Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den storartade bruksanläggningen består af valsverk, gjuteri, finsliperi m. m. På det tillhörande Antskog finnas färgeri, spinneri m. m. Finlands äldsta koppargrufva Orajärvi tilllhör Fiskars, den började bearbetas 1758, men är nu nedlagd. Mycket har gjorts på Fiskars bruk för dess stora arbetarebefolkning, och det har kraft sin tid, innan fullgodt samförstånd kunde uppstå emellan alla dessa arbetets söner af olika yrken. En musikkår, som på den nuvarande disponentens initiativ bildats, har varit det sammanförande elementet, En samlingslokal med bibliotek för brukets befolkning är under senare år uppförd och bidrager att DELEN. A F EN SÄRSKILD ANLEDNING bjuder Idun i dag sina läsare på ett par bilder från » de tusen sjöars land, från Suomis strand ». För att fatta orsaken härtill, måste vi gå tillbaka i tiden ett par århundraden och litet mera, eller till 1649. Finlands generalguvernör var då grefve Pehr Brahe d. y. Orsaken till att grefve Pehr blef ställd på denna maktpåliggande post var, att osämja uppkommit emellan honom och grefve Axel Oxenstjema i anledning af fredsunderhandlingarna med Polen 1635, hvilkas för Sverige ogynnsamma utgång grefve Axel tillskref grefve Pehr. Båda dessa höga herrar insågo väl, att missämjan dem emellan skulle lända både dem själfva och deras land till skada, hvarför generalguvernörsplatsen i Finland inrättades för den sistnämndes räkning 1637. Här blef ett rikt verksamhetsfält för grefve Pehrs stora praktiskajjegåfning, och sina skönaste lagrar skördade han i fredliga idrotters utöfning. När man i Finland än i dag vill återkalla minnet af lyckliga dagar, heter det: » I grefvens tid&gt;. Till grefve Pehr vände sig dåvarande handlanden P. Thorvöst i Åbo med anhållan att erhålla privilegier för anläggande af ma3ugn, _stångjärnshammare och manufakturverk vid Fiskars ström i Pojo socken, omkring tio mil från den just då genom grefve Pehrs medverkan flyttade staden Helsingfors. Dessa privilegier beviljades den 31 oktober 1649, således för nu jämnt tvåhundrafemtio år sedan.
I följd häraf få Riksens Ständer till Eder Kongl. Majit framföra den underdåniga anhållan, att Eder Kongl. Underdåniga Skrifvelsef! 247 Maj:t må i Mader täckas vidtaga en sådan utväg för ändamålet , hvarvid på Eder Kongl: Majits Nådiga pröfning ankommer till hvad belopp afgiften må kunna och böra bestämmas. Beträffande åter den skuld, för hvilken Inrättningen nu häftar, eller 10,378 B. dr 11 sk. 5 r., hafva Riksens Ständer, på samma grunder som föranledt den nu gjorda framställning, bifallit, att Summan må betalas at Stats-Verkets Öfverskott på inkomsterne för nastlidet eller innevarande år. Riksens Ständer framhärda &c. N:r iai. Uppl. och godkänd lios Ridd. och Ad, d. 8 Öfriga Riks-Ståndrn d. 9 — Riksens Stunders underdåniga Skrifvelse angående medel och utvägar till Hjelmare Sluss-Verks ombyggnad osli vidmakthållande. Gertom Nådig Proposition den 10 December förlidet år har Eder Kongl. Maj;t gifvit Riksens Ständer tillkänna huruledes, efter inhämtad, kännedom att Hjelmare Sluss-Verk behöfde helt och hållet ombyggas och att en kostnadssumma af 339,498
Efter ofvan återgifna reglementes offentliggörande in-gingo anmälningar i rask följd• *, många flera, än man — efter hvad utställningar i det europeiska Britiska riket, Tyskland, Osterrike-Ungarn o. s. v. gifvit vid handen — kunnat förmoda, förvisso ock flera, än hvad man kunde önska. Långt bättre hade varit, om en icke ringa del af de anmälda hundarne aldrig förevisats på utställningen, ja, till och med halftannat hundra af dem aldrig kommit att hafva något med utställningen att göra * * *. Nu orsaka dessa » rackor » onödiga kostnader, göra större utställningslokal af nöden, försvåra anordningarna, öka högst ansenligt Komite-rades, prisdomarenas och andra med utställningen arbetande » besvär o. s. v. Helt visst har mången utställare öfverskattat