Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Af den 12 October: Beslut, i anledning af Eppediticns-Utskottets ansökning att fä weta Terminen till nästa Lagtima Riksdag, att den skall utsättas till den 15 November 18IZ. Bifall till Stats-Utffottets Memorial, angäende förwaltningen af i-lvUU-lätska Donationerna. Bi - 4L6 Den 15 October. Bifall till Stats-Utstottets Memorial om tillökning i Eppcctance-Lönerne för Stabs-Capitainer och Subaltern.- Officerare wid f. d. Finsta Armeen. Godkännande af StatS-Utstottets Memorial, rörande tiden frän hwilkcn Landt-Räntmäsiarena fa ätnjuta förhöjningen af Remistlaget ä Riksgälds-ContoiretS medel. Gillande af Bewillnings-Utstottets Memorial om lindring i Bevillning för Gestrikland vch om afgift för Caracterer. Gillande af Banco-Utstottets Memorial, rörande Konungens Nådiga Proposition om Jernwerksrörelsens understöd. Bifall till Stats-Utstottets swar ä ätcrremisten af dest betänkande om Riködags-kostnaderna. Gillande af Särstllta Utstottets Memorial om wista försigtighetsmätts widtagande i afseende pä f. d. Konungen, och besiut att lata Lag-Utstottets Memorial förfalla i anseende till bifallet till Särskilta Utstottets Memorial. Bifall till Stats-samt Oeconomi^ - Utskottens betänkande cm Sillfisket pä djupet. Gillande af Lag-Utstottets Memorial om Stängsel-skyldigheten. Bifall titt Stats-Utstottets sednare betänkande om 6 procents och AnnuitetS-länen, för att gästa till nästa Riksdag. Beslut att anse intet wara att göra wid Bewillnings-Utstottets andra Memorial om Caracters-afgiften sedan det första redan är bifallit. Af Den 16 October. 437 Af den iz OcLobcr:
Af samme Motionair : att, i denna en allt för vidsträckt och jordegarne på visst sätt förnärmande pröfnings - rätt blifvit, i afseende på Skiftes-läggningen, Landtmätaren och Gode Män tillagd. Sedan provisionel plan lill Skiftet är uppgjord, borde, i Motionairens tanka, all åtgärd af Förrättnings-männen upphöra, intilldess sig visade, om stridighet uppstår emellan delegarne, hvilka det icke borde betagas att sjelfve göra nödige jemkningar, eller sig emellan öfverenskomma om en alldeles ny plan-läggning, under iakttagande af de i Stadgan bestämda grunder, hvarefter först Landtmätarens och Gode Männens Lagsamt Allm. Besv. o. Oec. Ulsk. Bet. N.o 8. 55 rättighet alt besluta om Skiftes-läggningen skulle vidtaga. ”Att öfverlemna jemkningen af Skiftes”läggningen ensamt åt delegarne, finna Ut”skotten icke ledande till något nyttigt än”damål. Frivilliga öfverenskommelser skulle, i sådan händelse, svårligeji kunna lill”vägabringas, utan att decisionen i alla fall ^slutligen måste öfverlemnas lill förrättnings”männen, hvilka ock, i Utskottens tanka, bö”ra ega rätt att jemka det provisionela Skif”tet, om skäl dertill yppas; och under öfvertygelse, på sådan grund, att det klan”drade stadgandet har ett bestämdt företräde framför hvad i ofvanberörde måtto är ”föreslaget; få Utskotten vördsamt tillstyrka, att §:n varder oförändrad bibehållen”. i3 Cap. i, 2 §§. Åf Eric Svanberg frän Wester-Norrlands Län, som, utan alt framställa någon till ändring egentligen föranledande anmärkning, fästat uppmärksamhet å de svårigheter, som i Norra orterne äro med utflyttning förenade; från hvilket förhållande han velat hemta ytterligare stöd för dess i början af detta Betänkande anmärkta yrkande, att Skiftes-Stadgan måtte förklaras olämplig för ’Wester-Norrland. 56 Lagsamt Allm. Besv. o. Oec. Utsk. Bet. N. o 8. 1 §.
