Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sara, Sara! det är jag som gifvit ditt hjerta dödsstöten, det är jag som bäddat grafven i ditt bröst, jag, hvars framtida lefnad måste blifva en vandrande grafvård på din förtidiga grift, jag som –” Sara hade gröt i halsen, Celestine gråt, och båda kunde ej tala ett ord; men från deras ögon flögo i hvarandras famn vänskapens heliga genier. ”Sara, du får ej sitta så der vid det öppna fönstret”, återtog efter en lång paus Celestine; ”rutan är sönderslagen ser jag, jag vill genast sätta i en ny.” Dessa ord väckte Sara ur hennes drömmar. Hon ställde den lilla silfverskeden i grötfatet och sade till Celestine: ”Du har rätt, min snälla verkgesäll; men vårt kitt är slut och vi måste tillaga nytt. Oljflaskan står der i skåpet, men hur är det med kritan?” ”Vi hafva tillräckligt krita i boden.” ”Boden – Bodarna!” inföll Sara, sprittande upp från stolen ; ”besynnerliga erinring, bärande i sitt sköt på en gång den högsta glädje och den djupaste smärta. — Bodarna! Ack min Gud!” Hon nedsjönk igen på stolen. ”Gå, goda Celestine”, återtog hon efter en kort stund; ”jag hör barnen stoja i trappan – gå och tag dem med dig, att jag måtte få vara i fred.” ”Fred – källarn Freden!” suckade Celestine, betäckande sitt ansigte med händerna; ”det är märkvärdigt, med hvilken lätthet menniskan återföres äfven till minnet af den stund då stafven bröts öfver hennes oskuldsfrid.” ”Celestine!” ”Sara!” De båda vännerna öppnade sina armar och sjönko i hvarandras famn. Himmelens varma vindar, som lekte i de sammangjutna svallen af vännernas rika lockar, bröto i samma ögonblick den sista länken af Lidas isboja, och när Sara och Celestine blickade ut i den fria naturen, funno de sophögen vara försvunnen och hörde vågorna sjunga sin segerhymn mot Lidas frigjorda strand. ”Sålunda var Celestine lik sig i ett fall, men hon var det äfven i ett annat.”
I) &gt;En arger p o j l c ~ knstns 1lurnor11~ fiirsonailde slo ja ijfvei * de %-hen hBi.2. ganska allvarliga tc~florna ur den fattige norrlandsbondei~s p ?i modor och umb3irandel-I. sd rika lif. Gubben 1SilAns, s o n i Bratal siitter sitt obevekliga &gt;&gt;Je a&amp;ger ne&gt;&gt; pB alla boner och She !-talningnr, att dotte: ~i sknll fb sin h: iiirtans kiir, 81. en fortriiff ligt tec: knnd bild. Hvar ocll en wf dessa Isersttelser &amp; r priilrtigt skildrad, vnre sig de behandla niystiskzl &gt;) siigner&gt;&gt; eller ur verldigheten hiimtade tilldragelsen&gt;. Vemodiga och dystra iiro de flesta, teadensen iir hos den1 alln skarpt marlre~.ad, men den for tidy folk och land karalrteristiska stiiilliiiugen hw. forf. m&amp;sterligt, fiitt fram, hvarfbr dessa Math. Roos follrlifsh.ilder med sl&amp;l k ~ l n n a rBkans bland de yppe~.sta i sitt slag vAr litterntur har att ugpyisa. )) Notiser frhn bokmarknaden. Vintergatan. Sanding skrifter pB vers och prosa: utgifven nf Sveriges forfattnrefijreuing. li ' j %rde %rg. ~fvanstlende ovanligt vaclrra oclz intressanta publikation iimeh&amp;ller afven fijr 5.r IS97 en rilr samling utinlirlrtr~ bidrag af Sreriges - elles rattare nordens - forfattare: eftersorn Finlnnd iir sepreseiiteradt nf Karl A: Tavaststjeril~ ined en dilit: ~Visioniiren i. Visbyv.
