Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att denna tidpunkt i allmänhet så sent inträffar härrör deraf, att, för en sådan öfvergång i begreppen, seklers, till och med årtusendens erfarenhet erfordras derom, alt detta naturalster icke utan ändamål spriddes öfver jordens yta. att det, långt ifrån att vara odlingens fiende, är ett nödvändigt skyddsmedel för vegetationen och alt dess förstörande på de ställen, der ett sådant skydd för densamma är behöflig!, ådrager ett land nästan oersättliga olyckor. De svårigheter, sorn mota lagstiftaren vid dess uppträdande till afvärjande af desse olyckor, och åtfölja genomförandet af de föreskrifter i berörde hänseende, hvilka kunna finnas af behofvet påkallade, gifva sig emedlertid nogsamt tillkänna, vid betraktande dels deraf, att det enskilda intresset naturligtvis med all ifver motsätter sig lagstiftningens befogenhet att inskränka den urgamla rättigheten att obehindradt få förstöra ett ting, hvars värde och betydelse man ännu ej lärt sig att tillräckligen uppskatta, samt dels af den omständighet, att lagstiftningen förut, såsom ofta vid de lörsta försöken att beträda en ny bana, gjort sig skyldig till misstag, hvilka det enskilda intresset icke underlåter att framhålla såsom bevis på ändamålslösheten af Statens inblandning i den enskildes fria förvaltningsrätt öfver sin egendom. I vårt land synes likväl, att döma af de vid hvarje riksdag återkommande motioner i detta ämne, äfvensom af de inånga inom nästan alla länens hushållningssällskap samt vid tid efter annan hållna allmänna landtbruksmöte!! uttalade önskningar oin lagstiftningens mellankomst, för att afvärja vådorna af den vanvård, hvaraf skogarne hittills lidit, och deri ringa omsorg, som, oansedt den stora averkningen, egnas åt deras återvext, tiden stunda för en reform i skogslagstiftningen; och på det trängande behofvet af en sådan reform hafva icke allenast ofvanbemälde motionärer, utan äfven Rikets Ständers Justiliae-Ombudsman, uti sin embetsberättelse, såväl till sistförflutna, som till innevarande riksmöte, fästat Rikets Ständers synnerliga uppmärksamhet.
Krigs-Collegii Arlilleri-Afdelnings återstående capital-skuld till Militiae-Boställs-Cassan, utgörande 33,893 R:dr 39 sk. 7 rst. Banco, ett häremot svarande anslag må varda å RiksgäldsContoret anvisadt, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, kommer något serskildt anslag till betalning af ofvanberörde skuld för närvarande icke att beviljas. Stockholm den 13 Januari 1845. STOCKHOLM, tryckt hos P. G. Berg, 1845. i? : Stats-Ulskottels Utlåtande, N:o 156. 1 N:o 156. Ank. till Exp.-Utsk. d 17 Jan., kl. 2 e. m. Utlåtande, dels angående åtskiflige i sammanhang med 6:te Hufvadtiteln, för en gång eller för vissa år. äskade anslag, dels i anledning af väckta motioner om Statsbidrag för likartade ändamål. (U. A) Enligt hvad Utskottet, uti sitt utlåtande N:o 3g, rörande 6:te Hufvudt i tel ris reglering, omförmält, får Utskottet nu afgifva utlåtande, angående dels de under berörde Titel uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition äskade anslag för en gång eller för viss bestämd tid, dels ock likartade, genom, enskilda motioner ifrågasatte, Statsbidrag. Högstberörde Nådiga Proposition innehåller i afseende härå, att Kongl. Majit, i anledning af de flere i underdånighet anmälda frågor om beviljande af serskilda anslag utöfver'» de vanliga statsbehofven under 6:te Hufvudtiteln, och hvilka, hvad allmänna arbeten angår, hufvudsakligen upptagas i Styrelsens för Vägoch Vattenbyggnader underdåniga skrifvelse den 37 Juni nästlidet år, ansett sig böra af Rikets Ständer äska de anslag, som visat sig vara al mesta angelägenhet påkallade.
