Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
En annan af våra förnämste porträttmålare, Richard Bergh, visar tvänne nya arbeten, hvilka visserligen på ett otvetydigt sätt tala om konstnärens mästerskap, men dock på intet vis kunna jämföras t. ex. med porträttet af N. Kreuger eller » Min hustru », hvilket senare måhända är det yppersta, som under senare år blifvit måladt i Sverige på porträttets område. Det ena af de nu utställda porträtten, framställande fru Z., verkar harmoniskt såsom färg och utmärker sig, liksom alla Berghs arbeten för säkerhet i teckning, men lemnar dock åskådaren tämligen kali; särskildt torde ansiktet tarfva någon omarbetning. Det andra gifver oss bilden af den kände tidningsmannen, redaktör F. Vult v. Steyern; fullt af lif och med en utpräglad karakteristik synes mig detta senare stå betydligt framföre ofvannämnda fruntimmersporträtt, om ock det delvis skizzartade utförandet förledt den eljest så noggranne konstnären att använda färger, hvilka verka allt annat än sanna. Likheten, ställningen och det något sarkastiska småleendet äro väl träffade samt återgifna med förvå- Svensk Tidskrift 1891. nande skärpa; bilden skulle tett sig bättre, om den fått en förmånligare plats. Vid sidan af Bergh kommer Oscar Björk med tvenne större porträtt, båda kända från hans specialutställning i Stockholm. Bilden af grefvinnan S., ett ganska anmärkningsvärdt arbete, tilltalar mig dock ej såsom ensemble, om äfven vissa detaljer äro utförda med mycken säkerhet; interieuren verkar oroligt och tilldrager sig alltför mycket åskådarens blickar. Likheten är dessutom ej heller fullt tillfredsställande. Björks » Porträtt af min hustru », sittande helfigur i naturlig storlek, är däremot ett arbete af stort värde, vare sig man afser teckning, färg, karakter eller likhet, och ställer sin upphofsman i bredd med våra förnämste porträttmålare. Den egendomliga solreflexen t. ex., som upplyser ansiktet nedifrån, är ett svårt experiment, hvilket konstnären lyckats utföra med stor habilitet. Fru Hildegard Thorell utställer ett utmärkt porträtt af professor Börjeson, herr J. O.- Cantzler af musikdirektör Meissner, fröken K Cardon af målaren G. Rydberg. Dessutom förtjäna omnämnas: Hanna.
1823 lighet hittills icke kunnat följa a Riksens Stan* ders beslut vid 180g ars Riksdag, angående Recognitioris-Skogarries användande, i anseende till de flere åtgärder, som fordrats för Skogarnes afmätande och undersökningar om Brukens behof m. rn.: samt enär fråga om Skatteköp icke kunnat uppkomma förrän alla dessa förberedande anstalter föregått, och de hinder och svårigheter, sorn härvid mött, icke berott på Bruksögarne att undanrödja; Så har StatsUtskottet icke ansett sig kunna tillstyrka, att Bruksägarne skulle nu sa aldeles utan eget förvållande gå förlorade af den tätt, Riksens Höglofl. Ständer dem år 1809 tillerkänt. StatsUtskottet har äfven trott, att ett ytterligare fortfarande för Bruks-ägare, att i, deli föreskrifne ordningen få sig af skatte-köps-rättigheten begagna, icke vöre i stridighet med Riksens Högloft. Ständers beslut vid 180g års Riksdag, enär Riksens Höglofl. Ständer uti yrde punkten förklarat, att rättigheten för Bruksägare till Skatteköps erhållande vöre endast till en början inskränkt till en tid af 6 år, och det nu således vore Riksens Höglofl. Ständers rätt, att bestämma de ytterligare åtgärder, som för en fullkomlig verkställighet af Riksens Ständers Beslut kunna ärfordras. Att fortskynda eller fördröja en sådan verStällighet beror icke af Bruksägaren; det visar 1811 års Kongl. Kungörelse, sorn stadgar i hvad ordning och genom hvilka åtgärder alt détta bör ske, nemligen att Kongl. Majus Befallningshafvande skall åligga: Att befordra Co skyndsam verkställighet af de felande afmätningar: 3824 Stats-TJiskoitets Betänk anden: Att, efter erhållen uppgift ifrån Kong!.
