Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
B:ko för hästen, helst furageringen, äfven efter denna förhöjning, för kronan utfaller vida mindre kostsam, än om hästarnes utfodring skulle ske direkte för kronans räkning, på sätt vid Lif-gardet till häst och Artilleri-regementena eger rum; och som i anledning häraf för furagerings-anslaget uppkommer en ökad utgift, hvilken för regementets 337 kästar belöper sig till 9,397 R:dr 30 öre R:mt, torde sådant få till Rikets Ständers kännedom meddelas, lör den händelse Rikets Ständer skulle finna lämpligt att uti den blifvande riksstaten härmed jemväl förhöja nämnde anslag, hvilket väl är af förslagsegenskap, men hvars i riksstaten Transport R.dr R:mt 4,023,233: 29. 1S2 Bil. M 3 lill Kongl. Maj:ts Nåd. Prog. JYs l, om Statsverket 1036. Transport R:dr R:mt 1,023,233: 29. synliga summa på långt när icke varit tillräcklig att betacka de från anslaget utgående utgifter, sora under åren 1831 — 1833 i medeltal öfverstigit riksstats-anslaget med omkring 130,000 R:dr Riksmynt. Mathållning för manskapet vid Garnisons-regementena. Under åberopande af hvad jag i mitt ofvan intagna anförande, i afseende å denna för ifrågavarande manskaps ändamålsenliga och nödiga underhåll högst vigtiga omständighet, yttrat och hemställt, samt hufvudsakligen med hemtad anledning af hvad Rikets Ständer vid förra Riksdagen, då ett extra anslag, ehuru alldeles otillräckligt för äudamålet, beviljades, i ämnet förklarat, föreslår jag i underdånighet, att uti riksstaten härtill må uppföras ett särskildt nytt anslag, hvilket, i anseende till utgiftens omvexlande belopp, såsom af varuprisen helt och hållet beroende, torde böra blifva ett förslags-anslag, men kunna enligt de gjorda beräkningarna upptagas lill 130,000: —• B eväringen. Lif-bevärings-regementet.
Ifrån hvilket Utskottets Beslut Herr Lagerhjelm, Pehr, enligt bifogadt ProtocollsUtdrag af den 12 den - 646 Den 24 Februarii. nes, varit skiljaktig, samt på anförde grunder tillstyrkt bifall af Herr Adlerbeths Motion, endast med någon minskning uti beloppet af det utaf Herr Adlerbeth föreslagne årliga Arfvode; uti hvilken serskildta tanka åtskilliga Utskottets Ledamöter äfven instämt. Justerades följande; Utdrag af Protocollet, hållit hos Höglofl, Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, förmidd. den 24 Februarii j8i8. S. D. Remitterades Till BevillningsUtskottet: Ett Memorial af Grefve Gyllenborg, Johan Henning, innefattande Anmärkningar vid BevillningsUtskottets den 23 sistledne Januarii aflålne, samt den g dennes eftermiddagen till Utskottet återremitterade Memorial, angående de allmänna grunderne för den blifvande Bevillningens fördelning; jemte yttranden i samma ämne af Grefve von Schwerin, Fredric Bogislans; Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig, samt Herrar Uggla, Göran Gustaf; Gripensvärd, Fredric, och af Brickman, Gustaf. Till StatsUtskottet: Ett Memorial af Herr Mannerhjerta, Ul - Den 24 Februarii. 647 lie Emanuel, angående ökadt anslag för de Fria Konsterna; jemte Herr Hammarskölds, Lorenzo, Yttrande i samma ämne. Till Allmänna Besvärsoch OeconomieUt skottet: Ett Memorial af Herr Mannerhjerta, Ulric Emanuel, angående inskränkning i Exclusiva Privilegiers meddelande. Ut supra. S. D, Remitterades Till Statsoch BancoUtskotten: Ett Memorial af Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus, angående angelägenheten att snart från Utskotten erhålla Utlåtande, öfver den till Utskotten remitterade Kongl.
