Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Ranft som Benedict (hr Fredriksons roll) är visst ingalunda helt och hållet förkastlig, ty det fins ungdomlig verve och friskhet i hans framställning, och han tyckes hafva » godt gry », som man säger, men han saknar den mogenhet och den förmåga * af detaljutarbetning, som fordras för att göra alla sidorna och hela replikfyndigheten i Benedicts anslående roll gällande. Hans framställning är ett ratt godt debutantarbete, men ingenting mer. Hr Olsson återgifver prins Juan (hr Thegerströms roll), men begår det stora misstaget att förvandla den svekfulle intrigören till en sorgsen drömmare la Hamlet, och det misstaget är ohjelpligt.nog att förderfva hela prinsen. Hr Widberg gör en Leonato, som är oriktigt maskerad, all den stund gubben benämnes * gråskägg », men hr W. icke har ett skäggstrå i ansigtet, och som bär sig mvcket illa åt, emedan han i realisten Shak-speares pjes spelar gammaldags dålig teater i stil med den sortens skådespelare, som Hamlet går så illa åt. Fröken ncrmamon är en vacker Hero, men så ingenue, att hoii stundtals läser upp sin roll i stället för att tala den. I bröllopsscenen har hon dock ett moment, som antyder, att hon möjligen kan utveckla sig och att rollens återgifvande i främsta rummet kan betraktas såsom en ungdomlig lärospån bland de allra första. Rättstjenaren Nypon, i hvars roll^Nyfors i verldeu skänkte » högtider af skratt », har en föga lycklig representant i hr Jjjiingqvisty som saknar den komiska kraft, hvarigenom den » pyramidaliska enfalden » kan bli rolig, derfor att man nödgas tro på den sammas verklighet. Hr L. bråkar temligen försvarligt, men allt för medvetet, och det förtager det åsyftade intrycket Det är i denna omgifning, som fru Ulff går och lyser och påminner om hvad » Mycket väsen for ingenting » kan vara under bättre förhållanden.
För pröfningen af en så beskaffad motion, anser Utskottet nödigt ega, ej mindre tillförlitligen styrkt det föreslagne arbetets behöflighet och kostnaden för detsamma, än ock utredt, om, och i hvad mon, bidrag dertill kan vara att påräkna af den eller de orter, som af det samnla komme att draga fördel o. s. v. I sådant ändamål anser Utskottet lämpligast vara, att dylika frågor med den af Herr Olbers nu väckta, först underställas .Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, som, om .företaget finnes förtjena uppmärksamhet, Stats-Utslottets Utlåtande N:o 12.6. 9 abet, är i tillfälle att anbefalla de undersökningar, sorn erfordras, oell af så vida disponible medel dertill ej finnas att tillgå, derefter i fullständigt skick öfverlemna frågan till Rikets Ständer. Då nu åter ifrågavarande af Herr Olbers väckta motion icke tillika innefattar de upplysningar, sorn för den sammas afgörande, i Utskottets tanka, äro erforderlige, tillstyrker Utskottet, att densamma må lemnäs utan afseende. Änkom till Exp.-Ulst. den a3 Maji kl. 5 e. <m. Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om rättighet för nybygges sökande, att, emot behörig borgen, lyfta hela odlings-understödet, så snart genom bevis styrkes, att odlingen blifvit verkställd. (U. A.) Sedan Rikets Ständer, till befordrande af landets uppodling, beviljat 'understöd åt dem, som i Norrland upptaga nyhemman, med 8 tunnor spanmål, att utgå med 3 tunnor hvardera de två första, och två tunnor det tredje året, dock med föreskrift, att, genom syn, hvarje gång skall utredas, huruvida odlingsskyldigheten blifvit fullgjord, innan de aine sista årens understöd kan utanordnas, så har Riksdagsfullmägtigen Johan Jacob Rutberg ifrån Norrbottens
