Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
En vigtig omständighet är dervid äfven, att ett så stort belopp räntebärande obligationer, som i följd af nämnde åtgärd komma att utgifvas och sättas i omlopp, otvifvelaktigt skulle hafva betydligt inflytande på penningeställningen i landet och kunna deruti åstadkomma rubbningar, hvilka svårligen på förhand äro tillförlitligt beräkneliga." ”Om likväl, oaktadt allt hvad i det föreg:de är anmärkt, en så beskaffad skattejemknings-åtgärd finnes lämplig och kunde med rättvisa utföras, synes dock någon, emot dermed förenade olägenheter svarande vinst för de skattskyldige derigenom icke upkomma. Följden af den ifrågavar. operationen, för framtiden, blefve nemi. endast, att egendomarnes värden i förhållande till ökade eller minskade skatter förändrades, hvadan förvärfvandet af de egendomar, hvilkas skatter blifvit lindrade, fordrade ett större kapital än förut, och ökad behållning i proportion till köpeskillingen, ändock icke upstode, enär, hvad som försvunne i egenskap af skatt, ulginge såsom ränta å högre köpeskilling, samt således för den skuldsatta medförde icke blott ränteutan äfven kapital-gravation, hvarigenom vinsten af jemkningen i skatterna blefve ganska problematisk. Till allt detta må slutligen läggas, att, äfven om det vore möjligt att åstadkomma den mest jemna och rättvisa fördelning af alla de skatter, som för närvar, åtfölja den Svenska jorden, så alt dessa skatter vid verkslällighetsperioden för hvarje egendom stodo i fullt enahanda förhållande till värdet, ligger det i sakens natur, att olika bördighet och nya eller lättare ntvägar till afsättning, med flera omständigheter, som verka på egendomars afkastning och värde, skulle pä lika sätt, som tillförne, inom en icke aflägsen tidrymd, åter föranleda ganska betydliga missförhållanden i skattebeloppen, vid jemförelse emellan serskilda egendomar. Det låter ock derföre, efter korniterades åsigt, icke göra sig, att med fix skatt å jordegendom åstadkomma dess ständigt fortfarande jemlika förhållande till hvarje skattdragandes inkomster, sorn likväl utgör rätta grunden för all beskattning.
JSädiga Proposition angående Pensions' Reg leringen för Högstsalig Hennes Majit Enke-Drottningens Hof Stat. K -ingi. Maj-1 har under den 25 i näsficdne Manad täckts till Riksens Ständers Stats-Uiskott aflåta följande Nådiga Proposition otn Indrag. nings-Stat for Högstsalig Hennes Majit EnkeDrottningens Hof: ’’ åsom en följd af Högstsalig Hennes Majit Enke D.ottningens dödeliga frånfälle, har fräga hos Kongl. Majit förekommit om reglering af en Indragnings-Stat för Hennes Majus Hof och de dertill hörande personers öfverflyttande på Riks Staten, för hvilket behof en Pensions-Sum. r a af tillsammans 22.310 R:dr 24 sk. är föreslagen. Sedan Kongl. M.ij.'ts Hof-Stat redanför detta blifvit upprättad och någon ledighet derå således nu mera ej återstår, befinna sig de fleste af desse Personer i den belägenhet, att, efter en mer och mindi': långvarig, trogen och jiitisk tjenst inom det Kongl. Hofvet, sakna an. dra utsigter till utkomst lör deras återstående lefnad, än att såsom Pension få bibehål'a de löner, sorn af dem nu innehafvas, och Kongl. Majit har ej undfallit, att dessas ställning ej annat kan än blifva i flere afseende» bekymrande, i fall de grunder, sorn Rikets Ständer, enligt Deras underdåniga skrifvelse af den 6 j denne månad, i allmänhet antagit, rörande Stats-Utskoltets Betänkanden. *997 Pensions - regleringen inotn Högstsalig Hans Maj ts Konungens Hof, vid detta tillfälle utah undantag tillämpas. För att på en gång kunna i någon man tillfredsställa desse personers rättvisa och billiga anspråk på bergning för deras framtid och tillika dermed förena en nödig omtanka för Stats-Verkets behof af lindring i dess utgifter, vill Kongl. Majit hafva Rikets Ständer föreslagit, att anvisa en bestämd Summa af 16,666 Ridr 32 sk. årligen, att, efter serskild
