Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är sannt, att, för den händelse alt alla klassernas uppkallande blefve af nöden, en icke obetydlig del af den yngsta blefve mindre härdig, men, oberäknadt alt den öfriga delen af denna klass torde innehafva nödig kroppsstyrka för krigstjenst, så erfordras till garnisonstjenst eller till tjenstgöring å fästningarne, manskap, som, ehuru till kroppskrafter mindre starkt, dock kunde fullgöra sina åligganden. Det bör ej heller förbises att hos soldaten, med afseende å de olika vapnen eller brancherna af tjenstgöringen, erfordras icke allenast fysisk styrka, utan äfven den smidighet och rörlighet, det ungdomsfriska mod och den läraktighet, som företrädesvis äro att finna hos ynglingen, men mera sällan hos den mognade, af lifvets omsorger tyngde och med ett visst yrke sysselsatte mannen. Utskottet anser följaktligen det af Kongl. Majit åsyftade ändamål fullkomligen uppnås genom det af Utskottet framställda förslag. Såsom en följd af hvad Utskottet nu anfört, angående hindren för bifall till Kongl. Majits Proposition om bevärings-ålderns framflyttande, anser Utskottet den af Kongl. Majit, under förutsättning deraf, föreslagna tillåtelse, att inom femte beväringsklassen laga legokarl, icke böra vidare ifrågasättas.
De ärenden, hvilka tillhöra Högsta Domstolens handläggning, skola beredas och uti Högsta Domstolen föredragas, på sätt härom i allmänna lagen förordnas, eller särskildt stadgas. Den reservation af Hr von Hartmansdorff, som åtföljt Const.- Utsk:s i detta ämne vid sista riksdagen afgifna utlåt. N:o 19, upplästes på begäran af Frih. Cederström, Jakob, som derefter yttrade: Utaf den upplästa reservationen af Hr von Hartmansdorff vid sista riksdagen lärer 11. o. Ad. finna alt, i det skick, den K. propos:n till förändring i grundlagen nu förekommer, är den icke af beskaffenhet att kunna bifallas. Jag kan för min del här vid lag icke annat än tillika anmäla, att jag anser det ganska skadligt om ifrån Konungamaktens prerogativ de ifrägavar. målens handläggning skildes, emedan just ifrån dessa måls behandling hemtar K. M. anledn. till behöfliga rättelser uti de lagar och författningar i administrativa ärenden, hvilken lagstiftning är Honom uteslutande af grundlagen tillagd; ty om man också skulle önska, att de administrativa ärendenas förvaltning skulle öfverflyttas ifrån K. M. på domstolarna, sä mäste det väl dock icke vara K. M:s mening, att afhända sig någon del af den ekonomiska lagstiftningen, hvilket i min lanke vore ganska vådligt. Om nu denna föreskrift skulle qvarstå, månne då den kunskap vinnes om detaljerna deraf som beliöfves för bestämmelse af rättelser deruti. Vid undanrödjande af gamla och utfärdande af nya författningar i administrativa frågor skulle den egna erfarenheten hos Konungen och Dess rådgifvare saknas, som dock måste vara högst behöflig om misstag skola undvikas. Hvad blefve dä följden. Jag tillstyrker afslag å det framställda förslaget till grundlagsförändring, II. Exc. Hr Gr. Posse, Arvid: Den siste värde talaren har på grund af den reservation, som en ledamot i Const.Utsk. vid sista riksdagen afgifvit, yrkal att nu förevar, förslag till grundlagsförändring mätte afslås. Dä jag icke delar hans lanke, så torde det vara lämpligt, att jag tager till granskning den reservation på hvilken han slödde sitt yrkande.