intresse, ehuru, 1111 som ofta, det ekonoiniska. resultatet icke motsvai ' ade f örhoppningarne. Behallningen af insamlingen, utgörande något mer an 130,000 kr., erhöll namn af Decemberfonden och staldes tills vidare under stadsfullmäktiges vkrd att förräntas. Några fix senare stiftades en Högskoleföreniiig, och i dess upprop till insamling återfinner man samma högstämda tankegång som i det första. » Det ar gifvet D, säges dar bland annat, » att under alla omständigheter hufvudstadens inverkan på, hela landet är inycket stor; att denna inverkan också, måtte blifva så, god som möjligt är naturligen af högsta vikt allm 7belst efter den föritlzdrinj i 2; iil " t sa~n7~llss72 ' ~7~, som 7callat med borgare a f alla 7iZclsser .att deltoga de ofentliga angel&amp;jwz.- 7eternc~ Ha1igmom 78af; a 2; åra scinzhallsinruttni~~gar hlij2; it gmndade p&amp; förutsiitt~zi~zgen a t az 7zög nzedborgerlig bildning 0c7&amp; az hög sanftnzcZsa9&amp;~. Durför 9nåste ~zz&amp;udstuden, sonz lil. lamZets 7tjär@un7ct, 7~bjcas i för7~~&amp;llande till de s t e p d e ans23rh7; en på nationens odling r o. ' s. v. Ej måmga år därefter kom också, Stockholms Högskola, till stklid och hiw sedan öppnat allt flera och ' flera lärosala ' i ', men bIand alla de vetenskaper, som här äro representerade, finnes icke någon enda, som afser, att gifva vå,i.t folk » deii höga sa~nfundsaiida ocb den höga medborgerliga bildning, som det nya snmhällsskicket förutsattgr)). Till siidana läroämnen kan man nämligen ' ej hänförti den nationalekonomiska kursen, meddelad af en tillförordnad lärare.
N:c 533- I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, rörande väckte frlgor om anstalter till understöd och uppmuntran för Sparbanksinrältniogarne i Riket. Från BevillningfUttkottet: Af den 2 dennes: N:o 44. Angående en förnyad Charlas Sigillatas Författning. Från Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten: Af den 17 sistledne September: N:o 193* Öfver Kong). Majjts Nådiga proposition med förslag till Författning om fast Egendoms försäljning å Lotteri. Från Allmänna Befvärsoch OeconomieUtJkottet: Af den 6 dennes: N:o I91. I anledning af vackt fråga om större frihet i Jerntillverkning och försäljning. I anledning af gjorde anmärk-, ningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, om vidsträcktare frihet i afseende på Tackjernstillverkningen och Tackjernshandeln. Ben II Oda ber t. m. Från ExpeditionsUt&kottet: Af den io dennes: I anledning af åtskillige anmärkningar vid Utskottets under N:o 170 förut meddeldte förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit, i anledning af Dess Nådiga Proposition, angående Riksens Ständers granskningsrätt af Tullverkets räkenskaper m. m. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 11 October 1 833. S. D.