B. 323. XIX. A. 3. XXVII. U. 21 g. XXVIII. A. 48. Adlerbeth, Friherre Jacoh, yttranden. Adlerbrant, Thure, yttranden. V. 49* VII» 295. X. 90. Adlercreutz, Gustaf, yttranden. VI. 87. 4 Adlersparre, Axel, Landshöfding, rörande dess besvär i frågan om afträdandet från arrendet af Ottenby KungsLadugård på Öland. XLIII. B. 102. XLVI. E. 118. XLVIII. A. 213. Adlerstam , Gustaf Ulrik, ÖfvereteLieutenant, angående ersättning åt, för dess genom en rättegång med Banken orsakade lidande. LV. A. 48. Adlerstam, Gustaf Ulrik, yttrande. VII. 296. XLI. 174. LV. 48. Adress till Hans Majit Konungen, Hennes Majit Drottningen, Hans Kongl. Höghet Kronprinsen och Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Sophia Albertina, i anledning af Hennes Kongl. Höghet KronPrinsessans lyckliga förlossning med en Prins. X. i3o, i52. E. 322, 341, 345. — till Hans Majit Konungen i anledning af Prinsessan Sophia Albertinas dödliga frånfälle. XVII. 45, 99. XVIII. 189. XIX. 3, 116. — till Hans Majit Konungen, i anledning af Dess återvunna hälsa. XLVI. 3oi. XLVII. E. i56. Aflöning för RiksStåndens och deras Utskotts Secreterare, Canzlier och Vaktbetjening. X. B. 260. B. 343. XI. A. 147. XII. Å. 5. XVI. LXIV. B. 78. A. 358. AfräkningsContoret, om undersökning huruvida dess indragning kunnat föranleda minskning i controllen å Räntekammaren. V. 115. VIII. R. 25i.
Återstående anslag till Statens jernvägsbyggnader Riksdagsoch revisionskostnader, aflöning m. m. för Justitie-ombudsmanuen, löner och andra förvaltningskostnader vid Riksgälds-kontoret, pensioner, observationsarfvoden, kortstämpel-omkostnader m. m Återbetalning af lyftade medel å kreditivet i Rikets Ständers Bank,. 600,000 20,818,642 67,365 180,000 24,000 63 96 8,879.736 5,781,000 1,328,476 1,021,033 32 32 35 Summa R:mt 38.700,254)58 Bih. lill II. St. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOIL RECKMAN, I86G. Stais-Utskottets Memorial IS:o 138. 1 No 138. Ank. till Exp.-Utsk. den 12 Juni 186 6, kl. 2 e. m. Memorial, vied, förslag till stadganden i Riksgälds-kontorets reglemente, angående de med ordinarie statsregleringen gemenskap egande utgifter samt de på Kontoret anvisade kreditiver och derifrån utgående riksdagsoch revisionskostnader, aflöningar m. m., äfvensom angående Rilcsgälds-kontorets inkomster samt upphörden af dit ingående bevillningsmed flera medel. (R. A.) Yid öfverlemnandet af förslag till ofvannämnda reglementariska föreskrifter för Riksgälds-kontoret, får
Uti flera provinser, synnerligast de sydliga, har äfven laga skiftena flitigt pågått, men i de medlersta provinserna har ännu allmogen många betänkligheter emot all begära skifte och derigenom bereda såväl sig sjelfve som hela landet en otvifvelaktig fördel och vinst genom den större afkastning jorden, väl brukad, kan och bör lemna dess ägare. Många äro dock, som inse deal stora nytta och fördel de, genom laga skifte skulle erhålla, men bland andra skäl som göra alt desse ej begära dylika, får man ofta, ja oftast höra, och tyvärr nödgas jag medge ej utan skäl, det laga skiftena af Landlmätarne ej bedrifvas sä skyndsamt sorn önskligt och behöflig! vore, ty i flesta fall är förhållandet att, den tid Byn-är under pågående laga skifte, jorden af delägarne vanskötes och hägnaderna få förfalla, — emedan hvarje delägare, oviss om