Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Man kan icke annat äu beklaga att ett sådant förhållande dem emellan skall vara rådande; men jag är förvissad, att de ifrågavarande tjenstehjonsböckerna icke skola vara nog kraftigt medel att undanrödja det i berörde hänseende öfverklagade onda. Till Den 28 Juli. Till förekommande af slika misshälligheter vet jag ingen säkrare utväg, än att man bereder husbönder största möjliga lätthet att skilja sig från sådana der uppstudsiga tjenare. I öfrigt måste jag tillstå att jag delar de af Hr Nordenfelt yttrade betänkligheter mot förevide förslag att i en bok inrista alla de felsteg, som en ung man eller qvinna möjligen kan hafva vid yngre år begått, och hvilka sålunda skola följa dem ända till grafven. I sammanhang härmed erinrar jag mig, huru man i fråga om prestbevis ansåg att dessa icke borde få omfatta längre tid än de 5 eller 10 sista åren. Skälet härtill var att man ville bereda möjlighet för en person att retablera ett förloradt anseende. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 REGISTER ÖFVER HÖGLOFLIGE aiiDMMSä&sats ®®m åm&his PROTOCOLL VID frtötinw fttksiiagen i Åren 1856—1858. STOCKHOLM. TYPOGRAFISKA FÖRENINGENS BOKTRYCKERI, 1859. R. betyder Kemiss B. — lleUXnhande inkommit. U. — Utlåtande öfver återremiss inkommit. Å. — Återremiss. Å. — Afgjordt. E. — Expedition. I A. ilecis, Saluaf Städerna, angående. VI. B. 487, 309. A. 357. XI. E. 462. — angående beräkningen af. XI. B. 356, 360, 395. A. 397, E. 462. Acharius, E., Professor, angående pension åt lians döttrar. Se Stafs-Utskottets Memorial N:o 167 (34:o). Ackordsanbud, angående ett af förre Bruksegaren Otto Predrik Kalman gjordt.
Ridderskapet Och Adelil infinner sig till Riksdag och representeras, enligt Riddarhus-Ordningen, hvilken, likasom öfriga Stånds-Ordningar, bör vara i öfverensstämmelse med Grundlagarne författad. 7:0 Redactions-ändringar, beträffande 12- Ridderskapet och Adeln infinner sig till Riksdag och representeras genom hvarje introducerad Atts Hufvudman eller, i detmer frånvaro, genom den tillstäder varande närmaste Åttemannen, eller, om iche heller någon Ättenlan sig inställt, genom en af Hufvudman eller hans rättr innehafvare vederbörligen förordnad Fnllmägfig af 'i qntiaii introducerad Ätt; Allt enligt Riddarhus-Ordningen, hvilken, likasom öfrigaStåndsOrdningar, bör vara i öfverensstämmelse med Grundlagarne författad. Se Bih. 3 Sami. Mern. Ridd. och Adelns Prot, den 5 Februarii 1830. Bonde-Ståndets d:o, 10 B. p, 357. Universitetens representation. 20 ' ConstitutionsUt skottets Memorial N.o i, Riksdags-Ordningen. §. 13* Sednare Momentet. Första Perioden. 2:o Universiteten i Upsala och 2:0 Universiteten i Upsala och Lund äge att till Riksdagsmän i PreLund, genom Academiska Consistoriernas ste-Ståndet utse, hvartdera tvänne samtliga Ledamöter och Universitetens Professorer från de Vesrldsliga FaculOrdinarie Adjuncter, skola till Riksdagsteterna. män i Preste-Ståndet utse, hvartdera minst En Professor från de Verldsliga Faculteterna, dock med rättighet att ställa tvänne sådana Fullmägtige. — —■ §. 17. Sednare Momentet. 2:0 Vid alla Riksdagsmanna-val 2:0 Vid alla Riksdagsmanna-val uppbäras och redovisas. uppbäras och redovisas. För en af hvartdera Universitetets Full' tung t ige hör ofvannämnda reseoch un• derhälls-kostnad utgå från Academie-Fonden. Se Bih. 3 Sami. Mern.
Under samma tid hafva 112 Nyhemman blifvit till anläggning beviljade, deraf 5o i Lappmarkerne, och 6 Kronotorp, bland dem ett i Lappmarken, samt 643 lägenheter, deraf 536 i Lappmarkerne, särskildt upplåtne för begagnande tills vidare. Afvittringarne hafva fortgått oafbrutet och nu mera äro Afvittringsberedningarne i tvenne Socknar fullbordade, samt Afvittrings-Utslag för dem meddelade. Statsbidrag. Dess belopp återfinnes i den bifogade Tabellen, särskildt för hvarje slags jord och lägenhet. I afseende på Ordinarie-Räntan utgår den i kustlandet uti Spanmål, Smör och penningar samt bestiger sig å helt hemman af Kronooch Kronoskatte-natur till 2i T:r Korn, 2 -Sft i51 U. Smör och 3 R:dr a3 sk. rst. penningar, som tillhopa gör 6? R:dr elter Kronovärde, men beror i öfrigt på markegången, då persedlarne lösas. Dessutom betalas Kronotionde och Bevillning för dessa hemman, men i Lappmarkerne deremot ega icke desse sednare utskylder rum och ordinarie räntan, som väl bestiger sig till förenämnde belopp, utgår dock endast i penningar utan förvandling. Frälsehemmanen erlägga allenast Bo 2 - * IO \ - . skapsoch Skjutsfärdspenningar med tillhopa 4° sk. pä mantalet samt Krono-tionden och bevillning, och många af dem äro, till följd af särskildte privilegier, jemväl från Rotering frikallade. I den allmänna förlägenhet, som missväxterne förorsakat, hafva Krono-utskylderne blott med svårighet kunnat inbringas och betydligare rester förekommit öfver allt, men isynnerhet i Luleå Fögderi, som, man bör likväl märka det, är det mest bebodda.
och alfskritiiiiigsi: äki~i~ig ined samina bad&lt; Summa kroi-ior En .af Kopparberg-Hofors)) 25,000: - 5,000: - 2,400: - 508: 01. ~llec Bergmans Sl&amp;tktstipendiefond. Credd. . kr. 50,000: - U11cle.r året iiifliitiia räntor .. ;. Under året utbetalta 1 %1itor .. kr. kr. Aiiclel i en af Kopparberg - Ho fors S i g verks-Aktiebolag ntgifven f~rbiiidelse » 2,000: - E n af Forsbadca J8.riiverks-Alctiebolag ntgifkeii förbindelse ... » 25,000: - Bergslageriias Jarnvggs-Aktieb. B % obligationer 20,700: - Depositioii i S~in.clsvaJ.l.s E11slrild.a 13a; izk .. » 300: - Sninma 1ir0110ï 50,000: - Samtliga i berattelsen 6iiina1iincIa viirc ' epapper, h~4lilka \: i funnit förvarade i styrelsens kassafa.ck i Stockholiiis Enskil.cl; i ljanl *, &amp; ro efter vax öfvertygelse fiillt betryggaide och a % utgifter Iiafva blifvit styrkts i11 ecl oss förevisade verifil&lt;atiLn er. Dk styrelsen därjämte efter vik iippfattning p&amp; ett mycket Iseröinvärdt s&amp;tt iakttagit » Föi: .bniidets ((ekoiioii-iiska in tresseii. ar det oss ett nöje att till.st,yi+.a dennaiilina fiill. orli taclisani tlecliasge f: ör 1 S94 h-s förvaltiiiiig. Stockli.oh den 22 februari 3.593.))
8 April innevarule år anlitat K:s Befh:de i Stockholms län om behörig handräckning; och som Adv.Fisk:sEmb., enl. den för Emhetet gällande Instruktion af år 1646 samt K. Br. d. 5 Juli 1808 är berättigadt att af ifrågav:de daua-arfsmedel bekomma en tredjedel såsom actoratsarfvode, men denna omständighet icke i den K. Propos:n finnes anmärkt, hvaraf skulle kunna följa att ickq blott Kronans utan äfven Adv.Fisk:sEmb:ts andel af medlen bortgåfves, föranlåtes jag ödmjukt, anhålla att nämnde danaarf icke må efterskänkas utan med uttryckligt förbehåll af Adv.Fisk:sEmb:ts rätt till det actorats-arfvode, som i behörig ordning pröfvas, böra Emb. tillgodokomma. I annat fall kunde möjligen inträffa att Kronan upoffrade danaarfvets hela belopp åt nyssbemälde utlänningar och dessutom finge vidkännas utgiften af Adv.Fisk:sEmb:ts arfvode. På*det icke må anmärkas att jag vid nyss förehafde fråga om afstående af Kronans rätt till danaarf efter afl. närings-idkerskan Hollander icke framställt enahanda erinran, som nu, bör jag tillägga att Adv.Fisk:sEmb. icke i den saken fört Kronans talan. Jag anhåller vördsamt att detta anförande måtte få åtfölja den remiss till vederb:de Utskott af K. M:s ofvan omförmälde nåd. propos., som R. o. Ad. nu lärer besluta. Den uti detta anförande åberopade afskrift af Adv.-Fisk.Emb:s skrifvelse var af följande innehåll: Den 7 December. m Till Konungens Befallningshafvande i Stockholms län. Sedan K. M., genom Nåd.
I följande punkt, som eger sammanhang med den förra, föreslår Utsk., att ”då i förfatln:r, aftal, räkenskaper, skuldsedlar eller handlingar af hvad slag som helst, hvilka efter viss bestämd tid ufärdas, benämningen Riksdaler utan tillägg förekommer, så förstås dermed 30 Den 19 Augusti f. m. alltid den här ofvan omförmälda Riksdaler, hvaraf en i värde motsvarar ^[idels R:dr i silfver, enl. Mynt-Ordn:n d. 9 Maj 1835.” Ett sådant påbud kan jag icke inse komma att hafva den påföljd, Ulsk. dermed åsyftat. Det tillhör nemi. hvarje domstol att pröfva, huruledes begreppet af en skuldsedel skall förstås, och delta lärer icke genom R. St:rs beslut kunna bestämmas. Jag anhåller fördenskull, alt R. o. Ad. måtte vidblifva sitt förra beslut, och alt räkne-enhetefi således må benämnas Riksdaler Riksmynt. Gr. Lagerbjelke, Gust.: Utsk. har föreslagit, att mynt och räkne-enheten skall bestämmas lill enahanda värde, och i sammanhang dermed, har Utsk. jemväl hemställt, alt den gemensamma myntoch räkne-enheten skall erhålla en gemensam benämning. Men, sedan R. o. Ad. numera afslagit, att myntoch räkne-enheten skall hafva samma värde, så går det naturligtvis icke an, alt hafva samma namn för tvenne enheter af olika värde; ty då man nu får-en R:dr i silfver, som är mynt-enhet, och en annan R:dr, som är räkne-enhet, så måste äfven denna hafva ett serskildt namn. Då detta således är nödvändigt, och något bättre namn än det föreslagna Riksmynt icke blifvit framställdt, så får jag tillstyrka bifall till detsamma. Jag vågar fördenskull, i likhet med Frih. Palmstjerna, föreslå, att R. o. Ad., i afseende på förevar:de punkt, måtte fatta det beslut, att den blifvande nya R:drn må benämnas R:dr Riksmynt.
; „ öfverflyttning af Öfverste Nordvalls och Palms . ibid. „ ' för Majoren Gripenstjerna 142, 23o. , reglering af Hof-Stats-personalens 172, 412- „ ansökning derom af Häradsskrifvare!! Bergström samt Lieutenanten Rotkirch . 222. för Enkan Nordencreutz , 23 „ Tjenstemäns vid Riksgälds-Contorels Credit-Sedel-Yerk, ang. 3n ,> åt i Cholera aflidna Läkares Enkor och Barn . » 31 4, 3^3. „ Justitiae-Ombudsmannen Poignants söner 3c 5, 36o. , afl. Professoren Rogbergs Enka och Barn 4^J. Pensions-Cassa, Armeens: Statsanslag dertill 57, 242. „ „ Civil-Stalens: dess anspråk på Nådårsbesparingar af pensioner å Indrsgnings-Staten 53. h ,» >, Städernes Tjenstemäns rätt att deltaga deri 27g. Pensionsrätt: Landshöfdingars . 8g, 222, 25o. „ Landsstats-Tjenstemäns » ibid., 263. Landshöfdingars, sora sedan i83o tagit, rätt att er hålla lika stor pension, som hädanefter afskedstagande Lands' höfdingar uppbära * , 3o6. Piquener-Chefsarfvode vid Gottlands National-Beväring: öfverflyt tande deraf å Indragnings-Stalen ' . 81. Piteå: eftergift af ett dana-arf. till förmo» för staden 73. Poignant, Justitias-Ombudsman, understöd till bans söner . 315, 360. Police-Kammaren i Stockholm: disposition af der ådömde vites »ch ensaksböter 68, 167.
Upplästes lill justering Exped.Utsk:s den g dennes på bordet lagda förslag N:o 162 lill R. St:s und. skrifvelse till K. M., ang:de regleringen af utgifterna under riksstatens första hufvudtitel. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Vid föregående riksdagar hafva Ständerne i särskilda und. skrifvelser till K. M. anmält sådana ämnen, som rörde statsregleringen i det hela, under namn af vissa till statsregleringen i allmänhet hörande frågor. Vid detta tillfälle har Exped.Utsk. sammanblandat dessa allmänna frågor i samma skrifvelse med den und. framställningen rörande regleringen af i:sta hufvudtiteln. Sålunda förekommer i det nu upplästa förslaget först frågan om en annan indelning af riksstatens hufvudtitlar, dernäst, huru det skall tillgå med beräkningen af spanmålen under lönerna, och slutligen kommer första hufvudtileln. Hvad nu regleringen af hufvudtitlarna först angår, så kan det vara likgiltigt, om den står der eller icke, emedan särskild framställning om denna indelning kommer att framdeles äga rum, och intilldess den af Ständerna är afgjord, så rättas tillarne efter det gamla sättet. Men annat är förhållandet med spanmålen under lönerna. Om nu både skrifvelsen och rubriken blefve oförändrade bibehållna, så skulle man icke hitta på hvarest frågan om spanmålen förekommer, emedan rubriken blott angår itsta hufvudtiteln. Således anser jag nödvändigt, antingen att skrifvelsen återremitteras, på det att dessa ämnen måtte åtskiljas, eller ock Den 11 December f. m. 207 att rubriken förändras sålunda, att deruti införes frågan om inberäkning af spanmålen under lönerna samt reglering af i:a bufvudtiteln. Frih. Sprengtporten, Jac. Willi.:
Om man än ganska lågt beräknar den besparing i transportkostnad, som godsägarne haft af denna vattencommunication, uppgår den till 1 million R:dr B:co. Considererar man ytterligare fartygsägarnes vinst af frakter, besparingen för jordbruket af karl-och ökedagsverken, samt att t. ex. Westergöthland fått till Östersjöhamnar transportera och sälja 16,000 t:r säd samt Östergöthland en lika qvantitet; beräknar man, att säd, som i Westergöthland såldes för en ringa penning, då säden i de norra provinserna noterades ovanligt högt, nu skeppas directe Den i Mars c. m. 167 till Norrland, med manga andra dylika förhållanden; så skall man finna, att, redan i sin början, den visserligen dyra canalen ger anledning till många industriföretag och mycken välmåga. Men ännu återstår ett stort hinder i systemet, det nemligen, att Trollhätte-canal och slussverk är för smal och för grund. Trollhätte-bolag är likväl troligen defc förmögnaste bolag i Riket, enär actieägarne hafva 9 proc. på sina utlagda penningar och ändock årligen, enligt octrojen, afsätta öfverskottet, som för sistlidet år utgjorde ytterligare 10 proc. Dessa öfverskott skola användas till fartens förbättrande. Alla undersökningar för en ombyggnad äro gjorda, bolaget kan lätteligen, om det mot ränta och amortisseraent i lån erhåller nära 1 million, som ombyggnaden kostar, på i5 år och kanske vida förr återbetala detsamma. K. M. lärer sistlidet år tillfrågat bolaget, om det ville besörja ombyggnaden, i händelse lån dertill erhölles; i anledning hvaraf bolaget förklarat sig väl vilja emottaga lånet, men ej tillåta Regeringen genom ett ombud i Directionen tillse användandet. Af denna anledning har saken, sorn likväl för hela landet är af mycken vigt, afstadnat. Jag reserverar härmed min rätt att längre fram under Riksdagen få i vederbörlig ordning, då grunderna för låneoch myntfrågorna äro reglerade, om så fordras, inkomma med förslag i ämnet lill StatsUtsk., till hvilket jag anhåller, att denna min motion nu må remitteras. 2:0
Domare eller andre, hvilka, i och för deras tjenstebefattning, emottaga skrifter och handlingar, böra, vid det i 14 § stadgade ansvar, tillse, att ingifna handlingar äro riktigt karterade och stämplarne annullerade, på sätt 3 § 6 mom. föreskrifver; men, i händelse sådant af part urakllåtes, bör den Embelseller Tjensteman, som handlingarne emottager, besörja fullgörandet häraf, emot rättighet alt för besväret dermed, för hvarje sådan karla, beräkna sig fem öre, hvilka, jemte lösen, tecknas å handlingen; dock må denna ersättning ej beräknas för flere kartor än det minsta antal, som för handlingen erfordras. 4:o De Domstolar, till hvilka äktenskaps-förord, morgongåfvobref, förordnanden om fideikommisser eller dylikt, testamenten och bouppteckningar ingifvas, ausvare för denna Författnings noga iakttagande i dessa delar, och infordre, när sistnämnde handlingar förseglade inlemnas, bovis, undertecknadt af förrättningsoch värderingsmännen, att samma handlingar med stämpladt papper till behörigt belopp försedda äro. 5:o För kartering af fullmakter, transport-resolutioner, öppna bref på afsked, Grefve-, Friherreoch Adels-bref m. m., på sätt denna Författning i hvarje fall före» skrifver, ansvare, vid Kongl.
Nåh, kanske stora Näsijärvi? Nej, det är så stilla, så mildt, icke förslår det. Men Kyrönkoski, ja, eller Imatravattnet; husch hvad det skummar i tvättbaljan! Ser J, jungfru, blod ville jag ha, det brann i mig efter blod, men detta blef dock för mycket." Åter började Annika: "Och herr Erik Liljeholm, ja, han är död han, och honom söker ingen. Men domen föll ändå, att hans lik skulle nedgräfvas i galgbacken och hans gods falla andra herrar till. Ah ha, men si, jungfru Sigrid gråter icke efter far sin ändå. Hi, hi, hi. Huu, ånej, Annikamor har icke lust att skratta, der var ett så ungt hufvud och vackert; och det var en annan också, som var ung och vacker, som de sköto der på Åland, nog vet jungfrun, den der gossen som ville gifta sig med Storklasens flicka. Nå, vill J veta något, jungfru, kan J läsa, kan J den trollkonsten? Nog skylla de att lilla mor Annika borde brännas för att hon kan mer än andra, men hvad straff borde då den få, som kan läsa? Det är väl värre trolleri, det! Der har hon papper, läs, läs. Jo si, Johan Bertilsson, han lär väl få söka papperet sitt, han." Mekaniskt emottog Sigrid pappersrullan, utan att ens veta af det. "Ack, de arma. Gud hjelpe dem. Fru Ebba, Karin! O, Gud styrk dem. Kunde jag dock på ett ögonblick komma till dem. Huru skola de bara allt detta?" utbrast hon. "Åh, storfolket, hvad felas väl dem?" "Mor Annika, håna icke de olyckliga, har ni ej sjelf lidit nog bittert af att förlora den ni ansåg som edert barn. Har ni i ert hjerta ingen annan känsla, än hämd, och ni har dock varit så välvillig emot mig", utbrast Sigrid, som mer än en gång förut sökt förhålla mor Annika hennes ohyggliga hämdlängtan. "Åh hå, jungfru, hvar och en sitt, hvar och en sitt.
Dertill kommer dessutom att i flere län såsom t. ex de Småländska, utgår en betydlig af komministerns aflöning efter matlag. Om då ett helt hemman är deladt i 32 delar, sä får det utgöra 32 gånger så mycket som om det vore odeldt. Dä så ledes i detta afseende sä väl en otydlighet, som en obillighet förefinnes, torde behofvet af en undersökning ej kunna bestridas. Detta har också varit anledningen, hvarföre Utsk:n ansågo att en underd. framställning till K. M. frän R. Sl:s sida borde ske sådan som den i betänk, finnes föreslagen, och till hvilken jag får tillstyrka II. o. Ad. att lemna sitt bifall; anhållande jag att Hr Printzensköld icke vill med sina anmärkmr fördröja slutet af denna diskussion, hvilken i och för sig sjelf synes vara temligen öfverflödig. Gr. Sparre: Jag har i allmänhet för princip att R. St. icke böra besvära] K. M. med Skrifvelse;- i andra ämnen än dem som äro af vigt. Då jag nu anser den ifrågavar. skrifvelsen icke vara behöflig, så yrkar jag afslag å densamma. Det hufvudsakligaslc skäl Hr von Hartmansdorff anförde för behofvet af en förändring, angick frågan om dagsverksskyldigheten vid kyrkobyggnader, hvilket är en af de få fall, der natura-prestationer utgå efter matlag. För utgörandet af detta besvär anser Hr von Hartmansdorff mallagsberäkningen vara en särdeles obillig grund. Men förhållandet är dock att de hufvndsakligaste utgifterne vid kyrkobyggnad såsom körslor och alla andra möjliga bidrag utgå efter hemmantalet. Vid sådant förhållande synes det mig icke vara obilligt alt dagsverksskyldigheten 508 Den 27 September. utgöres efter matlag, ty elen som bor i socken bör väl något bidraga till kyrkobyggnaden. Jag är så mycket mera af denna mening, som samtlige de ledamöterne af LagUtsk., tillhörde BondeSt. yttrat sig för den åsigt jag förfäktar, och derföre gick den lörsta gången igenom i Utsk:n.
Unga växter tåla emellertid hvilken den hade som ny. Mary. icke detta gödningsätt. Vilhelm. Bostaden. Huskurer. Cremefärgning af gardiner. Kabarberroten användes som bekant i medicinskt syfte. Mindre bekant är det, att man kan färga med denna rot. För 10 ä, 12 öre rabarberrot kokas i en half kanna vatten, silas och blandas på vanligt sätt med stärkelse. En sådan sats är tillräcklig till ett par gardiner. SaffMot hicka. Mot besvärande hicka äro nedanstående medel att rekommendera. Man tillstoppar båda öronen och dricker långsamt 10 till 15 klunkar vatten utan uppehåll. En fransk läkare rekommenderar följande: Ma n tager en nypa vanligt koksalt, lägger det midt på tungan och låter det Verkan il era f skall strax visa sig. Såsom ett osvikligt medel anbefaller den amerikanske läkaren Turker stött socker, fuktadt med god vinättika. Häraf gifver han allt efter ålder från en half till en tesked åt patienten. Resultatet ', säger han, visar sig nästan genast, och sällan behöfver satsen förnyas. Avis. Ett godt medel mot hosta är att inandas benzin. För små barn fuktas deras kuddvar, haklappar o. d. med benzin, så att de få inandas den samma. Lindring i hostan märkes genast. Man hör dock icke nalkas barnets bädd med brinnande ljus, ty som man vet är benzin lätt antändlig. Enkelt medel mot brännskador. Mot lindrigare brännskador är rågmjöl ett utmärkt medel. Man fuktar det brända stället och strör rågmjöl derpå, hvilket snart förtager svedan. 3 lod tjock klar venedisk terpentin, 3 lod honung och 3 lod talg — alltsammans smältes mycket väl, kokas något litet och röres sedan länge med en träspade, tills det blifver som smör Inga gryn fa finnas i honungen. Hedda. Mjölkkammaren. Enkelt sätt att bereda en yod gräddosi. Man tillsätter till den söta mjölken något löpe. Sedan mjölken surnat, häller man af vasslan och knådar ostmassan härJt med händerna tre gånger livar annan timme, på det att all vassla måtte aflägsnas.
Erik Andersson i Kougsta 3 10 pund Jöns Ersson i Andersgård 6 4 Johan Larsson i Lassgård 2 5 Olof Hindrikss. i Grötom 3 Olof Ersson äldre i Österåsen 7 Johan Johanss. i Gungård 2 And. Jonsson i Kougsta 3 Olof Ersson i Nygård 2 Bevis öfver saltpetterns inhämska tillverkning, intygades af socknemännen, meddeltes genast. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll hållet vid allmän socknestämma i Häggenås sockenstuga d. 22 febr. 1829. S.D. Då socknemännen nu voro i socknestugan samlade för att enligt vederbörligen skedd pålysning, underskrifva borge[n]sskriften och contractet rörande de 130 t:r korn som socknemännen sistl. sommar vid sammanträdet med herr landshöfdingen och riddaren v. Törne förklarade sig villige att emottaga till förökande af distrikt magazinsfonden härstädes, yttrade delägarne uti det redan bildade distriktsmagazinet sig icke kunna och vilja intaga några flere deruti samt föregåfvo såsom skäl till denna vägran, att magazins huset omöjligen kunde rymma mer än de redan intagna 300 t:r korn. Af sådan anledning och då magazins delägarne icke kunde förmås ändra detta sitt beslut, förklarade de öfrige socknens hemmansegare sig omöjligen kunna låta från Östersunds magazin afhämta de ifrågavarande 130 t:r medan de sakna husrum för desamma; och anmodades bonden Olof Hindriksson i Grötom att med görligaste första för herr landshöfdingen berätta detta förhållande, samt om möjligt är, utverka dess tillstånd att slippa någonsin afhämta oftanämnde 130 t:r. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. I socknestämman den 22 mars 1829 1:mo Upplästes mantalsoch skattskrifvningslängden för innevarande år, hvilken såsom riktig erkändes och underskrefs. 2:o Valdes bonden