Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Man har följaktligen ännu mäst begagna den gamla rännan eller strömfåran med alla dess tvära krokar, hvilka för seglande fartyg göra det ytterst svårt att komma fram genom detsamma såvida icke vinden för dem är synnerligen gynnande. Vid en för ungefär 4 år sedan företagen noggrann undersökning af segelleden fann man att rännan på åtskilliga ställen blifvit betydligt uppgrundad, dels i följd af den lösa botten, som finnes i de fjerdar, genom hvilka den går, dels i följd af de grälningar, som, för sjöarne Långhalsen och Yngarens sänkning, måst verkställas i strömmarne ofvanom Nyköping och under hvilka en mängd slam, lös jord o. d. medföljt Motioner i Borg are-Ståndet 1862 ,JW 233. 441 medföljt Nyköpingsån och afsatt sig på rännans botten. Djupet i densamma hade på sina ställen minskats till 8 fot, men var i allmänhet omkring 9 fot. Att en så beskaffad, träng krokig och grund segelled måste lägga stora hinder i vägen för sjöfarten pä Nyköping, hvarifrån en stor del af den bördiga provinsens spannmål utskeppas, ligger i så öppen dag att enhvar kan inse detsamma. Men icke blott för handeln och sjöfarten, utan äfven för industrien, är den med så mångå svårigheter förenade kommunikationen med hafvet i hög grad hinderlig. Såsom kändt är, finnes i Nyköping en af rikets största mekaniska verkstäder, ett faktori som sysslsätter öfver 300 arbetare och vid hvilket flera större ångfartyg, hvaribland ”Ernst Merk” samt de första för Statens räkning i Sverige förfärdigade lokomotiv äro gjorda. Få af de många fartyg, som tillföra detta faktori dess behof af stenkol, kunna med sina laster gå ända upp till Nyköpings hamn, utan nödgas lossa större eller mindre del af desamma i mindre fartyg på Örsbaken, hvilket naturligtvis förorsakar både stor kostnad och tidsspillan.
Val av riksdagens krigsdelegation skall första gången äga rum inom sex dagar efter det Konungen låtit i riksdagen uppläsa öppet brev om ändrad lydelse av § 73 riksdagsordningen. Intill utgången av juni månad närmast efter det den nya lydelsen av §§ 24 och 26 slutligt antagits, skola stadgandena i sin äldre lydelse alltjämt äga tillämpning. Till borgmästaretjänst i stad äge där bosatta och i stadens allmänna angelägenheter röstberättigade män och kvinnor föreslå tre behörige personer. Varje röstberättigad äger en röst. Bland de föreslagne utnämner Konungen en till borgmästare. På samma sätt förhålles med rådmansoch magistratssekreteraresysslorna i Stockholm. Riksens Ständer skola i kraft af denna Grundlag hwart Tredje år sammankomma. Uti hwarje Riksdags-Beslut skola Riksens Ständer bestämma dagen, då de till följe häraf åter sammanträda, samt uttrycklig Riksdagskallelse, med nödiga föreskrifter i afseende på Riksdagsmanna-walen, deruti intaga. För hwarje Lagtima Riksdag låte Konungen uppwisa Stats-Werkets tillstånd i alla dess delar, till inkomster och utgifter, fordringar och skulder. Då Konung dör och Thronföljaren ännu omyndig är, utfärde Stats-Rådet kallelse å Riksens Ständer, hwilken kallelse innom Femton dagar efter Konungens död skall i Hufwudstadens Kyrkor och widare i Riket kungöras. Ej må talan mot riksdagsman väckas eller friheten honom berövas för hans gärningar eller yttranden i denna egenskap, utan att riksdagen sådant tillåtit genom uttryckligt beslut, däruti minst fem sjättedelar av de röstande instämt. Ej heller skall någon riksdagsman kunna förvisas från den ort, där riksdag hålles. Skulle någon enskild man eller någon kår, militär eller civil, eller ock någon menighet, av vad namn de vara må, antingen av egen drift eller med anledning av befallning, våldföra riksdagen, dess utskott eller någon enskild riksdagsman, eller störa friheten i deras överläggningar och beslut, vare sådant, där det ej är högförräderi, ansett som uppror; vad om försök, förberedelse eller stämpling till uppror eller underlåtenhet att avslöja sådant brott är stadgat äge jämväl motsvarande tillämpning. Det ankommer på riksdagen att i laga ordning låta beivra förbrytelser, varom här är fråga.
