Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den besparing å denna Hufvud-Titel, som genom afgång uppkommit, och för år 1826 utgjort 4,714 R:dr 44 9 r:st. samt för det närvarande är ökad, hvilket kommer att närmare bestämmas vid afslutilinge n af innevarande års Stat, blifver en Tillgång för de tillökade Utgifter, sorn på Indragnings-Staten komma att uppföras. Enligt Rikets Ständers Beslut och Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 20 Jaliuarii och 18 Augusti 1824, skall det på allmänna Indragnings-Staten till f. d. Kongl. Famillens underhåll varande Anslag af Bil. till K. M. Nådiga Propus. N.-o 2. gl 66,666 R:dr 3a sk. årligen anordnas till Rikets Ständers Bank, i afbetalning å den till Liqviden med f. d. Kongl. Famillen af Banken förskjutna Summa af ^32,55^ R:dr 5 sk. 6 r:st. Till 1827 års slut hafva härå blifvit till Banken afbetalda 225,925 R:dr 44 sk5 r:st., och vid 1829 års slut blifver Bankens fordran endast 3^3,297 R:dr 4i sk. 1 r:st. Om Medel att på en gång liqvidera denna återstod anvisas, vinner Riks-Staten från i83o års början en årlig tillgång till andra behof af 66,666 R:dr 32 sk. Sedan, med undantag af Kammar-Skrifvaren Westman, alla de till f. d. Widegrenska Riks - Boksluts - Contoret hörande Tjenstemän på andra håll blifvit emploijerade och vunnit förbättrade vilkor, täcktes Eders Kongl. Majit, genom Nådigt Bref af den i4 December 1825, i anseende till de för Westman förekommande bevekande omständigheter, bevilja honom en årlig tillökning, uti dess på f. d. Kammar-Collegii Afräknings-Contors
Jag liar blifvit något utförlig, emedan jag vekt tydligt ådagalägga, att fordna dagars lagstiftare icke saknat skäl för de af dem gillia bestämmelser; och jag tror att man ganska väl kan våga uttala den öfvertygelse, att desse legstiltare hade lika godt förstånd som nutidens, ehuru man, medelst försök att i alla riktningar ändra våra lagar och författningar, synes vilja göra en annan åsigt gällande. Jag tror således att man handlar klokast, om man bibehåller detta stadgande, som i ingen mån förnärmar båtsmannens lagliga rätt; ty då denne inträder i tjensten, erhåller han ock sin lön, hvilket är allt hvad han har rätt att fordra. Med jemväl fästadt afseende deruppå, att AmiralitetsKrigsmanskassan skulle genom detta förslags antagande beröfvas en inkomst, sorn nämnda kassa behöfver och till hvilken den är lagligen berättigad, anser jag mig ega all anledning att afstyrka bifall tili 180 Don 9 Juni e. m. Utskits, på lösa grunder och utan föregången tillräcklig undersökning om orsaken till denna lagstiftning, meddelade tillstyrkan. Ilr Hjarne, Harald: Den enda omständighet, som i min tanke skulle kunna föranleda några betänkligheter i afs:de på antagandet af förev:de förslag, vore, om det anslag, som fordras att ersätta Amiral i UtsK rigsman sk assan den förlust, som genom ifrågav:de stadgandes uphäfvande skulle densamma tillskyndas, upginge till något betydligt belopp; men då den utgift, som för betäckandet häraf, drabbar statsverket, . verkligen är högst ringa, tror jag att det skälet åtminstone icke bör framkalla något afslag å Bet:det. För öfrigt får jag, med ali aktning för den siste talarens kända insigter i kameral-lagfarenhet och ekonomiska författningar, med anledning af den utaf honom upställda jemförelse mellan de fördelar, som åtnjutas af rekryten vid indelta arméen och båtsmansrekryten, likväl nämna, att denna tablå icke är fullt öfverensstämmande med verkliga förhållandet samt nu gällande författningar. Efter min öfvertygelse torde bådas fordringar uti förev:de fall böra vara alldeles lika.
Alt dessutom landels odling eftersättes och hindras genom Hemmnnsinrättningens tvång och förbudet af mindre Jorddelars försäljande; att häri ligger ett hinder för folkmängdens förökande, och i allmänhet, att landtmannens sträfvande till förkofran icke gynnas af en jemnlik industriel frihet, återverkande i sin ordning till en god medborgsanda; sådant torde vara öfverflödigt att vidare utläggai. Huru hänförande visa sig icke deremot fördelarne deraf, att all jord bringas till lika egenskap i afseende på Staten, eller till samma natur. Statsbidragen kunna jemnt och rättvist fördelas. Mångfaldiga namn, sätt och vilkor för äfven så mångfaldiga slags skatters och besvärs utgörande och Den i a December i', m. redovisning, dölja icke beskattningens ojemira distribution på egendomar och ägare. Styrelsen kan beräkna och bestämma sin tillgång och sin rätt, utan misstag och orättvisa, — en omständighet, så högst nödvändig för både Ständer och Regering. Jordägaren vet sin utskyld, i jemnlikhet med hvarenda dess like i samma predicament. Begäret till underslef skall sakna utvägar ätt undanhålla det allmänna dess påräknade rättigheter. Inga onera skola finnas, som icke kunna utgöras; den skattskyldige följaktligen förskonas från nödvändigheten, att bero af andra vid utgörandet af skatteartiklar, dem han icke sjelf ägde, och hvilkas anskaffande skulle drabba honom med en beskattning mera utöfver hvad Staten de jure bestämt; lika intressen och sämja beredas emellan medborgare af den vigtigaste näringsklass. Odlingar och nya bosättningar skola icke längre hindras, då fri upplåtelse af jord från de nu så kallade Hemman icke verkade på Statens rätt till skatt af de frånskilda delar ne, hvilka, efter bestämda grunder för bördighets grad, buro sin Statsskyldighet med sig i hvars hand de kommo. Intet stort antal af små skäl skall hos Allmogen uttränga öfvertygelse» om den allmänna pligten att försvara fosterlandet. I beloppet af 4 års Statsbidrag af den nu beskattade jorden synes den lyckligaste Den la December f. m. medelväg träffad att kunna förena tvänne de vigtigaste medborgerliga intressen, hvilka hittills stå till hvarandra i motsägelse.
M:t i sådant hänseende äskade summa 66,666 R:dr 32 sk., alt från Riksgäldskontoret utgå, dock med vilkor, att om det framdeles skulle visa sig att berörde summa icke varder tillräcklig för ifrågavarande byggnadsföretags utförande, universitetet då må af egne tillgångar vidkännas de utgifter, som derutöfver kunna erfordras. 4:o. Till uppförande af ny behöflig byggnad för anatomiska institutionen vid universitetet i Lund, bar E. K. M:t, enär universitetets egna tillgångar icke utan betydlig olägenhet kunde vidkännas den härtill erforderliga utgift, begärt alt Rikets Ständer måtte anvisa en summa af 9,400 R:dr. Som ifrågavarande byggnad är af synnerligt behof påkallad och icke kan, utan serdeles mehn för den medicinska undervisningen uppskjutas, hafva Rikets Ständer beviljat det af E. K. M:t i berörde hänseende äskade anslag 9,400 R:dr att från Riksgäldskontoret