Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bland de förslag, som, för vinnande af säkrare controll, blifvit uttalade, framstå, såsom mest genomgripande, de a:ne sistomförmälde, hvilka gå derpå ut, att hvarje handling skulle, lör att ega gällande kraft, skrifvas på eller från början förses med behörigt stämpladt papper. I förra fallet skulle skrifchartor tillverkas å nästan alla möjliga valörer, ehuru en stor del kanske aldrig komme att begagnas. I sednare händelsen åter skulle vid hvarje års slut alla då obegagnade chartor förstöras; och ehuru de kostnader, sorn häraf uppkom me, visserligen icke utgöra hufvudsakligaste hindren emot antagande af någotdera förslaget, tror Utskottet sig likväl böra meddela, att, enligt Utskottet tillhandakomne upplysningar, de nya skrif-charlorne kosta i tillverkning och stämpling omkring 3y R;dr per i.ooo st. och biläggningschartor omkring ti R:dr för lika antal; hvaraf Utskottet beräknat, att förlusten i Chartas-tillverkningen skulle, med antagande af ifrågavarande förslag, uppgå tili flera Tusende Pi:dr B:co årligen; och enär dessa förslag, hvaremot flere Ledamöter inom Riks-Stånden sig yttrat, dels skulle rubba de beskattningsgrunder, som i nu gällande, af samtlige Riks-Stånden redan godkände, stadganden äro bestämda, enligt hvilka stämpladt pappersafgift för vissa handlingar alldeles icke eger rum, förr än handlingarne vid Domstol uppvisas, och för andra åter äro helt olika, såsom i fråga om skuldsedlar, då dessa företes i lagsökningseller concursmål, dels ock å landet serdeles i glest bebodda orter, der tillräckligt antal Chartas-Sigillatas-Försäljningsmän svårligen kunna erhållas, skulle medföra stora olägenheter, i synnerhet för allmogen, samt följaktligen mötas af allmän missbelåtenhet, anser Utskottet sig böra afstyrka allt afseende å dessa förslag.
Pr et. t8* 7 18*8. * Sami. i Aid. 2 Band TO haft. 3 STOCKHOLM, f. d. Schnltze’s Boktryckeri, 1848. i, Register ■ till Stats-utskottets Betänkanden m. m. under 1847 och igrt8 årens riksdag. stä - Akademi, Fria konsternes; anslag för ' . Musikaliska, dito . Accords-förskotter, och ersättningar, dito . Achnrii Enka, pension för Af skr ij ning af anvisade summor för tomtreglering derne Wexiö, Åmål och Kungsbacka „ af f. d. Kronofogden Öhboms balance , af lånet för anläggning af Kottholms-kanalen . „ ur Carl Gustafs stads gevärs-faktoris räkenska per af en balancerad förskotts-summa „ ur allmänna Barnhus-inrättningens räkenska per af balancerade, äldre fordringar Af vilt ringen i W. Norrlands län fullbordandet af Allmänna-arbeten, sättet, ordningen och vilkoren för utbetalning af anslagsoch låne-bidrag till Allmänning, för Färentuna härad, Ridöns anslående till Almqvist, A. J, Konsistorii-amanuens, pension å Allm. Indragnings-staten för . I 25. 37 litt B. %-i Aminoff"* Enka, pension för ... .. .. I25* Amiralitets Krigsmans-kassan, nedsättning i afgifterne till 58, 92. An märk h in g s-n n led n in gar . .. 12, qq., Afbrt s-fört jensi, Sti fattige. .'roslag för b'-/rf dan de a fr i 33. Arbetsoell-straff kolonier, anslag tor bildande af. . 36, 79.. Arfvode -tor vården nini, af för; riksdagen uppköpta skrifmaterialier m. m .. Arkif, inrättandet af ett.sådant i R. Ständers lius 229.