Undervisning meddelas af van lärarinna i elementarskolans ämnen och musik. Svar till » Vårterminen 1899 », ' Kohlsta, ' (.83) TidaJiolms Btuks Aktiebolag, Tidaholm. Linghem U NG FLICKA önskar mot betalning se ett finare hems skötande. Snarast svar till » 21 år *, Dagens Nyheters hufvudkontor. (80) linnesömnad Ky metod, utan För småttingarna eddelas af bildad flicka. Hvarje kurs (pris 15 kr.) omfatLätta, nätta arbeten kunna rekvireras till r 1 månad, 3 timmar dagl. Elev syr enlandsorten från Kindergarten och Förb. Samist eget arbete. Karin Egnér, Nybrogatan skolan, Kommendörsgatan 25, Stockholm. 4 tr. Rikstel. (98) Priskurant sändes omgående. * o pLATS ANTAGES NU GENAST af JT bildad ilicka, van vid inom ett större hem förekommande göromål. Svar inom 14 dagar till Fritt vivre 99, Iduns exp., Stockholm. (92) l sjukdom in en finare broderiaffär i en af mellersta veriges större städer med endast fullt mo-; rnt lager få öfvertagas på mycket lämpga villkor. Svar till » C. A. », adress S. um&amp;Iii annonsbyrå, Sthlm. (G. 198) Indervisning r Tedepot, Trievaldgränd 2, Stockholm. Utmärkt hvardagste. Insänd 40 öre i frimärken, så erhålles prof f önskad sort. Pekoe å 5: 60 pr kg. I Doktorinnan r Bäst! (G. Märk! K bittiö p Santalmissionens E Gust. Engstrand, 32 Regeringsgatan. Pellerins E N UNG, ANSPRÅKSLÖS FLICKA, som ej håller sig för god för något slags Detta utmärkta medel, hvarigenom de svå- arbele, söker plats i ett hem att gä frun raste liktornar inom trenne dagar upplösas tillhanda i hushållet och tillse barnen. Den och borttagas, försälj es å 1 kr. pr sats i sökande har stor håg för husliga sysslor, är Stockholm endast hos C.
”Tyst, tyst, lagom skola kaplanerna ha, och något sentimentalt får det icke bli. Nånå, gudbevars, få vi en liten lurfvig pojkbyting, som kan traska omkring bland hällarna och bryna nosen mot skälskalen i vattenbrynet, så är han välkommen, och jag vill just icke disputera att min enfaldige Sune då kunde inbilla sig att någon bit af paradiset blifvit förlagd här på det fattiga Grafverna.” Då Juanna kom hem, hade fru Stefana anländt från sin resa till Göteborg, men hon syntes så blek, så utmattad och förstörd att Juanna häftigt sprang fram emot soffan, der herr Tönne och hans gäst sutto, fattade hvarderas hand och utbrast med skärande röst: ”Hvad är det – bref, underrättelser?” ”Inga bref, inga underrättelser, älskade dotter ... rederiet har ej haft några.” ”Hvarför då denna förskräckelse? Har icke Lauritz förut dröjt lika länge, och ehuru vi här haft svåra stormar på detta så svåra farvatten, ha vi likvisst icke just hört några förfärligt stora olyckor. Kan man icke hoppas att det äfven i Medelhafvet varit likaså. Och för resten, om dessa slutsatser alls ingen föreningspunkt ha, vill jag ändå icke på obefogade grunder fylla upp mitt hjerta med oro: det vore högst orätt. Derföre springer jag nu för att se efter min lille gosse. Då jag ser på honom, är jag nog lycklig att aldrig tänka mig möjligheten af något så förskräckligt att det icke får tänkas.” Den unga modern ilade ut. ”Det här barnet”, sade fru Stefana, som med beundran såg den blinda tillit, hvarmed Juanna stod midt inne i en krets af så mycket mörker, ”det här barnet kommer oss båda på skam.” ”Måtte hon länge göra det!” svarade gamle herr Tönne och böjde i en ödmjuk bön sitt hufvud. ”Men när hennes stund kommer, då blir det så mycket värre, huru det än blir.” Fru Stefanas resa hade varit full af dödlig sorg. Hon hade träffat chefen för det omnämda huset och af hans egna läppar hört att, huru gerna han sjelf ville hoppas, det dock tyvärr fanns mer anledning till fruktan.
Der sådane förhållanden egde Allmänna Besvärsoch Ekon.-Utskottets Betänkande M 61. 25 egde rum och der bostället vore sä stort, att från detsamma författningsenligt kunde afsöndras en lägenhet, tillräcklig att förse Pastor med bans behof af jordbruksalster, der ansåg derföre Deparlements-chefen en dylik afsöndring böra få ske och återstoden af bostället under vanliga vilkor utarrenderas, åtminstone i alla de fall, då Domkapitlet, vid inträffande kyrkoherde-ledighet, derom uttryckte sin önskan och församlingen åtoge sig bestridandet af de med åtgärden förbundna kostnader. På sätt Rikets Ständer torde inhemta, hafva de af Departements-chefen sålunda anförda skäl mera afsett att rättfärdiga de af honom föreslagna åtgärder i samma riktning, sorn af flera motionärer och talare nu mera blifvit påyrkadt, än att visa hvarföre han ej ansett sig böra föreslå Kongl. Majit att, i fråga om boställenas utarrenderande, gå längre än hvad den Kongl. Skrifvelsen derom nu föreslår. Det vill ock synas som hade Kongl. Majit så mycket hellre saknat anledning förutsätta att Rikets Ständer vid detta riksmöte skulle vilja besluta en sådan genomgripande förändring i dispositionen om 'presterskapets boställen, som Rikets Ständer förut, i åberopade underdåniga skrifvelsen af den 6 Juli 1857, meddelat ett sådant förklarande om hinder för vidsträcktare utarrendering af boställen, som det af Departements-chefen anförda, här ofvan omförmälda. Utskottet har redan, vid behandlingen af 5:te punkten, yttrat sig anse de då för preste-boställenas utarrendering anförde skäl vara af svnerligt stor vigt; ett yttrande, hvilket Utskottet finner sig böra utsträcka jemväl till de skäl, hvilka blifvit i berörde riktning anförde af enskilde ståndsmedlemmar med hänseende till nu förevarande 6:te punkt. Utskottet tvekar ej heller att här uttala den åsigt, att önskligt är det presterne blifva så litet som möjligt genom sättet för sin aflöning föranledda att egna sig åt jordbruket.
ProtocollsUtdrag, Ridderskapets och Adelns, om Återremiss till StatsUtskottet af dess Betänkamlen, angående dels förändring och lindring i Saltpetters-gärdens utgörande och dels rörande Strömsholms Stuteriinrättning, 277. — om Återremiss till BancoUtskottel af dess Betänkande i fråga om specificerade Förteckningars insändande öfver Assignationer, som på Banken utfärdas, dito. — om Återremiss till Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet af dess Betänkande]*, angående t.-o jemkning uti BåtsmansRoteringen i Halland; 2:0 förändring uti g §. uti SeglationsOrdningen den i5 Junii 1774i ^:o förhöjd Tullafgift för BoktryckeriStilar, 277, 278. — om Återremiss till nämnde Utskott af dess Utlåtande , rörande yrkadt upphäfvande af Stockholms Stads rättighet alt uppbära 212 Parm-, Torgoch Renhållningspenningar, då Hö, Halm, Yed och Bränkohi införas, 278. ProtocollsUtclrag, Ridderskapets och Adelns, om bifall till LagUtskottets
Mäns rättigheter, sedan wart olycksär, i"R-, warit högeligen inffränkte, sä har dock Be will ningen stkdse blifwit erkänd för en Riksens Ständers ensak, och denna Bewillning blef wid ,8( 0 ärs Riksdag beräknad efter Hels nedsättning af Riksgälds? sedlarne, men är, jemte all annan penningskatt, uttagen ester - dels skilnad. Huru stridande är icke äfwen denna Författning med de ä:ne sg^ctiv^ Ständens gjorda förbehåll, ar Rck;cns Gränders Lewitlnrngsrätr och Hanes-Försatt» ningarne bibehöllas ställe, och at de lindrigaste rnätt för de stattdraga? de widtsgos; rueN sorn NU twärtom blefwo mera tryckande. Et sädant capital fel kan icke st ruvar as eller urskuldas med den sä kallade S aker hets-öcwn, hwilken i Utöfningen ej mindre blifwit Konungars än Undersätarcs Osäker bet sHcr. Denna förbrytelse emot Folkets betingade rätt, är ytterligare förökt genom et aftwunget Län, stort s-dels ^liltiou R:dr Lauco, utaf et annat Riksens Ständers enftilta Werk, som är Riksgälds tttouroiror. Denna min yttrade tanka och öfwertygelse, anhäller jag wördsammast, mg uti Högloft Ridderffapet och Adelrrs Uroiocoll för min cnffilda räkning och til mit samwetes lugn, fölunda ord frän ord intagas, utan at häröfwer någon öfwerläggning i et afgjordt mäl eller yioyosttlon mä äga rum. Genom 102 Den iZ Maj.
Akt sista Momentet af 42 H blifwit uteflutet i dcn npa tilläggningen är ej öfwerenSstämmande med min tanka, nägon ssulle kunna anse dcn för en reciiee af zo §, men cn RikkdagSOrdning är )u icke ett opus som kommer ifrän Swenska Academicn; Vä wl skola göra npa lagar lökom o§ göra dem tpdeliga, jag minS att wid 1800 äis Riks, dag blef i drist af annan tydelig lag en § i 1772 ärS Regerings - Form kill ämnet som förewar applicerad, hwilkct hade dcn följd att Riddersk pet och Adeln ej fcck del af Riksgälds. Werkets räkningar. Grefwe XI orner: vä Constitntions-Uts skottet i följe af de i Borgare-Skändct gjorda anmärkningar, hwilka jag hase den äran för Höglofl. Ridder, skåpet och Adeln uppläsa, och hwilka tydcligcn urskiljde beskaffenheten af rcdowisningen för Stais« Contoirct jfrän den som för Riksgälds - Contoirct bör aflemnaS, dä Utskottet säger jag i följe deraf fann sig föranlätit att ändra dcn zo §, ansäg sig Utffottct i dcn der! gjorda detailleradc fbrcffrjft tillräckcligcn hofwa bewa, rot Riksens Ständers rätt. Jag hoppas at nu ej ber höfwa upprepa hwad derom förut blifwit anfördt. Jag hemställer om icke sedan i go § det är Stats-Conto!, rct älagt att uppwisa för Revisorer eller Ständer alla räkenskaper och handlingar, sedan det af Friherre gjorda tillägg blifwit antagit, i sölje hwar, af wcderbbrande
O 9 io 1841, 1842 ” och 1843 ff 2: 32. af de så kallade Enskilde verken, nemligen Avesta, Gustaf llbs silfververk, de tid efter annan anlagda jernverket!, halfva vitriols-, svafveloch r;dr sk. rst. dukater silfver r:dr specie. tidskiftet 2: 20. 4 i 5 ff 21 ff ff 8: 31. ll-1- 1 O 1 IO ff 2,5 » ff 4: 32. 3 IO ff 2,1 fy ff 17: 19. 4 3 20 ff ff andra ” tredje fjerde under åren 1841 och 1842. 30: ” — hvarförutan de fjerdeparts-egare, hvilka sjelfve icke idka bergsbruk, utan öfverlemnat sina fjerdeparter åt de så kallade brukande bergsmännen, erhålla, utom fjerdeparts-revenyen, en extra inkomst, beslående af den arrende-afgift de kunna af brukande bergsmännen sig betinga, och hvilken afgift årligen utgjort, under den sednare tiden, 6 r:dr 32 sk. b:ko. Ehuru de Stals-Utskotlet tillhandakomne räkenskaper öfver bergslagets ställning icke sträcka sig längre än till och med år 1843, och Utskottet alltså icke är i tillfälle alt öfver förhållandet, efter sistnämnde år, uppgöra någon, på officiella handlingar grundad, beräkning, enligt hviken bergslagets närvarande belägenhet kan bedömas, har Utskottet sig likväl tillförlitligen bekant att utdelningen från grufvan uppgått, under år 1846 för hvaije fjerdeparts-egare, till nära 30, r:dr eller 29 r:dr 8 sk., samt att, efter all sannolikhet, utdelningen för nästförflutne år 1847 kommer att stiga till Slals-UukolteU-U Hatande, N:o 37 Litt, A.
Utskotten få i anledning häraf anföra: att Kongl. Maj:t, uti Nådigt Bref af den 5 April sistlidne år, i afseende å Öfver-Culix socken samt Södra och Östra delarne af Gellivare Lappmarks socken af Norrbottens Lån, funnit godt bifalla: i:o att icke allenast åboerne å de kronohemman och nybyggen, hvilkas områden, genom afvittring, eller eljest, blifvit behörigen bestämde och afrösade, .må ega rättighet att, utan föregången ansökning och syn samt utan afgift, under controll af Kronobetjeningen, till afsalu och kolning för Bergverkens behof begagna de å sine egne områden befintlige toria träd och vindfallen, utan ock, der hemmanens och nybyggenas områden på förenämnde sätt icke äro stadgade, enahanda rätt tillkomme kronohemmansoch nybygges-åboer samt skattehemmans-egare å de till deras hemman och lägenheter närmast gränsande kronomärke!’; 2:0 att, hvad kolning af växande skog vidkommer, den af kronohemmansoch nybygges-åboer äfven får å egne, genom afvittring eller eljest, bestämda områden verkställas, med vilkor likväl, att lägenheternes skogsområden icke hårdare anlitas, an med skogens bestånd i framtiden kan anses förenligt; i afseende hvarå det åligger Konungens Befallningshafvande i Länet att, uppå åboens ansökning och efter af Kronobetjeningen uppgjordt förslag, för hvarje nybygge eller kronohemman, derifrån salu-kolning af växande skog sökes, tills vidare bestämma det antal stafrum ved, som årligen får till afsalu eller kolning användas, med dervid fästadt äfvenLyr af ansvar efter lag, om större af bruk ning för sådant ändamål eger rum; och 28, Statssamt Allm.
Om Götha Canal är så mycket taladt, att jag icke vågar trötta Huset, eller allmänheten nied dess ytterligare behandlande, men skulle den med visshet ej komma att lemna efterkommande betydligas re förmåner än dem jemförelsen med Roms ruiner kunna framställa, så kan jag icke neka mig att finna, att den då blefve ett af vår tid alltför dyrt betalt minnesmärke af vår fåfänga. Om Svenska Folket antager den värde Talarens försvar, för den Ståndpunkt å hvilken näringsfriheten sedan 1809 hvilat; om Svenska Folket finnér sig tillfredsstäldt med den värde Talarens fråga, hviika dej skatter äro hvaraf landet utarmas, och om det finner sig tillfredsstäldt med den underrättelsen, att skat-j 32 Den 5 Maji e. m. terne äro desamme som de af ålder varit, så får visserligen äfven jag åtnöja mig dermed; men jag nödgas likväl ännu påminna, att skatterna i Sverige sedan allt för långt tillbaka, å jordbruket varit alltför stora, och att de i sednare tider genom ökade arbetslöner, och förhöjda vården å alla nödvändighetsvaror, genom stockning i all rörelse blifvit svårare att utgöra; genom ökade Passevolanceafgifter, genom de stigande fordringarne i anseende till Rustoch Roteringskostnaderne blifvit snart sagdt odräglige. Vår indelta Armé som vid sin Inrättning icke var annat än en Milice, är kanske nu för tiden en af de bäst hällne stående Arméer i Europa; och detta kan ej vara utan en ökad kostnad för jordägaren, som håller den. Stora läger, långväga marcher och Canalarbeten draga nu för tiden eri stor del af den indelte Arméen ifrån jordbruket ; man uppgör beräkningen af millioner dagsverken utgjorde af den indelta Arméen, såsom vittnande om en stor nytta, och man synes ej ihogkomma, att dessa Dagsverken utgjorde på inproductiva företag, äro direct tagne ifrån Jordbruket, som nödvändigt häraf måste hafva sin känning.
Hofbageriegendomen vid Regeringsgatan här i hufvudstaden; bifölls; samt N:o 332, i anledning af väckt fråga om anvisandet af en kapital-ersättning till Utsockne-frälsehemmansegare i Halland för dem ålagd roleringsskyldighet; bifölls. S. D. Föredrogs Bankooch Lag-Utskottens Utlåtande N:o 2, i anledning af återremiss i viss del utaf Bankooch Lag-Utskottens Betänkande, N:o 1, angående lagstiftningen för Privatbanker. Med vidblifvande af sitt i' frågan förut fattade beslut afslog Ståndet förevarande Utlåtande. Den 22 Augusti. Från Högloft. Bidder skåpet och Adeln. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, Expeditions-Utskottets, den 19 och 21 dennes på bordet lagda, Memorial N:o 12, i anledning af skiljaktiga beslut i fråga om skrifvelse-förslaget N:o 136 och förslaget N:o 8 till § i Riksdagsbeslutet. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Expedilions-Utskottets Memorial N:o 14, i anledning af återremiss å skrifvelse-förslaget N:o 173. S. D. Föredrogs och bifölls Stats-Utskottets, i gårdagens plenum på bordet lagda, Memorial N:o 333, med uppgift å Statsfyllnads-summan samt det för Riksgäldskontorets utgifter erforderliga belopp. S. D. Föredrogs och afslogs Stats-Utskottets, i gårdagens plenum på bordet lagda, Utlåtande 532 Prot.'Utdrag den 22 Augusti 185i. N:o 335, i anledning af väckt motion om afskrifning af räntan å anmärkningsmedel, ådömde förre Regementsskrifvaren, Fältkamreraren P. A.
Gottlands län, förslag till förändrad lydelse af 26 Kap. 2 § Byggninga-balken och dels Olof Olssons i Slängserud af Wermlands län framställning om upphäfvande af 4 mom. i sagde § måtte lemnäs ulan vidare afseende, bifölls. Den 18 Jnli. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs Banko-Utskottets Memorial, JV2 42, med förslag till snm manjemkning af Riks-Ståndens beslut öfver åtskilliga delar af Betänkandet M 35, angående reglering af Bankens léneoch kreditivrörelse samt om användande af upplupen bankovinst. Härvid förekommo: l:sta punkten. Lades till handlingarne. 2:dra punkten, Ridderskapet och Adeln antog Utskottets inbjudning och lade den föreslagna voteringspropositionen till handlingarne. Vid det förhållande att Preste-Ståndet numera biträdt Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut i fråga om användandet af den upplupna bankovinsten, ansågos de af Utskottet föreslagna voteringspropositionerna icke kunna föranleda till någon annan åtgärd än att läggas till handlingarne. S. D.
Men dä någre af Högloflig^ Ridderstapets och AdelnS Herrar Ledamöter fom nu i detta ämne talat, under yttrad åstundan at lika läng tid öfwer hela Riket för en Nordeman/ ehwad han bor i en ort der Ett, Twä eller Tre Härads - Ting om äret hallas, mätte stadgas, förestagit en tid för Bördeskillingens nedsättande och stämnings rittagande, til bestämningen af dagen, efter min tanka alldeles otilräckelig, för Bördemannen för mycken owisihet medförande, och om Tinget, hivarwid första Upbudet meddelas, det ena äret emellan den iz.-de och 2v:de Januarii begynnes, men det fjerde HäradS-Tinget, dä efter detta förstaBördeman til det samma bör hafwa stämt samt Bördeflillingen eller ock bewis öfwer nedsättningen i wederbörande Ränterie, inför Domstolen upwifa, utan öfwertradandc af Lagen ej tager sin början förr än den ig. eller 14. Martii päföljande äret, blifwa ka> talierne inemot fjorton mänader; deremot om det forsta ej begynnes förr än den i4.-de Martii ena äret och det fjerde den 12. eller 14. Januarii päföljande äret, blifwer desi klandertid endast 10 mänader, säkdes fyra mänader korrtare; en olikhet för mycket synbar för lika berättigade Jnnewanare, ankommande, utan något botemedel af Lagen pä Döma ms åtgärd och godtfinirande, men framallstrande bäde osäkerhet för Bördeman i anseende til nödwändigheten at inom kaga tid förse sig med Bördesumman, och den antingen nedsätta eller upwifa, och ofta nagra mänaders förlust i Räntan pä bördeskilling, dä beräknandet deraf ej täger sin början förr än när mälet efter behörig instämning förekommer, och wid flere tilfällen, 4Z z;8 dä fräga om större bördeskilling ar nog bekydelig.
Någon förändring i sättet för linets odling, beredning och användande har icke ägt rum, och anses äfven produktionen deraf, så vidt beräkning deraf är möjlig, vara ungefärligen lika stor som tillförene. Afsättningen deraf till andra orter anses nu, såsom under föregående qvinqvennium, hafva årligen uppgått till ungefärligen 20 å 30,000 lispund lin, tre millioner alnar väf af alla slag, samt 50,000 härfvor garn, som till större delen afsättes uti Gefle, Upsala, Hedemora och Sala. Odlii gen af hampa är högst obetydlig, och af humla samt trädgårdsväxter, hvaraf allmogen nästan endast begagnar kål och rötter, blott till husbehof. Boskapsskötseln. Under förflutna fem år har antalet af underhållna kreatur blifvit ökadt med 412 hästar, 322 oxar, 1,302 kor, 746 yngre nötkreatur, 1,687 får, 1,236 svin och 8,782 getter, men någon förändring eller förbättring af krealurs-raeerna har under tiden icke åstadkommits. Fodei tillgången är visserligen under vanliga förhållanden tillräcklig för ladugårdurnes behof, men så knappt beräknad, att, efter mera eller mindre felslagen skörd af foder, kreaturens anta] mäste minskas. Från ladugårdarne erhålles icke så mycken gödning som erfordras för att hålla åkerjorden i bördigt skick, utan mäste ökad gödsel-tillgång beredas genom myrjord och hackadt granris. På sednasle år har likväl allmogen begynnt att mera än tillförene odla foderväxter, hvarigenom man emotser att gödsel-tillgången skall hädanefter komma att närmare motsvara åkervidden. Ladugårds-afkastningen är i allmänhet tillräcklig för behofvet, och uti Hassela, Hogdahl, Färila, Ljusdal med flera socknar i Helsingland så betydd lig, att det antages att derifrån årligen afyttras ungefärligen 3,000 Lisp. Smör. Skogar.