Betänkande, i anledning af vacht motion om indragning af Kommers-kollegium. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet har blifvit remitterad en af Riksdagsmannen Johan Johansson ifrån örebro län. väckt motion, att Ri - Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, N:o 42. 5 kets Ständer måtte hos Kongl. Majit anhålla, »det han låter indraga Kommers-kollegium och åt andra embetsverk fördela dem af detta Kollegii åligganden, som böra af allmän myndighet besörjas». Motionären har till stöd för sitt förslag anfört, att erfarenheten öfverallt visat, att ett lands välstånd, dess industri, handel och näringar tilltaga i blomstring allt efter som statsförmynderskapet försvinner och det lemnäs åt individernas omtanka att verka för eget bästa och egen vinst. Sedan samhället genom undervisningsanstalter dragit försorg derom, att tillfälle ej saknas för industri-idkaren att skaffa sig nödiga förberedande kunskaper, borde det tillhöra den enskilde mannen, att, hvar och en i sitt fack, följa med sitt yrkes utveckling och söka bereda sig lättare och ändamålsenligare utvägar att täfla med konkurrenter. Han lifvades också derigenom till den verksamhet och företagsamhet, som vore den enda kraftiga häfstången till välstånd, då han deremot, om det vore möjligt att låta en offentlig myndighet tänka för honom, komme att nedsjunka till likgiltig förtröstan, med anspråk att hjelpas och ledas i sina planer af officiel omvårdnad. Såsom samhälls-medlem berättigad att genom sina ombud i den lagstiftande församlingen utöfva inflytande på industrien, vore han i tillfälle att sjelf verka till undanrödjande af de hinder han, som personligen erfar deras olyckliga inflytande, bättre än någon embetsmanna-korps, kunde bedöma.
Vid föreg:de riksdagar har SiatsUtsk., med anledn. af inom Riks-St:n derom väckt fråga, afgifvit mein. angalo riksdags-koslnadernes bestridande direkte af riksg.kont. och jag får derföre väcka den motion, att nämnde Ulsk. måtte åläggas, alt inkomma med yttrande i detta afseende, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med dess, under N:o 5, sisth riksdag aflålne mern. Dessa motioner remitterades till StatsUtsk. Gr. Cronhjelm: Som R. o. Ad. under sist förflutne riksdag, sedan öfrige Riks-Sl:n börjat utse suppleanter lill Utsk:n, äfven beslöt och verkställde en dylik åtgärd, får jag sedan Hederv. RondeSt. nu redan verkställt sådant val, härmed vördsamt hemställa, huruvida icke ett dylikt beslut borde äfven för innevar. riskdag af R. o. Ad. fattas, emedan eljest, och med den tidsutdrägt som vanligen äger rum vid val af Ulsk:s-ledamöter i afgåendes ställe, lätt skulle kunna hända att, vid vigtigare frågors afgörande inom Ulsk:n, R. o. Ad. der skulle blifva fåtaligare representerad än de öfriga RiksSlm. Och då troligtvis, med anledn. af instundande julhelg, åtskillige Utsk:s-ledamöler komma alt anmäla sig till ledighets erhållande, torde det vara bchötligt all det ifrågasatta valet dessförinnan verkställes. Denna motion begärdes på bordet. Frih. Raab, Carl Adam Jakob: uppläste följande: Vi lefva i eli tidehvarf, som, oupphörligt till statsmannens och tänkarens tydning, framlägger sphinxartade gåtor. Under intet föreg:de hafva så många sociala lifsfrågor blifvit bragte å bane, så många mensklighetens rättvisa fordringar omkämpade som nu, och ändå växer denna strid, stiger denna oro, med hvarje dag! Den i December. ll'J
