Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
”De i slutet af denna §. förekommande orden: ””vare vad deri lillåtet, ””ehvad det är emot Lagmans-, Kämnerseller Rådstufvu-Rätts dom,”” ”andras till följande lydelse: ”Vare vad deri tillåtet, ehvad saken är af större eller mindre vigt.” Lag-Utskottets Utlåtande, N.O 11o. I XXVI C AP. a §. ”Denna §. kommer att lyda sålunda: ”Häfver den, som vädjat, i Under-Rält tappat: gifve han omant ut ”hvad dömdt är, och sälte det hos Konungens Befallningshafvande, eller i ”taka händer.” ”Utsöknings-Balken. III C AP. 5 §. 'Häfver någon vunnit hos Under-Rält, och varder deremot vädjadt; ”njute ändå utmätning, och ställe borgen för det han om händer får,'eller ”läte godset sättas i qvarstad. När godset så utmätt är, må det sedan ej ”skingras, eller utan ägarens vilja föryttras, förr än saken i Hof-Rätten af ”dömd varder. Tappar han der; gånge det, som utmätt eller i qvarstad ”satt är, åter med dess ränta och afgäld.” af Herr Prosten Säve: "Mot det Höglofl. Utskottets beslut, att oförändradt återsända delta Betänkande, som af tvänne Riks-Stånd var bifallet, men af tvänne andra med anmärkningar återremitteradt, får jag af sådant skäl reservera mig, att Utskottet, efter min öfvertygelse, både kunnat och bordt, genom modifieation af sitt yttrande, i fråga om summa appellabilis och doms fullgörande, bereda en nödig rättelse uti och jemväl en större antaglighet åt sill lagförslag.” af Herrar von Höök, Doctor Bexell och Lagergren, som åberopat deras vid förra Betänkandet fogade reservationer; äfvensom Herr Friherre Stjernstedt instämt i Herr Lagergrens reservation. N:o lil. Ånk. till Exp. UtsL den 18 Augusti, kl. 9 f. m.
Låne-banko-obligationer för insatte kapitaler ännu finnas utelöpande, derå ränta för en tidrymd af 84 till och med 146 år är outtagen, nemligen: Som vid det förhållande, att ränta under en så lång följd af år icke blifvit å ifrågavarande obligationer lyftad, med säkerhet kunde antagas, att samma obligationer på ett eller annat sätt förkommit, har under-styrelsen hemställt* att någon viss preskriptionstid måtte bestämmas, efter Ilvars förlopp obligationerne icke af Banken inlösas; uti hvilket förslag Banko-fullmäktige, uppå anförda skäl, instämt. Bilt. till B. St. Genom vidtagande af den föreslagna åtgärden, skulle visserligen, såsom Fullmäktige antydt, reda och enkelhet i räkensk. pen vinnas, men ehuru det är sannolikt att ofvanberörde obligationer förkommit, och att, i följd deraf, fråga om desammas inlösen aldrig skall uppstå; likväl och som det i allmänhet icke torde vara lämpligt, att, medelst bestämmande af preskriptionstid, Banken befrias från betalning af ett i föilitande till dess säkerhet derstädes insatt kapital, samt besagde obligationer framdeles kunna komma att i Banken företes; anser Utskottet någon preskriptionstid ej böra bestämmas; dock enär Banken icke fortfarande bör påföra sig ränta för medel, hvilka i och för dess rörelse ej erfordras, samt lånebanko-obligationerna innefatta det vilkor, att insatta kapitalet skall efter 6 veckors uppsägning återbetalas; så och då allenast å trenne af ofvanupptagna obligationer, nemligen N:ris 5725, 7273 och 7762 ränteberäkningen, till följd af Kongl, kungörelse under den 26 April 1756 redan upphört, får Utskottet till Rikets Höglofl.
Inte kunna de gora sig en forestallning om hvilken noggrannhet och skicglighet det fordras for tillverkningen af dessa, synbart st % enkla artiklar. D, Nej, inte tanka de p % hur sihnmerslran och strykerskan fft streta och arb ' eta for en ringa Ion! &gt;). 8 Sommerskan och strykerskan! 8 - foresthdaren rycker beklagande pH adarna. sJa, de fP vara tacksamma: att vi ge dem arbete! Om vi stangde fabriken, hvad skulle de dfi ta sig ti113 Det rore inte sB latt for dern att f t en annm sysselsiittning. De f t vma nojda. Jag undrar just, om folk skulle vilja betala hogre priser for rarorna for deras s k d l! ~ Gerda Xeyerson. kejonets unge, Rutidsskildring i fyra akter af Harold Gote. Dti man skall skrifva om denna bok, som ~ 2 1 egentligen ar en framstiillning af Asikter i dramatisk form snarare iin ett verkligt drama med n %gon sorts handling, stir man rerkligen i trekan hrar man skall borja. Boken h v i d m namligen af en hop uppslag, den $ir som en ' passerad soppa, sammansatt af alla mojliga ingredienser - vi kunna val anvanda liknelsen, eftersom bokens hjalte sjalf kallar lifvet Ben tjock soppa8 - ett uppkok pti alla b o h h e n s srtmtalsh n e n. Den ger intlyck af en fHgel, som flaxar hit och dit, doppande sin nabb i tin den ena an den andra grumliga vattonsamlingen utan att ge sig tid att stanna och piijla djopet eller den verkliga halten af niigon enda. Det skall icke nekas att i boken hQr och hvar finnes en flakt af poesi, att man afven med en viss sympati forsth hur det jaser och sliter i unga hjai-tan och att replikerna ofta aro fyndiga - om ocks % icke alldeles s i mystiskt djupa som de tyckas pretendera att vara.
Transport R:dr 1,222,528: 35. 4. 1,138,759: 21. 10. Stats-LIskottets Memorial, N:o 3. 15 Transport R:dr h) lånet för h an dsh öfdinge-ach or der nes inlösande (56 § i} lånen för befrämjande af ratten-af lappningar och odlings-företag (57 oell 58 §§) Under loppet af åren 1S50,1851 och 1852 hafva åtskilliga dylika lånc-understöd ytterligare blifvit från Riksgälds-kontoret utgifne, för hvilka sednare lån kontorets kapitalfordringar vid sistnämnde års slut utgjorde följande belopp, nemligen: a) för lånen till reparerande af Linköpings och Wexiö domkyrkor, återuppbyggande af den s. k. gunila staden i Lidköping och till kyrkobyggnaderne inom samma stad oell Knäreds församling i Halland, (Regi. 27:de, 122:dra, 123:dje, 124:de och 125:tc §§) b) för länet till staden Christianstads nya tomtreglering, (120 §) e) för lånet till Stockholms Stora Barnhus (126 §) d) för h a m n byggn a ds -lånen till städerne Christinehamn och Wadstena (54 §). Sorn de enligt reglementets 24, 49 och 58 §§ under sednaste riksdag, viddå medgifvet anstånd med återbetalningarne af lånen lör skolhusets i Nyköping reparation och utvidgning, för hamnbyggnaden vid Cimbritshamn och för sänkningen af sjön Ökvattnet iuonr Westerbottens lan, fästade särskilda förbehåll och föreskrifne vilkor 16 Slats-Utskol/ets Memorial, JS:o 3. blifvit vederbörligen iakttagna, så hafva låntagarne lått åtnjuta den under dessa förbehåll dem tillerkända lindring i betalnings-vilkoren för sagde lån.
