Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Lagen påbjuder stillhet, det är sagdt och del är sannt, men då vi beklagligen äfven vela, både huru litet delta stadgande efterlefves och huru omöjligt det är, utan tvångsåtgärd, hvilken onekligen hår vore mindre lämplig, att åstadkomma någon efterlefnad i detta fall; och då dessutom kungörelsernas upplåsande, hvilka säkerligen i allmänhet just åro orsaken lill församlingens bristande tålamod ali invänta altartjensten, ofta kunna störande inverka på mången nattvardsgäst, hvilken de mer eller mindre kunna röra; så finnes väl intet skäl att låta svagare nattvardsgästers andakt och frid från förströelser, bero på den mängd menniskors godtycke, som försaka de saliga intryck och den upplyftande känsla, som öfvervarandet af denna högtidliga akt medförer. Enda skälet för Nattvardens begående efter predikan, är den öfriga församlingens andäktiga deltagande uti böuen och sången; men då vi sett huru litet denna, den christiina kärlekens fordran uppfattas i allmänhet, så kan detta ej blifva något skäl emot dem, som äga den högsta rätt till lagens upprätthållande af deras saliga frid. De sora deremot rätt uppfattat den höga betydelsen af denna heliga stund, finnas dock Gudi loft och dessa äro oss en borgen för att sången och bönen ej skola sakna dess andaktsfull tolkare, äfven då nattvardsgången sker före predikan. Om remiss till LagUtsk. anhålles vördsamt. Begärdes på bordet. Frih. Alströmer, Jonas, började härefter att uppläsa en motion, innefattande fråga om upphörande af Konungens rätt alt tillsätta kyrkoherdar i regala pastorater, men afbröls dervid af Hr Gr. o. Landtm., med erinran, att denna fråga rörde förändring af grundlagen och fördenskull enligt 81 § Reg.F. icke finge väckas i R. o. Ad:s plenum. Frill. Alströmer, Jonas, uppläste sedermera följande anförande : Då förslaget alt här anlägga jernvägar är af den största vigt för Sverige; men dä det utan nationens lifligare behjertande och R.
Denna ByråChef har den ganska vigtiga befattningen, att bereda alla förekommande lagförslag och föredraga desamma i Högsta Domstolen, och måste derföre, för att kunna upfylla sin plats, äga en stor praktisk erfarenhet som jurist, oberäknadt de grundliga teoretiska kunskaper och djupa studier, som dertill erfordras. Denna plats har ock, i följd deraf, blifvit från början betraktad lika med en RevisionsSekreterare-plats och medfört samma befordringsrätt. Då nu ItevisionsSekreterare-lönerna vid sista Riksdagen så betydligt förbättrades, att den lägsta lönen bestämdes till 2,400 Rdr bko, eller lika mycket, som ByråCheferne hafva i rgds, så var det icke längre möjligt att erhålla någon lämplig person, sorn ville mottaga dea ifrågavar:de ByråChefs-platsen, emedan han hade anspråk på att vid första ledighet blifva Revisionssekreterare. Så skedde äfven, oell i följd deraf inträffade den inkonseqvens, eller besynnerliga oformligheten, att sedan den person, som på förordnande bestridde ByråChefs-platsen, sökt och erhållit ett under tiden ledigt RevisionsSekreterare-embete, har han dock fortfarit att på förordnande sköta de med ByråChefs-tjensten förenade göromål. StatsRåds-prot:t, som åtföljer K. M:s Propos., uplyser detta förhållande, som, enl. mitt 224 Ben 23 Mars f. m. förmenande, innebär en skadlig oformlighet, särdeles om det skall fortfara för en obegränsad framtid. Men utan förökade löne anslag kan detta förhållande ieke uphöra förr än någon af de tvenne öfriga ByråCheferna afgår; ty de innehafva.sina platser på grund af Kgl. fullmakt, och kunna således icke derifrån, mot sin vilja, skiljas. Jag yttrade derföre till StatsRåds-proktj att man väl framdeles kunde komma till det mål, som R.
