Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Af den 2 8 sistledne Martil i:o Angående de hos Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottens förut afgifne Utlåtande öfver väckt förslag, om anstalters vidtagande för sammanfattande af ett Sammandrag utaf Pörfattningarne rörande Svenska Jord-ägares rättigheter och skyldigheter; under åberopande af hvilket Utlåtande, Utskotten tillkännagifva, att detsamma redan blifvit af Preste-; och Borgare-Stånden gillade. 2:0 I anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande, rörande frågan om upphäfvande af 3 Art. i Kongl. Stadgan om Jagt och Djurfång af den 13 April 130$; varandes nämnde Betänkande , enligt Utskottens anmalan , af de öfrige trenne Respective RiksStånden redan bifallit, hvadan Utskotten allenast, funnit sig böra tillstyrka, att de ytterligare för Utskottens mening talande skäl, hvilka innom Preste-Ståndet blifvit framställde och Utskotten meddeldte, jemväl måtte intagas i den underdåniga hemställan, som i ämnet komma att till Kongl. Maj:t afgå. Af den 2 i denna månad: i;o I följe af återremiss från Ridderska - ?6 Den 21 April, pet och Adeln af Utskottets Betänkande, angående väckt fråga, att Skogsåverkan må anses såsom stöld; anmälande Utskottet att sistnämnde Betänkande af de öfrige Riks-Stånden är vordet godkändt. 2:0
Ibland de flere och till en del »visserligen icke obetydlige anmärkningar, som kunna göras emot denna eller hwad helst annan förändring af Representationer», torde det tillätas mig att här blott Bilaga till Mem. N:o 36. 551 nämna en enda. Den angar förvaltningen af Banquen, hwilken, ställd under de särskilde Standens garantie och ward, synes fordra grannlaga behandlande, för att icke i en framtid, efter en förändrad Representation, kunna genom mkhtydning bliswa ansedd såsom en Riket tillhörig disponible egendom; men enär, efter den här föreslagne inrättning, alltid ett wistt antal af de Folkclasser, som utgöra de fyra Riks-Standen, mäste blifwa till inträffande Riksmöten walde, sä kunde dehe personer anses berättigade att särskildt taga befattning nied Bananens wärd. Denna inrättning bibehöll derigenom sä mycket mer fin sorm och egenskap af Bolag, och den wanliga nyssnämnde benägenheten, att anse Banguen säsom en för Riket efter behag disponible egendom, skulle till stor del sörekommas. Likwäl lemnar jag derhän, om nägra större betänkligheter wid en sädan arrangement skulle sig Yppa, och hwilka jag ej förcser, dä jag nu kanske nog hastigt framkastat denna idee. Slutligen och hwad angär tiden att bringa till werkställighet den förändring i Representationen, hwarigenom de hittills orepresenterade skola komma i ätnjutande as en förmän, som man nästan kan säga blifwit dem högtidligen lofwad bade genom den allmänna rösten och Riks-Ständens utlätande; sä anser jag dermed icke utan en uppenbar obillighet kunna längre uppskjutas. Trcnne Riks-Ständ hafwa nästan uttryckligen bestämt en sädan rättighets ätnjutande wid nästa Riksmöte, och att det Fjerde Ständet hyser samma känsla för billighet och rättwisa, derom kan man ej twisla. Men sättet för en sädan förändring är ännu obestämdt.
Den 23 November e. m. och LandtMarskalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således bifallit det af Herr Rosenblad uppgifne i Nej-propositionen intagne ofvanberörde förslag. Justerades 16 ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i plena deu 20 dennes f. m. och e. m. fattade beslut. Upplästes följande från nedannämde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Frän Statsoch Banco-Utskotten’. Af den 19 sistlidne September: N:o 20. I afseende på kopparen i de från RiksgäldsContoiret utgifna skiljemyntspollelter. Från StatsBancooch Lag-Utskotten'. Af den 29 sistlidne September: N:o 17. I afseende på ett till Utskotten remitteradt Memorial, angående fri ränteberäkning. Af den 9 sistlidne October: N:o 18. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående förändring och tillägg i Ansvarighetslagarne för Rikets Ständers Fullmägtige i Banken och RiksgäldsContoiret samt Directeurerue vid LåneContoiren i Götheborg och Malmö. Den 25 November e. ni. gi N:o 19. I anledning af dels ett till Utskotten remitteradt Memorial, angående förnyadt förslag till Stadga om invisningar enskilde personer och bolag emellan, dels en allenast till Statsoch Lag-Utskotten remitterad motion om utfärdandet af en författning, som tillät under visse vilkor enskilde assignationers utgifvande. Från Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: Af den 16 dennes: N:o 98. Angående en jemnare fördelning af Roleringsbesväret vid Westerbottens Regemente. Med anledning af erhållen återremiss å Utskottens Betänkande N:o 72 rörande Mötes-Passevolancen för Indelta Regementerna. I anledning af erhållen återremiss å Utskottens Betänkande N:o 6g, angående tågande truppers inqvartering och proviantering under fredstid. N:o ioi.
