Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Transport 1 betet för det derstädes förlagda Wendes Artilleri-Regemente, hvilket hitintills åtnjutit Inqvartering in natura efter 1720 års Inqvarterings-Ordning, i underdånighet anhållit om förbättring uti lnqvarterings-vilkoren, Kongl. Maj:t, i anledning deraf, bland annat förordnat en Comité, sammansatt af Iuqvarterings-tagare och gifvare i staden under Ordförande af Landshöfdingen i Länet, att utreda och föreslå det kostnads-belopp, som verkligen erfordrades till hyra för de rum och meubler, som Garnisonen, enligt Inqvarterings-Ordningen borde tillkomma; så har Comiteen upplyst, att, enligt uppgifven beräknings-grund, skulle stadens utgi t för Inqvarteringen, med afdrag för det Befäl, som bebor Kronans hus, utgöra årligen 4>8[ I R:dr 16 sk., hvilka alltså här upptagas, men till jemn summa, med Warberg utgör endast service till Fästnings-Garnison, med omkring • » • Transport 17,400. 4,820. 60. 122,280 3 Kongl, Maj.-ts Nådiga Skri/v. N.o 5,6. Transport 122,280» För Gefle, som gifver Inkvartering till den på Fredrics-skants förlagda Artillerie-Commendering, är beloppet ej uppgifvet, men an-? tages förslagsvis till iSo». Summa R:dr 122,430», Tolags-bidragen, likaledes upptagna i runda medeltal, utgöra för Stockholm, omkring R:dr 33,000» Götheborg , . i4,5oo. Ystad 3q<A. Carlshamn, sorn gifver någon till beloppet ej uppgifven service åt Garnisonen å det derinvid be lägna Castellet , njuter i Tolag ungefär . • . .. 35 0. För Wisby är Tolag ej upp-* gifven, men torde kunna antagas till minst omkring 3oo. Summa R:dr 49>5oo.
Öfvervägande och allmäivia säkerheten större än i flere andra Länder, om icke full - 44 & om lig; och den oväldige torde deraf göra slutsatsen r att Läns-Styrelsen och dess underordnade söka uppfylla sin bestämmelse äfven i desse hänseenden. j För att lenina ett ungefärligt begrepp’ om mängden oell omfatthiiige-n af de;: trender beli göromål, som åligga ‘Lans-Styrelsen, forde' böra nä'mna:s, ätt, då’ för Tio år tillhälla "de vid Lands-Cantzlioch Lands-.Cöntprs-Expeditionerne årligen ineaminerade och anmälte målens antal uppgick till omkring cj,qoo; så har deremot antalet på sådane mål» genom äfendernes tilltagande" både i mängd och omfattning, i sednare åren Ökat sig derhän, att de utgjorde: 1827, ia;o56, _» 18^8, 12,i33, 183g, 11,6903 —- i83o, i3,235, och i83i, 14,<>73 stycken, deriblhiid eli1 stor del varit serdeles vigtig^: eller ganska vicllyffige, samt således erfordrat flerfaldig handläggning och beredning samt mycket arbete, innan de kunnat sliiteligen afgöras. Oberäknadt ailä dessa, ärender oell göromål, tillhörande Läns-Administrätionen i det liela, bör Landshöfdingen personligen -deltaga uti Pröfnings-Comit^ oell MårkegångssiUtninigi Kotéringsoch Recruterings-CamihiséJoiler, Mönä.tringsförfättriingäfTvtfhijié Beklädiiadiä-Directioner, Frenne 'Böätälls-Directioner, Tvänne Lazarettsoch Curhus-Diréclioner och Tvänne Hushållnings-Sälkkapsförvaltningar, förutan andre mera tiUfäliige förrättningar.
Stms afsigter och önskningar till mötes, genom Nådigt Bref d. 1 Mars 1826 ytterligare medgifva den inskränkning i Casernbyggnaden att utrymmet, som förut beräknats för 10 Compagniers hela styrka af 82 man för Compagnie, skulle beräknas endast för 64 man på Gompagniet, enär omkring i;del kunde anses utgöras af gifta och permitterade personer och således icke behöfde upptagas i den elfectiva styrkan; äfvensom vid verkställigheten borde åsidosättas så väl Corridorer och undviklige decorationer sorn en och annan beqvämlighet, såsom UnderOfficerares placerande i samma våning med manskapet m. m. För öfrigt och då afven efter dessa inskränkningar det disponibla anslaget, med 45,549 R:dr understeg hvad enligt kostnadsförslag erfordrades för Ca 3 B. 25 3y8 Stats-Utskottets sernbyggnadernes fullbordande, anbefallde K. M:t att med den tillgängliga fonden 77,000 R:dr bosde ovilkorligen fullbordas det ena af de 2tne nya busen och det andra uppföras till storne och tak, så vidt medlen dertill försloge, I öfverensstämmelse med dessa föreskrifter hafva Comite'rade äfven låtit verkställa byggnadsarbetet, hvilket nu fortgår, enligt det, efter förrättad EntreprenadAuction, i vederbörlig ordning afslutade EntreprenadContract med Conducteuren Carlberg , som derigenom åtagit sig att för 77,000 R:dr B:co uppföra och i fullfärdig! stånd aflemna ett Casernhus för 4 Compagnie!- enligt derföre fastställde ritningar och i allmänhet föreskrifna byggnadsreglor, samt att äfven uppföra en mellanbyggnad för 2:e Compagnier, Staben, Regementets Musik m. m. till gråstensgrund, sträckstensfot, yttre murar, nödiga skiljemurar, fönsterkarmars inmurande samt taklagets uppsättande och läckande med jernplåtar. Jemte tillkännagifvande af de åtgärder som sålunda i afseende på omnämnde anslags föremål blifvit vidtagne och hvilka utvisa att R.
Distriktläkare med befordringsrätt i Waldemarsvik och Mönsterås, fem Stadsläkare och en Bataljonsläkare, som jemväl innehar en af stadsläkare-befattningarna. Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, som med afseende på länets geografiska form, anser detsamma i sjelfva verket skulle kunna behöfva en betydlig tillökning uti läkare-personalen för att kunna bereda en fullt ändamålsenlig sjukvård, med mindro afstånd emellan läkare-stationerne, har likväl, i betraktande deraf, att tillgången på läkare icke torde kunna medgifva uppfyllandet af dessa anspråk, helst Calmar län, i jemförelse med andra rikets län, redan är ett af de, med hänsyn till Provincialläkare bäst lottade i riket, inskränkt sig, att, såsom mest behöflig, föreslå anställande af en ny Provincial-läkare för södra delen af länet, innefattande sex socknar af Södra Möre härad med en befolkning af 19,513 personer och station i Söderåkra, der häradsboerna förklarat sig villiga upplåta bostad åt läkaren, äfvensom ock en löneförhöjning af 500 R:dr åt Provineial-läkaren i Ölands Norra mot, hvilken, i anseende till distriktets fattigdom, är Transport R:dr 58,000: - 8,000: - 66,000: - 32 Bil. till Kongl. Maj-As Nåd. Skrifvelse N:o Si. Transport Richtor sin utkomst hänvisad till lönen ensamt, hvarförutom Eders Kongl. Makts Befallningshafvande till beredande af fast hostad för Provincial-läkaren i Södra mötet, ansett lämpligast, att de fyra bohemmanen, som äro denna Provincialläkare anslagna, måtte försäljas och köpeskillingen användas till inköp och bebyggande af något passande hemman i trakten af Ressmo, för att till boställe åt läkaren användas.
