Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Just derföre är det också omöjligt att hejda eller utrota delta system annorlunda än i bredd med grundskatternes betydliga nedsättning der, hvarest de uppenbarligen äro för dryga; och man behagade märka, att ehuru jag upptagit en förväntad invändning beträffande vår skatteallmoges välstånd, har jag ingalunda utgått ifrån en speciel synpunkt af allmogens belägenhet, utan jag har talat blott om ägandet eller besittandet af fastighet och isynnerhet skattejord i allmänhet, hvilken såsom bekant är finnes sä väl i Adelns som Presterskapets och audre personers ägo. Oaktadt det försvar för min åsigt jag nu åberopat, torde dock hända, att mången anser densamma mera ideel än reel, och att det begrepp om tjeniigare och mera normala villkor för capitalbildningen inom landet, jag härvid i förbigående anlydt mig hysa, är en tom theori, som icke har sin förebild i verkligheten. Hvem kan hindra, frågar man, att de som redan äga jord, för att utvidga sin besittning skuldsätta den del de emotlagit skuldfri? Eller, huru kan det hindras, att jordägare genom slöseri, misslyckade speculalioncr och dylikt, likasäväl som andra medborgare, ruinera sig? I hvilket land, slutligen, bibehåller sig jordegendomen skuldfri, annorlunda än genom majoratsstiftelser? och så vidare. 168 Ben 14 Augusti f. m. Jag ber då ytterligare att få härå svara, att jag icke talat oin tillfälliga skuldsättningar af personer, hvilka händelsevis innehafva jord, och hvilka skuldsättningar kunna upphöra dä jorden kommer i händer på andra personer, än dem som misshushållat eller blifvit ruinerade, utan om skulder, som oafbrutet och oskiijaktligen åtfölja jord och som för alia tider nedsätta dess värde och afkastning, samt just derföre hälla den största classen af medborgare med politiska rättigheter på en stationär, lägre bildningsgrad. Det är desse så till sägandes primitiva skulder, i form af skatter, hvilka jag påstår utgöra roten och första aniedn. till den personliga och secundära skuldsättningen, ty ingen ägare af sådan jord kan undgå att vara en gäldenär, knappt nog alt för alltid bli en stackare i ekonomiskt afseende.
; af Birger Mörner En gammal, gammal historia; af Daniel Fallström .. - November; af Johan Nordling Serenad; af Julia Hasden, öfvers. af /. N — g Idyll; af Daniel Fallström För länge, länge se ' n; af Erika — Vaggsång; af R. O Jul; af Edvard Evers. (Med 1 illustr.) Ur portföljen; af V. E. Öman. (Med 1 illustr.) Till ett litet barn; af K. A. Melin. (Med illustr.) Stor i det lilla; af Daniel Fallström N — g 18 * Marja Tschebrikova, 18 " Betty Hennings; af Georg Nordensvan 19 * Drottning Natalia af Serbien; af Montmorency 20 * Dantes Beatrice 20 » Charlotte Randel; af G. R. P — n 21 " Louise Fahlman; af Daniel Fallström 22 ' E m m a Sparre; af J. N — g 23 * Miss Dorothy Tennant, Stanleys trolofvade brud 23 ' " Thora Kulle; af Karl Benson 24 " Hertiginnan af Dalarne; af Adolf Hellander 25 * Grefvinnan Malvina de la Gardie; af Adolf Hellander 26 * Mrs Susanne M. Salter, världens första kvinliga borgmästare 26 " ' Elisabeth Löfgren .. ' 27 " ' Sigrid Arnoldson 28 " ' Hilda Wijk; af Birger Schöldström ... 29 " Exkejsarinnan Eugenie; af Emil Svensén 30 " • " Wilhelmina Neruda Norman, numera gift Hallé 31 * Emma Ftirstenhoff; af Vilhelmina Gravallius 32 * Frances Cleveland; af. /. Af — g 33 " ' Emma Gurli Beronius; af Max 34 " Agnes Janson 35 * Cecilia Holmberg, född Bååth; af L.