hvar han får sitt skifte sig tilldeladt, utmattar sine innehafde ägor genom att deraf taga skördar utan att den mattning han derigenom åstadkommer jorden, genom nödiga gödningsämnen ersätla. Vanligen får gödseln, under sådane förhållanden qvarligga år från år tills skiftet blifver afslutadt för att sedan påföras de nya skiftena hvarje delägare erhållit. Men hvarje Landtbrukare vet huru stor skillnad det är emellan ett sådant flerårigt hopbrunnet gödningsämne och det som i rätter tid på jorden utföres. Byns jord har således blifvit i mistning af elt nödigt näringsämne, och derigenom, för en tid, försämrad.
Pä andra sidan äter kan icke eller nekas, att som de olyckshändelstr, hwilka detza senare ören genom sivär witzwäxt och osäkerhet i Rikets utländska handel och sjöfart m. m., t!ss'ässiat träffat Riket, ästadkommit en underwigt i Rikets Handel och Pmninge-gcmenlkap med andra Länder, som, dä ben medtagit en stor del af Specie - Den ZO October.' 480Z cie-myntet, tillika öpnat ett friare fält för de utswäfningar och den fördcrfiiga 2lcsiotacse, hvaraf egennyttan och winningslystnaden bäde här och i andra Län-, der, -alltid är färdig att wid winsta gima tillfälle sig begagna;'sä borde, dä dcfle olyckshändelser omstder upphöra, och Hardelswägm wandcs kill Rikets förmon, bä« dc Wcxel-courS och Agio falla, samt Lredit-Sedlarne beremst ätcrwinna ett wärde, i förhoppning hwarä samt dä Riksens Ständer garanterat Riksssuldcn, af hwilkcn Credit-Sedlarne utgöra en betydclig del, cn nu tillgörande Realisation med afdrag, synes obillig. Hemliga Utskottet har i betraktande häraf med flere härvid förekommande omständigheter, och särdeles en nog allmän farhoga för otillräckligt Rörelse-Capital, derest Credit-Scdlarne skulle realiseras i nägorlunda öfwerensstämmclse med förhällandet af nu warande 2!gio, ansett billigast akt devalvationen stadnar wid cn sjettedel, och att, i följe deraf ivo R:d. j Credit»Sedlar, wid förwandlingen till Mynt, godtgörcs med R:d. Banco Specie, eller att 48 fl. af dc förre inlösas med 40 fl. af det senare.
Mast under den iz dennes, till Riksens Högloft. Ständers wid denna Urtima Riksdag walde Stats-Utskott, Handlingarne i detta mäl öfwerlemnat, med nädigste förklara», de, att Utskottet efter pröfningen af Sökandens i underdänighet andragne stäl, hwilka förmod, ligen för Riksens Ständer warit obekante, icke lärer underläta, att hos Riksens Ständer gif. wa anledning till den rättelse i mälet, som med rättwisa och billighet kan instämma. Wid förehafwande af detta, sälunda till Stats - Utskottets upptagande förekomne mäl, har Utskottet funnit den, af Lieutnant Mecha. meus Gerss underdänigst gjorde ansökning uti ifrägawarande ämne, hufwudsakeligen innefatta, att som han, enligt det för desi aflidne Fa. der, Oeconomie. Directeuren och Riddaren af Kongl. Wasa Orden Jan Eric Gerss den 14 April 1788 om Eldgarns O utfärdade Ar. ren. Den Z September. SZt rende Contract, stall wara berättigad, att af de ZZ Parmar Hö, som i ärligt Arrende för On äro betingade, betala 25 Parmar med ett, för hela Arrende-tiden af 100 är fastställt pris af 17 Riksdaler Parmen, när han ej sjelf will desia 2Z Parmar likasom de öfriga 10 Pär. mar, in natura utgöra, sä anhäller han i underdänighet, att sä i denna, som i öfrige delar fä tillgodo njuta det pä god tro ingängne Arrende-Contractet efter desi lydelse. Tillika anfö. rer han, ''att medel-afkastningen af höbergnin. gen pä Eldgarn pä femtie är före den tid, Nr. rendel stöts, icke stall stigit högre än till 15; Parmar ärligen. Att öppna äkerjorden wid samma tid icke stall warit mera än omkring 14 Tunneland.
