Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag kan åtminstone för min del icke utan votering tillåta någon förhöjning uti den skatt, som soldater, ryttare och båtsmän till presterskapet skola erlägga, man må föreslå ■§ eller af markegångsvärdet, 16 sk. eller något annat; utan anser jag, att presterskapet såsom hittills bör åtnöja sig med rättigheten att i lösen uppbära 12 öre eller 6 sk. Jag tror icke, att PresteSt. kan klaga, att dess inkomster äro förminskade; ty om de jemnföra hvad tionden utgjorde, dä dessa dagsverken utgingo i natura, och hvad den nu utgör i följd af förbättring i landets cultur, skola de finna, att denna fråga är så obetydlig, att den aldrig bort väckas. Jag anhåller derföre om Hr Gr. o. Landtnäs propos. till afslag å delta betänk. Det kan vara likgiltigt för sakens utgång, hvad beslut R. o. Ad. fattar, sedan jag med tillfredsställelse af Statssecret. för eclesiastikärenderna fått höra den förklaring, att detta är en privilegii-fråga, som således icke annorlunda än genom Konungens och alla RiksStrs sammanstämmande beslut kan afgöras, hvarföre frågan måste vara förfallen, enär ett Stånd redan afslag i t densamma. Det är således blott på det R. o. Ad. mätte visa sig vara måna om rättvisa och billighet, som jag begär afslag å betänk. Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius: Jag anser rätt behöfligt, att denna tvist en gång slutas, hvilken, såsom Hr Riben anfört, varat i5o år. De författningar, R. o. Ad. hört uppläsas, och de, som tillkommit i sednare tider, deruti soldaten blifvit ställd i jemnförelse med torparen, visa, att författningarna korsa hvarandra.
Den upptager innevarande år vid Lands-Cancelliet 6,584 vid Lands-Contoret 2,984 Summa 9,568 särskilda mål Qch ärenden, för hvilkas handläggning På samma tid har den här residerande GöthaHof-Rätt handlagt 5,320 5 hega ags-, Ansökningsoch Brottmål, visserligen flera af mera vidd och V’gt, men ock med en arbetsstyrka på Stat af 55 personer. Att personalen vid Länsstyrelsen fordrar förstärkning, torde härmed Vara ådagalagdt. Nu återstår en korrt Recapitulation af allt det föregående, hvars reflater kunna uppfattas sålunda: Alt Jönköpings Läns allmänna beskaffenhet till jordytan är mager, s inbunden och mindre fruktbar; AU Wista Harad och en del af Norra Wedbo göra härifrån undantag; Att de fleste af de fordna större Herregodsen icke äro mera till såsom Edaria; IjjjJS 31 Ig ij| Jf’ ; ]' II' r.i tf Att likväl några få ännu finnas qvar i egenskap af gods; Att de största sådana äro: Lyckås, Gripenberg, Ramsjöholm, Bordsjö Nydala, Hök, Östanå oall Ulfsnäs; Att Hörle och Nissafors äro Länets största Bruks-Egendomar: Att i Länet finnes Guld malm, som varit bearbetad;* Alt Invånarne bestå af en lätt och liflig, höflig och lättstyrd folkstam» Att folkmängden de sist förflutna åren ökats med öfver n ooo Pel" söner; r Att näringsmedlen icke tillväxt i samma mohn; Att en öfverbefolkning i kommande tider är möjligtvis att befara»
