Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— N: r 29 S:t Via postlinien Paulsgatan. SASSNITZ — TRELLEBORG FÖRMEDLAS DEN SNABBASTE FÖRBINDELSEN TILL KONTINENTEN MEDELST DE STORA, ELEGANT OCH BEKVÄMT INREDDA hjulångarns Svea OCH Germania SAMT PROPELLERÅNGARNE Sex OCH Imperator. OBS. I ENDAST en TULLBEHANDLING I VIDARE GENOM VON ESSEN &amp; FRICK, MALMÖ, KONTINENTKONTORET, TRELLEBORG, OCH Stockholms Besebureau, STOCKHOLM, GENOM HVILKEN SENARE BILJETTER FÖR RESOR ÖFVER HELA VÄRLDEN TILLHANDAHÅLLAS. SVENSKA RUNDRESEBILJETTER UTLÄMNAS GENAST UTAN TILLÄGG AF PROVISION. Husmödrar! Spara är lösen för hvarje husmoder med en begränsad hushållspenning 1 Huru göra en verkligt stor besparing? Jo, använden i Edra hushåll PELLERLNS MARGARIN, GÖTEBORG, som är bäst, drygast och billigast I FRU ADA FALLSTEDT examin. lärarinna, elev af Madame Marchesi, meddelar sångundervisning. Anmälningstid 3 — 4 e. m. Rådmansg. 3, 2 tr. (631) / Qjfas) Y k SVART, HVITT och KULÖRT, till FCOL-, SÄLLSKAPSoch PROMENADTOALETTER i största urval. Sändas direkt till privatpersoner meteroch styckevis från 50 öre till största urval. Sändas direkt till privatpersoner meteroch styckevis fran i SlOent^get " " E. Spinner &amp; C:ie, (fornt J. Zfirrers Sidenfabrik), Zurich, Schweiz. Rekvirera protver I A / Två väl möblerade rum, med eller utan inackordering önskas från den 1 okt. Läget helst norr. Svar till » H. B. », Iduns byrå. (549) Täcken, Sängöverkast, Filtar, Aftlelningsskärmar, Fotfilar.
I denna Calcul har dock icke blifvit beräknadt, hvarken det minskade utrymme af 12 platser, som klaffarna medföra å de 12 förstnämnde bänkarna, eller det lika antal platser, som oftast blir obrukbart utaf kyla invid nedra fönstren genom det rimfrosts-vatten, hvilket nedrinner från öfra fönstren, ej eller utrymmet för medförda handlingar, hvartill minst torde behöfvas 5o platser, eller En persons plats 3 hvarje långbänk; hvarföre ock, om dessa samman - Den 16 Mars f. m. 3 ■ 9 räknade y4 platser skulle dragas frän ofvanstående Uträkning, i sådant fall endast återstå 488 sittbara platser. Stockholm den n Februarii 1829. Pehr Estenberg. Häraf tordén J, mine Herrar, inse, att, oaktadt den möjligaste hopträngning, (då ej mer än en aln för hvarje sittande är påräknad) kunna i Salen icke rymmas mera, än 562 personer. Då antalet af nu lefvande Ätter utgör I25i; då möjligen två tredjedelar af desse kunna vid Riksdag vara närvarande; då man åtminstone med full säkerhet bör kunna upptaga antalet till ett lika belopp af hvad det vid denna Riksdag utgjort, eller 655, skulle, om, enligt det uppgifne förslaget, läktaren utrymdes till främmande, Ridderskapet och Adeln sakna plats för g3 Ledamöter, eller för flera, om antalet af kommande Riddersman öfversteg det nuvarande. Svårigheten att då ändra, att indraga hvad en gång bifallits, eller blifvit beslutadt, och som en del af våra Tidningsskrifvare redan behagat kalla en allmänheten tillkommande rättighet, inses nogsamt. Jag önskade, att vi ej derföre utsatte oss.
