Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit hade derjemte Landshöfdingen Bergman i underdånighet anmält att, för att efter den dittills följda planen kunna inom Norrbottens län fortsätta karteverksarbetet samt tillika ombesörja gravering och tryckning af de karteblad, som under loppet af innevarande år och framgent kunde blifva fullbordade, erfordrades bibehållandet af enahanda årliga auslag som hittills, nemligen 14,750 R:dr, af hvilket anslag likväl 4,000 Ridr beviljats ifrån andra, endast för innevarande statsregleringsperiod för ändamålet tillgängliga medel, än de för ekonomiska karteverket afsedda; Och hade Departements-chefen, som ansett arbetena för karteverket i Norrbottens län böra fortsättas till enahanda omfattning, som Expediti.ons-Utskottets Förs/sig till. underd. Skrifvelse, N:o i49. 7 under den förlidna tiden, icke för det dåvarande funnit skäligt förorda den af Styresmannen ifrågasatta förhöjning i de till kartografernc utgående arfvoden, men deremot, i händelse förökadt anslag beviljades och arbetenas utsträckning deraf blefve en följd, funnit Styresmannens arfvode böra med 500 R:dr förökas; hvarjemte hemställts, att, med afseende, å ena sidan, på det önskvärda i karteverkets fortskyndande, men, å den andra, derå, att besparing i kostnaderna för kartornas gravering och tryckning synts kunna ernås, till kartearbetenas fortsättning såväl i medlersta Sverige som i Norrbottens län, för instundande statsregleringsperiod af Rikets Ständer måtte äskas den tillökning uti ifrågavarande anslag, som E. K. Maj:t nu begärt. Jemte det Rikets Ständer, i sammanhang med berörda nådiga framställning, till pröfning förehaft ett bos Rikets Ständer väckt förslag angående öfverlåtande åt Topografiska korpsen att utföra det ekonomiska kartearbetet, hvilket förslag Rikets Ständer dock ansett icke böra föranleda någon förändring uti det af E. K. Maj:t, genom nådigt. Bref den 16
D c c e m b er. export-artikel, utan ock, så otroligt det låter, lill och med komma att lida brist på nödvändigt byggnadstimmer och bränsle, hvilket redan på åtskilliga ställen af kustlandet inträffat. Till stöd för delta yttrande kunde jag framdraga en mängd enskildta klagoskrifter i ämnet; men då ställningen äfven ofiicielt blifvit lagd i dagen, inskränker jag mig till att ur en kungörelse af K. Beflude i ett af de norra länen, för d. 18 sisth Oct. anföra följande: "Då skogsafverkningen inom länet på sednare tiden tilltagit ”så obetänkt, att, derest den fortfar, man i en ej aflägsen framtid ”med största skäl kan befara brist på nödigt byggnadstimmer och ”bränsle till husbehof, har jag ansett mig böra härå fästa länets innevä”nares synnerliga upmärksamhet och allvarligen upmana lill en ”förståndigare hushållning med den värderika egendomen, skogen. • ”Ehuru enhvar borde inse den oberäkneliga skada, som serdeles i ”detta hårda klimat skulle förorsakas af skogens tillintelgörelse, ”dermed redan en god början är gjord, synes dock den ögonblickliga vinsten föranleda till öfverdrifvet hygge, ej allenast af skog, ”sorn man sjelf eger, utan ock af sådan, som är andra enskildta ”eller K. JJ. och Kronan tillhörig, dervid således ej afseende gö ”res å andras eganderätt, utan endast å lättheten att kunna så ”skyndsamt och obemärkt som möjligt undanskaffa hvad åverkadt ”är. Lien med skäl öfverklagade skogsförödetsen medför sålunda en ”anledning mer till bekymmer, då man, jemte skogens ohejdade ”förstöring, ser allmänhetens rättsbegrepp och känsla aftaga ilhy, ”alt olofligt hygge af andras skog numera näppeligen anses för nå”gon skam, mindre för en förbrytelse, ehuru det är och af den ”rättänkande måste anses vara ett olofligt och straffvärdt tillgrepp ”af andras egendom.”
Protoeollet öfver Krigs-ärenden förd. 31 Maji i8a5 utvisar: att Herr Grefve Cederströmj närvarande såsom Ledamot af Stats-Rådet, då anmälde, det Handelshuset Michaelson Benedicks erbjudit sig att till en handels-expedition inköpa Linie-skeppet Försigtigheten för i<)i,ooo R:dr, Fregatten Euridice för 85,000 och Fregatten Camilla för 86,5oo R:dr, allt Hamburger-Banco, hvilka anbud Herr Grefven ansåg så förmonliga, att han anhöll om Nådigt tillstånd att afsluta contract om försäljningen, enligt dertill upprättadt, företedt project; att fl. E. Herr Grefve Cederström härefter uppläste ett underdånigt Betänkande om nyttan af försäljningen, samt att vidare upplästes, så väl Befälhafvande Amiralens 1 Carlskrona, Friherre Lagerbjelkes inhemtade utlåtande i ämnet, som en serskild underdånig Promemoria, hvari H. E. besvarat de i nyssberörde utlåtande gjorda anmärkningar. Vid granskning och jemförelse af dessa handlingar, samt ett, Protoeollet tillika bifogadt Värderings-Instrument, upplyses: att 86 Canons-skeppet Gustaf den Store i No - 8 Constitutions-Utskottets Memorial.
Den vid sistlidna riksdag beslutade stambanan emellan Stockholm ocb Upsala antyder ofelbart den rigtning en jernvägsförbindelse med Norrland bör följa och anläggningen af en stambana i denna rigtning var äfven af den år 1856 tillsatta jernvägskomitéen föreslagen. Deremot måste försöket att uppdraga en jernvägslinie, som vore ämnad att på en gång betjena både Norrland och Dalarne, ofelbart misslyckas, emedan ett sådant försök aldrig skall, med den utsträckning dessa landsdelar ega, förmå nöjaktigt tillfredsställa någonderas väl förstådda intresse. Det är nemligen uppenbart att, om Norrland och Dalarne hänvisas till en och samma bana för sina varutransporter till Mälaren och hufvudstaden, så måste lika afseende fästas på båda provinsernas rätt och banans rigtning med hänsyn dertill bestämmas. Antages nu att 1859 års jernvägsundersökningskomité har uti jernvägsstationen Robertsholm, belägen på Gefle—Dala-banan, med ungefär lika långt afstånd ifrån hafvet vid Gefle och Insjön i Dalarne, rättvist träffat den rätta punkten, der den gemensamma norra stambanan ansåges böra anknytas till Gefle—Dala-jernväg, så må man med skäl fråga om det Norrländska intresset på allvar må anses tillfredsstäldt med en sådan kommunikation, sorn, då raka vägen från Gefle öfver Upsala till hufvudstaden utgör omkring 15 mil, men linien Gefle—Robertsholm—SalaStockholm omkring 25 mil, skulle komina att tynga varutransporterna med ytterligare 10 mils frakt. En sådan jernvägskommunikation vore i sanning icke mycket att tacka för. Förlägges åter sagda stambanas föreningspunkt med Gefle—Dala-banan närmare Gefle, så komme Dalarnes rätt att i samma mån lida. Då söder om Mälaren och Hjelmaren förläggas två stambanor, den ena på vestra och den andra på östra sidan om Wettern och hvilka banor komma att närma sig hvarandra på mindre än 7 mils afstånd, så kan det icke vara billigt eller ens klokt att antaga, att Norrland och Dalarne kunna, inom en landsträcka af omkring 30 mils bredd, ega nog af en enda stambana för utvecklingen af deras industri, deras för fäderneslandet högst vigtiga näringar.
