Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dä nu spanmålen komme att efter tioårig medelmarkegång lösas och Bergslaget i stället nödgades inköpa spanmäl till sill magasin, hade det beräknat förlusten härpå lill skilnaden mellan inköpspriset och årsmarkegångspriset för de tio åren 1848—1857, utgörande lör en tunna spanmäl, hälften råg och hälften korn, i medeltal 40 sk. rst., hvarmed det förra ölverslege det sednare, så alt, i förhållande dertill, ersättningen skulle belöpa för 518 tunnor till 438 Bidr 6 sk. 9f rst. Banko. För ökeoch dr an ge-da g sv er k ena hade lösen hittills utgått efter årliga marke gångspriset, men då de efter förändringen skulle lösas efter medelmarkegången för de 20 åren 1834—1853 och härvid måste i betraktande tagas den betydliga stegring i dagsverkprisen, sorn de tre åren 1855, 1856 och 1857 inträffat, hade Bergslaget begärt, att dess årliga förlust härå mätte, efter ett medelpris för sistnämnda tre år, såsom varande det lägsta, hvilket i beräkning för framtiden kunde antagas, varda ersatt med 980 Bidr 37 sk. 6| rst.; men tillika pä det att icke å ersättningen för konststats medlen, utgörande sålunda en årlig summa af 1,418 Bidr 44 sk. 4 rst. Banko, ytterligare förlust genom myntvärdets fall, om den bestämdes i penningar, mätte drabba Bergslaget, anhållit, alt denna summa blelve förvandlad i spanmäl efter medium af de 20 årens markegångspris från 1834 lill och med 1853, utgörande omkring 1851 tunnor, hälften råg och hälften korn, och lösen för della spanmålsbelopp eller de tio sista årens medelpris, årligen af Statsverket till Bergslaget vid Thorne tid utbetalas.
Förskott till invexling af förslitna småsedlar hafva under nästlidet år blifvit reqvirerade af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Skaraborgs, , Kronobergs, Jönköpings, Westmanlands, Ostergötlands, Elfsborgs, Stora Kopparbergs, Orebro, Wermlands, Gefleborgs, Hallands och Norrbottens län, till hvilka anordnats tillsammans 214,250 R:dr. De vexlingsmedel, hvilka i länen utestodo oredovisade den 31 December 1863, utgjorde 52,830 R:dr 25 öre, hvaraf uti: Revisorernes Berätt. äng. Bankoverket. 4 « 26 Skaraborgs län Kronobergs » Jönköpings » Westmanlands » Östergötlands » Elfsborgs » Stora Kopparbergs län Örebro » Wermlands » Gefleborgs » Hallands » Norrbottens » R:dr » » » » » » » » 3.000 5.000 5.000 3,750 5.000 4.500 5.000 5.000 2,580 5.000 4.500 4.501 Summa R:dr 52,830: 25 25. I enahanda ändamål äro under samina tid dessutom anordnade; till Låne-kontoret i Göteborg R;dr 345,000: » dito i Malmö » 420,000: — » dito i Wisby 8 22,500: — hvaraf vid 1863 års slut utestodo: hos Låne-kontoret i Göteborg » 30,000: — » dito i Wisby » 6,850: — Sammanlagda beloppet af de under år 1863 i berörde ändamål utgifna förskott uppgå således till 1,001,750 R:dr, hvaraf vid årets slut voro oredovisade R:dr 89,680: 25 öre R.mt. § 24. Inoch utvexGenom inoch utvexling af kopparskiljemynt har Bankens förråd af nämnde ling af kopparmynt undergått följande förändring: skiljemynt.
— Den häruti bestämda ansvarigheten mot den bevisligt begångna brottsligheten, anser jag, i anseende till Följderna för den lidande, vara allt för ringa. En person, som fordrar den skuld, han vet vara betald, han må antingen sjelf hafva uppburit valutan, eller genom ordet Ordres dertill auctoriserat annor man, begår ju i och med detsamma ett så mycket större brott, som han derjemte missbrukar Lagens magt, för att åtkomma sin nästas Egendom. Om nu härvid tillika tages i beräkning, att genom ett så nedrigt rofferi en hel familles välfärd ofta nog 1 H. 17 258 Den 22 November f. m. kan helt och hållit förstöras , särdeles om det går så långt, att den oskyldigt fordrade och dömde nödgas träda i bysättningshäckte, sedan hans tillgångar först blifvit medtagne, innan han kommit i tillfälle, att genom en långsam och depensif rättegång bevisa bedrägeriet, och få sitt åter, hvilket senare till och med kan blifva en omöjlighet, i händelse tillgång saknas hos Bedragaren; så anser jag mig böra föreslå, att ii § uti q Capitlet HandelsBalken hädanefter måtte erhålla följande lydelse. ”Fordrar någon lion Konungens Befallnings”hafvande eller Domaren den gäld, lian ”kan öfverbevisas hafva af vetat vara gull’ ’den _, bote fulla beloppet, af det lian saflunda fordrat. Har Svarandens Egen” dom tillika blifvit utmätt och försåld s elller han i Bysättnings-licicktet inmanad, ”ersätte Sökanden fulla skadan och bote "den fordrade summans Sexdubbla belopp, "eller i brist deraf ^ arbete å någon Kro”nans Fästning från ett till fem åir, allt "efter sorn Svarandens skada och förlust ”vara kan. I hvilkendera händelsen som ■”häldstj skola böterna ther de utgäj väfra Målsägarens ensak och Sökanden skyl-. ”dig att oafkortadt ersätta Svaranden all "den kostnadj han visar sig hafva på sin rätts försvarande användt.
" «e? Enär 83 §. Regeringsformen bjuder, att Grundlagarna skola, efter deras ordalydelse, i hvarje serskildt fall tillämpas, men Riksdags-Ordningens 18 §. i denna del ej kan, sådan den för närvarande lyder, efterlefvas i förening med Concurs-Lagens bestående kraft och verkan, får, med gillande af Riksdagsfullmägtigen för Malmö Stad, Hr HaUings_, derom ingifna motion, Constitutions-Utskottet, för grundlagsenlig behandling, vÖrdsamligen underställa Rikets Ständer följande förslag till ändrad redaction i i:a perioden af 18 §. Riksdags-Ordningen: ”Till Riksdagsman må ej i något Stånd godkännas under förmynderskap; ej den, som, efter ingifven cessions-ansökning och utfardadt proclama, icke kan, ådagaläggaj det han inför Concurs-Domaren styrkt> att 'ljum sina Borgenärer till fullo förnöjt; icke heller den, hvilken — —■ —• till straff skyldig.” Stockholm den i3 Junii 1834- Reservation: af Herr Cederschiöld j Pehr Gustaf: Då det ifrågavarande gamla vilkoret för möjligheten att återvinna den genom cession förlorade representations-rätten numera blifvit omöjligt att uppfylla, sedan den Concurs-Lag, hvarpå det grundade sig, blifvit förändrad; och det förslag, Constitutions-Utskottet nu afgifvit, grundar sig på den nu gällande Concurs-Lagen, samt sålunda måste, i händelse den framdeles komme att förändras, kunna sjelf blifva lika omöjligt att tillämpa, som det gamla stadgandet nu är; så anser jag, till undvikande af just samma fel, som den förste grundlagsstiftaren begick, att nemligen inrätta stadgandet efter ett specielt stadgande i civil lag, det vara nödvändigt att uttrycka vilkoret på ett så allmänt sätt, att det blir oberoende af alla möjli - 8 Constilutions-Utshottets Memorial IV:o i5. t ga ändringar i Concurs-Lagen.
Föräldrar hafva så många pligter och omsorger, som upptaga tid och sinnen, och derför är det till stor del beroende på systrarnas kalla, sjelfviska likgiltighet, när hemmet förefaller så tråkigt och odrägligt för unga män. — Uppglf å närmaste postanstalt namn och adress samt erlägg en krona, s a e r - deras önskningar, så hade de nog insett, att det var möjligt att tillbringa en angenäm afton hemma och ej var nödvändigt att besöka tvifvelaktiga ställen för att finna nöje och gladt sällskap. Men hon gjorde intet af allt detta, hon besvärade sig ej med att göra hemmet tilldragande och sig sjelf angenäm och lemnade dem sålunda att sjelfva uppsöka lockande förlustelseställen, brukade sitt inflytande att drifva dem bort från hemmet. Öm ni äldre systrar bara kunde ana, huru mycket ni vore i stånd att uträtta, och huru mycket ondt ni göra med edert sjelfviska, ovänliga uppförande i hemmet, så skulle ni säkert ändra ert lefnadssätt. Ondt åstadkommes så väl af tanklöshet som af hjertlöshet, och jag vet, att i många fall, der flickor försumma att bruka sitt inflytande till det goda, är det derför, att de ej betänkt det onda de göra; det är ej af hjertlöshet, utan af tanklöshet. Låt mig derför bedja er allvarligt tänka härpå nu, om ni ej hafva gjort det förr. När edra ungdomsdagar äro flydda, skall ni väl då kunna blicka till baka och med tillfredsställelse se, att ni handlat som en sann vän och syster? Att ni sträfvat med all er makt, för att ert inflytande på familj, vänner och underordnade skulle vara alltid och allenast till det goda? Låt mig gifva ett exempel, på hvad jag menar. En af mina gamla skolkamrater hade ofta beklagat sig för mig öfver sina två bröders dåliga uppförande; alltid voro de ute, bortslösande tid och penningar på teatrar och andra förlustelseställen utan att någonsin bry sig om de hemmavarandes sällskap eller trefnad samt alldeles åsidosättande sin moders myndighet. Fadern var död. Sedan jag emellertid tillbragt några dagar i » Den röda jungfrun ». hennes hem, förvånade sakernas ställning mig ej längre.
Den beskrifver hur " la Merigale ", en " klok gumma ", midt i natten hämtas till en stackars flicka, som blifvit illa bränd. Det står för lifvet, hon måste genast följa med, " Två qvinnor skynda fram till höger och venster om hexan, och i spetsen för tåget fem eller sex män; några bära, lyktor eller bloss, andra påkar. " Småskog, ängar och siiår; häckar, rännilar, diken - intet hejdar den vilda farten. - O, Rembrandt! " Och tåget stormar fram i galopp, i galopp, i galopp. " Furor, buskar, vildmarker fråga hvarandra i dunklet: " hvart skall la Merigale ta ' vägen så här dags? " Ugglaii glömmer att skrika - så mycket bättre; näktergalen afbryter sitt kärlekssvärmeri - så mycket sämre; grodan, som hör marken dåna, frågar med siii spröda stämma: " är det hexsabbat? " " Och tåget stormar fram i galopp, i galopp. " Slätter, dalar, kullar hviska sinsemellan: " är det jul? och är la Merigale på färd till midnattsmessan? Eller hvad har händt? Något är på färde, det är säkert. " " Bandhunden skäller, som när månen går upp; inne i ladug&amp;rden bölar oxen; oxdrängen, störd i sin sömn, mumlar med näsan tryckt mot rutan: " vilda jagteii! " " Och tåget stormar fram i galopp.n * - 3: * Abbe ROLIX ' bok hör ej till dem, som fängsla äfven vid ett blott flygtigt genombläddrande. Det är först, när förfat-. tarens utpräglade personlighet börjar framstå för läsaren, som alla de spridda dragen få intresse. Man kan då ej undgå, att känna sig gripen af dessa halft ofrivilliga bekännelser från ett rikt men instängdt tankelif. Totalintrycket af boken blir också det af en själshistoria, en bikt, som kan sammarifattas i följ ande, af omedelbar känsla genomträiigda rader: " Obemärkta frö, blif qvar i jorden! Hvarför vill du spira upp och blomma?
Högsta Domstolen, om en Vaktbetjent dervid 128. Hötorget i Stockholm, dess utvidgande i58. Jacobsson, Bergmästare, dess ersättning i5i. Iggeström, Kamererare, om eftergift af dess skuld 2g5, 38g. Indelningar vid AdelsfaneRegementet, om försäljning tiil Skatte deraf y4- Indelta Arme'ens Befäls Löner, reglering f i3a, 23g, 3o4, deraf . (_3i5, 3i'6. Indelta Infanteriets Lifmundering 23g. Indelta LöningsRäntors indragning till Statsverket .. 124, 235. IndragningsStatens tryckning ang:de . 68, gg. — Flottans, ang:de ... i5i. IngenieurCorpsens Stat i32, 23g. Inhyseshjonen i Kronobergs Län, ang:de deras dagsverksskyldighet \5i. Inkomster, StatsVerkets, beräkningen deraf 54, 123. InkomstTitlarne, derå anordnade utgifter 62. Inqvartering, om ersättning till Mar-fi4, 166, 26g, strands Stad derför (.385,411» 429- Institutet för Blinda och Döfstumma, Statsanslaget ang:de i44, 248, 3o4, 3t6. Instruction för R. St:rs Revisorer, förslag dertill 353. Interesse-medlen, deras beräknande 54, 123. »9 Bet. N:o InyalidlnrSttningen på Ulricsdahl, anslaget i44, a48. — Räkenskaper, ang:de R. St:rs Revisorers anmärkningar 62. — verkställd revision af 1826 års räkenskaper 3oi. Inventering af Meubler och Linne i K:gl. Slottet 43g JordbruksContoirs inrättande, angrde i3. Jordförluster, genom Götha och Södertelje Ca nalers anläggning, angrde 2Ö2.
Likaledes hiföllos ryrde, i8:de och :g:de §§:ne af Gr. Hamiltons förslag. 2o:de §.‘n af samma förslag föredrogs och bifölls. Äfvenledes hiföllos 2i:sta och 22:dra §§:ne af Gr. Hamiltons förslag. Föredrogs 23;dje §:n af samma förslag. Frih. Hamilton: I denna punkt nödgas jag också skilja mig ifrån det na framlagda förslaget; jag anser, att den föreslagna skatten af 6 r:st. b:co för hvarje kanna brännvin är alltför låg, sedan näringen blifvit förklarad vara fri, såsom R. o. Ad. nu beslutat. Man måste väl taga i betraktande, att skatten bör blifva så hög, att den dels i någon man bidrager till controll å sjelfva näringen, och dels att Staten af densamma erhåller någon inkomst. Jag bar föreslagit den till 4 sk. 8:co för kannan. Detta vore likväl blott hälften af hvad sorn yrkades inom de sammansatta Ulsk:n. Sedermera har likväl BorgareSt. bestämt sig för 2 sk. b:co per kanna. Jag anser detta vara en medelväg emellan hvad som af mig och några andra ledamöter inom Ulskm varit yrkadt, och den lägre beskattningen, som här är för eslagen. Detta är i alla fall ej något nytt; ty så snart man begagnat någon annan redskap, än den förut i i835 års tariff upptagna, så har skatten måst erläggas med 2 sk. för kannan, enligt den författning, som vi haft ända sedan år 1835. Det är således i conseqvens dermed, som jag yrkar skattens höjande till detta belopp. Hr af Ekenstam, Israel: Jag får förena mig i den åsigt, som Frih. Hamilton nyss framställt. Jag är öfvertygad, att många, som hyst farhågor för den fria brännvinsbränningen, skulle derom hafva förenat sig, om de kunnat hoppas, alt skatten skulle blifva höjd till 2 sk.
Öfrige här ofvan icke nämnde delar af Utskottets förevarande Betänkande godkändes, äfvensom Ståndet gillade lydelsen af de särskilda §§, som i bilagda förfättfiitigs—förslag linnas upptagne, så vidt ändring deruti såsom följd al förestående beslut icke föranledes. S. D. Sedan Högvördiga Preste-Ståndet och Vällofliga Borgare-Ståndet den 1 sistlidne April, med afslag å hvad Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotlet i Betänkandet Nio 63 tillstyrkt, för sin del beslutat, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse anhålla, ”det Kongl. Majit täcktes utlärda ny författning till skyddande af landets fornlemningar, med stadgande af tjenliga ansvarsoch vitesbestämmelser för förstöring af desamma, samt låta upprätta och sprida förteckningar å dessa minnesmärken, äfvensom i öfrigt vidtaga de åtgärder, som för deras bevarande kunna anses lämpliga och, der Rikets Ständers medverkan för sådant ändamål finnes nödig, i ämnet aflåta Nådig Proposition”; så beslöt Preste-ståndet att vördsamt och vänligen inbjuda Ilöglofliga Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet att i samma beslut instämma. Frän Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-Utskottets Utlåtanden: Nio 60, i anledning af väckt motion, angående afskrifning utaf arrendeskillnads-ersättning, ådömd Landtbrukaren C. Th. Skärman, i egenskap al arrendator utaf indragna profoss-bostället Bryntesgården Lindärfva; samt 324 Prot.-Vtdrag den 6 Maj 1857.
— Inkomsten häraf torde närmast smara emot det af Utskottets första g kan wäncas, och yswerstiger säkerligen den förra Brännvins asgisten. 6:0 Endast Fiskaler och Krono Betjente ma äga rättighet, att angifwa och lagföra någon förbrytelse i Bränwins mäl, Sluteligen fär jag hos Herr Grefwe» och Landt-Marffalken och Högloflc Ridde^skapct och Adel» j ödmjukhet hemställa, ,om ej Ulffottets-Betänkande, som nu för sörsta gängen ar under öfverläggning, matte jämte dc dcrwid gjorde anmärkningar, fä dit ät ere mitteras, uran afseende derpå, att de Utst-ott, som ^ särskildt Ullati: sig i dr-lta ämne, strut haft detsamma under oswerläggning, eareden» ingen äteremisi af ett Betänkande kan ske .ill armar Utskott, än det, som Be - 214 Den 4 December. Betänkandet afgiswit, och således kon detta anses böra återremitteras kill Beredningen af Bewillnings och Oeconomie och Bcswärs-Utskotten. Med Högloft, Ridderftapet och Adelns tillåtelse, anhallcr jag derföre att Herr Greswen och Landt-Marskalken täcktes häröfwer göra proposition, Herr Mannars ram, fobian, hade inlämnat ctt djctame», solli uplästes, sa lydande-. Wördsan-.t Memorial! Ulan att försöka en omständlig granskning af Allmänna Beswärs och Oeconomie samt VewillningsUtskottens Becänkande om Bränwins tillwerkningen Uti Rikets sär jag endast underställa Högloft. Ridder, skåpet och Adelns pröfning gägra i hast och korrthct gjorde anmärkningar. Betänkandet, hufwudsakligt hwilande pä den grnndsatts as frihet, som ester mitt omdöme, oinskränkt borde följas wid alla Oeconomjske Författningar, synes mig likwal innefatta ärikilliga förejkriftcr stridande e» mot denna libecala princip.
Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hvilket Arfsrätten till Riket räknas, på manliga sidan utginge, då förvaltas Regeringen af StatsRådet med Konungslig magt och myndighet, intill dess Riksens Ständer hinna sammankomma, ett nytt Konungahus utkora, och den valde Konungen Regeringen tillträdt. Uti alla de fall, hvarom föregående fyra §§ handla, skola samtelige Stats-Rådets Ledamöter och Stats-Secreterarne vara närvarande och rösta. 43 §. Går Konungen i Fält, förordne Han antingen Thronföljaren, i händelse denne uppnått Aderton år, eller ock minst sex af Stats-Rådets Ledamöter, och ibland dem Justitise Stats-Ministern att föra Regeringen i de mål, Konungen föreskrifver. 53 §. Oförändrad. 91 §. Blifver Konungen utöfver Tolf månader utom Riket och icke är i Fält emot Rikets fiender, sammankalle Thronföljaren, i händelse han Aderton år fyllt, eller i motsatt fall Stats-Rådet, genom öppet Påbud Rik - Bilaga A till Mern. N:o 14. 501 sens Ständer till allmän Riksdag, och läte kallelsen inom Femton dagar efter berörde tids förlopp uti Hufvudstadens Kyrkor, samt skyndsamligen uti de öfrige delar af Riket kungöra. Sedan underrättelse derom vid samma tid till Konungen afgått, men Han ändock icke inom en månad efter Riksdagens öppnande till Riket återkommit, då skola Riksens Ständer en ny tid utsätta inom hvilken Konungen bör till Riket återvända; skulle Konungen det oaktadt uteblifva, tillträde Thronföljaren genast, om Han Aderton år fyllt, Rikets Styrelse såsom Konung med bibehållande af denna Regerings-Form. Har Thronföljaren ej denna ålder uppnått, förordne Riksens Ständer Förmyndare för den minderårige Konungen, intill dess Denne myndig varder, på sätt i 93 § stadgas. 92 §. Uteslutes. 93 §.
Därnäst skulle de lära sig en god del af » förnöjsamhetens » svåra konst, d. v. s. att af det minsta möjliga göra det bästa möjliga, och ätt det ej kan g å för sig för en extra ordinarie i verken eller någon annan stackars dödlig, som har knappa inkomster, att bjuda sin fru en våning m e d ty åtföljande r J T v r v e l e r a r e K. A N D E R S O N 1 JilkiilisKna 1 1893 möblemang, som vore värdigt minst en som hade 1 0, 0 0 0 kr. inkomst och därtill en ännu fetare syssla i kikaren, och att toiletter, ekipager, teatrar och baler betydligt måste inskränkas, när ej pappas kassa längre står till deras disposition. Vidare skulle jag vilja, att de flickor, som äro nog lyckliga att ha far och mor i lifvet, men det oaktadt ha en plats, först ville se till, att denna plats sköttes fullt lika samvetsgrant och punktligt (någonting som unga flickor ha mycket svårt för) som af deras manliga kamrater, och sedan att de såge till, att lönerna blifva därefter. A t t de unga damerna sparade något af sina » ökade nålpengar », satte in dem i banken eller placerade dem p å annat sätt, t. ex. köpte sig en lifränta och därigenom visade, att de verkligen hade begrepp om att sköta pengar. N u användas dessa » extra nålpengar » i stället till anskaffande af en eller annan ännu dyrbarare klädning, hatt eller kappa eller till n å - gra lika onödiga » bijouterier », och de öfverdrifna fordringarna på l y x och nöjen få blott ännu mera näring.
I anledning af åtskillige väckte Motioner om Förvaltningen och Redovisningen af de till Hospitalers, Lazaretters och Barnhus ua - 426 Den f 6 Maji. derhåll anslagne Medel, samt föreslagne ändringar uti dessa under Kongl. SeraphimerOdens-Gillets Styrelse, nu 6tående Fonder. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den i dennes afgifne, samt den 9 i samma månad på bordet lagde Utlåtande, angående Medel å Staten till Cassern åt K:gl. Andra Gardes Regementet m. m., fann Riddersknpet och Adeln för godt, att samma Ut-' låtande till alla delar gilla; hvarjemte Statsutskottet skulle anmodas, att, i anledning af Grefve Gyllenborgs, Johan Henning, dervid gjorde Anföranden, meddela de af honom begärdta upplysningar. Ut supra. S. I). Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets d 5 dennes aflåtne, samt d. 9 i samma månad på bordet lagde Memorial, i anledning af yttrad önskan, om Handlingarnes tryckning i AnmärkningsMålet, rörande de, genom Föredraganden af Commandoärenden för Arméen, utfärdade GeneralOrdres, om vilkoren för approberandet af Recruter vid sådane Regementen, der Rothållare ej samfällt ingått beting om Soldatbeklädnaden; beslöt Ridderskapet och Adeln , att hos Kongl. Majit i underdånighet hemställa, huruvida Kongl. Majit täcktes i Nåder tillåta tryckning af de öfver CommandoÄrenden d. 24 Maj, d. 26 Augusti och den 30 September 1817, i berörde fråga hällne Protocoi!; och skulle ExpeditioasUiskottet anmodas, att underdånig Skrif - Den 16 Maji. 42'/ velse härom till Kong-l. Maj/t uppsätta; om hvilket Beslut de öfrige Re6pective RiksStån. den skulle vänligen underrättas. Ut supra.
Kostnaden härför beräknas till 75,837: 24. hvartill kommer remtyg och utredning för en lika styrka . 65,156: 12. äfvensom erforderliga trosspersedlar 2,923: — gl}!. .g Dessutom anser Kollegium att 23,000 par klädesbyxor, som förut icke funnits, böra anskaffas, derför kostnaden upptages till ett belopp af 134,166: 52. hvarifrån dock, enär dessa plagg ej genast skulle förfärdigas, på sätt jag längre fram kommer att i underdånighet föreslå, arbetslönen, 52 skill, banko paret, rätteligen bör af dragas med 16,666: 32. hvarefter skillnaden blifver 157,300: — För öfrigt och i ändamål att öka nuvarande reserv-förråd med reqvisita och persedlar för 9,300 man, upptager Kollegium vidare 414,432: 24. hvadan hela kostnadsbeloppet skulle blifva B:ko R:dr 691,871: 12. Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. om Statsverket 1853. 19 Men enär lili denna beräkning icke ingär anskaffandet af hufvudbonader, upptages, för fullständighetens skull, utgiften derför här med 116,666: 32. då slutliga uppsättningskostnaden blifver Ihko IP.dr 808,537: 44. Pä detta sätt skulle väl det resultat vinnas, dels attén någorlunda försvarlig exercismundering funnes att tillgå för 25,000 man beväring, och dels alt en ny lifmundering vore i förråd upplagd för en lika stor styrka; men deremot kunde denna sistnämnde mundering icke påräknas förr än densamma hunne förfärdigas af de i reservförrådet samlade materialier och reqvisita, hvartill flera månader torde åtgå, så att under tiden och i afvaktan derpå det genast behöfliga bevärings-manskapet icke skulle kunna till krigsuppbrott utrustas och beklädas.
— » Stackaren, vi måste först få h o n o m torr o c h mätt, han ser j u alldeles utsvulten och utfattig ut, » sade h o n vänligt. » Jag skall ställa o m ett r u m åt dig o c h laga, att du får något varmt, eller hur Janne? » » Tackar så m y c k e t s o m bjuder, » sade Janne, och han såg på d e m båda m e d ögon helt olika d e m de mindes från forna dagar. D e sågo helt enkelt pigga o c h odygdiga ut o c h leendet, s o m låg utbredt öfver det klumpiga ansiktet, var svårt att tyda. D e t retade moster Bogren. (Forts) H Y L I N &amp; Cm FABRIKSAKTIEBOLAC KONGL. HOFLEVERANTOR. UTSTÄLLNINQSTVÅLAR: Viol, Hyacinthe, Heliotrope, Syren THEA-ROS-PARFYM m. fl. FL. prisbelönta vid iSgy års utställning med G U L D M E D A L J Tio år hafva förflutit. Hans änka har flyttat från Borås och köpt sig en vacker liten villa i närheten af Lilleskog o c h där bor h o n m e d sin tjuguåriga dotter Betty o c h trotjänarinnan Karin, i hvardagslag kallad Kajsa o c h de två sistnämnda sköta hushållet o c h trädgårdstäppan, ladugården, grisstian o c h hönshuset på bästa sätt. Betty är ingen skönhet, m e n h o n har goda, kloka ögon, vacker by, friska tänder o c h ett utmärkt vackert guldgult hår. Ett godt utseende har hon, allvarligt o c h ö m t m e d en liten skälm i ögonen o c h kindens gropar. Kajsas, när det behöfs, och efter hennes nätta, lätta fötter sitter mången gammal g u b b e o c h g u m m a o c h lyssnar, ty Betty är hela traktens ' älskling '. Så flykta vinter o c h vår i stilla enformighet med dagligt arbete o c h små kafferep som uppfriskande afbrott.