Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Länet förefalla, såsom antidpationer, förskotter m. m.t ordenteligen och enligt gällande föreskrifter, tillgår. d) Uppsigt ä Indelningsoch Roteringsveriet, samt att de derom med Innevånarne i Länet slutade Contracier hällas i helgd. e) Tillsyn ä alla anstalter, som hafva afseende pä Landthushåll ningens upphjel pande , såsom Skiftesverket i hela sin vidd och Landtmätarne; befordrande af nya Odlingar; Byggnads - och Stängsel-Ordningar; Skogsvården, o. 3. v. Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 635 /) Att handhafva Författningarne om Näringsfriheten i Städer och på Landet, såsom: tillstånds meddelande till anläggning af Manufacturer och Fabriker, Sågar, Qvarnar och Stampverk, samt till alla slags Naringar och Handtverkeriers idkande, så i Städerne, som på l andet; äfvensom tillsyn deröfver, att inga band läggas på inrikes handeln och rörelsen. g) Inseende ä allt, som hörer till allmänna ordningen, Polisen och Sundhets-anstalterna inom Länet, såsom Gästgifveriet, Skjuts-inrättningar och allmänna vägar; allmänna säkerhetens och Eandsfridens vård; styrelsen af Xiazaretter, Hospitaler och Barnhus; tillsyn öfver allmänna Fängelser, samt Fångars vård och behandling; Vaccinationsoch Quarantaines - författningars handhafvande; anstalter till förekommande af .Lösdrifveri och Tiggeri, af Boskaps sjuka eller Fanads-pest och af skada genom vattuflöden, flygsand m. m.; fattigforsörjnings-anstalter, o. s. v. h) Såsom verkställande maktens förste Representant inom Pronvincen , åligger Landshöfditigen vidare: Att skyndsamt verkställa Konungens höga Bud och Befallningar. Att föranstalta om Lagars och Författningars offenteliga kungörande; och Att med tillbörlig skyndsamhet handhafva Executionsverket, jemte allt hvad verkställande magten i öfrigt tillhörer. Med Domare-Ämbeten må Landshöfdingen sig ej befatta.
Ständer utbedja sig att uti Eders KonglHöahets höga Nåd och ynnest städse fä wara innesturne Sluteligen tivkännagaf Herr Grefwen och LandkMarstolken att i afkv»i kl. 6 ett kort Plenum, endast til! uppdkyrarrdk af EltckvrernLs Wal-lista skulle hällas. Ridderffapet och Adeln ätssiljdes klL Ettermiddagen. ilöem ?rotocol!i 6. 8il verliolxs. Lördagen den 20 Januarit. Plenum kl6 eftermiddagen. Ordförande: Herr Grefwe Ds Is Oarclie-, ^acob. Uppbröts samtelige Herrar Eleetor«rnes kista öfwer tMt wal af Comnukterade ull författande as ett sammandrag utaf Betänkande» och anmärkningar rörande Bränwinsbräiwings,inrättningen i Riket, och brsunnos dertill wara utsedde: Nw 145. Friherre St^rnlieclt, Larl 6ull3k. - 155- Friherre Ltael von ^olltteln, carlus DnäviZ. - 277. Friherre ^LNNerdsim, Dars Angust. - lvr. Herr Oxskukvuö, Fullmägtig Herr von Lcklisät, kuliss. - 678. Herr Lilllt, Fullmägtig Herr Kömz Lckr. - IZ7Z. Herr >v?n§snll)'ckt, Fullmägtig/ Herr 8ve6enlijern3 , Lric ^^kowsL.
Jag stödde mig härvid på det begrepp örn grundlagens anda och bokstaf, att alla förslag till grundlagsförändringar måste vara af Conslit.Utsk. tillstyrkta för att kunna af RiksSt:n antagas. Denna åsigt ogillades emedlertid af Ståndet, och jag reserverade mig emot beslutet. Det skulle i följd häraf vara en besynnerlig inconsequens af mig, om jag nu stillatigande medgåfve den ifrågavar. inbjudningen på ett beslut, som jag anser grundlagsvidrigt. Jag ämnar dock icke protestera emot framställning af propos. derå, sedan Hr Gr. och Landtm, ej vägrat propos. på sjelfva beslutet. Det återstår mig nu endast att yrka afslag och begära votering derom, hvilket jag icke heller skall underlåta. Frih. Cederström, Jac.: Jag ber att i prot. få antecknadt, att jag icke var tillstädes, då R. o. Ad. fattade det beslut, som nu är i fråga och i afseende på hvars grundlagsstridighet förekommer, att det innefattar åtskilliga nya, af Conslit.Utsk. icke tillstyrkta förslag till grundlagsförändring, deribland exempelvis må nämnas det förändrade antalet af förstärkta Constit.Utskrs personal från 20 till 3o ledamöter af hvarje Stånd. Hvad åter den nu förevar, inbjtidntsfrågan angår, har Gr. Horn sjelf ganska naivt framställt sin mening dermed genom följande ord: och har R. o. Ad. genom denna förklaring af Reg.F:s 56 och 8 t den dubbla fördel kunna vinnas etc. — Nu förbjuder likväl 83 § bestämdt, att någon förklaring af grundlagarna får ske annorlunda än i den ordning, som för ändring deraf är bestämd, d. v. s. att fråga derom blifvit väckt i Constit.Utsk. och att förslaget blifvit af Utsk. tillstyrkt. Då således det sätt, att medelst inbjudningar till Medst;n tillvägabringa förklaringar af grundlagens rätta förstånd, är alldeles förbjudet, kan jag ej annat än bestrida Gr. Horns förslag, såsom grundlagsstridig!. Hr Cederschjöld, Pehr Gust.:
Lägenheter, som enskildt tillhöra StatsVerkel och endast varit åt Allmäna MagazinsInrältningen upplåtne lör emottagandet af Kronans Ordinarie Spannmålsräntor till Stals-Verket böra genast vid Inrättningens upplösande återställas, utan ock alt någon försäljning af Inrättningens egne byggnader icke får besörjas förr än utrönt blifvit, om en eller flere af sistnämnde byggnader kunna finnas behöflige för Stats-Verket, eller ock användbare för andre Allmänna Inrättningar och behof, i hvilket fall Stats-Verket har sig öppet lemnat, att sådane fastigheter inlösa emot en skälig och efter föregången ordentlig värdering faslstähl betalning, anse Utskotten Stals-Verkets rätt och bästa genom desse föreskrifter vara tillräckligen iagttagen; Och beträffande hvad som blifvit om egendomarnes utarrenderande anfört, så instämma val Utskotten deruti, alt det torde vara förmånligare, alt i Landsorterne utbjuda ifrågastäldé egendomar under arrende till enskilde personer, men bärvid förekommer dock den omständighet; Att Inrättningens fastigheter utom Hufvudstaden, hvilka hvarken för Stats-Verket eller andre publike anstalter blifva behöflige, till antalet äro, enligt hvad Utskotten hafva sig bekant, blott få och till beskaffenheten dessutom af ringa varda, Stats-U tsko ttets Betänkan den. 371 så att elen vinst, som genom deras utarrenderande kunde uppstå, i alla fall mät ste blifva högst obetydlig; Och få Utskotten härvid äfven upplysa, alt Kongl. Allmänna Magazins-Directionen, till liqvidera lide af köpeskillingen för den så kallade Eldqvarnen, i följd af Kongl. Majrts Nådiga Bref den den i3 September 1822 under loppet af innevarande år förytlrat åtskiliige umbärlige fastigheter i proviucerne.
Majit förklarat sig icke, oaktadt de mest ömmande och bevekande skäl förekommit, kunna ulan Rikets Ständers medgifvande till ansökningen lemna bifall, enär boställena blifvit utarrenderade och arrendebeloppen till Statsverket ingått; älvensom Kongl. Majit, enligt särskild Resolution den 28 Februari sistlidet år, uppå enkan von Zweigbergks ytterligare ansökning, icke eller ansett nådig Proposition lill Rikets Ständer böra i ämnet af Kongl. Majit framställas. Då emellertid enkan von Zweigbergk rätt till åboskapet å hemmanen grundade sig på den oförlydbara föreskriften uti ofvan åberopade nådiga Bref den 51 Juli 1829, har motionären, med fästadt afseende jemväl å det utblottade tillstånd, hvaruti hon och hennes omyndiga barn sig befunne, hemställt, det Rikets Ständer måtte medgifva, det enkan Zweigbergk under sin återstående lifstid och så länge hennes enkostånd varar, måtte få behålla åbooch besittningsrätten till eller arrendet af de utaf hennes aflidne man i lifstiden innehafda, indragna prodikantsboställena vid Kongl. Westgöta f. d. Kavalleri-regemente Törnestorp, f, och Hofstena Lunnagården, i mantal, mot enahanda vilkor, hvarpå hennes man desamma innehaft, samt att enkan von Zweigbergk, af enahanda rättsgrund, måtte berättigas att af Statsverket uppbära det arrende, som för boställshemmanen till Statsverket ingått under tiden från den 14 Mars 1859 till den dag då enkan von Zweigbergk kommer i åtnjutande af åborätten. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 147.
I denna punkt torde R. o. Ad., ehuru ensamt mot de öfriga 3:ne Stånden, nödgas vidhålla sitt förslag till redaction, dels derföre att det förekommer missbruk, och dels emedan det har stöd af Utsk., som erkänt detsamma vara bättre än Utsk:s sednare förslag. R. o. Ad. torde således afslå inbjudning och godkänna voteringspropositionerna. Hrr Gr i pe n s t ed t och vo n H a r t m a n sdo r ff instämde med Frih. Hamilton. R. o. Ad. vidblef sitt förut fattade beslut och godkände 21 voter:s-propositionen. Blår: Hampoch Lin-. 22 och 23 voter:s-propos:na godkändes. Bokstafsstämplar, inf ö rse 1 s t ullen. Inbjudningen antogs, i följe hvaraf 24 voler:s-propos:n ansågs komma att förfalla. Bokstafsstämplar, ulförselstullen. 25 voter:s-propos:n förbigicks i följd af Ståndets förut fattade beslut. Borax; borstar. 26 och 27 voter:s-propos:na godkändes. Brännvin och sprit. 28, 2C) och 3o voter:s-propos:na förbigingos i följd af Ståndets (örut fattade beslut. Utskrs hemställan, sid. 24 och 25, ang:de berättigande för Utsk. att inkomma med förslag till eventuella tullbestämmelser för alla med förbud belagda artiklar. Denna hemställan gillades. Böcker. 31 voter:s-propos:n förbigicks i följd af Ståndets förut fattade beslut. Caffe; eavia r. 32 och 33 voter:s-propos:na godkändes. C h i c o r i e r o t. 34 voter:s-propos:n förbigicks i följd af Ståndets förut fattade beslut. Ch i n a b a r k. Utskottets yttrande godkändes. Den 5 April f. m. aa, Chocolad; c o b o 11 m a I m, införselst ullen. 35 och 36 voter:s-propos:na godkändes.
Napt, i ökvsrsnsstämmolso msd tillk. 8tat8-8sor6tsrar6N8 oob 8tats-kädvts undsrdäniga tillst^rkando, nödigt, att nämnds 8tat kör Lammar-tlollsgium, endast msd utsslutands ak Lammarkörvsndtsn Urobivi-Lontorst oob msd dsn nedsättning i spanmälsn undsr lönsrns, som vors ökvsrsnsstämmands msd Rikets 8tändsrs vid körra Riksdagen antagno grundsstts, att vid lönskörbHningars bsvilzands bibsbälla okörändradt dst undsr lönsrna körut varands antal tunnor spanmäl, L nxo bos Rikets 8tändsr till antagande anmäla, sä att a 8tatsn kör bemälts 60II0- gium mä komma att upptagas: 1 krosidsnt, lön : : k:dr 3,200: Lakkslpsnningar » 1,000: — 1 Lammar-KLd, lön » 1,600: s vito c » 8,000: Iransport 1 Leereterare, län , . 1 Vaktmästare . - » 230 Vranspord L:eo k:6r 53,230 Lr/. kV. o Z, 4 kitt A§/. Aa/ks k>'ä<7. -»ro^. titt 7?.
Ande; s Retzii enka Emilia Sofia Wahlberg; Gifven Stockholms Slott den 18 Maj 1860. Bland de män. hvilka i sednare tider väsendtligen bidragit till vetenskapernas framsteg och derigenom, icke blott inom fäderneslandet, utan jemväl utom dess gränser, förvärfvat sig ett aktadt namn, intager framlidne Professoren och Inspector!! vid Kongl. Carolinska Institutet. Kommendören af Kongl. Nordstjerne-Orden m. rn. Doktor Anders Adolf Retzius ett utmärkt rum. Hans förtjenster såsom lärare, snillrik forskare och författare äro lika allmänt kända, som de högt uppskattas af alla dem, hvilka egnat sig åt läkarekonsten och särskildt åt anatomien, den vetenskapsgren, sorn företrädesvis utgjorde fältet för hans upplysta och gagnande verksamhet. För Svenska folket måste det anses såsom en dyrbar pligt, att åt den frejdade mannens minne egna en gärd af aktning och tacksamhet, och såsom en sadan vill Kongl. Majit, härmed föreslå Rikets Stän - Uih. lill tt. Sl. Prot. Proposition N:o lii. der att åt, Professoren Retzii enka, Emilia Sofia Wahlberg, bevilja en årlig pension af Ett tusen fem hundra Riksdaler Riksmynt, att i hennes återstående lifstid utgå. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL Henning Hamilton. Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-brenden, hållet inför Hans Majit Honungen i Stats-Rudet på Stockholms Slott den 18 Maj 1860. Kärv a r ande : Hans Exc. Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Exc., Herr Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Stats-råden: Wallensteen. Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Björnstjerna och Malmsten. Efter justering af Protokollet öfver Ecklesiastik-ärenden för den 11 i denna månad, anförde Departements-chefen, Stats-Rådet Herr Grefve Hamilton: »Genom Professoren m. m.
Uppä dest försiager mäste L-taleng brist eller öfwerlöt! beräknas, ly att konnna rvWete» närmare den tid da Staken likast upgöras, är icke möjeligt; Men rinder loppet af aret och dä upbörden inflyter, uirönes dcr werkcliga förhällaiidet, svin »vid äretS sint bestäinmer, rälta beloppet af Scarsbristen. I anseende dertill, alt en del ränkepersedlars pris, som bli sivik löste med penningar warit ester Markeganqarne högre, än i StatS-Försiagerne kunnat päräknos, och enär SkaisConroirek, efter Riksens Höglofl. Siänders besiiit, för detta ar fär jämte sine^öfrjge inkomster, äfwen diöpsncra hela Tnllkomst-n, sä har Scars-Ulstkoklek nort den isrägawarande afffrifningen kunna äga rum. il ti Bilagan Litt. <5. har Stars-Ukffoltet up, ragic de sunimor af Niksffnlden, svin Ukffoltet funnit af den beskaffenhet, arr de genast böra med con« ranie penningar liquiveras, och hwilka utgöra elt sammanlagd! belopp af 2,245,903:6:9. Häribland förekomma först, ersättning till Stats. Conkoiret för sädanc dest medel af innewarande ärs upbörd i LanddRäntericrne, som blifwit till Kriget anrvände, äfwen som de 200,000 R:d. af innewarandc ars Statsbrist, hwilka blifwit ansedde, att Contant böra Statö-Werket godrgöras. Det är af e* Den 24 November. rZ2Z en onndwikclig nödvändighet akt StätS-Contoiret gensst crhätler bestå summse tillhopa 715,703: i: 8. sä midt Staro-Weekec skall kunna bestrida best ester Star utgående och bestämde utgifter för äret.
I öfverensstämmelse med hvad vid 9, 10 och 11 §§ blifvit yttradt hemställde Högsto Domstolen, att efter 1 punkten i 13 § måtte införas följande stadgande: att, om någon, som, i brist af tillgång till sådana böter, som i 10 § omförmälas, är till fängelse förfallen, tillika gjort sig skyldig till böter eller vitén, de der om de ensamt varit ådömda, bort till fängelse vid valten och bröd förvandlas, sistnämnda böter och vitén skola, oberoende af det beslut, som om deras förvandling förut må vara meddeladt, öfvergå till fängelse, efter ty i 2 kapitlet 11 § af nya lagen sägs, och de särskilda fängelsestraffen sedan sammanläggas enligt 4 kapitlet af samma lag. 13 § 4 punkten. Der någon på en gång är förfallen dels till fängelse vid vatten och bröd och dels till sådana böter, som vid bristande tillgång skola till dylikt fängelse förvandlas, böra, enligt nu gällande lag, böterne, ändå att tillgång till deras gäldande finnes, ovilkorligen öfvergå till fängelse vid vatten och bröd. Uti nya strafflagförslaget, der sådant fängelse, som nyss är nämndt, blifvit bibehållet endast såsom förvandlingsstraff, är deremot den grundsats antagen, att böter alltid, om tillgång finnes, böra utgå och endast, der så ej kan ske, förvandlas till annat straff. Då emellertid, äfven efter det nya lagen trädt i verksamhet, fängelse vid vatten och bröd kan, enligt äldre lag, komma att omedelbart för brott ådömas, uppstår fråga, huru i detta fall skall förhållas, om den dömde tillika är förfallen till böter, vare sig efter den nya eller äldre lagen. Denna fråga, som i 13 § 4 momentet behandlas, är der på det sätt besvarad, att, med hufvudsaklig tillämpning af de i nya lagförslaget antagna grundsatser, böterna alltid böra gäldas, om tillgång finnes, och att, vid bristande tillgång, bötesförvandlingen bör ske till fän - 14 Kongl. Maj:ts Nåd.
I samma underdåniga berättelse hade Statskontoret, bland annat, hemställt, att den ersättning till Geschwornern Mathias Griesbachs arfvingar, som för det honom af Drottning Christina skänkta, men år 1684 till boställe åt Kapten-löjtnanten vid Dal-Regementet anvisade hemmanet Munkebo, vore bestämd till 5 tunnor 1/2 kappe spanmål årligen att, enligt Kongl. Maj:ts Kådiga Bref af den 28 Juli 1852, utgå i penningar efter Stora Kopparbergs läns markegångspris, och hvilken aifördes i Rikshufvudboken å öfverskotta!) på statsverkets inkomster, måtte, till undvikande af detta anordningssätt, hvilket Rikets Ständers Revisorer funnit mindre lämpligt, och då utgiften vore personel, få för framtiden öfverflytfas till Allmänna ludragningsstaten; hvarom Departements-Chefen jemväl i underdånighet tillstyrkte Nådig framställning till Rikets Ständer. Då Allmänna ludragningsstaten, enligt den sednast afslulade Rikshufvudboken för år 1854, uppgick sammanlagdt till omkring Riksmynt R:dr 465,000 samt härtill lades dels nyssberörda tillökning i förslagsanslaget till spanmålsförhöjning åt visse löntagare ... „ „ 15,000 dels den här ofvan beräknade, på lönregleringen beroende förhöjning i pensionsbelopp „ „ 30,000 dels och öfrige, nu ifrågaställa, nya anvisningar i penningar på Iudragnings-staten, utgörande tillhopa „ „ 35,530,81 skulle dess slutsumma blifva . ” ” 545,530,81 Departements-Chefen ansåg följaktligen denna stat, som är underkastad ständiga förändringar, kunna, för jemnandet af Riksstatens slutsumma, lämpligen beräknas Bih. till 11. SI. N:o 6 till Kongl. Maj.ts Nåd.
Efter öfvervägande af hvad sålunda förekommit, med hvad mera af ofvanbemälde Herrar Vetenskapsmän, i anledning af ålskillige till dem framställde speciela frågor, blifvit i ämnet upplyst, och då erfarenheten dessutom visat, att ifrån och med detta år jemväl det nya sedelpapperet; kunnat vid Bruket tillverkas under Pappers-mästaren Ullanders inseende, har Utskottet ansett det kunna för gifvet antagas „ att för tillverkning af det nya sedel-papperet, äfvensom de öfrige pappers-sor terne, ej erfordras att vid Tumba Bruk anställa någon Arbets-Chef med vetenskaplig bildning, utan alt, sedan den person, hvilken sist innehaft Arbels-Chefs befattningen, Notarien Bagge, vid nasti. års slut densamma lernnat, pappers-tiirverkningen hädanefter, på sätt före år 1827 tillgått och nu sker, kan genom Pappers-mästaren å stället, och på dess ansvar bedrifvas, under Förvaltarens tillsyn, allenast tillfälle beredes att kunna inhemta råd och upplysningar af någon Vetenskaps-man, vid de tillfällen, sådant möjligen kan vara af behofvet påkalladt. På grund häraf, och enär sålunda det ej heller kan erfordras, att Förvaltaren är en vetenskapligt bildad man, samt det af Herr Kammarherren Rosenblad framställda förslag desto mindre, efter Utskottets omdöme, bör antagas, sorn nuvarande Förvaltarens förflyttande på indragningsstat, med bibehållande af dess löne-formoner, skulle medföra ökade kostnader, hvilka mäste, så vidt möjligt är, undvikas, har Utskottet, med afstyrkande af Herr Kammarherrens berörde' framställning, ansett ifrågavarande 4::de punkt böra gifvas den lydelse här ofvan är vorden intagen. Punkten 5 är till innehållet lika med §. 4> Pag176» i hvad rörer Förvaltarens och Pappersmästarens löne-vilkor - 8 B>v>cc-\J-slottets Memorial /Vio no.
«Dlaj:t$ iöefallningål>afvanbe utgåenbe allmänna f^åbub od) Äww gor elfer, m. tm; 2j:o. angåenbe £anbåfifcaJå?tjenfferneå inbragning vib nu varanbe innefafvareå afgång; 26:0. ben 30 Sttlii, angåenbe foranbring i JFabganbet om ldjle?afgiff får fartpg, forn forfeå meb ^TurfifFa ^af; (»3) 27:0. ben 30 Sulu, angående OTådig tidåtelfe för■ Svufl^åHace vid fgmt# lige indelte Saoalleri#Regementena, att förfärdiga Dcpttarneé beklädnad' af vadmal; 2S:o. angående våcft fråga om åtgärder^ vidtagande tid fpridda rote#andelar£ fammattdragande; 29:0. öm beviljande af optionsrätt för räntegifvare att utgöra rånteljo od) tjalin för kongl. vfpcffkadetS behof; 30:0. angående beljofvet af ett fammandrag utaf ada gödande forfattningar om fonér å foldatetorp och om torp#underhådningS (Tpldigbeten; 3 r o. den 19 2fugufii/? angående vågning af (jo, i ftadet för parmmåtning;- 32:0. angående SfguadronSSheferneS vid de indelte Sa# oaderi#9legeinentena åliggande, att tid Sfqttadronerne, mot betalning, 6f# verlemna ett exemplar af modeller. till npa. monderingSperfedlar; 33:0. den 10 September, med anhållan om (tadgande, att kännedom af ©rundlagarne' bor ådagalägga» af dem, forn undergå 3uridij? ocI> SmbetS epatnen; 34:o-. — med anhållan , att den nu gådande.SjrpeditionS^apan: måtte varda i allmänhet ofmerfedd, m. m.; 3<i:o. angående o kongl.‘DJtajit# och kronans5 bevisning»# fFpldigfjet, i fråga om förmedling^ återgång; 36:0. angående uppfjafvandeaf det/ i kongl. dammar* Sodegit Sirculaire#33ref den 18 $ebruarii 1806, intagne fladgande om flam# nio.
IX hvarföre livar!en rotering in natura eller vacanceafgift hittills utgått] och kunde denna jord, som, jemlikt Kongl. Brefven den 2 5 Fe b ruan i 1642 och den 1(1 Augusti if>43 blifvit till Bergsfrälse under ett ädlare Verk inköpt, hvilken natur den sedermera bibehållit, vöre, oberoende af hvad stadens privilegier innehålla, jemlikt flera Författningar, i följd a( denna natur, fri från ständigt Knecktehåll, så länge kopparhandteringen vid stora Kopparberget uppehälles, således icke underkastas rotering till ordinarie Båtsmanshåll; att, genom Kongl. Brefven den 22 October 1641 och 27 Juni! 1646, samt den 17 September i663 och 28 Februarii s684> hade sexton och trefjerdedels mantal af skatte eller kronoskatte natur blifvit Sala stad till åker, äng och mulbete donerade; äfvensom staden, genom öfverlåtelsen af Silfver-Verket, erhållit disposition af Grufvejorden; varande stadens hela egoområde, genom KammarGollcgii Utslag den 18 Julli 1826, fåststäldt, Grufvejorden till • 9 13/16 mantal Tomtejorden till - 3a — och Bergmästarens Boställe till - 3J16 —- elier tillhopa /l2 1
Drätselkammare för full bordande af ifrågavarande hamnbyggnadsarbete hos Kongl. Majit förut gjort underdånig ansökning; men då Utskottet anser mindre lämpligt att Rikets Ständer, innan det upprättade kostnadsförslaget blifvit i behörig ordning granskadt och vederbörande Embetsmyndigheter i frågan afgifvit yttrande, bevilja anslag af allmänna medel till så betydligt belopp, som det nu ifrågaställa, hemställer Utskottet att Herr Fridstedts motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 7:o. I anledning af Herr J. Öhrströms i Borgare-Ståndet väckta motion, att, för utförande af en vid staden Falkenberg högst behöflig hamnbyggnad, hvilken Borgerskapet icke förmådde ensamt bekosta, en summa af 45,800 R:dr B:ko, utgörande '/iidelar af den beräknade kostnaden, måtte staden utan aterbetalningsskyldighet beviljas, får Utskottet, som tagit kännedom af det motionen bilagde, utaf Kaptenen Remmer upprättade undersöknings-instrument och approximativa kostnadsförslag, anföra: att som de ingifna handlingarne icke varit granskade af Styrelsen för Vägoch Vattenbyggnader, och företaget dessutom icke synes vara af så särdeles stor vigt, att betydligare uppoffringar för detsamma å Statens sida böra äga rum, samt de allmänna bidragen måste till så mångå angelägnare föremål afses, Utskottet finnér sig icke kunna å motionen tillstyrka Rikets Ständers bifall. 8:0. Borgare-Ståndet har till Utskottet remitterat en af Herr E. Wahlund väckt motion, innefattande anhållan, att Rikets Ständer måtte till förbättrande af hamnen vid Amål bevilja ett anslag af 14,679 R:dr 34 sk. 8 rist, eller Täidelar af den summa, hvartill kostnaden för ifrågavarande hamnbyggnad, enligt af Distriktchefen, Majoren Liljehöök, upprättadt förslag, uppginge; och har motionären till stöd för sin anhållan åberopat Magistratens till Kongl. Majit i ämnet ingifna underdåniga ansökning jemte dervid fogade ritning och kostnadsförslag, samt begärt att dessa handlingar måtte af Utskottet från vederbörande Departement infordras.