Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Summa för det påföljande året; och' efter aStlj års förlopp betalas i Arrende 5,807 Lisp. hö, mer än förut , om året, hvarigenom förberörde tillskott, 2,400 Frid troligen försvinner. ’ 00 Summans,4.3 7 j 24! Ståts-Utskottets Betänkanden. 503 Transport lor, upptagas på förslag till G. 32. i par förskor - 2. 32. 7 Tunnor spannemål. 1. Skogoch Hag-vaktare vid Linnebjer, har Torp jemte åker och äng orri 10 tunland. 1. Skogoch Hag-vaktare vid Ahagen, 6 tunnor spannemål, hus till boningsrum, med täppa till potalesplantering. X. Hagvaktare vid Wallbjer. 6 Tunnor spannemål, hus till boningsrum med täppa till potates, plantering. Summa Summa på denna Stat: På förslag 420. 16 Specie 2917. — 211 Tunnor spannemål hälften Råg och hälften korn. 4544 Lisp. hö, som växer på mader och för hästar otjenligt. Pa sommarbete i hagarne 21 kor. g72 Lisp. halm till vinterfoder för b hästar. Calcul öfver kontanta inkomsterne | Specie Debet. I stället för Dagsverken in natura, som 7 Härader utgjort till ängarGärdesgårdarnes - 4,7 Sti - nes bergning och stängning Dito af arbets Bönderne för Hofveri-Dags verken 5,005. Tillhopa 9,7 57 Betalas Lösen efter Markegång, som efter sista Markegången, Var 16 sk/ hvarunder den förmodligen icke gär Hästförsäljningsmedel påräknas förslagsvis för 10 Hästar, bättre och sämre till - Af spillning till försäljning. Språngpenningaf på förslag Betes-penningar för 20 pär Oxår till Fogelhagen dito - 300. Dahlby hagen dito 300. Höstbete i ängen Räfter 75. — Samma 6927.
Det lystes för dej och Britta, som jag sagt, och det grep den fattige Anna så hårdt, att hon ble sjuk och var näre döden, och hon är inte riktigt bra än. Men kanske går det onde öfver, när hon får se dej. Erik. Hvar är hon, hvar är hon, i Herrans namn! Och far och mor kunde ha hjerta att göra mej så illa! Talte du inte med Prosten? Anders. Förlåt mej, käre Erik, jag kom för sent. Men jag tror inte, att det hjelpt te någe i alla fall. Prosten förklara' visst genast lysningen för upphäfven; och det säjes, att far din ska komme illa ut för det han narrat Prosten; men han vill inte ge med sej ändå, utan krånglar och vinglar för att få giftermål mellan dej och Britta. Erik (^efter en stunds tystnad, liksom för sig sjelf^) Det är således ingen eftergifvenhet att hoppas. Nå, så är mitt beslut fattadt! Kom, Anders, och hjelp mej att söka upp Anna. Hon eller ingen skall bli min! Anders. Tyst, jag hör henne sjunge. (^Annas röst höres på afstånd^) Jo, kom hit, ska du få se. Der står hon i båten ute på sjön. Hvem är det som ror henne? Kors, det är ju sjelfve Prosten. Är han här? Erik (^skyndar ned till stranden och ropar^) Anna! Anna! Anders. Ha' tålamod! Hon är för långt bort, att kunne höre dej än. Se, det är ju en båt till der borte. Ah, det är herrskape på herrgåln, som är ute och ror, ser jag. Erik (^ropar^) Anna! Anders. Nej, käre Erik, gå ifrån strand! Om Anna får se dej, tör hon i glädjen springe rakt i sjön. Gif dej te tåls. Kom! (^han drager honom från stranden^) Erik (^sjunger^) Nu har jag ej fader, nu har jag ej mor Uppå jorden! De slagit mitt hjerta de djupaste sår; Thy fjerran jag går Af landet med Anna min trogen.
