Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ordinarie inkomster: Ordinarie ränta Tionde-spanmål ••••• Tionde-spanmåls-lösen efter bestämda priser Arrende-medel Silfver-tionde, inyntarelön och slagskatt Koppar-ränta Tiondeoch harn marskatts-jern Svafvelbruks-tionde Mantalspenningar '••• Bötes-medel Kavalleri-regementenas hästvakans-spanmål Ständiga rotevakans-afgifter vid Skånska infanteri-regementena Tillfälliga rotevakans-afgifter Vakans-afgifter af nyroterad jord liotevakaiis-afgift af utsockne frälsehemman i Halland Trosspassevolans-afgift Båtsmans -vakans-afgift Krutoch salpeter-försäljniugs-medel Kontrollstämpel-medel Båkoch lots-medel Konvoy-kommissariatets bidrag till Turkiska beskickningens aflöning Ob servations-medel Extra medel och uppbörder Intresse -medel Extra ordinarie inkomster: Brister. E. till 1860 års revisions-berättelse, angående stats-verket, sid. 5. Extra Stats-reglerings-fonden för år 1858. Debet. Ingående balans: Fondens behållning vid 1858 års ingång, bestående af; Reservationer å extra stats-anslagen: Extra stats-reglerings-fondcns inkomster: Uppbörd och återleverering 13,264: 26. Extra stats-reglerings-fondens utgifter: Försvars-verket till lands 952,509: 98. Dito till sjös 366,064: 57. Kommunikationers och näringars befrämjande 9,167,122: 53* Folkundervisningen 60,255: — Diverse anslag 2,229,983: 34. Biksgälds-verkets fond: A diverse extra stats-anslag uppkomna besparingar Utgående balans: Fondens behållning vid 1858 års slut, bestående af: Reservationer å extra stats-anslagen: F. till 1860 års revisionsberättelse, angående stats-verket, sid. 5. Riksgälds-verkets Debet. Ingående balans:
sorn förflutit alltsedan sista liqviden med hvarje person. Desse med flere mindre anmärkningsvärda, vid räkenskaperne förekomne omständigheter hafva föranlåtit Stats-Utskottet att upprätta ett omslut af balancen vid i83a års utgång, sådan den, efter en fullständig granskning af skulder och tillgångar, befunnits rätteligen hafva bort Expeditions-Utskottets Forslas, till tind. Skrifvelse N.o 2gj. 3 vara, äfvensom alt låla de General-sammandrag för åren 1831 och i832, som Kamereraren vid Convoy-Commissariatet afgifvit, omarbetas ; hvarmedelst blifvit utredt, ej allenast alt Verkets ställning vid slutet af år 1832, sorn samma års hufvudbok utvisar vara den, att Verket egde tillgångar, öfverskjulande skulderna med ett belopp R:dr 84.836: 31, 3., tvärtom är sådan, alt skulderne med R:dr 4o,i39: 9, 5. öfverstiga tillgångarne, utan bar det ock genom denna omarbetning blifvit närmare och säkrare synbart hvad inkomstoch utgifts-beloppet tillhör hvarje år för sig; och hvarförutan ett bedömande af Verkets förhållanden alltid blifvit opålitligt.
» Det begriper romantik på nära håll är någonting helt och hållet annat. du inte. » » Jag vill ur, ur! » skrek jag. — » Ur! » Kom, gumsan, för har man beredt sig Min man vill också ur alldeles bepå något extra roligt, så — » » Rysk f e s t m i d d a g? » sa jag. » O, så förstämdt u r! » tjusande! » Men det skulle jag inte ha sagt: Ruffen Och så åt vi rysk festmiddag på Hasselvar inte i sinnesstämning att höra mig bebacken. Började med kymmel och rysk kasluta. viar, stack emellan med rysk sallad och dito » Loss! » skrek han, och så ilade vi ut i piroger, och slutade med » Charlott Ryss » himlens sky, medan den grymma döden och ryska cigarretter. grinade inunder, klädd i hafvets våta skrud. Det kändes ohyggligt! Stackars Andrée! » Hasselbacken är ändå primus, när det gäller arrangemanger, du gubben, » sa jag. Jag fick kväljningar, blef yr, j a g var fär» Jag tror att om vi begärt halstrade kosackdig att falla ur — jag var urfallen! mössor, så hade vi fått dem m e d! » » Ruuuffen! » skrek j a g och grep hans hand Räkningen var också rysk men det krampaktigt » Ruuuffen Jag förlåter — är den visst alllid på Hasselbacken uff-uff en fff en Men hvem bryr sig om sådant, för en för-lå-t — Barnen — hälsa — » » B o m! » sa ' båten ' i detsamma: vi var gång skull. Efter kaffet och aveckerna i trädgården spatserade vi tillbaka till Utredan på andra sidan. ställningen, i det mest strålande humör, » Grufligt roligt, hm hm, » sa Ruffen, när direkt in i ryska utställningen, för att köpa vi litet senare och bra bleka o m näbbet oss » ett minne » af vår nationaldag. äntrade nedför trapporna till det här tornet. » Ofantligt! » sa jag. Ruffen köpte en resväska, en sådan där äkta, doftande en för 60 kronor, och jag » Men nog behöfs det en festmiddag först, för lika mycket ryska broderier. hä h ä!
Utsk. en jemn malmpåsättning, såmedelst förekomme inbördes förfördelande och sälte Mas-Mästaren i tillfälle att tidigt upptäcka och rätta inträffande oordningar uti hyttegången, Bergmästare-Einbetet, genom Utslag den 22 December 182$, pröfvat. skäligt, att, enär Bergsmännen, i afseende på sjelfva mas-ugnarnes byggnad och hyttebruket voro underkastade ordning och föreskrifter, som kunde bereda gemensam nytta och hindra inbördes förfördelande och hvartill våg-inrättningarne ostridigt borde räknas, ålägga alla hyttelag inom Bergmästare-dömet, i hvilka Bergsmän deltaga, att, vid vite af a5 R:dr, på sina Mas-ugnar anbringa Malmvågar till 1827 års blåsningar, emotdet att Öfver-Mas-Mästaren, enligt eget åtagande, på skeende anhållan, kostnadsfritt ej allenast borde meddela Hyttefogdarne nödige underrättelser om måtten på stÖpgodset, utan ock, i händelse bristande utrymme på HytteKransen ville förebäras, personligen lewina föreskrift huru inrättningen då kunde verkställas ; Att, vid pröfning af häröfver anförde besvär, Bergs-Collegium, under den 4 December 1826, Bergmästare-Embetets beslut gillat och fastställt; samt att Kongl. Maj:t, genom Nådig Resolution af den 19 Mars 1828, förklarat de i ämnet anförda underdåniga besvär icke hafva innefattat några sådana Besv. och Oecon. Utsk. skäl, som kunde verka ändring uti BergsCollegii nyssnämnde öfverklagade Utslag, hvilket alltså till vederbörandes efterrättelse i Nåder stadfästades.
B:ko R:dr 41,983: 16. — men att Kongl. Maj-t ansett den inskränkning i de af Öfver-direktören beräknade förrättningar kunna ega rum, att med företagandet af storskiftet i Orsa socken af Stora Kopparbergs län finge anstå under det att ett större antal landtmätare erfordrades för de storskiftes-förrättningar i samma län, hvilka ansåges böra afslutas under nästpåföljande tre år, äfvensom att ej heller något anslag för ifrågaställd afvittring inom Westerbottens Lappmark nu borde tagas i anspråk, samt på dessa med flere skäl funnit det årliga anslags-behofvet för skiften och afvittringar under nästa statsreglerings-period kunna beräknas till 420,000 R:dr R:mt, i följd hvaraf utöfver nuvarande årliga anslag till skiften och afvittringar, 63,000 R:dr, till detta föremål under nästkommande tre år erfordrades 57,000 R.dr årligen, eller för tre år 171,000 R:dr R:mt. Utskottet anser jemväl, för sin del, angeläget, att mera verksamma åtgärder, än hittills varande anslags-belopp medgifvit, vidtagas för storskiftesoch afvittnngsförrätlningarnes fortskyndande. Det är obestridligen af synnerlig vigt så väl för det allmänna, som för de enskilde jordbrukarne, att dessa arbeten bedrifvas så skyndsamt som möjligt, hvarigenom de vidsträckta landsorter, som äro föremål för nämnda ekonomiska regleringar, tidigare än eljest komma i åtnjutande af dermed förenade fördelar, samt landets utveckling och välstånd sålunda genom införande af en bättre hushållning hastigare befordras. Äfven måste dessa förrättningars afslutande inom en kortare tid medföra mindre kostnad för Staten, än om med ett lägre års-anslag förrättningarne komme att under en längre följd af år fortgå.
(Sftet bet foletafarfoten flera åt å tab marit inom rifet gängfe, ocb, mib fåbant fötl)ådanbe, Äoitgl. 9>iaj:t funnit lämpligt att genom fungörelfe ben 21 ©eptember 1833 förflara, att unberföfning oell farantäimfft)lbigl)et för be från utrifeö orter l)it tid rifet anfontmanbe favtpg od| tefanbe icfe mibare (Inde äga ruin, fjmarjemte få mäl fattlig forn tefanbe frifadatö från ffplbigl|eten att mara meb funbfietöbemiö fbtfebbe, blefmo be i ©torholm od) SMalmö inrättabe Äarantänfc ftprelfe fig tittbragit febait fifta Kifdbag. $ommidftoner i början af år 1857 inbragtta, hvarefter be imber beniälbe Äomntidjtoiterd mårb ftäflbe bpggitaber od) inventarier bliftvit förfålbe od) föpeffittiitgarne ingått titt janhold* od) ©jöfartdfonben, af livard mebel omfoftitaberne för farantändmäfenbetd unberl)åttanbe blifioit beftribbe. Sebalt Commerceoch 0ttitbhetd Ijmab mån föreffrifter om förjtgtighetdmått mot anbra, utrifed gång* bara fmittofamma fjnfbomar more itöbiga att bibehålla, imber beit 20 näftltbne
Collegium sig innan kort blifva i tillfälle att härom inkomma med underdånig hemställan. Vidkommande Revisorernes framställning, rörande intagandet uti Ull-Discontfondens räkenskaper af antalet å de vid Kronans Schäferier befintliga Får, har Collegium ansett något hinder deremot ej förekomma. samt förständiga t Manufactur-DisconlGontoiret att sådant för framtiden iakttaga. Den Nådiga Remissen återställes i underdånighet, och Collegium framhärdar med djupiaste vördnad, Stormägtigsté, Aliernådigste Konung! Eder Kongl. Majrts nnderdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter GABR. POPPIUS. tl. A. IjEYÖreHARCK. Hofer. Stockholm den 5 Februarii 1833. J. N. Borelius. Berättelse■ till Rikets Högl. Ständer, angående Banco-V mtxtts Statret* Hettat fteutsotet År 1832. — ■■«gaaE5fcBgjg—- — STOCKHOLM, t 833. T r rekt hos Hek a. Gust. Nordström. Berättelse till Rikets Högloft. Ständer, om verkställd Revision af Banco-Verkets afslutade Räkenskaper för åren 1829 och i83o, den i sammanhang härmed förrättade granskning af Styrelsen och Förvaltningen vid detta Verk, från sednaste Revision , samt Verkets befunna tillstånd. Gifven Stockholm den 14 December 1882. VT J-»-ied stöd af Grundlagarnes stadganden, hafva undertecknade, för livardera Riks-Ståndet i stadgad ordning valde till deltagande i i83o års Revisions-förrättning öfver Stats-, Bancooch Riksgälds-Verken samt de Fonder och Räkenskaper, som i sammanhang dermed granskas, sammanträdt i Banken den i5:de nästlidne September, och dervid först granskat de Fullmagter och Autorisationer som en och hvar ägde att uppvisa till styrkande af sin behörighet såsom Revisor.
