Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderstapet och Adeln samt Hederwärda BondeStändet härom yltratt. Men som Statens Celesta-, stique, Civile och Militoire Tjensieniäns afgifter, en» ligt BewiLnings-Förflaget, tomina l wista händelser arr modrficras, ansäg Sländet att det för EmbetsmanTaLsring förut upgifne Förstag bordt bibehällas, do.? Deri 17 April. 68S som ett serskildt dermed öfwerenssiämmande Formulaire för Ecclesiasiitjue-Staren stulle tjena till saker och pålitlig hjelpreda nild Taxeringarne för dem af d« skattskylldige, hwilka wilja sig deraf begagna, godkände Ständet i detta hänseende det Formulair som Prosten Doctor IVHI^visc rill Utskottets Protokoll afgifwir; börande, enligt Ståndets tanks, Vesta Formulairer bifogas den utfärdande Bewittnings-Fvrordningen. ^ 6:0 Widkommande Ständets förut gjorda Anmärkning, angäenoe beswär öfwer Taxeringar, etter att det altid borde bero pä den flattsthldige, ehwad han mors klagande eller förklarande, huruwida befwären matts afgöras wid Compromisie-Rätt etter ock efter hittils gällande Författningar wid wanlige Znsiantier, sä ock enar Ständet ä ena sidan fann denna Opkions-rärt wara öfwerenssiämmande med Allmänna LagenS förestrift uti Utsörnings Baltens 4 Cap. 15 Z. och NättegängsBalkcns 24 Cap. 2 §. samt ä andra sidan icke kunde inse, huruledes en sadan frihet för den skattdragande hwarken kan strida emot ifrägawarande BewittningsProjects grund, etter leda till förfelande af Let med denne Författning äspftade ändamäl; Altsa och enär Let enligt
Utskottet skulle önskat alt i flera delar kunna biträda Herr Hjertås framställda förslag, såsom ländande till säkeihet, ej mindre mot origtiga kraf, än mot oredliga gäldenärers försök att jäfva loi dt ingsegares rätt, har Utskottet likväl funnit den betänklighet dervid möta, att de åsyftade lagförändringarne skulle leda till rubbning i redan, under skydd af nu befintlige lagstadganden, uppkomne förhållanden ; hvarföre, och da förändringarne ej kunde blifva till efterrättelse gällande förr än efter en längie tids förlopp, lämpligast synes vara, att pröfningen af detta ämne far ansta, intill dess den kan förekomma i förening med granskningen af förslaget tdl Allmän Civil-lag, 1 hvad det innefattar föreskrifter angående bevisning 1 allmänhet. Utskoltet kan alltså ej tillstyrka, att ifrågavarande motioner må tdl någon åtgärd föranleda. Stockholm den 18 Maj 1840. STOCKHOLM, Elmeus och Granbergs Tryckeri. 1840. Lag-Utskottets Betänkande, N-.o 51. I N:o 51. Ank. till Exp. Utsk. ilen 25 Maj, kl. 4 e. m. Bet ani; ande, i anledning af vacht motion om ändring i 18, 19, 20 och 23 Cap. Missgernings-Balken. Uli ett frän Hedervärda Bonde-Ståndet till Lag-Utskottet remitteradt memorial, har Riksdagsfullmägtigen Johannes sindersson från Calmar Län yttrat, att Kongl. Förordningen den ao Januari 1779, sorn i vissa fall undrar de i lagen ursprungligen bestämda straff för edsöresbrott, skall föranledt olika meningar, dels i allmänhet, angående tillämpningen af lagbestämmelserne för dessa brott, dels serskildt, i fråga om den rättighet till sjelfförsvar, som 23 Cap. Missgernings-Balken, jemte utsättande af straff för edsöresbrott, tillägger den, emot hvilken sådant brott begås.
