Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Se Stats-Utskottels Utlåtanden N:ris 8 och 101. — angående förhöjd sådan för Ingenieur-Corpsen. II. 287. III. 59. R. 69, 78. Se vidare Fjerde Hiifvudtiteln. •— angående förhöjd sådan för Jnstitie-Kansleren. II. 364. III. R. 78. —. om förhöjning i sådan för Provincial-Läkare. I. 219. R. 222. II. 373. III. A. 327. — om d:o d:o för Provincial-Läkaren inom Jemtlands Län. Se StatsUtskotlets Utlåtande N:o 73. Aflöningsoch Pensions-Staterne för Riksgälds-Kontoret. Se Riksgälds-Kontoret. Aflöningssättet för Häradshöfdingarne, angående förändring uti. Se Häradshöfdingnr. Afrads-spannmålen : om dess beräkning bland Statsverkets inkomster. Se StatsUtskottets Utlåtande N:o 64. Afskrifning af Bankens fordringar hos Riksgälds-konlorel, för lemnade förskott till niredningen af Götha kanalbolags och Malmö f. d. Diskontverk. III. A. 201. — af åtskilliga från Lånekontoret i Götheborg nlgifna Diskont-lån, äfvensom af derstädes balancerade öfverräntor å dylika lån. III. B. 478. •— af 4 st. från Låne-kontoret i Malmö ulgifna. diskont-lån. Se Banko-Utskottets Utlåtande N:o 23. — af byggnads-lån, beviljade Öjaby och Härlöfs församlingar. Se Öjaby. — af Wederslöfs församling beviljadt byggnadslån. Se Wederslöf. — af ett valtenaftappningslän, beviljadt Expedilions-Fogden Moritz. IV. B. 339. A. 38. — af ett för aftappning af kärrtrakten Mören beviljadt lån. Se Mören. — af undsällningsmedel till Norroch Westerbottens Län.
Med antagande derjemte af det beslutna lillänget i /±2:a §:n af RegeringsFormen, bar Kongl. Majit likväl anmärkt, ait denna tilläggning af orden: ett nytt Konungahus utkora, och den valde Konungen Regeringen tiliträdt, står x motsägelse med hvad den derpå följande p4:e §;n innehåller, i anledning hvaraf Kongl. Majt anser ett f< rslag till dessa bagge §§:s rättande i öfverensstämmelse böra vid denna Riksdag beredas, för att vid den nästkommande afgöras. Till förändringarna 1 28, 29 och 74:e §§:a af RegeringsFormen samt 75m §:n Riksdagsordningen har Kongl. Majit förklarat sig icke kunna gifva sitt bifall. Justerades följande Utdrag af Protocollet, hållet i Hoglofl. Ridderskapets och Adelns Plenum, den 13 Juli 1815. S. D. Efter skedd anmälan att Ridderskapets och Adelns beslut till gillande af Hnglofl. StatsUtskottets Betänkande, af den 30 nästHdne Juni, innehållande förklaring i anledning af de anmärkningar, som blifvit Deu 17 Juli f. m. 745 gjorda vid berörda Utskott3 Betänkande, af den 29 Maj, rörande Hans m. Herr Grefve Brahes Memorial, angående Bevillning för Dannemora Bergslags Jerntillverkning, ej vore så bestämdt, att HufvudBetän ka lidet derigenom kunde anses antingen bifallet eller afslaget, beslöt Ridderskapet och Adeln att instämma i de 2:ne Ståndens mening, som samtyckt 'att målet till Hans Kongl. Majit i underdånighet hänskjuta, att dervid taga den åtgärd Hans Majit i nåder lärer pröfva nödig. Ut Supra. Justerades följande underdåniga skriivelser till Kongl. Majit. 1:0 Om Högsta Domstolens Ledamöters bibehållande vid deras sysslor. 2:0 Om MantalsSkrifvare-provisionen uti Wermland för åren 1812 och i8i3- 3:0