Mijlt, som wid detta förhållande funnit, att andra bestämda uppgifter, öfwer Stats»verketS inkomster och »ttqifter sikulder och fort» ringar nu icke kunna LstadkemmiS, än som nyligen wid sista Riksdag föc Riksens Ständers Skars-Utskott warit uppwisade, samt gifwit anledning till de dä widtagne anstalter atc upprätthålla SlatSwerket och bringa Rikets Finanter i en stadgad ordning, tw.flar ingalunda, att desta anstalter, nitiskt och med rådighet werkställde, sikola i allmänhet uppfylla det äsyftade ändamälet, hwarföre Kongl. Majli i väder förestår Riksens Ständer alt bekräfta grunderna till de 4 Den 26 Juli. de tvid den sista Riksdagen fastställde Slarsoch Finance.regleringar. En och annan sedermera före.- kommen särskild omständighet är dock af den beskaffenhet, art Kongl. Majestät är sinnad derom mcdde, la det blifwande Stats-Utskottet Desi Nådiga Pro, positioner. Kongl. Maj:t förblifwer Riksens Ständer med all Kongl. Näd och önnest välbevågen. Ut supra. klans ^ärta. Utdrag af Protokollet öfwer Handelsoch Finance-Ärenderne, hälltt inför Hans Majestät Konungen, pä Arebro Slott V. 26 Julii l8lv. Närwarande: Hans Excellence Stare. Ministern för Utrikes ärenderne, Herr Friherre von Engeström. Stats Raden, Hans Excellence Herr Grefwe von Essen. Friherre Rosenblad. - Adlerbeth. , » Adlercreutz. Hof-Canhlern , af Wetterstedt. Skars Secreterare» Järta. Stats Secreterare» uppläste i undcrdä, vighet förslag till Kongl. Maj.tS allmänna Nådiga proposition till Rikets församlade Ständer, angående SratöwerketS tillständ och behof; hwilket underdåniga förslag Kongl. Maj:t, uppå Stars. RädelS underdåniga - Den 28 Juli.
5 3: — S u m m a För ställnings-materialier, uppdämnings-arbeten, oförutsedda händelser m. m. tilläggas 20 proc. af denna summa Öfverby g gnaden, 172 sträckfot 5 90: — Brobyggnad öfver Delaryds-ån. Ett spann af 20 fots längd. Landfästenas höjd öfver grunden 27 fot, bredd 31 fot och tjocklek 18 fot. Grundläggning: grundgräfning, 52 kub.famnar .5 5: — grundmurning, 30 kub.famnar 5 50: — spåntpålning, 174 sträckfot .. 5 2: — Landfästen och vingmurar, 160 kub.famnar mur i bruk, arbete och materialier inberäknade 5 75: — 20 kub.famnar kallmur ... — Summa För oförutsedda händelser och öfrige omkostnader i och för detta arbete tilläggas 20 proc. af denna summa Öfverby g gnaden, 26 sträckfot a 60: — Brobyggnad vid Hå. Ett spann af 20 fots längd. Landfästenas höjd öfver grunden 18 fot, bredd 31 fot och tjocklek 12 fot. Grundläggning: gräfning, 47,5 kub.famnar 5 5: — pålar till grund för landfästen och vingmurar 247 st., med nedslagning 5 10: — plank till dubbla platformar, 20,6 tolfter 5 18: — spåntpålning, 136 sträckfot 5 2: — Landfästen och vingmurar, 64 kub.famnar mur i bruk, arbete och materialier inberäknade 5 75: — 10 kub.famnar kallmur 5 50: — stenhuggning, 444 qvadr.alnar 5 3: — Summa För uppdämnings-arbeten, ställnings-materialier m. m., tilläggas 20 proc. härå Öfverby g gnaden, 26 strackfot a 60: — Hnlvcrtar och Afloppstrummor: ■j kulvert N:o 4 af 48 qvadr.-fots sektions-area. Grundgräfning, 20 kub.famnar R:dr Ö.
Utskottet föreslår, att de 100 R:dr, som utgått af a:dra Hufvudtitelns besparingar till aflöning åt Länsmännen i Juckasjerfvis och Enonteckis Lapplrakter må uppföras å Stat, äfvensom att lönerna för Länsmännen i Arvidjaurs, Jochmocks och Gellivari Lapplrakter, 3oo R:dr, må upphöra att gravera Ecclesiastik - Verkets i Lappmarken Stat och i stället öfverflyltas å 2:dra Hufvudtiteln. Vid sistföi Hulne och föregående Riksdagar beviljades 100 R:dr för hvarje Län, eller tillhopa .2,400 R:dr såsom tryckningskostnader för Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes Kungörelser, alt utgå lill följande Riksmöte. Då fortfarandet af delta anslag är oundgängligen nödvändigt, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka Rikets Ständer, att detsamma, hvilket är beräknadt uti det af Kongl. Kammar-Collegium och Kongl. Slats-Contoret uppgjorde förslag lill lönereglering för Landtstaterna, må å Stat bibehåll as; hvaremot Utskottet, som i sammanhang härmed förehaft den af Herr Bagge väckte motion, att, då ifrågavarande anslag vore otillräckligt, kostnaden för tryckning af Kongl. Majrts Befallningshafvandes Kungörelser måtte, efter afgifvande behörigen styrkte räkningar, ersättas, funnit sig så mycket mindre kunna härå tillstyrka bifall, som vederbörande tjenstemän vid Landshöfdinge-Embetena tillförene varit pliglige alt, mot dem anslagne expensmedel, berörde kostnader bestrida, och förutnämnde anslag af 100 R:dr för hvarje Län till tryckningskostnader blifvit meddeladt, på grund deraf, alt expens-medels-anslaget ansetts dertill icke vara tillräckligt. 18:o På grund af hvad utgifterne de föregående åren utgjort, bar Kongl.
Ridderskapet och Adeln ville ej antaga StatsUtskottets förslag; derföre bade det bordt återremitteras utan afseende på hvad de öfrige Stånden beslutat. Nu ser man följderne af motsattsen. Frågan kan dock icke förfalla, ty Kongl. Maj:t måste hafva svar på sin i ämnet aflåtne Nådiga Proposition. Saken kan dock hjelpas derigenom, att StatsUtskottet försöker sam 3* - 36 Den 8 Majt manjämnka de stridiga meningarne. Lyckas ej detta, finnes ingen annan utväg, än att genom förstärkt Statsutskott låta afgöra frågan. Att denna fråga ej skulle tillhöra Statsregleringen, förefaller mig besynnerligt, då arrenden af Kungsgårdar likvist tillhöra Statens ordinarie inkomster. Friherre Palmstjerna: Om denna fråga, såsom Friherre Cederström synes åsyfta, verkeligen emanerat ifrån Kongl. Maj:t, skulle jag gå in på Friherrens satts, att den ej kan förfalla; men då den nu endast uppkommit af en underdånig ansökan, som Kongl. Majit i Nåder remitterat till Rikets Ständer, så bör och kan den vid närvarande förhållande helt och hållit förfalla. Hans Excellence Herr Grefven och fandt-Mar skalken gjorde proposition till godkännande af ExpeditionsUtskottets ifrågavarande Förslag. Ropades starka Ja, jemte några Nej. I följd hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att som, efter hvad Hans Excellence tyckt sig finna, Ja öfverröstat Nej, Propositionen blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen. Friherre Cederström anmälde till Protocollet sin reservation emot Ridderskapets och Adelns beslut. Den 8 Maji. 37 Till pröfning företogs RiddarlmsUtskottets den i4 sistlidne Mars afgifne, och den 3 derpåföljde April på bordet lagde, Memorial, angående upplåtande af Riddarhusets obebyggda tomt till uppförande af SessionsSalar för de Tre ofrälse RiksStånden. Herr von HartmansdorffAugust:
Att stut elig en våra lagar och författningar ej alltid i laglig väg tillkommit, torde bäst kunna finnas deraf, att Polis-lagstiftningen, hvars område blifvit så ofantligt utsträckt, och hvars alster så talrika, är för Grundlagen obekant annorlunda, än^såsom allmän civiloch criminal-lag, i hvilken egenskap den likväl ej kan stiftas af Landshöfdingarne i Länen, ej af ÖfverStåthållaren i Stockholm, ej ens af Kongl. Maj:t, utan gemensamt med Riksens Ständer. De allmänna Polis-författningar, som Kongl. Maj:t kan, emellan Riksdagarne, blifva nödsakad att låta yidtaga ? synas derföre 474 lien 18 Februarii. n'ir.' TT*st kunna jemföras med lag-Jörktarivgar, och således icke kunna gälla längre än till Riksdag, då det bör ankomma på Riksens Ständer, att författningen fastställa eller ogilla Ibland detta slags författningar måste jag annu en gång, såsom exempel anföra förbudet mot b idandet af talöfnings-sällskaper; hvilket förbud jag derföre vågar till upphäfvande vördsammast föreslå, såsom innehållande en alltför stor inskränkning i den ädlaste af alla menskliga rättigheter, nemligen den, att genom samtal upplysa sig sjelf och andra. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Vid Justitieombudsman EmBets-beTä!feiser får jag ytterligare göra en erindran på hvilken jag likväl ej yrkar någon remiss. Idom de allmänna slags bristeT, som jag trot? mig finna i våra lagar och författningar, kari jig nemligen ej underlåta att nämna ett serskildt slugs Brist, nemligen ett bristande "icke’* uti 2 §. nast si ’a momentet af Tryckfrihetsförord 11 m - n hvilken brist jag anser JusfititeOmbudsmannen så mycket häldre hafva bordt anmärka, sorn jag fruktar att just han sjelf hatt någon del i dess tillkomst, nemligen vid tryckningen år 1815, så vida eljest denna tryckning, såsom jag tycker mig vilja minnas, då skedde under bans inseende. Lietta tryckfel är så mycket märkvärdigare, som det blifvit bibshS'!
Herr Hammarsköld, Lorrnzo , hade inlemnat följande skriftliga anförande, som upplästes: Vanligen har vår Nation, i känslan af eget värde och högre kraft, nedskådat på det Brodertolk, som valt sitt hemvist på andra sidan Sundet och på Baltiska hafvets öar, och det är sannt, om häfdernas röst något skall gälla, håfve vi, genom lysande krigsbragder och modiga handlingar, framför detsamma en obestridlig öfverlägsenhet. Men månne förhållandet är lika, om vi mera håfve afseende på den stillare forskningens yrken, och på jnteresset för en inhemsk Litteratur? Hvem kan det vara obekant, hvad Danskarne gjort för nästan hvarje kunskapsgrens förkofran i allmänhet, och för Stadens Historie i synnerhet? Ofta har Danska Regeringen förklarat, att ingen Statens nöd får göra intrång i de för vetenskapernas bästa gjorda stiftelser, och derföre har det småningom blifvit en ovilkorlig regel för hvarje Dansk, som icke nödgas räkna s>g till de utfattigas dass, att inköpa hvarje product af den inhemska Litteraturen, och att af alla krafter understödja Regeringens Den 3 Juni. mått och steg för lärdomens och forskningens förkofran Derföre ser man i Köpenhamn ett af de största och bäst arrangerade Bibliothek i Europa, icke tillfälligtvis anordnadt såsom Bihang till ett Statistiskt Verk, utan sjelbestående i spetsen för Rikets alla lärda Inrättningar. Och derföre hafva utgifvit en oskattbar följd af dråpliga Verk, till upplysning af Nordens Historia hörande, allt från den tiden då först Langebeck framgaf sina Scriptarer remm Danie arum, intill närvarande Ja till och med under de sednare jernåren af ett förödande krig, som skillt Staten från flotta och provinser, har allmänna betrycket dock icke fått hämma häfdeforskningen, utan de dyrbaraste arbeten, på publik bekostnad, blifvit upplagde, liksom Danska Regeringen varit öfvertygad, att, skulle Staten också falla, måste den ärofullt qvarlefva i Lärdomens Annaler, och att den skönaste minnesvård man kunde sig bereda, är den af spridda grundliga kunskaper.
Capitain G., en munter, treflig karl, men som jag tror något elak, gjorde mig under en quadrille en liflig beskrifning öfver den bal han för några veckar sedan bivistat i T., en liten småstad, der bland annat damerna, med hvilka han hade den lycka göra bekantskap, voro ganska aimabla; skulle de i allmänhet ej så mycket affekterat vitterhet. De tänka, de tala endast om Hegel, Horatius, Ovidius, samt drömma idel poesi; icke underligt, fortfor han med ironi, att vid läro-säten, akademier etc. nutiden fordrar så mycket, då äfven det milda könet lagt sig på ett dylikt studium; att å karlarnes sida en ödmjuk öfvervägande täflan kommer i fråga är ju således högst förlåtligt. Alltså kära du, har du tänkt på Hegel, har du talat om Horatius och Ovid; så lägg för Guds skull af båda delarne, eljest blir du af de omilda karlarne ömmare ihågkommen än du måhända det skulle önska, och hvad sluteligen poesi, till och med prosa angår, får du nöja dig med, på sin höjd "Ingeborgs klagan" samt studerandet i "Cajsa Warg". Ack! de karlarne! de karlarne...
Thorsten tackade honom derefter för hans vänskap och lofvade att skicka honom en god bössa från Stockholm till vänskapstecken och åminnelse. Derefter begaf sig Anders öfver höjden söder ut, medan Thorsten och Bolla följde dalsträckningen emot snöfjellet i vester. Det blef allt ödsligare omkring dem. Snart hade all vegetation upphört, och allt vidsträcktare snöfläckar lågo qvar emellan klipporna. Slutligen befunno de sig vid den eviga snöns gräns. Det var besynnerligt att finna sig der just i den milda skymningsstunden af en sommarafton. Men deruppe var sommaraftonen icke mild. En stark köld rådde der och solstrålarna, som brötos i besynnerliga färgor mot snö- och isfläckarna, tycktes hafva förlorat sin värmande egenskap. Dessutom lägrade sig en tung, hvit dimma midt öfver den högsta spetsen, som Thorsten och Bolla skulle öfvervandra. "Den bådar oss ondt", sade flickan. Då de vandrande sågo de sista solstrålarna bryta sig emot de öfversta kanterna af dimman, medan den undre, vid berget hvilande delen allt mera blånade, hördes ett aflägset dån emellan bergen. "Det är uren, som åker", yttrade Bolla: "Gud hjelpe oss väl!" "Hvad menar du med uren, flicka?" frågade Thorsten. "Uren eller urvädret", svarade hon. "Vi få ett Herrans väder, men det är för sent att vända om. Följ bara noga mina steg, Herr Thorsten!" Det hemska dånet kom allt närmare. Ett dystert mörker utbredde sig, och snöflingor började att flyga omkring i luften. Slutligen frambröt orkanen med förfärlig våldsamhet. Snön yrde i allt tätare hvirflar, och det var knappt mera möjligt att öppna ögonen. Likväl gick den modiga kolarflickan framåt. Thorsten följde henne med största ansträngning. Ett par gånger tycktes det, som urvädret ville upphöra, men det hvilade sig endast, för att med desto större raseri börja ånyo. Då stormilarna till slut slungade hela massor af snö och isbark framför sig, blef det icke möjligt att framtränga längre. De båda vandrarne sökte skygd bakom en stor sten.