Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bonde-Ständets Led. magnar, dets Led. »vägnar, 7. ^VeZeliri. Zonas ^näersson. 6. larl elius. Uppläst hos Ridderst. och Adeln d. l Aug. » , Prcst-Standet den 1 . - Borgare-Ständet d. i - Bonde-Ständer den r Biksens Ständers Stats,Utskotts Betän kande, i anledning af Rong!. Maj.rs V7äviga Gkrifwelse den isrve Julli 1312, angående f. d. Rongl. Famillens Underhälls-Gumma nr. m. ^ongl. Majit har i Näder täckts till Stats-Utstcttet afläta följande Skriftvelse med deruti åberopade Bilagor: "Likmätigt Riksens Ständers underdåniga sirifwelse till Kongl. Majit af den r z Januari 1310, och den sedermera upprättade Allmänna Indragnings, ', Staten, anslogs förra Kongl. Familjen en ärlig Underhalls-Summa af 66,666 R:d. z? si., pä följande sätt fördeld: Bihang. N:o »4», f. d. s-s8 Den - Augusti. f. d. Konungen: Räntan Detzenftildta förmögenhet rz,582: 9,— Hwad Riks. Stander särskildt honom tillagt — 10,000: zz,582: 9, — f. d. Drottningen: Ranta pä Dest fordran " 7,zzz: l6, — Tillstött — 12,002: ^ —is.ZZZ: l6, — f. d. Prins Oustak: Ranta pä Dest fordran — 7,2sZ: 9/ 6 Och förra Kongl. Barnen — »0,497: 45, 6 Summa 66.666: za, — Derjemte stadgades, att tvid nägonderas afgång, skulle med den enstilta förmögenheten efter
S D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 4 dennes gjorda och den 14 dennes på Bordet lagda anmälan, huru som Hans Maj:t Konungen, genom Nådig skrifvelse till Stats-Utskottet den 24 sistl. Febr. återtagit Dess Högstsalig Herr Faders till Utskottet d. 23 December nästl. år aflåtne Nådiga Proposition, om bestämmande af 600,000 Francs i metalliskt mynt, för den årliga ersättnings summa af 200,000 R:d Banko, som vid 1815 års Riksdag blifvit Kongl. Maj:t och Dess efterträgare på Svenska Thronet» tillslagen; har Prest-Ståndet, som i detta förnyade prof på Kongl. Majus Nådiga välvilja och ömhet funnit ökade anledningar till undersåtlig vörcG Prat. Udr. <L 17 Mars l8i§. vördnad och tacksamhet, för sin del beslutat, det måtte Riksens Ständer gentina en underdånig Skrifvelse till Kon.gi. Majit betyga deras underdåniga tacksamhet för Kongl. Majits nådiga åtgärd härutinnan; samt Expeditions-Utskottet anmodas att med Förslag till en sådan underdånig tacksägelse.adress till Riksens Ständer inkom. Vna; och skulle de öfrige Respective Sländön vördsamt och vänligen i nbjudas att sig med PrestStåndet härutinnan förena.
Krigs-Collegium, hvars förvaltning är ganska vidsträckt och i hög grad maktpåliggande, såsom omfattande hela FörsvarsWerket till lands och redovisnings-skyldigheten för de dertill anvisade medel, icke synes kunna umbäras, och för gifvet icke torde böra antagas, att en med annan motsvarande lön försedd Embetsman alltid finnes att tillgå ecb förordnas att samma Embete förestå, anser Utskottet angeläget vara, att lön äfven anvisas för en President i Kongl. Krigs-Collegium, och föreslår fördenskull: att sådan må på Stat uppföras med R:dr 3,200.' och Taffelpenningar “ 1,000. Summa R:dr 4.200» men ulan beräkning af spanmål derunder; hvarjemte, (ill undanrödjonde af olika tydning i förekommande fall, Uffr skottet får föreslå: Bihang till R. Si. rrot. i834. 4 Sami. t Afdel. 1 20.de Stats-Ut slottets XJtl. N‘.o 8t, att Pensionsrättigheten för innehafvare af Presidents-Embetet i Kongl. Krigs-Collegium må bestämmas efter enahanda grunder, som gälla för Presidenter i Rikets Civile Embets-Werk. b) Beträffande dernäst den inom Kongl. Krigs-Collegium, i sammanhang med en förändrad organisa tio tu verkställda lönereglering, så kan Utskottet icke undgå hysa och yttra den öfvertygelse, att densamma bort kunna tild vägabringas med det förut varande Slals-anslaget 25,6q4 R:dr 36 sk. i o r., eller, — efter afdrag af den i regleringen för Artilleriet ingångns Archli-Stalens aflöningssumma 841 R:dr 4° sk>> — 24,852 R:dr 44 s^- 10 r., oell att spanmålsberäkningen under lönerne bort ske efter samma grund, som vid sistlidne Riksdag bestämdes för Hof-Rätternes lönereglering.