Denna motgång kunde väl till en början gräma Lönnrot, men snart torde han likväl ha tröstat sig, i synnerhet som chefen för medicinalstyrelsen synes åter hafva medgifvit honom en kortare tjenstledighet, ty annars hade han väl föga kunnat vistas på Laukko gård, der han slutförde arbetet på Kalevala och derifrån han hitsände handskriften. Efter att hafva afslutat detta stora arbete, tog han sig en liten tids hvila, kom sig att äfven en smula tänka på sin egen ställning och erfor en känsla af hur enformigt och glädjetomt det var att lefva så ensam. Med ett ord, han beslöt att gifta sig och redan i juli månad samma år hemförde han från Uleåborg en ung maka.8 Äfven i öfrigt lade han en fastare grund för sitt hem genom att i Kajana inlösa en byggnadstomt, på hvilken han uppförde ett präktigt hus. Följande vår föddes åt honom på Eliasdagen en son, hvilken sjelffallet i dopet uppkallades med detta namn, men till faderns stora sorg ej blef långlifvad. (Se om det nya huset och om sonens födelse det här bilagda facsimile af ett bref från Lönnrot till assessor F. J. Rabbe, dat. den 21 april 1850). I sitt nya och beqväma hem i Kajana fick han likväl dröja endast några fä år. Vid denna tid förverkligades nemligen ändtligen den länge närda förhoppningen att vid universitetet skulle inrättas en skild professur för finska språket. Det var den 22 mars 1850 H. M. Kejsaren gaf sitt samtycke till detta embetes inrättande. Anledningen härtill var snarare af praktisk natur än framkallad af nitälskan för vetenskapens befordran. Skolförordningen af år 1841 hade nemligen bland undervisningsämnena i skolorna upptagit äfven finska språket, men i och med detsamma begynte man klaga deröfver, att det ej fans lärare, mäktige att meddela vetenskaplig undervisning i detta språk. Derjemte hade styrelsen äfven från den kyrkliga administrationen fått sig meddelade klagomål deröfver, att åt prestkallet egnade sig ett stort antal unge män, hvilka voro okunnige i finska språket och af denne orsak ej lämpade sig till allmogens lärare.
Departements-chefen anförde härvid i underdånighet: “Hvad först beträffar den af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Calmar län, i dess afgifna underdåniga utlåtande, framställda anmärkning emot de sökande riksdagsfullmäktiges behörighet att uti detta mål, utan serskild fullmagt, föra menigheternas talan, så delar jag den af Kammar-kollegium yttrade åsigt, att, enär ärendet är af den allmänna beskaffenhet, att Kongl. Maj:t, äfven utan enskild ansökan, skulle kunna nödig befunnen förklaring meddela, berörda erinran icke förtjenar afseende.'* Kongl. Majds Nåd. Proposition, A';o ii. “Vidkommande derefter sjelfva saken, så synes det mig, i likhet med hvad af Kammarkollegii t. f. president blifvit yttradt, att Kammarkollegii, enligt Förmyndare-regeringens beslut, den 28 April 1638 utfärdade cirkulärbref, hvarigenom stadgades, att salpeterhjelpen skulle uppbäras med penningar, “så för detta (1638), som nästförflutna året, intilldess en Or“der häruti ställd b!ifver,“ icke kan gifvas annan tydning, än att detsamma innefattade en allmän föreskrift i afseende å berörda uppbörd, som borde lända till efterrättelse, intilldess annat förordnande derom meddelades. Att berörda stadgande äfven varit så toikadt, synes ådagalagdt deraf, att salpeterhjelpen derefter uti alla provinser i Sverige blifvit erlagd i penningar efter kronovärdi, med undantag endast, att uti Småland och på Öland nu ifrågakomna beräkning efter markegång vid olika tidpunkter under 1700-talet blifvit införd, samt att denna afgift i vissa delar af Södermanlands län utgöres efter annan beräkningsgrund eller med endast stafrum ved, som efter markegång liqvideras.
Värre nu i momangen än någonsin, då order på order komma att skicka bort de reguliera trupperna. Att en postering som den vid Prestbacka kan blifva forcerad, äfven turnerad, är icke underligt, – men helt och hållet borttagen, det öfvergår mina militäriska begrepp, och måtte Knorringen på långt när icke burit sig åt som sig bort. Jag trodde ej att kanonerna voro ända vid Prestbacka, utan vid Glenna; men när det skall gå illa, förena sig alla olyckshändelser. Innan jag rapporterar hans maj:t denna defektion, skall jag hafva från er, min bäste vän, en detaljerad rapport öfver tillgången och förlusten, m. m. Der bör iakttagas att visa nödvändigheten af posteringen som den stod för att couvrera magasinerna, m. m., samt att det lika väl icke var nödvändigt att den skulle helt och hållet enleveras, en sak, som dock aldrig bör lända dispositionen af trupperna till last. Den 9 om morgonen var tredje brigadens reträtt effektuerad från Örje, och Brändström lärer den 10 ha varit vid Bodalsviken och således träffat edra order. Jemtlands bataljon, utan skor och byxor, har här måst uppehålla sig för att få sina nödvändigaste förnödenheter. De marschera nu genaste vägen, men kunna omöjligt vara hastigt till sin destination. Emellertid, om fienden får underrättelser, skadar det icke att han vet det trupper nalkas från flere håll och successive. Jag reser härifrån i morgon eftermiddag och ämnar vara om måndag i Strömstad. Rätta således allt hvad som skall till mig derefter! Min onaturliga okunnighet om lokalen, falska kartor och ovissheten om truppernas förläggning gör att jag icke kan gifva precisa förhållningsorder. Jag känner er talang och er rådighet och litar på er med fullkomlig tillförsigt. Med vänskap och högaktning S. h. t. ödmjuke tjenare G. M. Armfelt. I ett postskriptum låter Armfelt förstå att han icke antager såsom omöjligt ”ett bofstreck” under den erbjudna parlamenteringen – generalen älskade alltid starkt målande uttryck.
Jag vill för öfrigt nu icke närmare inlåta mig i bedömmande af värdet och innehållet af Hr Thams motion; derom kan sägas mycket och dertill kan man återkomma en annan gång; jag vill blott säga, att ehuru deri må finnas ett och annat värdt att tänka på, så synes det mig, som om hufvudtendensen verkligen är litet katolskt och således faller in i ett ondt, just af det slag, som den värde motionären säger sig vilja förekomma. Jag har händelsevis här till hands en liten anteckning från én af de största auktoriteter i ett sådant mål, om, betydelsen af den katolska riktningen; det är en Fransk reformert Abbé Bergier, ett mycket ansedt namn som kyrklig auktoritet, som i Dictionaire theologique yttrar: Le Chrislianisme est la religion, que Jesus Christ a établi. La Chrelienté est la collection generale de tous les hommes, qui professent cette religion, sans avoir égard aux diverses opinions, qui les partagent en différentes sectes. — La Chatolicité est la profession que fait 1’eglize de regarde 1’uniformité generale et constante de doctrine comme un signe infaillible de verité. La Chatolicisme est le system, dans lequel on soutient, que la catliolicité ou Tuniversalité de la doctrine est la regie de foi, å laquelle tout homme qui croit en Jesus Christ doit se conformera 96 Den 8 November. Just ett sådant anspråk, som i nu uplästa stycke beskrifves såsom katholicismens väsende, just ett sådant är det, som den värde talaren, efter mitt begrepp, lagt till grund för sin motion. Hr Tham, Casper Volrath: Jag begärde ordet för att i första rummet få besvara Hr Hjerta på dess anmärkning; Hr Hjerta föreslog, att jag skulle vända mig till Const.Utsk., men jag ber Hr Hjerta vara god genomläsa 4:de punkten af min motion, så skall Hr Hjerta finna att den ingalunda åsyftar ändring i Tryckfrihetslagen.
Om sättet att väga och mäta Spana-» mål, samt Uppbördsinans, Ilka redovisnings - ansvar för både mått och vigt. 3 §, Huru med Justering af målkärr! och vigter tillgå bör, 4 §, Hvilka Gondolier och åtgärder bo-' ra iakttagas vid afsändningar och emottagningar Magazinen emellan. Skeppare och Förmäns skyldighet i denna del. 5 §. Hvad verihcation en Uppbördsman bör hafva å Spannmål sorn u.ppköpes eller tili undsättning utlemnas.. 6 §. På hvad sätt inoch utlefvereringaj; för Stats-Verkets räkning, böra i Räkenskapen ver i fi cer as. y §. Uppbördsmans skyldighet i afseendepå vården af -Kronans Hus och Egendomar sam? andre effecter. 8 §. MagazinsUppbördsmännen tjena på Constiturial, hafva Borgen för bestämda Summor lämpade efter Uppbördens mer och min-» dre betydenhet. Uppbördsmännen tilloch afsättes af Ma.-»' gazins-Inrättningens Öfver-Styrelse; kunna äfven af Uandshöfdingarne, under hvilkas directa ordres de lyda, för större brott elier fö.r - StatsUtskottets Betänk anden; 15 7 7 summelse genast suspenderas, då Rapport derom till Öfver-Styrelsens pröfning bör afgifvas, 9 §, Om Uppbördstnäns ansvar då de betrades ined försnillning, träskhet eller annan försummelse, vare sig mot Kronan eller Privata. 10- §, Tryckta underrättelser skola vara anslagna vid hvarje Magasin, som i sammanhang upplysa Säljare, Köpare, Räntegifvare, Aflemnare och Emottagare om deras rättigheter och skyldigheter. ii §, Om tiden då Uppbördsman böra si.' pe Räkenskaper afgifva, samt Lands - Contoirens skyldighet att dem granska och till Öfver - Styrelsen insända, 4 Ari. Om Bageri - Rörelsen, Om denna
Utskottet förestår, da och enär bränivinsbränning öfwergar frän huSbehosstill fabrikörörelfe. Den synes genom sin obestämda utsträckning icke mera nu än förut afböja oredor, och hindra det onda. Samma tillfälle wifar sig för win nings - Den -8 Naii - 3zr rnnqslystne speculanter, arc med begär till förkofran pä allmänhetens bekostnad slä under sig, och anaparera all spannemäl i landet, äsuia pns dera efter enek godtycko de 'oda arén, för art deremot wid inträffande misiw x-, hälla kronan tillh nda, den såsom eli wilker, föreflagnr spanncmäls lager emot ärels markegängs pris, som de säkerligen komma atk hofwa « sina händer och kunna reglera.
Canzli-Styrelsens vård förut ställda Cassas öfverlemnande till Riksgälds-Contoret. 3:o Angående det staden Ystad meddelade lån till stall och casernbyggnaders uppförande. (1837 års Rev. Ber, pag. 10—12, 1839 års Rev. Ber. pag. 7—8.) Såsom tillägg till hvad sist åberopade Revisions-Berättelse innehåller, får Utskottet äran upplysa, att hvarken någon ränta eller capital-afbetalning å berörde lån, sedan år 1836, till Riksgälds-Contoret ingått, samt att Kongl. Majlis Befallningshafvande i Malmöhus Län, i anledning af anställd lagsökning för utbekommande af de, enligt Fuilmägtiges beslut, staden Ystad affordrade ränteoch capital-belopp, nyligen förklarat frågan härom såsom tvistig icke kunna i executiv väg afgöras. Enär Rikets sistförsamlade Ständer till inköp för Statens räkning af vissa, städerne Malmö, Ystad och Helsingborg tillhöriga stall och magasins-byggnader, anvisat Riksgälds-Contorets hos förstnämnde 2:ne städer egande fordringar för meddelade lån till casern-byggnader, samt förordnat, att de efter köpsluten uppkommande öfverskott å dessa fordringar skulle till Riksgälds-Contoret ingå och liqvideras efter förut stadgade grunder, anser Utskottet Fullmäglige icke hafva saknat skäl till deras, emot 1837 års Revisorers stridande åsigt, att, i följd af detta Rikets Ständers beslut, det vid 1830 års Riksdag staden Ystad tills vidare medgifna anstånd med erläggandet af de förskrifna ränteoch capital-betalningarne upphörL Vid sådant förhållande och med afseende å den mindre bestämdheten för nu intiäffade fall af Rikets Ständers meddelade föreskrift, finnér Utskottet icke något att erinra vid de af Fullmägtige uti ifrågavarande hänseende vidtagna åtgärder och beslut, helst desamma obestridligen varit föranledda af Fuilmägtiges omsorg att vårda och 4 Stat s-Utskottets Utlåtande , N:o 45. bevaka Riksgälds-Con lorets rätt.
Behållningen i Götha Canal-Bolags f. d. Discontverk har, enligt hvad ofvan anfördt är, utgjort 24>542: 7- — och i Malmö f. d. Discont 25,072: r. 6. hvadan dessa båda Disconters samfälda skuld till Banken blifvit, emellan den 1 Januarii 1829 och samma dag år i834, förminskad med R:dr 4<)>6i4: 8. 6. För öfrigt anser Utskottet sig böra upplysningsvis tillägga, att, utom provisionen till Ombudet, som bestämmes af beloppet af inflytande medel, firo öfriga omkostnader, såsom arfvoden för Räkenskapernes förande och afslutande, m. m., så reglerade, att de icke kunna uppgå lill 5oo R:dr om året. Utskottet bar genomsett sådane Discontverkens handlingar, hvilka äro under Fullmägtiges enskilda vård, samt de Discont-Låne-Reversal, med dertill hörande hypotheks-handlingar, hvilka till indrifning blifvit till Discontombudet öfverlemnade, och hos honom förvaras. Äfven har Utskottet genomsett Discont-Ombudets öfver ulsöknings-ärendena förde Diarier. De år i832 församlade Revisorer hade, uti slutliga Skrifvelsen till Fullmägtige, angående åtskilliga under granskningen förekomne omständigheter, erinrat Fullmägtige om vidtagande af ytterligare åtgärder, i afseende på 2:ne äldre, hos Konungens Befallningshafvande öfver Skaraborgs Län, för Götha Canal-Bolags f. d. Discontverks räkning, anhängige gjorde, men oafslutade utsöknings-mål; det ena emot Landtbrukaren Carlen och det andra emot Friherre Fock, hvilka utsökningsmål redan år i83o varit före - 28 Slals-Utskottets Utlåtande N-o 118. raal för den af Rikets Ständers Justitiae Ombudsman emot Läns-Slyrelsen anställde, och, genom Kongl. Götha Hof-Rätts Utslag den 8 Mars iö3r, a Idom de fiscaliska action.
Våga; så enär, med Rikets fördel flinnits mest öfverensstämmande att densamma ulan vidare uppskof eller afvaktan af R. St:rs sammankomst uppgjordes samt någre andre medel icke funnits att anvisa till StatsVerkets ersättande för hvad från detsamma förskottsvis till berörde ändamål utbetalats, får Utskottet vördsamt tillstyrka: att det å Mindre Creditivet anvisade belopp till godtgörande af NordAinerikanske medborgares fordringar med i52,5oo R:dr må af R. Sttr till afskrifning beviljas. Utskottet får derjemte yttra sig öfver dispositionen af de genom den år 1811 i Stralsund verkställda försäljningen influtne medel. Utom den tredjedel af försäljningssumman, som anslogs till Pommerns försvarsanstalter och för hvilken annan redovisning icke finnes, eller, i Utskottets tanka, kunnat komma i fråga, än 2:ne skrifvelser af Pomerska Regeringen och HufvudCommissionen rörande anslagets emottagande för det uppgifne ändamålet, inflöt genom afvttrandet af de Amerikanska varorna dels en contant summa 5o,5oo Pom. Cour:t sora förvandlad i Svenskt B:co uppgick till 84,069 tl:dr 32 sk. 6 r. samt ett belopp af 85,908 R:dr 26 sk. 2 rest. som f. d. MagazinsDirectionen inbetalt efter verkställd försäljning af den för en tredjedel uppköpta och hitskickade spannmål, eller tillsammans 169,978 R:dr 10 sk. 8 r:st. Utskottet har äfven emottagit en af numera StatsMinistern för Utrikes Ärenderna Hr Grefve af Wetterstedt inför K.
M. Konungen vid slutet af denna månad ämnar företaga en resa till Konungariket Norrige, och Ståndet, på derom väckt fråga, förklarade sin önskan all före afresau få bos Hans Maj:t aflägga underdånig afskeds-uppvaktning; så anmodades II. H. Erke-Biskopen och Talmannen alt, jemte H. Exc. Landtmarskalken och Talmännen för de öfriga Riks-Stånden, som ulan tvifvel förena sig i ofvannämnda önskan, hos H. M. Konungen i underdånighet anhålla om Nådigt utsättande af någon dag för afläggande af sagde underdåniga uppvaktning. S, D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets memorial, N:o 133, med för - Prot.-Utdrag, den 22 Januari iS jS. slag tiil sanmianjemkning eller voterings-proposilioner, i anledning al RiksStåndens skiljagtiga beslut, angående StaIs-regleringen: Preste-Ståndet fann för godt låta bero vid den i 9:de moni. af detta memorial framstälda voterings-proposition, samt godkände alla öfriga. Och hvad Utskottet i memorialet för öfrigt yttrat och anmält, ansågs ieke påkalla någon åtgärd å Ståndets sida. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Till Bevii/nings-Vtskotlet remitterades en af Herr Fraus Schartau, med Anledning af 56 § Riksdags-Ordningen, vackt motion, hvaruti framslälles den önskan, att i den underdåniga skrifvelse, genom hvilken Rikets Ständer komma alt till Kongl. Maj:t öfverlemna deras förslag i berörde ämne, måtte inrymmas en likartad mening med den, som inflöt uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 7 Juni 1841, af innehåll, alt, ”på det Kongl. Maj:t mätte kunna, i afseende på utländska makter, bereda en för Svenska handeln förmonlig reciprocitet. Kongl.
