Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bergs-Collegii reglering inträffat som om man borttager de serskilda anslags-sumrnorna för Laboratorium Chemicum, Mynt-Verket och Control-Veiket, hvilka nu i regleringen iimått och derigenom på det hela leni nät ett fördelagtigare resultat, en tillökning i Bergs-Collegii nya Stat utöfver förutvarande tillgångar uppkommer af omkring 1,400 R:dr med 43 tunnor spanmål derunder. Och då en tillök ning sålunda i sjelfva verket egt rum, har Utskottet bland orsakerne deri till trott sig desto hellre höra omnämna uteslutandet af Assessors-graden sorn Collegii verksamhet, genom frånskiljandet af ulla Domstois-må! blifvit i betydlig nion förminskad. Och får Utskottet på grund häraf förnya dess, i 'ylde punkten af Betänkandet N.'o 80, gifne tillstyrkande. 8:0 I fråga om Kongl. Commerce-Collegii reglering hade Utskottet i förra Betänkandet yttrat, alt resultatet af denna reglering kunnat visa sig ännu fördelagligare och alt den fastställda aflönings-slaten borde betraktas såsom blott ad interim gällande. Häremot har blifvit invändtf hos Ridderskapet och Adeln af Friherre Boije, L., hos Preste-Ståndet, af Herr Stals-Rådet m. m. Poppius,sa mt hos Borgare-Ståndet af Ilerr Santesson, B. Ii., att någon ytterligare förminskning icke torde kunna lill vägabringas, då, utom hela Justilia; Divisionens bortgång, äfven HändeJs-Divisionens Ledamöter, i stället för 6, blifvit inskränkte lill 4» och af hvilka endast 3 af Stals-Verkel aflönas; att, då desse äro Chefer för hvar sitt departement, en eller annans benämnande af Assessor vore mindre lämpligt ; att Collega verksamhet i administrativt hänseende blifvit utvidgad samt att sporllernes indragning i detta Verk icke borde ifrågakomma förr äu samma grundsats i allmänhet tillämpades.
2:o att, vid granskningen af ifrågavarande redogörelser, det fästat Revisorernes uppmärksamhet, att ingendera utaf de aflemnade hufvudböckerna är underskrifven, hvilken uraktlåtenhet Revisorerne ansett vara af sådan beskaffenhet, att förvecklingar deraf möjligen kunna föranledas. Jag får i underdånighet anmäla, att när 1855 årsbokslut för Statens jernvägsbyggnader till Kongl. Kammar-rätten aflemnades, jag bifogade en officiel skrifvelse, hvaruti åtskilliga upplysningar meddelades angående bokföringens uppställning samt redovisnings-sättet i allmänhet, och att jag ansett en sådan räkenskaperna åtföljande skrifvelse från mig, såsom Chef för arbetet och ansvarig för bokslutet, vara detsamma som en underskrift af sjelfva hufvudboken; men då Rikets Ständers Revisorer anmärkt, att förvecklingar genom denna uraktlåtenhet möjligen kunna förekomma, så skall vederbörande Kamrerare eller bokförare blifva anbefalld, att underteckna så väl 1855 som följande års bokslut. 3:o att de månadtligen upprättade kassa-förslagen hänvisa till serskilda, öfver utgifterna uppgjorda, sammandrag, hvilka dock hvarken vid kassa-förslagen eller verifikationerna funnits bilagde, i följd hvaraf och då journalerna ej lemna hänvisning till verifikationerna, samt dessa icke heller äro ordnade i oafbruten nummerföljd, någon kontroll öfver de sednares fullständighet ej kunnat ega rum, äfvensom räkenskapernas granskning i öfrigt härigenom i hög grad försvårats. I afseende härå torde jag få i underdånighet upplysa, att de serskilda öfver utgifterna gjorda sammandrag, hvilka, på sätt Rikets Ständers Revisorer anmärkt, finnas i kassa-förslagen åberopade, men icke äro dessa förslag bifogade, blifvit af mig från vederbörande
5 Saini. I AJd. 26 Haft. i 2 Bevillnings-Utskoltets Memorial l\:o 29. bicfve vid införsel tullfria; men då denna förutsättning numera förfallit, lärer Bondeståndet ock låta sitt omförmälda beslut om förändring i kredit-upplags-tarifen falla, samt, lika med öfriga Stånden, godkänna Utskottets förslag i denna del. Likaledes torde Bonde-ståndet, som åsatt rått, ofärgadt silke införselstull och af sådan anledning upptagit denna artikel i kredit-upplags-tarifen, nu, sedan fortfarande tullfrihet för råsilke blifvit af Rikets Ständer medgifven, finna beslutet att upptaga denna artikel i kredit-upplags-tarifen böra förfalla. Af Bonde-ståndet bar jemväl blifvit besiutadt, att de i larifen under rubriken Ljus upptagna särskilda underafdeiningar "gula vaxljus”, samt ”hvita vaxljus och spermaceti-ljus” skulle sammanföras under en rubrik ”alla andra slag” med 3 centner minimi-qvanlitet och 1 R:dr transit-afgift per centner. Detta beslut innebär den förändring uti Utskottets i öfverensstämmelse med gällande stadgande afgifna förslag, alt paimitin-, stearinoch margarin-ljus skulle få på kredit-upplag angifvas samt afgiften för hvita vaxljus och spermaceli-ljus nedsättas ifrån 1 R:dr 50 öre till 1 R:dr centnern; men då ifrågavarande förändring icke torde vara af något egentligt behof påkallad och Utskottets förslag i denna del blifvit af tvä Stånd gilladt, och af det tredje lemnadt utan anmärkning, får Utskottet hemställa, alt kredit-upplags-tarifen för artikeln ljus, sådan den finnes i Betänkandet N:o 10 uppställd, måtte jemväl af Bonde-ståndet godkännas.
Jag tillstyrker derföre bifall till Utskottets förslag, såsom det kortaste, med blott den förändring t tredje Momentet, att orden äldre och yngre Ättemän utbytas mot närmare och fjermare j hvarigenom ordalagen blifva mera öfverensstämmande roed 6:te der det talas om Ättemän, som är hufvudmanna-rätten närmast. Uttrycket äldre Ättemän nyttjas äfven i 2 Mömenlet af förevarande 5 §., med afseende på åldern, oell samma uttrycks återupprepande i 3 Mom. är således en liten tautoldgi, sorn genom den förändring, jag föreslagit, kunde undvikas. Herr Printzensköld: Den jemförelse Friherre Cederström uppdragit emellan Successionsordningen för KonungaPIuset och det nu ifrågavarande Stadgandet om ordningen för Ridderskapels och Adelns representationsrätt, är ingalunda adacqvnt; ty Successionsordningen gäller blott för en enda Slägt, då här åter är fråga om ett Stadgande för omkring tolf hundrade familjer, af hvilka en mängd, lill följd af serskildta förordnanden, hafva sinsemellan olika SuccessiohsOrdningar. Så är t. ex. Gr eli i ga värdigheten inom familjen Beckfris förenad med ett visst fideicommiss. Men sådana anomalier kunna ej föreses eller upplagas i RiddarhusOrdningeu. Man har sell sig nöd - Den 3/ Augusti «. m. 127 sakad till den inskränkning, att affatta Stad* gandet i så allmänna ordalag, atl det ej lägger hinder emot någons representationsrätt, sådan den i sjelfva verket äger rum. Grefve Spens har redan med större erfarenhet, än jag, utvecklat de svårigheter och snart sagdt omöjligheter, som förete sig, då man rörande denna fråga vill inlåta sig i hvarje liten detalj. Jag får således hlolt förena mig med honom, och yrkar bifall till Utskottets förslag, med den förändring Grefve Spens begärt.