utgå. öro. I anledning af Direktionens öfver Svenska Nykterhets-sällskapets underdåniga anhållan, att, som Direktionen saknade utväg för bestridande af de utgif ter, hvilka en ordnad och oafbruten verksamhet för nykterhetens befordrande kräfver, E. K. M:t ville af Rikets Ständer äska e.tt årligt anslag af 1,000 R:dr att för nämnde ändamål af Direktionen användas, har E. K. M:t ock föreslagit att den begärda summan måtte för 3:ne år af Rikets Ständer anvisas med tillsammans 3,000 R:dr, men då Rikets sednast församlade Ständer funnit sig icke böra bifalla enahanda af E. K. M:t då gjord nådig framställning, samt förhållanden sedermera icke inträffat, som, enligt Rikets Ständers tanka, påkalla ändring i berörde beslut, har det för Svenska Nykterhets-sällskapet ånyo äskade anslag icke blifvit af Rikets Ständer beviljadt. Med Expeditioris-Utskottets Fältslag till urnl. Skrifvelse, N:o 196. Med anförande huruledes 3:ne band af Svenskt
Mbps inföpanbe för ©tabén ©trömfFabS råfning; 4? 5-710. ben 23 (September, angåenbe af Snfpectoren H. Håkansson i unberbånighet föft eftergift af obetalbt arrenbe för ©ripSholmS kungSlabugårb; c8:0. angåenbe öfver *©irecteuren P. A. Nordstedts unberbånigo anföfning att få till (Totte löfa ben unber Carlbergs kungSgårb Ipbanbe Eronolågenhefen klubben; 59:0. ben 28 (September, om inföp af krono*jFattehemmanet dboltn i ^orra dgelfmgjlanb, till boftåöen för St/enjTemån;. 60:0. angåenbe mebel. titt. uppbpgganbe och ijMnbfåttanbe af åtjFillige £ånShåcften;, 61:0. angåenbe werfflållb gran}Tning af be till ©arnijonS* fjufhuSbpggnaben anflagne mebelS förvaltning; 62m. i anlebning af fFebbgranfFning utaf be till all* manna ©arm$onS*fjuEhufetS unberfjålf, anjTagne mebelS förvaltning; 63:0. ben 19 öctober, i'anfebninfl af kongl. Sfra/nS 9?åbiga SXemil?, röranbe ben forfel*etfåttning, font till ©tatSwerfet bör erlåggaS, of be rånte* gifvare, hvilfa blifvit befriabe från fFplbigheteu. att in natura lererera 1)6 och halm till kongl. *g>ofjlallet; 64:0. angåenbe SBevtflningSffabganS tillämpning för år 1824 och påföf/anbe* år, vib hommanSvårbetS nebfåttning i vifa £ån; 6y.a. ben 23 £>ctober, angåenbe fortfaranbe af bet unberfiöb utaf ©eatSmeblen, CarlSErona ©tabS fattigvårbS*inrättning hittills åtnjutit/ famt em tillöfning beri; 66:0. angåenbe ©eneral*2(fiffance*ContoiretS upplösning; 67:0. angåenbe arrenbet af Ottenby kungSlabugårb pa Ölanb; 68V'. angåenbe af ‘JEttaioren C. P. Backman föft efter* gift af en honom åbömb bpteS# och eftertåfningSflulb till kronan; 69:0. angåenbe gior b anföfning om fortfaranbe af neb? fatt arrenbe*afgift för finnbo kronohemman på C'ofön; 70:0. angåenbe verFffdfib granfFning. af åOtanufactur* SJifcontenS råfenfFaper; 4$ 7iio. ten 23 öctober, angåenbe SlrrenbatorerneS of |;bel utaf Äung& éfjrS ÄungS#labugårbS fobra bel ci;ovba unberbåniga anlofning om nebfatt# ning t arre»be#nfgiften; 72:0. bon 3 9iooember, i anlebning af Äengl SDlaffS Sftåbiga ^ro# pofition om penpon fou nu mera apibne £err Stopitiå# ©lats#tföimpern, ffi. 111, ©refve Gyllenborg; 7310. angåenbe 6fabt $ofljållningf#andag för ©eras Äsngl. fi)ggfjeter Äronprinfen oty ÄronprinfeSfan; 74:0. angåenbe bttoiljtfot andag till reparation af ©tråmS# §olmS Äongl. ©lott; 7?:o, — om beviljabt andag till renooation af Äongl. ^ufeum tillhörige taPor, fanit för ett 9?atural#£>iPoridt 9}?ufei inrdttaHbe; ^ 76:0. angåenbe ofverlemnanbe till 9iifSgålb$#(Eontoiwt af ofverdotten på ©tatSverfetS infomper;
Om upbud skulle förutgå, kan Lag-Utskottet bättre bedömma. Alla förpantmngswillkor, som blotta formaliteter til at afhälla Bördesmän, böra förswinna alldeles, samt wara utan kraft och werkalr, likaledes med Bergsmanshemman, som innehafwes af Stånds-personer, oaktadt nplätelscn af dem är en oeconomisk författning och ej et Stånds Priwilcgimn. Dock inbegripes ej häri-de arrenden pä 50 är eller derinunder, sorn förblifwa sädane, somdewrd 1800 ärs Riksdag blifwit stadgade. Dä Rikets uphjelpande frän den wamagt -et sjunkit uti i synnerhet fordrar upmuntran och befordran af jordbruk och odlingar, sä äro twänne hinder för de sistnämnde hufwudsakeligen at afskaffa. Det ena de sä kallade urfjällar, som ligga innom andras rägängar eller Bolsiadsffäl. Det andra sädane parker, hwarä jordäga Den 21 Julik. 091 jordägaren äger betesmarken och annan by ständflogen eller ock til och med betesrättigheten, utan at äga marken. Desie sistnämde händejser äro sä orimlige til sin grund, och fladell, ge för jordbruket, at den icke förtjenar annan ätgärd, (sä framt ej för bctesrättighetcn en lämpclig jorvrymd skulle til ägendom afsiäs), än at sirka hittils gjorda öfwerenskommelser alldeles upsäfwas, utan undantag för hwad jord som bäldst, hwilken jordägaren will hafwa fri för sädane gravatiouer. Den lil äkeroch ängsodling tjcnligaste marken ligger för sadan orsak ofruktbar, öfwerwäxt med nägra smä eländiga buflar.
Färgmossa af alla slag ... 8 rst. per lisp. Bevillnings-Uislottets Utlåtande, N:o 48, 107. Horn: oarbetadt 2 sk. per skålp. 108* plalter 2 sk. per dito. 11 o. Hudar och skinn: oberedda, torra 4 sk. per dito. 1 1 saltade och rå 2 sk. per dito. l,4‘ Humla 2 sk. per lisp. 117. Ilår: Borst .. 10 sk. per dito. 118. Bäfvereller Castor2 Rdr 24 sk. per skålp. 1 *9* Ilareller Canin 4 skper dito. 120. Hästeller Tagel ... 2 rst. per dito. i2r. Mennisko4 sk. per dito. I22‘ Nöt. ^ rst. per lisp. Ia3. alla andra slag, ej specificerade, 1 o sk. per dito. |38. Jern: gjutet: casserade canoner och bomber samt mörsare och kulor ... 2 R:dr per skepp. 168. Kalk: släckt 1 sk. 6 rst. per läst. 169. Kalk-sten 1 sk. per skepp. 170. Kli af andra ämnen än spannmål 2 rst. per lisp. 177. Knapergall och Ekollon, malen eller omalen 1 rst. per skålp. iqCk Lunta rst. per skålp. 198. Mais . 4 sk. per t:a. 200. Mastix 1 sk. per skålp. 2o3. Mjöl af vegetabilier, sorn ej kunna inbegripas under spanmål el. hänföras till medicinalier 2 rst. per skålp. 206. Musslor: friska 3 sk. per t:a. 207. insyltade eller saltade . 6 rst. per k:a Pelsverk eller Peltorier: Oberedda : 218. Bäfverskinn . , ; ; 20 sk. per skålp.
Att äfven detta nu uphört veta vi; och vi vela ock, att hvarken det allmänna, eller Ståndet, vunnit derpå, aldraminst domstolen sjelf, om hvilken sedermera olikartade omdömen kringflugit landet, framlagda äfven på Ständernas bord, och som kanhända skulle hafva ledt till märkeligare påföljder, om ej högsta domaremaktens anseende blifvit vårdad och uprätthållen af just detta Stånd, som alltid mera afser allmänt väl än sitt eget. Det enda, som nu återstår är forum i Hof-rätterna för åtskilliga af Ståndets angelägenheter. Visserligen är det sannt, att ingen föreskrift gifves för dessa rätter om en jemnvägande mängd af frälse ledamöter; men om Adeln icke der kan påräkna pairer, kan ej eller något annat RiksStånd göra detsamma, och dessutom lärer det väl vara klart att en Hof-rätt, med sin utbredda kännedom om land och personer, bättre kan bedömma R. o. Ad:s vanligtvis vidt utgrenade slägtskapsförbindelser för tillsättandet af förmyndare etc., än häradets nämnd, som vanl. icke äger minsta dylik kunskap eller bekantskap, utom sin egen inskränkta krets. Jag tror mig härmed hafva bevisat de 2:ne första af mina satser. Den tredje återstår. Det är redan tydliggjordt att BondeSt. erhållit en domstol hvars nämd uteslutande tillhörer dess eget Stånd. 190 Den 5 Mars e. m. Borgerskapet ager icke blott sin särskilda domstol, utan besätter den ock nied egna medlemmar. Presterskapet lydde i Catliolska tidehvarfvet, för alla både andeliga och verdsliga ärender, under andelig domstol. Småningom har det förlorat en del af denna rättighet, men bibehåller densamma dock för vissa fall uti sina domkapitel. Adeln ensam skulle helt och hållet utträngas från den svaga öfverlefvan af en rättighet den naturen grundat, häfd bekräftat och som af MedStånden innehafves dels förökad, dels orubbad, dels åtminstone i någon mån bibehållen!
Gripenstedt jemte llere ledamöter hade yrkat, att Utsk:ts hemställan måtte bifallas med den lörändring, att artikeln ost skulle fortfarande vara tullfri; samt att Gr. Liljencrants, med hvilken många ledamöter sig förenat, hade framställt det yrkande, att de för närv:de tullfria artiklarne hvete, råg, hvetemjöl, rågmjöl, smör och (läsk skulle åsättas följ:de tullsatser, nemi.: hvete 20 öre pr kubikfot; råg 10 öre pr kubikfot; hvetemjöl 1 rdr pr centner; rågmjöl 50 öre pr centner; smör 3 rdr pr centner; och fläsk 2 rdr 50 öre pr centner; men Utsk:ts hemställan i öfrigt bifallas. Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall tili Utsk:ts hemställan utan förändring, hvartill svarades nej, sedermera propos. på bifall till samma hemställan med den al Frih. Gripenstedt föreslagna förändring, då svaren utföllo med många ja och nej i blandning, och slutligen propos. på det af Gr. Liljencrants framställda yrkande, hvilken propos. jemväl besvarades med många blandade ja och nej; hvarefter propos. på bifall till Utslcts hemställan med den af Frih. Gripenstedt påyrkade förändring förnyades samt likaledes besvarades Den 27 Maj e. m. 543 med många både ja och nej i blandning; och förklarade Hr Gr. o. Landtm, sig nu halva funnit ja öfvervägande. Gr. Liljencrants begärde votering.
Jlin jemförelse emellan Westerås och Warberg haral' Gr:n blifvit klandrad. Westerås är en stad med förmögna innevånare och belägen vid en insjö och ingen heldre ån jag ser, att mina landsmän undfått bidrag till ett arbete, som befunnits nyttigt. Warberg deremot är belägen vid öppna hafvet, som gör det sannolikare, alt dess hamn kommer att vida bättre gagna del allmänna än hamnen vid Westerås, sora är belägen vid en insjö, derförutan innevånarne i Warberg äro fattiga och önska att med arbete draga nytta af det begärda anslaget. Hafva vi dä icke skäl att bevilja detsamma och såmedelst förkorta diskussionen. Hr Apollof, Carl Jakob: Jag har med tillfredsställelse afhört Gr. Lagerbjelkes yttranden, men jag har icke hort någon vederläggning af hans välgrundade anmärkmr. Jag ernar icke förlänga diskussionen, utan blott nämna, alt, om staden Warberg, såsom här uppgifvits, är säker låntagare och lånets utlemnande utan all risque, staden sannolikt icke skall molas af svårigheter, att erhålla det begärda lånet annorstädes, i händelse R. St. i delta som i alla andra fall skulle linna för godt att handla konseqvent, och af sådan anledn. synes mig icke någon särdeles skada inträffa, om länet icke beviljas just för iakttagande af konseqvens, hvilken alltid är nyttig att iakttaga. 1 afseende på anslagen till Westerås och Wisby, torde jag få erinra, hurusom, då fråga förevar om anslag till båda desse städers hamnbyggnader, talade vederbönde Hrr landsboför sine residence-släder, men sedan den frågan blifvit afgjord, hålla Hrr landslnr sig icke längre dervid, ulan hafva de blifvit mera ömhjertade för staden Warberg. Jag medgifver, att denne stad är i behof af det begärda lånet, men jan kan icke inse, alt staden har någon svårighet, att, om den kan prestera säkerhet, erhålla penningar hvar 248 Ben 15 Augusti. sorn helst. Då jag från flera håll hört upprepas
Tre millioner, så utbeder jag mig att tå fästs uppmärksamheten vid det förhållande, som genom den nya RiksHufvudboken utvisas, och sora för Landtmilicen gör , 2,373,000. öberäknadt Arméens beklädnad, tross och utredning, Artilieriutgifier och fästnings-byggnad gom ut föres med 700,000. Den 18 September f. m, 163 Spannemål och Bagerikostnader, Beväringsexcercice, Wanäs Fästningsbyggnad, Wed och Ljus för Garnizonerne, Skrifmaterialier, reseoch tractamentpenningar, Durchmarschkostnader, Casernebyggnader, Garnizons sjukhusbyggnaden , indelta Infanteriets lifmundering, oförsedda utgifter 484*000 Boställflverkel beräknas till en årlig afkastning för Öfveroch Underbefäl af , 950,000 28,000 Torp med lega och årlig lön, minst räknade till 3 dagsverken i veckan å 16 sk 1,486,000 Passevolanceafgift « 1 ; 224,000 Indelta Cavalleriets rustningskostnad 280,000 Infanteriets beklädnad 1 . 95,000 Tillökning i Augumentsräntorne öf* ver Kronovärdet * . „ . 3oo,ooo 6.862,000 Sjömilicen upptager ; : . 572,500 Flottornes nybyggnad, beklädnad underhåll, samt fyringar 530,000 Flottornes handtverks och timmer mansstaters Spanneraåls aflöning 50,000 t84 Den 18 September J, m. Vid betraktande af dessa summor skall man finna huru de till det mästa upptagas af personalen, att således någon ökad styrka för försvaret af dem föga är att påräkna, och jag hemställer, om detta är ett rigtigt, ett väl beräknadt förhållande för ett land, sådant som Sverige.
