Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om Iduns frågarinnor nu undra på min hastigt påkomna tystlåtenhet, så måste jag bekänna, att den härrör af, att jag nu i omkring 2 veckor förgäfves grubblat på att kunna värdigt gifva » El Lepae » svar på tal, men kära moster, jag är en fridens människa, som ej vill k o m m a i delo m e d folk, hvarken kända eller okända, därför har jag varit tvähogsen, o m hur jag skulle göra, ända tills jag flck läsa er vers o m: » — Nej, Olga, S. B, b e r ö m d a vida, de ha de klokaste råden gett. » Se, då repade jag litet m o d! A c k! den, s o m vore så lycklig s o m » Olga » ändå, s o m inte mig veterligt någonsin dabbat sig! H ö r nu, moster Lisa lilla, ni är bestämdt en hjälpsam o c h beskedlig människa! Hjälp mig nu ur klistret, så jag icke k o m m e r ur askan i elden för min djärfhet att skrifva till er, s o m jag icke alls heller känner. Undras mig, o m ni, s o m väl är mångens moster, händelsevis känner den där papegojvisa » E l L e p a e »? Om ni möjligen g ö r det, så säj ' na, att jag visst inte vill förgifta hvarken » Kurres » eller någon annans papegoja! Bevara mig väl från dylikt! M e n när nu » Kurre » bad någon » fågelvän » lämna upplysningar o m papegojors skötsel o c h mat, var jag n o g naiv att svara, därför att jag är » fågelvän » o c h trodde då, att jag begrep papegojfrågan. Det var dumt af mig, jag erkänner det villigt, o c h mig till straff o c h androm till varnagel måste jag fram m e d min stora förödmjukaude bekänUnder rubriken » Familjemeddelanden * ha vi nelse: Kära välsignade moster!
Den värde ledamoten, som så förklarat sig, skulle kanske tro sig derigenom hafva af StatsUtsk:s ledamöter framkallat någon förklaring inom detta Stånd. Jng får likväl förklara, att något sådant yttrande om StatsUlsk:s större eller mindre kännedom af förhållandet i detta fall, anser jag mig icke befogad att afgifva. StatsTJtsk. har, såsom jag vågar försäkra, icke så lättsinnigt behandlat dessa frågor, och trott sig inse möjligheten af en förändring i Hilvar. förhållanden. En annan värd ledamot har här i dag, liksom i sednaste plenum riktat en anmärkn. emot StalsUtsk. för något, som Utsk. icke tillstyrkt. Frih. Cederström har nemi., rörde uppbördsstämmans utsättande i September, förklarat, att det vore omöjligt för jordägarne att vid denna årstid ingå i sådana liqvider. StatsUtsk. har likväl bestämdt förklarat, att det icke är jordägare, som skola vid denna uppbördsstämma erlägga sina utskylder, utan att det är lösa personer, nemi. sådana, som äro i lika cathegori med tjenstehjon och flytta om hösten samt vanligen göra mycket besvär vid uppbörden, genom sin okända vistelseort. Inom StatsUtsk. uppstod således den tanke, att då 2tne uppbördsstämmor voro nödiga, kunde man lämpligtvis fördela dem emellan så qvalilicerade personer, som nu blifvit af Utsk. föreslaget. Likaledes tror jag, att det låter sig göra, att så förändra uppbördsstämman i städerna, såsom Utsk. föreslagit, nemi. att dea flyttas till September månad, genom att snccessive tillbakaflyttas med en månad om året. För min enskilda del anser jag öfverflödigt att för denna gång äska bifall lill hvad Utsk. föreslagit i denna punkt, emedan jag numera anser det likgilltigt, om R. o. Ad. bifaller denna punkt eller icke. Hr Printzensköld: Jag förenar mig med Gr. Horn i den anmärkn., han gjort emot Frih. Cederströms sednaste framställning, hvilket jag uraktlät, då jag förra gången hade ordet. Till svar på hvad Gr.
Vänskapen är min gudomlighet; och vänskapen skall göra mig lycklig. P. S. Hvad tycker ni väl? Midsommarsdagen, på qvällen, kommer jag hem från landet; följer ett älskvärdt fruntimmer (som ni många gånger skall få höra nämnas); och finner utanför Skans-tull, i ett värdshusfönster – Löjtnant S***, i den förtroligaste ställning med en salopps-nymf. Så olika äro begreppen om Skönhetens dyrkan! Han gjorde en häftig tillberedelse, att springa ner till mig – och jag en icke mindre, att undkomma. Stockholm d. 14 Aug. Vän utan like! Dina bref hafva bortryckt mig i din förtjusning; jag andas, återkommen, full af Dig. Din själs styrka förvånar mig. O, jag känner det: Rousseaus gudomlige ande upplifvar oss Jag har en underlig fantasi, som aldrig lemnar mig. Jag läste i Björnståhls Bref denne Menniskolärarens personliga teckning. Alltse’n tror jag, att Du – är lik honom. Hvad jag är otålig, att se hans portrait! Om det så vore! Ack – men ändå – din själ är det: lika liflig, lika öm, lika full af eld! Jag läser, nu först, sista bandet af hans Heloise: detta det ljufvaste uttrycket af hans rena, ädla, oskuldsfulla själ; af hans genomträngande, lärande, gudomliga snille. Ack! det är den första af böcker! Hundrade gånger, under långa, häftiga kyssar på hans tillbedda blad, suckar jag: ”nej, Rousseau! ingen kan läsa dig som jag”! Der är en likhet mellan hans känslor och mina, som förtjusar mig. Med inget förgånget eller lefvande Snille sympathiserar jag mer! – Och äfven i denna dyrkan förenas vi. O Heurlin! Jag skall vara din själs Julie – så enthusiastisk, så djup, så öm; och Du min Philosoph, min Tillbedjare – så brinnande, så ädel, så bortförd! – Kommen, ljufliga, leende dagar! Framtid! Framtid! Du tillbjuder mig din ”koja”. Ädle, omfamnansvärde synvilling!
Allt hvad jag haft åran anföra, medgifver jag, mera kan anses som strödda tankar, ån framläggandet af ett systematiskt förslag, men dock likvist vågar jag hoppas, det .såsom en slutföljd, man bör kunna anse min öfvertygelse vara den, att vi icke må glömma det slöjderna åro civilisationens källa, och att det råtta förhållandet emellan Landtbruk och Slöjder och det stöd de ömsesidigt lemna hvarandra, år sanna grundvalen för Nationen* oeconomiska styrka. Det år på sådan grund jag å nyo fäster Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att vi må lemna våra Slöjder icke ett artificielt, men ett upplyst beskydd, och det 5r i följd deraf som jag vågar föreslå, att alla de varor, hvartill egna rudimaterier finnas, samt äfven alla de varor, som utaf utländska rudimaterier, med gifven fördel och utan svårighet kunna i Riket till lika godhet naturligen tillverkas, men Bil, till Ridd, 0. Ad, Pr, VII, Band. 1 4, Den 14 Augusti /. mi * inga andra må uti Tull-taxan rent al förbjudas. Deremot böra alla varor, sorn inom Landet icke kunna tillverkas, tillåtas till införsel, då högsta Tull-afgiften icke bör öfverstiga 10 å i5 procent, och minskas f proportion af godsets mindre voluminité. Bilaga till PleniProtocollet för den 14 Augusti, eftermiddagen.
2:tie af dessa ynglingar äro nu fullvuxne och ingångiie i Statens tjenst. Den ene äf dem befinner sig ofta på detta Den 21 November e. m. 603 rum, och den, som sett dem båda, har otvifvelaktigt funnit, att den obeqväma sittningen på bänkarne icke medfört de svåra följder den siste talaren så bildrikt sökt ådagalägga. Just dessa hårda bänkar, som för den äldre personen kanske äro något obeqväma, iiro tvertom ganska lämpliga för ynglingar, och de behof: a icke någon beqväm a re* sittplats. Skola såsom Hr Bildt föreslagit, skolornas inventarier bestå af stolar och bord, hvilka hvardera kosta kanske 20 ltdr och mera, så är jag öfvertygad, att terminsafgiften blir ganska nödvändig, ty ingen termin skall då gå förbi med mindre tili att dessa stolar och bord blifva så illa tilltygade, att nya måste anskaffas. Hvar och en, som genomgått en skola, vet huru lo i j unga ine tillbringa de lediga stunderna, dä de i följd af otjenlig väderlek måste vara inne i skolsalen. Jag vill icke tillstyrka någon att gitva sig in i leken med dem, ty det skulle bekomma en hvar mindre vig ganska illa. Den der brottningen dels med händer dels med bänkar mot hvarandra är för ungdomen i fysiskt hänseende ganska nyttig och äfven ett godt bidrag till den gymnastik, som sedan under särskilda lii rares ledning dem bibringas. Jag anser något särskildt anslag icke behöflig!, och det synes mig sorn om Hr Bildt ville bedonia skolans möblering och lärjungarnes förfarande med densamma efter hvad han sett vid Carlberg, men jag vill dock erinra, att under lästimmarne har hvarje klass derstädes icke blott en officer, som vakar öfver ordning och skick utan ock monitorer, hvilka hafva samma åliggande, äfvensom att under fritimmarne kadetterne icke få vistas inne i läsrummet med mindre befälet är närv:de, hvaremot i en allmän skola en sådan tillsyn icke finnes, utan der lefva ynglingarne som man säger, vildt under fritimmarne.
Regerings-Formen , antog nu t enahanda afseende förändringen af 88 §. samma Grundlagi men afslog Memorialet Nm hvad angår de deruti uttryckta principer; N:o 62 , med Utlåtande ufver Konungens Proposition cm ett tillägg vid 88 Regerings-Formen , och med fullständig uppställning af nya redactionen i denna samt 19 och 2 1 §§. Dessa förslag antogos till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. N:o 63 , med förslag till ändring och omflyttning af 2 Mom. 5(3 §■ Regerings-Formen , jemkning t samma Grundlags 81 och tillägg vid 70 §. Riksdagsordningen, Prof. Utdrtg den 11 Januärii l83oi återremitterades , på grund af Herrar Helsingii och Landegrens anmärkningar, hvilka, såsom Ståndets gemensamma tankar, förklarades. S. D. Å nyo föredrogos och biföll os följande Statsoch Banco * Utskottens Uti låtanden; N:o 29, i anledning af Herr Bernhard Rosenblads från Ridderskapet och Adeln till Stats-, Bancooch Bevillning*-Utskotten remitterade Memorial, angående utställande af ett nytt Creditiv å 9 millioner Riksdaler till ManufacturDisconten} Njo 3o, i anledning af ej mindre Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, af den 4 December i8a8 , angående låneunderstöd till återuppbyggande af Staden Borås, än ock Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, af den 17 i samma månad , angående lånebi* träde till Staden Norrköping; N:o 3i, i anledning af Herr Hembergs från Borgare-Ståndet remitterade Memorial, angående lån till Staden Uddevalla; N:o 32 , i anledning af Kongl, Majjts till Stats-Utskottet, den 15 Augusti 1829, aflåtna Nådiga remiss, af en till Kongl. Majit 4o Prot. Utdrag den 11 Jänuårii 18^0. genom E, /•
Vinner Nej, anses Statsoch BancoUtskottens berörde Utlåtande böra, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteras. Hvilken Voterings-proposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt derefter anslogs. Sedan 41» 42» 43 och 44 §§■ i RiddarhusOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan 3 qvart lill 10 om aftonen; och befunnos efter voteringens slut, klockan tre qvart till 12 om aftonen, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit som följer: Ja — 146. Nej — 206. I följd hvaraf och sedan det öfver voteringen serskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, det Statsoch BancoUtskottens ofvanberörde Utlåtande således blifvit af Ridderskapet och Adeln till Utskotten återremitteradt. Friherre Cederström, Jacob: Sedan återremiss af ifrågavarande Utlåtande nu är beslutad, anhåller jag, alt Herr Grefven och LandtMerskalken täcktes inhämta, huruvida Den 26 Mars e. m. Ridderskapet och Adeln instämmer i mitt förslag om föreläggande af fjorton dagars tid för Stats-och BancoUtskotten att inkomma med deras Utlåtande öfver återremissen, och då jemväl yttra sig i hufvudfrågan om anslag till Götha Canalbyggnad. Begärdes på hordet. Upplästes till justering och godkändes ExpeditionsUtskottets under N:o 43 afgifne förslag till Rikets Ständers underdåniga Adresse till Hans Maj:t Konungen, i anledning af Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Sophia Albertinas dödliga frånfälle. Upplästes följande från nedannämnde Utskott inkomne Betänkanden: Från BevillningsUtskottet: Af den 7 dennes: N:o i5. Angående Stämplade Pappersafgiften. Från Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten:
Maj:t härtill äskat, med i understiger den summa Konsistorium ansett vara för ändamålet erforderlig, vid hvilket förhållande någon ytterligare nedsättning i anslaget icke torde kunna ifrågaställas, får Utskottet tillstyrka, att, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, ett belopp af 2,000 R.dr måtte af Rikets Ständer å Riksgälds-kontoret anvisas, att för en gång till Upsala universitet utgå för fullständigande af de zoologiska samlingarne derstädes. 88:o. Hos Kongl. Maj:t hade Consistorium academicum i Upsala i underdånighet anmält, hurusom de tvänne inom nämnda stad befintliga sjukhus-byggnader, den ena afsedd för akademiens eget sjukhus på 4-5 sängar, den andra för länets lazarett och kurhus på tillsammans 52 sängar, båda vore såväl till läge och inredBih. till R. St. Prat. 1859 & 1860. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 16 Haft. 1 Stats-Ulskottets Utlåtande J»? 123 (Fortsättning). ning mindre lämpliga, som äfven till utrymmet alltför inskränkta för stadens och ortens behof, samt att underhållet af de befintliga sjuksängarne icke obetydligt fördyrades genom deras fördelning på två särskilda sjukhus med helt och hållet skiljd förvaltning och ekonomi. För afhjelpande af dessa olägenheter hade plan blifvit uppgjord till en för båda sjukinrättningarne gemensam byggnad, beräknad för ett sängantal af omkring 150, samt utrymme för 300 sängar. Denna plan vore så tillvida af länets Deputerade gillad, att vid det sammanträde, då den nu gällande, endast sjelfva sjukvården afseende, förening mellan länets och universitetets sjukhus beslöts, uttrycktes den gemensamma önskan, att en förening till en samfäld inrättning under gemensam styrelse i framtiden skulle kunna åstakommas. För uppförande och inrättande af den föreslagna nya sjukhusbyggnaden, för hvilken universitetet skulle upplåta den tomt, der dess exercitii-hus nu äro belägna, erfordrades en summa af 161,146 R:dr, och dessutom 32,016
Uti Slockholm l. ex. der det i i sekler existerat bevakning vid landitullarne, bar det varit mig omöjligt, att fä vela huru många resaude som på en viss lid passerat till eller ifrån staden. Huru skulle det då kunna låta sig göra, att lägga fram faktiskt bestämda uppgifter på hvad rörelsen är eller förmodligen kommer att blifva? Milt försvar, — ali jag så må kalla det — är ganska svårt ali ordna. Jag bar blifvit anfallen på sä mänga punkter, ali jag sannerligen ej vet, hvilkendera jag skall först eller sist bemöta. Må man då benäget öfverse, om jag ej besvarar de gjorda aumärkmne i alldeles samma ordning som de blifvit framställde. Gr. Anckarsvärd bar klandrat riktningen af den föreslagna linien. Hr. Gr:n har gillat samma åsigter som en anonym författare i en tidning uttryckt, samt önskat att linien emellan Slockholm och Upsala företrädesvis kommit i fråga; och Hr Gr:n bar tillika klandrat, att jag som skäl deremot anfört den större kostnaden af denna linea och i synnerhet att jag dervid ville förlägga hufvudstalionen vid Höda Bodarne eller Nybrohamnen, hvarvid Hr Gr:u såsom motskäl omförmält, huruledes en mängd exempel finnes derpå, all jernvägarne ej gä in uti hufvudsläderne, ulan stadna uti deras yttre delar. Jag anser mig dock dervid böra anmärka, att det ingalunda varit bristande vilja som vållat detta i amira länder, ulan har orsaken dertill varit att ersältuings-koslnaden för de hus som hade måst uedrifvas, skulle blifvit alltför oerhörd för att man skulle kunna företaga sig något dylikt. Likväl har man i London, der man ej tvekar ali göra stora uppoffringar för ett stort mål, ej dragit i betänkande, att låta nedrifva 2,000 hus, för att kunna ända in i sjelfva London införa SouiliWestern-jernvägen; och sammaledes kommer det all framdeles gä på manga andra ställen. Hr Gr:n har yttrat mycken farhåga för, att jernvägarne skulle i politiskt hänseende ådraga Sverige stora vådor för dess lugn och sjelfbestånd.
Doo ky'ko - Tunnan, zroBarnhusets 4v:de del, 4:0 Tryckeri-Tunnan, ych sedan, efter inkomsternes tikräckelighet de som mindre nödige äro, säsom er.o Proffe Tunnan6:0 Nederlaget, 7:0 Oamsxannen,. hwilken tilkommer Kprkowärdar-, ne. tH.fwerstottet efter hwad som blifwcr behäftet och intet är indolt, tiltzommer Kongl., Mafit och Kronan. Hwad Skäne, Blekinge, Halland och Bohus-Län angär,. sä njuta Kyrkorne i desie. Landstap, hwarken Byggnadshjelp efter Vinsäd, utan i det stället hax Tioudcn bl/f« tzit fbrbcld pä det säkt-som här nedan af Oansta handWftgl utredes. Hwad der om Trond en Varit förordnat. 488 Den 14 September, och de förord och aftal, som äro dels gjorde, dä deKe' Provinccr afträddeS och stäldes under Swensk lydno; af Konung dc:r zrdjcs, dcn 8 September isZy, utgifne Förordning finnes stadgadt, akt de som Kvrnsäd brukade, skulle deraf till god redo Tionde utgöra hwar Tionde kärf, och att samma Tionde skulle delas i Z parter, cn till chresten, en till Kyrkan och ben Z:d)e till Konungen, hwilkct widare bestyrktes af Konung den 4:dcs Rccctz och Konung Lttui L1N. 4.KI den s.tcs Lagbok Gästlighetens 2 g Capitcl och med hwilka rättigheter för Kyrkorne dctze Proviucicr afträddcs till Swensta Kronan, och äro sä wäl dem som en hwar enligt Rostildsta Frcds-fördragct den 26 Fcbruarii iftsZ och dcn för Malmö Rccch lagde grund wid alla sädaue gamla rättigheter bibehällne och bestyddadé.
Maria d:o, nu lärdomsskola med 4 classer, Catharina d:o, nu apologistskola med 3 classer, 31 st. Mindre elementarskola med 3 classer i Wadstena, nu lärdomsskola, I , .. Wimmerby, d:o j Linkoping* st.ft. Mariestad, d:o I Alingsås, d:o i ara S,‘'L Eskilstuna, nu apologistskola, 1 Askersund, d:o ' ) ^™nS"lis *"f'- Sala, d:o Westerås stift. Helsingborg, nu lärdomsskola, Landskrona, d:o Ystad, d:o Carlshamn, nu apologistskola, Uddevalla, nu lärdomskola, Götheborgs stift. Philipstad, nu apologistskola, | . Åmål, nu lärdomsskola, | Garlslads Sundsvall, nu apologistskola, ) „ .. , Haparanda, ‘ d:o | Hernosands st.ft. lö st. Mindre elementarskola med 2 classer i Söderhamn, Enköping, Oregrund, Osthammar, Sigtuna, Waxholm, Söderköping, nu apologistskola, J Skenninge, nu lärdomsskola, > Linköpings stift. Eksjö, d:o ) Ulricehamn, | Skara slif,‘ Lidköping, I Sköfde, ( gjtara S|||-, Hj°i . I Falköping, | 1 H. 40 Ärkestiftet, Den 20 Augusti. Strensnäs stift. Westerås stift. Malmköping, Thorshälla, Mariefred, Södertelge, Trosa, Arboga, Köping, Nora, Linde, Hedemora Säther, Grenna, Wexiö stift, g. Cimbritshamn, Engelholm, Skanör och Falsterbo, Sölfvitsborg, nu apologistskola, Warberg, nu lärdomsskola, Laholm, Falkenberg, Kongsbacka, Marstrand, Kongelf,* Strömstad, nu apologistskola, Borgholm, nu apologistskola, med 1 class, Christinehamn, Carlstads stift. Luleå, nu lärdomsskola, Hernösands stift. Kungsholms församling, nu apologistskola, Adolph Fredriks d:o d:o Ladugårdslands d:o d:o 44 st.