Ständer aflät nådig proposition angående regleringen af utgifterna under tredje hufvudtiteln och, bland annat, äskade att, i stället för det å samma hufvudtitel till skrifmaterialier och expen - — 33 — ser m. m. uppförda förslagsanslag 1,623 Ridr 32 skill, banko, jemte det, såsom ersättning för utgifterna i och för den ministeriela brefvexlingen, af General-poststyrelsen dittills utbetaldta belopp, i medeltal för 10 år utgörande omkring 4,900 R:dr banko, hvilket borde upphöra, Rikets Ständers måtte, till bestridande af kostnaderna ej mindre för skrifmaterialier och expenser, ljus och ved samt underhåll af möbler m. m., än äfven för nyssnämnde brefvexling, telegrafporto, extra och hemliga utgifter, äfvensom till alla öfriga utgifter, hvilka icke kunde på förhand beräknas, bevilja och under rubrik:»Skrifmaterialier och expenser samt extra utgifter» låta uppföra ett årligt anslag till bestämdt belopp af 70,000 R:dr Runt, så åberopades till stöd för denna jemte öfriga rörande Utrikesdepartementet gjorda iiådiga framställningar ett af Chefen för nämnde
Ständen skulle genom ProtocollsUtdrag wördsamt och manligen underrättas. Ut supra. Lx krotocollc» 8. L. liäZLräk. Utdrag af Protocollet hällit hos BondeStän. det d. 18 Oct. 1809. S. D. BondeStändet remitterade: Till Statsutskottet. Riksdagsmannen Tlnäers ^oackinssons frän Ostergöthland ingifna Memorial om redovisning för utjords Äbo afgift, fom ej stall kommit Skaten tillgodo, oagtat den blifwit af wederbörande betald, och Riksdagsman ^laZnus We85mA8 Memorial om försäljande till Skatte as wista Hemman under Johannisbergs Kongsgård. Till Lagutskottet Kongl. Maj:ts d. 28 sistledne Sept-, meddelte Nädiga Proposition om ändring eller tilläggning af 5 Cap. g 8 ByggniägaBalken, samt: ^olran lVIaZnus VVeslinZs frän Westmanland Memorial om rättighet att hämta wäglagningsämnen pä andras ägor. Har - 374 Dey 4 November. Härom warda de öfrige Resp. Ri ksS k andeis härmedelst wördfap.tt och wanligen underrättade. Ut supra. Lx ?rotocol!o ?. IräZaräb. S. D. BonbeStändei beslutade att frägan stin innefattas i StatsUtskottets P-.otocollsNtdrag för d. Z innewarande manad, angående mede! tilt den härstädes inrättade uppfostringsanstalt för döfstumma vch blinda, hos Staude! bör hwitå, intill desi Allmänna Befwärsoch OeconomieUtffotkets Betänkande om Inrättningen för döfstumma kan warda ast Kifwit» Ut supra. Lx krotocollo §. LIrägärstli. S. D. Med bifall till Högloft.
Vid en dylik anordning utgår man från den förutsättning, att statsverkets tillgångar hädanefter, som nu, skola medgifva, att 3 millioner användas för jernvägarna, och man grundar då sin beräkning på ett faktiskt förhållande, hvilket gifver full trygghet för framliden, åtminstone åt dem, sorn, lika med mig, uppfatta frågan från en synpunkt, ledande derhän, att, med beräkning af de redan använda medlen och med -ett årligt anslag till förenämnde belopp, statens skuld för stambanans utförande inom lämplig tid icke bör komma alt i verkligheten uppgå till fulla 30 millioner. Del hade visserligen varit önskligt, alt ett ännu större anslag för jernvägarna kunnat af statens tillgångar afses, så att hela den tillökade bränvinsskatten dertill kommit att användas, på sätt Kongl. Maj:t till en del uti Dess vid sista riksdagen afgilna Nådiga proposition framställde; men sedan man redan gått i betydlig mån till mötes de höjda anslagsfordringarne, och de millioner, som nu beräknas både af tullmedel och bränvinsmedel mera än för några få år tillbaka, lagas i anspråk till största del, äfvensom icke allt, bvad som fordras, fy lies, lära förhoppningarne böra inskränka sig till hvad jag nu föreslagit, i öfvertygelse, alt detta belopp kan utgå, så vida nödig sparsamhet vid reglering af de återstående hufvudlitlarne iakllages, och i intet fall bör föranleda någon betydlig tillökning i bevillningen; och om derjemte de öfverskottsmedel, som kunna uppstå af statsverkets inkomster utöfver beräkningen, anvisas för jernvägsarbete!, nu såsom vid förra riksdagen, så torde den skuldsättning, som blir nödig för arbetet under denna statsreglerings-period, komma att inskränkas till ett icke öfverdrifvet belopp. I öfverensstämmelse härmed bör dock iakttagas, alt äfven af 1857 års anslag till jernvägarne beräknas att utgå 3 millioner utaf Riksgäldskonlorets varande och blifvande tillgångar, så att för tiden intill 1860 års slut 12 millioner komma att af statens inkomster användas; börande dock i den mån lån derutöfver kan komma att upptagas, det belopp, som för räntan ocb amorteringen erfordras, utgå af årsanslaget.
