Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nej till introduction för en person, den Ståndet ej funne värdig eller tjenlig att här inlåtas. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Jag instämmer med Grefve Posse deruti, att ingen citation af förordningen bör i den nya §. inflyta, utan innehållet blott införas. Hvad don sista Talarens yttrande beträffar, vill jag minnas, att om den frågan vid sista Riksdag en ganska vidlyftig discussion föreföll, hvarunder den mening tycktes stadga sig, att den, som af Konungen blifvit adlad, icke kunde förvägras att här vinna introduction. Åtminstone frånträdde jag den motsatta meningen, som jag i början, enligt Lagens bokstaf, sökte försvara. Men i andra momentet af det nya förslaget är något, som torde hafva en närmare bestämning. Der står nemligen, att innan introductionen vinnes, skall genealogie öfver alla till Attén hörande personer ingifvas. Jag vet ej, att flere, än en person, äro till Ätten hörande, helst den Adlade blir ensam Adelsman. Redactionen torde således der tarfva någon liten förändring. Grefve Mörner, Carl: Det är i anledning af Grefve Posses anmärkning derom Den 9 April f. m. 4< att Utskottet stadgat den påföljd för den, som ej inom 2:ne år efter upphöjelse» sökt introduction, att, enligt Kongl. Förordningen den 8 Maji 1775 och Kongl. Brefvet den 11 Februarii 1800, förlora alla upphöjelsen åtföljande förmåner, som jag anser mig böra erinra, att ifrågaställde stadgande endast innefattar ett återupprepande af livad som finnes infördt i 5o §. af nu gällande Riddarhusordning, och då Kongl. Majit sjelf i Nåder gillat denna redaction, kan jag ej inse, hvarföre Utskottet bordt i den föreslagna nya redactionen utesluta omnämnde stadgande.
Jag fortfar i mill yrkande, alt R. o. Ad. mätte besluta en underd. anhållan lill K. M. om inskränkning af skogssvedjande vid förhöjdt ansvar. Gr. Sparre: Jag har redan fästat upmärksamheten derå, alt Utsk:n inskränkt rättigheten alt svedja till åker, äng och rcitler beteshage, och jag tror ej, att till rätter beteshage kan hänföras den af Frih. Raab omförmälda, i Kalmar län befintliga s. k. hemskogen. I detta län kallas nemi. en del af beteshagen, som 396 Den 11 November e. m. egentligen är alt betrakta såsom skogsmark,1'•hemskog, i motsats till utskogen. Om denna hemskog hafva mina motståndare vidlyftigt ordat, men den kan ej, enl. mitt omdöme, någonsin hänföras under begreppet rätter beteshage. Gr. Liljencrants: Det är temligen svårt att ingå i tvist med den siste värde talaren om hvad med uttrycket hemskog egentligen skall förslås. Men hvad jag och Frih. Raab egentligen sökt att inför Ståndet framhålla, är vigten af att hämma och förbjuda svedjandet i stora sträckor af landel, de må nu kallas beteshage, hemskog eller hvad annat som helst. Det är ett sådant ofog jag velat förekomma, och derföre har jag förenat mig med Frih. Raab, öfverlemnande åt den siste värde talaren, att med jurister öfverlägga om hvad med hemskog bör förstås. Frih. Raab: Jag vill försöka alt definiera hvad med hemskog bör förstås. Jag brukar ett hemman af 800 tunnlands vidd, deraf 500 tunni, är hagmark och 20 (unni. bära ståndskog. Detta är onekligen eli hemman med betydlig skog, men af landtmätaren har, vid hemmanet öfvergånget laga skifte, alla dessa skogbärande tunni, nptagils såsom beteshage, och endast 20 tunni, såsom egentlig skogsmark. Nu frågar jag Gr. Sparre, om han såsom domare skulle kunna anse dessa 500 tunni, såsom skogsmark, ehuru landtmätaren vid skiftesföirättningen uptagil dem såsom beteshage? Gr. Sparre:
Canallnkomsterne; och 3:c> Att Nationen stall äga sina Ombud l Direktionen, hwilka icke allenast, som hittills, stola deltaga i Werkets tillsyn och wärd under byggnadstiden, ritan äfwen sedermera framgent och ewärdeligen till lika antal och rösträttighet med de öfrige af Bolaget tillsatte Dircctcurer, efter afStänderne utfärdade Instruktioner, och under lika answars-styldighet med Nationens Fullmäktige r Pcnningwcrken, stola deltaga i Directionens ' alla öfwerläggningar och beslut rörande kanalens wärd, Betänkandeir, Nio ^3' XV underhäll, samt alla dertill hörande frågor och angelägenheter; med stadgande att wid de tillfällen, da deste Nationens Ombud, ä ena sidan, och'de öfrige Directcurcrne, ä den andra, kunna, hwar för sig, enhälligt möjligen wara af stridande meningar, bcflutet stall till K. Majit hemställas; hwilka förbehåll, tydligen af R. Ständer uttryckte, borde äfwen af Bolaget i lagligen sammankallad allmän Bolagsstämma antagas och godkännas till framtida kraft och efterlefnad, innan nägot af den bcwiljade anslagssumman ytterligare fick lyftas. I anledning afhwilken sistnämnde Motion Herr DomProsten Illclmsn hnfwudsakligen yttrat, att dä Kongl. Majit "i kraft af Sitt öpna Bref och privilegium octrojerat Bolaget att detta arbete företaga och fullborda, samt Cana"len med dest Slustar och allt hwad dertill hörer, eller den"samma härigenom, i grund af den magt N. Ständer K. 'Majit dertill uppdragit, tillagdt warder, allt framgent c"wärdeliga tider äga, undcrhälla och afkastning deraf sig till "nytta anwända, utan att Staten deraf nägon dircct inkomst taga kan;" dä, sedan istället för > Million tcknats Z, det icke kunde läggas
Vid pröfning af detta ärende hafva Rikets Ständer, efter tagen kännedom om Postverkets stat för sistlidne år, trott sig finna, att några derå anvisade årliga utgifter skulle kunna minskas eller upphöra samt tillgång derigenom beredas att, utan minskning i statsverkets af postmedlen påräknade inkomster, vidtaga åtskilliga för postanstalternes förbättrande erforderliga åtgärder, - i hvilket hänseende Rikets Ständer fästat uppmärksamhet å det förhållande, att, ehuru Norrska Postverket gått i författning derom, att Konungariket INomges postförbindelse med utlandet, under den del af året då sjöfarten är öppen, befordras nästan uteslutande medelst ångfartyg, sådant oaktadt, för nämnde brefvexling, en dubbel postgång från och till Norrige underhålles och bekostas af Svenska postkassan, utan motsvarande ersättning; börande, enligt Rikets Ständers tanke, denna s. k. Norrska utrikes post icke genom Sverige befordras utan full ersättning af Norrska Postverket för derigenom uppkommande kostnader; att minskning uti den för paketer inrättade, med förlust för Postverket förenade, postgång emellan Stockholm och södra orterne lämpligen torde kunna ega rum under den årstid, då ångfartygskommuuikationen oafbrutet fortgår; att den af postmedlen utgående årliga utgift af 8,000 r:dr, såsom understöd lill Diligence-bolaget N-.o 1, torde kunna minskas; samt slutligen att, då de i Hamburg och Stralsund anställde Postkommissarier icke synas vara för postförbindelsen med utländska orter oundgängligen nödvändige, de åt desse tjenstemän utgående löneförmåner, till belopp af 2,360 r:dr Hamb. kurant för den förre och 1,800 r:dr Pommerk kurant för den sednare, framdeles torde kunna besparas. En tillökning i Postverkets årliga inkomster skulle jemväl sannolikt kunna beredas genom vidtagande al skärpta kontroller emot missbruk af fribrefs-rä t tigh e t ens utöfning, i hvilket ämne Rikets Ständer ock vid 1840—1841 årens riksdag gjort ur.derd. framställning.
Hos mig är nemligen klagadt deröfver att, sedan en förmyndare underlåtit att i rätt tid till Domhafvanden inlemna det i g i af nyssomförmälda 18f> 1 års Kongl. Förordning föreskrifna transsumt af förmyndareräkning och Häradsrätten, i följd deraf, genom utdrag ur Förmynderskapsprotokollet, förelagt förmyndaren, vid vite, att å första rättegångsdagen af nästa lagtima ting, vid upprop, sin skyldighet fullgöra, Domhafvanden, efter det förmyndaren å utsatt tid fullgjort nämnda föreläggande, låtit, utan att förmyndaren sådant begärt, utskrifva och emot lösen tillställa honom ett ytterligare protokollsutdrag, innefattande bevis, att det fordrade transumtct ur förmyndareräkningen blifvit till Kåtten ingifvet; hvilket förfarande, enligt klagandens uppgift, skulle af bemälde domare vanligen iakttagas. Det synes mig uppenbart, att i förevarande fall domaren felat derutinnan först, att han med Häradsrätten föreskrifvit, att i fråga varande transsumt skulle ingifvas till Katten, i stället för till domhafvanden; vidare att han, utan derom framstäld begäran, utfärdat och uppburit lösen för nämnda protokollsutdrag, och slutligen att han i form af protokollsutdrag expedieradt det bevis, han ansåg förmyndaren böra hafva, oell belagt det med den högre lösen, som blof en följd af slikt expeditionssätt, då, i fall sådant bevis varit af förmyndaren begärdf, det skäligen icke bort belastas med högre lösen, än ett vanligt bevis öfver ingifna handlingar. Sannolikt härflyta de två sistnämnda felen ur det första. 37 och bröd, samt att derefter hållas till straffarbete den förre i fem och senare i fyra månader. I anseende härtill, och då sex månader vore det för inbrottsstöld i lag stadgade minimum af straffarbete, förordnade jag åtal, som af Advokatfiskals-embetet i Kongl. Svea Hofrätt utfördes, hvarefter bemälde Kongl.
Hvad jorda inkallet beträffar, så anser jag det tvärtom vara vida lättare för en eröfringslysten Regering, att i Gottlands nuvarande skick conquetera ön, än sedan den erhållit portofranco-frihet, som nödvändigt skall öka dess folkmängd, styrka och försvarsmedel, och som meri Sveriges egna stridskrafter samt locala hjelpkällor, nog skall veta afvärja alla slikarta. de planer; hvarförutan det likaledes blefve andra Nationers interet att i detta hänseendet bistå Sverige, om det emot förmodan deraf, i en mera aflägsen framtid, kom i behof. Hvad åter den andra invändningen angår torde säkraste medlen att förekomma och afhjelpa ofvan supponerade lag-förbrytelser förnämligast blifva att i) gifva Lagar och Författningar en sådan grundprincip och syftning att de ej genom för mycket betungande bördor och genom invecklade, motstridiga collisioner, locka till deras iluderande och öfverträdande; 2) att vara uppmärksam vid valet af de Tjenstemän som vården af deras handhafvande och verkställande blir ombetrodd, hvilka endast böra hafva till norm för sina handlingar samvetsgrannhet samt hedersoch rättskänsla, derjemte begåfvade med erforderliga kunskaper och verksamt nit för Statens allmänna väl; och 3) (så vida ett, enligt min tanka, riksskadeligt illiberalt handelssystem än längre skall äga bestånd) genom noggranna visitationer med aila från Gottland ankommande 5i8 Den 3 Martil, fartyg som anlöpa det öfriga Sveriges kustorter; sorn då torde böra behandlas i likhet med utrikes ifrån anländande, och som äfven ytterligare controllerades af den nu existerande kustbevakningen, hvilken, i slik händelse ej torde blifva onyttig att bibehålla långs Sveriges fasta kustorter.
R:dr blifvit för ändamålet använde, enligt Jernvägs-komitéens förslag, skulle återstå att bygga, äro således: Af Östra stambanan: linien emellan Norrköping och Nässjö, utgörande 1 4 mil 32,220 fot, beräknad till en kostnad af R:mt R:dr 10,609,487: — Af Norra stambanan: linien emelian Upsala och Gefle—Dala jernväg, utgörande enligt 1859 års Jernvägs-komités betänkande a) för vägen emellan Upsala och Sala, 5 mil 22,500 fot 4,217,239: — b) för vägen emellan Sala och Robertsholm, 8 mil 22,450 fot 5,491,133: — 9,708.372; Transport 20,317,859: — Bih. till R. St. Transport 20,317,859: — Af Nordvestra banan: a) vägen emellan Christinehamn och Arvika, 1 0 mil 23,100 fot 10,519,866: — b) vägen emellan Arvika och Norska gränsen, 3 mil 31,000 fot 3,893,998: — hvarifrån afgå beviljade 1,000,000: — 2,893,998: — 13,413,864: Tillhopa 4-3 mil 23,270 fot för R:mt R-.dr 33,731,723: — Visserligen har redan under sistförflutna riksdag den åsigt sökt göra sig gällande, att, sedan Vestra, Södra och Nordvestra stambanorna blifvit fardigbygda. Staten borde upphöra med all vidare anläggning af jernvägar, äfvensom röster höjts för den åsigten, att Staten nu borde hvila sig efter de ansträngningar, den förmenas hafva måst underkasta sig för att kunna åstadkomma dessa dyrbara anläggningar.
Stockholm, Götheborg och Christianstad. Artillcribrigadernef') utgöras hvardera af 3:ne divisioner Fält-artilleri och 1 division Belägringsoch Fästnings-arlilleri. Hvarje а) Se Tal). 11. (Litt. A. B. C.). б) Se Tab. 7, 13. c) Se Tal). 7, 11. (Litt. A. B. C.). d) Se Tab. 8, 9, 13. e) Se Tab. 8. /) Se Tali. 9. 72 Den 7 December. division Fält-artilleri utgöres af 2:ne åkande och 2:ne fotbatterier af Hvarje division belägringsoch fästnings-artilleri utgöres af 2:ne kompanier. Hvarje fält-batteri utgöres af 4 kanoner. Fält-batterierna utgöras af följande antal och slag, samt be nämnas med hänseende till 2?:g-talen å sina kanoner, nemi.: 6tt:ge åkande kanon-batterier 9 st. Wittge dm d:o 3 „ 12S’:ge åkande granat-kanon-batterier 3 , 24fT:ge d:o d:o 3 „ ö/trge fot-batterier 12 , 128.:ge d:o 6 „ Summa batterier 36 med tillhopa 144 kanoner. Inom hvarje brigad äro divisionerne sammansatte pä följande sätt: Ira Divisionen består af {^ne “e »f;** batle,ier’ I2:ne 6«:ge fot-batterier. Artilleri-brigader lie liro: l:o) Svea Artilleri brigaden: Består af 553 nummer (konstaplar, vice konstaplar, artillerister, divisionsoch batteri-trumpetare samt batteri-handlverkare med 144 ständige och 104 rusthållshäsfar). Hufvudstation: Slockholm Mötesplats: Ladugårdsgärdet. 2:o) Götha Artilleri-brigaden: Beslår af 553 nummer (konstaplar etc. med 144 ständige och 104 rusthålls-höstar). Hufvndstation:
Preste-Slåndet den 22 Borgare-Ståndet den 22 Bonde-Ståndet den 25 Eikels Ständers underdåniga skrifvelse, om medels anvisande för fortsättningen af arbetena a vestra och söd< a jernväg rstambanorna under innevarande dr. (Stals-Ulsk:s Utlåtande N:o 55.) S. A. K. Medelst Skrifvelse lill Rikets Ständers Stats-Ulskott af den 20 nästlidne Mars bar E. K. M:t i Nåder tiilkännagifvit, alt Chefen för Statens jern vägs-bygg nadcrOlVer sten ExpeditionsU/s/in/tets Forsing till underd. Skrifvelse N.o 65 133 m. m. N. Ericson, vid afgifvandel af sin berättelse om de å vestra och södra stambanorna intill 1856 Ars slut verkställda arbeten, aflemna! förslag til! fortsättning under innevarande Ar af arbetena a dessa banor: varande uti detta förslag arbetena upptagna alt fortgå å vestra stambanan på en längd af 17 J. mil emellan Götheborg och Gotha kanal, samt erfordra en beräknad kostnad af B:ko R.dr 2,268,007: 24. 10. och å södra stambanan på sträckan mellan Malmö och Sjunnerup i norra delen af Malmöhus län, hvarför kostnaden beräknats lill B:ko R:dr . 1.059.259: 45. 8. Då från dessa kostnads-summor, tillhopa B: k o R.dr 3,327,267: 22. 6. afräknades dels de vid slutet af sistlidne Ar befintliga kassa-behållningar och öfriga smärre tillgångar, uppgående till 413,934: 6. 6. dels ock det af Rikets Ständer redan förskottsvis anvisade belopp B:ko R:dr 333.333: 16. — 747,267: 22. 6. komme under delta år att ytterligare erfordras
F r ö k e n L i n d h o l m har också så väl användt sin tid, att då hon nu omkring den 15 november k o m m e r till sin station Shanghay, har hon där i missionens tjänst åtagit sig att tjänstgöra antingen på polikliniken eller som föreståndarinna v i d en högre flickskola eller i den kristna pressens tjänst. P å min fråga, hvarför hon slog o m, svarade hon endast, att hennes missionsintresse varit, vaket redan i England, o c h att det sedan aldrig riktigt slumrat in, att hon ansåge Zenanamissionen vara engelskornas arbetsfält, o c h att K i n a är det land, som för närvarande tycEndast några veckor fick hon denna gång tillbringa i Sverige. O c h fastän hennes väg nu går åt österled o c h hon fortfarande står i innerlig förbindelse m e d det moderna västerlandet, hindrar detta likväl icke, att hon söker nya anknytningspunkter i norden. Barn oeh mörkrädsla. m ö r k — d å släckes lamp a n. s. v. Däraf alstrades under uppväxtåren en stark nervretlighet, som bland annat y t t r a d e sig i rädsla för e n s a m h e t e n. Situationen var densamma nu - s o m då! Emy. Där går m o - det i ständigt kretslopp. Styfva nationalekonomer uppträdde m o t den. O c h likväl härskade krinolinen m e d järnspira. D e t är minsann inte för tidigt. Mina husmoderliga plikter har j a g väl inte heller försummat. M e n aldrig gjorde han något, förrän han frampå förmiddagen gick upp i ämbetsverket, o c h vanligtvis skötte han bara sina nöjen på eftermiddagarne. I allmänhet förstod m a n sig inte p å det i förra århundradet. » Claes * Lundin. IDUN 1895 Bara en liten historia. Från engelskan för Idun.
M:s slutliga pröfning och afgörande anmäles, — får jag, till kännedom och upplysning i frågan, aflemna samt åberopa såsom ytterligare motivering för de förmåner, jag hos R. St. vördsamt får hemställa, måtte blifva en sådan förening beviljade, nemi.: i.‘o att föreningen må erhålla tillåtelse att i R. St:s Bank eller Riksg.Contor få insätta den fond och det årliga öfverskott, som kunna samlas, och derå åtnjuta fem proc:s ränta; 2:0 att föreningen må erhålla rättighet att af allmänna Indragningsstaten uppbära det pensionsbelopp, som bestås commissionslandtmätare, vid afskedstagande efter 65 år, när sådan tjensteman uppnått denna ålder, roen i tjenst qvarblifver, ifrån och med dess 66:te lefnads år och intill dess han tager afsked; (Dåde understöd, föreningen enligt förslaget skulle lemna åt tjenstgörande gamla commissionslandtmätare, troligen i flera fall skulle hafva till följd, att sådan landtmätare, med biträde af medhjelpare , kunde föredraga att qvarstanna i tjenstgöring, synes denna förmån bi I ligt vis kunna beviljas, eller också förslaget böra ändras på det sätt, att föreningen endast under 10 år, eller ifrån det commissionslandtmätare fyllt 55, intilldess han fyllt 65 år, må understöd till sådan tjensteman utgifva.) 3:o alt, i likhet med hvad för andra tjenstemannacorpser ägt rum, något årligt anslag af Statsmedlen må föreningen beviljas; (Af de inom corpsen afgifna yttranden har i allmänhet ett årligt bidrag af 10 r:dr S:co ansetts lämpligt att, utom skäliga retroactivoch befordi ingsafgifter, af hvarje delägare erläggas. Om detta belopp tages till grund, eller, äfven om så nödigt anses, bestämmes såsom minimum, skulle de lönlöse tjenslemännen inom landtmäteriet årligen kunna bidraga med 5,38o r:dr, utom hvad som tillskjutes af de med lön försedda, hvilka för sina bidrag icke äro föreslagne att erhålla några förmåner för sig sjelfva, utan endast för efterlemnade hustrur och barn.
Dom af den 20 Martil 1819, för deras svekfulla och bedrägliga förhållande straffade med i års allmänt arbete å Fästning, hvilken bestraffning i påföljande Maji månad af gunst och nåd förvandlades till blott lika tids fängelse. På samma tid dömdes de brottslige f, d. Malmö Disconts Directeurer Nordlindh och Björkman till 5 års Fästningsarbete och Falkman till 3 års. StatsUt skottets Betänka/iden,. ia53 Om nu, som Utskotten föreslagit, Ståhle och Kock inmanas i bysättningshäkte och ch\ de säkerligen ej derigenom aftvingas deras skulds erläggande till Disconten, så och då endast nästa Rikets Ständer kunna förändra detta besluts påföljd, blifva Ståhle och Kock Reröfvade deras frihet längre tid, än de vi-» da brottsligare Discont-Directeurerne, och således genom Rikets Ständers Beslut hår-, dare bestraffade än af Lagen. Ståhle och Kock hafva dessutom varit längre tid uti Bysättningshäkte inmanade, af hvilket för-* sök ingen deras Skuld motsvarande afbetalning, kunnat deni aftvingas, Genom ofvanförmälde Konungens Dom och äfven den bysättning de undergått, hafva de således, ehuruväl ej motsvarande deras bedrägliga förhållande% dock redan straffade blifvit; hvadan och då dessutom hvad särskildt beträffar Ståhle, han omgifves af 9 oförsörjda barn, jag finner skälig anledning tillstyrka det mildare behandlingssätt, sorn Afdelningen föreslagit, det nemligen, att Kock och Ståhle, emot inbetalning: den förre af i33 R:dr 16 sk. B:co och Ståhle af 5oq R:dr
Collegii .^ungörelfer ben 4 l3)?aji t818 ocf) ben rf ‘DJtaji 1823 att tiena till efterråttelfe; bocf att Ijmab ffabgabt år, om tillånbalupet fribref för ett ifrån ut» rife# ort bemfommet fartyg, åfmen ffall gålfa mib fartyget# utgåenbe;”cbmor?- jemte, ocf för att tillmågabrfnga be af befjofmet lifa mycfet påfallabe råttelfer uti ffabganbena, angåenbe utrife# f/öfarten, bmarigenom fribrefmen, utan öfab foffnab ocf) tib#utbrogt, må funna erhålla# ocf icfe oftare beljöfma för? nya#, ån be trafrqueranbe# egen fåferbet bet forDrar / ^XX5i bo# fongt ,3)fai:t i unberbånigbet anhållit om fåbane, till billig låtfnab för banbeln ocf fjöfar? ten, förånbrabe föreifrifter, att fribref, eller fmilfen beling övongl. ^)?aj:f tåcfe# auctorifera, fåfom gållanbe till certifceranbe af(2>menjfa nationaliteten, må, efter bebofmet, mara att tillgå i alla ©tapelftåber,. od) att bera# för.? npanbe icfe oftare föreffrifme#, ån nöbmånbigbeten fåbant ounbgångligen forbrar.. §: 42. £fter bet (2Bi bo# 3vongl.
Band, ia a;dra Häftet, 99 Fröt. Vidi-, d. 21 April i834 tion, angående serskild vedergällning till Lag-Comitéens arbetande Ledamöter efter numera fulländadt uppdrag, tillika med de i anledning deraf denne dag afgifne yttranden. Lagutskottet: W Kongl. Maj:ts den 15 dennes e. ni. på bordet lagde Nådiga Skrifvelse, med öfverlemnande af Lag-Comileens förslag till allmän Civii-Lag; tillika med de i anledning deraf denne dag afgifne yttranden. S. D. Af det hos Eleclorerne den 17 dennes förda Protocoll inbem tades, att lill Ledamot i ExpeditionsUtskottet, efter Prosten Hylander } blifvit utsedd Biskopen m. 111. Doctor A. C, af Kullberg. S. D. F öredrogs å nyo och remitterades till Lagutskottet.' O Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, med öfverlemnande af Lag-Comileens förslag till Allmän CivilLag, gifven i Stockholm den ra April 183/j. S. D, Föredrogs och lades till hnndlingarne: Kongl. Majrts Nådiga Svar uppå Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse angående Riksdagens förlängande, gifvet den 1 g April 1834- S. D, Föredrogs och remitterades lill Si tats-Utskottet: Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående f. d. Allmänna Magasinsfönden samt betalningsvillkoren lör erliållne Spanmåls-understöd, gifven den 12 April 1834- S. I). Föredrogs och kades till handlingafne: CojistitutionsUtskottets Memorial N:o 3, till, BorgareStåndet, med utlåtande om grundlagsenligheten eller stridigheten af en väckt fråga, hvarå Talmannen vägrat proposition. S D. Föredrogs ånyo och återremitterades: Bevillningsutskottets Betänkande N:o 4, i anledning af Hr Friherre J, V.
Hierta, Lars Johan II: 415, III: 111 Hierta-Retzius, Anna se Retzius, Anna Hirn, Yrjö II: 416 Hirsch, Hanna III: 412 Hodell, Frans Oscar Leonard I: 318 Hoffmann, E. T. A. III: 113, 396, 399 Hoffman, ? pianist III: 239 Hohenfels, Stella II:421 Holck, Elisabeth se Clausen, Elisabeth Holmberg, Emanuel II: 40, 396 Holmström, Johanna se Boltenstern, Johanna –, ? Mrs I: 40, 41 Hugo, Victor III: 120, 246 –, G. C. II: 406 Hunderup, Hans Riber III: 307, 414 Hygrell, Johan August II: 316, 419 Håkansson, Helene I: 258 Isaksson, Else se Sjöberg, Else –, Ola I: 298 –, Marie se Andersen, Marie –, Siri se Horten, Siri –, Per II: 82, 250 Per Jacobs’ pojke II: 250 Jensen, Agnes se Møller, Agnes –, Eleonore II: 139f, 405 –, Peter Axel III: 144f, 400 Jeppsson, Ola II: 316 Johanna (”Moster Johanna”) I: 79, 298 John, Eugenie se Marlitt, E. Johnsson, Melker III: 395 Josephson, Ernst III: 161 (bildtext) Josephson, Ludvig II: 88, 400 Juel-Hansen, Erna III: 189, 404 Jäderin, Anna se Branting, Anna Jæger, Gustav II: 423 Nils Jönssons mor II: 138, 191f Jørgensen, Einar II: 134f, 405 Karadja, Mary II: 407 Karin Månsdotter III: 393 Karna, piga II: 197f Karr, Alphonse I: 286 –, Helmer II: 408 Kind, Fr. I: 310