Tanken oss Dantes Inferno och de osaliga andarnes gråt, jemmer och tandagnisslan, som ett — tu — tre — nu! — når sin högsta höjd! Ah! hvilket ackord! Nu kommer en engel med sin harpa och förkunnar dem lindring i sina plågor. Hör, nu mildras suckar och gråt, ett svagt hopp om slutlig försoning skymtar fram och en välgörande slummer sänker sig till slut ned öfver de evigt fördömdas gräsliga pina! Hur effektfullt, sannt och poetiskt har ej den store symfonikern Wagner skildrat detta och hur rysligt — litet ortodoxt har jag ej förklarat saken, våra Wagnerister och högkyrkliga till stor förargelse! Massenets symfoni var i sig sjelf rätt behaglig och intressant, men ieke kunde den tillfredställa längtan efter någonaf Haydns, Mozarts eller Beethovens symfonier, för hvilka hofkapellet detta år visat en oförklarlig ringaktning som emellertid i januari ledde till ett ingalunda skönt ekonomiskt resultat med den då hållna simpla konserten. Lyckligtvis kom nu prof. Rummel och satte litet nytt lif i hofkapellet, som började erinra sig att Beethoven skrifvit förtjenstfulla symfonier, som ej kunde misspryda till och med en sa gentil institutions konsertprogram som det kungliga svenska hofkapellets. Alltså behagade man i nåder erinra sig D-dur-symfonien, som gafs ganska tillfredsställande, om också en repetition till icke hade skadat, särdeles af det underbart förtrollande sköna larghettot, en af Beethovens lyckligaste stunder, hvilket vill säga något. Här skötte sig de melodiförande instrumenten icke alltid med nödig ackuratess, biåsinstrumenten slarfvade med drillen på Ciss, mer mjukhet och känsla hade behöfts vid framförandet af det guda-sköna kontramotivet, hvars ackompagnement hade kraft ett plus af finess och diskretion. Ett så idealiskt stycke borde fått ett idealiskt utförande, särdeles af den musikkår, i hvars spets en gång stod Ludvig Norman.
Jag har erfarit, att personer, som, lika varmt med mig nitälska för de mindre bemedlade klassernas lycka, vilja beforda den genom snart sagdt motsatta medel. Jag har hört, utom de 3:ne aktade reservanterne, flera hysa betänkligheter anot borttagandet af mantalspenningarne äfven till det mindre belopp, som StatsUtsk. tillstyrkt. Må det tillåtas mig, alt försöka bemötandet af de väsendtligaste inkast jag kunnat förnimma. Slaten, säger man, förlorar en betydlig inkomst. Jag vill ej bestämdt bestrida detta, serdeles om mitt förslag antages. Förlustens belopp kan jag ej för tillfället beräkna. Men jag ber dock få erinra derom: att ehuru mantalspenningar årligen (enl.
Lredje „ „ 3,529,886:41.10. fjerde „ 1,301,180: Lemte „ „ 48,316:32. — 8jette „ , 164,630: 8junde „ „ 65,000: Åttonde „ „ 864,890: lVionde „ „ 182,930: tionde „ „ 595,075:38.— Allmänna Indragninga-8taten 248,280: 8ummo L:eo L:dr 10,174,550:25. 6. Vid aista Lilisdag keatämdes LiIi8-8tot6N8 utgifter till 9,698,190: Ln aliillnad uppliommer alltsä os 476,360:25. 6. livarmed gumman sk aamtlige Iktgikts-Litlorne okverstiger dori vid korra 8tat8- regleringen kagtställda; weil denna sliillnad ketäelres kullliomligen genom den körliöjda kerälining ok Inliomst-Litlorne, 8oni Longi. Uaj:t nu jemväl körealagit, neli lividien uppgär till en sammanräknad summa ok 476,850 Il:dr. I ökverensstämmelse med de ok Longi. Vlaj:t uti korjan ok denna Lropo8ition kramställde liukvudgrunder, lior Longi. Naj:t velat köreslä Likets 8tander, att kor nedannämnde keliok, lividia kiott kor en gäng, eller pä vi88a är, ikrägokomma, men livillig kland de klera, 8vm genom vederkörande i underdänigliet äro anmälde, nu klikvit 8ä8om nödvändigast ansedde, ke vilja ser8liilde eller utomordentlige analog till köljande kelopp, nemligen: enligt de ak
För artikeln Fläsk hade Utskottet föreslagit nedsättning af införsels-tullen från 1 r:dr 16 sk. till 36 sk. lispundet, hvilket förslag Borgare-ståndet godkänt. Ridderskapet och Adeln samt Preste-stånclet hafva bestämt denna införsels-tull lill 1 r:dr; men Bonde-ståndet deremot vidblifvit gällande bestämmelse. Fläsk. Bill. till B. St. Då sålunda Ridder skåpet och Adeln samt P reste-ståndet förenat sig om samma, de öfriga Ståndens vidt skiljda beslut förmedlande tullsats, anser Utskottet sig böra inbjuda Borgareoell Bonde-st,hiden, att i samma tullsats sig förena. I annat fall måste omröstningar anställas och dervid, med antagande af Utskottets utaf Borgare-ståndet godkända till japroposition, först utrönas hvilketdera af öfriga Ståndens beslut skall blifva kontra-proposition nemligen: a) om kontra-propositionen: 132:o Den, som, till kontra-proposition i hufvudsakliga voteringen angående artikeln Fläsk, antager Ridderskapets och Adelns samt Preste-ståndets beslut, att bestämma införsels-tullen å Fläsk till 1 r:dr lispundet, röstar JCl den, det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, antages till kontra-proposition Bonde-ståndets beslut om 1 r:dr. 16 sk införsels-tull per lispund. b) i hufvudsaken: 133:o Den, som bifaller Utskottets förslag, att nedsätta införsels-tullen å Fläsk till 36 sk. per lispund, röstar Jaj den, det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, antages (Irsta alternativet) Ridderskapets och Adelns samt Preste-stånclets beslut. (2:dra alternativet) Bonde-stånclets beslut.
Piijué, se Väfnader af Bomull. Pistoler, se Gevär. Plantor', se Träd. Plateaucr, se Decorationcr. Bil . t. Exp.-Utsk.s fiirst, t. und. skrif. Plymer: Af Struts Andra slag , Pomada Pomeranser Pomeransknoppar och skal, torra Porcelaine . Oäkta, Sten eller Faijence: Hvitt, gulaktigt och omåladt: Fat och Tallric kar . Andra Pjecer Måladt eller tryckt Äkta, hvitt eller enfärgadt Förgyldt eller måladt i figurer] eller med blommor Portföljer, Taskböcker och Ridiculer .. Potatoes Potatoesmjöl Pozzolaua iPuder 100 Rdr V 100 Rdr V 1 # 100 styck. t tt Tullberäk . ningen. t #■ I # I # 1 tt I # 100 Rdr V 1 T:a 1 Ltt Fri Utförsels Tult. Pläter, se Metaller. Pockeuholtz, se Trädvaror. Polcrjord, se Jord. Bili. t. R. St. Prof. re Sami., 2 B., 5 Haft Porphyr, se Sten, ej specificerad. Pottaska, »e Aska. 4a Bil. t. Exp.-Vtsk.s försl. t. urul. skrif. JV.-o 386, Tullvärde. (Qvantitet föi TullbcräkInförsi lis Utförsels ningen. 1 ull. Tull. ] 4 Qvicksilfver Redskap för Åkerbruket , Fabrikerne och Handtverkerien , efter serskildt tillstånd i * ioo Rdr V. ' 5 ■ 7 3 Rentungor t
Kolmodin_, ifrån Gottland, med hvilken sig förenat Per Isacsson, framställt motion i detta ämne och, i sådant afseende, andragit: att denna byggnadsskyldighet visserligen grundar sig på ett frivilligt åtagande af Gottländska allmogen, tillkommet på en tid, då Wisby var den enda plats på Ön, hvarifrån export till Utrikes ort då var medgifven, och dit således allmogen måste transportera sina exportabla producter. För att erhålla närbelägnare och beqvämare afsättningsplatser, förmåddes derföre allmogen åtaga sig att uppföra och underhålla boställshus åt de, i och för skeppsfarten ifrån landthamnarne tillsatte Tulltjensteman, hvilka denna tid åtnjöto ganska små löner och endast voro tillsatte, för att, vid fartygens lastning och lossning, hafva direct tillsyn. Under sådana förhållanden var också förmonen af den vidtagna åtgärden med dessa Tulltjenstemäns tillsättande, och det derigenom för allmogen beredda tillfället alt få, vid närmare ställen, afsätta sina producter, uppå allmogens och de trafikerandes sida. Men nu mera har förhållandet så förändrat sig, att förmonen af ifrågavarande Tulltjenstemäns närvaro, såsom endast tillsatte alt controlera och indrifva Tullmedlen, bör betraktas, helt och hållet tillfalla Staten: emedan först och främst Tullinlraderne på Gottland så betydligt ökats, att de nu mera utgöra en högst betydlig Statsinkomst ifrån denna Ö, och sedan derföre, att Tulltjenstemännen nu blifvit hugnade ej allenast med ganska tillräckliga löner, utan äfven ega säker utsigt till pensioner vid deras afgång ifrån tjensten, samt slutligen, emedan en mera fri och utsträckt exporträttighet ifrån landthamnarne nyligen är medgifven, hvilken ytterligare bidrager att öka Tullinkomsten; hvartill kommer, att allmogen nu får vidkännas nedsättning i priset å sina varor, i samma nion, som Tullafgiftelma derå ökas. PerBih. lill R. Allm. Tesv.- och Öecon.-Ulsk.
Det är alltså det förra, sorn förnämligast bör försvåras och , genom lämplige tvångsmedel till makarnes återförening, motverkas, i stället att underlättas , så framt man ej vill i och med detsamma underlätta det senare. l/tan tvifvel äro de olägenheter, sorn blifvit öfvsrklagade , i hög grad eftertänklige ; men Utskottet befarar, att det botemedel, som är föreslaget, skulle blifva vådligare, än sjukdomen. — Det må vara, att de nu stadgade böter för vållande lill oenighet i äktenskap verka olika på den fattige och den rike , men detta inkast gäller om böter i allmänhet. Dessutom torde det härvid med fog kunna erinras, att hvad fruktan för den oeconomiska förlust, som böterne medföra , verkar i de lägre och fattigare classerne, det verkar i de högre och Bil t. Lag-Uakatuis Betänkande !NT:o 140. j5 förmögnare nesan att till sådan* böter blifva fälld. — I öfrigt hiller Utskottet töre, att antalet och beskaffenheten af de varningsgrader, som , efter nu gällande Författningar, skola föregå makars skiljande till säng och säte, icke böra undergå förändring, utan i sammanhang med omarbetning af La» garne om äktenskapsskillnad i allmänhet. Utskottet får alltså, med tillkännagifvande , att Utskoftets Betänkande är af Hoglofl. Ridderskapet och Adeln bifallet, S nyt» vördsamt hemställa samma Betänkande, oförändradt, till pröfning af de Riks-Stånd, som återför visningen meddelat. Eh Ledamots seiskilda mening bifoga».
