Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Häremot och pä der en lättare tillgäng än hittills, mä blifwa pä stämpladt papper för Stockholm och desi talrike Jnnewänares behof, sär Utskottet tillstyrka, alt genom Ofwer-Skäthallarens åtgärd och förordnande, minst twenne försäljningsman tillsättas, med förbindelse akt emot erhällande af nedanföre ansiagne provision uti öppne bodar eller Contoir, alla söknedagar frän kl. 10 kill i förmiddagen och fran kl. 4 till 6 eftermiddagen, hälla Allmänheten Chartor tillhanda. 5 MomÄfwen har det icke kunnat undfalla Utskottet, att Chartä-Sigitlakä-Förfäljningen i Landsorterne tarfwar en bättre reglering: Akt försäljningsmännens antal derstädes bör ökas och provisionen annorledes beräknas än nu ster. Stämpladt papper lärer rikan uägon särskild kostnad och swärighet böra fä köpas allestädes, hwilket dock i anseende till eit för ringa antal försäljare för närwarande icke är förhastandet, och hwaraf stor olägenhet fält erfaras, särdeles ä aflägsne Orter frän Sräderne. Utskottet förmenar säledes wara angeläget^ att Landshöfdingen eller den i hans ställe bewistar Taxeringen till Allmänna Bewillningen, antager innan Commitreen, som är i bästa tillfälle känna Personernes wilkor och säkerhet, äkffiljes, en eller kwenne förfäljningsmän i Districts, de der pä rcqvisiton hos LandsContoiret böra kostnadsfritt fä sig tillsändt erforderligt qvantum papper 6. Nom. 342 Den A Zebruarii 6 Moni' Men som Utskottet genom räkenskaperne kommit i erfarenhet deraf, att större Balancer frän det ena äret titt det andra begagnas af FörsäljningSmännen i Otterne, och akt Jnventeringarne af dek qwarwarande förrädet pä
Densammes den 26 dennes e. m. på bordet lagda motion om förhöjd straffbestämmelse till förekommande af handels idkande i salubodar under helgedag; tillika med de i anledning af denna motion nu afgifne yttranden; 3:o Herr Hagströmers, Johan Jakob, den 26 dennes e. m. på bordet lagda motion, om stiftande af en lag, som med straff belägger misshandling af husdjur; tillika med i anledning af denna motion samma dag och nu afgifne yttranden; 4:o Grefve Taubes, Henning Edvard, denna dag väckta motion, om stiftande af en lag, rörande afskedande af Statens embetseller tjenstemän, som i följd af vansinne, blindhet, lamhet eller annan obotlig sjukdom, längre tid varit urståndsatte att deras tjenster bestrida. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: l:o Herr von Köchs, Nils Samuel, den 26 dennes f. m. på bordet lagda motion, angående nedsättande af en kommitté för reglering af Svenska presterskapets aflöning; tillika med de i anledning af denna motion nu afgifne yttranden; 2:o Herr Geetes, Sten Erik, den 26 dennes e. m. på bordet lagda motion, angående tillåtelse för annexeller kapell-församling, som bar egen kyrka och prest, att frånskiljas moderförsamlingen och bilda eget pastorat. S. D. Vid föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 26 dennes f. m. på bordet lagda Memorial, N:o 3, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådig» Proposition, om rättighet för Svensk man, att i två eller flere städer samtidigt idka handel, biföll Ridderskapet och Adeln, att berörde Nådiga Proposition må öfverlemnas till Lag-Utskottets behandling. S. D. Remitterades till Siats-Utskottet: l:o Herr Montgommerys, Gustaf, denna dag väckta motion, om stats-anslag till inrättande af en fullständig elementar-skola i Umeå; 2:o Herr von Knorrings, Erik Oscar, denna dag väckta motion om pension åt f. d.
Remitterad till Committerade för Väganläggningen i de Norra Provincerna, vid föredragningen af hvilkas underdåniga utlåtande, Kongl. Maj:t den 21 Junii i Nåder beslöt , att ifrågavarande vägbrytning , såsom förbunden med betydliga kostnader och svårigheter , i jemförelse med den till utförande redan företagna, skulle till framtiden uppskjutas. g:o. Om vidtagande af mått och steg till bestämmande af Glasoch Porcellaines Förares, samt SmidesFörsäljares Handels-rättigheter. Bemitterad till CommerceCollegium. Om medel till tryckning af Registret öfver Bihanget till 181 o och 18 12 årens Urtima Riksdagars Protocoll. Stats-Contoiret i Nåder anbefaldt, att|för* 384 fjfustiticeOmbudm. EmbetsBerättelser. skottsvis bestrida utgiften, emot ersättning af inflytande Prenumerationsoch FörsäljningsMedel. lisö. Angående den af Invånarne i NorrvikensFögderi af Bohus Län, gjorda anhållan , att få lefverera KronoTiondeSpannrnålen i Strömstad. Remitterad till Allmänna MagazinsDirectionen. 12:0. Om ersättning af Skjuts och Tractamente åt Ledamöterna uti CompromissRätter i BevillningsMål. StatsContoiret förständigadt, att affordra Vederbörande de , för verkställigheten af detta Beslut nödiga uppgifter, på det kostnaderna, dymedelst bestämda, måtte sedermera kunna hos RiksgäldsContoiret till ersättning anmälas. Om forökadt anslag för LagCommittéens Ledamöter. 14:0. Om Landshöfilingens i Upsala Län, Friherre Focks Lörrevilkor. 15:0. Angående lön för en Sjuksköterska vid SmedjegårdsHäcktet. 16:0. Rörande eftergift för Westeroch Norrbottens Läns Invånare i den beviljade LåneSttmman af 50,000 R:dr. Innehållet af dessa Skrifvelser förständigadt Vederbörande till behörig verkställighet. Rikets Ständers underdåniga skrifvelse - JuttiticeOmhidsm. Embet:Berdtteher.
Ordförandeskapet bör innehafva* af pastor i församlingen. Beträffande vice ordför* och ledamöter af nämnden, så får jag fästa uppmärksamheten derå, alt det ar icke no» att vara välfräjdad medlem af samhället för att blifva ledamot eller vice ordför. i nämnden, emedan uti sockenstämmor komma alt rösta äfven inhysesfolk uti frågor, som röra dem personligen, jemväl i den händelse, alt ötsk:n iakttaga hvad jag anmärkt angtde rösträttighet inom sockenstämmor. Af denna anleda, tillstyrker ja», alt endast fastighetsägare äro valbare personer till vice ordför. och ledamöter uti nämnden så i städerna som på landet. Att de derjemte skola vara välfräjdade, följer af sig sjelf. Uti 4 morn. af samma § föreslås, att rättighet alt afsäga sig erhållen kallelse lill de lili nästföregtde mom. omnämnda befattningar, tillkommer den som, eller tvänne års Den 29 Augusti f. m. 4°9 urs tjenstgöring i nämnden, är i ordning att derifrån afgå vid det ombyte, b varå valet baft afseende; den som är 60 år gammal; den sorn har svag helsa eller annat hinder, hvars gill tighet nämnden äger pröfva samt embets och Ijeustemän, som af sina befattningar iiro hindrade alt nämndens åliggande fullgörande. I stället för detta stadgande skalle jag helt enkelt tro, att det borde hela, att de personer, hvilka enl. allm. lag äro frikallade från skyldigheten att åtaga sig förmynderskap, icke äro förbundne att åtaga sig ifrugavar. befattningar. 5:te mom. lyder sålanda : "Finner socknestämma anleda, till missnöje med vald ordför., vice ordför .eller ledamot af sockennämnden, bafve när som helst l ätt att honom genast från förtroendet skilja och utse annan Valbar person i hans ställe.’’ Detta stadgande förutsätter naturligtvis, att något gravamen anmäles mot någon ordför., eller vice-ordför. ledamot i socknenämnden ; ty icke lärer det kunna få bero af församlingen att utan någon uppgifven försummelse eller felaktighet helt enkelt förklara dess missbelåtenhet med ordform eller någon ledamot af nämnden och skilja honom vid förtroendet.
Så länge nemligen icke från det allmännas sida allt blifvit gjordt, som kan göras, för att från ett så olyckligt öde rädda dem, hvilka allvarligen bemöda sig att emotstå frestelserna, så länge skulle inrättandet af en statsinstitution, afsedd uteslutande till fallna qvinnors omvårdnad vara mindre ändamålsenligt; — och anser derföre Utskottet, att denna angelägenhet bör tillsvidare öfverlemnas åt den enskilda menniskokärleken och det kristliga deltagandet för olyckliga, hvaraf, hädanefter såsom hittills, torde kunna förväntas en välgörande verksamhet. — I följd häraf finner Utskottet sig sakna skäl att förorda ofvan omförmälda motion. 116:0. Uti en hos Bonde-Ståndet väckt motion har Riksdags-fullmägtigen Sven Heurlin från Kronobergs län, med erinran hurusom landsbygdens befolkning mångenstädes saknade all läkarevård och att sådant på få orter torde vara mera kännbart är i Sunnerbo härad af Kronobergs län, hvilket, bestående af 23 socknar och 750^ förmedlade mantal samt med omkring 36,000 innevånare, läge på betydligt afstånd från Wexiö, der länets enda lazarett och kurhus befinnas och dit flera af dessa socknar hade 10 å 12 mils väg, vidare fästat uppmärksamheten på de olägenheter, som i afseende på helsovården härigenom måste uppkomma, då nemligen, vid betänkligare sjukdomstillfällen, de sjuke eller skadade måste fraktas en så betydlig väglängd, hvilken en frisk resande mången gång knapt kunde tillryggalägga på mindre tid än ett dygn. Någon gång inträffade äfven att patienterna under vägen aflede eller att sjukdomen förvärrades så, att ett återställande till helsan icke mer vore tänkbart, äfvensom de sjuke ganska ofta blefve från Wexiö lazarett afvisade i följd af bristande utrymme och i sådant fall måste antingen åter hemforslas eller förskaffas en uppehållsort i grannskapet för att vid inträffande ledighet kunna blifva å lazarettet intagna.
Friherre Wrangel'. Om det afgår hälften här i Sverige, så mätte det äfven göra det annorstädes, men örn jag misstagit mig emellan perlgryn och helgryn, det vet jag ej. Friherre Cederström'. Jag vill ej bestrida möjligheten att i Skåne eller andra landsorter qvarnar finnas, der perlgryn tillverkas, mendet vet jig pertincnt, att här i Stockholm finnes ej mera anén qvarn sorn tillverkar perlgryn, och intill dess vi här kunna tillverka vårt erforderliga behof, så tror jag det vore att sätta en obillig taxa på consumcnten, att stadga en så hög tull. * Hans Excellens Herr Grefve Mörner: Jag tror att säkert snart kan vara förlikt efter den upplysning jag fått af cn kunnig person , att tillverkningen af perlgryn är så dyr, att perlgryn, med 50 procent, blifva ändå dyrare än råämnet, emedan 2 tunnor korn åtgå för att få 708 Den 18 Augusti e, pi, i tunna gryn. Jag Cror således tullen vara tillräckligt hög. Herr Grefvin och Landt Mar fhalk en gjorde proposition till bifall af den å Perlegryn af Utskottet föreslagne ofvanberörde Inkommande Tullprocent. Bifölls. ”Gryn, Ris; Inkommande Tullprocent 35.” Friherre Ceder /Ironi: Bland de uppläste grynsorterne är risgryn en af dem, som mycket, begagnas. Jag hemställer då, om desse böra beläggas med lika hög tull, som sagogryn, hvilka ej äro så nödvändige. Jsg tillstyrker, att procenten nedsättes till 20. Herr Hjerta: Tullen har på risgryn förut utgjort 35 procent. Det är en betydlig import, artikel. Visserligen bör ej detta ensamt afses; men jag tror att tullen nu ej är satt högre än till 35 procent, och således finner jag, att man kan bibehålla den dervid , då man sett, att ej brist hittills yppats på denna vara. Friherre Cederström: Detta härrör från samma irring, att procenten är beräknad efter det gamla värdet.
Uppgör man saken så, skall man finna, att omkring i4oo R:dr mera blifvit anslagne för det materiella än förut, och att då regleringen blifvit fullbordad, en besparing för densamma uppkommer af omkring 38,000 R:dr. Denna calcul har jag framställt vid återremissen, och StatsUtskottet har ej kunnat bestrida riktigheten deraf. Således blir hela frågan, om man skall hänföra en bekläd - Den 14 Oetober f. m. *99 liad, sorn är utdelad, till det personella. Jag tror att, lika 'sorn bröd och aflöning, bör den äfven dit hänföras. När man gör upp en reglering, och vill se, att den gar ihop, börjar man med ett sammandrag öfver hvad kostnaderne förut varit, och hvad det nya skall kosta; så har äfven vid nu ifrågavarande Reglering skett, och då visar sig genast en besparing af i3ooä i/jooRidr, och sedan en mycket betydligare. Enär den grund, hvarifrån Herr Hjerta utgått, ej är beståndande, måste ock hans yttrande om det oformliga förfalla. Att nU ej ingå i någon granskning af Titeln, på den grund, att Rikets Ständer icke i detail pröfvat förslagen, anser jag ej vara riktigt, enär för denna, likasom för den Tredje och de öfriga Titlarne, Konungen bifogat vid sin Proposition ej mindre sådane Bilagor, som upptaga alla frågor, hvilka på den Tionde förekomma, än ock staterne för den nya regleringen. StatsUtskoltet har således pröfvat regleringen, och hemställt, att Rikets Ständer måtte bifalla den. Jag vet ej, hvilken annan framställning talaren önskar.
Det går väl an att stifta en sådan Lag, och äfven att ådömma ansvaret, men att låta en person undergå straff för ett brott, som han ej begått, skulle jag anse för omöjligt. Visserligen behöfves något correctif emot det missbruk man velat hämma; men jag tror ej, att Lagutskottet träffat det rätta. Af dessaanledningar anhåller jag om återremiss. Grefve Posse, Erik, uppläste följande: Jag instämmer fullkomligt uti Utskottets åsigt, att falska bekännelser om begångne brott böra allvarligen straffas; men jag fruktar, att den nu föreslagne Lagen i vissa fall blir så sträng, att mången domare finner sig nödsakad att undvika dess tillämpning. Om t. ex. en person, häcktad för ett obetydligt brott, skulle på sig göra en falsk bekännelse om brott, hvarpå högsta kroppsstraff följde, så vore väl icke billigt, att han skulle straffas lika med den grofsta brottsling, som icke förverkat sitt lif. När härtill kommer, att, enligt nu gällande lag, finnes ett maximum för straff, och den brotslige icke straffas serskilt för hvarje brott, så blir följden, att den, som gjort sig saker till högsta kroppsplikt, icke får något straff för falsk bekännelse, då deremot den mindre brottslige derföre blir straffad. Jag skulle derföre tro det vara mera billigt, om för den ifrågavarande fcjr - 36o Den 3o Mars e. m. brjtelsen stadgades samma straff, som 5 §. i i3 Cap. MissgerningsBalken bestämmer, med det tillägg, att då den tilltalade är för andra brott förfallen till högsta kroppsplikt, skulle han, så snart uppgiften, vare den om honom sjelf eller medbrottslige, funnes vara falsk, derföre särskilt afstraffas. Friherre Ehrenborgh, Casper Wilhelm: I anledning af den anmärkning Friherre Sprengtporten gjort, får jag till en början erinra, att ändamålet med den lag Utskottet föreslagit, har varit, att förekomma de täta händelser, som nu inträffa, att liäcktade brottslingar bekänna på sig brott, som de aldrig begått, för att få slippa utur fängelset och rymma.
I fråga om inflyttande personers förening med annat fattigvårds-samhälle, än det, de förut tillhört samt vilkoren derför, vore i allmänhet mycken försigtighet af nöden, såvida man ville undvika de betänkliga följder, en förhöjd fattigvårdstunga samt en tillökning i fattigvårdsklassens antal måste medföra. Enligt föreskrifterne i 15, 16 och 18 §§ komme försörjning af en person, som från annat fattigvårds-samhälle inflyttat icke att af detta sednare bekostas i annat fall, än så vidt försörjning ifrågakornrrm under tre år från den tid, som förflutit efter det inflyttningen egt rum. Detta förhållande vore obilligt för det samhälle, dit inflyttningen skett, och kunde lätt gifva anledning dertill, att den inflyttade personen inom de tre årens förlopp kunde, af brist på arbetsförtjenst, blifva försatt i den ställning, att han behöfde anlita fattigvården och att samhället beviljade honom understöd endast för att få honom såsom fattighjon till annan ort förflyttad. Det hade ock inträffat, att personer, efter fyllda femton år, aldrig vistats tre fidla år inom något samhälle, och att de, i följd deraf, vid yppadt behof af fattigförsörjning, kommit att tillhöra den församling, till hvilken de vid nämnde ålder hört, fastän många år derefter förflutit. Åtskillnaden emellan vistelseoch mantalsskrifnirigsort å ena, och försörjningsort å andra sidan, samt svårigheten att utfinna den rätta orten för fattighjonens försörjning, då fattigvården behöfde af dem anlitas, hade ock förorsakat besvärliga och obehagliga rättegångar emellan serskilda församlingar och fattigvårds-sambällen.
Utskottet ansäg detta yrkande ej som någon anmärkning mid Negerings-Formen, utan kunna som en Bemillningsfräga in Plcnis proponeras. Dä Utländska Magter kunna genera mar Tull genom höjning eller sänkning, borde, i Utskottets öfwertygelse, en dylik åtgärd ej mara oh sörnckad. Enär således Z:n innehåller, det Konungen med Riksens Ständers samtycke äger att förhöja allmänna afgifter, more det Riksens Ständer obctaget att wid hmarje Riksdag bemilja Konungen en sädan utmidgad rättighet intill den nästföljande. Att Stats-Nädet borde emellan Riksdagarne härutinnan höras, fann Utskottet ösmerensstämma med den föreskrifna sakernas ordning; men trodde ej nägot samräd med Bancooch Riksgälds-Fnllmägtigc behöfmas eller ens Mara lämpligt i ett ärende som rörer Utrikes handelssörhällanden. § 63. Att orden "eller andra högst migtiga och angelägna ändamäl" mätte ur Z:n alldeles försminna. Utskottet trodde,Z:ns oförändrade bibehällande nödmändigt. Termen "till Rikets försmår" uttryckte ej ensam alla de probabla fall, i hmilka det mindre Creditivet oundgängligen mäste lyftas; och att pä det aldra nogaste uppräkna och beskrifma alla deha fall, ansäg Utskottet Mara en klar omöjlighet. 8 73. Att denna F borde flyttas under och med den 80:de, samt ordningen bestäm - 692 Expeditioner till Motionairer. mas, hwarefter Ständerncs utlåtande till bifall eller afslag bör afgifwas. Dä 73 och 80 ZZ ef halma något naturligt samband, såsom handlande, den förr: om uha pälagor, hwilka ock inbegripas under bewillningen, den sedilare om Jndclningswerket, fann Utskottet den yrkade flyttningen alldeles otjenlig.
M:s sanction, och för det andra deruti, att jemväl å sådan mark, som är skattläggning underkastad, d. v. s. odlingsbar och likväl icke intagen uti hemmanets skatt, undantag endast får ske för sådan betesmark, hvartill hemmanet förut ägt betesrätt; men uti det sednare betänk, har Utsk. föreslagit, att emedlertid, och intilldess ny skattläggning komme att verkställas, räntan af samtliga dessa skattlagda utmarker, utgörande ett belopp af 860 tunnor spanmål, utom öfriga persedlar, skulle komma att upphöra intill dess ny skattläggning derå fastställd blifvit, hvarefter den ränta, som dervid åsattes, skulle komma att, från och med år 1841 till och med den tid då sådant sker, utbetalas. Det är egentligen emot detta sista förfarande, som jag vill yttra mig, emedan jag anser det hval ken förenligt med rättvisa eller med rätta begreppet om den orts bästa, för hvilken man här talar. Det är och borde äfven för StatsUtsk:s ledamöter vara klart, att skaltläggningsmännen icke kunnat skattlägga en jord, innan densamma enl. skattläggnings-metod blifvit skatt och ränta underkastad; och att det således är tydligt, att när skattläggning skett och undersökning pågått, så följer räntans bestämmande. Alt nu Jåta Ölands hemmansägare under loppet af 8 eller kanske till och med 10 år bibehålla jorden utan att betala någon ränta, hvarigenom de sedan skulle komma att få erlägga ii H. 19 Den 8 Augusti f. ro. några tusen tunnor på en gång, det vore att förstöra dem; ty jag åtminstone känner få bland allmogen i Sverige, som skulle under loppet af flera år spara in ett capital för en sådan förestående utgift, ehuru de alltför väl veta, att den jord, som är skattläggning underkastad, måste betala den ränta, hvarom sålunda undersökning anställes. Jag för min del har ingenting emot, att räntan på den odlingsbara jorden bibehålies; ty betesmark belägges ej med spantnålsutan med smör-ränta. Spanmålsränta kan ej efter någon metod läggas på betesmark, så framt det ej är fråga om recognilionseller annan skog, der man lägger vissa kappar på tunnlandet, jemlikt särskilda föreskrifter.