Grunden för yrkandet på ett hufvudstadsuniversitet är det faktum att hufvudsladen är medelpunkten för hela vårt nationela lif och en dylik anstalt derstädes måste, stödd af och i samverkan med den intelligens, som här finnes i större mått än på någon annan punkt i landet, utöfva det största inflytande i alla de rigtningar, i hvilka ett universitet är afsedt att verka. I ett litet land som vårt utgör de andeliga krafternas sammanslutning första vilkoret för deras kraft och blomstring. Det är icke, det är åtminstone vida mindre behofvet af tre universiteter i riket än behofvet af ett sådant i hufvudsladen, som föranledt detta yrkande, hvars befogenhet vinner mer och mer erkännande. Men fördelarna af ett hufvudstadsuniversitet hafva så ofta och så fullständigt utvecklats af män, helt annorlunda dertill befogade än jag, att jag icke skall upptaga tiden med försök att uppvisa haltlösheten af de invändningar deremot, som, ofta vederlagda, städse framkomma ånyo med samma anspråk. Detta gäller dock icke förflyttningen af Upsala akademi, mot hvilken åtgärd giltiga skäl, såsom mig synes, kunna anföras. Också har jag alltid voterat emot detta förslag, då det framstälts, öfvertygad som jag är att ett dylikt tillvägagående skulle, om ock blott för en tid, försvaga och skada undervisningen och det vetenskapliga lifvet. Det är derföre med glädje jag och många med mig sett ifrågav-.de motion väckas, såsom angifvande det enda praktiska sätt, hvarpå den stora frågan kan och bör lösas. Och jag får här fästa uppmärksamheten derå, att motionären icke en gång bestämdt föreslagit upprättande af ett universitet i Stockholm, utan inskränkt sin begäran till en underdånig skrifvelse till K. M:t, af innehåll att K. M:t täcktes af sakkunnige personer låta frågan om ett universitets inrättande i hufvudstaden tagas i behörigt öfvervägande och sedermera hos R. St:r göra den nåd. framställning, K. M:t med anledning deraf kan finna för fosterlandet och utvecklingen af dess vetenskapliga och högre andliga lif mest gagnande. Detta innefattar således också, enligt mitt förmenande, att om nu K.
Ifrågavarande artikels egenskap alt utgöra såväl rå-ämnet för en inom landet vidt utspridd handtering, som materialet för en af de för alla samhällsklasser mest oumbärliga förbruknings-artiklar, gör det under alla omständigheter af vigt, att vid tull-lagstiftningen söka, såvidt ske kan, underlätta införseln deraf, men särdeles framstår behofvet af en sådan åtgärd i närvarande tidpunkt, då, utom det förhållande, som inträffat, alt tillgången å varan icke motsvarar den öfverallt stigande förbrukningen, hvaraf förorsakats en alltjemt fortgående stegring i varupriset, äfven kommer, att en inom vissa länder i Europa härjande kreaturspest botar alt än ytterligare öka denna brist. En fullkomlig tullfrihet å alla slag oberedda hudar och skinn, i likhet med hvad i de flesta andra länder eger rum, vore derföre, i Utskottets lanke, synnerligen - Bevitlnings-Utslcollets Betänkande M lf). iverligen önskvärd. Men då härigenom möjligen den beräknade tull-intradens riktiga ingående kunde äfventyras, har Utskottet ansett sig böra inskränka sin hemställan om en ytterligare lindring i tullbeskattningen å denna artikel dertill, att, med afseende på de skilda slagens beskaffenhet och användning samt den införsel deraf, som företrädesvis bör befordras, tull-bestämmelserna för artikeln oberedda, ej till pelsverk hänförliga, Hudar och Skinn må fastställas sålunda: torra: osaltade och obestrukna Centner 2 R:dr SO öre. saltade eller bestrukna » 1 » 25 » våtsaltade och andra slag Fria. Vid de af kommilterade föreslagna och af Kongl. Maj:t gillade tull-bestämmelser, beträffande beredda Hudar och Skinn samt Pelsverk, har Utskottet icke funnit något att erinra, utan hemställer, att bifogade, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Proposition upprättade, förslag till införsels-tarif för dessa artiklar måtte antagas.
Ett sådant öde har, till min djupa smärta, nyligen öfvergått en förträfflig officer, som, jemte öfriga meriter, inlagt den af sann militäriskt praktiska, och derföre ypperliga förslag till förbättringar i vära landtruppers armatur och öfriga utrustning; — förslag, hvilka, i fall af den hierarkiska enhet i försvarsverkens 1 H. 2!) 226 Ben 17 Augusti f. m. förvaltning, hvilken jag redan vid 1812 Ars riksdag yrkade, skulle hafva alstrat väsendlligare nytta. Jag antager fullkomligt, att han blifvit rätteligen dömd, och äfven vid tvifvel derom, vore jag aldrig den.^som här anställde domqval. Men factum står qvar: Major Åkerstein lider som militär, utan all hafva militäriskt felat. Det af mig klandrade skicket finnes icke uti någon annan constitutionel Stat, (och oss angar icke huru enväldet förfarer). Allestädes har hvart fängelse sin civila styresman, som sorterar under inrikes minister». Commendanter på fästningar, der fångar förvaras, ansvara för fängelsets yttre bevakning, och lemna den handräckning, som den civila fängelsedireeleurcn, till den inre ordningens vidmakthållande, stundom behöfver requirera. Men vidare hafva de alls icke med fängelset, och än mindre med fängarne att skada. Jag föreslår und. anhållan om enahanda inrättning på de Svenska fästningar, der fångar förvaras. Att denna inuebäres af det Li 1 larn uade fängelsesystemet, är mig icke obekant; men mig är icke kunnigt, huru länge deltas införande kan dröja. Elier ock måtte armeens och (lottans t jenstgöringsreglemcnlen och läroböcker förstärkas med ett capitcl om fångvaktmästares pligter. Det är ju allt för hardt att lida för sin okunnighet uti det som man aldrig fått lära. Jag anhåller vördsamt om remiss till Ekon.- och StatsUtsk:n. Frih. Cederström, Jacob:
Maj:t i nåder godkännes; varande dock städer och sådana menigheter, hvilka Kongl. Maj:t anser derifrån böra befrias, från dylik skyldighet frikaliade. 7:o. Al Kongl. Maj:t. oller af Rikets Ständer beviljadt anslag elior lån kan i allmänhet icke utbekommas förr, än arbetsföretaget blifvit börj ad t, hvarefter utan återbetalningssky ldighet anslagna medel få, successivt och i mån af arbetets fortgång, lyftas vid de terminer, som i kontraktet finnas utsatta eller särskildt af Kongl. Majpt föreskrifvits; börande, såvida icke Kongl. Maj:t, med afseende å särskilda förhållanden, pröfvar skäligt annorlunda förordna, någon del af sådant anslag i Riksgälds-kontoret innestå, intilldess arbetet år vederbörligen afsynadt och godkåndt. Lånemedel få, sedan behöriga handlingar aflemnats, lyftas på en gång vid den tid, de som åtagit sig arbetets fullbordande sådant åstunda, såvida icke särskild föreskrift angående tiden för lånens utbekommande blifvit meddelad. 8:0.