Likväl hade de uti en af mig dervid väckt fråga haft anledn. alt upptaga det nu af mig omnämnda förslag. Jag anhåller om ålerremiss af detta betänk., och att Utsk:n, då de företaga sig alt ånyo pröfva ämnet, äfven malte upptaga den fråga, som finnes vidhäftad K. M:s nåd. propos. om fattigvården i Iliket, der ett förslag lill lagstiftning i denna fråga finnes af mig framsläldt. Hr Aminoff, Joh. F redr.t Jag anser de motioner, som i detta ämne äro väckta, vara af ganska stor vigt för samhället, och jag hade således önskat, att Utsk:n i deras afstyrkande anfört skäl, som öfvertygat mig, alt den tid, som nu är antagen för flyttningen, är den bästa. Dessa skäl hafva dock uteblifvit. Utsktn erkänna i början af utlåtandet, att flera motioner om förändrad flyttningstid inkommit vid olika riksdagar. Detta bevisar ju ledan, att folket icke varit nöjdt med den stadgade flyttningstiden, och då Utsktn yttrat att det varit många motioner af olika beskaffenhet, så synes deraf, att en mängd personer varit missnöjde. Olägenheterna äro icke alla af den beskaffenhet, att de måste qvarstå såsom en följd af Sveriges vidsträckthet och provinsernas olika klimat. Utsk:n yttra, ”att de oJägenheter, nu gällande flyttningstid förmenas medföra, torde af den enskilda omtankan i ekonomiskt och af det vördiga presterskapets nit i ecclesiastikt hänseende, hädanefter som hittills, utan särdeles svårighet kunna förebyggas.’’ Den iGJanua ri c. m. är visserligen sannt, att den enskilda omtankan kan afböja många af de svårigheter, sorn uppstå, och hvilka jag längre fram skall hafva äran uppgifva; men jag tror icke, alt de olägenheter, sorn i ecclesiastik! hänseende möta, kunna blifva genom presterskapets nit afhulpna. Jag anser den flyttningstid, som nu är stadgad, just vara den minst lämpliga för presterskapel. Flyttningstiden har blifvit utsatt lill den ir\ October, men det nya folket kommer icke i tjenst före den t November.
Län til anskaffande af nödige Boningsoch Embetsrum, wid nu warande tiders upstegrade hyror skall wara aldeles onlräckelig, da, utom Landshöfdingens -egna Boningsrum, fordras et Le88!0N8 rum samt rum för Lands-8ect-etel-,ir6n, Lands-Kamereraren, Landt-Ränremästaren och LänsBokhallaren, äfwensom för Lands-knin/li-.t, Lands(lontoiikt och lnovincie Landtmäteri-OoiNO!, et, samt til ?,rcbiver och WakdBetjeningen; hushyre-medel altsa matte lii et sadanc belopp bestas, ar passande Embersoch Boningsrum derföre möjligen matte kunna erhalias, imil des; Kongl. Majk och Kronan kan aga rilfalle, ar til LattdShöfvinge-ke>.iäencs uplaca något sig rilhörigr och lil gudamakt tjenligt hus. Stats-Utskottet finner nogsamt, lika med Herr Landshöfdingen, ac den anflague Hyres-8umm-in aldeles icke synes blifwa rilräckelig, under närwarande lids sa högt upstegrade Hushyror, ar derföre kunna erhålla tilräckeiige och tjenlige Boningsoch Embetsrum; men Srats Utikorrec kan dock icke i Srals-Werkets narwarande belägenhet upgifwa nägon rilgang til förökande af den pa Star beftadde Hyres-8uin,nan. Slats-Utffottet anser derföre enda urwägen wara, ac hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhalles, det roi4 Den rz Mars. e. m. det nägot af Kronans bärwarande för detta ändamäl tjenlig! hus mätte i Räder upläras lil Lands» höfoinge-k^jclcmcs och nödige Embets-rum, da äf» wen den anftagne Hyres-8u,nm!,n kan til Stars» Werkets lisa indragas och besparas. Stockholm