För hoppar, Smidd, valsad eller gjuten: ”plåtar och andra ämnen för bearbetning” samt "bleck och spik lill fartygs förhydning” upplager Kommitlerades af E. K. M:t gillade förslag införsels-tull af 3 R:dr för plåtar och 75 öre för bleck och spik per centner. Införseln af dessa artiklar, hvilken år 1855 utgjordes endast afl Sk^f. plåtar och 12 Sk^if. bleck och spik, är i allmänhet icke af någon betydenhet och torde, da koppar utgör en hufvudsaklig exportartikel, uteslutande afse sådana tillfälliga behof, hvilkas fyllande det icke kan vara skäl alt genom lullbeskattning fördvra. Rikets Ständer hafva derföre, helst genom den medgifna restitutionen af lull, erlagd för materialier till byggnad af nya fartyg, afgiflen af förevarande artiklar förlorar all betydelse såsom tullinkomst, funnit koppar: smidd, valsad eller gjuten: "plåtar och andra ämnen för bearbetning” samt ”bleck och spik till fartygs förhydning” böra vid införsel åtnjuta tullfrihet. I samband med artikeln Ljus hafva äfven artiklarne Talg och Stearin funnits böra till pröfning företagas. Kommitlerades förslag lill tullbestämmelser vid införsel af dessa artiklar innefattar för Talg tullfrihet, för Stearin 8 öre och för ljus: Talgoch Palmitin6 öre, Stearin12 öre och andra slag 25 öre införsels-tull per skålpund. Häruti har E. K. M:t ansett den ändring böra ske, att, i nära likhet med de lullafgifter, som nu provisoriskt utgå för Stearin och talg samt stearinljus, Iull-saIsen skulle bestämmas a stearin till 4 öre, å talgljus till 3 öre och å stearinljus lill 6 öre skålpundet, äfvensom tull-afgiften å andra slag ljus nedsättas till 15 öre skålpundet.
K. till 1S&9 år» rmnont-beråttelte, angående »lata-verket, tid. 79. Statistiskt General-sammandrag af samtlige bestridda utgifter för värfVade Arméen å riks-statens 4:de hufvudtitels ordinarie och extra anslag samt de under Kongl. Krigs-kollegii förvaltning ställda fonder år 1857. Ordinarie ansia Å analaeei' Lif4 ans^a£c!k Kron-; ^ anslaget: Svea gardet fm häst! i P^nsens Hussar, Lif.|arde. regemente. Regementen eller Korpser. Kavalleri: Lifgardet till häst Kronprinsens Hussar-regemente .. Artilleri; Svea Artilleri-regemente . Göta dito dito Wendes dito dito Fyrverkare-korpsen Summa Infanteri: Svea Lif-garde Andra dito Wermlands Fältjägare-regemente. Ingeuiör-korpsen - — Summa 5 , , JÅ anslaget: Werm A anslaget: Andia, lands Fäit.jä£r.ire. Lif-garde. J - regemente. Å canslaget: Svea,|0 jÅ anslaget: Kaval^ anslaget: Lega Göta och Wendes |Ä anslaget: Inge-lerioch Artilleri|^r hästar till Artil - Artilleri-regementen. niör-korpsen. j hästars remontei leri-exec reis ring och skoning, j A anslaget: Fouragering af Artillerioch värfvade Kavalleri-hästar. ill svars-verket till ; svars-verket till ; Ä anslaget: Inj Å anslaget : Tn; nili'! ;A anslaget: Spani , , . F f j A besparingarne let. ilands i allmänhet, ilands i allmänhet.! qvart erin gs-kostna-j qyarterings-kostna-nillfTS. och garniim&te-upphandlings-' * ’utSiftér 1 i 4: de hufvud - Å anslaget: För1 Å anslaget: För| A anslaget:
M 84, i anledning af motioner, angående ändring uti och tillägg till Instruktionen för Rikets Ständers Revisorer af Statsverket den 17 April 1841; Utskottets förslag i första delen af Utlåtandet, i fråga om ändring af 1 och 7 §§ uti ofvannämnda instruktion, godkändes, hvaremot sednare delen, rörande val af ordförande och vice ordförande inom Statsrevisionerna, återremitterades; och skulle Protokollet öfver diskussionen i ämnet återremissen till Utskottet åtfölja. JVe 85, i anledning af motion, angående afskrifning af qvarnränta, som