Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Majtts Befallningshafvandes underdåniga yttrande, angående den timade skadan å Fiske-byggnaderne och den Sökanderne deraf tillskyndade förlust, äfvensom å den omständighet, att, vid Klabböle Fiskes ånyo utarrenderande, den årliga Taxan blifvit nedsatt från 37 Tunnor, som Sökanderne erlagt, till 26 Tunnor 1 Lisprd 1 Skålprd salt Lax, anser Stats-Utskottet sig böra tillstyrka bifall å Sökandernes anhållan om befrielse från utgörandet af den för år 1830 ännu innestående hälft utaf den så kallade Fiske-Taxan eller Arrendet för Klabböle Krono-Fiske. Ankom till Expedltions-Utskottet den 15 Febr. kl. 3 e. m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å f. d. Kamererarens vid Strömsholms Stuteri-Inrättning, Assessoren Landströms underdåniga ansökning om afskrifning af dess skuld till Stuteri-Cassan. Uti en till Kongl. Majit i September månad år 1331 ingifven och, jemte vederbörandes i ämnet infordrade underdåniga yttranden, af Kongl. Majit den 13 nästlidne Januarii till Stats-Utskottet i Nåder öfverlemnad ansökning, har f. d. Kamereraren vid Strömsholms och Kungsörs Kungsgårdar och Stuteri, Assessoren S. E.
Det förekoininer som ett underverk att ett par timmars gymnastiköfningar i veckan kan sätta pli på och ge spiinstighet och kraft åt kroppar, fihvagade genoin mångårigt, stillasittande arbete i syatiliern, i fabriken, rid butikdisken eller renskrifningsbordet. l i e n så ar emellertid fallet. A s p e n af den lilla friskara ur arbeterskornas led, som samlats Ging sin unga ledarinna, en gymnast ur den högre afdelningen, verkar valtaligare än något föredrag i hälsolära, uppbyggligare iin nagon exercisuppvisning. Om man någonsin tviflat på friskg3mnastikons nytta, viker tviflet inför de obestridliga fakta, m m har har framför Ggonen. Förtjiinsten af att ha kallat denna gpnnastikgrupp, rekryteixtd ur den &amp; betande klassens kvinnor, till lif, tillkommer i första riimmet kapten Silow samt några från Centralinstitutet examinerade Iihrinnor, genom bildandet af det s. k. Evidiga gy~) ~izastiksiillskayet. Det iir detta sallskap, som allt sedan våren 1888 anordnat gratiskiirser (terminsafgifterna äro endast 1 kr. och 1: 25) i friskgymnastik för arbetande kvinitor, kurser hvilka utan ersattning ledas af en utbildad .gynnastikläraiima. upprepade g&amp;nger har i pressen denna viilsigtielsebringande del af våra lrvinliga gymnasters verksamhet \ * arit ouitfilad, t och ined skal har densamma vunnit det erkännande, som hvarje af mannislzokiirlek och en lefvande öfvertygelse buren ide framkallar. Men man kan ej nog framhålla dessa gyinnastikkursers betydelse, aldrig $ör ofta fasta uppmiirksainheten dartrid. Den skara pk omkring 100 arbeterskor, som årligen begagnar sig af dessa ypperliga kroppsöfningar kan viil sagas vara försvinnande liten, jämförd med vår ofantliga arbeterslcehaï, men ftitalig soin den ar, utgör den icke för ty, en liten kiirntrupp, som bar upp iden.
Den 14 Augusti f. m. ett stort anslag, som dock blott är en tredjedel af det, sorn troligen kominer att föreläggas oss vid nasta Riksdag. För det andra, om man ock vore öfvertygad, att den principen man handlar efter är den rätta, måste man tillse, om icke medel annorstädes finnas, hvarest man behagar uppsöka dem. Ingendera af dessa frågor äro utredde. De flesta kunna många inom Ridderskapet och Adeln ej hafva någon öfvertygelse om. Vill man, alt vi, med åsidosättande af all utredning om dessa frågor, likväl nu ovilkorligen i alla fall skola anslå medel, så är det endast för att gifva bättre löner åt nuvarande SkolLärare. Derom är tillräckligt förut yttra cl t, och jag vill ej besvära med återupprepande deraf. Herr Hjerta har så vida skiljt sig ifrån mig, att han ansett alla Carlbergs Lärare förtjena uppmuntran. Jag är bland dem, som med tillfredsställelse inhemtat förhållandet der i allmänhet, men då jag ej tilltrott mig att göra ett förslag, för att i underdånighet tillsty^rka Konungen, att utdela JNådebevisningar; då jag i allmänhet tror, att detta är sådana saker, som böra lemnäs åt administrationen; då jag vet, att vid detta Läroverk största delen af ynglingarne betalar en dryg afgift af öfver 3oo R:dr Banco; och då jag vet att Staten dessutom till detta Läroverk årligen lemnar öfver 3o,ooo R:dr, så har jag trott mig finna, att äfven der någon hushållning kan ega Den i4 Augusti f. ra. 77 rum, åtminstone i sådan mon, att de uppmuntringar, som åtskiilige, och kanske alla Lärare Förtjena, kunde vinnas af bespararingarne. Detta är orsaken. Nästan så förhåller det sig med nya Profskolan i Stockholm. Deruti skiljer jag mig ifrån Herr Hjerta, att jag för min del erkänner denna Skolas stora värde, icke såsom Profskola, utan såsom Skola i allmänhet. Hvad profvet beträffar, anser jag det vara gjordt vid Carlberg, och det, sorn lyckas med gossar öfver i3 och 14 år, måste ännu bättre lyckas med yngre.
Detta är den första omständigheten, hvarpå jag anhåller få fästa uppmärksamheten i afseende på Rikets jernhandtering. Likväl är halfva Rikets slångjernstillverkning grundad på köpetackjern, på hvilken hälft delta förhållande således verkar ganska ofördelaktigt, och under det att denna omständighet inträffar i Sverige, så vet man att i andra lauder ej allenast nya malmtillgångar och äfven tillgångar på bränsle vunnits i enorma qvantiteter, utan jemväl, genom förbättrad behandling, jernet tillverkas för betydligt lägre pris och således jern försäljes, som vid början af denna period icke var af den godhet att det kunde utbjudas på verldsmarknaden. Följaktligen blir resultatet af jerntillverkningen i Sverige, jemförd med andra länders, att den nu är ofördelaktigare. Detta återigen kan förekommas endast och allenast genom samma utvägar, sorn blifvit begagnade i andra länder, nemi. ökade communicationer, och under det att under loppet af de sednare åren, genom ett större anlitande af malmerna, blifvit kändt alt de på vissa punkter i Sverige finnas till öfverflöd, så har man likväl på andra punkter fått den erfarenhet, att de äro i bestämdt aflagande och försvinnande. Under allt detta är likväl allmänt kändt, att Sverige har vattenkraft, bränsle och malmer till öfverflöd i många trakter, men jernhandteringen är här i ett beroende af communicationerna, som förr eller sednare kommer att inverka ytterst ofördelaktigt på denna näring, om man icke söker att förekomma det skadliga inflytandet deraf. Den 24 Mars c. ra. Då. jag i förmiddags vågade yttra mig i detta ämne för en annan canal-ledning än denna, så vidrörde jag blott en af de väsendtliga trakter i Sverige, som äro rika på malm. Nu åter är föremålet för denna fråga de malmtillgångar, som finnas i en annan trakt eller Nora bergslag. För alt gifva ett enda exempel på beskaffenheten af olikbeternaaf malmtillgångarna i den ena orten oell den andra, utber jag mig att få nämna, att i en bergslagsort, som gränsar till Nora, nemi.
Ut^ skottet ankomna återremiss, får Utskottet vördsamt aflemna följande svar: Först i afseende pa den af Herr Prosten. Fröberg gjorda anmärkning, anser sig Constitutions-Utskottet böra erinra, att det Utlåtande Utskottet till Riksens Ständer aflemnat , rörande förrättande af granskningen af Stats-Rådets Protocoll, ej är af egenskap att blifva ett föremål för Riksens Ständers pröfning, i följe hvaraf, rörande dess innehåll, ingen återremiss kan äga rum; s 032 Den 20 Juli. rum: skulle en sadan anmärkning inom etl EiksStånd göras i afsigt att hindra den gifna fri kallelsen ifrån ansvar, linnes i 2g §. Riksdags Qrdningen den form föreskrifven, hvarunder den bör framställas: men ingalunda kan sådant ske' ge« nom återremiss lill Utskottet. Skulle åter dermed åsyftas vinnande af upplysning örn de sakers förhållande söm någon kunnat anse anmärkningsvärda, är Constitutions-Ulskottet icke berättigad! att sådana upplysningar meddela, utan är det yttrande Utskottet afgifvit, efter granskningen af officiella handlingar, det omdöme Utskottet efter den i grundlagen detsamma tillägnade rättighet, enligt dess öfvertygelse, oföränderligt, och utan ytterligare förklaring kraftigt till frikallelse ifrån allt ansvar. A hvad under en af grundlagen ej utstakad form till ConstitutionsUtskottet inkommit, finner Utskottet sig således i belägenhet att ej kunna göra afseende; och har Utskottet ansett öfverflödigt att besvara hvad Herr Prosten anfört i afseende på ConstitutionsUtskottets vägran, att meddela det Särskildta Utskottet begärda upplysningar, enär Herr Prosten sjelf medgifvit , att denna vägran varit med grundlagen enlig. Hvad vidare angår Herr Professor Forsells anmärkning, så, då den ej rörer saken, utan blott ett förslag till ändring i Eedactionen , har Utskottet trott sig kunna densamma upptaga; och ehuru Utskottet ansett sig af 76 §.
I afseende åter på nämnda pensioners belopp, som uti likaledes från R. H. S afgående underdånig Skrifvelse till K. M., angående regleringen af allmänna Indragnings-staten, synas böra bestämdt uppgifvas; så förekommer, att dessa blifvit uti den vid Höglofl. Stats-Utskottets Memorial, N:o 335, fogade Tabell N:o 3, utförda till 4ooo R:dr för hvardera; men att Utskottet 8 Expeditions-Uttkottets Memorial N.-o 3o6. derutinnan, medelst Memorial N:o 35a, hos R. H. St. anmält den rättelse, att ifrågavarande Pensionsbelopp utgjorde 3ooo R:dr för hvardera af bemälde tvänne G«neraler. Detta sistnämnda Memorial har af H. Ridd. och Adeln samt af Högv. PresteStåndet blifvit godkändt; men som det deremot af Välloflige Borgare - Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet endast blifvit lagdt till handlingarne, har ExpeditionsUtskottet ansett sig böra, jemte framställning af delta förhållande inför R. H. St., vördsamt anhålla, att, till nödig rättelse för Utskottet uti ofvanberörde afseende vid förslags afgifvande till R. St:s underdåniga Skrifvelse, angående allmänna Indragnings-statens reglering, de tvänne respective Riks-Slånd, som lagt Stats-Utskottets Memorial, N:o 352, till handlingarna, täcktes förklara, huruvida meningen dermed är, att vid den i samma Memorial anmälda rättelse, såsom välgrundad, låta hero; eller att, utan afseende derpå, de 2:ne Riks-Stånden förblifvit vid deras, i anledning af förutgångna Utlåtanden och Memorial, redan fattade beslut. Stockholm den 3i Dec. 1829. N:o 307. Expcditions-Utskotlets Memorial N.-o 307.
På gruset af sann heder uppstår ett nytt slag af fira, beslående i mened och förställning, i dristighet vid brotts utöfning, i likgiltighet för det tillkommande och i fiendtlighet emot samhälle t,” Denna skildring, som eger sin fulla tillämpning på nu brukliga fri - Lag-Utskottets Betänkande, N:o 93. 13 h ciss träff, uppenbarar nödvändigheten af en förän,]ring deri. TTiuilU bär U)"\a foJjden deråt endast varit de straffades moraliska försumslrfff°C II )10lU'!1S ijll§ailde oc!l således motsatsen af ändamålet med J1'*'? Hu.,l,(vlda den art al frihetsstraff, man nu föreslagit, bättre upnfvllei andamalet, torde finnas af del efterföljande. * Grunddragen oel, karakleren af dessa under sednare lider i flera vin v lagstiftningar upptagna straff synas af den framställning, bär ol. ,"101 d de serskild a bestämmelser; som föreslagna lugsliflniimc-n d om innefattar. Del system, som man söker införa, kalias, "såsom Ck. nl ai, pe.ntenliareller lejrbäflrings-systemet. Detta system bär emed d<‘ äll, riv” "fN UlVCCk,alS >;å lVii sail> el1^ n,ed“ andra ord, sön• e , W Se!'skll, a svstcmer, kallade efter orterne, der de utbildats, v in n” t JUburnska> och det andra, det Philadelphiska. Det förra liv ilai pa den princip, alt J ungan,e skola arbeta ti Lamm,ms under orllkortg lystnad samt hallas i enslighet under de mellantider, dä arbetet upphör cd, det sednare äv grundadi hufvudsakligen på fängarnes fullke:nlUa ä(- tb™ J''™ kvarCUldra bäde daS ocU "**> oc// deras sjLlsätlning med 1 A 1A( °",formalJa
Beträffande äter vilkoren för det ilrågaställda låneunderstödet, hafva Rikets Ständer ansett den årliga inbetalningen böra bestämmas till fem procent, deraf fyra såsom ränta och återstoden såsom kapital-afbetalning; Rikets Ständer hafva således lill uppförande, enligt vederbörligen godkänd ritning af en byggnad för Farmaceutiska Institutet anvisat ett låneunderstöd till belopp af 50,000 R:dr att från Riksgälds-konloret utbetalas, sedan en sådan skuldförbindelse blifvit för delta lån algifven, som af Fullmäktige i samma Kontor antages, emot vilkor, att fem procent å lånets ursprungliga belopp före slutet af hvarje år till Riksgälds-kontorel inbetalas, af hvilka fem procent fyra beräknas såsom årlig ränta för det obetalda lånekapitalet samt det öfverskjulande beloppet såsom kapitalafbetalning å lånesumman afgår, intill dess denna blifvit till fullo gulden. 91:0' Rikets Ständers uppmärksamhet har blifvit fästad derå, alt Carolinska Medico-Chirurgiska Institutets Laboratorium, sedan flera år tillbaka lidit brist på åtskilliga för en väl ordnad inrättning af sådan beskaffenhet oundgängligen nödvändiga, instrumenter och apparater samt ali denna brist, för hvars fyllande laboratoriets årsanslag icke haft tillräckliga medel att erbjuda, och som tillvext i samma mån förbrukningen af de gamla malerialierna oafbrutet fortgått, på sednare tider blifvit desto mera kännbar, som, efter det Farmaceutiska Institutet, hvars elever förut begagnat sig af Carolinska Institutets laboratorium, numera erhållit eget sådant, alla de Farmaceutiska Institutet tillhöriga instrumenler och apparater, som ditintills varit för gemensamt bruk af båda Institutens elever att påräkna, blifvit från Karolinska Institutets laboratoriilokal bortflyttade. En annan särskild utgift för denna sednare institution vore dessutom påkallad af nödvändigheten att, sedan laboralorii-lokalen numera blifvit försedd med gasledning, omflytta och i viss mån förändra laboratoriets eldstäder; och som, lör verkställandet af omförmälda förbättringar, dertill en summa af 6,000
På detta sätt ningar äro upprättade öfver alla socknar: en kommunication är öppnad emellan administrationen oell municipälstyrelserna, sorn synes bö- ' ra lill ömsesidig upplysning och biträde äga runi: föremålen för Länsstyrelsens verksamhet blifva tillika föremål för allmännare deltagande oell fullkomnande, och under ett vänskapligt utbyte af meddelanden, upplysningar, råd och biträden, banar sig styrelsen på detta sätt väg till det förtroende för dess åsigter, hvarförutan den åsyftade nyttan af de mest ändamålsenliga förslag, sällan kail tillväga bringas. Dessa 5o Municipalstyreiser utgöra med Kongl. Hushållningssällskapet ett organiskt helt, och genom hvarje dess ordförande äro de i beständig brefvexling nied förvaltnings utskottet. Hvarje i ekonomiskt afseende lidande medborgare lemnäs härigenom tillfälle att framställa sitt tillstånd och sina behof, och det är denna noggranna kännedom af bristerna som synes böra föregå; ty utan en sådan kunskap kunde botemedlen hafva skadligare .följder, än sjelfva de svårigheter man ville afhjelpa. Nämde anstalter hafva äfven haft ett förmonligt inflytande på folkets lynne och sinnesstämning, då allmänheten derigenom småningom lärt sig inse, att stiftelser finnas, som oupphörligt arbeta för dess väl. För min del anser jag dessa stiftelser såsom det verksammaste medel att väcka och underhålla en allmän medborgerlig anda. De bidraga både till folkets och landets förädling, som på ett utmärkt sätt vunnits i alla de socknar i detta Län, der ordföranderne i nilinicipal-styrelserna varit män med kraftfull vilja och ädla afsigter. Dessa stiftelsers nytta är också temligen allmänt erkänd. I fall andra upplysta nationers exempel och längre erfarenhet icke vore tillräcklige att ådagalägga förmånerna af municipalstyrelser, synes gagnligheten af dem redan under deras fjortonåriga tillvarelse härstädes vara till fullo bevist. Ingen styrelse kan omedelbart verka på alla särskilta mindre föremål i staten. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Serskildta Utskottets Eetänkandeit. 901 na underlydande Departementschefer, hvilka da för tillfället utgjorda ett Collegium.
Flyg, vilda fogel! jag tvår mina händer. (går ut). (Trumhvirflar och trumpetstötar höras.) _______ Förändring till ett rum på Stockholms Slott med fond och sidodörr samt ett fönster på ena sidan närmast avantscenen. Under hela denna afdelning höres vapengny utifrån. FEMTE SCENEN. CECILIA. BENGT PODEBUSK (straxt derefter). CECILIA (från ena sidorummet). Han slumrar! att kunna sofva under stridens buller, hur trött till kropp och själ du måtte vara, arma konung! BENGT PODEBUSK (inkommande häftigt från fonden). Cecilia! CECILIA (hejdar honom). Gå inte för nära fönstret kulor och pilar flyga derigenom. BENGT PODEBUSK. Hvar är kungen? CECILIA. Han sofver derinne. BENGT PODEBUSK. Är han ensam? CECILIA. Ja endast oroliga, förfärliga drömmar äro hans sällskap. Stundom spritter han opp ur sömnen med drottning Philippas namn på sina läppar. Då förmår jag inte längre vara inne hos honom. Hvarje ord han i yrseln talar tränger uddhvast in i mitt hjerta och jag lider mer än han! BENGT PODEBUSK. Qvinlig svaghet! Jag fick nyss bref från Köpenhamn. Mina anhängares antal ökas dagligen; men ett annat parti vill hafva hertig Bogis 91 laus till Eriks efterträdare och man tror till och med att Erik sjelf är för honom. Saken står på det yttersta. Kommer kungen tillbaka till Danmark, äro både du och jag förlorade; man börjar redan genomskåda mina planer. Med ett ord, kungen får aldrig återvända till Köpenhamn! CECILIA. Jag förstår dig inte; men ditt ansigte är vanstäldt och dina ögon brinna som eld. BENGT PODEBUSK. Du sade, att kulor och pilar flyga genom fönstret derborta. Om man händelsevis ställer sig der, kan man lätt träffas deraf hvad är naturligare! kungen vill från detta fönster åskåda striden (fattar Cecilias hand) från detta fönster, förstår du? ingenting ovanligt deri! CECILIA.
Majit, efter KammarKollegii hörande och i öfverensstämmelse med dess underdånigä tillstyrkande, icke funnit skäl bifalla Rikets Ständers förslag till ändring och närmare bestämmande af inflytlnings-författningarne; men i sammanhang dermed förordnat en Kommittee af sakkunnige personer, hvilken utarbetat, för att Rikets Ständer meddelas, förslag till en allmän Stadga om fattigvården. 45:0 angående den förnyade Militie-Boställsordningens tillämplighet på Ecclesiastika boställen. Anmäld den 23 November 1839, och då de i berörde Boställsordning förekommande stadganden dels motsvarades af hvad Författningarne rörande Ecclesiastika boställen redan föreskrifva, dels icke skulle kunna å dessa sednare tillämpas, i anseende till de dervid förekommande olika förhållanden i afseende på så väl liden för afoch tillträde, som ock de Oo Bil. till R. St. Just. Ombudsm. Eiub. Ber. den 14 Jan. 1840. mellan församlingen och Pastor fördelade byggnadsoch underhålls-åligganden, hvilka voro lagligen bestämda genom äldre författningar, och icke utan rubbning och upphäfvande af Presterskapets och församlingarnes ömsesidiga rättigheter och skyldigheter skulle kunna förändras, ansåg Kongl. Maj:t Pikets Ständers ifrågavarande underdåniga skrifvelse icke kunna till någon åtgärd föranleda. Dessutom hafva från serskilda Stånd följande underdåniga skrifvelser till Kongl. Maj:ts Ecclesiastik-Expedilion inkommit, nemligen från Preste-Ståndet: l:o angående sökt dubbel tjenslårsbeiåkning för lärarne vid Hillska Skolan å Barnängen. Anmäld den 12 April 1834> oc^ fann Kongl. Maj:t, uppå de afPreste-Slåndet anförda grunder, icke skäl att den sökta dubbla årsberäkningen i Nåder bevilja. 2:0 angående rättighet för Stockholms Stads Komministrar att utom förslag anmäla sig såsom sökande till regala pastorater. Anmäld den 12 April 1834» oc^ gillade Kongl. Majit i Nåder Pre sle-Slåndets underdåniga hemställan.
Man har efter bästa förmåga sökt att upleta anmärkmr, men endast högst få utaf dessa se saken ifrån den sida, som 107 § Reg.F.-n föreskrifver. Denna § med sina allmänna ordalag kan icke åsyfta ett ensidigt bedömande af de partiella åtgärder, sorn ifrån Regeringen utgått, och förgäfves skulle då Const.Ulsk:s ledamöter .använda 10 å 12 månader på alt granska de öfver 19.000 mål, som varit D e ri 5 Juli f. m. 77 af Regeringen liandlagde. Sådant är icke länkbart, oell de 18 anmärkningspunkter, som här blifvit framlagde, hafva uigått från enskildie påstötningar. Const.Utskis pligt är att afgifva ett total-omdöme öfver regeringsåtgärderna, oell den riktning Styrelsen följt, samt anvisa den åsigt, som för framtiden bör blifva gällande. Detta är den 107:de §:s mening, och i detta fall anser jag 1809 års män, hafva sett saken ifrån den rätta sidan, ehuru deras hastigt framkastade, men djupt och sinnrikt uttänkta lagar, hafva blifvit föremål för förvridning. Konungens rådgifvare måste veta, hvilken väg nationen för framtiden lieldst önskar beträda, i förening med de åsigter, som de sjelfve hysa om rikets väl, hvilket nödvändigt mäste ur en generell synpunkt bedömmas. Man måste, såsom den siste värde talaren säde, se på det förflutna, på del närvarande och på det tillkommande, samt deraf försöka att bilda ett belt, till Rikets sannskyldiga nytta. Gör man icke det, utan fäster sig vid småsaker, så har man förverkat siri räll, såsom en representant af den upliöjda opinionen inom landet, och sjelf gjort sigi lill en representant af den låga, småsinnade opinionen inom detsamma. Då jag nu börjat att yttra' mig i denna fråga, vill jag. icke undandraga mig, att skärskåda några af de aumärkmspunkter Betänk. innehåller, och jag gör det så mycket heldre, som jag lindér discussiouens gång hört dessa punkter från olika sidor på olika sätt bedömmas.
Under tidernas lopp befanns oftanämnde verk icke uppfylla sitt ändamål. Förslag väcktes om appreteringsverkets upphörande mot lämplig ersättning. Men under den flera gånger förnyade behandlingen af denna fråga förbisågs aldrig det dubbla ändamålet af nämnda instiftelse. Så bar Kommers-kollegium i sitt sednaste utlåtande tillstyrkt, att Direktör Odels rättsinnehafvare måtte få inlösa omförmälde gård och verk mot en viss summa samt att sidenfabriks-idkarne i Stockholm måtte bekomma nämnde summa mot vilkor, att i hufvudstaden för allmänt begagnande inrätta ett mot tidens fordringar och allmänhetens behof svarande siden-appreteringsverk. Genom Kongl. Maj:ts nådiga Proposition af den 27 sistlidne Oktober har denna fråga blifvit öfverlemnad till Rikets Ständers bepröfvande. Stats-Utskottet föreslår Ständerna, i ofvanstående betänkande, att göra afseende på Odelska arfvingarnes rätts-anspråk, men icke på sidenläbriks-idkarnes. För min del finner jag ingen billighet häri. Jag delar hufvudsakligen Kongl. Kommers-koilegii åsigter i denna fråga, hvilka i den Kongl.