4o:de punkteninnefattande dels. frågaom underdånig framställning; till Kongl. Maj:t,. alt: inskränkningarne i kostnaderne för linieskepp må komma Skärgårds-flotlan lill godo, dels bestämdt afsättande af ett visst minimi-, anslag till Skärgårds-flottans stationer, har blifvit afslagen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, men godkänd af de öfriga 2‘ne Stånden. Berörde punkt innehållér 2:ne i så måtto skiljagtige frågor, att den ena afser underdånig hemställan om åtgärder, hvilka på Kongl. Maj:ts Nådiga, pröfning skulle ankomma, men den andra deremot fördelningen af anslag, som Rikets Ständer ega alt bestämma.. I första hänseendet åberopar Utskottet, hvad sorn är vordet anfördt, dels vid början af detta momorial, deisi SlaLs-Ulskotlcls Utlåländéj IV.o 3451 13 vil åtskilliga liar förut upptagne punkter, der fråga förekommit om underdånig framställning om indragning och derigenom uppkomna besparingars an\ähdiude; hvaremot, hvad angår frågan om bestämmande af visst belopp till utgifter för skärgårds-flotlan, densamma , efter Utskottets jemväl bär förut i likartade fall, utvecklade åsigt, otvifvelagtigt har sådant sammanhang med Stats-regleringen, att densamma, vid den skiljaglighet i besluten , sorn. nu inträffet, måste genom votering afgöras. 1 öfverensstämmelse härmed hemställer Utskottet, alt, derest här förut omförmälde frågor, angående underdåniga hemställanden lill Kongl. Maj:t komma alt blifva föremål för votering i Förstärkt Stats-Ulskolt, votering jemväl må ega rum i enlighet med Utskottets förra förslag oell rista alternativet till ja-proposition; mern alt i motsatt fall voteringen inskränkes till följande proposition:
Om instämmande 1 de öfriga MedSfåndens Beslut, att Ledamöternes antal i Serskilta Utskottet skulle utgöras af tvenne utaf hvarje Stånd. 4:o Om Återremiss af Allmänna Besvärsoch OeconomiceUtskottets Betänkande, angående ArrendeAFgiften å Miltaire och Civile Ernbetsoch Tjenstemäns Boställen. 5:o Med anmälan att Ståndet, vid föredragning af StatsUtskottets Utlåtanden, angående dels ytterligare bidrag af Statens Medel till KronoUppbördsBetjeningens i Stockholm aflöning ni. 111.; och dels väckt fråga om KronoUppbördsBetjeningens aflönande 1 Götheborg samt öfrige Städer utom Stockholm, med bi - Den 2 Martil. 149 fall till hvad Utskottet i öfrigt yttrat, icke funnit anledning att, som Utskottet föreslagit, remittera målet till BevillningsUtskottet. 6:0 Med tillkännagifvande alt BondeStåudet funnit godt låta bero vid StatsUtskottets Betänkande , angående väckt Motion om befrielse för Nora, Lindes octf^Ramsbergs Bergslager, att erlägga Yacance-afgift. 7:0 Om enahanda Beslut i afseende på BancoUtskottets Betänkande, angående Lånerättighet i BancoDiscontVerket för Götheborgs och Bohus Läns Invånare. 8:0 Om lika Beslut i afseende på StatsUtskottets Betänkande, i anledning af väckt fråga om rättighet för Hemmansägare i Strömsholms Fögderi, att med Penningar lösa allt Räntehö. Om bifall till följande Utlåtanden: Af Allmänna Besvärsoch OeconotniceUtskottet: 1:0 Angående anstalters vidtagande till förmon för vissa Fabriquer och Pappersbruken. 2:0 I anledning af väckt fråga om utfärdande af en Förordning rörande VattenVerks-ägares åligganden. 3:o Rörande ett skyndsamt kringspridande af igo Den 2 Martil. de ÅkerbruksRedskap,’ som i Kongl. LandtbruksAcademiens Verkstäder förfärdigas. 4:o
»Har någon genom uppsåtlig misshandel dödat annan, och skedde den misshandel med berådt mod, men utan afsigt att dräpa; dömes gerningsmannen till straffarbete på lifstid eller från och med åtta till och med tio år. Äro omständigheterna synnerligen mildrande; då må straffet nedsättas till straffarbete i /yra år.» 5 §. »Varder någon dräpen, såsom i 4 § sägs. men skedde misshandeln af hastigt mod; dömes dråparen till straffarbete från och med fyra till och med åtta år. Var gerningsmannen, utan egen skuld, till vrede af den drapne retad, såsom i 3 § sägs, eller förekomma eljest synnerligen mildrande omständigheter; då må straffet nedsättas till straffarbete i två år.» förra delen af 10 §. »Har någon misshandlat annan så, att han deraf fått svår kroppsskada, och var sådan skada åsyftad; dömes, om skadan skedde med berådt mod, till straffarbete från och med sex tili och med tio år, och om den skedde af hastigt mod, till straffarbete från och med två till och med sex år.» 11 §. »Har någon misshandlat annan, såsom i 10 § sägs, utan uppsåt alt åstadkomma sådan skada, som i samma § nämnd är, då skall gerningsmannen dömas, om misshandeln skedde med berådt mod, till straffarbete från och med två till och med sex år, och, om den skedde af hastigt mod, till straffarbete i högst två år.» 38 § ■/ punkten. »Hafva tvänne, efter aftal, inlåtit sig i envig med hvaran - Lag-Vtskottels Memorial JM 78. 5 dra, och varder någon deri dödad; dömes dråparen till straffarbete från och med sex till och med tio år,» Som voteringen utvisat 49 Ja och 70 Nej, hafva Rikets Ständer följaktligen beslutat i öfverensstämmelse med iVej-propositionen 3:dje Voteringen (enligt Voteringspropositionen JV5 3):
Då nu, enligt hvad Kongl Majit behagat i Nåder tillkännagifva, ytterligare anvisning-af medel ofördröjligen erfordras, på det att arbetena å ofvannämnde, till följd af Rikets Ständers vid sednaste Riksdag fattade beslut, utaf Slaten företagna jernvägs-anläggningar måtte under innevarande är kunna oafbrutet fortgå, och då det onekligen för dessa arbetens ändamålsenliga bedrifvande mäste i flera hänseenden vara af synnerlig vigt, att beloppet af de anslagssummor, som under innevarande är få användas lill deras fortsättande, varder utan vidare tidsutdrägt bestämdt och anvisadt, helst dessförinnan hvarken alla erforderliga förberedande åtgärder för arbetsplanens utförande kunna vidtagas eller anskaffningen af dertill nödvändiga effekter U/h. till R. St. Pral. 1856 & 1857. 4 Sami. 1 Afd. 24 Huft. 2 10 Ståls-Utskottets Utlåtande N.-o 55. och materialier verkställas, anser sig Utskottet, — under erinran derom, att vestra och södra stambanornas sträckningar inom de trakter, hvarest arbetena med nu ifrågavarande medel skulle komma att bekostas, redan äro fastställda — böra tillstyrka: att, i ytterligare afräkning å de anslag till Statens jern vägs-byggnader, sorn komma alt af Rikets nu församlade Ständer beviljas, följande anslagssummor matte anvisas, att i mån af behof, under loppet af innevarande år, från Riksgälds-kontoret ulgä för fortsättningen och fullföljandet af arbetena å vestra stambanan, genom Skaraborgs län, emot Göta kanal och för södra stambanan, genom Malmöhus län, emot Finja-sjön. nemligen: efter Maj månads ingång R:dr Runt 1,350.000: — efter Juli månads ingång ... „ „ 1,500,000: — efter September månads ingång . „ „ 750,000: — och efter November månads ingång . „ „ 270,000: — eller tillsammans R:dr Hunt 3,870,000: — af hvilken summa må användas för vestra stambanan
Vid l.-sta punkten, mom. a (angående arfvode åt en Öfver-inspektör öfver elementarläroverken) : af Domprosten Sondén: “Det anslag Kongl. Maj:t äskat åt en öfver-inspektör öfver elementarläroverken, 1,500 R:dr, med tillägg af 1,000 Rdr åt ett nödvändigt tjenstebiträde, synes mig, med hänseende till sakens vigt och de egenskaper, denna befattning kräfver, så måttligt, att ingen nedsättning deraf bör ega rum. Såsom öfverinspektör kan denne man icke vara underordnad under Expeditions-chefen, om han ock mellan inspektionerne bestrider en Byrå-chels göromål. För att vid dessa kunna fästa en man, som tillika är qvalificerad att utöfva högsta tillsynen öfver läroverken anser jag att hvad Kongl. Maj:t äskat bör beviljas.“ Vid 17:de punkten (angående lön för en Adjunkt vid Upsala universitet): af Herr Huss, M., Biskop Sundberg och Professoren Selander, hvilka ansågo det af Kongl. Maj:t äskade lönebelopp, 2,500 R:dr, böra beviljas. Vid 20:de punkten (angående anslag för underhåll af sjuka å Upsala lasarett) : 40 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. (Fortsättning.) af Riksdagsfullniägtigen C. J. Svensén från Calmar län. Vid 27:de punkten (angående dels arfvode!) för Norska och
Anmäldes och bordlädes Stats-Utsk:ts Utlåtm: N:o 22, ang:de beräkningen af statsverkets inkomster; N:o 22, litt. A, i ani. af väckt motion om tackjernstiondes upphörande inom bergslag; N:o 22, litt. B, i ani. af väckta motioner om npphörande af tionde för tillverkning af metaller m. m.; N:o 31, i ani. af gjorda framställningar om eftergift af Kronans rätt til! dana-arf, fallna efter åtskilliga personer; äfvensom Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänk. N:o 36, i ani. af väckta motioner rörande ej mindre Norrmäns och Danskars, än äfven andra utländningars rätt att i Sverige idka handel, handtverk eller andra yrken. Anmäldes och inbeledsagades Hr Stats-Rådet m. m. Carl Johan Malmsten, hvilken till R. o. Ad. öfverlemnade nedannämnde K. M:ts Nåd. Propos:r och Skrifvelser till R. St:r, nemi. Propositioner: l-.o, om anvisande af mede! till utvidgning af den för jernvägen genom Stockholm beslutade bangård vid Clara sjö, och tillökning i de för trafiken derstädes afsedda byggnader; 2:o, ang:de förhöjdt årsanslag för slöjdskolan i Stockholm; 3-.o, ang:de beviljande af anslag till ny reglering af torg, gator och tomter i Carlstad efter den staden i Juli månad sisth år öfvergångna brand; 4:o, med ytterligare framställning i fråga om Bergsskolans i Fahlnn flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska institutet; 5:o, ang:de anslag till beredande af arbetsförtjenst åt den genom missväxt lidande befolkningen inom Pajala socken af Norrbottens län; 6:o, i fråga om inlösande af de s. k. frisocknarnes tjenstbarheter till Dylta svafvelbruk; samt Skrifvelser: 7:o, i fråga ont upplåtelse åt
Och då berörde af Utskottet sålunda gillade Förslag utveck. lar grunderna, på hvilka Utskottets Betänkande blifvit bygdt; så har Ufskottet funnit lämpeligt detsamma i afskrift Litt, A. bifoga oell dess innehåll åberopa; hvarjemte osh på det alla de ■upplysningar uti ett så vigtigt och grannlaga ämne som inom Utskottet kunnat beredas, inför Riksens Höglofl. Ständer måtte varda framlagde, Utskottet bifogat de Anmärkningar emot förs laget, hvilka blifvit framställda af en Ledamot, sorn betraktat ämnet från en annan och olika synpunkt,' 'tillika med de på dessa Anmärkningar af Förslagets Författare meddeldta Svar (Litt. B och C). Utskottet inskränker sig således nu, att blott framställa hufvud grundlagen af det Förslag, som till Riksens Höglofl, Ständer Utskottet får äran afgifva. Vid öfverläggningärna örn sättet, att föreitömma Sedelstockens förmindskning, utan att rubba - Den 2 0 Juni. ba helgden af de åt Banken gifna loften har Utskottet fästat särdeles uppmärksamhet på den penninge. förlägenhet, hvaruti Jordbruket och andra för det allmänna gangneliga Näringar, genom inträffade omständigheter, blifvit försatte; och har Utskottet trott, att de Summor, hvilka, såsom Amortissements-Fond, Banken tillflutit ifrån den 1, Januari 1815 och ytterligare, i denria egenskap, till Banken inflyta, skulle för större eller mindre del deraf lämpeligast kunna användas till en lånefond, att dermed inot Inteckning uti fastigheter på Landet, understödja Rikets hufvudNäringar, Jordbruket och Bergs handteringen; och hvilken fond skulle kunna ytterligare förstärkas genom en stor del af den summa som Banken nu har instucken uti Riks-Disconten, så framt utlåningarue derifrån återföras till hvad de rätteligen böra vara, blott ternporaira penninge - biträden. Under allmänt, erkännande deraf, ätt: en lifligare.
Dm be ni;a, af föränbrabe förpllanbcn påfallabe an(Tag, font för betta wapenö fullfomliga i*orb»ing*bringanbe crforbraö, men wib upp* göranbet af ben för|fa planen icfe warit eller funnat wara be» räftiabe, fomtner frant|fällning att göraö till Stifetö ©tänber. Xiii erpållaitbe af bet för Artillerietö wapemöfningar, un* ber e£eeciö*månaberne, erforberliga föröfabe antal p(far, pfwa 54 SKafet; (torpfelt. (Sontract om crerciö#(tarö tillpmbafjåltanbe föt‘ 2lrti(teri»0tege SVajttö f. b. (£get SBärftoabe Stege* mente, och ben, titt bep pjtaré anjfaffattbe, för öfrigt tolö ftfta ©tat&regtering anmijfa fpanmåt, partitt temnat tittgång. £ifafe* beö ^aftva meb be ägare af eptra kvotering uitberfafiab jörb, pmitfa förffarat ftg miltige att, mib inträffanbe frig, för Strméené väfning titttjanbafjålta fjåtar i (tättet för manjfap, Sontract ^ärom btifmit upprättabe.
Delegarne i Äbo Discont Contoir gjorde pästäcnde, att emot Banquens Transport-Sedlar älerfä det Silfwer eller Silfrets belopp i Speciemynt, som Actieegarne till winnande af delakughl i Werket, uti Banquen inlemna!, blef af Prest > Ståndet gilladt. bit supra. klx ?rötooo!Ic» P O. Ajmcjvlst. Utdrag af Protokollet, häl-ltt hos Hög. wördige Preste-Etändct trid Uttima Riksdagen i Arebro dcn 4 Ottober iZro. S. D. 8ag. Utskottets den 29 September pä bordet lagda Betänkande i anled! ina af Kongl. Masts Nädiga Proposition, omwista omstän. digheter, rörande Jntekning i sast Egendom, blef af Preste-Ständet godkändt. tie supra. blx ?ro!ocollo P O. Almgvist. Utdrag af Protokollet, ballet hoSHögwördige Preste. Ständer trid Urrrma Riksdagen i Arebro den 4 Ocrober idis. S. D. föredrogs ä nyo^och bifölls Stats-Mstöttets ten 85 nästledne Sept. pä Bordet lagds Me - Den 4 October. 239 Memorial, angäende Löneförhöjning för Em, betsoch Tjenstemän, ifrän innewarande ärs z.dje Qwartal. tte supra. Lx ?rotocollo. U. Almgvist. Utdrag af Protokollet, hältet hos Hög. wördige Preste-Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro den 4 October lZlv. S. D 23id förnyad föredragning af Stats. Utskottets den 2 dennes pä bordet lagda Me. moria!, rörande Stats.Werkets tillständ och be, hof, blef detsamma gilladt af Preste-Ständet, som följaktligen för sin del antog den wid sista Riksdag fastställda Bewillnings. Summan, fästom mill nästa Riksdag gällande. Ur supra. Lx krotocollo.
St. troi. 1856 % 1857. 8 Sami. 2S Haft. 1 2 Allmänna Besvärsoell Ekonomi-Lilskoltets Betänkande K.o 98, enligt motionärens förmenande, bättre, än någon annan, kunna sättas i stället för den, genom Kongl. Brefvet den 21 Juli 1810, »till allmänt bruk såsom egentlig lärobok så väl vid skolorna, som i församlingarna» anbefallda, men nu mera såväl af prester som lekmän för icke fullt renlärig ansedda Lindblomska katekesen. Till stöd för sin öfvertygelse att valda bibelspråk och psalmverser skulle utgöra vida lämpligare föremål för utanläsning, än de mer eller mindre lyckade definitioner, som förefinnas i berörda katekes, har motionären åberopat följande af Herr Grefve Thorsten Rudenschöld afgifna vitsord: »utanläsning af stora katekesen borde, om författningarne det medgåfve, utbytas emot bibelställens äfvensom psalmers utanläsning. Vid stunder af rätt djup vare sig fröjdfull eller ängslande andelig längtan lära i sanning få, om någon, vändt sina tankar på katekesens frågor och svar för att fylla själens trängande behof, hvaremot nogsamt är af erfarenheten bekräftadt, att hågkomsten af ett bibelställe, svarande emot ett förefallande själstillstånd, har magt att uppfylla hvarje äfven djupaste själsbehof; äfvensom att utanlästa psalmer erbjuda ett ovärderligt utgjutelsemedel för hjertat vid dess djupaste rörelse.»
Härvid förekom mo: Punkterna 1 tili och med 4. Punkten 2, mom. i, lades, ulan anmärkning, till handlingarne, och i öfrigt blefvo nämnde fyra punkter godkända. Femte punkten. Ståndet beslöt, att aflöningsansiagen för de till femte Hufvnd-tileln hörande embetsverk, Korpser och Stater, med undantag af Sjöförsvars-departementets Kansli Expedition, Förvaltningen af Sjöärenderna och Flottans Konstruktions-korps, skola af Rikets Ständer pä stat definitivt uppföras. Punkterna 6 tili och med 9. Biföllos. Tionde punkten. Lades till handlingarne. Elfte punkten. Första yttrandet, pag. 22, afslogs och Ståndet beslöt, att till Lotsoch Fyringsväsendet må. utom de dit hörande, lill belopp af 460 R:dr indelta räntor, beviljas ett reservationsanslag af 240,000 R:dr R:mt samt alt de öfverskoltcr, som ä Statsverkets under titel Råkoch Lotsmedel beräknade inkomster kunna uppstå, jemväl må få för Lotsoch Fyrmgsstaterna användas; i följd af hvilket beslut andra yttrandet, pag. 22, ansågs förfalla. Tolfte punkten. 342 Frot.-Uldrag den ii April i860. Första hemställan, pag. 23, och Tabellen, Lit. a, gillades, med undantag af den upptagna lönen till Sjöförsvars-departementels Chef, hvilkens lön bestämdes tili 13,500 R:dr Ruut. Ändra yttrandet, pag. 23, bifölls, i hvad det angår en minskning med 00 R:dr 52 öre uti der omförmäldt anslag, och i öfrigt lades, hvad här förekommer, till handlingarne. Biföllos. Femtonde punkten. Återremitterades. Punkterna 16 till och med 20. biföllos. Tjugondeförsla punkten. Af slogs. Tjugondeandra punkten. Bifölls med den förändring, ali det uti denna punkt omförmälde årliga kreditiv må bestämmas till 40,000 R:dr Riksmynt.