Då likväl både behof af tjenstebiträde och redan förhandenvarande pekuniära tillgångar vid olika Konsistorier äro mycket olika, så låter sig saken icke väl hjelpas derigenom att en viss lika stor summa åt hvarje Konsistorium anvisas. Utan torde åt Kongl. Majit böra öfverlemnas att undersöka de på särskilda ställen förevarande olika behof och att derefter i mån af behof fördela de tillgångar, som Rikets Ständer nu för ändamålet bereda. Att de årliga behofven, om de skola blifva någorlunda tillfredsställda, icke kunna för hela riket beräknas till mindre, än Tiotusende R:dr R:mt, låter sig med handlingar, som jag torde få bifoga denna motion, lätteligen visa. — I följd häraf tillåter jag mig ödmjukligen hemställa, att Rikets Ständer måtte anvisa ett årligt reservationsanslag, stort Tiotusende Riksdaler Riksmynt, att af Kongl. Majit, efter pröfning af förevarande behof, till de ecklesiastika Konsistorierna disponeras, för att af dem användas till förbättring, der så påkallas, af Notariernas och Amanuensernas aflöning äfvensom till bestridande af öfriga för Konsistoriernas expedition nödiga omkostnader. Jag anhåller att till Stats-Utskottet, dit denna motion torde blifva remitterad, få efter någon veckas förlopp inlemna uppgifter såväl rörande göromålens tillvext vid rikets samtliga ecklesiastika Konsistorier under de sistförflutna tjugo åren, som rörande de tillgångar, hvilka uti ofvan omförmälda hänseende vid hvarje Konsistorium redan förefiunas. Stockholm den 29 November 1862. E. G. Bring. Motioner i Preste-Ståndet 1862. Af Biskop L. A. Anjou: Om anslag till ny hospitalsbyggnad i Wisby.
Angående de i 5 §. föreslagne stadganden, har blifvit anmärkt, att Ut(§ 5.) skottens förslag i 1 morn., om skol-lärareoch klockare-befattningarnes sammanslående, icke borde såsom en allmänt gällande föreskrift antagas , utan förändras i enlighet med hvad Kongl. Mdj:ts aflåtna Nådiga Proposition uti ämnet innehåller, eller alt de ifrågavarande befattningarne finge, der sk ske kunde, och församlingen det önskade, förenas; hvilken förändring ansetts så mycket nödigare, som en person ganska väl kunde vara en duglig och skicklig lärare, utan alt innehafva de för klockaretjenstens bestridande nödige kunskaper och natur-anlag; att det vore obilligt, att den klockare, som redan hade i årlig lön 4° T:r eller derutöfver, skulle ulan någon tillökning bestrida alla en folk-lärares åligganden; att förslaget, angående val till skol-lärare, om det antoges, tilläfventyrs ej skulle medföra säkerhet, att den skickligaste blef vald, men deremot öppna en bana för lycksökeri och partiskhet; hvarföre lärarne ansetts böra tillsättas af Skol-Directionen; och har uppmärksamheten blifvit fästad jemväl derå, att lag för klockares tillsättande redan finnes, och att derföre afseende å denna lag borde fästas, då nu fråga uppstått om tillsättande af skol-lärare, som borde tillika vara klockare. Vid denna §. har dessutom erinrats, alt då Utskotten meddelat förslag om lärares tillsättande, Utskotten äfven bordt föreslå det sätt,_på hvilket oduglige lärare kunde från sina tjensler skiljas. Genom den ännu till större delen gällande Kyrko Ordningen af den 3 Sept. i686 stadgades, bland annat, såsom en skyldighet för klockaren att vara ”boklärd” och kunna sjunga och skrifva, så att han deruti kunde undervisa församlingens ungdom, äfvensom uti Presterskapets
LXVI. A. 53. E. 53. — i anledning af anmärkningar vid Betänkandet med förslag till reglementariska föreskrifter i afseende på Bran vinsskattens utgörande efter tillverkningen. -— i anledning af RiksStåndens olika beslut, angående Allmänna Bevillningens fördelning, jemte förslag till de deraf föranledda voteringspropositioner. LXII. B. r 19. LXIY. E. 359. — med förslag till Bevillnings-afgift å de Sågar, Valkoch StampVerk, om hvilkas anläggning hädanefter kan blifva fråga, eller sorn, ehuru redan anlagde, ännu icke blifvit skattlagde, LXY. B. 324. BevillningsUtskottets Ledamöter. Se Lista. Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden i anledning af väckte motioner om ändring af 4 § i underrättelserna till 1826 års TullTaxa. XIX, ■lo3 B. n3. XXI. A. 17. XXVI. U. 406. XXVII. A. 63. XXXII. Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden angående gjorde Motioner om förbud emot införsel af, eller Tull å Utländsk Tvål, Ull och Ost. XIX. B. II3. XXL A. 18. XXVI. U. 406. XXVII. A. 64. — öfver väckte motioner, angående beskattning å Caractérer, utan motsvarande Embete och tjenst. XXIII. B. 323. XXIV. 4o. A. 57. — angående anmärkning emot det, i anledning af Herrar Donners och Valleys motioner om ändring at 4 § i underrättelserne till 1826 års TullTaxa, afgifne Utlåtande. XXVI. B. 406. XXVII. A. 63. XXXII. E. i5. — i anledning af anmärkningar emot Utskottens Betänkande angående införsel eller Tull å utländsk Tvål, Ull och Ost. XXVI. B. 406. XXVII.
Att dylika förbund verkligen ännu i sjuttonde århundradet funnos till, är historiskt afgjordt, och att äfven personer af högre samhällsställning, ja tillochmed prester, slöto sig till desamma, emedan de inom dem funno ett beqvämt tillfälle att tillfredsställa afskyvärda lidelser, bestyrkes bland annat af de handlingar, som ännu finnas qvar rörande hexeriprocessen i Reutlingen åren 1665–1667. Denna upptäckt skedde ej genom inqvisitorerna, hvilka voro alltför sysselsatta med de vanliga inbillningarne, för att öppna ögonen för verkliga fakta, utan hafva gjorts under en sednare tids kritiska granskning af de nämnda protokollerna. I besittning af konsten att tillreda de så kallade trollsalvorna, hvilkas verkningar i en föregående afdelning af denna berättelse blifvit beskrifna, voro de ursprungliga medlemmarne af dessa hemliga sällskaper icke mindre bedragne än bedragare. De narkotiska salvorna försänkte dem i drömrik sömn, hvarunder de i fantasien upplefde allt, som i det vakna tillståndet var föremål för deras tro. Det är icke ens omöjligt, att dessa hemliga Djefvulsdyrkare under iakttagande af största försigtighet sökte sprida sin kult bland folket och företrädesvis vände sig till de oerfarna, lätt lockade och med rörlig fantasi begåfvade barnen, som endast behöfde en gång erfara de rusande verkningarne af den mystiska salvan, för att blifva troende proselyter. Om så varit, finner man äfven en reel grund till den inbillning, som i de af farsoten smittade nejderna uppfyllde alla föräldrars hjertan med fasa och dref tusentals barn att angifva andra eller anklaga sig sjelfva för hexeri. Men dessa hemliga kretsar måste varit både sällsynta och fåtaliga. Massan af folket var offer för en farsot, som i sin gång från trakt till trakt, i den häftighet och plötslighet, hvarmed den på vissa punkter uppträdde, för att sedan försvinna och infinna sig på andra, liknade andra farsoter, samt i de krampanfall och den djupa visionära sömn, hvaraf den åtföljdes, synes visa slägtskap med somnambulismen.
6:0 erfordras; c) behörigt intyg att arbetet är börjadt; samt derjemte, då statsbidraget skall utgå såsom låni d) en till Riksgälds-kontoret eller ordres ställd, af Fullmägtige godkänd skuldförbindelse, som, i fråga om låneunderstöd för vattenaftappning eller annat odlingsföretag, skall innefatta vedeibörandes betalningsansvar, intildess sådant lån, jemlikt Kongl. Kungörelserna af den 13 Juni 1845 och den 3 Novlember 1848, blifvit fördeladt på de hemman, hvilka för återbetalningen skola ansvara, och fördelningen vunnit laga kraft samt uti jordeboken på föreskrifvet sätt antecknats; och e) af Fullmägtige godkänd borgen eller säkerhetshandling för den afgifna skuldförbindelsens uppfyllande. 9:0. De låneoch säkerhetshandlingar, som, för statsbidrags utbekommande, till Riksgälds-kontoret aflemnats, förblifva uti Kontorets vård; dock skola sådana handlingar, som vederbörande embetsmyndigheter kunna blifva i behof att begagna, till dem på behörig reqvisition utlemnas. lOlo. I händelse afvikelse, utan dertill erhållen vederbörlig tillåtelse, skett från den fastställda arbetsplanen, eller arbetet, utan af Kongl. Majit medgifvet anstånd med detsammas utförande, icke blifvit fullbordadt inom derför bestämd tid, Stats-Utskottets Utlåtande N:o 79. 63 nnkommer på Kongl. Maj:t att låta inställa all vidare utbetalning af statsbidraget samt återfordra hvad deraf uppburits att på en gång eller successivt till Riksgäldskontoret inbetalas inom den tid, sorn bestämmes af Kongl. Maj:t eller af Rikets Ständer, till hvilkas pröfning frågan om uppburna medels återbäring lärei komma att öfverlemnas, derest längre anstånd dermed, än till nästa riksdag anses erfordras. Fullmägtige böra tillse, att sådan inbetalning ingår i vederbörlig ordning. i -1 O ii • ® O O<o ll:o.
– «Och hvarom? – «Om allt hvad du behagar: ju flera och mera omvexlande, desto bättre. Min nådiga furstinna leds erbarmligt under Hans Kongl. Höghets frånvaro. Svärmor bannar och snäser henne jemnt och samt; svägerskan bara kuttrar med riksgrefven; och svärfar, som håller obeskrifligt af sin sonhustru, törs icke knysta, när hans kära gemål sätter den vresiga minen på sig. Kronprinsessans enda tröst och nöje är, att höra små berättelser och folkets omdömen, hvilket betydligt höjer hennes kammarfruars aktier, då de hafva något sådant att förtälja.« – «Det der är ett uppdrag, min sötunge, som jag omöjligen kan gå i land med. Jag vet, i sanning, ingenting, som kunde vara värdigt din Höghets uppmärksamhet. Hvad som tilldrager sig i den högre sferen känner hon bättre än jag, och de lägre kretsarna lär hon icke stort fråga efter.« – «Deruti bedrar du dig. Det är just sådana småsaker, som göra henne det största nöjet.
S. D. Yid ytterligare fortsättning af öfverläggningen, rörande Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 354, fattade Ståndet följande beslut: Litt. C. Vestra Districtet. a) 23:o Uppmuddring af Albrectssund. Återremitterades. 24.0 Muddrings-arbetena i Götha Elf emellan Ströms Canal och Götheborg. Ståndet ansåg denna punkt icke erfordra någon dess åtgärd. 818 Fröt. TJtdr. d. 2 Dac. 1840. 25:0 Hamnbyggnad vid Götheborg. Bifölls. 26:0 Uppmuddring af Nordre Elf. Bilolls. Östra Districtet. sy:o Amortering af ett för Linköpings hamnbyggnad och StångAnS uppmuddring upptaget lån. Återremitterades. 28:0 Anläggandet af en hamn vid Wadstena. Å terremitterades. 2Q:o Hamnbyggnad vid Lidköping. B fölls. 3o:o Hamnbyggnaden vid staden Hjo. Bifölls. Södra Districtet. 31:0 Utvidgning af Warbergs hamn. Återremitterades. 32:0 Plantering af tjenliga växter ä Mellby sandfält invid Laga ån till förekommande af samma ås uppgrundning genom flygsand. Bifölls. 33:o Anläggning af hamn vid Höganäs. Bifölls. 34^0 Iståndsättandet af Landskrona hamn. Fortsättandet af hamnbyggnaden vid Malmö. Siandet ansåg denna punkt ej erfordra någon dess åtgärd. 36:o Iståndsättandet af Ystads hamn. Återremitterades. 3y:o Hamnbyggnad vid Cimbritshamn, iståndsåttande af hamnen vid Ahus samt uppmuddrande af Ilelgeån. Återremitterades. 38:o Upprensning af Höje och Lödde åar. Bi lölls. 3g:o Upprensning af Rottne åns och Ronneby köpings redd. Återremitterades. Prot. Förberedande undersökningar till en canal genom Skåne emellan Kattegatt och Östersjön. ii ibiis. 4i:o Hamnbyggnad vid Wisby.
Han var blott en studerande ung man, som i sällskap med jämnåriga diktade, drömde och svärmade. Teoretiskt diskuterade han kärlekens metafysik med sin äldre vän Guido Cavalcanti, praktiskt lärde han känna älskogens natur samman med en vivör som Forese de’ Donati, hans blifvande svåger. Hans ärelystnad var andlig och litterär. Han ville införa en ny stil i sin hemstads diktning, en stil, ljufvare och högre än den, som förut funnits, och ädlare och djupare tolka kärlekslifvets innebörd och mening än det gjorts af hans föregångare och läromästare, provençalarne och Guido Guinicelli. En kärlekshistoria, afslutad med den älskades död och förvandlad genom den inre kris, denna förde med i skaldens ande, blef här den drifvande kraften, och »Vita Nuova» det odödliga eftermälet öfver Dantes ungdom. Men innan man betraktar dess kärlekshistoria i och för sig, uppställer sig nödvändigtvis frågan, i hvilken grad Dante i uppfattning och skildringssätt anslöt sig till föregående traditioner och mönster. Först en om också hastig konfrontation mellan Vita Nuova och tidigare kärleksdiktning, mellan dess och den äldre medeltidens allmänna erotiska ideer, gifver en föreställning om, hvad som hos Alighieri är arf och hvad hans egen mäktiga personlighet nyskapat af lif och originalitet. Allbekant är den ständiga dualism rörande kvinnan och kärleken, som utmärker medeltiden, den olösliga tvekampen åren om mellan jul och fasta. Aldrig har kvinnan och kärleken till henne skildrats med så hänförande, ideella färger och lyfts till så sublima rymder, de högsta dit människodrömmens vingkraft förmår bära, men å andra sidan har kärleken heller aldrig så lidelsefullt sölats i smutsen, aldrig kvinnan nersvärtats med så kall och hånfull smädelse. Dessa motsatser funnos redan gifna i själfva uppfattningen af den heliga skrift och lefde inom kyrkan med teologisk auktoritet.
» Garnisons-predikanten å Carlshamns kastell, arfvode 36: 32.— » bestridande af garnisonens å nämnda kastell sjukvård, arfvode 33: 16.— » 1 vaktmästare derstädes, lön .172: med 12 tunnor spanmål derunder, det belopp, som dessa aflöningar sammanräknade utgöra, eller 829: — ”Beväringen. ”Gottlands Nalional-beväring. Uti ofvanberörda underdåniga memorial har militär-befälhafvaren på Gottland, med anmälan af de brister, som i hans tanka uti Öns försvarsverk förefunnos, bland annat hemställt, att de 2:ne batteri-cheferne vid national-beväringens artilleri, hvilka, ehuru deras befattningar fordra serskild bildning och med deni är förenad skyldigheten att under uppbördsmanna-ansvar vårda batteriernes falt-materiel och att af sådan anledning bo i Wisby, likväl icke derför, utom lönen 200 R:dr vid beväringen, njuta annan vedergällning än Transport R:dr 88,104: 40. Kongl. Majcts Nåd.
A-g. G E OrdfÖTVändliiigsgåtan ' •• Guitarr; g e o i g i n, Uleåborg, Ingeborg, tullkammare, apelsin, realisation, repslagare. LÖSNINGAR. Idun pl. Idun ensam år: k r. FRITHIOF utgifvare: HELLBERG. Träffas å b y r å n k l. Allm. Telef 61 47 Utgifnlngstid: hvarje helgfri TryaktH Aktiebolag 6:te årg. Fredagen den 22 september 1893. N:r 38 (301) Iduns fredag. 70 öre p r n o n p. - r a d. edan ännu Chil i cagoutställningen r pågår o c h Den svenska villan dagligdags drar tusentals besökare, s o m m e d intresse o c h gillande taga del af vårt i n l ä g g i den stora täflingen, bör det helt visst intressera våra läsarinnor att se b i l d e n af den kvinna, s o m i vår utställningsbyggnad på ett synnerligen utmärkt sätt utöfvar värdinneskapet, den svenske kommissariens u n g a maka, fru Emma Leffler. — V å r a förfäder trodde, att nornorna v i d barnets födelse spunno dess lefnads trådar, och så som ödets gudinnor lagt dem, så måste de ligga, o c h dit, där de utstakat dess väg, måste det gå, o c h än i d a g ljuder en återklang af denna gamla tro i det bekanta uttrycket: » Ingen u n d g å r sitt ö d e. C. F. Dahlgren. Så g i n g o åren, ett efter annat. A — r. Skall dimman undanjagas? Skall glad jag se, när morgon åter dag as, min hemstrand le? Så spor jag mig. — När gifves mig visshet, när? Det haf, där kring jag drifves, min lefnads är. Bernhard Risberg. Läsning för unga flickor. Dialog. Tjocka. J ?rån gröna stränder glider min lätta båt i skära morgontider å glittrig stråt. Mot vida fjärdar svärmar min blick med lust; allt mer och mer sig fjärmar den gröna kust.
Under fullkomligt erkännande att StatsUtskottet uti dess sålunda gjorde framställning och tillstyrkande, till alla delar iakttagit, både rättvisans och billighetens fordringar, då på ena sidan StatsVerket återfår dess vilkorligen lemnade bidrag, hvilket om sänkningen vid Ryds schakt inom bestämd tid kunnat fullbordas, icke behöft återgälldas, utan då enligt Ständernes vid sista Riksdag fattade beslut tillfallit Bolaget^ och på andra sidan, att Bolaget får sig tilj godo beräkna de förut beviljade pi e.nier, hvar af desamma under de sist förflutna åren varit . 1 22 Ven i Augusti e. m'. mistning, med tillstyrkan derjemte, att desse premie)’, ifrån oell med nästa års början måtte få fortfara, tillåter jag mig härvid endast den anmärkning, att sannna förmån äfven för innevarande år kunnat tillerkännas Bolaget. Stats-Utskottet har uti sitt förslag gått en medelväg till ändamålets vinnande, hvaremot vid vanliga förhållanden ingenting vore att erinra, men om, som här inträffar, förslaget endast afser, att jag så må säga, Stenkols-verkets upprätthållande för dagen, utan något dervid fästadt afseende på dess framtida bestånd, eller dess fullständigare utveckling till enskild och allmän nytta, en åsigt som under i8i5 och 1818 årens Riksdagar varit, och jag vågar hoppas, äfven måste vara de nu församlade Riksens Ständers liufvudsakliga föremål, och om således den petition hvarom nu är fråga verkligen befinnes af en ovanlig beskaffenhet, så torde den böra betraktas utur en vidsträcktare synpunkt, och äfven med större noggrannhet böra behandlas. För att närmare utveckla skälen till denna förmodan, och att derjemte meddela någon närmare utveckling af ämnet, torde en kort öfversigt om Grufve-brytningen och hushållningen dervid, från Verkets första början här böra omnämnas. Höganäs Stenkolsgruva består af tvenne flötser, den ofia under namn af Grefvinnan Ruths och 12 f. ninar längre ned den andra kallad Fru^Bagges kolflötts. Den öfra är i anse - Ven I Augusti e, m.