Tersmedens motion 0111 en lagförklaring, i anleda, af den beslutade förändringen i lagen om arfsoch giftorätt synes mig på rättvisa och billighet grundad, men sä till vida ofullständig, att den afser endast den sednare delen af förrberörde lag, eller om giftorätten, men icke arfsrällen. Jag före - Den 21 Maj. 679 slår således en utsträckning af motionen lill äfven den förstnämnda delen, eller en på rättvisa neli billighet grundad lagförklaring i afseende på arfsrätten. Om det måste tagas för gifvet, att förändringen af giftorättslagen icke kan verka på den giftorätt, som makar nu äga, så kan förändrigen af arfslagen icke verka på den arfsrätt, som barn nu äga. Onder äktenskapet äger en gemensamhet, en bosarafällighct rum, och giftorätten — rättigheten att vid upphörandet af denna samfällighet för sig uteslutande bekomma en viss anpart af boet — vinnes genom vigseln, och existerar in potén:ia under äktenskapet, men actu först vid samfällighetens upplösning. Anda till dess kan ingendera makan komma i utöfning af sin rätt, sitt anspråk; och den lott, hvartill hustrun, på grund af giftorätt, äger ett sådant anspråk, eller suspenderad rätt, kan af mannen, hennne oåtspordt, förskingras. I det gamla arfvejordssystemet, sådant det ännu finnes i vår lag, ligger begreppet om en slägtens gemensamma rätt till jorden. Denna rätt har barnet vunnit genom sin födelse, icke genom sina föräldrars död. Denna sistnämnda omständighet försätter blott barnet i utöfning af dess dittills suspenderade rätt till en viss andel i släglegendomcn, likasom endera makans död försätter den andra maken i utöfning af dess dittills suspenderade rätt till en viss andel i det samfällda boet. Men alt barnet redan före föräldrarncs död äger en rätt till viss del i egendomen, inses af den mening, som uttryckes i arfvejords-systemnt, att nemi. innehafvaren blott till sin nytta äger med jorden efter godtycke förfara.
Huru R. o. Ad. nu i denna del besluter, kan, i min tanke, icke verka något i sjefva saken, emedan BondeSt. äfvensom BorgareSt. antagit Utsk:s betänk, i denna del, och PrcsleSt. sedan, påBorgareStåndets inbjudning, äfven deruti instämt, så alt redan tre Stånds beslut i delta fall är vunnet. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Om det vore fråga om den ändring i 41 §, att första gängen förbrytelse ägde rum emot förbudet i denna §, skulle burskapet förloras, så skulle jag votera för en sådan ändring; men då det nu är fråga om att borttaga det enda egentliga correctiv, som emot denna ovärdiga rörelse finnes, så anser jag för min del, att det vore en ganska olämplig opinionsyttring ifrån R. o. Ad. att instämma i BorgareSl:s inbjudning. Jag beklagar på det högsta, att BorgareSt. funnit sig tillständigt att fatta ett sådant beslut oell med en inbjudning, i anledning deraf, till R. o. Ad. inkomma. Jag afstyrker antagandet af ifrågavar. inbjudning. Hr von Rosen, Georg Ludv.: Äfven jag önskar, att 550 Den 30 November f. m. R. o. Ad. måtte antaga BorgareSt:s inbjudning. Örn lagen skall slå blott såsom en opinionsyttring, så blir den icke lag, och jag tror, att det obilliga straff, som hittills varit föreskrifvet, ofta har hindrat åklagaremakten att dervid lägga handen. Antages nu den lindring i straffet, sorn här åsyftas, så blir verkställigheten lättare och resultatet sådant, som roan i lagen afsett. På dessa skäl tillstyrker jag bifall lill BorgareSt:s inbjudning. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R, o. Ad. behagade antaga Vallöf]. BorgareSus förevarande inbjudning. Ropades starka ja, blandade med nej, hvarefter H. Ex. förklarade, det lian trott sig linna, att denna proposition blifvit med öfvervägande ja besvarad. Frih. Palmstjerna:
