Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Så gerna jag derföre än ville hafva en sådan sanctionsrätt öfverlemnad åt Konungen, anser jag likväl dertill fordras en förklaring af 72 §.; och sättet att tillvägabringa denna förklaring, föreskrifves i 83 §. RegeringsFormen. En Motion derom ligger redan på ConstitulionsUtskoltets bord, fastän icke alldeles af samma innehåll, som här är i fråga. Någon torde säga, att man emel" ler - Den 6 Ju I i i e. ra. 209 lertid dd icke har säkerhet för realisationen j när kommande Ständer hafva möjlighet att tillintetgöra den. Men när man ser, luiru opinionerna framgått från föregående Riksdagar, synes mig ingen anledning vara till ringaste farhåga, att kommande Ständer skulle ogilla och vilja tillintetgöra hvad man nu i delta fall beslutar; ulan tvärtom skola de helt visst med tacksamhet erkänna det goda, som vi gjort. Den tilltagande upplysningen skull utan tvifvel blifva den säkraste garantien för helgden af de kloka beslut, som nu kunna tagas. Och 0111 också det värsta inträffade, eller att Banken stängdes för vexling, så komrao vi blott tillbaka på samma punkt som nu, och kunde likväl glädjas åt, att emellertid hafva i någon mån erfarit nyttan af att äga ett reelt mynt. Hans Excellence Herr Grefve Löwenhjelm , Carl Axel: Jag skall söka blifva så fåordig, som möjligt, i ett ämne, redan behandladt med så mycken talang af andre Ledamöter, och der jag icke kan föreställa mig annat, än att hvarje Representant under denna långa Riksdag hunnit uppgöra sitt eget samvetes och förstånds fordran. Af lika skäl som jag önskar bestämdhet i begrepp och lagar, af samma skäl älskar jag ►bestämdhet i myntet. Af detta skäl ger jag mitt fullkomliga bifall till Utlåtandet N:o 1, 3i H. 14 210 Den 6 Julii e. m. med förbehåll likväl, att i fråga om deta! jerne , hafva min talan öppen. Jag skulle liärvid sluta, om icke discussionen gifvit mig anledning, att försöka några vederläggningar. Den sednaste Talaren, äfvensom en föregående, hafva ansett myntbestämning och Realisation vara detsamma.
Krigs-Rådet borde urgifwa, Uträknad efter hans wcrkeliga förlust, kunde blifwa godtgjord genom minffnigg i arrendesumman, i fall arrende roligheten wid dä warande arrendes flut, skulle genom auction utbjudas, behagade Konungen i nader pröswa billigt och skäligt, act antaga Krigs-Rådets anbud, och i stället för ersättning, bewilja honom eller rätts innehafware 2; arö prolongation pä dä gällande arrende-comraet, ifrän midfastan i8oz lill samma tid 1828, emot det han, efter desi anbud, erlägger den ditintills betalte ärliga arrende» summa 178 R:dr 27 fk. 6 r:st. men den sökte options rättigheten pä arrén» det efter den tiden, ansäg Kongl. Majit i nädcr be» tänkligl att bifalla. Enligt Krigs Rådet I.oricl>s af Kongl. KammarCollcginm den 19 April g,Ilade transport, innehafwes nu denna Kungsgård af vice Presidenten och Commendcuren Baron k>s6ric lerkmeöen, och är dessutom den af Krigs Nädct I-oricbs genom 1794 arö Kongl. Bref erhällne prolongation a arrendet af ,5 Sr eller till midfastan 1828 stadsästad gervin Kongl. Resolutionen den 12 Februarii iZor. 4:0 Benhamra Kungsgård 4 mantal med derunder lydande 4 serjkildte fjerdedel hemman. Under den § September 179; bles denna Kungs» gärd med derunder lydande lägenheter pä 50 ärs tid t'l! midfastan 1848 under arrende i nädec tilläten Franske ä^stairss wid Swenffa Hofwcl Lbsvailler 6o Laursin, emot aldeles lika wilkor, som arrende innehafware» innehaft, eller emot en arrende-, sum - Den i6 December. 1015 summa af 427 Dw 12 öre Sunt uträknad efter 1748 ärs faststälde fundament.