Helsotillståndet inom Barnhusiurättniugen har under år 1862 varit mindre tillfredsställande, såsom synes af den ofvan angifna höga mortalitetsprocenten. hvilken uppgått ibland de äldre barnen till 30,6 och bland de späda till 25,6. Då detta beklagliga förhållande utan tvifvel till stor del bör tillskrifvas de trånga lokalerna, der det saknas både nödigt utrymme och möjlighet att vidtaga ändamålsenliga åtgärder för luftvexling och helsovård, hafva Revisorerne, som vid besök på stället tagit närmare kännedom om förhållandena, ansett sig böra fästa uppmärksamhet å nödvändigheten att, så snart ske kan, bringa tili verkställighet den redan länge ifrågasatta åtgärden att åt Barnhusinrättningen anskaffa en rymligare och i enlighet med närvarande tids fordringar anordnad lokal. — 180 — 8 4. Den 8 September, då Barnhusets utlånta medel stego till 1,027,41T: 56, inventerades säkerhetshandlingarne och befunnos i behörig ordning. § 5. Emot räkenskaperna hafva Revisorerne ej funnit uågot att anmärka. Upsala Kongl. Universitet. Akademiens hufvudbok, som ännu ej undergått granskning i Kongl. Kammarrätten, redovisar för inkomster och utgifter på följande sätt: Debet. Balans från år 1861: Uppbörd ■' Statsanslag 137,045: 30. Indelta räntor och kronotionde 203,713: 80. Hyresoch arrendemedel 12,168: 71. — Dekanatsmedel m. m 2,739; 40. Fastighetsförsäljningsmedel 49,308: — Inkomst af skogar och sågar 5,862: 87. Kredit. Utgifter: Löner och arfvoden 227,248: 29. Pensionsoch indragningsstaten 33,421: — Stipendier 12,048: — För institutionernas materiel 36,547: 45. Anmärkningsmedel 500: — Omföring till reservfonden 1,500: — Afskrifning Z!- 402,494: 28. Balans till år 1863:
Derefter och med anledning af klagan hos Kongl. Maj:t öfver det ringa underhåll, som Skol-Betjenterne öfver hela Riket åtnjöte, har Kongl. Maj:t, sedan dåvarande Canzlie-Collegium blifvit bordt och afgifvit uppsats, som utvisade icke allenast, hvad Skol-lärarne i Riket i underhåll åtnjutit, utan ock, huru mycket som pröfvades nödigt att dem ytterligare tilldela, genom Bref af den 2 Januari 1690, tillagt Skol-Betjenterne så mycket, som af nämnde Collegium blifvit föreslaget, och tillika förordnat, alt de skulle detsamma åtnjuta af Bibeltryckstunnan; hvarförutan densamma lill en del sedermera blifvit ytterligare anslagen till Skole-lärares aflöning. Utskottet har derjemte inhemtat, alt Bibeltrycks-tunnan numera väl icke utgår till det ändamål, hvartill den först blifvit anslagen, eller för att lägga Bibeln under allmänhetens ögon ; men alt den deremot användes, dels till Skol-Lärares aflöning, dels ock till inköp af nyltige böcker vid Läroverken. Besv. och Ekonomi-Utskottets Betänkandej N.-o S/f.. Då nu Bibeln är inom Sverge så spridd, att det ej lärer finnas månge hushåll, som ej ega åtminstone ett exemplar deraf, och dessutom Bibelns spridande utgör ett föremål för Bibel-sällskapens lofvärda verksamhet, så att äfven utan den åtgärd, motionären föreslagit, det af honom åsyftade ändamål, att äfven det fattigare folket må vara i tillfälle att ega Bibeln, kan anses såsom redan i det närmaste uppnådt; och då härtill kommer, att af Bibeltrycks-tunnan en del åtgår åt Lärares underhåll och en annan lill nyttige böckers inköpande, och sålunda ändå användes, i enlighet med det ändamål, hvartill den, genom Kongl. Brefven af 1682 och 1690, blifvit anslagen, nämligen till befordrande af allmän upplysning; anser Utskottet sig icke böra tillstyrka Rikets Ständer att, i följd af motionärens förslag, att
Då härefter Exped.Utsk:s under N:o 257, afgifna förslag till underd. skrifvelse, ang:de författning rörande allmänt kyrkomöte anmäldes till justering, blef detsamma hegardt på bordet. Uplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exped.- Utsk. inkomne förslag till §§ i Riksdagsbeslutet. N:o 47, om anslag till Gr. Th. Rudenschölds resor för folkundervisningens ordnande; N:o 48, ang:de Folkskole-lärares pensionerande; N:o 49, ang:de de i Reg:sF:us 63 § omförmiilde Kreditivsummor; - I> eu 1 M m19 e, m. N:o 50, augide ett Kreditiv för pensionering af Arméns befäl och tjenstemän; Nio 51, angide ett Kreditiv för Sveriges deltagande i en Exposition i landtmanna-produkter m. m.; Nio 52, angide skarpte straffbestämmelser för olofligt spel; och Nio 54, angide val af Fullmäktige i Banken och BiksgisKont. Anmäldes till justering men begärdes på bordet Exped.Utskis under N:o 53, afgifua förslag till § i Riksdagsbeslutet, angide en författning rörande allmänt kyrkomöte Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från StatsUtsk. inkomne Mern.: Nio 291, angide den under iunevide Riksdag verkställda statsreglering, samt den för ltiksgisKontis utgifter erforderliga allmänna bevillning; och Nio 294, med förslag till Pensions-stat vid RiksgisKont-., äfvensom expektions stat vid f. d. GeneralAssistansKout. Gr. Lagerbjelke: Som det är af stor vigt för Riksdagens afslutande att detta Mern. från StatsUtsk., som angår bevillningssuminans bestämmande, måtte så snart som möjligt afgöras, hemställer jag om icke detsamma borde sättas främst å föredragningslistan till morgondagens plenum. Uppå i anledn. häraf framställd propos. beslöts att StatsUtskis nu bordlagda Mern.
Skrifvelse, N:o 40. Med bibehållande af gällande tullbestämmelse å torr muskot synes den insyltade lämpligen kunna ur tarifen uteslutas och i noten hänvisas till lika tullbehandling med konfityrer. Då värdet å syoch tamburnålar, nu upptaget till 8 ndr 16 sk. skålpundet, enligt anstälda profvägningar, är vida lägre och ej öfverstiger 4 r:dr, så, och med afseende jemväl derå, att de icke utgöra föremål för inhemsk produktion, men äro ett nödvändigt redskap och med lätthet kunna tullförsnilias, samt då icke heller knappoch hårnålar i erforderlig myckenhet inom landet tillverkas, torde den för bägge desse rubriker nu gällande införselstull, 20 sk. skålpundet, böra nedsättas till lika belopp med den för rubriken andra slag bestämda, eller 12 sk.; i följd hvaraf de vid artikeln nålar förekommande rubriker kunna inskränkas til! »kråsoch bröstnålar af oäkta metall», för hvilka i stället för nuvarande tullbestämmelse, 25 procent å värdet, hellre synes, med uteslutande af bestämmelsen oäkta, böra stadgas att de förtullas lika med ämnet, hvaraf de hufvudsakligen bestå, samt »knappsyoch andra slag» med 12 sk. införselsafgift per skålpund. För närmande till danska och norska tullbestämmelserna å oliver, föreslås nedsättning i derå stadgade införselsafgift 12 sk. kannan till 6 sk. I anseende till de flera med röjningen af oljor förenade svårigheter, särdeles den kallare årstiden, då varan lätt stelnar och grynar sig, föreslås förtullning al bom-, hamp-, linoch rofolja efter vigt i stället för per kanna.
