Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag var själf närvarande, då mer än en 8 k 9 årig flicka kom med » hälsning från mamma, om hon ej finge spela ett stycke », detta oaktadt barnet icke hållit på längre än att det spelade Beyers pianoskolas 2:a häfte. Nå, för att nu icke mista denna elev eller rättare för att tillmötesgå en orimlig fordran försöker lärarinnan kanske inlära barnet t. ex. » I tornets djup fördold » o. s. v. Modrens förtjusning öfver barnets framsteg, som redan kan spela » ett stycke », är obeskriflig och lärarinnan rekommenderas på det bästa. Att icke alla föräldrar ha lika litet urskillning är klart, därpå vill jag anföra ett exempel. Under ett par år hade jag anställning som guvernant i en bildad familj. Bland mina elever hade den ena mer än vanligt godt hufvud och därtill utmärkt minne; hon skulle naturligtvis som andra lära spela piano, men alla bemödanden från hennes såväl som min sida voro förgäfves. Hon hade klart för sig punkternas olika värde, förstod vid första förklaringen att fyra 32-delar gingo på en 8-del o. s. v., men att utföra det, ja det var rent af omöjligt! I samråd med hennes förståndiga föräldrar beslöts fr Men ser man tillbaka på hans verksamhetstid i dess helhet, så är det ej så få värdiga uppgifter han löst — och han har löst dem på ett värdigt sätt, ibland med strängt genomförd enkelhet, dess emellan med dristig originalitet i anläggningen (t. ex. Schylock, Tartuffe, Gert Bokpräntare).
Sådane erfarenhetsbevis finnas manga i afseende på Engelska Banken , hvilken ej heller ännu återtagit sine vexlings-functioner; och äfven i Amerikanska Banko-Reglementet är det stadgadt huru och i hvilka fall uppgifter kunna meddelas; men dess emellan existerar ingen publicitet; såsom ock i sjelfva verket emot naturen af en Banko-Inrättning, och det dermed åsyftade ändamål. Banko-Utskottets Betänkanden. 173 Med erkännandet af desse grunders sanning, kan Banko-Utskottet sålunda för ingen del hafva till afsigt, att den kännedom om BankoVerket, och serdeles om Sedel-Kapitalets belopp, stfm oundgängeligen må erfordras för riktigt bedömande af Landets financiella och ekonomiska angelägenheter, skulle undandragas Riksens Högloft. Ständer; men deremot kan Utskottet icke inse nyttan af ett periodiskt kungörande af Bankens ställning mellan Riksdagarne; enär tvärtom flere olägenheter och missförstånd derigenom utan tvifvel bereddes. För det första lärer det ej kunna anses stärka krediten , om blott skulden, men icke tillgångar ne tillika, uppgäfves ; derigenom alltså ändamålet icke vunnes, och uppgiften älven vöre 0- fullkomlig; hvarför ock, derest den ifrågavarande publiciteten skulle inskränkas till Sedelstocken esarnt, allmänheten deraf lika ofta kunde villas sorn upplysas. Egenskapen af de på Banken stälde kreditiver är ej fattlig för alla; men verkan deraf på Sedelstocken blefve emedlertid uti hvarje sådan uppgift synlig. En genom d yl ike anslags begagnande inträffad temporaire tillökning i Sedelstocken, skulle kunna väcka en förlåtlig farhåga för Banko-Sedlarnes ytterligare vanvärde , likasom å andra sidan hvarje betydlig minskning i deras nurneraire genom skeende insättningar, föranledde till klagan öfver en för hastig indragning af rörelse-kapitalet: i bägge fallen sålunda blott oro eller missförstånd, utan att likväl någon rättelse uti de betänklige ansedde förhållanden, emellan Itiksdagarne skulle kunna äga rum. Banio-Utsiottets Betänharulen.
