Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om en underbalance på del hela icke kan fortfara länge, kan den likväl fortfarande äga rum mot vissa länder, under det öfverbalance finnes mot andra; och så länge tractaten med Ryssland angående Finska varors införande fortfar, kunna vi ej påräkna annat, än att vår undervigt i handeln med Finland skall fortfara. Samma förhållande är emellan Skåne och Dannemark. Men just då det serskildta förhållande äger rum, att de länder, med hvilka vår handel utslår ofördelagtigast, ligga Den 21 October f. m. i63 oss närmast, är det angeläget att på något sätt förekomma, det icke för mycket myntadt silfver utföres. Jag har intet att invända emot Herr Hjertås förslag, sedan han icke nu såsom i förra plenum vill göra frågan till ett önskningsmål, utan blott föreslår, att Ständerne för denna gång skola öfverlåta åt Konungen att ensam afgöra, hvad som rätteligen tillhörer båda Statsmagterna gemensamt; ty då här således endast är fråga om att för en gång till Konungen öfverlåta en rättighet, som enligt Grundlagen tillhör Konung och Ständer gemensamt, har jag, i anseende till den oreda i begreppen, rörande financerna, sorn jag finner vara rådande, för denna gång ingenting emot förslaget, att begära det Konungen täcktes efter vettenskapsmäns hörande afgöra frågan, enär man derigenom icke erkänt, att den är ett önskningsmål, eller att en sådan rättighet enligt Grundlagen alltid tillkommer Konungen ensam. Herr Tham: Då Herr af Ekenstam bland den mängd af villomeningar han ansett här vara yttrade par preference hedrat mig med upptagande utaf min, anser jag mig derpå bora svara några ord; jag skall likväl icke blifva vidlyftig.
Län motion, angående Halländska utsockne frälsehemmanens befrielse från dem vid sistlidne riksdag ålagda rote-vakans-afgift, hemställer Utskottet, att denna afgift, sorn lämpligast torde böra uppföras under förevarande inkomst litel, måtte, enär den först med år 1849 vidtagit, beräknas likasom vid förra stats-regleringen till 10,000: Och ulföres således under ofvanstående titel 38,000: 18. B äts mansvakans-a fgiften, utgående af ständiga och tillfälliga vakanser vid båtsmanshållet och beroende dels af markegångsprisen, dels af större och mindre antal vakanser, beräknades vid sista riksdag lill 30,000 r:dr och har utgjort: Ar 1844 . 1845 « 1846 « 1847 « 1848 Enär medium häraf utgör 33,889 r:dr, torde beräkningen af denna inkomst, på sätt Kongl. Maj:t jemväl föreslagit, kunna ökas till 32,000: Transport Krutoch salpeter-för sälj ning svie del. vid sednaste statsreglering beräknade till 95,000 r:dr, hafva utgjort: Då denna inkomst under de sednare åren visat sig vara i stigande, anser Utskottet densamma, i enlighet med hvad Kongl. Maj:t föreslagit, kunna uppföras till 20. Kontrolls tämpel-medlen beräknades vid sista statsreglering till 10,000 r:dr och hafva ingått: Och som medium 9,491 9,838 10,530 12,093 12,964: r:dr, torde den - häraf utgör 10,983 na inkomst, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga proposition, kunna höjas till 105,000: 10,500: 21. Bakoch loismedlen, hvilka vid sista stats-regleringen beräknades till 75,000 r:dr, hafva utgjort: Transport R:dr 4,400,880: Stats-lhskottcts Utlåtande, N:o 51. Transport
Majit, under don 22 December nämnda år, i enlighet med Kollogii underdåniga hemställan och enär under den tid af tre år, som förflutit efter det lärare i ångmaskin-lära blifvit vid Gefle navigations-skola anställd, icke någon anmält sig till intagning i skolan som maskinist-elev eller till undergående derstädes af maskinist-examen, och någon så beskaffad examen ej heller blifvit vid Carlshamns navigations-skola aflagd, vid hvilka förhållanden det kunde antagas, att de två med Stockholms och Göteborgs navigations-läroverk förenade ångmaskinist-skolor för närvarande vöre tillräckliga för meddelande af behöflig undervisning åt ångmaskinist-clever och för anställande af maskinist-examina, samt derjemte förokommc, att för ifrågavarande undervisnings behöriga bestridande erfordrades tillgång å tjenlig» modeller af ångmaskiner, för hvilka modellers anskaffande emellertid hvarken Gefle eller Carlshamns navigationsskolor för närvarande hade sig anvisade nödiga medel, i nåder förordnat, att undervisning i de delar af ångmaskin-lära, deruti insigt erfordras för vinnande af behörighet att föra befäl å ångfartyg, skulle fortfarande meddelas vid navigations-skolorne i Stockholm, Göteborg, Gefle och Carlshamn, samt att, såsom dittills, examina för