Scheven, von, Regerings-Råd, dess Arfvingars fordran, S. U, Bet. IV: 29, Besl, IX; 25. 27, 29. 31. S. U, Bet. IV: 72. Skrif, X* 303, Sedlar, Bankooch Riksgälds-, se Banko-Verket, och Riksgälds-Verket. Segelled, genom Baggens-Sundet och Södra Stäket, S. U. Bet. IV: 168. I31. S. U. Bet. IV: 439. 378- 2— __ mellan Blekinge ocb Skåne, Remiss II: 4g8. L. o. E. U. Bet. VII: 258, Besl. IX: 247. 25g. 261. 265. L. o. E. U. Bet. VII: 630. desi, IX; 621. Skrif. X: 191. — -Ordningen, ändring deri, se Märk-Rulla. Sekreterare, Ståndens och Utskottens, se Kanslier, Silfver, arbetadt, förbudet bruk af en del, E. U. Bet. VIII: log. Besh IX; 89. 100. 104. 119. Skrif, X: g3. — Formulär till Skuldsedlar derå, Remiss II: 763. L, U. Bet. VII: 660. 675. — inköp deraf att förstärka Bankens fond, Remiss II: 564. B. U, Bet. VI: 678. Besl. IX: 734. 737. 744, •— se äfven Penningerörelsen. —. utbyte deraf från Bauken, se Guld. _ dess afskalfande på Uniformer, se Guld. — -Verk, Sala, Kontraktet derom, Remiss II: 5^0, S.U. Bet. IV: 1383. Skrif. X; 36i. Löfås, dess nedläggande, S. U. Bet. Skrif. X: 73.
Men jag sitter ensam i mitt eget lilla bo, på min egen stol, vid mitt eget bord, som jag betalt med mitt eget arbete, och det käns så öfverdådigt härligt.59 Det har jag dock haft den äran att säga dig (förblommeradt) i ett föregående bref. Det är något annat jag vill tjuta om. Jag har hjertklappning, men jag vill försöka att vara lugn och berätta. Jag sade att jag inte vill vara ärlig, det är sant, ty ville jag det, så skulle jag tjuta detta offentligt, och det gör jag väl en gång, men inte ännu. Åh, herre Gud! det är som om luften fylde lungorna så starkt, så välgörande, men med ett behof för en att ropa. Det ligger en bok på mitt bord – öppen och endast uppskuren till hälften. Det sades mig att den var värre än den åtalade Giftas, G. af G. har skrifvit en kritik af den och (sägs det) kallat den usel, emedan den angriper hela qvinnoslägtet, och jag – som hvarken läst boken eller kritiken, jag kände mig riktigt tacksam emot G. af G., ty jag är tacksam emot hvar man, som vill förfäkta att jag kan få dömas som menniska, efter blott mina egna handlingar och ej efter mitt kön. Nå, jag hade tagit mig en friqväll, efter mina flickor äro i prestgården, och jag satt och läste andra delen af Giftas. Det stod så mycket fult om qvinnorna i företalet, men det grep mig inte, jag kände ingen harm. Somt var sant och somt var inte. Och så läste jag vidare. Jag har inte läst mer än halfva boken. Man skulle kanske stena mig om nej jag är inte lugn ännu, jag kan inte tala ordentligt, och ändå vill jag tala nu, i den första stämningen. Det fins något i Dygdens lön som skorrar mig i öronen som en falsk eller ostämd ton. Men så är det inte i dessa utfall mot mitt kön. Ty det är sanning, detta han säger oss. Han kan vara ensidig, jag nekar inte det, men det är en stor, sund sanning han säger. Jag känner mig liksom hederligare och bättre efter att ha läst; ja du skall skratta, men jag känner det icke som förebråelser, allt detta, jag känner det som ett på en gång trumpet och hjertligt ord.
N:o 2, i anledning af väckta förslag, att den Heliga Nattvarden må kunna omedelbart efter Skriftermålet, före den allmänna Gudstjensten, utdelas; äfvensom tillkännagifvit, att Frih. David von Schulzenheim anhållit att nästk. Tisdag d. 31 d:s kl. 6 e. m. uti R. o. Ad:s klubblokal få förevisa åtskilliga prof å bränntorf samt hålla föredrag öfver beredningen af detta brännmateriel m. m.; åtskiljdes R. o. Ad., enligt derom före voteringen fattadt beslut, kl. 3/t4 e. m. In fidem, 0. Brattli. Onsdagen den 1 Februari 1860. Plenum kl. 10 f. m. Justerades ett Prot.Utdrag för den 28 sisth Januari samt PleniProtm för den 14 sisth Dec. f. och e. m. Efter tillkännagifvande, att Hr Stjernefelt, Claes Ferdinand, inlemnat sin Riksdagsmannapollet, till följd hvaraf hans ledamotskap i Riddh.Utsk:t uphört, anmodade H. Exc. Hr Gr. o. Landtm. R. o. Adms Hrr Elektorer att utse en ledamot i nämnde Utsk. efter Hr Stjernefelt. IVen 1 Februari. 243 Upiästes de hos 1?. St:rs Hrr Elektorer hållna Prot. vid val af Ii. Stms Justitieombudsman och hans Suppleant, hvilka Prot. voro al’ följande lydelse: 1;°. Ar 1860 den 28 Januari sammanträdde R. Höglofl. Stms Hrr Elektorer för att utse R. St:rs Justitieombudsman; och befunnos, sedan valsedlarne blifvit öpnade, rösterna hafva utfallit, som följer: R. St:rs n. v. Justitieombudsman, Häradshöfd., R. N. O., Carl Wester 48 röster, till följd hvaraf Häradshöfd. R. N. O. Carl Wester blifvit till R. St:rs Justitieombudsman utsedd, 2:0. Är 1860 den 28 Januari sammanträdde R.
Detta har utgjort grunden för mitt yrkande; men jag skall icke längre upptaga tiden eller söka inverka på någons omdöme, enär sådant torde vara förgäfves, utan inskränker mig blott till anhållan om propos. å hvad jag föreslagit. Hr Munck a f R ose 11 s eli ö I d , Nils Rudolph: Till följe af det svar H. Ex. Hr Gr. Brahe, i egenskap af Riksmarskalk, lemnat Gr. Frölich, anhåller jag i prot. få antecknadt, att det förundrar mig, att, då man känner den berömliga sparsamhet, hvarmed nuvar. hofs utgifter bestridas, ändock för dessas bestridande,större anslag skulle behöfvas, än de, hvilka för framfarna Konungar varit tillräckliga. Hr Rosenblad, Bernh.: Af aktning för R. o. Ad:s allmänt uttryckta önskan att erhålla propos., har jag aIstatt från min föresats att yttra mig i ämnet och fullständigt upptaga frågan i dess hela vidd, och särdeles motionens märkvärdigheter under constitutionel synpunkt; men med anledn. af den siste värde talarens yttrande, får jag upplysa, att den sparsamme Gustaf IV Adolph för de utgifter, som nu bestridas af K. apanaget, uppbar något öfver 2qo,ooo] r:dr silfvervärde, eller öfver 783,333J r:dr nuvar. b:co-värde, utom afkastningen af stora kungsgårdar med gods; att, med afseende på dåvar. svåra tider, R. St. 1809 för Konung Carl XIII nedsatte detta apanage till 270,000 r:dr Den io Augusti f. m. 203 Hr Fr ib. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag att anslaget för K. M.’s hofhållning bestämmes till 42o,ooo r:dr. Ropades starka ja, blandade med ett eller annat nej. Gr. Anckarsvärd begärde votering. Hr Frih. o. Landtm, anhöll, att Gr.
Egentligen uppkallad af en föregtde talares yttrande, begagnar jag detta tillfälle att på samma gång vördsamt anmäla mitt ogillande af StatsUlsk:s obetydliga och otjenliga afprulningar på hvad K. M. begärt till försvarsverkets iståndsältande, till inslructionscompagnier , till gevärsfabrikation m. fl. vigtiga föremål. Dessa afprutningär äro af ingen vigt för utgiftskällan, när man för närvar, äger millioner att disponera, aldraminst i ett ögonblick, då Ständerne äro beredde att måhända snart nog till Konungen inför Europa förklara sig vilja lemna ett kraftigt understöd åt underhandlingar, som kunna behöfvas för att bringa till slut gamla och vigtiga stridigheter med en af Sveriges grannstater. Det torde måhända ingifva eli mindre - Den 28 November f ni. 44« dre fördelaktigt begrepp om Sveriges kraft, att Ständerne afpruta några tusen r:dr på livad K. M. begärt till försvarsverket. — Hvad dernäst angar den värde talarens yttrande, hvilken sökte redogöra för motiverna till SlatsUtskrs tillstyrkande, att anslagen mätte fördelas på Irenne i stället för feni år, så förefalla dessa motiver oförklarliga af allt annat skäl än partiåsigter; alldenstund R. St. svårligen lara kunna undgå att uti riksd.beslutet utsätta kallelse till nästa riksdag fern ar härefter. De åberopade inotiverne, sorn skulle vara, dels att controllera allenastyrandel, dels bereda en nationel ministeie, och dels alt tvinga Konungen att sammankalla Ständerna inom Irenne års förlopp, uppfordra mig att vädja lill nationen, hvars representanter jag anser R. o. Ad. vara fullt lika mycket som hvarje af de öfriga AiksSt:», huruvida nationen skulle finna sig särdeles belåten med det örakeliga skådespelet att se Ständernes stridande partier ömsevis rycka på trådarna af en korlkonung , sittande på Sveas urgamla thron.
Utan nägot särffildt Arswvde; Dock bibehällas sä wal Uppbördsmänncn i OrterM som Lands - Contoiren wid S a'sWerkets behof as Uttändffc Mynt till högst Etthundrade Femtio Tusende Riksdaler Hamburger Banco dermed blifwit fyllde, kommer att aflamnas kill RikSgälds , Contoiret emot ersättning efter enahanda Cours, hwartill deke W-rlar i Uppbörden blifwit emottagne. Z Art. Angående Uppbörden i Mrcerne afRiks» gälds-Loncoirecs Lander och hwad -erwid bär iagtragas. i §- Uppbörden i Otterne af Allmänna Bewillningen förrättas pä lika satt, som hittills, af Kronans wanlige Uppbörds-Betjente, hwilka härföre äro till redowisande förbundne utan särffildt Arfwode. Lands, Kammererare, KronoFogdar, Härads, Skrifware och andre »vederbörande, hwilka med Bewillnmss-TMrmLkn äga ds - 2592 Den 12 Augusti. tvid det Arfwode af Twa procent, svin genom KonglKu-gärelsen af den 28 Januari» »804 är dem tillagt för deras befattning nies Uppbörden och redowwning-n af den Bewill, befattning, njuta deremot det Arfwode, som farstedt kemmer alt bestämmas, och af B will,'ingen innehållas; Äiwensom Upp' bärdsmännen i Landsorterne och Lands-Contoirett ningö- afgift, ftin stall er? bibchallas wid det Arfwoläggas at testamenterad i de ge ^noa procent, ftin Egendom samt behaeina igenom Kong!.
Det ser ut, som hade vi ett sådant särdeles begär till Grundlagens öfverträdande, att vi endast voro i förlägenhet om sättet. Jag anser frågan, i hvilken drägt som helst, lika olaglig, och derföre af föga vigt, om man begagnar orden önskan eller tillkännagifvande, eller äfven begäran, hvilket ej är långt skiljdt från önskan. Jag önskar blott slut på en öfverläggning af denna art; ty hvilken skepnad man än gifver åt frågan, synes hon mig stridande mot ett af Ståndet redan fattat lagligt beslut. Grefve Frölich: Jag tillstår, att jag ej förstår, hvarföre de, som ämna bestrida Grefve Horns förslag, befatta sig med att justera hans ord. De, som amna votera nej, Den 26 Ja n u a r i i f. m. hafva ju (let öppet, och de åter, som vilja votera i motsatts emot nej, måtte väl få föreslå ja-propositionen i öfverensstämmelse med deras önskan, låt den än vara så grundlagsvidrig som helst. Grefve Horn måtte val, i fråga om ja-propositionen, äga rätt framställa den redaction, som han önskar; om den är rigtig, blir det deras sak att argumentera deremot, som anser den grundlagsvidrig; men att först vilja sjelf bestämma ordalagen, och sedan argumentera deremot, är detsamma, som om man säger: god dag! oell får till svar: yxeskaft! Ilans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, att plenum bomme kl. i till 6 i eftermiddag alt fortsättas. Grefve von Schwerin: Föremålet för voteringen är alt utröna, om Ridderskapet och Adeln instämmer i Herr Grefvens och LandtMarskalkens vägran. E11 bifråga har uppstått, om ordet önskan skall förbytas i ordet begäran. Jag vill blott erindra, att då Friherre Anckarswärds uppmärksamhet blef fästad derpå, att ordet föreskrifva ej var grundlagsenlig!, begärde han få ändra det till ordet önskan, och Herr Grefven och LandtMarskalken biföll det.
Nålar, diverse . . , 1 app . .. .. Papper: Blått och Brunt — Cardus. , ..— Concept •— Förhydnings — Maculatur ■— Post. — Skrif —. Tobaks ■— Tryck. ... — Diverse , ,. Segel, nya . Silfver, arbetadt Sirop . Skedvatten Snus Socker: Candi —, ToPPSpeglar .. .. Strumpor, Bomulls — Linneoch Ylle — Diverse Stärkelse Stöflor ... Svampar och Fnöske Såpa ... Säckar . Tapeter Tenn, arbetadt Tobak: Blad och Stjelkar . — Spunnen — Cardus — Rull— Diverse ... Tråd: Kopparoch Messings Tvål . Tågvirke Dr: Dalkarls— Kyrko— Vägg— Penduler ,. .. A add: Bomulls Vagnar och andva Åkdon Vaxduk Väfnader: Siden-, Flor och Ty — ■— Dukar . Diverse . •— Bomulls-Tyger Dukar . — Linne: Bolstervar Väfskedgr Attika —. Buldan och Blaggarn aln. — Dräll . alnar —• Lärft alnar — Segelduk alnar — Tältduk alnar — Diverse alnar Ylle: Flaggduk , alnar — Kläde alnar — Vadmal alnar ■— Diverse styck, styck. ‘ #. 1824. Varu-qvantitet. R:dr . lod #. styck. styck. dussin styck. dussin . R:dr . R:dr . Sk& | . Sk#.! dussin •styck. 553 styck. styck - vis ris ris X#. ris ris ris ris ris ris hundtar styck. gross dussin . dod t . # #. #. #• . ■#. styck. styck, par pär par . L#. pär . L# L#. styck. R:dr #. #. L#. #. R:dr R:dr styck. ‘ styck. styck. styck, stvek. alnar alnar styck. alnar • .
På grund af hvad sålunda är anfördt och i betraktande jemväl deraf, att de öfverskott å bränvinsskatten, som under den närmaste tiden kunna uppkomma, tilläfventyrs torde blifva behöfliga för andra mera vigtiga ändamål, har Utskottet, som, hvad angår fullföljandet af jern vägs-anläggningen emellan Stockholm och Götheborg samt medels anvisande till jern vägs-undersökningar, i särskildt betänkande (N:o 273) sig deröfver utlåtit, funnit sig å hvad Kongl. Maj:t i öfrige här ofvan nämnda punkter i Nåder föreslagit, böra afstyrka Rikets Ständers bifall. Stockholm den 8 September 1854. Stali-Ulikottets Utlåtande, iY:o iso. 21 N:o £80. Ank. till Exp.-Utsk. d. 9 SeptJM854, kl. 2 e, m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga framställning om ersättning för åtskillige af Kongl. Stats-kontoret utaf under händer hafde medel förskottsvis bestridda utgifter. (U. A.) Uti Kongl. Maj:ts vid innevarande Riksdag aflåtna Nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof har framställning jemväl blifvit gjord om godtgörelse för följande utaf Siats-kontoret, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga föreskrift, af under händer hafde medel förskottsvis verkställda utbetalningar, nemligen: l:o. Till Enkan H. I. Westin, den genom Stockholms Rådhus-rätts Dom den 16 December 1851 bemälda Enka tilldömda ersättning för uppkomna bristfälligheter uti den henne tillhöriga, af Kongl. Maj:t och Kronan förut till embetslokal åt Ofver-ståthållare-embetets kansli förhyrda, men nu mera afträdda egendomen Nris 5, 6, 7 och 8 i Qvarteret Iris emellan Westerlånggatan och Prestgatan i hufvudstaden, uppgående, jemte ränta, till 396 R:dr 35 sk. 4 r:st.
Jag anhåller att få i prot. antecknadt, att jag icke deltagit i denna votering, emedan jag ej kunnat godkänna voter:spropos:n. Nej-propos:n, som nu vunnit, innehöll, att R. o. Ad. som sin gemensamma tanka anser, att den gamla grundlags-§ bör bibehållas, och orade öfriga Stånden stadnade i samma beslut, skulle följden blifva, antingen att ett af Constit.Utsk. uppgjordt förslag till grundlagsändring, emot grundlagens föreskrift, afslogs vid samma riksdag, som förslaget blifvit väckt, eller ock att man vid nästa riksdag skulle komma alt votera med ja och nej öfver en §, som redan finnes i grundlagen. Hr Dalman, Wilh. Fredr.: Utan att yttra mig öfver voter:s-propos:ns grundlagsenlighet, anhåller jag att till prot. få förklara, det jag röstat ja, emedan jag anser Allm. Beredn. böra borttagas, såsom stående i strid med den nu föreslagna Departementalstyrelsen och hindrande ärendernas gång med den skyndsamhet, som erfordras, äfvensom emedan jag anser Beredn. hittills blott hafva utgjort en pensjonsanstalt. Ilr De Besche, Sigge Wathier: Af den anledn., att jag undertecknat votei-:s-prot., anser jag mig böra tillkännagifva, att jag icke deltagit i omröstningen af samma skäl som Gr. v. Fersen. Upplästes och lades på bordet nedannämnda memor. och utluttn från Constitution sUtskottet: N:o4(* med åtskilliga grundlagsändringsförslag, åsyftande riksdagsförhandlingarnas ordentligare och skyndsammare gång; N:o 4?. med föreslaget tillägg i 99 § Reg.F. för Just.- ombudsmts berättigande att bevista RiksSttns plena; N:o 43- med föreslaget tillägg i 38 § Riksd.Ordn.; N:o 44- i frågan, rör:de behörigt Utsk. för upptagandet ef motionerna om riksdagens prorogation; BancoUtskottet:
Jag delar öfvertygelse med de Hrr, som anse, att en indragning af de så kallade Landtm:s-soire'erne bör ske; men det var egentligen icke i och för detta ämne, som jag begärde ordet. Gr. Cronhjelm har i sitt yttrande rörande dessa soupeer och sammankomster, hvaruti jag eljest instämmer, äfven lemnat R. o. Ad. en episod öfver skadligheten af den vid sista Riksdagen beslutade Drawbacks-Tullen, och det är häröfver jag anser mig pligtig att förklara mig vara af alldeles motsatt tanka med Hr Grefven. Då sistnämnde ämne emedlertid är af den vigt, att det påkallar en större utveckling, än jag anser vid närvarande tillfälle behöflig och med det eljest för handen varande målet förenlig, så inskränker jag mig blott till att anhålla, att det må för min räkning i Protocollet antecknas, att jag icke delar denna Gr. Cronhjelms åsigt. Till följd af Frih. Boyes begäran upplästes följande rader utur dess ofvan intagna skriftliga yttrande: Den 4 Februarii f. m. 43 ”Lika nödvändigt är det, att detta ställe är något an”nat än en tobaksoell ölklubb, som skulle af ingen besökas. ” Frih. Boye: Nu frågar jag: har jag sagt, att denna cathegori inträffar med Landtmis-klubben? Frih. Cederström, Jacob: Mig synes, att här tvistas litet på sidan om det egentliga ämnet. Första punkten i PresteSt:s Prot.-Utdrag handlar om att tillerkänna Talmännen kostnadsersättning, men indraga representationsmåltiderna. Derifrån utgångne, hafva Talare här ansett de s. k. Landtm:s-soupe'erna böra indragas. Mig synes något besynnerligt, att vilja föreskrifva Landtm., huru han bör emottaga de personer, som besöka honom i de rum, hvilka af K. M. åt honom blifvit upplåtne.
Bräder från 1 till 3 tum tjocka, tollter 1851. 1852. 1853. 1854. 1855. 22,385 18,872 56,182 25,700 23,731 73,035 12,580 27,578 61,531 47,227 20.727 75/i91 74,914 12,706 76,722 De olika priserna å nämnde varor, särdeles hvad tjäran beträffar, vålla skillnaden i den qvantitet, sorn under olika år skeppats; och hvad särskildt angar den ovanligt stora exporten af tjära under åren 1854 och 1855, sä härleder den sig, dels af den oerhördt höga betalning sorn då erhölls för denna vara, och dels deraf att betydliga partier tjära bil kommo från Finland och sedermera härifrån blefvo exporterade till andra orter. Bergsrörelse. Inom länet finnes ingen grufva, som för närvarande bearbetas, men deremot tvänne masugnar, den ena vid Olofsforss och den andra vid Robertsforss, samt sex jernverk, nemligen Olofsforss, med derunder lydande Klöse och Holmforss hamrar, i Nordmalings socken; Hörueålorss i Umeå socken; Säfvar och Johannisforss i Säfvar socken; samt Robertsforss och Fredriksforss i Bygdeå socken. Driften vid dessa verk har varit liflig, ehuru Leduån och Hörneåelfven samt svnnerligast strömdraget till Johannisforss äro vatten fattige, hvarigenom de 13 i dera anlagda verk ofta stå i brist af vatten, såväl under torra somrar, sora under de vintrar, hvilka följa på en mindre regnig höst. Olofsforss och Hörneåforss äga vidsträckta skogar, af hvilka de, sora till Olofsforss äro anslagna, ännu draga rekognitionsafgift, hvaremot Hörneåforss bruks skogar äro till heraman indelade. De öfriga verken drifvas hufvudsakligen med köpkol.
SEarif till Sbepartition af ©alusSlcciö«erfättnittgen utaf ©fäberne. Uppgift tilt 9i)?antalö; ocb ©fattffrifningen i 9?. 9?. ©ocfen för Sr 18 4. gormulairc. 90bantal§; ocb ©fattffrifningö;£ängb uti 9b. 9?. ©ocfen (©tab) för Sr 18 5. gormulairc. Uppgift titt SJbantaléi* ocb ©fattffrifningen uti ©tabén 9b. 9b. SWarteret 9b. 9b. Jpufet 9b:o för Sr 18 6. gorutulaire. Uppgift till S3ercbning3;©ommitfeen i 9b.9b. ©ocfen för Sr 18.. Soilaga tilt 9b:o 1. $)röfning3;©omntitteenö XapcringSsSängb, bwari upp; tccfnaS ©gare af Remman, Sägenbeter, SBerf ocb inrättningar, jemte innehafware af aSefittningörätt S ötronobemman uti 9b. 9b. ©odfen för Sr 18 12. 9b:o 2. års 23ewtUmng för fi-ått. 28. ©ummariff Uträfning öfwer sperfontig afgift efter 1 Strt. af 1835Srö 23ewittningé SSoffrrtfare. RIKETS STÄNDERS fastställda RIKS STAT för Ar i835 och följande åren lill nästa Riksdag. STOCKHOLM, Ecksteinska Tryckeriet, i835, Riks-Staten för Ar i 8 3 5 och Bano. Inkomsten: Stats-Verkets Ordinarie Inkomster, enligt Bil. Lit. A. Penningar Indelte Räntor, Kronovärde 352,778 R:dr 4° s^. 1,528,700.