Af den 1, 3, 4, 6, 8, 10, 12, i5, 16, 17, 18, 19 och ao dennes, samt' denne dag, innefattande : 1:0 Remiss till Constitutions-Utskottet af Banco-Utskottels Memorial, i anledning af Riks-Ståndens fattade olika beslut öfver Utskottets Betänkande, om öfverlemnande till Förstärkta Banco-Utskottets pröfning af frågan rörande omsättnings-beloppet för Diskontlån. 2:0 Ater remisser af Stats-Utskottets Ullä< tande, i anledning af ytterligare täckt fråga 0111 utdelning af Ridderskapets och Adelns Protocoll vid 181 n och 1818 årens Riksdag; samt af Banco-Utskottets Memorial, angående Reglementariska föreskrifter rörande Metallelfecters beläning vid det i Götheborg blifvande Lune-Contoir. 3:o Bifall till nedannämnde Utskotts Memorial och Utlåtanden, nemligen: Stats-Utskottets: Med förslag till Allmänna Reglementet för Riksgälds-Contoiret; angående utdelning Ridd. o. Ad. Prot. XI. Den si December «. m. af återstående Exemplar utaf Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll vid 1815 års Riksdag; om Ladugårdslands Brännerie-byggnaders begagnande för Veterinair-Inrättningen; angående ändring i tiden för afslutande af Summariska Räkningarne öfver Uppbörden afRiksgälds-Contoirets luedel m. m.; rörande slutliga bestämmandet af Arfvoden för några vid åtskilliga Utskott biträdande personer, äfvensom ersättning för renskrifnings-kostnader; om ändring uti Instructionen för Riksens Ständers Revisorer m. m.; i anledning af ÖfversteLieutenanten G. Hjertås underdåniga ansökning om återvinning af fÖrsuten tid för inlösen af åtskilliga Discont-Assignationer; angående Landt-Räntmästaren Rönströms underdåniga ansökning, om återfående af förfluten tid för inlösen af arne stycken af Malmö f. d.
Men den som mig vedersakar för menniskom, honom skall jag ock vedersaka för min Fader, som är i himmelen. I skolen icke mena, att jag är kommen till att sända frid på jordena; jag är icke kommen till att sända frid, utan svärdet. Ty jag är kommen till att göra menniskona skiljaktiga mot sin fader, och dottrena mot sina moder, och sonahustruna mot sina sväro; Och menniskones eget husfolk varda hennes fiender. Hvilken som älskar fader och moder mer än mig, han är mig icke värd; och hvilken som älskar son eller dotter mer än mig, han är mig icke värd. Och hvilken som icke tager sitt kors på sig och följer mig, han är mig icke värd. Hvilken som finner sitt lif, han skall borttappa det; och hvilken som borttappar sitt lif, för mina skull, han skall finna det. Hvilken som eder anammar, han anammar mig; och hvilken som mig anammar, han anammar honom som mig sändt hafver. Hvilken som anammar en Prophet, i ens Prophets namn, han skall få ens Prophets lön; och hvilken som anammar en rättfärdig, i ens rättfärdigs namn, han skall få ens rättfärdigs lön. Och hvilken som gifver enom af dessa minsta en bägare kallt vatten dricka allenast, i ens Lärjungas namn, sannerliga säger jag eder, det skall icke blifva honom olönt. Och det begaf sig, när Jesus sådana bud till sina tolf Lärjungar fullkomnat hade, gick han dädan fram bätter, på det han skulle lära, och predika i deras städer. När Johannes, som då var i fängelset, hörde Christi gerningar, sände han två sina Lärjungar; Och lät säga honom: Äst du den som komma skall, eller skolom vi förbida någon annan? Då svarade Jesus, och sade till dem: Går, och säger Johanni igen, hvad I hafven hört och sett: De blinde se, de halte gå, de spitelske göras rene, och de döfva höra; de döde resas upp, och dem fattigom varder predikadt Evangelium. Och salig är den, som icke varder förargad i mig.