sina hundars duglighet (på anmälningsblanketterna finnas ej sällan uppgifter, som antyda sådant och i sin naiveté äro rätt lustiga) och känt en viss stolthet af att fa sin » Fille », eller hvad hunden nu kan heta, upptagen i en katalog och förevisad på en exposition, f Deremot har ett antal hundar blifvit anmäldt af personer, hvilka äro kända som skickliga jägare och som be-främjare af vår hundafvel. De af dem lemnade uppgifterna, ofta upptagande utförliga stamtaflor för deras hundar, äro af helt annorlunda beskaffenhet, intressanta och mången gång värdefulla till sitt innehåll. Af dylika uppgifter fram * Den iormodan ligger nära till hands, att detta af Kongl. Trafik-styrelsen framstälda vilkor i sin m&amp;n bidragit till att göra antalet anmälningar sä stort, som det blifvit. * * Sådana insändes långt efter den 1 april, ehuru de naturligtvis då icke mottogos. * * * Om ett i Komitén framstäldt förslag att sätta apmälningsafgif-ten för hvaije hund till 5 kronor gått igenom, torde antalet anmälningar blifvit mindre.
Hvarefter Herr Grefven och LandtMarJkalken, i anledning af Herr von Hartmansdorff^ ofvanberörde anhållan om communication af StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande med Särskildta Utskottet, förklarade, att då StatsUtskottet enligt 45 §. i Riksdagsordningen, ägde fullkomlig rättighet att, antingen af egen böjelse eller på grund af Herr von Hartmansdorff derom gjorde begäran, med Särskildta Utskottet, om så nödigt skulle anses, sammanträda; fann Herr Grefven och LandtMar skalken något meddelande af ämnet från Ridderskapet och Adeln till Särskildta Utskottet icke erfordras. Herr Lefrén; Johan Pehr: Jag förenar mig i elen önskan Herr von Hartmansdorff yttrat; men tror att i händelse detta mål snart återkommer, det kan till afgörande förekomma förr ån Särskildta Utskottet hinner afgifva sitt Betänkande. Derigenom vore ändamålet icke vunnit, hvarföre det vore önskeligt om någon åtgärd kunde lagligen vidtagas så att målet blifve hvilande. Herr Grefven och LandtMarskalken erhindrade, att då ifrågavarande mål endast blifvit till Stats-Utskottet öfverlemnadt, samt enligt Riddderskapets och Adelns beslut nu jemväl borde på grund af anmärkningar dit återgå; ansåg Herr Grefven och LandtMarskulten, någon vidare åtgärd dervid icke läm^ peligen kunna för närvarande af Ridderskapet och Adeln lemnäs. Upplåstes och lades på bordet följande från nedannåmnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden; Från ConstitutionsUtskotteti Af den 2 dennes : Nio c). Angående ett föreslaget tillägg i 4lde Mom. i §. TryckfrihetsFörordningen. ✓ * N;o 10. Rörande föreslaget upphåfvande af 8. Mom. 4. §. TryckfrihetsFörordningen. s6a Den 12 Maji e, m. Af den 3 dennes t N.o 11. Angående Förslag till en ändring i 21 §. Riksdagsordningen. Angående föreslaget tillägg i 79 §. Riksdagsordningen. Angående verkställd granskning af JustitiseOrabudsmannens
Vid frågans bedömande torde icke eller böra förbises, alt denna bana komme att genom • löpa en tätt befolkad ort, som, dels till följd af sitt behof att stå i beröring med länets residensstad, Malmö, dels i följd af åtskilliga andra förhållanden, säkerligen skulle tillföra stambanan en betydlig personaltrafik. Folkmängden inom två mil på ömse sidor af ifrågavarande bana uppgifves nemligen, med inberäkniag af staden Ystads 5,000 innevånare, utgöra mer än 100,000 personer, oberäknadt den de! af Allbo härad inom Christianstads lån, som på nämnde afstånd gränsar till banstråckningen. Den betydliga spanmålshandel, som eger rum på staden Ystad, hvarifrån i medeltal under åren 1059—1861 utskeppats 1,081,819 kubikfot spanmål, skulle ock genom denna jernvägsaniäggning vinna en betydlig utsträckning; likasom staden Ystads handel i allmänhet, som redan nu är af den betydenhet, att stadens tulluppbörd i medeltal uppgår till omkring 225,000 ll:dr, derigenom skulle ännu ytterligare komma att utvidgas.
De särskilda beloppen, derå af Pensions-Kassans Kassör meddelade och utaf Kassans Ombudsman annoterade qvittenser blifvit aflemnade, äro — 121 — äro väl till uppbörd tagna i Hufvudboken, men hafva, af nyss uppgifven anledning, icke kunnat i kapital-räkningen inflyta och särskilt utföras. Ehuru levereringarne från Wadstena Krigsmanshus-Kassa till Armeens Pensions-Kassa icke afse Pensions-Kassans inkomst för det år, levereringarne verkställas, utan föregående år, kunna likväl, om så skulle äskas, till kommande Statsrevisioner äfven aflemnas Utdrag ur räkenskaperna öfver beloppen af levereringarne från Wadstena KrigsmanshusKassa under de år revisionen skall omfatta. Och hvad slutligen angår Revisorernes tillkännagifvande, att Armeens Pensions-Kassa skall vara den enda, som, ehuru åtnjutande statsanslag, vägrat att till Revisorernes granskning utlemna sina räkenskaper, täcktes Eders Kongl. Majrt nådigst finna Direktionens förfarande i detta fall tillfredsställande förklaradt, genom de anförda särskilda förhållauden, som med Armeens Pensions-Kassa äga rum, och hvaraf Direktionen måst anse sig förhindrad, att annan redovisning för statsbidragen afgifva, än den som blifvit aflemnad. Direktionen har nåden framhärda med undersåtlig vördnad, nit och trohet, Stormäktigste, Allernåd igste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter, Maur. LEWENHAUPT. H. KALMBERG. G. A. ÖSTBOM. F. O. SILFVERSTOLPE. Gust. SCHURER v. WALDHEIM. C. H. MÖLLERSVÄRD. Slockholm den 29 Februari 1844* C. Åhman. Johan O.
En Ortj sil frets vigtnamn, hvilket en hvar, 48 Den i December. som ärligt förvärfvat sin Ort, må sedan benämna, huru han behagar, motsvarar 2 plåtar Riksgälds; \ Ort motsvarar i plåt; \ Ort | plåt eller x RiksgäliJsdaler. —■ Vår mynt-enhet blefve lika med den fordna dalem Silfvermynt, efter dess förhållande till Specie R:drn vid 1776 års realisation. Ej heller blifva liqvidationerne emellan detta, af Comiteen föreslagna, Silfvermyntet, och B:co-transport-R:drn samt den gamla Silfverspeeie-Riksdalern på något sätt förvillande. Herr Hjerta, Gustaf: Tåg borde kanhända icke upptaga Ridd. och Adelns tid med besvarandet af hvad Grefve von Schwerin anfört, då jag i detta ämne, genom en tryckt afhandling öppnat mig ett tillfälle, att communicera mig med de Utskotts Ledamöter, hvilka böra behandla frågan. Men då den värde Ledamoten ansett sig här böra göra en jemnförelse emellan MyntComitteens förslag och det jag uppgifvit, tror jag mig vara skyldig, att gifva tillkänna de skäl, som föranledt mig, att vid det nya Myntförhållandet bibehålla gamla benämningen af R:dr, och icke förändra den nu så kallade R:dr B:cos värde. Jag skulle visst hafva omfattat tillfället, då en allmännare mening synes stadga sig om vigten af ett bättre Myntväsende, att kunna införa Vigtsystemet i det samma om det nya vigt sy - Den j December. 49 systemet varit antagit, och om det vore sannolikt, att det snart blefve det, och bande uttränga det nu brukliga. Men lång tid torde ännu återstå, innan detta förhållande inträffar, och under tiden skulle sålunda alla olägenheterne af en ny Mynträkning, men inga af de fördelar, som kunde af vigt-systemet medföras, blifva den större allmänhetens lott.
I anledning af väckt fråga om kungörandet af en förklaring öfver Högloflige Ridderskapets och Adelns vid 180g och 1810 årens Riksdag gjorde Concessioner. Frän ExpeditionsUtskottet: Af denne dag: N:o 477* I anledning af återremiss utaf a:ne §§ till Riksdagsbeslutet. Upplästes ett Protocolls-Utdrag från Hedervärda BondeStåudet af denne dag, af innehåll, att Ståndet, som först bifallit Statssamt Allmänna BesvärsochEkonomiUtskottens Betänkande N:o 110, i fråga om förändrade grunder för fördelningen af Städernes 3a6 Den u Mars e, ra. Båtsmanshåll, och sedermera jemväl gillat de, genom samma Utskotts i ämnet under ]N:o i32 afgifne senare Utlåtande, tillstyrkte förändringar och tillägg, inbjudit sina respective MedStäuder att i detta beslut med BondeStåndet sig förena, Lades på bordet. Likaledes upplästes och lades på bordet g från RiddarhusUtskottet inkomne Memorialer, så lydande: Hörsamste Memorial!
Jag får härvid först anmärka, att ordet: behof här refererar sig till utgifterna, icke till inkomsttitlarna; men jag utber mig tillika att få uppläsa hela §. och fästa uppmärksamheten vid dess ordalydelse och commatering. Den lyder: Såväl R.ikets ordinarie statsmedel och inkomster som hvad, på sätt omförmäldt är, under namn af extra ordina 5 H. 47 3^0 Den 28 A p r i 1 f. in. rie utlagor eller bevillningar till statsverket af R. St. anslås, vare under Konungens disposition &c. Här är således ej fråga om, att R. St. kunna anslå något annat än de extraordinarie inkomsterna. De ordinarie äro deremot här, likasom i 59 §, ansedda såsom före grundlagen preexisterande. Vidare har samme talare sagt, att de ordinarie skatterna, om min åsigt vore riktig, hade bort vara omnämnda i 77 §. Jag tror mig med mera skäl kunna yrka, att i händelse det skulle bero af R. St. ensamt att förminska eller borttaga de ordinarie skatterna, hade dessa bort vara uppräknade i 75 §. Riksd Ordn. bland de ämnen, deri en sådan beslutande-rätt blifvit R. St. tillerkänd. Slutligen får jag tillägga, att jag visserligen, lika med Gr. Cronhjelm, tror hvarje §. i grundlagen böra tolkas efter ordalydelsen, men icke, att hvarje särskild §. härvid får uppfattas på sådant sätt, att den kommer i strid med andra §§., hvilket likväl sker genom Gr. Cronhjelms extensiva tolkning af 57 §. Ex. Hr Gr. af Wetterstedt, Gust.:
Rikets Ständer vid i?i 8 Srs Riksdag ansågo böra utställas, att bere;da nödige tillgångar för landets näringar oell deras förkofran, samt sålunda bidra, ga till okande .af allmänt välstånd, och det, sorn till samma vigtiga ändamål nu kunde erfordras; samt att man borde noggrant betrakta, huruvida någon felaktighet i sättet, att clet anordna och an. vända, vållat den öfverkiagade förlägenheten, dag xoedgifver, att ett sådant bestämmande, summan ina blifva hvilken sorn hc-ldst, icke försäkrar om ändamålets uppfyllande, och att man icke, utah ett stadigt mynt värde, kan frälsa sig ifrån denna villa; — men man måste dock, så vidt möjligt är, söka att freda sig ifrån vådorne, och icke skilja sig från hoppet örn ett lyckligare tillstånd. Ett Rörelse-Capitals tillräcklighet beror otvifvelaktigt uppå lifligheten af landets näringar och handels, rörelse, eller på skyndsamma förflyttningen deraf man ifrån man; men, då man icke kan förutse detta, förhållande, måste man, för att qväfva fruktan att genom en alltför mycket ökad sedehnassaaflägsna Banquen ifrån uppfyllandet af de förbindelser, som åtfölja dess utelöpande sedel-stock; vidtaga det medel, som återstår, eiler bestämmandet af ett visst så kalladt Rörelse-Capital. Man bör dock vid den beräkning, sorn i detta afseende uppgöres', betrakta den betydliga skilnaden uti Banquens Eåne-functioner, och icke anse dem alla ålita Banquens fond på enahanda sätt. På denna grund anser jag, att de Rån, som af Banquen meddelas på metaller, böra afräknas ifrån det ständiga Rörelse Capitalet, som man vill bestämma. Dessa Låne-bitcäden meddelas emot sä - Baned-Utskottets Betänkänden. 337 kerhet uti en sådan pant, som alltid finner sitt varde och sin afsättning uti reelt mynt; de äro meddelade på leona tider, lunna alltid i samina viig i sedlar utställas, och ingå vissa tider al året till sin betydligaste del.
Vidare hafva Revisorerne erinrat och såsom mindre lämpligt ansett, att, utaf Theaterns medel, årligen utbetaldes ett arfvode af 33 Rdr 16 sk. Banco till Kammar-Rättens Revisionsbetjening, för granskningen af Theaterns Räkenskaper, Efter hvad Direktionen inhämtat, har föregående Theater-Styrelse, som, för omkring 20 år sedan, utverkade Kongl. Maj:ls Nådiga be fa Ilning till Kammar-Rätten om granskning derstädes af Theaterns Räkenskaper, funnit delta särskilta arbete, nedlagdt å en Räkenskap, som egentligen icke tillhörde Stats-Verket , böra vedergällas med det nu anmärkta arfvodet, hvilket, af sådan anledning, sedermera och allt hittills årligen utgått till den bland Kammar-Rättens Revisionsbeljening, som ifrågavarande granskning ombesörjt. Då nu emedlertid Rikets Ständers Revisorer gjort denna åtgärd till föremål för anmärkning emot Theaterförvaltningen, samt Direktionen, särdeles efter förlusten af de Theatern förut bestådda statsanslag, gerna begagnar hvarje tillfälle alt bereda minskning i Theaterns utgifter, är Direktionen betänkt alt förenärnde arfvode för den kommande liden indraga. - 330 - Slutligen hafva Revisorerne anmärkt, att någon af Direktionen till Kongl. Maj:t afgifvcn underdånig Berättelse, angående Thealerns tillstånd och förvaltning, icke blifvit Revisorerne meddelad. Enligt Kongl. Maj:ts, den 6 September i83{. och den 5 Oktober i83g, för Kongl. Theatern utfärdade Nådiga Reglementen, har Direktionen, under den i5 Juli 1839 och den 3o Juli 1840, till Kongl.
Det är äfven både möjeligt och troligt, att Ständerne und r längre tids lopp icke skulle behöfva till Thronen frambära en sådan klagan ; men dess uteblifvande skall i detta fall vittna om ett otvungit medgifvande af de ansvarige högre Embetsmännens oförviteliga tjensteutöfning* och denna tystnad skall då, och endast då kunna utgöra en sann och belönande tillfredsställelse för den Embetsman, corn värderar sitt Fäderneslands bifall. De föreslagna förändringar, synas mig sålunda åsyfta en väsenteiig rubbning både i Constitutionens ord och mening, och innebära ett oförtjent misstroende tili Svenska Folkets moderation och rättvisa. Godkännande af dessa förändringar, skulle förutsätta ett medgifvande att misstroendet vore grundadt; och detta erkännande anser jag icke vara Svenska NationalRepresentationen värdigt, Den 22 April e. m. 423 No 4. Grefve Spent, Carl Gujlnf: Med anledning af rättigheter» att äfven efter Mot:ons(idens slut få väcka frågor i stöd af förekomne händelser, anhåller jag vördsammast att få göra en motion. Vi hafva från Constitutions-Utskottet fått utdelad en utmärkt fullständig och upplysagde uppgift pä de sedan sista Riksdagen pä bordet hvilande Grundlagsförändringar; etc arbete som påtagligt synes ha varit mycket tidspillande. Emedlertid hafva nu två och en hal t månader af den egenteliga Riksdagstiden åtgått, hvarunder den yngre Riksdagsmannen ofta kunde hafva haft tia inhemta genom erfarenhet, och Grudlagens jemförelse dermed, huruvida den senare behöfde den föreslagne ändringen; skall då vid hvarje Riksdagefter denna utdelning af tryckta uppgiften några veckor lemnäs, innan frågorne till afgörande företagas, komma dessa alltid så högst vigtiga frågor, och hvaribland nu varit hela Representationsfrågan, möjligen före, då just Stånden ha sorn mäst att göra.
Om Kungörelserna ej blifva tryckta, kunna de likväl skrifne komma till erforderlig allmän kännedom. Jag yrkar alltså afslag å Utlåtandet, äfven af det ytterligare skäl, att om denna Statsutgift nu beviljas, skall den vid nästa Riksdag möjligen blifva förhöjd. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken gjorde proposition till bifall å StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln fann för godt afslå berörde Utlåtande. Ropades äfven Ja och Nej. Hans Excellence förnyade väl dessa propositioner, men de blefvo åter båda med Ja och Nej besvarade. Herr Den 16 November e. rn. 65 Herr Rosenqvist: Jag anhåller om votering, derest Herr Grefven och LandlMarskalken icke är i tillfälle att bestämdt förklara, huru svaren utfallit. Grefve von Fersen_, Hans: Som pluraliteten tycktes mig vara för bifall å Utlåtandet, anhåller jag vördsamt, att Herr Grefven och LandtMarskalken läcktes förnya propositionen till bifall derå, samt tillika låta meddela upplysning, huru de andra Stånden afgjort frågan. Undertecknad Riddarhus-Secreterare: StatsUtskottels förevarande Utlåtande är af Presteoch BorgareStånden bifallit, men af BondeStåndet afslagit. Friherre Cederström, Jacob: Sedan två Stånd bifallit och ett Stånd afslagit StatsUtskottets tillstyrkande, är det mig alldeles likgiltigt, huru frågan nu af Ridderskapet och Adeln afgöres, ty om Ridderskapet och Adeln afslår Utskottets Utlåtande, blir resultatet, att Förstärkta StalsUtskoltel skall votera derom. Det må i öfrigt vara Herr Rosenqvist förbehållet, alt tro, det Staten vinner mera på att genom en votering först här, och i fall den slår ut efter hans önskan, sedan i Förstärkta StatsUtskottet, möjligen slippa denna utgift, än att ersätta hvad som förloras genom tidsutdi ägten. 5o H. 5 66 D e ii 16 November e. m. Herr Rosenqvist:
Städer är i det hela li ° Förhållandet med Naringarne 1 Länets aUa ^ kt< _ Gart ka. — De äro 1 afta gande och be “in | Ja indragna och som förskaffa veil och Färgeri-hantenngai ne förmögenhet. — Men Öfrige Handt deras Idkare god utkomst och a . ocll8ell del af dem äro i ganska verkare kunna med svårighet belga g, förbättra deras till fälliga omständigheter, samt aga ingen utsigt att Kuni stånd _ , „ ..rn i;u ruveket Jordbrukare som Närings Innevånarne 1 Städet ne ai y c Kongsbacka tillydande Jmrymdfaffler?HunS TunneW, som endast användas till odlande afsättning af sina P^^s^deL handtverkare, utom Färgare anlitade af ningsmän, varda ej eller Staden pjader och tillverkningar ager a11 " de”nailalmsla’ims“ou'af Lands-Canzliet den .6 September .833. VIRGIN. Malte Dahl. N Tabell för Städer ne inom Hallands Län. Laholms Stad. Hill och Tomter Jord • a a Civile Tjenstemän* Löningsjord Ecclesiastique Dito Garfverier Diverse Personer som ej höra till viss näring Summa Falkenbergs Stad. Hus och Tomter Jord, som innehafves af Enskildte Personel Dito af Civile Embetsoch Tjensteman Dito af Ecclesiastique Dito Kyrkans Dito Fattiges Dito Diverse personer sora ej höra till viss näring Kongsbacka Stad. Hus och Tomter Jord, som innehafves af Enskildte Persone Dito af Civile Embetsoch Tjenstemän Dito af Ecclesiastique Dito Dito af Stadens Fattiginrättning . » Dito af Kyrkan Diverse Personer som ej höra till viss näring Sunil Warbergs Stad. Summa Halmstads Stad. Hus och Tomter med tillhörande Utmarksjord Jord, som innehafves af Enskildte Personel Dito af Civile Embetsoch Tjenstemän Dito af Ecclesiastique Dito Dito af Hospitalets Dito Dito af Kyrkan
Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 16 nästlidne Augusti under N:o 158 afgifne, samt den 1 dannes eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, rörande utmätning och försäljning af fast egendom m. m*; blef samma Betänkande , i anledning af dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteradt. Ut Supra. SD. Vid förnyad föredragning af ExpeditionsUtskottets under N o 170 insände, samt Dm 2 September e. m. 209 samt den 1 dennes eftermiddagen på bordet lagde , förslag tili Riksens Ständers Underdåniga skrifvelse till Kongl. Magt, i anledning af Dess Nådiga Bref angående granskning af TuliVerkets Räkenskaper m. in ; blef samma förslag, på grund af dervid gjorde anmärkningar, åsyftande att den uti förslaget förekommande mening, sorn börjas med orden: "och hyfa Rik. fens Ständer den underdåniga förhoppningsamt sluta* med orden : ”medetfl atijkaffande för Statius behof, ” hvaruti fråga om Kongl, M»J.rs Nådig* sanction å Riksens Ständers beslut i detta ämne blifvit framställd, men hvilken meuring; å det ställe, der den i StatsUtskottets Betänkande upptages, snarare synes innefatta Utskottets énskilta öfvertygelse, än någon del af det beslut i ämnet , StatsUtskottet tillstyrkt måtte jemkas och förtydligas. tiU ExpeditionsUtskottet återremitteradt. Ut Supra. Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan ett qvart till r i oin aftonen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Ridd e. Ad Pro* Vill. Band. glo Den 5 September f, nt{ Fredagen den 5 September. Plenum klockan 9 förmiddagen. Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskotteis den 19 sistl. Augusti under