Berättelse, angående förrättad revision af Banko-diskont-verkets räkenskaper och förvaltning för år 1856. Sedan Utskottet, genom dertill inom sig utsedde ledamöter, granskat Bankodiskont-verkets räkenskaper och förvaltning för nästlidet år, får Utskottet härmedelst, till fortsättning af den uti Rikets Ständers år 1833 församlade Revisorers berättelse intagna redovisning för hufvudresultaten, hvad angår nämnda verk af 1834 års och hvad beträffar Låne-kontoren af 1833 och 1834 årens diskont-rörelse, dels öfverlemna en tabellarisk sammanfattning af Diskont-verkens räkenskaper för år 1833 (Bil. N:ris l och 2); och dels meddela följande öfversigt af Banko-diskont-verkets rörelse för år 1836. A. Diskontering och utlåning för handel och näringar. Till diskontering af inrikes vexlar samt utlåning mot hypothek af enskildes löpaude förskrifningar voro vid 1855 års slut anvisade R:dr 2,525,000: Under sistlidet år liar detta förlags belopp blifvit ökadt genom öfver■flyttning af medel från andra fonder, nemligen: från fonden till belåning af fast egendom 150,000: » fonden till utlåning mot hypothek af aktier och publika papper vid Låne kontoret i Götheborg 100,000: » fonden för belåning af jern, koppar och andra vågförda effekter 150,000: T:pt 400,000: 2,525,000: — -T Bth. lill R. St.
Jag anhåller, att de åsigter, som jag nu sökt utveckla, måtte få åtfölja motionen, på hvilken jag för öfrigt stödjer mig. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., blef motionen jemte yttranderne remitterad till StatsUtsk:t. Föredrogos och remitterades till Stats-Utsk:t tvenne d. 22 dennes bordlagda motioner, nemi. N:o 46, af Frih. von Schulzenheim, David, ang:de Sala silfververks återgång till statens disposition; och Den 26 November f. m. 143 N:o 47, af Hr von Troil, Samuel Gustaf, ang:de statsanslag för anläggning af en jernbana från Helsingborg öfver Eslöf till Ystad, med sidobana till Landskrona. Föredrogs Hr von Köchs, Nils Samuel, d. 22 dennes bordlagde motion, N:o 48, ang:de qvarnoch sågräntans upphörande. Frih. Cederström, Rudolf: Hen välvilja, som den ärade motionären i sitt förslag ådagalägger för Sveriges qvarnegare och qvarnegarinnor, påkallar hela deras tacksamhet. De äro i allmänhet icke så illa lottade, men det är en känd sak, att »mer vill mer ha». En annan sak är, om det kan vara skäl för R. St:r att härtill lemna bifall. Någon nedsättning i mäldafgifterna har icke i ringaste mån blifvit ifrågasatt, och således inser jag icke, att någon fördel skulle genom förändringen komma vår jordbrukande allmoge till godo. Den summa, som är ifrågasatt att eftergifvas, har den ärade motionären anslagit till 130,000 rdr. Denna summa synes honom ganska obetydlig. Mig förefaller den icke så.
C. Skogman. j%':o Vt. Af Herr Sko^nmn^ Carl Johan Alfred, angående ersättning för Herr Landtm ar skalkens och Herrar Talmåns riksdag s-kostnader. Då den ersättning för de ökade riksdags-kostnader, som Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän få vidkännas i och för utöfningen af sina magtpåliggande befattningar såsom Riks-Ståndens ordförande, vid föregående riksdagar blifvit af Statsutskottet föreslagen till följd af derom inom Riks-Stånden väckta motioner, får jag, med anledning häraf, vördsammast hemställa det Ridderskapet och Adeln behagade, i öfverensstämmelse med hvad vid sednaste riksdag skett, förelägga Stats-Utskottet att Motioner hon Ridderskapet och Adeln 1862. 15 uppgöra ett, för närvarande riksmöte lämpligt, förslag till sådan ersättnings utgående till Herr Landtmarskalken och de öfriga Riks-Ståndens Herrar Talmän. Stockholm den 8 November 1862. Af Herr IlaliMSlilj ^Vlllic-lats V^rtMlcik^ om undersökning af mulbetes-rätten. Den allmänna uppmärksamheten, som i sednare lid egnats åt ett rationelare både skogshushållningssätt och landtbruk, jemte de uppoffringar och omsorger, Staten för dessa vigtiga föremåls förkofran fortfarande nedlägger, föranleder mig att begära Rikets Ständers öfvervägande af ett för handen varande förhållande, som i hög grad motverkar detta önskvärda mål, och utöfvar ett i många afseenden menligt inflytande för de provinser, der detta förhållande får ega rum. Jag syftar härmed på det isynnerhet för de norra länen skadliga, så kallade mulbetet. Uppkomsten deraf härleder sig från den liknöjdhet hvarmed i förra tider Kronans skogar betraktades, i det att vissa byalag tillåtits att på dessa skogar utan inskränkning och kontroll få beta sin boskap.