Jag tror mig kunna säga, att det endast är det egna intresset och hoppet om en dylik förmån i framliden för Götha Canal, som gör, Den ig Februarii f. m. 285 alt man talar för det ifrågavarande anslaget* Jag anhåller derföre om proposition lill bifall på senare Utlåtandet, hälst Utskottens der anförde skäl af ingen blifvit veder lagd t. Herr von Hartmansdorff: Herr Rosenblads yttrande, att, enligt Utskottens så kallade TabellBetänkande, fanns, vid dess afgifvande första gången, en odisponerad tillgång af i54,ooo R:dr, är ett misstag. Beloppet af denna tillgång utgjorde icke ens tredjedelen af den uppgifne summan, utan endast 4<>, 183 R:dr. Om bärtil! läggas de 3o,ooo R:dr, som då beräknades utgå till Södertelge Canal, uppkommer en sammanräknad tillgång af 70,183 R:dr; men deremot har StatsUtskottet sedermera funnit de tillfälliga behofven utgöra 90,000 R:dr ytterligare ltiksdagskostnader; 9,000 R:dr hafva gått till staden Marstrands inqvarteringsersättning, och 8,000 R:dr till Rotejemkning vid Westerbottens Regemente, eller tillsammans 107,000 R:dr. Ridderskapet och Adeln lärer således finna, att sillnaden emellan behofven och tillgångarne utfaller med brist. — Man har talat om den skada, som en förhöjd Taxa på Canalafgifterne skulle medföra för landtmannen. Men jag frågar, hvad säkerhet man äger, att icke Bolaget, sedan det fått ifrågavarande understöd, ändock möjligen böjer Taxan; ty hvad är, som hindrar en sådan åtgärd? Skulle man således bevilja anslaget, borde 286 Den 19 Februarii f. m. det vara med vilkor, att Bolaget återställde detsamma om Taxan ökades. En annan värd ledamot liar sagt, att opåräknade tillgångar finnas på öfverskottén.
Vill godsegaren icke verkställa förtullning efter det af besigtnings männen varan åsätta värde, skall skriftligt bevis derom å angifningsinlagan tecknas och varan derefter, så fort sig göra låter samt sist inom en månad från angifningen, genom Tullkammaren å offentlig auktion försäljas. Sedan tullafgiften, beräknad efter försäljningsbeloppet, derest detta öfverstiger godsegarens värdeuppgift, men alltid minst efter denna sednare, blifvit, jemte auktions-omkoslnaderne, aldragen, skall behållna auklionssuinman godsegaren tillställas. Med brukade flyttsaker och resande tillhöriga effekter, som icke utgöra handelsgods, förfares enligt hvad derom särskildt är eller varder stadgadt. § 6. På vederbörande Fabriksoch Handtverks-föreningar ankommer att utse en eller flere personer i hvarje stapelstad, som ega all tillse, det de till hvarje Förenings yrke hörande varor blifva efter riktiga värden och benämningar lörtullade och öfvervara alla släinplingar i packhusen, dock må dessa ombuds frånvaro icke hindra tullbehandlingens företagande och fortgång. § 7. Inkomna och till inrikes förbrukning disponerade utländska varor kunna till utrikes ort tullfritt åter utföras. § 8. Vid uppkommande tvist om en varas rälta art och benämning må GeneralTullstyrelsen, dess instruktion likmätigt, ega att, sedan, der så erfordras, sakkunnige personer hörde blifvit, afgöra frågan; kunnande besvär öfver General-Tullstyrelsens i dylika frågor latlade beslut hos Kongl. Majit i underdånighet anföras endast af godsegaren. § 9. Om hvad iakttagas hör vid inkommande och utgående varors angifning och journalisering, huru förhållas skall med varors undersökning, förtullning och utlemnande m. m., derom länder till efterrättelse hvad i särskilda författningar stadgas. § 10.
