Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Knorre kom med Restaurantens stamgäster voro redan samlade om kring det gemensamma middagsbordet: lärare, lä- några eder genom pojkhögen och trädde in i det kare, jurister och pensionerade officerare. På de hus han sökte. Han gick genom den illa stenflesta, isynnerhet de yngre herrarne, knnde man lagda porten och frågade en liten pojke, som stod se, att de genomlefvat sina ungdomsår i ö v e r - där med tummen i mun, om någon fröken Schmidt bodde där. Den lille fick på sig en ynklig min, ensstämmelse med sitt stånd. De flesta voro flint skalliga, och ansiktsuttrycket visade hos alla ett tittade uppåt och ropade på mamma. Då hördes drag af omisskännelig tillfredsställelse och en viss från öfversta våningen af ett hus inpå gården en skrikig kvinnoröst. Professorn upprepade sin fråga, öfvermättnad eller angenäm förslappning. Fackresonnemanger och politiska utläggningar och kvinnan ropade ned till honom, att han skulle voro strängt förbjudna vid bordet. Man tyckte om komma upp, ty fröken bodde hos hennes granne. Knorre gick in i huset och började att klättra små pikanta historier, men poängerna fingo blott antydas — denna anständighetsfordran var egenupp för den mörka, smala trappan. I trappan domligt nog uppställd af de medlemmar, om hvilka rådde en obehaglig lukt liksom af kokt kabeljo man visste, att de i praktiken Iefde mest undan. och vidbränd mjölk, så att Knorre strax i första Men » alltid anständigt », det var deras valspråk; trappafsatsen stannade, tände på en cigarr och » cela se fait, mais ne se dit pas ». För hvarje sedan höll den under näsan, då han gick vidare. oskickligt föredragen tvätydighet måste en krona Men när han i tredje trappan snafvade öfver en betalas till en kassa, som stod midt på bordet sopkvast och i den fjärde föll omkull öfver ett och som hvarje månad användes till champagne. skurämbar, så att detta brakande ramlade utför På detta sätt bibehölls anständighetens form. trappstegen, då var det slut med hans tålamod.
Embetet ansett, att en tillökning uti ofvanberörde underhållssumma af 10,000 R:dr b:ko om året skulle göra det möjligt att småningom, utan särskildt anslag, verkställa alla de förenämnde stora reperationerue jemte de årliga mindre underhållsarbetena, äfvensom den ytterst nödvändiga nybyggnaden af Vaktstallen, hade Riks-marskalks-Embetet, under åberopande jemväl af Ståtbållare-Embetets å Stockholms Slott derom gjorda begäran, i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t täcktes uti Nådig Proposition till Rikets Ständer föreslå, att anslaget till underhåll af Kongl, slottet samt öfrige här ofvan uppräknade, Staten tillhörande byggnader måtte, med ett (ill 42,000 R:dr b:ko årligen förhöjdt belopp, från och med nästkommande år utgå. Med afseende å hvad Riks-marskalks-Embetet sålunda anmält angående behofvet af tillökning uti anslaget till underhåll af Kongl. Residens-slottet och öfriga till den Kongl. Hofhållningen upplåtue byggnader, hemställer Departemenls-Chefen i underdånighet, det Kongl. Maj.t ville hos Rikets Ständer föreslå, att nämnde anslag måtte vid den blifvande statsregleriugen förhöjas med 15,000 R:dr Riksmynt om året eller till 63,000 R:dr samma mynt. 3:o. Riksmarskalks-embetels underdåniga Memorial den 19 sistlidne Juli, deruti, jemte förmälan, hurusom Slåthållare-embetet å Stockholms slott tilikännagifvit, att ej mindre anslaget till uppköp af ved och kol för de Kongl, och Furstliga Hofvens behof, hvilket alltifrån år 1819 utgått med ett oförändradt belopp af 25,210 R:dr Rauko om året, än äfven de till Kongl, slottet och H. K. H. Arffurstens palats för inre polis-, lysoch renhållningen samt brandväsendet och yttre lyshållningen anslagne medel, hvilka från och med år 1841 utgjort tillhopa 16,417