B. 3ro. VIII. A. 9?. — angående en, öfver sjön Nätaren. XIII. B. 2S. A. 32. — vid Carlskrona, om understöd till. Se Carlskrona. Broling, C. A., Myntproberare och stereotyperings-förestån dare i Banken, om löneförbättring åt. XIV. B. 185. XV. A. 23g. VIII. öo, 171. XIII. 66. Bråkenhjelm, Pehr Beinhold, yttrande. II. i44> 147» i4g. III. Bränvin, om förbud mot införande af, från Norrige. II. 137. III. B. 199. XIX. B. 212. A. 244. XX. E. 46. — angående accis å. Se Accis. BränvinsBevillningens aflemnande till BiksgäldsContoret, angående. Se TullBevillningen. Bränvinsbränningen, om inställelse af. I. A. 3o2. VI. U. 93. A. 352. XII. B. 2o3. XIV. B. 42. XV. A. 233. Bränvinsbrännings-rättighetens utöfning emellan den 1 Jaixuarii och den i4 Mars för tillträdande Brukare. XVIII. Byggnad å hemman på landet, rörande nu gällande föreskrifter om. XVII. Byggnader, Kronans. Se Hus. ( 4* ) Byggnadsarbeten i Hufvudstaden, om beredande af medel till, genom accis å bränvin. Se Accis. Byggnads-företag i städerne och förnämligast Hufvudstaden, om uppmuntran af. III. 62. R. 27g. Byggningshjelpen, om lindring för allmogen i utgörande af. XVI. B. 141. A. 236. XIX. A. 57. A. i56. Bysättning, om ändring i Författningarne angående. II. 270. Båtsman, om skyldighet för, att vid återkomst från corn. mendering vara försedd med Prestbevis. VI. Båtsmanshållets jemnare fördelning Städerna emellan, angående. I.
Då deri förordnas att särskildt gifna föreskrifter i afseende på verkställighet af enskild skrift och aflösning skola iakttagas, så vidt dessa föreskrifter låta förena sig med hvad författningen bjuder, och densamma ej gör någon annan uttrycklig förändring i berörde föreskrifter, än beträffande antalet af vittnen, eller, hvad angår stället för förrättningen innefattar något stadgande derom att förrättningen, då den kommer i fråga inom den församling, till hvilken föremålet hörer, må ega rum annorstädes än förskrifvet är, synes någon tvekan ej eller böra uppstå angående tillämpligheten uti ifrågavarande hänseende af 1741 års Kongl, förordning, såsom innefattande ett gällande allmänt rättesnöre rörande verkställighet af enskild skrift och aflösning. Lag-Utskottets Betänkande M 68. 15 Betydelsen af denna akt kräfver ock bibehållande af den grundsats, som nyssnämnde förordning i förevarande hänseende uttalar. Den innebär en försoning med församlingen, ett återupptagande i kyrkans gemenskap: och ehuru den ej verkställes offentligen inför församlingen, har den likväl en offentlig karakter, som ej kan förbises, "utan att sjelfva akten förlorar i betydelse. Med denna uppfattning skulle dock ej väl stå tillsammans om den finge, efter behag, verkställas i enskildt rum; och derför hemställes vördsamt om icke Biskop Fahlcrantz ifrågaställde motion må af Rikets Ständer lemnäs utan a/seende. Stockholm den 1 Februari 1^858. STOCKHOLM, tryckt kos Eric Westrell, 4858. Lag-Utshoiiets Betänkande N:o 69. Ank. till Exp.-Utsk. den 8 Febr. 1858, kl. 1 e. m. Betänkande, i anledning af väckta motioner angående förändring af de befordringslagar, hvilka gälla för presier. Dessa till Lag-Utskottet hänvisade motioner äro väckta inom Högvördiga Preste-Ståndet af Herr Domprosten Bring, Herrar Biskoparne Thomander och Björck, Herr Domprosten Knös samt Herr Kontrakts-prosten Emanuelsson.
Af alla nedan anförda, samt andra med dem jemnförliga, men här icke upptagne, Verk, hvika uppskattas, enligt föreskriften i 4 Art. af denna Stadga, erlägges Bevillning efter enahanda grund, sorn för annan egendom, med Två R;dr för Tusende af värdet, och i. samma förhållande för ett mindre, nemligen: Alunbruk, Aukarsmiden, Beckbruk, Bergs - Bil. Ull Bcv.-Ulskottet* Betänkande, N:o 11. 25 B c r gsm a lis h a m r a r, Berlinerblått-Fabriker, Bleckoch Plålhamrar, Bly bärts oell ) „ , Bly b vitt Fabriker, J * Buldansoch Segelduks-Fabriker, < la I tu ns-T ryck er ier, (iobol Is-Verk, Degel-Fabriker, (i e v ä r sFa c tor i e r, (1 lasbruk. Kalk-ugnar, Knipoch Spikhammar-stockar, K oppa r-Ham rar, Koppar-Verk, Koppar-VaIs-Verk, Kort-Fabriker, af hvilka dessutom betalas slampel-afgift, Krut-Bruk, af dessa utgår dessutom Sex skiiiingar för hvarje tillverkad centner krut, enligt attest från Kongl. Krigs-Coliegium, Linne-, Bomullsoch Yllefabriker, i Spermaceti] Stearineller l Fabriker. Vax( 1 åider-Garfverier, Masugnar, oell andelar deruti, hvilkas tillverkning försäljes; så vida de nemligen icke ingått i värdet af dea egendom, hvarunder de böra. Messings-Bruk, Marmorbrott, Oljeslageriet-, Pappers-Bruk, Porceilaiues-Bruk, Puderoell Stärkelse-Bruk, Bepslagerier, Rödfärgs-, Svafveloch V itriol-Bruk, Bih. till B. St. 5 Sami I Afd t, Haft 4 26 Bil. till Bev.-Ulskottcts Betänkande, N:n U. Dessutom erlägges af Dylta Bruk: för hvart Skeppund Svafvel
Och att den skatt, som inneslutes inom dessa sidor, icke skall behöfva bjudas det svenska folk, den ädle aflidne älskade så högt, förgäfves, derom äro vi fast öfvertygade. I det nu utkomna första häftet rör sig professor Svedelii anteckningar närmast om barndomsoch ungdomsåren. Farbror Trulslunds Stockholmstrip; humoristisk berättelse af John Johnson (Kapten Punsch.) Sthlm; Ad. Johnsons förlag. Den flitige skämtaren hathär ånyo fägnat sin vidsträckta läsekrets med etl alster af sin glada penna, hvars effekt ytterligare förhöjes af V. Andréns dråpliga gubbar. Farbror Trulslund är en hederlig gammal småstadsmatador, som på gamla dagar för första gången kommer upp till hufvudstaden och naturligtvis blir utsatt för de befängdaste äfventyr. På sistone hugnas till och med den gode gubben med en strålande Vasastjerna, hvadan hans äfventyrliga Stockholmstrip fick en afslutning, som mången nog torde afun das honom. Och är slutet godt är j u allting godt. Vi tro ock, att förläggaren skall få anledning instämma häri, då han en gång räknar öfver, i hvad mån » kapten Punschs » gamle vänner visat sig minnesgoda. Hushållsträdgården; en trädgårdsbok för menige man af Oscar Tamm. Sthlm; Wilh. Billo i distribution. En verkligt praktisk liten bok, som ej borde fattas i något svenskt landthem, der trädgårdsskötsel för hushållsändamål bedrifves. Ja, äfven inom städerna borde oftare än nu sker tillfälle kunna beredas till trädgårdsodling, åtminstone i mindre skala; härtill kanske ej minst hr Tamms bok kan bli en drifvande kraft. Som täflingsskrift har det lilla arbetet vunnit Patriotiska sällskapets pris och går nu helt visst till mötes en än vidsträcktare läsekrets ' tacksamma erkännande. På R. Blcedel $• CompUs i Sthlm välkända förlag har utkommit en nyhet, som torde bli väl mottagen af alla vänner till den nu så allmänt som hemslöjd utöfvade träsniderikonsten. Vi åsyfta en serie Träsnldcrimönster af Wilhelm Oldenburg, omfattande på 24 planscher en mängd synnerligen vackra artiklar i den moderna s. k. allmogestilen.
Lånemedel få, sedan behöriga handlingar aflemnats, lyftas på en gång vid den tid, de som åtagit sig arbetets fullgörande sådant åstunda, såvida icke särskild föreskrift angående tiden för lånens utbekommande blifvit meddelad. 8:o. Alla statsbidrag, som under denna riksdag blifvit uti ifrågavarande afseende beviljade, skola från Riksgälds-kontoret utbetalas antingen omedelbart eller ock genom Kongl. Maj:ts vederbörande Befallningshafvande eller den embetsmyndighet, som fått sig i nåder uppdraget att medlen reqvirera och uttaga; börande, innan större eller mindre del af beviljadt statsbidrag utbetalas, hos Riksgälds-kontoret företes: a) om arbetets utförande afslutadt och godkändt kontrakt; b) af Kongl. Maj:t godkänd säkerhetshandling för samma kontrakts fullgörande eller medlens återbäring, i de fall der sådan säkerhet enligt mom. 6:o erfordras; e) behörigt intyg, att arbetet är börjadt; samt derjemte, då statsbidraget skall utgå som lån: d) en till Riksgälds-kontoret eller ordres ställd, af Fullmägtige godkänd skuldförbindelse, som, i fråga om låneunderstöd för vattenaftappning eller annat odlingsföretag, skall innefatta vederbörandes betalningsansvar, intilldess sådant lån, jemlikt Kongl. Kungörelserna af den 13 Juni 1845 och den 3 November 1848, blifvit fördeladt på de hemman, hvilka för återbetalningen skola ansvara, och fördelningen vunnit laga kraft samt uti jordeboken på föreskrifvet sätt antecknats; och e) af Fullmägtige godkänd borgen eller säkerhetshandling för den afgifna skuldförbindelsens uppfyllande. 9:o.
Akademien erhållit underrättelse att den ena af dessa borgesmän med döden algått, beslöt Akademien anmoda reversens utgifvare att anskaffa annan löftesman. Dä han härmed dröjde, uppsades skulden den 17 Maj 1858 till inbetalning. Senare beslöt dock Akademien att låta sig nöja med den qvarstående borgesmannen ensam, enär han är en förmögen husägare i hufvudstaden och således kunde anses fullt vederhäftig för den ingångna förbindelsen. Akademien har likväl nu fogat anstalt att antingen få summan inbetald eller erhålla ny borgen af 2:ne vederhäftiga personer. Den andra skuldförbindelsens belopp, 450 R:dr Runt, utgjord® en rest pa ett af reversens utgifvare inbetaldt större lån, och då han den 5 Maj 1861 afgaf sin förbindelse på denna obetydliga rest, ansåg Akademien sig fullt betryggad genom den borgensförbindelse, som blifvit tecknad af en förmögen husägarinna i hufvudstaden, hvars enda barn är reversutgifvarens hustru. Den remitterade handlingen varder härmed uuderdånigst återställd; och Kongl. Vitterhets-, historieoch antiqvitets-akademien framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste Allernådigste Konungl Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste undersåte och tjenare, G. Å. SPÅRRE, Kongl. Akademiens n. v. Presid. Stockholm den 10 Bror Em. Hildebrand, — 335 — Kongl. Musikaliska Akademiens underdånig,'i utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers anmärkning vid nämnde Akademis räkenskap för år 1859.. Stormäktigste, Allernådigsté Konung! Såsom underdånigt utlåtande öfver Eders Kongl. Maj:ts nådiga remiss af den 18 förlidne Oktober, angående en af Rikets Ständers Revisorer gjord anmärkning vid Musikaliska Akademiens räkning för år 1859, vågar Akademien åberopa närlagde, af dess förre Kamererare, förste Expeditions-sekreteraren och Riddaren D.