— Tillkännagifvande. — På dödsbädden; skiss af Vilma Lindlié. — Bäst hvarken brödlös eller rädlös; hedersomn. svar å prisfrågan VII, af Blind höna. — Teater och musik. — Striden om hjärtan; ur ett kvinnolils historia af Johan Nordling. (Forts.). — Unprop till Iduns läsarinnor. Förslag till matordning för veckan 12 — 18 maj. — Våra barn. — Handarbeten. — Bostaden. — Fönsterträdgården. — Köket. — Soppor. — Matlagning. — Bakning. — Inläggning. — Toaletten. — Läkareräd. — Frå- gor. — Svar. — Breflåda. B e l l t e l e f. Tillverkningen H3J&amp;OCLOX1, svenska och välgjorda för herrar, damer och barn. Stort urval af kontrolleras Vid Samuelsbergs 46 Regeringsgatan €3-10333. o j 46. [1694] b o r t, att O. Williamson, Borås, säljer prima helylle marinblå Gosstricotkostymer från 3 till 1 0 års för 3: 7 5. Priskurant å yllevaror sändes franko. Moderna Barber, afpassade. Barbtyll fr. 7 5 &gt; » Sidenband, alla färger och bredder, i moaré. » Snörmakerigaller » 50 » » Eiffel-Snörmakeri, nytt, vackert urval. » Broderade Remsor, största urval. Damkragar - fr. 2 0 ö. st. Jolin. [17271 Hushållsskola [1792] M. Möller. Tofflor, Balskor, Nordfors, A l l m. telef. Prospekt sändes på begäran. Beställningar och reparationer utföras skyndsamt. — Moderata priser. Reelt bemotanda. A. af Professor H j o U. Holmberg. l t. Saison 1 juni — 1 september.
Majrt i Nåder inhämta att denna Canal, anlagd med relativt mindre kostnad, är af den vigt för varutransporten ifrån Bergslagen alt då den nu kommit i behof af ombyggnad den synes förtjent af allmänt understöd. En ny communications-väg ifrån öster lill vester emellan Ramnäs och Fläckebo Socknar är indelad till allmänt underhåll. Marknaderne äro de samma som förr. Fråga är dock väckt om indragandet af marknaden i Norbergsby eller dess förvandlande till blott kreaturs-marknad. De betydligaste marknaderne hållas: i Februarii månad i Sala, der stor tillförsel är på Lin, Garn, Väfnader, Smör och Fogel samt Skinnvaror ifrån Rikets norra Län; ech i Westerås under September månad, då så väl Spannmål och Kreatur som Köpmanna-varor i mängd ut - Kammarverk. 1:0 Inom Kongsörs Fögderi har någon ökning eller minskning i hemmantalet icke ägt rum under ifrågavarande fem år, men s:ne Kronohemman hafva blifvit löste till skatte och 2 nybyggen nu Danbo och Carl-torp kallade på Kongsörs Allmänning blefvo 1831 efter lillgodonjutne 5o frihetsår påförde en fastställd Smör-ränta. Hemmansklyfningar till skada tilltaga i Torpa och Kong-Carls socknar. Laga skiften hafva på några ställen i detta Fögderi blifvit verkställde. Skadeliga vatten-uppdämningar inom delta Fögderi äro icke öfverklagade. Lundsli. 5-årsberättelse för LVest munlands Län. 3 bjudas. Politisk Författning. 2:o Strömsholms Fögderi: der finnes icke några i ödesmål komne eller nyskattelagde hemman, icke eller andra nybyggen tillkomme i sednare åren Hemmansklyfning och åter sammanläggning tima sorn oftast, men ilyfningar under ^ mantal af de inskränkte på siältbyggden i delta Fögderi belägna hemman bidraga oftast till Åboernes obestånd. Dertill verka äfven de undantag eller fördelar som vid hemmans-föisäljningar betingas. De flesta Byarne äro storskiftade. Laga skiften pågå i några byar.