operan gifVer i morgon (onsdag) för första gången sedan nära sex år till baka Meyerbeers storslagna opera » Hugenotterna ». Operan, som vid denna föreställning gifves till förmån för k. hofkapellets pensionskassa, får ett särskildt intresse derigenom, att man i Raouls parti får återhöra hr Sellman, hvilken ej sedan förra säsongen uppträdt härstädes. För öfrigt är, om man undantager hr Strömberg, hvilken uppbär sin gamla roll, Marcel, rollbesättningen alldeles ny. Fröken Klemming får i Valentines parti en af sina allra förnämsta uppgifter. Drottning Margareta af Valois sjunges af fru Östberg och pågen Urbain af fröken Karlsohn. Hr Sellergren utför Saint-Bris ' och hr Linden Nevers ' partier. Detta torde varda en af säsongens intressantaste repriser. Påskdagen gifvas » Alphyddan » o c h » Josef i Egypten », annandag påsk » Djamileh » o c h » Regementets dotter ». Nästkommande tisdag anordnas troligen symfonikonsert. Till spelning har antagits en svensk 1-akts operacomique, kallad » t Firenze ». Musiken är komponerad af vår talangfulla tonsättarinna fröken Helene Munktell till text af Daniel Fallström. Operan torde varda färdig lill uppförande i början af nästa månad. Detta blir första gången, en svensk tonsättarinna uppträder för scenen. Ett storstadsbarn. K. dramatiska teatern har, som vi förut nämnt, II. fått en verklig magnet i den utmärkta skådespelerskan från k. teatern i Köbenhavn fru Betty » Sista akten ». Hennings. Nästan hvarje gång hon uppträder är (Forts.) teatern utsåld i förköp. 1 går afton (måndag) uppträdde fru Hennings «pjl| \ nder de närmaste dagarna undvek Klara för fjerde gången som Nora i Ibsens » Ett dockhem ». Z^m, med finkänslig omsorg att med ett enda En i de minsta detaljer från början till slut mera utmejslad prestation torde man förgäfves få söka ord framkalla gångna tiders minnen eller efter.
Ifrån första början af den nya sedelpapperstillverkningen (i slutet af år 1833), hafva, utom för de sedermera afskaffade valörerne 23, 3 och 1 R:dr, följande antal blifvit tillverkade: för valörer 300 R:dr 29,300 stycken blanketter, 4 valörer 100 R:dr 112,000 stycken blanketter, » 33 R:dr 16 sk 111,400 » » » 16 R:dr 32 sk 110,000 » » » 10 R:dr 665,000 » » » 6 R:dr 52 sk 760,000 » » » 2 R.dr 3,528,500 » » » 32 sk 5,864,000 » » Dessförutan har af Bankens nya skillingspappcr ett erforderligt belopp, så val för årliga förbrukningen, som för bildandet af ett nödigt reservförråd, blifvit tillverkadt. För öfrigt hafva Brukets tillverkningar bestått dels i hvarjehanda vanliga papperssorter för Bankens eget behof, dels i Sedeloch Assignations-papper för flere Privatbanker, offentliga inrättningar och enskiklta personer, och dels i prof-försök med sådane papperssorter, som i allmänhet icke inom Riket förfärdigas.
Men om trollerskan verkligen hade något ondt i sinnet mot herr Klas, så vore det en samvetssak att lemna honom ovarnad. Ty om han än vore sträng och lade svår tunga på bönderne, så icke kunde man derföre tåla att de skulle trolla lifvet ur honom; och dessutom, när man rätt tänkte på saken, kunde han just inte heller annorlunda vara, och icke voro de bättre värda heller.” Enevald märkte att fru Metta syntes så ovanligt tankfull och föga meddelsam, att han frågade om hon vore bekymrad öfver sin dotters framtid. ”Nej, herr Enevald, jag hoppas att hon skall kunna ställa sig så, att J icke skall finna skäl till missnöje med henne, och att hon skall blifva väl till i edert förmögna hus. Men mig bekymrar det, att jag nödigt borde till herr Erik Liljeholm få afsända ett ytterst angeläget bref, och icke ser utväg att få det fram till honom. Skickar jag tillochmed en af drängarne från godset, så slipper han visst ej fram helskinnad. Råka bönderne honom, så slå de ihjäl honom för att han tjenar hos en herre, och få krigarne tag i honom, så är han ej stort bättre fast, emedan han är en bonde. Men får jag icke brefvet fram, så får herr Erik icke mina varningar sig tillhanda, och dessa gälla dock ett lif, som är för högt uppsatt att sålunda förspillas, det gäller sjelfvaste herr Klas.” ”Herr Klas Fleming, riksmarsken, ståthållaren”, frågade Enevald förvånad. ”Ja, tillochmed riksamiralen och riksrådet dertill, om J älsken att upprepa hans titlar; jag fruktar att det gäller hans lif.” ”Men hvad kan väl möjligen fru Metta hafva sig bekant af anslag emot hans lif?” ”Detta kan jag eder icke uppenbara; men ville det åt herr Eriks omdöme anförtro.” Enevald funderade en stund för sig sjelf. Huru fru Metta möjligen kunnat få reda på någon hemlig sammansvärjning emot Klas Fleming, föreföll honom besynnerligt, dock vågade han ej att alldeles misstro henne. Fru Metta hade ett godt, praktiskt förstånd, och inbillade sig icke gerna faror, der ej sådana voro för handen.
'Moderston Ungslon . Wallackar Födda under året Inköpta Försålda Hingstar „ Ston Wallack Döda Effektiva häststyrkaii vid årets slut 1' £ll 6r. r7* 62. 8. 1 2. r„ 109. 3* 173. 32. ^207 st. 21. 3‘ 24, . i83. 207 st. — 156 — i:o Till den, med lön å stat, vid Stuteriet anställde Skrifvarén har traktamenls-ersätlning blifvit utbetald för åtskilliga log-afmatningar rr. fl. förrättningar vid det Ottenby tillhörande hemmanet Risinge. — Men då det bort tillhöra någon af tjenstemännen vid egendomen att för sin lön, utan särskilt ersättning, uträtta de Stuteriet rörande angelägenheter, synes en dylik utgift, såsom obehörig, kunnat undvikas. 2:0 Revisorerne hafva jemväl funnit några andra kostnader, såsom t. ex. den för en resa till Kalmar, för att inlemna handlingar lill Konungens Befallningshafvande i ett mål, angående hemmanet Presttorp, — vid hvilket tillfälle postgången kunnat användas, — samt den för en resa i ändamål att låta inbinda Räkenskaperna , vara af sådan beskaffenhet, att de icke skäligen bort ifrågakomma. 3:> Som upplyst är, att det för tjenstemännen anslagna qvantum ved icke till fullo uttagits, utan i stället blifvit dem tillåtet att för skillnaden erhålla kontant, samt anslaget således måste vara för högt, anse Revisorerne att nedsättning deri borde tillvägabringas. 4:o Emot förvaltningen förekommer, dels att en stor anpart af Kungsgårdens ängar ullemnas till afbergning åt kringboende allmoge, emot 1 y"3:del af höfångsten, dels alt, detta oaktadt, för år i838, omkring 8000, och för år i83c), omkring 1 i,oco legooch öfverdagsverken åtgått, utom det arbete ett stort antal drängar lemnat.