I stället skall j a g meddela d e m några intryck från mitt sammanträffande m e d d e m o c h därjämte några faktiska upplysningar, ägnade att förklara de illustrationer de finna i föreliggande nummer. R e d a n de olika stadsdelar, där de båda luftseglarnes h e m äro belägna, gifva en föreställning o m den klyfta, s o m i socialt hänseende skiljer d e m åt. Monsieur Maurice Mallet, arbetsmänniskan, som mognat till en viljestark man under en från tidigaste år utkämpad lefvebrödsstrid, har sökt sin bostad högt uppe på Montmartre midt bland dessa tusende bröder i det hårda arbetet o c h i försakelsen, bland denna böjda, m e n sega o c h resignerade befolkning, som Paris hyser, utan att känna. I rue L e p i c 63, hundra steg från Nils Forsbergs idylliska trädgård o c h friluftsatelier, b e b o r herr Mallet en anspråkslös våning fyra trappor u p p. är president i deras luftseglingsklubb. Jag visste förut eller rättare sagdt jag kände instinktivt, att jag hade att göra m e d » konungens » vänner. Grefve de la Vaulx, en reslig, bredaxlad &gt;beau garcon », raka kontrasten till sin lille spenslige v ä n, berättar mig, att en skildring af grefve de Castillons o c h M. Mallets resa just stått att läsa i förra aftonens n u m m e r af L e Soir. Artikeln var skrifven af grefven själf. Ytterligare en bekräftelse. Försänkningar hos det kanske argaste nationalistiska o r g a n! A h a l Situationen var klar. Gudskelof att man numera kan undgå att tala o m Dreyfusaffären 1 Och att vår konversation kunde röra sig i friare rymder, där man ej behöfver känna sig inklämd mellan två politiska partier, s o m rifva ut ögonen på hvarandra! V i begynte sålunda tala o m luftresor. » Oh, jag som trodde så säkert, » utropar grefve de la V a u l x, » att j a g hade eröfrat vår vandringspokal!
Syftemålet dermed mäste således lökås i önskan att stadga der möjeligen jäkcaste sätt att framgent bibehålla de förmänliga resultaker, som utom de föreflagne ansta terne hitintills runnat winnås. Dä hela ämnet bringas lill högsta grad af enkelhet, tyckes det derföre kunna innefattas i desie 2:ne Frägor: r:o Är det upgifne Förslaget af den bcfkaffen» Het, att idet äsyftade andamalct derigenom med nubbet upfysies. 2:0 Om icke sä arr blir det dä rädeligt att förändra en mechode som gifwit ett förmänligt resultat, för atk i det högsta winna samma fördel af en nyhet, hwars lyckliga effert ar förmodad, men utan erfarenhet, icke kan wara gifwen? Dä den första frägan wägar jag smara. Planen innefattar behandlandet af 2:ne hufwudsakligen olika befattningar. Der ena som angär Courante mäl, upbörden och Riksgälden. Det andra Wexel up - Den 26 Februari!- 1291 upköp och Utrikes-galdcns betalande. Det första flaget af göromål anser jag genom ett Commistariat kunna bestridas lika .val som hitintills; men vcksä icke bättre och redigare än nu sker. Den sednare, och sä oändeligen mera granlaga befattningen, som nu under Fullmagtiqes omedelbara öfwerinseende handhaftves as Bokftuks-Contoirets sä kallade Utrikes Departement, är deremot af den natur, att största swärigheten att fullkommeligen wäl stöta densamma ligger i den Publicitet hwarmed Ämnet i narivarande stick, redan mäste behandlasAtt med ett Commiffariat öka antalet af de personer som med denna detaille aro syselsatte, wore således ett säkert satt, till fullkommnande af omöjligheten, att upna det lyckliga resultatet som bör sökas
Denna ordning kommer, utan att i någon mon gagna, att gifva anledning till verklig oordning, i det Lands - Den 12 Februarii e. m. 43 Loken derigenom skulle komma att ökas med serskildta 'folier för hvarje sådan låntagare. Riksgälds-Gontoret skulle belastas med kostnaden af remisslaget, samt, då ingen ersättning är uppgifven för PostPorton från Ränlerierne till Riksgälds-Contoiret af dessa medel, hvilka, såsom enskildes, icke kunna portofritt afsändas, antingen förlust jemväl i detta afseende RiksgäldsContoret beredas, eller ock efterräkningar de enskilde tillställas, i strid med beslutet att deras insättningar i Ränteriet skulle ske kostnadsfritt. Då vi i Sverige äga en Postinrättning, hvilken det, författningarne likmätigt, åligger ersätta alla medel, som, under