Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utsk:t har förmodligen haft för afsigt med denna anmälan, att den skulle vara en kontroll för beskattningen, men äfven i detta afseende är den öfverflödig, emedan det i nuv:de mantalslörfattning är föreskrifvet att hvarje person skall uppgifva till mantalsskrifningen hvad yrke han idkar, och ansvar är stadgadt för den som försummar detta. Jag får äfven fästa uppmärksamheten derpå, att kostnaden vid en sådan anmälan visserligen kan tyckas relativt vara ganska ringa, men för den, som utöfvar mindre handelsrörelse, kan det vara mycket kännbart att börja med en utgift endast för att få ett papper, innehållande tillstånd att utöfva en rättighet. Dessutom måste han vara utestängd från möjligheten att börja sin rörelse ända till dess han erhållit tillståndsresolution af myndigheterna, och dessa meddela icke alltid så raskt sina beslut. Om ett sådant stadgande skulle hafva någon praktisk betydelse, måste naturligtvis ett vite fastställas för dem, som underlåta att göra denna anmälan i behörig ordning, och lika säkert som att en stor del af de mindre sjelfförsörjarena omedvetet skulle komma att göra sig skyldige till denna förseelse, lika säkert är det att böteshungriga åklagare icke skulle komma att fattas och bönhasjagten städse komma att fortfara. Om man deremot borttager dessa stadganden och i stället lemnar frihet för hvar och en att börja handelsrörelse utan några derför lagda hinder, Den 13 Juni c. m. 205 uppstår det normala förhållande, som man eftersträfvar, nemi. en fullkomlig frihet i detta fall. De föreskrifter, hvilka måste stå qvar på grund af det beslut, som fattades i förmiddags, kunna göras gällande genom polisens åtgärder, på samma sätt som andra polisförfattningar tillämpas. På dessa skäl anhåller jag att R. o. Ad., med afslag å Utskrts hemställan i 6:te punkten, måtte i stället besluta att antaga ett mom. af följande lydelse: »Hvar, som icke på de grunder, sorn innehållas i 2:dra inom:t, är utesluten från handelsrättighet, eger utöfva densamma, utan att på förhand hafva utverkat myndighets tillstånd dertill.» Gr. Hamilton:
Detta förslag, grundadt på hvad i någya enda I/änder kan vara öfligt, har Utskotten granskat samt dervid funnit de svårigheter för antagandet deraf möta, att härstädes Näringarne äro af skiljaktig beskaffenhet, såsom Åkerbruk, Skogsfång, Bergshandtering, Slöjder, Manufacturer, Fiskerier med mera dylikt, för hvilka, vid olika tider af året, dels penninge behof till förlag erfordras, dels tillfälle gifves ätt föryttra de utaf dessa näringar härflytande Producter, hvaraf följden således blifver, att alla dessa näringsidkare icke kunna på samma tid, hvarken erfordra penningeförsträckningar, eller äga lägenhet att betala desamma, hvarförutan de föreslagne förenämnde terminer icke blifva passande vid erläggande af arrenden för jord och fastigheter, till betalande hvaraf hvarje ägare af fast egendom måsteför Arrendatorer! utstaka sådan tid, sorn, dels med tillträdes - Ben 19 Junti ilesoch aflyttnings-tiden, dels andra omständigheter tunna vara förenlige, och är det på sådan grund som Utskotten anse sig icke kunna tillstyrka bifall af hvad Herr Von Zansen, på sätt berendt är, föreslagit; hvilket dock till Riksens Högofl. Ständers vidare granskning Vördsamt öfverjernnas. Stockholm elen 18 Maj 1815. På Riksens Höglofl. Ständer*, Lag» samt allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens vägnar* På Höglofl. RidderskaPå Högvörd. Prest pet och Adelns RedaStåndets Ledamöter* möters vägnar vägnar H. F. Strömfelt. Joh. Olof Wallin, A. Lantingshausen A. Wikblad. På Vällofliga BorgarePå Hedervärda BondeStåndets Ledamöters Ståndets Ledamöter® vägnar Vägnar FG. Holm. Petter Jernström• And. Fredin. Nils Mänsson., Å. J. Wahlstjc,rna. Uppläst hos Höglofl.