Skrifv elser, 35 der ega att förordna, anse Riksens Ständer någon ersättning af andra Statens medel till Magasins inrättningen för omförmälda byggnader och den vid deras afträdande beräknade kostnad, icke nödig annorlunda, än att, efter skeende pröfning af de upplätna byggnadernes uppgifna värde och omkostnadernes belopp, Afskrifning i Magasinsinrättningens räkenskaper må beviljas for hvad som af ifrågavarande Summa finnes skäligen böra falla Staten till last Riksens Ständer framhärda SCc N:r i3. Uppl. o. godkänd hos Sanni. RiksSt. d. 2 Feb. i8I8- Riksens Ständers underd. Skrifvelse angående Stats-Komniissarien IVidegrens ansökning om förskott på Arfvode. S. A. K. Hos Eder Kongl. Majit har Stats Komissarlen och Riddaren af E. K. M:s Nordstjerneorden Em. Widegren i underd. sökt, att, sedan E. K. M., på det han med mera lätthet skulle kunna fullgöra sitt åliggande att författa Riks» Huf vud-böckeme ifrån och med år 1810 enligt den af Riksens Ständer vid sista Riksdag gillade method, behagat under den gide October 1816 bevilja honom ett förskott emot redovisning af 1500 Rid i afräkning på det för honom utfästa arfvode af 500 Rid för hvarje års RiksHufvud-bok, som af honom slutas , men hans häl; Underd. Skrifve!ser. hälsa under det trägna arbetet blifvit försvagad och inkomsterne äfven genom den svåra penningeställningen försämrade, E. K. M. i Nåder kunde täckas meddela honom ett ytterligare förskott af 1500 R:d Banko; Hvilken underd. ansökning E. K. M. icke funnit skäl atr bifalla men under den ig:de November förlidet år i Nåder öfverlemna! till Riksens Ständers StatsUtskotts åtgärd.
Den xg September f. rrn utmärkta och redbara medborgerliga förl jenster,' åt hvilka de redan lemnat den mest ofientliga gärd, då de åt honom uppdrog ofvannämnda vigtiga befattning, äfven beledsaga hans jordiska qvarlefvor till deras hvilorum; i följd hvaraf Ridderskapet och Adelli beslöt inbjuda sirie Respective Medstäöder, att gemensamt med Ridderskapet och Adeln från Sterbhuset efter bemälte Justitieombudsman låta infordra upplysning om tid och ort för BegrafningsActen med tillkännagifvande, att Riksens Ständer önska genom vissa bland alla fyra Riks Stånden utsedde Ledamöter bära den aflidne till grafven, samt äfven sjelfve uti Begrafningsprocessionen deltaga. Ut Supra. EÖretogs till pröfning Lagsamt Allmäna ha Besvärsoch OeconomieUtskottens den 29’ sistlidne Augusti under N,'o 174 afgifne, samt den 9 dennes eftermiddagen på bordet lagde. Utlåtande, i anledning af yrkadt utvidgande af de såkallade Privilegia Exclusivai Herr of Ekenstam, Israel, anförde skrifs teligen; (Se Bilagan N:ö 5.) Herr Lefrén, Johan Pehr: Jag förenar mig helt och hållit med Herr Ekenstam i de åsigter af Patentfrågan han framstält; men jag förenar mig ej med honom deri, att ej yrka Den 19 September f. rm antagandet af deas förut gifne förslag, sorn jag anser bättre än den prutning derpå, till hvilken han sig nu af modestie begifvit. Jag anhåller örn återremiss, med begäfanj att Utskotten täckas taga hela motionen i öfvervägande, helst den icke har monopolist syftning, sorn den af Utskotten blifvit ansedd äga; utan är grundad på fria åsigter af inre närin*. garna, och åsyftar alt freda en uppfinnare för godtycklig behandling. Herr Grefven och LandtMarshalken frågade, om Eidderskapet och Adeln ansåg Lagoch'