Clast t 24 st» 13,210: Kprkoherdarne betala för hwarje Hemman i Pastoratet efter förmedladt Hemmantal räknadt, En still, per Hemman som för 65,284 gör 1,3^6. «^k> Af Qwarnar, Sagar och Utjordar m. m-, som komma att betala lika med Hemman med hwilka de i wärde jemföras kunna; äfwensom den för Embelsoch Zlte Band. rrdra 2lA. 24- Tjen - Z!4 Den s Zebruarii. Tjenstemän med indeld lön föreflagne afgift en half skill, per Tunna Spannemäl, päräknas med säkerhet 1.05Z: Summa R-d. 60,000:^-^. Lransumt af Protvcollet hallit hos Riksens Ständers Bewillnings-, same Allnänna Beswärsoch Oeconomie - Utstötts gemensamma Plenum wid Riksdagen i Slockholm den 29 November 1809. S. Riksdagsmannen ^oksn Ifarsson ^Viklunö inlemnade följande flrifteliga anförande till Protokollet: Uti Högloft.
Halland och Bolius län, sorn njuta spanmål af kronoeller kyrkotionde, likasom af den kyrkorna i dessa orter tillhörande tionde, som ej är på lön eller till andra bestämda ordinarie utgifter anslagen, samt af domkyrkorna i riket för deras inkomst i spanmäl eller hemmansräntor, sedan derifrån blifvit afräknade endast sådana, efter särskild stat utgående löner, för hvilka innehafvarne, efter denna artikels ofvanstående 6 §, till det belopp förut stadgadt är, bevillning erlägga; b) medlem af Konunga-ätten för af Staten anvisadt anslag samt för inkomst af kapital; c) här i riket tjenstgörande eller anställde Norske embetsoch tjenstemän, utom för hvad de af Svenska Statsverket kunna åtnjuta, samt främmande makters härvarande beskickningar och konsulater tillhörande personer, jemte deras betjening, så vida de icke äro Svenske undersåter eller inom riket drifva handel eller utöfva annat yrke; d) utländsk man, hvilken endast såsom resande sig i Sverige uppehåller och här i riket hvarken idkar någon näring eller är i Statens, kommuns eller Svensk undersåtes tjenst anställd. § 9- Bevillning föf inkomst af kapital eller arbete påföres: 6 Förslag lill llevillnings-Sladga. bolag, der bolagets rörelse förnämligast drifves, eller, i fall sädan bestämd ort icke förefinnes, der bolaget har sin styrelse; fabriksegare, handlande eller annan näringsidkare, der fabriken är belägen, eller handeln, yrket eller näringen idkas, sävida den behållna inkomsten deraf öfverstiger Fyrahundra Riksdaler; dock skola handlande i Stockholm för den handelsrörelse, de derstädes idka, taxeras inom den församling, der de äro mantalsskrifne; egare af fartyg, hvaruti flere hafva del, der hufvudeller korrespondent-redaren, eller, om sådan ej finnes, der skepparen är mantalsskrifven; hvar och en annan skattskyldig, der han är mantalsskrifven. § 10.
Skolande Beredn:s-comite'en vara förbunden att de gjorda anmärkningarna granska och utlåtande deröfver i prot. meddela. § q5. fr. §§ 83, 84 Bevts-förordn. Berednts-comite', hvars socken är belägen inom flera härader, skall åligga att hänföra hvarje person och egendom till det taxerts-district, der personen hor och egendomen är belägen; alt urskilja hvad derigenom tillfaller hvarje Taxerts-comites åtgärder, samt till hvardera öfverlemna behörig längd för dess taxertsdistrict. Enär socknar i ett pastorat äro belägna inom särskildta län, men förenat sig om gemensam Beredntscomite', skall dennas åtgärder, för hvarje socken, öfverlemnas till granskning åt den Taxerts-comite', inom hvars district socknen är belägen. Då ledamot i sådan Berednts-comite', som i denna § omnämnes, utses till taxertsman, tillhöre han den Taxerts-comite', inom hvars district han är bosatt. § 96. fr. § 79 Bevts-fÖrordn. Mom. 1. Är häradsskrifvaren lagligen förhindrad alt i Bered ms-corn i toen vara tillstädes, anmäle tidigt förfallet hos Konungens Bef:h:de, som då, efter liäradsskrifvarens förslag och på dennes ansvar, en skicklig man i hans ställe förordnar. Uteblifver häradsskrifvaren elier den förordnad är att hans tjenst förrätta längre än två timmar utöfver den lid, som till förrättningen utsatt är, äge eomiteens ledamöter att åtskiljas, och anmäle dess ordför. förhållandet hos Konungens Bef:h:de. § 97. fr. § 82 Bevts-förordn. De vid Berednts-comiteen förde prot. och längder, sedan de blifvit behörigen justerade samt af ordför. och tviinne ledamöter åtecknade, skola, jemte mantalslängden och dess bilagor, af häradsskrifvaren emottagas, för att Taxertscomiteen tillställas. § 98. fr. § 87 Bevts-förordn.
D e förgångn a tider s stila r h a tjänat os s til l mönste r oc h såso m sådan a efterföljt hvarandr a me d de n hastighet, so m alltid känneteckna t modet s ombytlig a rege - mente. Me n äfve n mid t unde r denn a imita - tion ha r de t modern a lifvet s beho f gjor t si g gällande. De n eftergjord a renässansen, roco - con, empire n h a användt s fö r ändamål, okän - da fö r dera s egn a tider, oc h de t modern a har me r oc h me r slagi t igenom. V i finn a dem reda n n u ho s åtskillig a speciel t moderna möbelformer, t. ex. d e bred a sofforna, järnsängarna, wienerstolarna, d e inventiös a matborden o. s. v. E n egenska p fatta s dock oftas t ho s dess a möbler, oc h de t ä r den vackr a formen. 4. att försvar a fosterland, mak a oc h barn, o m det e n gån g skull e behöfva s at t värn a vå r rätt at t lefv a såso m et t själfständig t folk. Se tillbak a p å historien, d å vår t lan d ståt t Några ord med anledning af en insänd på brante n a f undergång! Ha r de t vari t artikel i Idun n:r 7 &gt; Om kvinnliga fredsföreningar *. män fostrad e fö r kriget, so m rädda t d e t?
Jag lärer af den siste värde talaren blifvit missförstådd, ty jag har icke yttrat, att flera Ben 6 Augusti e. m. hemman horde andas till understöd a t de brefbäringsskyldiga, utan jag liar blott sagt, att vissa bland dem ännu äro särdeles betungade derföre, att den reglering, som i83o års K. bref anbefaller, icke öfverallt gått i verkställighet; och det är klart, att om skyldigbeten att fortskaffa brefven inskränkes till tvenne gånger i veckan, skall besväret blifva vida mindre, än om de skola fortskaffas sju gånger i veckan, i synnerhet då frågan derjemte är om förskaffande åt flera särskilda håll. Det är blott denna ytterligare upplysning, sorn jag ansett mig nu böra lemna. Statsoch Oecon.Utsktns betänk. N:o 14 bifölls. Företogs till pröfning LagUtskrs d. 3o sisth Juli e. m. på bordet (agda betänk. N:o 82 öfver väckta motioner om upphäfvande af kämnersrätter, lagmansrätter och riddaresynerätter samt ändring eller upphäfvande af åtskilliga lagens rum, rör:de rättegtsordningen. Frih. Boye, Ludv.: Jag begär återremiss af detta betänk. egentligen med afseende på Utsk:ns tillstyrkan, att lagmansrätterna skola afskaffås, — ett tillstyrkande, som jag anser af stor skadlighet i både moraliskt, statsoeconomiskt och juridiskt hänseende. Jag går nu att först framställa mina moraliska betänkligheter. Nationens första fordran af lagstiftaren är, att han icke blott skall äga allmän menniskokännedom, utan äfven, och framförallt, vara noga bekant med det särskilda folks lynne och naturanlag, för hvilket lagen stiftas. Nödvändigheten häraf visar sig så påtagligt, att om denna egenskap saknas hos lagstiftaren, skall han, i stället för att vårda de lyckliga anlag, nationen äger, motverka dem, och i stället för att lägga band på passioner, skall han lössläppa dem. Svenska folket har i sitt lynne en dyrbar egenskap; det är af naturen fridsamt. Olyckligt vore således att stifta lagar, som bryta detta anlag.
Bilagan Litt. Z »plager sadane Milder, till ett belopp af 73,36(1:6.10., som rväl fordra bade ärlig ränta och afbetalning ä capitalet, men hwilka dock icke anseus werka någon förhöjning mi ärliga Bewillningssumman, pä den grund, att som de efter hand förfalla, fä synas de kunna godrgöras af Stats.ConkoiretS ärlig inkomster och de besparingar, som efter hand i StalS-WerketS utgifter böra kunna päräknaS. Uti Bilagan LittG. göres en rekapitulation af alla ofwanomförmälde ä Vilagorne Likt. B. C. D. EF. uptagne skulders beskaffenhet, och hwilker Stars-Utskotiet ansett nödigt iakttaga till controll och redighet i npgifternrs sammanstämmande. Se« rZ«8 Den 24 November Sedan SkatS-Ulskoiret nu salunda omstZKdeligen Utredl belvpvet af Rikets skuld och betz särskilda be. ffaffenhek, sä äkcrstär för Ulstoller, att upgiswa det ärliga bewiliningsbehoswet. Haröfwer har Bilagan Aitt. A. blifwik författad, som innehåller en uträkning pä beloppet till en summa af 2,500,200 R:d, ärligen. Uti denna uträkning uptäges först ränka och afbetalning till Banque» a crediriv-lanet samt öfrige förskoiter till kriget, jämte arliga amortistementsfonden, samt ränra och afbetalning ä det ytterligare förskott, hwarom Banqucn torde komma att anlitas, till bestridande af de ä Bilagan Likt. C. uptagne Utgifter, dä Banque» ärligen kommer all undfä 877,5/0 R:r.
Prat. 1S28 cch r8?g, 5 Sami, 2 A/d. louie Haft. t a Bevilln.- och Oec.-Utsh. Uti. N:o 9.4, Augusti bifallit samma Betänkande, Utskotten, med åberopande af hvad deruti anföres, vidhålla sitt förra yttrande i frågan, under bifogande af de härvid äfven nu gjorda reservationer. Stockholm den 13 October 1829. Reservation. Mot detta beslut reserverade sig Herr Friherre Cederström, under åberopande af sin förut afgifna reservation, samt Herrar Grefve von bersen, Professor Gravander, Prostarne Dedekind och Lyth jemte Herr Donner. Ankom till Exp. Utsk. d. 20 Oct, 1829. Utlåtande, 1 anledning af anmärkningar vid Betänkandet JN':o i3, angående yrkadt förbud mot införandet af Utländska varor,? Vid återremiss af Betänkandet N:o 13, som blifvit af Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet bifallet, hafva åtskillige Talare inom Högvördige Presteoch VällofligeBorgare-Ståndet utförligt upprepat hvad gom både tillförene och serdeles vid denna Riksdag så ofta blifvit anfördt tili försvarande af ett * Bevillnoch Oec,~Utsh. Uti.
De Brännerier, hwilka owilkorligen kunna indragas, och ju förr desto heldre forsästas, äro: l'.o LungSholmS och Gita Cathrina^ uti Stockholm, hwarä byggnaderne och inrätkningarne äro sä förfallne, att de, i händelse af bibehållande intill nästa Riksdag stalie förlora mycket as sikt warde och således icke derefter kunna äler begagnas, utan en total och högst kostsam nybyggnad, lik - io8 Den 5 Abruarii. likwäl underställes Riksens Högloft. Ständers ompröfwande, om icke Kungsstols Bränneri, i anseende lill desi förmänliga belägenhet, Boningshusens solide byggnad och goda beskaffenhet, samt den derstädes warande Eld och luft Machinens dyrbarhet, mä äfwenledes behällas och utarrendera^; men som sielfwa Brännerihnset är ganska bofällig!, torde ät den blifwande Magasinsstyrelsen böra öfwerlemnas, att härom besluta. 2:0 Furusunds i Stockholms Län, med derwarande Byggnader, fastän deste, fäsom uppförde ä Privat ägares grund, icke lära esler rätta wärdet betalas. Af hwilken anledning ät MagasinsDirec ionen torde böra uppdragas, att fä desima, antingen de stola pä stället försäljas och derifrän af Köparen bortföras, (sä framt Jordägaren icke finner sig wid att för lämpeligt pris inhandla Lem) elier ock förut rifivas, jann Materialierne asyttras i Slockholm. z:o Strömstads jemte de Inventarier, som därstädes ocv wid Brin ebergs Kulle äro öfwerlätne ät Herr CommerceRädet Hörnberg, tillika med hrvao Kronan äger uti Uddevalla och Nösunds Källrar.
Majrt EnkeDrottningen från Danmark införd., ökade Rikets tillgångar, men vederlaget åter en af Kongl, Maj:t och Sveriges Krona -deremot gifven förbindelse, hvilken endast haft afseende derå, att Hennes M.aj:t i sitt Enkestånd skulle af en mot Brudskatten svarande summa draga renta, likasom af uti HeirathsContractef jemväl utfästa Morgongåfvain, sorn bestämdes till ett Capital af 32,000 R:d. och med 2000 R ds Revenue årligen skulle Hennes Maj:t under 'dess. Enkestånd till godo komma. Och som 2:.dra och male Artiklarne af Heiraths-Contractet uttryckeligt förmå, att BrudskattsCapitalet, ifall Hennes Maj:t efterlemnade Bröst Arfvingar, skulle dem tillfalla; så anser Utskottet f. d. Kongl, ram illen äga ostridig rätt, att såsom lagligt arf efter Högstsalig Hennes Maj: t EnkeDrottningen af dessa till Staten influtna 100,000 R:d. komma i åtnjutande; deremot då ändamålet, hvartill Vederlags-Summan var anslagen, blifvit uppfyldt och nu mera upphördt, någon annan rätt härtill icke syns kunna äga rum, än som, i betraktande af Rikets värdighet och andra sig härvid företeende omständigheter-, må böra medgifvas, men hvilken efter Utskottets, tanka icke kan lika med arfsrätten till BrudskattsCapitalet^ sträckas till en evärdelig egande rätt , utan endast i likstämmighet med hvad Riksens Ständer förklarat uti Deras underdåniga Skrifvelse af den 11 Januari 1810., rörande f. d. Kongl. Famillens framtida underhåll, tillerkännas f. d. Konungen och Drottningen samt Deras då varan-, de Barn, så länge, någon af-elem lefva, An - Den 2, Juli. Angående åter huruvida dessa belopp måga lyftas och utur Riket förås, så emedan 2:dra Ärt. af HeirathsContractet innehåller, att Brud„ skatten endast i det fall Hennes Kongl.
Som j ag ärf t af söta far; Säg mej , hvilken kl är sej bätter Uti våra dyra dar? J U L . skrattande. Ach jag ber, inte ett ord mer om dina spets -manch etter och din manchesterråck ; jag fruktar att j ag blir alldel es kär i dem. N I C L . Ja, det lofvar jag ... men hon talte om talanger; v assera, har inte jag sådana? Jo, jag ej någon doctor vet, Hvars konst gjort större under; Min säk ra hand, min skicklighet Bevisa gufars kunder; Den sjukdom doctorn ren tror slut Han får på nytt curera, Men j ag ... då jag en tand ryck t ut, Hon v ärk er aldrig mera. J U L . skrattande. Ja du har alldeles rätt; d'ä just underverk du gör. N I C L . Ja, ä'ck e det sant det? gift sej då med en s ådan man! ta mej tusan ä'cke det cousins eget fel om hon f örsummar tillfället. 21 J U L . Ja, kära du, jag f år skylla mej sjelf ... Det kl appar. N I C L . Ska vi gå och se hvem det är? 3. SCEN. D E F Ö R R E LASSE med klädsel och maner af en char latan, gifvande sig ut för fransysk tand-doctor , bryter likt en fransos ; un der denna Scene är Ju lie sittande , och läser eller syr, under det Lasse som oftast ger henne tecken hvilka hon inte märker. För tusan, d'ä en fransos, cousine. L A S S E . Comment vous portez vous, mademoiselle? huru lef ni , min herr? N I C L . Hv ad menar han? hvad vill han här, cousine? L A S S E . Jag komma att fråg a hur herr må, diable. N I C L . Hv arför f rågar herrn det? L A S S E . Par di! naturli , jag interessa mej för en aimable c availler, som min herr. N I C L .
S. D. Fortsattes föredragningen af Bevillnings-Utskottets Betänkande, JV& 8, angående tullbevillriingen och pröfvades under detta plenum Utskottets yttranden från och med artikeln redskap m. m. å sidan 42 till utförsels tarifen å sidan 56, hvarvid Ståndet stadnade i följande beslut: Prof-Utdrag den 22 Maj 1863. 373 Hvad Utskottet hemställt och föreslagit under rubrikerna redskap och machinerier m. m., resonansbottnar in. m„ rör, siktduk, slöjdvaror, varor, (i taxan ej nämnda) smink och sminkflor, socker, soda, kaustik, spetsar, uddar och blonder, sprutor (brand-,) säckar, tafvelramar, tagelsurrogat, tandpulver, tobak, tråd, strängar, trävaror, de tre första momenten, eller de som afsågo fanérskifvor, tangentskifvor af så kallad ebenholtz och svarfvårearbeten, tänder, urband m. m., vadd, vagnar, valten (mineral-,) vekar, (lampoch ljus-,) verktygslädor, vinsyra och vinstenssyra, väfnader och ättika. bifölls. Beträffande artiklarne sadelmakarearbeten, skomarearbeten, sköldpadd (arbetad), spännhalsdukar, såpa, 4:de momentet af artikeln trävaror, angående nedsättning i tilläggsafgiften vid införsel af möbler, försedda med stoppning m. m. samt ur, blefvo, med afslag å hvad Utskottet föreslagit, tullsatserna i nu gällande taxa bibehållna. I afseende å artikeln salt, beslöts att oraffineradt, alla slag, skulle tullfritt få införas, hvaremot Utskottets förslag i fråga om öfriga sorter salt godkändes. Utskottets hemställan i fråga om artikeln vattenglas afslogs, med godkännande af hvad Kongl. Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen rörande denna artikel yttrat och föreslagit.
Ständer hafva nyligen, med liflig rörelse, hört vår Konung besvärja vår Constitutioo; och vi kunna således vara fullkomligen trygga, att vår trohet åt Constitutionen ej kan vara Kongl. Majit misshagelig. Jag skall alltid tro, att sedan Utskottet, som otvifvelagtigt varit pligtigt att fullgöra sitt uppdrag i enlighet med, men icke i stridighet emot, Constitutionen, nu gifvit oss ett Betänkande, som föreslår oss att antaga grunder, hvilka Constitutionen uttryckligen förbjuder: så skola vi, om vi Också blott utan 396 Den 22 Junii e. m. anmärkning öfverlemna dem till Konungen, derigenom blottställa oss för samtidens och efterverldens förebråelse för liknöjdhet, för otrohet mot Constitutionen. Ganska vist är åtminstone, att om Kongl. Maj:t på samma sätt bedömmer frågan , och derefter kommande Ständer följa den visning, som sålunda beredes, så äro Styrelseformerne icke mera desamma, Oell snart Constitutionen icke heller. Herr Munck af Rosensköld, Eberhard'. En värd Ledamot har sagt, att han ej ville ingå i vederläggning af Utskottets Betänkande, för att ej göra sig skyldig till disputationstvister. Men om Anmärkarne eller Utskottet gifvit mest anledning dertill, hemställer jag till dem, som icke höra till någondera. Med all aktning för dem, norn ifra för säkerhet i controllen å Embetsmännen, ser jag likväl deruti ej något skäl emot Utskottets Betänkande. Utskottet har derigenom icke föreslagit någon inskränkning uti controllen, mea har icke heller kun* nät föreslå någon ny för Ministrarne, emedan deras införande för närvarande strider emot Constitutionen. Utskottet hade fått sig upp-i draget att utarbeta de allmänna grunderne för indragningar, samt en bättre arbetsmelhode. Utskottet har nu framlagt dessa grunder, och dervid ansett sig b-fogadt att föreslå en betydlig förändring uti de hittills gällande; meri i ölrigt funnit, att indragning på ett håll föranleder tili ökning på ett annat.
I8l0> Wördsamt Memorial. ^^enom Protocolls-Utdrag af den 11 dennes har Högloft. Ridderffapet och Adeln till Stats. Utffottets utlätande behagat remittera de wid Utffottets Memorial af den 7 i denne mänad, angäende arfwoden och traktamenten, samt öfrige förmoner för StänLens Secreterare, Cantz - 640 Den 8L September. lier och Betjening, gjorde anmärkningar, dels af Herr Geijerstam, Johan Henric, i afseende pä principen för Ständs-Secreterarnes arfwoden, och dels af Herr Silwer stolpe, Axel Gabriels i afseende pä principen för resepenningarnes beckning. Stats-Utskotta får härwid tillkännagifwa, att de öfrige Respecuve Riks-Ständen redan bifallit Stats'Ulstottets ofwannämde Memorial; wid hwiiket förhällande Högloft. Ridderffapet och Adeln, i stöd af 4,9 §. i Riksdags Ordningen, lärer finna ifrägawarande anmärkningar komma att förfalla; hwiiket dock Högloft. Rid. derskapets och Adelns pröfning wördsammeljgen hemställes. R.ictci-«r^3per5 ock kä pke6e-8t3L ^äelnL ^.eclLmorer§ vägnar O.eäLpn6ter5 väKNsr L. btsmilton. Ib. VVeiämrm. tl§er!rr6e Lorxrrc-8r?aäet! kä Neäerv!rr!s Lonäe-8lAn» NeitsmArerr vrznLl iieir t.e6Lm§rsr; Lbr. lbovso. Gullers ^obaussoo. k-uooiuSi Utdrag Den 2i September, 641 Utdrag af Borgare-Ståndets Protocoll Mjd urtima Riksdagen i Orebro den ri September 1810. S. D. 3^emitterade§t Till Bkwillnings-Utskottet: