Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru i Betänkandet finnes intaget, att något Stånds Privilegier icke böra förnärmas genom de rättelser, sorn i Författningarne rörande Handeln och Näringaroe kunna anses nödiga, likväl och då 124 Dm 21 April det är tydeligen bevist, att Skrä-ordningarne ingalunda kunna räknas bland Stånds-Privilegier; så 'hemställer jag om återremiss af Betänkandet är nödvändig. Då Riksens Ständer genom bifall till Betänkandet öfverlemna till Kongl. Majit, att vidtaga sådana ändringar i de Öeconomiska Forfattningarne, som Kongl. Maj.-t i Nåder pröfvar nyttiga , så tror jag att Ridderskapet och Adeln kan bifalla Betänkani det sådant det nu är; och hämtar ännu mera skäl härtill af den innom Borgare-Ståndet befintelige sinnesstämning, hvilken torde göra en återremiss åtminstone öfverflödig. Herr Ankarsparre: I anseende till de skäl Friherre Cederström anfört, vill jag ej vidare yrka Proposition ä det af mig föreslagne tillägg. Herr Grefven och LandtMarsialken gjorde Proposition till bifall af Lagoch OeconomiaeUtskottens ifrågavarande Betänkande, hvilken Proposition med Ja besvarades. Föredrogs å nyo Lag-Utskottets under N:o 7? afgifne, samt den 14 dennes pä bordetlagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 20 sistlecine Februarii meddelte Betänkande, öfver väckt fråga, om upphäfvande af Kongl. Kungörelsen den a6 November igf6, angående sättet för en Menighets hörande i enskildte tillåtelige Ärender. Den 21 April. Herr Wfunck af Rosentchöld, Eberhard: Som det är utan ändamål att anföra något mot detta Betänkande, sedan det redan blifvit af irenne Stånd bifallit, anhåller jag endast att till Protocollet få anmäla min Reservation mot Ridderskapets och Adelns beslut i denna fråga, med tillkännagifvande det jag ej var närvarande dä Målet första gången föredrogs.
Näsberg, uti hvilken motion Herrar Grape och Selggren instämt; af Herr Brun, N:o 149, om lån af Statens medel till en skolbyggnad i staden Luleå; af Herr Grenander, N:o 152, med förslag, att den af Kongl. Maj:t åt en Adjunkt i zoologi vid Universitetet i Upsala föreslagna lön i stället måtte beviljas åt en Adjunkt i mekanik och physik vid nämnda Universitet; Prot.-Utdrag den 30 November i859. 95 af Herr Grenander, N:o 155, om anvisande på en gång af 4,000 R:dr Riksmynt åt Professoren Johan Hedenborg, vid hvilken remiss afgifna yttranden åtfölja; af Herr Grenander, N:o 154, om Fältläkares pensionering; af Herr Sundblad, N:o 157, om anslag till utvidgande af Askersunds stads skola; och af Herr Schwan, N:o 161, om anslag till södra Stäkets upprensning. S. D. Till Sammansatt Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterades motioner, väckta: af Herr Gahn, Henric, N:o 99, med förslag till förändrade stadganden, angående de vid Arméen anställde Auditörers, Pastorers och Bataljons-predikanters befattningar; och af Herr Grenander, IV:o 100, angående indragning af Auditörs-tjenster, upphäfvande af Krigs-rälter och Kongl. Krigs-Hofrältens upphörande, eller ock två alternativa förslag. S. I). Till Bevillnings-Ulskoltet remitterades motioner, väckta: af Herr Trägårdh, N:o 115, angående förändring af “20 § uti Kongl. Förordningen om vilkoren för bränvins-lillverkning den 27 November 1857, vid hvilken remiss afgifna yttranden åtfölja; och af Herr Ekelund, N:o 127, angående förändring af Kongl. Kungörelsen den 15 December 1854, angående kortslämpling.
HrFrih. o. Landtm, tillkännagaf, att Hrr von Heyne, Georg, och af Puke, Folke, hvilka under ledamöters ledighet blifvit utsedde alt in träda i SlatsUtsk., afsagt sig dessa befattningar, hindrade af enskilda angelägenheter att dem emottaga, samt att Frih. Oxenstjerna, Carl, och Frih. Klingspor, Mauritz Staffan, äfven till följe af enskilda angelägenheter blifvit nödsakade att från riksdagen afresa, samt afsagt sig sina befattningar såsom ledamöter i Bevilln.Utsk.; hemställande Hr Landtm., om R. o. Ad. behagade bifalla desse sistnämndes begäran att det oaktadt blifva vid deras riksdagsmannarätt bibehåilne. Bifölls. Äfven tillkännagaf Hr Landtm., att Hr Söderhjelm, Gustaf Aug., hvilken under annan ledamots ledighet blifvit utsedd till ledamot i BancoUtsk., afsagt sig denna befattning; och anmodade Hr Landtm. Hrr Electorer att innan näsla plenum välja ledamöter i de afgångnes ställe. Gr. Frölich, David, uppläste följande: Under åberopande af 56 §:n Riksd.Ordn. och med anledn af Hr Hadings vid början af denna riksdag inom Vallöf! BorgareSt. väckta och till StatsUtsk. remitterade, men ännu icke handlagda motion, hvaruti ibland annat blifvit yrkadt, att den s. k. afgiften till handels-och sjöfarts-fonden från och med nästa år 1841 skulle upphöra att beräknas och uppbäras, och att, sedan Ständerne anvisat fonder att surrogera de utgifter, sorn nu bestridas af handelsoch sjöfalls—fonden, und. skrifvelse till K. M. skulle af R. St. a flätas, med anhållan, att K. M. täcktes till Riksg.cont. öfverlemna det gamla Convoj-commissariatets eller, som det nu benämnes, handelsoch sjöfarts-fondens behållningar och fordringar o. s. v., får jag härmed vördsamt vacka en motion, hvilken vederbör.
Således då Ledamöter i Hof-Rätt icke, utan minskning af rättsökandes säkerhet, kunna upphöra att controllera Referents föredragning; då en sådan controll blott kan ske medelst inhemtad kännedom om handlingarnes innehåll; då för vinnande af sådan kännedom handlingarnes läsning är af nöden; då den offentliga läsningen synes fortast och lättast leda till ändamålet; och da, vid sådant förhållande, denna läsning hvarken kan anses onyttig eller förspillande Hof-Rättens arbetstid, får Utskottet, som följaktligen ej kan understödja Herr Petrés framställning i denna del, vördsamligen tillstyrka att något afseende derå ej eller må jästas. Hvad slutligen beträffar Herr Dalmans hemställning, dels om föreskrift, att derest icke vigtigare skäl hindra, alla mål böra föredragas i den ordning de inkommit, dels ock huruvida Referents arbetsförteckningar eller rotlar böra betraktas såsom enskilda eller publika handlingar; så och enär i serskilda författningar föreskrifter finnas meddelade angående den ordning i hvilken mål böra föredragas, och iakttagandet af dessa föreskrifter, efter Utskottets omdöme, säkrast leder till rättvisa i omförmälda hänseende, samt besvarandet af frågan huru nyssberörde arbetsförteckningar böra betraktas, icke utgör föremål för lagstiftningen, utan tillhör vederbörande myndighet, i enlighet med de i T ryck fr i h ets - L a gen utstakade grunder, tillstyrker Utskottet att Herr Dalmans ifrågavarande hemställning ej mätte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 18 November 1844- 90 Lag-Utskottets Betänkande , ff.o 44- Reservationer: Af Herr Lagergren: Ifrån Höglofl. Utskottets tillstyrkan, i afseende på Hof-Rätls divisionernes tjenstgöring under sommarmånaderne, är jag skiljaktig. Skälen för min skiljaktighet får jag i korthet anföra. Redan vid Hof-Rättens första inrättning, eller genom Process-Ordningen den 23 Juni i6i5, anordnades, att Hof-Rälten skulle hållas två gånger om året , hvar gång åtta veckor.
Då till aflöning för landtstatens tjenstemän indelda hemmansräntor och kronotionde utgöra en del af de indelda hemmansräntor och kronotionde-anslag, hvarom Rikets Ständer i enlighet med Kongl. Majit Nådiga proposition beslutat, lärer någon annan föreskrift i afseende på den ersättning för forsellöner, som skall till landtstatens tjenstemän utgå, lör närvarande icke erfordras, än den, att derom skall gälla, hvad rörande ersättning för forsellöner i allmänhet blifvit under sistlidna riksdag beslutadt.- Häruti instämde prosten Aroseniusm Af hr Berger, A. A.: »Emot det af Utskottet i nionde punkten, angående regleringen af landtstatens löner tillstyrkta anslag af 78,000 ridr får jag mig reservera, icke derföre att jag icke erkänner vigten och behofvet af en allmänn löne-reglcring för desse tjenstemän, utan dels derföre att jag tinner den visserligen sakrika utredning sorn detta ärende nu lätt till sina grunder och detaljbestämmelser mindre tillfredsställande än önskligf varit, och dels emedan en fullkomligt nöjaktig och för flertalet af tjenstemän, mera båtande löne-rfeglering kunde ske med ett vida mindre anslag än 78,000 ridr. Af de uti Statsråds-protokollet öfver Civil-ärenden pag, 26. åberopade 4 stycken förteckningar i detta ärende, nemligen litt. A, B, C, & D., inheintas att alla nuvarande tjenstcmäns löner så väl i penningar som boställen och indelda räntor blifvit, efter frän länen infordrade uppgifter, uti litt. A. sammanförde. och till sina summor upptagne. Som emellertid detta sammandrag helt och hållet grundar sig på de från alla länen inkomna särkilda uppgifter i detta hänseende, hade jag ansett, att Utskottet bort vid frågans afgörande taga dessa i skärskådande; — men då icke allenast dessa handlingar icke varit för Utskottet tillgänglige, utan jemväl på derom framställdt yrkande Utskottet vägrat bita såsom bilaga till ©itc Hufvudtiteln, trycka ofvannämnda förteckningar litt.
Register öfver de af Rikets Högloflige Ständers Allmänna Besvärs och Ekonomi utskott under Lagtima Riksdagen åren 1847—1848 afgifne Betänkanden. A. Nummer å Betänkandet. Akademi-hemman, Lunds: bestämmande af minimi och maximi belopp vid utarrendering deraf 31. 71. Afgift, Consulad-: se Consuler. Allöningssätt för presterskapet: förändrad reglering deraf m. m 96. 117. Agön: fyranläggningar derå 17. 70. Allmänna Barnhus-inrättningen i Stockholm: reorganisation deraf 27. Allmänningar, Härads-: se Härads-allmänningar. Apothek: anläggande deraf i Hemsö socken på Gottland 11. Archiv, Danska-: om utbekommande derifrån af äldre handlingar, rörande Skåne, Halland, Blekinge och Bohus län 62. Arfvode, Riksdagsmanna-: se Riksdagsmanna-arfvode. Arméens Pensions-kassa: rättighet för delegarne deri att derutur erhålla lån 15. Augments-räntor: deras jemnare fördelning 119. Auktion inom hufvudstaden: förändring i sättet och vilkoren för varors m. m. försäljning derå 77. Auktoriteter, Municipal-: se Municipal-auktoriteter. B. Barnhus-inrättning i Stockholm: reorganisation deraf 27. Befäl vid Kongl. Maj:ts Flotta: indragning af hos detsamma anställde s. k. ordonanser 5. 35. 1 2 Beklädnads-direktioner: skyldighet för dem att i Banken deponera under deras vård ställda medel - 58. Bergsfogde-tjensterna: indragning deraf, samt upphörande af deras befattning med uppskattning af fast egendom i Bergslagen 88. Bergslag: utvidgad smidesrätt derinom 67. Bevärings-skyldige: hötes-ansvar för dem, hvilka försumma att inställa sig till bevärings-exercis 74. „ understöd för dem, hvilka kommenderas i fält 75. Bibel-kommissionen: upplösning deraf 38. Biskops-embeten: indragning deraf 68.
De hade samma rum der F. och Liungfelt qvällen förut souperat. Annette passade äfven nu upp, men hon var icke så glad och språksam som vanligt. Ehuru inga andra gäster tycktes den qvällen vilja infinna sig, sprang hon oupphörligt ut, och när hon någon kort stund stannade inne, stod hon lyssnande vid dörren eller fönstret. F. frågade, om hon icke hört något af officerarne, men hon svarade kort och snäsigt. Liungfelthade icke förargelsen att höra träbenet i rummet bredvid, der allt var grafiikt tyst, men hans rivals frånvaro hjelpte honom icke det ringaste hos Annette, hvilken knapt såg åt honom. Hon fortfor att lyssna, men inga andra ljud hördes än några steg från de vandrare som hade sin väg förbi värdshuset. Ingen stannade och kom in. Plötsligt hördes en gtark bjällerklang. Annette spetsade sina små rosenfärgade öron och ilade ur rummet, - men snart kom hon in igen och såg mycket surmulen ut. Bjällrorna hade klingat förbi och hördes nu i fjärran nedåt Norr tullsgatan. Så blef det åter tyst. Men det var icke Annette allena som svikits i sina förhoppningar. Liungfelt såg missnöjd ut för att den vackra uppasserskan visade sig så fiére. F. hade hoppats få några tillförlitliga upplysningar, om en konspiration funnes eller icke, men han fick intet veta. Baron v. Bensheim hade utan tvifvel trott sig träffa på de af honom starkt misstänkta och derför djupt hatade f. d. gardesofficerarne, men inga infunno sig. Han var dock en artig värd och trugade gästerna att göra heder åt den verkligt fina anrättningen.När man slutat soupera och satt vid en liten god bål samt bade fått piporna tända, glömdes for en stund de svikna förhoppningarna, och konversationen blef gladare och mera oafbruten. Annette hade dock försvunnit, sedan hon förklarat, att hon icke tyckte om att sitta i så stark tobaksrök.
Min mening är på intet sätt att vilja klandra det Embetsmännens löner blifvit ökade, då de till en del äro utsatte i Effecterj ty ju mera Embetsmännens Intcessen äro lörenade med Landets, dej sto lyckligare följder för alla Näringar och deras grenarp men så länge man ej utrönt, otn. icke en del af Statens Embetsmän kunna umbäras, och så länge Försvarsverket är stäldt på en kostsam och för Landet tryckande fot, är det kanske ursäktligt, om jag, vid eftersinmandet af allmänna ställningen, äfven blifvit ledd på detta ämne, och trott att våra tryckande Skatter till en del uppkomma af ett öfverflödigt antal Tjenstemän, men i synnerhet af missräkning i behofvet af våra Stridskrafter, jemfördt med Landets nuvarande ställning. Utom de Provincer, hvilka ligga närmast Hufvudstadens så drages ur de flesta öfriga Landsorterna större delen af RörelseCapttalet, genom utprässande skatter; sora qvar - 52 Den 2 Jammrii. blifva i Stockholm , för att derifrån aldrig utgå annorlunda än till befrämjande af Finska handeln, eller indirecte Beskattning till Utlänningen. fcnd;.6t hvad jag nu anfört vore en tillräcklig anledning för bedömmandet af Län dets nuvarande belägenhet, rnen dermed är ej nogMå det tillåtas mig ett afsteg från den allmänna öfvcrsiguen, till några dess delar» Hallands och Christianstads Län, för hvilka jag anser min pligt vara, att, näst Fäderneslandets väl i allmänhet, synnerligenframlägga dess sanna tillstånd^ äga långt större orsaker till klagan Öfver den allmänna nöden. Med Hallands Län är förhållandet sädant, att man ej kan neka det d nna Province utgjort sina Kronoutskylder för det mesta utan utmätniOgstväng :
Uti Banken emottages ej mindre conlrolleradt Arerksilfver efter elt pris af 1 Riksdaler 5 Skilling 4 Runstycken Banco pr lod, utan äfven controlle - Banco-Utskoitets Memorial, N.-o 68. 3 rädt Ducatoch Arbetsguld eller annat omyntadt Guld, efter det för tillfället gällande invexlingspris på Ducater; dock ej i mindre partier hvarje gång, än minst 100 lod Silfver, eller, hvad Guldet angår, en qvantitet, motsvarande minst 20 Ducater. (ko. De uti Bankens förråd redan varande och genom vexling dit ingående Specier af äldre prägel må af Fulhnägtige till dem, sådant åstunda, kunna utlemnas efter stycketal emot ett pris, icke understigande 129 Skillingar Banco för hvarje Specie; dock ej mindre parti hvarje gång än, som innehålles uti en påse eller 500 stycken. 7:o. Fulhnägtige berättigas, att, efter särskild pröfning för hvarje fall, kunna, om de finna sådant lämpligt och för Banken fördelaktigt, befria den eller dem, som till Banken aflemna Silfver i plants från erläggande af slagskatt. 8:o. Det från Stats-Verket eller Kongl. Mynt-Verket inlöste, Banken tillhöriga, Kopparskiljemynt utgifves såsom bytesmedel för Silfver eller Sedlar. Kopparmynt emottages jemväl i Banken, dock ej till högre belopp vid hvarje vexling eller liqvid, än det uti Kongl. Kungörelsen af den 9 Maj 1835 bestämda, eller 32 Skillingar Banko. 9:o.
Vid detta förhållande, och då de vid. tagne förändringarne icke göra någon hufvudsaklig rubbning i de grunder, hvarpå Lagutskottets Betänkandetu 13 *94 Ut skotta s Bet finktindert., förslaget) sorn Riksens Höglofl. Stander gil. lat, var bygdt, och de vidtagne rättelserna varit nödvändig® sill befordrande af enbet i lagstiftningen och gerner sam förmån för begge Rikenas invånare, bar Ut-kottet på sådan grund ansett sig böra till Riksens Höglofl. Ständer vördsamiigen hemställa, att ifrågavarande Förordning, af den i ju* nii 1819» må såsom ständig Lag antagas. Stockholm den s Maji 1825. Betänkande, i anledning af RiksdagsFullviägtigen Anders Bernts sons^från Bobus Län, Memorial, angående åläggande för Häradshöf din garne, att •visa redo för Häradets andel af Sak' tres Me del. Uti Memorial som från Hpdarv, RondeStåndet blifvit till Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomiUtskotien ofverlemnadt, har Riksdag.Fullmäktigen Anders Bemtsson, under tillkännagifvanöe, att de i allmänna Lagen samt flere särskilda Föifatlnirgar meddelde föreskrifter, angående redovisning, ^förvarande ocb användande af Häradets andel Uti SaköresMedeJ, icke blifva allmänt iakttag* ne, helst uti Anders Berntssons-hemort nå* goa redogörelse för desse medel, honom LugUtskottets Eufinhvtdetif, jgg vetferligt, aldrig egt rum, hem3tällfc ait, på det medlen mätte till behöriga ändamål varda använde» och Häradets invånare derom erhålla kännedom, Häradshövdingarna Loide, vid verkande vite, åläggas, att till viVe af Härad-Uierne utsedde Revisorer afgifva räkning å Häradets andel i S&köresinedlen; hvilken räkning derefter, åtföljd af Revi
Hvad dessa skogars beskaffenhet och värde beträffade, så hade vid undersökningen 1846 desamma blifvit af 01'verjägaren Hamnström uppskattade, den Östra allmänningen lill en årlig afkastning af 357,27 och Hålahults allmänning lill 130,6 stafrum, således hägge allmäuniugarne tillsammans till 487,87 siafrum af 13 qvarters längd, höjd och bredd, med den anmärkning om den dervid följde metod, att tiden ej medgifvit en vidlyftigare och noggrannare uppskattning, och vore hela innehållet af Hålahults allmänning deri uppgifvet utgöra 1,016 tunnland 17 kappland. Totala innehållet af Östra allmänningen vore deremot i Hamnströms protokoll icke upptaget och upplysning förekomme ej eller deri om de å allmänningen befintliga lägenheter, hvaremot den underrättelse meddelades, alt hägge allmänningarne blifvit för starkt anlitade, så att uppmärksamhet vid hushållningen med dessa skogar vore af högsta behof, på del desamma ej mätte blifva alldeles förstörda Yrid kommissionsförrältningen år 1830 hade så vid t protokollet utvisade, någon undersökning af skogarne icke egt rum, men vid den år 1814 funnes en undersökning af allmänningarne vara med noggrannhet utförd af dåvarande Öfverjägmästare!) i länet, biträdd af Landtmätare, 2:ue Bergs sexmän och 2:ne Nämndemän, hvilka uppskattat allmänningarne, som då funnns väl vårdade, att kunna lemna 731 stafrum årligen.
Städernes jord, finna Utskotten skäligt tillstyrka, att af de fleste röstegande invånare i hvarje Stad, der jorden tillhör Staden, må bero att, i den ordning, som uti hvarje Stad för beslut om Stadens inkomst eller utgift iakttages, bestämma, huruvida den bränvinsbränning, hvartill Staden, efter värde af de serskilde jordlolterne, är berättigad, skall åt desses innehafvare upplåtas eller för Stadens gemensamma räkning utöfvas, och om bränvinsbränningen skall ske med serskilde pannor efter hvarje jordlotts värde, eller ock i ett eller flere sammansatte verk efter alla eller flere jordlotters sammanslagne värde; men att åter i de Städer, der jorden är med egande rätt fördelad på Stadens invånare, det må ankomma på det beslut, som ibland dem af pluralitelen, beräknad i mon af jordvärdet, fattas, samt att, i den händelse förhållandet är blandadt, enahanda grunder skola följas, under förbehåll likväl, att, derest Kongl. Maj:t ej, i betraktande af serskilde omständigheter, annorlunda redan förordnat eller framdeles förordnar, stadgandet om högsta pannerymden skall för sådane föreningar tjena till efterrättelse; börande för öfrigt, vid utöfningen af Städernes bränvinsbrännings-rättighet, iakttagas, alt de brännerier, som hädanefter för detta ändamål anläggas, varda utom Stadens staket på lämpligt afstånd ifrån andra byggnader uppförde. §■ 9- För att i möjligaste måtto undvika förändring af den enkla brän vinsbrännings-redskap, som hittills varit begagnad, finna Utskotten skä ligt föreslå, att den pannerymd, som får nyttjas, må bestämmas efter innevarande års taxeringsvärde å jord, i enlighet med den i 3 §. af i83o års förordning om bränvins-biänningen intagne tariff, hvilken under J\T:o i härjemte bifogas. Eev.- och Oecon.-Utsk. Betänkande N.o X U §'■ io..
Län gående post; hvaremot Onsdagsposten från Philipstad till Christinehamn indragits såsom öfverflödig, 1 följd af den år 1839 emellan sistnämnde 2:ne Städer inrättade nya postgång. 1 afseende på utrikes postkommunikalionerna är, under år 1840, med 2:ne Handlande i Hull afslutadt kontrakt om postfart emellan nämnde Stad och Götheborg med ångbåt, en gång hva jvecka fiam och åter, under 4 månader samma år, samt likaledes under åtta månader af de tvenne påföljande åren, äfvensom en ny Postkonvention emellan Sverige och Preussen på tio år, från början af April månad år 1841, blifvit till väga brag t, enligt hvilken Svenska och Preussiska Post-Verken skola, hvardera med ett ångfartyg och en seglande jakt, bestrida denna postfart, under sex månader af året, räknadt från April månads slut; hvarjemte öfvérenskommits, att, i stället förden mindre tjeniiga hamnen vid Wijk, belägen nära en half svensk mil från Greifswald, Postfartygen skola landa i Stralsund , till hvars bro de kunna framgå, och genom hvilken förändring sjötransporten blifvit omkring lyra mil förkortad-. Dessa, i förening med åtskilige andra åtgärder, lill hvilkas vidtagande Öfver-Posl-Direktörs-Embetet utverkat Kongl. Majlis nådiga bifall, vittna om fortsatt bemödande hos samma Embetsverk att befrämja hastig post-kommunikation både inom Riket och med utrikes orter. Deremot kunna Revisorerne icke Undgå att anmärka den, genom omkostnaderna utom stat uppkomna , betydliga minskning i PostVerkets, under föregående åren besparade, tillgångar, Nämnde omkostnader hafva utgjorU år 1840; Till nybyggnad och utrustning af PostÅngfartyget Sverige .. „ , Förlust på samma fartygs resor emellan Stockholm och Köpenhamn år 184 ti Till nybyggnad och utredning af PostÅngfartyget Aktiv ... „ „ Dito Dito af Post-Jakten Postiljonen „ „ Reparation OGh utredning af Post-Ångfartygen Sverige och Svenska Lejonet » . „ , Förlust på sistnämnde tvenne fartygs resor emellan Stockholm och Köpenhamn .
Det är derföre nödigt att söka så ordna saken, att hvarken legan eller bidragen af de skjutsskyldige uppgå till ett obegränsadt belopp, och en utväg att vinna delta ändamål erbjuder sig om man, på sätt Herr Arnell i tredje punkten af sin motion föreslagit, anhåller att Kongl. Majit täcktes, efter verkställd auktion, med afseende å för banden varande omständigheter, förhöja legan, eller ock måhända hel dre, att Kongl. Majits Befallningshafvande erhåller rätt att bevilja sådan förhöjning, likväl under vilkor, att entreprenören till de skjutsskyldiges förmån afstår ett mot den vinst, han derigenom erhåller, svarande belopp. Härigenom blefve det till och med möjligt att göra legan och de skjutsskyldiges bidrag så beroende af hvarandra, att högre lega erhölles endast der högre bidrag af de skjutsskyldige erfordrades, hvarigenom det komme att ligga lika mycket i de skjutsskyldiges som i de resandes intresse att tillse, det entreprenörens anspråk icke blefve allt för högt uppdrifna *). *) Huru en sådan anordning i enlighet med hvad Utskottet här nedan (2:o b.) kommer att föreslå, skulle verkställas, torde bäst upplysas med några exempel. Miltalet är, så noggrant det kunnat ske, beräknadt af de till Utskottet inkomna uppgifterna, hemmantalet det uppgifna, och entreprenad-summan antagen med ledning af nuvarande förhållanden, blott något minskad med hänsigt till skjutslegans betydliga förhöjning. Vid Målbeck (Östergötlands län) uppgår all under året utgjord skjuts tiU 2,941 mil. Entreprenör fordrar, utom legan, af skjutslaget 300 R:dr hvilket, deladt mellan 9 3/4 hemman, utgör 30,77 R:dr per hemman. Nu beviljar Kongl. Maj:ts Befallningshafvande en förhöjning å 10 öre milen; ger för 2,941 mil 294 R:dr, hvilka, jemnade till närmast mindre tiotal, . 290 R:dr afgå.