Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Häfver den, som vädjat, i Under-Rätt tappat: gifve han omant ut hvad dörndt är, och sätte det hos Konungens Befallningshafvande, eller i taka händer. XXVIII. Caf. Delta Capitel varder sålunda ändradt: 1. S' Hvar som ånyo drager den $sak för Rätta, det i dom eller utslå" förr är, som vunnit laga kraft; eller tadlar sådan dom för Rätten, eller utom: bote för Under-Rätts dom tio daler; för HofRätts dom etthundrade daler. Är det Konungens: plikte med femhundrade daler. 2. $■ Qväljes Under-Rätts dom; döme deröfver förste domstol, i den ort, der brutit är. Qväljes Hof-Rätts eller Konungens dom; det skall i Hoj-Rätten dömas. XXIX. Caf. i och 2 §§. af delta Cap. skola hafva följande lydelse: i6S Expeditions-Uiskollets Förslag till und. Djerfves någor missbruka rättegång, och emot klara skäl och bättre vett, af arghet, drager någon för Rätta; bote i UnderRätt ifrån tio till tjugu daler, de fattiges ensak: och gällde dertill rättegångskostnad, hinder och skada. 2- Häfver någor tappat i Under-Rätt, och Hof-Rätten gillar i allt Under-Rättens utslag, bote han ifrån trettio till hundrade daler. I dessa fall plikte fullmägtig, sorn i i5 Cap. 14 $• sagdt är. Orkar den brottslige ej böta; plikte med fängelse, sorn i io Cap. Utsöknings-Balken stadgadt är. XXX. Cap. 5. Denna §. ar sålunda ändrad: Den, som tappat i Hof-Rätt, då saken der, såsom i första Domstol, dömd är; gifve ut det han är skyldig känd, allt som i 26 Cap. sagdt är. Den, som vunnit i Under-Rätt, eller hos Konungens Befallningshafvande, men tappat i Hof-Rätt; vare fri för doms och utslags fullbordan, och ställe der full borgen före.
Stats-Råden: Hans Excel lence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbielke/■ Hei r Grefve Adelsvärd} Friherre Åkerhjelm, Poppius } Hoi-l.ancelleren .Trdicrre von Schutzenheim y Stats-Secreteraren von Hartmansdorff, Stats-Secreteraren uppläste i underdånighet ett af honom, på Kongl”- Majlis höga befallning, lörfältadl förslag till Nådig Proposition till Rikets Ständer, om beviljandet af ett creditiv för bestridandet af de kostnadefy som genoirt farsoten Cholera föranledas. Kongl. Majit behagade, i öfverensstämmelse med Stats-Rådets enhälliga underdåniga tillstyrkande, berörde förslag, sådant det vid detta P10- tocoll linnes bilagdt, i Nåder gilla, och bifalla, att Nådig Proposition skulle, i enlighet dermed, tili Rikets Ständer i vanlig ordning öfverlemnas. Ex protocollo. C. A. Backman, S FOCK HOLM, hos Ludv, Westerberg ?834 Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse N:o 61. 1 N:o 61. Antom i afätr. till Exp -Utsk. d«n a5 Sept. KONGL. MALTS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Ulskolt, ifråga om län af allmänna medel, till segelfartens skyndsamma förbättrande å Götha Elf och en hamnanläggning vid Götheborg; Gifven Stockholms Slott den 6 September 1834. Uti Skrifvelse af den 38 sistlidne Julii, har
Kronprinsens förmälning och utrikes resa. P. 101. — om Statsoch LagUtskottens sednare Betänkande rörande HofRättens öfver Skåne och Blekinge ställande på IndragningsStat m. m. P. 101. — om Statsoch BevillningsUtskottens Utlåtande rörande Extra Grufvehjelpen i Stora Kopparbergs Län, P. io3. —- om LagUtskottets sednare Utlåtande angående yrkad skyldighet för Konungens Befallningshafvande, att genom Promotorialer befordra enskildtes LagsÖknings-ärender, då Gäldenären vistas i an - 406 dra Län. P. io3. — om Statssamt OeconomieUtskottens Utlåtande rörande utvägars vidtagande till Communications öppnande med Gellivar! Jernmalmsberg i Luleå Lappmark. P. io3. — om Utlåtanden från nedannämnde Utskott: från Statssamt BancoUtskotten: i) angående Lånerätt uti Banken för Allmänna Brandförsäkringsverket; 2) om anstalter till understöd och uppmuntran för Sparbankslnrättningarne i Riket; från Stats-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten, rörande förändring i närvarande Fångföringssätt jn. m.; från BancoUtskottet: 1) angående tryckningskostnaden för fyra Tabeller öfver BancoVerkets ställning; 2) i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande vilkoren för återbetalningen af Götheborgs Stads, vid sista Riksdag, erhållne lånebiträde. P. 104. — om StatsUtskottets Utlåtande rörande grunders bestämmande för pensioner åt dem, som innehaft HofStats-sysslor. P. io5. —* om LagUtskottets Betänkande angående bestämdt stadgande huru i sådane fall, då en å Bankens Auction försåld fastighet inropas af förre ägaren, vid liquiden bör förhållas. P. io5. — om Lag-Utskottets svar på återremisser af Utskottets Betänkanden: 1) angående ändring i 4° Gap. 5 §.