Undervisningen i Bergsskolan har derföre hittils hufvudsakligen måst inskränkas till Den 28 N o v e n> ber e. m. 51» Chemiska Vetenskaperne; de Mathematiska och Physiska hafva deremot föga kommit i fråga, ehuru oumbärliga dessa Vetenskaper äro för de fleste af våra Näringar, och derföre äfven borde kunna bibringas på ett sätt, att sjelfva grunderne för dessa Vetenskaper, igenom användande af Instrumenter och Modeller, gjordes, alt jag sa må säga, handgriplige, äfven för de Elever, hvilka sakna någon grundeligare Vetenskaplig underbyggnad. Att undanrödja denna brist, och att tillika sätta denna Läro-anstalt 1 tillfälle, att åstadkomma allt det gagn , man af densamma, med så mycket skäl har att förvänta, , vågar jag i ödmjukhet föreslå ett ökadt anslag af Stats-medlen af 1000 R:dr B:co, såsom Lön för en beständig Lärare, uti Malhematik och Physik, samt 800 R:dr årligen, till inköp af Materialier och Instrumenter m. m. för en Modell-verkstad, hvarigenom, inberäknade de 2800 R:dr, som redan utgå från Qtde Hufvud-Titeln, Statens anslag för Bergsskolan i Fahlun, kommer att utgöra 4600 R:dr B:co om året, hvartill jag hoppas, att Rikets Ständer, så mycket häldre lämna deras bifall, som fördelarne af denna Läro-anstalt, ehuru understödd af enskildes bidrag, icke böra inskränkas ensamt till Bergshandteringen, utan derjämte medverka till det Allmännas och hela Landets väl, i samma inon, som upplys - 536 Den 28 November e. m. ning och arbets-skicklighet spridas derifrån, äfven till andra Närings-grenar, hvilka, utan vissa förberedande kunskaper, ej kunna uppnå någon fullkomlighet. Herr LefrénJohan Pehr: Jag har begärt ordet, för att understödja den nu väckte Motionen j men anhåller tillika få tillkännagifva, att detta ämne blifvit behandladt i den Commité, som varit sysselsatt bereda förbättringar i våra Undervisningsanstalter.
R:dr 33 sk. af de. från Om kostnings - Räkningen öfverförde 3000 R:dr årligen utgått, utgöra de samlade öfverskotten intill nästlidet års slut en summa af R:dr 10,933: xö sk., enligt hvad den vid Banco-Utskottets Memorial N:o 10 biiag - Banco Utskottets BttiUikanden■ 455 de TabeUen N:o 3 upptager, jemte det BancoUtskottet tillstyrker, att 3000 R:dr årligen må än vidare på denna Bakning afsättas, samt de före detta beslutne anslag af R:dr 1633: 16 sk. för hvarje år, deraf bestridas, får Utskottet till Rikets Ständers bifall vördsamt anmäla följande ytterligare anordningar af desse medel, hvartill Utskottet, uppå hemställan, dels af Herrar Baneo-Fullmagtige och dels af Banco-Discont-Verkets