R:dr af ersättning för de i följd af Rikets Ständer beslut vid 1834—1835 årens Riksdag upphörde djeknepenningarne 5,968 R:dr 14 sk., samt serskilda af Rikets sednast församlade Ständer anvisade tillökningar för Lunds Catliedral-Skola 3,856 R:dr 45 sk. 4 rst., Stockholms Gymnasium 2,000 Ridr, Uddevalla Skola 6 Rrdr 32 sk., Halmstads Skola 25 Ridr, Strömstads Skola 500 Ridr, Calmar Gymnasium 100 Rrdr och Gefle Gymnasium 450 Rrdr; och har detta anslag, tillsammans utgörande 54,906 Rrdr 43 sk. 4 rst., blifvit ansedt såsom ett reservations-anslag, så att de besparingar, hvilka något år derå uppkommit, icke blifvit använde till andra föremål inom titeln, utan af Kongl. Majrt ett kommande år disponerats endast för Elementar-Läroverken. Utgående från den åsigt, att anslaget för Nya Elementar-Skolan bör fortfarande anvisas, har Utskottet likväl, innan ännu den vid samma Skola antagne undervisnings-methods fördelar, i jemnförelse med den, som följes vid Stifts-Läroverken, hunnit närmare utrönas och pröfvas, icke ansett lämpligt, att något serskildt anslag för nämnde Skola å Stat uppföres. 1 följd häraf och då, i afbidan på den slutliga regleringen med Elementar-Läroverkens aflönings-stater, hvarom Kongl. Majit förmält Sig vilja i pröfning ingå och förslag till Rikets Ständer framställa, angeläget är, att nödiga tillgångar må finnas till Kongl.
Beträffande den wid sistlidne Riksdag upp, fattade Finance-plan, hafwe Wi deruti ej fun« nit nägon annan förändring nödig, än att Wi ättrkallat det deri införda beslut rörande uppta, gande af Bokförda Län, eller sä kallade Per. manenta Annuiteter; och dä Wi i alt öfrigt denna Finance-plan faststält, hafwe Wi derjem. te bestämt den Summa, hwilken intill nästa Riksdag, säsom Bewillning ärligen kommer att utgöras, likasom wid sistlidne Riksdag till Twä Millioner, Femhundrade Tusende Riksdaler. § 6. ZZ2 Den 12 Nowemöck. §. 6. Sedan Kongl. Maj:t, genom Nödig Peoposition, af Osi äskat anfläende af medel til! godtgörande af de oförutsedde utgifter, som de, i följe af Swensta Hamnarnes stängning för Engelska Krigsoch Handels-Fartyg, samt till lugnets äterställande inom Hufwudstaden, widtagne anstalter Stats-Werket äbragt, äfvensom de till denna Urtima Riksdag oundwiklige kostnader, haf-va Wi bestulit, att l ertill af Riksgälds-Conto»et mätte förskjutas af desi, till Wexelköp, för afbördande af Ränta och Capital pä Utrikes Skulder, belparda Fond: Till Kostnaderna för Hamm stängningen R:d. 487,675: 56. 8. Till Förswars. anstalterna i Hufwudstaden 214,860: 26. 2. Till RiksdagS.kostnaderna, in. beräknade de utgifter, som, till emotragande af Hans Kongl. Höghet Kron Prinsen och Desi Höga Famille, erfordras . .150,000:^-^ Samt att till Hans Kongl. Höghets Kron-Prinsens disposition öfwerlemnas, tik meuble. ring af rum m. m. i enlighet med bwad genom särskild underdänig Skriswelse af den 11 sistlidne October blifwit anmäldt ZZ,ZZZr 16.
Jag är sjelf privatbanksegare och kunde deraf fä stora fördelar, men jag tror, att denna högre ränta icke är till fördel för allmänheten. Grin har äfven sagt, att fördelen att kunna erhålla penningar fullkomligt motväger olägenheten af den högre räntan. Detta kan visserligen vara sannt, men erfarenheten visar redan nu, att oaktadt den fixa räntan man här i Stockholm får 8 a 10 °/0 på kapitaler, och att de fasta kapitalerna ännu icke kunnat lösgöras. Man har äfven yttrat, att dess kapitaler komma alt draga lägre ränta. Det har visserligen så varit, men i och med detsamma de rörliga kapitalerne draga 10 å 12 °/o ränta, lönar det sig icke, att sätta de fasta kapitalerna i rörelsen. Man ser, att kassor, som hafva rätt att låna ut penningar emot namn, äfven upsagt sina intecknade kapitaler, och så göra äfven enskilde, hveraf följden otvifvelaktigt blir, att, om räntan frigöres, någon gräns för densamma icke finnes, och att alla intecknade kapitaler blifva upsagda, jordbrukare till stort fåfäng. Vidare har man till stöd för den fria räntan åberopat, att spanmålspriserna blifva högre. Detta kan i theoretiskt hänseende vara rigtigt, men i praktiken visar det sig annorlunda, ty spanmålspriserna bero af konkur - Oen 4 Februari e. m. 311 rensen, och dessutom är min öfvertygelse, att om man lånar penningar mot hög ränta, blir man mindre i tillfälle att handla med penningar, än då räntan är låg. Hr Gripenstedt har på f. m. i sitt bekanta yttrande visat räntans gång ända från Moses och Profeterna; men just detta yttrande visar det moraliska tvång man ansett sig böra hafva på räntan, och oaktadt alla strider om räntans Ingifvande har ilet icke lyckats någon annan nation än England, att år 1848 lösgöra bandet på räntan, och detta land är ännu i denna stund det enda i hela Europa, som vågat sig in på denna väg. llr Gripenstedt har med lilliga färgor målat den nu före var: de pcnningekrisen och sagt att den skall blifva ännu större.
Detta allt hemställes vördsamligen till Riksens Ilögloflige Ständers pröfning, Stockholm den 6 Octoher 1823. ■ ' . - • "• • -C N:o 529, Ankom den 17 Oct. 1823. Riksens Högloft. Ständers Statssamt Bevillnings-Utskotts Utlåtande öfver de vid Dess Betänkande, i frågan om aflöning för Städernes Krono - 2Ö2 Sta t s-Utskottets Betänkande n* Uppbörds - Betjening, gjorde anmärkningar. u ader den 2 i sistlidne Augusti Månad har Vällofl. Borgare-Ståndet ålerremitte-. rat Statssamt BevillningSrUtskottens, i anledning af de inom Vällofl. Ståndet ■väckte Motioner, om uppförande å Stat af Städer nes Ivrono-Uppbörds-Betjenings aflöning, under TS:o 33a afgifne gemensamma Utlåtande, samt yrkat alt, emot det att den andgl af Bevillnings-procenten som nu tillkommer Städernes Uppbördsman inginge till Stats-Cassan, Staten må ikläda sig skyldigheten att Torse desse med lämplige löner i förhållande till Upbördens belopp och besväret med dess indrifning, samt att jemnväl godtgöra Protocolls-föringen hos Taxeringsoch Pröfnings-Committeerne i den män densamma förorsakar tidsspillan och moda, så att Städerne hädanefter från håde den ena och andra utgiften måtte befrias. Men jemte det Utskotten på de i ofvanberörde Betänkande utvecklade ej vederlaggde skäl, anse sig höra förblifva vid deras yttrgde öfvertygelse, att någon förändring i Städernes Uppbörds -hetjenings aflöning, eller densammas uppförande å S ta ts-U ts k o t te ts Betänkanden. 263 Rikets Stat, på sätt begärt blifvit, icke må ega ruin, få Utskotten vördsamt anmäla, att Deras oftanämnde Utlåtande blifvit bifallet af Högvördige Preste-Ståndet den i samt utaf Högloft.