Skrif v. Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 6 Fehr. 1829* Preste-Ståndet d. 6 —■ — Borgare-Ståndet d. 6 Bonde-Ståndet d. 6 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse „ angående Riksdagens förlängande på en månad. S. A. K. Sorn de många ännu återstående Riksdagsgoromålen, hvaribland åtskillige af högsta vigt och omfattning, icke möjligen kunna hiana afslutas inom den uti Grund-Lagen för Riksdagen bestämda tid af trenne månader ifrån den dag, eller den i5 sistl. November, då Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-Verkels tillstånd och behof blifvit till Rikets Ständer öfverlemnad; alltså, och i öfverensstämmelse med föreskriften uti 10q §:n Regerings-Formen och 80 §:n Riksdags-Ordningen, få hos Eder Kongl. Maj:t Rikets Ständer härmed i underdånighet anhålla, att Riksdagen må på en månad, räknad från den i5 innevarande Februarii, varda förlängd. Rikets Ständer framhärda etc. 60 Exp. {/tsk. Försl, till urich Skrif v, N:o N:o s5. Uppl. o, godk,. hos Ridd. och Adeln d, 6 Febr. 1829, Preste-Stflndet, d, 9 •—« —- Borgare-Ståndet d. 9 Bonde-Ståndet d, 12 — —■ Rikets Stänclers underdåniga Skrifvelse, i anledning af erhållen Remiss utaf
Dessa ord, såväl som förestånderskans ovanligt högtidliga toalett, tillkännagåfvo någon betydande nyhet. – Jag väntar besök af ... gissa hvem? – Enkedrottningen? gissade Alfhild. – Min far? frågade Laura. – Nej, ingendera. Jag väntar turkiske ambassadören. Ja, han har begärt tillstånd af mig att bese min pension, och jag hoppas att ni ej kommer att ingifva honom någon dålig tanke om den. Utan tvifvel skall man ändtligen civilisera Turkiet och anlägga pensionsanstalter för de så mycket vanvårdade qvinnorna. – Det är troligt ... kommer herr ambassadören snart? – Jag väntar honom hvarje ögonblick. – Äro vi blott passande klädda att visa oss för honom? – Åh ja, mina barn, vous êtes fort bien. Skiljande sig från andra pensions-fruar, begagnade fru Stiegler blott vid högtidliga tillfällen det fransyska språket. De unga damerna vexlade förtjusta blickar. – Huru tycker du, jag ser ut? frågade Julie sin syster, med ögonen i spegeln. – Rätt bra! Men hjelp mig att lägga den der hårlocken i ordning. Gudskelof att jag tog min blå klädning! Laura skyndade också till spegeln för att skärskåda sin toalett. Troligtvis fann hon sig rätt intagande, ty hon smålog helt sjelfförnöjd. Straxt derefter öppnade gamla Karin dörrarne och anmälde högtidligt: »Turkiska ambassadören». Filip visade sig, iklädd med särdeles omsorg en turkisk maskradkostym, hyrd hos fru Thalén. Han var åtföljd af en betjent i prålande livré samt af pensionens dansmästare. På ett tecken af fru Stiegler frambar Karin några soffdynor, hvilka hon lade på hvarandra bredvid förestånderskans länstol. Efter att hafva gjort en fantastisk bugning, tog herr ambassadören plats på denna improviserade ottoman. – O, du vishetens brunn, yttrade den synbart betagne muselmannen, i det han efter en dröjande blick på flickorna vände sig till den ståtliga frun, då jag ser dig midt ibland dina lärjungar, tycker jag mig se dagens strålande stjerna lysa på trenne i prakt, glans och färg oupphinneliga rosor, sprungna ur paradisets jordmån.