St:rs Bank, derinom, sedan 1852, trettioen (31) ordinarie tjenster blifvit indragna, och f. d. Krigs-Kollegium, vid sednaste omorganisationen indrogos sju (7) tjenster ifrån ordinarie staten; Arméens Pensionskassa, under sednare åren äro tre (3) af nio (9) ordinarie tjenster indragna; Krigs-Hof-Rätten, likaledes fyra (4) ordinarie tjenster af nio (9) indragna; samt Tullverket och Postverket, äfven till viss del efter Departementalstyrelses införande derstädes, m. fl.; och huru mycket mera, då Departemental-styrelse-systemet blifver öfverallt — in totum et tantum — uti vårt kära fädernesland infördt och praktiseradt? Härvid skulle jag önska få hänvisa till numera aflidne Kammarherren C. M. af Pontins förtjenstfulla arbete om E. O. Tjenstemännen, deras ställning och Embetsverken. Vid motionens afgifvande nämnde jag, hurusom jag, så godt som på stående fot, som man säger, nödgats dels skriftligen, dels muntligen framställa densamma, emedan jag blef uppropad att yttra mig långt förr, än jag väntat det; hvarigenom motionen (en bland de sista) ingalunda blef så fullständigt sammanfattad, som jag önskat och äfven uti stoffet, så att säga, för densamma angifvit, såsom ock mina anteckningar rörande den tillämnade motionen skulle kunna utvisa. 496 Den 20 December.
BankoUtskottets Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden med hemställan angående ersättning i anslagsväg för den förlust, som kommer att drabba de i BankoReglementet af år 1823 uppräknade åtskilliga Akademier, Collegier och Allmänna Inrättningar, genom bestämmande af 128 skillingars pris för det Silfvermynt, som i utbyte emot BankoSedlar dem tillhandahålles. LXII. B. 120. A. 3i6. LXIII. 91. LXIV. U. 36o. LXY. A. 46. LXYI. E. 72. — med förslag om bestämmande af enviss tid, inom hvars förlopp alla af Banken på daler kopparmynt ulgifna Sedlar böra vara derstädes till inlösen aflemnade.LXII. B. 120. A. 318. LXV. U. 111. A. 213. — angående Brandförsäkring för de Hus i Städerne utom Stockholm, hvilka vid ny af BankoUtskottet föreslagen utlåning utaf ingående Capital-afbetalningar, emot pant af Fastighet kunna komma att i Banken belånas. LXII. B. 120. A. 321. angående afskrifning utaf upplupen ränta å den Capitalskuld, hvarföre Majoren C. W. Gripenstjerna bos BankoDiscontVerket häftar. LXII. B. 120. A. 321. LXIII. 91, 255. 73 BankoUtskottets Betänkande!», Memorialer och Utlåtandea i anledning af återremiss af Utskottets Memorial N:o 90, innehållande förslag, angående vissa förändringar af Bankens sedlar, lill deras valeurer, text, format, m. m.; garantierna emot missbruk och förfalskningar, samt ordningarne inom Banken för olika Sedelsorters utbyte och förvexling.
Ridderflapet och Adeln anhälla, at detsamma til spridande af et nödigt och wälgöran - Den 1Z Maj. 107 de ljus bland wära hemmawarande medbroder, mätte til trycket befordras. Jag fär Medes fö reflä, at Hans r.xcsii6nc6 anmodades läta be sörja om werkställigheten deraf; och hwarä jaa ödmjukast fär begära Herr 8»ron8 och Landtmarstalkens xroxosieion til bifall. Begärdes pä bordet. Herr ?-.-rron och Landtmarskalken förmälte stg hafwa tyckt, at Hans ^xLeiUncs begärt, det dest memorial mätte remitterL8 til (^0N8ciemic>u8-Utstottet. Hans Kxcc-!I(-nce Herr Grefwe Uutb, erindrade, det han begärt dest LommunicerLuäs med de andra Ständen. Friherre Kurck, Knut. Emedlertid torde wara bäst, at i förwäg detta klc-moriU, som förtjenar största upmärksamhet, blefwe genom et Lxtr:tcluin NiotocoIIi, de andra Ständen communicoi-Lt, för at med det snaraste fä deras tanka deröfwer. Destutom anbäller jag för egen del, at ytterligare fä yttra mig i samma wigtiga ämne, likwäl utan all öfwerläqgning tils widare; det är en sak, som först torde fä remittera tik ('(M8titut,'ou8 Utskottet, som har sig updragit den ömaste och heligaste af alla pligter, den at bereda wärt framtida wäl: Sedan wi genom en 8uite och sammanstammelse af lyckliga omständigheter, kommit i den ställning, at kunna fastställa ost en Grundlag, jag will ej säga nödig för närwarande tid, dä wi, ömme om wär säkerhet, bär den bewarad uti den Furstes milda och ädla hjerta, som W8 Den 13 Maj. v§ styrer; men för den Utkommande.