Ränta samt godkände bypotheker af Inteckningar i Landtegendomar och fastighet 1 Hufvudstaden. XXUnder Stadens Justitice-CoUegium ställde 14 Donations-Fonder, ÖJvcritdthållareas Femårsberättelse. 82 anslngne dels till Stipendier och Pensioner, dels till Fattigförsörjningsoch Schol-Inrättningar, utgjorde är i832, ett Capital-belopp af 22,044 R:dr 21 sk. 4 r:st.; och erböllo af de härå utgående Räntor 22 personer understöd och pensioner. XXI. De under Kongl. Öfre Borg-Rättens förvaltning stående Donationer och Capital-Fonder ad. pios usus hafva icke undergått någon förändring. Af 3:ne serskilta fonder, tillhopa 26,640 R:dr 16 sk. 5 rist., åtnjuta 35 inom Hufvudstaden boende pensionärer tillsammans årligen 36i Rldr 16 sk. De öfriga Ränternedlen utgå till stipendiater vid Upsala Academie samt till Hofoch Stallbetjentes å landet boende Enkor och barn. XXII. Jtskillige under Riddarhus-Dircctionens vård ställde, till välgörande ändamål anvisade Fonder utgjorde år i83a tillsammans 438,85a R:dr 4 sk., inberäknad Wadstena Adeliga Jnngfru-Slifts Gassa af j54,588 R:dr 43 sk® r:st* Af årliga inkomsterna, bestående egentligen uti de utlånta Capitalens räntor, till ett belopp uf 26,608 Rldr 16 sk. 7 rist., utbetaltes stipendier, pensioner eller understöd till inalles 4'1 personer, hvaraf 83 inom Hufvudstaden. XXIII. Allmänna Enkeoch Pupill-Cassans Capital-Fond uppgick år 183a till 595,988 R:dr 43 sk. 8 rist., utom egande fastighets-värde, ig,g54 Rtdr 43 sk. 6 rist.
M. måtte i Nåder täckas hos Rikets nu församlade Ständer anmäla sökanden till erhållande af den pension, hvilken tillkommer Capitaine vid dess entledigande ur Rikets tjenst. Bih. till R. St. Skrifvelse j N.o 29. Vid öfvervägande häraf hafva Rikels Ständer, enär, enligt hvad upplyst blifvit, Majoren von Konowj i egenskap af Registrator vid General-Landtmäteri-Contoiret, åtnjuter lön på stat, icke ansett sig kunna bevilja den af honom sökta pension; men som Majoren både ådagalagt ett hedrande förhållande under den tid, han varit i krigstjenst, eller ifrån den 16 Maj 1793 till den 12 Januari 1813, derunder han äfven bevistat 1808 och 1809 årens fälttåg samt blifvit tilldelad medaljen för tapperhet i fält, och sedermera genom sin gagnande verksamhet, dels i egenskap af föreståndare för en egen inrättad militär-läroanstallt, dels såsom anställd lärare vid andra sådana uppfostringsverk, gjort sig af det allmänna synnerligen förtjent, hafva Rikets Ständer funnit skäligt förklara Majoren von Konow berättigad att, utan afseende på hvad författningarne stadga om tjenstetid, vid afskedstagandet, efter uppnådde 65 års ålder och med iagttagande i öfrigt af hvad såsom villkor for pensions åtnjutande är föreskrifvet, kunna uppföras å Allmänna Indragnings-staten, till bibehållande af den lön, Majoren på Kongl. General-Landtmäteri-Contoirets stat innehar. Hvilket, med anledning af den Nådiga remissen, Rikets Ständer få i underdånighet anmäla; framhärdande &c. Stockholm den 1 Juli 1840. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 20 Juni 1840. Preste-Ståndet den 27 Borgare-Ståndet den 27 Bonde-Ståndet den 1 Juli — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse3 angående beräkningen af tractamenten till städernas Magistrats-personer och Borgare vid syner och andra förrättningar för Kronans räkning. (Stats-Utsk. Uti.