Föredrogos å nyo och gillades följande StatsUtskottets den 5o sistledne Maji på bordet lagde Betånkanden: Af den 23 sistledne Maji: 1:0 Angående Frösåds Magasins inrättande i Gefleborgs Lån: Angående ett SpannemålsMagazins anläggande i Staden Fahlköping. 3:o Angående ett SpannemålsMagazins in-' rättande i Staden Borås. 4:o Af den 28 sistlidne Maji; I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss angående en årlig Anslagssumma till underhållande af Byggnaderna vid Rosersbergs Kungsgård. Vid förnyad föredragning af StatsUtsbottets den 26 sistlidne Maji afgifne, samt den 3o i samma Månad på bordet lagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets den 1 i berörde Månad meddelte Betänkande, angående Båtsmanslndelningen i Blekinge, ansåg Ridderskapet och Adeln, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln gilladt, Utskottets i frågavarande Utlåtande böra läggas till Handlingarnei Föredrogs ånyo och lades till Handlingarne StaisUtskottets den 26 sistlidne Maji afgifne, samt den 5oi samma Månad på bordet iagde Utlåtande, angående Grefve Gyllenborgs, Johan Henning, gjorde anmärkningar vid Ut-, skottets den 1 i berörde Månad meddeldte Be - Ridd. o. Ad. Prot. VII. B. I, Åfd. 3. i8 Deri 2 Junii, tankande, om medel till Cassern åt Kongl. An; dra GardesRegementet. Företogs till pröfning BancoUtskottets den 28 sistledne Maji afgifne, samt den 00 i samma månad på Bordet lagde Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets den 6 siätledne April rneddelte Betänkande, så vål i anledning af Riksens Stånders Revisorers Berättelse, sorn den af Utskottet verkstålde granskning rörande Banco Verkets styrelse och förvaltning efter sednaste Riksdag. Friherre Cederstöm, Jacob:
Härad är af betydenhet, skall ej utslagit till fördel, emedan den, skadad af långvarigt regn, och tvingad af ogräs, blifvit kort och tunn samt otillräckelig för ortens tillverkningar. Landshöfdingen säger sig äga den glada förmodan, att Länets innevånare skola hafva tillgång af egen gröda till brödföda och irtsäde för nästa år, utan understöd af Kronan, om de iakttaga sparsam hushållning med spannemålen, och ej för vida utsträcka Husbehofsbränningen, hvilket Landshöfdingen dock befarar, och förty önskar, att den ännu för hela året tillåtna fria bränvinstillverkningen finge, åtminstone på några månader, der i Länet blifva indragen. Ifrån Skaraborgs Län är meddeladt, att Ruggrö dan blifvit knapp, ojemnt mogen, ganska odryg till brödföda och i allmänhet ic - EesV. och Ekon. TJtsJc. Eetänkanden,53 ke rätt tjenlig till utsäde, samt att en stor del af vanliga Rågjorden ej blifvit besådd. På dugliga Arter skall ock blifva brist, äfven till utsåning nästa år. Deremot äro Korn, Blandsäd och Hafra skördade till ovanlig myckenhet, men ej af allmänt god beskaffenhet, och Ilvetet i det hela godt och gifvande, fastän på sina ställen något skadadt af vätan. Höbergséln i Länet har varit svår och dess i början allmänt vackra växt förderfvad af regn, eller bortförd och förstörd af öfversvämmande sjöar och strömmar 5 Och skall den betydliga minskningen i denna gröda på nästa vår mycket medtaga Landtmannens Sädesförråd och öka Spannemåls priserna ; I följe af hvilket allt Landshöfdingen anser Länet sannolikt kunna blifva i behof af 2,000 Tunnor Råg, 2,000 Tunnor Ärter, 1,000 Tunnor Korn och af 2,000 Tunnor Blandsäd eller Hafra.