4:o Till lön åt den blifvande kyrkovaktaren anslogs en kappe korn i fullt mål på hvarje hemmansrök, i stället för en kanna, som förut varit anslagen, dock mot det uttryckliga förbehåll å socknemännens sida, att den blifvande kyrkovaktaren skall själf bestrida eller bekosta all ringning. Skulle den blifvande kyrkovaktaren besvära sig öfver detta honom pålagda åliggande och möjligtvis enligt lag derifrån warda befriad, så skall han äfven gå miste om trefjerdedels kanna korn på hvarje hemmansrök, hvilken nu blifvit tillökt för ringningens verkställande, och då icke hafwa mer än en kanna korn på hvarje hemmansrök, som förut varit anslagen. 5:o Kyrkovaktaren skall af hvarje hemmansegare inom halfwa socken årligen få sig tillförd ett lass så kallad långwed. Hvarje år får han således omkring 48 lass, af hvilka han dock skall årligen enl. ofvanstående 3§ afstå fem lass till enkan Anna Pehrsdotter. 6:o Den blifvande kyrkovaktaren eger att vid tjenstens tillträde den 1:sta maji 1858 inflytta i sockenstugan, och densamma bebo. 7:o Emedan den afledne kyrkovaktaren sjelf bekostade en varmugns uppsättande i det rum, som han bebodde, och hans enka nu innehar, och i hvilket den blifvande kyrkovaktaren, skall bo, så ville socknemännen ålägga den blifvande kyrkovaktaren att på sin bekostnad uppsätta spis med warmugn uti det rum, som, enligt ofvanstående 2 §, enkan Anna Pehrsdotter eger att allt framgent bebo. 8:o Kyrkwaktaren skall ordentligt fullgöra de skyldigheter honom enligt lag och författningar äro föreskrifna. 9:o Kyrkvaktaren skall sjelf eller genom andras lägning bestrida eller werkställa all ringning. 10:o Kyrkwaktaren skall för grafning af en större graf, då marken ej är frusen, erhålla en riksdaler banco och för en mindre graf, det will säga för en graf för ungdom under 15 år, trettiotvå skillingar banco.
Men omäter, enligt Stats-Utskottets begäran, frägan blifwer om sammanwcrkan til uprättande af en Financeplan, skulle det kunna hända at Stats-Utskottets Ledamöter wid et sädant sammanträde wäckte frägor, hwilka Banco-Utskottets ej kunde, i följe af sin tysthetsed, beswara; och at hela ändamälet med detta sammanträde ginge förloradt, vin'icke Stats - Utffottets Ledamöter förbundes til tystlåtenhet. Evens nödwändighet beror säledes pä afsigten med sammanträdet, och buruwida H^glofl. Nidderskapet och Adeln äfwcn bifaller Stats-Utffottets begäran. HerrGrefwen ochLandtmarsk alken: hemstälde om icke det torde fä ankomma pä Banco-Utffottet, at pröfwa huruwida Eden ffulle behöfwas. HanS 6? Hans Excellence Hr Grefwe Uuutd, Lric, föreflog at til uplysning i förewarande ämne Riderstapet och Adeln först kunde fä hö. ra sig föreläfas Stats-UtstottetS Protocolls-Utdrag, hwarUti et sammanträde proponeras. Grefwe ve la Laräie, .jacob, ansäg det ämne som stulle blifwa föremäl fördetafBan. co-Utskottet förestagne sammanträde icke behöfwa tysthet, och den förewarande frägan säledes särstildt kunna decideras. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Den 29 Mars. 1201 Utgift blefwe oumgangelig; men öfwer hwars anwändande Herrar kanLo-Fulimagtige trodl sig böra inhämta Krmco-Utskottets föreskrift.