xnco-LTfsio»efs Memorial N:o, m< enär aflönings-statens definitiva reglering i allmänhet lunnits böra tills vidare uppskjutas; hveremot Utskottet tillstyrker: atl enahanda tillökning af ao procent, som här ofvan blifvit föreslagne å lönerne, äfven ina sträcka sig till ifrågavarande af Omkostnadsconto utgående 3.ne extra arfvoden, alne å 35| R:dr och ett å 80 R:dr, samt Banco-styrelsen vara obetagel att använda de Extra-ordinarier, som dessa arfvoden innehafva, inom det Departement, der deras tjenst för tillfället finnes vara af nöden. 4:o De bestämda års-anslag till Embetsoch Tjenstemän, i och för enskilde åtagna göromål inom Verket, som tid efter annan blifvit beviljade, och af Bankens Omkostnadsräkning efter sista Riksdag utgått, äro i Banco-Fullmägtiges Berättelse, 4 Afd. 20 §. pag. 77, uppgifne på sätt den bitogade specificationen närmare utvisar, nemligen: De qvartaliter anordnade tillhopa R:dr 844: 13: 6- eller årligen en summa af R:dr . 33771 6. Och de en gång om året utgående tillsammans i/foi: 3a. Banco* Utskollels Memorial N:o 11 2. 19 härifrån komma att afgå: Arliga anslaget för upprättande af ett dagslut i Vexel-Banken, hvilken anstalt med 1829 års början upphört . R:dr 4oo. och det hittills efterserskildt Contract utgångna arfvode till en byggnadskunnig person, hvilket, enligt BancoUtskottets af Rikets Ständer bifallne Betänkanden N:ris 53 och 64, härefter å Stat uppföres med . R;dr 5oo. — 700. - rest. R:dr 4078: 38, Hvaremot bör tilläggas dels de i Banco-Fullmägtiges Berättelse, pag. 78, omnämnde . • . 1: 10:
Då likväl denna jemnförelse ej upplyser förhållandet med Stadens räntebärande skuld, införes tillika, för sådant ändamål, följande, af Magistraten, på grund af inhemtade underrättelser, uppstälda beräkning: Stads-Cassans skuld utgjorde vid i83a års slut, enligt obligationer, löpande med dels 4 dels 5 procents ränta , , , „ . 428>8oo. — —- Uti; Stadens Cassa innestående extra Jernvågs-medel, som ära derstädes deponerade och, genom Jernbärarelagets sparade arbetsförtjenst tillkomne, detsamma tillhörige, hvarå Drätsel-Gommissionen numera betalar 5 procents ränta . . , , .. .. Till Stadens Brandförsäkrings-Contor:: Prasmii-lån .. hvarå ränta betalas å 4 procent. Och de ifrån Stats-Verket, för de af Hedervärda Bonde-Ståndet under 1828—i83o årens Riksdag inom Rådhuset begagnade rum , till Magistraten influtne liyresmedel, som blifvit, till en fond för aflöning åt lönlöse Tjenstemän inom Magistraten, till Stadens Cassa lemnade, hvarå, enligt Eders Kongl. Majrts Nådiga Bref den 20 Augusti i83o, ränta skall betalas, hvilken godtgöres å 5 procent 3,4oo. Summa B;co R:dr 455,5ao: 17. 5*. 10,220: 17. i3,ioo. 107 Hvaremot fordringar voro: Resterande köpeskilling för Egendomen Grindsbruk 10,000. — Fordran af Bruks-Patronen och Riddaren Owen 5,ooo. — och af Allmänna Sundhets-Comiten 33,5i6. — alla löpande med 5 procents ränta. Summa B:co E:dr 48,5iÖ. — Således återstodo räntelöpande skulder 4°7>004: r7- 5. Vid 183-y års slut var Stads-Cassans så beskaffade skuld: Enligt Obligationer, löpande med 5 procents ränta 3p5,ooo. Extra Jern vågs-medlen 12,382: 28. 5.
