Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Pil samma sätt hänvises pa tle Betänkande?1, som af särskilda Motioner blifvit föranledde, hvar desse Motioner i Protocollen finnas. 6:0 Utdelning till Standen af de under Riksdagen i Utskotten författade Betänkanden, jemte sådane handlingar, Bihanget tillhörige, som ej särskildt inom Ständen tryckte utdelas, skall af Expeditions-Utskoltet skyndsamt besörjas, och Bör antalet af desse handlingar vid hvarje Riksdag, på Expeditions-Utskottets förslag, af Riksens Ständer bestämma#, 7:0 För att vinna all möjlig skyndsamhet 1 förenämnde utdelning, bör Rxpeditions-Utskottet i de Contract, som "uppgöras med Boktryckare vid hvarje Riksdags början, iakttaga, att minst 30 ark i veckan må af dem lemnäs tryckte. 8:0 Då vid Riksdagens början de för Bihangets tryckning i requisition satte Tryckerier, ej kunna med utkommande Betänkanden sysselsättas, bör 2:dra Samlingen först tryckas; dervid •iakttages likväl, att intet hinder sker för Betan* Icandernes skyndsamma tryckning. g;o För att lätta afsättningen på Bihanget,' genom försäljning och dymedelst bereda en inkomst, som förminskar kostnaderne, använde på dess tryckning, bör prenumeration tillåtas på hvarje Samling särskildt. 10:0 Fullmägtige i Biksgälds-Contoiret, som <Ui förvarande emottaga de efter Rikjdagarne 304 Expeditiöns-Utskotteis Memorial, öfverblifvande Bihang, torde af Riksens Höglofl. Ständer böra anmodas, att vid Riksdagens början till hvarje Utskotts-Ledamot utdela ett complett exemplar af Bihanget, med undantag af den aldra Samlingen, så framt ej Stånden eller Utskotten sjelfve deraf göra requisition. Bemälde Fullmägtige torde äfven böra tillsägas, att i RiksgäldsContoiret afsätta minst 50 exemplar af hvarje Samling, för att utgöra ett tillgängligt Archiv af desse Handlingar.
Utskottet får härvid erinra, att, i anledning af Rikets Ständers beslut vid sistlidne riksdag, kontrollörernas arfvode nedsattes från minst 5 Riksdaler och högst 10 Riksdaler till minst 4 Riksdaler och högst 8 Riksdaler: vid hvilket förhållande och då, enligt hvad Utskottet inhemta), det högsta beloppet endast undantagsvis lärer utgå, Utskottet, i betraktande jemväl deraf att kontrollörsbefattningen endast utgör ett tillfälligt uppdrag, finner ytterligare nedsättning i kontrollörernas arfvoden icke böra ifrågakomma, hvadan Utskottet, enär det icke heller kan vara lämpligt att, på sätt Anders Andreasson föreslagit, låta tillverkaren bekosta kontrollörens aflöning, hemställer, att samtliga dessa yrkanden må lemnäs utan afseende. § 30. Uti sin ofvan omförmälda motion har Håkan Nilsson ifrågasatt att något förminska Öfverkontrollörernas resekostnadsersättning och dagtraktamente; men då nämnda ersättning och traktamente bestämmas af Kongl. Majit, som icke lärer underlåta att taga i betraktande de omständigheter, som vid hvarje tillfälle kunna inverka på beloppet af ifrågavarande ersättning och traktamente, anser Utskottet motionärens framställning ej böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. § 35.