Skrifvelse härom, i den anda Friherre Cederströms reservation innehåller, af Ständerna adresserades till Konungen, och Hans Majrt derå fästade nådigt afseende, så skulle i min tanka ett oenighetsfrö förstöras, som nu finnes, der frid och samdrägt bäst behöfde och borde råda; ty den spänning, som nu existerar i afseende på aflöningssättet, synnerligast vid livarje ombyte af Pastorer i församlingarna , lärer icke kunna nekas vara högst obehaglig både för lärare och församlingar. Herr Ribbing, Arvid: I förevarande fråga afläto Rikets Ständer vid sista Riksdag en underdånig Skrifvelse, innehållande underdånig framställning det Kongl. Majrt ville anbefalla öfverenskommelsers upprättande med innevånarne i Gonsistoriela Församlingar, så snart vacancer inträffade, om blifvande Pastors aflöning, och att dessa öfverenskommelser måtte i redan stadgad ordning upprättas. Jag instämmer i Friherre Cederströms och Herr Anckarswärds önskningar, ätt dessa öfverenskommelser måtte utsträckas äfven till de regala Pastoraterne, men jag fruktar, att det icke går an att Konungens Befallningshafvande ensamt får handlägga dessa frågor då de i vanlig besvärs väg fullföljas, utan att dermed måtte förhållas, på sätt redan är stadgadt, så att Kongl. Majrt i sista instantien äger att till efterrättelse jemka och fastställa en ifrå - Den 12 Ju ni i f. m. 61 gasatt förening. Jag tillstyrker således förnyande af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse med tillägg, att äfven inom Regala och halst inom alla Pastorater öfverenskommelser måtte åvägabringas. Jag föranlåtes till denna anmärkning så mycket mer, som Utskottet i ett föregående Betänkande om Prästvalsförordningen uttryckeligen lofvat, att en min Motion af samma innehåll skulle besvaras i detta Betänkande, hvilket likväl icke skott.1 Det är visserligen möjligt, att Utskottet tänker serskildt yttra sig deröfver; men jag skulle likväl icke tro det, emedan man ej så kan behandla ett och samma ämne serskildt eller i olika Betänkanden.
R:dr svara 7 dagar, från 15 R:dr lill och med 37 R:dr 50 öre . 14 „ 2 månader o. s. v. 37 R:dr 50 öre „ „ „ 75 R:dr ^5 „ „ „ „ 150 „ 150 „ , , „ 225 „ 225 „ „ „ „ 300 „ Ej må dock någon, 21 30 45 60 eller år i fängelse hållas, ehvad belopp böterna må utgöra arbete hållas. för bristande tillgång till böter, mer än ett Under fängelsetiden bör fången tili § (53) 54. Då minuthandelseller utskänkningsafgift jemte böter eldigt denna Förordning ådömda blifvit, må, der tillgång till afgiften eller någon del deraf saknas, böterna ej 22 Expsditiotis-Ulskotlets Förslåg till underd. Skrifvelse J\’;o 157. kunna med penningar gäldas, utan skall den sak fällde i stället undergå det straff, som enligt § 53 mot böterne svarar. § (58) 59. Rättighet att förbrytelse mot förordningen till åtal af allmän åklagare angifva, tillkommer en hvar, utom barn emot föräldrar. Å landet bör Socknenämnd och i stad stadens Äldste egna synnerlig uppmärksamhet deråt, att sådane förbrytelser varda till åtal angifna. Rättighet att verkställa beslag tillkomme de i § 58 moni. 1 oinlormälda allmänna åklagare. Reslag skall göras i två vittnens närvaro. Nio tat. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 13 Okt. 1860. Presle-Ståndet den lä Borgare-Slåndel den IS Bonde-Ståndet den lä Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning a/ ifrågaställdt ytterligare låneunderstöd för kyrkobyggnaden i Christinehamn. (Stats-Utsk:s Utlåt. N:o 105 och Mern. N:o 150 samt Först. Slats-Utsk:s Mein. N:o 196.) S. A. K.
I anledning af den anmärkta olikheten emellan Kamererarne i BåneoDisconten och de vid Låne-Cöntoren, anser Utskottet sig jemväl böra erinra, ej mindre att de assignationer, som Banco-Discont-Directionen utfärdar för nya utfallande lån, ställas, på innehafvaren, och äro följaktligen löpande BancoUtskottets Utlåtande N:o 11J. S man och manemellan eller alldeles lika med penningar, än äfven att Vexel Bankens depositionsbevis eller attester å lör Banco-Discontens räkning insatte medel, vare sig till slutbetalning eller omsättning af lån, äfven måste betraktas lika med penningar i Kamererarens hand, emedan han, derest underslef ville bedrifvas, kunde, innan handlingarne till införande i föred ragn ings-listorne aflemnas, förflytta attester från de expeditioner desamma rätteligen tillhöra till andra line handlingar, för hvilka ingen betalning ännu är verkställd', samt derefter af de, näslpåföljande vecka inkommande attester använda så många som erfordrades till betäckande af förstnämnde expeditioner, hvarmedelst en betydlig balance kunde under längre tid undändöljas.