167 profva, och det individuella värdet antingen förhöja eller nedsätta, men dervid Fästat de vilkor , att inga slumpvis vidtagande förändringar må äga rum, eller minskning i hela Länets MinirniSumma derigenom förorsakas. Utskottet tvekar således icke, att hos Rikets Höglofl, Ständer tillstyrka bifall till den föreslagne MinimiSumman , enligt deröfver upp. rättad och bifogad Tabell , lika påkallad af en billig omtanka för Statens säkerhet , som lämpad efter sanna förhållandet, så långt det stått i mensklig förmåga att utröna $ Och , om den invändning häremot tnå äga rum, att fullkomlig jemlikhet emellan alla orter möjligtvis icke kunnat iakttagas , så är detta en följd, som vidlådar alla så beskaffade åtgärder, men ändå af mindre kännbar verkan för det hela , än om den ena Provincen allt jemt skulle fortfara att nedsätta sina Hemmansvärden , och en annan deremot lika oafbrutet förblifva vid de en gång antagne , hvaraf ojemnhet i beskattningen och brist i BevillningsSumman skulle uppstå i bredd med alla derifrån oskiljaktiga klagomål och olägenheter. Genom desse af Utskottet vidtagne förän* drigar har ett Moment i denna §. utöfver den förra redactionen tillkommit, och , sedan de uti 22, 23, 24 och 25 Mom. uti sistnämnde re* daction blifvit i dc#t öfrige oförändrade bibehåll, ne såsom af bepröfvad redbar verkan, endast att Mjölqvarnar, såsom förut serskildt upptagne, blifvit ifrån öfrige Verk uteslutne, har Utskottet vid sednast anförde Mornent, som nu är det 26;te, till förekommande^afj|den osäker - 168 Beillriings-Vtsk. Betiinkanderi. bet, som den hittills följde uppskattning för hvarje ågare medfört, i stället förornadt, att Be* villning bör hvarje serskildt Verk eller Inrättning påföras och ulga i den ort det är belägit ehvad en eller flere deruti hafva del; I förhållande hvartill Formulairet till uppgift vid Taxering i Släderne jemväl blifvit ändradt.
Jemte det jag får förena mig ined hvad Herr Friherre Mannerheim och Herr A^sessoren Uggla nu anfört, får jag anmärka, att BeviilningsUtskottet inkommit med silt Betänkande för sent, för att kunna behörigen granskas, och för att kunna, om Stånden det önskat, äfven till grunderna omarbetas. Jag skulle förr gjort denna erinran, om det icke frapperat mig kan hända-mindre än de flesta andra Ledamöterna, derföre att jag hivistade slutet af Riksdagen 1800, och då fick erfara, att BevillningsProjectet forst 5 eller 4 dagar innan Riksdagens slut inkom till Ståndens Plena. Jag var då den enda, sorn till Protocollet reserverade mig häremot. Vi smickra oss med att med sjelfva BevillningsProjectets sena framläggande till Plena, och detsamma får jag nu ock göra, aga beskattningsrätten, och vi få nästan aldrig vid Riksdagarna tid att behörigen utöfva den, eller att granska BevillningsProjectet. Det kommer mindre an på, om BevillningsSum - Den 20 Juli e. m. nian ar något större eller mindre, än huru den fördelas på de skattdragande. Man anser i allmänhet för angelägnast, att ej bestämma en för hög BevillningsSnmma; löen det är af likså stor vigt, att den behörigen fördelas. 2-J Millioner, efter rättvisa och billighet fördelade, skulle blifva mindre tryckande, än 2 Millioner fördelda efter de nu af Bevillningsutskottet antagna grunder. Jag har förr i detta ämne omständligen yttrat mig.
Efter noggrannt öfvervägande af hvad sålunda förekommit, hafva Rikets Ständer funnit de föreslagna förändringarne, i afseende å så väl beskaffenheten och stämplandet af Chartae-Sigillatse-Conloirets papper och Tull-verkets stämpel-sedlar, som ock sättet för spelkorts stämplande, vara af behofvet högeligen påkallade, hvadan Rikets Ständer i anderdånighet anhålla, att E. K. M. täcktes låta anbefalla vederbörande embetsverk och myndigheter att vidtaga de åtgärder, som för verkställigheten af berörde förändringar äro erforderlige; anmälande Rikets Ständer derjemte underdånigst, att, som stämplandet å spelkort-convoluten endast lemnar controll vid kortens försäljning, men den nu begagnade stämpeln å sjelfva spelkorten tillika afser en controll deröfver, att ostämplade kort icke kunna, utan fara alt upptäckas, af enskilde personer innehafvas och begagnas, Rikets Ständer ansett nödigt, alt å sjelfva korten, Expeditions-Utskotlels Förslag till tind. Skrifvelsej If.O 107. 165 på sätt hittills egt ruin, äfven hädanefter må anbringas stämpel, svårare att efterapa, än den nuvarande. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 30 September 1840. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den a3 Sept. 1840. Preste-Ståndet den 26 Borgare-Ståndet den 5o Bonde-Ståndet den 5o Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående inskränkning i allmän åklagares rätt att anställa åtal å brott emot 14 Cap. 3 §. Missgernings-Balken. (Lag-Ulsk. Bet. N:o 97.) S. A. K.