Den Expeditions-Sekreterarne, enligt Instruktionen, åliggande skyldighet att ansvara för expeditionernas uppsättning skulle i min tanka, på ett vida lämpligare sätt fullgöras derigenom, att koncepterna, uppsatta af Kanslisterna, blefve för den granskning och kontroll, som viglen af hvarje i Eders Kongl. Maj:!s namn uttaladt ord påkallar, öfverlemnade till Expeditions-Sekreterarne, hvilkas ålder och ställning inom verket dessutom göra en dylik granskning mindre förödmjukande, om den utöfvas af dem, än 'öfver dem. Anordningen komme äfven att lemna dessa embetsman mera tid öfrig, än nu, lill den första och vigtigaste pligt, som Instruktionen ålägger dem, nemligen att i mål, som till dem öfverlemuas, uppsätta för föredragningen erforderliga berättelser och sålunda, genom ärendernas beredning, äfven i väsendtlig mån grundlägga de beslut, hvilkas rätta uppfattning samma embetsman sedermera borde, med den vunna kännedomen om hvarje måls inre art, kunna desto säkrare öfvervaka; och den målens "fördelning", som det tillkommer Departements-Chefen att bestämma, blefve sålunda, om den följdriktigt genomfördes, en inrättning af Bureauer eller Afdelningar, hvilkas Chefer Bil. N:o 0 till Kongl. Majus Nåd. Prop. N:o \, om Statsverket 1856. Ii Expedilions-Secreterarne skulle vara. Med biträde af hvar sin Kanslist och för öfrigt af extra ordinarie tjenstemän tillhörde det då Afdelnings-Cheferna att handlägga de (ill afdelningen, enligt bestämda grunder, anvisade ärenderna; och det vill synas mig ofelbart, alt genom en dylik permanent arbetsfördelning icke allenast en mera regelmässig förberedande behandling af de vigtigare målen skulle vinnas, utan ock en mera sammanhängande historisk kännedom, äfvensom en noggrannare och fullständigare detaljkunskap om de till hvarje Afdelning hörande ärenderna, derstädes skulle kunna utbildas och vidmakthållas.
Ku händer, att man kan tycka att något annat kan vara beqvämligare; men så beskaffade tycken öfverensstämma icke med hvad en krigsman bör iakttaga, då han inträder uti de förhållanden, som ställa honom under krigstjenstens lagar. Det blir då fråga om att uppfylla sina tjensteåligganden, och icke att i första rummet eftertrakta det, som för hvarje inditid särskildt kan vara mest hugnesamt eller tillfredsställande. Samme talare har vidare påstått, att offieerarne ingenting hafva att göra, då de voro tvungna att vissa tider uppehålla sig på ett eller annat bestämdt ställe. Det lärer väl, efter mitt förmenande, bero uppå hvar och en individ sjelf, huruvida han vill förskaffa sig någon sysselsättning eller icke. Jag tror verk - Deri 23 Msj e. m. 42ö ligen att det ligger inom möjlighetens område, om man det önskar. Uti samma anförande har ytterligare blifvit uttaladt ett missnöje deröfver, att befälet har särdeles tråkigt, då det måste qvarblifva på roten. Man kan dock icke neka att det ligger en nästan nog stor pretention deruti, att fordra, det K. M:t skall så beställa, att några särskilda nöjen beredas det befäl, som är förlagdt på landet. Det synes mig böra vara för en hvar det största nöje att uppfylla sina tjensteåligganden. Jag anhåller om bifall till Betänkidet. Frih. Creutz: Då den siste värde talin erinrat, att en person, som i egenskap af officer ingått uti K. M:ts och Kronans tjenst, icke får hafva andra tycken, än att enl. reglemente och krigsartiklar uppfylla sina tjensteåligganden, så vill jag till svar genmäla, att som jag uti berörde afside är af alldeles samma tanke med den värde talin, har jag icke behöft om ifrågav:de förhållande underrättas. Jag är nemi. öfvertygad att en hvar, som känner sin pligt, ganska väl inser nödvändigheten häraf. På samma gång anser jag mig likväl böra fästa uppmärksamheten deruppå, att här icke är fråga om någon disciplinärsak, utan om en af Svenska folkets representanter eger rätt att framställa förslag till ändring af den eller den författningen.