Då Utskm icke uptagit detta förbehåll i afseende på ifrågavar:de förslag till bank-lag, har jag ansett mig böra sådant omnämna, på det alt man icke mätte säga att en dylik erinran icke blifvit af vederbörande gjord. Gr. Lagerbjelke: Uti 25:te §:n af Utslcns förslag var in fördi ett stadgande för sådane bankbolag, som icke utgifva egna sedlar. Denna § blef af R. o. Ad. afslagen, derföre att Utskms förslag lill författn. endast handlar om sådana enskilda bankbolag, hvilka utgifva egna sedlar. Då 1824 års författn. icke handlar om sådana bankbolag, utan om dem, som röra sig med Rikets mynt, går det heller icke an, att, på sätt Utslcn föreslagit, uphäfva förfatlmn; till Den 16 September e. m. 59 följe hvaraf jag äfven vördsamt anhåller, alt R. o. Ad. behagade antaga Utsk:ns förslag till ingress, med uteslutande af orden: ”K, Kung. deu 14 Jan. 1824, ang:de inrättande af enskilda banker el ler diskonter.” Frih. Tersmeden: Jag instämmer med Gr. Lagerbjelke deruti, att utfärdandet af ifrågavaride lag icke måtte uphäfva K. Kung. d. 14 Jan. 1824. Vid början af diskussionen i förmiddags yttrade äfven de flesta talarne den åsigt, att R. o. Ad. eller R. St. borde för sin del besluta alt ingå till K. M. med anhållan, alt K. M. täcktes, med uphäfvande af K. Kung. d. 9 Jan. 1846 och K. Förordn. d. 6 Okt. 1848, utfärda en så lydande lag för enskilda banker etc. Jag anhåller om propos. härpå. Hr Arnell: Jag är förekommen af Frih. Tersmeden och fö renar mig med honom. Gr. Lagerbjelke:
Genom remiss af den 27 Juli 1860 har Kongl. Majit häröfver infordrat Kammaroch Kommerce-kollegiernes underdåniga utlåtande, och sedan detta utlåtande numera den 7 Juni innevarande år inkommit, är målet den 26 derpå följde September af Kongl. Majit i nåder afgjordt. 177:o af den 28 Juli 1860, angående förändrad redaktion i Tulltaxan af artikeln »Socker» samt uteslutande af 9 § i taxe-underrättelserna. (100.) December 1860 i underdånighet anmäld och afgjord i sammanhang med den under samma dag i nåder utfärdade Tulltaxa. 178:0 af den 28 Juli 1860, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition om antagande af en författning angående ränta vid försträckning på viss kort tid. (103.) Den 7 Augusti samma år öfverlemnad till Justitie-departementet. 179:o af den 4 Augusti 1860, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missväxtår. (104.) Jemte det Kongl. Majit under den 17 Augusti 1860 till kännedom och efterrättelse meddelat Statskontoret detta Rikets Ständers beslut, har Kongl. Majit anbefallt bemälda enbetsverk att om hvad, Rikets Ständer rörande sättet för tillgångarnes användande stadgat, aflåta Cirkulär till Kongl. Maj:ts samtlige Befallningshafvande. 180:o af den 11 Augusti 1860 angående återlemnande till hamnen i Halmstad af tvenne till Kronan upplåtna mindre jordrymder. (112.) Elter inhemtande af ej mindre Halmstads innevånares.
Och får, i följd häraf, med erinran att Taffelpenningarne för JustitiaeSlatsMinistern utgöra 2000 R:dr och för Utrikes StatsMinistern 3ooo R:dr efter gamla Staten, Utskottet anhålla, det H. R. o. A. samt PrästeStåndct i detta ämne behagade sig utlåta. Lönen för hvardera af de 6 Stats Raden hvaruti H. BondeStåndet af slagit all tillökning, har, utöfver hvad Utskottet tillstyrkt, nemi. 5ooo R:dr, blifvit ytterligare förhöjd till 6000 R:dr af de öfrige 3 Riks - /J.64 Stats-Utskottets Stånden, af hvilka H. PrcsteStåndct icke yttrat sig något om Taffelpenningarne, Ridd. och Adeln, bestämt desse till 2000 R:dr och sjelfva lönen till 4°oo R:dr, samt V. BorgareStåndetj likasom i afseende på dehär ofvan nämnda 2,:ne löner, beslutat, att uti det af Ståndet fastställdta belopp Taffelpenningarne skola beräknas efter gamla Staten. I anseende härtill och då i fråga om desse Taffelpenningar 3 Stånd redan yttrat sin mening, får Utskottet, enär V. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Expeditions-Utskottets Förslag lill underd. 299 ulan äfven derutöfver en procent af del i obligationerna torskriIna kapital; börande anslaget lill amorteringen af hvart oell ett särskildt biri utgå från oell med året näst efter det, hvarunder obligationerna (ör samma lån blifvit till låiigifvarne utleninade; och kommer amorteringen att ökas i den män ränte-ulgiflerna, lill följd af verkställd obligat iönsinlösen, minskas, hvarefter en del af det årliga ränte-anslågel äfven lill kapitalets amorterande användes.
Der står nemi.: "tillstyrka 11. St hos K. M. "i und. anhålla, att jemväl måtte bestämdt förklaras, "att fr. o. m. den dag, då silfverutvexlingen åter tager sin "början, alla utgående skatter och onera komma att beräk"nas efter enahanda grund, som i myntbestämningslagen d. "i Mars i83o blifvit fastställd.” Om man då efter ordet "beräknas” ville införa: i samma myntsort som hittills, så blefve bestämdt uttryckt, att beräkningen ej skulle undergå någon annan förvandling, då betalningen sker i silfver, än den, som instämmer med myntbestämningslagen. Jag får derföre hemställa, om icke alla meningar bäst skulle kunna sammanjemnkas genom följande redaction: ”jemväl måtte bestämdt förklaras, att fr. o. m. den dag, då silfverutvexlingen åter tager sin början, alla utgående skatter och onera komma alt beräknas i samma myntsort som hittills efter enahanda grund, som i myntbestämningslagen d. i Mars i83o finnes fastställd” etc. Hr Nordenanckar: I anledning af den redactionsförändring, som Gr. Frölich föreslagit, får jag vördsamt hemställa, om man icke kunde antaga BancoUtsk:s förslag med den förändring, att efter orden: ”jemväl måtte bestämdt förklaras, att,” tillägges: "enligt R. St:s derom fattade beslut. ” Jag skulle tro, att genom en sådan redaction de olika åsigterna bäst kunde förenas. Frih. Palmstjerna, Garl Otto: Efter H. Ex. Hr Gr. af Wetterstedts yttrande torde föga återstå att i hufvudsaken anföra; jag skall åtminstone icke annat än deri instämma. Men jag anhåller vördsamt att få fasta R. o. Ad:s uppmärksamhet på ett par omständigheter i redactionen af det tillstyrkande, Gr. Frölich föreslagit. Afsigten med detta förslag är att göra saken fullkomligen tydlig, och för att vinna denna afsigt anser jag några ord i förslaget böra utbytas, äfvensom ett ord der torde böra uteslutas. I början af förslaget står: "att R. St. förklara och stadga härmedelst.”
§ 17 Tar inte lånesökande ut lånet inom 6 månader tillfaller det den som står näst i tur att söka. § 20 Ränta och kapitalavbetalning skall göras inom 6 månader. Om det inte sker efter påminnelse är lånet förfallet och direktionen skall genast infordra summan. § 21 Sker en brandskada så stor, att den rörliga fonden inte förslår, förfaller alla ränteoch kapitalavbetalningarna. Räntan höjs och kapitalavbetalningarna ställs in tills vidare. § 22 Blir egendom som är säkerhet vanvårdad, uppsägs lånet och drivs in. § 24 Säljs egendom som är verkets pant, anmäler nye ägaren till direktionen att han övertar lånet i sitt namn, om han vill behålla det. Sista uppbudet beviljas inte förrän bevis från direktionen finns att överenskommelse träffats. § 25 Då omsättning av lånet begärs skall sökande inlämna: 1: o Domstolsprotokoll med beslut om lagfart. 2: o Sökandes och hans hustrus underskrift på skuldbrevet. Omsättning beviljas inte förrän lånet är nedsatt till belopp som överensstämmer med vad som förordnats och att pantens försäkringsavgifter är betalda. § 27 Önskar delägare som har lån i Allmänna Fonderna och skött sina inbetalningar, flytta lånet till annan egendom, är det tillåtet under villkor att: 1: o Lån inte transporteras mellan stadsoch lantfonderna 2: o Låneinnehavaren skall bifoga till direktionen alla säkerhetsbevis som erfordras för nytt lån. 3: o Är lånet äldre och har högre belopp än de nu fastställda 6.000 riksdaler, får det nu gällande beloppet beviljas. 5: o Att den som en gång överlåtit sitt lån till annan person inte är berättigad till nytt lån ur samma fond. § 28 Hur skuldbrevet skall skrivas, vilket sker på tryckta blanketter. § 29 Hur löftesskrift för lån på stadsegendom skrivs. Artikel X Om brandsyner § 1 Vid brandsyn, som i städerna skall ske på våren, anmärks noga brister på eldstäder, murar, tak, brädfodringar, där eldsvåda kan tänkas uppstå. Brandförsäkringssumman antecknas på brandsyneinstrumentet som avlämnas i 1 exemplar till magistraten och till husets ägare. Instrumentet skall innefatta reparationskostnaden efter gångbara priser och arbetslöner och ett föreläggande av en viss tid, då bristerna skall vara åtgärdade.
De utvägar, som till afvärjande af de hotande olyckorna blifvit i omförmälde skrift föreslagna, äro dels beviljandet af ett uppskof, t. ex. på en månad, utöfver förfaliotiden med betalning af vexlar, som för brist på godkännande eller betalning återkomma från utlandet, dels ock utfärdandet, genom Rikets Ständers Riksgälds-kontor, af Svenska obligationer, till sammanlagdt belopp af högst 4 0 millioner Riksdaler Riksmynt, löpande med ränta till högst 6 procent och förfallna till betalning inom loppet af två år, antingen efter uppsägning eller efter utlottning; hvarjemte en särskild kommitté skulle ega att, efter pröfning af erbjuden säkerhet, bevilja derefter lämpade lån på viss förfallotid, emot den i obligationerna utfästa ränta och derutöfver 2 procent provision för 6 månader till betäckande af omkostnader samt möjliga förluster; och skulle lånen utgifvas i penningar eller nämnde obligationer samt ränta och provision förskottsvis af låntagaren godtgöras. Kongl. Maj:t$ Nåd. Proposition M 134. Vid öfvervägande af detta förslag har Kongl. Majit, beträffande först det ifrågasatta anståndet med inlösen af förfallna vexlar, funnit en sådan afvikelse från gällande vexellag innebära den väsentliga orättvisa, att det åsyftade rådrummet för den betalnings-skyldige vunnes på bekostnad af den, som egde laglig rätt att fordra och påräkna betalning, samt följaktligen kunde försätta den sistnämnde, utan hans vållande eller begifvande, ur stånd att fullgöra andra förbindelser, förfallna samtidigt med vexeln. Då olägenheterna af en sådan rubbning i alla på vexel-rätt grundade aftal ingalunda skulle uppvägas af de fördelar, som kunde vinnas genom en dylik endast tillfällig och ofullständig hjelp; men den naturliga följden deraf för en längre framtid otvifvelaktigt blefve, att förtroendet för Svenska vexlar vore stördt både på den inländska och den utrikes marknaden; har Kongl. Majit ansett omförmälde anståndsförslag ej kunna vinna afseende.
Genom motion inom Yallofl. Borgare-Ståndet, har Herr Rjdin, med åberopande af det allmänt erkända behofvet af en förändring i Svenska folkets representationssätt och svårigheten att ändamålsenligt åstadkomma denna förändring, föreslagit, att Rikets Ständer ingå till Kongl. Majit med en underdånig anhållan om bildande af en Comité för utarbetande af förslag till en för Svenska folket passande förändrad National-representation, samt att detta förslag, med åtföljande motiver, måtte blifva så tidigt färdigt och från trycket utgifvet till en allmännare granskning, att det, innan nästinstundande Riksdag kan hinna att behörigen pröfvas och bedömas. Sedan denna motion väcktes, och den 5 i innevarande månad af Vällofl. Borgare-Ståndet öfverlemnades till detta Utskott, har det förslag till INational-representationens förändring, som Rikets Ständers ConstitutionsUtskott framställt, genom Memorial Nlris 38, 68 och 85, efter föregången behandling inom Riks-Slånden, förevarit till omröstning inom Förstärkt Constitutions-Utskolt; och som berörde förslag, genom denna omröstning, blifvit antaget att, såsom Rikets Ständers Utlåtande, hvila till nästa Riksdag, lärer numera å Rikets Ständers sida icke vara anledning att påkalla någon åtgärd för tillvägabringande af ett ytterligare förslag i detta ämne; vid hvilket förhållande Utskottet anser sig icke kunna tillstyrka, att motionen må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 18 Maj 1841. Herr Prosten Lundblad och Herr Wijk hafva anmält reservation emot detta Utlåtande. Bih. till R. St. Heif tet. 2 Allm. Besv.- och Ekon.-TJtshottets Memorial, JV'.o i58. Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Maj 1841, kl. 11 f. m. Memorial angående en till Utslcottet öfverlemnad motion om revision af f örvaltningen af ön S:t Barthelemy.
Föredrogos oeh lades till handlingarne Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottens i gårdagens plenum på bordet lagda memorial. N:o 88, i anledning af erhållen återremiss å Utskottens memorial N:o 77, angående fråga om den utsockne frälsehemman i Halland åliggande roterings-skyldighet; och N:o 89, till följd af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, i anledning af Uskottens utlåtande N:o 75. Prot-utdrag den 15 September 1858. 701 S. D. Föredrogs och bifölls Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottens i gårdagens plenum på bordet lagda utlåtande N:o 90 angående väckt fråga om en ny reglering af Båtsmanshåll^ i Blekinge. Från Hög v. Preste-standet. S. D. Då nu ånyo föredrog-os Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottens nedannämnde memorialer och betänkande, stannade Ståndet i följande beslut: N:o 88, angående fråga om den utsockne frälse-hemman 1 Halland åliggande roterings-skyldighet. Lades till handlingarne. N:o 89, lill följd af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, i anledning af Utskottens utlåtande N:o 75. Godkändes; N:o 90, angående väckt fråga om en ny reglering af Båtsmanshållet i Blekinge. Godkäudes. Från Vällofl. Borgare-ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Stats-utskottets Memorial: N:o 316, i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet N:o 311. Lades till handlingarne. N:o 317^ i anledniug af väckt motion, att ett belopp, svarande emot den af arbetsfolk nu utgående bevillniug efter 2:dra artikeln, måtte till fattigvårds-utgifter auvisas. Godkändes. S. D. Föredrogos ånyo Stalssamt Allmänna Besvärsosh Ekonomi-utskottens memorial: N:o 88, i anledning af erhållen återremiss å Utskottens memorial N:o 77.
Beträffande särskildt boställs-arrendena, så och efter det Rikets Ständer vid sednaste riksdagen bifallit Kongl. Majits, uti då aflåten nådig Proposition, angående beskattningsväsendets samt uppbördsoch redogörelseverkets förenklande, gjorda framställning om indragning till Statsverket af så beskaffade arrenden emot kontanta anslag, anser Kongl. Majit dylikt anslag till godtgörande af omförmälte till Invalidhusfonden nu anvisade arrenden böra, med tillämpning af hvad, angående ersättningen för räntorna blifvit framstäldt, utgå till ett belopp, motsvarande hvad dessa arrenden för hvarje år utgöra, då den spanmål, hvaruti desamma äro bestämda, beräknas efter enahanda grund, som ersättningen för olvannåmnde, i utbyte emot hemmansräntorna föreslagna, spanmålsanslag. I följd häraf och då indragningen till Invalidhusfonden af ofvanberörde räntor och arrenden skett successive i mån af innehafvarnes afgång, kan säker ledning för ersättningens beräknande icke hemtas från förhållandet med inkomsternas belopp under den tid, den afgifne utredningen omfattar. Och Kongl. Majit vill derföre härmed i nåder föreslå Rikets Ständer att, jemte föreskrift, det ersättuings-anslaget skall bestämmas för redan indragne räntor och arrenden i enlighet med hvad här ofvan är antydt, och för dem, som ytterligare varda indragna, tillökas med hvad derför efter enahanda grund belöper, detsamma för närvarande och intilldess beloppet sålunda kan blifva slutligen faststäldt, må uppföras såsom förslagsanslag, lämpadt efter ofvannämnde medel-inkomst eller lill 25,200 ridr. Genom en så beskaffad förändring, som nu blifvit i Nåder föreslagen, borde de till Invalidhusfonden anslagna hemmansräntor och arrendeafgifter der - 'Kongl. Maj.ts Nåd.
Men enär Kongl. Mäjrts Nådiga Proposition uttryckligen innehåller, att, i fall något af de med Bruksidkaren Arfvedson, i afseende å eganderätlen till, factoriet och Ortala Bruk, med hvad dertill hörer, öfverenskomne ofvanberörde vilkor blefve rubbadt, frågan om factoriets nedläggning på samma gång måste förfalla, samt således endast antagligheten af dessa vilkor får komma i betragtande; så och ehuru Utskottet icke anser något hinder möta för den ifrågasatte försäljningen af de tomter, hvarå factoriet är beläget, äfvensom af dertill hörande jord och vattenfall, hvilka lägenheter, efter factoriets nedläggning, icke blefve för Staten behöflige, har Utskottet emedlertid, til! följd af de, rörande kolränlornes utgörande, i ofvannämnde afseenden forekomne betänkligheter 6 Stats-UIskoltets Utlåtandej N:0 54 icke ansett lämpligt att, genom bifall lill berörde försäljning, verkställigheten af en så beskaffad afhandling, hvarom nu är fråga, å Rikets Ständers sida beredes, hvad u U Iskol let icke kan tillstyrka Mikels Ständers bifall till Kongl. Majrts Hö stberörde Nådiga Proposition. Stockholm den 25 Maj i S41 - Reservation af Friherre Sprengtporten: ”Då, enligt hvad handlingarne fullständigt utvisa, den förcslågne nedläggningen af Norrtelje Gevärsfactori komme att för Staten medföra väsendtliga fördelar, samt derjemte i betragtande bör tagas, dels att det emellan Staten och Bruksidkare!!
757 med desto större visshet blifva förhållandet sedan, enligt Kongl. Majit IJefall-ningshafvandcs tillkännagifvande, det blifvit Arrendatorn vägradt alt begagna fördelen af läget till Kroganläggning, hvarpå Arrendeanbudet troligen varit beräknadt; har Utskottet viii ansett Kongl. Majit och Kronans rätt till det utfäste Arrende-beloppets uttagande vara ostridig, äfvensom att det är af vigt alt bibehålla Contraeler i helgd och icke förminska Slals-Veakels påräknade inkomster; men då begagnandet af denna rätt otvifvelagtigt skulle bereda Arrendatorns obestånd och föranleda dertill, att Lägenheten måste på Auction till nytt Arrende utbjudas, hvarvid anledning af det beskrifne förhållandet är, att Kronans inkomst blefve mindre och lämpad efter Lägenhetens beskaffenhet; förmodar Utskottet det mera instämma med det Allmännas fördel att bevilja en nedsättning i Arrende-afgiften för nuvarande Arrendator som å platsen uppfört byggnad och nedlagt odlingskostnad, än att med begagnande af strängaste rätt af honom ut ■ kräfva dess små tillgångar och sedan nödgas Atnöjas med en tilläfventyrs mindre Arrende-afgift, än sorn af den nu etablerade Arrendatorn bör kunna ulgifvas och hvilken Utskottet föreslår till 2 Tunnor Spannmål årligen ifrån nästa års början, j58 S t a ts-U t sk o 11 e ts B; e t ä n ka n d hälften Båg oell hälften Korn ; anseende XJtskottet den af Kongl. Kamnnir-Collegium yttrade farhåga för pfasjudieat mindre verklig vid betraktande af den omständighet all knappast något sådant missförhållande, som det ifrågavarande lärer, kvinna uppgifvas emellan Arrende - Lägenhetens beskaffenhet och Arrende afgiftens belopp. Om Riksens Ilögloflige Ständer medgifva den af Utskottet tillstyrkte nedsättning i Arrende-afgiften för Ribbelberga KronoLägenhet, lärer sådant hos Kongl. Maj:t i underdånighet varda anmäldt.
Och Le Den is De-cnrvcr.. 68Z 'st de Befälhasware ssm i sista kriget och det nyst föregäcndr, auförl Troupp.er torde däst kunna bcwitkna hwad nytta de hast af deli Lcmdskänncdom.som genom denna CorpfenS, ehuru ännu ofuffkomliga arbeten, re» dan war förwärfwad. Finsta R ec ognocer ing 6 -C o r p se i, war sammansatt «»f ArmeenS Officerare, som cmor ät» njurauve af särskilt tractamenre, gjorde tjenst derwid, same commenderades af nu mera Herr Geuxraleu och Cominenden^eu Friherre ak klockor, hwilken den kr» ben war Oswerste, Löjtnaitt wid ArmeenS Flotta. Corpsen stod dincre under en 6ste5 Commenderande Herr Generalens befäl j Finland, och war helt och halln oberoende af fertification. Dm activa tjenstgöring som wrr tvid Rervgnoscerings-Ccrpscn bade Scmimar och W»»tcr, förhindra» de de derwid Commcnderade Officerare att omsatta andra Göromål, hwarsire de fä till Rccogrlvsteringstjenstgöring wid inräktningefis första början commende^ rade Fortifikations Officerare endast wore derwid ert kort rid tjenstgörande, och deras platser besattes af Fulska AcmäenS Officerare. Dä de af Armöen commenderade Officerare önskade cxt återgå till tjenstgöring Wid sine Regeimmer, anmältes dek hos Konungen as Commenderande Generalen. Och Recoguoscerings Chefen föreslog andre man afsende pä Corps. Nccognosceringskunskapen blef härigenom pä kort tid Utbredd i Finsta Armöen, hrvistek war ett af Inrättningens wigtiga föremål, samt sträckte sig omsider liff Rikets Krigs Academie, der den blef en särskildt Lärogren för Cadetterne, aldeles skild »frän den wid Forlifikatiouen brukliga method.