H. St. till Kongl. Majit frambära den underdåniga anhållan, alt det af Kongl. Maj:t utfärdade förbud emot tjenstköp, eller accord inom de lägre graderne af LandtStaten, måtte utsträckas till Cheferne för desamma. Det af motionairen omförmälda förbud emot tjensteköp innefattas hufvudsakligen i Kongl. Maj:ts härom till Dess Befallningshafvande den 32 December 1831 utfärdade Nådiga Circulaire-Bref, hvaruti, med åberopande och upplifvande af äldre författningar i ämnet, visse, tjensteköp motverkande föreskrifter, till iakttagande vid ansökning och förslags upprättande till Landt-stats-sjenster, blifvit meddelade; och som med de i samma Nådiga Circulairebref uttryckta åsigter, i afseende på olägenheterne och de skadliga följderne af tjensteköp i allmänhet, den förmodan ej står att förena, det accord nu mera ega rum till Embeten, hvilkas innehafvare fått sig i Nåder uppdraget alt vaka öfver författningens efterlefnad; och då härtill kommer, att de speciela stadganden, som till iakttagande vid landt-stats-tjensternes tillsättande finnas påbjudne, icke - äro tillämpliga vid besättande af Landshöfdinge-Embeten, å hvilka, såsom förtroendeposter, fullmagter utan ansökning eller förslag af Kongl. Majrt i Nåder utfärdas; så anser Utskottet sig ej böra tillstyrka Rikets Höglofl. Ständer, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om den utsträckning afstadgandena i Kongl. Majlis Nådiga Circulairebref den 32 December 1831, som af motionairen blifvit föreslagen. Hvilket dock vördsamt underslälles Rikets Höglofl. Ständers eget bepröfvande. Stockholm den 18 Mars i834» Allm. Besv - och Oecon.-Utsk. Andora till Exp.-UtsL.
Ilar före eller efter det ätvarningsteek - 24 Nöt vgiit döjdt, vglit eliev trumsl, eliev den, som jgolis-m^ndiodeten ^ä stället utolvgv, eliev ^loIi8Il6tjenino6n dlilvit gs sollisgmlin^en gnlällen, vgve si^ med stenligstnin» eliev du^t; oell slg^, eliev med dgnd^eväv eliev sirotts lossgnde; stiiilles gnstiktgve oed gntdvgve med dogsta Iivo^^s^>IiIit 8gmt leni ävs dälite med gvdete 3 sgstnin», oed de som i väldsgmdeten deltu^it, stigldes lilinledes med lirojljlSsliiiit vstev omständi^detevng, sgrnt sgn^else 3 lastning, med eliev utun gvdete, isvän tvä till oed med l^vg äv. Vnvlve, som, etter det ätvgvnin^s-teelinet vsvit döjdi, iede deltg^it i väldsgmdetevng, loen docli, Aenom devgs ^vgvvgvgnde ä stället, tvotsst oed derigenom motsatt 8iA gllmänng ordningen oed vien ollsentli^g merten, stvglses med ssoiton dgAgvs fängelse vid vgtten oell dvod. Den, som ilvän lins ä trumsl eliev ^gtimll lo88gv sliott 'eliev ligstgv sten eliev gnngt sinne, som sligdg dun, stvgskes med liö^stg liim^^s^lilit, ändocli gtt nä^on sligdg clevgl ielre timst.
