Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men grälet slutar alltid med att eller komma i lag med en svärm genuina vi skratta godt åt vår ifver och våra argustockholmska ungkarlar, som efter slutadt arment, jag dunkar henne eftertryckligt i rygbete dragas dit som af en magnet, och slå gen och säger, att hon är en hederspojke i ihjäl ett par timmar med att höra på deras alla fall, och hon påstår, att jag är ett oeftersnack för dagen och skratta åt deras stockrättligt riksdagsmannafrö och att hon ämnar holmska kvickheter. Och sedan spatsera hem, rymma sin väg den dag jag inte blir statshvarken nöjd eller missnöjd med sin kväll, minister. men lika loj och lika ohågad som han gick ut. Vi ha lärt känna hvarandra, ser du, och Därför gick han inte ut, utan tände lamdet är just grunden till vår lycka. V i känna pan, som gumman städerskan glömt att putsa hvarandras utgångspunkter, och om våra meoch göra i ordning, tände den genast, då ningar torna ihop, så betyder det ingenting, skymningen började breda sig öfver rummet därför att vi lärt att akta hvarandras åsikter innanför de målade glasskärmarne. Satte sig och att värdera det personliga, som utgör vid skrifbordet, sökte glömma att sommaren grunden för hvad vi tänka och tro, hvar på förgick liksom våren gått, sökte som vanligt sitt håll. i arbetet glömska af allt som varit, lutade Jag vill alls inte säga, att vi vuxit tillsin brännheta panna i handen, men kunde ej samman till en personlighet, en själ. Nej, tänka på annat än ett e n d a. vi äro två, men vi gå hand i hand, och det Framför honom på bordet låg ett öppnadt är ett starkt och trofast tag vi hålla i hvarbref. Och fast han kunde det utantill, läste andra. Två kamrater, två parhästar, två de han om och om igen hvad där stod skrifvet bästa vänner i världen. med fast, bestämd, klar handstil. V i ha aktat oss för att kringgå hvaranIngen af oss behöfver tiga eller Det var en af hans ungdomsvänner, som andra. hyckla för att bevara husfreden.
Men förmälan, hurusom inom Gefleborgs, Wester-Norrlands, Westerbottens och Norrbottens län redogörelserna för skiftesoch afvittrings-verken inginge i de särskilda landt-ränteriernas special-räkningar och sammandrogos derifrån i Riks-hufvudboken, hafva Revisorerne ansett, att, för vinnande af likstämmighet i redovisningssättet, särskilde redogörelser för nyssnämnde fyra län borde afgifvas, i likhet med hvad redan för Jemtlands och Stora Kopparbergs län egde rum; hvarjemte Revisorerne hemställt, att, för beredande af en fullständigare kännedom om skiftesoch afvittringsverkens fortgång, Rikets Ständer mätte bos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om meddelande af nådig föreskrift till vederbörande, att för hvarje stats-revision i berörde afseende aflemna underdånig berättelse för att Revisorerne tillställas; och som Utskottet delar Revisorernes åsigt om ända - Stats-Utshottets Utlåtande, N:o SOt. 19 målsenligheten af de sålunda ifrågaställde åtgärdernes vidtagande, samt Kongl. Stats-kontoret uti afgifvet underdånigt Utlåtande förmält, det hinder icke mötte för särskilde redogörelsers afgifvande för skiftesoch afvittrings-verken inom förenämnde fyra Län, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständer, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att vederbörande måtte meddelas nådiga föreskrifter ej mindre derom, att, i likhet med hvad redan eger rum för Stora Kopparbergs och Jemtlands Län, särskilde redogörelser för skiftesoch afvittrings-Verken inom Gefleborgs, Wester-Norrlands, Westerbottens och Norrbottens Län må upprättas och med dertill hörande verifikationer till Kongl. Kammar-rätten insändas; än äfven att före hvarje stats-revision afgifva underdånig berättelse om skiftesoch afvittrings-verkens fortgång, för att Revisorerne tillställas.
Sedan Rikets Ständers Revisorer till Stats-, Bancooch Riksgäldsverkens öfverseende år 1827 anmält, att besparingar på åtskilliga utgifts-titlar från äldre tider, till ett belopp af 10,873 R:dr 29 sk„ 1 rst., och utbetalningar öfver Stat, äfven längesedan tillkomne, utgörande 10,292 :dr 29 sk, finnas år från år balancerade, de orra såsom Kronans skuld och de senare så ?'om Kronans fordringar, hvilka poster, såsom lärledande sig från förra räkenskapsformer, och icke i någon mon inverkande på Postverkets Ställning eller cassa, Rikets Ständers Revisorer ansett böra, till undvikande af räkenskapernes 372 Exp. Utsh. Förslag till uncl. Skrif\v. A .-o 156. onödiga vidlyftighet, från desamma uteslutas;, så hafva R. S. af räkenskaperne samt utaf Öfver-Post-Directionens underdåniga utlåtande af den 21 Junii 1828 funnit, att den såsom Statsverkets fordran balancerade förenämnde summa utgöres af utbetalningar utöfver 1812 och i8i3 årens Stater för Materiela utgifter 3,524: — n. och förskjutna medel till resekostnad 5^: 32. — Postmedel, ej levererade från Finska Post-Contoiren . 6,711: 6. 1. — Då de nyssnämnde 6,711 R:dr 6 sk. 1 rst., vid liqvidationen med Kejser!. Ryska Regeringen, icke blifvit till betalning godkände, och förhållandet med de öfriga utaf Revisorernes med Öfver-Post-Directionens utlåtande och med räkenskaperne öfverensstämmande anmälan är tillräckligen upplyst, få R. S. härigenom i underdånighet anhålla om E. K. Maj:ts Nådiga befallning till vederbörande, att utur Postverkets räkningar afföra så väl sistnämnde såsom fordran balancerade summa af 10,292 R:dr 29 sk., som förstnämnde såsom skuld balancerade belopp 10,873 R:dr 29 sk. 1 rst.
Skrifvelse > IV.o l3o. 603 må anses vara af en betydenhet, som motsvarar den ökade utgift, statsverket, i följd af indragningsstatens deraf föranledda betungande, komme att för den närmaste framtiden vidkännas, hafva Rikets Ständer funnit sig icke böra bifalla hvad uti högstberörde nådiga proposition blifvit äskadt, dels i fråga 0111 uppförande å allmänna indragningsstaten af lönerne för dem af Bergs» och Kammar-kollegiernes styrelse-personal, som icke kunde uti de i bemälde kollegiers ställe blifvande nya Öfverstyrelser bibehållas, äfvensom lönerne vid sekreterareoch advokatfiskals-tjensterne i Bergs-kollegium, samt skillnaden emellan den å Kommers-kollegii stat nu uppförda advokatfiskalslön och den ombudsmanslön, som i stället skulle af manufaktur-diskontens medel utgå; dels i fråga om dispositionen af de för öfriga tjenster vid nämnde embetsverk å Riksstaten hittills fastställde löneanslag, intill dess dermed personalregleringen enligt de nya staterne, i mån utaf afgång, kunde fullständigt tillvagabringas; hvadan de i nu gällande Riksstat för Bergsoch Kommers-kollegierne uppförde anslagssummor till oförändradt belopp bibehållits. 2:o Landtmäteri-staten. Till beredande af ersättning för det skrifvare-biträde, hvilket Landtmä» teri-sekreteraren har af nöden, är af E. K. M. i nåder föreslaget, att landtmäteri-staten måtte ökas med 200 r:dr; men då ifrågavarande tillökning i sjelfva verket är att betrakta såsom en löneförbättring för Sekreteraren vid General-landtinäteri-kontoret > och Rikets
Nu förstår jag godt skogens magiska trollkraft, som öfvat inflytande på alla folk i alla tider. Där flyger en uggla upp, väckt ur sin ljufvaste midnattsslummer. Ändtligen står jag där uppe. Det inger en känsla af makt att stå på ett högt berg, kanske dock mer i solän månsken. Men äfven nu känner jag bröstet vidgas. Där nedanför ligger dalen, ån, smedjan, vår egen stuga, allt insvept i en blåhvit halfdager. En flik af sjön lyser glasartad. Bergen på andra sidan dalen bada i klar månfärg. Tystnaden är fullkomlig. Månskensnatten i B e l m o n f s park kan ej ha varit mer ljuflig än denna. Endast stjärnorna tala om lif i fjärran världar. (Slut.) * Den käraste julklappen. Åt våra barn, lif, lif! En annan morgon. Jag lösgör båten och glider sakta öfver vattnet. Smultronstället därborta lockar. Jag lägger i land. Solen bränner i min nacke, medan jag plockar. Inom kort har jag händerna fulla af smulrtron: doftande röda kuor, gungande på böjda stjälkar, ljusskära bär, gröna kart, ja, till och med några hvita blommor — en hel bukett. Jag går upp på ett berg: där nedanför ligger sjön, badande i morgonljus, ufver skogstopparna i fjärran hvilar en hellenisk blådager. Jag läser om vår värld och dess uppkomst: » Urstoftet hopade sig till skyar, skyarna söuderföllo i flockar, och flockarna förvandlades i droppar. Skyarna äro nebulosorna och flockarna de blifvande stjärnsamlingarna och dropparna de hvälfvande solarna, stjärnorna i rymden. Där dessa droppar stelnat, kallas de planeter, och på deras ytor dväljas infusorier. Vår jord är en sådan droppe, dess bördstolta släkte droppens mikrozoider. » — Ja, vår jord utgör endast en försvinnande droppe i universum, en droppe så liten, att den i det stora hela är nästan betydelselös. I dag samrnanhålles den af vissa lagar, i morgon skall den ha brustit sönder och upplösts i atomer. Men för oss är denna droppe — Astartes tår — stor och skön.
Hämnäs lbäroverli in^äenzle Livil-InAenieur8- fäever, 8ätt, 80m för anclrs, livillia äer8tääe8 beAaAna förelä8ninAgrna, be8tä8, eller till8ammsn8 i tre är „ 6,000: e) tz// K/?ozzzzzA /o/- c/e» ^zezvozzzz/, §ozzz zz/ozz/zzrv ^/o> ^vs/vzzz /oz ^///zzzzrzzzzzr oe/z ^zrt kezzö/A-o-zzzrz/ez, Oi8triet-Lli6ferna äerunäer inbeArip 1ran8port k:är 780,612: 2zs. — 43 1ran8port ll:clr 780,612: 24. — nu, 9,766 Il:8r 32 8k. urliven, i likllet meä Ilvaä i 8ääant af86encle dlikvit af ILon^l. Naj:t viä 8i8ta Ilik8- cluA ä8kaät, eller för tre Lr „ 29,300: Ilvaä an^iek 8tuteri-Öfver-8t^rel86N8 unclerclänlAU Il6M8tä11an OIN an8la^ för anfallandet af 2:ne IlinA8 tar al utländ8le ädel raee, en för 8tröm8liolm8 oell en för Otteni)^ 8tuteri, till8t^rkte 8tat8-llädet i underdäniAllet, att i 8ädant ändamål mä af Hiket8 8tänder l>6Aär38 ett an8laA ^o> en ANNA af „ 10,000: —^ — 8umma k:dr 819,912: 24.
Lackerade arbeten: af Zink; se Zink, arbetad, målad eller lackerad. Lahn, oäkta; se Metaller, sammansatta. Lamp vekar; se Vekar. Latun eller Trådband; se Metaller, sammansatta. Levantin; se Väfnader. Limoner, friska; se Citroner. Eeepeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N.-o 197. 559 Lin: ohäckladt häcklad t För tillverkning af segelduk, efter af KommerseKollegium erhållet särskildt tillstånd: ohäckladt häckladt Lius: TalgStearinoch MargarinVax-, gula hvita och spermaceti . alla andra sia» Ljuskronor af sammansatta, eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen Anm. Delar deraf förtullas efter det änme, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå. Luktvatten, alla slag (flaskornas vigt inbegripen). Lunta _ Uldcrarbeten, ej specificerade, lackerade Lök, alla slag, ej specificerade Mais Mandel Införselstull. Banko. Limonsaft; se Citronsaft. Linön; sc Väfnader. Linser; se Spannmål. Läder; se Lludar och Skinn. Lärft; se Väfnader. Machinerier, cj specificerade; se Redskap. Magnesia, hänföres under Apotheksvaror. Magnetsten, infattad; se Instrumenter, fysiska. Malm, cobolt-; sc Cobolt-malm. Manchester; se Väfnader, bomulls-. Manna, hänföres under Apotheksvaror. 560 Expeditions-Utskotlels Förslag till und. Skrifvelse, N:o 197. Qvantitet för tullberäkningen. Införselstnli. Banko. Masker 1 stycke II: <lr sk. 4 PS t. Mattor af strå eller rötter 100 R:dr v. 25 — Metaller, sammansatta: Marinmetall, eller annan komposition i form af bleck eller spik till förhydning af fartyg
Det följande torde lämpligast kunna indelas i ungefär dessa fyra hufvudstycken: Philosophemer; ur Swedenborgs äldre skrifter, eller från hans ännu icke visionära tid. Stycken ur hans Theosophi. 1. Lifvet och Gud. 2, Kärleken och Äktenskapet. 3. Oskulden och Skönheten. Meningen med den första uppsatsens benämning är, att man der icke bör vänta sig någon fullständig öfversigt af Swedenborgs Philosophi, utan blott en öfverblick; helst af sådana hufvuddrag, i hvilka de theosophiska åsigterna redan ögonskenligen förebådas. Också må här anmärkas: att hvarken utrymmet, eller vårt ändamål, har medgifvit annat, än ett enkelt framställande af sjelfva satsernas innehåll. Den, som vill göra sig bekant med hans skarpsinniga och lärda bemödanden att stadfästa dem genom en vetenskaplig bevisning, hvartill han låtit alla kunskapsarter sammanverka och skatta, har ur.skrifternaatttillgå Philosophemer. Hvarje väldanad menniskosjäls innersta åstundan är den efter Vishet. Sträfvandet derefter, är både den ädlaste böjelse och den heligaste pligt: ty, ju visare menniskan är, desto hjertligare dyrkar hon Gud, och desto älskligare blir hon inför hans kärlek. Men den ursprungliga och fulla Visheten (Sophia) kan icke af menniskor ägas. Genom sin varelses mått, och än mera genom ett vidlådande Ondt, är menniskan dertill förmycket inskränkt. Hennes är blott Kärleken till Vishet (Philosophia); hvadan henne framför annat åligger, att denna kärlek må vara sann, och att beflita sig om den kunskap, som blifver frukten af en sann vishetskärleks blomning. Sådan kunskaps närmaste föremål och innehåll är det Natursystem, som vi kalla vår Verld; med sina trenne riken: det minerala, vegetabila och animala; samt med menniskan, såsom sin medelpunkt. Men verklig kunskap derom är omöjlig utan vetenskapliga medel. Dessa medel, som i sin verksamhet böra förenas, äro: Erfarenhet, Mathematik och Ratiocination (eller den rena förnuft-betraktelsens slutledningskonst).
N:o 7, i anledning af väckt fråga, att båtsmans-roteringen måtte öfvertagas af staten och båtsmans-styrkan nedsättas till hälften; Ståndet lät vid Utskottens hemställan bero; N:o 8, i anledning af väckte frågor, att Kronan måtte helt och hållet öfvertaga båtsmans-beklädnaden m. m., bifölls; N:o 9, i anledning af väckt fråga, att i rikets norra län måtte anställas nödig Jägeribetjening, bifölls; och ‘ N:o 10, i anledning af väckt fråga, att den från Kongl. Serafimer-ordens-gillet årligen till hvarje län i riket utgående uppfostringshjelp för fattige barn måtte, för så vidt densamma utgöres af stats medel, disponeras till Serafimer-ordens-gillets andra behof. bifölls ; 400 Prot.-Utdrag den 38 Augusti 1854. S. D. Efter skedd föredragning biföllos Banko-Utskottets nedanföljande Utlåtanden, Berättelse och Memorial: N:o 50, i anledning af ett utaf förre Handlanden N. P. Maurin gjordt ackords anbud; N:o 51, i anledning af förre Grosshandlande!] J. A. Julius’s ansökning om eftergift af öfverränta å tvänne Handels-diskont-lån; N:o 52, i anledning af väckt fråga om utsträckning af den årliga Banko-diskont revisionen till Rikets Ständers Bank i dess helhet; N:o 53, angående förrättad revision af Banko-diskont-verkets räkenskaper och förvaltning för år 1853; och N:o 54, med hemställan om en gratifikation till vaktmästarne vid Banko-diskont verket. S. D. Föredrogos Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 21, i anledning af väckt motion om ändring och tillägg i Kongl. Stadgan angående folkundervisningen i riket, den 18 Juni 1812, som bifölls; och Memoria!
Hvaremot Utskottet i fråga om upphäfvande af vissa an - Den t April. dra Städers rättighet, att uppbära Vägoch Mätare-penningar för inkommande varor, ehvad de mätas elier ej , funnit sig böra föreslå Riksens Ständer ett sådant tillägg till deras vid 1815 års Riksdag afgifne underdåniga hemställan till Kongl. Maj:t rörande detta ämne,att i de Städer , hvarest Mätare penningarne icke sirö å Stadens Stat till aflöning anslagne, inga Mätare-penningar hädanefter må erläggas för Kronooch Lönings-Spannmål, som till Stad införes. Hvarförutan Utskottet sluteligen, till förekommande deraf, att Landtmannen eji allt förmycket må betungas genom afgifter och böter, dem han ofta endast af okunnighet om Författningars innehåll, i detta afseende kan komma att vidkännas, tillstyrkt, det Riksens Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att vitén för Säljarens försummelse, att erlägga Vågoch Mätare-penningar icke månde äga rum i andra fall, än då genom lagliga bevis kan intygas, att han, om denna skyldighet behörigen erhindrad, likväl densamma under O 7 låtit. Ifrån detta Utskottets Utlåtande har, enligt bilagdt Utdrag af Utskottets Protocoll för den 5 sistledne Martii , Herr Hertzenhjelin, Carl Johan, varit i så måtto af skiljaktig mening, att han på upptagne grunder hemstält, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att den Stockholms Stad, genom Öfver-Ståthållare• limbetets, på grund af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse den y Junii 3812, utfärdade Kungörelse, tillagde rättighet, att uppbära Parm-, Bro-, Torgoch renhållnings afgift måtte upphöra} och hafva uti detta Den 1 April. i57 yttrande Riksdags-Fullmägtjge Gustaf Larsson från Stockholms och Olof Olsson från Vesterås Län, jemväl instämt. 11:0
St:s beslut blifvit fattadt, ansåg densamma icke kunna blifva föremål för votering i förstärkt Utskott, och derföre icke kunde framställa propos. till anställande af votering derom, helst, derest denna § skulle stå i strid med andra delar af BondeSlts beslut, följden deraf icke borde blifva, att denna § förföl le, utan de deremot stridande delarne af nämnde Stånds beslut rättades i öfverensstämmelse med densamma; hemställande H. Ex., om R. o. Ad. ausåge de emot förevar. punkt gjorde anmärkmr föranleda till densammas återremitterande. Ropades ja. 4:de punkten, innehållande inbjudning till BorgareSt. att instämma i B. o. y/d:s beslut om tillägg af orden ”med Rikets mynt” i 8 §. Lades till handlingarne. 5:te punkten, innehållande inbjudning till B. o. yld. att, med Jr anträdande af sitt om förändring af dels den i 8 § föreslagna minimi-sedelvaleur samt dels io § futtade beslut, antaga Utsk:s aj BorgareSt. gillade förslag. Efter först framställd propos. till antagande af denna inbjudning, hvarå svarades ja och nej, hemställde H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, om R. o. Ad. vidblefve sitt i dessa delar fattade beslut, och blef denna sednare propos. besvarad med starka ja, blandade med nej, hvarpå H. Ex. tillkännagaf, att vid densammas besvarande ja varit öfvervägande. 6:te punkten, innehållande en inbjudning till Presteoch BondeSt:n. Lades till handlingarne. 7:de punkten, innehållande en inbjudning till PresteSt. Afven denna punkt lades till handlingarne, men derefter yttrade sig Hr Skogman: Jag anhåller endast att få reservera mig emot Den 14 Maj e. m. 505 emot ett sådant beslut, hvarigenom en dylik bestämmelse om Bankens förvaltning, som innefattas i BondeSt:s beslut, skall kunna bli föremål för votering i förstärkt LagUtsk. Gr. Cronhjelm:
Men fattas det väl något i värdet hos blotta väfnaden af den silbesfina tråd, som macliinen spunnit? Ja, industriens skapelse lyder naturens, och värdet är ej tecknadt förr än på blommans blad, der det talar till betraktaren. Blommorna i industrien äro menniskoandens, äro konstens skapelser. Men är denna skönhetsprägel på industriens alster icke onödig och en fåvitsk yppighet? Nej, icke mera än växtens prakt hos en Natur, sorn ej gör några onödigheter. En bof känner kanske ännu sitt bättre väsende, om han uptäcker Skaparens under i denna fägring på ett grässtrå. Denna prakt är hälsans, färg, såsom blommorna på tärnans kind. Också bar det aldrig funnits en fullt utvecklad konstflit utan skönhetens prägel; och denna prägel står outplånlig ännu på det det ringaste handarbete, såsom på krukmakaregodset hos Greken, i den armes graf. Konsten, då hon utgår redan från arbetaren, är i nyttans tjenst. Detta är hemligheten — om den så kan kallas — hvarföre den Engelska statsmannen skyndar att öka de tre millasextiotusen R:dr Svenskt b:ko, hvilka det redan nu ärligen kostar, blott inom London, att uppehålla stiftelser, hvilkas ändamål det är att skärpa arbetarens förstånd oeh att tända med den gnista, som konstens genius håller förvarad inom arbetarens öga. Det är derföre, som den Engelska finansministern säger, i ett reskript af detta år, såsom svar på ett naem. från ”The Lords of the Committee of Trade,” att Flennes Majus Regering ”helt och hållet instämmer med Lorderne om den stora nyttan af sådane stiftelser, och är öfvertygad, att Parlamentets bevillning icke kan blifva gifven till ett mera tjenlig! föremål.” Det är derföre, som Hennes Maj:ts Regering öfverlemnat till ”Deparhtet för Praktisk konst” 5000 £ St._( 416 Den 31 December é. m.
Öfver-Stathållarens Femars-Berättelse. 9 \ 66 lyktor af lika beskaffenhet med dem, gom lill samma ändamål x England begagnas, och hvilka skola lysa med omkring dubbelt så starkt sken, som de härstädes nu befintlige Argandske lyklorne: att placera sådane lyktor på lika stort afstånd ifrån hvarandra, som emellan de Argandske förefinnas, och i stället för 3 eller 4 af de vanliga små lyktorne, anbringa en dylik Gaslykta; hvarigenom, enär afståndet emellan hvarje sådan gaslykta blefve omkring ge alnar, gatorne skulle blifva dubbelt så starkt upplyste som förut: samt slutligen att, till undvikande af lyktornes tidiga utsläckande någon gång då natten kunde vara mork och töcknig, hvarje natt under de vanliga lykttändnings-terminerne hålla lyktorne lysande till en bestämd timma, eller kl. Ett, Deputerade, utsedde af Hufvudstadens Temtorial-Församlingar uti Sockenstämmor, hafva, häröfver hörde, yttrat, att de ansågo förmånligt, om, i stället för den nuvarande gatu-lyshållningen, galornes belysning med gas kunde tillvägabringas, och att Deputerade i följd deraf voro villige att ingå i underhandling med det Engelska Bolaget, genom det Ombud, hvilket Bolaget förklarat sig i sådant fall vilja hit öfversända; dervid Deputei'ade likväl förutsatt, att Bolagets erbjudna pris af 4 £ Jo sh. Sterling, eller omkring 55 R:dr B:co, för hvarje gaslyktas underhållande, måtte något nedsättas, så att detsamma icke komme att öfverstiga den kostnad, hvartill en Argandsk lykta3 underhill i medeltal högst kunde beräknas, eller 42 R:dr B:co, motsvarande efter medelcours 3 £ io sh. Sterling, samt att öfrige vilkor, omfattande jemväl liderne då lyktorne borde hållas lysande, kunde uppgöras på sådant sätt, att ändamålet fullständigt vunnes, och ömsesidig trygghet i afseende på contract-vilkorens noga uppfyllande bereddes.
Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till StatsUtskottet: 1:0 Grefve Cronlijelms, Polycarpus, den 3 dennes e. m., på bordet lagde Memorial, om tillsättande af en Lärare i Krigs-Vetenskapen vid Upsala Universitet. 2:0 Herr Bergmans, Ambrosius Magnus, den 1 dennes f. m., på bordet lagde Memorial, angående indragning af öfverflödige Ämbeten och Tjenster Statsoch Banco -Utskotten: Herr Kocks, Axel, den 28 sisth Febr., på bordet lagde Memorial, angående Götha Canal - Protocolls-Utdrag. Canal-Vert, jemte Herr von Q vantens, Carl, rörande samma ämne, denna dag afgifne yttrande. Statssamt Allm. Herr Franck Sparres, Bengt Erland, den a8 sistl. Fehr., på hordet lagde Memorial, angående åtskillige medel, för att tillvägabringa en öfvergång af de mera bildade Folkclasserne till Productions-yrken, jemte Herr von llartmansdorffs, August, i anledning deraf denna dag afgifne yttrande. Bevillnings-TJtskottet: Herr Stjernstams, Ludvig, den 3 dennes, på hordet lagde Memorial, rörande afkortnings-längdernes ingifvande till Härads-Rätterne. Särskilte Utskottet: Herr Hammarskölds, Lorenz, den 3 dennes f. m., på hordet lagde Memorial, om upplösning af Cancelli-styrelsen; jemte Herr Hallencreuts’, Sten Engelbrecht, i anledning deraf afgifne yttrande. S. D. Sedan med Kongl. Maj:ts Nådiga tillstånd och efter i allmänhet erhållen del af de skrifvelse!’, hvilka i högst brottslige afsigter, blifvit under General-Majoren Holsts förfalskade namn till flere af Konungens