Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Behållning till år 1848 31,834: 16. 2. 40,000: På sålt de nu granskade hufvudböckerna för Kongl. Iirigs-kollegii extra äfvensom ordinarie statsanslag gifva vid handen, har medels-förvaltningen vid Carl Gustafs stads Gevärsfaktori under aren 1846 och 1847 förhållit sig sålunda: a) Extra statsanslags-medel för gevärs tillverkning. 1. och återstodo vid samma års slut att redovisas 35,025: 4. 2. S:a 79,461: 37. 3. b) Ordinarie statsanslags-medel (för gevärsbehof m. m.) Faktoriets fordran vid sistnämnde års slut 13,229: 16. 8. Återstodo vid samma års slut att redovisas 16,841: 9. 9. Och hafva Revisorerne, rörande det under åren 1846 och 1847 vid Faktoriet verkställa arbete, från Generalfält-tygmästare-embetet, under hvars närmare öfverinseende Faktoriet numera är stäldt, erhållit följande uppgifter: Godkändt oeh lefvereradt: Infanteri-gevär, med tillbehör, af 1840 års modell 800 st. Skarpskytte-studsare, med dito, af dito 48 — Fänghålstappar , 6,800 — Tillverkade och färdiga till besigtning: Skarpskytte-studsare 55 — Infanteri-gevär , 325 — Lås till gevär af 1845 års modell 1036 — Messingsbeslags-satser till dito 1905 — Bajonetter 1426 — Laddstockar 721 — förutom ett större antal mindre gevärsdelar. år 1847. Godkändt och lefvereradt: infanteri-gevär af 1840 års modell 430 si.
74. — angående en Författning om ändring eller utrifning af Vattenverk, som genom uppdämning skada jord eller hindra dess odling. Under den 20 Januarii 1824, har Kongl. Maj:t Nådig Förordning i detta ämne utfärdat. 75. — angående en förbättrad organisasion af Styrelse-verken. Föredragen den 23 Mars 1824. den 17 April 00b den 17 September 1828, då serskildt beslut i detta ämne fattades. 7G. — angående ändring i nu gällande föreskrifter för Arrende - Spannmålens utgörande af Kungsgårdar och derunder lydande Lägenheter. Uti Nådigt Bref, den 20 Januarii 5824, har Kongl. Maj:t bifallit hvad Rikets Ständer härutinnan föreslagit. Bil. t. R. St. Just. Ombms Emb.-Ber ä. 4 Nov. 1828. 29 77. — om upphäfvandet af Landshöfdingarnes Doms-rätt i Enskiftes-mål. Föredragen den \ Maji 1827 i sammanhang med frågan om den nja Stadgan för Skiftes-verket i Riket. 78. — angående utvidgad frihet till svedjande å Skatte-hemmans egor. Genom Nådigt Bref till KammarCollegium af den 22 Junii 1824, har Kongl. Maj:t förklarat någon vidsträcktare rätt till svedjande, än gällande Författningar medgåfvo, icke kunna beviljas. 79. ■— angående vissa föreskrifter för Recognitions-skogarnes indelande till hemman och skatteköpande. Med bifall lill hvad Rikets Ständer härutinnan beslutit.har Kongl. Majtt, under d. 29 Januarii 1824, låtit Nådigt Bref till Kammaroch Bergs-Collegierne derom afgå. 80. — med anhållan, att, då serdeles omständigheter så föranledde, undersökning måtte förrättas, huruvida det i 1821 års Convention med Ryssland stadgade skyddspris för ängsmark, som vid gränse-regleringen frånginge hemman, vore emot värdet fullt svarande. I sammanhang med Laudshöfdingarnes i Norrbottens
Ståndet, medelst bifall till Utskottets Utlåtande N:o 9, den 5 Augusti samma år beslöt: l:o att Direktionen borde begära hufvudstadens myndigheters yttrande, huru, för den händelse Ridderskapet och Adeln komme att besluta Riddarhusgårdens ordnande genom borttagande af de der nu befintliga byggnader, Staden ämnade använda och ordna de Staden tillhöriga tomt delar åt Riddarhusets norra sida mot Mälaren; 2:o att Direktionen väl i allmänhet skulle erhålla uppdrag att till Ridderskapet och Adeln vid nästa Riksdag framställa förslag angående lämpligaste sättet till ändamålsenligt ordnande af Riddarhusets gårdsplan, men att inga speciella föreskrifter borde i sådant afseende Direktionen meddelas, vare sig angående nya byggnaders uppförande eller gårdens apterande til en parkanläggning; samt 3:o att Direktionen i sammanhang härmed borde inkomma med förslag till definitift reglerande af Riddarhus-Sekreterarens löneförmåner. 23 Sedan frågan sålunda ånyo blifvit hänskjuten till Direktionens handläggning, begärde Direktionen till en början hos Ofver-Ståthållare-Embetet, att vederbörandes yttrande i frågan om det framtida ordnandet af stadens norr om Riddarhusets gård belägna tomtdelar måtte infordras samt Direktionen tillställas ; och har Direktionen i anledning häraf fått emottaga ett af Stadsfullmäktige meddeladt yttrande af innehåll, att någon plan för framtida användandet af den ifrågavarande platsen ännu icke blifvit uppgjord, men att i betraktande al den under seglationstiden synnerligen lifliga trafiken, äfvensom af önskvärdheten att erhålla en utefter Norrström bakom Riddarhusgården, Rådhuset, Stadens Cellfängelse och Kanslihuset fram till Mynttorget löpande strandgata, med visshet torde kunna antagas, att platsen, sedan derå nu befintliga byggnader blifvit undanröjda, icke vidare komme att bebyggas, utan att densamma vid en blifvande strandreglering blefve till kaj eller strandgata använd.
Ju vidsträcktare Continenten, ju lättare communicationen genom alla dess särskildta delar, både till lands och vatten , dess mindre skulle någon särskildt del af den någonsin bli utsatt för någondera af dessa olyckor, ty bristen i det ena landet skulle troligen hjelpas af öfverflödet i det andra. Men ganska få länder hafva till alla delar antagit detta liberala system. — Somliga länders behof af säd kan ofta bli så stort och så påskyndande, att en liten Stat i dt ras grannskap, sorn råkade till att på samma tid äga mindre tillgång, ej kunde våga att understödja dein med Spannmål, utan att utsätta sig sjelf för en lika svår olycka. Således kan den dåliga po - Den 13 April. 317 litiquen af ett Land göra det till en viss grad farligt och oklokt % att i ett annat följa den politique, som annars vore den bästa. En oinskränkt frihet af utförsel skulle dock bli mycket mindre får* lig i stora Stater, der productionen är mycket större, och det helas tillgång obetydiigen mindskas genom utförsel. Men i mindre Stater är det kan hända ibland nödvändigt, att hindra utförsel af Spannmål. Priset, som bör föranleda förbud mot utförsel af Spannmål, om den någonsin skall förbjudas,bör då alltid vara ganska högt. Lagarne rörande Spannmål,” säger han, ”kunna i alla länder jemföras med lagarna rörande Religionen. Folket känner sig sjelf så mycket interesseradt i hvad som angår antingen dess uppehälle i detta bfvet, eller dess lycksalighet i ett tillkommande, att Regeringen måste jemka sig efter dess fördomar, och för att bibehålla allmänna lugnet, etablera det systern, som Folket bifaller.” Herr Grefve Mörner täcktes också i sitt Memorial uppgifva de omständigheter, som skola varit orsakeme till den allmänt likså kännbara som öfverklagade penningenöden. Men alla dessa omständigheter existerade länge, utan att penningebrist märktes.
"51 från hans hemvisst, uppbäras hos Kronofogden. På det ej tid.-pillan för ersättningens utbekommande måtte förorsakas syntes lämpligt att densamma finge uppbäras på förrättningsstället. Och då numera dagtraktamentet för Gode män vid skiftesförrättningar blifvit Ökadt till 3 R:dr R:mt, syntes jemväl billigt att traktamentet för Nämndemän Ökades till samma belopp, enär dessa begge befattningar syntes vara af lika vigt. Med anledning häraf har motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte för sin del besluta, att Nämndemän vid syner och andra extra förrättningar må tillgodonjuta skjuts-ersättning enligt gällanue Rese-reglemente för den i och för förrättningen tillryggalagda väglängd och få beräkna dagtraktamente å 3 R:dr R:mt, samt att denna godtgörelse bör af boställsinnehafvare!! eller syneförrättaren vid förrättningstillfället dem tillställas. Det till Nämndemän för extra förrättningar med undantag af utmätningar utgående dagtraktamente var före år 1851 bestämdt till 24 sk. B:ko. Genom Kongl. Kungörelsen den 31 Oktober 1851 beviljades deri förhöjning till 32 sk. B:ko, hvarefter traktamentet genom Kongl. Kungörelsen den 11 Augusti 1854 ytter - 8 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande iV.o <95. ligare blifvit förhöjdt till ls R:clr 50 öre R:mt. Att såsom skäl för att ytterligare höja traktamentet åt Nämndemän vid dessa förrättningar åberopa det förhållande att dagtraktamentet åt Gode män vid skiftesförrättningar nu mera blifvit bestämdt till 3 R:dr R:mt, torde ej vara lämpligt, enär Gode männens befattning vid ifrågavarande tillfällen vanligen är af besvärligare beskaffenhet och upptager liela förrättningsdagarne, hvilket deremot i allmänhet ej är förhållandet med Nämndemansbefattningen vid extra förrättningar.
Såsom en utveckling af de i Kyrkolagen gifna stadganden om grunderna för befordran till kyrkoherdebeställningar, innehåller Kongl. Brefvet den 21 Augusti 1786 att vid förslagers upprättande, utom gudsfruktan samt ett dygdigt och stadigt uppförande, endast förtjenst och skicklighet gäfve den ene sökanden företräde framför den andre, hvarvid borde skattas, såsom skicklighet, att sökanden eger lärdom och de kunskaper, sorn till sysslans fullkomliga bestridande fordras, samt såsom förtjenst, att han med kännedom, nit och försigtighet skött det kall honom varit anförtrodt och såmedelst gjort sig förtjent af vidare befordran, dock med tillåtelse för konsistorium att vid ansökningar till de minsta och svagaste pastoraten mindre strängt förfara uti de försök och förhör, som föregå förslaget, helst om i fråga vore gamla, välförtjenta kapelianer. Ehuru dessa bestämmelser ej sedermera blifvit ändrade och således fortfarande borde utgöra den norm, sorn vid presterliga befordringar af ifrågavarande art skulle följas, har likväl den praxis utbildat sig, att vid upprättande af förslag till kyrkoherdebeställningar af tredje klassen, tjensteåldern tillägges ett afgjordt företräde framför den ådagalagda större skickligheten, hvartill anledning hemtats af sednare i ämnet utkomna författningar, särdeles Kongl. Brefvet den 24 Januari 1811, som innehåller att, då fråga icke vore om de minsta pastoraten, konsistorierna ålåge att icke ensamt fästa sig vid •20 Expeditions-Utskottets Förslag till Rikets Ständers underd. Skrifvelse, M 109. de sökandes tjensteår, utan äfven göra ett billigt afseende å lärdom och insigter, förenade med erfarenhet och skicklighet i tjensten, dock så att på ingendera sidan företrädet utsträcktes öfver den gräns, billigheten föreskrefve. Rikets Ständer hafva med anledning af särskilda i frågan gjorda framställningar ansett rättelse härutinnan vara af behofvet påkallad, så att de i 1686 års Kyrkolag uttalade och i 1786 års Kongl. Bref vidare utvecklade grundsatser finge en rigtig tilllämpning.
För mia 3go l Den ao M a r s del finner jag det constitutionella samhällsskicket fordra, att man icke åt en oansvarig magt, som Högsta Domstolen, öfverlemnar att stifta lagar, oell att om således Högsta Domstolens gifna lagförklaringar skola af Konungen i Statsrådet sanctioneras, äger man i rådgifvarnes ansvarighet en hittills saknad garanti. Då fråga dessutom endast är om ett bestämdt veto, finner jag äfven häri en fördel, emedan ju färre lagförklaringar, ju bättre Jag förenar mig således till alla delar med Frih. Ehrenborgh, äfven hvad formen för behandlingssättet angår. Frih. Cederström: Man har yttrat farhåga för den föreslagna förändringen af ig §. och deruti sett en rättighet, leornad åt Högsta Domstolen, att, utan föranledande af inkomna förfrågningar, föreslå onödiga och onyttiga tillägg till förut stiftade lagar. Jag förmodar dock , att högsta domaremagten, hvilken bäst är i tillfälle alt se den olika tolkningen af lagarna, som vid domstolarna äger rum, och följderna deraf, äfven bör i främsta rummet fästa Styrelsens uppmärksamhet på nödvändigheten att förekomma dessa följder genom förklaring af lagens rätta mening, der sådant är af behofvet påkalladt; och som delta behof kan emellan riksdagarna uppstå, bör rättelsen i vigtigare frågor då kunna ske, hvaremot det är naturligt, att, i händelse frågan är så obetydlig, att dermed kan fördröjas intill nästa riksdag, Konungen icke heller meddelar sin sanction åt den af Högsta Domstolen föreslagna lagförklaringen, innan R. St. deröfver yttrat sig. Jag kan således ej finna annat, än att den nya redactionen till ig §. är ganska ändamålsenlig och står i fullkomlig öfverensstämmelse med det åliggande, alla embetsmyndigheler redan hafva, att opåmindt gifva Konungen tillkänna allt, hvad som erfordras till rättelse i de delar, hvilka omedelbart höra under deras handläggning. På dessa skäl gillar jag för min del ig§:s nya redaction.
Föredrogos och Indes till handlingarne Cömtitutions~Utskottets Merrrori; 1 N:o 16, till Yällofiige Borgare-Ståndet, angående yrkade, men af Talmannen vägrade å ler rein iss-propösitio iler på Utskottets Memorial Knis ö och 7; Nio 18, till Hedervärda Bonde-Ståndet, med äskad upplysning om ett Stats-Rådr-Protoeolls datum; N:o 19» till Högloflige Ridderskapet och Adc-ln, angående yrkad, men vägrad proposition på å te mun iss af Utskottets Memorial N:.o 8; K:o ao, till Hedervärda Bonde-Ståndet, angående yrkade, men vägrade propositioner på återremiss af O skottets Memorial K;ris 8 och 12; N:o 3!, till Högloflige Ridderskapet och Adeln, angående yrkad, men vägrad proposition på ogillande af Utskottets Memorial N:o 12; Banco* Utikotlets Memorial N:o 20, i anledning af anmärkningar emot Utskottets Memorial N:o x3, med tillstyrkan, att Rikets Ständer nråt - Prot. Uidr. å. a3 Julil .;8j f. <« hoff Kon*l. Majit, i underdånighet anmäla de hinder, som mött för Äilfrcvul.vexlingens början den i innevarande Julis. Allmänna Besvärsoch Oeconomie Ulskoltets Utlåtanden: Pyro c;5, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande K:o 61, om åtgärders vidtagande lör att uppmuntra byggnadsföretag i Ilikets större städer och företrädesvis i Hufvudsta den; N:o ioo, ytterligare i fråga örn nedsättning af de algifter, soia Svenske och Korrske, Cousuferne ega att af Svenska fartyg uppbära. S. D.
till salu i alla boklådor: Anny Wothe. Innehåll: Inledning. Hvad är lycka? Kärleken. Pligten. Arbetet. Tron. Hvari består qvinnans lycka? Lämpar sig särdeles väl till present för vuxna döttrar och unga fruar. — Pris: 80 öre. Maltdrycksnederlag, Mineralvatten T (a Skjortor skola beställas, att besöka vår Skjort-affär der alltid finnes att tillgå solida tyger, hvarjemte elt utmärkt godt arbete och välsittande skjortor, samt billigaste i Stockholm gällande pris garanteras. Profskjortor sys och utlemnas till påseende och profning. Ofver 3000 beställningar redan utförda. Bijouterioch Korta Varor. Hos R. Blaedel &amp; C:o i Stockholm och öfriga bokhandlare har utkommit: Qvinaasuas Kronor att utbetalas i händelse af dödsfall, som omedelbart föranledes af en under år 1888 genom yttre, våldsam orsak vållad kroppsskada, så vida dödsfallet inträffar inom sex månader efter skadans timande. För ersättningens utbekommande erfordras att genom aflemnande af prenumerationsqvitto styrkes, att den aflidne var ensam prenumerant i eget namn för hela året 1888 på ett exemplar af tidningen. Ungdomens bibliotek: I Aimard, Trappers i Arkansas, inb. I I Aimard, Skogsströfvarne, inb. I I I Aimard, Friskyttarne, inb. [18] Jacobson Junior &amp; Comp. o •B0m A Nybrogatan N:o 1 A. broderade Arbeten, AntimaObs. Nya veck insättas skjortor. cassar, Dukar etc. lemnas 15 proc. rabatt å förutvarande billiga priser. Nyheter inkomma dagligen. g Jacobsons Af är 3 g [27] Vesterlånggatan. Den bästa bok för att utan lärare på koit tid lära rigtigt läsa, skrifva och tala Engelska språket är D e n u p p - r i g t i g e E n g e l s m a n n e n, af D:r C. A. Fliigel. Pris: häftad 80 öre, inb. Till salu i alla boklådor. Om af utmärkt beskaffenhet.
Statens omedelbara försorg och på dess bekostnad; b) att, för utförande af sådana stamlinier, så vidt icke Statens direkta tillgångar dertill kunde af Rikets Ständer anvisas, medel måtte, i den mån det erfordrades, efter Rikets Ständers pröfning och bemyndigande, beredas af Fuilmägtige i Riksgäldskontoret medelst upplåning mot obligationer, löpande med viss måttlig ränta samt underkastade amortering i en bestämd proportion, årligen eller i män af lillgångarne för återinlösning; c) att likväl sådan upplåning af medel icke måtte ega rum och följaktligen ej eller derpå beroende byggnad af statsbanor företagas, utan så vida och allt efter som E. K. M:t och Rikets Ständer funne stats-inkomsterna kunna beräknas lemna sådant öfverskott, som för betäckande af byggnads-kapilalets ränta och amortering tillsvidare årligen erfordrades; d) att, för dylika stambanors framtida utförande i de delar och med den hufvudrigtning, hvarom E. K. M:t och Rikets Ständer kunde komma att besluta, noggranna topografiska undersökningar måtte genom Styrelsens för allmänna vägoch vattenbyggnader försorg fä verkställas, och fullständiga planer, med kartor, profiler, detalj-ritningar och kostnadsförslag, på grund deraf upprättas, samt, för utgifterna härvid, Expedilions-TJtskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 183. 513 vid, af Rikets Ständer lill E. K. M:ts disposition anvisas 20,000 R:dr årligen i tre år från och med nästkommande år 1855; e) att, derest Rikets Ständer, till följd af E. K. M:ts härom aflåtna särskilda Proposition, skulle besluta väsendtligen högre beskattning å tillverkningen af bränvin, Fullmägtige i Riksgälds-kontoret måtte af Rikets Ständer bemyndigas, att, så vida uppbörden af denna skatt under nästa eller derpå följande år visade sig, utöfver behofvet för derå möjligen skeende andra anvisningar, lemna ett nelto-öfverskolt af minst 615,000 R:dr, successivt, i mån af behof, genom upplåning på redan uppgifvet sätt, anskaffa och till E. K.
Hr Lagerstråle, Gustaf Rudolph, anförde skriftligen : Hr Dalman synes genom de -vid K. skiftesstadgan föreslagna förändringar åsyfta: i:o påskyndande af påbörjade laga skiften, (lill afhjelpande af den olägenhet att under tiden vanligen jorden vanhäfdas och byggnader tillåtas förfalla), genom föiändrade ansvarsbestämmelser för landtmätare, sorn vålla uppskof i dessa skiften; 2:0 minskad åtgång af skogen, genom dennas undantagande från skiftesåtgärden, äfven för flera och andra fall, än skiftesslndgan bestämmer, på det de skogsödande ersättningarna i skogseffeeter för sparad slåndskog måtte än mera kunna undvikas; 3:o besparing i tid och kostnad af ägo delnings rättens sa 111 mant rade för åtskilliga fall, derigenom att 4 > stället för 3 skiften af författningen medgåfves, utan underställning till ägodelningsrätt. Vid den första af dessa frågor torde böra tagas under öfvervägande, dels att den osäkerhet i besittningsrätten, hvilken ofiamedför mindre omvårdnad om hus och jord, redan inträdt, innan skifte är börjadl, genom det vitsord att skifta, som till jordbrukets förbättrande blifvit delägare i samfällighet»* medgifvet, så att icke all olägenhet, som i delta afseende möjligen försports, må skrifvas på landtmätarens rakning} dels att skiftesstadgan försökt att förekomma denna olägenhet genom stadgad liqvid, hvad jorden vidkommer, för vanhäfder; dets att hos landtmätaren väl motvilja kan antagas vara för handen att afsäga sig förrättningar, hvaraf han ensamt skall skaffa sig sin bergning, men att afven genom rättegång inom skifteslagen sådana uppskof 4 — För landtmätaren förefinnes således redan ett verkligt behof att få vädja lill delägarnes billighetskänsla från lagens strängaste bokstaf.
(Se Bilagan N:o g.) Lades på bordet. Herr Tham, Wollrath: Om författningar finnas, som uti sjelfva lagbudet medföra fröet till deras brytande, om dessa lagbrott föranleda menliga följder för Religion och moral, förenjngsbanden emellan medborgare, örn förändrandet af så illa beräknade författningar icke allenast kan ske utan svårighet, men äfven verkställas på sådant sätt att det onda förekommes, som man vill utrota, att ingen enskilt förnärmas eller förlorar, och att Staten vinner genom en ökad inkomst, som frivilligt utgår, hvarigenom anledning blifver att lätta andra allmänna bördor, då förmodar jag att sådane författningars ändringar är ett värdigt föremål för lagstiftande magten. Den nu gällande författningen om brännvinsbränningen innehåller efter min öfvertygelse ett skadligt lagbud, den innehåller äfven prohibitiva förordnanden, som med obilliga afgifter, liknande böter, belägger sådana nyttiga förändringar vid denna närings drifvande, h vilka åstadkomma ökad tillverkning med åtgång af mindre säd, tid och ved, eller lika tillverkning med mycket mindre åtgång deraf, förordnanden, som illa öfverensstämma med inrättandet af LandtbruksAcademier och LandthushållningsSällskaper, för att uti alla näringsgrenar sprida upplysning, och utdelandet af belöningar för att uppmuntra nyttiga företag.' Jag Den 28 Februarii. 811 anhåller vördsamt få fåsta Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet vid dessa felaktigheter uti BrånnvinsbrånningsFörfattningen, samt vid de förändringar jag deruti vågar föreslå. Brännvinsbränning på landet år endast tillåten Hemmansägare och Hemmansbrukare; om man derstädes åger jord till mer eller mindre vidd, får man för den samma ej bränna, då jorden icke år belagd med Hemmantal; Brånvinsbrånning är hela året tillåten för ägaren af den allraminsta Hemmansdel, om han ej kan så mer ån 4 eller 8 kappar, och ej föda mer ån en Ko, men deremot förbuden alla Torpare, utan afseende på deras större eller mindre jordbruk, till hvars upprätthållande dock denna näring nu så hufvudsakligen bidrager.
Dito till , 9,610: i3. 8. Dito Kongl. Skånska Dito till 3,487: 9. För Justitiae-Staten beräknas således . 21,000: Och kan Stats-Verkets andel, lika med Kongl. Stats-Contorets förslag, ökas till . 62,000: I öfrigt åberopar Utskottet dess, i serskilda Utlåtandet Litt. F.j afgifne yttrande i fråga om merberörde räntas upphörande. i4:o Gerningsören af handtverkarebibehållna vid en beräkning af , , i5:o Sterbhus-afgiften. Som denna inkomst, uppgående år 1827 till 16,379 R:dr 16 sk. 5 r:st, alltsedan varit i jemnt aftagande intill år 1831, då den utgjort 10,022 R:dr 36 sk. 11 r:st; så har Utskottet ej ansett någon förhöjning i förra beräkningen böra göras, hvadan densamma här ock upptages med . Handlingarne, innehållande de, i följd af Rikets Ständers Beslut vid sista Riksdag, infordrade serskilda upplysningar om orsaken, hvarföre städerne Stockholm och Götheborg varit befriade från denna afgift, hafva blifvit öfverlemnade till Utskottet, som i delta ämne sig utlåtit uti närlagde Betänkande Litt. G. 16:0 Bötesmedlen, beräknade till 3a,000 R:dr, hafva väl till högre belopp utgått åren 1827 med i83i,men 83,000: 1,700: 10,000: -s Stats-Utskottets Utlåtande N.-o 54- enär denna intrad är af ganska obestämd beskaffenhet, anser Utskottet densamma böra fortfarande upptagas med allenast 17:0