I alla andra Civila Rättegångar föreskrifver Lagen Stämning inom en viss till Täckelig tid, samt det nödvändiga vilkor, att Stämningen behörigen communiceras och påskrifves, så att säkerhet vinnes, det den Instämde fått kännedom derom; men här är förhållandet belt annorlunda; Mången, som den tiden kunnat vara i Stockholm eller någon annan aflägsen Ort, har omöjligen kunnat i tid få underrättelse härom, således hvarken sjelf eller genom Fullmäktig inställt sig, då det af det här befinteliga Exemplar af ‘Landshöfdingen Kungörelse, daterad den 2 April 1813, som, enligt Prestens i Församlingen påskrift, blifvit å predikstolen afkunnad den 16 i samma Månad, synes , att blott 1 x dagar till Inställelsen å Cancelliet den 27 varit. Dessutom är alldeles stridande emot RegeringsFormen, att Presterire, tvärtemot Ståndets Privilegier, kunnat enskilt åtaga sig Onera å sina Prestegårdar och andra tillhöriga lägenheter, då de blott äro Boställsinnehafvare. — Den Concession af Privilegier, som Ståndet samfält, såsom Riksstånd gjorde, vid Riksdagen 1809, att åtaga sig Extra Rotering, berättigar alldeles icke Kyrkoherdarne utom Riksdag, att i en sådan sak handla enskilt: Vill PresteStåndet likväl sjelf icke taga sin rätt i akt, ämnar jag icke bli dess Advocat. 494 Den g Januarii. Friherre Anckarsvärdj Carl Henric: Det är anledning till anmärkning mot Föredraganden inför Kongl. Maj:t i Commando-mål för Ärenden, hvarom Remiss begäres till ConstitutionsUtskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skola. Friherre Björnstjerna: Med mycken tillfredsställelse hör jag, det en af Ståndets Ledamöter gjort Anmärkning emot min Embetsbefattning. I händelse CottstitutionsUtskottet deraf skulle finna anledning kalla en RiksRätt, hvilket jag icke har skäl att frukta, lemnar detta mig ett fägnesamt tillfälle* alt så väl inför Riksens Ständer, som Nationen, framte bevisen af ständigt uppfylld trohet emot Konungen, nit för dess höga Tjenst och lydnad för Rikets Lagar.
S. D. Föredrogs ånyo Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 23, föranledt af återremiss å Utskottets Utlåtande N:o 8, i anledning af dels Kongl. Maj;ts nådiga Skrifvelse med det af Kommiterade afgilna underdåniga Betänkande och förslag angående skjutsbesvärets ordnande, dels ock väckta motioner i samma ämne. Hvad Utskottet å sidan 5 föreslagit, i anledning af punkten a) i Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse, bifölls. Utskottets hemställan, nederst å samma sida, i anledning af punkten b) uti nyssnämnda nådiga Skrifvelse afslogs. Yr ol.-Utdrag den 1 September 1860. Det å sidan 4 förekommande förslag, med afseende på punkten c) i Kongl. Maj:ts ifrågavarande Skrifvelse, godkändes med tillägg, emellan ordet ”md” och ordet ”frän”, pä förslagets första råd, af dessa ord: ni den män Kongl. Maj.t finner sådant lämpligen kunna ske/' Meil ogillande af Utskottets hemställan, sidan 5, rörande punkten d) i Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse, beslöt Preste-Ståndet för sin del, att till Kongl. Majits disposition ställes en summa af 100,000 Ridr årligen under nästa Statsregleringsperiod, att användas till lättnad för skjutsnings-tungan i de fall, der den genom entreprenad bestrides och kan blifva särdeles tryckande, dock att detta understöd icke i något fall må kunna öfverstiga en fjerdedel af hvad de skjuts-skyldiga sjelfva betala.
Huru skall en ung qvinna bäst utbildas en god husmor? till (Pris 3 0 kronor. Uppsatsens omfång högst 5 spalter.) Hvad hörer ning till ett ungt äkta pars och huru böra kostnaderna härför, a) då familjen årsinkomst, bosättställa sig har 2,000 b) 4,000 kronor? kr i (Pris: 2 0 kronor.) Ett för Idun strofer Tiden för lämpligt eller poem om högst fem (Pris 1 0 kronor.) täflingsskrifternas går den 3 0 juni. få verser. insändande utDe insända täflingsskrifterna ej vara förut offentliggjorda. på endast Manuskriptet bör skrifvas och hvarje täflingsskrift märkas å baksidan af kuvertet med påskriften: täflingsskrift en sida af papperet, Täflingsskrift. Hvarje bör förses med en signatur och förseglad namnsedel biläggas. De i godhet närmast efter de prisbelönade alstren kommande täflingsskrifterna hedersamt omnämnas, komma att och förbehåller Redaktionen sig rätt att, om hon så för godt finner, i Idun offentliggöra äfven dem. Redaktionen. En livsuppgift. Berättelse af Ernst Lundquist. |pll|et var icke till m glädje Henrika vak&amp; §s^&gt; nade följande morgon, det var till två. Ty knappast hade hon klädt sig och i sin sedvanliga morgonbön tackat Gud ur djupet af sin själ för den stora nåd han föregående afton visat henne och hennes ringa boning genom att stiga ned och klappa på det motstridiga hjertat der inne på andra sidan salen, förr än det ringde på lamburdörren och tjenstflickan kom in med ett bref i handen. Ett bref — naturligtvis från Erik! Ja visst, det var ju Johanna i dag, och han brukade aldrig glömma hennes namnsdag. Den käre gossen! Men hon hade glömt den. Det var Manuskript, som ej antages till införande, återsändes, så vida porto bifogas. Inga ofrankerade försändelser lösas.
Läser man om främmande folk i reseskildringar, då kan man illustrera sina intryck genom besök i det etnografiska museum, som är förbundet med naturhistoriska riksmuseum. Och skandinaviska folklifsskildringar sådana som Rääfs Ydre härad, HylténCavallius’ Värend och Virdarne, Nikolovius Skytts härad m. m. belysas genom besök i nordiska museum och Skansen, hvilken senare ju äfven, jämte biologiska museum och naturhistoriska riksmuseum, lämnar stöd för själfbildning i naturkunnighet. Det är en mycket god regel att man ena året begränsar sin specialläsning till ett enda ämne, t. ex. Grekland. Man läser då någon större Greklands historia, samt Homer, Plato, de stora grekiska sorgespelsdiktarna och historieskrifvarna – hvilket allt finnes i öfversättning – och beskådar den grekiska konsten i gipsafgjutningarna. Ett annat år läser man t. ex. om Sverges medeltid, då man, jämte det stora arbetet af Hildebrand och Schücks litteraturhistoria, bör läsa några af de medeltidsskrifter, hvilka finnas utgifna af fornskriftsällskapet, samt besöka medeltidsafdelningen i nationalmuseum. Eller man läser Motley’s ypperliga Nederländernas frihetsstrid och studerar på samma gång de holländska taflorna på museum, o. s. v. För att sammanfatta det ofvan sagda blir sålunda den första regeln för vår läsning, att vi icke skola tro att vi böra eller kunna läsa allting, utan att vi måste göra ett urval bland böckernas mångfald. Den andra regeln blir, att vi till ledning för vårt urval böra taga vår egen håg. Man måste en tid umgås flitigt, både med människor och med böcker, för att bland dem kunna välja ut sina särskilda vänner. Men har man funnit dessa vänner, då är det med böckerna som med våra lefvande bekanta: våra värkliga vänner bli endast de, som tillhöra vår egen andliga släkt, de, med hvilka vi genom själens valfrändskap äro förbundna. Det är dem, vi förstå bättre än alla andra, och af dem vi också erhålla mer styrka, hjälp och glädje än af några andra. Sådana bokvänner är det godt att hafva bland mänsklighetens största andar. Från Col di Tenda till Blocksberg INNEHÅLL. Tillegnan. Från jordbäfningen på Rivieran: Farmors idealland 3.
Närmast på föredragningslistan står K. M:s Nåd. Skrifvelse till R. St:r, med öfverlemnande af upgjorda förslag till ej mindre lag, ang:de ordningen och vilkoren för utländsk mans uptagande till Svensk medborgare, än ock stadga för Konungens RegeringsRätt. Då nu K. M. icke i denna Skrifvelse på samma sätt som i den föreg:de af Landtm, anmälda, gör någon Propos., utan uttryckligen förklarat att det endast är en Skrifvelse, så anhåller jag vördsamt att densamma måtte blifva hvilande och icke företages förr än Const.Utsk:s Betänk., med upgift på ännu hvilande förslag till grundlags-förändringar ankommit till Ståndet, i hvilket Betänk, just' dessa förslag till grundlagsförändringar äro inbegripna. Uplysningsvis får jag nämna att Utsk:s Betänk, redan är färdigt och nedskickadt till tryckeriet. Uppå i anledn. häraf af Hr Gr. o. Landtm, framställd propos., beslöts, att K. M:s nu främst å föredragnings-listan förekommande d. 17 dennes på bordet lagda Nåd. Skrifvelse till R. St:r, med öfverlemnande af upgjorda förslag till ej mindre lag, ang:de ordningen och vilkoren för utländsk mans uptagande till Svensk med - Deri 19 December. borgare, än ock stadga för Konungens Regeringssätt, icke skulle för R. o. Ad. föredragas, förrän de sedan sista Riksdag hvilanda förslag till ändring i grundlagarne, som y tterligare voro från Const.- Ulsk. att förvänta, blifvit till RiksStms pröfning anmälde och af dem afgjorde. Föredrogs K. M:s d. 17 dennes på bordet lagda Nåd. Propos. till R. St:r, ang:de lösen för den åt Korporalerne vid indeldla Arméen och Soldaterne vid Södermanlands Regite anslagna aflönings-spanmål. Hr Rosensvärd, Joh. Henr.: Motion i samma ämne, som den K. Proposm afhandlar, har redan förut blifvit af mig väckt. I början af detta år utfärdades ett K.
Dammare emellan att befordra det önskade fbremälct af förlikningar, tillstyrker äfwen, att Domare älgdcs wid hwarje Dom-Bok tillägga särskild förteckning pä alla gqnom förlikning wid Domstolen bilagde twister och atk Hof-Rätterne derefter, för hwarje är genom trycket utgäfwe en summarisk förteckning pä huru mänga mäl af de instämde wid hwarfc Domstol det förra äret blifvit förlikte. Lades pä Bordet. UpplästcS; Riksens Höglofl. Ständers Allmänna Beswärs och Ecottomiä Utstötts Betänkande, angäende förestagen ändring i flyttningstiden för Tjenstehjon. Dä Utskottets Utläkande i betta ämne bliswlk päkalladt och föranlcdt af dt till Utskottets handläggning frän Höglofl. Ridderstapet och Adeln remitterade Memv - 4784 Den M October. Memorialer neml. af Herr HofMarskalken m. m. Friherre /tlex. i^uäbeck, af Herr Landshöfdingen M. m. Grefwe L. 8t. lelörner, samt i sammanhang dermed 2 Momk. uti 4tde punkten af Herr LdswersteLieutenanken och Riddaren keuterlkölös Menwrial, har Utskottet wid öfwcrläggning derom, trott sig i synnerhet böra hofwa afseende dcrpä, att i fräga warande flyttning borde utsättas till en tid af äret dä Jordbruket wore minst i behof af arbetare, dä Tjenstehjvncn Nied minsta olägenhet kunde af Husbonden pä nägra dagar umbäras, och dä sjclfwa flyttningen med minsta kostnad för dem bägge kunde wcrkstZllas.
I öfrigt anser Herr Settervall, att, sedan hemligheten rörande Banco-Verkets tillstånd nu mera synes hafva till en stor del försvunnit och förlorat sin undergörande kraft, en fullkomlig publicitet i denna delen snarare skulle verka till Banquens credit och förmån, än skada; och föreslår på sådan grund, att Revisorernes Berättelser, utan undantag, genast varda af trycket utgifne, hvarigenom således de vanlige förseglade Berättelserna till Rikets Höglofl. Ständer kunde anses öfverflödige. Hvad först angår den af Herr Settervall föreslagne Arhets-ordning för Riksens Ständers Revisorer; si har Banco-Utskottet, i likhet med hvad någre Ledamöter inom Vällofl. BorgareStåndet i den delen yttrat, funnit det vara af vigt, att Revisorerne samfält icke må sakna nö. dig kännedom om hvardera af de Verks tillstånd och förvaltning, hvaraf pröfningen på Riksens Ständers vägnar är dem anförtrodd; och att följaktligen någon sådan fördelning af göromålen ej kan anses lämplig, hvarigenom befattningen, hvad ett eller annat Verk beträffar, kommer att bero ensamt af någre få bland Revivisionens Ledamöter. Men i öfrigt anser BancoUtskottet för sin del bäst vara, att, man någon särskild föreskrift i berörde hänseende, sättet Banio-Utskottets Eetänkanden. i*9 för Re visions-Arbetets verkställande inom den utsatte tiden, samt dess lämpligaste fördelning Ijedamöterne emellan, mä bero af Revisorernes egen gemensamma pröfning och godtfinnande. Beträffande åter Herr Seitervajls förslag att Revisorernes till Riksens Ständer afgifvande Berättelser om de af dem öfversedde Verks tillstånd och förvaltning, utan undantag genast må genom trycket komma till allmän kännedom; finner Banco-Utskottet, hvad Revisionen af Ban - co-Verket angar, sig äga allt skäl alt derå tillstyrka bifall; och får alltså hos Riksens Högloft.
Sedan Kammar-Collegii underdåniga Utlåtande häröfver blifvit infordradt, har Collegium, till ledning för Kongl. Maj:ts Nådiga beslut i ämnet, i underdånighet upplyst: att Eskilstuna gamla Stad blifvit på i65o:talet af Konung Carl X med stads-* privilegier försedd, och sannolikt blifvit anlagd på Eskilstuna Kungs-ladugårds område, ehuru numera, sedan stadens Privilegier och angelägna Handlingar gått vid eldsvåda förlorade, närmare besked rörande upplåtelsen af Kungs-ladugårdens mark till nämnde behof icke stod att vinna: att Staden, sorn intill slutet af iöooitalet, icke baft någon synnerlig uppkomst, sedermera och under loppet al i7oo:talet så aftyiiat, att folkmängden år 1771 utgjort endast 4 Kongl. Majds Nådiga Propås. 348 mantalsskrifna personer: att, under ett sådant den gamla stadens tillstånd, Kongl. Majrt, genom Nådig Kungörelse den 16 April sistnämnda år, förordnat om inrättningen af en Fristad för arbetare i jern och stål samt metall-förädlingen i Eskilstuna, hvarvid, till serskilda bostäder och nödigt utrymme för de Manufactur-arbetare, som ville sig nedsätta, utsetts en viss trakt invid staden på vestra sidan, hvilken, tillika med der befintliga verkstäder och tillhörigheter, blef för publika medel inköpt af Carl Gustafs stads Manufacturverks-egare, samt lagd till staden Eskilstuna och med densamma införlifvad , hvarförutan Flackersta Skattehemman , 1 mantal, på allmän bekostnad inlöstes lill mulbete för Manufacturisternes kreatur; att i Kongl.
Den i:sta Art., som jag will kalla Personel Bcwillning, anser jag böra beskatta hwar och en person efter dest särskilta Samhällsegcnskaper, sä tillförstäendcS, att en Embetsman, som har flere tjcnster och dcrjämte icke allenast Bruk, utan ock Jordegendom , bör anses till Personel Bcwillning för hwarje tjenst särskildt, och dessutom särskildt säsom Jordägare och särskildt säsom Bruksägare, likasom en Bonde, hwilken, jemte den Hemmansdel han brukar, tillika har till exempel ett Tegelbruk, bör betala särskildt som Jordbrukare och särskildt säsom Tegelbruksägare. — Alla Fruar och Hustrur wille jag inbegripa under den personela Bewillningcn, som deras män erlägga; men Enkor anser jag deremot böra betala lika med deras aflidne Männer, sä wida de fortsätta dctzas handtering. Barn af alla ständ, som fyllt is är, Studenter likwäl undantagne, torde böra erlägga Personel afgift i nägot witzt förhällande till den deras Föräldrar utgöra, sä wida de icke äro i nägon skags tjenst, eller hafwa andra Den 2Z September. 917 andra NäringSyrkcn för händer, i hwilkct fall bc anscS efter denna deras egenskap. Widare är Zag af ben mening, att alt hwad Bewillning heter, sä midt möjligt är, utsätter i bestämda Summor, sä att sä litet, fom ske kan, mä pä taxering ankomma, samt att föröfrigt, : fräga om sjclfwa författningens form, en Alphabetisk ordning iagttagcS ivid alla tillfällen, der ben kan bchbfwas.och anwändas.
Hennes steg syntes mindre säkra, hennes hufvud mindre högburet, då hon, under fortfarande tystnad, vid hertigens sida gick uppför den trappa, som af Olof Sverkerson anvisats, och uppför hvilken hertigen genast började stiga, sedan han kastat en blick på fru Ebba, liksom han velat påminna henne om att medfölja. Under tystnad gick tåget framåt genom kyrkan, men när det inträdde i hvalfvet och hertigen befallte att kistan skulle öppnas, då framträdde Peder Stolpe och sade med sin vanliga rättframhet: "Eders Furstliga nåde, de döda må man lemna i ro, vare sig vänner eller fiender." "Gamle herr Peder", svarade fursten, "sköt J edert takel och tyg mig till behag, som hittills, men låt mig råda för resten." Efter en stund tillade Carl, som kanske ansåg nödigt att urskulda sitt tilltag: "Hvad skullen J mena, om man här kunde hitta på medel att få flottan på litet bättre fötter, utan att behöfva betunga allmogen med nya pålagor? Hans Kunglig Majestät i Polen sänder oss väl föga något, och visserligen behöfva vi hafva flottan i godt skick till hans och rikets tjenst, på det han icke må behöfva hyra sig fremmande fartyg, om han behagar till sitt arfrike komma, om hvilket vi så ofta anhållit hos honom. Veten J väl, herr Peder, ofta gömmes gull i stoft och mull. Hafva icke mina sagesman farit med munväder, så finnes i denna kista icke något lik, men väl en skatt." Allt modigare hade fru Ebba rest sig opp under det fursten talade. Hon tycktes nu hafva återvunnit hela sin stolthet vid den beskyllning, hertigen uttalat, och med ödmjukhet i blick och hållning svarade hon: "Ja, en skatt i sanning, ty häri gömmes ett hjerta, som var det ädlaste, trognaste och redligaste! Men denna skatt kan dock Eders Furstliga nåde icke vinna. Detta hjerta slår icke mer!"