De grun; der på hvilka denna mening hvilar , äro omständeligen utvecklade; de stå öfver allt att upptäcka, de utgöra så till sägande, Betänkandets quintessens och arbetet skulle med en kortare benämning kunna kallas Statsoch BancoUtskottens Betänkande emot Realifationen. Intet klander kan med rättvisa drabba denna syftning, betragtad i sin första grund, som är deras upprigtiga öfvertygelse , hvilka densamma uppfattat. Jag högaktar hvarje sätt att dömma , som öfvertygelsens innerlighet tilldanat< Men för min del hade jag af allt hjerta önskat möjeligheten af Myntvärdets bestämmande: jag hade trodt och tror ännu grundorsaken till det öfverklagade onda ligga uti Värdemätarens vacklande och merendels fallande egna värde; jag hade trodt och tror ännu, att den stora Samhällsprincipen, äganderättens betryggande, ju förr dess heldre kräfver denna åtgärd, som af ingen annan fullkomligen kan ersättas; men jag seglar icke emot strömmen, jag kämpar icke emot omöjligheten. Denna omöjlighet , må hända blott ögonblickets, skulle jag likväl vilja härleda , icke så egenteligen ifrån de af Utskotten uppgifna skäl, dem jag för öfrigt lemnar i deras värde , utan ifrån den så val inom som utom Riksens Ständer emot Realisationen uppstigna Opinion , så framt denna verkeligen kan anses vara den allmänna. Realisationens framgång bör nödvändigt vara ett verk af förtroende, ej blott hos några , utan hos den öfvervägande mängden; detta verk skulle gradvis försvåras med af det ökade an* Den 14 Julii, 5o3 tal roster som deremot låter höra sig: den blefve overkställbar vid en allt för stark sinnenas delning, vid en alltför stor skiljaktighet af tankar. Detta oaktadt skulle jag alltid med oro och afsaknad nödgas afstå ifrån det hopp, hvars till intet görande Betänkandets första hufvudpunkt åsyftar.
Båtsmännens beklädnad & waring, ka,u9nj,prer, n^rp^r yfo Spanmål ... Diverse anslag: Durohmarsch-kostnader Gemenskapens vid Flottans korpser natura-un - Spanmåls-upphandlingsoch bageri-kostnader. För diverse behof 24,685: 87. Reseoch traktaments-penningar 16,043: 80. Skrifmaterialier och expenser m. m. för Förvaltningen af sjöärendena samt Departementets Kommando-expedition 5,791: 86. "Dito för Departementets Kansli-expedition 1,241: 56. Dito för Fiottäné Stätiönér Och Depot ... 30,985': 76. För handeln: Lotserioch fyrings-staterne samt Sjökarte-verket 305,492: 88. Af behållne aflönings-medel 76,247: 66. » dito underhållsdito 117,281: 5. » dito nybyggnadsdito 17,932: 92. » influtne medel till uppköp af spanmål 75,576: 91. » dito dito för årliga öfnings-éxpeditioner till sjös 78,629: 83. » influtne ersättning^- och försäljhings-medel 138,149: 1. Dito dito för Lotsoch Fyi-inrättningen 5,154: 48. Balans till år 1859: Summa 5,915,395: 22. § I Enligt från Kongl. Förvaltningen af sjöärendena erhållna uppgifter, daterade den 30 Juni 1860, består Kongl. Maj:ts Flotta af följande bevärade fartyg, nemligen: Ångfartyg: 2 skruf-liniéskepp med hjelp-ångmaskiner, med tillsammans 144 kanoner; 4 korvetter med tillsammans 25 kanoner; 3 kanonslupar med dito 5 dito.
Om någondera skyddas genom de förslag, som blifvit uppgifna, lemnar jag derhän, förenande mig med hvad Frih. Haab yttrat. Hvad boställenas vård beträffar, så anser jag mig böra upplysa, alt compagniebefälen, inom hvilkas område boställena äro belägna, äro skyldige att tillkännagifva, örn boslällena komma i vanhäfd, på det att regrts-chefen må kunna anställa ekonomisk besigtning derå, och till följd deraf vidtaga de åtgärder som fordras, pä del att Kronans rätt mätte blifva bevarad. Jag finner icke att något förslag bär förekommit, som, om det antoges, kunde hindra för högt uppdrifna arrenden, och tror icke alt man genom författningar kan undanrödja olägenheterna deraf. Utsk. har ganska väl behandlat ärendet och noga öfverlänkt detsamma, då det tillstyrkt R. St. alt afstå hela motionen. Jag anhåller således för min del om bifall till detta betänk. Allm. Besv.- o. Ekon.Ulsk:s betänk. N:o 32 blef, uppå härefter af II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, gjord propos., af R. o. Ad. bifallet. Då nu föredrogos Ridd.Utsk:s d. 5 dennes på bordet lagda mera. N:o 9, med svar på återremissen, i frågan om val af suppleanter lill R. St:s Utsk., samt N:o 10, med utlät, öfver Ridd.- Direcl:s riksdagsberättelse, blcfvo dessa naem., på begäran af II r Bildt, Knul och Hr Coyet, Julius Carl Aug., ånyo lagda [iä bordet. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Lager - Den K 0 c t o 1) e r. 93 heim, Lars Magnus, anmält det han, i anseende lill tjensteåligganden, ej kunde längre uppehålla sig vid riksdagen och derföre nödgades afsäga sig den honom uppdragna befallning att vara Bänkman inom 24 bänknv.s-afd.
(Fortsättn.) hållet afser allmän medborgerlig bildning, syntes presterskapet ieke böra bekosta skolhusens byggande, ulan de till byggnadskassorna inflytande medel hellre påräknas för ett annat, med deras ursprung mera öfverensstämmande föremål, nemligen bildande af en pensionsfond för aflidne presters efterlemnande enkor och barn. Inkomsterne för Stiftens byggnadskassör vore för öfrigt mycket osäkra, och dessa kassor, hvilka öro dels skuldsatta, dels ega ingen eller ringa behållning, bade äfven visat sig vara för nu ifrågavarande ändamål otillräckliga. Af motionären är derföre föreslaget, att Rikets Ständer, med förklarande, att hvarje stad i främsta rummet är skyldig bygga och underhålla der behöfliga skolhus, måtte, för den händelse att något särskildt understöd af allmänna medel ändock kunde blifva för en eller annan stad oundgängligen nödigt, ställa till Kongl. Maj:ts disposition en summa af SO,000 eller 100,000 R:dr R:mt såsom förslags-anslag antingen genom förhöjning af det på 7:de hufvud-titeln uppförda anslag för allmänna byggnader eiler ock under särskild rubrik på 8:de hufvud-titeln. Såsom motionen innehåller, finnes redan i författningarnc föreskrifvet, huru de till byggande och underhållande af lärohus erforderliga medel skola utgöras, nemligen att kostnaderna i allmänhet böra bestridas af kommunerna sjelfve eller, der ett sådant åliggande ej förefinnes, af stiftens byggnadskassör. Under sådant förhållande och i öfverensstämmelse med de åsigter, som Utskottet i en med den förevarande likartad fråga, angående medels anvisande till lån för kyrkooch skolbyggnader, uttalat uti sitt nyligen afgifna, af Rikets Ständer äfven godkända, Utlåtande N:o 115, anser Utskottet,' att framgent, såsom hittills, åt vederbörandes omtanka och verksamhet bör öfverlemnas att bereda utväg till och verkställighet af nödiga skolbyggnader och deras reparation, samt att, derest förekommande särskilda omständigheter och förhållanden sådant påkalla, framställning i behörig ordning må göras om erhållande af bidrag dertill utaf allmänna medel.
Han nämnde dervid året 1739, och upplyste sedan, huruledes den lagstiftning, som då ägde rum, blef af följande lagstiftare förändrad; men den värde talaren har ej underrättat R. o. Ad. derom, alt sedan, i följd af 1739 års prohibitiva lagstiftning, » flere machiner blifvit införskrifne samt hvarjehanda nyttiga åtgärder vidtagne till de inhemska näringarnes upphjelpande, men denna prohibitiva lagstiftning, till följd af partistrider, mäste innan kort gifva vika för liberalare äsigter, så vandrade machinerne ut till Ryssland, — som, man må säga om detta Iand hvad man vill, måhända är, i fråga om begagnande af lämpliga medel lill den inhemska industriens befrämjande, ett af de klokaste land i verlden — och med dessa machiner deras ägare och konstfärdigheten, som i delta vårt grannrike nedslog sina bopålar. Jag tviflar på, att Sverige någonsin skall uppnå den lyckliga tidpunkt, då industrien och arbetsskickligheten skall kunna mäta sig med det lands, som visste att begagna sig af Svenska folkets oförstånd i dess tulllagstiftning. — Hr Fähraeus har vidare erkänt, att förhöjning kan ske å de artiklar, som Utsk. föreslagit. Kan detta ske, och kan det icke bevisas, del ju ej denna förhöjning medför nytta, icke blott i financielt hänseende, utan äfven till skydd för den inhemska fabrikanten, så ser jag sannerligen icke hvar - ICO Den 11 Januari f. m. före ej densamma bör äga rum. Det är ingalunda alt befara, på sätt Hr Fåhraeus och andre talare förespeglat, att förändringar i importförbuden skulle föranleda lill smugling, ty jag är öfvertygad derom, att i händelse tullbevakningen först och främst ändamålsenligt inrättas, och för det andra tillräckliga tillgångar för densammas behöriga ordnande och förstärkande lemnäs, så skall ock det mål man söker, i det väsendtligaste uppnås. Jag frågar dem, som påslå, att låga tullar äro nödvändige för att hindra smugling, om någonsin denna princip i andra länder blifvit antagen?