Det vill således synas som om remedium i vigt kan utan fara nedsättas till rl$,c öfver eller under för såväl hela, halfva som fjerdedels specier; samt, då man kan taga för gifvet att den större noggrannhet vid utmyntningen som nu inträdt. icke behöfver så stor latitud, som hittills varit medgifven i afseende på finheten, så torde äfven remedium i finheten kunna nedsättas till xutro skålpund öfver eller under på hvarje skålpund finsilfver. För att visa huru orimligt det vore att för fjerdedels specien, som numera är den rätta mynt-enheten, bibehålla remedium i vigt och To3ot remedium i finhet, torde endast behöfva tagas i betraktande den omständighet, att när båda remedierna. äro ogynnsamma för den, som skall mottaga betalning i rikets fasta mynt, erhåller han på detta sätt eller en hel procént mindre än han borde erhålla. Då jag icke nu vidrört silfvermyntet om 50, 25 och 10 öre, så är det af den enkla orsak, att detta bör betraktas endast såsom skiljemynt hvarom jag ber att få väcka särskild motion. Jag föreslår således: l:o) att, med ändring af förordningen af den 3 Februari 1855, vid utinyntning af silfver, remedium i vigt må bestämmas till xajj® öfver eller under för såväl hela, halfva som fjerdedels specier; 2:o) att remedium i finhet må nedsättas till rjjajT öfver eller under på hvarje skålpund finsilfver; samt 3:o) att hvarken kronans uppbördsman elier enskild person må vara förbunden att vid liqvider emottaga silfvermynt å mindre valör än en fjerdedels riksdaler specie, eller 1 riksdaler riksmynt, till högre belopp vid hvarje liqvid än 25 riksdaler riksmynt. Om remiss till Höglofliga Stats-Utskottet anhålles. Stockholm den 29 November 1862. ,4. O. Wallenberg. Bih. till jR. St. Af Herr Wallenberg':
Fänb allt febait år 18x2, i anfecitbe tid broar* jepanba itieffanFomtte omftänbigheter ej ftmnat fyttaö, få har ju berigenont uppflått en fFulb från förra tiber font brabbar beri nu lefmanbe generationen, ©enna aiiniärFning åbagalägger att utan inom ftätS*förhåttanbet icfe Fan och iife bör i riFöbalertal allena beräFna ben ena tibcite! förhål* lauben titt en annan tibö, pmab (Fillberg ocf; forbringarå conto beträffar. 2:0 ©taten ntåflc betraftaö fåfont ett för ftg befiå* 33 e t ä n f an & e it, 9?:® 255. XXI enbe fjell, od; får cj ('intraS i fm gång till utivetfling ber* af att generationer ufjyträ&a efter (jivaranbra. 93?ot Staten f;ar lagfliftarcit fränga pligtcr att fylla; mot genera* tioner fjär {jan cnbaft rätttvifa od; billighet att iakttaga. Jjnvarje tibb förftånb till fjor att beflita Itvab Staten ivib en giftven tib ounbgängefigen forbrar; börbanb rättivifa förbelning blir en fenare åtgärb. Sitt ej längre ftracfa för* binbelfcn att pröfva, beflita odj orbita än be tillgångar räcfa font ftitnaö för fjanbett, fall ofelbart Ija oorbning till följe.
Statsregleringens nu gällande grunder sönderryckas, helst derigenom äfven en inskränkning göres i den Konungen hittills lemnade rättighet, att fritt och obehindradt för Titelns föremål disponera alla å 3:dje Titeln uppkommande besparingar. Jag hemställer vördsamt, att Utskottets föreslagne tillägg må uteslutas. Sedan Utskottet medgifvit, att den 13- netillökning, som blifvit genom Kgl. Brefvet af den 19 Februarii i8a3 tillagd Befälet vid LifGardet till häst, endast utgör en fyllnad till vinnande af likhet med de lönebelopp, som Officerarne vid de a:ne GardesRegementerna till fot åtnjuta, afstyrker Utskottet dess uppförande på Stat, af skäl, att detLa Regemente synes nog dyrt, och förmodar att, genom någon minskning i Befälets personal, tillgång kunde beredas för de qvarblifvandes löneförbättring. På 25 IL 3 34 Den 2i Maji f. m. enahanda sätt yttrar sig Utskottet, rörande hegardt högre anslag för de a:ne GardesRegementerne till fot, och, sedan Utskottet utredt, att för det lägre Befälets löneförbättring skulle erfordras 8,179 R:dr 8 sk. vid hvardera af de 2:ne GardesRegemenlerne till fot, anvisar Utskottet blott 4ooo R:dr, att uppföras på Stat. Om ock den åtgärd, som Utskottet föreslagit, att, medelst minskande af det högre Befälet vid de 3:ne ifrågavarande Regementerne, bereda en nödig förbättring såväl för det qvarblifvande högre, som ock för det nog illa lönta Underbefälet, skulle kunna vidtagas, så torde Utskottet böra taga i betraktande, att den föreslagne åtgärden icke kan på flere år medföra den af Utskottet afsedda tillgång, emedan afgången ibland det högre Befälet icke kan, emot 16 §.
Jag ber dock att få fästa upmärksamheten på några omständigheter, som möjligen torde kunna föranleda en 488 Den 28 Mars f. m. jemkning i de värde talarnes omdöme. De af mig uplästa af särskilda fabriks-idkare lemnade upgifter angå till en del deras åstadkomna tillverkningsvärden, men denna del är alldeles icke af någon väsendtlighet i det afseende som här är i fråga. Hufvudsaken är att här finnas 63 fabrikanter, som endast sysselsätta 120 arbetare, eller icke fullt två på hvarje fabrikant, och jag kan dertill lägga, hvad som också lätt kan styrkas af Handelsoch Ekon.Colhi tabell, att mer än hälften af dessa arbetare utgjordes af icke mantalsskrifne personer, och således icke gerna kunna anses tillhöra de konsterfarne. I detta förhållande ligger en ledning för den, som vill gifva sig ett svar på den frågan, huru mycket kunde möjligtvis dessa 63 personer med upgifne antal arbetare åstadkomma? hvad netto-vinst kunde de hafva att beräkna? Kunde den vara så stor, att den nu föreslagna minimi-tariffen för dem blefve billig? Att jag upläste de ifrågavande upgiftenia under anmärkning från min egen sida, att de hvad tillverknings värdena angick, vore oriktiga och måhända, för att träffa det rätta, borde tagas fyra gånger högre, skedde endast för att visa att dessa fabrikanter icke hade kunnat lemna sådana upgifter för annan händelse, än att de befunno sig i en särdeles torftig belägenhet; ty eljest är det icke möjligt att icke upgifterna skulle hafva ådragit sig en särskild upmärksamhet af Taxerings-komitéen och sålunda ledt till ett alldeles motsatt resultat. Nu är likväl händelsen att dessa upgifter icke äro gjorda till Taxerings-komitéerna, utan blott såsom statistiska uplysningar till Handelsoch Ekon.CoIhm. Jag ber att såsom stöd för hvad jag yttrat få såsom jemförelse fästa K. o. Ad:s upmärksamhet på en annan § i Betänk:t, nemi. den 25, i hvilken minimi-afgiften för Askcalcinerbruk i l:a klassen är bestämd till 15 Rdr och för Kimröksbruk i samma klass 6 Rdr, allt Rmt.
Schiller och H e r d e r voro döda, W i e - land en ålderstigen gubbe, som väntade sitt snara slut; själfve hertig K a r l A u g u s t (han antog 1815 definitivt titeln storhertig) började redan af årens skröplighet få påminnelse om, att han i sinom tid skulle lemna plats ät tronföljaren, åt sin son prins K a r l Fredrik, livars dotter Augustas döpelsö- M. akt då bildade ett litet högtidsafbrott i den borgerliga stillheten vid det lilla weimarska hofvet. Men det låg ändå ett slags ieststämning öfver det hela. » M a n kallade W e i m a r nordens A t h e n », skref madame StaOl i sitt just vid den tiden utkomna arbete om Tyskland, » o c h det var i själfva verket den enda plats, där intresset för de sköna konsterna var, så att säga, nationelt o c h ett föreningsband mellan samhällets alla klasser. A f denna lilla krets kan inan lära sig att finna den stora verkan en sådau lefnadsriktning skulle få öfver hela Tyskland, om den allmänt adopterades. » H v a d fröken E b b a M u n c k var och förblifvit för prins Öskar Bernadotte, det var fröken Elise Radziwill, likaledes en adlig hofdam, för prins W i l h e l m af Preussen. D e t var å ömse sidor en ren och innerlig ungdomskärlek, men här inträdde också denna » plikternas kollision », för hvilken prins W i l h e l m b l e f utsatt, medan prins Oskar, befriad därifrån, fritt fick underkasta sig den nödiga uppoffringen för att följa sitt hjärtas maning. Fadersviljan, hvilken han alltid obetingadt hörsammade, reste sig oöfverstigligt mellan prins W i l h e l m och hans tillämnade brud. G e n o m general Witzleben fick han den skrifvelse, hvari för honom framställdes » den härda plikten att för statens och det kungliga husets väl uppoffra en ädel böjelse »; han kände sig förkrossad vid läsningen däraf, men han hemtade sig och skref redan samma afton till konungen, att han var beredd att lyda.
„ Utlåtande, i anledning af S. G. Huitings ansökan, att erhålla betalning för en af RiksgåldsContoiret utgifven derstädes såsom Hypothek afiemnad Obligation. Uu en till Rikets Högloft. Stånders Statsutskott ingifven skrift, har S. G. Hulling såsom, i följd af erhållen Transport, egare till en uti Riksgålds-Gontoiret hypothiserad nämnde Contoirs Obligation N:o 8214 å iio R;dr 36 sk. Banco, anhållit, att utbekomma, ej mindre Capitalet ån råntebeloppet af samma Obligation. Utaf Riksgålds-Contoirets Handlingar inhemtas, huruledes, under den 10 Jan. 1811 > Fullmågtige beviljat Studeranden C. Kjellberg betalning för en för honom förkommen Kongl. Stats-Contoirets, under N:o 21.6 den 26 April 1809, för det så kallade Patriotiska Lånet, utståld Obligation å 100 R:dr Banco, med derå upplupen ränta, emot det att Kjellberg, till Riksgålds-Contoirets säkerhet, aflemnat en af ai6 Stats-Utskottets Betänkanden. nämnde Contoir, under N:o 5746 den 5:te Januarii 1811 till Sedelhafvaren utgifven Obligation på 5 år med 5 proCents årlig ränta; äfvensom Fullmågtige bifallit, att så långe denna till Riksgålds-Contoirets säkerhet afiemnade Obligation komme att förblifva under Riksgålds-Contoirets vård, Räntan derå skulle få uppbäras af Kjellberg eller dess rätts innehafvare; hvilken ränta också blifvit betald, icke allenast å den först afiemnade Riksgålds-Contoirets Obligation N:o 5746 intill den 24 Februarii 1817* då samma Obligation omsattes under N:o 8214, utan ock sedermera å sistnämnde Obligation, om hvars inlösande nu år fråga, intill förfallodagen den 24 Februarii 1822.
V s. i3—15. Trelleborg, angående Statsprevilegier för, och Hamnbygguad derstädes. IV s. 317—351. Särskilda meningar. Trippiske Köpegods. Utlåtande oni dem. Trollhätte Slussverks uppdämning, om ersättning för bortmistade egor genom. III s. 174-181. Troupper, om förhöjd betalning för underhåll af tågande; Utlåtande deröfver. I s. 558—568. Särskilda meningar af Friherre af Nordin och Hr Rappe. I s. 568—671. Ytterligare utlåtande. V s. 908. Tryckning, af Kon. Proposition, betalas af Riksdags Utgifts-medlen. I s. 3. 166, 167. •— af Landshöfdingarnes Femårs berättelser, yrkad, Förslaget, såsom redan verkstäldt, klafver ingen åtgärd. I s. 374, 375. — af Förslag till förändrad Organisation af Rikets Styrelse-Verk, anVisad af Riksdagskostnads-medlen I. s. 3g4, 895. ( — om redovisning för de till, af i8i5 års BevilI — ningshandlingar anslagne medel. lil s. 361—363. Ytterligare utlåtande. IV s. 527,528. Trädhus, om inköp af åtskillige i Götheborg; Utlåtande deröfver, I s. 53o, 531. Tullbevillningens utgörande i Svenskt mynt, om. IV s. 747—701. Särskild mening. IV s. 75i , 7Ö2. Memorial, anstäld Votering i förstärkta StalsUtskottet öfver frågans afgörande. Tullkamrarnes underhåll,om Umeå och Luleå Städers befrielse från de med, förknippade afgifter. lil s. 378-381. Tulltägt af Ved, Se Halmstad. Regis ter. 39 Tull-Verkets räkenskaper, angående granskning af. II s. 925 — 936. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970
Prop. N:o J, om Statsverket 1859. behållning i Riksgälds-kontoret R:dr 26,281: 46, och i Stats-kontoret „ 10,371: 70, eller tillsammans R:mt R:dr 36,653: 16 öre, hade, genom de under innevarande år verkställda inköp af djur, så val inom som utom landet, samt deras transport, blifvit så anlitade, att, vid delta års slut, endast omkring 20,000 R:dr kunde antagas återstå; och då Stamholländeri-styrelsén hade för afsigt att nästa år inköpa och uppställa ett Ayrshires-holländeri af svensk afvel, sorn komme att kosta omkring R:dr 8,000, samt ett dylikt af engelsk afvel för 10,000, hvarvid för transport af djuren m. m. torde åtgå omkring 1,000, så blefve genom dessa utgifter R:dr 19,000, fondens tillgångar vid 1860 års slut, eller innan den nya statsregleringen vidtoge, i det närmaste uttömda. Visserligen hade Stamholländeri-styrelsen att under nästkommande år uppbära, efter afdrag af auklionskostnader m. ni., omkring 3,000 R:dr för de försålda holländerierna vid Björnö och Lindholmen, äfvensom i holländeri-algifter ett belopp af omkring 1,200 R:dr, men tillfälliga förflyttningar af holländerier, äfvensom uppställande i längre karantän af djur, sorn från utlandet in forsk rilvits. medförde, enligt hvad erfarenheten nogsamt visat, så dryga kostnader, att nyssnämnde inkomster möjligen icke försloge till sålunda tillkommande extra utgifter.
Af enskilde stiftade sjuk vårds-anstalter. a) Sabbatsbergs Brunns-Lazarett; äfvensom vid öfrige härvarande Helsobrunnar flere sjuke af Fattigclassen om sommaren kostnadsfritt erhålla läkarevård och underhåll; och b) Josephinska Orthopediska Institutet samt dess Fattig-fond. Hvad härom är anförd t i det underdåniga Betänkandet af den 5 sistlidne Juni, lår Öfver-Ståthållare-Embetet underdånigst åberopa. De i det föregående nämnde tvenne Sim-Inrättningar äro tillika allmänna badställen; hvarförutan den, redan vid den tid då den förra Femårs-Berättelsen afgafs, af Hattmakare-Åldermannen, Capitainen Lorentz i ett hus vid gamla Norrbro anlagde rymliga och prydliga Bad-Inrättningen, fortfarande af honom underhålles. F) Arbets-Inrättningar. 1:0 Frivilliga: a) Norra och Södra Arbetshusen; samt b) En af Hen - 96 nes Kongl. Höghet Kronprinsessan år i832 föranstaltad Stiftelse till arbetsamhetens uppmuntran. En Berättelse om dessa stiftelser förekommer jemväl i det underdåniga Betänkandet af den 5 sistlidne Juni. 2:0 Tvångs-Arbetshus och Korrektions-Inrältningar: den Norra, anlagd för Qvinnor uti en Allmänna Barnhuset tillhörig tomt; och den Södra för Manspersoner, anlagd å Långholmen på Södermalm. Om dessa Inrättningar har Styrelsen öfver Fängelser och Arbets-Inrättningar i Riket till Eders Kongl. Majit afgifvit underdåniga Berättelser för den tid, som är föremål för Öfver-Ståthållare-Embetels ifrågavarande Berättelse. Ett upprepande deraf på detta ställe torde finnas vara öfverflödigt. De omdömen, hvilka, angående dessa Tvångs-Arbetshus och Korrektions-Inrättningar äro anförde af Comiterade för härvarande Fattigvårdsanstalters reglering, varda jemväl här underdånigst åberopade.
—i angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Fjerde Huf vud-Titel. 85. — angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Femte Huf vud-Titel. 86. — angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Sjette Huf vud-Titel. 87. — angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Sjunde Huf vud-Titel. 88. — angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Åttonde Hufvud-Titel. 89. — angående regleringen af Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel. 90. — angående Kurhus-afgiftens fortfarande. 91. — angående förändring i vissa delar af nu gällande lagstadganden om giftorätt, arfsrätt och istadarätt. Bih, till R. Underdånig Skrifvelse, angående åtskilliga i Götheborgs och Bohus Läns Skärgård belägna liolmars upplåtande till fritt och allmänt begagnande. 93. — angående Häradsskrifvaren J. Thysenii underdåniga ansökning om befrielse från gäldande af ådömda anmärkningsmedel. 94. *— angående af f. d. Kronofogden C. Westlinger och f. d. Härads skrifvaren G. Lindfors sökt eftergift af ådömdt ersättningsansvar. 95. — angående f. d. Yice-Kronofogden J. P. Lundqvists underdåniga ansökning om afskrifning af dess uppbördsbalans. 96. — angående förlängning af arrendet å Sundbyholms Kungsgård i Sö dermanlands Län. 97. — angående förändringar uti Rikets Elementar-Läroverk. 98. — med förslag till ett förändradt Mynt-System. 99. — angående Borgmästares i Städerna utom Stockholm, äfvensom Ko in ni issions-Land t mätares delaktighet i Civil-Statens pensions-inrättning. 100. — angående ersättning till Kapiten-Löjtnanten alugust Gosselmans sterbhusdelägare för hans i lifstiden hafde kostnader, under en för allmänt ändamål företagen resa till Södra Amerika. 101.
Den sOm kanner, att det under denna Riksdag fordrats en och en half månad till organisation af ett Särskilt Utskott, lär ej yrka detta, *å vida man vill att saken skall under Riksdagen blifva afgjord. Det synes mig ej eller alldeles enligt med GrundlagenOm Stånden finna, att, i afseende på denna sak, någon särskilt åtgärd bör vidtagas , vore det då bättre, att med 2 eller 3 Ledamöter förstärka BeviUningsUtskottet, då anmärkningarfie dér kunna genomgås och pröfvas. Mea f>en IS Augusti /. rn. 569 mig synes att , om äo i förlaget skull* linnas misstag dem man ej blir varse lörr än de fastsiällde grunderna skola tillämpas , så är Verkställande MägteO i tillfälle att rätta dem. Det finnes nemligen ingen artikel, som ej kan komma under reciprocitets-förhållandet, och sorn ej i anledning deraf kan jernkas. När det sker med afseende på detta förhållande , och ej under hänsigt att bereda monopol lör handlande , så kunna missbruk icke äga rum. I alla fall tror jag det vara bäst , att man täger närmare kännedom af tullväsendet och genomgår taxan. De åtgärder som kunna finnas nödige, må helldre efteråt med bokkännedom vidtagas, än nu på förhand. Jag tror det således vara lämpligast, att Herr Grefven och LandtMarskalken ville till Rldderskspet qch Adeln hemställa, att Tariffen måtte nu genast få uppläsas , så att vi åtminstone måtte komma till abc uti detta arbete. Erinringarne torde icke blifva så många , utan stadna vid vissa artiklar. Skulle då uppstå svårigheter ett undanrödja , så kan ju det beslnt fattas, att ställa dem under Kongl. Maj fs egen pröfning. Jag anhåller derföre det Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes inhämta Ridderskapets och Adelns tanka, om Ståndet tillåter uppläsning af Tariffen. Herr von Hartmansdorff, Augnft: Flere Ledamöter hafva bestridt riktigheten af den upgjorde tulltariffen, och till bevis anfört en mängd af exempel.
