Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Häruti hafva instämt Riksdagsfullmägtigen Erik Persson j Olof Olssons Johan Andersson Lundberg och Magnus Persson. Anie. till Exp. Utäk. den 8 Juli, kl. { i t. m. Memorial, i anledning af ett Riks-St ands åter remiss å Utskottets Utlåtande N:o 11. Enligt från Högvördiga Presteståndet ankommet Protocollsutdrag, är, på grund af de inom samma Riksstånd gjorde anmärkningar, återremitleradt Utskottets, under N:o ii afgifne Utlåtande, i anledning af Hr G. U. yJdlerstams motion om ytterligare ersättning för det lidande, som, genom en rättegång med Rikets Ständers Bank, skall blifvit honom förorsakadt; men som öfrige 3:ne Riks-Stånd, Utskotttets omförmälde Utlåtande bifallit, finner Utskottet den från Högvördiga Presteståndet ankomna återremiss icke kunna föranleda någon vidare åtgärd från Utskottets sida. Ank. till Exp. Utsk. den 8 Juli, kl. •£ 2 e. in. Memorial, i anledning af Ryttmästarcn B. M. Martins ansökning om eftergift af öfuerränta å ett län i BancoDiscont en. Uti en lill Utskottet ingifven ansökning, liar afskedade Ryttmästaren och f. d. Saltpeter-Sjuderi-Styresmannen Bernh. Math. Martin anhållit, att, sedan ett af honom år 1818, emot borgen af Öfverste-Lieutenanten Pehr Martin _, uti Banco-Disconten upptaget lån å 5oo R:dr Banco, nästlidet år skall hafva blifvit till capitalet fullt betaldt, erläggandet af öfverräntan för samma lån måtte honom eftergifvas. Banco-Discont-Directionen, hvars Utlåtande öfver denna ansökning blifvit infordradt, har upplyst, att löflesmannen för länet nu mera afliBih. till Ii. St.
Tågsarht Allmänna Besvärsoch Ekö~ horrii-Utskottets ytterligare Betänkande af den 28 Mars (N:o 86) uti frågäri angående det af Biksdagsmannen Anders Danielsson Väckte förslag om anstalters Vidtagande för sammanfattande af ett sammandrag utaf Författningarrte rörande Svenska Jordägares rättigheter och skyldigheter m. m 6. Täg-Utskottets Utlåtande af den 2 April (N:o 88) i följd af gjorde anmärkningar Vid Utskottets Betänkande angående fråga att Skogsåverkan må anses såsom stöld. 7. Fog • Utskottets af den 2 April (N:ö89 ) i anledning af framställde ari märkningar vid Betänkandet öfver gjordt förslag örn vidsträcktare rätt för odlare till biträde af grannar med dikning. 8. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets ytterligare Utlåtande af den 2 April (N:o 78) pm inrättande af ett Spannmåls-Magasin i Borå? 324 Pro t. Utdr. d. 21 April 1818. S. D. Instämde Borgare-Ståndet uti'Högvördige Präste-ntåndets den 15 innevarande månad fattade och genom nu uppläste ProtoColls-Utdrag communicerade Beslut, att sedan Friherre Mannerheim, Lurs August, blifvit i behörig ordning vald, att å nyo vara Riksens Ständers JustitieeOtnbudsman , äfvensom Commerce-Rådet O. Zenius utsedd att vara Justitise-Ombudsmannens Suppleant, Expeditions-Utskoitet skulle anmodas att för dem uppsätta behöriga Constitutorial å nämde befattningar. S. D. Vid nu skedd ytterligare föredragning af Riksens Högloft. Ständers serskildte
Häradsrätten kunnat meddela slutligt utslag af ofvanberörda lydelse, så vida icke detta skett på grund af något Svedbergs yttrande, som i protokollet icke influtit eller ock blifvit orätt återgifvet; och att följaktligen i hvad fall som helst fel syntes vara begånget af den beskaffenhet, att ansvar derför borde yrkas; i anseende hvartill jag uppdrog åt Advokatfiskalsembetet att för Häradsrättens anmärkta åtgärder lagligen tilltala Domhafvanden. Öfver Advokatfiskals-embetets, i enlighet härmed, afgifna memorial infordrades
9 I Hudiksvall år 1858 188 R:dr R:mt, » Söderala » 1859 108 » » » Hanebo » 1860 236 » Delsbo » » 92 » Ofvansjö » » 240 568 „ „. och uppgick prisutdelningen för det redan förflutna året af nu löpande berättelse-period till ännu högre belopp. Sällskapet torde hafva skäl att af den täflan, som sålunda framkallats, vänta sig goda résultater, i det att uppmärksamheten sålunda fästats derpå, att landtbruket och dess binäringar böra söka sin styrka ej i myckenheten af alster, utan uti dessas goda och utmärkta egenskaper.» o »Ar 1859 användes uteslutande på Sällskapets bekostnad en Länsagronom, som hade i uppdrag att på reqvisition, efter af Sällskapets Förvaltnings-utskott uppgjord ordning, meddela undervisning i alla landthushållningens grenar, samt upprätta planer för omloppsbruk, för afdikning och odling af de vattendränkta men odlingsbara trakter, hvarpå länet äger ännu obegagnad rikedom, för ängsvattning, för en riktig afdikning af under gammal häfd varande jord, för dess omsorgsfullare behandling i allmänhet, för ändamålsenlig gödselberedning, för ladugårdsväsendets bättre ordnande och upphjelpande ifrån dess erkändt låga ståndpunkt, med ett ord för allt, som uti Sällskapets syften innefattas. För åren 1860, 1861 och det nu innevarande, äfvensom för det påföljande har Sällskapet uti samma värf och på sin bekostnad, för de trenne sistnämnde åren Iflott med skyldighet för reqvirenterne till herberge och fri, tarflig husmanskost efter ortens sed, bekostat särskild Länsagronom. Allmänhetens förtroende, ådagaläggande, hurusom ett varmt nit i förening med ett lyckligt och välvilligt framställningssätt förmår att vinna erkännande af de rationela grunderna och ett derpå bygdt förfaringssätt, har varit en synbar frukt deraf.
I sammanhang med hvad Utskotten i det föregående hemställt och tillstyrkt, rörande folk-undervisningen i det hela, torde det tillåtas Utskotten yttra, att det väl icke må förvägras enskild man eller qvinna att inrätta Skola ; men Utskotten få tillstyrka; att anmälan derom bör göras hos församlingens Skol-styrelse; att den sökande bör vara välfrejdad och ega den skicklighet, som för undervisning erfordras, samt att en sådan Skola bör, hvad undervisningen angår, lyda under Skol-styrelsens inseende. §. 16. Vidkommande disciplinen inom Skolorne, få Utskotten vördsamt föreslå följande allmänna bestämmelser: 1:0 att, som Gudsfruktan är grunden för all god ordning, bön och sång böra börja och sluta skolöfningarne hvarje dag ; 2:0 att Skol-läraren väl eger, när det så nödigt finnes, utdela aga, men alt han dervid skall iagttaga elen yttersta varsamhet, och låta sig angeläget vara att genom ordning och alfvar göra agan så umbärlig, som möjligt är; börandes dock oärlighet och lögn lämpligt bestraffas ; 3:o att Läraren aldrig må tillåta sig någon misshandling å barnen , och att, i händelse sådant inträffar, Läraren bör, derest barnets helsa ej lidit mehn, af Skol-Directionen alfvarligt tilltalas, men, om barnet blifvit skadadt till helsan, ansvara inför allmän Domstol ; 4:0 att föräldrar eller målsmän, som förmena sig ega fog till klagomål öfver Skol-läraren, föranledde antingen af hans sätt att behandla barnen eller af andra förekomna anledningar, icke må med sina anmärkningar vända sig directe till Läraren, utan endast anmäla sina klagomål hos vederbörande Presterskap eller Skol-Direction, som det skall åligga att, efter inhemtad kännedom af förhållandet, i lindrigare fall Statssamt Mim.
Hvad Hr Coijet nämnt, att dessa stadganden skulle föranleda till trakasserier för Kronobetjeningen, äfvensom att allmogen ej kände deras innehåll, det synes mig i intet fall kunna blifva ett skäl för bifall till förevar, betänk.; ty dels är sättet, hvarpå för - Den 5 April. 43 fällningen liandhafves, en lagskipningen tillhörande ålgård, hvarmed vi ej hafva att göra; och för det andra så synes klari, att derest allmogen ej tager kännedom om hittills gällande sladganden, så Liefve förhållandet väl enahanda med de nya, om sådane utgåfves, och vinsten alltså af förändringen ringa eller ingen för nämnde samhällsklass, till hvars gagn ändringen uppgifves skola lända. Således synes mig, att vi dermed ej böra befatta oss, utan, med bibehållande af redan stadgade föreskrifter, hoppas rättelse i annan ordning uti de, måhända ock blott parliela, olägenheter, som Hr Coijet anfört. Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabr.: Mig synes all den, som rår om trädet, bör äfven få rå om barken, och att man således icke kan tvinga en person, alt behandla barken på något särskildt sätt; ty dä han fått rättighet till utsyning och fått eken utsynt, sä bör det .val bero på honom sjelf, alt taga af barken eller icke, utan att behöfva göra det på en viss lid, eller ock på en tid, som det alldeles ej går för sig att taga af balken. Den lag, som nu funnits, har egentligen varit tili förmån för garfverierna; men om nu händelsen skulle göra, att all ekskog blefve inlöst och det sedermera icke funnes några ekar som hörde kronan till, så kommo garfverierna i samma förhållande till dem, som de nu äro i afseende på de ekar, hvartill jordägaren har äganderätt. Då jag i alla fall ej kan inse hvarföre garfverierna skola hafva mera rätt till barken på vissa ekar, än de kunna hafva till barken på vissa andra; så anser jag att alla dessa stadganden i afseende pä barken af ekar böra upphöra, och anhåller derföre ora bifall lill betänk. Ilr Coijet:
"Så väl del belopp af Bankens vinst för näst 1 idet år, hvilket icke ei ford ras för uppbringande af capilal-ölverskottet eller grundfonden tili 10 Millioner Riksdaler Banco, som den del af samma vinst för åren 1845 och 1846, hvilken återstår, sedan derifrån algått möjligen uppkommande capital-lorlustcr, samt alla kostnader och utgifter for myntvärdets upprätthållande och för Bankens förvaltning, m m., aflemnas tili Riksgäl ds-Coniord, enligt hvarje års bokslut, eller det förinnan, då Bancovinsten kan till 1 adoppet beräknas, och endast så vida detta öfverlemnande kan ske med bibehållande af viss proportion emellan Bankens metalliska cassa och sedelstock, äfvensom med vilkor, alt ifrågavarande aflemnade vinstmedel icke må al Riksgälds-Contoret disponeras i låneoch crediliv-rörelse, eller till uppköp af räntebärande papper, utan anvisas för allmänt nyttiga föremål.” Utskottets förbehåll, näst efter G §. för den händelse, att nämnde §;s morn. litt. a. blefve bifallet: Ansågs förfalla, i följd af det förut fattade beslut; Hvad Utskottet pag. 10 upplyser, i afseende på beräkning i betänkandet, N:o 29, lörsta Afdelningen, sid. 15 och 17, öfver Bankens vinstmedel: Lades till handlingarne; 7 ecb 8 p, 'Ot.-Utdragj den 12 April 1845. 809 7 och 8 §§, äfvensom Utskottets yttrande, pag. 12, i fråga om öfverflyltning ifrån Banken till Riksgälds-Contoret af den förras låne-rörelse emot pant af fast egendom i städerna och på landet: Biföllos; Anmälan å sistnämnde sida, i afseende på behandling af motioner, hvilka äro uppräknade, pag. 26, i betänkandet, N:o 29, tillika med öfriga framställnigar, rörande Banco-discont-lånerörelsen:
Tillkännagafs vara antagen af MedSt:n. Gr. Lagerbjelke: De här förekommande orden: »De t g 10 omnämnda ordinarie kyrkostämmor må ej till sådan dag utsättas», äro motsvarande ett af Utsk:t gjordt tillägg uti någon § t förslaget ang:de kommunalsstyrelse på landet, hvilket tillägg af R. o. Ad. afslogs; hvadan jag anhåller, att R. o. A. behagade fatta enahanda beslut i denna §. §:n bifölls, med uteslutande af det utaf Utsktt föreslagna tillägg. §§:na 14 och 15. Tillkännagåfvos vara antagna af MedSt:n samt biföllos. § 16. Tillkännagafs vara antagen af MedSt:n. Gr. Mörner: I öfverensstämmelse med det beslut, som K« 140 Den 9 Oktober. o. Ad. förut fattat, vågar jag hemställa, att orden från och med »ordförande» till och med »klubbslag» måtte uteslutas. Uppå härefter framställd propos., bifölls §m med uteslutande af den sednare meningen i lista momit. §17. Tillkiinnagafs vara antagen af MedStm. Gr. Mörner: 1 denna § öfverensstämmer början med hvad som i motsvarande § i förslaget angående kommunalstämma å landet blifvit antaget. Men E. o. Ad. gjorde i sistnämnde §:s sednare del en ändring, som jag anser äfven här böra vidtagas, och hvilken gick derpå ut att det skulle blifva den mening, som ordf.n biträder, hvilken skulle blifva gällande, i stället för att rösterna borde räknas efter hufvudtalet. Jag minnes nu ej ordalydelsen, inell anhåller, att §:n måtte antagas med samina redaktion, som den motsvarande §:n i det första förorduingsförslaget erhöll. Uppå härefter framställd propos., bifölls Usta mom:t, och antogs. i stället för 2:dra och 3:dje mom:n, ett mom. af följande innehåll: »Palla rösterna lika för olika meningar, galle den me ning, som ordfm biträder.» § 18 enl. Utskits förslag samt §§:tia 19 och 20.
Jag kan ej föreställa mig nägot enda gilltigt skal, hwarföre Riksgälds - Lonrorsis styrelse och tilständ skulle för Allmänheten hemliga hällas. Icke starkes derigenom detta (lomors (>reäir, utan twärtom förswagaö den, sä wida det endast derigenom kan blifwa möseligt för den egennyktiga, ak öfwcrdrifwa det misitroende til (lomoreks förbindelser, som wanan wid sinance-oredor, upkomna i skygd af hemlighets principen, hos Nationen alstrat. Icke kan tvär swaghct derigenom för Utländningen döljas, dä beloppet af den ZLrsmersäe gälden icke är någon hemlighet, och det wanwärde, hwari Riksgälds - Lonroreks löpande Skuldsedlar allt mer och mer räkat, gifwer anledning til den förmodan, ak någon betydelig afbetalning ä skulden icke skett. Nej, jag är öfwerkygad derom, ak om det warit Herrar Fullmägtigeö i Rikögälds-Lomorer rättighet och pligt, ak hwarje ar kundgöra relulrsken af sin förwalkning, och Herrar Kevitorers, at likaledes gifwa Allmänheten del af sina Anmärkningar derwid, sä hade Lonkorets Lreäir bade inom och utom Riket warit mera stadgad än nu, Allmänheten mindre otalig öfwer sina bördor och sit lidande, och de til äfwentyrs becydeliga misttag, som i styrelsen af Lonrorei kunnat äga rum, i tid räccade och förekomna. I en stund da Staten icke mägtar upfylla sina förbindelser, och frågor om en allmän ba-n^usrouke börjat rväckas, lärer man icke kunna betaga någon Medborgare den rättigheten at fullständigt kanna Statens tilgangar. Deribland ar behållningen i Riksens Ständers Landus förmodeligen en af de förnämsta.
Enär jag här inom delta rum, vid annan fråga, vördsammast upplyst SlatsUtsk. det örn, att, sedan 100,000 r:dr årligen skola af postmedlen levereras för statsverkets behof, det blifvande öfverskottet öfver redan varande Postverkets utgifter icke kan beräknas till mer än omkring 6,187 '-dr årligen, hvilken summa är behöflig till nya och förbättrade postgångar och till bestridande af kostnaden för ökandet af postiljons-beskickningarna med posterna, torde deraf följa, att Postverkets tillgångar, sådana de för det närvar, sig visa, icke medgifva någon förhöjning uti poslskjutslegan. Emot den af Utsktn föreslagna förhöjning i hvad posthemmanen beträffar, bär jag intet att invända, enär det alltid är med mera skäl man bör förvänta ett noggrannare fullgörande af åliggandena af den väl, än den illa lönta, utan får jag endast erinra, att för sådant läll särskildt anslag dertill erfordras. Äfven kan jag icke undertrycka den öfvertygelsen, att om slik förhöjning skall medgifvas postskjutshemmanen, borde ägarne åläggas anskaffa täckla åkdon, förfärdigade efter af K. M. nådigst fastställda modeller, hvarigenom dels stölder skulle förekommas, dels bref och paketer bättre bevaras emot skafning och väla, då regn en längre tid under resorna inträffar, hvarjemte de lösväskor, som vanligen åtfölja posterna, då äfven behörigen och med all säkerket Dea ao Januari c. m. 333 linnde vårdas, livilkel nu icke är fallet. Jag tror niig böra begagna tillfället, för att Lafva äran fästa StatsUtsk:s uppmärksamhet å nödvändigheten att, ifall all skjutslega skall förhöjas, öka anslaget för militäre embetsoch tjenstemäns resekostnader. Jag har redan här, inom detta ruin, vördsammast upplyst, att denna utgift sedan år 1829 till i838 uppgått till 179,535.
Utdrag den 9 April 1829. 37 ves, att, enär misskrifning utaf ett ord i omförmäldte Förslag inträffat, Utskottet funnit sig böra samma Förslag, behörigen rättadt, till justering och godkännande af Rikets Ständer ä nyo öfverlemna ; och blef sistnämnde Förslag nu uppläst , samt af Ridderkapet och Adeln godkändt. S. D. Föredrogs Stats-Utskottets den 8 dennes, under N:o 103, allåtne Memorial, innefattande anledning till anmärkning emot StatsRådet samt Föredraganden inför Kongl. Majit af KrigsÄrenden, hvarom Remiss begärdes till ConstitutionsUtskottet, inför hvilket anledningen uppgifvas skulle; och blef berörde anledning till anmärkning, enligt 2g §. Riksdags ordningen, af Ridderskapet och Adeln till Constitutions-Utskottet remitterad. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens den 18 sistlidne Mars, under N:o 10 afgifne, samt den 3o i samma månad e. m, på bordet lagda Utlåtande, i anledning af väckt fråga om behofvet af tillägg uti Kongl. Maj:ts Nådiga Instruction för General Landtmät eriCon t oi ret, Province-Landtmäteri-Contoiren samt Landtmätarne i Riket. S. D. Vid förnyad föredragning afBan. co»Utskottets den 27 sistlidne Mars, under 28 Prot. Utdrag den 9 April 182g. N:o 29! aflåtne, samt den 1 dennes e. m. pä bordet lagda Memorial, angående några förändringar och närmare bestäminanden aE grunderne och villkoren för Assignering på Banken, blef samma Memorial, i anledning af dervid gjorda anmärkningar, till BancoUtskottet återremitteradt.
Ej heller hade man från hela den ofantliga sträckan mellan Ob-flodens utlopp och Japan någon enda verklig ortbestämning eller geografisk mätning, och man sväfvade i fullkomlig ovisshet om det inbördes läget af ryssarnes ostligaste besittningar å ena sidan och Japan å den andra58. Det var svårt att få ryssarnes kartor att stämma med portugisernas och holländarnes på den punkt, der de olika folkens upptäckter berörde hvarandra, hvilket ock var ganska naturligt, enär man vid den tiden vanligen gaf Sibirien en 1700 kilometer för ringa utsträckning i öster och vester. För att få reda härutinnan, för att fylla den stora lucka, som fortfarande fans i kännedomen om den af menniskor först bebodda verldsdelen och kanske framför allt för inledande af nya handelsförbindelser och upptäckande af nya handelsvägar, anordnade Peter den store under de senaste åren af sin lefnad en af de mest storartade geografiska expeditioner, som historien har att uppvisa. Den kom dock först efter hans död till utförande och fortgick sedan under en följd af år i så stor skala, att hela folkstammar sägas hafva blifvit utarmade genom den svåra skjutsskyldighet man för dess skull ålade invånarne i Sibiriens ödemarker. Numera sammanfattas dess många olika afdelningar vanligen under namnet »den stora nordiska expeditionen». Genom Berings, Müllers, Gmelins, Stellers, Krascheninnikoffs m. fl:s skrifter har denna expedition för alla tider förvärfvat ett betydande rum, ej allenast i geografiens utan äfven i etnografiens, zoologiens och botanikens historia, och ännu i dag måste forskaren, då fråga blir om norra Asiens naturförhållanden, återgå till dess arbeten. Jag vill derför, innan jag afslutar detta kapitel, med några ord redogöra för dess hufvuddrag. Den stora nordiska expeditionen inleddes med »den första expeditionen till Kamtschatka».
S. D. Biföll Ridderskapet och Adeln Lag-Utskottets den 8 dennes på bordet lagde Utlåtanden: N;o 166, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N;o 118, i anledning af väckta motioner, om ändringar i Kongl. Förordningen, angående inteckning i fast egendom, den r3 Julii i8i8j äfvensom öfver de i sammanhang med återremissen af detta betänkande framställde förslag till ändring af 4 Cap. 4 §• Jorda-Balken m, m.; N:o j 70, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 126, i an - 6o Fröt. Utclr. d. 20 Dcc. 1834• ledning af Riksdags-Fullmägtigen Juhan Erikssons, från fStora Kopparbergs
M'hj. mast uppfyllas, om jemnvigten gpres fullkorpli; gen lika å ömse sidor; så tillstyrker Utskottet vördsammeligen, det stadgandet uti 3 §. af 1734 års Kongl. Resolution på Allmogens besvär, att hälften af de Deputerade vid Markegangssättningarne böra vara Rentegifvare och hälften Rentetagare , matte på det sätt uppl ifvås, att å alla ställen, der det, med iakt tagande af de uti Kongl. Förordningen den 1 October igto i öfrigt bestämda grunder, sig göra låter, sådant måtte varda verkstäldt. 5:0 Ehuru Utskottet nogsamt inser nyttan af den föreskrift uti Kongl. Brefvet den 16 December 1774 och åtskilliga sednare Författningar, att Pris-Couranter, som af Kronofogdarne blifvit underskrefne samt af bofaste och inom Häradet boende trovärdige män bestyrkte, Föra till Konungens Befallningshafvande insän% och, vid Markegångs Taxans upprättande, jern te Torgprisen, i öfvervägande tagas; likväl och som desse Pris-Couranler upprättas af Rentetagare och det torde vara af mycken nytta om äfven Rentegifvare fingo uti samma Pris Couranters uppgörande deltaga; alltså anser, . Utskottet sig böra till Riksens Höglofl. Ständers närmare godtfinnande framställa det förslag, att vid Spck^ Bestämma inom hvarje Församling, en eller tvenne af Socknens Uedamoter borde väljas, för att å den dag och ort Kronofogden för hvarje Härad eller Tingslag utsätter, med honom stadga det pris , söm för Häradet borde uti Pris-Couranton till Markegångssättningen jnragns, och hvilket - Dm 16' Maf. ket pris alltid bör vara medium af de pris Socknefullmägtige, hvar för sin Socken, såsom derstädes gångbara uppgifva.
Intet har sparats för alt i ord o c h handling lägga i dagen den unge hohenzollrarens varma vänskap för den gamle habsburgaren, hvilken han säger sig » vörda som en fader ». Då äfven de båda rikskanslererna Caprivi o c h Kalnoky medföljt på mötet, har det med rätta kunnat betecknas s o m något mer än » ett rätt och slätt manöverbesök ». Att kejsar Wilhelm därefter besökte den gamle Moltke på Creisau var väl att anse blott s o m en artighet, men den artigheten i samband med Rohnstocksmötet har ändå smaken af något demonstrativt. Man röker ej gärna » fredspipan » hos Moltke. På annat håll gafs genom detta besök en liten vink om Bismarcks fortfarande onåd. » Huru gärna » säges kejsaren hafva yttrat, » skulle jag ej hafva velat vara gäst på Friedrichsruh, men kan har ej velat det. » I samhällenas inre råder det flerstädes både i gamla o c h nya världen en jäsning, som bådar ofred. Kampen mellan den gamla samhällsordningen o c h den alltjämt unga frihetsrörelsen pågår samt får här och där. mera i ögonen fallande utbrott. Sålunda har i den schveiziska kantonen Ticino pågått en revolutionsrörelse i radikaldemokratisk riktning. Genom öfverrumpling segrade revolutionen till en början o c h en provisorisk regering tillsattes. Men så inskred det schveiziska förbundsrådet med militärmakt, o c h då vändes segern i nederlag. Provisoriska regeringen upplöstes, förbundsrådets kommissarie, Kunzli, tog öfverinseendet af förvaltningen och uppträdde s o m medlare mellan partierna. Den störtade regeringen lär blifva återställd; men å andra sidan kommer förbundsrådet att medgifva den af de liberale fordrade folkomröstningen o c h författningsrevisionen. Folkomröstningen skall ega rum den 5 okt. Förbundsrå- det har goda skäl att här gä mycket försiktigt till väga, o m, såsom från väl underrättadt håll antydes, Italien har sitt finger med vid tillställandet af revolutionsrörelsen i Ticino. Det påstås, att Crispi uppgjort planer att med Italien införlifva denna kanton, i hvilken såsom bekant, italienskan är folkspråk.