G» Sammandrag öfver Handelsoch Närings-Disconternes Rörelse, medelst upplånade oell till deni anvisade Fonder (Fortsättning från i833 äts Revisions-Berättelse.) Den 3x Dece mber l:o Stochholms Handelsoch Närings-Discont. Skuld: Till Rikets Ständers Rank för öfverlåtna upplånade medel 584,500 594,500 531,500 — —- Tillgång: Utestående Lån 1 Vexel-Banken qvarstående 474,133 110,366 16 3a — 505,612 88,888 481,150 50,350 — 584,500 594,500 — —• Förvaltnings-kostnad, utbetalda Räntor å infriade Obligationer, samt från och med 1833 äfven innehållning för Ränte-Skuld vid årets slut Skuld: Utelöpande Obligationer å 3 procent Till Rikets Ständers Bank, för öfverlåtna upplånade medel „ „ „ „ för ej remitterade vinst-medel
Herr Mannerhjerta* anhållan, hvarå Ridderskapet och Adeln lemnat bifall, innehöll, att tili Trycket få befordra: ”De Discussioner, som hos Höglofl. Ridderskapet o h Adeln ägt rum i följd af det Friherre Anckarsvärds Memorial, som föranleddes af Friherre Srael von Holsteins Tillägg vid den föreslagna Tacksägelse-Adressen”. Enligt min tanka, syntes Herr Mannerhjerta uti denna anhållan mäst gjordt afseend* på Friherre Anckarsvärds Memorial och deraf 412 Den 2 3 December. följande Discussioner, hvilka han längre fram uti sitt Dictamen nämner skulle tjena såsom bevis på yttrande rättens helgd. Jag har således med förundran uti Dagligt . Allehanda läst en så lydande Annonce: ”Enligt Höglofl. Ridderskapets och Adelns beslut, kommer af Herr Mannerhjerta att utgifvas de Discussioner, som inom nämnde Stånd förefallit, i anledning af Friherre Stael v. Holsteins föreslagna Tillägg vid den af Välloflige Borgare-Ståndet gjorda framställning om Tacksägelse-Adressen &c.” Jag kan ingalunda föreställa mig, att denna Annonce är i öfverensstämmelse med det af Ridderskapet och Adeln lemnade tysta bifall till Herr Älannerhjertas anhållan; och får således till Höglofl. Ridderskapets och Adelns upplystare bepröfvande vördsamt hemställa, om ej Allmänheten med skäl skall inse en motsägelse, att uti Ridderskapets och Adelns Protocoll den ena dagen finna den af Herr Mannerhjerta annoncerade framställningen, rörande Tillägget uti Tacksägelse - Adressen, af Ridderskapet och Adeln ansedd opassande, och den andra dagen se annonceradt ett formligt beslut, hvarigenom samma Tillägg skulle genom Trycket serskildt meddelas Allmänheten. Så vida mitt minne ej bedrar mig, beslöt Höglofl. Ridderskapet och Adeln, redan Vid förta Riksdagen, i anledning at dylika, i början Den 2 3 December. 4*3 af Riksdagen ganska ofta förefallne Trycknings* Annonccr:
Skillnaden emellan nu gällande tariff, samt Afdelningens, äfvensom Utskottens förslag till ny tariff, kan med lätthet bedömas genom nedanstående tabell. Becilia, och Elon. Utskottens Betänkande, N:o 2. 51 Enkel P annery md. Skatt för 3'.ne månaders bränning enligt iS35 års Tariff Afdelningens Utskottens för ilag. förning. R:dr «k. R:dr »k. K:d:r »k.. 10 k:r • • 0 • • t 9: — 30 . • • 2 • 1 • • 4: - . 38: — O 0 0 • • • 4: 44» • • 15: — 60: -*■— 4o — • . , 9: 33, 27. 34, 80: — 5o — 16: 3a, 4°: — 100: — 60 — 36: J 2, , 5a; 34, 120: — *0 *— • . • . 3l: 44. • • 65: — 140: — $ O " • • • • 01.32, * • 77. 34, «6o: — 9° - • • 67: 2ij, . • • 9°- — • 180: — Enligt Afdelningens förslag, skulle all sammansatt bränvins-bräa»ings-redskap beskattas med 1 sk. för hvarje kanna bränvin, sorn med den anses kunna afverkas, så vida den sammansatta redskapens afverkningsförmåga ej understeg den enkla po.-kannors-pannans; i hvilken händelse den sammansatta redskapen skulle beskattas lika med den enkla panna, frill hvars afverkning den ifrågavarande sammansatta redskapens afvturknings-förmåga uppgår/' Härmed förenade sig Herr Contraets-Prosten Nordhammar. Contracts-Prosten P. G. Svedelius: ”Jag instämmer med ledarnöterne af Hög lod. Utskotten, hvilka ogillat de uti betänkandet godkända beskattningsgrunder för biänvins-bränningen.