Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Riben: i Mom. af 6 §. hvari Herr Bråkenhjelm ser en sådan otydlighet, afser endast, huru med anteckningarna skall tillgå före plenum plenorum på Rikssalen, och om man blott iakttager de omständigheter, som i förslaget finnas angifna, ser jag icke, att några serdeles olägenheter kunna uppstå. Friherre Cederström: Den af Herr Bråkenhjelm begärde förändring är så mycket mer nödvändig, som i förslaget hvarken första och andra uppropet finnas nämnde, icke eller att Ättemän dervid äga anmäla sig; hvadan med ett ord den tydlighet saknas, som Herr Riben påstår finnas. Nu kan Ättemän icke, i stöd af denna §., anmäla Den 3 Augusti e. m. sig vid andra auteckningen, men det kan ske genom antagande af Herr Bråkenhjelms redaclionsförändring. Herr Riben: Jag utber mig Ridderskapets och Adelns tillstånd att blott få fästa uppmärksamheten på de första raderna af §. Den deri omnämnde 11 §. lyder: ”Sådana anteckningar böra vara 2:ne, och förorättas hvardera med 2:ne upprop; böran”des första anteckningens båda upprop ske ”på serskilda dagar, men efter hvarandra, ”så framt ej helgedag inträffar, då detsed”nare uppropet blifver nästa söcknedag. ”Andra anteckningens båda upprop ske på "en dag, hvilken bör vara den närmast helgd”fria före den, som Konungen i Nåder be"stämt till Ständernas sammanträde på Riks”salen. ” Nu hemställer jag, när det i 6 §. står: Har Hufvudmannen vid andra anteckningen sig icke infunnit, om det kan vara meningen, att Hufvudman skall anmäla sig först vid andra anteckningens 2:dra upprop. Herr Bråkenhjelm: Denna §. stadgar: "Har Hufvudmannen vid andra antecknin”gen sig icke infunnit &c.” Kan man väl antaga det för gifvit, förr än efter andra uppropets slut. Således synes deraf bestämdt, att ingen anteckning för Ättemän och Fullmäktige skulle få ske, förr än inför RiddarhusUtskollet. Den 3 Augusti e. ra. Herr Riben:
Detta intubikaffe säljes i hvarje välordnad specerioch diversehandel OR EN STADGAD, pålitlig och kunnig N BÄTTRE FLICKA, som genomgått Sjukgymnastik &amp; Massage-institut, en fyra-årig kurs i handelsskola och en i paketer ä 25 och å 10 öre, men bör man akta sig för alla värdelösa efterapjungfru, som på egen hand kan sköta ningar, s o m gå under n a m n af äkta, prima eller andra benämningar, hvarför m a n e n ungherres hushall, finnes plats i Bohusomkr. ett ärig kurs i hushåll, söker sig plats Mästersamuelsgatan 54, Stockholm. bör efterse att ä hvarje paket är tryckt firmans namn, Stocklio ms Kaffe-Aki bildad familj som hjälp, ant. inom hemlän instundande 2 4 april. Betyg och refeOBS .. ' Fullständ. prakt. &amp; teoretisk utbildn. tiebolagt samt dess fabriksmärke med ordet » Patent », ty endast dessa äro verkrenser uppges till Fröken Alida Indcbclou, met eller på kontor. Vid lön fästes ej så ligt äkta och garanterade att innehålla ett hälsosamt och godt fabrikat. Begär prospekt. — Allm. telef. Adr. Arvika. (276) mycket afs. som vid att få komma i ett verkligt godt hem. Svar » 31 mars », Iduns (281) LATS FINNES för glad, treilig Barnexp. fröken för att sköta en P / 2 år snäll liKrukväxter ten flicka. Lön 100 kr. Blir medlem af faN ÄLDRE ^ FLICKA, van vid alla husomplanteras med utmärkt jord omsorgsfullt liga göromål, enkl. matl. samt allt slags miljen. Omgående svar till » Plikttrogen », och med facklig insikt. Ii. NYSTRÖM, ömnad och handarb. önskar plats d. 1 maj (271) s so häraffall, ingen kal hjässa mer! Eksjö p. r. Roslagsgat. Bref besvaras genast. Intet m hushällsbiträde, eller att ensam sköta (G. S08) mindre hushåll.
Finnas inom en stat personer, genom sitt antal eller sin samhällsställning af någon betydenhet, hvilka dock, i följd af bestämda lagar helt och hållet eller till största delen hållas utestängda från den allmänna medborgerliga verksamhet, hvari de öfriga samhällsmedlemmarne deltaga, så måste härigenom inom Staten uppstå ett främmande element, en klass af samhällsmedlemmar, hvars intressen ej så fullt sammansmälta med det helas och hvars sträfvanden derföre alltid måste blifva i viss mån rigtade åt en förändring af det bestående, hvaraf dessa samhällsmedlemmar känna sig mer eller mindre tryckta. Statens eget välförstådda intresse Konstitutions-U (skottets Memorial N:o 10. 5 fordrar således, att, så framt icke i den afvikande trosläran dogmer och bud ingå, som för dess bekännare omöjliggöra en verklig anslutning till Staten i medborgerligt hänseende, de inskränkningar i allmän medborgerlig verksamhet, som med afseende på viss trosbekännelse blifvit stadgade, må undanrödjas för så vidt sådant kan ega rum utan åsidosättande af samhällets högsta intressen, på det åtminstone i politiskt hänseende enhet och samverkan mellan alla samhällsmedlemmarne må vinnas. Billigheten synes ock fordra, att de, som äro lagligen tillförbundne att medverka för en del af det medborgerliga lifvets uppgifter och vara behjelpliga att bära dess materiela bördor, äfven må ega laglig möjlighet att deltaga i vården om samhällets allmänna angelägenheter och dess mera ideela intressen, samt i allmänhet åt detsamma få egna sin verksamhet på det sätt sådant, i följd af fallenhet, håg och förvärfvad skicklighet, bäst kan ske.
Anslagtill 1850 års slut blifvit utbctaldt eller återstår till utbetalning. Till fullbordande af Correctionslnrättningen i Hufvudstaden Tillökning för år 1829 uti Anslaget för H. K. H. Kronprinsens Hofhållning Fyllnad i den erforderliga Summan till kostnadens betridande vid H. K. II. Prinsessan Sophia Albertinas begrafning Till reparation af Wetenskaps-Akademiens Hus och dess inredande för det Naturhistoriska Musaei behof . För uppköp af undervisningsböcker åt den i Wermland boende Finn-Allmoge Hvad som, efter utredning af Besparingarne, å ännu reserverade pensioner åt Militaire Enkor och Barn på 7:de HufvudTiteln i RiksStaten, kunde återstå utaf den på samma HufvudTitel uppkomne brist af 2,1 i/p 6. 6. För rengöring och uppsättning af Taflor, tillhörige Kongl. Musaeum En oafkortad Gratification åt Professoren Doctor N. Åkerman, såsom stiftare af Ortopediska Institutet i Hufvudstaden Till underhåll af Elementareller ProfSkolan i Stockholm för sista hälften af år 182g Till godtgörande af upplånte Medel i och för ombyggnad af den såkallade Lejonbacken vid Kongl. Slottet i Stockholm Ersättning till Öfver Jägmästaren Munthes Sterbhus af Skogsåverkans Böter Till reparation vid Strömsholms Slott Till inköp af KronoSkatte-hemmanet Holm N:o 3 i Högs Socken af Norra Ilelsingeland till Boställen för Häradshöfding m. fl Transport Utgånget till slutet af år i83o. 41,847 20,000 20,000 23,000 500 1,000 1,555 5,400 108,000 244 2,800 225,623 23 Återstår till utbetalning. För en väganläggning i Wermland . Till godtgörande af kostnaderna för H. M. Drottningens kröning, anslagne 3i,5oo. efter afdrag af återbetalte 566: 22. 7 '
Halldin ock vid sin ansökning bilagt ett intyg af åtskillige Ståndspersoner och Possessiona, ter i orten, hvilka, jemte, underdånig förbön om Halldins förskonande från ersättningsbeloppets gäldande, vitsordat dess drift, oegennytta och noggrannhet vid fullgörandet af sina. tjenste-åligganden , äfvensom i öfrigt utmärkta välförhållande. Uti denna förbön för Halldin hafva, med lemnande af enahanda vitsord,. Riksdagsmännen från Falkenbergs stad och Halldins Häradsskrifvare-district, uti serskild till Kongl. Majrt ingifven och den Kgk Remissen bilagd underdånig ansökning, likaledes instämt; hvarförutan Kami»ar-Rätts-Rådet Lindberg serskildt i underdånighet anhållit, att, derest han icke helt och hållet erhöfle förskoning för den honom ådömde summan, med vissa undantag af lös och fast egendom eller ock med lönens oafkortade bibehållande, få godtgöra sin skuld, så långt de afstådde tillgångarne ipedgåfve. Uti häröfver afgifne underdåniga utlåtanden har Kongli.
Med hänsigt till den stora olikhet i afseende på godhet, egovidd och allmänna onera, som emellan hemman inom olika trakter af samma församling, till och med inom samma by eller skifteslag, förekomma, kunde, enligt hvad anmärkt blifiit, den 1111 gällande beräkningsgrunden , eller hemmanstalet, vare sig det förmedlade eller oförmedlade, aldrig anses såsom ett rättvist uttryck af innehafvarens förmåga att bära dessa afgifter. Denna omständighet, i förening med den åsigt, att en likstämmighet med hvad i fråga om tillskotls-afgifter till folkskolelärares aflöning, redan funnes föreskrifvet, härutinnan lämpligen bordt iakttagas, har föranledt det förslag, att enahanda bestämmelser, som uti Kongl, stadgan om folkundervisningen af den 18 Juni 1842, i dylikt fall äro meddeldte, äfven må, för utgörande af ifrågavarande tillskott, antagas. Ehuru det i allmänhet torde få antagas, att, hvilken grund för utgörande af fastighetsegares å landet tillskott till fattigvården än må bestämmas, en så jemn och rättvis beskattning svårligen lärer kunna åstadkommas, att beloppet af hvarje fastighetsegares tillskott alltid må anses fullkomligen motsvara dess förmåga att bidragen utgöra, hafva Rikets Ständer likväl icke tvekat att gifva företräde åt den beräkningsgrund, kommitterade för fattigvårdsärendena antagit, elier det fastigheten åsätta taxeringsvärde, förnämligast af den orsak, att, till följd af detta värdes föränderlighet, en höjning eller minskning deri, der sådant skulle pröfvas nödigt, lätteligen kan åstadkommas, samt, i följd deraf, ett möjligen inträffadt missförhållande såmedelst jernnäs och rättas.
För den högre real-bildningeu sörjdes hufvudsakligen endast genom inflyttande af dithörande läro-ämnen i lärdomsskola!!, till dess att Kongl. Maj:t, »för att bereda tillfälle (ill utvidgad och ändamålsenliga re Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, N:o 143. 9 ligare undervisning i de för praktiska yrken erforderliga kunskaper, utan rubbning af de för den klassiska bildningens grundläggande befintliga läroverk,» genom Nådigt Cirkulär af den 1 November 1819 dels anbefallde inrättandet af nya fullständiga apologistskolor, dels förordnade, att dylika undervisnings-anstalter borde finnas vid redan varande lärdoms-skolor i alla Stift. Inflyttningen af nya läro-ämnen i lärdoms-skolan var emellertid i ständigt tilltagande, och åstadkom en öfverfyllnad af undervisnings-ämnen och en splittring af lärjungarnes krafter, som snart föranledde klagomål från alla sidor. Den klassiska bildningen, byggd på det grundliga inhemtandet af några få undervisnings-ämnen, kände sig försvagad, och den moderna bildningen fick icke tillräckligt utrymme att utveckla sig. Samtidigt med denna stora fråga om den nyare bildningens inrymmande i läroverket har hos oss blifvit behandlad en annan, egentligen deraf oberoende fråga: deii om läsningssättet inom skolan, och hufvudsakligen om införandet af fri flyttning, i stället för undervisningen i slutna klasser. I andra länder, der uppgiften i afseende på den reala bildningen blifvit på ett lyckligt sätt löst, har detta skett utan att en sådan förändring i undervisningssättet blifvit ifrågasatt. Hos oss har den strid, som blifvit förd om undervisningssättet inom skolan, då den förblandats med frågan om bildningens egen natur, icke bidragit att befrämja den sednare frågans lyckliga lösning.