dylik behörighet finge vid dessa skolor afläggas, men att deremot sådan undervisning, som afser bildandet af maskinister för passagerare-ångfartyg, tills vidare icke skulle af allmänna medel bekostas vid någon annan navigations-skola, än Stockholms och Göteborgs, äfvensom att maskinist-examina endast vid sistnämnda två navigations-skolor finge afläggas; hvarjemte, beträffande åter Kollegii då afgifna förslag till löneförhöjning för ifrågavarande lärare, Kongl. Majit förklarat, att, enär Rikets Ständer nyligen hade beviljat förökade anslag till navigations-skolorne, Kongl. Majit icke funne skäl att till samma förslag då lemna bifall i annan måtto, 38 Bil. N:o 4 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Som president för denna direktion, Board of Lady Managers kallad, fungerade mrs Pbtter Palmer från Chicago, ocli som sekreterare i nämnda styrelse tjiinstgjorde inrs Stisan Gale Cooke. A t t en direktion af danzer skulle deltaga i förvaltningen af varidsutstallningeii i Chicago Iiade beslntits af själfva kongressenI saniband härmed vill jag namna, a t t omkring 100 kvinnor, representerande nästan alla nationer i världen, voro medleminar af den jury, som nedsattes för bedömandet af Chicagoexpositionen. Som bekant hade undertecknad lyckan a t t i namnda jury representera Sverige1 Chicago väcktes iiiider v#rlds~itställ~iingen ett förslag att, iitoni de f r h början bestämda belöningsniedaljerna, afsedda för utstallarne, afven bereda någon utmärkelse $t dem som, ehiiru icke sjalfva utstallare, i en inera anmarkningsvard grad medverkat vid utförandet af de prisbelönta. föremalen. Initiativet till denna vackra tankes förverkligande togs och f ullfölj des af den vid ntstiillningen f ungerande anierikaiiska damkoniitén. Sedan Förenta staternas kongress beyiljat de för planens realiserande beliöfliga medlen, beslots a t t den hyftade ut~närlcelsen skulle. f å sitt uttryck i ett hederscliploin a t t efter frainställning af vederbörande utstiill: ?re tilldelas dem af hans arbetare. eller biträden, soni af honom vitsordades Iiafva gjort sig förtjänte af ett sidant veder~näle. Omkring 200 dylika diploin.liafva, som bekant, kommit på Svet riges del. ' The Childrens Building. Man gör Amerika och ainerikanarne oriitt, om man anser dem tänka endast pk sina dollars. A uppfostrans område framstai. detta kanske allra tydligast liksom i allt livad som kan rara till hjiilp och gagn för barmn. Det är de amerikanska kvinnorna som gk i spetsen i detta hanseehde, E t t vackert exempel harpk var r barnhenlinet The Childrens Building, p&amp; Chicagontstallningen.
107 remitteras och dess utlåt, deröfver afvaktas innan något beslut örn densamma kan fattas, och då jag för min del redan anhållit att frågan måtte få hvila på bordet, tror jag äfven att diseussionen derom bör upskjutas till ett kommande plenum. Jag får likväl i anledn. af Frih. Palmstjernas yttrande, att han icke trodde del någon, som önskade att få ett bättre förslag till representationens ombildning, än del nu hvilande, upgjordt, skulle vara böjd att få frågan derom upskjuten, öppet erkänna, det jag tillhör deras antal som önska se ett bättre förslag antaget än det som nu hvilar pä Ständernas bord; men sådant oaktadt, tyckte jag mig i de motiver som Frih. Tersmeden framställde för sill förslag, finna sådane omständigheter framställda, som, åtminstone vid den hastiga upläsningen af detsamma, gjorde den verkan pä mig att jag tror mig möjligtvis komma att öfvergå till dem, som kunna önska se frågan hvilande till ett kommande riksmöte. Frilen framställde nemi. deruti (i fall jag icke missförstod honom) den åsigten, alt de, som ville hafva s. k. Ståndseller Klassval bibehållna, kunde få tillfälle att framställa ett allernatift förslag, hvilket utan tvifvel vore det bästa som kunde hända, emedan man då blefve i tillfälle att med tillförlitlighet kunna bedömma hvilket vore det bästa att antaga. Jag förnyar min anhållan att frågan mätte få hvila på bordet och föreställer mig att något beslut öfver densamma icke han fattas förrän i ett kommande plenum, dä jag tager för gifvet, att den mäste blifva till Utskott remitterad. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Man har vidrört frågan både lill innehåll och behandlingssätt. Jag skall tillåta mig att göra likaså, för att någorledes fullständigt uptaga hvad derom blifvit sagdt. I afseende pä sjelfva saken har Frih. Tersmeden yttrat, alt tänkesätten voro splittrade i fråga om behofvet af upskof med förslagets afgörande.
Käringen gjorde som katten hade sagt, och de hjelptes åt att tillreda maten. De skulle nu stycka en nyslagtad oxe, och katten höll medan käringen högg; men det gick inte bra. Då sade katten: »mor! låten mig hugga, så kunnen J hålla.» Jätte-qvinnan gjorde så. Men när katten fick yxan, högg han käringen i skallen, så att hon blef död. Derefter läste han igen borg-porten, och lockade jätten att se uppå solen, så äfven han fick sin bane. Sedan jätte-folket var utdödt, fick katten sin rätta skepnad igen, och blef till en fager prins, som rådde öfver den sköna borgen. Han lät så tillreda ett präktigt gästabud för konungen och hans unga gemål, samt undfägnade dem på det aldra bästa i många dagar. En annan öfverlemning, ifrån ~Upland~, låter torpare-dottern likaledes gå fram till kungs-gården och söka tjenst, under föregifvande att hon var en prinsessa. För att pröfva henne, lade drottningen första natten ärter, andra natten gryn, och tredje natten knappnåls-hufvuden under bolstret; men katten varskodde sin matmoder, och hon genomgick profven med lycka. Derefter sattes hon att sömma, och katten gaf henne ett hår af sin svans, i stället för nål, så hon sydde bättre än alla de små tärnorna vid hofvet. Sedan katten lockat jätten att se uppå solen, och sålunda vunnit det fagra slottet, bad han torpare-dottern, att hon skulle afhugga hans hufvud. Flickan gjorde så, och katten blef till en fager prins, som gifte sig med den unga tärnan, och gjorde henne till sin drottning. I en uppteckning från ~Sydvestra Finland~, förtäljes huru torpare-dottern kom till kungsgården och pröfvades af drottningen, som första natten lade ärter, andra natten strump stickor, och tredje natten en blår-totte under hennes bolster. För öfrigt finnes ingen väsendtlig afvikelse, utom i sjelfva upplösningen, som berättas sålunda:
Illiväl alet länge varit erliändt, att stora luister finnas i vär nuvarande lfzagstiftning, sannel ligast i -len (lriminella, med livillias aflijelpands ett allt tor I-ängt uppsliof sliulle lilifva Iiögst menligt, val, jag sörestäiler MIA, att clet vigtiga ändamäl, som med sörra Ixig-Lomiteens arloete varit ursprungligen afsedt, lättast oclr sälirast sliulle vinnas, om, med ledning as de i samma Lomitees förslag, jemte motiver oclr protoeoller framställde åsigt oalr upplysande ansöranden, sä sli^ndsamt, som möjligen slie linnde, sersliilde förslag till nödige förändringar, omfattande tlere, med trvarandra sammanliängande, men as lagstiftningen i andra ämnen oberoende frägor, upprättades oall dels vid innevarande, dels vid nöstliommande Ililismöte, till Ililiets 8tänders antagande i ljäder proponerades; anser jag mig lröra i underdänigliet liemställa, det Xongl. IVIaj:t mätte täalias, med framställande till Rikets 8tänder af en sadan ä>igt, i lXäder forlilara, att, om Ililets 8tänder för deras del deruti instämde, Kongl. Naj:t ville vara lietänlit pä vidtagande af nödiga åtgärder för ändamälets vinnande." Åled lrifall till Irvad 8tats-Iiäd6t8 fleste ltedamöter i unclerdäniglret tillst^rlit, lrefallde Kongl. Naj:t, att lXädig 81rrifvels6, sadan den finnes detta ldrotoeoll Inlagd, sliulle under denna dag till Ililiets 8tänder allätas.
Då de låneafgifter, som af låntagare betalas och som utgöra inrättningens inkomst, år 1848 blifvit för alla efter den 31 Mars utgående lån nedsatta till nära en tredjedel under hvad förut varit stadgadt, har den lindring, som derigenom beredes låntagarne, haft till följd dels att inrättningen sedermera vida mer än tillförene blifvit af allmänheten om lånebiträde anlitad, samt lånerörelsen jemte förvaltningskostnaderna således mycket ökats, dels ock att inrättningens inkomst betydligen minskats i jemförelse med den stegrade utlåningen. Såsom lånefond anslog Drätselkommissionen år 1848 en summa af 200,000 frdr, hvarå inrättningen betalar fyra procent årlig ränta; och då denna summa redan från början var otillräcklig, helst det utestående utlåningskapitalet redan den 1 April 1848 utgjorde 219,942 frdr, åtog sig Föreståndaren att anskaffa det derutöfver för lånerörelsen erforderliga belopp, mot tillgodonjutande af sex procents årlig ränta, och under förutsättning att detta tillskott ej skulle erfordras till högre summa än högst 100,000 frdr, men när erfarenheten sedermera år 1850 visade att äfven detta var för lånerörelsen otillräckligt, har Drätselkommissionen till lånefondens förstärkning ytterligare anslagit 50,000 frdr att derefter, i mån af behof, i lånerörelsen disponeras, emot det inrättningen erlägger sex procent årlig ränta å hvad af denna anslagssumma användes. 46 Stadens Inkomster och Utgifter samt kostnad för Stadens Styrelse. En från Stadens Drätselkommission meddelad uppgift på Stadskassans inkomster och utgifter ifrågavarande tre år upptager följande: Inkomster : 1:0. Af handel och sjöfart, efter afdrag af uppbördskostnader, der sådana ägt runi: Afgift af fartyg Drätselkommissionens andel af allmänna tolagen Stockholms Stads allmänna tolag är den betydligaste inkomst, som ingår till Sladskassan.
Till Bankens Låne-Afdelning för balan - N:o 5. A. Den 31 December 1840. TiHgång: Balancerad fordran hos förre .Kamere raren Lindstedt ; 38,776: 10. — Fordran för utgifter vid Sedelvexlingen a33: 16. — 1,112,809: 2g. 11. Inkomst: Utgift: Behållen vinst, som kommer alt till Banken aflemnas 48,801: 5. 7. Af den till belåning af Adier och Publika Papper för Låne-Conloiret i Malmö anvisade fond, 25,000 R:dr, hafva 19,000 K:dr blifvit under reviions-året till Banken återbetalde; och återstående 6,000 R:dr utgöra Cassa•'ehållning hos Låne-Contoiret. N:o 5. B. Fördelning på Districter, Näringar och Yrken af de vid Malmö LåneContoir år 1840 utgifne nya Lån på namnsäkerhet med omsättningsrätt, enligt gjorde anteckningar. Districter: Antal. Summa. J3 Näringar och Yrken: Jordbrukande utom Bonde-Ståndet . „ inom Bonde-Ståndet . Fabriks-Idkare ... Handlande Handtverkare . Tjenstemän, Ecclesiastike, Militaire ock Diverse personer #*• Civile eller: Landtmanna-Näringar . » Stadsmanna-Näringar . » . Ank. till Exp. Utsk. den 12 Juni, kl. 2 e. m. Memorialj angående beviljande af gratificationer till Banco-DiscontVerkets
Vidare är af Lärare-kollegium hemstäldt, att de extra-ordinarie professorerna, såsom egande lika skyldigheter med de ordinarie, måtte erhålla sina löner ökade till åtminstone 2,500 R:dr; att utom den vid kliniken för barnsjukdomar anställde amanuens, hvilken på institutets stat åtnjuter ett arfvode af 600 R:dr, mätte på samma stat uppföras lika stora arfvodesbelopp för ytterligare fem amanuenser, nemligen en vid medicinska, en vid kirurgiska och en vid obstetriska kliniken, en vid pathologiskt-anatomiska institutionen och en i rättsoch statsmedicin; att i lön måtte beviljas bibliothekarien 2,000 R:dr jemte fri bostad, samt arfvoden anvisas åt en sekreterare med 1,000 R:dr och åt en kamererare med 500 R:dr, hvilka befattningar borde vid institutet, enligt de för detsamma utfärdade nya stadgar, finnas; alt lönerna för de två vaktmästare, som vid institutet nu äro anställda, måtte förhöjas till 600 R:dr, till hvilket belopp den för ytterligare en vaktmästare begärda lön ansetts böra bestämmas; och har Lärare-kollegium slutligen omfönnält, att utsträckningen af undervisningen i vissa delar, bland hvilka i synnerhet borde nämnas den pathologiska anatomien, medfört ökadt behof af instrumenter, glaskärl, sprit m. m., hvarföre det nuvarande anslaget till dessa behof, dit äfven bibliothekets underhäll och förökande räknades, fordrade en tillökning af 800 R:dr. Uti det underdåniga memorial, som Kanslers-embetet med anledning häraf till Kongl. Maj:ts Nåd.
Cimmer» odf; tTlur.<5ef4Uer, liFa meb SBerF>$efäller. Zimmer» 0$ tHurfötlar, fe Strbetéfolf i ©täterne. <TobaFsplanterare ocg piantage4gare, tayeraS till afgift efter bera$ iorblägenljeters märten. ^ (Eractärer, fe krögare. JEräbgäröemäftöre, forn ej äro borgare, i gern Slager: gorfta Slagen Dt:br 15: Stnbra tito 10: £rebje tito g: gjerte bito 3* ' gemte tito i: 24. 2tFöce, t STrt, II, J, 5. ig—20. 2g tUre, forn ej fao borgare, t gern Glafer: 3 ©torholm offe (Sofieborg: gorfto Sfajjen 5Cnbra tito Srebje bilo gjerbe bito gemte bilo 3 görfla tilo ?Inbra bilo Srebje bito gjerbe bilo 3 bt dfrige Ståbnne, i Syra Clafjet: 9?:br 20: — 15: — 10: — 5: — 5: — 10: — 6; 32. — 4: — 2: §. 18. %bt' WmetJ ©tfaernc, $«*, ©fabor, ga6rif$6t;ggnaber, SCerP ccf) 3nrfatntngar, tomter, 3orb, ©fog ocb snarf, erlägges £3emi(Inina HCt' ^efcSll)5r^iföbalw af &n>arje Sufenbe, ocf> i enaf;anba förfjällanbe meb minore fumma. §. 1 g. ©tdberneö öfrige innerofaiare, Mlfa bär icfe Srifrotf ndmnbe lare, krdfnånOe föfl f5r^rifnc SrunO för affliftenö f, 20.
Friherren trott sig äga fullt skäl till påstående om förbud emot Bränvinsbränning på trenne månader, räknadt från den tid, Kongl. Maj:t i Nåder kunde finna lämpligast att bestämma. Af Friherre Falkenberg, C. G., att han af fruktan för en vidare uppstegring af de redan nog höga Priserna å Spannemål, härledde från skördens mindre goda beskaffenhet innevarande år, äfvensom till förekommande af en möjlig brist å denna lifvets första nödvändighetsvara, vore föranlåten föreslå, att hos Kongl. Maj.-t i underdånighet måtte anhållas om skyndesamt inställande af all Bränvinsbränning intill April Månads början, då den, till underhjelpande af ett vanligen knappt vårfoder för kreaturen, torde böra åter frigifvas; Hvarjemte Friherren framställde allmänna Reflectioner, örn ©klokheten af en fullkomlig frihet i Bränvinsbränningens utöfning, såsom ofta medförande dyr tid och brist, om de äfventyrliga följder för allmänna lugnet eller enskifta säkerheten, som af sistnämnde fall uppkomma, om det menliga för åkerbruket och Culturen af utsvultna arbetare och om Samhällets pligt, att vaka öfver möjligheten för den fattigare folkklassen, att se sina behofver uppfyllda; Hvilket allt Friherren ansett kunna antingen förekommas eller vinnas genom en inskränkning i den nu tillåtna Bränvinsbrän - Best), ock Ekon. TJtsk.
Lapparnes förminskning ungefär är lika stor som i Gellivara, en stor och mägtig verkande orsak legat i den fria bränvinshandeln, som med synnerlig verksamhet bedrifves af de Bönder och Nybjfggare, hvilka bo inom Lappmarkens område eller nära gränsen. Utom de nederlag, som hållas i Lappmarks-skogarne, kringresa dessutom rnånga yngre personer öfverallt i Lappmarken, vintern igenom, och äro ofta Lappen i förväg vid hans flyttningar med sin rehnhjord, från det ena stället till det andra. Härigenom förledas Lapparne ao H. i Den i3 April. icke allenast att försälja och förstöra sin enda egendom, rehnarne, utan ock derjemte lemna fritt fält åt odjuren, att slagta den utan tillsyn lemnade hjorden, ofta på föga afstånd från den kåta, hvarest ägaren öfverlastad och sanslös tillbringar tiden med. trän vinssupande, hvilket, som man säger, börjas gratis, och fortfar tills man slutar, att hvarje glas bränvin kostar en blank Riksdaler eller en rehn. Jag hemställer och begär derföre vördsammast i anledning af hvad jag nu anfört: 1:0 Att Jterremiss beviljas å Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Betänkande i afseende på i:sta och 2:dra momenten utaf Herr af Robsons motion, äfvensom med afseende på Herr Boijs anförande. 2:0 Att Utskottet måtte taga i betraktande de ytterliga skäl till hämmande af bränvinssupandet i Lappmarken, hvilket Näringsfriheten der grundlagdt. 3:o Att remiss till StatsUtskottet äfven måtte beviljas, i afseende på anslag för de afvittringar i Luleå Lappmark, hvilka, eljest lemnade till sitt närvarande Laglikmätiga framskridande, förmodeligen inträffar den tid, då hvarken Lapparne eller Motionären finnas qvar i detta lifvet. Grefve Possej Arvid:
Uti sörberörde yttrande instämde Herr Profesioren Doctor ^Iw^vlst. Begärdes pä bordet. Herr Iffc-^kenlkölcl, Detloff, anhöll att fä läka uppläsa ett af honom författat Diktamen rörande samma ämne, för att jemte Banco Utskottets Protocolls Utdrag hwsta pä bordet, och begärdte derjemte akt fä sitt Memorial mcd de öfrige Respec, tive Ständkn comminucera. Bifölls; hwarester Grefase körner, Loran, uppläste berörde Memorial sä lydande: De fördelar en Canal som öppnade comru nicativn emellan Nordsjön och Östersjön genomMels tn - 7Zr Den iz Januarik. indre Provincer skulle medföra; äro uti ett till Rikseus Högloft. Ständer iulemnadt och sedermera ge om l ycke t alimäut gjordt 9).emor!ai, med sanr. !i>se'!ö kr-ft pä ett ö werkygande sätt iä tydelgm str-a -alagdr. olt ju m-ra jag tänkt i detta ämne, desto, siä-in.re sa jag ms dt d n stora Allmänna och rustre mitta, utförandet as detta sörek g stall t!lskynda Rutt, Den tstffchge förlust som Fäderneslandet i d si . äde sätt widkäonaö, kan as wäre egne krafter lu . Alunda mild'as «ch i nägsn män erlättaS, ä - genom mätt Landtbruks och wära Näringars . Mwidga de, 'ädeles l de inore Prcwncerne:
För sådant ändamål borde det förbjudas bolagsmännen att, förr än bolaget upplöses och alla dess gällande skulder blifvit godtgjorda, af tillgångarne verkställa utdelning annorlunda, än emot ställande godkänd borgen för återbäringsskyldighet, i den händelse en sådan skjddighet för betäckande af bolagets skulder, motsvarande hela beloppet af dess i bolagsordningen bestämda aktiekapital, kunde blifva af nöden; äfvensom det stadgande meddelas, att Kongl. Ma/.ts Nåd. Proposition, N.-o 55. 29 bolagsstyrelsens ledamöter bör? noga vaka deröfver, att sådan säkerhet ställes, så ock att densamma icke förminskas eller förfares, vid påföljd, att såsom säkerhet ställes, så ock att densamma icke förminskas eller förfares, vid påföljd, att såsom för egen skuld ansvara för den förlust, som kau uppkomma genom deras underlåtenhet i förenämnde fall. § 10- Ordningen synes fordra, att icke blott några, utan alla, undantagsfall först upptagas i lagen, innan den allmänna bestämmelsen om bolagsmännens frihet från ansvar för skulder, hvilka öfverstiga aktiekapitalet, utsättes; äfvensom för tillämpningen är nyttigt att hänvisa till den lag, efter hvilken dessa undantagsfall skola bedömas. Till dessa lärer äfven böra räknas det, att åtgärder eller beslut tillkommit, hvilka pröfvas hafva förnärmat fordringsegares i lagen om aktiebolag bestämda rätt vid andra tillfällen, än de förut i samma lag nämnde. I, följd häraf kommer den i 10 § utsatte allmänna regeln att upptagas i en nästföljande §. § U. Uti denna §, som, enligt hvad i nästföregående § blifvit anmärkt, komme att blifva § 12, ansågs böra tilläggas, att ärsstämningen skulle sökas genom bolagsstyrelsen. § 14.