En flyttning strax innan grosshandlarens giftermål skulle bra mycket likna ett återtåg. Genom att afslå hans frieri bibehåller hon sin makt och hon tillråder hans giftermål. Hon känner båda kontrahenterna och vet att deras verldsliga sinnen aldrig skulle kunna fatta en ideel uppfattning af äktenskapet: ingen af dem skall missräkna sig. Vänskap och poetiska tal. Tomhet och tystnad. Spänningen efterträdes af alldaglighet. Då mognar mycket och småningom böjes sinnet till ödmjukhet. Af en händelse träffar hon mannens fattiga slägtingar. Någon att älska. Så kommer resignationen och tanken på pligterna mot medmenniskor och lyckan i att glömma sig sjelf.193 Hörby d. 27 Juli 1883. Jag kan icke arbeta, icke vara lugn, och jag tror att jag marteras lika mycket af obändig glädje som ängslig räddhåga. Det är som om jag gick och väntade på en olycka och ändå är det icke hot utan i stället beröm som framkallat denna känsla. Det är dessa ord i Fyris för den 25 dennes: (№ 86.) ”Under signaturen Ernst Ahlgren framträder en ny författare, som det är mig ett nöje att få presentera för publiken. Redaktionen skall inom kort införa en längre berättelse af honom i följetongsafdelningen, samt nu närmast en i mitt tycke förträfflig verklighetsskiss. Hvem denne nye författare är, har man icke velat betro den sqvalleraktige Nu först, vid fyllda 33 års ålder tager jag steget fullt ut och inträder i ”de ungas” leder. Gud, den jag tror på, den jag vill bekänna och vörda, den all förmåga all verklig framgång kommer ifrån, hjelpe mig att vandra den väg, den han mig genom min medfödda håg anvisat, så att jag vid dess slut måtte kunna helsas som den tjenare den der varit trogen i det lilla!
Län, fått af Stats-verket uppbära dels 1,074 R:dr, utgörande den del af förre arrendatorn, Bruks-idkaren Robacks husröteskuld, hvarför Kronan blifvit ålagd att ansvara, dels 1,235 R:dr 30 sk. 10 r:st., hvilka derförutan tilldömts bemälde Öngren såsom godtgörelse för husröta och för verkställde förbättringar å en egendomen tillhörande masugn, dels 30 R:dr 12 sk., honom tillagd easättning för iståndsatte bristfälligheter å hemmanet Svänarp. Och som dessa utbetalningar stödja sig på laga kraftvunne utslag och Kongl. Maj:ts den 30 November 1836 gifne dom, har Utskottet, vid det tillika uppiysle förhållande, att köpeskillingen för ifrågavarande, numera af Kronan försålde, bruksegendom tillgodokominit öfverskotten å Stats-verkets inkomster, hemställa, att jemväl omförmälde poster, tillsammans 2,339 R:dr 42 sk. 10 r:st., må på enahanda sätt få i liqviden med Riksgälds-Contoret å nämnde öfverskott afföras. 3:o. För upprättande af förmulärer till de förvaltande Verkens räkenskaper, 1,818 R:dr 3 sk. Sorn utarbetandet af berörde, numera af Kongl. Maj:t i Nåder fastställde, räkenskapsformulärer egt rum till följd af Rikets Ständers vid 1834-1835 årens Riksdag derom gjorde framställning, samt beloppet af den för ändamålet nödiga kostnad måst, i saknad af serskildt för ändamålet beviljadt stats-anslag, å öfverskotten anordnas, hvilken åtgärd ej eller vid 1843 års Stats-revision föranledt någon erinran; har Utskottet funnit sig böra tillstyrka, att ofvannämnde summas, 1,818 R:dr 3 sk., alföring i liqviden med Riksgälds-Contoret må af Rikets Ständer medgifvas. 4:o.
»Jo bevars», svarade Cecilia, »det tror jag visst. Jag har ingen hög tanke om herrskapet Burströms», och hon ryckte föraktfullt på axlarne. »Men tror ni verkligen att alla rika äro snåla, skrymtaktiga och hjertlösa och att alla fattiga äro förtryckta och bedragna och förderfvade af de rika? Tror ni inte, att det också fins rika som hysa deltagande och verkligen vilja hjelpa?» »Jo, det fins det visst – i synnerhet fins det en hel mängd som talar derom. Så fins det också många, som ställa till basarer och samla ihop till hem och asyler och dela ut penningsummor åt de fattiga på deras silfverbröllopsdag. Herr Burström t. ex. gaf 10,000 kronor åt de fattiga vid sitt silfverbröllop.» »Ja, men det var ju mycket vackert af honom?» »Visst var det vackert – åtminstone stod det så i tidningarne. Ni kan dessutom föreställa er i hvilken uppsluppen, storslagen sinnesstämning han måtte ha varit den dagen, då han vanligtvis annars alltid kör bort tiggare och aldrig går ut med plånbok i fickan, för att ej riskera att behöfva hjelpa eller låna någon pengar.» Alla tre damerna skrattade. »Ni är bestämdt en rigtigt stygg menniska, herr Vigert!» utbrast Cecilia. »Om ni kände mina föräldrar och mina morföräldrar, skulle ni få en annan tanke om de förmögnare klasserna», invände Agnes allvarligt. »Det står aldrig något i tidningarne om hvad de göra, och mamma är aldrig med på några basarer, men jag tror, att om ni frågade deras fattiga, skulle de kunna säga er, att det fins rika som vilja dem väl.» Hon rodnade djupt, då hon uttalat dessa ord, och började litet nervöst att sy på sitt arbete: hon tyckte sjelf, att det lät som om hon velat skryta. Herr Vigert gjorde en för honom ovanligt chevaleresk bugning. »Derpå tviflar jag visst icke», svarade han, »och jag begär ingenting hellre än att få lära känna edra föräldrar.» Det blef ett ögonblicks litet förlägen tystnad. Ingen af flickorna kom sig för att säga någonting. De sydde begge ifrigt och kastade en snabb, frågande blick på hvarandra.
Transport 182,000: /') åt de i länen inrättade hushållningssällskap, för hvilka reglementen blifvit af Kongl. Maj:t fastställda, tillsammans 24,000: fördelade på sätt Kongl. Maj:t efter Landtbruks-akademiens hörande, bestämde; hvarvid, jemte offentlig redovisnings-skyldighet, borde stadgas såsom föremål för medlens användande, att genom belöningar uppmuntra mindre bemedlade jordbrukare, hvilka ådagalagt synnerligen nitiska bemödanden för jordbrukets eller annan landtmanna-närings förkofran; att för skäligt pris tillhandahålla dem förbättrade åkerbruks-redskap samt goda fröslag af nyttiga växter; att anskaffa för landtbruket nyttiga modeller; äfvensom att i allmänhet befrämja de med hushållnings-sällskapens stiftande afsedda ändamål. g) att såsom räntefria lån, efter de grunder och med de vilkor, som kunde af Kongl. Maj:t varda fastställda, under hushållnings-sällskapens inseende, tilldelas de jordegare, som å sina hemman inrättade rior oller andra ändamålsenliga tork-inrättningar för sädens bättre förvarande 40,000: h) att', jemte tillgängliga besparingar å 1845 års anslag till Stamholländeriers bildande, användas, genom Stamholländeri-styrelsens försorg, för inrättande af sådane holländerier i län, der de ännu saknades 20,000: Transport 266,000: lUh. till Ii. St. I Håfl. 18 Siats-Utskottets Utlåtande, A: o 279. Transport 2(36,000: — i) att ställas till Stuteri-öfver-styrelsens disposition, för häst-racens förbättrande 20,000: — k) till undersöknings-kostnader för jernvägs-anläggningar 20,000: — R:dr årligen, eller för 3:ne år 918,000: 2:o.
BevillningsUtskottets betänkande, bil. af Presteståndet, s. 1208. af Adeln, s. 1216. af Borgareståndet, s. 123-I. af Bondeståndet, lil, s. 29, Tullbevakningen, om upphäfvande af inrikes och GränseTulIarne mot Norrige. Stats. Bevillnings. och EkonomiUtskottens betänkande, bif. af Adeln, lil. s. 251. af Bondeståndet, lil. s, 258. af Borgareståndet, III. s. 270, / Tullkamrarnes underhållande, om Umeå och Luleå Städers befrielse från de med, för knippade utgifter; Stgts. och Bevillningsutskottens betänkande, bif. af Presteståndet, s. 666. af Borgareståndet, s. 668. af Adeln, s, 684. Tullverkets Räkenskaper, angående granskning af; Stats. Utskottets betänkande, bif, af Adeln, s. 259. återrem. af Borgareståndet, s. 264, af Prestegtåndet, S. 275. bif. af Bondeståndet, s. 27^- Ytterligare Utlåtande bif. och en underd. Skrifvelse besluten af Presteståndet, s, 581. lagdt till Hand. Iingarne af Bondeståndet, s, 516, af Adeln, s. 636, bif. af Borgareståndet, s. 656, Kgl. Maj;ts nådiga Svar, lemnadt till StatsUtskottét af Bondeståndet, lil, s, 31°, af Borgareståndet, lil. s. 331, - angående förrättad granskning af; StatsUtskottets betänkande, bif. af Presteståndet, s. 701. af Borgareståndet, 9. 705. af Bondeståndnt, s. 70g. • nya organisation, örn.
Till minnande häraf fä hoS Eder Kongl. Maj:t Riksens Ständer i underdånighet anhälla, det en Comité kunde i Näder urses, Hwilken finge sig updraqjt, au ofördröjligen ingä i undersökning om alla särskilde Fattig-Inrättningar r Niker, sa pa Landet som i Skädcrne, hwarwid noga upmärksamhct borde lämnas, huruwida någre sa» dane enskilde Hushälls-anstaltcc kunde finnas, som Hade till följd Tiggeriers ökande. Conmen sorn för sin möda säkert ej önskade någon amian belöning än den, hwilken åtföljer hwarje god gerning, skulle äga akt ifrån alla Orter, HoS Kvrkoherdarns och hwem hälst i detta ämne kunde anlitas erhälla alla nödiga uplysningar; derwid i allmänhet torde blifrva nödigt akt de fattige indelas i g:ne Clafier, dä i den forsta kunde inragas orkeslöse, Utgamle, bräcklige, med langwarige sjukdomar beswärade sch wanwettige; j den andra: af sig komne, men i en eller annan matto arbetsföre: samt i tredje Classen: fattige Faderoch Moderlöse Barn under 14 ar; hwarefter hwarje Församlings eller Stads fä beskaffade fattige skulle sä rväl till deras riärwarande antal, som efter ett medium af sisi förstume Tio Le bestämdt upgifwas.