Fjärde klassen den som är 60 år, haft tjänst i 30 och skött sig väl. Femte klassen de som är 60 år, men varit i tjänst kortare tid, dock minst 15 år och genom sjukdom och tilltagande bräcklighet måste avskedas och inte kan försörja sig. Tabell på vad olika befattningshavare får i pension. När en gratialist dör betalas två månaders gratial ut som begravningshjälp samt en nådegåva till änkorna under 5 års tid. Tabell på beloppen. Skulle änkan dö under de 5 åren eller gifta om sig utfaller betalningen till minderåriga barn. De underhållseller nådegåvotagare som genom brottslighet eller liderligt uppförande gjort sig kända mister underhållet. Avskedspassen skall innehålla levnadsoch tjänsteår, orsaken till avskedet, om han deltagit i kampanjer och hur han i så fall utmärkt sig, hur han blivit blesserad. Läkarintyg på skadan och bedömning om hans arbetsförmåga insänds vid ansökningen. Vi har slutligen beslutat att höja beloppen och för dem som i fortsättningen vid expeditioner i krigstid hyrs in. Det skall vid olyckshändelse varje gång bestämmas underhåll för dem och deras änkor. Datum ut supra CARL Kungörelse angående vidtagna särskilda anstalter i avseende på Malmö Diskontoverk. Stockholm den 27 september 1817. Sådana anmärkningar mot direktörerna i Malmös Diskontoverk har framkommit vid revision, att det föranlett Oss att göra hemställan om entledigande. Detta verk är sammansatt av aktier av enskilda personer. För att trygga allmän säkerhet och Våra undersåtars välfärd har Vi nåder beslutit följande. 1: o Tre direktörer utses av Oss och skall tillsammans med den av Riksens Ständers Bankofullmäktige utsedde direktören efter inventering mottaga Diskontoverket i Malmö och förvalta det efter gällande reglemente. 2: o Att sammankalla extra bolagsstämma och där vidtaga åtgärder som befrämjar det allmännas säkerhet och rättvisans krav på ansvar för lagstridiga förhållanden. 3: o Kontoret vid Stora Kyrkobrinken, huset N: o 3 skall inventeras och överlämnas till särskilt tillförordnade tjänstemän i ett kontor som Riksens Ständers Bank upplåtit. Detta öppnar onsdagen 1 oktober klockan 10 förmiddagen. Stockholms slott den 27 september 1817. CARL Cirkulär Brev angående extraposters begagnande. Stockholm den 30 september 1817.
Nu kan by eller hemman, som utom samfälligheten ligger, utan jordäganderätt, vara berättigad till skogsfång och mulbete å samfällighetens mark, hvarå utbrytning eller skifte ske skall; är denna rätt oinskränkt, så att den lör fulla hemmantalet gäller; njute då byn eller hemmanet, till full ägo, lika lott i marken, som afgärda by tillkommer. Äger man på detta sätt skogsfång eller mulbete, men ej båda tillika; njute half lott mot hvad nu sagdt är. Är sådan rättighet inskränkt till visst belopp eller slag af skogsfång, eller till bete å viss tid eller för vissa kreatur; varde andelen minskad, efter hvad domaren skäligt pröfvar. § 24. Uppstår vid landtmäteriförrättning tvist om delningsgrund; gånge dermed, såsom om jords afskiljande från delningsmassan uti 26 § säges. Huru vid Ijaiidtmåterlförrattiiiiigar, blander oell fastställelse derå sball för far as. § 25. Ägodelning skall verkställas å karta, som af Landtmätare genom behörig mätning är upprättad. Sådan karta göres i en skala, som innehåller två hundrade alnar på decimaltum. Ej må mindre skala nyttjas, utan i de fall, då endast skog och utmark skiftas imellan hemman, som ej hafva samfälda inägor. Till karta öfver sådan jord må en skala af fyra hundrade alnar på decimaltum nyttjas. Vid mätningen skola upptagas alla de skiljaktigheter i jorden, som vid sjelfva ytans åsyn röja sig, antingen de bestå i markens naturliga beskaffenhet, eller uti förändringar, som af menniskoålgärd härröra. Sålunda utmärkas ej allenast berg, sjöar, vattendrag, skog, kärr och mossar, utan ock åkeroch ängsodlingar,. byggnader, stenbrott, grufvor, stängsel och ägoskillnader. Nu är karta förut upprättad, och menar någon delägare, att utbrytningen eller skiftet derå verkställas kan; är den karta gjord i sådan skala, som nu sagdt är, och befinnes den med ägorna i deras varande skick öfverensstämma; varde den då begagnad. Eljest skall ny karta upprättas.
All den öfriga tiden har han ledig och för denna tjenstgöring uppbär en Collega 50 tunnor. Är denna belöning så ringa, att den nödvändigt måste höjas med dubbel befordringsrätt? Vid hvilket annat Embetsverk får väl en 24- eller 25-årig yngling mot 30 veckors tjenstgöring en lön af 50 tunnor? Församlings-lärarens tjenstgöring är oafbruten hela året igenom, och beräknas icke timvis. Vill han vårda sin kallelse såsom sig bör, så har han alltid full sysselsättning. Hans lön utgör på många ställen 20 å 25 tunnor tillika med ett litet boställe, ofta nog så svagt, att det skötes med förlust. Om den förhöjda årsberäkningen borttages och fritt tillträde i skolan öppnas för hvar och en, som bevisar sig ega kunskaper och skicklighet, han må för öfrigt hafva eller icke hafva eltCandidal-protocoll att uppvisa, så är säkert, att ingen annan söker skol-ljenst än den, som har hog och nitälskan för saken, och både skola och kyrka befrias från obetänksamme lycksökare, som tröttna på begge platserna.” Stockholm den 6 September 1844. STOCKHOLM, ecksteinska. boktryckeriet, 1844. Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande, N;o 9. 1 jn 9- Ank. till Exp. Utsk. d. 13 Sept. kL 11 f. m. Betänkande, i anledning af •väckt motion örn befrielse för sockenhandtverkare från skyldigheten att anmäla antagandet hos Konungens Befallningshafvande, samt att utlösa så kalladt försvars-bref Högv.
Stats-Utffottct har ut> dest imder ten »i sistlidnc Feh:uorii uppå de gjerde anmärkningarne asgifnc utlåtande äb ropat kwad dest Dswanbcrörde Betänkande innesiällcr, säsom neon.mande pä Riksens Högloft. Ständers Egit beprennand'. Dä detta ärende till fluteligt afgörande i de Nesper, tive Riis-Ständcn förewaril, par Högloft. Ridderirapr> vchÄdeln förklarat sig med deste Kongsgärdar för närwarande icke kunna sig besa-ta: HögwSrdige Preste-Standet har ani ett aflöninaarnc för Landshöfding arne pä Gcttland och i Malmöhus Län böra regleras utan samman - Den 28 April. loll. manbindning med Kongsgärdarne Roma Kloster och Alne» nip, med hwilkas förwaltning, enligt Ständets tanka, wid blifwandc Landshökoinge Bacanccr i berörde Län bör förfaras pä enahanda sätt som med Äongsgärdar i allmän» het. WälloflBorgare-Ständet bär yttrat, att desse Kongs, gärdar.böra ordentligen indelas pä Landshöfdjngarnes löner, sedan särskild undersökning förcgätt det slutelig» afgörandet. Och Hederwarda Bonde-Ständet har funnit betänkligt, att widtaga annat stadgande, än att i under» dänighet öfverlemna srägan härom till Kongl. Maj:tS Nådiga godtfinnande, pä det, i händelse motswarande Lönings»wil!kor för bemälte Lands öfdingar kunna upp» göras, Ko'gl. Mane mä rmd berörde Äongsgärdar för» fara pä tj nligaste och för Staten förmänligastc satt.
Dessa Löftesmäns vederhäftighet bestyrkes af Konungens Befallningshafvande eller Domaren i Orten, hvarjemte egenhändiglieten af sä väl Gäldenärens som Löftesmännens underskrifter bör, sä framt de ej tecknas inför Konungens Bill. till Ril«. St. Prot. 1828, 1829. 6jtc Sami, 2 B. 9 7:de Häftet. lin Bancooch La "-Utskottets Utlåtande N.o 83, Befallningshafvande eller Domstolen i Orten, vara intjgad af Pastor i Församlingen eller närmaste Kronobetjent, jemte ett annat pä en gäng närvarande ojäfvigt vittne. Äfvensom", att Rikets Ständer lios Kongl. Majrt i underdånighet anhålla, det Allmänheten varder om denna förändring af förut gällande Odlings-Låue-Reglemente, genom Nådig Kungörelse, underrättad. Rikets Ständers beprÖfvande under*, ställes detta vördsamligen. Stockholm den 22 October 182g. STOCKHOLM, tryckt i Eck.stei«sk a Tryckeriet, i8jy. Banco-Utskottets Utlåtande N.-o 84,- « N:o 84. Ankom till Exp.-Utsk. d. 9 Dec. 1829 Utlåtande öfver gjorda anmärkningar hos Häglof. Ridderskapet och Adeln vid Utskottets, linder'N:o 09, afgifna Betänkande , i anledning af väckta Motioner om invexling, emottagande och förvar af Silfver och Guld för Bankens räkning, äfven vid Låne-Contoiret i Götheborg. -De anmärkningar, som hos Högloft.
Af Herr Schartau_, som förklarade, det han icke deltagit i Utskottets tillstyrkande, angående arrendet af Starby Kungsgård, emedan han, saknande all local-kännedom, varit ur stånd att med någon slags säkerhet bedöma, huruvida de erbjudna arrende-vilkoren svara emot den inkomst af denna betydliga egendom, som Kronan kunde hafva att påräkna, i händelse nytt arrende utlystes vid nuvarande arrende-tids slut, helst icke mindre än 60 år förflutit, sedan sista contractet med Kronan uppgjordes; hvarjemte han för sin del icke funnit anledning till något det ringaste afseende på den inom Utskottet åberopade ''billighet”, då det är bekant, att närvarande arrendatorn öfvertagit arrendet för endast 8 år sedan, hvarunder några uppoflringar å Kungsgården, med beräkning att derföre erhålla ersättning i en aflägsen framtid, icke uppgifvits vara gjorde; anse - Stats-UtsJcotlsts Utlåtande, N.o 496. n J ende reservanten att, äfven om man velat befordra arrendatorns ansökan, detta bordt inskränka sig till en mindre lång tidrymd, än den nu föreslagna. Af Herr Norin: ”Émot Utskottets Betänkande nödgas jag framställa mitt ogillande, emedan jag anser ärenden af denna beskaffenhet icke böra vara föremål lör Rikets Ständers åtgärder. Jag medgifver ganska väl, att såsom mötstycke till denna min åsigt kan åberopas flere prasjudicat, tillkomne dels vid innevarande dels vid föregående Riksdagar, men jag finner häraf ingalunda någon anledning frångå min tanka om saken, hvilken jag också anhåller måtte reservationsvis få åtfölja Utskottets Betänkande. ”' STOCKHOLM, Kongl. Or dens-B oktryckeriet, 1841 • Stats-Utskottets Memorialj N:o 49V’ K:o 497. Ank. lili Exp.-Utsk. den 24 April M. 5 e. fr. Memorial, med ytterligare JÖrslag till reglementariska föreskrifter för Riksgälds-Conioretsframtida förvaltning.
Dessa 5§ millakannor bränvin äro likväl ganska mycket bränvin, och mycken potatis och säd åtgår dertill; ty om jag äfven antager, att man kan tillverka halfva qvantiteten af potäter, som ännu lära finnas till betydlig mängd, så skulle likväl för den andra hälften erfordras minst 150 å 200 tunnor säd. Detta är likväl, för hela riket, icke sa stor qvantitet, och jag bär den öfvertvgelsen alt nöden icke kommer att stå för dörren äfven om ett sä stort qvantum säd skulle användas i brännerierna. Jag vill derföre icke bestrida dessa redan anmälda pannor att få tillverka så mycket de kunna, men jag anser det likväl vara rådligt, ifall man kan sätta en gräns derför att, på sätt en talare på förmiddagen här uprigligl bekant, att han ämnar göra, mau skulle kunna eludera kungörelsen af d. 13 Juli. Jag säger eludera derföre att påtagligen har K. M:s mening, då Han underskref denna kungörelse, icke varit att brän - Den 4 Februari e. m. 365 vin i April månad skulle komma alt tillverkas med all den redr skap som förut på hösten hade begagnats i tvenne månader, utan endast med den, som varit begagnad endast en månad. Det var säkerligen meningen med inskränkning uti bränvinsbränningen lill 2 månader pä hösten, att icke de pannor, som voro i verksamhet dessa 2 månader äfven skulle kunna begagnas under April månad. Derföre anser jag det vara en eludering af författningen om sådana pannor skulle komma att begagnas äfven under April månad, och jag uprepar hvad jag vid början af mitt yttrande sade. att då bränyinspriserna äro sä höga att bränvinsbrännaren bör kunna hafva nära 100 proc. i förtjenst på sin fabrikation, så anser jag under sådant förhållande mer än troligt att icke blott några få ångbränneri-egare, såsom Frih. Banér och några andra, utan kanske största delen af de enkla pannorna sättas i verksamhet genom anmälningar till förnyad bränning pä våren hos grannar. Ett ångbränneri, mina Hrr, är icke lätt att flytta.
Nu få vi allt gå där och vänta och vänta, tills mossan växer på oss — eller åtminstone till i morgon, » slog hon skälmaktigt om, då hon såg Göstas mörknande min, » för då — har jag inte varit uppe i ottan, utan då är jag klar i knoppen. Och det vill du väl ändå, att jag skall vara » — hennes röst blef så smekande mjuk och varm — » då jag — då vi — Nå men Gösta då. Gösta! » Innehållsförteckning-. E. — Som våra läsarinnor torde minnas. — Från Iduns läsekrets: Ett nytt arbetsfält för kvinnan; af Intresserad. Augusta på Isa, och Tsa på Augusta, och EUen på Isa. af Adelaide Nauckhoff. (F o r t s. o. s l u t.) — Tidsfördrif. Idun Fredagen den 26 juli 1889. B Klarabergsgatan Tidningen kostar yrå: 54, en tr. A n n o ris p r i s: 2 5 öre pr petitrad ( endast 1 krona för qvartalet. postarvodet inberäknadt. Ingen lösnummerförsäljning. Redaktör FRITHIOF och utgifvare: HELLBERG. Träffas i byrån kl. 10 — 11. A l l m. Telef. TJtg-ifaing-stid: hvarje helgfri fredag. Infaller helgdag på fredagen, utgifves tidningen näst föreg. eller nästfölj. söckendag. Prenumeration sker I landsorten: å postanstalterna. dag meddela vi en bild, sådan den i all sin enkla skönhet helt säkert är hvarje af våra läsarinnor väl bekant och för hjertat kär — den unga modern, lutad öfver sitt barn. Men den har der till ett än vidare intresse. Denna unga moder är nämligen det stora tyska rikets kejsarinna, och barnet är hennes yngste sön, hvilken vid denna tid fyller sitt första år. Vi känna alla, att varma vänskapsband förena vårt eget konungahus med det tyska. En af den unge, då nyss tronbestigne kejsar Wilhelms första resor stäldes ock till vår egen hufvudstad, der monarken med den personliga vänskapens värme och folket med instämmande sympati mottogo och firade honom.
De 10 äldste Commissarierne och Secreteraren hos Öfver-Styrelsen, å 2000 R:dr De 8 yngre Commissarierne och Advocat-Fiscalen å 1600 R:dr åtnjutande dock 2:ne af Commissarierne, såsom tjenstgörande i Banco-Disconten, deras löner på samma Verks Stat. hindra Tjenstegraden. 9 Kamererare, 7 Casseurer, Under-Styrelsens Secreterare, Referendarie!!, Banco-Fiscalen och Notarien hos Öfver-Styrelsen, ä 1200 R:dr Tredje Tjenstegraden. 22 Bokhållare, 2 Revisorer, Registratorn tillika Actuarie, samt 3 Notarier, å 700 R:dr Fjerde Tjenstegraden. 18 Contorsskrifvare och 8 Canzlister, å 400 R:dr Extra-Ordinarie Tjenstemän. 7 Cassaskrifvare å 400 R:dr Iionstidkare. Stereotyperings-Föreståndare Förvaltare vid Bankens Pappers-Bruk (uppbär sin lön på Tumba Bruks stat.) Conducteur Förste Sedeltryckare Sedeltryckare ä 150 R:dr Transport Bih. till R, St, Prot. 1840. O) 2,800 18 Banco-Utskottets Betänkande, N:o 44» T5 > Summa. ru f CO O o. 5 < o C '"a Lån och EL cu Q 03 ZCo * O l Arfvode. Transport — 107 95,550 Valitbetjelling. Vaktmästare 1 400 jemte fria husrum och nödig vedbrand. Första Tjenstegraden. Arfvoden till 7 Departementsoch Contoirs-Chefer ä 200 R:dr — 1,400 Chefen för Cassa-Afdelningen, dessutom missräknings-penningar — 300 Bankens Brand-Chef, ersättning för de ökade hyreskostnader, haia måste vidkännas genom nödvändigheten att bo i Bankens granskap , — 200 Pantlune-Commissarien, missräkuingspenuingar — 50 Andra Tjenstegraden.
Vid föredragning af 5:te punkten, angående ifrågastäldt utsättande och utgörande i kontant af presternas utlagor, har Preste-Ståndet afslagit hvad Utskottet, i öfverensstämmelse med kornmitterade, föreslagit, att de i denna punkt omnämnda utskylder borde öfver hela riket utsättas till visst, för hvarje pastorat sammanräknadt, belopp i kontant efter medelpris för de 20 åren 1824—1845; i följd hvaraf det återstående af förslaget komme att förfalla. Ridderskapet och Adeln har afslagit första delen af punkten till och med orden: »för hvarje pastorat sammanräknadt belopp i kontant,» och till följd häraf ansett återstående delen af samma punkt ej erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne. Af Borgareoch Bonde-stånden är punkten i sin helhet bifallen. I händelse Utskottets i ofvanberörde 3:dje punkt intagna hemställan om ordinarie räntans förvandlande till ständig penningeskatt varder vid den blifvande voteringen i förstärkt Utskott afslagen, lärer, såsom följd häraf, jemväl nu ifrågavarande förslag angående utsättande i kontant af presternas utlagor böra förfalla. I motsatt fall åter eller derest ofvannämnde allmänna ränteförvandling varder af Rikets Ständer beslutad, anser Utskottet skiljaktigheterna emellan Riksståndens ofvanuppgifna beslut i afseende på sättet för utgörandet af presternas utlagor böra, på grund af 69 §. regeringsformen, medelst omröstning i förstärkt Stats-utskott afgöras; för hvilket ändamål Utskottet får föreslå följande proposition: 3:o.