Efter middagen fanns ej d&amp; n&amp;got kaffe att servera för att underhtta smaltandet af alla dessa hopade födotirnnen, ej ' heller cigarrer. Tobak var visserligen i bruk, men ej allmant. Nar Whitelocke, den engelske ambassadören hos Kristina bjbd p&amp; pipor, var det endast ett fital svenskar, som forstodo denna njutning. Nar man hör allt hvad som vid en middag förtardes, kan man ej lindra p&amp; om de stores apotekarrtikningar vecka ut och vecka in. upptaga i vaxlande mhngfald " purgirpulfver " och " laxersaft " eller " starkande magpiller ". Det kunde val behöfvas efter dessa stAtliga kalas. Drickandet upphörde naturligtvis ej med mhltiderna. Men afven med andra sallskapliga förstrbelser roade man sig, t. ex. med flere slags spel. Under krigen torde allt spelpassionen tilltagit bland Sveriges adel, och det var ingen oskyldig " priffe ", utan snarare hazardspel, som voro i gunst. En s&amp; adel och allvarlig man som riksrhdet Gustaf Bonde omtalar helt enkelt utan alla kommentarier, att han en afton spelade bort " sin hustrus hvita g&amp;ngaren, och de likaledes val ansedda bröderna Fleming omtala, huru de spelade med hvarandra om bössor och vapen. De gamle spelade och drucko, de unga dansade vid talgljus i hvardagslag, och vaxljus vid hbgtidliga tillfallen, eller ute i det fria under sommarens ljus8 aftnar. VAra folkdansar dansades afven af de förname, och först smhningom intrangde utlandska danser. Husmödrarne hade s&amp; val vid fester som i hvardagslag mycket att bestalla. Att fran de olika gBrdarne hemskaffra dessa stora förrhd af mat och dryckesvaror var ett ansvarsfullt Aliggande, om de ocksa kunde förfoga öfver en talrik betjaning. Man fir derfore ej undra om m m ibland i de stora slagterna för lattvindighetens skull sammanslog flere bröllopsfester eller bröllop och begrafningas.
Jag inser dock ganska väl, att i den internationela handeln och vid hvad man egentligen benämner köpmansaffärer, vexelstadgans bestämmelser kanske icke böra eller kunna ändras, utan måste bibehållas vid hvad de äro, men då affärsoch penningerörelse är af mångfaldig art och fältet för penninge transaktioner, affärsoch låneförhållanden inom landet är tillräckligt vidsträckt för att med afseende derå vidtaga åtgärder, som kunna åstadkomma en återgång från den i moraliskt och ekonomiskt hänseende förkastliga missriktning, som föranledts af den genom lag medgifna rätten, att direkte hos löftesmän infordra skuld, medan tillgång till gäldens betalande ännu finnes hos den rätte gäldenären och på det att hädanefter krediten så vidt möjligt är, måtte blifva inskränkt inom naturliga och rätta gränser och möjligheten till vinglerier blifva förminskad, samt iångifvande såväl enskilde personer som inrättningar tvingas, att mera afse personligt förtroende och realsäkerhet, här med vördsamt föreslå, att Rikets Ständer för sin del besluta, att 9 § af JO Kap. Handels-Balken må helt och hållet utgå ur lagen, samt i följd deraf Kongl. Förklaringen 29 Juli 1812, Kongl. Kungörelsen 9 Maj 1835 och Kongl. Förordningen 20 December 1851 äfven till all kraft och verkan förfalla, och hädanefter endast 8 och 11:te §§ af samma Kap. erhålla tillämpning. Anhållande jag vördsamt om remiss af denna min motion till Lag-Utskottet. Stockholm den 11 November 1865. David Schulzenheim. 102 Motioner hos Ridderskapet och Adeln 186b. N:o 50. Af Herr Charpentier, Gustaf Reinhold, angående pension åt aflidne Kammar rails-rådet Paul Roland Ferlins tre döttrar.
Om , sorn jag föreställer mig, Utskottets mening med första AlteFn;!*ivet är att Uppföra afgiften , antingen på sjelfva varan, sorn conspmeras , hvilket är det bästa då det k n ske, eller åtminstone på de Personer, som d<n consumera, med befrielse för dem, sorn deraf icke göra bruk; så är det eo Skatt, som billigtvis kan bära namn af Öfverflödsafgift ; och derföre tillstyrker jag äfven för min del yördsamt att första Alternativet må antagas. Herr Grefven och L a n dt Illa rs k ali'en hemställde, om R’dderskapet och Adeln behagade gilla det af BevrIningsUtskottet föreslagna första Alternativ, hvilken proposition med Ja besvarades. 410 Den 24 Martil, e. m. Upplästes ett från Riddarhusutskott an4 kommit , sä lydande : Hörsamste Memorial ! Hos Riddarhus-Utskottet har andra Can» cellisten vid Riddarehuset och Secreterare!! vid Adeiiga JungfruStiftet, Herr F. O. Silfverstolpe anmält, det Kongl. Maj:t under den 3. den; nes i Nåder behagat utnämna honom till Cornett vid Kongl. Skånska CarabinierRegementet, och tillika anbålht, att dä denna dess nya befattning ej, enligt dess tanka, lärer kunna förenasmed dess, genom Högloflige Ridderskapels och Adelns godhet, vid Riddarhuset ägande befattningar, honom måtte derifrån meddelas n m afsked, hvarjemte häri anhållit det RiddarhusUtskottet täcktes vid samma tillfälle inför Ridderskapet och Adeln anmäla uttrycket af dess varma tacksamhet för den godhet dess aflidne Fader af Högloflige Ridderskapet och Adeln städse åtnjutit, ochhvilken till hans närmaste efterlefvande slägt blifvit utsträckt. Då RiddarhusUtskottet, med stöd af så väl 49. §. RiddarhusOrdningen, som 13. §• af den för Directionen fastställde Instruction , ansett sig ej kunna vägra bifall til!
De olika meningar, som vid frågans afgörande uppstått, innefattas i det vid tillfället förda protokoll, som är bilagdt remisshandlingarna, hvilka härjemte i underdånighet återställas. 9 Kongl. Majds Nåd. Skrifvelse , N:o 27. Förvaltningen af Sjöärendena och Kammar-rätten framhärda med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste, Allernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåte 'Auo. von Hartmansdorff. J. Kreuger. Chr. J. Blomstedt. C. Ålander. A. Wilh. Edman. Referent. P. O. Bäckström. Fr. Hallström. Stockholm den 30 December 1846. Stormägtigste Allernådigste Konung! Kongl. Maj:ts nådiga vilja är, att Förvaltningen af sjöärendena och Kammarrätten häröfver afgifva underdånigt utlåtande. Stockholm som ofvan. På nådigste befallning, W. Gynther. Eders Kongl. Maj:t har väl under den 1 Oktober 1845 i nåder förklarat, det Eders Kongl. Maj:t icke funnit godt i nåder bifalla min hos Eders Kongl. Maj:t i djupaste underdånighet gjorda ansökan att af gunst och nåd varda frikallad från en mig ådömd ersättning för, i följd af försummad förnyelse af ingången borgen, uteblifvet arrende af båtsmans-chefsboslället Ramdala i Blekinge län, men jag hyser den glada förhoppning, att, örn jag inför Eders Kongl. Maj:t egt förmåga att rätt och fullständigt utveckla det ämne, hvarom fråga är, Eders Kongl, Maj:t af mildhet och nåd för en tjensteman, som länge och oförviteligt tjent, nådigst hade beviljat uiin underdåniga bönfallan, och att det således endast Ur ofullständigheten i min då gjorda underdåniga framställning, sora vållat den för mig missgynnande utgången.