— Bd. 187,438) Hemställan till Preste-Ståna. a. 1 April det alt fatta beslut — 8 — 106 a. a. 30 Mars b. 28 Mars a. a. 28 Mars I anledning af återremisser — 8 — 113 a. a. 2 Maj a. a.29 April a. a. 29April a.a. 29 April Grundlagarne, Kongl. Maj:ts svar i anledning af åtskilliga utaf • Rikets Ständer antagna ändringar i — 1 2 — » angående de sedan sistlidne riksdag hvilanda förslag till ändringar i . Ss ‘sn sp 1' Cfl 23 3 > 2 S ~ O re *"< 3* S? i* I" Riks-StSndens Beslut. G. ^ o re ST g ro —" 3 P 3 g CL re ZL ro ** 5* ? 3 3* ert? 3 3* cn? 5] 3 Oa p. re re ■* N:o N;0 N:0 Sid. Ridd. o. Adeln. PresteStSndet. Borga reSlåndet. BondeStåndet. » anmälan om do af samtlige Riksstånden godkände förslag till ändring i 3 _ 4 a. a. 27 Dcc. a. a. 27 Dec. 27 Dee. a. a. 27 Dec.j Grundräntornas kapitalt serin g, se Grundskatter. Grundskatter, angående afskaflände af A. 242 Bd. 347 4 i 160 — b. 10 Ok t. b. 10 Okt.l b. 10 Okt. g. 10 Okt. j » angående rättighet att friköpa skattejord från Bd. 1, 408 4 i 121 — 8 Juli a. 8 Juli 8 Juli 8 Juli Grustägt, om ändring i gällande j Bd. 21, l föreskrift, rörande 7 2 6 13 Se Väg hållning. Grönhögen eller Degerhamn, om i 168, 210 1 förbättring af hamnarne vid, ae Degerhamn. Gustaf Wasas minnesvärd, om anslag till underhåll af 20 4 1 63 b. 18 Mars h. 14 Mars b. 14 Mars b. 14 Mars!
Men, mine Herrar, under ett tidskifte så ärofullt för Sverige, som det närvarande, under inflytelsen af det öfverlägsna snille, som skapat och fullbordat våra sednaste stora händelser, och under en Konung, hvars välvilja och rättsinnighet i en lång följd af år blifvit åda* galagde, hvem vore bland Svenska medborgare den , som icke mötte Styrelsens omsorger med sin hörsamhet och sin erkänsla, som icke uppoffrade sina sista krafter, när de påkallades, och som icke förr rådfrågade sitt fosterlandsnit, än måttet af sinagåfvor? — Jag är öfvertygad, att Ridderskapet och Adeln lika med mig lifvas af beundran och tacksamhet för allt, som är stort och samhällsnyttigt, och i denna öfvertygelse föreser jag, att Ridderskapet och Adeln, med en deremot svarande känsla, skall omfatta de tillfällen, denna Riksdag erbjuder, antingen att till oupplösligt bestånd sammanfoga villkoren af Skanninaviens förening och i denna förening fästa tvenne folks sällhet, eller att i öfriga mer 6 Den 3 Mars. eller mindre bekymmersamma ärender för ali* mänt väl, som till oss kunna öfverlemnas, gå Konungens afsigter till mötes med efterdömen af upplysning och endrägt i öfveriäggningar na, med en manlig värdighet i besluten. Det är med dessa tänkesätt, med denna säkra förhoppning, jag kommer att intaga det rum-, hvarifrån jag i dag har den äran att af Ridderskapet och Adeln för lörsta gången höras.