Raab anfört, tror jag så mycket mindre förtjena afseende, som Friherren icke täckts läsa § lill punkt. Om Friherren det gjort, så skulle han säkerligen funnit, alt orden rutla belopp der icke stå isolerade, utan att det heter: ”att alltid värdet må föras till dess rätta belopp, så att alla medborgare i samhället, i förhållande till deras egendom, lika beskattas,” Der synes hvad orden rälta belopp här åsyfta. Nödvändigheten bjuder att i ord uttrycka några grunder, hvarefter taxeringscomileerna må kunna fullgöra sitt kall. Jag kan icke neka lill, att jemväl inom Ulsk. ådagalades en syftning, som jag ej kunde gilla, att nedsätta taxeringsvärdet till miuimitariffen. Man gick så långt, att man icke blott uteslöt de ord, som kunde medföra någon grund för laxeringsmännen, från de §§, som rörde fastighetsvärden på landet, utan jemväl från deni, som angingo städerna. Jag yrkar bibehållande af den gamla §, hvilken ingalunda står i strid med de §§ R. o. Ad. förut antagit. Hr von Hohenhausen: Sedan R. o. Ad. beslutit förändringen i 68 §, så anser jag dermed marchen vara öppnad åt den tendens att komma ned lill minimilariffen, hvarpå arbetats i flera år. Ty man har nu bestämt förklarat, att det icke är fråga om det rätta, utan om det relativa värdet, och dermed anser jag saken vara afgjord. Jag har sedan icke stridt deremot, ty jag supponerar, att samma åsigt gillas af tre Ständ eller åtminstone går igenom i förstärkt Utsk., men jag gratulerar pröfningscomiteerna, som hädanefter skola sammanträda. Hr Printzenskjöld: Jag bestrider den slutföljd Hr von Hohenhausen dragit af den 68 §, sådan den nu blifvit antagen. Jag hemställer hvad det är, som skall bestämma en jordegendoms värde, om icke dess utrymme, jordmån, åbyggnad etc. Hvem är det som köper en egendom och icke täger alla dessa omständigheter i betraktande?
S. D. Instämde Bonde-Ståndet i Vällofl. BorgareStåndets, enligt meddeldt ProtocolisUldrag, under den 23 i denna månad, fattade Beslut, att det, sedan sista Riksdag, hvilande förslag till ändring i 68 §• 2 punctea Riksdagsordningen, som i ConstitutionsUtskottets då afgifne Memorial, N:o 8, innefattas, icke må företagas till afgörande förr än i sammanhang med det, i anledning af Kongl.1 Majlis Nådiga Proposition och enskilda Motioner, ifrån StatsUtskottet förväntade förslag till ny Instruction för Rikets Ständers Revisorer. S. D. Vid; nu fortsatt föredragning af de, sedan 182 3 års, till nu innevarande Riksdag, hvilande förslag till Grundlags-ändringar, fann BondeStåndet för godt att bifalla följande förslag, hvilka innefattas i ConstitutionsUtskottets vid sista Riksdag afgifne Me. morial: N:o 87, om förändring af 102 §. Rege^ ringsFormen. N:o 78, om tillägg af en punkt vid slutet af 28 §. och förändring i 3:dje punkten af 79 §. Riksdagsordningen. N:o 15, om ändring i 2 Mom. af 37 §. Riksdagsordningen. N:o 27, om ett tillägg i 2 punkten af 75 §. Riksdagsordningen. N:o 12, om ändring i 79 §. Riksdagsordningen. N:o 26, om rättelse i Inledningen till nu gällande TryckfrihetsFörordningen. N:o 9, om ett tillägg vid slutet af 4 Mom. 1 §. TryckfrihetsFörordningen. N:o 37, om förändring af 6 Morn. i samma §. N:o 51, om ett tillägg i 7 Mom. 1 §. och 4 Mom. 2 §. TryckfrihetsFörordningen. N:o 57, om ändring i sistnämnde Moment, punkten näst före den sista ; och N:o 17, att senare delen i 7 Mom. och hela 9 Mom* af 5 TryckfrihetsFörordningen må uteslutas. j 2 8 Prot. Utdrag den 2 6 Februarii 1829, S. D.
Tryckfrihets-Förordningen, tryckta skrifters försäljare eller ulspridare. anses, i fråga om underlåten anmälan hos Hof-Cancelleren och derpå följande äfventyr, lika med Boktrycket i-anläggare, men all föreskrift saknas, rörande föryttrarens ansvar, om han utsprider tryckt skrift, hvarå Boktryckarens namn, tryckningsorten och årtalet ej finnas utsatta, — en föreskrift, som dock synes både erbjuda ett ytterligare nödigt correctiv mot missbruk och innefatta ett billigt vilkor för den offentliga föryttringen, har, med bifall till derom gjord motion och i öfverensstämmelse med hvad Memorialet under denna dag, N:o 111, innehåller, Constitulions-Utskotlet ansett sig böra, för grundlagsenlig åtgärd, vördsamligen öfverlemna det förslag, alt, i ofvanberörde 12 morn., matte vid slutet, såsom en ny period, tilläggas: ” Fö ryttar någon en tryckt skrift, hvarå Boktryckarens namn, tryckningsorten eller årtalet icke finnas utsatta, bote, om skriften eljest är till sitt innehåll obrottslig, för hvarje gång Femtio Riksdaler, men, om skriften prof vas brottslig, första gången Trehundrade, och sedan, för hvarje gäng, Sexhundrade Riksdaler.” Såsom följd häraf, skulle derjemte i:a perioden i 4 4;de §. erhålla nedanstående redaction: 4:o ”Till Ordningsmål icke aflemnar, eller om, emot 1 §. irt mom. tryckta skrifter, hvarå Boktryckare-namn, tryckningsort eller årtal ej ciro utsatta, föryttras. I dessa fall m. m. Stockholm den 2? Ankom till Exp.-Utsk. d. i Aptit. Memorial, med förslag till ändring oeh tillägg i 11 morn, 5 §. Tryckfrihets-Förordningen. Genom 11 mom. af 3 §. Tryckfrihets-Förordningen är stadgadt, att skrift, innefattande angripelser mot enskildt man, och, på sådan grund, 4 Constitutions-Utskottets Memorial N:o 11/f. förklarad brottslig, skall tillika confisceras.
I DU N 106 Man 1893 fordrar fyra ting af en kvinna: att dygden bor i hennes hjärta, att blygsamheten lyser på hennes panna, att mildheten strömmar från hennes läppar, o c h att arbetet sysselsätter hennes händer. f. j. R OUSSEAU. i44444444444444444444444444444444444444444444444444444 henDes prestationer. Har hon åtagit sig en mente », Dorine i » Tartuffe », Belise i » Lärdt käringroll, så blir det en riktigt äkta käringfolk i stubb », fru Mörk i » Sparlakanslexor », skepnad, hon ikläder sig — och så ungdomsmoster Monika i Bäckströms » Evas systrar » friskt lynne, som hon har, gör det henne up— alla dessa efter fru Almlöf, och efter fru penbart ett nöje att omskapa sig och att åstadKinmansson främst tant Malla, den med det komma äfven i det yttre karaktäristiska och sundaste förstånd och den mest vinnande öföfverraskande typer. Teatervännen ihågkomvertalningsförmåga utrustade tant Malla i Frans mer säkert den genuina hjälpmadamstypen Hedbergs interiör » Mellan bjudningarna ». » madam Rask » i Alfhild Agrells skådespel Dessa olika roller visa omfattningen af frö- » Ensam », de båda präktiga hushållerskorna i ken Åhlanders konstnärskap. Hon gör ett » Ett åskslag » och » I telefon », den slampiga lika trovärdigt intryck, då hon visar sig i gefru Heineche i Sudermanns » Ära » och den stalt af en gammal hedersgumma, hjärtegod gamla afsigkomna inhysingen i » Lilla profesoch rättfram, som då hon uppträder som den sorskans » hus, den krokiga lilla åttioåringen elaka intriganten, den löjliga gamla fjollan elmed sitt uttryckslösa ansikte, sin slöa blick ler den outtröttliga skvallerbyttan, som ej utan lif, sin instinktiva slughet, sin envishet menar något ondt, men ej kan hålla munnen och härsklystnad. stilla.
R:dr 900: — Götha Hof-Rätt ... » 900: — Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge , > > 100: — B:ko R:dr 21,550: — » n 23,550: — )) » 11,700: — B:ko R:dt 14,679: 21. » 13,899: 24. » » 6,186: 21. » T) 12,000: — 46,765: 21. » » 616: 32. » » 580: — » J) 280: — B:ko R:dr 1,506: 32. » » » 2,200: —• 3,706: 32. B:ko R:dr 3,706: 32“ 50,172: 8. med hvilken summa anslaget till skrifmaterialier och expenser deremot komme att minskas, så skulle hvad sålunda begärdes öka anslaget å 2:dra Hufvud-Tileln med 9,327: 47. I enlighet med ofvanstående förslag tillstyrkte Hans Excellens i underdånighet, atl Kongl. Maj:t måtte, i den blifvande Nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof, äska, alt anslaget till Hof-Rätterne ökas med 13,031 R:dr 21 sk.; hvaremot anslaget till skrifmaterialier och expenser kunde minskas med ofvanberörde belopp, 3,706 R:dr 32 sk. Derest detta förslag komme att antagas, blefve antalet af ordinarie tjenstemän i Hof-Rätterne, nu utgörande 66, nedsatt till 60, samt således minskadt med sex; hvaremot antalet af Vaktbetjening komme att ökas från 18 lill 20 för samtlige Hof-Rätterne. Hvad Hans Excellens Herr Justitiae-Stats-Minislern sålunda i underdånighet yttrat och hemställt, och hvaruti Stats-Rådets öfrige Ledamöter instämde, behagade Kongl. Maj:t i Nåder bifalla. Bil.
Fullmäktiges åtgärd härutinnan, torde den föreskrift i omförmälde afseende, som bör inflyta i tjenstgöringsordningen för Boksluts-afdelningen, vinna Höglofl. Utskottets stadfästelse. Af de efter sednaste Riksdag meddelade öfversigter af Bankens hela ställning, behagade Höglofl. Utskottet inhemta förhållandet med Tillgångar och Skulder vid 1845 och 1846 årens utgång; och som afslutning utaf räkenskaperne i dessa delar icke verkställes oftare än vid hvarje års slut, äro Fullmäktige nu'ej i tillfälle, att, i vidsträcktare mån, lemna öfversigt af Bankens hela ställning, än medelst de utredningar, här nedan på sina ställen förekomma, angående Sedeloch Depositionsskuld, Metallisk kassa, Låneoch Kreditivrörelse samt utestående fordringar bos Staten och allmänna Inrättningar. 8:o. Uti 26 § Banko-Reglementet stadgas, bland annat, huru förfaras bör, då, emellan Riksdagarne, de som blifvit af Höglofl. Ridderskapet och Adeln, Högvördige Preste-Ståndet samt Valloll. Borgare-Ståndet utsedde till Direktörer och Supfeanter vid Låne-kontoren med döden afgå eller genom laga förfall sättas ur stånd, att ett slikt uppdrag bestrida. För fullständighetens skull, torde föreskriften angående val af Direktör och Suppleant af Hedervärda Bonde-Ståndet, vid ifrågavarande tillfällen, jemväl böra i Banko-Reglementet inflyta. Berättelse af B a nit oFul lin äk t, ig e. 5 9:o. Med anledning af 27 §, hafva Fullmäktige, gemensamt med Fullmäktige i Riksgäldskontoret, ärligen utsett oell valt Ledamot i Götha Kanal-Direktion, samt under detta år ett ombud, för deltagande i granskningen af Götha Kanal-Verks räkenskaper och förvaltning för åren 1845 och 1846.
Grefwe ve la Lmrstie: Upchsningswis sär jag af Uttkottets Ledamöter begära underrätkelse, huruwida meningen är, akt denna äsatte wärdering är för alla 5 arén, eller om en ny wid hwarje ärs taxering stal! egonoomen pasättas. Zriherre al VLKankon uplvste, att warderingen inste !ke för hwarr ar serskilt. Zerr Landt Marskalken: Sedan Ridderskapel och Aoeln nu sa tal jone beslut i hwad allmänna bewillmngen rörer, sär jag proponera, att Bewillnings-Utskortet ma te, enligt Riksdags-ordningen, updragas ark sammanjemka Ridderjkapet vch Adelns med de öfrige Standens tankar, och sedermera förfalla en ny redaclion af Bewillningsförordningen. Bifölls. Zrlherre Legerström,chsacob, erindrade, akt redac ionen har borde justeras. Grefwe ve la 6ar6ie:Som jag, i det ifrän Högloft. Utskottet, sednast ankomne yttrande, saknar mina ä flere, inom delta Ständ och äfwen af mig enskilt gjorde, framsta^ningar, Utskottet likrväl lofwar. att en betydlig del mindre anmärkningar wid redaclion skola blifva observerade, fär jag endast förbehällci mig min talan, dä denna redaktion en gäng lill Ridderskapel och Adeln inkommer; det war Den lo August!. 661 war i synnerhet wid den reglementariffa delen, som jag saknar de af Uskoer begärdke uplysningar. Herr Landt Marskalken swarade, akt Herr Grefwe» wisierligen wore berättigad till de erindringar han kunde finna sig befogad att göra. Zrnherre ak l^Lkankon: Efter det begrep jag har o,u Regerings-lagarne mäste först Nämden hafi wa afgjork stiliaktigheierna mellan Riks-Ständcn, och först derefter redaciionen upgöras.
Sednast församlade Revisorer hade, med föranledande af den tillämpning utaf Kongl, reglementet den 11 Augusti 1812, som befunnits ega rum i fråga om uppbördsman medgifven rättighet till afskrifning till bestämda belopp för utlevererade varor och proviant-artiklar, funnit sig föranlåtne hemställa, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om utfärdande af den nådiga förklaring, Bilaga Litt. I lill 1857 års Revisions-berättelse, angående Statsverket, sid. 78. Summa Helset. Tillgångar från föregående år, balanserade inom linien. Kontant behållning från föregående år. Stats-anslag. Extra uppbörd. Anticipation till påföljande år. Summa. Topografiska korpsens arbeten Carlsborgs fästningsbyggnad Waxholms, Carlstens och Carlskrona dito Fältbrygge-utredning Slite hamns fästningsbyggnad Waxholms fästnings bestyckning Carlstens dito dito Slite hamns dito dito Nya pistolers anskaffning Nya gevärs dito Nya sablar Aldre gevärs förändring Fänghåls-tappar samt gevärs-söndertagningsoch rengöringsverktyg Slagkrutshufvars jemte machiners anskaffning Nya fält-artilleriet Reserv-fältbatterier med lavettage Belägrings-artilleriet O O Beväringsmanskapets reserv-förråd Garnisons-förstärkning i Stockholm år 1848 Summa År 1855. Bidrag till garnisons-truppers matinrättningar Topografiska korpsens arbeten Carlsborgs fästningsbyggnad Waxholms, Carlstens och Carlskrona dito Fältbrygge-utredning Slite hamns fästningsbyggnad Waxholms fästnings bestyckning Carlstens dito dito Slite hamns dito dito .• Nya pistolers anskaffning Nya gevärs dito Nya sablar Äldre gevärs förändring Fänghåls-tappar samt gevärs-söndertagningsoch rengöringsverktyg Slagkrutshufvars och machiners anskaffning Nya fält-artilleriet Reserv-fältbatterier med lavettage Belägrings-artilleriet Beklädnad och utredning för beväringen (reserv-förrådet) Underhåll af beväringens beklädnad och utredning O o