enligt Kongl. Förordningen den 20 Januari 1824 blifvit å jordfastighet öfverflyttad. Bifölls. M 86, i anledning af motioner, dels angående indragande till Statsverket af alla militie-boställen emot beviljande af lämplig penningelön till militärtjenstemännen, dels ock om försäljning af berörde boställen. JY2 90, i anledning af motion rörande förändring i tiden för uppbordsstämmors hållande å Öland. Bifölls. JV2 91, i anledning af motion om eftergift af 1837 och 1858 årens Starstående arrende för kungsladugården Borgholm på Öland. Bifölls. 5M 92, i anledning af motion, angående de till komministrars och ka pellpredikanters aflöning anslagna hemmans och lagenheters befrielse från ränta och kronotionde. Bifölls; samt J\1 93, dels i anledning af Kongl. Majrls nådiga Proposition, angående upplåtelse lill Wenersborgs stad af en kronan tillhörig tomt derstädes, och dels till följd af enskild motionärs framställning i ämnet. Bifölls. S. 1). Efter skedd föredragning af Carl Anders Larssons från Östergötlands län, sedan sistlidne plenidag å Ståndets bord hvilande, motion om ändring i sättet för skjutsningsbesvärets utgörande, beslöt
RegeringsFonncn i afseende pä stora Sjötulls-afgiften, evck. 47:6. 824. — om liguioerande af utgäend-, uti samtclige Stapclsiädcrne, med wcrlar päHambr. Banco eller örollänst Courant i stället för Swcnstt Banco, Dec. 151g. Sjö- och Gränse-Tullssamt Accis-Rätters upphäfwande angäende, prov. 2Z8. 1806. Skalle Allmoge no rättighet att fritt disponera dest skogar Äng. 677. — Allmänna Beswärsoch Occonomic-iitstottets Betänkande derom, Sept. 77;. evet. iz 4l se Gkogshushällningen. Skattehemman, om dc förmoyer och willor, hwarunder dc stola innehafwas, Sept. 592. prov. 1681. i8"Z. >8 7- Skattfri jord; se privilegierad jord. Skjutslega om förhöjning deri för Staderne, Jul. 4'8- 5 60. Skjutsningsflyldigheken, Iun. 775. Ang. 1202; se Gästgifwapestjuts; Hällstjuts; Rronostjuto. Register. 165 Skog, om skärpning i straffet för äwcrkan ä, prov. 1604. Febr. 4^4. izko. Skattehemmans; se Skatte Allmog.». om Afgärda BhS rätt till skifte i; se Afgärda By. Skogar och parker, Kronans, om försäljning af, Aug. 9»7. prov. 8z7; sc Skogshushällningen. Skogsdclning, om ändring i författningen rörande förmedlade hemmans lott dcrwid, Ht. 1214. Skogshushällningen, Allmänna, angäende, Iun. 8yz. — Statssamt Allmänna Beswärsoch Occonomie - Utstottens gemensamma Betänkande derom Mars 659. 966. 1042.
Räkenskapernas förande och redowisning, stm för inrättandet af de dertill hörande längder och formulairer. — Dä hos Riksens Högloft. Stäkder ingen anmärkning kill men för Stä - Z58 Den 5 Iatmarii, bernes Borgerstap blifwit gjord wid Författningens i Ark 2 §. 5 Mom. af Högloft. BewllltMigsUrstottekS förra project, hwaruki förestogs, alt Slydos-afgift endast ssulle aläggas de tus l Staderne lvm icke äges of Borgare eller någon Skådene och örkene Embetsman z sä tyckeö man i allmänhet redan harwa medgifrvlt, ait icke någon javan ojaisr, hwav Borgare berröffar kan komma i fräga, utan lamma m d skäl aniee inbegripa uti den Dkydds otgnt de för sin näring mäste erlägga. Uti Borgare-Sländet gjordes a andra sidan den alimärknnig alt Husägare af alla ständ bora njuta lika rätt akk utan särskild SkyddS-algifl äga kak ö'wer hustr-udet, der skulle högeltgen oroa mia, om fädanc os Borgare-Skändet yttrade billiga ränkesätl icke al enast förfelade ändamälet, uran till och med »verkade en ytterligare beskattning pä Borgerffapet, forn wltzerstgen more fallet, derest det alternativet uti Ulskorlets project som bestämmer Minimi-atgifk för alla privake hus l Skäderne, stulle antagas. Mine skäl hwarföre icke en sadan afgift bör mer komma i fräga för hus i Sladerne än för dem pä landet, ärv följande: i:o Mäste, som lagdt, Skydds-asgiften för Skädernes inwänares hus, wara iiwedegripen uti den Minimi-afglf^ hwartill de för sin näring eller yrke anses, af lika skäl som den lör Londtbon inberäknas uti hans afgift för svidén och icke för dest hus särskildt erläggas. 2:v
