisens bestämmande. (I. A.) Uti en lios Bonde-Ståndet vackt och till Stats-Utskottet remitterad motion (N:o 91) liar Riksdagsfullmäktige!» C. J. L.
Med iakttagande häraf, har Utskottet omarbetat de §§. i sitt förslag till ny Riksdags-Ordning, som handla om valrätten, och föreslår nu: i 10 §■ 1 morn., att, för Bonde-Ståndet, hvarje valkrets må utse en ledamot i hvardera Kamaren, men att de öfriga Stånden böra fördelas hvartdera i tvänne hufvudafdelningar, hvilka, inom serskilda valkretsar, välja, den ena till Aldre, och den andra till Yngre Kamaren; i 12 §. 2 morn., att af dem, som enligt i mom. inom Ridderskapet och Adeln åtnjuta valrätt, skola välja till Äldre Kamaren a) de som inom riket ega fastighet af minst åtta mantal eller af taxeringsvärde, motsvarande minst 12,000 R:dr Silfverspecie, b') de, som innehafva embete af minst Öfverste-Löjtnants värdighet, och till Yngre Kamaren öfrige inom Ståndet valberätligade; i i3 §. z:ne sista morn., att Ridderskapets och Adelns valberätligade ledamöter skola till hvardera Kamaren välja i tvänne klasser, nämligen i) såsom fastighetsegare och 2) såsom ledamöter af Ståndet, samt såsom embetseller tjenstemän; men att de, hvilka såsom innehafvare af större fastighet eller högre embete, enligt nästföregående §., äro valberätligade till Aldre Kamaren, —- om fastigheisegaren derjemte innehar tjenst af lägre grad, eller emdelsmannen eger fastighet under det i nämnde §. fastställda minimum, — icke må för denna tjenst eller fastighet utöfva valrätt; i i5 §■> ätt valrätten inom Preste-Slåndet fördelas sålunda, att till Äldre Kamaren välja a') Ärke-Biskop, Biskopar, Pastor Primarius, Dorn - Conslitutions-Utskottets Utlåtande, N\o 36, 7 prostar, Contractsprostar, och de Kyrkoherdar, sorn äro ordinarie Consistorii-ledamöter, o) de Universitets-Lärare oell Tjenstemän, sorn 4 § i 3:eje klassen upptager, och Lill Yngre Kamaren a) de Kyrkoherdar, som icke åtnjuta valrätt till Äldre Kamaren, b) Comministrar omgångsvis från de serskildta stiften och hufvudstaden, och c) de i 4:c^e §• omförmälde till Ståndets 4;de klass hörande Lärare och Tjenstemän, som icke kunna utöfva valrätt till Äldre Kamaren; i sammanhang hvarmed, enär Utskottet ansett med den antagna grundsattsen mindre öfverensstämmande, att Univeisitetens Lärare och Tjenstemän af lägre grader skulle deltaga i val till Äldre Kamaren, den förändring af klassbestämningarna för PresteStåndet föreslås i 4 alt till 3:dje klassen blott må höra Universitetens ordinarie Professorer,
Enär nu vidare rättmätigheten af frälseräntornas tillkomst i enstaka fall (enligt hvad jordeböckerna upplyste) icke vöre så ringa tvifvel underkastad, har motionären trott sig med fog kunna påstå, att den ifrågavarande rättigheten åtminstone icke borde utöfvas på ett sätt, som stöde i uppenbar strid med grunderna för den allmänna beskattningen; med anledning hvaraf och hvad vidare blifvit anfördt motionären föreslagit: Allm. Besvärsoch Ekon.-Utsk. Betänkande M 38. »1:o att den rättighet, som enligt sistlidne riksdagsbeslut blifvit kronotionde-gifvare tillerkänd, att få lösa ränte-spanmålen efter de tio sista årens medel-markegångspris, äfven hädanefter måtte tillkomma frälseränte-gifvare; och att, till följd deraf, räntetagarens uppsägniugsrätt till leverering in natura måtte för alltid upphöra. 2:o. Att, då den dagsverks-skyldighet, som nu tillkommer räntegifvaren att på budning utgöra, icke kan anses annorlunda, än såsom obillig, tryckande och en fri medborgare ovärdig, denna dagsverks-skyldighet in natura, vare sig att den rörer öke-, manseller hjelphjons-dagsverken, hädanefter måtte upphöra, och att, i sammanhang dermed, 3:o. Det må stånda räntegifvaren fritt, att antingen friköpa sig en gång för alla från den, dagsverks-skyldigheten motsvarande, penningeränta på sådant sätt, att värdet af de dagsverken, han nu årligen eger att utgöra, förvandlas till ett kapital, beräknadt efter fem procent ränta och de sista tjugu årens medel-markegångspris för dagsverken inom länet; eller 4:o. Ärligen lösa alla sina räntedagsverken, af hvad natur de vara må, med en fix, en gång för alla bestämd penningeränta, hvarför de sista tjugu årens medel-markegång blifvit lagd till grund». Häruti hafva åtskillige ledamöter af Hedervärda Bonde-Ståndet instämt.
Upplästes ett strän Dewillnings-Utstottet inlems nadt Utlätande, i anledning af Remissen af Kungl. Maj:ts nädiga Proposition, rörande Franqucringen af Utländska Bref sä lpdande: Wördsamt Memorial! Dä ben ifrän Riksens Högloft. Stander till Bes willnings - Utskottet remitterade Kongl Maj:ts Nädiga proposition, angäcnde förhöjning i postporto för franquerandet af sädane bref, hwilka fortställas ölwer Stralfund till Hamburg och andre Utrikes orter, blifwit hos Utskottet till öfwcrwägandc och bcswarande företagen, har Utskottet för sin underdäniga del, uopä de af Kongl. Majit i Räder framstälde skäl, wäl funnit att den i fräga satte Utökningen i franquerings-afgjften för närwarande och intill dess postgängen öfwer Dannemark äter kommer i sitt förra skick, bör äga rum och fastställas, men att hwad angär den tillika wäckte omständigheten, huruwida Kongl. Majit i fall nägra förändringar, uti Utländska Post-författningarne gjorde det nödigt, widare derefter mä fä bestämma de afgifter som borde betalas till Swensta Post-wcrkcts ersättning för Drefs franque.ing ä Utrikes orter, Utskottet fruktat atk rtt dylikt steg r framtiden möjcligen skulle kunna för «n eller annan i ämnet mindre uplpst gifwa anledning till skiljaktigt begrepp och oriktig slutföljd om rätta förständct af Regerings formens 60 Z, hwarföre utskottet icke wägat sädant tilstprka.
Kan upplysning derom ej erhållas; bör protesten anmälas hos Konungens Befallningshafvande eller närmaste Rådstufvurätt. 9 Kap. Om laga domstol och om rättegången i vexelmål. 61 §. Rätter domstol för vexelmål, vare Rådstufvurätt i den stad, der svaranden bor eller anträffas; men om han å landet bor eller anträffas, Rådstugurätten i närmaste stad derintill. 62 S. Stämning i vexelmål skall, när sökanden så äskar, meddelas lill samma dag, om Rätten då sitter och svaranden är så till hands, att Lag-Ulskollels Betänkande, N:o 67. 19 han kan sig före rättegångstimmans slut infinna. Pröfvar då Rätten sökandens talan ostridig; lillhälle straxt svaranden antingen att sätta penningar i Rätten in, eller att ställa motsvarande pant, eller full och nöjaktig borgen. Vill eller förmår han icke något deraf; blifve då sjelf borgen med sin person, till dess allt afdömdt och utsökt blifvit. Sedan sökanden sålunda förmedelst summans nedsättning eller borgen eller pant eller svarandens egen person försäkrad är; då bör Rätten sjelfva saken företaga, och den genast eller så fort ske kan genom dom afhjelpa. Hvad då dömdt eller afsagdt blifver, det skall af den sakfä]Ide straxt efterkommas och fullgöras, eller i vidrigt fall af exsecutor ofördröjligen utsökas. Dock stånde den sakfällde fritt att under Hofrätten vädja, som lag säger, om han förmenar sig ega skäl dertill, men sökanden tage icke dessmindre, emot borgen, hvad honom tilldömdt blifvit. 63 S Der någon, efter denna lag, sin vexelrätt försuttit, ege dock rätt alt sin fordran utsöka såsom i vanligt skuldfordringsmål. Stockholm den 9 September 1848. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOD. BECKMAN, 1848. L<ig-Ulskollcls Betänkande, N:o 68. i N o 68. Ank. till Exp. Ulsk. den 11 Sept., kl. 12 na.
Ridderskapet och Adeln gjord Motion, .sorn äfven till Utskottet är remitterad, begärt, att, sedan de 2:ne andre här i HufvUdstaden varande Gardes - Regementerne, af Staten eller på dess bekostnad, blifvit försedde med Casserner, men Andra Gardes-Regémentét ännu vidkännes olägenheterne deraf att sakna en Regements-Cassern, det måtte nödige Statsmedel var* 12l6 Stats-Utsbottcis Betdniatiden', da ans1agne till inköp eller uppbyggande af eri sådan åt delta Regemente; i hviiket 'afseende Herr Öfversten föreslagit, att, då de hittills föl; Cassern-Byggnaden åt Uif-Gnrdet till Häst pl Riks-Statens Åttonde Hufvud * Titul bestadde 15,000 R:dr årligen »u mera, sedan denne byggnad blifvit fullbordad, icke dertill behof» vas, denne summa kunde anslås att fortfarande utgå i och för ifrågavarande behof så långe och intill des§ Andra Gardes-Regementet med Cassern varder fqrsedt. I anledning häraf har Stats - Utskottet inhemtat huruledes de andre 2:ne Gardes - Regementerne i Hufvud - Staden hafva sig upplåtna och bestadde Regements - CaSserner uti de vid Fredricshof dels af ålder varande dels i senare tid uppförde Byggnader, men att deremot Andra Gardes - Regirnentet icke af någon annan förmån-i detta hänseende kommit i åtnjutande än den, som de arne förstnämnde jemväl innehafva, att uppbära inqvarterings - penningar af Staden. Då Andra Gardes •
Men verkliga förhållandet är, att officerare, hvilka inhemtat sina kunskaper på örlogsskepp, anställdes vid arméens flotta, att åter der anställda officerare befordrades till högre platser vid örlogs-flottan, samt att till och med fregatter utsändes på främmande farvatten med befäl och manskap från arméens flotta. Om således redan på den tiden den åberopade olika verksamhetssferen för de båda flottorne icke förmådde att verka större olikhet i befälsbildningen vid båda torde icke skäl vara att nu, sedan ångan öppnat skärgårdame för de större fartygen och derigenom väsendtligt försvårat uppdragandet af en gräns mellan de båda vapnens verksamhet, söka, genom förbud emot tjenstgöring vid båda vapnen, skapa en ensidighet, som, af sakens natur ej påkallad, icke kan verka annat än skadligt. Att flottornes förening icke verkställdes långt förr än som skedde lärer dessutom mest hafva berott på särskilda, med sjöförsvarets organisation ej sammanhang egande förhållanden. Örlogsflottan hade nemligen sedan läng tid tillbaka sin egen pensionskassa, arméens flotta åter var delegare i arméens pensionskassa. Inom örlogs-flottan hade aldrig ackorder funnits, men väl inom arméens, hvilken omständighet länge ansågs såsom ett hinder för sammanslåendet, intilldess i början af Konung Carl XIV Johans regering man beslöt sig för ackordernes afskaffa n de. Då motionären i sin framställning synes erkänna, att Grefve von Platen, såsom chef för Sjöförsvars-departementet, visat nit och omvårdnad för skärgårdsflottan, torde det ej vara olämpligt att erinra örn Grefve von Plåtens åsigt i förevarande ämne. Uti hans af trycket utgifna, underdänigste rapport till Hans Maj:t Konungen, hvilken innehåller ett fullständigt förslag till sjöförsvarets ordnande läses pag. 107: “Ehuru jag nogsamt inser de svårigheter, som kunna uppstå vid det föreslagna ombytet af premieroch sekund-löjtnanter på stationerna, så anser jag “dock dem ingalunda oöfvervinnerliga.
Härigenom skulle äfven förekommas den af Utskottet föreslagna Method att genom Sammanträden med Landshöfdingen i Länet söka utte - Ben 23 April. da hvad sora i min tanka bör vid Riksens Ständers Sammanträden kunna afgöras. Herr von Fieandt, Daniel Wilhelm, uppläste följande: Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den 18 Mars e. m.' 301 en lung tid af året äro stängda för segelfarten, alldeles urståndsätta att befria sig för vådan af nämnde handel och att med samma fördel som de nyssnämnde med sin spanmål deltaga i verldsmarknaden. Det är således klart att, om det t. ex. i följd af en liflig handel inom de vestra och södra orterna skulle inträffa, alt spanmålspriserna inom dessa provinser skulle stiga och att detta förhållande gåfve anledn. till någon exceptions-ätgärd, så blir följden deraf att de östra provinserna skulle förmenas att deltaga uti den förmånliga handel, som varit de vestra och södra provinserna, i följd af deras läge, förunnad. Det måste således inträffa i följd af de konstlade förhållanden, hvilka måste inträda derigenom att man gynnar principen af sådana exceptions-lagar, att de östra provinsernas jordbruk alltid måste komma att befinna sig uti en underordnad ställning, jemförelsevis mot de vestra och södra provinsernas.
Fröt. i83f och i83S. 10 Sami. 1 Afd 2 Bandet. 186 Bil. lill Expeditions-U t skottets Förslag till und. Skrifvelse N-'o 333. Laud er, vare den, sorn redskapen tillverkat, vid bot af trettiotre Riksdaler 16 sk. Banco, skyldig, innan han bran vinsredskapen ifrån sig lemnar, ej mindre alt förse panna och hatt, äfvensom då lnst bröst, F££- tificator eller mask värmare tillhöra redskapen, desse sistnämnde apparater med stämpel af sitt namn, hemvist och årtalet, då den förfärdigats, än ock, att besörja, det de varda uppmätte och stämplade af dertill förordnade Landtmätare eller Justerare. Då förändring af brån vinsredskap, genom nja bottnars eller aftappningsrörs insättande, hattens ändring till form eller rymd, anbringande af mäskvärmare eller rectificator, eller annorledes vidtages, skall redskapen å nyo af Justeraren mätas, och, om rymden undergått förändring, å nyo stämplas, och den förra stämpeln utplånas, samt nytt mätningsoch slämplings-bevis uttagas; och vare den, som ändringen verkställt, skyldig att, på sätt och vid ansvar, som i i mom. stadgas, om uppmätningen och stämplingen föranstalta. Å bran vinspannor af tackjern, som hädanefter gjutas, bör pannerymden och bruks-stämpeln jemte årtalet utsättas i pannans öfre kant, vid ansvar för bruksegaren* som ofvan stadgadt är. .5. §. Till uppmätning och stämpling af nya eller förändrade eller förut ej uppmätta och stämplade bränvinsredskap, förordne Konungens Befäl 1- ningshafvande ett behöfligt antal af Landtmätare eller Justerare i Länen och Städerne, och tilldele dem vissa district, lämpade efter hvars och ens hemvist; och vare för denna förrättning Landtmätare eller Justerare lika ansvarig, som för målkärils justering i allmänhet.