Bifall till motionärens allernativt framställda förslag, att antingen Kongl. Brefvet den 26 Juni 1844 måtte upphäfvas och Kongl. Brefvet den 6 Maj 1830 blifva gällande, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, N:o 69. 3 eller ock att rättigheten lill IjäruvedS-ämnens afhemtning .icke må gifvas åt någon annan än allmoge, eller den, som löirättar tjärutillverkning, skulle således, för förra fallet leda till inskränkning uti innevånarnes i dessa län nu egande rättigheter, och i sednare hänseendet innefatta en orättvisa emot dem af ortens jordbrukare, som icke kunna hänföras till allmoge. Utskoltet, som på grund häraf, väl icke ansett sig kunna tillstyrka bifall åt motionärens ofvannämnde förslag, har likväl, vid granskning af i ämnet gällande författning, trott sig finna, ali. densamma icke uteslänger möjligheten af missbruk, på det sätt, alt en med betydligare kapital försedd person möjligen skulle kunna förskaffa sig uteslutande tillstånd till tjärn-ämnens afhemtning å större sträckor, hvarigenom den för allmogen ursprungligen afsedda förmån komrne att i väsendtlig mån förringas; och det ar till föiekommande af sådant missbruk af författningen, sou. Utskottet ansett sig böra vördsamt hemställa, alt Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla 0m sådan ändring, eller sådant tillägg i gällande föreskrifter, i afseende på afhemtning af ämnen till ijärubränniug i de Norra orterna, att allmogen derstädes icke må blifva från ifrågavarande näringsgren utestängd. Stockholm den 13 Mars 1854. Häremot reserverade sig Herrar Lundh och Stenberg. 4 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, N:o 70. Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Mars 1854, kl. 11 f. m. Betänkandej i anledning af väckt motion om vidtagande af åtgärder för åstadkommande af en Allmän Stads-ordning eller Ordnings-stadga för städerna.
Det har gynnat det ena intresset på det andras bekostnad, ofta utan annan grund, än att det förras målsmän bättre kunnat göra sig hörda än det senares; och följden har blifvit hvad den måste blifva. De inhemska näringar, som i detta hänseende företrädesvis varit ihågkomna och omhuldade, hafva vant sig vid yttre stöd, samt till följe deraf mindre, än som önskligt hade varit, i tid lärt sig att stödja sig sjelfva. Och den ej sällan ganska fram - 13 stående ojemnheten i tilldelandet eller qvarhållandet af detta stöd, äfven der det varit i rikt mått anbragt, är naturligtvis egnadt att öka svårigheterna vid stödets borttagande eller minskande. Införselsförbud till skydd för inhemsk slöjd förekommer i Sverige först 1643. Emellertid var detta förbud, som sedermera åter upphäfdes, då en enstaka företeelse. Visserligen anträffar man under den näst följande tiden, dels ånyo ett och annat förbud, dels förhöjningar af tullsatserna i samma syftning. De förra hörde dock till undantagen, och återkallades ej sällan kort efter sedan de blifvit utfärdade, ehuru de stundom ersattes med särskildt förhöjd tullafgift. I 1718 års Sjötulltaxa tinnes intet införselsförbud qvarstående; och ännu i 1730 års tulltaxa äro endast 2:ne artiklar till införsel förbjudna. Men de närmaste åren derefter vunno de prohibitiva åsigter, som med frihetstidens inträde inom tullagstiftningen börjat göra sig gällande, alltmera fast fot; och redan 1739 kunna dessa åsigter, för så vidt angår nämnda lagstiftnings användande såsom skydd för de inhemska näringarna, anses vara satta i system.
Gresivs von ^KnlrnZsKsuteu sörklarade sig wäf icks 2!4 Den 5 IanuaM. icke giga Friherre Ltaels yttrade mening, men dock kio, att del more hanö rätt akk efter gjord anmärkning fa malek till Lag Ustotcet äkcrremikeradt. Härtill ropades Ja och LTlej, och proposition kill akerrcmitz. Grefwe Norner anmärkts att äterremitz ej nöds wandigt alltid stulle sölja däraf att en Ledamot hade näaot att erindra wid ett Ulstotls Betänkande. Pro» pesiilane» borde i icha ftig göras till bifall af Betänkandet, hwilket da kunde antagas elfte ogillas: men e n denna proposition med Ja och Nej beswaradcs bi-fwe alerremitzen deraf en följd. Herr Grcfwen dck? Landturarfkakken gjorde därefter proposition Lil! bifall a berörde Lag-UtstotkS bes länkande, hwariill ropades och L^ej, hwarefter Herr Landtmorffalken proponcr^oe samma Betänkandes merremite rande, hwiiket Eijöllö. F Herre Hxsl, uppläste till Prolocol» let söljande: Sammi dä egenteliqen 8oIi cklr-o elona, hofwa uvplefwat den ok Högmäiborns Herr Grefwe» och jandlmarstaiken sani:
Riksmöte bifölls på vanliga vilkor för ifrågavarande rensnings-arbete ett lån af 10,000 R:dr, hvilket förblifvit obegagnadt; och då företaget icke är af den vigt, att någon uppoffring derför å Statens sida bör göras, i en tidpunkt, då de mindre betydliga tillgångarne måste tagas i anspråk för många angelägnare föremål, hemställer Utskottet, att Herr Palanders motion icke måtte föranleda någon åtgärd. 24:0 I följd af erhållen remiss å Herr Fridstedts, C. G., motion om ett anslag till Kongsbacka stad af 6,666 R^dc 3a sk. B:co, för upprensning utaf Norre å, hvilken utgör communication med Kongsbackafjärden och blifvit genom uppgrundningar nära tillspärrad, får Utskottet yttra: att, då, enligt vunne upplysningar, fråga endast är om upprensning utaf en båtled till 3 å 4 fots djup, arbetet således icke kan anses vara för handeln och sjöfarten af någon så allmän vigt, att Statens bidrag derför må ifrågakomma. Utskottet hemställer derför, att motionen icke måtte bifallas. 25:o För upprensning af Norrtelje å och hamnens förbättrande derstädes, har Herr Didricsson, M., uti väekt motion, begärt ett Stats-anslag af 6,000 R:dr. Stals-Utulcottets Utlåtande, N:o 156. 13 Då staden Norrteljes handelsrörelse och industri äro af mindre betydenhet, samt något väsendtligt gagn för det allmänna genom den föreslagna upprensningen icke vinnes, får, under närvarande förhållanden, Utskottet afstyrka bifall å berörde motion. 26:0
Maj 17471 angtde straffets skärpande för dein, som föröfva svek och bedrägeri med bankens sedlar ; Wto 4- i anledn. af väckta frågor, dels örn upphäfvande af nu gällande stadgande, att 3:dje uppbudet icke må meddelas å i banken pantsatt fastighet, förrän lånet blifvit slutbelaldt eller omsatt; dels ock om åläggande för banken, att till vederbör, domare årligen aflemna förteckningar på inlecknade fordringar; Lagutskottet: ]N:o 112, i anledn. af väckt motion om ändring af 4 och 5 §§:na i 17 cap. Ärfda-b:n, och af 3 §tn 8 cap Jordab:n, samt om upphäfvande af K. förordningen den ig Aug. 1762; Wto 1 13, i anledn. af så väl I\. M:s nåd. propos. med förslag till förändrade stadgandet), rörtde bysättning, som ock särskildt i detta ämne väckta motioner; Wto 1 14, i anledn. af väckt motion om ändring af föreskrifterna i 9 cap. Handels-b:n, ang:de ränta af försträckta penningar eller varor; Wto 1 15, i anledn. af väckta motioner om stadgande af skyldighet för gäldenär att, i brist af annan til Igång, med arbete aftjena sin skuld ; Wto 1 16, i anledn. af väckta motioner om nedsättning i underhållet för bysatt gäldenär; Wto 1 17, i anledn. af väckt motion, angtde villkorliga utmätnings-resolutioner; Allm. Besvärsoch Ekon. Utskott ett Wto 99, i anledn. af väckta motioner, rörtde förändrad reglering af consuls-dislricten samt utfärdande af ny consuls-stadga. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. J till 1 1 om aftonen. lii fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe* Den 9 September f. m. Onsdagen den 9 September i84o. Plenum kl. 9 f. m. Justerades 3 prot.uldr. för den 5 dennes e. m.
Ville någon påstå, alt de grunder, efter hvilka 1842 års bevillning utgått, icke böra utgöra något rättesnöre för bevillningens fördelning, emedan 1842 års bevillning utgått efter taxation; så bevisade ett sådant påstående, att grundeme yför taxationen varit orättvise och obilliga. Della lärer Utskottet icke pilja medgifva, emedan Utskottet synbarligen hyllar laxerings-methoden och örkaslar den af mig yrkade fördelning, ehuru Utskottet väl känner de oafvislig^ föreskrifterne i Regeringsformens 70:de och 83:dje §§. Den princip, från hvilken jag utgått och hvilken Utskottet förklarat vara riktig, är ingen annan, än den föreskriften i Regeringsformens 70 §, enligt hvilken Utskottet bordt uppgifva grunderna för bevillningens fördelning — icke taxering, emedan genom taxering den orättvisa icke kan undvikas, att de skattdragande påföras mycket mer, än Rikets Ständer bestämt och beviljat, en sanning, hvilken jag med flere exempel ådagalagt. Det Höglofl. Utskottet har ock slutligen ansett mitt förslag, att möjligen uppkommande brister och afkortningen kunde ersättas derigenom, att redan erlagde öfverskoltsmedel för åren 1842 och 1843 åt de skattskyldige restituerades, såsom eli magtpåliggande skäl till mitt förslags ogillande. Utskottets uppgift, att öfverskoltsmedlen redan blifvit disponerade, är Bevillnings-Viskottets Betänkande j N:o il. 45 väl icke styrkt, men torde dock icke böra betviflas. Emedlertid borde icke denna omständighet Åstadkomma någon serdeles olägenhet, emedan Utskottet kunnat, om del velat, föreslå, det communerne mätte vara obetaget att under 3:ne års lid låta Bevillnings-Comité påföra lika hög bevillning,* som den, Taxerings-Comiteerne under något af de nästföregående åren påfört, på det communerne sålunda måtte kunna samla så kallade reserv-fonder lill betäckande af möjligen inträffande afkortningar.
s ighet att i . ångfartyg ro i-a p • O: P I Stockholm 38. 15. 2. 18. » Götheborg 34. 4. 5. 24. » Gefle 8. 7. » Carlshamn 2. Någon erinran vid dessa räkenskaper har hos Revisorerne icke förekommit. 13 Bilaga Litt. P. till 1801 års revisions-berättelse, angående »tats-verket, sid. 98. Allmänna enkeoch pupillfonden. Enskilda enke och pupillfonden. Gåfva af en gammal tjensteman. Tjenstemanna fonden. Presidenten Isbergs pensions-fond. Götha Hof-rätts pensions-fond. Langska pensions-fonden. Elfstedtska pen sions-fonden. Balans från år 1838 Tillgångar Uppbörd: Statsbidrag Delägares bidrag Ränteniedel Ersättning från Arméens pensionskassa Kassans räkenskaper, hvilka undergå granskning af delegarnes egne Revisorer, utvisa följande förhållande emellan inkomster och utgifter: Summa Credit» Utgifter: Pensioner och begrafningshjelp Förvaltningskostnader Afskrifningar och restitutioner Till enskilda enkeoch pupillkassan Balans från år 1858: Tillgångar Uppbörd: Ersättning för andel i Wadstena krigsmanshus-kassas inkomster , Dito för mistad inkomst af lönebesparingar Extra statsanslag för pensioneringens upprätthållande Hyresmedel Räntemedel Delegares afgifter Besparda pensioner Diverse inkomster Balans till år 1&G0 Tillgångar Summa 6,587; 9, 4,78030; 32,19686 Skulder Balans till år 1860: 212.156: 58. Balans från år 1858: Skulder ! 276,178: 94. Utgifter: Öfverskottsmedel, tillkommande Riksgälds-kontoret 15,474: 57. Utlånta medel jemte räntor 3,762,227: 75.
