Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bergström, 8 Banco-Utskottcts Utlatnnde, JV.-o 6. född Elfström, sami Corn ministers-dottern Maria Eriana Elis, Ahl, under förmälan, att ibland qvarlåtenskapen efter bemälde Pehr Törnqvist, som den i November 1841 skall aflidit vid g3 års ålder, funnits åtskillige numera aftysta sedlar å Daler Kopparmynt, från Banken ulgifne under åren 1771— >776» å ett sammaniåknadt belopp af 1884 daler 27 öre kopparmynt, anhållit, att, enär samma sedlar först nyligen i arf dem tillfallit, och de således icke kunnat innom behörig tid bevaka deras inlösen, samt sedlarnes förre egare ej haft tillgång till de tidningar, som innehållit kungörelsen om desammas aflysande, och dessutom, i följd af sin höga ålder och deraf härflytande svaghet, varit betagen tillfälle att i Kyrkorna höra samma Kungörelse uppläsas, ofvanberörde sedlar måtte varda af Banken inlöste med 104 R:dr 34 sk. 3 rst B:co; Och hafva sökanderne, till bestyrkande af deras förenämnde uppgifter, vid skriften fogat dels ett utdrag af Domboken, hållen vid Lagtima Sommartinget med Norra Vedbo Härad den 6 Maj 1842, hvaraf inhemlats, attlnspectoren Patter Törnqvist d. 1 November 1841, vid c)3 års ålder, aflidit å Hästeryd, och dels utdrag af ett från t. f. Gode mannen Kamereraren C. G. Gottfriedtz till Kamereraren C. Törnqvist aflåtet bref, innehållande, bland annat, att uti bemälde P. Törnqvists bo funnits 53 stycken sedlar å daler kopparmynt, utgifne från Banken under åren 1770 och 1780 å ett belopp af 1884 daler 27 öre kopparmynt.
Utsk. i detta fall haft för sitt tillstyrkande det af Hr Hildi upgifna skäl. Hvad för öfrigt den ifråvavar. skrifvelsen beträffar, så har väl Hr Bildt såsom skäl för 11. o. Ad:s bifall till den här föreslagna, åberopat en uti delta betänk, af StatsUlsk. tillstyrkt och af R. o. Ad. på f. m. bifallen skrifvelse till K. M. Jag linner likväl icke någon analogi emellan dessa begge skrifvelser. Jag hör icke till deras antal, som uti de unioniella förhållandena anse att Sverige bör eftergifva sin rätt, men härom är likväl nu icke fråga, emedan förslaget lill den tillstyrkta skrifvelsen lyder, att R. St. anhålla, ”att sä länge Svenska fyringsväsendel ej upnått den för landets eget behof erforderliga fullständighet de s. k. Lotsoch Fyrings-medlen måtte användas till sådana föremål, som i främsta rummel afse Sveriges nytta och fördel.” Denna skrifvelse innebär ett särdeles misstroende lill K. M. alt icke vilja afse Sveriges nylla och fördel. Såsom jag redan haft äran nämna, måste den af StalsUtsk. till Const,- Ulsk. remitterade anmärkn:s-anledn. ovilkorligen blifva föremål för sistnämnda Utskts pröfning och ehuru Hr Bildt betviflat någon påföljd deraf, torde Hrrma likväl taga i betraktande, att det är en ganska vigtig åtgärd, då ett StatsUtsk. finner anledn. förekomma lill anmäi kn. emot eu Konungens rådgifvare, och alt densamma ingalunda kan blifva utan påföljd. Den måste väl betyda något och äfven föranleda en påföljd i ena eller andra afseende!. För min del anser jag den ifrågavar. und. skrifvelsen icke kunna åstadkomma hvad man dermed åsyftar, enär densamma icke påpekar det förhållande, som här är i fråga, utan endast i allmänna ordalag uttrycker den R. Sits önskan, att K. M. i första rummet ville använda belin il ige tillgångar till Svenska fyringsväsendets försättande i ett godt skick.