De grundsatser, som ovan angivits, ha tillämpats även vid granskningen av de sidor, som i dec. 1925 förelågo i korrektur och som fördelats på förut angivet sätt. Den omfattning denna publikation har fått, har gjort det nödvändigt att uppdela densamma på två halvband, det ena innehållande 1810 och 1812 års utskottsprotokoll, det andra 1815 års utskottsprotokoll, tillägget till 1810 års utskottsprotokoll samt personoch sakregister till hela verket. En kort innehållsförteckning till publikationen i dess helhet införes i det första bandet. Personoch sakregistret för hela publikationen i slutet av andra halvbandet har utarbetats av fil. stud. vid Stockholms högskola Per G. Andreen. Till slut har jag att redovisa källorna för denna publikation. Utskottsprotokollen vid 1810 års riksdag äro hämtade ur en bunden volym, å ryggen betecknad: Konstitutionsutskottet — Protokoll — Handlingar — Registratur 1810. Utskottsprotokollen vid 1812 års riksdag äro hämtade ur en likaledes bunden volym, å ryggen betecknad: Konstitutionsutskottet — Protokoll — Handlingar — Registratur 1812. Utskottsprotokollen vid 1815 års riksdag äro hämtade ur en bunden volym, å ryggen betitlad: Konstitutionsutskottet — Protokoll — Handlingar -— Registratur 1815. Dessa tre volymer förvaras i Konstitutionsutskottets arkiv i Riksdagshuset, Stockholm. Några, aktstycken hava hämtats ur serien Riksdagsacta i Riksarkivet ; det gäller vissa delar av utskottets skriftväxling med hovkanslern i frågor i samband med statsrådsdéchargen. Ävenledes har i något fall riksdagstrycket fått lämna bidrag, då vederbörande aktstycke saknats i protokollsbandet ; så A. G. Silverstolpes viktiga utredning om riksakten år 1815 (se nedan sid. 553 ff.). Stockholm den 8 januari 1931. Arne Forssell. FÖRSTA HALVBANDET KONSTITUTIONSUTSKOTTETS PROTOKOLL VID 1810 OCH 1812 Ars riksdagar KONSTITUTIONSUTSKOTTET VID RIKSDAGEN I ÖREBRO 1810 UTSKOTTETS ALLMÄNNA PROTOKOLL 1.
Utdr. d. 23 Maji 1818- det af den så kallade Conventions-Stadgan uppstått, hvilken tvist ännu berodde på Kongl. Majus Nådiga afgörande, S. D. Föredrogos ånyo och biföllos följande från, nedannamde Utskott inkornne samt den. 16 och ig dennes på bordet lagde Betänkanden: Frän Stats-Utskottet: af den 12 denne? 1. I anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Remiss, angående en del af Kongl. Hof-Statens öfvertagande på Rikets Allmänna IndragningsStat; 2. Ofver Herr Borgmästaren Norströms Memoria!, angående bidrag af Staten för Elemenr tar-Skolan i Askersund; 3. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående Reglering af Post-Verkets AfJönings-Stat. Från Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskottet i 1. Af den 2 j sisth April, öfver yrkade Tabell-Formulärer för Herrar I^ndshöfdingars berättelser oin årsväxten, m. m. 2. Af den 16 sisth April, 1 anledning a£ vackt motion, rörande den af Kongl. Majit i Nåder anbefallte delning af Ölands Allmänningsmarker. S. D. I anledning af dervid gjorde an-r märkningar återremitterades till Stats-Utskottet följande från bemälte Utskott inkornne samt den 16 och 19 dennes på bordet lagde Utlåtanden 1. Af den 12 dennes, i anledning af Kongl, Majus Nådiga Skrifvelse rörande Öfverste-Indelnirigens vid f. d. Östgötha Cavalleri-Itege - Pro t. Ut Jr. d. *5 Maji 1818. 471 mente användande till aflöning för en'Eält-Marskalk eller General. 2. af den 12 dennes, i anledning af Kongl. Maj-ts Nådiga Remiss angående Svenska Thea» tern* underhåll.
Då jag hör, att Frih. Ceder ström yrkar propos., anhåller jag hos Hr Gr. o. Landtm, att få veta, hvad det är för en propos., som Frih. yrkar. Jag bekänner, att jag ej inser, att i anleda, af Exped.Utskts memor. någon annan propos. skulle kunna yrkas, än den, alt Exped.Utsk. må få veta, huruvida 11. o. Ad. uti förevar. ämne fattat 'något beslut och hvad detta beslut innehåller; och då nu R. o. Ad. icke fattat beslut i ämnet, lärer annat svar ej kunna lemnäs Exped.Utsk. än det, att R. o. Ad. ej fattat beslut derom. Frih. Cederström: Efter nyss för andra gången skedd uppläsning af Hr Gr. o. Landtnäs motiver för dess vägran af propos., innehållande, att frågan om bestämmandet af myntenheten och dess öfveroch underafdelningar beror endast af K. M:s och icke af begge Lagsliftningsmagternas afgörande, och då således Ståndet, till följd af Hr Gr. o. Landtm:s förklaring, ej kan besluta i denna fråga, faller det af sig sjelf, att då Exped.Utsk. begärt, att Ståndet mätte besluta i ämnet, blir fiåg.in, huruvida Ståndet tilltror sig äga rätt att i ämnet fatta beslut. Det är denna fråga, som nu bör afgöras antingen derigenom, att Ståndet yrkar propos. i det ämne, deruti Utsk. begärt att få inhemta Ståndets beslut, nemligen bestämmandet af mynlenheten och dess fördubblingar och afdelningar, eller också derigenom, att Ståndet instämmer i Hr Gr. o. Landtm:s åsigt, i hvilket fall Ståndet förklarar sig ej äga rätt att i ämnet besluta, och då förfaller jemväl allt, hvad af BancoUtsk. blifvit hemstäldt. Gr. Posse: Efter den vändning, som öfverläggningen nu tagit, synes det mig svårare att komma ifrån Frih. Cederströms yrkande af propos., än att besluta i sjelfva saken.
Köpmännen ännu utan utsigt till afsättning skulle börja betydlig upphandling var för mycket hegardt; en förstörd allmän Hushållsgrea fordrar tid att återkomma till ordning, och det är så mycket angelägnare, att icke åter förstöra det skick, som i natur-?., lig väg nu är börjadt i Inrikes Spannmålshandel 11. Jag känner och skulle kunna namngifva. Köpmän, sorn redan i December 1827 och Januarii detta år upphandlade betyd - t 4 Den 17 December f. m. fl"5 liga partier af Spannmål och då betalte Råg med 8 R:dr Riksg., och det lärer icke för någon nu mera vara obekant att genom en förr såsom omöjlig ansedd, men dock inträffad afsättning på Utländsk ort, de Handlande fått anledning uppköpa Spannmål, sorn derföre nu mera stigit till ett någorlunda hjelpligt pris och, med anledning af detta års medelmåttiga skörd, till våren utan tvifvel skall stiga ännu mer. Ju mera Spannmålshandlaren och den sora vid lågå pris kan gömma på sin Spannmål i början derpå vinner, ju flere skola Uppmuntras alt i denna handel deltaga, och genom dert derigenom uppkommande täflan skall eil jämnhet i Spannmålsprisen uppsta. Sou! inga konstlade medel kunna tillvägabringa. Herr von Becker, sorn icke vill tro på denna inom Liffland, Tyskland, Dannmark med flere Länder af erfarenhet styrkta lära, föreslår att Staten i goda år skall emot stadgade minimi-priser upphandla den öfverflödiga säden. Frågas — skall denna upphandling ske af hvar och en sorn till detta minimi-prss vill aflåta Säd, eller skall dea endast ske på inskränkt sätt af vissa mer gynnade FolkClasser? Jag vill icke förmoda att den sista meningen kan varå Motionairens, och ingår derföre i pröfning af den förra. Jag misstager mig troligen icke om jag vid ett inträffande godt år be« räknar att i Magazinerna skulle införa» ¥ 94 Den 17 December f. m. 150.000 t:r Råg, kost. lork. a G Rrdr 900,000.