För uppsökande och aftecknande af de inom Sverige befintliga under samma år 6,000: — 1,200: — runstenar, 1,500 R:dr årligen U:dr 10,159,830 Rriir. Till fortsättande af arbetet Svenska språkels lagar. 1,500 R:dr årligen under d:o j IFör utarbetande af en Ordbok öfver Svenska språ- '• ket. 3,750 R:dr ärligen under dito » fortsatt utgifning af arbetet: Svenskt Diploma-\ torium samt till inlösen af visst antal exemplar deraf, 2,000 R:dr årligen under d:o : » fortsatt utgifning af äldre för Sveriges historia och offentliga förhållanden vigliga skrifter och handlingar, 3,000 R:dr årligen under dito . | 3,349,330;- Stats-Ulshollels Memorial M 291. 29 Transport (Ju särskilda afdelningarne af Kongl. Maj:ts Kansli, 3,000 R:dr årligen under dito För ytterligare inredning af Historiska Museum och Myntkabinettet » fortsättningen af arbetena å National-musei-byggnaden, 150,000 R:dr under hvart och ett af åren 1857, 1858, 1859 och 1860 » stipendier åt civile personer, som genomgå lärokursen vid Gymnastiska Central - institutet, i ändamål att bildas till Gymnastik-lärare vid elemenlar-läroverken, 2,000 R:dr årligen, under innevarande Riksdags stats-reglerings-period
102 rörande arfvode af 2 R.dr R:co till ledamot i Taxeringsoch Pröjnings-Kommitté för hvarje arbetsdag utöfver de 3:ne första, hvilket, af nu varande Bevillnings-Utskolts 2:a afdelning förordadt såsom ett ringa dagtraktamente för en delegation af Rikets Ständer, afslogs af Utskottets plenum, oaktadt ansvaret för hvarje försummad sessionsdag, 3 R:dr 16 sk. böter, bibehölls; dels tillåta sig vördsammast anmäla följande punkter uli det framlagda förslaget till Bevillnings-Stadga, hvilka han förmenar borde inom de Höglofliga Stånden påkalla rättelser, som icke vunnits inom Utskottet: 36 Bevillnings-Utskottets Betänkande, N:o 4. §. 6. Att boställen af hvad natur som helst skola uppskattas lika med andra hemman, sorn innehafvas under eganderätt, eller till fyra procent inkomst, synes obilligt, och föranleder sannolikt lill nuvarande låga värdering af sådan fastighet. Då Boställs-innehafvaren med rätta är i saknad af flera förmaner och friheter, såsom rättighet till utarrenderande af hela bostället eller delar deraf på huru lång bestämd tid som helst, till fritt afyttrande af skog och foder m. m., hvilka enskild person eger i afseende på sin fastighet, så synes skillnad i procent-beräkningen också böra iakttagas, t. ex. blott 3 procent inkomst för boslällsjorden, när 4 procent bibehållas för euskild egendom. §. 35. l:o.
På sätt af sista revisionsberättelsen inhemtas, hade, efter det Telegraf-styrelsen, uti underdånig skrifvelse den 15 Oktober 1860, gjort framställning om återinförande af graderadt porto för inländska telegrammer, Kongl. Maj:t, jemlikt nådigt bref den 12 Januari nästlidna år, med uppskjutande af frågans afgörande, ålagt Telegraf-styrelsen att, sedan då gällande telegramtaxa varit tillämpad till den 1 Juli 1861, inkomma med underdånig berättelse angående Telegraf-inrättningens ställning och verksamhet under det då sistförflutna året. Uti den i följd häraf den 29 Oktober 1861 .afgifna underdåniga berättelse liar Telegraf-styrelsen fortfarande påyrkat återinförande af graderadt porto för den inländska telegrambefordringen, i hvilket afseende Styrelsen, då dess förra framställning icke vunnit nådigt bifall, till Kongl. Majits pröfning framlagt ett inodifieradt förslag, enligt hvilket portoafgiften för första zonen skulle bestämmas till 1 R:dr och sedan för hvarje onz ökas med endast hälften, eller 50 öre, sålunda: Enkelt porto. R:mt.