Ständers Pl> no inkonima med utlätande öfwer de pä Utffotrets handläggning be. roen - 848 Den 17 April. roende frågor, dels om en förändrad representation, och dels angäende Herr Grefwe.jaeob Uontuzson Oe!s 621-61-2 till Utskottet remUterade Memorial, innefattande Project om jordens lika beskattning; .Och skulle de öfrige Ncfpective Gränden genom detta Protocolls-Utdrag wördsamt och wänligcn inbjudas, akruzti enahanda päminnelse.ned Bon» dc-Ständct sig förena. 6t suprs. llx Uiotocolla. 8. L. IraZLrälr. Utdrag af Protokollet hällct hos Bonde-Standct den 9 Mars 18 ro. G. D. Z anledning af twänne Höglofl. Stats-Utskottets Memorial, under ben 5 dennes, rörande dels frngan om indragning af de förmåner hwilka utökwer hennes Maj:ts Enke-Drottningelis Stats-fumma marit hennes MajttS Qfwcrste Marskalk och Ldfwer-Äammarhcrre anflagne, och dels huruwida de 8062 R:>., som warit Hennes Kongl. Höghet Prinsetzan 80?»!^ t!l lagde, säsom arsättning för förlorade inkomster af Stiftet Qvedlingburg hädanefter böra af Stats-Werket utbetalas, beflöt Bonde-Ständet, att dä wid pröfning af deflc ämnen, twä Riks-Ständ stadnat emot twa, mäste fluteligs afgörandct öfwerlcmnas ät Stats - Utskottet förökadt med redan walde Ledamöter af samtelige Ständen, i enlighet medchwad 69 §.RegeringS-Formcn förestrifwer. 6t supra. krx ?rotocoI!«» 8. D. IrilZurrUr. Utdrag af Protokollet, hället hos Bonde-Ständet den 14 Mars igro. S. D. Kongl.
Dessa motioner har Utskottet i öfvervägande tagit; och som det tillhör ideen af sådana domstolars sammansättning, hvilka bestå af Domare och Nämnd, och i hvilka den personliga röst-rättighet, som uti andra domstolar hvarje ledamot tillkommer, ej eger rum, att det dotnföra antalet i Nämnden, hvilken med sin collectiva röst kan öfverrösta Domhafvanden, utgör minst sju eller mera än hälften af fulltalig Nämnd, samt det jemväl är af vigt, att Nämndemän från åtskilliga delar af Rättens domsområde äro tillstädes, för att meddela upplysningar om locala förhållanden, har Utskottet icke ansett sig böra biträda de framställda förslagen om inskränkning af domföra antalet Nämndemän vid Häradsoch LagmansRätt, vid Ting och vid sjner i allmänhet; hvaremot Utskottet, enär i - förfatl tångarne två till sex Nämndemän hittills ansetts lillräcldige vid jemväl sådane husesyner å Militias-boställen,. hvilka af Domaren i orten förrättas, finnér skäligt tillstyrka utfärdandet af en kungörelse, hvarigenom stadgas, att husesyner å prestebohl må verkställas af Häradshöf ding_, med biträde af tvä Nämndemän eller flera j högst half Nämnd, allt efter sorn srne-förrättaren för synens vidlyftighet nödigt pröfvar. Stockholm den 12 Juni 1840. N:o 55. sink. lill Exp. Utsk. den 13 Junij kl. lo f. rn Betänkande, i anledning af väckt motion om upphäfvande af allmänna lagens stadganden i 2,5 Cap. y, 11 och 16 ffff. Rättegångs-Balken angående summa appellabilis. Hos "YVälloflige Borgare-Ståndet har, uti memorial, som blifvit till LagUtskottet remitterad t, Herr Christierson anfört, att allmänna lagens stadganden i 25 Cap. 7 och 16 §§.
Detta alt Underställes vördsamt Riksén* Höglofi. Ständers egen pröfning. Stockholm den 10 Juni 1818. Riksens Högloft. Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående Krono-Skogarnes användande. Sedan, i anledning af väckte motioner, SfatSUtskottet Under den so sisth Maji afgifvit dess Betänkande angående Krono-Skogarnes användande; Och, vid föredragningen deraf hos Högvärdige Prästeståndet, åtskillige anmärkningar deremot blifvit gjorde; Så har samma Betänkande, jemte de gjorje anmärkningarné, genom ProtocolIs-Utdrag af den 27 sistledne Maj, till förnyad handläggning af Stats*Utskottet blifvit återremitteradt. Men, sorn detta Betänkande redan blifvit af de öfrige respective Riks-Stånden bifallit, nemligen: af Höglofi. Ridderskapet och Adeln den 29 sistl. Maji, af Vällofl. BorgareStåndet den 3:dje i denne månad, samt af He* 3828 Stats-Utskottets Betänkandeni dervärda Bonde-Ståndet den 2g i nasti. Månad, och denna fråga således, likmätigt 6g §. i Regeringsformen, redan är afgjord, har Utskottet ansett sig icke kunna den samma till vidare handläggning upptaga; Och hvilket Utskottet får till svar på återremissen vördsammeligen anmäla. Stockholm den io Junii 1S18. Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskotts Utlåtande_ öfver gjerde anmärkningar i fråga om en förbättrad hushållning med Ekeskogarne. Uti Hedervärda Bonde-Ståndet har, i anledning af Stats-Utskottets Utlåtande den 20 sisth Maji angående en förbättrad hushållning med. Ekeskogarne, anmärkning blifvit gjord, på grund, hvaraf denne fråga blifvit af Ståndet återremitterad. Men, som de öfrige 3 ne Stånden nemi. Högloft.
Maj:t i sådant hänseende föreslagit Rikets Ständer, att åt Professoren Retzii enka, Emilia Sofia Wahlberg, bevilja en årlig pension af 1,500 R:dr R:mt, att i hennes återstående lifstid utgå. Erkännande den sällsynta verksamhet och de utmärkta förtjenster om vetenskapen, hvarigenom framlidne Professor Retzius gjort sitt namn högt aktadt samt både gagnat och hedrat sitt fädernesland, tillstyrker Utskottet, att den för Retzii efterlemnade enka af Kongl. Majit föreslagna pension måtte af Rikets Ständer beviljas. 78:o. Hos Ridderskapet och Adeln har Grefve C. A. Adlersparre, med er inran om den nyligen aflidne Biskopen Carl Adolf Agardhs sällsynta egenskaper och de utmärkta förtjenster han inlagt genom sina värdefulla arbeten uti flera särskilda vetenskapsgrenar, föreslagit, att Rikets Ständer måtte åt Agardhs i knappa omständigheter efterlemnade enka anslå en pension till enahanda belopp, som blifvit enkan etter Friherre Berzelius eller Professor Geijer beviljade, hvilken framställning flere ledamöter såväl af Ridderskapet och Adeln, som af de öfriga RiksStånden, dem motionen blifvit delgifven, understödt och förordat. Utskottet torde knappt behöfva erinra, att framlidne Biskop Agardh tillhörde dessa fäderneslandets högt begåfvade söner, hvilka genom snillrika och lysande egenskaper väsendtligen bidragit till dot anseende, Sverige bland Europas nationer genom vetenskapliga forskningar och upptäckter sig förvärfvat. — Det Svenska folket har ock tillförene ansett såsom en kär pligt att hedra minnet af de män, till hvilka det sålunda står i outplånlig förbindelse; och torde Rikets Ständer äfven nu, vid minnet af Biskop
Det gifvas många orter inom Sverige, der det ej finnes tillgång på dugligt tjenstefolk eller goda arbetare, och der det länge varit brukligt — emedan det varit nödvändigt — att taga i sin tjenst personer från mera aflägsna orter. På sådana orter blir den enskilde jordeller bruks-egaren, genom det föreslagna stadgandet , tvungen att ikläda sig äfvenlyret att få gifva lifslids-underbåll åt hvarje gift person, som han antar i sin tjenst, sedau denne blifvit, genom sjukdom eller olyckshändelse, urståndsatt att Lagsamt Allm. Btsv, - och Oecon-X}:skotten: Betänkande N:o 54, sjelf försörja sig och sin famille. Om missödet ville, i detta fall, förfölja en större jordegare, eller egare af Alun-hruk, större Fabrik eller annat Bruk, som skötte sin egendom med så kalladt statfolk — hvilka, likasom bruksarbetare, merendels äro gifta, — så skulle Utskottets förslag, realisevadt» kunna skaffa en sådan enskild person, inom några år, en hel fattigh jonscolonie på halsen, hvars underhåll ingalunda kunde anses såsom en billig gratification för ett eller annat års, dessutom väl lönadt arbete. Att hvarje församling, i de flesta fall, skall begagna sitt veto till af~ slagt tar jag för gifvet, när erfarenheten visar, huru man öfverallt processar för att blifva qvitt underhållet för de olycklige, som falla fattigvården till last. Man skall säkert göra sig ändå mindre samvete af att undvika äfvenlyret af en framtida underhålls-skyldighet, då man, på samma gång, bereder den fattige ett, i Lag stadgadt underhåll af den för mogne; ty att stadgandet gäller hårdast den större fastighets-innehafvaren, är klart, ehuru det, fastän i mindre mon, äfven kan tungt och orättvist drabba den mindre hemmansbrukaren.
Pr. I Band. 31 435* Den 18 Februarii, se, fordra en fullkomlig redovisning för publicitetens händelser och öden sedan sista Riksdag, och då under denna tid mycket uti sådan väg har tilldragit sig, som fästat det allmännas uppmärksamhet, som gifvit anledning till allmänhetens gissningar, sorn ej sällan-verkat oblida omdömen i brist af någon tillfredsställande väganledning för slutsattserne, så synes JustitiaeOmbudsmartnensovillkorliga pligt varit att för allt detta inför Riksens Ständer redogöra. Det synes varit enligt med Riksens Ständers Justitieombudsman» åligganden att inför Riksens Ständer upplysa hvad han kan hafva sig bekant af det arbete, som till följdaf Ständernes begäran blifvit föranslaltadt till utrönande af möjligheten att genom en bättre beräknad inrättning för Statsmachinens gång åtminstone i framtiden kunna göra någon indragning af Embetsoch Tjenstemän, till vinnande af den så högst nödige besparingen uti de redan öfverdrifne utgifterne. Man hade trott, att Riksens Ständers Justitiae-Ombudsman genom resor uti Ian: det icke skulle undgått att finna någon eller någre hufvudorsaker till dea förlägenhet och vanmagt hvaröfver man så allmänt klagar, och man hade ägt rättighet, att utaf Riksens Ständers JustitiasOmbudsman fordra förslag till afhjelpande af åtminstone något ondt. Jag tror att vid justitiaeOmbudsmans befattelserne vore ganska mycket att anmärka i synnerhet i egenskap af saknad utaf det, sorn i min tanka där borde finnas; men då motio* nairen i dessa delar nödvändigt måste kryssa Den 18 Februarii. 483 sig Förbi 90 §. äfventyrliga klippa, under vå« da att alltid emot den lida ett skeppsbrott, hvarifrån säkerligen intet utaf lasten skulle räddas undan ett itiinisterielt
Maji 107?. om ätstillige wid kärstilte Stater giorde anmärkningar., se Stats-Utskottet Stats-xäd, om Konungens rättighet art eonstituera Ertra, Sept. szo. 558. 690- 6^. Sta-s-Xädeno löner; se Löner. Stats-Rädeks Ledamöters Memorial om hwilande af deras Riksdagsmannarätt, Iun. 657. — om rättighet för dem att biwista Rusens Ständers Plena, Aug. 742. 1187. 1357. - Se Answarizhets-L«g. Stats-Secreterare, om Taffelpenningar för dem; ss Taffelpenningar. — om löner för de twänne nye; se Löner. Stats-stuldcn, om desi betalande, Iul. lZo. Stats-Ulstottet, H. KH. Niks-Föreständarens yttrade åstundan om desi sackande, Masi 157. — om desi Ledamöters antal, Maji 157. 158. Iul. 612. om Jnstruction för, Maji 199. 22 . desi Ledamöter; se Lista. ^ Ridderskap» och Adelns tillätelse att desi till Fullmägtige i RiksgäldsContoiret walde trcnne Ledamöter af Utstottet fortfara med de af dem började arrkén i Beredningars ne re. §cbr. 57. Berankanden, Memorial och Protscolls»Utdrag; om bestämmande af löner för Stats-Ministrarne. samt Statsoch Iustitie-Räden, Jul. 6;.- 177. 216. 221. 262. 269. 3i8. 758. — angäende hypothck till Banquen för det biträde som derifrån > hwarje wecka till Rikets trängande behof astemnas, Iul. 216. g5i. zgZ.