Således blifver för båda seminarierna tillsammans den erforderliga summan 8,000 r:dr b:ko, och anhåller jag i underdånighet att, derest Eders Kongl. Maj:t skulle i nåder bifalla denna framställning, få framdeles afgifva utförligt förslag till seminariernas organisation och hvad dermed slår i sammanhang. Skulle emellertid Eders Kongl. Maj:t, i anseende till brist på disponibla penningetillgångar eller af andra skäl, ej finna sådana seminarier nu böra inrättas, vågar jag underdånigst hemställa, om icke Eders Kongl. Maj:t åtminstone skulle finna lämpligt föreslå Rikets Ständer att anvisa löner för inrättande vid hvartdera universitetet af en lärostol i pedagogik och didaktik, då hvar och en, som ville blifva lärare vid elementar-läroverk, kunde förpligtas att undergå examen i dessa ämnen. Dermed kunde vinnas, att blifvande lärare, äfvensom de, hvilka i framtiden komme att få inspektion öfver undervisning, finge tillfälle att inhemta åtminstone någon kännedom om de olika läromelhoders beskaffenhet, att närmare öfverväga och granska dem samt välja den, de trodde bäst leda till målet. Funne Eders Kongl. Maj:t sedan seminarier böra inrättas, blefve det lätt att göra innehafvarne af dessa lärostolar till seminariernas styresmän. Om de blifvande professorerne finge komma i lönetur med öfrige professorer vid universiteterna, kunde deras löner visserligen bestämmas till blott t,600 r:dr b:ko för hvardera, men i annat fall torde de böra blifva 2,000 r:dr b:ko, ungefärligen motsvarande de löneförmåner, som af äldre professorer i allmänhet åtnjutas. Det behöfliga anslaget blefve då 4>ooo r:dr b:ko. Unde rvisning vid elementar-läroverken uti andra ämnen än musik, gymnastik och teckning, borde framdeles ingen på eget ansvar få förestå, som icke, om seminarier inrättas, genomgått den dervid föreskrifna kurs eller, om sådana icke inrättas, utom nu föreskrifna eller dem motsvarande prof, åtminstone ett år auskulterat och bil rädt vid något läroverk, efter den anvisning, som lemnäs af eforus.
Skadan häraf vore för hela ärendets framgång sannolikt betydlig nog; ty det värsta . man kan tillfoga ett nyhörjande verk är alt beröfva det nödigt förtroende och tillit bland menigheten: men jag hemställer huruvida de.personer, som eljest skulle vara hugade att teckna sig för aktier till företagets bedrifvande, kunna då de se R. St:r sjelfve derom uttrycka så mycken tvekan, låta sig finnas dertill lika villige, som i händelse saken framslode på god och redig fot? — Det torde nu vara klart, hvarföre Utsk:s förslag har, ur synpunkten af företagets framgång och befordrande, ett gifvet företräde framför det ifrägaslällda amendementet, och hvarföre jag anhåller om bifall lill det förstnämnda. Då nu öfverläggningén förklarades vara fulländad framställde H. Ex. Hr Frih. 0. Landtm., att flere talare yrkat bifall till den af Ulsk. å sidan 8 af förevar:de utlåt, föreslagna ingress till R. Stms beslut; att deremot Gr. Hamilton, med hvilken flere ledamöter instämt, aflemnat ett förslag af följande lydelse: ”Den af R. St. vid sisth riksdag lemnade garanti af räntan å anläggnings-kostnaden fölen jernväg emellan Orebro och Hult uphör, såvidt något bolag med på densamma grundade rättsanspråk icke, förefinnes”; och att slutligen en ledamot Hr Rosenblad yrkat återremiss; hvarefter H. Ex. hemställde om R. 0. Ad. bifölle ifrågavande af StatsUtsk. föreslagna ingress. Denna propos. besvarades med blandade ja och nej, hvarpå H. Ex. hemställde om R. 0. Ad. behagade bifalla Gr. Hamiltons nyss upläste förslag, samt då härvid ropades starka ja, blandade med nej, förklarade det han ansåg ja hafva varit öfvervägande. Gr. Mörner och Frih. von Stedingk begärde votering. Upläsles lill justering följande förslag till voter.-s-propos. Den, som bifaller den å slutet af pag. 8 i StatsUtsk;» utlåt. N:o 340 förekommande ingress till R.