Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För slöjdexpositioners befrämjande hafva Rikets Ständer anslagit en summa af Tretusen Riksdaler, hvilken likaledes hör, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga disposition, utbetalas. § 105. Till beredande af tillfälle för Svenska industriidkare, handtverkare och arbetare att besöka den i London nu pågående exposition af slöjdalster, hafva Rikets Ständer å Riksgäldskontoret anvisat en, till Kongl. Maj:ts nådiga disposition för sagde ändamål ställd, summa af Tolftusen Riksdaler. § 104. För ombyggnaden af den på vägen emellan Stockholm och Drottningholm befintliga, så kallade Trancbergs bro, hafva Rikets Ständer beviljat ett anslag af Fyratioåttatusen Riksdaler, hvilken anslagssumma för detta ändamål bör, i den ordning Kongl. Majt behagar föreskrifva, af Riksgäldskontoret utbetalas. § 105. Till bestridande af de för kolonien S:t Barthelemys förvaltning, enligt derför nu gällande grunder, erforderliga kostnader, som icke utaf koloniens inkomster betäckas, hafva Rikets Ständer för åren 1851, 1852 och 1853 å Riksgäldskontoret anvisat ett förslagsanslag af Adertontusen Riksdaler, att, med en tredjedel årligen, förskottsvis utgå, under förbehåll af den framtida godtgörelse lill samma Verk, hvilken genom ökad afkastning af kolonien eller dess afträdande till någon främmande makt kan beredas; börande utbetalningen af detta förslagsanslag ske enligt de reqvisitioner, som af Kongl. Statskontoret derå afgifvas. § 106.
Då likväl en i laglig ordning sökt och beviljad inteckning härigenom skulle kunna förlora all kraft och verkan, utan att hvarken inteckningstagaren är i tillfälle sådant förese och förekomma , eller Domaren annorlunda än på grund af ågången lagfart, kan till tryggande af den förres rätt, utöfva den enligt Förordningens 12 §. tillkommande pröfning, huruvida gäldenär verkeligen är ägare af den pantförskrifne fastigheten, samt änteligen den olägenhet för köparen, som kunde vållas genom sådane inteckningars mellankomst, lätt kan förekommas i de flesta fall genom skyndesam Lagfart och i alla genom innehållning af köpeskilling till dess uppbud och vid samma tillfälle gravationsbevis erhållas, samt torde böra tålas emot den större fördelen för fastighetsägare i allmänhet, att tå inteckningars gällande egenskap byggd på säkra grunder, tvekar jag för min del icke att tillstyrka, det ali inteckning må vara gällande, sorn, på grund af jordägarens pantförskrifning, sökes hos vederbörlig Domstol å den pantförskrifne egendomen, innan annor ägare derå sökt uppbud, och då elier sederine? ra i behörig ordning beviljas. Deri il Junii J, iiu Af Bastan anna större vigt för inteck-' mings-Säkerheten är hvad Riksdagsmannen Ruthberg och jemväl Herr StadsMsjoren Limnelius yrkat, att ingen slags rätt till fastighet i följd af Skuldfordran, Testamente, Arf> Arrende, Fördel, Undantag, Förläning ra. m; inå, utan att varö mtecknad, gälla till förfång för inteckning. Utskottet har härom yttrat iig, att enär uppå långifväréns egen omtanka och försigtighet ankommer, att genom gravationsbevis och åtkomst-handlingar göra sig försäkrad om gälderiära ägande rätt till den fastighetspant, som erbjudes och den säkerhet, den kan medföra innan lån utletnnas,* hvartill kommer att vid uppbuds meddelande, Domaren åligger infordra förre fastighetsägarens åtkomsthandlingar, hvarigenom dess rättighet att sälja ellef öfverlåta fastigheten skall bestyrkse; så har Utskottet funnit något nytt stadgande i ämnet icke vara af bshofvet påkalladt.
Detta förhållande, som i hög grad fästat Revisorernes uppmärksamhet, har föranled t till en noggrann undersökning af de orsaker som verkat till ett från Rikets Ständers beräkningar och afsigter så afvikande resultat, och få Revisorerne härmed framlägga en utredning deraf: Enligt hvad Statsoch Banco-Utskottens af Rikets Ständer bifallna Betänkande N:o 22 (pag. 020) utvisar, påräknades vid sista Riksdag för Riksgälds-Contoiret en årlig inkomst af R:dr 200,000, som, efter afdrag af ej mindre förvaltnings-kostnader och förluster än af R:clr 266,666: 32 sk., deni Banken för hvardera året skulle äga att sjelf begagna till förstärkande af sin Silfverfond, förmodades öfverblifva å de till Banken åren 1829— 1834 ingående Räntor; hvarvid likväl för året 1829 R:clr 5o,ooo ansågos erforderlige att betäcka Capital - förluster på Discont-Utlåningen, så att Riksgälds-Contoirets inkomst för det året nedsattes till R:dr i5o,ooo; äfvensom Rikets Ständer för öfrigt (enligt Banco-Reglem. 4 Art. 3 Afd. pag. 79) stadgade, att Banken väl, vid hvartdera af de påföljande årens slut, skulle till Riksgälds-Contoiret aflemna R:dr 200,000, men efter Bokslutets fulländande antingen återbekomma hvad behållne årsvinsten varit ringare, eller ock tillskjuta hvad densamma varit högre än sålunda beräknadt blifvit.
Rikets Ständer hafva detta i öfvervägande tagit; men som den nya Paiitlåne-Inrättningen, efter hvad Öfver-Slålhållare-Embelet i underdånighet anmält, varit i oafbruten verksamhet sedan den öppnades och fullkomligt uppfyller ändamålet, och afsigten med det beviljade förlagslånet af 100,000 R;dr, eller alt, i f. d. General-Assislance-Contorets ställe, tillvägabringa en ny Pantlåne-Inrältning, hvilken af Stockholms stad skulle komma att underhållas, utan något ytterligare bidrag från Staten, således redan är vunnen, anse Rikets Ständer sig icke kunna till hvad E. K. M. i den Nådiga Propositionen framställt lemna bifall. Hvilket Rikets Ständer få lill svar derå härigenom i underd. anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 24 Julii i834- N:o 79. Uppläst och godkändt hos Ridd. oell Adeln den a3 Julii 1834. Preste-Ståndet den 23 — -— Borgare-Slåndet den 23 Bonde-Slåndet den 24 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående portionsoch rations-värdets för tågande trupper och hästar bestämmande i rund summa vid de årliga markegångs-taxornes upprättande. (X)econ.-Ulsk. N:o 36 samt Statsoch Oecon. -Utsk. N;o 3.) S. A. K. Hos Rikets Ständer hafva serskilda motioner blifvit väckta i afsigt ali bereda en mot koslnaderne närmare svarande ersättning för de hemmansegare, hvilka med inqvartering af tågande trupper besväras. tjih. till R. St. Expcditions-Utskottets Forsla'' till und.
Mynt: om sådant skulle efter realisationen komma att saknas, att sä väl allmänna utlagor, sorn skuld till enskilde då måtte med natura-pcrscdlar fä afbördas Myntenhet, i anledning af ett Bonde-Ståndets uppdrag, att föreslå vissa lagbestämmelser rörande den - > y f i i ^ - ~ CfQ C/“ * TT" _ 2. n N:o “r1 to C—' tt* as M 3 3 ~ Oto N:a 2^8 ino 9 10 11 33 34 2 20 61 113 93 iäo 107 l4r> Pag. Hiks-Ståndens Beslut. Ridd. o Adeln. Preste Ståndet. Borgare Ståndet. Bonde Ståndet. Bancodito - V 34 a. a. ? 34 b.'i 34 a. a. Underdånig Skrifvelse. M. _L. ^ 2. “! < -o N:o Mynt enhet en; se Utmynlnings-grundcrne; Frågor 10. Myntsystem; se Utmyntuings-grundcrne. Myntsystem: Expeclitions-Utskot.tets föp/rågau om Riddersbapet oell Adelns beslut uti några, detta ämne rörande omständigheter Mynt-Perket: aflöningen derstädes 5 sc Bergscollegium. „ se Ranken i5; Granskning 67; Berät telse. t, dels om dess ställande under Bergs Collegii Öfverstyrelse, dels om dess ställnings offentliggörande genom x trycket, Myror och träsk; se Jemtland. jMål, oafgjordu; sc Uppgift. Maltider, representations } se Riksdags-kostnader, Mäldegare: i afseende å deras skyldighet att hulla folk vid qvarnen till mjölnares biträde under förmalningstiden , f , 9 > > y > 9 t >>>>*>>>>> > Mäskvarmare; se Bränvinsbränning# Mätning och stämpling; sc Bränvinsbränning.