Riksdagsordningen, sig böra, i detta 1 II. 12 Den 18 N o y e m b e r f. m. afseende utröna Ridderskapets och Adelns tanka, samt finge derföre hemställa, om Ridderskapet och Adeln yrkade, att den af Friherre Anckarswärd begärde nyssnämde proposition skulle varda framställd. Ropades starka Ja och Nej; hvarjemte Grefve Horn begärde votering. I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken föreslog följande Voterings-proposition: Den som yrkar, att den af Friherre Anckarswärd begärde proposition , att 1818 års Riddarhusordning må förklaras ännu lända till efterrättelse, skall varda framställd, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln icke yrka den af Friherre Anckarswärd begärde ofvanberörde proposition. Hvilken voterings-proposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. Den iS November f. m. >79 Sedan 4i . 4a, 43 oell 4 I §§- ' RiddarhusOrdningen li ii refter blifvit uppläste, börjades voteringen klockan ett qvart till 3 e. na.; och befunnos, efter voteringens slut, sedan en voterings-sedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige öppnade, rö* sterne hafva utfallit, sorn följer: Ja — i 26. Nej — 198. 1 följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskildt förde Prolocoll blifvit Uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, alt Ridderskapet. och Adeln således icke yrkat den af Friherre Anckarswärd begärde ofvanberörde proposition. Ilöglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan tre qvart till 4 eftermiddagen. In (blem Protocolli, ö. J. Lagerheim. Tisdagen den 18 November. Plenum klockan 5 eftermiddagen. Upplästes följande:
Då, under förutsättning, att denna åsigt blefve af Rikets Ständer godkänd, häraf skulle följa, att hvarken några serskilda egenskaper, eller någon embetsed, för Bonde-ståndets sekreterare mer än lör sekreterarne uti de andra Stånden behöfde uti Grundlagarne bestämmas, får Utskottet, på nu anförda skäl, hos Rikets Ständer vördsamt föreslå till grundlagsenlig behandling följande, förändrade lydelse af 32 § R. F. och 24 § R. O. Regeringsformen, § 82. Landtmarskalk och talmän för Borgareoch Bonde-stånden utuämne Konungen. Ärkebiskop vare alltid talman för Preste-ståndet. Konstifutions-Utskottets Memorial, N:o 15. 3 Riksdagsordningen, § 24. Uti hvart Stånd skall vara en sekreterare, som der förer protokollen och ansvarar för vården af ingifna handlingar, hos Ridderskapet och Adeln, riddarhus-sekreteraren, ock hos Preste-, Borgareoch Bondestånden de personer, hvarom de sjelfve öfverenskomma. Så väl Ståndens, som Plena, hvilka derom förordna. Likväl skulle det förslag till ombildning af uational-representationen, hvarom Utskottet i dess memorial N:o 12 afgifvit betänkande, å nästa riksdag blifva godkändt, kommer, i följd deraf, detta förslag att förfalla. Stockholm den 8 Juni 1848. UU| fvill uilMu. lid uOUTi." dU06ii^ Joffl COO& flOSBfl Cjlif Reserv alton. Af herr biskopen Holmström: »För min del har jag icke ansett mig höra understödja motionen om upphäfvande af Konungens rätt att utnämna sekreterare i Bonde-ståndet, förnämligast af det skäl, att densamma innebär en inskränkning af Konungamaktens i Grundlag stadgade och, utan förnärmande af det hederv. ståndets rätt förstådda interesse och välförtjenta anseende, länge utöfvade prerogativ. Annat vore förhållandet, om Bonde-ståndet genom serskild underdånig petition utverkat en Kongl, proposition om denna Grundlags-förändring.
Deremot har jag aldeles icke sagt, att näringsidkare i allmänhet, kunna taga så mycket de vilja för deras produCter; utan har jag sagt, att de icke af författningar, såsom jordbrukare, äro hindrade derifrån. Då således jordbrukaren vissa år, är af Författningarne tvungen , att lemna vida bättre pris , än han kunde lä för sin vara hos utlänningen, vöre väl ej obilligt, om han i ersättning härföre blefve gynnad på annat håll, nemligen genom förekommande af åtminstone dess betydligaste produets vanpris de bördiga* Sluteligen får jag tillägga, att då penningecapitalerne i landsorterne äro få , såsom till exempel t Skåne , så blifver enskilda speculatioaen otillräcklig att göra uppköp till betydliga förråd af en vahra? som är svår att pen 2 Septentbér J. m. *37 förvara, så väl i afseende på dess vansklighet, rom det stora rum , den intager. De köpmän, som hafva Capitaler, kunna nu med större fördel använda dem på andra v-ghror, äfvensom på växelhandel, procenterie och vid egendommars försäljning på UtmätningsAuctioner. Jsg förnyar således min anhållan om återreiniss ar Betänkandet. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: För att Kunna med någon redighet framställa mina tankar rörande detta vigtiga ämne, anhåller jag att få börja med några betraktelser öfver Magszinslnrättningar i allmänhet, oaktadt jag visserligen icke härvid kan säga något, som icke varit flera gånger sagdt förut. Ändamålet med en Allmän Magazinslurättning skulie vara tvåfaldigt , nemi. dels stt moderera spannmålsprisen5 och dels att förekomma hungersnöd. t Hvad det'förra beträffar, elfer att moderera spannemålsprisen; så är det dels snindre billigt, och dels omöjligt.
7 Punkten 3) innehållande (jemnlikt Utlåtandet N:o 82, pag. 84) det förslag: att upplåning sker vid Banken i Stockholm, äfvensom vid Lån-Contoiren i Götheborg och Malmö, samt endast i jemna 5oo Riksdaler-tal, är af Högvördiga Preste-Ståndet gillad; men Höglofl. Ridderskapet och Adeln och Hedervärda Bonde-Ståndet hafva gemensamt beslutat, med hänsigt tillika å irsta punkten: att upplåning må ega rum vid Banken i Stockholm, äfvensom vid Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö, samt endast i jemna 125, 25o och 5oo Riksdaler-tal å Obligations-räkningen; men på Afskrifnings-räkningen mindre summa än jemna 5oo R:dr icke insättas eller uttagas. Hvad angår det senaste tillägget, om Afskrifnings-räkning, så torde Utskottet först få taga för afgjordt, att detsamma, med ömsesidigt begifvande, förfaller, i händelse JYejPropositionen å punkten 1) skulle blifva beståndande, men qvarstår i motsatt fall. Om Upplåningens besörjande ej mindre i Götheborg och Malmö än i Stockholm, 3 Banco-Utskottets Memorial N;o 120. sammanstämma de 3:ne Riks-Slån» dens beslut; i enlighet hvarmed följaktligen föreskrift kommer att i Banco-Reglementet inflyta. För öfrigt får Utskottet, jemlikt hvad i fråga om den ofyannämude j:sla punkten iakttogs, hemställa, huruvida Högvördiga Preste-Stån» det skulle anse lämpligt, att med de 2;ne Stånden instämma, angå, ende Obligationernas ställande äfven på jemna 125 och 25o Riks-, daler-tal. Antages ej denna inbjudning, då lärer, så framt icke Yällofliga Borgare-Ståndet skul* le numera finna för godt alt| biträda de 2;ne Ståndens mening, omröstning böra ske enligt följande Proposition:
Angående Riks - StåildehS fekiljagtige Beslut, i fråga om Pensions anslående åt förre Justitia;-Ombudsmannen m. m. Herr Friherre L. Å. Mannerheim Samt målets Öfverlemnande till Förstärkta Stats-Utskottet, N:o 624, Angående förslag lill Allmänna Reglementet för Riksgälds-Contoiret* Af den 2i dennes: N.VO 626. Angående utdelning äf återståcnde exemplar utaf Bihanget till RiksStåndens Protocoll vid 1815 års Riksdag, Ridd. o, Ad, PtoR 10 R< ?• Afd, ÖS 674 Den 27 November e. m, N:o 629. Öfver väckt motion, om Ladugårdslands Bränneri - Byggnadens anslående till Begagnande för VeterinaireInrättningen. Från Förstärkta Stats-Ulskotlet: Af den 24 dennes: N':o 625. Rörande Tull-beviilningens utgörande. Från Statsoch Bevill nings-Utskott en : Af den 18 dennes; N:o 627. I anledning af väckt motion, angående upphäfvande af Läst-afgiften för fartyg, som segla på Norrige, samt om jemnkning af öfrige Convoy-afgifter. Från Statsocah Särskildta Utskot ten : Af den 22 dennes: N:o 628. Öfver väckt motion om Kongl. Canzli-Styrelsens upplösning. Från Be villningsoch Lag-Utskotten: Af den i5 dennes: Den 9,7 Kf e v e m b e r e, rn. 67 * N:o 60. Angående visse ändringar och tillägg uti Kongl. Förordningen den 20 December i8i5, i hvadden rörer Bränvins-pannors mätning och stämpling, samt ansvar för origlighet dervid. Från B evillnings-Utskottet: Angående förslag lill Voterings-propositioner i afseende på yppade skiljaktigheter, rörande Fullmagters och lysnings-sedlars förseende med stämpladt papper. Justerades följande:
Naturligtvis skulle äfven frälseoch säteriägarne finna det för sig temmeligen sårande att förvisas från detta Stånd, som redan upptagit dem, och möjligen kunde delta Stånd anse det nog litet grannlaga, alt andra Stånd besluta alt ur detta Stånd skola uteslutas personer, som redan äro deruti intagne. Hvad brukspatronerne beträffar, så förmodar jag, att de icke skola finna sig särdeles smickrade af att blifva uteslutne från BorgareSt. Jag vet visserligen, att en sådan åsigt afven inom BorgareSt. blifvit uttryckt; men den tyckes icke der finna mycken sympathi, och jag förmodar således, att den der kommer att stanna inom minoriteten. Det torde icke tillkomma R. o. Ad., särdeles i ett ögonblick, då Ståndet på ett så vackert sätt synes vilja gå det allmänna tänkesättet till mötes, att i första rummet besluta, att sådane personer, som redan fått representationsrätt i de andra Stånden, skola derifrån afstå. För mia enskilda del kan jag ej heller under något villkor medgifva bildandet af ett särskildt femte Stånd af de nu orepresenterade embetsmannaclasserna. Jag anser det vara en bestämd orättvisa emot BondeSt., hvilket redan, såsom sagdt är, in - 3o4 Den 27 O c t ö b e r e. m. tagit åtskilliga orepresenterade bland sig. Jag finner det vara en alltför stor förstärkning åt em be Isma niia in tresset, ocb jag tror slutligen, ätt genom ett Förslag örn ett särskildt femte Stånd det blir omöjligt att genomdrifva representationsförändringen vid en kommande riksdag* då säkerligen BondeSt. icke ingår på att eftergifva något af den fjerdedel i representationen, söin detsamma lör närvar-, tillhör. På dessa skäl kan jag ieke i denna fråga rösta för något annat förslag, än det sorn Frih-. [Jamilton bär framställt, nemi. att de ofrälse ståudspersonerhe skola fördelas på R. o Ad., Presle.St. samt BorgareSt.* ocb jag är öfveltygad, alt hvarken R.