Hwatz Den 19 December. 1,49 Hwad man framför a?r bär h-fwa för ögna, markr, är, ark cj för Hastig» tillstyrka nya projcekcr, urnan ordenrelige planer för omskapningen biiswit fram, lagde, och sörmaucrne jäntte olägenheterne deraf noga öfwenvägade, med iakttagande af nödig kontroll och rcdowisning. Jag är derföre as den tanka, akt innan beflnt i en sä wigrig sak kages, cn ordentelig plan till den nya organisauon bör npgöraS försedd med fnllständige instructioner, dä man deraf llir i tillfälle, akt kunna bedöma om projecketS nytta och antagclighet. Grefwe k.A^vsnkjsIm, Larl. Dä Fri, herre /säolsveircl förcsiagit en förändring i militaira orgsnisationcn, instämmer jag fullkomligen deri, akten sadan förändring är nödwändig. I den militairisika styrelsen har hikkilldags cj warit något sammanhang. Den har warit iipdcagcn ät tre Embetsmän, hwilke ständigt korsta! hwarandra. I all styrelse är enhet nödwändig, och Konung» nWten bör militaire ma! Lga urwäg akt med kraft sätta sine bnd i werkställighet. Pä der sätt militaire wasendet hittills warit sörwaltadk, finnes för detsamma ingen ensam Chef, knappast nä, gon hwilke!'. derföre äger en direkt answarighet och ingen, som af dest sämre eller bättre försel ripbär heder eliec wanära. Helt annorlunda sörhäller dek sig när ärerr, verne stä under en Krigs, Ministerns styrelse. Om han sköter dem wäl, njuter han heder: om hon dein rvanwärdar, skam, och kan till och med ställs till answar.
Ett hemligt hus, i försvarligt stånd. Ladugarden. l:o En tröskloge med 2:ne golf, 1 g J alnlång, 9^ aln. bred, täckt med rör, befanns i behållet stånd. 2:0 Ett fähus med skulle, il alnar långt, 9 aln. bredt och 11 hvarf högt på syllen, täckt med rör, i godt stånd. 3:0 En foderlada der nästintill, under samma taklag med fähuset, 7 alnar lång , 9 alnar bred, i godt stånd. 4:0 Ett stall med fodergifva, 11 aln. långt, 6 alnar bredt, g hvarf på syllen, med rör och halm täckt tak, i brukbart stånd. 5:0 En byggnad indeld i 3:ne rum, i8x aln. lång 7J aln. bred, 9 hvarf på syllen, i hjelp ligt stånd. 6:0 Ett pörte, g* aln. långt, 7* aln bredt med 2:ne lafvar, var i godt stånd. 7:0 Ett fähus, uppfördt af nytt moget timmer år 1805, 16 alnar långt, 13 alnar bredt och 17 hvarf högt med foderskulle , står på en och §7P Den 7 Juli. pch en half alns hög stenfot; täckt med rör och taktegel. Detta hus, sorn nu till hälften var jnredt, fanns med all den omtanka, som för andamålet är tjenande , upptimrad och fullborr flad; och skulle den andra hälften, i anseende till inredningen, äfven snarligen fullbordas. Härvid anmärkte Herr Bruks-Patron yon Wahrendorff, att timret till denna byggnad, hvartill åtgått orrikrjg 150 stockar, vöre hämtadt ifrån Herr Bruks-Patrons egendom Varning i Thoresunds Socketr. Härefter besjgtigades ägorna oph befanns åkern uti god och försvarlig häfd , samt ängen väl ansad pcb skött, inen hummelgård fanns icke anlagd, ej eller tjll dess anläggande synnerlig lägenhet, sa vida något af åkern eller ängen jcke: skulle dertill användas.
Utsk. af beskaffenhet som de, hvaraf våra dagar någon gang varit hemsökta; men man torde likväl medgifva mig, att detta goda i sak, för hvilket Nationen säkert skulle prisa och tacka sin nådiga öfverhet, likväl ej kunde öfverskyla det bristfälliga och förvrängda i lorm, derest en sådan riksgagnelig propos. vöre hos Konungen i und. föredragen utan Statsrådets vetskap, och till Ständerna öfverlemnades nfGen.- adjulanten för armeen, Konungens bemälde rådgifvare är tillika händelsevis, i egenskap af Riksmarskalk, chef för Komingens Hofstat och för den del af Clereciet, som räknas dit. Huru skulle väl H. Constit.Utsk. slå sig ut på försöket att sofisticera bort det formfel, som beginges, om rådgifvaren i commandomål toge sig för att i und. föredraga befordringsärender för Ordensbiskopar, Öfver hoTpred i kanter och Hofpredikanter, hvilkas förman han likväl är såsom Riksmarskalk? Vöre ej detta värd t klander och beifran, äfven i den händelse, att, de prester, som på detta sätt be-, fordrades, ganska väl uppfyllde det kall, sorn blifvit dem j obehörig ordning anförtrodi? Utskts uppgift, att den ifrågavar. embetsmannen ”vid ”detta tillfälle icke handlat i egenskap af Konungens rådgifvare, utan i den af underordnades förman,” vederlägges bokstafligen genuin tolf nummer af Postoch InrikesTidningar för den 19, 20, 21, 23, ?.5, 26, 27, 29 och 3o Aug, samt I, 2 och 3 Sept. sisth år, med hvilka jag till R. o.
Hr Skogman har också utredt denna fråga och dervid jemväl omnämnt föremålen för detta användande, nemi. canaloch slussbyggnader. R. St. hafva i afseende på canal-byggnader i de mest positiva ordalag i en formlig skrifvelse till K. M. uttryckt sin önskan, att K. M. just för den omtalta Trollhätfe-canalen måtte använda de medel, som af öfverskotten på handelsoch sjöfarts-fonden kunde lemnäs till detta af stort nation elt intresse ifrågasatta arbete för handelns och sjöfartens befrämjande; och Ständerne hemställde, att K. M. , såsom de för deras del ansett, måtte låta dessa medel blifva sålunda använda efter vederbörandes hörande, hvilket hörande K. M. också förklarade sig vilja anställa, när K. M. så nödigt pröfvade. Denna nödvändighet funno Konungens rådgifvare icke, der Konung och Ständer ansågo , såsom här var fallet, saken, för hvilken medel af en under Konungens disposition och Ständers granskning varande fond skulle utgå, vara af ett stort nationel t intresse för handelns och sjöfartens befrämjande, och der det icke rimligen kunde förväntas, att någon upplyst Corporation eller auctoritet kunde framlägga och bevisa en motsatt åsigt. Hela förloppet af denna fråga är för öfrigt ganska väl kändt. Den genomgick liera stadier. Entreprenad erbjöds offentligen, och utvägen misslyckades. Enskildt anbud skedde, men delta var både nog drygt och äfven obestämdt. Ett annat anbud skedde på lindrigare villkor, och det antogs, hvarvid jag ej var närvarande. I afseende på frågan om accepter, lemnade Trollhätte nya bolag, har den blifvit föremål för Riksrätt, i följd hvaraf alla detaljerna der fullständigt få i ämnet utredas; och Konungens rådgifvare, hvar och en i sin man och för sitt deltagande i de beslut, som i och för denna sak fattades , erhålla då tillfälle att inför denna domstol visa, med stöd af Statsråds-prottns innehåll , huruvida de öfverträdt grundlag eller andra gällande lagars föreskrifter, eller om de dem iakttagit.
Constitutions-TJtskottet, som, efter iilhemtad noggrann kännedom af målet i hela dess vidd, trott sig icke tillständig! att ingå i pröfning af hufvudfrågan, hvilken dessutom för närvarande på andra Utskotts handläggning heror, har emedlertid funnit sig föranlåtet att, med egentligt afseende å det formela af sjelfva föredragnings-åtgärden, tillämpa 107 §. Regerings-Formen, genom den anmärkning mot Förste Expeditions - Secreteraren von Prinzencreutz, hvarom Utskottet nu endast får åberopa dess allmänna betänkande, som, efter fullbordad granskning af Stats-Rådets Protocoll, kommer att till Rikets Ständer afgifvas. Stockholm den 5 Maji 1829, Cans titutiotis-TJi skot tets Memorial N:o 25. 3 N:o 25. ’ .it'. Antom till Exped. CJtsk. d. ia Maji i8ag. Memorial, angående Herr Aug. v. Har tinan sdorffs motion om en förändring i 26 §. af JustiticeOmbudsmans-lnstructionen, För besvarande af Ridderskapets och Adelns, under den i3 sistlidne Martii aflåtna och den 24 i samma månad ankomna Remiss på Herr August v. Hartmansdorffs framställning, alt, derest samtliga Riks-Stånden skulle hafva bifallit de föreslagna tilläggen vid slutet af 98 §. Regerings-Formen och 63 §. Riksdags-Ordningen, angående Justitiae-ömbudsmannens efterträdares insättande i Embetet, en motsvarande förändring måtte införas i 26 af Instructionen för Justitias-Ombudsmannen, får Constitutions-Utskottet vördsamligen anmäla, att, i dess utlåtande, af d. 20
Vid första påseendet vill det val synas såsom ett bemyndigande för Fullmäktige i Banken, att genom deputerade i Götheborg så väl som i Stockholm verkställa vexelköp, måhända på ett förmånligare och lättare sätt skulle kunna bidraga till att förstärka Bankens metalliska kassa; men jag kan icke neka, det jag lika med Gr. Lagerbjelke hyser farhåga för att utsträcka vexelköpen äfven till Götheborg. Såsom Gr-.n anmärkt är det lätt att inse, att det skulle vara äfventyrligt att på 2:ne ställen updraga så beskaffade göromål åt deputerade, emedan hos dessa olika åsigter med afs. på förfarandet kunna upstå och följaktligen förvecklingar inträffa, hvilka skulle försätta Bankens Fullmäktige i ganska stort bekymmer. Om nu Fullmäktige skulle från Götheborg erhålla sådana underrättelser som sätta Fullmäktige i förlä - 376 Den 15 Juli e. m. genhet för de åtgärder sora der blifvit vidtagne, huru stola Fullmäktige bete sig för att afhjelpa följderna af dessa åtgärder, i harmoni med det som blifvit tillgjordt här på platsen, der Fullmäktige hvarenda sessionsdag hafva tillfälle att kontrollera deputerades vexeltransaktioner. En sådan kontroll är omöjlig för Fullmäktige att utöfva i Götheborg; således tror jag att klokheten bjuder, det en dylik vexelhandel icke sker mer än på det stället der Fullmäktige hafva sitt säte och således hastigt kunna noggrannt bedöma hvilka åtgärder som i vexelsaker böra vid kritiska tidpunkter vidtagas. Jag kan derföre icke annat än förena mig med Gr. Lagerbjelke deruti att icke någon vexelhandel må i Götheborg ega rum utan blott inskränka sig till Stockholms börs, hvarföre jag anhåller att Utsbs Utlåt, i denna punkt måtte återremitteras. Förev:de punkt blef, efter först till bifall derå framställd propos., som besvarades med Nej, till Utsk. återremitterad. iO:de, H :te och 12:le punktcrne. Biföllos. 13:de punkten. Gr. Lagerbjelke:
Komtitulioni-tJtskottets Memorial, N:o 2. ‘2 i 7:o. Förslag, väckt i Constitutions-Utskottet_, om tvänne tillägg till 72 § Regerings-Formen, åsyftande ökad garanti för Riks-Bankens credit. Regerings-Formen. § 72. Riksens Ständers Bank förblifver Riksens Ständers Bank förblif hädanefter, som den hittills varit, unver hädanefter, som den hittills vader Riksens Ständers egen Garantie rit, under Riksens Ständers egen Gaoch Vård, så att den ostörd må förräntie och Vård, så att den ostörd må valtas af de Fullmäktige, hvarje Stånd förvaltas af de Fullmäktige, hvarje dertill förordnar, efter de Ordningar, Stånd dertill förordnar, efter de OrdStadgar och Reglementen, hvilka reningar, Stadgar och Reglementen, dan gjorda äro eller vidare af Rikhvilka redan gjorda äro eller vidare sens Ständer göras kunna; ägande af Riksens Ständer göras kunna. Riksens Ständer allena rätt att geRiksens Ständer allena äga rätt nom Banken utgifva Sedlar, som för att genom Banken utgifva Sedlar, som Mynt i Riket må erkännas. för Mynt i Riket må erkännas. Dessa Sedlar skola vid anfordran_, efter deras lydelse, af Banken med silfver inlösas. Ytterligare tillägg att särskildt pröfvas för den händelse , att det ofvanstående antages. —- inlösas. Skulle_, mot förmodanj Banken någonsin brista i fullgörandet af denna inlösen _, må _, utöfver beloppet af dess då befintliga sedelstock, nya Sedlar genom Banken icke utgifvas. 22 KonstitutionsUtskottets Memorial, N:o 2. Hänvisningar :j Bill. III. Sami. Const.-TJtsk. Mern. Ridd. och Ad. Prot. B. III. 4^7? Bonde-St. Förslag, väckt i Constitutions-Uttkottet, angående representations-rättigheten för Stockholms Stad. Riksdags-Ordningen, § 14.
Utskotten tillstyrka att af Allmänna Magasins Inrätt ningens lager, 50,000 tuanor spannemåi, måtte afsättas till understöd för de Norra Länen. Härvid får jag anmärka, att då med 50,000 tunnor endast utsädesbehofvets fyllande, i händelse af frost, kan vara alsedt, ty till brödföda är detta qvantum för ringa, sfi r42 Den 2 September f, Wi - kan till detta lager icke användas hvilket! spannemål som helst; utan måste lagren hildas af den säd, som växt i de orter, der möjligen, i följd af frost, behof af frösäd kan uppkomma. Korn växt i Skåne eller kring Mälaren, kan i Jemtland till exempel icke användas till frösäd. De anstalter, som i detta afseende komma att vidtagas, mäste uppgöras i öfverensstämmelse med Länens Styresmän och kanske borde desse, i afseende på Magazinernaö bildande och skötsel höra de Provinsers innevånare; der de komma alt anläggas. Hvad Småland, Westergöthland med flere Provinser beträffar, aå äro de icke i behof af dylikt understöd, och då dessutom endast 50,000 tunnor blifvit anslagne; så lär endast de norra Provincernas behof af frösäd kunna dcrixied ifyllas. Men jemväl i den förutsättning, att anslaget är gjordt endast för de sistnämnde Provinser, blir liqviden icke så lätt som Utskotten synas hafva tänkt. Län ligga: Fordringarne; i upplag - 4700 T:r gå till » 14000 Kick Westerbotten 7000 d:o 56,000 rPo Westernorrland 700D d!o ~ - 49,000 d:ö ipberäknad 7200 T:r. sorn ligger i Sundsvall. ben 2 September f, ml 143 Transport 28,5°°T;r - -269,c®oR:dr Plär härtill kommer Gefleborgslän 2,400 T;r - . ji.böo R:dr Fahlu