Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad nu först angår Borgmästaren Hr Lagmannen Klemens förslag, att, då af or - ConstitiUions-Utskottets Utlåtande, N:o ir. 3 dalydelsen i 2 enligt hvilken Justitieombudsmannen bör beifra fel, som antingen härröra från egennytta, vrångvisa, väld och grof försumlighet, eller bereda en allmän osäkerhet för medborgares rättigheter, den slutföljd möjligen skulle dragas, att beifran endast egde rum , när alla förbrytelserna, sammäntagna, kunde Domare och Embetsman till last föras, denna, ej mindre än 4 §•> mätte förtydligas genom utbytet af ordet och mot ordet eller ; så, ehuru en slik förändring icke synes Utskottet oundgängligen nödvändig, helst nuvarande redaction veterligen ej föranledt något missförstånd, och delta dessutom är tillräckligen förebygdt, medelst ordalydelsen i 96 §. Regerings-Formen och 63 §. Riksdags-Ordningen, hvarest ordet eller finnes begagnadt: likväl, och då sistnämnde ord är, dels mera egentligt och rigtigt, dels bättre öfverensstämmande med ofvanberörde grundlags-rum, får Utskottet vördsamligen tillstyrka det föreslagna utbytet, så vida Instructionen i öfrigt undergår sådana förändringar, som fordra hennes omtryckning. Beträffande sedermera Hr Lagmannen Klemans Motion om uteslutandet, i 2 §., af ordet grof framför försumlighetemedan icke någon Ijensteförsummelse, grof 4 Gönstitutions-Utskotlets Utlåtande N:o n. eller ej, bör aflöpa ulan ansvar, lordeden erinran göra tillfyllest, att ordet grof står här i sammanhang med ordet förnämligast, hvarigenom stadgas en gradation af större fel, hvilka främst påkalla Justitia>Ombudsmannens uppmärksamhet, samt att deremot 3 §. handlar om ringare, af ovarsamhet, begångna felsteg.
Statens egen värdighet inför sitt eget och inför andra folk, och såsom en lokal institution för h uf vud staden, och slutligen såsom en offentlig bildningsanstalt, med uppgift att göra den sköna litteraturens och konstens bästa skapelser tillgängliga för allmänheten, alt sålunda bilda till hällre smak, högre tänkesätt, ädlare seder, att förherrliga nationens minnen och elda dess nationalkänslor. Likasom hvarje annan åt en nations högre lif egnad anstalt eger således äfven Theatern bestämda anspråk alt af Staten vårdas och att genom offentligt understöd göras oberoende af obildade tycken, frikallas ifrån täflan med enskilda industriel förlustelse-inrättningar och sältas i stånd att på ett värdigt sätt verka för sin högre estetiska och sedliga uppgift. Frågan här blir således icke hvilkendera som rätteligen bör draga kostnaden och underhållet af en offentlig konst-inrättning, sådan som Kongl. Theatern ; utan huru dessa kostnader böra och kunna rättvisligen fördelas emellan de faktorer, hvilka i Kongl. Theatern söka ett uttryck för sina olika behof eller sylten, d, v. s. emellan hofvet, Stockholms kommun och Staten sjelf. I detta afseende förete sig likväl missförhållanden af den mest i ögonen fallande art. Sålunda visar sig, att om Kongl. Theatern verkligen bör betraktas såsom en kommunal-angelägenhel, hvilken uteslutande afser Stockholms allmänhets nöje eller bildning, så kontribuerar ock denna allmänhet till Theaterns underhåll med en siffra, som efter medelberäkning af Theaterns recett uppgår till omkring 162,000 R:dr R:mt årligen, eller under perioden ifrån år 1823, på 34 år, sammanlagdt 3,308,000 R:dr Riksmynt. Härmed synes ock hufvudstaden och dess allmänhet skäligen hafva uppfyllt allan rättfärdighet och således tills vidare kunna ställas utanför helo frågan. Återstår således att tillse, huru Thealerns öfriga underhålls-kostnad blifvit fördelad emeliam Stöts Ut shott t Is Utlåtande JH1 Konungen och Slaten. I delta afseende erbjuder sig det nogsamt kända förhållandet, alt Kongl.
M. ännu skulle finna för stora svårigheter för bifall till det förslag, jag dristat framställa, så tager jag mig friheten för en sådan händelse tillstyrka R. St:r, att hos K. M. i underd:het anhålla, det Han täcktes i Nåder låta föranstalta om en Profession i Statsekonomien inom bufvudstaden, försedd med samma lön från Statsverket, som Professorer vid K. Carolinska Institutet. Och torde R. St:r i sammanhang dermed för sin del besluta, att nödiga medel K. M. tillhandahållas för ett fullständigt organiserande af den sålunda af mig föreslagna, till en början mer inskränkta, läro-anstalt, men som också lätteligen synes kunna ställas i förening med K. Vetenskapsakademien i Stockholm. Jag anhåller om remiss till Statssamt Ekon.- och Besv.Utsk:n samt meddelande med de öfrige RiksSt. Begärdes på bordet. 2:o. Tidens delade åsigler för, och emot religions-friheten, har visat sig understundom leda till öfverdrift å ömse sidor; och såsom all hänförelse af passion, till föga båtnad för det allmänna. Den som deremot härvid endast lugnt önskar framgång åt grundsatser, söker naturligtvis någon ledning för omdömet, hvarifrån just nu, och under våra s. k. uplysta tider, dessa mera eller mindre oroväckande affall ifrån våra, såsom Statsreligion antagna lärosatser, kunna härleda sig; och utan att i detta hänseende vilja komma till någon för vårt Presterskap förnärmande slutsats, vågar man likväl föreställa sig, att en tanke på det yngre Presterskapets belägenhet och utvägar till förvärfvande af de egenskaper, som erfordras för villomeningarnes bekämpande; icke är utan allt sammanhang med de, hos oss pågående religösa företeelserna. Klagan öfver Prestbrist förspörjes ej sällan, då afsigkomne och otjenstbare äldre Prestman, behöfva vice Pastorer och Adjunkter; -en brist, som ej sällan öfvar ett högst betänkligt inflytande å Församlingarnes andeliga spis och religiösa förhållanden. Denna Prestbrist visar sig helt naturlig, då man tager i betraktande, huru det ringa Presterskapet aflönas när det fungerar såsom Adjunkter.
Alt åtminstone lill någon del förekomma den, linnes troligen blot t eli medel, och det består deri, oin penningen, liksom alla andra varor, lått fritt stiga och falla i pris efter behof och tillgäng; ty hoppet om en större vinst skall ofta framlocka capilalerna vid tillfällen, dä de annars skulle skrinläggas, och den som ar i behof deraf, skall alltid anse som en fördel att betala en högre ränta, hellre än alt nödgas sälja varulager eller annan egendom lill ett ruinerande underpris, för alt betala förfallna skulder. Del är ock sannolikt, att räntans frihet skulle draga mänga capilaler frän importhandeln lill de inhemska näringarne, och en tillgäng inom landet beredas köpmännen lill penningar för samina eller billigare pris, som för de nuvar. utländska blancocredilerna, hvilka ensamt kosta landet omkring 200,000 r:dr b:co ärligen i ränta oell 1'aux frais. Pä det förändringen likväl icke må blifva på en gång förmyckct genomgripande, uther jag mig fä begränsa förslaget sålunda, att allmänna lagens förbud emot högre räntas tagande eller förskrifvande än (i för hundrade äfven hädanefter må gälla för förskrifningar, sorn äro inlceknade i fast egendom, äfvensom för sädane, hvilka äro ställda på ett års förfallotid eller derutöfver, eller pä mer än en månads uppsägning. Därigenom torde i det väsendtligastc förekoinmas faran af räntefrihelens missbrukande. Jag anhåller om remiss lill LagUtsk., som, ifall det undersljuder motionen, torde föreslå eu ändamålsenlig redaction af de §§ i Handelsoch Utsöka.bune, som behöfva förändras. Gr. Posse, Erik Arvidsson, anförde skriftligen: Dä Hr Hjerta, under discussionen öfver en annan fråga, viickte motion om penningcräntans frigifvande, yttrade motionären, ”alt Utskui icke fusta tillbörligt afseende å yttranden, Den i7 Augusti f. m. sorn åtfölja remitterade motioner”. 01>ekant med orsaken till denna beskyllning, oell tvertom öfvertygad, att
Committéen aldrig får tillåta sig något afseende på det inconstilutionella af Betänkandet, hvilket såsom afslaget vid i8i5 års Riksdag, måste anses för afslaget, och således ingalunda får af Committéen anses för ännu möjligt, och ännu mindre såsom af 1818 års Ständer till hälften medgifvet; så alt, med ett ord, Committéen ej må i sitt arbete taga sig minsta anledning till ingrepp i Constitutionen. Otn detta förbehåll icke bifalles, begär jag votering. Herr Munck af Rosenschöld: Jag ber om förlåtelse, att jag ännu ytterligare vågar upptaga några ögonblick, men det förefaller mig nog besynnerligt, att Friherre Boije, som så mycket ifrar för våra Grundlagars helgd, sjelf glömmer, att, dä ett Betänkande första gången är under pröfning, det ej går an att partielt antaga detsamma, utan att det måste antingen helt och hållet godkännas, eller med dervid gjorde anmärkningar återförvisas. Särskilta Utskottet har för sitt arbete begagnat alla de 356 Den 27 Maji. upplysningar, äfven elen 1810 för samma ändamål nedsatta Committe'es handlingar, samt hvad Tit. Rönbeck redan hunnit utarbeta, som möjligen varit att tillgå, och jag tror, att inga upplysningar saknats, för att uppgöra grunderna, ehuru de kanske för detaillerne varit otillräcklige. Hvad den af Friherre Boije yrkade coriseqnence beträffar, torde jag få erinra, att för det första Riksens Ständer ej nu äro hindrade af förra Ständers beslut, och att, för det andra, ifrågavarande förslag ej är detsamma, som det, hvilket 1812 framlades. Utskottet har nu, i enlighet med vår nuvarande Regeringsform, icke ansett någon Minister böra få särskilt inför Konungen föredraga målen, utan deremot att sådant bör ske collegialiter i StatsRådet. Jag tror, att detta utgör en hufvudskillnad emellan de båda projecten.
Talaren har jemväl åberopat intcresset af de protocoll, som blifvit förda för So ä 60 år tillbaka, men dessa protocoll äro tryckta, såsom nu är föreslaget, nemligen blott i sammandrag och största korthet, och sådant är äfven förhållandet med prötocollerna för 'w' 1719 års Riksdag. Det har i öfrigt varit oväntadt att af en Litteratör få höra dessa yttranden, isynnerhet som Frankrike och England blifvit framställde såsom exempel. I dessa länder är yttrande rätten visserligen icke mindre . fri än hos oss, men likväl tryckas der inga protocoll vid Representationens sammanträden. Den kostnad af 4°i0oo R:dr, man anser så ringa,- borde dock icke kallas så, i synnerhet som den stiger hvarje Riksdag och således i tidernas längd kommer att utgöra en oerhörd summa. Jag fortfar således, att tillstyrka det nya förslagets antagande, och på det en onödig diseussion ej må förlängas, anhåller jag om votering. 103 Den’ io Februarii f. m. Frih. Boye, Fred.: Jag ämnar icke uppehålla tiden med att yttra inig i sjelfva hufvudsaken; men i anledning af hvad Hr Montgomerie yttrat om den stigande kostnaden, tager jag mig friheten gifva tillkänna, huru progressivt våra protocoll blifva vidlyftigare. För 1815 års Riksdag utgjordes de af 7 tunna band, år 1818 gjorde de 18 torner, något drygare, och vid 1823 års Riksdag blefvo tomerne 27. Ehuruväl alla protocoll för sista Riksdagen icke ännu äro tryckta, komma de dock, efter säker beräkning, att utgöra 68 volumer, säger 68 sådana tryckta vohlmer. Jag hemställer, örn någon slutlig gräns finnes härför, och skulle tio, att uti ett sådant förhållande ligger ett skäl för tryckningen i sammandrag. Jag får jemväl nu, såsom förra gången då detta ämne förevar, hemställa, örn icke en tillräcklig controll ligger i ordet justerad t, hvarmed jag förstår, att den, som icke anser sammandraget nog upplysande, kan deremot göra anmärkning.
Stundom vågade hon nedstiga under kretsen af den hofviska belefvenhetens och vitterhetens ordförråd, att till målningens större sinnlighet upptaga flerahanda derur bannlysta ”bygdens bilder, talesätt och namn”. Ja, hon gick än längre; och försökte till och med, att i vår skaldekonst återupplifva de forn-nordiska mytherna. Dock inskränkte sig detta sista (liksom i ”Disa”) inom skämtets område; eller ock (liksom i en ”Mythologisk Scen uppförd vid Konungens återkomst från Ryssland”) stannade det vid utbytandet af vissa romerska gudaoch hjeltenamn mot vissa skandinaviska, som hardt nära utgjorde den tidens hela kunskap om vår Nords fornverld146. Sinnesstämningen, den goda viljan förtjenar ändå, jemväl här, vår aktning; och lika litet i den historiskt-poetiska rigtningen, som i den physiskt-poetiska, bör sanningen af denne skalds varma fosterlandskänsla kunna förbises. Såsom naturligt är, afspeglar Oxenstjernas poesi både sina starka och sina svaga egenskaper, troget, i hans sätt att behandla Språket och Versen. Man har i förra hänseendet beskyllt honom för en alltför stor eftergifvenhet mot fransyska inflytelser; som stundom föranledt, ej blott enstaka osvenskheter, utan ock trögheter i periodbyggnaden, sväfvande obestämdheter, ja verkliga oklarheter, – undanröjda först då, när man tänker sig hur meningen skulle låta på fransyska. Denna beskyllning kan ej vederläggas. Kanske vidlåder det öfverklagade felet dock allramest hans prosa: hvilken, utom ett på Svenska Akademiens vägnar författadt ”Äreminne öfver Konung Gustaf III”, till det mesta består af en mängd ”Åminnelse-Tal147 hållna i Stora All”männa Frimurare-Logen i Stockholm. Man behöfver ingalunda vrångt nagelfara, hvarken dessa Tal, eller ens det med stor omsorg utarbetade Äreminnet, för att påträffa slika bristfälligheter. Öfverhufvud är han i sin prosa alldeles den samme Oxenstjerna, som i sin poesi; således både i felen och behagen.
3lnbra £if-@arbe$ Regementet ... 6 — ftongl. ©mea Slrtiderie Regemente 2 — Jfongl. fOtaj:tö flotta . 3 perfoner utom SOtilttairen, belö efter bärftäbeö unber* gangne bejtråffningar för brott och manart, belö ocf få* • forn l)ör i fafnab af tjenjf eder arbete, famt begtfne på lättja od) marnart, icfe funnat tvdåtaö qmarjtanna ederlemnaS på fri fot att afrefa från (tabén, utan blifmit meb fångffjutö förbe tid be orter, bmare|t be trott ftg finna näringsfång . 53 perfoner af fötilitairen lifalebeS feban be blifmit utur nummer och rudor utjtrufne. Jtongl. Slnbra £if^©arbet 1 Äongl. ©mea Strtiderie 2 transport 5og© 28 — 56 - Ståndört Sogo 93erfoner upptagne för fpfttolöft fringftrpfanbe nattetib a gatorne etter uteligganbe i pamnarne ocf) på attbra allmänna platfer 15o — ifrån Utlänbjf ort ijitfomne utan tittftånb elier mot förbub att refa i SKifet oc§ Derföre återförbe öfroer Cftifeté grané i $)fanépcrfoner förfänbe titt fjärmaranbe @öbra Correctioné^né för fpjttolöéfiet, tiggeri ocf) förnpab manart 107 dminéperfoner af famina aniebning infatte på Ijärmaranbe Skorra (Sorrectioné-fjufet . 68 93erfoner af begge fönen remitterabe titt '©tabené $urfjué^n' rättning på Jfungéfjolmen för att botaé för 33enerijf fjufbom 66
De föreskrifne Tabellerne för Landet och Städerna varda härhos i underdånighet bifogade. Gefle Slott å Lands-Cancelliet och Lands-Contoret den 5 Dec. 1838. Med djupaste vördnad, trohet och nit framhärdar, Stormägtigste Allernådigste Konung! EDERS KONGL. MAJ TS i , - ■ .i, Underdånigste Tropligtigste Tjenare och Undersåte ERIC SPARRE. J. G. Strandberg. Oloj af Geijerstam. TSLmm* BIMlUB BEFALLNINGSHAFVANDES UTI FFesternorrlands Län TILL IKDSKBII» SOAjMP I underdånighet afgifne FEMÅRS-BERÄTTELSE, för Åren 1834, 1835, 1836, 1837 och 1838. ECKSTEINSKA BOKTRYCKERIET. 18 40. i . • §. 1 Länets Allmänna beskaffenhet. VV ester norrlands Höfdingedöme innefattar från äldre tider provinserne Gestrikland, Helsingland, Herjeådalen, Jemtland, Medelpad och Ångermanland. Är 1762 fördeltes detta till 2:ne Län, dervid de trenne förstnämnde landskapen utgjorde det ena, under namn af Gefleborgs, och de trenne sistnämnde, förenade till ett, hibehöllo den gamla benämningen af Westernorrlands. Dock har detta sednare, i afseende på omfånget, undergått förändring genom den iänereglering, som år 1810 ägde rum, hvarmedelst Jemtland afsöndrades till eget Län med tilläggning af Herjeådalen från Gefleborgs, och Nordmalings Socken uti Norra Ångermanland tilldeltes Westerbottens Län, så att Westernorrlands Län, som således numera innefattar endast landskaperne Ångermanland och Medelpad, och följaktligen begränsas i söder af Helsingland i Gefleborgs Län, i vester af Jemtlands, i norr af Åsele Lappmark, i nordost af Nordmalings Socken samt i öster af Bottniska viken, har sitt läge emellan 62 gr. 15 min., och 64 gr. 30 min. nordlig latitud.
Rikets 8t8nders 8tc>t8-Idt8kott med »II I(on°i. I^ää ocli ynnest väibeväZen. Oiitum ut supig. don^^. t?. //. k/ici^<7A «/ /^^o/ooo//«/ r-/ve/- //<,/-r///d/'sr? rr /'« r7-e,/t/e-r, /,«/- /e^ rn/ö> Lv/r?,/rK6/r r //ttt/e/ a K/oc/i/M/?tt« 8/0^/ t/e^ 7 /-ecem-e^ 184V. Närvgrand e: 8tsts-Räden: Herr i^riRerre 6)6r/6/'^/'d>n, Iderr dillie, ,6 «/ //d>r^orr'r/^ 7^o>/mö/rrc//r ^ IdäieRer uppläste ^tlUs-ktäitet li< 1 r i^riiierie ti!! justering de gf Ronom, pä iXädiZ ResgilninA, körkättsde torsIgA i.»!! tvon»!. ^1-ij:t8 lVädi^g 8K1 it've!ser: 2:0 lill Rikets 8tänder8 8tgts-IIt8kolt, i kVä^g om gnvänclrinllet sd ris, tili utdorgnrie sk' utvid^giie sörsvurs-snstglter i 8toeIrlro!ms 8kärrpud, ä mindre Lreditivet I^dtude. 200.000 R:dr. Osli Relig^sde Lion»!.
Crépe Anglais Aimyre, mycket eleI till sorgkostygant, 2 kr. GROSSE å centralt belägen i framstående badortsstad finnes nu genast eller framdeles att öfvertaga. Lagret litet och kurant. S ä 4000 kr. erfordras. Närmare meddelar HUGO MALMBERG, Valla. (G. 5204) T0 i U S I W E L L L rekommenderar sig med ett välgjordt arbete till humant pris. F sjukdomar RU m. m., hålles öppet 2 okt. — 15 maj: l för herrar kl. 7 — 10 f. m. och 2 — l 2 5 e. m, » damer kl. 11 f. m. — 1 e. m., samt dessutom för snedbehandling kl. ä - W e! m. D; r EMIL ZÄNDER. Största urval af Tyger till promenaddräkter. Beha lingen verkar välgörande på hufvudet och nervsystemet Mottagning 10 — 2, 5 — 7. Tel. Österm. Strandvägen 13, 2 tr. ö. g. Bästa Silfver-Polér-Pulver till putsning af såväl silfver som nysilfver, försäljes i Stockholm hos C. F. Dufva samt Th. Björklunds Söner; i Göteborg A. E. Wallerius &amp; C:o; i Upsala Victor Söderberg; i Gefle O. A. Johansson &amp; C:o, till landsorten mot 60 öre i frimärken af M. Malmström, Upsala. o c h Stor pxisuedsättning Illustrerad priskurant gratis och Tvättanstalt, enligt franko. Allm. Tel. 26 05, Göteborg, Nytt S Ö D E R B E R G S behandlar allt till Herr-, Damoch Barn-garderoben hörande. Herrkostymer lagas m. m. om så önskas. Eget skrädderi. Insänden direkt Edra plagg, som tvättas, färgas m. m. fort, väl och b i l l i g t. Tidsenlig, ny metod; fabriksmessigt. Herr Axel Lennstrand, Gefle.
Högsta Domstolen: Justitie-Råden 50,400: - Vaktmästare Justitie-Canzlers-Expeditionen Justitie-Revisious-Expeditiouen Svea Hof-llätt med derunder lydande Justitie-Stat: Götha Hof-Iiätl med derunder lydande Justitie-Stat: — Skåne och Blekinge Hof-Rätt med derunder lydande Justitie-Stat: Penningar: frun 1849 års anslag 29,625: 7. afgå Lagmanslöner till 9:de Hufvud-Titeln 544: 8. ö Indelta Räntor: samma belopp som år 1849 Krigs-Hof-Rätten Fångars vård och underhåll: Penningar: Förslagsanslag deruti inbegripet dels de från7:deHufvud-TiteIu öfverflyttade 4,000: dels det gamla kontanta anslaget till Fångprester, m. fl. vid Länshäktena samt Profosser och Skarprättare 19,707: 32. — 23 707- 32 sedan derifrån afgått hvad till 4:de Hufvud-Titeln bör öfverflyttas 829: — Anm.: å detta anslag förut uppförde. Indelta Räntor och Spamhal försvinna fran denna IIufvud-Titel och upptagas å Allmänna Indragnings-Staten. Medico-legala besigtningar, Förslagsanslag Skrifmaterialier och Expenser m. m., Förslagsanslag Reseoch Traktaments-penningar, Förslagsanslag Ersättning åt vittnen och parter, Förslagsanslag Extra Utgifter Summa Förslag till blifvande Riks-Stat. Penningar. Krono värdi. Ank. till Exp.-Utsk. den 45 Mars 4854, kl. 9 f. in. Utlåtande angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Tredje HufvudtiteL (U. A.) l:o.
Säd, Potates ”eller andra jordfrugter, alla andra slag, odistil lerad t eller ”distilleradt” blifvit med införsels-förbud belagd, endast följande afvikelser från hvad i nämnde Taxa för denna artikel bestämmes, böra ega rum, nemligen: 1:0 att stadgandet, det Sprit för beredning af Luktvatten får inkomma mot lägre tull, ej må fortfara, utan della stadgande följaktligen helt och hållet utgå; och 2:0 att vid rubriken ”af Frugt, andra slag”, nu gällande införsels-förbud må borttagas och dessa få efter enahanda grunder och mot lika afgift som Fransk Cognac införtullas. Caffe: att å denna artikel bör bibehållas den införsels-tull, som, enligt gällande Taxa, eger rum eller 3 sk. i stället för 4 sk., såsom Utskottet i Betänkandet N:o 21 föreslagit. Decorationer, Platåer, med tillbehör, äfvensom Ornamenter ej specificerade •, Bevillnings-Utskottets UtlåtandeN:o 30. 43 Etuis med tillbehör, af sammansatta eller ej specificerade ämnen; Fjäder: Uroch andra ej specificerade; samt Flaskfoder, oberäknadt våtvarorna, å hvilka samtlige artiklar, vid deras specificerande, enligt hvad här ofvan vid Askar och Dosor omförmäles, Utskottet anser böra antagas de Tull-bestämmelser, som i 1835 års Taxa finnas dem åsatte; hvarjemte Utskottet, till hvars kännedom kommit att, F'J rverkeri-arbclcn, lust numera börjat blifva föremål för införsel, hemställer, att nämnde rubrik må i Tull-Taxan införas med a5 procents tull-afgift å värdet vid inoch tullfrihet vid ut-försel, Gevär, alla slag, eller delar deraf', samt Gips-arbeten, ej specificerade: hvilka, jemlikt Utskottets beslut vid Askar och Dosor, böra i Taxan serskildt specificeras, tror Utskottet lämpligen kunna bibehållas vid bestämmelserna i gällande Taxa.
flesta — att kärleken nötes bort mot den dagliga samvarons alla stötestenar. Bättre då — tusen gånger bättre — att det är som det ärl » Tiden för vår om ordet pristäfling " fosterland " Sk Det var sent, snön föll allt tätare och lade liksom en hvit slöja öfver hennes pälskappa och svarta spetsduk. Han vände och gick fram till hotellet. » Nu träffas vi säkert aldrig mera, » sade han sorgset. » Det tror jag inte heller, » svarade hon sakta. » Är du ledsen, öfver att vi råkades? » » Nej! » Hon såg frimodigt upp på honom, men det stod tårar i hennes ögon. Emellan detta och deras senaste sammanträffande lågo år af genomkämpad smärta och saknad, kufvad längtan och ömhet. Ä n - nu för några timmar sedan trodde båda, att de glömt — och kom minnet än åter för att göra sig påmindt, hade tid och afstånd lagt sig likt aska öfver förkolnade bränder — Sällskapston. En m a n s ord i kvinnofrågan. en reflekterande deltagaren i våra dagars sällskapslif kan icke undgå att märka den ytlighet, som karaktäriserar detsamma. Särskildt skall han förvånas öfver den påfallande innehållslöshet, hvilken vanligen präglar samtalet mellan damer och herrar af den yngre generationen. » Hur fann fröken den senaste balen? » » Förtjusande! Dansade till kl. 3 på morgonen. Öfverdådigt roligt! » » Min nådiga bevistade naturligtvis herr X:s och fröken Y:s bröllop? » » Ja visst. O, hvilken gudomlig bruddräkt! Man trodde sig skåda en af feerna i » Tusen och en natt »! » IDUN 1893 Då programmet är synnerligen lockande och så utmärkta solister s o m grefvinnan Mathilda T a u b e, f. Grabow, s a m t hr Arvid Ö d m a n n, C. F. Lundqvist och S a l o m o n Smith k o m m a att medverka, torde donna konsert kunna räknas s o m ett ovanligt envonemeut bland s ä s o n g e n s musiktillställningar. Programmet är sålunda bestämdt.