Repliker skrifva sig sjelf; jag bara hör dem och kastar dem på papperet, de kosta mig ingen vånda, det är väl derför jag aldrig känner kärlek till något, som jag gjort i replikväg. Det är skildringarne, det som qvalfullast pressas fram ur mitt eget jag – kramas som blod ur mitt eget förflutna – det är det, jag älskar. Jag syndade på nåden, när jag var i Kbnh, hvad mitt knä beträffar, och betalar plikt nu, men det hindrar mig icke att vara jag hade så när sagt lycklig som en gud – men gudarne hade inga affärsbekymmer, som gnagde sig fast i en liten, liten hjerteflik för att så aldrig släppa tag mer. Det var derför de voro lyckliga, jag är öfvertygad om, att det var derför. Det är mig en hederssak att visa, att jag kan honorera, men när jag tänker på, att jag kunde fylla 37 år och inte då ha kappsäcken färdig till Paris och kassan klar, då biter jag tänderna tillhopa af ilska, och då skulle jag kunna skrifva volymer, om det behöfdes. Då jäser det upp i mig af gamla oförrätter, och när jag känner en hand kring min strupe, då hatar jag. Hur kom jag in på detta! Egentligen borde jag rifva itu brefvet. Hvarför gör jag det inte? Jag vet, att jag sagt en orättvis elakhet, och ändå fröjdar den mig. Jag vet, hvad det är. Det är så många, som tagit sig för att kela för mig, och som säga, att jag är god. Och jag bär mig åt emot dem, som om jag vore god, och de hålla af mig för det. Jag är glad, att de göra det, jag gör allt, hvad jag kan, för att icke förlora dem, jag behöfver deras vänlighet. Och ändå! – Om ormen dröp ned oförtjent godhet, så förstår jag hur Loke led. – Ja, du skrattar. Det är kanske inte möjligt för dig att fatta detta, och ändå är du den enda menniska, jag kan säga och vill säga det till. Jag bryr mig heller inte om att du skrattar. Jag bryr mig inte om annat, än att du tiger. Jag vill inte visa mig sådan jag är för de andra, jag är för högfärdig till det.
Ut Jr. den 15 Mars iS’34• n3:o Erik Erssons ifrån Stock bolms Län motion, angående öboars Befrielse ifrån Kronoskjuts, de tider af året då de ej på isen kunna färdas lill fasta landet, 24:0 Gustaf Gustafssons ifrån Södermanlands Län motion, angående rättighet för de, närmast stora Landsvägen Boende hemmansegare, att af de mera aflägse erhålla ersättning, för oftare påkommande inqvartering af tågande trupper, sj5:o Bengt Gudmunssons ifrån Hallands Län motion, angående Kyrkornes och Forsamlingarnes fritagande ifrån alla omkostnader vid Landtmäleriförrätlningar och egotvister rörande prestegårdar, klockarebohl och stammhemman, hvilka utgifter borde af innehafvarne sjelfve Bekostas, 26:0 Johan Kylanders ifrån Wermlands Län och Peter Anderssons ifrån Hallands Län serskdde memorial, angående krigsfolks dagsverksskyldighet till forsamlingarnes pastorer, zy.o Bengt Erik sons ifrån Wermlands Län motion, angående upphörande af heva rings-möten, 28:0 Anders Janssons ifrån Upsala Län memorial, angående inskränkning uti handeln med köpmanna-varor å landet, 29:0 Jöns Perssons ifrån Malmöhus Län motion, angående Gästgifveriskjutslagens Befrielse ifrån skyldigheten att fortskaffa de så kallade Snäll-, Tyske och Paketposterne, 3oto Samme Jöns Perssons motion, angående sältet för utgörandet af Lunds Domkyrkohemmans åboers utskylder lill Domkyrkan, 3i:o Peter Jönssons ifrån Jönköpings Län motion, angående inskränkning uti antalet af de så kallade lorpsynerne, samt afskaffande af rusthålls-vi sitationer," 32:0 Lats Jönssons ifrån Östergöthlands Län motion, angående inrättande af folkskolor å Landsbyggden m. 111. och 33:o Johan Anderssons ifrån Calmar Län motion, angående införande af en allmän näringsfrihet, S. D, Wid föredragning af Banco-Utskottets memorial, Nio 5 i anledning af ifrån Presteoch BondeStåndeu erhållne remisser utaf Kongl. Majlis
Af Tabellerna N.'ris 3 och 4> so,n visa förhållandet med Siden-, samt Bomullsoch Linne-Fabrikerna under samma tidrymd, inhemtas, alt så väl aln-\ och slycke-tal af tillverkningen, som] tillverkningarnas värde i contant, ser-/ deles af Bomull och Linne, varit i ett märkligt tilltagande under de senare åren, hvilket måste vara desto mera tillfredsställande, som alla Näringarna, men besynnerligen Fabrikerna, förlorade en betydlig afsättning genom förlusten af Finnland, hvars Invånare nu mera till det mesta förse sig med dylika varor, dels från Byssland, dels från Lubeck och Köpenhamn, så att man nu befarar insmugling af enahanda varor från Finnland. När nu härtill kommer, att både Fabrikörernes och Ilandtverkarnes antal sedan år 1823 tilltagit, hvilket kan inhemtas af de tryckta sammandragen öfver Bevillningen, så synes med allt skäl kunna sägas, att det friare InförselsSystemet, som egt rum sedan år 1824, icke baft någon skadlig inflytelse på Näringarna. För ett fullständigt utredande af 10 Pvvillnings-rUtskoUcU'
För de farhågor Hr von Hartmansdorff framställt, att folk af arbetsclassen af vinningslystnad skulle uppskjuta sin första nattvardsgång, fin* nes ingen grund i verkligheten. Ty det är en vinst för hvar och en af denna dass att få påskynda sin första nattvardsgång; alldenstund ingen, vore han än kommen till högre ålder, får så stor lön, om han tager tjenst innan som sedan han gått till nattvarden. Jag tillstyrker bifall till Utskrs förslag. Hr von H a r t m a n sd o r f fr Gr Hamiltons anförande, hurusom det vore lätt för en yngling vid den ålder, då nattvardsläsningen kommer i fråga, att förtjena den ringa afgift , hvarom nu talas, synes just bevisa onödigheten af undantaget. Då dertill kommer dess möjliga skadlighet, synes R. o. Ad. hafva dubbelt skäl att förkasta Utsk:s förslag. Gr. Hamilton: Jag anhåller om ursägt att jag ånyo uppträder; men då mina egna skäl blifvit anförda emot mig, måste jag nyttja dem ännu en gång, måhända med bättre framgång. Jag har sagt, att det vore lätt att förtjena den ringa penningen, som behöfves för erläggandet af bevillningen; men det är just med det villkor alt nattvardsläsningen vore fullbordad. Skola flera timmar om dagen borttagas med läsning, och likaledes många timmar förnötas med gången från hemmet till kyrkan eller prestgården , der läsnin - Den io October e. m. gen förehafves; så är det klart, att sådant förhindrar möjligheten till förtjenst. Hr von Qvanten: Jag får äfven understödja förslaget, och kan försäkra, att det är stödt på billiga grunder. Hr Printzensköld: Jag nödgas ånyo uppträda, för att bestrida bifall till förslaget. Jag vet ej hvad religiösa saker haf va att skaffa med beviiln.förordningen. Den sorn känner huru det går till på landsbygden , skall inse ändamålslösheten af detta stadgande. Den yngling eller den qvinna, som skall beredas till nattvarden, plägar vanligen och nästan alltid vara fri från arbete hos sin husbonde, under den tid beredelsen pågår.
Ännu mer, den politiska friheten synes mig icke deruppå vinna, att den offenteliga uppmärksamheten drages ifrån sak på person, från det väsendtliga till det mera tillfälliga, från det allmänna till det enskildta. I någon mån vill dock saken alltid företrädesvis uttaga sin tillständiga rätt. Så åtminstone skulle jag vara benägen att tyda det faktum, att, om öfver någon tillstyrkt regeringsåtgärd en mörkare skugga velat tilläfventyrs sänka sig, Riksens Ständer gerna, någon kunde säga af en inneboende frihets drift, sett samma åtgärd i sitt sannskyldiga ljus framhafd, men icke någonsin, efter hvad jag kan minnas, tillåtit sig att beträda den bana, som är för dem vidare öppen. Likväl tvekar jag, om ej härvid må hafva i någon mån inverkat den i mer eller mindre sanning uppfattade föreställning, att icke för någon gren al administrationen en tätare omvexling af konseljens ledamöter vill i sig sjelf vara önskvärd. Men om nu så är, hvarföre icke i allmänhet, och då icke ett strängare förfarande af serskilta omständigheter påkallas, låta det anmärkta förhållandet, sådant det förekommit Konstitutions-utskottet, förtjena uppmärksamhet och för framtiden kräfva rättelse, framställas för Riksens Ständer, i sin enkla, nakna betydenhet, alltså förutan några personliga tillsatser, likasom hade hittills icke förnekade egenskaper af oväld, nit, skicklighet och drift, eller ett behörigt afseende å rikets sannskyldiga nytta i hast försvunnit? — Eller skulle väl någon i dessa personliga hänsyftningar vilja finna en afledare, och att de kunde möjligen tjena såsom en fjettra, hämmande en befarad öfverdrift? — Motsatsen låter dock äfven tänka sig; och tillika är ju den fara nära för handen, att igenom dessa oegentliga, stundom ock nog främmande tillägg, utöfvas en störande och vilseledande inverkan på den lugna utvecklingen af vår fria författning, som — oförskymdt af de blotta utanverken: kontroller och ansvarighet — har till sitt väsendes sanna syftemål, att igenom ett framkalladt och uttaladt national-medvetande bilda emellan styrande och styrde en innerlig lefvande förening, der fördenskull, icke utan missförstånd och våda, en skranka kunde uppställas för en i sådan syftning framburen hemställan.
Lån, det ena å p3,6oo Rd. Banco, utgifvet omedelbarligen ifrån Riksgälds-Contoiret emot Hans Excellences, under särskilde dagar år 1806 utställde, och uti Säterierne Marsvinsholm, Charlottenlund och Hunnesta, med underlydande Gods och tillhörigheter, inteknade Förskrifningar med löpande 5 proCents Transport 5<)t>,025:36. 3. 426 Riksens Ständers Transport 590,025:30. 3. årlig ränta, att, efter 3:ne månaders uppsägning, infrias; varandes, till ytterligare säkerhet, jämväl pantsatte 78 stycken Actier uti Skånska Stenkols-Verket Höganäs. Det andra Lånet å 120,000 Rd. Banco, som utgått utaf dea så kallade Wismarska Pantskil]ingen och, vid 1809 och 1810 årens Riksdag, till RiksgäldsContoiret öfverflyttades, är upptaget emot en af Hans Excellence och dess Fru Grefvinna, under den 28 Januarii 1808, utfärdad med 5 proCents Ränta löpande förskrifning å 120,000 Rd. Banco, innehållande förbindelse, att, efter de första Tio årens förlopp, skulle årligen afbetalas på Capitalet Tio proCent med 12,000 Rd. årligen, intill dess hela Capitalet är guldet. Varandes, till säkerhet, ofvanberörde 78 stycken Actier uti Stenkols - Verket pantförskrifne och derjemte inteckning meddeld, så väl uti Frälse - Säterierne Marsvinsholm, Charlottenlund och Hunnesta med underliggande gods och alla thy tillhörige hemman och lägenheter, såsom ock åtskillige Transport 596,025:36’. 3. Revisorers Berättelse. 43J7 Transport 5()6,025:36. 3. under Helsingborgs Stads jurisdiction belägne Tomter, Byggnader, Glacerings-och Gjuteri-Inrättningar.