Det har väl icke undfallit Utskottets omtanka, att händelser gifvas, då någon gång, äfven under denna årstid, ett bränvinsbränrt kan af behofvet framkallas. Men Utskottet anser dessa händelser vara så få, att deras afseende bör gifva vika för afskafTandet af de vida större missbruk, sorn igenom denna inställning iörekommas, att förtiga, det hvarje god Lags högsta ögnamärke bör vara, att leda sinnena till fattande af rätta grundsatser, om de förut saknas eller missledas af ögonblickets falska beräkning. — Må hända kan i en framtid detta förbud upphäfvas, då genom fria husbehofsbränningens fortfarande allmänheten kommit i erfarenheten om dess rätta användande — men för det närvarande tror Utskottet denna författning hufvudsakligen ingå i ofvannämnda syftemål. Skulle Riksens Höglofl. Ständer gilla Utskottets tillstyrkan, blifver likväl i sammanhang dermed nödigt stadga: 1:0 Att något afdrag för denna tid på Bevillningen icke får ske, utan bör den utgå till sitt fulla belopp efter helt år räknadt; 2:o att bibehållen och ifrån tillåtna liden besparad drank, såsom högst nyttig för kreaturen, må utan åtal eller bevisningsskyldigliet få alla årstider ägas och användas, samt sluteligen, att försegling å Bränvinsr^dskapen under ofvannämnda månader ej må komma i fråga, såsom, åtmindstone i detta fall, olampelig samt all Lid för Kongl, M-aj:t och Besv. och Ekon. Utsk. Betinkanden. 229 Kroaan’ kostsam samt för Tnnehafvaren ej mindre besvärlig att besörja, än för de puti liep a Embetsman att verkställa. Skulle, genom underlåtande af dessa försigtighetsmått, något lagbrott i aflägsnare Orter och med mindre Pannor framsmygas, är det af föga betydenhet emot den åsyftade verkan i det hela. 2:0
Företog* till pröfning ConstitutionsUtskot; tets den i dennes afgifne, samt den 5 derpåföljde på bordet lagde, Memoria], innefattande Utlåtande och Förslag i anledning af Kongli Maj:ts Nådiga Proposition om ett additament till RiksActen emellan Sverig® och Norrige. Friherre Åkerhjelm, Gujiaf Fredric: Jemte det jag får den äran tillkännagifva, att Borgare-och BondeStånden, utan all förändring, antagit Utskottets Betänkande, får jag äfven närana, att PresteStåndet i ett enda afseende dervid gjort den anmärkning, uti i:sta puncten,- att, äfven utom förbudet af sådana skrifters .tryckning, må tilläggas deras försäljning. Jag skulle vilja dertill.förena orden: eller utgifva, och således säga, trycka, förf alja eller utgifva, emedan det ej endast är genom försäljning skrifter kunna allmänt spridas. Äfven föreslår jag, i anledning af dessa tillägg, hvilka jag begge, såsom anmärkning vid Utskottets Betänkande nu haft äran framställa, att i g:dje puncten måtte i stället för Författare, som här - Den il Junii /. m, 5^1 emot sig förbryta, införas: De, som häremot sig förbryta; och anhåller om återrcmiss af Betänkandet. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarfkalken hemställd», om Ridderskapet och Adeln ansåg ConstitutionsUtskottets Memorial böra, i anledning af Friherre Åkerhjelm® der-i vid gjorde anmärkning, till Utskottet återremitteras. Ropades Ja. Föredrogs å nyo ConstitutionsUtskottets d; 528 sistl. Maji »fgifne, samt den 5 dennes på bordet lagde, Memorial, innefattande Förslag till förändrad redaction af 102 §. Regeringsformen. Friherre Åkerhjelm, Guftaf Fredric: Än-J damålet med innehållet af 102 bör endast vara, att genom en klar föreskrift låta Grund* lagen så tydligen organisera RiksRätten, att den icke på något annat sätt för tillfället blifver organiserad.