Stånd dermed velat uttrycka detsamma, som af Presteoch BorgareStånden formligen blifvit stadgadt, att nemligen Tackoch Barlast-jern bör i allmänhet indelas i de 2:ne af UlskolteE uti Betänkandet N:o 21 föreslagne rubriker, alltså, under förutsättning att alla Stånden häruti instämma, lill Rikets Ständers afgörande föreslå hvardera rubriken serskildt. Som, hvad nu först angår Bergmalms-jernet, alla Stånden derå stadgat införselsförbud, återstår att, i afseende å utförseln, rörande hvilken Tre Stånd likaledes bestämt 64 Bevillnings-Utskoltets Memorial, N\o 41. nf Sjö- och Myrmalm, förbud, lill Bonde-Ståndet, som ansett denna böra medgifvas mot 2 R:dr tull på 8 R:drs värde, hemställa, att det behagade frånträda detta sitt beslut och instämma i de Öfriges. I annat fall blir votering nödig, enligt en så lydande proposition: 128:o. Den, som instämmer i Ridderskapets och Adelns samt Presteoch Borgare-Ståndens beslut, att Jeni: gjutet: Tackoch Barlastaf Bergmalm skall, med ett åsatt värde af 9 R:dr Sk®, till utförsel förbjudas, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer, enligt Bonde-Ståndets beslut, dylikt Jern att till utförsel medgifvas mot 2 R:dr lull på 8 R:dr värde Sk® Stapelslads-vigt.
För det andra skulle jag tro, att hvar och en som samlar förmögenhet, äfven genom den häraf följande större lättnaden dertill, skulle öka densamma åtminstone med lika mycket, sorn beviilningsprocenten, så att arfvingarne i sjelfva verket icke komme att erhålla mindre än eljest. Ännu ett bevis för rättvisan och billigheten af denna sats vill jag hemta af dess fullkomliga öfverensstämmelse med en annan, hvaröfver ett upplystare tidehvarf redan fällt sin dom. Vi känna nemligen alla af historien den lid, då ieke allenast förmögenheten, utan äfven nästan alla andra fadrens företräden öfvergingo till deras ättlingar, då de stores och mägtiges sjelfskrifna rätt till yttre ära, anseende och njutning, lika sjelfskrifvet i sin ordning öfvergingo till barnen, med ringa afseende på deras egenskaper. Denna tid är nu i sin sista skymning och väl detta för oss; ingeri, tvekar nu alt förklara denna grundsats såsom kränkande för menniskovärdet och att förtjensten utgör den enda rättvisa grunden till anspråk på sådan e företräden. Och likväl var ju motivet lika ädelt bos dem, som då med sina ansträngningar sökte förvärfva sig ett namn och dermed jemna vägen till lycka och ryktbarhet för sina efterkommande, som deras, hvilka nu yrka, att den materiella vinsten af deras siräfvan också odelad måtte tillkomma föremålen för deras ömhet. Fastän jag nogsamt inser, att alla slags intressen, i min tanka likväl missförstådda, nu skola motsätta sig denna mening, hyser jag likväl den fasta öfvertygelse och det hopp, att en tid kommer, då man äfven skall anse flit och arbetsamhet ensamt gifva rättighet till rikedom och bergning, då man genom lagar i denna anda skall söka jemna lifveLs goda efter hvars och ens förtjenst deråt, och då man med förundran skall finna en princip, så enkel och rättvis, i årtusenden hafva varit misskänd.” Hrr Eklenhjehn och af Schimdt reserverade sig emot beslutet om bevillning för CaractersfuHmaglen.
A flera af Landerilägenheterna hafva innehafvarne, emot årlig grundlega till dem, upplåtit åtskilliga byggnadsplatser som blifvit bebyggde, men hvilka platser icke äro i uppgifna tomtantalet inberäknade. Uti de uppgifna 93 tunnland äng äro inberäknade 12 tunnland utaf Bobus fästnings tomter samt Sålftufvan, och uti arealen, 804 tunnland skog och betesmark, äro intagne 20 tunnland äfven tillhörige Bohus fästnings tomter och Sålftufvan, hvarförutan stadsplanens areal innefattar 65 tunnland 26 kappland, samt impedimenta förefinnes med 19 tunnland 1 kappland; och är stadsplanens areal beräknad att motsvara 1 mantal. Tab. N:o 11. LAGA SKIFTEN m. m. Arfvoden Hela beräknade 0 Ar. Sökta skiftens antal. Skiftade mantal. Skiftade egor. till landtmätare och Antal. OförmedFörmedlade. Inrösnings. Afrösningsgode män för laga utgiftsersättningen. lade. Åker. Äng. Göteborgs, stiftad år 1820 Uddevalla, » » 1836 Strömstads, » » 1851 Marstrands, » » 1843 Morlanda sockens å Oroust, stiftad år 1856 Bro pastorats, stiftad år 1856 Summa Antal delegare vid 1860 års slut. Kapitaltillgång vid 1860 års slut. Öfverskott utöfver delegares andel vid 1860 års slut. Ar Fattigv ården Antal fattighus. Antal fattighjon, som erhållit full försörjning. Antal af fattigvården understödde, som ej fått full försörjning. Fatt i g v å r d e n s gemensam föl hela samhället. delad på rotar. Äldre personer vårdade Barn vårdade i och utom fattighus. Summa. Summa af båda könen. Inkomster. Samtlige utgifter i och för fattigförsörjning. Afkastning af egendom, kollekter m. m. Personliga fattigvårdsbidrag. Värdet af tillskott efter hemmantal. Ersättning Summa. i fattighus. på annat sätt. af statsmedel. af annat fattigvårdssamhälle. m. qm. qm. qm. qm. qSumma. 1856.
Den som icke känner den ädla konsten, som antingen plågar andra med att framhålla sin egen eller deras varelses frånsida, eller nödgas fly menniskor, för att ej såra dem, en sådan är en obildad egoist. Tiden krälade nu emellertid fram i sakta mak och bragte ingenting ovanligt, förrän en morgonstund kom flygande med ett bref i mun ifrån Fredrik. Han öfversände deri ett lagligen bestyrkt gåfvobref på nästan hela sin andel i boet till lilla Nanna, bedjande farbrodern att åtaga sig dess förvaltning, och i sjelfva gåfvobrefvet uppmanande sin fru att i alla hithörande frågor rådföra sig med den gamle. Således var skilsmessan afgjord sak, och hela Magnus’ på brefvet använda möda, hans skarpsinniga bevis och hans vältaliga framställning – allt hade varit förgäfves. Men farbrodern, om hvars skicklighet som underhandlare Lina hade hyst en så förklenande tanke, hade likväl genom att, Magnus ovetande, tillägga ett postskriptum ur egen fatabur, framkallat det enda hugneliga i Fredriks bref. Han skref: – »Jag vill ej förneka de planer för framtiden, jag varit svag nog att hysa, och som kanske fostrats och närts af en sjelfkär förblindelse. Nu finnas de icke mera och inverka ej på mitt beslut. Det är onödigt att här nämna något om mina känslor i denna stund. Nog af; underrättelsen om det i brefvet påpekade förhållande mellan Magnus och Lina är mig ingen nyhet, emedan jag ur hennes egen mun både hört försäkran om hennes kärlek till honom och fått veta om deras trolofning, hvilken ända till det ögonblicket, det är till några timmar före min afresa från Stockholm, varit mig en hemlighet.» Sannerligen har icke jag varit okunnig om det sednare en ännu längre tid, och det är väl ej underligt, om er hemlighetsfullhet gör mig rätt förvånad – sade farbrodern till Magnus med någon förtret i tonen, men tillade genast godmodigt och triumferande: det förra deremot har jag alltid vetat och icke låtit förvirra mig i min tro derpå, ehuru en viss mäkta skarpsynt utransakare af qvinnohjertan sökt göra den om intet.
I följd af hvad detsamma innehåller anmälas här till uppförande på Stat ytterligare åt bemälde Predikant 100 II:dr eller tillhopa 191: 32. [) och m) Vid de till bestridande af Landshöfdingens i Christianstads Län samt LandtRäritmästarens i Götheborgs och Bohus Län löner förslagsvis beiaknade summor, för den förre 2000 R:dr och för den se - yz Stats-Utskottets nar* 400 B.‘dr hafva icke helier några anmärkningar ägt runi. I Tredje Classenj af de emot Utskottets Utlåtande rörande LandsStateroe gjorda anmärkningar, har Utskottet ansett sig böra upptaga alla de serskildta anföranden som blifvit afgifna; Hos Ridd. o. Adeln af Hr Grefve Sparrej Eric., angtde-löneförbättringars beviljande nu afven för LänsBokhållare, K ronofogdar, Häi'adsskrifvare och Länsmän inom Gefleborgs Län, såsom de inom samma Län mäst vanlottade Tjenstemän, äfvensom att för Länsmännen hvilka saknade Boställen, tjenlige Kronohemman malte dertill anslås när de blefvo Åbo-ledige, och emedlertid ersättning derföre genom Contant anslag gifvas. Af Hr Friherre Cederström j Jacob, att, då R. St:r vid sista Riksdag beslöto en löneförhöjning ej blott för LandsKamererarne i Bohus Län och på Gottland, utan äfven för Kronofogdarne och Länsmännen derstädes, fastän verkställighet deraf icke kunnat äga rum, enär inga bestämda medel anvisats, Utskottet borde nu, så vida icke behofvet deraf kunde vederläggas, samma Tjenstemän på Stat uppföra till den lönförhöjning som i8a3 års St:r redan ansett nödig; samt af Hr af Schmidt> G. L.j att Utskottet matte taga i närmare öfvervägande behofvet af löneförbättring för LandsSecreteraren i Westerbottens
42 fl. hwilka till Ljus och Skrifmaterialier mmförbemälte-Mstott atgätt, beflöt Preste - Ständet, ^ citt anmälan härom skulle hos Kongl. Majit, i underdä» niZhet sörås med rmdkrdänig anhällan, att Hans Maj-L 1066 Den 2 Maj. Ma/:t nädigst täcktcS lara ofwanberörde Summa af det gjorda anflaget till Riksdags-utgifterna anordna, vt sux>i». klx krotocollo, 7. I_s. Utdrag af Protocollet, hillet uti Borgarc-Ständets Plenum tvid Riksdagen i Stockholm den iZ April igio. S D. Biföll Borgare-Ständet hwäd Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskott, i Memorial af den 12 dennes för-cflagit och hemstäldt, till förenande af Samtelige Riks-Ständens beslut och de derw-d i wista omständigheter pttrade särflilte tillagg och förändringar, i frägau om den sä kallade hwitstämplingen af Chartor; hmilket wördsamt och manligen skulle de Respectiwe McdStänden tillkännagifwas. vt suyrs. Lrt Urotoeollo, st. H. ketersvn. Utdrag af Protokollet, hället uti Borgare-Ständets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den 16 April i8ro. S. D. Gillade Borgare-Ständet hwad Riksens Högloft. Ständers Allmänna Bcswärsoch Lcconomie-UtffotL i Protoeolls Mdrag af den r. dennas, yttrat i anledning af Herr Vice Presidenten och-Riddaren r.mcbselm, memorial, rörande bibehällande af Kongl. Majus och Rikets Kammar-Rätt. vt sux,->. S. D. Hwad Riksens Högloft.