Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Fröt. 1840. 7 Sami. f A/d. 36 Haft. 2 Lag-Utskottets Betänkande, N:0 143, förhöjning, motsvarande ränta till lA för 100 i månaden, under den förfallotid, som jör vexel efter samma curs är bestämd. 24 §. Har godkännaren brustit i betalning, vare skyldig gälda vexel-innehafvarén ränta till lJi för 100 i månaden, jemte full ersättning för honom åbragte kostnader. 25 §. Varder förfallen vexel icke på förfallodagen till betalning företedd, ege innehafvaren ej rätt till ränta förr, än efter det han sedermera fordrar, men ej får betalningen, och icke eller att, derest vexeln lyder å utländskt mynt, åtnjuta betalning efter högre curs, än den å förfallodagen, eller näst föregående vexeldag noterade, om cursen sedan stigit: har den fallit, vare innehafvaren skyldig åtnöjas med betalning efter gångbar curs vid den tid, då han sig anmäler. 26 §. Är vexel godkänd, och betalar godkännaren, utan att återfå det exemplar, hvarå godkännandet finnes tecknadt, vare ej fri från betalningsskyldighet till tredje man, hvilken samma exemplar innehar. 27 §. Har vexel inom rätter tid blifvit protesterad, för bristande betalning af den, på hvilken vexeln varit dragen, stånde annan person fritt, att med den rätt i zg ff sägs, till heder antingen för vexelgif varén eller någon af öfverlåtarne, betalningen erlägga, och blifve den, till hvars heder betalningen sker, i betalningsbeviset uttryckligen nämnd; innehaf varens protest-kostnad bör då tillika ersättas. 28 §. Erbjuda sig flere att vexel under protest betala, efter thy i nästföregående sägs, vare den närmast, som till heder för vexelgif varén, och dernäst den, som till heder för äldre öfverlåtaren, betalning erlägga vill; men skulle emedlertid den, Lag-Utskottets Betänkande, N',o 143.
I afseende å artikeln bränvin och sprit, nu indelad i serskilda klasser efter de olika tillverkningsämnena, men för de till införsel lofgifna slag inom hvarje klass belagd med enahanda tullsatser, nemligen af 32 sk. per kanna för till och med 12 graders styrka och af 1 R:dr kannan för högre gradtal, har herr Rosenblad före - Bevillnings-Otskottets Betänkande, M 5. 13 siagit, alt »bränvin och sprit, alia slag» skulle under denna rubrik och utan åtskilnad för lägre eller högre gradtal åsättas 5 sk. 4 rst. införselstull per skålpund, ungefärligen motsvarande 28 sk. tull per kanna. Herr Murén åter har, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts vid sistlidne riksdag allåtna och af dåvarande Bevillnings-utskott antagna förslag, tillstyrkt, att gällande lullbestämmelser för fransk konjak skulle bibehållas oförändrade, men alla andra slag bränvin och sprit under en rubrik sammanföras och beläggas med 24 sk. införselstull för kannan af till och med 8 graders styrka, och med 1 sk:s förhöjning för hvarje öfverskjutande grad. Det skäl, som föranledde nämnde undantag för fransk konjak, var den vid aflåtandet af Kongl. Maj:ts nådiga taxeförslag pågående underhandling med fransyska regeringen om reglering af vissa handelsförhållanden emellan Sverige och Frankrike.
Maj:ts Befallningshafvande i Länet, blifvit, i behörig ordning, anmäld att öfvertaga arrendet af ifrågavarande Kronohemman, några dagar derefter, eller den g sistlidne Januarii, innan han hemmanet ännu tillträdt, i underdånighet sökt nedsättning af något mer än Juti det fastställda och af honom frivilligt öfvertagna arrendet, hvilken nedsättning, i fall den komme att ega rum, skulle medföra för Staten en förlust och för Arrendatorn en vinst af sammanräknade gol Tunnor Spannmål, så och då, ehvad omtankan att undvika den förlust, som föresäga blifva följden af ett lättsinnigt företag, eller beräkningen att vinna en icke förtjent förmon af det allmänna, må hafva denna underdåniga ansökning föTanledt, Kådigt bifall dertill skulle gifva anledning till enahanda försök af andra Arrendatorer utaf Kronans domairier, hafva R. St. icke funnit skäligt att, för sin del, den nu sökta nedsättningen i arrendet för Kronohemmanet Edeby bevilja. Hvilket R. St., i anledning af E. K. Maj:Is högstberörde Nådiga Remiss, få i ^underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. 364 Exp, Utsi. Förslag till uncl, Skrif o. N:o 153, JV:o i53. Uppl. o, gotik, lios Ridd. och Adeln d. 1 Sept. 1829.
Mleu Key, Sonja I&lt;ov.i.levsky. , s. J 1I IS., Kristiiuiiib, seet gjelf1icr.i~ ile senere; iili: s sk jiiti 1.i tei: i.ilt~~: i:. Idun Tidningen kostar endast I kr. för kvartalet, med 35 öre pr petitrad (10 atafvelser). För » Platssökande ' och » Lediga platser^ IdunsModeoch Mönstertidning l kr. postarvodet i nberäknadt Utländska annonser 70 ö r e pr petitrad Redaktör och utgifvare: FRITHIOF klaga så ofta öfver vår tids brist på röster och parera samtidigt gärna med rikedomen på sångare och sångerskor hos en tid, som redmi förgått. Denna brist, i och för sig utan tvifvel beklaglig, låter lätt nog förklara sig. Konstsången har blifvit mera internationell, den har afsättning på hela världsmarknaden. Och den saknar ingalunda efterfiågan. Stora, väl utbildade rö- ster behöfver man öfverallt. Anspråken ha vuxit oerhördt sedan den tid, då artisterna instruerade komponisten, då sångarne voro musikaliska akrobater, h v i l k a 3 konster måste anbringas i hvarje stycke de sjöngo. På denna konstens utveckling ha både konstnärer och komponister, vunnit. Alt en liten nation, sådan som vår, under sådana förhållanden har svårt att behålla, hvad den har, ligger i sakens natur. Och nu håller åter en af våra mest begåfvade sångerskor, frö- ken Ellen Nordgren, på att gå ifrån oss. Frö- ken N. har i dessa dagar utbytt konstnärinHELLBERG. Trättas i byrån kl. 9 - 1 0 Ulm TelP? Lösnummerpris: 1 5 öre (vid kompletteringar). Boktr.-Aktteb. 3:dje år g. (midt för Kungsträdgården.) Pienumeration sker i landsorten å postanstalt, i Stockholm hos redaktionen. Nordgren. nans lager mot brudens myrten. Det är dock ej äktenskapet, som här, så- som ofta plägar ske, gör intrång på konstens område.
St:r, i afseende pä Canalbyggnadens fortsättande, wid denna Riksdag redan fattat, än deras bestämda wilja att Canalen mä fullbordas, utan afseende pä Bolagets tillkännagifna oförmögenhet att sjelf dertill bidraga. Jag har derföre icke kunnat instämma uti det förslag, som Utskottens pluralitet afgifwit. Det framställer sig såsom ett formligt, emellan Staten och Bolaget ingänget contrakt, hwarwid Staten, likasom förr händt, kan komma att gä miste om filt egentliga nial, som är Canalens fullbordan. Canalens fullbordan nemligen göres genom desta förslag beroende, först deraf, huruwida Bolaget finner sig kunna ingä i de wilker, hwilka i usta puncten -Lrtt. S. c. rk. och t!, bkifwit föreffrifne, samt sedan: huruwida Canalstyrelsen lagttager den sorgfällighet i förwaltningen, att Banco-Styrelsen undgär att, pa sätt i 4:de puncten Lrtt. p. föreskrifwes, läta inställa bidragets utbetalande. Den stäende reparationsfond af 94,000 R:dr, som Staten skulle ätaga sig att för Bolagets räkning warda, nog ringa för ändamälct, i händelse den skulle fhlla hwad inkomsten af Canalfarten ej förniaddc ästadkomma, synes Ve t änkan den, N:o 2g. xuv mig i en framtid kunna föranleda till ytterligare anspråk a Bolagets sida. Den skillnad i belaningsrätt, som i 6:te puncten blifwiC förcflagen, emellan aktieägare som gjort ytterligare insats och de son, icke gjort den, syneS mig icke lämpligen af N. Sttr böra göras. Jag tillstyrker derföre att R. St:r, utan att widare inläta sig med Bolaget, till Kongl. Majus disposition öfwerleMna den summa af 8.s5,334 R:dr, det redan utgångna förskottet inberäknadt, som anses erforderlig till Canalens fullbordan, med underdänig anhällan, det täcktes Kongl.
Utdrag af protocollet, hältet hss Borgare6tändet, wid Urtima Riksdagen i (örebro den 27 April 1812. S. D. 2)esiöt Borgare-Ständet, att jemwäl för sin del godkänna den af Högloft. Ridderskap^ och Adeln, enligt insändt Protocolls-Utdrag för den az-.die i denna manad, antagne Instruktion, med tillhörande Eds-Formulaire, för Ledamöterne Banco-Utskottet under innewarande Riksdag. V, stipra. Lx krotoeollo, k. Z. kerfström. Utdrag af protocollet, hältet i Hederwär da Bonde-Ständets Pleno den 27 Apri 1812. SD. ^emitterades: Till BewillningsLagsamt Allmänna Be swärsoch Economie-Utskotten: Kongl. Maj:tS Nådiga Proposition, angående Bränwinstillwerkningen och answar för starka dr^ kers omatteliga bruk. Till Stats-lltststtet: Deputerades för deltagande i öffwer-Revision af Krigs-Räkenssaperne, afgifne berättelse om Krig^ Redogörelseoch Revisions-werket. Till Lag-Utskottet: i:o Riksdagsmannen Anders Bondessons Memorial om Straff-Lag för fylleri och dryckenskap. 2:0 Riksens SkänderS Justitie-Ombudsmans Embets-Berättelse. Lill Den 27 April. r6; Till Lonstitutions-Uts?ottet: Den del af samma berättelse som angar Konungens rätt att efteraiswa adömde böter. Till Allmänna Beswärsoch EconomieUtstottet: Riksdags-Fullmäktige fran Calmare Län Per Larssons och Nils Swenssons Memorial, angående större frihet till swedjande. ^ kuxra. kx krotocollo, O. Lrinkmsn. Utdrag af protocollet, hället i ^ederwäeda Bonde-Ständets pleno den 27 April 1812. S. D^ill Bonde-Ståndet hade ankommit Utdrag af Protocollet hos Högloft.
Mörners yttrande, »att nyttigt affall vid sågverken» skulle, endast för att undanrödja detsamma, förbrännas under ständig eld, vill jag påstå att denna tillvitelse mot sågverksegarne är både ogrundad och obillig, ty vid de ångsågverk, jag besökt i Dalarne, Medelpad och Ångermanland, och dylika äro alla der befintliga, förfares icke såsom påstådt blifvit. Jag får deremot sanningsenligt upplysa, att man tillgodogör sig t. o. rn. sågspånen såsom eldningsämne för machinens drift. Hr Åkerman har yttrat, att odlingar vid nybyggen fordom ej verkställdes enligt gällande stadganden. Eldigt den erfarenhet, jag i Ångermanland och Jemtland inhemtat, är förhållandet likväl icke sådant, utan afsynas och uppmätas odlingarne såsom vederbör. Hr Paykull: Jag ber blott att med några få ord få bemöta de mot mig riktade anmärkningarne. Man har sagt att jag oriktigt uppgifvit förhållandet, då jag talat om de odlings - 204 Den 4 November f. m. bara trakterna i Norrland, men jag ber att få anföra, såsom stöd för hvad jag sagt, Professor Erdmanns yttrande om trakten kring Gellivara. Jag tror mig endast behöfva omnämna att han gilvit ett sådant utlåtande om Norrland, för att det skall erkännas att jag grundat mitt yttrande på uppgifter, som böra godkännas. Här har blifvit yttradt, att upplåtelsen af nybyggen sker utan tillsyn från läns-styrelsernas sida. Det är ganska illa, men jag vill icke bestrida detta påstående, emedan jag icke känner förhållandet. Jag kan endast beklaga att så är, och äfven att de personer, som hafva dessa saker sig anförtrodda, icke anse det nödigt att besöka stället, innan de meddela ut syning. Jag hoppas likväl att en annan dag skall randas för Norrland, och att Skogs-styrelsen skall behandla dessa frågor med största omsorg.
ProvincialLåkare; men att en del af detsamma likväl årligen utgått, och att för det närvarande sådane arfvoden äro beviljade för ProvinOialMedicorum medhjelpare, i Kopparbergs, Kronobergs och Blekinge Lån, samt Philipstads District af Wermlands Lån, af orsaker sorn ännu fortfara och beklageligen ej så snart torde komma att upphöra. Utskottet anser val, att tillgång till sådane utgifters bestridande icke bör kunna saknas på andra för Medicinalverket anviste anslag, men så mycket jag kan finna, åro de nästan alla af den natur, att besparingar å desamma aldrig skola kunna uppkomma, med Undantag af Titeln till farsoters och smittosamma sjukdomars håm^- mande m. m, hvartill Utskottet hädanefter föreslagit 6000 R:dr årligen, och den till kostnaders bestridande för besigtningar å döda kroppar, hvartill 3 ,000 R;dr årligen åro beräknade; hvilka möjligtvis skulle kunna lemna tillgångar dertill. Då detta likväl beror på omständigheter, hvilka ej i förhand kunna beräknas, och det lika lått skulle kunna hända; att sistnämnde båda anslag kunde vid vissa tider blifva otillräckliga till och med för deras egna verkeliga ändamål, så önskar jag att få fästa Höglofl. Utskottets uppmärksamhet derå; för att, i händelse de kostnader , som för ProvincialLåkares biträden hädanefter kunrr. blifva oumgånglige, ej af besparingarne på förut omnämnde Titlar skulle kunbestridas, någon annan utväg att erhålla erforliga medel dertill, måtte af Utskottet blifva an vist. Ven (J Julii f, m. 47 Att Utskottet til! indragning föreslagit 3,322 R:dr i3 sk. 4 rist, hvilka på nuvarande MedicinalStaien finnas, såsom ers odi-ponerad årlig tillgång upptagne, år en naturlig följd af denna Stals förändrade reglering; jag får likväl i anledning deraf anföra, att Kongl. Maj;t uti Bref den 12 Junii 1816, i nåder beviljat Kongl.
2 Stånd hafva sagt, att sådane banker icke skola finnas, och 2 Ståad åter hafva sagt, alt sådane hanker skola finnas, så vill det synas mig klart, att hela saken hör förfalla, hvarföre jag instämmer med Gr. Cronhjelm att förslaget må anses hafva förfallet. Frih. Den 14 Maj e. m. 489 Frih. Cederström, Jacob: Det häfver sig icke så lätt att få denna fråga att förfalla, då alla 4 Stånden hafva sagt, alt lag skall sliftas. Om innehållet af denna lag måste således absolut öfverenskommas. Om dervid olika meningar inora RiksSt:n skulle uppstå, så följer af sig sjelf, att frågan skall enligt 73 § Riksd.Ordn. af förstärkt Utsk. behandlas, ty förfalla får den icke och kan icke. Frågan här vänder sig egentligen om huruvida förstärkt LagUtsk. kan komma att rösta öfver en ren bancofråga eller icke. I afseende derå, anser jag det vara klart, att som lagen rörer 2:ne ämnen: Civillagen och Banco-lagen, så är det i bancofrågau förstärkt BancoUtsk., och i civillagsfrågan förstärkt LagUtsk. som skall votera; men votering måste absolut ske, der Stånden icke vilja jemka sig till hvarandra. Frih. Palmstjerna, Nils Fredr.: Jag anser mig vis serligen vara en föga competent tolk af grundlagen, och i mitt bemödande att rätt tyda den, följer jag icke någon vedertagen praxis, icke någon doctrin; jag följer dess bokstafliga innehåll, såvidt som inom denna gräns sunda förnuftet kan vägleda. Jag tror således den 73 § vara tolkad af den 75 §, sorn följer efteråt. De sista orden i denna § säga: ”är åter frågan af sådan beskaffenhet, att den ej kan förfalla, gånge såsom i 73 § stadgadt är.” I de fall således endast, då frågan icke kan förfalla, hr den 73 § användbar, i alla andra gäller den 75 §, icke den 73. Saken synes mig således först och främst komma att bero deruppå, huruvida den fråga, sorn i de sammansatta Utskms mern. N:o 3 afhandlas, kan förfalla eiler icke.
Ankom till Exp.-Utsl. den 14 Augusti. Utlåtande _, i frågan om försäljning till skatte, dels af Kungsgårdar och Kronolägenheterj dels af Kyrkohemman och Boställen. (I. A.) Motioner, innefattande förslag i herorde ämne, hafva vid denna Riksdag blifvit väckte, dels hos Ridderskapet och Adeln, dels inom BondeSlåndet: 1:0 Af Herr af Sillen > Georg Axel _, som hemställt, att, med undantag af vissa det Kongl. Huset förbehållna Kungsgårdar, alla öfriga, jemte Krono-Lägenheter i allmänhet, måtte indelas i hemman, skattläggas efter hvarje orts method och försäljas till den mestbjudande , genom offentlig auction ; och på det den af Kungsgårdsoch Kronohemmans arrenden till StatsUtgifternes bestridande påräknade inkomst må vara att tillgå, har Motionären tillika föreslagit, att Riksgälds-Contoret måtte uppdragas alt årligen till Kgl. Stats-Contoret leverera så mycket, som motsvarar, hvartill dessa inkomster beräknades vid sista Riksdag, eller 80,000
Om särskilde Brotlmåls-Domares tillförordnande. Örn ett post-Contoirs inrättande viii Wrigstads Gäslgifvare-gård ; om förseglade anbuds anskaffande* eller förändrad ord - bing för deras öppnande vid Entreprenad auctioner för Kronans läkning; angående Fjerdingsmans aflönande ; om Ladugårdsskötselns uppbjelpande ; i fråga om biträde af Stats-Verket till moss-odlingar i Skaraborgs Län; rörande vackt motion om upprättande af ett Bolag, till idkande af bandel på Södra Amerika; om lifgifvande af en så kallad medborgerlig Cathecbes; rörande förändrad reglering af Hospitals-Inbättningarne; angående grunderne för upprättande af Rikets försvars-styrkä ; i anledning af väckt motion em utvägar till att bereda en öfvergång] af de mera bildade Dea 19 November, f, m; 551 Folk-classernelill de productiva; rörande väckt fråga om Krigs-Academicns uphörattde; om nja Pos t-Contoirs inrättande i ålskillige orter m. in.; angående rättighet för vederbörande att inedpenningar gälda dagsverken till Kongsgårdar; om nja grunder för Roter ingen i Upland; rörande lindring i Rustnings-sk jldigheten uti Södra delen af Bohus Län ; samt örn den vid innevarande Riksdag verkställde gransk-» ning af Allmänna Magazins - Inrättningens förvaltning. B e v i 1 lni i» gs «U t skot telsi Angående sökt eftergift i Bevillning för hrandskadade Innevånare i Norrköping och Borås; om en enda Taxerings-förräLiming i Herjeådalen emellan hvarje Riksdag; rörande grunderne för värdering af fast egendom på landet m. m.; och i fråga 0111 upphörande af denstäderne ålagde Salu-aecis. Bevillningsoell Lag-Utskottens : Angående böter för uteblifvande från Mantals-skrifning.
M:t nu behagat göra den framställning, att Frimurare-barnhuset måtte på ordinarie stat erhålla ett, förenämnde belopp motsvarande anslag, samt således det anslag, omförmälde inrättning redan a denna hufvudtitel -ålnjöte af 666 R:dr 32 sk., tillökas med berörde 166 R:dr 32 sk.; hvilken nådiga framställning Rikets Ständer bifallit. Skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus. 29:o. Under nådigt åberopande af E. K. M:ts allmänna förslag om förändrad reglering i afseende å de så kallade Ljus-penningarne har E. K. M:t ansett, att från förslagsanslaget till skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus m. m. borde till lönestaterne för de till denna hufvudtitel börande embetsverk öfverföras ett emot ljuspenningarne svarande belopp, hvarmed nämnde förslagsanslag följaktligen skulle minskas; men, af skäl, hvilka i Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 3 sistlidne Maj äro anförda, har berörde nådiga framställning för närvarande icke blifvit af Rikets Ständer bifallen. 30:o. Öfriga under denna hufvudtitel uppförda summor, med undantag af anslaget för kyrkors underhåll, som, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers under den 1 och 12 sistlidne Mars i underdånighet anmälda beslut om anslag af kronotionde till Askersunds stadsförsamling samt till Lekvattnets kapellförsamlings kyrkor, blifvit tillökadt med 5 tunnor oindelt spanmål, äfvensom af den till slutsummans jemnande vidtagna förhöjning af 2 R:dr i markegångs-förslags-värdet å indelta räntor till Kyrkors underhåll, saint en obetydlig minskning i förslagsanslaget till skrifmaterialier och expenser, hafva uppförts till oförändradt belopp, hvadan Riks-slatens åttonde Hufvudtitel blifvit intill näst vidtagande statsreglering ordnad, som följer: (Se tabellen).
S. D. F'öredrogas ånyo Constitutions-Utskottets följande tre memorial, nemligen : Prol. TJldr. d 27 Nov. 18/fo. 819 N:o 61 , med förslag om tillägg till Regerings-Foimens 87 §. och Riksdags-Ord niogens 33 §. Detla memorial återremitterades med den anmärkning, hvilken Ståndet, jemlikt 56 §. Regerings-Formen, förklarade utgöra dess gemensamma tanka, att i 87 §. af nämnde Grundlag jemväl må uttryckas, det Riksens Ständer likaledes kunna öfverlemna frågor till utredning åt det i lörslaget nämnde Förstärkta Utskott, utan alt, i sådant fall, åt samma Utskott tillika öfverlemna beslutande-rätten. N:o 65, med förslag till ändring i 1 §. 3 mom. Tryckfrihets-lagen; samt N:o 66, med föreslående af ett tillägg i 1 §. 5 mom. Tryckfrihetslagen. De i dessa två sistnämnde memorial framställde förslag blefvo af Stånd t antagne till grundlagsenlig behandling vid nästkommande Riksdag, enligt 56 §. Regerings-Formen. S. D. Vid förnyad föredragning af sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens följande 3 Belänkanden, fattade Ståndet nedannämnde beslut: N:o 58, i anledning af väckta motioner, rörande transport af krouo-manskap och krono-effecter. Åter remitterades. N:o 59, i anledning af väckta motioner, rörande stuterier och hästafvelns förbättrande inom Riket. Återremitterades; samt N:o 60, i anledning af en af Herr Petre', Thväckt motion, rörande användande af ett obrukbart linieskepp, för att utröna bomb-canoners verkan, m. m. Bifölls. Från "Vällof 1. Borgare-Ståndet. S. D. Fortsattes den föredragning, som den 25 dennes begynles af StatsUtskottets Utlåtande N:o 354, litt. Å.3 i anledning af ifrågaställa Extrastals-anslag till försvars-verket till lands.
Erfarenheten visar emellertid, att fången anser den strängare cellbehandlingen för särdeles svår, då deremot den lindrigare medgifver honom sådana fördelar, hvaraf åtminstone en del alltid bör komma honom till godo, att den af Utsk. gjorda jemförelse icke kan godkännas. Dessa fördelar äro af den beskaffenhet, att ransakningsfångarne svårligen lära i allmänhet kunna förskaffa sig flere. Hvilken motsägelse då, att en ransakningsfånge, som t. ex. inom ett cellfängelse varit häktad uti fyra månader och sedan inom samma häkte undergår fyra månaders frihetsstraff, åtnjuter afdrag för den sednare tiden under hvilken han är underkastad enahanda behandling som under den förra? Men olämpligheten af det föreslagna afdraget framstår skarpare om man antager att två personer blifvit för samma brott dömde till lika långt frihetsstraff, som verkställes inom gemensamhets fängelse t. ex. å Långholmen, roen af hvilka endast den ene förvaras i särskildt rum (enrum). Denne får den synnerliga fördelen att undgå kasernefingen, tillgodonjuter den lindrigare disciplinen och är måhända i tillfälle att bereda sig de medgifna förmånerna af bättre underhåll och beklädnad. Den andra åter måste t. ex af brist på utrymme bo i logement och följaktligen i viss mån vara underkastad derför gällande Ordningsreglor. Efter Utskrs förslag skulle den förre åtnjuta afdraga strafftiden, men icke den sednare, Deri 25 November t. ni. 757 Det föreslagna tillägget uti 6 §:ns sista morn., att »kan fånga arbete sig sjelf ej förskaffa, må honom ej vägras att sig sysselsätta med det arbete, hvarpå tillgång i fängelset finnes» öfverensstämmer med hvad Fängelseföreståedarne redan hafva sig updraget och lärer således kunna utan olägenhet förfalla.
Och I Zions barn, fröjder eder, och varer glade i Herranom, edrom Gud, den eder nådeligit regn gifver, och sänder eder neder morgonregn och aftonregn, såsom tillförene; Att ladorna varda fulla med korn, och presserna öfverflödighet af must och oljo hafva skola. Och jag skall gifva eder de åren igen, som gräshoppor, flogmatkar, lus och gräsmatkar, som min stora här voro, den jag ibland eder sände, uppätit hafva; Att I skolen hafva nog till att äta, och prisa Herrans edars Guds Namn, den ibland eder under gjort hafver; och mitt folk skall icke mer till skam varda. Och I skolen förnimma, att jag är midt ibland Israel, och att jag är Herren, edar Gud, och ingen mer; och mitt folk skall icke mer till skam varda. Och derefter skall jag utgjuta min Anda öfver allt kött, och edra söner och döttrar skola prophetera; edre äldste skola hafva drömmar, och edre ynglingar skola se syner. Och vill jag på den tiden utgjuta min Anda, både öfver tjenare och tjenarinnor; Och skall gifva undertecken i himmelen och på jordene, nämliga blod, eld och rökdamb. Solen skall förvandlad varda uti mörker, och månen uti blod, förr än den store och förskräckelige Herrans dag kommer. Och det skall ske: Ho som helst Herrans Namn åkallandes varder, han skall frälst varda; ty på Zions berg och i Jerusalem skall en salighet vara, såsom Herren sagt hafver, och när de andra qvarblefna, de Herren kallandes varder. Ty si, uti de dagar och i den samma tidenom, när jag omvändandes varder Juda och Jerusalems fängelse; Så vill jag sammansamka alla Hedningar, och skall föra dem neder i Josaphats dal, och vara der med dem till rätta, på mins folks och mins arfvedels Israels vägnar, att de hafva förstrött dem ibland Hedningarna, och delat emellan sig mitt land; Och kastat lott öfver mitt folk, och gifvit piltar för mat, och sålt pigor för vin, och fördruckit dem.