Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Posse utan våda kunna ingå på mitt förslag att särskildt behandla dem, till hvilket jag fortfarande yrkar bifall. Gr. Posse: Just derföre att importen af gryn är högst obetydlig eller alldeles ingen, anser jag det vara skäl att behandla denna artikel i sammanhang med artikeln mjöl. Jag yrkar fortfarande afslag å Gr. Liljencrants’ förslag. Sedan öfverläggningen i frågan ansetts härmed slutad, yttrade Ur Gr. o. Landtm., att Gr. Liljencrants hade föreslagit, att hvad Utsk:t hemställt i afseende å mjöl af hvete och råg samt beträffande gryn, alla slag, skulle särskildt behandlas och afgöras, men Gr. Posse deremot yrkat, att dessa artiklar skulle i ett sammanhang företagas till afgörande; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, framställde propos. på bifall till Gr. Liljencrants' förslag, och då dervid svarades många ja jemte några nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. Mjöl af hvete och af råg. Hr Bennich: (Yttrandet, som blifvit talaren tillstäldt för justering, har sedermera ej af honom återlemnats.) Hr Åkerman: (Yttrandet, som blifvit talaren tillstäldt för justering, har sedermera ej af honom återlemnats,) Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utsk:ts hemställan, dels ock afslag derå samt bibehållande af nu stadgade tullfrihet för ifrågav.de slag af malen spanmål, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvarvid svarades många ja och nej i blandning, samt sedermera propos. på afslag å samma hemställan och tullfrihetens bibehållande för mjöl af hvete och af råg, då svaren likaledes utföllo med många så väl ja som nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Ven 18 Augusti e, m, och Adeln icke åsåmjes om ordningen i hvilken de särskilta propositioner skola göras, som under en och samma discussion blifvit begårdta, och för detta fall, bör någon bestämd regel finnasi Likaledes är det icke omöjligt, att LandtMarskalken och Protocollsföranden kunna i mon af ställets aflägsenhet, hvarifrån ljudet kommer; uppfatta Ståndets svar på en proposition olika med hvad Ledamöter, som sitta på andra ställen i Riddarhus-salen trott sig höra; och det har derföre synts Utskottet lämpeligt, att såsom lag föreskrifva hvad äfven under denna Riksdag blifvit iagttagit, det LandtMarskalken alltid bör underrätta Ridderskapet och Adeln om det sätt, hvarpå han fattat Ståndets tanka, innan rättigheten att begära Votering, anses förlorad. §. 4o. Om upprop och omröstning, är af enahanda lydelse med den nu varande §;n 43, blott med undantag af sista momentet, hvilket hör till den särskildta Ordningsstadgan , och der jemväl är infördt. §. 4i. Om tvenne upprop svarar mot 44 §. oförändrad. §. 42. Om vallistor och voteringssedlar, motsvarar den närvarande 45 § , med undantag af allt hvad, som i 55:dje och yi:sta paragrapherne Riksdagsordningen redan är stadgadt, och med ett tillägg om personers uppförande i alphabetisk ordning på listorne till de större valen, hvars gagnelighet Ridderskapet och Adeln redan vid denna Riksdag erkänt. Ven 18 Augusti e. m. *67 §. 43. Om lottning emellan personer, som erhållit lika antal röster; samt om val till suppleanter : är en af Utskottet tillagd ny paragraph. Det har synts Utskottet nödigt, att i det förra afseende! hafva något stadgadt, ehuruväl lottning i alla fall torde visa sig vara det enda antagliga.
Summa j 10,742,880 Stockholm På Preste-Slåndets vägnar: C. Fr. af IVingärd, 'laiman. Stat för Ar i 8 4 r • cr ro >- 2: " cr Spanmål. Banco. — C-at ao . B 3 tö 3Q a? Penningar cl 1 ior pu iorsiag. I ädelt på förslag. Oindelt. Summa. R.dr sk. r. u 1 ? c QCD Credit. tr . Krono-värdi. Mått. Markegång. Mått. Värde på förslag Mått. Värde, på förslag. Summa Banco. g*® U t giften: Tunnan. Tunnan. T:r 317 Forsta Hujvud-Titeln •• Kongl. Hofoch SlotlsR:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. T:r K.. R:dr sk r. T:r K. På Borgare-Ståndets vägnar: På lionde-Ståndels vägnar: G. Holm, Auder]s Ericssonj n. v* Talman. u. v. Talman. > L. Slats-Karkets Ordinarie Inkomster. Ordinarie Ränta: Hvad af denna ränta är indeldt till åtskilliga Stater, Verk och Inrättningar, efter Kronovärdi 335,089 R:dr 9 sk. 4 rst. utföres förslagsvis med 1,762,OCX).} Den öfriga delen inflyter till Stats-Verket och upptages på förslag till 568,000. Afrads-Spanmäl Tionde-Spanmål Tionde-Spanniåls-lösen efter bestämda priser Arrende-medel af Kungsgårdar och andra Kronolägenheter Siv Penningar 614,800. Indelta Räntor 1,762,000.
Stamfrun hade icke lidit någon skada i fallet men många år förgingo innan man åter upphängde henne på sin gamla plats, men hon kom dock slutligen dit, fast med nytt tumstjockt rep. Man hade då börjat glömma den fasaväckande tilldragelsen, och den svalnande broderliga kärleken tyckte sig gjort nog, när den i flerfaldiga år förvisat Stamfrun till ett skräprum. För alltid kunde det ju ändå icke blifva! Nu hänger hon der åter, lika bister, lika hotande som fordom, och då den nu mera föråldrade Grefven, som annars, när han någon gång talar om den rysliga händelsen, alltid tillskrifver den de mest naturliga och förnuftiga orsaker; då han en gång såg sin yngsta sextonåriga dotter mysa mildt och godt åt en ung ofrälse prest-son, som för sin hygglighet och fina bildning var ganska väl antagen på det Grefliga slottet, då han såg detta genom en sned sidoblick, icke anad af de unga tu, då tog han sin dotter vid handen, förde henne tyst och högtidligt in i familjesalen, framgick med henne till den åter upphängda Stamfrun, och sade med faderlig myndighet och hel-aristokratisk vigt: »min dotter, akta dig! Kom ihåg din fasters öde!» – Han sade icke mera. »Och detta hände i nittonde seklet, och här i vårt land? Dessa frågor gör visst en annan läsare, men vi, som ej rätt kunna eller vilja besvara dem, vi hänvisa frågaren blott till en af de rätt gamla Skånska familjernas ättlingar för att spörja honom om det kunde hända eller ej. Twenne Wänners råd. »Jag kan aldrig blifva lyckligare än jag nu är det, och ingen på jorden kan vara det!» yttrade Elina med verklig förtjusning, och ungdomlig glädje, när hon för första gången befann sig i ro och lugn, hemma i sin egen vackra boning, vid sidan af sin Albert, sedan bröllop, kalaser, hemkomöl, visiter, sus och dus, ändteligen voro förbi. Dessa ord, yttrade af en ung, vacker, älskvärd maka, som man af verklig kärlek valt, skulle klinga skönt i den unga äkta mannens öra, och gifva ett förtrollande écho i hans hjerta. Detta kände sig ock för fullt att i ord yttra sin fröjd.
RiLs-Archivet förvarade Registratur intygar N. W. Forsslund, Förste Expeditions-Secreterare och Actuarie. 20 Allm. Besv.- ock Ekon.-Ut skottets Betänkande, N.o fsfo. Bilaga B. Kongl. Maij:ts Bref lill Her Peder Braa och Joen Olsson på Hakesta, att the iriz then mindzste gärd the kunne förtunge almogen j Bergslagen. Datis Westherårs 28 Februarij Anno i545. Wår gunst etc. Effther thett Peder och Joen alt almogen her i Westherårs län och synnerligen kringh om Salebergit, ee som offtest med arbethe, wedeförningh, kolningh och annen tunge till samme Cronones hergzbruckningh och förfodring fast förtungede bliffwa , Therföre såge wij gerne att i besvärede them med then ringeste gärdh i kunne , effter tijden fast hårdh är, och Bergzsens tunge them altijdh på henger, Szå haffwe allrede någre beclagett sigh för oss, att j drage fast stareke, och läggie för then skuld stoor giärd upå almogen, förmane wij edher, att i drage måtteligen starke, eifther thett ähr iw frijdliget i landett, Besynnerligen szå wijtt thenue Salebergzlagen sigh streckie, på thett man genom thenne Konungzreffztt, szom almogen frå tunga och beswärningar hielpe schulle, them till någon tunga eller synnerlig beswäringh icke orsak giffwe motte. Datum ut supra. GOSTAYUS. Likheten med det i Kongl. Riks-Archivet förvarade Registratur intygar iV. W. Forsslund, Förste Expeditions-Secreterare och Actuarie.
Statistiske berättelser om länen efter uppgjorde Formulairer blifvit från Landshöfdingarneinfordrade och äfven Riksens Ständer vid denna Rikftdagmeddeldte; attry* och med afseende jetnvuH å behöflig* uppgifter för förslagets utarbetand*. till en förbättrad representation författade £©&* 390 Ben 17 'April e, nu mulairer för Tabellverket blifvit fastställde och den i början af detta år för sista qvinqvennium afgifne, till trycket befordrade TabeilComJ missionens berättelse, hvars ofullständighet jag annu icke hört öfverklagas, derefter uppgjord; och att beslut blifvit fattadt om inrättandet af ett Statistiskt archiv inom LandtbruksAcademien, hvilket kommer att af en serskildt person förestås och der alla uppgifter i de till Statistiken hörande ämnen skola samlas och efter faststäld plan ordnas och sammanföras samt en RiksStatistik på grund deraf utarbetas och vidare, elter de deri sedermera skeende förändringar fortsättas. Jag frågar nu å min sida, om icke genom desse föreskrifter, då de med nit och noggrannhet efterkommas och uppfyllas, alia Statistiska uppgifter om landet, till ledning och upplysning både för förslager till representation och i andra ämnen, skola erhållas och jag frågar i anledning deraf, om Ministéren icke satt sig i tillfälle att uppfylla Riksens Ständers och Styrelsens behof i detta fall, eller hvad mera härvid må kunna tillgjordts. Att i öfrigt den öfverklagade bristen å Statistiska uppgifter, såsom Herr Friherre Ankarsvärd anfört, för Riksens Ständer varit ett oöfvervinnerligt hinder att sjelfve ens kunna företaga något i afseende på förslaget till en förändrad representation, lärer äfven finnas fullkomligt stridande mot sanna förhållandet, då ConstitutionsUtskottet vid sista Riksdag ansett sig med de Statistiska uppgifter, Utskottet dittills erhållit, varit i tillfälle att uppgöra det förslag till förändribgar i Representationen, Den 17 April e. m. 391 sorn då blifvit till nuvarande Ständers granskning framstäldt.
Det skulle likväl i Riksens Ständers tanka medföra en serdeles god verkan om Eder Kongl. Majit, på sätt Riksens Slän - 486 Underdåniga Skrlfvelseri der härmedelst i underdånighet anhålla J täcktes i Nåder till Allmänheten utfärda en Kungörelse, sam, jemte ytterligare upplysning om Ed. Kongl, Majtts visa och Landsfaderliga afsigter med infordrandet af dylika uppgifter , tillika lemnar Presterskapet rättighet, att, vid tredskande nied deras afgifvande eller i deras påtagliga mindre fullständighet och säkerhet , anlita Krono-Betjeningens åtgärd till deras anskaffande. Då Kongl, Tabell-Kommissionen icke omnämnt sättet för den i 2tdra Momentet yrkade vidsträktare och noggrannare Klassfördelning af Folkmängden efter Näringarne samt mera detaljerade uppgifter förande helsovården , kunna Riksens Ständer deröfver icke meddela något utlåtande. De kunna icke antagas såsom ett slags motsvarighet å Presterskapets sida för befrielse ifrån antekningare af utsäde och skörd, enär Riksens Ständer en sådan befrielse icke tillstyrkt. Om likväl dessa noggranna Klassfördelningar ock uppgifter bibringa i något hänseende redigare och fullständigare upplysningar än tillförene, äro Riksens Ständer öfvertygade, att Presterskapet i alla fall med sitt nit och sin oförtrutenhet för Fosterlandets kännedom icke undandrager sig deras verkställande, Inka med Tabell-Kommissionen anse Riksens Ständer både de Ärligaoch Qvinqvenit-TabelJerne kunna mycket förbättras, och må hända just derigenom till sin sammansättning förenklas, under undvikande af onödiga kontroller, hvilka mera motarbeta än befordra den sökta pålitligheten; Men, dä Kommissionen är i bästa tillfälle att dertill uppgifva Formuläret och utvägar, hvilka vid Underdåniga Skrifvelser. 487 nästa Qvinqvenni början år 1821 kunna sättas i verkställighet, få Biksens Ständer i underdånighet öfverlemna till Eder Kongl.
Nerikes och Wermlands regemente till Finland och der utmärkte sig vid intagandet af Högfors samt i striden vid Anjala 1789, sedermera kämpat vid Pardakoski och Kärnakoski den 30 April 1790 samt i den mördande drabbningen vid Saivitaipal den 4 Juni samma år, der Braun sårades och för sina vid flera tillfällen ådagalagda tapperhelsprof erhöll silfvermedaljen för tapperhet i fält, hvarefter han, som jemväl med största utmärkelse gjort fälttågen i Norrige åren 1808 och 1809, och särdeles vid Kongsvinger samt stormningen af Liers skansar visade ovanliga prof på mod och tapperhet, der jemväl svårt sårades, sedermera, belönad med guldmedaljen för tapperhet i fält, bevistat 1813 och 1814 års krig i Tyskland och Norrige samt deltagit i bataljerna vid Grossbeeren, Dennevitz, Rosslau och Leipzig m. fl. ställen, Rikets Ständer, då Braun under sin lefnad således gjort sig väl förtjent af Fäderneslandet, måtte åt bemälde hans dotter Guslava Stats-Utskottets Utlåtande M 167. 71 Braun, som icke åtnjuter understöd ur Arméens enskilda enkeoch pupill-kassa, å allmänna indragnings-staten anvisa en pension af 200 R:dr B:ko, att under hennes lifstid årligen utgå.
Den röda silkesnäsduken gick likväl på det hela aldrig förlorad, i det hänseendet, notabene, att den under det nära femtioåriga äktenskapet blef ett stående tvistämne. Historien om densamma berättades mång hundrade gånger för det uppväxande slägtet, men alltid med den färgbrytning att det först varit af sedesamhet och sedan af envishet som ”mor” icke medgaf att hon kände rätte egaren till den märkvärdiga hufvudprydnad, hon burit på den minnesrika mjölsiktningsoch frieri-dagen. Enda person, som fick veta något om det första uppträdet inom äktenskapet, var ”gamlefar”, hvilken inträdt i yttre rummet för att välkomna svärdottern och som sedan derom till henne yttrade sig sålunda: ”Bra, min du! Jag hörde derute alltsammans – onödigt att son min får veta det. Du stod på dig som en riktigt värdig qvinna, hvad du också är. Son skall både älska och få aktning för dig, om du också ibland nödgas vara honom emot, när det sker för sanning och reson, och icke af nyckfull lust att spela katig och visa välde. Men se dig för med honom – en lefver icke alltid i smekmånaden! Det var ordet.” ”Detta förstår jag, far!” svarade med tacksamhet den unga dottern. ”Jag har redan börjat studera min man, och om modet ibland blir mindre än det syns, vill jag dock icke låta märka det. Han är mycket häftig, men en så god menniska.” ”Bättre än guld, min du! Jag har sett honom med sjöfolket och arbetsfolket, rättvis, snarare öfver än under rättvisan, och för en lidande kan han offra hvad som helst. Men svag är han i åtskilligt, särdeles för somliga menniskor, dertill vidskeplig och sjuk i sinnet – det blir allt klippor och bränningar dotter!” ”Men far kommer att bo hos oss, när vi få inredt flera rum.” ”Nej, det låter gubben bli. Han tycker om att gå till er och äta en tallrik soppa om middagen, men han tycker ändå bättre om att ha sitt lilla egna. Jag vill icke gerna gå emellan er, men råd skall du få, när de behöfvas; och då son är borta på resor, vill jag vara dig till hjelp hemma vid dörrarna, barn!”
Hr Rosenblad har äfven upptagit det skäl, Utsk. anfört, nemi. att åtminstone så mycket silfver, som vore ute i rörelsen, skulle blifva förlust i händelse af en olycka, d. v. s. 880,000 ndr silfver. Detta utgör, säger Hr Rosenblad, endast T'T af hvad banken för närvar, äger. Detta är visserligen sannt, men jag besvarar detta inkast på samma sätt, som de förra. Detta är blott en början. Finner man sedan saken vara af nytta och vigt, så kan man gå vidare framåt pa denna bana, och för den händelsen att en kalamitet skulle inträffa, så är åtminstone detta silfret frälst. 64 Den 4 Mars f. m Hr Rosenblad säger, att, genom ett konseqvent fullföljande af denna princip, borde intet silfver finnas i banken, utan alltsammans komma ut. Detta skulle väl en hvar finna vara att gä lill ytterlighet, och det vore väl dä riktigare att säga att inga sedlar borde finnas under annat vilkor, än att man jemt hade sä mycket silfver, som svarade mot deras belopp; ty i annat fall mäste man väl skaffa sig silfver till utvexling emot de sedlar som presenterades. Ilr Rosenblad har vidare invändt, alt man i Utskjs betänk, icke tagit i betraktande räntan af det silfverkapital, som man i allmänna rörelsen vill utsläppa. Jag tror att Utsk. deruti handlat riktigt, att Utsk. icke räknat såsom förlust räntan på 880,000 r:dr silfver, hvarom här är fråga; ty om vi antaga att banken har jemt så mycket silfver, som behöfves för att inlösa de utelöpande sedlarne och vi antaga alt dessa 880,000 ndr icke gå ut i silfver utan uti motsvarande sedelbelopp, så måste ju en stor del af dem ligga inne för att honorera det sedelbelopp, som kan komma att inlösas, hvaremot när detta sedelbelopp blir invexladt, banken behöfver ett så mycket mindre belopp af silfver, som den har en mindre utelöpande summa i sedlar. Den siste värde talaren har anmärkt, att, vid hvarje mindre liqvid, man oftast hör den begäran att få summan i sedlar.
Då Betänkandet, angående grunderna för den blifvande Allmänna Bevillningen, hufvudsakligen en upplaga af 1823 års BevillningsFörordning, icke synes hafva, genom förändringar, verkat någon betydligare arbetsmöda, har anledning icke saknats till den förmodan, att de särskilte motioner, som till BevillningsUtskottet inkommit, skulle häfva blifvit prÖfvade , oell mo* tiveradt afslag meddelt, då de icke blifvit godkände, hvilket är Motionärers obestridliga rätt. Utskottet har deremot öfver dessa motioner collectift meddelt det förklarande, ”att Utskottet trott sig icke böra ”föröka vidden af detta Betänkande genom ”någon egentlig vederläggning af Motionä”rernes åsigter, i de fall, när de äro ifrån ”Utskottets afvikande;” och i följd af detta godtyckliga förfarande, har äfven min motion om nedsättning i Bevillningen för fastigheter på Landet blifvit obesvarad. Den 3o Mars f. m. jag nu härmed förnyar nämnde motion, inskränker jag mig hufvudsakligen till anmärkningar i afseende på beskattningen å jordbruket, emedan jag är i saknad af närmare kännedom om rätta grunderna för Bergverkens och Slädernes beskattning, i anseende hvartill det allmännare omdömet förmodar, att en tillbörlig undersökning, till ledning för Utskottets omdöme, torde hafva uteblifvit. Jag får derföre nu endast förnya det yrkande, att Bevillningen i 2 Art. Bevillnings. FÖrordningen för hemman och qvarnar, hvilkas värden bero af spannmålsvärdet, må vid nu djupt nedfallne säd espriser, betydligen nedsättas, och jag hämtar ett stöd för detta mitt påstående äfven deraf att, vid bestämmande af bevillning för en längre tidrymd, man alltid gjort rättvist afseende på förändringar i Egendoms värden och förmågan att kunna bära beskattningstyngden. Sålunda nedsattes, i följd af en mindre fördelaktig conjunctur för bergshandteringen, Bevillningen för denna Näring vid 1810 års Riksdag.
II. att alla frukter och bär matte beläggas med samma tullafgifler, och således fikon, plommon, bruneller, sviskon m. fl. inbegripas under förenämnde rubrik; att nattsäckar, laskböcker, portföljer och ridikyler må åtskiljas tili tulltaxan och de förstnämnde beläggas med införselstull af 16 sk. per It, samt de öfriga, då de äro af heleller halfsiden, beläggas med en införseltull af 2 R:dr per It, men andra slag med 24 sk. per få; alt nålar, kråsoch bröstaf oäkta metall, eller förgylde, eller försilfrade, må beläggas med en införselstull af 1 R:dr per få; att rubriken socker måtte förenklas och de derunder förekommande tullbestämmelserna uptagas på följande sätt: raffinerad!, eller med raffineradt lika, topp-, candioch kakeller krossadt-, 1 It, 5 sk.; oraffineradl, 1 få, 2 sk. 3 rst.; samt alt dä tullen på finare ull är 6 sk. per få och med spinningen beräknas ett affall af 30 till 40 proc., ullgarn alla slag, ofärgadt, otvinnadt, odubbleradt, må beläggas med en införseltull af 10 sk. per få, såvida icke utländska tullförfattningar gynna exporten af ullen eller ullgarnet på ett sätt som förändrar jemförelsen dem emellan. Tullen på ullgarn, färgadt, tvinnadt eller dubbleradt; bör lämpas i förhållande till den på det ofårgade. Om remiss till Bevilln:sUtsk. anhåller jag vördsammast. Remitterades till BevillmsUlsk.
Jag vet inte om det var tanken på henne eller fasan för att blifva fasttagen, som ledde mina steg hit till den gamla Humlegården. KEXÉL. Ni var således förföljd Olycksaliga sympathie! Hvarföre, om man får vara så indiskret? VON SCHÖNLEBEN. Jag har spelat bort allt hvad jag hade ... och dessutom en stor summa på mitt hedersord, som jag ej kan honorera ... Jag är officer ... adelsman ... Hvad skall jag göra? KEXÉL. Resa; naturligtvis, så vida ni inte är road af att stanna qvar i Bysättningshäktet. Jag kan beskrifva, con amore, denna creditens ohyggliga hämde-arrest, der Ängslan på ena sidan sitter i svart robe och sjunger fångvisor, och Bedröfvelsen på den andra i en utsliten nattrock och förklarar Utsökningsbalken Hvad menar ni der kan gifvas för nöjen? Nerrökta 11 murar, rostiga galler, dånet af reglar och lås, åsynen af svarta peruker och långa messingsvärjor... Nej, herr officer, res ni, jag gör så jag! VON SCHÖNLEBEN. KEXÉL. Ni? men är också er resa en flykt? Just det! Jag har stora skulder, jag, ska' ni veta, ty jag är poet, och det är minsann inga mer än Apothekarna som lefva på "ingifvelser"... men inte rymmer jag för skuld, utan derföre att min penna har gjort några streck och skenat af i kapp med de der bångstyriga tankarne, som äro frisinnade krabater, och innan jag visste ordet af, så hade jag blifvit dömd och fälld för några välmenta "Upplysningar för Svenska folket." VON SCHÖNLEBEN. KEXÉL. "Upplysningar för Svenska folket?" Ja, den skriften är actionerad! Och jag kommer från Högvakten direkte ... mina vänner hade mutat den hederlige fångvaktaren; men i morgon är min flykt bekant, och derföre måste jag i natt lemna Stockholm. VON SCHÖNLEBEN. KEXÉL. Ni är då troligen Stiftaren af den ryktbara orden Par Bricole
Debet-sedeln fått afhämtas, och vidfoge Besvärsskriften vederbörligt betyg derå. Nöjes han åter ej åt Taxerings-Committéens beslut, rörande egendom9 och lägenhets, verks och inrättningars värden, eller det belopp af inkomst den ansett honom äga, om hvilket allt han, jemlikt 3 §. i§ Mom. ägt göra sig underrättad; vare handa berat - Den 2 Juli. berättigad, att hos Pröfnings Committée i Länet s< ka ändring och rättelse, på sätt 5 §. 5 Mom. här ofvan foreskrifver. Har skattskyldig icke klagat öfver TaxeringsCommittéens åtgärd , men Kronofogde eller Häradsskrifvare dervid anmärkning gjort, och finner Pröfnings Committéen skäligt, att Taxerings Committeens åtgärd rätta; skall Protocolls-Utdrag , som upptager allt hvad för besvären ber iakttagas, kostnadsfritt tillställas den skatfsky ldige, som inom tre månader från. delaktigheten må sin talan fullfölja, genom till Ka mmar-Collegium stahla besvär, hvilka inlemras i Stockholm till Ofver Ståthållaren, och i orterna till Konungens Befallningshafvande, hvilken dem , med hvad han å Committeens vägnar har att erinra, ofördröjeligen till Collegium insänder, att i laga ordning behandlas; skolandes Öfver Ståthållaren , eller Konungens Befallningshafvande, enär öfver Pröfnings-Corm* reinees åtgärd å Kronans vägnar besvär anföras. inom viss förelagd tid , den skattskyldiges förklaring infordra, och densamma de till KammarGol legium afgående handlingar vidfoga. Kunnande målet från Kammar-Collegium sedan i laglig ordning dragas under Konungens pröfning. Enahanda rätt med den skattskyldige, äge ock vederbörande å Kronans vägnar, att öfver Pröfnings Committeens åtgärd besvär anföia, med iakttagande af tid och sätt, som ofvan stadgade äro. Besvär mot Taxeringseller Prof* Den 2 Juli.