Torg , Kallare och ynv^ Samcjwäm fä träffa och rädgöra med sina wänner, de dwilkorligen böra pä sina platser ä hwar bank, pä Riddarhuset, blifwa qwarsittande och ej som stedt, trafwa öfwer alla bankar och derigenom oroa hem som wilja med upmarkfamher följa hwarje ämne. Det ar derföre jag tagit mig friheten m - 228 Den 6 Mars. ka, det en plickt af zr H. bör aläggas den, som en dylik oordentlighet sig tillåter. Herr Grefwe» och Landtmarskalken tilsade, at med Riddarhus-Ordningen ffulle fortfaras. 57. §. Herr Lock anmärkte, at da i denna §. stadgades, at i Riddarhus-Ulffottet fyra Ledamöter borde wara af Grefwelig eller Friherrlig wardighet, ffulle bestämdt utsättas, at de öfrige bland Adeln matte wäljas. Herr 8i1ver8toIpe, kreäric Lamuel, wille, at uttrycket ffulle förändras, til dem som för Grefwelig eller Friherrlig ätt föra säre och stämma. Friherre ko8enbane, 8cberinA, ansag altsammans hulpit, om istället för fyra infättes ^-:del. Grefwe l-lamilton, ^xel, och Friherre Ricl^erstolpe, Larl, ansäg alt stadgande i detta fatt öfwerflödigt. Iver8toI^e, 6u8tgf ^ bra liam, utbad sig fä anmärka, at den största fara af detta obestämda uttryck wore, at hela Utffottet sammansattes af Greswar och Friherrar, hwari han ej kunde se nägot ondt. Herr Den 6 Maro. 229 Herr källman trodde, at sedan Lla^ikcstionen blifwir uphäfwen, borde hela detta stadgande utgå. Ester någon stunds öfverläggning, förenade sig Högloft. Nidderstapet och Adeln om det beslut/ . at ester ordec fyra, skulle tilläggas, ej flere. 58. §.
En sådan jemnad och förkortad förbindelse med den eljest i dubbel mening för Sunnerbo undanilande jernvägen har man ansett sig kunna åstadkomma medelst anläggandet af en i möjligaste måtto linierät landsväg för direkt trafik från sjön Bolmens östra strand först till Ljungby köping, — som redan har trenne anfartsvägar till södra stambanan nemligen till Alfvestads station på ett afstånd af 4| mil, till Elmhults 4-ä mil och till Bihults station omkring 5 mil, vidare ifrån Ljungby öfver Wäraboda intill Wieslanda jernvägsstation; utgörande den föreslagna vägens längd inalles 3 mil, hvarför anläggningskostnaden sålunda beräknas, att från Bolmstad till Ljungby erfordras 62,614 R:dr, från Ljungby till Wäraboda 101,100, och från Wäraboda till Wieslanda 63,325, summa R:dr Riksmynt 227,039. Till förverkligande af detta förslag, som för orten nära nog antagit natur af en lifsfråga, hafva en dol af häradsboerne till en början låtit anställa en af sakkunnig person till riktigheten vitsordad preliminär-undersökning, hvarefter Chefen i södra Vågoch Yattenbyggnads-distriktet, Majoren och Riddaren Remmer, beträffande ifrågavarande vägbyggnadsarbete verkställt ny noggrannare undersökning samt upprättat detaljerad plan jemte kostnadsförslag; och tager jag mig friheten hänvisa till de behjertansvärda ord, Herr Major Remmer i sitt betänkande i ämnet med stor sakkännedom, insigt och klarhet yttrat. I betraktande af ej mindre de vigtiga fördelar, som nu och framdeles genom förenämnde kommunikationsleds öppnande skulle komma att tillskyndas Sunnerbo härad, än ock de betydliga inkomster Staten skulle deraf vinna, enär ju flera anfartsvägar och bibanor stöta till stambanorna desto lifligare blir trafiken och desto större afkastniugen, får jag hemställa: att Rikets Högloflige
Jemte förmälan härom, hafva Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, uti en till Stats-Utskottet den 1 sistlidne Mars aflåten skrifvelse, vidare anfört, att då nästa riksdag kommer att taga sin början redan i medlet af Januari månad 1867, behöfde visserligen meranämnda arfvode vid innevarande riksdag icke bestämmas för lika lång tid som vid föregående riksmöten; men enär enahanda antal protokollsoch bihangs-samlingar som förut böra vid och efter denna riksdags slut från Riksgälds-kontoret utdelas och då således egentligen samma bestyr och åligganden, som under de föregående riksdagarnes mellantider bordt verkställas, nu måste under en kortare tid fullgöras och alltså komme att erfordra en mera Bih. till B. St. Prot. 1865 Sf 1866. 4 Sami. 1 Afcl. 2 Band. 25 Häft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial N:o 122. odelad verksamhet, ansågo Fullmägtige ifrågavarande arfvodes belopp för tiden intill nästkommande riksdag icke skäligen kunna lämpas efter den förkortade tidrymd, för hvilken detsamma nu komme att bestämmas.
Utskottet med tilleller af styrkande å en af Konungen i lika ändamål gjord proposition; varde Utskottets yttrande vid samma Riksdag öfverlemnadt till Riksens Ständer, hvilka vid densamma må derom kunna öfverlägga; men icke vid densamma besluta. Göras i Riksens Ständers plena icke några anmärkjiingar emot ConstitutionsUtskoltets yttrande; hvite detsamma såsom ett Riksens Ständers utlåtande, hvaröfver först vid nästa Riksdag, och då endast med Ja eller Nej skall kunna beslutas &c. Om nu delta stadgande confereras med 81 § RegeringsFormen och 29 § Riksdagsordningen, så 2 64 Den i! Mars f. m, lärer val ingen annan slutsats derifrån kunna dragas, än att föreskriften om Rikets Ständers rätt att vid samma Riksdag öfverlägga om ett af ConstitutionsTJtskottet tillstyrkt förslag och de längre ned i §:n förekommande detalj-föi eskrifterne i detta afseende icke kunna kullkasta den i alla §:ne återkommande föreskriften, att Rikets Ständer ej vid samma Riksdag kunna öfver förslaget besluta. Jag fortfar derföre att tillstyrka bifall till de af Utskottet föreslagne voteringspropositioner, såsom den enda med Grundlagen förenliga utväg, Herr Lefren: Då det behagat Herr Cederschjöld att missförstå mig eller att tillägga mig en annan mening, än den jag baft, bör jag förklara, att jag aldrig påstått, det vara Grundlagsvidrigt att framställa proposition på återremiss af ifrågavarande Memorial. Jag har för min del begärt proposition pä bifall lill detta Memorial och afslyrker återremiss, utan att likväl anse det en sådan proposition bör vägras. Men om åter Herr Cederschjölds voteringspropositioner skulle komma i fråga, så äro de af den beskaffenhet, att jag hoppas det Herr Grefven och LandtMarskalken ej meddelar proposition å dem, enär de, såsom Friherre Åkerhjelm riktigt anmärkt, kunna föranleda till det Grundlagsvidriga resultat, att ConstitutionsUtskottels förslag blefve vid denna Riksdag afslaget och tillintetgjord t. J Den ii Marst. in.
Förordningen om upphäfvande af skyldigheten för resande att vara försedda med pass, den 21 September -I860, henne hos Konungens Befallninghafvande inställa samt att. med afseende på hvad i målet förekommit, det icke finge antagas ådagalagdt, att Berggren till Wilhelmina Lindgrens fängslande användt strängare medel, än som till hennes förvarande under afforslingen till häktet varit af nöden, eller att han henne slagit eller i öfrigt misshandlat, och att Berggren derför icke kunde till ansvar eller ersättningsskyldighet fällas; men deremot förpligtat Berggren att för inställelsen å det första af de två ting, under hvilka målet varit handlagdt, utgifva till Wilhelm Lindgren Femtioåtta Riksdaler 25 öre och till Wilhelmina Lindgren Femton Riksdaler, allt Riksmynt. Öfver detta utslag anmodade jag Advokat-fiskals-embetet i Kongl. Svea Hofrätt att i bemälda Kongl Hofrätt anföra besvär och utvecklade i skrifvelse den 25 Januari innevarande år de grunder, på hvilka jag ansåg en sådan besvärstalan böra stödjas.
Att i83o års myntbestämnings-lag ej mera är bindande; men att, om någonting deri bör hållas uti helgd, så är det proportionen af 5 till 8. 2:0 Att vexling efter dagens cours är den enda rätta, emedan hvarje rubbning uti dagens pris och skuldernas Den 17 Februarii f. m. i83 nuvarande belopp är obillig; emedan jag ej kan finna, hvarföre uppoffringen för realisationen skall ske endast af de skattdragande, sorn äfven mäste bära all dess risk; och slutligen, emedan, vid en sådan höjd beräkningsgrund, Bankens silfverbehof nu redan är fyldt, öfver 2,000,000 B:dr gifna Banken till betryggande af lånerörelsen och opinionen, samt en årlig förlust af 5oo,ooo B:dr B:co besparad Bmkshand teringen. 3:o Att allmänna opinionens misstroende till ansvarslösa Ständers Bankförbättring, och landets tro på silfrets vandring öfver gränsen, kommer mig att frukta för vexlingens bestånd. 4:0 Att Bankens fall måhända vore det säkraste sättet att komma till ett nytt, på rationella grunder bygdt banksystem; att jag dervid icke skulle äga betänkligheter, om man på annat vis hade sörjt för uppfyllandet af Bankens låne-functioner; men att en stark silfverutvexling efter i83o års lag troligtvis skall tvinga till valet emellan ett för Jandet olyckligt strypsystem eller en skattökning af omkring 600,000 R:dr B:co årligen. 5:o Att sedan vexling är beslutad efter ena eller andra coursen, man måste uppoffra allt för att betrygga den och bevara ägande-rättens helgd, äfven om ett tvångslån uti silfver från landet blefve nödigt. Jag slutar, mine Herrar! med den förklaring, att jag känner den för en ung
Ståndet, som bifallit betänkandet N:o 28, lade utlåtandet N:o 110 till handlingarne. S. D. Vid förnyad föredragning af Banko-Utskottets utlåtande N:o 39, i anledning af Riksståndens återremiss i vissa delar af betänkandet N:o 24, med förslag till reglering af Bankens låneoch kreditiv-rörelse, stadnade Ståndet i beslut, som följer: 2:dra punkten bifölls, endast med den förändring, att orden i 6:e och 7:e raderna uti mom. It ”» den ordning lag och författningar stadga” utbytas mot: ”vid det äfventyr 180 § stadgar.” Med ogillande af Utskottets hemställan i ll:te punkten, antog Ståndet såsom sitt be - Prof.-Utdrag den 12 Juni 1851. 311 slut den af Doktor Sandberg uti dess utlåtande vidfogade reservation föreslagna förändring af 180 § Banko-reglementet. I afseende på 15:de punkten vidblef Ståndet sitt i frågan fattade beslut, och lade denna punkt till handlingarne. Ståndet, som ansåg den i 16:de punkten omförmälda fråga hafva förfallit, enär två Stånd i sina beslut deröfver stadnat emot två, ufslog till följe häraf den framställda voteringspropositionen. Hvad Utskottet i öfriga delar af detta ulåtande hemställt, tillstyrkt och yttrat, bifölls. S. D.
Jt aders Danielssons frän Elfsborgs Län Memorial, om allmänna BarnhusDirectionens åliggande att till Stats - 200 Trot, Utdr. d. ts Het. J$a$, Verket återbära för lo Sr uppburne, vid Kongl. Police-Kammaren Sdömde böter; 15:0 Densammes Memorial, angående undersökning om upprinnelsen af den så kallade Prest-Taxan; 16:0 Petter Pehrssons från Jönkopings Län Memorial, om förhöjd ersättning af Statsmedlen åt Oflandahults hemman för »len jord , Ädelfors guldverk af hemmanets egor upptager, jemte hägnads underhållande kring Giufveöppningarne. Statsoch Banco - Utskotten! Anders Nilssons fran Vermlands Län Memorial, oin antagande i Krono-uppbörden af Norrska Specie-dalern, efter ett visst Cursförhållantle, uti de närmast Norrska gränsen belägne Provincer , eller inrättande i dessa Landskap af ett Vexel-Contor för sådant mynt. StatsSamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten ; 1:0 Per Persons från Christianstads Län Memorial, angående sättet för lever xering fröt. Utdr. d. i$ Dea, 1333, 301 fering af Lönings-spannmäl till Lunds AcademieStat och Civile Embetsmännen i orten ; a.-o Densammes Memorial, om undersökning i afseende pä Skånska roterings-ver» ket. 3;o Johan Jac. Rutlergs fran Norrbotten* Län Memorial, om jemnkning i Ro* teringen vid Vesterbottens Regeineu* te och återställande af den i StatsCassan influtne Rotefrihets-afgiften ; 4^0 Olof Qlssonih&n Ostergötlands Län Memorial , om anslag af allmänna medel för uppmuddrande af Motala ström nedanföre Sjön Roxen ; g:o Johan Jac.
Då uti 8 § den hittills stadgade förmons-rätt för barna-arf blifvit utsträckt till omyndig persons fordran, af hvad beskaffenhet den vara må, synes i sammanhang dermed stadgandet i 2 § af samma Capitel, angående den rätt, som tillkommer omyndig för faddergåfva, då den är förvandlad och ej i behåll, hafva bordt undergå förändring. Ordalägen i det föreslagna stadgandet i g §, att intecknings-hafvare må ega rätt till betalning utur panten med dess afgäld intill betalnings-dagen j finner Jag icke vara nog tydliga. Det ligger i sakens natur, att betalningen eller utdelningen till borgenärer sällan kan ske samma dag som fastigheten upphört att tillhöra Concurs-Massan; men längre än till sistnämnde dag bör ej borgenär ega anspråk på afgälden; och der - Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifv. N.o 96. 53 jemte saknas i förslaget nödig bestämdhet i afseende på möjliga collisioner emellan intecknings-hafvare, arrendatorer och sådane fordringsegare, som fått utmätning å gröda. För öfrigt och då fråga nu är om förändrad redaction af större delen utaf det Capitel i Handels-Balken, som afhandlar borgenärers inbördes företrädes-rätt till gäldbunden egendom, hade till en nödig fullständighet bordt höra, att deruti blifvit intaget det stadgande, som innefattas uti Kongl. Förordningen den 18 December 1823, rörande förmons-rätt för enskildes hos Executorer innestående medel, äfvensom de flere tid efter annan utkomne Författningar, söm tillägga en lika rätt för vissa andra tjenstemäns uppbörd; hvarförutan det synes mindre lämpligt att, på sätt förslaget innehåller, stadga, att i5 § i den nya redactionen skulle blifva lika lydande med 14 § i den gamla, enär denna § redan genom Kongl. Förordningen den i5 December 1756 blifvit till all kraft och verkan upphäfven.