Vetenskapsmän och läkare ha förr uttalat sig i samma rigtning, varmhjertade vänner af qvinnans sedliga höjande ha förenat sina röster med deras. Ingen af dem har emellertid vågat tänka sig reformen genomförd på lagstiftningens väg. Hr Svensén förmenar, att denna reform i vår svenska lagstiftning dock vore lätt vidtagen, och fordrar den för qvinnan såsom en särdeles betydande rätt. Hr Svenséus arbete, som utmärker sig genom en klar och ledig framställning, är egnadt att gifva många intressanta och nya synpunkter i qvinnornas vigtigaste lifsfrågor, och vi kunna på det lifligaste rekommendera det åt enhvar af Iduns läsarinnor. J. N — g. Svenska parnassen, ett urval af Sveriges klassiska literatur under redaktion af docenten E. Meyer har börjat utgifvas på Fahlcrantz &amp; kompis förlag. Samlingen är afsedd att göra våra store skalder och skriftställare från äldre tider bekanta för allmänheten genom sådana af deras skrifter, som ännu med nöje kunna läsas. Företaget är värdt allt erkännande och kommer nog att röna uppmuntran derefter. Vårt Land, en skildring i ord och bild; ny subskription, 2:a häftet, Fahlcrantz &amp; komp. m Ett storstadsbarn. Berättelse af Johan för Idun plordling. Ung kärlek. Musikföreningen gifver sin första konsert för inne(Forts.) varande säsong torsdagen den 29 dennes å k. operan, hvarvid ånyo kommer att utföras Berlioz ' » Faust » l l p F i n s det något herrligare än en matsäcksmed hr Salomon Smith som Meflstofeles, hr Strandberg som Faust, fru Edling som Margareta och hr 3a$9 middag i det gröna, ett litet förtroligt Nygren som Bränder. kotteri lägradt i gräset, mot hvars grönska den hvita serveten tecknar sig så bjert som Filharmoniska sällskapets första konsert eger rum den 27 dennes.
Län har, enligt de uppgifter Utskottet eger för sin ledning, högst knappa och otillräcklige lönevilkor, till egen och familjs bergning; så får jag den äran tillstyrka, att då Utlåtandet hos Utskottet kommer att till ytterligare granskning och omarbetning företagas, Utskottet täckes närmare skärskåda behofvet af löneförbättring för bemäldle LandsSecreterare, och får jag äran vördsamt föreslå, att förhöj - / 200 Den 2y Maji. ningen må blifva i likhet med hvad för LandsKamereraren stadgadt blifvit. Att detta anförande måtte få åtfölja återremissen, derom anhåller jag ödmjuk» ligen. Remitterades till StatsUtskottet, Friherre Boye} Ludvig: I Ridderskapets och Adelns sista Plenum har förevarit LagUtskottets Betänkande N:o 58 uppå min Motion, angående förklaring öfver 18 och It) §§. i 1818 års InteckningsLag. I anledning af då gjorde anmärkningar, blef Betänkandet återremitteradt; och jag känner, att äfven det Högvördige PresteStåndet gifvit återremiss. Man torde kunna antaga, att återremissen icke ännu hunnit företagas i Utskottet; och det är af sådan anledning, som jag nu vördsamt anhåller, att få äfven göra den anmärkning vid samma Betänkande, ifrån hvars framställning jag förut af sjukdom varit hindrad. Jag har ej haft del af de, som blifvit gjorda, och jag kan alltså ej yttra mig om deni; men med tacksamhet för Utskottets förslag att förtydliga de felaktiga Lagbuden, utbeder jag mig att få fästa Utskottets egen uppmärksamhet på det tvifvelaktiga, som åtföljer Betänkandets form, hvaraf man svårligen kan bedöma om det för - Den 29 Maji. 201 slag, sorn göres, skulle blifva en Lagförklaring, eller en Lagförändring. Skillnaden deremellan är dock af mycken vigt.
När det så lidit någon stund, trädde Hafsfrun in, och sporde om hennes gäst hade ätit. Ungersvennen jakade härtill. Då log käringen under skinn, och sade: »manna-hufvud hvar äst du?» Maten svarade: ’jag står vid sänga-fötterna, jag står vid sänga-fötterna.’ Nu vardt svennen illa till mods, ty han märkte käringens ondska; men Hafs-frun blef vred, gick efter maten, och sade att prinsen skulle äta deraf, antingen han ville eller inte. Käringen gick så ut för andra gången, och svennen såg sig om efter ett nytt göm-ställe. Han stoppade nu maten i ugns-hålet, och dolde den så godt han förmådde. Men det töfvade inte länge, förr än Hafs-frun kom tillbaka, och sporde om han ätit. Prinsen jakade härtill. Då log käringen i sitt falska hjerta, och sade: »manna-hufvud hvar äst du?» Maten svarade: ’jag står i ugns-hålet, jag står i ugns-hålet.’ Vid nu Hafs-frun förnam att svennen var på sin vakt emot hennes ränker, blef hon öfvermåttan vred, gick efter maten, och sade prinsen skulle äta deraf, eller gällde det hans lif. Käringen gick derefter bort för tredje gången. Då visste svennen i sin nöd icke hvar han skulle gömma maten, utan förstack den i barmen under sina kläder. När så Hafsfrun kom tillbaka, frågade hon som förut, om han hade ätit. Pojken jakade härtill. Då sade käringen: »manna-hufvud hvar äst du?» Maten svarade: ’jag sitter i barmen, jag sitter i barmen.’ Nu log Hafs-frun, och mälte: »sitter du i barmen, kommer du snart i tarmen.» Derefter gaf hon svennen många helsningar till hans matmoder, räckte honom en ask med bröllopps-saker, önskade honom lycka på resan, och så skiljdes de ifrån hvarandra. Ungersvennen gaf sig nu på hemvägen, och glad var han, såsom inte kan synas underligt.
Wid Ostnäs by, ytterst vid hafsbandet, qvarlemnades den öfriga lilla styrkan af Savolaks jägare, tillika med all tross. Den 20 om morgonen, då tvenne patruller saknades, som förmodligen blifvit af fienden uppsnappade, utskickades två officerare, med 50 man, att rekognoscera. Denna trupp hann ungefår en mil framom fältvakten, då den stötte på omkring 200 man Ryskt kavalleri, hvilka, vid våra jägares ankomst genast drogo sig tillbaka, hvarefter rekognoscerings truppen återvände. Emellertid utsändes beständigt både åkande och gående patruller, på begge sidor om Holmön, för att utröna om någon fiendtlig styrka skulle vilja kringgå nämde ö. Den 21 Mars kl. 9 f. m. anfölls fältvakten på Holmön, af ungefär 300 man; men som rapport i det samma inlopp, att en fiendtlig kolonn syntes på vestra sidan om ön, drog fältvakten sig tillbaka, utan att inlåta sig i någon strid. Då vår styrka var nedkommen på isen, visade sig tydligen fiendens afsigt, att med den omnämnda kolonnen kringgå oss. De som angripit fältvakten, och nu förföljde den, erhöllo förstärkning, så att de kunde anses utgöra 700 man. En större fiendtlig kolonn, hvilken förgäfves bemödat sig att hinna vår trupp i förväg, framkastade sitt kavalleri, med en jägare bakom hvarje ryttare, och lyckades sålunda att uppställa en liten styrka framom densamma; men skyddad af sina tiraljörer, hvilka underhöllo en jemn eld, framtågade dock fältvakten en hel mil på den flacka isen, omgifven af så talrika fiender, med samma köld och ordning, som på ett exersis fält. Under denna marsch blefvo löjtnant Neiglick, jemte 2 under-officerare och 11 man sårade. På sådant sätt framkom Furumark med hela sin trupp till Ostnäs, hvarest öfverste-löjtnant Tujulin var qvarlemnad, med ungefär 50 man, hvilka stodo uppställde på stranden, såsom en dit ankommen förstärkning. Fienden vågade sig derföre icke i land, utan bivuakerade hela natten ute på isen.
Allt hvad, som bör inbetalas, skall insändas omedelbarligen från Stadens Äldste till Commissarierne i RiksgäldsContoiret. B) De utaf hela den beviljade lånesttmman återstående Sextio Tusen (60,000) R:dr utlånas åt enskilde emot Feni proctts ränta och följande vilkor! 1:0 Alla , som vilja erhålla lån utaf den anslagne summan, böra ovilkorligen å de afbrände tomterne uppföra sådane byggnader, som uti K. M:ts för Staden i JVåder fastställde plan och byggnadsordning äro föreskrifne; a;o Vid lånemedlens fördelning höra de tomtegare företrädesvis understödjas, som i synnerhet kunna vara i behof af lånebiträden utaf allmänna medel; 3:o I afseende på lånemedlens förvaltning m. m., utses en Comité under Landshöfdingens ordförande, på sätt Stadens Innevånate finna lämpligast. Comiterade pröfva och bestämma storleken af den lånesumma en hvar lånsÖkande må tilldelas, samt beloppet, som, i afräkning derå, hvarje gång får lyftas. — På Comiterades Reqvisitioner och Fullmakter, hvilka alltid måste vara underskrifna af pluraliteten bland dem, utlemnas penningarne från RiksgäldsContoiret; i följd hvaraf Comiterade komma att för alla sådane lyftade summor ansvara samt redovisa i den ordning, sora finnes stadgad och föreskrifven; 4:0 Då någon anmäler sig till erhållande af lån, hör vid ansökningen fogas ritning och kostnadsförslag ( 37 ) till den byggnad, sora är uppförd eller skall uppföras; och innan något får lyftas i afräkning ä ett beviljadt lån, skall till Comiterade aflemnas Låntagarens till RiksgäldsContoiret ställde förbindelse å hela lånesumman med löpande
Ständer att, i sammanhang med den här, ojvan redan föreslagna Skrifvelse, till Kongl. Majit frambära den underdåniga önskan, alt, vid granskningen af Jönköpings Läns Rotejemkntngs - Commissions uppå Kongl. Majus Nådiga pröfning för närvarande beroende Betänkande, i nåder undersöka befogenheten af den klagan, som, i afseende å vissa hemmans, genom 1811 års Roterings-Commisions beslut, erhållna öfverrote. ring, hos Rikets Ständer förd blifvit, samt, derest densamma grundad befinnes, uti den Nådiga Proposition, rörande ordinarie Rotering'11 i allmänhet, som Rikets Ständer vid nästinträffande Riksmöte torde i underdånighet få förvänta, meddela Rikets Stän - s 6 Stats samt Allm. Besv.o Oec.- Utsk. Uti. N:o 64 der förslag till lämpligaste sättet, att, utan hinder af Kongl. Kammar-Collegii åt 18 t l ars Roterings Commissions beslut meddelade fastställelse, berörde klagomal afhjelpa, utan att någon minskning i ordinarie Kneckt^ hållets numtpair derigenom orsakas. Stockholm den 13 Augusti 1829. Ankom till Exp.-Uisk, d. 3 2 Aug. 1819, Ytterligare Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Utskottens Betänkande N:o 42, om upphörandet af Kronans optionsrätt till de uppå Krono-Skattejord växande Mästeoch Storverjcsträd. Hedervärda Rorule.Ståndet har, under den 87 sistförflutna Julii, behagat med anmärk* ij ingar återremittera Statssamt Allmänna Stats samt Allm.Besv.a.Oec.-Utsk, Uti. N.o(n, 27 Besvärs och Oeconomie-Utskottens, den 3 i samma månad, gjorda hemställan, om upphörandet af den Kronan hittills förbehållna optionsrätt till de uppå Kronoskaitejord växande Mästeoch Storverksträd; men då Högloft. Ridderskapet och Adeln den 16; samt Högvördiga Preste Siandet och Vällofl.
Då Ja vunnit, är införselstullen å Filtar och Mattor bland Ylleväfnader bestämd till 30 sk. per skålpund, 106. te Voteringen (148:o) Den, som instämmer 1 Utskottets lorslag, att införselsafgiften för den ■vid Ylleväfnader förekommande rubriken Fris, Frisad, Doffel och Kalmuck skall utgöra 36 sk. skålpundet röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, kommer nuvarande utförselstull, 30 sk. skålpundet, alt förblifva oförändrad. Voteringens resultat har varit 74 Ja och 44 Nej, samt 1 casserad sedel; och som Ja vunnit, är införselsafgiften å Fris, Frisad, Dofffel uch Kalmuck bestämd att utgöra 36 sk. per skålpund. iol:de Voteringen (149:o) Den. som bifaller Utskottets förslag, att vid ylleväfnader rubriken alla andra slag skall åsättas 32 sk. utförselstull skålpundet, rösLar Ja ; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, bibehålles den nu derå gällande införselsafgiften, 24 sk. skålingen har visat ett resultat af 80 Ja och 39 Nej; i följd hvaraf, och sorn Ja vunnit, införselstullen å rubriken andra slag, bland ylleväf nader, är vorden bestämd till 32 sk. skålpundet. io8:de Voteringen (150:o) Den, som instämmer i Utskottets lorslag, att, vid fördelning af den vid pundet Förstärkta Stats-Utskottets Memorial, 2V.0 1^4' 39 Half ylleväfnader bland alngods förekommande rubriken alla andra slag uii två, nemligen af mindre än 7 qvarters bredd och af 7 qvarters bredd eller deröfver, inlorselsafgifterna bora bestämmas, å den torra tili 4-0 sk. och å den sednare till 1 R:dr 8 sk. skålpundet, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner
Jag är i hufyudsaken före kommen af den siste värde Talaren, Jag skulle tro, att, om man vid i3:de punkten blott yttrade: utöfver detta belopp må dock fedelftocken, okas emot inlemnad valuta i guld och Jilfver, afven forn genom lån pä LåneBancoCapitaler, farnt å exportable ejfecter, så hade nian beredt sig möjlighet att, når man kommer till fastigbets-lqnen, dertill använda d-e 1,200,000 Riksdaler, som varit Ölverlemnade till jernbruken på 9 månader. Det har blifvit föreslagit, att jernbelåningen skall få gå hela året, dock så, att ingen omsättning får äga rum, utan att de onekligen böra inbetalas efter 9 månader. Den. na motion år tillstyrkt af Utskotten, och synes biljig., emedan, den förekommer den crisis, att en betydlig del af sedelstocken en gång om året. på Den 12 September e, ni. ftt ställe och på en gång ingår. Jag tror derföre ock, att denna motion kommer att gillas. Om mon då tager desse 1,200,000 Riksdaler Jill fastighets-lån, och delar summan i smärre lån tili högst 2000 R.drs belopp, så kunde man gå BondeStåndets önskningar till mötes, utan den öfverdrift, som finnes i deras beslut; dock önskade jag, att i fall Ridderskapet och Adeln så redigerar punkten få tillägga något. Om tnan antager dessa 1,200,000 Riksdaler till fastighetslån, äfven som 000,000 a,f odlings-lånen, så hade man till fastighetslån inalles i,5oo,ooo R:dr, hvarigenom 5oo,ooo R:dr om året dertill kunda användas; deremot ville jag, att desse lån endast skulle lemnäs till den* del af Allmogen, sorn beJiöfde dem till arfoch boskiften. D.etta vora ett billigt sått, att gå BondeStåndets önskningar till mötes.
Icke meningen, att i förstd höja betz Pen,uoner, kunde de tilt äfwentyrs bestämmas till större eller mindre belopp i proportion af den tid de wiv den Utrikes beskickningen tillrygga lågt; sä mycke angelägnare som i annat fall denne Pensions-Stal stu -e n gäng mdfwer höfman kunna blttwa förökad. När dä i beräkningen kommer, att en Minister, ,om >ill bragt - §42 Den 12 Zebruarri. bragk io ar Utrikes, ffulle inom samma tid heimm kunnat hinna till Cancellie-Räds wärdighet. sä tyckes rvid desi dä inträffade rappel, som Cancellie-Räds lön eller 6sc> R:drs Pension ej more obilligt att honom meddela, samt i händelse af -o ärs Utrikes tjenst minst dubbelt, till hesi i begge fallen han kunnat erhälla mokswarande eller större lön ä Ordinarie Stak, I tillämpningen more wisit icke ändä Friherre besty ksts lidande ersatt. Om och huru sädant närmare kan ske, ankommer dels pa Riksens Ständer ömma behjertande och ädelmod, dels pä Kongl, Majus Näd, att antingen i denna wäg eller annan, genom befordran förbättra desi wilkor. Wid kommau.de och Commisiious-Secreterares belägenhet med 6b R:d, Z2 si. Pension, sä lärer ej eller den kunna undgå Riksens Högloft. Ständers benägna upmärksamhet.
Hans Txcellence Herr Gre f w e n och Ordföranden gjorde proposition till bifall pä 2:dra Momentet af 29 § med ben af Herr Grefwe Oe la Larsiie förcflagne tilläggning att (konstitutions - Utstottet bör alltid owillkorligen gifwa Ständerna del af allt hwad till detsamma inkommer, sä snart Utstottet sig derbfwer yttrat, samt derjemte läka brita sitt yttrande medfölja. RopadeS Ja, blandade med mänga Nej. Herr Silverstolpe, bttesiric, begärde blott i Protokollet antecknadt att han reserverade sig mot denna tilläggning. Grefwe kl örnar, ^siolk Loran, förklarade det hans tanke ej worc att begära votering, men att han, utan att ingä i pröfning af nyttan af denna motion, begärte emot densamma, endast säsom stridande mot Constikullonen, sin reservation i Protokollet intagen. I samma reservation instämde Herrar Lilvsrsiolpe, bresina Lamuel, von hockenström, Saloman, Den rs October. 4397 mon, Friherre Lehrström, )acol), Silverstolpe, 6ustak ^bralmm, k^ammarlliölst, vorenro, Friherre Wacktmeister, Llaeg Lric, kraunerkjelm, Larl, Brakel, Lustaf /enton, Friherre ^lsnnsrkeim, vars Anbust, Silfversparre, t^ron Isaac, och undertecknad Silverstolpe, t^xel Lsbriel. Grefwe v c> k n a, August: Som jag, äf« torn sä wäl som ben wärda Ledamoten Grefwe gorner, bcswurit Regerings »Formen, och högtidligen försäkrat att den fbrswara, hwilket jag ! alla delar skal! fullgöra; sä, i stöd deraf, conformerar jag mig till alla delar med Herr Grefwe Os la Laräie. HanS Excel lener Herr Grefwe st. u u t k: Jag anhälleratt listan pä dem som reserverat sig, mätte blifwa uppläst.
Jag åberopar, i anledning häraf, hvad jag redan anfört; men derjemte hvad vi på förmidd. hört om framlidne Ofverste Börnemans högst fördelaktiga vitsord om ekväxten på Leckö, och jag tillägger nu från protokollerne öfver de sednare undersökningarne derom följande: »Mellan Leckö slott och ladugården står ännu af gamla ekarne qvar ett exemplar af 60 fots höjd, med rak. vacker stamvåxt, hvars stånd-ort är blott några få fot uphöjd öfver Wenerns vattenyta. Vid torpet nära tegelbruket växa ekar på blott några få fots uphöjning öfver en i sammanhang med Wenern stående madäng, hvilka ega vacker växt, öO å 60 fots höjd samt ett godt virke. Ä en odling nedanför hagen Tinnebråt.en, föga uphöjd öfver de tillgränsande sjömaderna, hvilken odling blifvit igenlagd för dess mindre goda jordmån, qvarstodo ännu vid undersökningen ekar af vacker växt, af hvilka en fälldes, som höll 43 fot i höjden och egde godt virke. Vid torpet Skansen växa vackra ekar helt nära invid en låg strand af Wenern, och i stora Djurgårdens mindre högliggande och intill sjömader gränsande åkerjord stå flera visserligen gamla, men till växtformen vackra ekar.» Dessa fakta, jemte det allmänt kända förhållandet att eken alltid trifves bäst och växer vackrast på upslammad jord intill sjö- och elfstränder, måste ovilkorligen tala för, men icke emot Leckö kungsgårds användande i och för ekplantering. Vidare bör jag uplysa, att, om man icke tager i beräkning barrskogen å Leckö, hvilken icke blifvit satt i fråga att planteras med ek, emedan den såsom barrskog ger en god afkastning, är denna egendom, jemförelsevis med andra, icke mer än vanligt besvärad af berg, och kan följaktligen icke derföre framför andra anses för ekplantering otjenlig — så mycket mera, som de 81 Den 10 Mars 6. m. flesta af der varande bergskullar kunna planteras med för läget passande trädslag.
Skrifvelse, N:o 223. gång varit tillstädes och af hvilka det ena vittnet skall hafva invisningen skrifvil; mers ehuru för giltigheten af invisning således fordras, att den helt och hållet är handskrifven, samt det i äldre författningar stadgade förbud emot tryckta eller graverade invisningar qvarstår, begagnas likväl i allmänna rörelsen alltjemt till dylika handlingar eller fordringsbevis tryckta och graverade blanketter, hvilka medelst handskrift ifyllas till vissa delar samt af utgifvaren underskrifvas, och såmedelst har i sjelfva verket utbildats en ny form för invisningar, den der innefattar en förmedling af den föreskrifna samt den förbudna. Genom en sådan förmedling synas ock de vådor, som man befarat för allmänna rättssäkerheten af tryckta och graverade invisningar och som hufvudsakligen varit orsaken till bibehållandet af omförmälte förbud, kunna förekommas. Då nemligen namnen å utgifvare och emottagare samt å den, på hvilken invisning lyder, summan, hvarå invisas, och dagen, då invisning utgifves, med handskrift utsättas, äro handlingens väsendtligaste delar äfven handskrifna; och lagen kan således medgifva att handlingen i öfrigt må vara tryckt eller graverad, utan minskning af den säkerhet emot förfalskning och bedrägeri, som man, genom de rörande formen nu gällande föreskrifter, sökt vinna. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Till samteliga Riks-Ståndens Protocoli, I Innelial! ande de Handlingai, Hvilka till Riks-Stånden blifvit allemnade, Såsom % Konungens Nådiga Propositioner, Riksens Ständers. Utskotts Betänkarjden och Förklaringar, Sanat Riks - Ståndens Protocolls - Utdrag, vid Urtima Riksdagen i Stockholm i$i| Sjette Delen. STOCKHOL M. Tryckt i. Elméus och Granbergs tFx yckert, L y Utdtag af Protocollet hållet, hos Högloft. Ridderskapet och Acleln den t Augusti 1815. S. D-Dittill Höglo fl.