Sedan R. o. Ad. har bestämt spanmålens värde till 6 R:dr 32 sk. i st. f. 6 R:dr b:ko, så hemställer jag att den förevar:de punkten må blifva återremitterad. Frih. Tersmeden: Jemte det att jag instämmer uti Hr von Troils yttrande i afseende på förhöjningen af priset på spanmålen i denna punkt, tager jag mig friheten fästa upmärksamheten derpå att qvantiteten af spanmåls-T:r torde vara något lågt beräknad. Det synes visserligen här att denna spanmål icke tillförene upgått till mer än omkring 16,000 T:r, men deremot lärer ifrån och med det nu ingångna årets början, till följd af förändringar, som vidtagits vid sista Riksdagen, denna post komma att ökas med omkring 4 å 5,000 T:r. Jag tager mig blott friheten fästa upmärksamheten derpå, på det att StatsUtsk. må iakttaga detta vid besvarande af återremissen. Frih. Raab: Jag ber att serskildt få fästa SlatsUtsk:s upmärksamhet på den spanmål, som ingått ifrån Invalidhus-fonden, Kri gsmanshus-kassan, Skogsplanterings-kassan och Båtsmans-kompani-Chefs-boställena. Frih. Palmstjerna: Hvad Krigsmanshns-kassan angår, så torde inkomsten till Statsverket verkligen blifva större än hvad den nu blifvit beräknad till; men jag anser mig böra på förhand underrätta StatsUtsk. derom, att betydliga efterräkningar komma ifrån denna kassa till vinnande af ersättning för den mindre inkomst kassan haft genom Statsanslaget, emot hvad kassan eljest fått af sina förut egande tilldelningar, en skilnad som för de för - Den 23 Mars e, ni.
S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Ut-' skottets så väl den 6 sisth April afgifne Utlåtande i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-Rc^leringen under Åttonde HufvudTituln, sorn ock af Utskottets den 1 5 dennes med-* deldte, samt den 23 i samma månad på bordet lagde Yttrande öfver de vid Utskottets nyssnämnde Utlåtande gjorde anmärkningar 3 beslöt Ridderskapet och Adeln , att berörde 2:ne Utlåtanden till alla delar gilla; Hvarjemte Ridderskapet och Adeln instämde uti det af Högvördige PresteStåndet den 23 dennes dervid gjorde tillägg, att hos Kongl. Majit borde i underdånighet anhållas, det täckrés Kongl. Majit af redan varande Ofverskotts-medel å Riks-Statens Inkomst - Titlar låta förskjuta nödige medel till reparation af Vesterås Slott samt till inköpande af EandshöfdingeEesidence i Vesterbottens Uän , hvilka förskott sedermera , så fort de af Stats-Utskottet omförmälte Fyrings-ersä’ttnings-medel från Dannemark inflyta, borde Stats-Verket godtgöras. S. D. ProU Utdr. d. 5 7 Maji 1 8 18- 481 S. D. Föredrogs ånyo och gillades följande Stats-Utskottets den 15 dennes afgifne samt den 23 i samma manad på bordet lagde Betanleanden: 1- Angående sådane Civile Embetsoch Tjenstemäns samt Betjentes uppförande på allmänna Indragnings-Staten , som vid afskedstagandet hafva fyllt 70 år och innehafva indehe Löner. 2. Angående Krono-Allmänningen Maglehems kungsohra och den dödas lott kallad i Christianstads Län. 3. Angående Sala Silfver-Verk. S. D. Då nu ånyo föredrogs ConstittitionsUtskottets den 15 dennes aflåtne samt den 23 i samma månad på bordet lagde Memorial, rörande Stats-Råds Protokollens fulländade granskning, stannade Ridderskapet och Adeln uti följande Beslut: 1.
R:dr sagde mynt, 3,168,000: — 3,036,000: — Insatt fond till säkerhet för Göta kanals framtida underhållande, emot 5 procents ränta, 140,889: — 140,889: — Beviljad och afsatt fond för Södertelje kanals underhållande, emot dito, 45,000: — 45,000: — Innestående lösen för å skattejorden växande ekar, för hvilka medel Riksgälds-kontoret godtgör 4 procents ränta, 300,544: 99. 301,384: 73. Uti det åt Riks-arkivet upplåtna hus intecknad skuld 'till Stockholms Jior ger skaps Enkhus, hvilken med 44 procents ränta löpande skuld, enligt derför af husets fordna egare afgifven förbindelse, icke får uppsägas, 17,400: — 17,400: -— Norbergs förra jernvägsbolags lån utaf handelsoch sjöfarts-fonden, hvilket skall af Riksgälds-kontoret återbetalas med TVdel årligen af lånets primitiva belopp, 150,000 R:dr, jemte 4 procents ränta å det vid hvarje liqvid återstående kapitalet 120,000: — 105,000: —• Förfallne 5 procents obligationer, med derå till förfallo dagarne upplupen ränta, 5,641: 19. — (Efter kungjord och* före 1861 års slut tilländagången preskriptionstid, har dessa obligationers dittills balanserade kapitaloch ränte-belopp blifvit i samma års hufvudbok afskrifvet). Dito dito, med dito, utfärdade för Svenska medborgares erkända fordringar hos Franska regeringen 839: 14. (Dito dito). Fonden för Hjelmare kanals och slussverks framtida underhållande, hvilken fond utgöres af en i bolagets fasta egendomar intecknad skuldförbindelse, jemte andra säkerhetshandlingar 62,684: 17. 65,818: 38. Beviljade under 1840 och 1841 års riksdag:
I-denna punkt har Utsk:t hemställt att R. o. Ad. måtte frångå sitt förra beslut och antaga den af Utsk:t gjorda inbjudning, men då de skäl, som förmått R. o. Ad. att besluta, det 2:dra resan snatteri skulle bestraffas såsom första resan stöld, synas mig vara ganska välgrundade, anhåller jag att det Högiofl. Ståndet måtte, med vidblifvande af sitt förra beslut, lägga inbjudningen till handlingarne. Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propus. på bifall till Utsk:ts inbjudning, hvartill svarades nej, och sedermera propos. derå, att R. o. Ad. skulle vidblifva sitt förut i Irågan fattade beslut och godkänna votens-proposm N:o 6, hvartill svarades ja. 22 Den 14 Oktober. 21:sta kap. 10:de §:n. Yoter:s-propos:na N:ris 7 och 8 godkändes. Sedan Hr Gr. o. Landtm, uppstått och aflägsnat sig samt ordförande-platsen intagits af den främste närv:de ledamoten, Gr. Björnstjerna, Garl Magnus, anmälte sig och yttrade Frih. Tersmeden, Wilhelm Fredrik: R. o. Ad. har i detta hus allt ifrån dess första stiftelse till och med sista riksdagen — med ett enda sorgligt undantag — samlat porträtterna af sina Talmän. Denna samling utgör ett vigtigt bidrag till Svenska Adelns historia och detta ensamt vore för mig tillräckligt skäl till det förslag, som jag anhåller att få väcka. Men för oss, som hafva bevistat denna riksdag, kommer dertill det förhållande, att vi hafva varit nog lyckliga att i Gr. Gustaf Lagerbjelke ega en Landtmarskalk, som med en icke vanlig oväld och skicklighet samt med ett outtröttligt nit ledt R. o. Ad:s förhandlingar. Vi kunna icke annat än vara honom tacksamme derför, och jag är således öfvertygad, att hvarje riddersman, som deltagit i våra förhandlingar, skall, erkännande hans förtjenster, anse det utgöra ett talande skäl att iakttaga det gamla bruket.
Vid voleringssedlaines öppnande hafva befunnits 81 Ja och 38 Neji i följd hvaraf och då Ja vunnit, Utskottets förslag blifvit af Rikets Ständer antaget. 32: dr a Voteringen (5l:o) Den, som, lika med Utskottet, anser införselstullen å rubriken Buteljer, Burkar och Flaskor (karajiner och slipade flaskor härunder ej inbegripne) af större rymd höra antagas till 5 K:dr per 100 stycken, röstar Ja; Förstärkta St ats-ZJ iskottets Memorial, N;ö 17 4- Den, det ej vill, röstar Nej; Vi,iner Nej, kommer, med bifall lill Ridderskapet och Adelns beslut, nuvarande iuförselsafgift, 4 R:dr 32 sk. per 100 st., att förblifva oförändrad. Denna votering har utfallit med 79 Ja och 39 Nej samt en sedel casserad; och som Ja således vunnit, har Utskottets förslag blifvit af Rikets Ständer gilladt. 33:dje Voteringen (52:o) Den, som godkänner Utskottets förslag, att införselstullen å grönt fönsterglas bör bestämmas till 10 R;dr per 120 skifvor, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, kommer, jemlikt Boigareoch Bonde-Ståndens beslut, nuvarande införselstull, 6 R:dr 32 sk. per 120 skifvor, att bibehållas. Voteringen har utvisat 53 Ja och 64 Nej, hvarjemte två sedlar blifvit casserade. Som Nej således vunnit, har nuvarande införselstull å grönt fönsterglas, 6 Rsdr 32 sk. per 120 skifvor, blifvit bibehållen. 34-'de Voteringen (53;o) Den, som instämmer i Utskottets sist atgifna förslag till införselstull å hvitt fönsterglas, nemligen 20 Rjdr per 20 band, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, gillas Borgareoch löonde-Ståndens beslut, att nuvarande införselstull derå, 16
Zurichs äldsta Siden-etablissement, grundl. Rekvirera prof ver I. Aktiebolaget B arnStockholms Diskontobank I Regeringsgatan I. Adr. Fin-nnt Santos af nya skörden, mycket godt ä 0: 70, 0: J5 o. 0: 85 pr kg. Extra l:ma D:0 högsta kvalité, med fin arom och f u l l styrka 0: 90 pr kg. Prima Campinos 0: 95 » • Extra Lina COSTA RICA ... 1: 00 » » Verkligt god Liberia 1: 02 » » Finaste PLANTAGE-KAFFE, kraftigt och välsmakande Is 05 p r kg. Utsökt god PORTORICOART 1: 10. Fia-fin ljus Java, mycket godt 1:15 » » Extra l:ma GUATEMALA, särdeles omtyckt - 1: 20 pr kg. Finare kaffesorter till högre p r l B e r finnas äfven å lager. A l l t pr säck om cirka 60 kg. samt 5 öres högre pris i småbalar om 10 ä 20 kg. — Allt Kaffe lever, fraktfritt vid närmaste järnvägsstation vid köp af hel säck. Sändes t i l l landsorten mot efterkraf eller förut insänd remissa. Prof af samtliga sorterna erhålles franco mot insändande af 20 öre i frimärken. Déf Ingen hör försumma att profva dessa verkligt goda och billiga Kaffesorter, hvilka ej äro att förväxla med de som af andra firmor utbjudas under samma namn. Telegrafadress: K. W. KARLBERG, Karlbergius. A l l m. t. R i k s 86.44. Stockholm. OBS. Fullt profenl. vara Redbar behandl. Ferm exp. Skynda rekvirera. Utan hos M Regn-Kragar för Gossar &amp; Flickor. x, 5 Sturegatan. bör m a n aldrig underlåta att blanda det med Stockholms Kaffe-Aktiebolags berömda Intubikaffe, som a f de mest framstående professorer och läkare erkännes, att som tillsats göra kaffet hälsosamt, billigt, drygt och välsmakande och skyddar m a n sig äfven därigenom mot kaffeförgiftning, som uppstår vid bruk af kaffe enbart.
Så väl å Slättsorn Skog-byggden nyttjas halmtak, och i sistnämnde trakt är byggnadssättet mera olika och rättadt efter tillgången på skog, sten eller lera. Ärliga anslaget 4ooo R:dr Banco utdelas i föreskri Iven ordning till utflyttande Skiftestagare och är för dem ett välgörande understöd, ehuru delta anslag i anseende till i senare åren fullbordade mångfaldiga skiften i norra delen af Länet ej medgifver utdelning genast efter det skiften äro afslutade, utan händer att vederbörande icke förr än 5 å 6 år derfter kunna, i följd af anslagets otillräcklighet, tilläggas dem tillkommande medel. Gamla sättet alt hägna med pil, jordvall och dike å Slättbyggden samt risgärde i Skogstrakten, fortfar ännu. Ägaren af Rögla har i senare åren omkring åkergärden och ny-odlingar uppsatt större sträckor gärdesgårdar af sten, och till uppbrytning häraf och till nyodlingarne i allmänhet gagnat Allmoge och dragare från främmande orter. Fabriker å Landet. Antalet af dessa och de personer, som dervid sysselsättas, inhemtas af Tabellen. Någon anmärkningsvärd förändring har ej under senare femårs-perioden härutinnan inträffat och har tillverkningsvärdet för samtlige under förlidet år utgjort 84,166 R:dr B:eo. Höganäs Stenkolsgrufva är i den mån förtjent af allmän uppmärksamhet, alt jag öfver prodnction, consumtion och försäljning derstädes infordrat och härhos underdånigst bifogar serskild Tabell. Denna, så väl som vederbörandes uppgift i öfrigt, visar, att afsättningen med stenkolåren 183 5 och i836 varit ganska ringa. Orsaken härtill uppgifvas vara den, att stenkol, i synnerhet stenkolsstybb från England, desse år i ovanlig mängd till Riket infördes, hvarigenom priset å Svenska stenkol måste nedsättas till 3D procent och derutöfver, så att Verket, i stället för vinst, hade förlust på sjelfva brytningskostnaden, hvartill ej mindre höga priser å spannemål, än äfven svårighet, att, oaktadt
För det andra erhåller man genom biografier, memoarer, brefsamlingar och reseskildringar starka intryck af samtida eller forntida människors och folks sätt att lefva, tänka och känna. Den naturvetenskapliga och geografiska läsningen öppnar den värld, som – näst människans egen – för henne har den djupaste betydelsen. Men äfven bland dessa, de mäst kraftigt närande böcker bör man icke tvinga sig att välja sin andliga föda bara därför, att andra anbefalla den! Man måste ju smaka på alla rätter, innan man kan veta om de smaka godt och om man mår väl af dem. Så måste man äfven göra med böckerna. Men har man gjort detta och har man, trots god vilja och allvarligt bemödande, icke fattat smak för någon viss bok, icke fått någon behållning af den, då skall man icke tvinga sig att läsa den eller andra böcker i samma väg. Ty då har man lika litet behållning af sin läsning, som man har af den föda, man med leda pinar i sig. Man får endast akta sig för den slutsatsen, att boken i sig själf skulle vara ledsam, emedan man själf finner den så, eller att man själf alltid skall finna den ledsam! Vi äta som vuxna med god smak många rätter, hvilka vi som barn icke kunde svälja ned. Och så kan det äfven gå oss med en bok! De djupsinniga böcker t. ex. i hvilka en författare ”sammanträngt en bok i en sida, en sida i en sats, en sats i ett ord”, dem blir man icke raskt färdig med. Och det är just om sådana, som de ytliga alltid förklara: att de äro dunkla och svårfattliga, emedan de själfva icke förmå eller orka att tänka sig in i dem. Men det är alldeles visst en dum tidspillan att hålla på med en bok, som, i vårt nuvarande utvecklingsskede, icke ger oss någon slags njutning eller nytta. Sedan man pröfvat sig fram bland böckerna och funnit hvilka de äro, som ge de rikaste intrycken, de starkaste väckelserna, det vill säga dem vi gå länge och tänka på, dem vi minnas under vårt arbete liksom under vår hvila – då böra vi i främsta rummet hålla oss till dessa slags böcker.
Apr. 924. 948. — rörande klagan dcröfwer att Allmänna BrandförsäkringsWerkets fond blifwit delad i twenme Cak, sor, 2lug. 941. 977. <178. 1018. lozi. — om ätflil, lige förestagne indragningar af Embeten och tjenster m. m. 2lug. 942. 987. — om inkränkning uti den Luleä stad hittills åliggande skyldighet att ärligen till staden införa salt, Aug. 94g. Maji 1082. — om organisation, förändring och indragning af ätffillige Eollegicr och Embeten uti Rikets civile sty, rclsc-grenar, Aug. 948. 988. 1047. — om Leconomiste författningar, Aug. 94R 995- 1019. 1044. 1147. Sept. vs. — om WargeringcnS indragning och den siäcnde Armöens förminskning till Trettiotnsends man, Aug. 12-5. Sept. un. s«. 9V. Dec. 549. Febr. in-o. Sept. 48. 58. 202. 48^. c8r. — om rättelse uri Kongl, -för, ordningen rörande Lurendrägeri och Tullförsnillning, Aug. isca. Apr. 821. 715. 824. — chm fHestagen revision af den under K. Eommer, cc Eollogii disposition warandc Manufactur - fond, Aug. 1224. 1220. Mavs 6 Register. 82.6. 2lpr. 674. 752. 866. 9'4- om u.rättningar för fattiga ba^ns uppfödande a) samt nödige anstalter till wenen,ka snittan? hämmande, b) Sept. Syr T^r. 620.792. Se widare S'atsoch Gecrn, Utjk, Betänt.