1 Hlus af blå Tältduk 1 blått oell gull Klädesskärp 2 Skjortor 1 par Kalsonger . 2 par Strumpor . 1 par Tältduksbyxor 1 par dito stibletter . 1 par svana klädes-stibletter 1 par Byxliängslen 2 Halsdukar 1 par Buldansbyxor 1 Ylletröja 2 par Skor 2 par Halfsulor . 1 Näsduk . 1 Spegel . 1 Kam . i 1 par blå Klädesvanlar 1 Gevärspropp . 1 Putspåse med tillbehör 1 Syväska med d:o 1 Bokväska med d:o 1 Matlornist Arméens samtlige Handtverkare, Sjukvaktare, Fyrverkare och Arbetsmanskap. A) Stora Mou deri liff cn. a) Beklädnaden. 1 Lägermössa 1 Vapenrock 1 par Klädesbyxor 1 Kapott . För Korprals Galon och snören å vapenrocken . Galon ä k a potten vederlikar tillkommer: Snören A vapenrocken Snören å kapotlen För vice Korprals vederlikar tillkommer: SP c TT D Värde. CJQ n Totalt. Årligt. Persedlar. b) Remtyg och Utredning 1 Kopparflaska 1 Flaskrem ... 1 Rensel med remmar .. B) Mindre Monderinjjcn. 1 Blus af blå Tältduk . 1 blått och gult Klädesskärp 2 Skjortor . 1 par Kalsonger 2 pär Strumpor .. 1 par Tältduksbyxor . Dito stibletter .. 1 par svarta Klädesstibletter . 1 pär Byxhängslen . 2 Halsdukar .. 1 par Buldansbyxor 1 Ylletröja 1 par Skor . 2 par Halfsulor .. 1 Näsduk 1 Spegel .. 1 Kam ' . 1 par blå Klädesvantar .. 1 Putspäse med tillbehör .. 1 Syväska med d:o .. 1 Bokväska med d:o 1 Matlornist .. cc Värde. Beväpningen.
Att Herr Hammarsköld icke vet, om på de af Högvördige PresteStåndets EcclesiastikUtskott framställde anmärkningar mot det första Skolordnings-förslaget mycket afseende vid slutliga Redactionen blifvit gjordt, har han rättvisligen erkänt. Jag torde derföre få lemna honom den underrättelse, att många af dessa anmärkningar blifvit iakttagne. Att förordningen påböds till allmänt antagande förr ån det å vissa aflägsna orter var physiskt möjligt, år icke enligt med verkliga förloppet. SkolOrdningen utfärdades den 16 December 1820 och anbefalldes till iakttagande från och med Höst-terminen 1821* (Se Inledningen till SkolLagen.) Herr Hammarskölds förmodan, att denna Lag blifvit kungjord för att råcka evinnerligen, 12§ Den l Martii* Är så mycket mera obegriplig, söm sjelfva La* gen innebår medlen till förbättringar génom fö* reskriften om Läroverkens livart tredje år in* träffande Revision, Denna Revision, hvars fö* remål tydligen bestämmes i 5 Sect Cap. 5, $* 5, är, efter min Öfvertygelse, för ändamålet vål beräknad. Skol Lagens möjliga brister måsta bäst kunna upptäckas och deras äfhjelpande bäst föreslås af de Lårare, hvilka det blifvit uppdraget att handhafva dess Utöfning. En sådatl Revision år bestämd till är 182*. Förr anser jag någon granskning af denna Författning mindre nödvändig* Dess verkningar kunna änntl ej rått bedömas, då den så kort tid varit gäl* lande. Att dess föreskrifter ännu icke förän* ledt någon enda från Consistorierne till Thre* nen förd klagan, anser jag mig skyldig att Vid detta tillfälle nämna. Jag kan icke inse de, enligt Herr Harn* mafskölds tanka, nästan oöfvervinnerliga svårig* heterne för verkställande magfen att pröfva en SkolOrdning. Att Riksens Ständer icke insett dem, är tydligt, då de åt Regeringen Uppdragit rättigheten att i ämnet besluta.
St:rs beslut om myntbjestämning och realisation går i verkställighet, hvilket beslut blifvit till K. M:t$ bifall öfverlämnadt; får Utskottet, i anseende till den inverkan som desse bägge åtgärder på hvarannan äga, föreslå: att R. St.Y till K. M:ts Nådiga ompröfvande i un - Betänkan de n, N:o 4!4- ^07 derd:het öfverlemna, att, i sammanhang med Dess Kådiga sanction å den af R. St:r i underd:het föreslagne myntbestämning och realisation, äfven utsätta tiden, då det nu fastställdta lånet må taga sin början. Börandes, i händelse R. St:r sådant bifalla, hufvudgrunderne för upplåningen härefter rättas (seöPuncten, nya Förslaget).
Penningar: af 1832 års anslag 6,899: 24. deribland förslagsanslag, högst 2,340 lt:dr åt 13 Konsistorii-Notarier å 180 R:dr. » Biskopens på Gottland lön, förslagsanslag 2,000: » Pastor i Fahlun, anslag af ljr Skepp, koppar, förslagsvis ä 133: 46. . 200: » Pastor i Forssmark, anslag af 2 Skepp. Ham marskattsjern ä 13 R:dr, förslagsvis . 50: — Indelta räntor: 1832 års anslag Indelt Spanmål: d:o 20,165 T:r 43 k:r Tillkom m er: öfverflyttning från Elementar-Läroverkens anslag: för Konsistorii-Notarierne 167 T:r 2 k:r go.332 T:r 15 k:r å 6 2 R:dr 133,349: 38 Oindelt Spanmål: 1832 års anslag 225 T:r Tillkommer: Prostetunnor, enl. Kgl. Maj:ts proposition 8 » från 6:te Hufvud-Titeln (anslaget jordförluster) öfver tlyttade 55 » från anslaget lill Elementar-Läroverken d:o till Kon sistorii-Notariernc 488 » Afgår: till anslaget för kyrkors underhåll öfverflyttade (Loos kapell) 476 T:r 5 » 474 T:r ä 6J* R;dr 3,140: Lappmarks Ecclesiastik verk, förslagsanslag Universite terne. — Tillkommer: Löneförhöjning åt Bibliothekarien samt 2:dra Amanuensen vid Lunds universitet 330: » åt 2:dra Amanuensen vid Upsala universitet 500: » åt 2:ne Professorer vid d:o å 400 R:dr 800: » åt 3:ne d:o vid Lunds d:o å d:o 1,200: ^ jjgpIndelta räntor: 1832 års anslag Indelt Spanmål: d:o Elementar-Läroverken, Reservationsanslag.
Härefter förekom den del af Ulsk:s Betänk., som angår de kontroll-föreskrifter, hvilka, i följd af hittills stadgade införselsförbuds uphörande, må anses behöflige, och företogs härvid: l:o Utsk:s hemställan, ali de hittills förbjudna varor, som till införsel hofgifvas, icke må på kredit-uplag upläggas och ej eller på nederlag annorlunda, än till återulförsel i de städe', r, der summa varor, oaktadt införsels-förbuden, nu ega dylik nederlagsrätt, eller städerne Slockholm, Götheborg, Carlshamn, Landskrona och Söderköping. Dun 13 Maj e. m. 99 Efter någon discussion, hvarunder föreslogs, att till införsel hittills förbjudne Väfnader endast måtte få importeras till städerne Stockholm, Götheborg, Malmö, Norrköping och Gefle, men detta förslag slutligen frånträddes, sedan en ledamot anmärkt, att detsamma numera, till följd af de öfrige RiksSt:ns redan i ämnet fattade beslut, ej kunde vinna framgång, blef Utsk:s förevar:de hemställan af 11. o. Ad. bifallen. 2:o Utsk:s tillstyrkande, att den, vid uphäfva?ide af införsels-förbuden å Socker, Sirap samt Topp-, Kandioch Kaksocker, stadgade inskränkning i uplagsrätten f ör nämnde artiklar måtte uphöra. I fråga härom yrkades dels bifall, dels afslag; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, framställde propos. till bifall å Utsk:s förevande tillstyrkande, samt sedan svaren dervid utfallit med starka Ja, jemte ett eller annat Nej, förklarade att han funnit Ja öfvervägande. 3:o Utsk:s yttrande ang:de andra ifrågakomne öfvergångsåtgärder vid införsels-förbudens upliäfvande. Detta yttrande lades till handlingarne.
Orsaken dertill att 1827 års föVordn. i allmänhet icke blifvit efterlefd, kan Sökas hufvudsakligen deruti, att den sjelf saknat nödiga föreskrifter om controller för dess efterlefnad; då deremot i det nu antagna förslaget till förnyad författning icke allenast sådana controller finnas gifna, utan ock utöfningen deraf blifvit i första rummet uppdragen åt communerna sjelfva genom deras delegerade; hvadan jag för min del åtminstone anser sannolikare att författningens tillämpning kommer att ske med all stränghet, än motsatsen. För öfrigt åberopar jag hvad jag förut i ämnet anfört. Frih. Ridderstolpe: Jag önskar komma i åtnjutande af minoritetens tröst, och till den ändan anhåller jag att få instämma i Frih. Boyes reservation. Hr Frih. o. Landtm, lilikännagaf, att plenum kornme alt fortsättas på eftermiddagen kl. 6. Ånyo föredrogs StatsUtsk:s den 23 sisth Januari på bordet lagda utlåt. N:o 4.1 i, i anledn. af Hr von Hartmansdorffs motion om anslag till utskrifning af registratur, hvilka ifrån Stats-expedilionerna hort till Riksarchivet aflemnas. Hr von Hartmansdorff, Äng.: StatsUtsk. har icke beslridt del förhållande eller rättare sagdt den brist, om hvars tillvaro jag nämnt i min motion, och hvilken jag velat afhjelpa genom mitt framställda förslag. Utsk. liar till och med på dessa uppgifter grundat en tillstyrkan, som in nebär ett erkännande af förhållandet. Det är således icke något annat som brister, än att Konungen icke gjort propos. i ett ämne, som rörer Statens tjenst. Om än denna sista brist skulle förelinnas, så inser dock R. o. Ad., alt saknaden i Riksarchivet af de handlingar, jag omförmält, icke bör längre fortfara. Om R.
Utskottet vill icke motsäga nyttan af det Förslag Professoren Geijer uppgifvit, hvilket äfven inom Utskottet, på framställning af H:r Öfverste Lefre'11, ifråga varit under öfverläggningarne om HofRätternes löneanslag; men då från Svea HofRätt bestämdt är förklaradt, att arbetet der ej kan medhinnas utan tillökning af 3 Ledamöter och ingen anledning är betvifla detta förhållande, då balancer hittills icke kunnat undvikas och arbetet nu fått betydlig tillvext, genom de egentligen till denna HofRätt förviste Bergs-, Commerceoch Karaeral-målen, har Utskottet äfven, på sätt som skedt, tillstyrkt löner för nämnde antal Ledamöter. Varandes det i alla fall på K. M:ts Nådiga pröfning och godtfinnande beroende, huruvida, genom en härigenom uppkommande möjlighet, alt ytterligare förhöja lönerne för det redan varande antalet Ledamöter, arbetet på sådant sätt må mera ändamålsenligt utföras, än genom en tillökt personal med mindre löner. I anledning af Prosten Hallströms anförande bör Utskottet blott tillägga: alt Svea HofRätt, som mera än 200 år haft Vice President, är, derföre att den 22 Stats-Ut skottets residerar i Hufvudstaden, alltid i behof af en Representant, hvilket vid flere tillfallen visat sig, såsom vid händelse af Ord, Presidentens sjukdom eller dess ledighet m, in.; oell om Vice Presidenten åter skulle, jemte de äldre fiol Rät tsllåderne , vara Divisionschef, sä komme hans, eller den äldstes göromål, att blifva vidlyftigare och mån g fal dikare än alla de yngres,enär Vice Presidenten har hvarjehanda ekonomiska functioner sig tilldeldte, hvaruti de öfrige Ledamöterna ej deltaga.