Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För fädan orsak tror jag, wm dock underställes Högloft. Ridderffapets och Adelns pröfning, at Lonstitutions Utskottet, j följd af desi updragne befattning, sjelf tilkommit, at derom sig utläta, bäldst ämnet är af mycken wigt för det allmänna och har sä nära sammanhang med Grundlagen, at de böra anses för oskiljaktig^ Enär härtil kommer, at ätersiäende Riksdagstiden torde blifwa för kort til utnämnande af et särskildt Lag-Utskott, hemställer jag ödmjukast, om icke genom särskildt ?roposition frän Herr Laron'och Landtmarskalken detta ämne mätte hänwisas til LonstitntisnsUtffottet, som äger Riksens Högloft. Ständers högsta förtroende. Til Den Z Junit. 489 Til närmare uplysning om denna sak torde det nu blifwa passande/at jag beswarar en för nägra l'Wni-dagar sedan ingifwen och egentligen emot mig stäld skrift, sorn wid iroco collet» justerin.A förblcf oförändrad. Deruti har Herr Grefwen och krssiLlenwn ?08»e pä et högst owäntadt sätt, klandrat det af mig hos Riksens Högloft. Ständer YiocluLcrL-le llemoI-ILI om Förliknjngs-Lommis3ioner, fastän detsamma förut blifwit ventilerna t uti Lag-Utftottct wid 1800 ärs Riksdag, der den wärde Ledamoten war Ordförande, utan at lata förmärka något missnöje uti framställnings-sättet af de olägenheter, som åtfölja rättegångar, genom obestämda Lagar och deras missbruk, deremot et sätt blifwit föreslagit at undwika dem bägge. Detta lVlemori.i.l bär genom trycket kommit til Allmänhetens kundftap och hwilken, som utan fördom läser det, lärer ej kinna at jag förolämpat och kastat skugga pä Ämbetsmän och Domare-förwaltningen, än mindre utmärkt missa Personer, hwilket aldrig warit min tanka och ritan uppenbar förtydning ej keller kan mig tilwitas.
Hvad serskildt angår den genom Kongl, kungörelsen den 21 September 1839 glasbruksegare samt egare af porcellaines-bruk medgifna rättighet att genom kringresande försäljningsman dylika varor afytttra; så, enär merberörde Kongl, kungörelse, hvarigenom förklarats, dels att det är Kongl. Maj:ts befallningshafvande tillåtet att, i likhet med hvad i afseende på försäljning af jernsmiden å landet blifvit i nåder medgifvet, uppå anmälan af ej mindre glasbruksegare än äfven egare till porcellaines-bruk, utfärda pass till handelsresor med glasvaror och porcellaine för välkände och bofaste af bruksegarne antagne försäljningsmän, dels ock att det må vara hvar och en välkänd bofast man på landet obetaget att, efter föregången anmälan hos Kongl. Maj:ts befallningshafvande, till salu hålla upphandlade svenska glasoch porcellaines-varor, alltså till Kongl. Maj:ts befallningshafvandes ompröfvande i hvaije serskildt fall öfverlemnar, huruvida den föreslagna försäljningsmannan är af den frejd, att Allmänna Besvärs*- oeh Ekonomi-Utskottets Betänkande, N:o 41. 9 att pass för utöfvande af detta yrke kati honom förunnas, torde vidare kontroller i detta hänseende icke vara af nöden. 1 följd hvaraf och då, i händelse andra personer, under föregifvande af ett dylikt yrke, tilläte sig att oförpassade på landsbygden kringstryka, de föreskrifter, hvilka ej mindre uti Kongl. Maj:ts nådiga stadga den 29 Maj 1846 angående försvarslösa och till allmänt arbete förfallna personer, än ock uti Kongl. Maj:ts nådiga förordning den 25
En g ång nog han kommer Och hemtar sin brud; Då skall j ag dansa om i blommor Och liljehvit skrud Allt med vännen min. (Hon aflägsnar sig bakom kullen) ANDRA SCENEN. ANDERS. SEDAN ANNA. Hej hoppsasa! Lustig och gla', Munter och hurtig s tändigt är jag! Kommer sorgen och vi ll lägga sej på själen, 32 Tar j ag honom bums och slår ihjäl'en; Inga peng ar har j ag, men det kan qvitta mej l ika, Bara bekymmer och oro följa de rika. Strunt, ingen nöd! Har j ag mi tt bröd, Så vill jag lefva nöjd ti ll min död. Håhå Gudskelof, så har j ag slutat arbetet för i dag. Nu är det tid te tänke på, hvar jag sk a hålle midsommersv ak och få mej en hejdundrande sväng-omsväng med j äntera i sockna. ( A n n a k o m m e r f r å n s k o g e n p å s i d a n o m k u l l e n ) Men se der kommer Anna. Go ' afta, du hjertans l elle tös! Har du nu kört hem kreatura u r skogen? Jaha, det k an j ag just i nte egentligen neka til l. Det är inte lite rart te få se dej nå'n gång på hele veck an, kära Anna, för bi tti ' och sent vanker du der oppe i bergena. Te slut kommer foll skog srån och tar bort dej , s å att j ag aldrig får se dej mer. Jojo du, det torde nock hända det en vacker dag. Vet du, jag h ar verkligen sett och talt med sk ogsrån många gånger, jag . Åh aldrig! Kära Anna, hur ser hon u t? Hon? Ah, du är tokig, Anders. Inte är skogsrån nå'n hon , inte. Det är en söt och vacker gosse med lockigt hår, som kommer fram u r djupaste skogen och s ätter s ej ner på en sten bredvid mej , och taAnna. Anders. Anna. Anders. 33 lar s å ljufligt, och dansar med mej, och kysser mej också ibland, du.
Banko; men alt, med jemkning efter den plan jemte kostnadsförslag, som blifvit genom bemälde Styrelses försorg redan är 1848 upprättad och nu med afseende å dagsverkens och malerialiers under tiden stegrade pris samt med en genom brobyggnaderne vid Traneberg och Nockeby vunnen erfarenhet öfversedd, det ansetts alt öfver Drottningholms-sundet, hvarest ej ifrågakomma behof af alt, såsom vid Traneberg och Nockeby, åvägabringa rörlig bro för trafiken, en ny flottbro kunde anläggas för en summa af 40,500 R:dr s. m.; samt att, sedan Ofverinlendents-embelel, i ämnet hördt, anmält, att kostnaden, vare sig för en chausséanläggning eller brobyggnad, icke kunde bestridas af det hårdt anlitade statsanslaget för byggnader och reparationer i landsorterna, Kongl. Majit funnit annan utväg icke, återstå, än att af Rikets Ständer, hos hvilka det nära förestående behofvet af jemväl denna bros ombyggnad blifvit i Nådig Propositon den 16 November 1853 angifvet, äska den för en ny flottbro på ifrågavarande ställe erforderliga anslagssumma, i rundt tal 61,000 R:dr Runt. Då Staten allt hittills, utan någon kommuns deltagande, vidkänls omkostnaderne för byggandet och underhållet af de på vägen emellan Stockholm och Drottningholm befintlige broar, och Rikets Ständer, så väl vid Riksdagen 1850—51, som vid sednaste Riksdag beviljat då äskade anslag för ombyggnad af broarne vid Traneberg och Nockeby, synes Staten nu icke heller böra undandraga sig bestrida den utgift som erfordras till ombyggnad af den mellan Drottningholm och Kersön varande 20 Stals-Utskollels Utlåtande JU 136. bro, hvilken befinnes i eli särdeles förfallet skick ; hvadan Utskottet, enär den härtill erforderliga kostnad, enligt upprältadt förslag, uppgår till en jemnad summa af 61.000
Utan bevisniugsgrunder, utan hoppets styrka, endast upprätthållen af kärleken, är hon städse uppfyld af tro på allt hvad som är stort och skönt. Och vid hvarje steg af lifvet tyckes hon i sin sublima oförsigtighet eller drifven af ungdomlig hänförelse säga oss: framåt, framåt! Och med sina ljufva händer drager hon oss uppåt, leder oss och gifver oss alltid friskt mod, äfven när hon sjelf synes uttröttad. * Det förefinnes en väsentlig olikhet mellan mannens och qvinnans kärlek: den förre vill bliva älskad, den senare framför allt älska. Hennes känsla är verksammare, expansivare än vår; hon fordrar föga af den älskade, emedan hon sjelf är för rik och hennes hängifvenhet för stark, för att hon skulle behöfva egenkärlekens stöd för att trotsa lifvets strider. Den fullkomliga kärleken består, sant nog, i summan af dessa båda härliga saker: » jag älskar, jag är älskad », men för en kvinna är det många gånger nog att kunna utropa: » jag älskar », och för mannen ännu oftare att kunna blåsa upp sig och säga: » jag är älskad ». * Smärtan, som är så rik pä lidanden och marter, som i mångfald är lika oändlig som sandkornen pä hafvets botten och lika djup som oceanens afgrunder, har dock bevarat åt kärleken sin största bitterhet, sina grymmaste plågor. Och så måste det vara: den varmaste lidelse måste dämpas af den starkaste frost, den på fröjder rikaste lidelsen äfven vara rikast på smärta. Manuskript, som ej antages till Införande, återsändes, så vida porto blfogas. Inga ofrankerade försändelser lösas. Äfven svaga o c h förkrympta naturer känna sig styrkta o c h räta på sig, då de ha en öm och modig natur att stödja sig mot, äfven den småsinta hätskheten o c h elakheten förlora all sin bitterhet i en ädel och mild karaktärs lugna, klara ocean. Frånsedt döden, hvaremot alla hjertats o c h vetenskapens vapen äro maktlösa, kunna o c h skola vi i kärleken njuta a f all fröjd samt förebygga o c h omintetgöra all smärta.
Vida honom underlägsen såsom skald, stod Kexél likväl fullkomligt med honom i jemnbredd såsom qvick; och denna qvickhet, åt hvilken ett så glänsande spelrum var öppnadt vid tecknandet af t. ex. Kapten Puff eller af Löjtnant Geheimenschreck 193, steg i hans prosa stundom till en humor, som ingalunda förbleknar bredvid humorn i Bellmans lyrik. Den har visserligen icke på sitt djup samma känsla; men på sin yta samma blixtring af verlds-parodierande fyrverkeri, lika outtömligt, lika glimmande och färgrikt. Ett sannt mästerstycke af detta slag är hans ”Tal till öppnande af Parentations-akten öfver framlidne Vice-Guvernören Brodern J. J. Schildt” 194; ett ännu större, ”Korporal Mollbergs Bref under dess utrikes resor genom Pommern, BadenDurlach, Alpiska Bergen och Ön Corsika”. En sådan beskrifning, som den af staden Rostock i det första, till Ordens-Parentatorn och Perukmakare-Gesällen Janke Jensen adresserade brefvet (tyvärr! flera kommo ej), söker tvifvelsutan fåfängt sin like. Vi kunna föreställa oss ”brödernes” jubel vid dylika meddelanden; och enkannerligen, huru de af Bellman och Hallman åhördes med ett skratt, som i outsläcklighet liknade de Homeriska Gudarnes. Mästerligt förstod han också, att inleda sin personliga bekantskap med Bellman. Då han en gång satt ensam på en källare vid ett frukostbord, inträdde en okänd och begärde sillsalat. Ingen sådan fanns på stället. Den okände visade sig deröfver högst misslynt. ”Behagar min Herre sillsalat, så kom till mig”, sade Kexél; ”den saken är jag aldrig utan”. Och derpå drog han opp ur fickan ett stort, väl omlagdt paket, som innehöll den efterfrågade rätten. ”Det kan jag kalla att vara rangerad karl”, utropade den okände; ”vi måste bli bröder! Jag heter Bellman”.
Regeringsformen samt 5 §. af Rikets Ständers för Deras Justitieombudsman fastställda Instruktion, får jag härmed, å embetes vägnar, bos Herr Presidenten, såsom RiksRättens Ordförande, äska laglig kallelse å följande f. d. Ledamöter af Konungens StatsRåd, hvilka, enligt hvad det, efter begäran, erhållna StatsRådsProtokollet för of vanberörde dag bestyrker, deltagit i detta ärende, nemligen: H. E., f. d. JustitieStatsMinistern, R. o. K. af K. M. O., OrdensKansleren m. m., Herr Grefve Mathias Rosenblad; II. E., f. d. StatsRådet, R. o. K. af K. M. O. m. m., Herr Grefve Carl Axel Löwenhjelm; f. d. StatsRådet, R. o. K. af K. M. O. m. m., Herr Friherre Gustaf Fredric Åkerhjelm; f. d. StatsRådet, Presidenten, K. af K. N. O., Herr Gabriel Poppius; f. d. StatsRådet, numera Presidenten i Kongl. BergsKollegium, K. af K. N. O. m. m., Herr Friherre David von Schulzenheim, och Föredraganden, f. d. StatsSekreteraren, nu mera Presidenten i Kongl. KommersKollegium, K. af K. N. O. m. m., Herr Carl David Skogman, för att inför RiksRätten svara i ofvanberörda till åtal förvista sak oell äga tillfälle att afgifva förklaring öfver hvad framdeles vid käromålets fullföljd varder anförd t. Öppen talan i allt, som med saken äger gemenskap, förbeliålles. Stockholm den 3 November 1840. LANDIN. VI Lit. C. Till Herr Presidenten i Kongl. Maj:ts och Rikets Svea HofRätt. Som R.
Motioner i Preste-Ståndet. N:o il. 27 Såsom jag tänkt mig dessa läroverk, der den särskilda afgiften för hvarje elev måste af lätt insedda skäl beräknas högre än hvad som af ynglingarne vid rikets elementarläroverk erlägges, skulle för intagning erfordras hufvudsakligen detsamma, som för intagning i elementarläroverken för gossar, nemligen ren och flytande innanläsning, samt någon öfning i skrifning och räkning. Läroverket skulle med trenne afdelningar omfatta en sex-årig kurs, så att, då flickor af 8 å 9 års ålder ansågos kunna vara färdiga till intagning, skulle de i vanliga fall vid 14 å 15 år från skolan utgå. Undervisningen borde upptaga nio månader af året, delade i tvänne terminer, samt 4 ä 5 timmar om dagen, med 10 minuters uppehåll mellan hvarje lektion, samt undervisningsämnena utgöras af: Krislendomskunskap med Bibelläsning; Modersmålets grammatikaliska kännedom, jemte öfning i välläsning och skriftliga uppsatser; Geografi och Historia, företrädesvis fäderneslandets, jemte en öfversigt af den allmänna; Naturkunnighet, omfattande en allmän öfversigt af Naturalhistorien, Naturläran och läran om kropparnes beståndsdelar, allt med tillhjelp af åskådningsmateriel, och med enklare experimenter; Fransyska språket, med skrifoch talöfningar; Arithmetik och geometrisk linearteckning; Välskrifning, teckning och sång. Af det sistnämnda ämnet hufvudsakligen praktisk öfning jemte de första theoretiska grunderna; Enklare qvinliga handarbeten (slätsöm, stickning, m. m.). Under de lediga stunderna, eller på en särskild halftimme, enklare kroppsrörelser på öppen gårdsplan, när väderleken det rnedgifver, eljest i skolsal. Med upptagande af förestående till allmän elementarbildning hörande ämnen såsom obligatoriska, skulle läroverket, åtminstone i dess början, icke förbinda sig till att lemna undervisning i andra eller flera ämnen. Framdeles kunde dock, såsom man bör hoppas, dessa skolor flerestädes komma att utvidgas till högre elementarläroverk.
Till närmare utredande af ifrågavarande ämne, har Utskottet ansett nödigt infordra alla de upplysningar, som kunnat befrämja ett sådant ändainåljoch derefter, genom Hof CantzlersEmbetets benägna omsorg, ifrån Kongl. Förvaltningen för Sjö-Ärenderna erhållit de uppgifter, som Utskottet nu får inför Biksens Högh Ständer vördsamt framlägga Då en kort öfversigt af upphofvet till Båtsmanshållets närvarande organisation härvid icke torde vara olämplig, får Utskottet först meddela en uppgift å de Contracterj hvilka grundt lägga Flottornas Båtsmanshåll. Förordningen den 23 Maj 1690, som tjenar lill efterrättelse för alla de provinser, hvilka med Kronan ej ingått särskildta Contracter samt äfven för Frälse Roteringen i Blekinge Län och Södermöre Härad af Calmare Län. 2:0 Kongl. Förordningen eller Contractet med Bohus Län den 16 Januari I739. 3:0 Kongl. Förordningen eller Contractet med Hallands Län af den a6 Januari 173g. 4:0 Kongl. Förordningen eller Contractet med Blekinge Län den 27 April 1685. 5:0 Kongl. Förordningen eller Contractet med Södermöre Härad af Calmare hän den 27 April 1685- 6:0 Kongl. Förordningen eller Contractet med Vester Norrland, af den 2 Marti 1688- 7:0 Kongl. Förordningen, rörande Städernas Båtsmän, af den 23 Maj 1690. För alla de af ofvanstående orter, som till Fördubblings-Båtsmäns utgörande blifvit lörpligtade, finnas uttryckliga stadganden derom upptagna uti de af nämnde orter, med Kongl. Majit och Kronan ingångne samt ofvan uppräknade Contracter; och får Utskottet nu i ordning meddela de punkter spm härom särskildt förordna. Om Landt-Rotarnes Fördubblings-Båtsmän i allmänhet stadgar Kongl. Förordningen den 23 Maj ifigo uti 15 §., som igenfinnes i allmanna Båtsmans Contractet. För Götheborgsoch Bohussamt Hallands Län, stadgar Kongl. Förordningen den it?
-Vk clen anle3ninA oell uppil cle 8käi, okvanal>ero^g3e 8tat8-Ka38-I'roto6oI1 ökver 1^eel68ia8tiIi-Xr6nclen u^pta»er, koi'68lär Kon^l. IVIaj:t, att clet vicl 8i8ta Kik8cla^ kör ?rovineial-I^äkare-varclen beviljade an8laA a 2:ctra Hukvucl-1iteln till kvllnaik l lönerne kör reclan tillkörorclnaäe Ixxtra ?rovineial-I^gkai e nu öke8 mecl 3,750: oell att, om clet ak kiket8 8täncler vicl lierörcle kilc83aA omkörmäläa lreliok ak ytterligare 8ex extra krovineial-I^akare körekiun68, nöäige meclel till clera8 aklönan3e clerjeinte anvi838. L>när 3en meck Allmänna Larnl)ör38liu8-1lnättningen körenacie I^ai o-an8tailt kor Larnmoi^ke-etever varit oell 5lik - 2. 10. < 3?ran8^>ort 71,561:12. ia. 55'UN8POrt ver för lielu lliket ul vusenätlig nytt», mell nägot unslug us ^lloiäonu oleäel bertill leke tinnes, utom ett urfvoäe ut' 100 K:c1r ärligen, som ^örestänäaren lör Lurnllör^sliuset, professor Leclerselljölil, pä Lurolinsku Institutets 8tut, utnjuter, oell 566 Hulr 52 sk., som är 1858 lrlitvit llonom ^,e>sooIigen tillugcle, Ilur un5erelänig
Testimonia Gynmastica och Scho - i:sta 2:dra afdel. afdel. X P3 a Rd sk. B »S fl:: B 3 tr Rd sk. — 6 3:dje afdel. crq k: CA e-5 as 2. ^ ** O B 3* si 5? * P Rd sk. 4:de afdel. crq pr1 p r o n Rd sk. 5:te afdel. Rd sk. 6:te afdel. Rd sk. ^tde afdel. _ 3 S.” S\g S* * t-+ p 9 P Exp,. Utsk. Förslag till und. Skrifa. JSI:o 275, 107 lastica, se Betyg. n Academica Tillstånds-Bref, att hålla Näring o. Caffe, och mera dylikt, hvarmed Burskap icke är förbundet. f) j Stockholm o. Götheborg n i:a o. 2:a Clasr sens Städer n i de öfriga och på Landet Tomteskillnader, bevis derom Utdrag af Protocoll och Domböcker „ af Diarier, Jordeböcker, Räkenskaper och andra Handlingar Utslag: „ i Rcvisionsmål samt i Besvärso. Ansökningsmål „ Öppna irsta arelia afdel. afdel. jasr W. • PS p Rd sk. A B V B W. 3 Rd sk. 4 A 3I, I 24 5 3:dje j 4’de afdel. afdel. crq £1 C/2 P CA CA i* 5 B (ti . • p<% o I % B r C: ss? Rd 1 sk. Förslag till und. Skrifa. Vittnesbörd, om Bofasthet m. m., se Betyg. Vittnesslriftcr, som af Parter ingifvas VågAttester till låns erhållande Värderings - Instrument, se Husesyns - Instrument. Afders-Bevis, se Be tyg. Agoskillnadcr, se Bevis. Agtenskaps-Förord, se i mom. Öppna Utslag, se Utslag. i:sta 2:dra afdel. afdel. tdS tt:
Stms, anser jag, till följd af 75 §;i) IUksd:sOrdn:n icke Den 22 Februari. 359 vid denna Riksdag kunna åter väckas eller uptagas, och kan således propos. till bifall å K. M:s Propos. i dess ursprungliga skick icke af mig framställas. Frih. Alströmer: Af de skäl Hr Gr. o. Landtm, framställt, inser jag, att propos. på min anhållan icke kunnat göras. Jag beklagar den utgång saken vid denna Riksdag erhållit. Hr Cederschiöld: Ehuru jag icke kan instämma i Frih. Alströiners sista yttrande, emedan jag icke blifvit öfvertygad af Hr Gr. o. Landtnäs framställning, vill jag likväl icke vidare påyrka propos. Jag tror, att Hr Gr. o. Landtm:s framställning icke var fullkomligt klar. R. St:r hafva visserligen afslagii en K. M:s Propos., som innefattade många ämnen och deribland äfven, att ansvar för affall skulle försvinna, men deraf anser jag R. St:r icke förhindrade, att förändra en redan bestämd stroffart. Emellertid, såsom jag redan nämnt, yrkar jag ingen propos., emedan jag tager för gifvet, att Ståndets majoritet instämmer med Hr. Gr. o. Landtm. Frih. Creutz: I anledn. af Hr Gr. o. Landtnäs senaste framställning, afstår jag från mitt yrkande. Öfverläggningen förklarades härmed vara fulländad, hvarefter propos. till bifall å LagUtsk:s förev:de Betänk, blef framstäld och med Ja besvarad. Vid förnyad föredragning af LagUtslcs den 17 och 20 dennes på bordet lagda Mern. N:o 77, med förslag till sammarijemkning af de inom RiksSttn fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utslcs Utlåt. N:o 62, i anledn. af framstälde anmärkn:r emot Utsk:s under N;0 47 afgifna Betänk, öfver väckte motioner om stiftande af lag ang:de allmänt Kyrkomöte, lades Utsk:s till Välluf].
No 44, ura föreslagna vilkor och emot 4 procents ränta, användas till beläning af inhemsk Ull, som af proclucenterne inlemnas till UilContoir, hvilka i Städerna Stockholm, Norrköping och Malmö skulle inrättas, och, såsom ett nödvändigt medel att lätta varans afsättlighet och bestämma dess värde i handeln, vara förenade med anstalter till Ullens ändamålsenliga sortering emot en lämplig, af producenten erläggande afgift: viljande Kongl. Maj:t, derest förberörde Lånéanslag af Rikets Ständer bifalles, för UllContoiren fastställa erforderliga reglementariska föreskrifter. Kongl. Maj:t föreslår i Nåder, alt räntan å såväl den summa, som till Lån lör Schäferi-idkare kan serskildt blifva anslagen, som Ull-Discontens nuvarande Fond, må tills vidare kunna, 1 mon af behofvet, disponeras till kostnaderne för omförmälda Ull-sorteringsoch Magazinerings-Inrättningars anläggning och vklmagtliållande, intilldess de i framtiden, genom tilltagande production, vinna den utvidgning, att något tillskott af Allmänna »ledel dertill icke erfordras. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen, Dalum ut Supra. C. V. Skogman. Bil. till K. M. Nåd. Skrifvelse. N:o 44. 11 Utdrag af Protocollet ofver Handelsoch Finance-Ar enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott, den 16 Januarii 1829- Närvarande: Juslitise-Stats-Minislern, Hans Excelience, Herr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Hans Éxcellence, Herr Grefve af Wetterstedt. Stats-Råden: Hans Éxcellence, Herr Grefve Rosenblad. Hans Éxcellence, Herr Grefve Mörner. Hans Éxcellence, Herr Grefve Löwenhjelm. Fr iherre af Nordin. Schwan. Grefve af Ugglas.
RegeringsFormen, behandlas; om hvilket beslut de öfrige Resp. MedStånden samt BevillningsUtskottet skulle särskildt genom Utdrag af Protocollet underrättas. Ut supra. In fidem E, G. Runeberg. % •! O -i >• . :: • 1 »* * i »• ftilv ij ■: A i ti StatsUtsk. Utlåtande, i anledning af väckt molion, att alla frågor om återbetalningsoch ersättnings-skyldighet emellan K. M:t och Kronan, å ena, samt enskilde Personer, å andra sidan, ovilkorligen böra vid laga Domstol upptagas och afdömas, eller ock, i annat fall, det EmbetsVerk, som underlåtit att sådan åtgärd vidtaga, ansvara all förlust för Staten. (I-A.) H os H. Ii. o. A. har Hr Hjerta, Guslaf, framställt nämnde motion, med anledning af det förhållande sorn under öfverläggningeti, angtde ConstitutionsUt skottets Betänkande 0111 den såkallade Skeppshandeln blifvit ådagalaggdt, att nemi. ersättningsfrågan emellan Kronan och enskilde blifvit af Compromissrätt afdömd, och Hr Hjerta har derjemte ansett, att det Beslut, R. St:r i öfverensstämmelse med ofvanherörde Förslag fattade, borde vid Statsregleringens aflemnande till K. M:t, såsom ett dervid fästadt vilkor meddelas. Utskottet, till hvars handläggning förevarande motion blifvit remitterad, har för sin del ansett möjligheten af att fullständigt kunna besvara förra delen deraf, eller sjelfva hufvudfrågan, rörande Domstolspröfningen af alla återbetalningsoch ersätlnings-frå 5 B. 23 334 Stats-Utskottets gor emellan Kronan och euskilde, påkalla nödvändigheten af en undersökning, huruvida någon brist i Allmänna Lagens eller Författningarnes föreskrifter, rörande iakttagandet af K. M:ts och Kronans rätt i allmänhet, förefunnes, på grund hvaraf motionen kunde föranleda stiftandet af en serskild
Dnsllilcl 8lcola nrä sk msn eller csvinns inrättss, lilivsl ekter köle^snFen snnlslsn li05 kö>8smlin-;en8 8lloI-8t^rel8e, llvillien ieile e^er vsArs lnksll öertill st ns^on vulkiejclscl jrei80n; iioinmsinle el» 8sclsn 8lcols stt» Iivscl unclervi8nin^en sn^sr, l^cls uncler 8lcol-8t^rel8e»8 ökveriuLeencle. 18:o. lO.Ioelisreoelr 8lcol-Isrsrelr6ksttninesrne mä, clei' 8ä 8lce lisir oelr kör8sniI>NA6ii öet ön8llsr, liunns körens8, i livillcet kall 8!col-lsrsren 8lcsll, »toni Icloelisre-Inilen, ätlljots stiniir8tone löo tnnno,' 8^snmst ärligen, jemte 1s8e-jrenninFsr. 14:o. I cle 8tscler oelr orter, cler om ko1ll-unclervi8iiinA6ir re6sn sr rerrlcilclt stscl^sllt, ms skven krumc1ele8 clervicl körlrlikvs; lrörsncle cloeli, 8 AonA/. ^o 7. livad för 8lcol-8t^rel86n lililvit fore8lirifvet, an8e8 äliAAa clen eller clem, 50m lrvart8er8liili.lt lxonAl. IVlajtt fo> lrlifvei' Närvarande: