Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är mig alldeles oförklarligt, huru man af min bok kan utleta, alt jag vill ha den indelta armeen upphäfven. Sedan jag i hela skriften ej nämnt ett ord derom,sä - Den 19 Mars f. m. ger jag: (pag. G3 och 64:) ”Under sådana ”förhållanden, som dem dessa blad till nå”gon del torde hafva utredt, anser jag mig ”kunna lyckönska fosterlandet, att de ej ”obetydliga allmänna åtgärder, hvilka i fle”ra hänseenden blifvit tagne under 17 Ars ”tid, äro så öfverensstämmande med ett ”sant och klokt försvarssystem för Riket. ”Nöjde med hvad som skett, tror jag oss en”dast böra önska en planmässig fortsättning, ”så fort tillgångarne, mest ändamålsenligt ”använde, tillåta det; och kan jag icke und”gå att härvid anmärka, att i intet land i ”verlden finnes en inrättning så nyttig och ”så passande att derpå grunda ett verkligt ”nationalförsvar, som Sveriges indelta ar”mée med dess bosutna befäl, och detta ”vida mera, än hvad väl de stora grund”läggarne deraf ens kunde föreställa sig. ”Måtte samtiden väl inse och omtänksamt ”begagna de ovärderliga fördelar, som All”magten beskärt oss.” ■ Kan något tydligare sägas emot indelta aromens upplösning? Lika litet kan jag begripa, hvad som förmått den värde talaren till den bitterhet, hvilken råder i hela hans anförande. Jag har ej förnärmat hvarken honom eller någon lefvande eller afliden kamrat. Jag uppfordrar honom; jag uppfordrar hvarje tänkande man, att utvisa ett enda ord, som har sådan tendence, om än aldrig så aflägsen. Hade jag skrifvit något sådant, vo - Den 19 Mars f. m. i5 re jag oförtjent af ett rum i denna Samling. Man skulle af denna Herr Nordenskjölds stämning kunna draga en obehaglig slutsats, men jag vill ej låna åt andra hvarken meningar eller motiver, som de sjelfve ej klart yttrat. Saken ligger för allas ögon.
Landet och menniskorna försvinna ej, och Trädens vext-kraft upphör i ke, och för öfrigt hvilar jag vid den maximen: att Rättvisan måste handhafvas om ock verldarsie ramla. Kronans behof af Skeppsvirke kommer dernäst bland inkaster mot en fri Skogshandl tering — detta behof kan nu mera ej fås af Kronoeller Skatte-jord, om en Flotta skall byggas och kostar, då Jägeri-Stat och allt beräknas, mer än vid fri upphandling, hvilken alltid mäst vidtagas, då något i stort skolat uträttas. De öfriga inkasten förtjena ej besvaras. Jag tror derföre, att Högloft. Utskottet kan 372 Besv. och Ekon. Utsi;. Betänkande*. icke endast föreslå och önsta, titan med ovillkorlig rättighet begära Styrelsens kraftiga åtgärd till lossande af da fjättrar, egennytta och falska åsigter så länge lagt på dispositions-rätten af Skogarne, och förklarande af en fullkomlig frihet uti deras bruk och nyttjande. —• Samma åtgärd bör äfven upphäfva Jägeri-Staten och endast anställa uppsyningsman vid vissa Jagtparker och Skogsstycken, nödiga till röje för den Höga Kongl. Familjen. Att Skog å Boställen ej fritt få handhafvas, föijer ur det vilkor jag förutsatt: nami. att äganderätten till jorden skall vara afgjord. Dessa Skogar kunna vårdas af KronoBetjeningen bättre än hittills af Jägeristaten. Sedan detta blifvit afgjordt, och hvartll inga vidare höranden, Utlåtanden eller Förslager behöfvas, uppstår fråga om Kronooch Härads-Allmänningarnes behandlande, fördelning eller försäljning, och det är här som Konungens Befrde, åt hvars Nit och ljus i alla sådane saker vi äga otaliga förbindelser, ha fält för sin verksamhet och komma att Läns-eller Häradsvis, såsom nödigt kan pröfvas, efter Allmänhetens hörande, föreslå de Reglementen härvid finnas lämplige och hvars nytta endast denna Auctorité är i tillfälle att efter Localen bedomina. I en så vigtig fråga, som den förevarande, vore brottsligt att ej efter förmåga deltaga i dess behandlande:
Hvilket Riksens Stander härmed få till Eder Kongl. Mfijit till vidtagande af riödigä åtgärdef i undfetdånighet öfverlemna; Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet oell nit Stbrmägiigsté Allfernådigste Konung Eder Kongl. Mäj:ts Uhrierdånigstc, trtipligtigsté tjenare och uri def Sater På Ridd. och Ådeirii» j?å Prest.Ståndets Vägnar vägnar Cail MllhneP i/i A Lindblom k t; Landimäskalfe. it. v. Talman. Pä Rorgare-Stånd ets Pä Bonde-Ståndets 'Vägnar vägnar JJ, Schwan: Lars Olsson. h. t, laiman; n. v. Talman. Uppläst hos Såmteiigi Riks - Stånden d. 2 Augusti Störmägtigsté Allerhådigste Konung! H os Riksens Ständer har en hemställan blifvitTgjord ej mindre 1 afseende på Qvarntullens eller Mantalspéiihirigarnas beräkning och erläggande af Stockholms Stad, än afskrifning eller eftergift af deri staden till ersättning ålagde brist deruti för cte förégåéeride åren i Och JDeh 2 Augusti 47 Öcli få Riksens Ständ,er för Eders Kongl. Majst x underdånighet tillkännagifva deras häröfver fattade beslut. Hvad den första frågan, eller beräknigen äf de i stället för Ovärn.tullen ålagde'
Säkerligen har också SlatsUtsk. så funnit förhållandet vid delta tillfälle; då det icke åberopat någon brist på upplysningar, utan i stället fullständigt handlagt ärendet. Oaktadt den temligen skarpa, och som mig synes obefogade, tillrättavisning, som en värd talare här har tillåtit sig emot en annan derföre alt denna tagit sig friheten fästa uppmärksamheten på det bemötande, som här försports alt genom allehanda generella satser och fria tolkningar på förhand slämma sinnena till misstro och afvoghet mot förslaget och dess upphofsman, så vågar jag likväl yttra samma åsigt som den klandrade talaren, och kan efter mitt förstånd ej inse något annat rimligt syftemål med 4 OS Den 31 Juli. åtskilliga utlåtelse!', sora ej kunna anses höra till ämnet, än just delta. Eller var det ej Hr Printzensköld som först slog larm om kommunismen och dess faror, samt till komiterade och StatsUtsk. ställde förebråelser för de förborgade läror i sådan syftning som skola finnas inlagda i delta förslag? Men om någon mening skall vara häruti, så mätte det väl vara den, alt i förslaget vore fråga om någon fördelning af egendom, eller ett upphörande af äganderätten. Den värde talaren torde likväl hafva svårt alt bevisa, att den minsta anledn. förefinnes till något sådant. Då han talar om forntida orättvisor såsom följder af förslaget så hvilar detta helt och hållet på förblandningen af begreppen om ett hemman och ett hemmans egare. Man säger nemi., och det med fullt skäl, att fastän ett hemman ofta är 3 eller 4 gånger så mycket beskattadt som ett annat, så begås derigenom icke någon orättvisa, Hvarföre? Jo derföre att rätt och orätt i detta afseende måste här föras endast lill ägaren och icke till hemmanet. För hemmanet är det likgiltigt hvem som bibehåller afkastningen, om större eller mindre del deraf utgår som skatt till Staten, eller stannar qvar i ägarens kassakista. Men för denne sednare existerar deremot ett tydligt rättsanspråk, att oförkränkt få behålla livad han lagligen äger. Ej mer, ej mindre.
BorgareStändet ankvmmlt ProtocollsUtdrag af den 5 i dcniia manad, hwarigenom bemälte Ständ tillkännagifwir sitt b-stul, alt Riksens Ständers samleliga Utffott ffulle anmodas alt i händelse, utom KonglMasts Egne Nådiga Propositioner, någre Memorlaler i nya arendec ffulle till Utffokttt ösmerlemnas, som e; ägde sammanhang med de förut dit remitterade frägor, sädane ej mätte till ätgärd företagas innan alla de aldre ämnen dlifwit behörigen Utredde I detta Bestut fann BondeStändtt ffäligt ott sig förena; och ffulle i anledning häraf enahanda ertndran isrän BondeStändtt lill samleljga Utstölten asgä , Härom ffulle de öfrige Nespective Ständen wvrdsam! och »vänligen kungöras, l-c lupra. Dett 2Z Januari!. 977 S. D. Wid öswerwägande af Högloft. Ridderskap:! och Adelns uti ProtocollsUtdraq desi 5 ianewarande manad gjorde inbjudande att deltaga > anmodan till Statsutskottet, att upprätta forsing ti!! Instruktion för Riksens Ständers Fullmäktige j RikegätdsConkoiret samt lill Bancooch StatsUlskotten att skyndesamt inkomma med Forsing lil! Instruktion för tillsvrodnande Revisorer öf-ver Stars-, Banco och RikSgalds-Werken, besiöt BondeStändet, att med Högloft.
Utrymmet medgifver ej att skildra ens i sammandrag den stor: artade verksamhet, mrs Butler och hermes anhängare under tiden mellan 1870 och ' 1886 iitvecklade. Nedanstående siffror gifva dock ett begrepp därom. Under dessa 16 år höllos, i andaniål att afskaffa cleii förhatliga lagen, 766 offentliga möten och 91 konferenser. Ej mindre än 18,068 petitioner ialamiiades,~ med ett antal underskrifter stigande till 2,657,348. Dessa kraftansträngningar kröntes 1886 med. framgång. Idun 5: - IDUNS MODETIDN. MED PLANSCHER OCH HANDARB. &gt; 5: — IDUNS MODETID. UTAN PL. REDAKTIONSSEKR. : NÅGOT 1899. UTGIFVARE: BYRÅ 12:TE ÅRGKOMMISSIONARER OCH EXPEDITION: ANTAGAS ÖFVER HELA LANDET PÄ ALLKVINDELIG OM OKTOBER LESEF r ö k e n SopMe Kvindelig mera FÖRENING. älskvärd, jas. De sig Alberti, har våra och en h a d e svårligen k u n n a t välsvenska damer, s o m » Kvindernes Udstilling » i erinra Köpenhamn 1895, o c h som möjligen besökte densamma, kunde skap, och d å h a tillfälle att ty dessutom snickare fått ställda. Vare hennes förmedlat, ypperliga detta mångsidiga svenska Selma Lagerlöf, kanta, och tack vänskap vare om lut fritt Leseforening från Våra största är e t t ty litteblick ur efter presenterar konservativa dre kraftiga randas fredligt i d e s t o r a b o k s k å p e n, o c h p å t i d n i n g s - eller tidkande finna s a m m a fritt tänåskådning.
Företogs till pröfning och godkändes Statsoch BankoUtskottens, den 8 dennes under N:o 5^ aflåtne, och samma dag eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af RiksStåndens fattade beslut, i afseende på Utskottens under ]N:ris 2.5 och 46 meddeldte Utlåtanden, angående understöd af allmänna medel till Södertelje Canaloch SlussverksBolag. 65 H. 8 / Den 9 Mars f. m. Å nyo föredrogs SlalsUtskollels, den 8 dennes under N:o 425 aflåtne, och samma dag eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af RiksStåndens skil jäktige beslut, i fråga om de af Utskottet, i Utlåtandet N:o 4*4 löreslagne allmänna grunder för upptagandet af ett Lån för Statens räkning i Silfver, motsvarande 2 Millioner Svenskt Specie efter gamla myntfoten. Herr Rosenqvist} Fredrik Leonhard, och Herr Löwenström, Johan Jacobf anhöllo, alt delta Memorial måtte blifva ytterligare på bordet hvilande. Herr Rothlieb, Axel: Då Förstärkta StatsUtskotlet genom anslag redan är sammankalladt lills i morgon, för att afgöra den fråga, hvarom de på bordet begärd ta voteringspropositioner handla, och då, så vida ej de 3:ne Ståndens sammanjemkning i beslut kan förekomma votering i Förstärkt Utskott, ett särskildt plenum i och för detta ärende torde blifva nödvändigt i morgon bittida, är del af sådan anledning jag hemställer hos de värda Ledamöter, som begärt frågan på bordet, om de icke skulle vilja derifrån afstå. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken förklarade, att enär flere Ledamöter förenat sig i den önskan, att detta Memorial måtte blifva ytterligare livi - Den 9 Mars f. m. lande på bordet, kunde sådant, enligt 49 § Riksdagsordningen, ej förvägras.
2: o Alla utländska vinsorter under benämning champange, bourgogne, canarie, malvoisie, palmsec, capeller tokajervin, likörer, utländskt brännvin, cider och främmande ölsorter och porter skall till förbrukning och försäljning upphöra 1 januari. Böter för säljare och köpare och värdar. Stockholms slott den 30 april 1817. CARL Kungörelse angående frihet tills vidare, att mot erläggande av helfri sjötull på landsvägen från Norge införa sådana utländska varor som är till införsel från andra orter tillåtna. Stockholm den 30 april 1817. Vi har varit omtänkta att i avseende på Sveriges handelsförbindelser till Norge underlätta en lovlig handelsgemenskap till bådas fördel. Därför får utländska varor som är lovliga från andra orter landsvägen föras från Norge mot vanlig helfri sjötull. Alla varor från Norge till Sverige bör vid tullgränsen mot en lösen på 8 skillingar uttaga en gränstullsedel, varpå varorna specifiseras och vid kontroll uppvisas. Det blir förbjudet att passera andra vägar än de som har tull. Böter och godset förverkat. De som bo vid gränsen får frakta varor på enskilda och obevakade vägar om det gäller sådant som är hemmanens egna avkastningar eller tillverkningar. Stockholms slott den 30 april 1817. CARL Kungörelse angående vad iakttagas bör i anseende till växlar och invisningar ställda att betalas i svenskt mynt för utländsk mans räkning. Stockholm den 7 maj 1817. Förklaring för betalningstiden för växlar i svenskt mynt som ställs på utländsk man. Stockholm den 7 maj 1817. CARL Kungörelse angående ytterligare förlängning av det mellan Sverige och Ryssland år 1801 avslutade vänskaps-, handelsoch sjöfartsförbund. Rysslands Kejsare och Vi har beslutat förlänga handelsavtalet till den 7 juli, då en ny handelstraktat mellan rikena skall vara upprättad Stockholms slott den 7 maj 1817 CARL Förklaring av 7 § tredje avdelningen, tredje artikeln i försäkringoch haveristadgan den 2 oktober 1750. Stockholm den 8 maj 1817. Den kommitte som utarbetar ny sjölag, har anhållit att Vi, trots att arbetet inte är avslutat, meddelar förklaring i denna del.
St:rs Revisorer; uther jag mig att få tillägga, att efter mitt omdöme, är all instruction, som ej är i harmonie med dessa och andra Grundlagens bud, ofullständig, och möjeligen bidragande till tvister, och olika omdömen, hos dem, sorn erhålla det obehagliga uppdrag, att å R. St:rs vägnar, granskningen förrätta. Det Förslag, sorn Högh Stats-Utskottet, till förnyad Instruction för 2^8 Ståts-Utskottets Revisorerne, i följd af K. Proposition i detta ämne, R. H. St:r nu underställes; kari jag ej godkänna i anseende till de principer, som Höglofl. Utskottet antagit, mot hvilka jag reserverar mig 1:0 deremot, att Höglofl. Utskottet ansett granskningen ej böra sträcka sig längre än till 2tne års afslutade Räkenskaper. För att undvika vidlyftighet, åberopar jag Hr Grefve Gyllenborgs och Hr von Hartmansdorlfs anföranden på Riddarhuset, som i Betänkandet äro upptagne, och tillägger blott, att om Revisorerne under deras sammanvaro skulle upptäcka något eller någre betydlige misstag i förvaltningen af ett eller annat Verk, det vore besynnerligt, örn detta ej skulle få anmärkas tili rättelse, medan rättelse ännu kunde äga rum, blott derför, att det anmärkte felet hörde till ett år, hvars räkenskaper ej voro afslutade, eller hörde till granskningsåren. På samma grund reserverar jag mig för det andra deremot, att 3o §. Riksdagsordningen ej blir Revisorer ue ålagd att ställa sig till efterrättelse, och hvarigenom Revisorerne sättas ur tillfälle att så väl i underdånighet hos K. M:t anmäla de anledningar som kunna förefinnas till anmärkningar emot en eller annan Embetsman, sorn ock att derom anmälan göra hos R. 5t:r, och således all kunskap härom endast stadnar inom Revisorerne. 3:o reserverar jag mig deremot, att Utskottet ansett inventering af K. Räntekammaren ej böra äga rnra på den grund att alla till K. Räntekammaren influtna medel, genast uti Banquen skola insättas.
StadsBergsmän, hvilka till större delen icke skola hafva någon Stadsrnanna-näring, utan lefva af deras Jordbruk, samt äro skyldige att till Silfververkets fortgång alltid hålla folk och hästar, måtte vinna det undantag uti nu gällande författning, angående, bränvins-tiil verkningen, att få idka Bränning till husbehof, med särskildta pannor, inrättade efter hvarderas innehafvande Jordegendoms värde , i likhet med andra Bergsoch .Landtman, samt med Innehafvarne till Sala Grufvas gamla ägor, för hvilka bränvinstillverkning med särskildta pannor redan blifvit tillåten. 10:0 Ett af Herr Borgmästaren Olof Hambraus ingifvet anförande till Vallofl. Borgare-Ståndets Protocoli för den 17 April, hvaruti hemställ - Den 8 Juni'. ställes,’ att, till befrämjande af en inom hvarje Stad och Socken inskränkt måttlig husbehofsbränning, måtte vidtagas en sådan Författning, sorn åren 1794 grundlädes och 1800 blef närmare stadgad. 11:0 Atskillige
På grund häraf synes denna inkomst, under enahanda förutsättning som i de 2:ne förutgående punkterna omförmäles, nu böra upptagas till blott 16,000 centner, men, efter 2 R:dr 50 öre per centner, utföras med . 40,000: — 8:o) Svafvelbruhstionde, som innefattar jemväl tionde af vitriol och rödfärg, beräknades år 1860 till 1,700 R:dr och år 1863 till 4,000 R:dr, samt har utgjort, »1861 R:dr 4.696: — » 1862 » 1,571: — » 1863 * » 3,731: — Transport 6,862,890:— r 8 Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 22. — Med hänsyn till föränderligheten i afseende å denna inkomst, anser Utskottet densamma, jemväl under enahanda förutsätlning, som vid de 3:ne förutgående inkomsttitlarne är omförmäld, icke kunna uppskattas högre än till 3,000: — 9:o) Manlalspenningarne, hvilka beräknats, 1860 till 560,000 R:dr och 1863 lill 525,000 R:dr samt år 1861 utgjort 600,621 R:dr, hafva väl derefter uppgått: 1862 till R:dr 630,865: — 1863 » » 639,873: — eller i medeltal för de tre åren till 623,786 R:dr 33 öre, men syntes dock Kongl. Majit, i anseende till den vid sistlidne riksdag beslutade nedsättning till hälften i afgiften för qvinnor, hvilken nedsättning först från och med år 1864 börjat tillämpas och antagligen icke uppvägdes af den förhöjning som i andra afseenden egt rum, nu icke böra beräknas högre än till 605,000 R:dr.