St. afslagit den K. proposm i sin helhet, i hvad den angår reservlagrets bildande, så borde man äfven hafva lagt åsido den reflexion, som K. M. i sin nåd. propos. anfört, och följaktligen äfven ifrån skrifvelsen uteslutit det svar på denna reflexion, som Utsk. har afgifyit, ankommande det likväl på RiksStm, huruvida skrifvelsen i det skick den nu befinnes bör expedieras. Då nu Hr Gr. o. Landtm, framställde propos. först till godkännande och sedermera till ålerremiss af ifrågavar. förslag till und. skrifvelse, utföllo svaren med blandade ja och nej, hvarefter propos. lill skrifvelse-förslagels godkännande ånyo framställdes och dervid besvarades med ja. Föredrogs och godkändes Exped.Utsk:s under N:o 11 afgifna, d. 22 dennes pä bordet lagda förslag till § i riksdagsbeslutet, ang:de åtgärder för behöfvandes undsättning i missväxtår. Föredrogs ånyo Const.Utsk:s d. 19 och 22 dennes på bordet lagda mern. N:o 27, med förslag till ett tillägg i 28 § Reg.- F:n, Ben 25 J uli. 193 F:n, ang:de befordran af utländske män till vissa embeten och tjenster. II r von Fia r t man sd or f f, Au g.: Utsk. säger sig denna gång icke hafva velat upplaga frågan om naturalisalionen i hela dess omfattning, utan endast den del deraf, som angår utländska mäns anställning i embeten för vetenskap och konst samt läkarebefattningar. Icke blott läkare vid universiteten ulan äfven vid andra undervisningsverk i Riket äro således i fråga. Sådana kunna vara anställde både vid Teknologiska institutet och vid gymnasier, der man behöfver lärare i främmande lefvande språk, och der consistorierna göra utnämningarne o. s. v. Nu förekommer likväl alt vid universiteten finnas adjunkter och andra lärare, som af Cansleren tillsättas.
©frifthtcfamn 40 Äöftttg . 2Öcvti3 ... ©öbeiföptng 2a ^ntbtfätvall .. Strandört 680 Sranäport 805 Itmcå ... Norrtelje .. 25 spfteå ... StnbeSBerg .. Sitfcå lt(rtccf;amn .. (gfftfötmia . #jo £tb föling 50 ©föfbe ©ffjö i>Jc arfcfrcb .. ©ölfw(tö6org $yaf;fföptng StUitgöåS .. $cmte ©lafictt: Sapofm 5Ufarftvanb .. 20 Stro fa ... ©fara . © (Hjantmar v ©Fenninge .. 25 ©vätter 9Jora . Éma( . 10 Sffferfunb ©fanor od) fyalftcrbo g-Utpfiab .. 25 fyalfcnBerg .. SBtmmcrBt) Äoitg§6acfa .. 15 kongelf (Suufiritöffaum ©tigerholm 5 ©trömftab .. ©treitgnää .. ©venna S^poräpäffa .. 28arMm .. ©nfeptng .. SDflerfunb .. ©igtuita .. -fpaparaitba Öregruttb .. ©fettefteå .. ©öbertefje .. S3orgf;o(ut transport 805 ©uttima S3:co 9i:br 855 ^ c t* m ni ät. ttypaift titt äRantale (Sotten för St 18 Stanm. » pr 0 U C» Xtnbertecfnab •jjjuftru •öemmamaranbe VI lynforntatorn Vt. 9? ©uocrnantcn VI. 9f Snfyectoren 9b. 9b Söofbådarcn 9b. 9b ©frifmaren VI.
9 Sami, v.dra B undt t t>. 6rte Häftet, 42 Prat. Vtdr. den 23 sipril i#35. S. D. Bifölls SlatsUtskottet > den 21 dennes pä bordet lagde tillåtande, N:o 44), i anledning af vackt motion, att Rikets Ständers Bank må tillhandahålla Riksgälds-Contoret elt serskildt så kalladt CassaCrediti v. S. D, Återremitterades Stats-Utskoitets den 21 dennes på bordet lagde Memorial, N:o 44^, med förslag till en förändrad redaclion af io3 § uti i83o års Reglemente för Riksgälds-Contoret. S. DDå 1111 A nyo föredrogos så väl Expcditions-Utskottets den 21 dennes på bordet lagrie Memorial* N:o med hemställan, om icke det i Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, N:o 166, af den 27 October nast lidet år begagnade uttryck: 'Victualie vigt, bör ändraS till: sta petstad ^-v'gt, sorn Utskottets förslag till underdånig Skrifvelse, N:o 3ai, med anmälan örn nämnde rättelse, fann Ridderskapet och Adeln för godt att godkänna sistnämnde förslag lill underdånig Skrifvelse, N:o 3ar. S. D. Lades lill handliugarne Constitutions-Utskottets den 2t dennes på bordet lagde Memorial, N:o 1 r, rörande utgången af ytterligare inom förstärkta Constitulions-Utskoltel anställda omröstningar.
Men nu är det temligen allmänt bekant, att vanligtvis hafva alla Stånd begärt en tillökning i detta antal af betjening, hvilken tillökning Ståndet helt enkelt beslutat utan att StatsUtsk. gjort någon anmärkn. deröfver. Det finnes således visserligen icke någon anledn. till att en sådan anmärkn. kommer att göras. Göres den, skulle det ske snart, och den utgift, som under tiden skulle drabba Biddarh.kassan, vore ganska ringa. Andra betänkligheter äro framställda i afseende på möjligheten deraf att Tidningarne skulle göra förändringar i referaterne. Jag tror icke i likhet med Hr Bildt, att de skulle tillåta sig något sådant, men jag vill ej heller sätta fullt förtroende dertill. Tvertom vill jag erinra derom, att 3:dje punkten af min motion innehåller, att man skall öfverlemna till Biddarh.Utsk. att upgöra öfverenskommelser och vilkor med de Tidningsredakt:r, af hvilka referaterne skola införas. Jag hemställer om det icke då är öfverlemnadt åt Biddarh.Utsk. att göra det eller de vilkor, som Eiddarh. Utsk. finner vara af behofvet påkallade för att fullständigt kunna försäkra sig derom att inga förvrängningar ega rum. Det finnes emellertid ingen anledning att förmoda sådant nu, då just det kan blifva ett medel till förekommande af förvrängning, att i de stora dagliga Tidningarne införes hvad som säges i det ena eller andra Ståndet. Det är nemi. i allmänhet icke de största Tidningarne, som göra förvrängningar, utan merändels sådane, som icke här blifvit ifrågasatte att blifva delaktige af desse referater. Gr. Sparre: Bedan förut har jag haft äran säga, att jag icke väntar mig mycket af detta arrangement och jag vill till stöd för min åsigt derom erinra de af B. o. Ad:s ledamöter, som icke påminna sig det nu, att 1848 en lika åtgärd vidtogs, nemi. att ett par Kanslister engagerades för detta ändamål.
Ehuru gagnande för hela landel och nödvändiga för industriens oalbrulna fortgång och utveckling jernvägar obestridligen äro, kun - StafsUIsko Hets Utlåtande N:o 62. 21 na, i anseende till anläggningsoch underhållskostnadernas betydlighet, desamma möjligen under en längre framtid komma att medföra en ganska känbar inverkan på Statens finansiela förhållanden, i fall de på allmän bekostnad anläggas utan sammanhang och utan behörigt afseende på ett efter landets lokala beskaffenhet samt rörelsens behof lämpadl (vslem, ty i sådant fall kan en tillfredsställande ersättning för del allmännas uppoffringar vid dessa anläggningars verkställande s'årligen vara att motse eller fortfarande årliga tillskott från Statskassan för deras underhållande kunna undvikas. I betraktande af landels vidsträckta samt delvis »jemna och glest befolkade yla, redan befintliga många vallenkommuuikalioner både inom och mellan Rikets flesta landskaper, saknaden af flera i särskilda landsorter belägna större städer med der samlad betydlig bandel och rörelse, samt alla näringars gemensamma och till en del genom landels klimat och läge föranledda behof af ett i jemiörelse med produktionens belopp stort förlagskapilal och tillräcklig arbetsstyrka, synes högst angeläget alt, vid företagandet och utförandet al Svenska statens jcrnvägsanläggningar, en elter alla dessa äfvensom flera andra förhållanden lämpad allmän plan lör sagde anläggningars verkställighet finnes förut uppgjord samt granskad och godkänd, helst saknaden deraf härstädes sannolikt skulle medföra betänkligare följder, än inom åtskilliga fremmande, mera lölkrika länder, hvilka, utan en sådan plau, delvis redan tillegna! sig enahanda kommunikationsmedel och erfarit dess mäktiga inflytelse pä hvarje näringsgren. Att Sveriges bufviidsakligaste jernvägsbyggnader eller de vägsträckningar, som genom Statens omedelbara försorg skola ullöras, åtminstone lill sina ändpunkter och sitt samband med hvarandra bestämmas, utgör dessutom enda vilkoret för ett någorlunda fullständigt jernvägsnäts åstadkommande med all den inskränkning i banornas antal och längd, som utan dermed afsedda ändamåls åsidosättande, sig göra låter.
(Se Förslaget N:o <).j) Deremot synes en utförlig, tryckning, af Bihanget till Ståndens Frotocoll framgent nödvändig; och den medför ulan tvifvel ökadt gagn genom förfogningen, att Utskottens Betänkanden tryckta utdelas, och sålunda, efter behofvet och utan serskild utgift, mångfaldigas och spridas. Utskottet instämmer ock, med obetydlig, modification, vid fp le Samlingens tryckning, i nästlidna Riksdags Conslilutions-Utskotls framställning, rörande detta ämne. (Se Förslaget N:o 10.) Slutligen har jemväl Utskottet, lika med dess närmaste föregångare,- trott det leda till större lätthet och säkerhet vid expedierandet af RiketsStänders beslut, att hvarje deröfver utgående expedition först uppsältes al det Utskott, som målet handlagt och såmedelst förvärfvat sig tillförlitligaste kännedomen af detsamma, men att icke dessmindre Expeditions-Utskottet, hos hvilket en oväldig'granskningsblick bör förmodas, sedermera lill innehåll och form öfversel' Expeditionerna, innan de till justering i Stånden anmälas. (Se Förslagen N;ris 3- och ijf) Under åberopande af det ofvanaudragna, och i enlighet dermed, får Constitutions-Utskottet, för den i Grundlagen anvisade behandling, vördsam ligenöfverlemna nedanstående förslag till redactions-ändringar,. upprättade;. utom det forsla, sorn äfven, åsyftar vissa Regerings-Formens delar, efter Riksdags-Ordningens pa-ragraph-numerföljd, och alla medgifvande ConstitntionsUlsk&ttcts Memorial N.o 4u 5 / partiel berediiings-ålgärd, ined undantag af punkterna N:ris 21 och 13, samt 3 och i i:, sorn ega inbördes sammanhang. T, Regerings-Formen:
3 Stånd hafva redan godkänt voler:s-propos:na, hvadan man behöfver tillse huruvida inbjudningen är af beskaffenhet att kunna till pröfning upplagas. Derföre hemställer jag, om icke R. o. Ad. skulle finna för godt att uppskjuta föredragningen deraf, samt att Hr Landtm, ville tillåta anstånd med pröfningen af N:o 5?.2, Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh.: Vid alla föregående tillfällen, när ett RiksStånd har inbjudit R. o. Ad. att frånträda ett beslut eller falla ett lika beslut i en fråga med ett annat RiksStånd, så har denna inbjudning, på sätt naturligt synes, blifvit föredragen i sammanhang med och på samma gång med den från Utsk. lill Stånden öfverlemnade frågan och afgjorts gemensamt. Jag kan icke begripa hvarföre R. o. Ad. skulle först besluta i hufvudsaken och sedermera företaga inbjudningen, för att sedan möjligen ändra sitt beslut. Det är väl lämpligast, sorn mig synes, att inbjudningen företages på samma gång som sjelfva hufvudfrågan. Jag skulle visserligen icke bestrida Hr von Hartmansdorlfs mening, men jag bar icke kunnat uppfatta ett enda skäl, hvarför det nu borde tillgå på annat sätt än vid andra tillfällen i alldeles dylika frågor. Hr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph: Sa vi - i5o Den i5 Maj f. m. da Hr Landlm. oell Ståndet icke skulle finna lämpligt hvad Frih. Sprengtporten föreslagit, att BorgareSlrs inbjudning och det dermed i sammanhang stående mern. på samma gång föredrages, så får jag anhålla att åtminstone inbjudningen måtte få förekomma i den ordning den nu slår på föredragningslistan. Den är nu tredje gången föredragen, och da ett mål tredje gången förekommer, skall del enligt 49 §:n Riksd. Ordn. ovillkorligen afgöras. Hr von Hartmansdorff: Jag tror alldeles icke att det är någonting i grundlagen, som hindrar R. o. Ad. att uppskjuta föredragningen af en inbjudning, så länge sorn Ståndet anser det vara lämpligt, och vill erinra mig att sådana uppskof inträffat flera gånger förut under denna riksdag.
Aro <Je bägge hindrade att någon sammankomst bivista, välje dä Societeten särskild Ordförande förden sammankomsten. §• 5- I de ändamål IT, III och IV Art. omförmäla, bör Societeten sammanträda, minst en gång i hvarje månad; varandes Societeten dessutom ej allenast berättigad, att dessemellan hålla sammankomster till öfverläggning om ärender, hvilka antingen till dess utlåtande blifvit af vederbörande Embets-verk remitterade, eller eljest kunna, till nytta för handt verkande iiorgerskapet eller till förekommande af dess fölfång, genom Societetens försorg, beredas; utan ock pligtig, att sädane sammanträden, då de af Magistraten i desse eller andre afseenden äskas, skyndesamt företaga; och må Societeten vara omtänkt, så väl huruvida, genom exposition, vid någon viss tid af året och ä dertill utsedt tjenligt rum, af de yppersta bland Stadens Handtverks-arbeten, derest lägenhet dertill erbjuder sig, och enskild åtgärd • icke i lika afseende vidtages, Stadens borgerskaps konstflit rnä kunna göras känd och värderad, samt afsättningen i män deraf befordras, som att, der omstandigheterne sd medgifva, med nämnde inrättning förena anstalt till försäljning af arbeten och tillverkningar, de der antingen blifvit, såsom Mästare-prot förfärdigade, eller eljest i nämnde ändamål kunna till Societeten in lermias. §. 6. Societetens Ordförande anmäle hvarje sammankomst hos Stadens Borgmästare, hvilken ege fritt tillträde till Societetens öfverläggningar, och meddela förordnande åt den af Stadens Tjenstemän, sorn Societeten dertill utser, att Protocoll öfver allt hvad dervid förekommer föra.
Horn, Reinhold Rudolph, yttrande. III. 305. Hortlax by, angående befrielse för en del hemmansegare derstädes från erläggande af tillökuingsskatt, V. B, 196. A. 354. 10 ( 74 ) Hudiksvalls högre lärdomsskola, om löneförhöjning för Rector derstädes. Se Löneförbättring. Hufvudlileln, den första, om nedsättning af anslagen å. I. 519. R. 618. III. IV. E. 120. A. 138. Hufvudtitlar, RiksSlatens, angående regleringen af utgifterna under: — den Första. lil. B. 93, 157. A. 265. IV. U. 622. V. 176. A. 179. VI. U. 294. A. 381. E. 574. — den Tredje. III. U. 294. A. 381. E. 604. — den Sjette. III. VI. U. 294. A. 381. E. 619. — den Sjette, angående åtskilliga i sammanhang dermed äskade anslag. Se Anslag. — den Sjunde. III. B. 178, 222. A. 342. VII. E. 4. — den Åttonde. III. B. 427. VII. E. 4. — den Nionde. III. B. 427. Hunne och Halleberg, om rättighet för Ase härads innevånare lill utsyning ä dessa kronoparker. Se Ase härad. Husbehofsbrännerimedlen, angående beräkningen af. Se Sjötullsmedlen. Ilusbehofsbränviusbränning. Se Bränvinsbränning. Husbonde, som antager i sin tjenst vanfrejdad eller försvarslös person från annan socken, om åläggande för honom att draga försorg om den inflyttades framtida bergning. IV. B. 492. V. A. 294.