Vid ett hastigt påseende , tyckes den af Lagutskottet föreslagna ändringen vara af ringa vigt, men jag befarar, i händelse af bifall, att det stundom kan leda till rätt obehagliga följder, hvarföre jag ödmjukligen underställer, om icke denna sak. af Högloflige Ridderskapet och Adeln noga bör öfvervägas och fästa dess upplysta uppmärksamhet. Den 2 Martil. 41 Herr Strussenfelt, Michael: Som jag' känner huru det tillgår på Landet , och att alla merendels vid Predikans slut bortgå från Kyrkan, så är jag för min del öfvertygad, att om Utskottets Förslag antages, Allmänheten, sorn visserligen vid Gudstjenstens slut skyndade sig från Kyrkan, alldeles skulle blifva i saknad af underrättelser om de allmänna Författningar och Kungörelser, hvilka likväl böra komma till Allmänhetens kännedom. Jag får således förena mig med Grefve Mörner, och anhålla att Betänkandet måtte afslås. Friherre Hjerta, Fredric: Då Utskottets första Betänkande i detta Mål till pröfning härstädes fprevar, tog jag mig den friheten tillstyrka bifall deraf; men som åtskilliga Anmärkningar mot Betänkandet framställdes, blef detsamma i anledning deraf återremitteradt. Då samma Anmärkningar, ehuru i Utskottets sista och nu ifrågavarande Utlåtande vederlagde, likväl åter förnyas , lår jag anhålla att Professoren , Doctor Hagbergs vid sistnämnde Utlåtande bilagde yttrande, som ytterligare fullständigt utvecklar skälen för Utskottets Beslut, må varda uppläst. I anledning häraf upplästes berörde Yttrande, Herr Grefven och Län dtMarsied k en ti 11- kännagaf, att Plenum korinne klockan 5 i eftermiddag att fortsättas. 42 Deli 2 Martil, Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: Det torde af ingen bestridas, att icke, i afseende på sjelfva Gudstjensten , det im gällande Stadgandet att uppläsa Kungörelserna nast efter Bönen för Communicanterne och näst före sjelfva Communionen, är mindre lämpligt.
Silow; stys-elsesupple~tw: professor H. Gyldén och fröken Clara Montelius. S Stipendielcomiténs medlemmar hafva varit desamma, som alla föregående år, med undantag af, att framlidna friherrinnan Sophie Adlersparres plats intagits af statsrådinnan Charlotte Wersiill, född Lemelihaupt, samt att grefvinnan Anna Mörner, född Rundgren, nyinvalts som den sji1nd.e ledamoten af kornitén. Undertecknade, som utsetts att granska 1895 års räkenskaper för de under Fredrika-Bremer-Förbundets vård och inseende stående stipendiefonder, f&amp; efter verkstiilld granskning af desainina daröfver afgifva £öljande beriittelse: A l l m ä n n a Stipendiefonden. Behållning från år 1894 ... kr. Inbetalning af ombuden ... &gt;) GAfvor af fröken Ellen Bergman och fru Betty S W ~ .. Z D Rantor ... &gt;: Bidrag till förvaltningskostnaden från donationsfonden D 36,493: 12 11,728: 47 250: - 3,807: 51) 00: - S u m m a kronor 102,329: 18 Debet. Utgfiende räntor, kursskilnad, miiklararfvode och stämpelskatt .. kr. 204: 59 Utgifter för insamlingen (stipendiekomitén 1,451: 60 Utbetald lifranta .. 200: - Hyra för skåp i Stockholms Enskilda Bank s 20: - Inköp af ett dokumentskåp D 50: - Behållning till å r IS96 ... s 100,402: 99 Summa kronor 102,329: l 8 0fvanstå.ende behållning ä r placerad uti: Falu Rattviks-Mora J&amp;nva.g .-akt. - bol. 4 % oblig. kr. Aktiebolaget Bergman-Hiuurnel &amp; C: o 4 ' / i % oblig.