— N:o 349. i anledning af återremiss å en §. i det Memorialet N:o 317, bifogade förslag till de 3:ne första Afdelningarne af Reglementet för Riksgälds-Kontoret. XV. B. 60. A. 89. — N:o 350. i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 329, angående de i Regerings-Formens 63 §. oraförmälda 2:ne kreditivsummors belopp under tiden intill nästa Riksdag. XV. B. 60. A. 89. — N:o 351. i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om anslag till Baggens-Stäkets uprensning. XV. B. 112, 115. A. 123. — IN:o 352. i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 332. XV. B. 112. A. 115. — N:o 353. med förslag till voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, angående väckt fråga om anslag till Lazarettet i Lund. XV. B. 112, 115. A. 123. U. 207. E. 208. — N:o 354. i fråga om medels anvisande för bestridande af erforderliga kostnader vid kontrollen för bränvins-lillverkningen. XV. B. 112. A. 115. — N:o 355. i anledning af väckt motion om pension för ÖfverstpLöjtnanten, Grefve A. E. von Rosen. XV. B. 146, 159. Å. 161. U. 198, 203. A. 206. E. 228. — N:o 356. i anledning af väckt motion om inköp för Statens räkning af en staty i marmor, tillhörig Majoren Schutzercrantz’ sterbhus. XV. B. 146. A. 161. E. 174.
Öfverstepresten bugade sig, och med en undertryckt suck ilade konungen förbi de vördnadsfullt helsande presterna hän mot slottet, för att så fort som möjligt låta föra sig till Cuzco och der taga sin nyfödde son i beskådande. Raymisfesten. Peru fastade. Hela det vidsträckta riket späkte sig till den förestående högtidsfesten, som skulle vara i tre dagar och nätter och börja den morgonstund, då solen nått södra ändpunkten af sin bana och åter skulle vända tillbaka samma väg, till glädje för sitt utvalda folk, för hvars skull den utstrålade sitt ljus och sin värme. Dagar och nätter före den stora dagen voro Cuzcos omgifningar fyllda med menniskor, som från när och fjerran vandrat till den stora festen; denna fick i hufvudstaden sin högtidliga prägel genom incas och hela den stora kungliga familjens närvaro. Likt ett oändligt brokigt band slingrade sig landsvägen till Cuzco mellan bergen, fylld som den var af en oräknelig folkmassa i prålande, färgrika dräkter. Alla hade samma mål för sin vandring. Ett förvirradt sorl af musik, sång och skratt steg upp i den klara, molnfria luften. Det glödande solljuset kastade sina strålar på dyrbara baldakiner, under hvilkas tak guvernörer, högtstående embetsmän och officerare, alla med incablod i sina ådror, bekvämt hvilade, burna af raska tjenare. Dyrbara fjäderbuskar på fantastiskt formade hufvudbonader vajade för den lätta, svalkande brisen från bergen. Men de lägre folkklasserna hade smyckat sig med condorens eller andra roffoglars fjädrar; deras drägters olika färger betecknade de olika distrikt, till hvilka de hörde. Kvinnornas sällsamma hufvudbonad bestod vanligen af ett trästycke, ett snöre eller en träring, lagd kring hufvudet och utpyntad med yllefransar, metallplattor och perlor, eller ett parasolliknande hufvudtyg, bildadt af fjädrar, som satts på stjelkar och fastgjorts vid bandet, som omgaf hufvudet.
Stats-verket betydligt ökad inkomst af Nyqvarns qvarn och bro, och städse ådagalagt nit och oegennytta, samt nu vid en framskriden ålder, med försvagad hälsa, vore, i följd af åbragta förluster, stadd i knappa omständigheter, måtte, såsom ett lämpligt vedermäle af Rikets Ständers erkänsla och välvilja, undfå antingen för en gång 4000 rdr bko, eller ock en årlig pension af 400 rdr samma mynt. Utskottet, som anser det mindre lämpligt att på en enskild motionärs framställning ingå i pröfning af Assessoren Moréns förtjenster, hvilka Utskottet, utan att vilja desamma i någon mån underkänna, icke är i tillfälle att bedömma, håller före, att en synnerligen skicklig och nitisk tjensteman, utom den tillfredsställelse, medvetandet af uppfyllda pligter medför, ej går miste om den belöning, som Kongl. Maj:t i nåder kan finna ett utmärkt välförhållande i Statens tjenst förtjena, och får Utskottet alltså tillstyrka, att hvad, uti ifrågavarande motion blifvit föreslaget icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Anfe. till Esp.-Utsk. d. 15 Jan. 1S51 kl. 1 e. ra. Utlåtande, med anledning af Kongl. May.ts Nådiga Proposition, angående utbyte af en del utaf den för Götha Artilleri-regementes äldre stallbyggnad i Götheborg upplåtna tomtplats emot en annan derstädes belägen nämnde stad UUIiörrg lägenhet.
Lades på bordet nedannämnde från Utskm inkomne utlåUn, betänkm och mern., nemi. från S ta ts-Utsk o t te t: N:o 213, i anledn. af väckt motion om ett lån för till vägabringandet af en pensionsförening inom Jönköpings län; N:o 214, i anledn. af väckt motion om ett räutefritt lån för beredande af en nödoch frihamn vid Höganäs; Den 5 Mars. 469 N:o 215, i anledn. af K. M:s nåd. propos., ang:de ett lån för uppförandet af en gymnastikbyggnad i Malmö; N:o 216, i anledn. af gjorde framställningar om ett lån för uppbyggandet af en ny kyrka i Christinehamn ; N:o 217, ang:de ett föreslaget lån för reparerandet af Catharina kyrka i Stockholm; N:o 218, ang:de ett låneunderstöd för fullbordandet af den nya stiflskyrkan i Hernösand; N:o 219, i anledn. af erhållen återremiss å betänk. N:o 82, ang:de ifrågaställd öfverlåtelse till Haparanda stad af capitainsbostället vid Norrbottens Fältjägare-corps Hapaniemi, N:o 1; N:o 224, i anledn. af väckt motion, ang:de tillstånd för åboerna å åtskilliga till Kongl, och Hvitfeldtska stipendii-inrättningen hörande hemman, att förvärfva sig äganderätt till samma hemman; N:o 225, i anledn. af väckt motion, ang:de ändring af stadgandet i K. br. d. 14 Juni 1825, ronde åbolediga kronohemmans ä Oland anslående till boställen åt skollärare; N:o 226, i anledn af väckt motion ang:de tillstånd för Norrforss byamän i Westerbottens län alt begagna laxfiske i Umeå eif.
Föredrogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedanföjjande Utlåtande och Memorial, nemligen: Utlåtande N:o lil, i anledning af väckt motion om reorganisation af Bergs-kollegium m. m., hvilket bifölls. Memorial N:o 112, i anledning af återremiss utaf Utskottets Utlåtandet N:o 97, samt Dito N:o 113, i anledning af återremiss utaf Utlåtandet N:o 103, hvilka lades till handlingar ne. S. D. Vid skedd föredragning biföllos Stats-Utskottets nedanstående Utlåtanden: N:o 198, i anledning af väckt motion, angående optionsrätt vid utarrendering af militie-boställen. N:o 199, i anledning af väckt motion, angående nedsättning i arrendet för indragna militie-bostället Kottorp i Jönåkers härad af Södermanlands Län; N:o 200, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående eftergift af 372 Prot.-Utdrag den 9 Juli 1851. kronans, rätt till dana-arf efter vice Länsmannen Petter Lök Rössler till förmån för hans arfvingar; N:o 201, i anledning af väckt motion om tillåtelse för häradsboerne att få till skatte lösa härads-allmänningen Holaveden i Norra Vedbo Härad af Jönköpings Län; N:o 202, i anledning af väckt motion, angående nedsättning uti de åtskilige hemman på Wisingsö åliggande utskvlder; N:o 203, i anledning af Kongl. Majtts nådiga proposition, angående upplåtande till domkyrkan i Kalmar al arrende-inkomsterne utaf jordlägenheter, tillhörande Kalmar f. d. fästning; N:o 201, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse i fråga om frenne kronan tillhörige jordars upplåtande till utvidgning af Kyrkogården i Kalmar:
Detta är orsaken till Utsk:s förslag, hvarå jag vördsamt anhåller om bifall. Förevande § blef, uppå härefter framställd propos., af R. o. Ad. bifallen, . § 15. Hr Flach: Det i första mom. förekommande uttryck ”skall Den 14 Augusti. 349 det. straff, hvartill han eljest gjort sig skyldig” gifver, enl. min tanka, anledn. till den tydning, att det straff, hvartill han eljest gjort sig skyldig, kan innefatta helt andra brott än stöld, såsom t. ex. fylleri, slagsmål m. m. Jag har af en ledamot uti Utsk. erhållit den uplysning, att detta icke varit Utsk:s menjng, utan att Utsk. hyst den åsigt, att straffet skall bero derpå, huruvida det varit enkel eller qvalificerad stöld. Sedan man erhållit denna förklaring, medgifver jag visserligen att man kan förstå Utsk:s mening, men också först då. Enär jag således tror att mom. bör förtydligas, anhåller jag alt detsamma måtte återremitteras. Gr. Sparre: Då jag icke tror att någon serdeles otydlighet förefinnes, anhåller jag att R. o. Ad. behagade bifalla §:n, endast med den förändring, att det i Usta och 2:dra mom. förekommande ordet ”ökes” rättas till ”ökas". Pröpos. lill bifall å denna §, med den rättelse, att i st. f. ordet ”ökes” skulle införas ordet ”ökas”, blef härefter framstäld och besvarad med starka Ja, jemte ett eller annat Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förvarade att lian funnit Ja öfvervägande. § ><>■ Hr Flach: Utsk. har, i afseende på inbrott, föreslagit enahanda straff, som för tjufnad utan inbrott.
Ständer hafva likväl trott sig böra i underdånighet anmäla, att, efter deras tanka, en lättnad skulle för Allmogen uppkomma om det till E. K. M:ts Befallningshafvande öfverlemnades, att, efter orternes olika beskaffenhet i de Socknar och District, der kolhandel diifves, Underdåniga Skrifvelser. 215 för kröning af kolskrindor, ryssar och stigar, utsätta de mest lämpliga terminer och ställen samt kungörelse derom utfärda, och om, i händelse Kolmätaren och Uppsyningsmannen å utsatt tid och ställe sig icke infinner, kröningen finge verkställas af Fjerdingsman, hvilka, enär E. K. Mus Befallningshalvande funne dem skicklige, skulle vara berättigade, att äfven för öfrigt Allmogen biträda med den handläggning, Författningerne i detta hänseende bjuda; äfvensom det torde böra Allmogen tillåtas, att, utan åtal, begagna de skrindor, sorn af deni blifvit tillverkade, på sådan tid eller ställe, der kröning ej kunnat ega rum, intilldess stämplingen kan blifva verkställd, så vida skrindorne innehålla de erforderlige dimensionerne; Och få Riksens Ständer slutligen i underdånighet anhålla , att Allmogen måtte förunnas rättigheten, att, med både Mätstång och Tunna, låta mäta och derefter kröna kolskrindor, samt att, genom utfärdandeallmän Författning, Knlmåttets och Mätstångens beskaffenhet kunde i Nåder bestämmas, Riksens Ständer framhärda etc. Underdåniga Skrifvelser, N:0 354, Upplo. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 57 Nov. 1823» Preste-Ståndet d. 29 Borgare-Ståndet d. 29 Bonde.Ständet d. 1 Dec. —- Riksens Ständers underd. Skrifvelse, angående en vidtagande ny reglering i afseende på. Ekeskogarne i Riket, S. A. K.
I följd häraf kan motionstiden i förra händelsen utsträckas till sex veckor, i den sednare till tvenne månader från riksdagens egentliga begynnelse, och motionernas tillväxt derigenom befordras på ett sätt, som icke alltid rättfärdigas af deras vigt, men deremot alltid bidrager till riksdagarnes förlängande, och således utgör en af orsakerna till detta så allmänt öf - Konslitutions-Utskottets Memorial, N:o 19. 15 verklagade förhållande. I sammanhang med de förslag, åsyftande riksdagarnes förkortande, så vidt ske kan, hvilka Konstilutions-Utskottet uti dess memorialer N:ris 16, 17, 18, till Rikets Ständers pröfning öfverlemnat, får Utskottet derföre äfven, i afseende å ifrågavarande omständighet, hos Rikets Ständer vördsamt föreslå den ändring af motionstiden, att densamma, i hvarje händelse, skulle bestämmas till trettio dagar från den, då riksdagen å rikssalen blifvit öppnad, och följande lydelse alltså gifvas åt: Riksdags-ordning en % 36. Intet behörigen väckt ärende må nedläggas utan ståndets beslut. Ej heller må, med undantag af grundlagsfrågor, nya ämnen af riksdagsman väckas, sedan trettio dagar tilländalupit från den dag, då riksdagen af Konungen å rikssalen öppnades, så vida icke sådana frågor af redan fattade beslut, eller redan upptagna ärenden, eller under riksdagen inträffade händelser, omedelbarligen föranledas. Utskottet bör härvid likväl anmärka, att, derest Kongl. Maj:ts nådiga förslag till ny Riksdagsordning m. m., hvarom Utskottet uti memorialet N:o 12 afgifvit betänkande, blifver å nästa riksdag antaget, nu afgifna förslag må anses som förfallet. Stockholm den 19 Juni 1848. Reservation af herr borgmästaren Thorn: »Emot Utskottets förslag till ändring af 36 § R. O. har jag reserverat mig, af den anledning att jag ansett motionstiden lämpligen kunnat och bordt inskränkas till fjorton dagar, på sätt föreslaget varit och Kongl. Majrts afgifna förslag till Riksdagsordning i 107 g innehåller.
Det lärer således mindre kunna anses alt olägenhet deraf uppkommer för klädesfabrikalionen inom landet. Deremot är det en annan näring, som utgör en folknäring inom de vestra provinserna af landet, nemi. tillverkningen af gröfre yllevaror, synnerligast uti Halland och Westergöthland. För denna industri är det af stor vigt, att råämnet, som icke finnes inom landet i tillräcklig mängd, må kunna fås utifrån. Det är också derföre, som uti den K. propos:n, rör:de tulltaxan, icke något förslag blifvit gjordt för det ändamål, som Grefven afsett. Jag anser, att man noga bör afväga fordringarne af de särskilda näringarnes intressen i detta hänseende, och jag yrkar derföre, att Bevilln.Utsk., som kommer att behandla frågan, måtte egna den allvarligaste uppmärksamhet åt detta ämne, så att icke den näringsgren, jag nyss hade äran nämna, mätte lida något melin af det förslag, som Grefven framställt. Jag anhåller, att detta yttrande får åtfölja motionen till Bevilln.- och Ekon.Utsk:n. R. o. Ad. biföll, att detta anförande finge, jemte Gr. Wirséns nyss väckta motion, remitteras till Bevilln.Utsk. Hr af Huss, Olof Mauritz, hade inlemnat ett så lydande mern.: Redan vid 3:ne föregtde riksdagar, eller åren 1823, 1834 och 1840, hafva, i anledn. af väckta motioner, R. St. tagit i öfvervägande frågan om de af kronobonden i Hernösands stift utgående 124 domkyrkotunnor, hvilka, i st. att, såsom förhållandet är inom rikets öfrige stift, komma stiftets domkyrka till godo, tillfalla Upsala domkyrka, samt, uti und. skrifvelse!’ till K. M., anhållit om ett Dess nåd. förordnande, hvarigenom ifrågavar. domkyrkotunnor måtte komma att till deras rätta ändamål användas.