Här kommer en mängd af rektorater att tillsättas, ty då 1856 års författn. föreskrifver att rektorer skulle förordnas för 5 år, är det många rektorer som under åren 1860—61 komma att afgå och som således skola åter tillsättas. Blifva de då tillsatte med fullmakt, så kommer, om tillräcklig tillgång icke finnes på Den 31 Mars. dugliga personer, eller om man misstagit, sig om deras skicklighet, eller åtminstone vid den tid då ålderdomen gör dem mindre passande, vådor för undervisningen derigenom att upstå. Hår har blifvit invåndt att åtskillige svårigheter kunde upstå att reglera förhålianderne efter det förslag, som af Ekon.Utskrt blifvit framställdt, men då K. M. eger att i sådana mål som dessa, hvilka äro af administrativ beskaffenhet, förordna i följd af en dylik framställning af R. Sl:r, som här blifvit föreslagen, sätter jag utom allt tvifvel att det blir möjligt att reglera förhålianderne så, att icke de faror upstå, som här äro omtalade. På de af motionären och nu af mig anförde skäl, får jag för min del tillstyrka att R. o. Ad., på samma vis som Borgareo. BondeSbn, måtte Infalla detta Betänk. TJr af Sillén, Abraham Wilhelm: Jag vill i denna fråga endast nämna att man i allmänhet anser, och det med rätta, att Statens embetsman böra hafva en fast och oberoende ställning, och detta icke allenast med afs:de på det ekonomiska, utan äfven i det hänseendet att de sitta fast och säkert på sin plats. Om derföre den princip skulle utbilda sig att Statens tjenstemän böra tillsättas på förordnande eller vissa år, skulle i längden följden blifva den att Staten komme i saknad af tjensteman, ty skälet hvarföre de enskilde måste bereda sina tjenare större fördelar än, Staten, är just den att de platser, sorn de kunna erbjuda, icke äro ständiga och fasta, Man kan således säga att det ur statsekonomisk synpunkt är af oberäknelig nytta att embetsman inom Staten hafva en oberoende ställning.
Maji, Betänkandet godkänt; anser Utskottet återremissen till någon vidare åtgärd å dess sida icke föranleda. Stockholm den i3 Junii A 834* N:o 83. Ankom till Exp.-Utsk. den i3 Junii. Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 87, rörande väckt fråga, ej mindre om bestämda föreskrifter för befordringar inom Postverket, än ock om behof vet af ny Post-Ordning och Instruction för Post-Inspectorer och Postförvaltare, samt af nytt löningssätt för desse Tjenstemän. Emot detta Betänkande hafva anmärkningar blifvit framställda, inom Högvördige Preste-Ståndet, af Herr Prosten Astrand oeh Herr Dom-Prosten Heurlin, hvilka, i afseende å sista punkten af Betänkandet, deruti Utskottet tillstyrkt underdånig anhållan hos Kongl. Majit, att nuvarande Postordning och Instruction för Post-Inspectorer och Postförvaltare måtte omarbetas, samt ett nytt och me - Allm. Besvärsoch Oeconomie-Utshottets Utlåtande N:o 83. 23 ra ändamålsenligt löningssätt för nämnde Tjenstemän i sammanhang dermed till vägabringas, anfört, att löneförhöjning för Postverkets Tjenstemän nyligen egt rum, samt ansett ny reglering af dessa löner, såsom ledande till ny tunga för Statsverket, ej böra bilallas; och hafva flera af Högvördige Ståndets Ledamöter deruti sig förenat; samt inom Hedervärda Bonde-Ståndet af 1:0 Anders Danielsson och Hans Jansson från Elfsborgs Län, samt Peter Jönsson från Jönköpings och Peter Jönsson från Christianstads Län, hvilka ansett att Tjenstemännen vid Postverket, när de ådagalagt erforderlig skicklighet, borde, vid befordringar inom samma Verk, företrädesvis ihågkommas, och att den underdåniga anhållan, som i första punkten af Betänkandet blifvit tillstyrkt, derföre borde mera utsträckas, samt affattas i enahanda ordalag med den underdåniga skrifvelse i ämnet, som Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag till Kongl.
Flere ledamöter begärde detta Betänk, ånyo på bordet, hvarjemte anmälte sig och yttrade Hr Fåh raeus, Olof Immanuel: Då det af Sammansatta Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:t afgifne Betänk., i ani. af väckta motioner om förändringar och indragningar i båtsmanshållet, Innefattar ett ämne, som har oskiljaktigt sammanhang med frågor tillhörande regleringen af riksstatens 5:te hufvudtitel, får jag i enlighet med den åsigt, som hos talmanskonferensen uttalats, vördsamt föreslå, att behandlingen af berörda Betänk, må uppskjutas, att företagas i sammanhang med det Utlåt., som Stats-Utsk:t har att afgifva ang;de regleringen af riksstatens 5:te hufvudtitel. H. II. 29 450 Den 18 Februari. Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. derå, att R. o. Ad. ville besluta, att ifrågav:de Betänk, skulle företagas till pröfning i sammanhang med Stats-Utsk:ts blifvande Utlåt. ang:de regleringen af utgifterne under riksstatens 5:te hufvudtitel; hvilket bilölls. Föredrogos och biföllos Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 14 dennes på bordet lagde Betänkm: N:o 77, i ani. af väckt motion om kronofogdetjensternas indragning m. m.; N:o 78, i ani. af väckt motion om upphäfvande eller ändring af K. Serafimer-Ordens-Gillets Cirkulärbref den 2 Mars 1804, i hvad det angår fattiga patienter; N:o 79, i ani. af väckt motion om åtgärders vidtagande till försvårande af prestbetygs förfalskning; N:o 80, i ani. af väckt motion om förändring af gällande reglemente för städernas auktionsverk; och N:o 81, i ani. af väckt motion om anställande af undersökning rörande tillkomsten af vissa åt läroverken anslagna prebenden.
I afseende å tjenstemännens löner har Kongl. Majit, i likhet med tillförene, framställt det förbehåll, att så länge den genom nu gällande arbetsordning fastställda fördelning af göromålen icke vunnit full tillämpning till följd deraf, att dels äldre tjenstemän ansetts icke böra åläggas väsendtligen förändrade göromål och dels icke alla innehafvarne af de till indragning afsedda Kanslistplatserna ännu afgått, Kongl. Majit må ega att vidtaga den jemkning i tjenstemännens lönebelopp samt angående dispositionen af anvisade arfvoden för e. o. tjenstemän meddela de bestämmelser, som erfordras för att bereda de tjenstemän, å hvilka den nya organisationen ej eger full tillämpning, deras tillständiga rätt; och får Utskottet till donna nådiga framställning tillstyrka Rikets Ständers bifall. 7:0.
Maj:t i Nåder yttrat, framdeles kommer att ökas, derest skogsafkastningen dertill lemnar tillgång; och då, vid granskning af det sätt, hvarpå Parkens framtida begagnande nu nyligen ur vordet regleradt, Utskottet, så vidt af handlingarne kunnat inhemtas, icke funnit något för närvarande påkalla ändring eller rättelse, så, och enär Utskottet anser det icke tillhöra sig att ingå i bedömande, hvarken af sättet, hvarpå den derstädes anställda skogsbetjening uppfyller sina tjensteåligganden, eller af antalet af den betjening, som för Parkens behöriga vårdande egentligen behöfves, linner Utskottet sig föranlåtet afstyrka Rikets Ständers bifall till ofvanbemälde Riksdagsfullmägtigs hemställan. Stockholm den 28 April 1640. Ank. till Exp. Utsk. den 2 g April , kl. 1 e. m. Utlåtande } i anledning af väckt fråga om några kronoparken upplåtande till allmänningar för Färentuna härad. (Rgs. Afd.) Under åberopande af dertill erhållet och, genom bifogadt sockenstämmoprotocoll, styrkt uppdrag, har Riksdags-fullmägtigen från Stockholms Län, Slals-Utskottets Utlåtande, N.-o 91. 21 Stephan Andersson, uti en inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion, föreslagit, att, i anseende tillden allmänna skogsbristen uti Färentuna härad af nämnde Län, och den verkliga förlägenhet, deruti häradets invånare af denna anledning sig befunne, de på Ridön, Windtholmen och Adelsön belägna kronoparker måtte varda upplåtna tili begagnande för detta härads behof af vedbrand oeh byggnadsvirke. Af nu uppgifne kronoparker var den förstnämnde, hvarifrån timmer ofta genom auetioner föryttrades, ställd under Jägeri-Statens styrelse samt de begge senare utarrenderade genom föranstaltande af Ståthållaren på Drottningholms och Svartsjö slott.
Majrts Nådiga Proposition om Statsverket,! hvad det rörer Riksstatens Andra Hufvudtitel, yttrar dess Betänkande af de Tre öfriga RiksStånden vara bifallet. 4:0 Från StatsUtskottet af den 27 Juni , angående tillökning i anslaget åt Academien för de Fria Konsterna , m. in. Herr Silverstolpe, Fredrik Samuel, hade inlemnat följande, som upplästes, så lydande 112 Den 2. Juli. e. m» Vördsamt Memorial. Vid det af Högtofl. StatsUtskottet till Rik setis Ständer afgifha Betänkande, rörande Förhöjning af Kongl. Academiens för de Fria Konsterna Statsanslag* samt tvänne nya löner åt Kongl. Öfver-lntendents-Embetets Betjening , utbeder jag mig Ridder» skapet och Adelns benägna tillstånd att få framlägga några anmärkningar. Det torde Vid detta tillfälle mig tillåtas att omnämna ariledningarne lill den åtgärd, StatsUtskot ‘“o tet lemnat åt dessa ämnen. Dessa anled* ningar äro gifne af sjelfva de Verk, örn hvilka här är fråga, och StatsUtskottet har härn* tat upplysningarne om dessa Verks behof utaf underdåniga skrifvelser till Kongl. Maj:t, hvilka blifvit till Utskottet af Kontin» gen i Nåder remitterade. Academiens för de Fria Konsterna un» derdåniga anhållan innebar: 1:0 Att så vida Kongl. Maj:t för tvänne år sedan flyttat den Mechaniska Schölan ifrån Academiens inseende, och ställt henne under Kongl. Landtbruks-Academiens, matte nu det anslag af 475 R:d., soln tillhört nämnde Schola, blifva på Landtbruks-Academiens stat öfverflyttade; en åtgärd, sorn tillhörde Konung och Ständer ge» znensamt. 2;o. V - Den 2 Juli. e tot* 2:0
H:ne göra mig den rättvisan att jag i den plan, som jag utkastade i våras, äfven hade uptagit Skåne, och om jag icke missminner mig, så förband! jag mig, i mina kommitlenters namn, att banan till Skåne skulle vara färdig inom 5 år, och den lill Götheborg inom 4 år. Jag tror således att jag icke kan sägas icke ifra derför, men då man talar om att anlägga en jernbana till Skåne, så må man förlåta mig om jag säger alt den är en helt och hållet provinciell bana för Sverige, derföre att Skåne är en af Sveriges rikaste provinser, men ingalunda är det en nationel bana. Det stora distrikt, som skiljer Skåne ifrån Wettern, nemi. Småland, har helt andra mercanlila intressen än Skåne, och utloppet för dessa intressen är alldeles icke Skåne, utan Halmstad, eller Nissa-å-dalen, och Westervik (och de som vilja taga kännedom om förhållandet, skola finna min åsigt i delta afseende riktig). Hvarföre? Jo emellan på de vägarne kunna Smålands-skoggrne finna afsättning. Derföre påstår jag att det är piindre i Smålands intresse att banan lägges till Skåne, än att banan lägges till Halmstad. Den banan har i alla fall den stora fördelen, alt den undgår Sundska tullen och kommer direkt till Westerhaget. Man har här yttrat mycken afvoghet emot Köping-Hulls-banan. Jag kan icke se någon orsak dertill. Om än den banan för närvartde befinner sig i ett ekonomiskt betryck, så kan jag bevisa, att detta betryck endast och allenast kommer derifrån att mån redan från första utgångspunkten gjorde sig till snart sagdt en skyldighet til! alt så mycket man kunde hindra den banans utveckling, Och omgjordade den med så mycket former, alt vi icke fingo börja banan det första året. Hade vi fått börja första året, i st. f. att vi först del andra äret fingo begynna, så hade allt gått vida bättre. Hine måste nemi. medgifva, alt då man börjar den 28 Decernb., så måste man räkna ifrån ett påföljande år. Hade vi fått börja i Septemb., då vi ville"börja, så hade Köping-Hnlt-banan nu varit färdig, ulan något det minsta ekonomiska betryck.