Jag har menat de Vattenverk, som, belägna på skattskyldig jord, äro, enligt Jordeboken , satte till visst öretal, med detta öretal ingångne i hemmanets öretal, och sålunda deltagande i sjelfva hemmans-räntan. Ponera t. ex. ett Frälsehemman, utgörande enligt Jordebok 20 öresland, inberäknad en på hemmanets ägor uppförd qvarn, särskildt upptagen till 6 öresland. Det förstås af sig sjelf, att en sådan qvarn icke kan vara särskild skattlagd, ty den skulle då vara skattlagd 2:ne gånger. Frågas nu? Färdén - Den 12 Jiilii e. m. G6j na qvarn rifyas, enligt den föreslagna Författningen. Utskottet säger ingenting derom, men jag tror det icke kunna ske , såsom stridande mot Placaterna mot skattskyldig jords förminskning. Nödigt är emedlertid , att detta observeras; osäkerhet om Författningens mening kunde eljest skapa Processer i detta ämne. Herr Danckvardt, Magnus Georg: Då åt-, skillige anmärkningar emot Utskottens betänkande nu blifvit gjorde, och återremiss deraf torde komma att beslutas, får jag med instämmande uti den Herr Mannerstam framställt, i afseende på Utskottens förslag 0111 ersättning för utrifvit Vattenverk till 5o procent utöfver dess fulla värde, äfven särskildt fästa uppmärksamheten pa hvad Utskotten föreslagit i tvänne andre fall, der denna ersättning jemväl skulle äga rum. Det är i förslaget till den ifrågavarande författningen sagdt, att om, lör odlingens verkställande , Vattenverket blott behöfver ändras eller flyttas eller vattenledning göras, men Vattenverks-ägaren hellre vill hela Verket alsta, skall jordägaren vara skyldig att detsamma helt och hållit inlösa. Att, såsom Utskotten tillstyrkt, Jordägaren i detta fall skulle vara skyldig, att utom fulla värdet erlägga 5o procents förhöjning derå , tyckes vara alldeles obilligt.
Den 18 J n 1 i i f. m. Ledamot i Riddarhus-Utskottet; äfvensom Herr von Hartmansdorff, August, hvilken blifvit vald till Ridderskapets och Adelns Fullmäktig i Rikets Ständers Bank» derigenom upphört ätt Vara Ledamot i BancoUtskottet; och som i öfrigt, på Sätt Hans Excellence redan förut tillkännagifvit, följande vacancer i nedaltnämnde Utskott uppkommit, hemligen 1 BevillningsUtskottet: Efter Friherre Wrangel af Adinal, Henning. EkonomiUtskottet: Efter Herr äf Robson, Carl Magnus, och — Herr af Forsell, Carl. Riddar husUtskottet: Efter Herr Nordensköld, Carl Reinhold, Och — »— von Troil, Knut. Alltså anmodade nu Hans ExcelletiCé Herr Grefven och LandtMarskalken Ridderskapets och Adelns Herrar Electorer, att å nästa hiåndag den 20 dennes Sammanträda, för att berörde Vacancer tillsätta* Företogs tili pröfning ConstitutiotisUtSkottets den 23 sistiidne Maji under N:o äcj afgifne, och den 4 derpå följde Juni e. m* på bordet lagde, Memorial, innefattande Utlåtande öfver framställde AnmärkningSatiledllingar, i afseende på den så kallade Skeppshandels affairelt. Den 18 Julfl. f. ni. zof Friherre Anckarswärd, Carl Henrik , .anförde skrifteligen: ConstitutionsUtskottets Utlåtande öfver framställde anmärknings-anledningar, i afseende på den så kallade Skeppsbandels-affairen, visar sig i full öfverensstämmelse med den åsigt CoiiStitUtionsUtskottet ådagalagt, i anseende till förvaltningsåtgärderne i. allmänhet, och tvånget att isåsom mötionair nödgas afven emöt sjelfva ConstitutionsUtskofctet försvara afgifnä anmärkningars rättvisa och billighet, ökar obehaget äf Represen tänt-källets uppfyllande, inom en sådan Representation sorn