Bidd. och Adeln in« gifvet och till Utskottet remitteradt Memorial, har Herr A. Printzensköld anfört, hurusom det, efter hans tanka, vore fullkomligen upplyst: att Lurendrägeri och Tullförsnillning oförsynt och tygellöst uiöfvades: att Nederlags friheten, genom brist på en riktigt organiserad bevakning, må hända ock genom utgifna Författningars mindre redliga och driftiga handhafvande, hade i högsta grad varit skadlig för landet: att både Ofver och ITnder-Officianters vid Tullverket befattning borde utvidgas, Tulloch Lots Verken med flera Verk sammanslås och förenas under en dagligen verksam Central-Styrelse samt unt'er hafvande District-Chefer med mera magt och politiskt anseende förses: att Ofveroch Under-Offi cianters Embets-inkomster borde proportioneras efter deras tjensters större eller mindre vigt och besvärlighet: att hela Tull Statens interesse borde blifva genom aflöningsoch uppmunt; ingsSättet förenadt med det allmännas: att alla varm - 5186 Ven 55 JulU ror borde förtullas efter deras inlrinseca värde: att räkenskapssättet och redogörelsen vid
Härefter och sedan jag den 23 September sistnämnde år på stället hållit en sammankomst med intressenterne, och desse dervid valt en kommitté, som bos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit om understöd af allmänna medel till detta betydliga odlingsföretag, så har Eders Kongl. Maj:t, under den 28 Maj 1847, behagat i nåder dertill bevilja ett statsbidrag, motsvarande hälften af 12 kostnadssumman, eller 10,147 R:dr 24 sk. b:ko, deraf 4,495 R:dr såsom anslag utan återbetalningsskyldighet och 5,652 R:dr 24 sk. såsom lån, att, under vanliga vilkor, utgå af behållningen å den tillgång, som uppstått derigenom, att de till Emåns upprensning, på sätt jag i min sednaste underdåniga Femårs-berättelse haft nåden omförmäla, af Rikets Ständer anvisade medel, sedermera, i anseende till intressenternes uraktlåtenhet, att inom föreskrifven tid fullgöra stadgade vilkor, icke kommit att för det ändamålet begagnas; och har arbetet med Fänets utdikning derefter genast blifvit företaget samt under nästlidet och innevarande år med drift lortsatt. Detta odlingsföretag är af så mycket större betydenhet, som en stor areal af öppen åkerjord derigenom i framtiden vinnes inom en ort, hvars i allmänhet stenbundna och skogbeväxta mark försvårar vanliga odlingsarbeten och der sädesproduktionen, i följd häraf, icke ens i goda år motsvarar invånarnes behof. 2:o Uttorkning af en större kärrtrakt i Calmar, Dörby och Kläckeberga socknar förmedelst upprensning och utvidgning af den så kallade Törnebäcken. Sedan genom ett, efter föregången undersökning, af Agronomen A.
Han betraktade Carolina med en blick, som tycktes vilja genomtränga den mångdubbla slöja, hvarmed qvinnan, då det för henne är nödvändigt, kan dölja sina innersta känslor, fattade hennes hand, och sade: ”Jag tackar dig af allt mitt hjerta, för det du haft mod att, ehuru på omvägar, vara uppriktig. Jag har läst i din själ; din sänkta blick, din glödande kind tala mer än dina ord till min öfvertygelse. Och jag tror dig! O, att jag trott dig förr! Mången bitter stund, dag och år hade jag då kunnat spara både dig och mig.” ”Du är idel gåtor,” svarade Carolina och vände sig om för att gå. ”Nej, icke numera,” sade Gustaf med glad rörelse, och qvarhöll henne. ”Sätt dig hos mig och hör min bikt; du skall nu i din tur få vara inqvisitor. Se, för dig är mitt hjerta och de fullskrifna bladen i min lefnadsbok hädanefter alltid öppna. Många år, nästan sedan barndomen, har du varit den herrskarinna, som mina känslor och önskningar egnat sin hyllning. Med mitt lynne älskar man blott en gång; men jag är af naturen ytterst misstrogen, och då jag just icke funnit mig vara någon Adonis, fruktade jag, att du, sådan jag nu en gång var, med mitt egna, ofta mörka lynne, svaga helsa och allvarsamma väsende, ej kunde besvara min varma, innerliga känsla. Och det var mig bittrare än döden att tänka, det du kunde skänka mig din hand, derföre att den rike St–hal icke var, som ordspråket säger, ett parti att förakta. O, huru mycket, Carolina, har jag ej lidit för mitt misstroende till ditt ädla hjerta! Derföre har jag så ofta plågat dig, ömsom med en sådan uppmärksamhet, hvaraf du kunde sluta till mina känslor, och ömsom med en frånstötande köld, då jag trodde dig ej besvara dem. Om du verkligen gjorde det eller icke, blef mig aldrig klart; men då kyrkoherden friade till dig, beslöt jag att resa till Köpenhamn, för att lemna dig tillfälle att några månader handla på egen hand.