Rätteg.Balk. och Kongl. Förordningen den 28 Junii 1798, att föreskriften i denna sednare, det yäkning hvarje år skall utskrifvas och lill-» 8^4 Lagutskottets Betankanden', ställas Gäldenären, hvilken eger rätt att densamma inom Sex månader klandra, synes antingen hafva upphäfvit rättigheten att genom Edgång fästa fordringen, eller gjort dess Begagnande öfverflödigt; docknär ej uttryckligt upphäfvande af 17 Cap. 2 §. Rätteg.Balk. finnes uti 1798 års Förordning, utan båda äro åberopade uti 181 o års Förklaring, angående den varutillveriare och förädlare tillerkände enahanda rätt, har man i allmänhet ansett 17 Cap, 2 §. Rätteg.Balk. ännu vara gällande, hvilken mening äfven LagCommitte^n antagit; men Herr Ehrenborg har ansett stadgandet uti 1 §. af 179S års Förordning hafva afseende på pröfningen hos Executorn; oell det andra stadgandet på pröfningen hos Domaren, samt att denna tvätydigliet bör undanrödjas genom dessa stadgandens bringande till enstämmighet, hvilket, efter Herr Ehrenborgs tanka, bäst skulle kunna ske, på det sätt LagCommitteen föreslagit. Hos Högv. PresteStåndet har Herr Biskopen Doctor Wingård funnit Lagens stadgande uti 17 Cap. 2 §. Rätteg.Balk. vara för allmänna säkerheten högst vådligt och derföre böra ju förr dess heldre afskaffas.
Plenum kl. 6 c. m. Justerades ett prot.-uldr. för denna dag f. m. samt pleni prot. för d. 4 sisth Juni e. m. Öpnades Hrr Elektorers listor vid val af Utsk:s ledamöter; och befunnos dertill utsedde i Stats-U Iskottet: efter N:o 792. Hr Lagerhjelm, Pehr; N:o 1967. Hr Rosencrantz, Fullm. Frih. d’Alhcdyhl, Christer Henrik. 24* 372 Den 9 Juli e. m Bevillning s-Utskottet: efter N:o 1233. Or von Strokirch, Fullni. Frih. Hermelin, Claes Fredrik Samuel; N:o 107. Gr. Klingsporr, Mauritz Staffan; Banko-Utskottet: efter N:o 1846. A. Hr Fock, Fullm. Frih. Alströmer, Carl Jonas Oscar; N:o 1991. Hr Skjöldebrand, Carl Fredrik. Lag-Utskottet: efter N:o 1115. Hr Gyllenhök, Fullm. Hr Weidenhjelm, Ernst Angust; N:o 1753. Hr Hedenstierna, Johan Fredrik. Allm. Besv. och Ekon.-Utskottet: efter N:o 311. Frih. af Ugglas, Kurt Guslaf och N:o 1959. Hr von Kraemer, Anders Robert;' N:o 223. Hr Stråle af Sjöared, Fullm. Hr Tham, Casper Wolrath, , 1113. Hr Treffenberg, Fullm. Hr Lagerheim, Carl. Rid dar hus-Ulskottet: efter N:o 1959. Hr von Kraemer, Anders Robert; N:o 215. Hr Ramsay, Fullm. Gr. Oxenstjerna, Axel Thure Gabriel. Öpnades jemväl
Det ryckte i anletsdragen. Han skälfde allt häftigare. Hon gaf akt med allt större ängslan. Han vaknade, men till hvad? Ändtligen började han gråta. Hon förde honom bort till en grafsten. Hon tog plats på den, fick honom ned framför sig och lade hans hufvud i sitt knä. Hon satt och smekte honom, medan han grät. Med honom försiggick något liknande det, som sker, då man vaknar ur en stygg dröm. »Hvarför gråter jag?» frågade han sig. »Å, jag vet, jag drömde så förfärligt. Men det är ej sant. Hon lefver. Jag har ej mördat henne. Så dumt att gråta för en dröm.» Och så småningom klarnade allt för honom; men hans tårar fortforo att flyta. Hon satt och smekte honom, men hans tårar runno länge ännu. »Jag behöfver så väl gråta,» sade han. Så såg han upp och log. »Är det nu påsk?» frågade han. »Hvad menar du nu?» »Det kan ju kallas påsk, då de döda uppstå,» fortfor han. Därpå, som om de varit mångåriga förtrogna, började han berätta henne om fru Fasta och om sitt uppror mot hennes regemente. »Det är påsk nu, och det är slut på hennes regeringstid,» sade hon. Men då han tänkte på att Edith satt där och smekte honom, måste han åter gråta. Han behöfde så väl gråta. Allt misstroende till lifvet, som olyckorna tillfört den lille värmländingen, behöfdes tårar för att smälta bort. Misstroendet till att kärlek och fröjd, skönhet och kraft blomstrade på jorden, misstroendet till honom själf, allt detta måste bort, allt detta gick bort, ty det var påsk: den döda lefde, och fru Fasta skulle aldrig mer komma till makten. LEGENDEN OM FÅGELBOET. Hatto, eremiten, stod i ödemarken och bad till Gud. Det var storm, och hans långa skägg och tofviga hår fladdrade omkring honom som de vindfarna grästufvorna på krönet af en gammal ruin. Dock strök han ej håret ur ögonen eller stack skägget inom bältet, ty han höll sina armar upplyftade till bön.
Om de som påstå alt votering icke kan äga rum inom f örstärkt Utsk., med mindre hela antalet af dess ledamöter är tillstädes, ville vara conseqventa, så skulle de komma till den slutföljd, att äfven vid voteringar inom de vanliga Utsk:n fordrades att alla ett sådant Utskts ledamöter måste vara närvarande för att kunna fatta beslut. Att så hittills icke varit ansedt, det vet hvar och en, och att sådant icke heller kan vara grundlagsstiflarens mening synes deraf, att han längre ned i samma § för BancoUtsk., då delta Utsk. med R. Sits rätt beslutar, stadgat ett visst antal ledamöter, hvilket dock icke uppgår till mera än £;delar af Utskts medlemmar. Ända sedan grundlagen stiftades, bar det icke ett ögonr blick varit påtänkt att tolka densamma på det sätt som hä - Den n Maj. blifvit satt i fråga. Först nu, sedan man från clt annat RiksStånd lått höra revolutionära yttranden, som åsyfta att omstörta vår grundlag, börjar man vilja ingå på den tolkning af densamma, till följd hvaraf icke en votering skulle kunna äga runi inom förstärkt Utsk., med mindre i 20 personer vore närvar.; oell jag frågar då, 0111 icke, på sätt Frih. Rehbinder redan anmärkt, det stöde i detta samma RiksSlånds makt, att förhindra all votering och derigenom paralysera hela riksdagen? Man behöfde dervid icke gå öppet till väga, såsom det höfves personer, hvilka mena ärligt med sitt land, det fordrades blott att man öfverenskom, att en eller par ledamöter hvarje gång uteblefvo från Utsk:s sammankomster, för att aldrig någon votering skulle kunna der företagas. Det är just sådant man bör söka förekomma, och det tror jag att man gör aldrabäst, då man tyder grundlagens mening sådan den verkligen är, nemi. att, sedan anslag till sammanträde inom förstärkt Utsk. är i behörig ordning ulfärdadt oell ledamöterne blifvit kallade, votering må försiggå, om också en eller annan skulle sig derifrån afhålla.
De äro emellertid ense med Herr Domprosten Bring derom att någon modifikation af ifrågaställde befordrings-lagar är behöflig på det att församlingarne må blifva försedde med själasörjare, hvilka genom sina egenskaper, kunna påräkna åhörarnes förtroende ; men för vinnande af detta mål hafva desse motionärer ansett en utvidgning af församlingarnes valrätt vara den enda lämpliga utvägen; och i sådant afseende har blifvit föreslagit: af Herr Domprosten Knös: »att vid tillsättande af såväl konsistoriella Pastorater som regala, äfvensom Komministraturer, församlingen må äga rätt att begära få höra en fjerde profpredikant, och att Domkapitlet icke må kunna afslå en sådan begäran, så framt den till fjerde profpredikant äskade befinnes vara till lägenheten af den klass behörig och antingen i förtjenster jemngod med någon af de föreslagna eller ock en - Iag-Utskollets Betänkande N:o 69. 3 däst med en bctygs-nyans eller med ett högst två tjenstår någon af de föreslagna underlägsen, samt att för öfrigt vid dylik kallelse må förhållas såsom i Kongl. Förordningen cm Prestval den 1 April 1843 beträffande kallelse till fjerde profpredikant stadgas.» af Herr Kontraktsprosten Emanndsson: »att en författning måtte utfärdas, hvarigenom stadgas som följer: Sedan Domkapitel, enligt nu gällande eller framdeles blifvande befordringslagar, uppfört 3:ne prestman på förslag oell dessa sina prof aflagt, skall valförrättaren å frågodagen tillspörja församlingen om hon, änskönt ingenting vore att mot de iöreslagnes lära och lefverne annai ka, ändock vill hafva ännu en profpredikant. Besvaras denna fråga med ja, så skall valförrättaren uppskjuta lörrättningen och anmäla församlingens önskan i Domkapitlet, hvilket då, oberoende af andra lagar, än de, som bestämma eompetcnee, eger att å förslaget uppföra den prestman, sorn anses bäst kunna motsvara församlingens behof.
Berättelse och £/tlåtande, angående Götha Canal Bolags 388 Stats-Utskottets Betänlcanden. Göthehorgsoch Malmö f. d. Discontlnrättningars Tillstånd och förvaltning. Oc ian de vid 1820 samt 1822 arens Revisioner af StarsBancooch Riksgäldsverken afgifne Berat, leiser, rörande desse Disconters förvaltning och Räkenskaper, blifvit i följd af de från samtlige RiksStånden Statsoch BancoUtskotten tillhandakornne Remisser af desse bägge Utskott samfäldt granskade, på sätt deras derom, under den 31 si* h Maj msddeidte Utlåtande till Riksens Högloft Ständer omständligen innehåller; så lärer någon vidare undersökning för den tid densamma blifvit af Herrar Revisorerne och derefter af för. enade Utskotten verkställd, icke erfordras. StatsUtskoffet, hvars åtgärd det tillhörer, att till Rikets Högloft Ständer inkomma med yttrande om befunne förhållandet med Herrar Fullmagtiges förvaltning i det hela, har, såsom deltagande i granskningen af ofvannämnde Berättelser, för nyssberörde ändamål ansett en för den derefter förflutna tiden fortsatt granskning af Herrar Fullmägtiges åtgärder, tillfyllestgörande; Hvarföre ock Utskottet med noggrannhet genomläst de hos Herrar Fullmägtige i Discontärender haline Protocoll ifrån och med den ig Sept. sistl. år till och med April månads slut detta år; tillika med de St at s-Utskottets Betan k anden. 389 särskilde Berättelser, som för hvardera Discontverket, ej allenast Herrar Fullmägtige, utan ock vederbörande Ombudsmän afgifvit; vid hvilket allt något det ringaste icke varit att anmärka. Tvärtom har Utskottet erfarit, att Herrar Full rrägtiges förvaltnings åtgärder alltid varit rigtade derhän, att med iakttagande, ä ena sidan af Di‘ scontverkets säkerhet oell sanna fördel, å elen andra tillika lata Gäldenäreme vederfaras en så skonsam behandling, som af desse skäligen bordt kunnat påräknas.
Ridderskapets och Adelns välvilja och nitälskan för Vetenskaperne och den Nordiska Litteraturen, och vågar, i anledning deraf, för min del vördsamt tillstyrka bifall af det Beslut, hvaruti Pluraliteten af tvänne RiksStånds Ledamöter, eller Högloflige Ridderskapets och Adelns samt Högvördige Prestestånd et, innom StatsUtskoltet stadnat, att nemligen Rikets Ständer mätte hos Kongl. Maj:t i under - 90 Den 2 Martil. dånigliet anhålla, det täcktes Kongl. Maj:t i Nåder serskilt å detta ämne fästa uppmärksamhet, samt, om några Medel skulle finnas, då i Nåder understödja delta nyttiga företag; hvarå jag anhåller om Herr Grefvens och LandlMarskalkens Proposition. Gi -efve von Schwerin, Fredric Bogislaus: Om det Höglofl. StatsUtskottet hade anmält sig äga tillgång till de äskade 3ooo R:dr årligen och tillstyrkt deras användande för ändamålet; så hade jag icke nekat mitt samtycke dertill. Nu hafva tvänne Stånd afstyrkt bifall åt Motionen, af det ganska gilltiga skälet, att det saknas Penningar för dylika ändamål, och jag tror att man icke billigt kan ansa sig berättigad att derföre anklaga dem. att vara känslolösa för Nationens ära och anseende. Tvänne Stånd deremot hafva tillstyrkt att Riksens Ständer måtte vid detta ämne fästa Kongl. Maj:ts synnerliga uppmärksamhet, och tillika i underdånighet anhålla, att Ständernas önskan matte till verkställighet befordras, så snart medel dertill kunna utfinnas. Jag mäste förklara, att jag i allmänhet högst ogerna samtycker till Petitioner, hvilkas nytta och nödvändighet icke af allmänna rösten påkallas, och örn hvilka föremål Kongl. Majit på annan väg skulle kunna erhålla kännedom. Önskningar, som af Riksens Ständer frambäras inför Thronell, påkalla svar och föranleda till hvarjehanda omvägar och besvär.
Hr Öfversten Friherre Cederström föreslagit, väl ofta af Utskottet blifvit begagnad, men i närvarande fall så mycket mindre kunnat iakttagas, som Utskottet, på de i dess förra, Utlåtande an* förda skäl, ansett och ännu anser målets hufvudsakliga pröfning ej tillhöra dess befattning, och då dessutom, äfven i motsatt händelse, efterföljden af det uppgifna förslaget för Utskottets, ■åtgärder skulle medföra en sådan pmväg och tidsutdrägt, att Utskottet nu mera helt och hållet skulle sättas utur stånd, att innan Riksdagens slut öfver den remitterade frågan något slags Utlåtande afgifva; så har Utskottet endast ansett sig böra meddela detta till svar å den gjorda å« terremissen , med tillkännagifvande, att Utskottets i närvarande ämne afgifne Utlåtande redan af 3tne Riks-Stånd blifvit bifallet. Stockholm den 4 Juli 1815. På Höglofl. Riddersk. På Högv. Prest-Stån-j och Ad. Ledamöters dets Ledamöters vägnar vägnar A. Lantingshausen. Bryn. Hesselgren. På Vällofl. BorgarePå Hederv. Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar And, Bredin. Hils Mänsson• M, M. Rosbeck. BIHANG Till samteliga Riks -Ståndens Protocoll, I v ' '' - • i • Innehållande de Handlingar, Hvilka till Kiks-Stånden blifvit afiemnade, Såsom Konungens Nådiga Propositioner, Riksens Ständers Utskotts Betänkanden och Förklaringar, Samt Riks-Ståndens Protocolls-Utdrag, vid Urtima Riksdagen i Stockholm 1815. Femte Delens Andra Afdelning. STOCKHOLM, Tryckt hos A. Gadelius, 1815* Utdrag af Protocollet, hållet hos Håglöf. Ridderskapet och Adeln den 7 Juli ' i8I5- S. D. 1 anledning af Ridderskapets och Adelns under den 8 sistl. Juni gjorda anmodan till Bevillnings-Utskottet, att öfver ett den 11 föregående