Ekon.-Utsk:ts i sednare punkten af Betänk:t N:o 44 gjorda hemställan, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, afslår R. o. Ad. ifrågav:de hemställan)). Sedermera företogs voteringen och befunnos, vid dess slut, rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 26. Nej — 47. Upplästes ett utaf H. Exc. Hr Gr. Sparre inlemnadt memorial af löljale lydelse: Underrättad att R. o. Ad. behagat äfven denna gång utse mig till en bland fullmägtige i 15. St:rs Riksgälds-kontor, får jag vördsamt afsäga mig detta förnyade förtroende, som jag nu icke finner mig kunna uppfylla så som jag anser platsens vigt kräfva. I ani. häraf hemställde Hr Gr. o. Landtm., att val af en fullmägtig i Riksgälds-kontoret efter H. Exc. Hr Gr. Sparre skulle förrättas Lördagen den 14 dennes; hvilket bifölls. Häräfter justerades ett prot.-utdrag rörande den nu skedda afsägelsen.
Komiterades förslag i denna punkt har blifvit godkändt af Utsk:t. Jag kan icke neka riktigheten af den anmärkning, som Hr v. Krsemer gjort, och jag anser att detta verkligen blir ett både kännbart och obehagligt beskattningssätt, som troligen kommer att föranleda så mycket missnöje, att en ordagrann tillämpning af en sådan beskattningsgrund, som komiténs likasom Utsk:ts pluralitet sökt få införd, blir förr eller sednare förkastad. Jag skulle derföre önska att mera tydliga föreskrifter i förev:de hänseende blifva meddelade; och då jag dessutom anser åtskilliga föga upplysande fraser och resonncmenter vara mindre lämpliga att intaga i en allmän författning, hoppas och förutsätter jag, att den föreslagna §:n blir af R. o. Ad. återremitterad eller förändrad, liksom af ett annat Stånd redan lärer skett. Jag får derföre fästa uppmärksamheten på ett annat förslag till stadgande i stället för det af bev:s-komiténs pluralitet framlagda och af Utsk:t förordade, hvilket förslag synes hafva varit af Utsk:t alldeles förbisedt, ehuru det influtit i de reservationer, som äro bifogade komiténs betänkande. Uti dessa reservationer förekommer nemi. pag. 75 ett så lydande förslag till 2:ne §§ af taxerings-instruktionen, hvilka skulle motsvara den nu föredragne 2 l:sta §:n. §• ”För dem, som, enligt gällande bevillningsstadga, äro skyldige erlägga bevillning för ränta eller inkomst af utlånadt eller på annat sätt fruktbärande kapital, bestämmes bev:s-afgiftens belopp enligt taxeringsmänneus kännedom om det kapital och den årliga ränteinkomst, den skattskyldige eger, eller, i saknad af tillförlitlig kännedom härom, enligt den skattskyldiges sannolika årliga lefnadskostnader och dessas förhållande till sammanräknade beloppet af alla hans kända och vid taxeringen uppskattade inkomster af fast egendom, rörelse eller näring samt tjenst eller annan särskild, bevillning underkastad, inkomstkälla.
derigenom skulle förekommas, enär 2 Stånd stannat emot 2, och frågan, såsom varande af ekonomisk natur, följaktligen förfallit; men om Hr Cederschiöld behagade genomläsa ingressen till 3:dje Den 12 Juni e. m. 215 punkten, så torde han finna, att denna punkt icke är af ekonomisk beskaffenhet. Ingressen lyder sålunda: »att R. St:r måtte såsom stameller statsbanor antaga och bestämma följande jernvägar, hvilka således böra genom Statens försorg och på allmän bekostnad anläggas och fullbordas.» Om R. o. Ad. skulle afslå ett eller annat af de härefter följande momme, så innefattades i detta afslag ett beslut, att de i mom. omnämnda jernbanor icke skulle på Statens bekostnad anläggas. Andra Stånd hafva deremot beslutat, att just samma banor skulle på Statens bekostnad anläggas och dertill gifvit anslag. Frågan är således en anslagsfråga och följaktligen måste, då 2 Stånd stannat emot 2, votering i Förstärkt StatsUtsk. äga rum. Jag förenar mig uti Frih. Raabs anhållan om punktens läggande till handlingarne. Frih. Alströmer: Jag är förekommen af Gr. af Ugglas och Hr von Troil. Det skulle verkligen vara högst besynnerligt att afslå denna punkt. Det står i Usta tnom., att den vestra stambanan »skall ingå i den för denna banas fortsättning genom Westergöthland redan fastställda riktningen.» Om nu It. o. Ad. afsloge detta morn., komme ju ett sådant beslut i uppenbar strid med It. o. Adms redan fattade beslut att anslå medel till vestra stambanan, som skall gå just i den uti detta mom omnämnda riktningen. Lika oegentligt vore det att afslå det 4:de morn., hvarföre jag anser att punkten bör läggas till handlingarne. Gr. Frölich, David: Jag är på sätt och vis förekommen af de siste värde talarne, Hr von Troil och Frih. Raab, men jag gör dock rättvisa åt Hr Cederschiölds och Gr. Sparres motiv att försöka hindra framgången af den plan som tydligen röjt sig i Frih.
Sedan Chefen för Ingenieur-korpsen härefter blifvit i ämnet hörd, ärendet genom Landtförsvars-departementet i underdånighet anmäldt den 7 December 1858 och förberedande undersökningar anbefallda. 77:o af den 20 Februari 1858, angående befrielse från rotering för Ansätts hemman i Jemtlands län (223.) 1858 den 23 Mars föredragen, och anbefalldes Kammarkollegium att låta verkställa den af Rikets Ständer begärda undersökning, samt derefter till Kongl. Majit inkomma med underdånigt utlåtande i ämnet. 1859 den 29 April, sedan Kammarkollegium afgifvit sitt utlåtande, blef ärendet ånyo i underdånighet anmäldt samt proposition till Rikets Ständer i nåder beslutad. 78:o af den 24 Februari 1858, angående aflöningsoch pensions-vilkoren för Arméens och Flottans läkare m. fl. (228.) 1858 den 30 Mars föredragen och vederbörande underrättade om den för Arméens och Flottans läkare jemte s. k. pensionärer och stipendiater för åren 1858, 1859 och 1860 bebeviljade provisoriska aflöning, samt om den för militäre läkarne af Rikets Ständer medgifna pensionering. 1858 den 19 Juni blef af Kongl. Majit i nåder tillförordnad en Komité, som hade att uppgöra förslag till den militära hälsovårdens ordnande; — hvilket förslag sedermera afgifvits och, jemte Sundhets-kollegii underdåniga utlåtande i ämnet, till trycket befordrats. 79:o af den 27 Februri 1858, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens 9:de Hufvudtitel (229). 1858 den 16 Mars föredragen genom lnnans-departementet, och Transumt af Rikets Ständers skrifvelse meddeladt Landtförsvars-departementet, i hvad den sistnämnda departement angick.