Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Öland utgör, som ofvan är anmärkt, ett ur hafvet uppskjutande öfvergångs kalkberg, sluttande åt östra och vestra kusterna; dess medlersta del har å de flesta ställen obetydlig, och på många nästan alls ingen jordbetäckning, hvadan derå med få undantag ingen odling är möjlig, Inga träd vilja der trifvas; men det gräs, som uppskjuter från den tunna jordbetäckningen, ehuru lågt och glest, är dock ett godt bete, synnerligast för får och hästar. På begge sluttningarne har, genom forntida upplandning, bildats ett lågt kustland, som egentligen utgör den enda fruktbara delen af ön. Denna landsträcka har på de flesta ställen endast en åttondedels mils bredd och utgör således knappt tredjedelen af Ölands areal-innehåll; men då likväl nästan öns hela befolkning är boende på detta kustland och utaf afkastningen derå erhåller vida mera spanmål, än för eget behof tarfvas, kan lätt slutas till den fruktbarhet jorden bär måste äga. Rådande jordmånen är, hvad denna del af ön beträffar, fin svartmylla, som dock i det bördigare södra Mötet är mycket lerblandad, hvaremot sandjord ofta förekommer i det norra. Utmed större delen af vestra strandell växer val någon mindre löfskog, bestående hufvudsakligen af hassel, al, björk och smärre ekar, men större barrskog finnes endast på några trakter i norra Mötet. Endast en och annan by träffas på det kala fältet, emellan dessa begge sluttningar, och på de flesta ställen, eller der brist på tillräcklig jordbetäckning öfver kalklagret hindrat alla odlings företag, har man en begränsad utsigt öfver liela bredden af berget. Dessa vidsträekta, ofruktbara hedar kallas af öns inbyggare allvard!. - 4 - § 2- Invånare. Länets hela folkmängd, som enligt 1827 års mantalslängder uppgått till i54,ooo personer, utgjorde vid 1832 års skattskrifning 162,067. 84,3ia deraf betala mantalspenningar, och 77,755 äro mantalsfrie.
N:o 23g, öfver åtskilliga Memorial om Arbets och Corrections.Inrättningen i Vadstena. 9-)<f Prof. Utdr. d. 25 Nqv, 1S23. S. D. Å nyo föredrogs Banko-Utlåtande N:o 8?» ofver anmärkningar hos Borgare-Siandet vid Memorialet N:r 62, angående förrättad Bevision af Banco Discont-V^erket, samt några föreslagne stadgajiden för framtiden; Och emedan sistnämnde Memorial redan blifvit af de öfriga Biks-Stäqden gilladt, lät ock Borgare-Ståqdet dervid bero, r S. D. Nedannämnde Utlåtanden i mål, sort blifvit fran de öfriga BiksStånden återremitterade, men hos Borgare-Ståndet förut afgjorde, föredrogos ånyo och lades till Handlingarne; N:o 6ir, Statsoch Kkonami-Utskottens i frågan om återläggande af Jemtland till Vester-Norrland, samt Herjeådalen till Gefleborgs Län;, •2J-:o 80, Banco-Ufskottets, rörande väckte motioner i afseende på Baneo^Discont-Styrelsen ; N:o s |o, Lag Utskottets, 1 fregatt om en ytterligare anställt *11 förekommande af Fångar® flykt. Fröt, Utdr. d. 35 Noir, 1833. 333 S. IX Med anledning af Höglo!!- Riddersknpets och Adelns inbjudning genom Protocolls Utdrag den 17 dennes, beslöt Bprgare-StSndet, som deri ig:de bifallit Statsoch Ekonomi-Utskottens förnyade Utlåtande N:o 591» rörande Dotsoch Båk-afgifterne för ångfartyg med] flera, att nu instämma med Höglofl. Ridderskapet och Adeln deruti, a<t .Lotsoch Båk-afgifterne måga ifrån'' nästkommande års början och tills vidare för Svenska Ångfartyg, ehvad de segla på ineller utrikes orter, nedsättas till hälften emot hvad andra Fartyg af lika djupgående, enligt gällande Författningar, erlägga:
De Hrr i synnerhet, som så gerna sätta frågan om import och export i ett ovillkorligt samband med Bankens förmåga alt honorera sina förbindelser och upprätthålla realisationen, synas gerna böra bifalla förslaget. Det är nemi. gifvet, att om cuisen faller mycket, så skall delta gynna importören, ty han får dä sina varor för ett lägre pris, och hvar och en som har fordringar på utlänsk ort skall i följd deraf blifva frestad att förvandla desamma i varulager och dem hit införa, innan cursen hinner genom exportens inverkan falla till en så lag punkt, att införsel af silfver kan löna sig. Det synes då besynnerligt om man ej begagnar det tillfälle som erbjuder sig att förekomma en sådan öfverdrift i importen, genom att för Banken disponera silfver på en utländsk plats; och då dessutom Bancoslyrelsen redan genom det för Banken gällande reglemente har rättighet att med tillägg af transport kostnaden köpa silfver, hvilket ej kan hafva något annat ändamål, än honorerandet af Bankens förbindelser när så påfordras, så synes det vara något vidunderligt att nu neka Bancostvrelsen att köpa silfver för ett bättre pris, eller för ett sådant, lill hvilket icke behöfves läggas någon transportkostnad. Dessa slutföljder synas mig vara så arithmetiskt bevisande, att jag tror, det betänk, pä denna grund ensamt bör bifallas. Då dessutom icke skäligen kan sättas i fråga, att ju icke Hrr Bancofullm. kunna skaffa sig tillgång till 54 Den 7 October. säkra upplysningar i afseende på de handelshus’s solidiie', hos hvilka det uppköpta silfret är deponeradt, så synes några äfventyr i det fallet ej eller höra komma i fråga. Hr von Hartmansdorff, Aug.: I afseende på den siste talarens yttrande, vill jag blott tillägga, att det naturligtvis icke kan vara någon skada för Riket, om cursen folie sä, att deifsom hade fordringar på utrikes ort, funne mera sin räkning vid deras indragning i silfver än i russin, vin eller hvad det vara må.
Styrelsen häraf vara förhindrad att nu ingå i pröfning om rätta förståndet af ofvanberörde nådiga Bref. Beträffande Revisorernes anmärkning, att, ehuru Kongl. Styrelsen^ den 9 April 1842, till förebyggande för framtiden af anmärkta oordningar vid premie-listornas upprättande vid Södra Korrektions-inrättningen, förskrifvit åtskilliga kontroller, bade likväl, på sätt Kongl. Sty 52 - — 410 — relsens protokoll för den 26 November samma år utvisade, förfalskningar af berörde listor ånyo ägt runi, får Kontoret fästa uppmärksamheten dervid, att då Inrättningens tjenstemanna-personal är så fåtalig, att fångar måste användas såsom skrifvarebiträde, komma alltid stora svårigheter att möta för inrättande af sådana kontroller, som af en fånges vinningslystnad och illfundighet icke kunna eluderas. Emedlertid var den här anmärkta förfalskningen af mindre betydenhet samt blef genast upptäckt, och föreskrifter meddelade till förebyggande deraf för framtiden. Hvad derefter angår Revisorernes erinran dervid, att fångarnés så kallade flitpenningar fått, till betydlig del, användas under sjelfva fängelsetiden j så äro, genom Kongl. Styrelsens protokolls-utdrag den 9 April och 1 Juni 1842 samt den 30 Januari detta år, föreskrifter meddelade, att hvarje fånge endast äger ätt för två tredjedelar af sin arbetsförtjenst uttaga vissa bestämda proviantartiklar efter inköps-eller gångbart pris; och har, i den mån redogöraren vid Inrättningen uraktlåtit att ställa sig meddelade föreskrifter till efterrättelse i detta hänseende, sådant blifvit af Kongl. Styrelsens Revisions-Kontor anmärkt och kommer att af Kongl. Styrelsen pröfvas.
-Sekreteraren vore inbjudna att efter slutad ceremoni å Rikssalen intaga middag å Kongl. Slottet vid den för R. o. Ad. serverade taffel, 2:dra våningen uppgången från östra livalfvet; och anmodade Hr Gr. o. Landtm, de ledamöter af Ståndet, som af den Nåd. inbjudningen ville sig begagna, att anmäla sig hos Riddarh.-Fiskalen. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 18 e. m. In fidem, O. Brakel. Plenum kl. £ 10 f. m. Föredrogs och lades till handlingarne sammansatta Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 21 dennes bordlagda Mern. N:o 12, i ani. af erhållna återremisser å tvenne i Utlåtit N:o 9 föreslagna voteringsproposir. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, sammansatta Bevilln.- samt Allm. Besv.- o. Ekon.- Utskits d. 21 dennes bordlagda Mern. N:o 13, i ani. af RiksStåndens skiljaktiga beslut i fråga om af K. M:t föreslagen förändrad grund för uttaxering af landstingsmedel. Föredrgos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.- Utskits den 21 dennes bordlagda Betänk. N:o 30, i ani. af väckt motion om upphäfvande af de i 24:de kap. 32:dra §:n Kyrkolagen förekommande stadganden angule klockares brefbäringsskyldighet. Justerades ett prot.-utdrag rörande sammansatta Bevilln. -, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon. Utskits Mern. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 6 e. m. Med förmälan, att H. Exc. Hr Gr.
Lefver erinAf Bankens, från och med 1848 års början lill och med 1850 års tfbistméfei slut influtne, behållna vinst, har, likmätigt 214 §. i Banko-Reglementet, ett till Riksbelopp af 700,000 R:dr B:ko årligen vid slutet af hvarldera åren 1851 Salioret°.n och 1852 från Banken, i och för Statens allmänna behof, blifvit lill Riksgälds-Kontoret aflemnadt. §. 83. Användandet Enär större delen af de behållna vinstmedel, hvaraf 2,100,000 R:dr “vinstmedel, skull*3? enligt nyssåberopade Reglements-stadgande, till Riksgälds-Kontoret aflemnas, af Fullmäktige blifvit använd till inköp af räntebärande Obligationer; bar den under åren 1851 och 1852 influtna behållna vinst tagits i anspråk för liqviden till nämnda Kontor; Och dä sislberörda vinst jemväl till en del är afsedd till försträckningar åt Filial-Banker, har något användande deraf för inköp af räntebärande Obligationer icke kunnat eg a rum. §. 84. ily£gtMblm Genom uppköp af mynt och medaljer, bär metalliska värdet af Ban kens Mynt-Kabinett, som vid 1850 års utgång uppgick till 15,203 R:dr 65 31 sk. 3:st, vunnit en tillökning Sr 1851 af 975 Rdr 47 sk. och år 1852 af 283 R:dr 14 sk. 3 r:st; i följd hvaraf omförmäldta värde vid näsllidet års slut utgjorde 16,402 R:dr 44 sk. 6 r:st B:ko. Revisorerne hafva besett nämnde Kabinett och funnit dervarande samlingar väl ordnade. Angående Bunkens Pappersbruk Tumba. §. 85. Det speciela inseendet öfver Tumba Bruk har innehafts af Herr Capiinspektionen tainen och Riddaren m. m., Grefve A. G.
Rike är, enligt sin natur, ett val-rike, alla sysslor derstädes äro förtroende-syslor. Men förtroendet förutsätter bekantskap icke blott med Lärarens gåfvor utan äfven med hans personlighet. På denna åsigt af saken, den Utskotten i allmänhet måste gilla, hvilar ursprungligen menigheternes val-rätt. Det är sannt att denne Lagsamt Allin. Besv. o. Oec. Utsk. Bet. 17 denna är nu på flere salt inskränkt; men, om hvad som ännu återstår deraf äfven borttages, skulle folket icke utan skäl klaga öfver förlusten af rättigheter, som det anser både välgrundade och heliga. Det obefordrade Presterskapet skulle troligtvis ej eller finna sig belåtet med en sådan förändring. Af förslags-handlingarne kan väl utrönas de sökandes förtjenst i allmänhet, men icke de mera enskilda omständigheter och förhållanden, som någon gång kunna göra den ena lämpligare, än den andra, för ett visst Gäll. Det torde ej eller vara gifvet, att denne alltid funne den kraftigaste förespråkaren inför thronell. För Konungen Sjelf skulle förändringen medföra mångdubbelt besvär. Ulan all vägledning af Församlingens röst, och inskränkt till de ofliciela upplysningar, som Consistorierne i saken meddela, skulle Hans Majit möjligtvis ofta finna Sig i förlägenhet, hvilken af de föreslagna, sorn borde föredragas, och misstag vore, under ett sådant förhållande, åtminstone tänkbara. På andra sidan kan ej eller nekas, att, helst på vissa orter, menigheternes valrätt blifvit missbrukad. Dessa missbruk härleda sig likväl, i Utskottens tanka, oftast Bih, till fl. St, Brot. 1828 och 1829. 7 Sami. a Afd. 3 i3:e H:t. i8 Lag. samt Allm. Besv o.Oec.Utsk.
Hvar och en, som hade aldrig så litet sinne för poesi, kunde j u likna dem vid flyktingarne från Coblentz, vid MarieAntoinettes hofdamer, som nödgades resa så brådstörtadt, utan puder, utan styfkjortlar, utan kammarjungfrur, hänvisande till slumpen, men som redde sig godt med att sköta sig själfva och på samma gång bevara det franska hofvets lätta ton, det pikanta, utmanande leendet, fastän monarkerna voro sin kos. maise ej annat än hysa de mest grundade förhoppningar. Men — praktiska karlar dansa ej som annat folk. Filuren i fråga gjorde sina små beräkningar, under det han valsade: » Den här familjen Simaise är c h a r m a n t. tra la la. la la la. men vill gärna lägga an på m i g. la la l a. la la la. det är rådligast att inte besluta sig förrän Paris ' portar öppnas. tra la la. och jag hunnit skaffa mig närmare besked. En förtjust skara småstadseleganter fyllde la la la. » hvarje afton » Simaiseska atelieren ». Efter Så tänkte den » förste dansande advokaett hyrdt piano polkades, valsades, dansades ten »; och, minsann, strax efter det Paris schottis — man har ej tröttnat på den danblifvit fritt från sin blockad, gjorde han sig sen i Normandie ännu. » Det går nog ej af närmare underrättad om familjen — och det för mindre, än att j a g får gifta bort en af tilltänkta giftermålet blef om intet. dem, » sade pappa Simaise för sig själf. Och Sedermera hafva de stackars små blifvit säkert är att, hade en gått åt, så hade de gäckade vis å vis många förhoppningar. Men andra nog snart följt efter. Tyvärr gick den den omständigheten har ingalunda förderfvat första ej åt — men på ett hår när hade det den glada prägel, som utmärker denna ovanvarit gjordt! liga familj. Tvärtom! Ju flere fiskar som Bland flickornas talrika valsörer, inom desläppa betet, j u mera tycks man munras balettkår af advokater, assistenter och tra upp sig.
Drakblod; se Färger, andra slag, ej specificerade. Dräll; se Väfnader. Dyfvelsträck; se Assa Foetida. Ekollon; se Knapergall. Elfenben; se Ben. Enbärsmos, hänföres under Apotheksvaror. Enbärsolja; se Oljor. Essencer; se Oljor. Estamper, hänföras under Kopparstick. 320 Expedilions-Utskottels Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 136. Qvantitet för Inf. Tull. luilvarde. Tullberäkn. Bn iko R:dr sk. r. It: dr sk. r. 2 32 Eluis, med eller utan tillbehör, af sammansatta eller såsom arbetade ej specificerade ämnen, äfvensom Penningebörser 1 skåip. — 32 — Fartyg och Bålar, utländska, med tillbehör: ( för hvarje ) seglande 100 R:dr af l 5 / köpesuimn. ) / för hvarje ) ångfartyg ] 100 II:dr af ! 10 ( köpesuimn. ) Anm. Inköpssumman skall styrkas med auktionsprotokoll eller annan åtkomsthandling, hvilkas riktighet blifvit bekräftad af offentlig myndighet, eller, der sådant ej kan ske, af köparen medelst inför domstol aflagd ed. (Se vidare förteckningen å vid införsel tullfria varor.) — 10 — Fenkol t skålp. — 2 — 32 — Fernissa 1 skålp. — 3 — 8 — Fikon : 1 skålp. — 2 — 40 — Filar och Raspar 1 skålp. — 4 — 1 1(5 Fingerborgar och Springar af andra ämnen än guld eller silfver 1 skålp. — 16 — Fisk: saltad eller inlagd: — 32 — Anchovis, Sardeller och Thonfisk 1 skålp. — 8 15 — Kabiljo, Långor och Torsk
Det är således egentligen blott, sedan denna kommitté upplöstes, som Sverige saknat en centralmyndighet för undervisningsväsendet och det är ock sedan den tiden, som afvikelserna läroverken emellan blifvit allt större och större. Helst skulle jag således i underdånighet föreslå Eders Kongl. Majit inrättandet af eu centralstyrelse, hvilken, under ordförande af departements-chefen, då hans öfriga göromål det tilläte, skulle bestå af dels 3 ständige ledamöter, hvilka af Eders Kongl. Majit utnämndes, med fullmak - io8 ter förseddes, utsagos bland personer, som sjelfve lagt band vid undervisningen och blefve egentligen föredragande för livar sin hufvudafdelning, universiteten, elementarläroverken och folkskolorna, dels ock af 3 för ett år i sender äfven af Eders Kongl. Majit förordnade personer, ut1 sedde bland ledamöterne i svenska, vetenskapseller vitterhets-,\ historieoch antiqvitets-akademien, eller andre män med utmärkt litterärt anseende, en bland rikets presterskap och en bland män, kände för högre industriel bildning. De ständige ledamöterne borde förses med löner af 2000 r:dr banko hvardera, och de för året tillförordnade med arfvcden af 666 r:dr 32 sk. banko hvardera. Då de ständige ledamöterne tillika borde uppsätta alla beslut, utlåtanden och förslag, behöfdes ej mera än ytterligare 2,000 r:dr banko för nödig betjening och öfrige utgifter, så att hela kostnaden blefve 10,000 r:dr om året. Genom en sådan organisation blefve den kännedom af sak och den betänksamhet i förändrandet af det beslående, som vid hvarje förbättring noga bör iakttagas, förenade med den syftning till framåtskridande, som med hvarje institution måste vara ett af styrelsens hufvudändamål. Ett tillfälle lemnades ock att på ett gagnande sätt använda utmärkte lärare, innan de hinna tröttna vid sitt mödosamma kall.
Rusthållshästarne approberas å vanligt remonteringsmöte af Landsh. och Brigad-chefen, hvilka hafva lika pröfningsrätt, biträdda af brigad-veterinären. För approbation så väl af befälssom ständige och rusthållsnummer-hästar erfordras, att hästen: icke är under 4 och icke öfver 8 år gammal; icke är under 9 qvarter 3 tum och icke öfver 10 qvarter hög, oskodd bakom sadeln; är stark, felfri och utan synliga åkommor. På färgen göres icke något afseende. Befälets och dess vederlikars hästar, en gång approberade, kunna icke säljas eller bortbytas innan en annan häst blifvit i stället förevist och approberad. Ang:de rusthållshästarnes vård, då de ej befinna sig i aktiv tjenstgöring, gäller hvad redan i detta afseende är stadgadt. Ali kassation af hästar sker vid Generalmönstring. Mot skyldighet att alltid prestera hästar och sadelmonderingar till bestämdt antal, utgår under alla förhållanden till oförminskadt belopp de enl. stat, i förening med hästhållningsskyldigheten, hvar och en af befäl och vederlikar, som skola vara beridne, tillerkände inkomster. Art. IS. geringen b). Så väl befäls och vederlikars, som ständige nummerhästars furagering och underhåll bekostas af kronan, efter ett årligt, till 120 å 121J r:dr bestämdt rationspris: detsamma gäller äfven för rusthållsnummerhästarne, så snart de ingått i aktiv tjenstgöring. Befäl och vederlikar af beridne trupper, hvilka sjelfve, besörja sine hästars anskaffning och remontering, står det öppet, antingen att sjelfve besörja furageringen, emot erhållande af bestämd valuta för furag-rafionen, eller ock att uttaga sina rationel' in natura, till samma pris som truppen. Befäl och vederlikar vid obe - a) Se föregående Art. b) Se Ta b. 17—22. 88 Den 7 December. ridna trupper ega åter alllid att, emot bestämd valuta för furagerationen, sjelfve besörja sina hästars furagering.
Stats-Contoiret matte få sig uppdraget, att verkställigheten häraf ombesörja, samt att i sådant äridamål så väl fran Kongl. Kammar-Collegium infordra Tabellerne för ue Kän, för hvilka sådane icke ännu blifvit aflemnade, sorn ock å desse Tabeller låta tillägga dylik uppgift å Kronans behallne Räntor inom hvarje Eän. Och torde Riksens Höglofl. Standar i öfrigt anhålla, att kostnaden härtill måtte bestridas af Stats - Verkets Öfverskotts-medel på Intraderne. Hvilket allt vördsarnligen underställes Riksens Höglofl. Ständers bepröfvande. Stockholm den 38 J un ii 1818. Riksens Höglofl. Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, i anledning af Aterremiss utaf frågan om Gr atif cati on ät Herr Vice Presidenten m. m. Billberg. ^Tedan Stats-Utskottet uti afgifvet utlåtande deri £7 i nästlidne månad, öfver Riksens Höglo!!, Stats-Utskottets Betänftandenl *98:» Ständers Deputerades Berättelse, rörande Revisionen af Krigs-R jikenskaperne för år 1810 och. följande åren, bland annat, i anseende till Herr Vice Presidentens m. m. tällbergs inhämtade nitfulla och noggranna bemödande vid den honom af Kongl. Maj t i Nåder uppdragne .Liqvidation med Preusiske och Tyske Staterne, öfJ ver försträckningar lill Svenska Arméen under sista Tyska Fälttaget, hvilken liqvid så lyckligt och för Rikec förmånligt utfallit, att nära En million afgått på hvad bemälte Makter af Sverige fordrat, tillstyrkt Riksens Höglofl. Ständer att icke allenast hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla Herr Vice
Påtagligt är, att ingen, utan betydlig egen förmögenhet lärer kunna ingå vid Lif-gardet till häst och Kronprinsens Husarer, under åliggande att af egna tillgångar förse sig med och vidmagthålla 2:ne dyra hästar: och då de rikes antal i vårt land icke är serdeles stort, synes lockelsen att ingå vid dessa Regem:ten, under sådana förhållanden, för de fleste blott vara ledande til! en snar och oundviklig undergång. Det föreslagna ökade hästunderhållet samt stallhyran utgöra visserligen någon hjelp; men ingalunda en till fy 1 lest gö rand e Någon fullständigare granskning af hvad förslaget i öfrigt innehåller, i afseende å den värfvade Arméen, skulle vara ända - Den 24 Januari. 83 målslös; då man icke anser sig kunna inom de för handen varande tillgångarne, organisera på eli lämpligare och ändamålsenligare sätt, utan blott afser bibehållandet af det närvar:de sådant det är. Det är nemi. då klart, att löneförbättringar måste äskas, och måhända bifallas, intill dess en koramande och möjligen snart inträdande nödvändighet påkallar nya organisationers uprättande ifrån bättre synpunkter: hvaribland man då torde taga i betraktande Fot-gardernas sammanslående till ett Regerade, såsom de ursprungligen varit, och långt f. d. blifvit ånyo föreslaget ; samt tillika fästa afseende å det mera omfattande organisationsförslag för hela Arméen, som ehuru sedan flere Riksdagar till R. St. afgifvet, blifvit lemnadt utan afseende. Anmärkningsvärd! torde det emedlertid vara, att ehuru Ingeniör-corpsens löner vid sednaste Riksdag förhöjdes, löneförhöjning för denna corps, äfven nu begäres, hvilket synes ådagalägga en brist på system, som ingifver föga förtroende åt de fordringar som i öfrigt göras. Emot det ökade befäl för Ingeniör-corpsen, som i K. M:s Nåd.
Men jag ber Er, mine Den 26 Mars e. ra. i85 Herrar! besinna hvilket mål vi derjemte förfela? Jo det måhända, att aldrig få vårt mynt regleradt, för att icke vägen för Götha Canal må hli tillstängd för de nya anspråk, hvilka troligen uppstå i den mån vi icke tvärklippa de närvarande. Det finnes likväl en annan Canal vi framför alla andra borde vid denna Riksdag fullborda: den verkliga Communications-Canal nemligen, som igenfinnes i ett stadgadt och säkert mynt. Dess nytta är hvarken problematisk eller inskränkt till vissa provincer — den löper i alla möjliga directioner, underlättar rörelse inom och utom landet och är ett oumbärlig vehikel för Nationalvinst. Men när hör man, för detta sanna storverks utförande ifras af Götha CanalDirection. De stora och beundransvärda talenter, vi i dag åter haft prof på, när funnos de nånsin använde för att illustrera den vigtigaste ekonomiska fråga vår närvarande epok omsluter? Och Styrelsens Ledamöter ~ de som nu tillstyrkt den Nådiga Propositionen. —. När hörde man dem yrka nödvändigheten att snart och kraftigt stadga myntförhållandet? Skulle vi nu på förhand satisfiera Götha Canal, så vore kanhända Riksdagsintresset i det mästa fyldt. Canalens stridiga interesse mot myntfixation, (så länge den med alla sine item är ofärdig) — är åtminstone för mig så ögonskenligt, att till dess jag ser den sednare på goda säkra grunder etablerad — lill dess ropar jag af Den 26 Mars e. m. alla krafter Nej, till en enda skillings ut-> betalande hvarken såsom lån eller anslag. Kan ej ett nödigt råderum, att med sansad öfvertygelse få besluta, beviljas? Är då Götha Canal förmer, än Nationens välfärd? Huru kan man annars uppoffra den sednare för den förra. Säger man, att Canalen eljest ramlar, så må den ramla. Jag tror likväl, att den icke skulle betydligt lida af ett års uppskof. Den står nog öppen, till dess vi igenfylla den, och vill troligen sluka så mycket vi finnas beredvillige att offra, så efter som före myntregleringen. Ropen på proposition förnyades.