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående en närmare reglering af Gottlands National-beväring och dess aflöning. Vid sednaste Riksdag år 18x5 håfve Rik? sens Ständer till Eder Kongl. Majit i underdånighet öfverleinnat den väckta frågan om en närmare reglering af Gottlands National-Beväring, att i sammanhang med den nya Organisationen af Försvars-Verket i allmänhet komma under öfvervägande och pröfning. Då en sådan reglering ännu icke blifvit verkställd, få Riksens Ständer i underdånighet förnya* sin anhållan, att Eder Kongl. Majit i Kader må täckas densamma vidtaga på sätt lämpligt finnes; hvarjemte Riksens Ständer dervid lika underdånigt utbedja sig Eder Kongl. Majus Kådiga förordnande, att Bevärings Manskapet må oförryckt åtnjuta det, enligt konventionen om dess uppsättning, detta Manskap tillagda underhåll, samt Befälet genom antingen minskning i dess antal eller såsom Eder Kongl. Majit eljest i Nåder pröfvar, i mån af tillgångarne försättas uti de Lönings-vilkor, som erfordras och sien för Gnttländsfca National-Beväringen i ett för allt bestämda årliga Stats-Summa 2 5>oo9 R:dr Banko medgifva. Riksens Ständer framhärda etc. Underdåniga Skrifdelser. 3*9 N:r 154. Uppläst hos Samtliga Riks-StSnden den 27 Maj 1818* Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Fält-Kammererare^ B. Molins innestående Remiss-lage. Till svar å Eder Kongl. Majtfs Nådiga Remiss elen 14 sistlidne April, hvarigenom till Riksens Ständers Stais-Utskott blifvit nfverlemnad Regiments-Skrifvaren vid Iåf.Regimentet Eält-Karnreraren B. Molins underdäniga ansökning om utbekommande af innestående Remisslage för åren 1815, 1816 och 1817, tillsamman 45 R:dr 17 sk7 rst.,. som han försummat reqvirera inom den tid, Kongl.
Maj:t derefter, med lemnad uppmärksamhet å Rikets Ständers önskan, utfärdat Förordningen den 12 Juni l8l6 angående vissa delar af • vexelhandeln, jemte liera sednare föreskrifter i ämnet. Dessutom lage det i sakens natur, att förhållandena med vexlar, dragna emellan Sverige och utrikes ort, måste vara underkastade påföljd af utländska gällande stadganden, så att inträffande förändringar deruti kunde föranleda behof här af skyndsamma åtgärder för handeisiiiteresset. Då Rikets Ständer likväl i ett förslag till Lag sammanfört gemensamma stadganden för både inrikes och utrikes vexlar, och Kongl. Maj:t således icke kunde lemna bifall till detsamma, utan att på en gång godkänna föreskrifter i ett ämne, som, efter hvad anfördt vore, icke fordrade behandling i öfverensstämmelse med 87 §. Regeringsformen; funné Kongl. Majit Sig hindrad att lemna Dess samtycke till Rikets Ständers förslag i den omfattning och form, detsamma blifvit framstäldt; men emedan Kongl. Majit länge önskat att, till den inhemska industriens ytterligare upplifvande och förkofran, finna en sådan lagstiftning om inrikes vexlar införd, sorn Rikets Ständer åsyftat, ville Kongl. Majit genom contraproposition föreslå Rikets Ständer, att för inrikes vexlar antaga en Lag af enahanda lydelse med Rikets Ständers eget förslag, ifrån hvilket dock borde uteslutas hvad som kunde hafva tillämpning å vexlar dragna emellan Sverige och utrikes ort; hvarjemte i nåder förklarades, att Kongl. Maj.t, vid pröfning, så fort sig göra lät, om ändring af Författningarne rörande utrikes vexlar, komme i tillfälle att taga i betraktande livad Rikets Ständers förslag derom upptoge. I afseende å de Herrar Ledamöters af StatsRådet afgifna yttranden, hvarigenom Rikets Ständers ifrågavarande Lagförslag blifvit afstyrkt, åligger det mig att erinra, huruledes i allmänna Lagen anledning icke finnes till skillnad emellan lagstiftningen om inrikes och utrikes vexlar, hvilket ock vill synas af hvad 4 Kap. 6 §.
Sept. P. 210, 3oq. — angående förslag till ändring och omflytt - 95 ning af 2 Mom. 56 §. Regeringsformen. Sept. P. 4.Q2. ConstitutionsUtskottets Memorialer, angående ett tillägg i 37 §. Riksdagsordningen. Oct. 2 A. P. 102, 182, 267. — angående åtskillige Grundlagsändringsförslag, åsyftande Riksdagsärendernes skyndsammare gång. Sept. P. 49^. Sept. 2 A. P. 333, 35o. Oct. 2 A. P. 102, 182, 257. — angående ett tillägg i 14 §• af Instructionen för JustitiaeOmbudsmannen. Sept. 2 A. P. 188, 45o, 522. — angående förslag till ändring i 33 §. Riksdagsordningen. •— angående tillägg i 7 Momentet 1 §. och 4 Momentet 2 §. TryckfrihetsFörordningen. Sept. 2 A. P. 338, 351, 402. — angående förslag till ändring i 63 §. Re geringsformen. Sept. 2 A. P. 338, 351, 402. — angående förslag till några ändringar och tillägg i 19 och 22 §§. Riksdagsordningen. Oct. P. 96, 110, i3o. — angående förslag till en ändring i i3 §. Riksdagsordningen med afseende å Universitetens representationsrätt. Oct. P. 96, 110, i3o. — angående förslag till en ändring i i3 §. Riksdagsordningen för bestämmandet af Universitetens Representanters valbarhet. Oct. P. 96, no, i3o. — rörande några mindre Grundlagsändringar, 96 föranledda af det inom Utskotten införda omröstningssätt. Oct. P. 96, no, i3o. ConstitutionsUtskottets Memorialer, angående förslag till ändring i 4 Morn. 2 §. TryckfrihetsFörordningen. Oct.
LagUtsi.otte t; 1.0 Herr Lövens,röms, J°h. Jac°b> d, 15 den - FratUt dr. <1. so Line. sg2 g, 367 nes e. m, anmälda och d. 17 derpåföljde f. in. på bordet lagd» Motion, rörande de la.gars Öfverseende och förbättring, sorn anga förbrytelser emot Post-författningarne. S:o Herr Hjertns, Lars, den 15 detlnes e. in. anmälda och den 17 derpå! äljde f. rn> på bordet lagda Motion , angående mildring uti de i nu gällande Författning emot fylleri och dryckenskap utsatte straffbestämmelser; jr mte Herr Hjertås, rörande samma ämne, denna dag afgifne yttrande. 3:0 Friherre Hermelins, Carl, den 15 dennes e, rn. anmäldte och den ryderpåföljde f. m, på bordet lagda Memorial, angående sättet för Förmyndares redovisnings skyldighet för innehafvande barnaarf, 410 Friherre Åkerhjelm* , Gustaf Fredrik, den 15 dennes e. m. anmäldte och den 17 derpåföljde f. rn. [rå bordet lagda Memorial, angående ändring i Kongl, Kungörelsen den 18 December .1823, huru förhållas bör, då emot redan dömde personer yppas brott, t 1 368 Fröt, Utdr, 4, 30 Dtc, 1333. hvarom ransakning tillförene icke varit anstäld. 5:0 Herr af Wingårds, Johan, den 15 dennes e. m, anmäldte och den 17 derpäföljde f. m. pä bordet lagda Memorial, angående ett föreslaget tillägg uti Kongl. Kungörelsen den IS December 18^3 , huru förhällas bör, dä emot redan dömde personer yppas brott, hvarom ransakning tillförene icke varit anställd. Bancooch LagTJtshotten: Herr Gripenstedt.?, Jacobf den 15 denne* e. rn. på bordet lagda Motion, angående en revision af Banco-författningarne.
373 N:r 95* Riksens Högloft:* Ständers Bevillning sUt skotts Utlåtande, angående åtskillt ge Anmärkningar föranledde af Utskottets Betänkande under den 2 2 '.dra sistledne Maji, i afseende på flere till Utskottet remitterade och Allmänna Bevillningen rörande Memorial. ■IVted anledning af Riksens Hoglofl. Ständers BevillningsUtskotts den 92tdra sistledne Maji afgifne Betänkande, angående åtskillige dit remitterade och Allmänna Bevillningen rörande Memorial, hvilket den 2 gide i samma månad blifvit af Hoglofl. Ridderskapet och Adeln samt HÖgvördige PresteStåndet godkändt, men af Hedervärda BondeStåndet i sammanhang med Projectet till BevillningsSfadgan, dock utan Anmärkningar, åter-remitteradt, har vid skedd föredragning den 3:dje dennes inom Vallofl. Bor» gareStåndet blifvit yrkadt , dels att en lägre MinimiClass för bestämmandet af Bevillningen efter 2 Art. 9 §. 3 Mom. borde för Borgerskapet i Städerne utsättas , dels att lindring i Bevillning en måtte medgifvas Staden Råholm, i anseende dertill, att dess Innevånare genom flere eldsvådor och sednast den af år I8II , blifvit till större delen bragte * yttersta fattigdom, ehuru ansökning om eftergift i Bevillningen af hvarjehanda omständigheter, icke kommit i frå Bihang till Riks. St. Fröt. i8i?-i8i8-5:te Sami. N:r 48,49» BevillningsUtst. Betäntanden. ga förr än nu , dä Fäderneslandets mera gynn» samma ställning synes medgifva en sådan, af flere bland Vällofl. BorgareStåndets Herrar ledamöter på serskildte skäl tillstyrkt, mildring i Laholms Stads allmänt kända svåra belägenhet.
För ett Const.Utsk.. hvars pluralitet gjort till sin upgift ali både i likt och olikt klandra Konungens Rådgifvare och som söker alt draga dem till rälta håde inför verklig och opinions-domstol, kan icke någon Rådgifvare akta sig, han må göra huru som helst. Det lönar dä icke synnerlig möda alt iakttaga sådane försigtighetsmått för alt undvika det otidiga klander, jag vill icke säga den kitslighet, som Gr. Lagerbjelke här har förutsatt såsom grund för sin anmärkn. emot förslaget. Det må bero på K. M., hvilken han anser vara den vederbönde som skall höras. Mig synes att orden sådane de äro i Ulsk:s förslag äro ganska oskyldiga och kunna gerna stå der, då det goda ändamål, som motionären åsyftat, i allt fall blifver upfyldt. Jag lillslyiker bifall till Utsk:s förslag. Hr Tersmeden, Pehr Reinh.: Jag är i det hufvudsakliga förekommen af llr Adelborg, och får endast tillägga, alt då delta ämne förra gången föredrogs och jag äfven yttrade mig, så slutade jag mitt yttrande ungefär i samma ordalag som Utsk. upgjort sitt förslag, endast med den skillnaden, att jag i st. f. vederböndes hörande uttryckte mig med orden: ”sedan nödiga uplysningar blifvit infordrade”; men lika litet som jag dervid fästade någon afsigt att binda händerna på K. M., lika litet lärer Utsk. haft någon dylik afsigt, utan innebar uttrycket endast ett hänvisande till de vanliga formerna; hvarföre jag anhåller om bifall till Utsk:s förslag. Gr. Lagerbjelke: Hr Adelborgs anförande har ytterligare stärkt mig i min åsigt att ordställningen är otjenlig. Han har nemi. sagt, att vederbör:de är Svenska Ministern i Paris och Kyrkoherden i Lutherska församlingen derstädes. Det vill likväl synas mig, sora det vore serdeles otjenlig! om K.
En Paket antogs kosta årligen 20728: 24. 5 D:o alltså ytterligare 103642: — Kapplake tillsammans för 6 Paketer 9300: — Kommisions-arfvoden m. m. 1000 r:dr, per Paket 6000: — Banco. 139670 223596 24 100 proc. af de 6 Paketernas kapacitet med full last utgör 187596: — Bidrag af allmänna medel å 6000 r:dr per Paket 36000: — Öfverskott 80 proc. af kapaciteten 187596 gör 150080: — Bidrag af allmänna medel å 6000 r:dr per Paket 36000: — 83925 186080 24 Öfverskott 60 proc. af kapaciteten 187596 gör 112560: — Bidrag af allmänna medel å 8000 r:dr per Paket 48000: — 46410 160560 Öfverskott 50 proc. af kapaciteten 187596 gör 93800: Man finnér af denna kalkyl alt Paketfarten icke bär sig utan bidrag af allmännna medel förr än den gifver 80 proc. af Fartygens kapacitet att taga last ocb Passagerare. Till S:t Bartelemy 6 Paketer att afgå 1 gång i månaden. En Paket antogs kosta ärligen lika med New-Yorks Paketen alltså blir kostnaden för 6 Paketer 124370:24. Kapplaken för de 6 Paketerna 13200: — Kommissions-arfvoden m. m. ä 1000 r:dr per Paket 6000: — 100 proc. af kapaciteten, full last utgör för 6 Paketer 267840: — Bidrag af allmänna medel för 6 Paketer . 36000: — Ban c 143570 303840 0. 24 Öfverskott 80 proc. af kapaciteten gör 214272:
För öfrigt ega Fullmäktige att utse någon bland Riksgälds-kontorets tjenstemän, som bör ej allenast före och under riksdagen emottaga, vårda och efter vederbörliga reqvisitioner utlemna de upphandlade effekterna samt ombesörja de under riksdagens fortgång ifrågakommande ytterligare uppköp, äfvensom erforderliga reparationer å inventarie-persedlarne, utan ock, efter riksdagens slut, upprätta och afgifva fullständig redovisning för alla dessa af honom emottagna effekter; varande, såsom vedergällning härför i ett för allt, bestämdt ett arfvode af Tre hundra riksdaler, hvilket, efter omförmälda åliggandens vederbörliga fullgörande, må, i likhet med andra riksdagskostnader, utbetalas. § 202. Med behörigt iakttagande af gällande grundlagsstadganden, angående Riksgälds-kontorets styrelse och förvaltning, böra Fullmäktige låta utarbeta och sedermera, sådant detsamma, efter anställd granskning, varder af Fullmäktige gilladt, underställa Rikets näst sammanträdande Ständers pröfning och fastställelse ett fullständigt förslag till ny eller förändrad organisation af Riksgälds-kontoret samt reglering af förvaltningsbestyren och tjenstegöromålen inom samma verk, jemte aflöoingsstat för dervarande tjenstemannapersonal; börande, vid Ståls-Utskottets Memorial, N:o 344. \ 7 vid uppgöra lidet af detta förslag, bland annat, afses: att, så vidt, utan åsidosättande af nödiga kontroller, sig göra låter, den största möjliga enkelhet och skyndsamhet vid ärendenas behandling samt minskning i tjenstemännens antal måtte åstadkommas, och att alla sådana serskilda uppdrag och bestyr, hvilka, till följd af Rikets Ständers under sednare tider vidtagne förfoganden, böra af tjenstemännen vid Riksgälds-kontoret förrättas och för hvilka serskilda arfvoden hittills utgått, varda inbegripna under vederbörandes bestämda tjensteåligganden samt vedergällningen derför inberäknad i det aflönings-belopp, staten för hvarje tjenst upptager.