Speciel recommendation efter uppräkning vid PostContoren med Posten afsända, möjligen kunna förkomma, synes denna utväg vara den enda rättsenliga att till Låntagarnes begagnande anvisa, för att bespara dem kostnaden och svårigheten af att skaffa sig Commissionärer i Hufvudstaden för att i RiksgäldsContoret insätta räntan. Den andra anmärkningen är, att Utskottet ansett, det en del af BancoBetjeningen bör för denna inrättning jemväl tjenstgöra i RiksgäldsGonloiret. Med en sådan anstalt betages Styrelsen af RiksgäldsContoret förmågan alt kunna med säkerhet ansvara för dessa ärenders noggranna och ordentliga behandling, ty dertill fordras ovillkorligen att underlydande Tjenstemän direcl subordinera under 44 Den 12 Fe b r u a r i i e. in. deni, och icke under ett annat Verks Styrelse. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf:
Thunell* Memorial, om Lån af Allmänna Medel för anläggningar vid Carlscrona Stad; 6:0 Herr Professoren Forssells Memorialj om kostnadens bestridande för tryckningen af LandshöfdingeErr.betens Kungörelser; 7:0 Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om eftergift af en Statens fordran uti framlidne, landshöfdingen von Echstedts Sterbhus; 8:0 Riksdagsmannen C. Fr. Bergs Memorial, orri Brandförsäkringsverket* ställande under tillsyn af Riksens Höglofl. Ständers Fullmäk-. fige; samt 9:0 Herr G. A. Silfverstolpe» Memorial l om ersättning .af Cours-difference å Svenske Ministern Herr C. Lagersvärds genom Riksgälds.-} Con: 56 Prat. Utdrag d. 24 Jan. iglg. Contoiret liqviderade fordran, härrörande frän andelar uti RiksgäldsContoirets fordna Län i Genua; Hvarjemte BorgareStåndel biföll Riksens Stan? elers Lagutskott? likaledes den 19 Januarii på bordet lagde Memorial, angående: .1:0 Ändring i 1. §. af 23. Cap. Rättegångs; Balken i afseende på domfört antal Ledamöter Uti Rådstufvuoch KärrinärsRätier; 2:0 Förmyndares skyldighet, att hvart tredje ar tillöka Myndlingars ArfsCapital med den un; der tiden derå upplupne Ränta; samt 3:0 Föreslagen ändring af 5. Cap. 4. §. Ut; SÖkningsBalken. Men vid nu jemväl skedd ytterligare före, dragning af StatsUtskottets utlåtande öfver Herr G. Kjellanders ipom detta Stånd gjorde motion * om uppskof med redovisningen af nu förestående Krono-uppbörd, samt af LagUtskottets yttranden; angående: 1:0, Väckt fråga, om Domares och Exsen cutorers skyldighet, i afseende på Gäldenär för^ p.nnadt anstånd i Skuldfordringsmål; och 2:0
Bataljonen ytterligare under 10 är mä förblifwa Infanteri, under hwilken tid Rusthällarne ärnjuta enahanda lindring i styldigheten till sina soldaters underhällande, som är 1777 af Konung Gustaf lil blifwit Rotehällarne wid Regementets Norra Bataljon förunnade; dock att Trost-PaflevolanS-afgiften kommer att tills widare fortfara. Ibland '7 Ibland de sedan sistförflutna Riksdag utfärdade Milikär-författ-Nva ForfatN ningar har Kongl. Mast welat här anmärka: "'dr. Förordningen oin crnppcrs och persedlars forcskaffande, hwarigenom, dels medelst wista förändringar i truppers förläggningsoch underhalls-sätt under täg och marcher, dels ock genom anwändande företrädeswis af transport-medel sjöledes, den möjligaste lindring i inqvarterings-bördan och kronostjmsnings-ssyldigheten blifwit ät landers och städernas innewänare beredd. Den förut gällande 1791 ars Tag-Ordning har med 1842 ars utgång till all kraft och werkan upphört; samt Inqvarrerings-Ordiungen för Gtäderne utom Stockholm, hwarigenom, hufwudsakligen i afseende ä den ständiga inqvarteringen, förman blifwit beredd sa wäl ät ingvarterings-tagare som at ingvarteringsgifware; ät de förre medelst förhöjd inqvarterings-erstittning och ät de sednare medelst befrielse frän bekostandet af denna utgift, med undantag af servicen, som tills widare för städerna qvarstär. Det under arbete warande sammandrag af författningar röranSamma,- de Krigsmakten till lands har, enligt inkommen anmälan, sälundaAmAA'. fortgätt, att de uti Krigs-kollegii Arkiv förwarade original af Kongl. Bref och General-Ordres tillika med alla af trycket utgifna författningar för en tidrymd af öfwer 100 är blifwit transtumerade till de delar, desamma äro afsedda att uti nämnda sammandrag intagas.
N:o55. 7 föreslagna Författningarna sig stödja, icke funnit anledning ali dem frångå. — När ett sådant öfvervägande egt rum, känna vi icke; — åtminstone har, genom votering inom Högloflige Utskotten , vår begäran om en fullständigare undersökning af frågan blifvit afslagen , och det är just af denna orsak, som vi anse det så mycket mindre lämpligt, ati Rikets nu församlade Högloflige Ständer, hvaribland många lära finnas, som icke gjort sig nog reda för hvad, sorn är i fråga, blott på god tro, skola tillstyrka an!agandet af de år 18 j3 inlemnade underdåniga förslagen. Högloflige Utskotten hafva uti några få omständigheter, hvilka genom tillfällig händelse blifvit föremål för Högloflige Utskottens pröfning , funnit skälig anledning till ändring af Handelsoch HanatverkeriOrdningarne. Yi våga tro, att, om det hela fått dela lika öde , skulle många andra omständigheter funnits lika angelägna och billiga att ändra och rätta. Med förutsättande af hvad nu blifvit anfördt, kunna vi , för vår del, såso n förut är nämndt, icke tillstyrka någon yb erligara åtgärd å Rikets Högloflige Ständers sida uti denna sak, utan anse, i likhet med hvad Högloflige Utskotten uti deras förra Betänkande föreslagit, bäst vara att låta på Kongl. M^jUs Nådiga godtfinnande bero, hvad Kongl, 8 Lagsamt Allm.Besv. o.Oec.Utsk.Utl. N:o 56. Maj:t i sin vishet finner rättast vara att i denna del antaga och till efterlefnad anbefalla, N:o 56. Ankom till Exp. Utsk, den 21 Aug. 18*9. Utlåtande, i anledning af väckt fråga om förbättrade Policeförfattningar för Städerne. (jenom Remiss från det Vällofliga Borgare-Ståndet har Lag-Utskottet fått emottaga ett af Herr Claes Fr.
När Riksgälden ar 1789 stäldes under Riksens Ständers egen förwcstming, stedde härutinnan icke nägon förändring, utan har Allmänna Brandförsäkrings-Fonden under enahanda wilkor, som förut, beständigt blifwit förräntad uti Riksgälds - Comoiret anda till är 1807, dä ett förslag alt ruläna B andförsäkrings - Fonden emot I,stekning uti Brand>örsäkrade Egendomar as Direclionen hos Herrar Fullmägtige insinuerades. Och till hwilket förslag Herrar Fullmägtige äfwen, enligt Prolocollet för den ar Maji samma är, L sä mätto saimyckle, att Herrar Fullinägkige ä Riksgälds.Contoirets wägnar ingingo uti den förbindelse att, i händelse Brandförsakringsmedlen till större eller mindre belopp af Direclionen pä detta salt blefwe utläme, stulle Riksgälds Contoiret wid timande olyckshändelser, bispringa Allmänna Brandsörfäkrings-Fonden med större eller mindre län emot Ten i8 Novemberlozz emot Fem procents ärlig ränta, uppä Directionens asgiswande Revers, stäld alt infrias Sex .mannder efter skedd upsägning samt serskildt Hypotheque uti de af Allmänna Brandsörsäkrings-Fonden belänte inteknadc Reverser kitt sä stort beloop, fom Herrar Fnlimägtige kunde anse innefatta full säkerhet för de ifrän Riksgälds-Contoirek till försträckande Summor. Ömsesidiga förmaner tyckas hafira grundlagt det förhållande, som ända till är 1807, warit bada Werken emellan.