Utlåtande, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 30, angående gemensamma Nämnder för vården om Häradenas och Länens gemensamma angelägenheter, Detta Betänkande, hvilket Presteoch Bonde-Stånden afslagit, har blifvit återremitleradt af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, sedan deremot blifvit anmärkt, dels i allmänhet, att man icke borde gifva åt Communal-bestyren den här föreslagne utsträckningen, innan erfarenheten visat nyttan af hvad, sorn blifvit föreslaget om Sockne-nämnder, helst erfarenheten hittills om allmogens och äfven andra invånares böjelse alt disponera sin tid till allmänna ärenden, skall gifva den största anledning att gå varsamt tillväga vid dess anlitande; dels serskildt emot de föreslagne stadgandena: att till Härads-förvaltnings-nämndens befattning icke borde höra skjutsnings-anstalter och fångvård, då det tillhörer Konungens Befallningshafvande alt hafva tillsyn å de förre, och fångvården icke skall kunna besörjas af Härads-nämnderne, som endast hafva tillfälliga sammankomster; att dessa sammankomster borde ovilkorligen hållas på första rättegångsdagen af hvarje Ting, och för öfrigt ankomma på bestämmelser af Nämnden sjelf och icke bero på Ordföranden, då denne, med rättighet att derom förordna, till äfventyrs skulle onödigtvis besvära ledamöterne med ofta förnyade sammanträden; att, om institutionen af Läns-nämnd skall kunna åstadkomma något communalt lif, måste Ordföranden i Nämnden innehafva en förtroendepost, och således genom val tillsättas, hvaremot Landshöfdingen borde så mycket mindre vara dertill sjelfskrifven, som han derigenom skulle blifva jäfvig för utöfningen af sitt embete i ärenden, sorn varit föremål för handläggning af Läns-nämnden; att Läns-nämnden blifvit obehörigen underordnad Pröfnings-Comiteen genom föreskriften i 43 §• af förslaget, att Nämndens räkenskaper för om händer hafde medel borde årligen öfverlemnas till Pröfnings-Comiteen för att granskas; att den genom 42 §• ät Läns-nämnden uppdragne tillsyn å folk-undervisningen, sundhets-tillståndet, sedligheten och fattigvården, vore ett ingrepp i vederbörande Embetsmyndigheters åtgärder, och innebär dessutom ett Bih. till R.
Man tyckes frukta att, om Regeringen icke eger rätt att jemka de beslut, som riksdagen fattar i bevillningsfrågor, stora orättvisor kunna uppstå i följd af dess misstag eller förtryck emot folket. 1 denna uppfattning ligger efter mitt begrepp någonting mycket ologiskt och måhända ett alltför högt begrepp om en Regerings ofelbarhet; men eger då denna icke i sin makt att genom riksdagens upplösning, som kan ske när som helst, och vädjandet till folket genom nya val, på ett fullt grundlagsenlig!, sätt befordra rättelse i hvad som kan vara brutet. Den 25 April e. m. 533 Jag har hört den förebråelsen framställas emot dem, som, i likhet med mig, icke godkänna frihandelssystemet, sådant'sorn detsamma hos oss fullföljes, att det skulle vara oviljan mot detsamma, som framkallat de meningar, man behagat stämpla som angrepp mot konungamaktens prerogativer. Dessa förebråelser bär jag emellertid med så mycket större lugn, som jag icke vet mig med någon obillighet hafva bedömt de förhållanden jag ansett mig pliglig vidröra, och i hvilkas uppkomst jag trott mig böra tillerkänna R. St:r sjelfva och deras Utsk. en tillbörlig andel. Mina motståndares motiver äro för mig lika oantastliga som mina egna. Det är sannt, jag bär funnit mig förundrad höra, från deras sida, meningar uttalas, som jag för min del ansett oförenliga med vårt samhällsskick; men det vare långt ifrån mig att vilja till dem framställa den förebråelsen, att de, för att bevara frihandeln, icke tvekat att uppoffra de nationella friheterna, eller med andra ord, att fälla trädet för att skörda dess omogna frukter. Med samma tillfredsställelse, jag hört en af mig högt aktad medlem af Konungens råd yttra: »att det vore med ledsnad han funne sig förhindrad uttala ett ord, för att ådagalägga huru högt han önskade undvika all konflikt emellan statsmakterna», med lika mycken ledsnad har jag hört en annan värd talare, som sjelf innehaft ett aktadt rum inom Konungens rådkammare, uttala den meningen: »att om 15. St:r kunde tillåta sig till K.