Skulle deremot staten gifva sig ut att experimentera i denna ömtåliga och granlaga sak, med en egen skola, från hvilken en större offentlighet ej kan aldeles afskiljas och med den bestämda form och fasthet, hvil - Staissamt Allm. Hese.- ock Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 68. 19 ka i en offentlig inrättning ej få saknas, lärer väl en viss oböjlighet ej kunna undvikas, hvilken illa skulle motsvara elen mjukhet, som flickans behandling fordrar, oell den öma vård, som skulle ersätta en god huslig uppfostran. Experimentet korn me möjligtvis att slå illa ut och skulle således aflägsna, i stället för alt närma det mål, man ville uppnå. Men det är ej endast en sådan skolas rätta form, hvarom man ännu sväfvar i ovisshet. Man är ej heller mera ense om rätta svaret på de vigtiga frågorna: hvad, huru mycket och huru bör flickan lära? Om man också numera temligen allmänt inser bristerne i de vanliga pensionerne; om man än ogillar deras benägenhet för det blott ytliga och lysande, deras ofta öfvervägande syftning att bibringa färdigheter och talanger; så är dermed icke afgjordt, huru en grundligare och mera allmänlig bildning skall i stället beredas. Skolan har deremot alltid en viss benägenhet att hålla för mycket på bok-kunskapen, då den slräfvar att utveckla en högre intellectuel odling. Detta kan lätteligen å en annan sida föranleda en öfverdrift, sorn verkar menligt, ja äfven en annan slags ytlighet, som ej är bättre, för det att den omgifver sig med ett visst sken af lärdom. Huru kunskaper och färdigheter, talanger och inre själsodling, behag och duglighet, i jemt mått genom undervisningen skola förenas, så att en harmonisk utbildning af qvinnans anlag åstadkommes, och hon kan fylla sin plats ej blott i sällskapslikt, utan ock i familjen, såsom moder och husmoder, derom är man på långt när ännu ej ense, och svårare blir uppnåendet af «1 elta syftemål, om det skall försökas i en af staten inrättad skola, än i familjen eller enskildla upplostrings-anslalter.
Tillsammans R:dr Runt 220: hvilket summa skulle å Riks-slatens Nionde hufvudlitel och allmänna indragningsstaten upptagas. Inom Hallands Län. Ständiga anslag: Halmstads lägre elementarläroverk: Laholms pedagogi: Skolkassan R:dr 24: 41- Pedagogen, det i staten till fyllnad i aflöningens normal belopp beräknade värdet å 3 Lisp. smör » 19: 75. hvaremot skilnaden af detta värde och värdet efter årlig markegång skulle för nuvarande pedagogen såsom tillfälligt anslag uppföras ... 40: 86. Summa Rdr R:mt 262: 57. som, Ståts-Utskottets Utlåtande 195. 25 som, i händelse Rikets Ständer beviljade detta ersättningsbelopp, borde upptagas å åttonde Hufvudtiteln och anslaget till elementarläroverken R:dr 221; 71. och å samma Hu/vudtilel, anslaget till pedagogier och folkskolor med » 40: 86. Summa R:dr R:mt 262: 57. Tillfälliga anslag: Kollega emeritus Gullbrandsson, kontant — 47. Pedagogen i Laholm, Kullberg, värdet af 3 Lisp. smör efter nyssnämnda pris 31: 80. efter afdrag af ofvan upptagna 19: 75. 5. R:dr R:mt WTf. eller på förslag ett jemnadt belopp af 40 R:dr, hvilket skulle å Nionde hufvudtiteln och Allmänna Indragnings staten uppföras. I sammanhang härmed hade Stats-kontoret jemväl anfört, att, i händelse förberörda ersättningssummor af Rikets Ständer beviljades och blefvo å Riks-stat uppförda borde de indelta räntornas beräknade värde å anslagen till elementarläroverken och folkskolorna minskas med följande belopp, hvarmed samma räntor ingått i nedannämnda skolors anslag, nemligen: för Helsingborgs elementarläroverk R:dr R:mt 4: 69. » Ystads » » » 1: 70.
St., ang:de afskaffandc af slafveriet på S:t Rarthelemy, skulle tills vidare uppskjutas, samt att delta skett derföre, att R. o. Ad. ansett sig derförinnan böra pröfva det utlåt., som nu sednast förevarit till pröfning, hemställa om R. o. Ad. tilläte, att berörde utlåt. N:o 116 finge uppföras främst å föredragningslistan för nästa plenum. Ropades ja. Föredrogs och bifölls StatsUlsk:s d. 9 dennes e. m. på bordet lagda utlåt. N:o 259, i anledn. af väckt motion, angtde utsättande af tiden för nästa revision af Statsverkets, Raukens och Riksg.conbs tillstånd, styrelse och förvaltning. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Då på föredragningslistan redan finnas ett och annat mål, som angår, dels bevillning, dels statsreglering, och då möjligen flere sådane i afton inkomma, så vill jag hemställa om icke det betänk., som i dag blifvit ånyo bordlagdt och som rörer privatbankerne, må ställas främst på listan till nästa Onsdag; på det att de ärenden, som röra statsreglering och bevillning, måtte, oförhindrade af detta ärende, få föredragas, R. o. Ad. biföll denna Hr von Hartmansdorffs hemställan. Gr. Mörner, Carl Göran Detloff: På föredragningslistan finnes uppförd en motion af Frih. Cederström, Jacob, rör:de förändringar i vexellagen, hvilken motion står i sammanhang med ett för Den 19 April e. m. 65S närvar, på LagUlsIcs åtgärd beroende mål, nemi. återremiss på vexellagen. Jag hemställer derföre, på det att Otsk. måtte i ett sammanhang kunna behandla dessa fsågor, att ifrågavar. motion måtte blifva på listan framflyttad, att förekomma näst efter de mål, som redan hafva fått företräde. II. o. Ad. biföll II. Ex. Hr Gr. o. Landlm:s i anledn. häraf gjorde hemställan, att Frih.
Då denna punkt, derest förslaget om antagande af verkställande direktörer icke antages, måste omskrifvas, torde bäst vara, om R. o. Ad. återremitterade densamma. Ofverläggningen ansågs härmed slutad och punkten återremitterades. 34:de punkten. Hr Cederschjöld: I anledning af §:ns sammanhang med den första, får jag påyrka densammas återremitterande. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. blef punkten till Utsk:t återremitterad. 35:te punkten. Hr Cederschjöld: R. o. Ad. torde finna att, till följd af de föreg:de besluten, en återremiss här bör ega rum. Hr Nordenfelt: Då orsaken till en återremiss i denna § endast förefinnes i det första mom:t, får jag hemställa, om icke R. o. Ad. ville godkänna 2:dra mom:t och endast återremittera det första. 46 Den 12 Augusti f. m. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att då särskilda yrkanden blifvit framställda i afseende å den förev:de punktens 2:ne mom:r, komme delning af proposm att ega rum; framställdes först propos. på återremiss af mom:t 1, samt besvarades med ja. Sedermera yttrade Hr Gr. o. Landtm., att, hvad det sednare mom:t beträffade, hade såväl bifall dertill som ock återremiss deraf blifvit yrkadt; hvarefter propos. på bifall till mom:t framställdes och med ja besvarades. Hr Cederschjöld: R. o. Ad. torde inse att äfven här en återremiss bör ega rum. Öfverläggningen förklarades slutad och punkten återremitterades. Hr Cederschjöld uppläste en motion, N:o 271, innehållande begäran om upplysning, huruledes stadgandet i 6:te §:n af bankoreglementet, ang:de årlig inventering i riksbankens alla kassor, blifvit iakttaget. Remitterades till Banko-(Jtsk:t. Hr Munck af Rosenskjöld, Thomas:
Directionen af mänga ärs erfarenhet äger om de mängfalldiga trägna och noggranna göromäl, som wid Styrelsen och re. dowisningen förefalla, kan Kongl. Directionen, samida Magazins. Inrättningen sättes i betz förra »verksamhet, ej inse nägon annan minsk, ning äga rum uti den Stat som är 1798 i Näder faststältes, än hwad som rörer Betjent»», gen dels wid de Bränneriet hwilka, efter den beslutne inskränkningen i Bränwins bränningen för Kronans räkning, blifma utan fattning, dels wid de till indragning föreslagne Magaziner, hwilka dock efter Direcrionens tan. ka böra till Kronans sä wäl som Landets all. wänna nytta bibehällaS, enligt härhos bilagd speciel Förtekning. Kongl. Directionen har likwäl det underdäniga hopp, det Kongl. Maj:t wid Stats. Regleringen wärdes Nädigt ömma denna reducerade Betjening, som efter att haf. wa tillbragt längsta och bästa tiden af deras lefnad i Kronans tjenst, är oförmögen att in. gä uti andra yrken, och af Näd tilläta dem, lika med öfrige utan egit förwällande reduce. ra. Den iz Septernber. 453 rade Tjenstemän, bibebälla deras kulla löner till dest de kunna till andra Lj uster befordras eller eljest afgä Deras stallning blifu-ec änrä mycket försämrad, emedan deras lener pä Stat biifwit till mindre belopp, än hwad deras »vederlikar kunna hattva, bestädde, i afseende pä de serstildte förmomr af Boningsrum, Wed, LjuS, m. in. de under tjcnstgöringen njutit. I afseende pä den Betierstng Riksens Slän. der anlett kumm indragas, bär Kongl.
R:dr från allmänna indragnings-stalen, balaljons-läkare måtte vid enahanda lefnadsoch tjensle-ålder, utöfver pensionen från arméens pensions-kassa, erhålla pensionsförhöjning från Slals-verket till fyllnad i ett belopp at 500 R:dr. I afseende, å läkarc-slaten vid flottan är af E. K. M:t i nåder äskad en anslagsförhöjning af 3,437 R:dr 50 öre till löneförbättringar, enligt en vid E. K. M:ts nådiga Proposition bilagd tabell, derå nedanstående löneoch pensions-belopp blifvit upptagna: Nuvarande löner Kongl. Majlis nådiga förslag: på stat: Löner. Summa 16,600: eller, efter afdrag af nuvarande stats-summa 13,162: 50. tillökning 3,437: 50. varande af E. K. M:t i nåder hegardt, all, i hufvudsaklig likhet med hvad redan vore balaljons-läkare vid arméen beviljadt, jemväl åt flottans bataljons-läkare, hvilkendera gra den de än innehafva, den förmån måtte medgifvas, att. i stället för den nu, efter 8 års tjenstgöring, tillkommande 50 procent löneförhöjning, de, efter sex års oafbruten och berömlig tjenst i nämnda egenskap, finge, uppå vederbörlig anmälan hos Kongl. Majit, från allmänna indragnings-slnlen en årlig förhöjning af 200 R:dr å innehafvande lön och, efter vidare i fyra år fortsatt enahanda tjenstgöring, ytterligare en lönelillökning af 100 R:dr. Vid öfvervägande af detta vigliga och maktpåliggande ämne, har förekommit, huruledes löre sistförfluten riksdag Chefen för Landlförsvars-deparlemenlet inför E. K.
Och omedelbart derpå ljödo öfver den lyssnande menniskoskaran de kända tonerna af »Herrliga land». Derefter följde »Hjeltar, som bedjen» och »Hör oss Svea», i hvilken senare sång, en bland de mest fosterländska vi ega, synnerlig effekt åstadkoms derigenom, att sångarne vid orden »Vår Gud är oss en väldig borg» blottade sina hufvuden. Och den derpå kommande strofen »Herrligt är det då, Segrande i striden stå» lät derför så mycket käckare, då sångarne åter påsatte sina hufvudbonader. Så ljöd vår nuvarande folksång »Ur Svenska hjertans djup», hvilken vackra sång sjöngs med en känsla, som tydligen väckte eko i alla de tusentals bröst, hvilka klappade i takt med de kära och fosterländska tonerna. Sången i sin helhet utfördes särdeles väl, och tonerna klingade klart och vackert i den stilla, något kalla och stjernklara qvällen utöfver den trots trängseln lugna folkmassan. Den hördes icke blott af de på torget församlade, utan ock af alla i den täta menniskomuren på Södra och Östra Hamngatorna. Derefter afmarscherade fackeltåget genom Norra Hamngatan och Alléen ut till Exercisheden, der facklorna kastades i ett bål, och tåget upplöstes. Jag och Pettersson qvarstodo en stund och åskådade det flammande bålet, hvilket likasom de enskilda facklorna, hvaraf det bildats, utgjorde en symbol af den patriotiska låga, som antändt dem. Sjelf brinnande af enthusiasm för den store hjeltekonungens minne, föreslog jag då Pettersson, att vi ännu ytterligare skulle fira detsamma genom att vandra upp på Otterhällans branta höjder, från hvilka Gustaf Adolf, enligt sägnen, pekat ut, hvar staden skulle ligga. Från denna samma plats ville nu jag och Pettersson, som godkänt mitt förslag, taga den stolta staden, hjeltekonungens stad, i betraktande.
Men så fullt och fast som torparhustrun trodde på ovanskligheten af dessa bokstäfvers vittnesbörd, trodde Erik dock icke ... och hvem kan förtycka honom det. Efter ett kort eftersinnande sade han: – Men om det nu vore klart som en dager och fullt bevisadt, att denna flicka vore den du menar; om det nu så vore, att din Johanna Cæcilia icke blifvit uppäten af skogens vilda djur utan bortröfvad af samhällets vilda menniskor och om det nu vore denna Stella, som du såg ligga blek och sjuk der inne, hvad ville du då? – Förbjude Gud, att jag nånsin ville ha henne tillbaka till mig; det vore såsom att bortrycka en vacker blomma ifrån en solbelyst örtagård, i hvars luckra och drifvande jord hon frodats så väl, för att omplantera henne i en hed eller ett kärr. Nej så skall det inte vara Men jag vore belåten med vissheten att det vore hon ... jag skulle bedja Gud för henne, jag skulle älska henne ... om ock på afstånd. Och finge jag någongång se henne ... blott någongång ... så skulle jag kyssa hennes klädningsfåll och jag vore belåten. – Men såsom förhållandet nu är – Så vill jag ändå älska henne och bedja Gud för henne. O måtte hon snart bli frisk och rask åter! Men blir hon det icke, så låt mig få veta det ... om så fordras skall jag bli hennes sjuksköterska ... jag lofvar att icke somna vid hennes säng, utan mitt öga skall vara vakande och stadigt. Allt vill jag göra för det barn, som icke var mitt eget, men ändå blef mig så kärt. – Och jag å min sida skall uppbjuda all min förmåga, att om möjligt skaffa oss en fullkomlig visshet. Det som synes oss menniskor omöjligt kan vara helt lätt för Gud. Och presten hade rätt i hvad han sade. Hvad honom syntes nästan omöjligt kunde dock åstadkommas genom sammanflätningen af några fina trådar, dem vi kunna kalla slump, öde eller rättast ... Guds försyn. En svagt ledande tråd ... tråd taget i en litet olika mening ... var visserligen dessa inbrända bokstäfver. Erik gjorde torpgumman ännu en fråga:
Om lagarne ännu binda mig , min far... känner jag mig dock fri och vet att ingen makt på jorden kan tvinga mig ... intet tvång min f ar, ingen hårdhet... kärlekens makt kommer alltid att skipa sin lag, men tvång et upplöses, Gud vare lofvad, allt mer och mer. A L F R E D . Tag mig i famn, min syster,... du är en bra flicka. 30 B Ä C K . Jo, du har uppfostrat dig en skön dotter, fru Bäck,... men v änta, vänta bara, skrattar bäst som skrattar sist... D e der l ärorna har hon fått der uppe hos kaptenen... Om dessa gamla mu rar kunde tala, de skulle g råta öfver f örderfvet nu för tiden... A L F R E D . Misstag, min far... E R I C . De skulle just k unna dömma om f ramåtskridandet, farbror... om frihetens seger ibland okunnighetens alla dimmor. B Ä C K . Jag är alldeles rasande och just för att allt är så uppoch nedvändt, så tror jag att det är på verldens ytters ta tid. A L F R E D . Hv arföre skall far bråk a sin hjerna med den dumheten... Hör nu far, nu tala vi om något annat... Jag hörde ock så att i Carl den Elftes tid beboddes detta huset utaf en mycket mäktig herre, som egde qv ar blo tt detta hus efter reduktionen, då alla adelns mång a gårdar och egodelar indrogos till kronan. B Ä C K . Ja, den som då hade l efvat! Det var andra tider, det var ku ng som hette duga det... Då vågade min själ ingen mucka. N ionde Scenen . De förra . Knorr (alldeles förstörd, utan hatt) . K N O R R . Ja, det är sannt... ( pustar) I morgon bittida klockan 5... Bror B äck ... j ag arme, syndige man... Gud v are min s jäl nådig ... det kommer att ske fem på sl aget ... j ag har hört det af så många... B Ä C K . Hvad säger du?