EmbetsBtrdttelser. afl Författningar fördrar ett vidsträcktare ansvar än Sorn Lagstiftaren funnit godt i penningböter utsätta, såsom för oloflig Bränvinsbranuing, har väl en sådan allmän BrottmålsKungörelse i vissa färre fall af Lagarne varit godkänd; Mert derutöfver finnér jäg någon Statens Embetsman desto mindre vara berättigad, att egénmägtigt utsträcka dessa Lagats tillämpning till andra förekommande stötre och mindre brött, utan undantag, som ett dylikt offentliggörande af en vilseförd Medborgares första brott eller förseelse, Söm icke Sällan (illkomfnit mer af öfverilning och én ®- lycklig tillfällighet, än af vanart och öfverlagd Ondska, tillskyndar honom ett ökadt straff af den eftertänkliga beskaffenhet, att det ofelbart försvagar liar^s moraliska känsla och till intet gör den blygd, sorn oftast mer, ärt yttre Lag* bud , tillbakahåller ifrån missgérningars Utöfning. Då jag ej kunnat godkänna den af Konungens Befallningshafvande infordrade och den 13 Junii nästlidrie år till mig inkömné Förklaring öfver desse miné anmärkningar vid de klandrade_ Kungörelserne, hvilkas Laglighet Konungens Befallningshafvande velat beskönja genom dermed åsyftad nytta och ordning uti det honom i Nåder anförtrodde Län, har jag funnit mig föranlåten, att, till vinnande af nödig ansedd lättelse deruti, öfverlemna Handlingarna i målet till AdvocätFiscals Émbetet i Kongl* Svea HofRätt , att emöt Konungens Befallningshafvande föra den talan, hvartil^ Lag och beskaffenheten kUnde föranleda. Innan någon hufvudsaklig åtgärd häruti aff si2 Justitia Ombudsm. Emi et t Berättelser. vederbörande hunnit vidtagas, har, uppå EiksdagsFuUmägtiges af det Hedervärda BondeStåndet ifrån Gottland Jacob Jacobson Kinners och T.ars Jacobsson Peinarfves, vid sista Urtima Biksdag , anförde underdåniga klagan öfver berörde Kungörelser, Kongl.
Aca demien åtejrgifvet penninge-anslag 26/j fiqvid emellan Förvaltningen af SjöÄrendena och Allmänna MagatinaInrättningen för det till Flottans behof i Carlskrona befintliga proviant-lager 298 ficjvidations-sättot då ett, emot återbetalnings-skyldighet i Silfver, erhållet Banco-Lån, före utsatt termin, lill sitt återstående belopp, på en gång gäldas; anhållan om Kungörelses utfärdande i afseende döt a 1.V11 » « * • 1 ♦ • • 3yi Register ofver Rikets Ständers und. Skrif veber, a t N:o Lösdrifveri: åtskilliga bestämmelser till förekommande deraf 345 Legostadgan: för Husbönder oell Tjenstehjon, afd. 15 Maji i8o5; ändringar och rättelser eller tillägg deri 353 Löfås Silfververk 3f)t Legooch Salu-sågars samt Valkoch Stamp-verks beskattning ; förändrade grunder derför 463 Likvidationen af Bankens fordringar så väl för det, år 1826, lyftade Spannmåls-Creditiv, sorn hos f. d. Allmänna Magazins-Inrättningen 465 M Munthesj Fendrik j underd. Besvär öfver vägrad t utbekommande af Skogsåverkare böter 25 Marknaders aflägsnande från Kyrkors grannskap 26 Myntet* Kongl.: nödiga Stadganden i fråga om Guld och Silfver, som derstädes från Banken, eller för dess räkning, emottages , 61 Myntbe stämningen 336 —r Lag derom 337 Malmö: dispositionen af de till Barnhus-Inrättningen derstädes gjorda donationer 107 Missgernings-Bathen: förklaring af 3 och 3 §§, i 14 Capitlet deraf raa 22 Register öfver Rikets Stunders und. Skrifvelse/v N:o Muntliga stämnings-sättet i tvistemål m. m. ; afskaffande deraf .123 Marstrands
Ogillande af Allmänna Besvärsoch AeesnomiäkUtskoltets betänkande om härads-allmänningarnes bättre anwändanbe och Jägeri-betjeningen» afskaffande. Af den is Augusti. Beflut, att hoS Kongl. Majit i undekdänighet anmäla dek Justikiä-Ombudsmannen gjorde up» drag alt söka möjeligen nödig ändring i ärlige mar« kegängs-taxorne, och tillika anhälla, vet Kongl. Majtt, Med bifall härtill, i näder täcktes anbefalla wederbörande Embetsmän, att iagttaga hwad Rik^ sens Ständer för werkställighelen deraf ansett nS. ?7L Den l 7 Augusti. digt förordna, samt om beslutet jemwäl meddela Justitia-Ombudsmannen underrättelse. Beslut att, i afseende pä grunderne för fördelningen af de twä femtedelar ener 600 020 R:dk af landt tulls-ersälkningen, svm tillfaller städerna, bibehålla samma delnings-grund, svm wid 180^ och 1810 arens Riksdag blifwit antagen. Anmodan till Expeditions - Utskottet, i anledning af Skaks-Utffottets ytterligare ullätande rörande inlösen af åtskilliga f. d. Kongl. Familjen tillhörige meubler wid Haga Lustslott, akt, i enlighet med de af StatsUtskottet deri meddelte uplysningar, rätta dek insände projecret till underdånig strifwelse i ämnet Bifall lil! den uti Bewillnings-Utstottets ytterligare be änkande om sjö- och landt-rulls afgifterne förestagne ändring i Utffottels först afgisne och as Sländet god ände ullätande.
I de flere skriftliga anföranden, som vi i dag hört uppläsas, i anledning af Herr Thams motion, finnér jag en giltig anledning till den händelse, alt denna motion, som, enligt föredragningslistan, blifvit längesedan förbi - 54 Den 32 December f. m. gången, nu omsider blifvit upptagen. Jag säger, jag finnér en giltig anledning till denna händelse, och långt ifrån att bestrida Ridderskapets och Adelns samt Herr Grefvens och LandtMarskalkens rätt, att då en motion förekommer, som synes föranleda till ovanligt långa diseussioner, få den uppskjuten, skulle jag blott vilja hemställa till Ridderskapet och Adeln, om icke en hvar skulle vilja dela den åsigt, att man borde framställa sin önskan derom från sin bänk, på det alt kännedom om beskaffenheten och vidden af ett sådant uppskof må lemna hvar och en tillfälle att beräkna, när frågan skall åter förekomma. Jag hade, i anledning af Herr Thams motion ämnat skriftligen anföra några ord, men af den anledning, jag nyss åberopat, har jag icke varit i tillfälle, att sätta mina tankar på papper. Jag får derföre allenast i allmänhet yttra några ord i den så vidlyftigt samt ganska sakrikt och fullständigt debatterade frågan om löneregleringen för militären. Jag kan icke undgå förena mig med de värde Ledamöter, som i dag yttrat, att det skulle vara en ganska nyttig sak, om någon lönereglering kunde verkställas för Armeen, hvarigenom ett sådant nytt skick kom i ordning för landet, att de skatter, som hittills utgått i naturalier, hädanefter förvandlades lill pecuniära; men först och främst vill jag flyktigt framkasta några anmärkningar i anledning af de motiver, som synas haf - Den 22 December f m. 55 va ledt de serskildta Ledamöterne af Ministéren, hvilka yttrat sig i denna sak.
Raab har förmenat, alt man just med afseende å ändamålet borde gå in på Hr Lagerhjelms förslag. Det vore i förevarande fall alt låta ändamålet helga medlen. Jag tror tvertom, att i fall det är fråga om att rälta sig efter en grundlagens föreskrift i formen, så är man skyldig att göra det utan afseende på något ändamål, och delta är anledningen hvarföre jag tagit mig friheten framställa milt förslag, hvilket jag härmed förnyar. Öfverläggningen förklarades härmed vara slutad, hvarefter II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade instämma i det af Hr Lagerhjelm afgifna förslag till beslut i anledn. af Consl.Utsk:s utlät. Ropades stärka ja, blandade med nej, hvarefter IL Ex. lillkännagaf, att han funnit ja hafva öfverröstat nej. Föredrogos och lades lill handlingarne StatsUlskis nedannämnde, i gårdagens plenum på bordet lagda meni.: N:o 321, ang:de skedd omröstning i frågan om ett lån för uppbyggandet af en ny kyrka i Christinehamn; N:o 322, ang:de verkställd omröstning uti frågan om gralificalion åt Adjuncten Ramström; samt N:o 323, rör:dc skedd votering öfver 2:ne uti StalsUtsk:s mern. N:o 316, omnämnde frågor. Vid föredragning af StalsUtsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda utlät. N:o 324, i anledn. af erhållen ålerremiss å betänk. N;o 2S7, yttrade sig Gr. Cronhjelm, Polycarpus Erik: Då det var jag, som föreslog en förändring i 5 och 9 §§afUtsk:s förra betänk., så anser jag mig skyldig uttrycka den åsigt, alt den af Utsk. nu föreslagna redaclionen, i ord ganska obetydligt, och i mening alldeles icke skiljer sig, åtminstone så vidt jag kunnat fatta, ifrån det beslut, som R. o.
Länet var tillförene vidare indeladt i fyra domsagor, nemligen l:o Norra och Södra Åsbo samt Bjäre häraders; 2:o Östra och Vestra Göinge häraders, 3:o Willands, Gerds och Albo samt 4:o Ingelstads och Jerrestads, hvartill hörde Ljunits och Herrestads härader i Malmöhus län ; men, enligt sednaste regleringen, äro Länets härader nu indelade i fem domsagor, deraf Norra och Södra Åsbo samt Bjäre härader utgöra en, Vestra Göinge härad en, Östra Göinge och Willands härader en, Gerds och Albo härader en samt Ingelstads och Jerrestads härader en; dock kommer Östra Göinge härad icke att förenas med Willands, hvilket sednare för närvarande förestås af särskild tillförordnad domhafvande, förr än nuvarande ordinarie domhafvanden i Vestra och Östra Göinge härader afgår. För öfrigt har Länet till yttre eller inre beskaffenhet icke undergått annan förändring än deu, som åstadkommits genom nya odlingar, väganläggningar och andra allmänna arbeten, för hvilka här nedan under särskilde titlar redogöres. 4 § 2. Invånare. 1850 års folkmängd i Länet uppgick till 183,183. År 1833 funnos: På landet: Skattskrifne 98,766. » Skaltfrie, inberäknad gemenskapen af indelta arméen 86,321. Skattskrifne ' 3,264. » Skatlfrie, värfvade arméen inberäknad ... 3,362. Summa personer 193,713. och liar således under senaste fem åren folkmängden ökats med 8,328 personer. Tillökningen har dock i verkligheten varit större, enär ett icke obetydligt antal personer utflyttat dels lill Amerika och dels under de senaste två åren till Danmark. Hågen för utflyttningen till Amerika synes hafva varit störst under året 1854. Antalet af personer, för hvilka pass till Amerika utfärdats och som antagits der ämna qvarstanna, utgjorde: år 1851 110.