Man ser huru liten den är till volymen; likväl innehåller den allt hvad ett TjenstgöringsRegbte bör innefatta, derjemte alla de extra judiciella bestraffnings-föreskrifterne. Frih. Klinkowström: Jag har blott velat, med hänseende till hvad Hr Stjernsvärd yttrade ronde Franska TjenstgöringsReghtet, uplysa, att denna volym icke alls innehåller något om den yttre tjenstgöringen, utan endast om den inre. Hela det Franska Tjenst - 88 Den 14 Oktober. göringsReghtet består af 3 volymer, en som rörer den inre tjenstgöringen, en annan som rörer fälttjenstgöringen och en tredje om tjenstgöring i fästning. Stilar och tryck äro så fina, att det uptager fullt ut lika mycket, som vårt nuv:de TjenstgöringsReghte. Hr Stjernsvärd: Jag vill blott nämna, att Frilen i ha stigheten icke upmärksammat att jag blott nämnde den inre tjenstgöringen. Då nu öfverläggningen ansågs fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm, att ehuru R. o. Ad. beslutat att Allm. Besvärs och Ekon.- Utsk:s Betänk. N:o 112 och Statssamt Allm Besv.-o Ekon.Utsk:s Utlåt. N:o 23 skulle på en gång föredragas, R. o. Ad. torde finna att med ordningen bäst öfverensstämde att särskild propos. först framställdes i afs:de på Betänk. N:o 112, då det beslut som deröfver fattades äfven torde afgöra det beslut, som i als:de på Utlåt. N:o 23 borde af R. o. Ad. fattas. Ropades Ja. Hr Gr. o. Landtm, framställde nu att i afs:de på Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:s Betänk.
Frölich, att uttrycket: 5 procrs amortissement och 5 procls ränta bör utgå, och det sålunda endast heta: ”fr. o. m. år i835 anslås 200,000 rrdr årligen” etc., emedan den Contrs skuld, sorn sålunda skulle betalas, icke kan antagas till jemnt 2 millioner, utan 218 Den ly November. öfverstiger troligen detta belopp; hvadan de utfästade amortissementsprocm icke komme att quadrera mot det i sådant ändamål bestämda anslag, Uti 3:dje punkten af Hr v. Troils förslag har Hr Stuart yrkat den vigtiga förändring, att obligationerna måtte blifva uppsägbara jemväl å långifvarens sida. Denna ändring ingriper uti hela den princip, som ligger till grund för förslaget, och jag kan icke derpå ingå. Det åstadkomme nemi. ovisshet hos Fullmägtige, huru mycket de årligen kunde komma att behöfva betala; men uti vårt land är det nödvändigt att så lång tid förut, som möjligt, kunna beräkna sina utgifter, på det man må kunna dertill anskaffa medel mot så billiga vilkor som möjligt, och det iii' tydligt, att om Fullmägtige på förhand bestämdt veta, huru mycket de vid en viss tidpunkt skola utbetala, kunna de bättre afpassa medlen till dessa utbetalningars fullgörande, än om de inträffa opåräknadt. Ett talande bevis ligger i Riksg.cont:s närvar, upplåningar. Yi veta nemi., att Gont. för 6 månader sedan lät kungöra, att det upptoge lån emot 5 proc. till obestämdt belopp; och likväl hafva hittills endast 586,ooo r:dr kunnat erhållas. Deraf torde man någorlunda kunna calculera, huru lätt det här i landet är att åstadkomma millioners upplåning. Hr Stuart har trott, att penningarna skulle erhållas för bättre pris, i fall förbindelserna ställdes på kort ömsesidig uppsägning.
Uti Westernorrland likaledes ätssilliga Liften, tör hwilka Kronan ärligen erhäller 646 R.dr Z2 fl. samc Uri westerbotten äfwenledes diwerse Listen af hwilka ärligen till Kronan utgöres 1524 Rw 5 fl. 9 r:jt. hwarförutan Torneå Zllfs LaxL-ftc, enligt Kongl. Refolutionen den r z September 1791, är uppätit till Allmogen i Törmä Socknar pä arrende ut> lov ärs tid, emot det de ärligen betala iLOv R.dr i penningar. Men forn likmätigt 5 Art. uti det emellan Hans Majit Konn gen af Swerige och Hans Majit Klaren af Ryflland under den r/ sistiidnc September i Frebclkshcrmn afstutave och den z d rpä fö j nde Oktober af Kanal. Maj-t ratisiferade freds-fördrag, östra sidan af Törmä Elf b<iswit tili Ryflland afträdt tillika med de öster om strömfäran belägne öar fä uti Tornrä som Muonio Elfmar: och detta ofelbart i en betydlig del torde komma att minsta dek utryDMt till LaxAstets idkande, fom Arrendacorerne hittills Den ro Januari!. hast rättighet begagna; sa anser Ukssottet häraf bluma en följd, att ofwanberörde contraherade arrende-summa hädanefter icke kon till sitt öswerenskomne belopp päräknuS eller mev billighet äläagas Arrendatorerne till utgörande. — Utskottet är Ukwäl icke i tillfälle alt kunna bedömma hwad minskning i arrendet i anseende härtill Wigen kan äga rum, utan häller före, att sädant bör ankomma pä en as Landshöfdingen t orten härom l Laga ordning anstäld undersökning, som sedermera bör till Kammar - Collegii pröfning och fastställelse insändas.
21 om dessa dagsverken skulle vara manseller qvins-dagsverken, föreslagit, att då dessa hemmans-nummer funnos ännu i 1691 års tionde-sättning för Malmöhus län, som blifvit upprättad på grund af 1671 års jordrefning, uppförde såsom åttondedels hemman, hvarefter de röstade vid sockenstämmor, betalade tionde till Kronan, kyrka och prest samt nu, sedan de å för motionären okänd tid blifvit förmedlade och i kronans jordeböcker uppförde under benämning af gatehus, voro samtlige köpte till skatte, och således desse hemmans-nummer voro af fullkomligt lika beskaffenhet med de hemman, hvilka hade den vidsträcktare hofveri-skyldigheten, berörde hemmans-nummer alltså, derest Rikets Ständer biföllo den nådiga Propositionen, måtte komma i åtnjutande af samma förmån, som de deruti upptagne hemman, att genom träffande öfverenskommelse^ som af Kongl. Maj:t kunde godkännas, komma i tillfälle alt kunna lösa sig ifrån den dem enligt 1688 års kontrakt åliggande dagsverks-skyldighet och postförsel. frän Hedervärda Bonde-Ständet: af Riksdags-fullmäktigen Ola. Svensson från Malmöhus län, hvilken hufvudsakligen instämt uti hvad, på sätt nyssberördt är, blifvit af Prosten Qviding föreslaget. Af Riksdags-fullmäktigen Erik Janssoti från Stora Kopparbergs län, hvilken, efter uppdrag af jordegarne uti Ofvanbro-delen i Stora Tuna socken af samma län anhållit, att jordegarne, hvilka voro skyldige att vid den på lön åt Landshöfdingen i länet anslagne kronoängen Hushagen ej allenast årligen in i natura utgöra eller efter markegångspris betala omkring 670 stycken dagsverken, utan ock bygga och underhålla sju stycken ängslador samt stänga och underhålla alla utangärdesgårdar, måtte varda från denna dagsverksoch underhålls-skyldighet befriade; hvilken anhållan motionären stödt dels derpå, att berörde skyldighet skulle blifvit
Man f&amp;r väl nemligen tolka detta utlåtande, så att herr Thomasson visserligen icke i likhet med herr Gavelius sätter i fråga, att tillhandahållandet af offentliga handlingar för genomseende ju ingår i de genom tryckfrihetsförordningens merberörda moment stadgade skyldigheter, men deremot anser det ovisst, huruvida notarien i medicinska fakulteten öfverhufvod alls har dessa ikyldigheter. Hvad som nu först och främst måste frappera hvarje aldrig •i litet förfaren jurist är den form, justitieombudsmannen gifvit åt premissen i sin resolution.Oss synes det vara klart, att justitieombudsmannen, denne på en särdeles upphöjd plats anbragte åklagare, lika väl som hvarje domare är skyldig att sjelf känna lagen. Härmed mena vi, att då ett ärende inför honom göres anhängigt, bör partens skyldighet i fråga om detta ärendes utredning väl kunna vara af mindre men i intet fall af större omfång än den är, då ett ärende handlägges af en domstol. Men inför en domstol kan det icke ifrågasättas att parten skulle vara pliktig att utreda annat än sakens faktiska sammanhang. Det är visserligen hans rättighet att deducera hvad i den föreliggande saken skall anses vara rätt m. a. o. att i huru stor omfattning han behagar söka framlägga sakens lagliga sida och att dervid söka tolka lag, anföra prejudikater m. m. Men om han afstår derifrån, om hao inskränker sig till att åt domstolens bedömande öfverlåta att på egen hand afgöra, hvilken lag som bör tillämpas och huru denna lag bör tydas, ligger detta i hans fria skön. Domstolen får icke undandraga sig ett sådant bedömande, domstolen kan icke med fog såsom en nödvändig förutsättning för sitt domslut göra anspråk på att parten skall leverera en utveckling af la * gens bud, domstolen sviker sin pligt om den afhänder parten ett grand af den rätt, han verkligen eger, på den grund, att han icke förebragt någon rätts-utredning. Det skall icke spillas många ord på att visa att j.-o: s ställning härvidlag är densamma som en domstols.