Då således denna fråga måste, så vida icke någotdera af sistbemälde tvänne Riks-stånd skulle finna för godt att med Borgareoch Bonde-stånden instämma i gillandet af Utskottets förenämnde yttrande, afgöras genom omröstning i förstärkt Stats-utskott, får Utskottet föreslå följande voterings-proposition: “Den som, lika med Stats-utskottot, anser, att det af Kongl. Maj:t äskade anslag, 1,200 r:dr, till löneförbättring åt de vid garnisons-regementerne i Stockholm samt vid de utom Stockholm förlagda Götha och Wendes artilleri-regementen anställde regements-pastorer, icke bör beviljas“, voterar Ja; fien, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, “hafva Rikets Ständer beviljat ett årligt anslag af 1,200 r:dr till löneförbättring med 200 r:dr åt hvardera af de sex vid förenämnde regementen anställde regements-pastorer. “ 7:o. Uti Kongl. 51aj:ts nådiga proposition om löneförbättring för artillcri-regementcrna, tillstyrkt Slats-VUliotlets Memorial, S:o 217. 7 Rikets Ständer att, med undantag af hvad för regements-cheferne och regementseffniciarno blifvit hegardt, bevilja det anslag, sein Kongl. Majit till löneförbättring i öiligt för artillcri-regementernasj befälsoch; handtvcrks-personal samt regementssktifvaro äskat.
Utskottet anser väl mindre lämpligt, att desse medel, såsom särskild Inkomst ä RiksStaten uppföras, och tror, att de borde, på enahanda sätt, som om KalkugnsAfgiften å Gothland föreslaget är, i stället afses vid Bevillningens taxerande; men som dels StatsVerkets Ordinarie Inkomst-Titlar endast i följd af K:gl. M:ts och R. H. St:rs gemensamma beslut kunna uteslutas från RiksStaten, och dels vissa Städers privilegier tillägga dem andelar af denna inkomst, lärer någon ändring häruti icke för närvarande kunna komma ifråga. 17:0 Sterbhus A'fgijten, som under de 6 senare åren ingått per medium med omkring 12,5oo R:dr, har i K:gl. Propositionen blifvit föreslagen att upphöra och i stället utgå såsom Lagmansoch Häradshöfdinge-Ränta. Litt. A., har ansettSterbhus Afgiften fortfarande böra upptagas, och påräknas till , 18:0 BötesMedlen påräknas med varandes en särskild motion om desse medels användande, besvarad i Utskottets bilagde Utlåtande Litt. B. 19:0 Indragne och bespardc MiliticeBoställsoch Lönings-Räntor, beräknade bland Ordinarie Räntan, under N:o I i Tableauen. 20:0 VacanceSpannmal beräknas till 24,25o Ttr å 5 R:dr 21:0 Ständige RoteVacance Af gifter beräknas till 23io T:r å 5 R:dr 22:0 Tillf illige RoteTacanceAJgifter nedsättas, på grund af senaste årens medium , från5oooR:dr till 23:o KnekteRotefrihetsMedel 24:0 B tits mans Tacance Medel 25:o Krutoch Salpeterfor säljhingsMedlénj som i K:gl.
men att den närvarande generationen vore för mycket upplyst att hysa en sådan farhåga, då Wisby ej egde, eller, i anseende till sina locala förhållanden, kunde få en transito-handel, hvilken deremot skulle utgöra Slitös egentliga och enda rörelse, och att således icke någon täflan, utan endast samverkan kunde komma i fråga emellan Wisby och Slitö, emedan, då ett större antal fartyg skulle besöka Slitö, dessa all - Allm, Besv,- och Ekon,-Utskollets BetänkandeN\o 98. 11 tid behöfde åtskillige förnödenheter, som lill en stor del måste tagas från det, af den mest odlade och befolkade delen af landet omgifna Wisby och sålunda komma att bereda förtjenst åt dess borgerskap; att jorden kring Slitö Lill större delen egdes af en ibland Sökanderne NEneqvist L:son, som upplåtit den till ett bolag, kalladt Slitö-Compagnie, hvars afsigt vore att aflåta jord på billiga villkor åt hvar och en, som ville nedsätta sig vid Slitö, för att der drifva rörelse, då sålunda ingenting skulle hindra Wisby borgerskap att sjelfve utflytta dit eller der hålla ombud; så har Kongl. Maj:t den 3i October 1837 i Nåder infordrat Dess och Rikets CommerceCollegii underdåniga utlåtande, sedan såväl General-Tull-Styrelsen som Konungens Befallningshafvande på Gottland och Handels-Socielelen i Wisby blifvit i ämnet hörde. Med anledning deraf hafva bemälde auctoriteter och Ilandels-Societet i underdånighet yttrat: