Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För uppförande af ett exercishus vid detta läroverk har Kongl. Maj:t äskat ett extra anslag af 38,000 R:dr; och då Krigs-akademiens förändring till en mili - 56 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 51 tärisk tillämpningsskola för bildande af alla vid arméen behöfliga officerare, der vistandet, ej beräknats längre än att hvarje elev i allmänhet komme att deltaga i tvänne års praktiska öfningar, är afsedd att under innevarande år genomföras, samt, enligt hvad af Statsråds-protokollet inhemtas, någon tjenlig lokal för dylika öfningars anställande under den kalla årstiden eller då väderleken i öfrigt hindrar deras företagande i fria luften, ej vid läroanstalten finnes, synes ett exereishus vara af behofvet högt påkalladt; i följd hvaraf Utskottet, som haft del af ritningar och kostnadsförslag till det ifrågaställda exercishuset, hvilket är afsedt att uppföras invid vestra flygeln af Carlbergs slott, ansett sig böra tillstyrka, a) att det begärda anslaget, 38,000 R:dr, må af Rikets Ständer beviljas. Sedan, på sätt Statsråds-protokollet gifver vid handen, Kanslers-embetet vid Krigs-akademien, jemte förmälan, hurusom den nuvarande sjukhuslokalen vore för sitt ändamål såväl alltför inskränkt som eljest otjenlig, hos Kongl. Maj:t hemställt, dels att ett särskildt sjukhus måtte uppföras för krigsskolans behof samt att i denna byggnad äfven måtte beredas bostäder åt såväl läkaren som slotts inspektoren eller kamereraren jemte rum för förrådet, dels ock att nuvarande sjukhuset äfvensom den af slottsiuspektoren nu begagnade lokal måtte få disponeras till boningsrum åt befäl och lärare, hvilkas nuvarande bostäder i öfra logements och klass-våningen vore väl behöfliga till lärosalar och logementer åt det ökade antalet kadetter; så har Kongl.
— Bidrag af manufaktur-medlen, enligt Kongl. Brefvet den 9 November 1836, 1,200: Ersättning af sistnämnde medel för fondens brist år 1854, enligt Kongl. Brefvet den 8 Augu - Diskont-kontoret Inkomst år 1855: sti 1855, 2,962: 43. 4. 6,715 22 2 Balans till år 1856. Skuld: Agrell. — 14 — Kapital-slut öfver Nya Ull - Debet. Balans från år 1854. Skulder: Till Rikets Ständers Riksgälds-kontor för af kreditivet begagnade medel, kapital 32,020: ränta härå till 1854 års slut 767: 14. 1. 32,787: 14. 1. Ofverbetaldt å ett infriadt lån n 12. — Utgifter: — Ränta till Rikets Ständers Riksgälds-kontor för af kreditivet begagnade medel 515: 43. 8. Reseoch traktaments-kostnader för utlåning vid 1855 års Ullmarknad i Norrköping 89:31. 6. Balans till år 1856. Tillgångar: l:o Säkra, Behållning i Rikets Ständers Bank 4: 20. 6. Banko. Credit. Balans från år 1854. Tillgångar: l:o Säkra, Behållning i Rikets Ständers Bank 7: 9. 2. Balans till år 1856. Skulder: Till Rikets Ständers Riksgälds-kontor för af kre ditivet begagnade medel under år 1855, kapital 18,760: Debet. Credit. U tgifter: „ Tulloch Konfiskationsdito 7,333: 16. — „ „ Eskilstuna fristadsdito 66: 32. — Behållningar och fordringar vid 1855 års slut: af Manufaktur-medlen 4,264: 29. 1. „ Tulloch Konfiskationsdito 7,484: 15. 4. Återstår tillgångar Summa Statistiska Kontor den 10 Juni 1857. Efter förordnande E. G. Leyonmarck.
Skulle verkligen konjunkturernas fluktuation vara så hastig, som här antydts, kan jag icke föreställa migj att, då vi fästa afseende på den säkerligen ej korta tid, som erfordras för StatsUtsk:t att inkomma med sitt utlåt, i ämnet, denna tidsutdrägt af endast Ane dagar kan hafva ett så menligt inflytande på ifrågav:de låns uptagande. Jag har äfven haft en annan anledn., m. Hrr! hvarföre jag bordlagt frågan. Jag har nemi. under tiden mellan denna och nästa plenidag velat rådgöra med några af MedSt:s ledamöter, huruvida det ej skulle vara lämpligast att för ifrågavide ärendes skyndsamma behandling tillsätta ett särskildt Ut,sk., i hvilken händelse StatsUtsk:t kunde oafbrutet få sysselsätta sig med Statsregleringen och man kunde fortare komma till önskvärdt resultat i båda frågorna. Dessa hafva varit mina motiver för yrkande af bordläggning, hvarifrån jag ej anser mig, till följd af den siste värde talarens anförande, kunna afstå. Hvad jernvägens sträckning beträffar, har det aldrig varit min afsigt att söka göra någon förändring i hvad som en gång blifvit föreslaget, utan anser jag blott, att man först och främst bör öfverlägga om behofvet, derefter huru lånen skola uptagas, och sedermera huru de skola användas och slutligen en gång betalas; hvilket allt bör bestämmas samtidigt med sjelfva lånefrågan. Hr Virgin, Christian Adolf: Jag anhåller att till afla delar få förena mig i hvad Hr Akerman anfört till prot. II. Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att sedan det ifrågavar:de prot.-utdraget blifvit af en ledamot begärdt på bordet, detsamma komme att der hvila till nästa plenum. Gr. af Ugglas, Carl Ludvig: Instämmande för min del i hvad Hr Åkerman yttrat, anhåller jag att .Hr Gr. o. Landtm, måtte framställa propos. derom, att detta vigtiga ärende måtte sättas först på föredragningslistan till nästa plenum. Denna hemställan blef af R. o. Ad., uppå derom gjord framställning, bifallen.
— I Den zo Ju lii. 2129 I Fjerde Classens Stader. Handlande aned flera — iz: r6. Fabriqueurer med flera — is: — I Femte Classens Städer. Handlande med flera — io: — Fabriqueurer med flere — 8: — Bryggare, Handtwerkare och Borgare af alla slag. Da förändringar i hwarS och ens till denne Class hörande Borgersmans omständigheter fran ett ar till ett annar af Conjuncturerne mindre bero emedan deras Näringsfång egenteligen ar rigtad pa den inre Rörelsen, anses indelningen i Classer här wara lämpelig. De hwilka dylik Näring med serssild rättighet utöfwa, ulan att wara Borgare, taxeras till lika afgift efter den Class till hwilken de kunna hänföras. För att hafwa Clas; som da till hwarje händelse för desse Slädernes Borgare, kan af Taxeringsmännen tillämpas, hwilken tillämpning likwal efter den allmänt antagne grund bör ffe efter HwarS och enS rörelse, handtering och näring samt hwad deraf kan bedömmas hafwa utgjort den werkeliga inkomsten, sa widt den mäjeligen utrönas kan, utförcs för Stockholm och Götheborg, Tolf Classer. i:sta Classen — 266: zr 2:dra dito 3:dje dito 4:de dito — stte dito — 6:te dito — 7:de dito. — Bihang. N:v 220: r;c>: iso: 90: 70: 8:de Städerne af Första Classen. i:sta Classen 2:dra dito z:dje dito 4-de dita stte dito 6:te dito ?:de dito 8:de dito 9!de dito «o;de dito i;o: 120: 92: 7t: 60' 45: Zo: Lo: -s:
Trygger d. r6 October 1827 afgifven ProMemoria , att då försäljning af Fregatten Camilla år 1825 ifrågasattes och bemälde DepartementsChefs derom preveneradcs hade en discussion rörande nämnde Fregatts värde | 12,445. Betänkande n, N:o 101. 77 förekommit, dervid värdet af Fregatten Camillas skrof, inredning och rundhult ansetts icke böra öfverstiga det belopp, som i förut ingifvet Varderings-instrument vore upptaget för Fregatternes af Chapman och Euridice Bihloch Botfärdighet, eller 120,000 R:dr, från hvilken Summa, med afseende derå att Fregatten Camilla vore spikad och förbultad med jern samt utan all slags förhydning borde afdragas kopparens överskjutande värde tillagdt förhydningen, circa 25,ooo R:dr; att som tackling och segel befunnos i detaldranärmaste till alla delar af lika beskaffenhet med Fregatterne Galathé.1 och Froja,s Skeppare-inventarie-uppbörder och desse i förut upprättadt värderings-document upptagits en femtedel under fullgoda, syntes samma reduction böra gälla för Fregatten Camillas Skeppare-inventarie-uppbörd; att då härtill komme Artillerieoch Timmermans-uppbörden, ballast &c., hvilkas beskaffenhet öfveren sstämde med dem för Fregatten Galathé, uppstode för Fregatten Camilla följande mest noggranna minimi-värderingsbelopp: Dess bihloch bohl-färdighet utan kopparförhyd ning g5,ooo. Dito Skeppare-inventarie-uppbörd 34,000. Dito Complett Artillerie-uppbörd 25,268. — - Dito Ankare-jernballast, complette Tim mermans-inventarie-uppbörd 24,525.
Af Draktrefomforeningen valda ordi) larie n~eiilemnzar: fru Nanna Bendixson, fru Carola Boklund, fru Maria Bolin, fru Eilon Gyllander, fru Hanns Palme samt fru Carin Scholander; supplea ?tter: fru Sigrid Nystrom, fru Elsa v. Bahr, friiken Wendela Anderson-Falk och froken Helena Palmqvist. Som ordforande har fungerat fru Linder, som sekreterare fru Gyllander och som kassaforvaltare fru Bolin. Revisom. hafva varit froknarna Jenny Bonnier och Betty Hirsch sa.mt s-evisorssuppleanter: fru Greta Wzern och froken Anna Kruse. Bil. V. Kassaforvaltarens rapport. ' Till ' Styrelsen for Fredrika-Bremer-Forbundet. Ur rakenskaperna en fores foljande: -. Vid Arets slut hade Fredrikh-Bremerforbundet foljande Eassa ... 483: Intecknings-Garanti-Aktiebolaget 3,792: Inventarim .. 2,070: Fordran hos fru. S. Whitlock ... 3,540: Diverse debitorer: Obligationer 4,100: - Depositionsbevis ... 5,840: - Reversfordringar ... 7,270: 26 17,210: 380: Andre fordringar (Aftonbladets Aktiebolag). Saldo: forlust 953: Suinma kr. 28,428: 05 08 - 26 36 12 87 Skzllder: E g n a fonder: Standiga ledamoters afgifter r 9,690: - Intradesafgifter .. . v 3,444: S. Whitlocks stipendiefond 3,540: ~onittionsfondei (frn Benedicks r 2,000: IComitb for lagfrigor 1,193: Anonym donationsfond .. ... 6,000: Reservfonden ..
Skulle nu den, som genom åverkan lidit en betydlig förlust, betagas rättigheten atr, derest saken går honom i Hofrätten emot, söka rättelse i Högsta domstolen, torde den allmänna rättskänslan ej finna sig till freds. Att afbryta en rättighet af ifrågavarande beskaffenhet, sedan allmänheten dervid blifvit van, låter sig dessutom svårligen göra; och Konungens Majestät lider ej deraf, att den domstol, som utöfvar hans domsrätt, oväldigt skipar rättvisa, antingen det sker till upprättelse för den, som lidit, eller till bestraffning för den, som brutit. Någon minskning i vördnaden för Konungen i följd af Högste Domstolens anmärkte förfarande har ej eller försports. Folket har ock lärt sig att ej förblanda rättvisa med nåd; att skilja emellan hvad det eger att fordra och allenast kan söka. Någon med vårt närvarande samhällsskick införlifvad ”stor och vacker idé” sväfvar således ej i fara, derest omförmälte rättighet bibehålies; och som densamma, efter hvad Utskottet sökt visa, har stöd i befintliga förhållanden, i stadgad lagskipning och i sednare tiders deraf framkallade lagstiftning, föranlåtes Utskottet vördsammast hemställa, om icke Herr Cederschiöld’s motion md lemnäs utan afseende. Ank. till Exp-Utsk. den 28 Not. 1867, kl. 6 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion, angående utfärdandet af en författning i afseende pä tjenstförrättande Pastors i Prwbende-pastorat boningsort. Uti ett till Högvördiga Preste-Ståndet ingifvet och | till ^Lag-Utskottet remitteradt memorial har Kyrkoherden Schönbeck föreslagit utfärdandet af en författning, som stadgar, att hvar och en, hvilken tjenstgör såsom pastor i praebende-pastorat, ovilkorligen bör vara boende inom pastoratet, såvida detsamma icke omedelbart gränsar intill stifts-staden och pastoratets prestgård derinom är belägen. Behofvet af ett sådant stadgande vore, efter hvad motionären förmenat, ådagalagdt genom erfarenheten.
Under erkännande, att de af Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen föreslagna ändringar och tillägg i taxan utgöra förbättringar, tror jag likväl för min del, att, äfven med iakttagande häraf, vår närvarande tulltaxa numera ingalunda tillfredsställer fordringarne på en tidsenlig tull-lagstiftning. Grunderna för denna tulltaxa äro visserligen, enligt min åsigt, i allmänhet rigtiga, men så väl i fråga om dessas tillämpning, som med hänseende till taxans uppställning och allt för stora vidlyftighet, anser jag att betydligare brister förefinnas, och att således en väsendtlig omarbetning af densamma vore af behofvet påkallad. Jag anhåller underdånigst, att i dessa afseenden särskildt få angifva några hufvudpunkter. Då man af goda skäl, till förekommande af tvister, omgång, osäkerhet och äfven underslef, så vidt som möjligt sökt undvika förtullning efter värde, och i stället utsatt specifika tullsatser för hvarje artikel, oftast efter vigt, fordras dock, enligt min tanke, att icke i en och samma klass med lika tullsats sammanföras effekter af så högst betydligt olika beskaffenhet och värde, som nu i flera fall skett; åtminstone ej der en lämplig underafdelning — i likhet med hvad sorn förekommer i alla andra mig bekanta tulltariffer med specifika tullar — utan synnerlig svårighet kunde åstadkommas. Det är nemligen klart, att t. éx. i fråga om väfnader af bomull, linne och ull, der värdet i allmänhet stiger, icke i förhållande till vigten (som utgör grunden för tullafgiften), utan fastheldre i det motsatta förhållandet, eller efter finheten, så måste det inträffa, när alla de ej särskilt specificerade slagen af dessa varor sammanföras till en enda klass med lika tullsats, att denna tullsats ofta kommer att utgöra en efter varans värde illa lämpad och föga rättvis beskattning. Vidare anser jag, dels på grund af nu nämnda förhållanden, dels af andra anledningar, 4 Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse M 49. att åtskilliga ej oväsendtliga ändringar i nu gällande tullbestämmelser vore Önskliga.
Vännerna till representationsförändringen hafva försäkrat oss, att genom densamma någon rubbning i konungamagten ej skall ega rum. Men Frihm, hvilken, såsom vi alla veta, tillhör desas antal, har 540 Den 25 April e. m. nu sagt, att en sådan rubbning kommer att ske. Jag hoppas emedlertid, att den blick, Frih:n dervid kastat in i framtiden, kommer att upplösa sig i en synvilla. Om det nu är en sanning, att vi icke böra vedervåga en grundiagstolkning, som kunde innebära ett öfverskridande af den gräns, der regeringen eger grundlagsenlig rätt att visa representationen tillbaka; och att den afgående representationen genom ett försök att i sista ögonblicket af sin tillvaro göra en orättmätig inkräktning på konungamagten, skulle draga öfver sig en nesa, hvilken jag anser vida värre, än den, hvarmed Frih. Hermelin hotat oss, i fall vi undvika försöket, och om det slutligen icke kan vara klokt af den afgående representationen att leda sina efterträdare in på en väg, som kan föra till konungamagtens försvagande, så tror jag det ej heller vara skäl att bifalla Utsk:ts hemställan i denna punkt; och vågar jag i anledning häraf anhålla om afslag derå. Talrika och häftiga rop på propos. hördes ånyo. Frih. Cederström, Rudolf: Då en värd ledamot, Hr von Ehrenheim, efter att uti ett i dag afhållet, högst talangfullt anförande, halva citerat några yttranden, hvilka på detta rum blifvit afgifne af, såsom han sade, några af detta Riddarhus’ mest framstående ledamöter, äfven gjort mig den äran att uppläsa ett af mig vid 1854 års riksdag afgifvet yttrande, så anhåller jag att i afseende härå få göra några anmäkningar. Först och främst får jag nämna, att mitt ofvannämnda yttrande, hvilket han citerat, i betydlig grad bekräftar, hvad jag i dag sagt, att nemligen den ställning, hvari frågan nu råkat, är en följd af den uppmärksamhet, hvarmed R. St:r följt densamma, och hvilket å detta rum tydligen ådagalagts genom de många sakrika anföranden, som blifvit afgifne.
Men då denna fråga är underställd K. M:s Nåd. pröfning och för närvarande beror på infordrad t und. yttrande af Committerade för landtmäteri-taxans öfverseende, hvilka icke lära underlåta att i allo utreda saken och framlägga, örn och hvad deri må vara lämpligt att föreslå, så anser jag mig icke nu böra deruti närmare ingå. Det endast vill jag likväl upplysa, att äfven denna fråga vid sista Riksdag väcktes af Lagoch Oecon.-TJtskm, i hvilket sistnämnde Hr Frih. var ledamot, och sedermera äfven af StatsUtsk. afstyrktes samt af R. St. afslogs. I allt öfrigt anser jag icke af nöden att besvara, hvad Hr Frih. anfört. Frih. Cederström, Jac.: Af första raden i instructionen för Landtmäteriverket i Riket inhemtas, att det blifvit stäldt under K. M:s omedelbara styrelse. beträffande Hr Danckwardts anmärkning, att KammarColhm icke blifvit hördt öfver de författningar, som blifvit utfärdade rörrde Landtmäteriet, så äger den sin fullkomliga riktighet; men om sådant varit nödigt, blir en annan fråga. Möjligen hade nyttiga upplysningar derifrån kunnat vinnas. Samme ledamot har jemväl yttrat, att uti förslaget till instructionen blifvit framstäldt, att Landtmäteriet borde komma under KammarCollegii uppsigt, i och för controllen å skattläggningarna. Detta är visserligen riktigt; mea härvid 2Ö0 Den 3 Mars e. m. •förekommer äfven, att chartse-verket rörande Rikets egendomar bör stå under tillsyn af samma Verk, som det tillkommer att controllera skattläggningarna, emedan det ofta bänder, att chartor saknas äfven uti Gen -Landtmät.-Cont. utan att hvarken K. M:s Bef:h:de eller Öfverdirectören vid Landtmäteriet genom sina resor kunna hjelpa oredan. Det tillstånd, hvaruti chartae-väsendet sig för närvarande befinner, påkallar en ganska sträng rättelse.
Nedsättningen kommer derigenom äfven till förmån för den arbetande klassen. Jag anhåller om bifall å Stats-Utskottets förslag. ' • ■ • ■ >* Friherre Cederström Jacob: Sjelfva saken om upphörande af räntan mot ersättning af Bevillningsmedlen synes mindre vigtig än den principfråga, huruvida beslut kan fattas, utan att man tillika yttrar den mening, att Konungens sanction behöfves. Om den grundsats kunde stadgas, som Friherre Anekarswärd och Herr Hjerta framställa, kunde Staten upplösas, derigenom att dess inkomster upphäfvas, och, tvärt emot Grundlagen, räntorne göras till intet, samt sjelfva indelningsverket till sine grunder förändras. Det torde likväl ej vara tvekan underkastadt, att sådant, enligt 80 §. RegeringsForraen, icke går an, ty då Den 28 April f. ni. 11 kunde äfven hela den jordeboksränta, som är anslagen till MilitiaeStaten och till Civilstaten, förändras och indragas utan Konungens sanction, och nied detsamma Statens behof blifva alldeles ouppfylda, om Rikets Ständer ej komma öfverens om den motsvarande Bevillningen, ty om Konungen då åtskilde Ständerne, blefve gamla Bevillningen ensamt utgående, och den blef naturligtvis alldeles otillräcklig, hvarigenom hela Stats-machinen komme att stanna. Sådane tilltag böra en gång för alla tillrättavisas, derigenom att Ständerne förklara, att Konungens sanction erfordras. Jag förmodar ock, att Herr Grefven och LandtMarskalken ej lärer kunna meddela proposition på något annat förhållande. Jag begär derföre, att om Herrarne yrka och begära räntans upphäfvande, det måtte blifva bestämdt uttryckt, huruvida Konungens sanction behöfves, eller icke. Skulle Herrarne påstå sig hafva rätt, att dtan Konungens sanction upphäfva ordinarie skatter, hvilka existera, så förväntar jag vägran af proposition, och att ConstitutionsUtskottet kommer i tillfälle att afgöra principfrågan. Hefr Lagerhjelm:
Maji II. 299, 666. — om skyldighet för samteliga EmbetsVerken att till Justitias-Ombudsmannen aflemna arbete-förteckningar, April I. 43o. April II. 120, 334, 34i, 355. — om förändring af rättegångssättet rörande Skjutsnings-försummelse, April I. 43o. —- angående yrkad ändring i ansvaret för fylleri och dryckenskap, April I. 43o. April II. 120, 335, 347, 355. — rörande väckt förslag, att mål sorn angå fylleri och oloflig försäljning af starka drycker endast må af allmänna Domstolar upp - lig tagas, April 1. 431. Lagutskottet, om föreslagne ändringar uti nu gällande stadganden rörande Förmyndares tillförordnande, April II. 96, 338, 343, 358, 4.7a. — angående frågan om förändring af 8 Gap. 1 §. Maji I. 4p, 378. — rörande förslag till ändringar uti 7 Cap. RättegångsBalken, April II. 149,656,278. — angående det af Kongl. Maj:t till Riksens Ständers antagande i Nåder framställde förslag till ny ConeursLag, April II. i5o. Junii I. 4> n6. — om ändring af nu gällande formulaire till BorgenärsEd, April II. i5o, 656. Maji I. 60, 278. — om förändring uti straffet för dem som utfärda tryckta eller graverade Assignationer, Maji I. 267, 368. Maji II. 109. — om föreslagne ändringar uti de under Kongl. SeraphimerOrdens-Gillets Styrelse nu stående fonder, m. m., Maji I.
2:0 af den 12 Mars 1828, hvarigenom Handlanden i Götheborg A. R. Lorent, som icke fullgjort den, såsom vilkor för lånsrälts begagnande i Manufactur-Disconten nämnde år, honom åliggande skyldighet att inom medlet af Januarii månad aflemna uppgift å de vid hans Porterbryggeri under loppet af år 1827 åstadkomne tillverkningar, blif vit, med afseende å de vid Porterbryggeriet under sistnämnde ar gjorde förbättringar och nya inrättningar, hvilka bidragit lill Bryggeriets utvidgning och fullkomnande, förklarad berättigad, att, i mån af Manufactur-Discont-Fondens ägande tillgångar, äfven under år 1828 tillgodonjuta den honom förut lillagde lånrätt; 3:o af den 19 Junii 1828, angående rättighet för Fabriksidkaren N. P. Häggberg, hvilken af inträffad svår sjukdom varit uturståndsatt alt inför vederbörande HallRätt beediga rigtighelen af dess aflemnade uppgift å tillverkningsbeloppet vid Långasjönäs Pappersbruk för år 1827, att i händelse Manufactur-Discontens tillgångar skulle medgifva, och det utan lånberättigade Fabriksidkares förfördelande kunde ske, få för återstående delen af år 1828 tillgodonjuta lånrätt i Manufactur-Dis conlen, i förhållande till det anmälde tillverkningsvärdet för år 1827. 4:o af den 3 Julii 1828, som tillåter förre Fabriksidkaren i Norrköping, G. Harling, att på vissa terminer inbetala till Fonden sin Capitalskuld i,o38 R:dr 25 sk. 4 r:st., och befriar honom från erläggande af förfalloränta. 5:o af den 16 Januari! 1829, angående tillstånd för Interessenterne uti den från Gripsholm till Wermdön flyttade Fabrik för Chemiske preparator m. m. att vid förfallotiden nämnde år, af deras Discontlån, stort 9,5oo R:dr, inbetala 10 procent af Lånesumman och sedermera hvar nionde månad verkställa en dylik afbetalning.
Valförrättaren skall pröfva och afgöra de frågor, som i och Hör till Constitutions-Utskottets Utlåtande N:o 36. i5 §. af., Har vid Riksdagsmannaval - rösterne erhållit ■ 20, r. i. ■ 3a, r. a. 33, r. 3. förrättnings böter, suspension eller Gore för valet kunna väckas, och ege till beslut, sorn fattas, Valförrättande Häradshöfding och Valnämnds Ledamot lika röst. Derefter anställes, till väljande af Riksdagsman för districtet, omröstning; hvarvid hvar Valman, som godkänd fullmagt företet, skall efter upprop muntligen till protocollet uppgifva den persons namn, som han till districtets Riksdagsman väljer. Till Riksdagsman i Yngre Kamaren för districtet är den vald,j som fleste rösterne erhållit. Är det val genom likhet i röstetal oafgjordt, varde lottning inför Valnämnden anställd, och vare den Riksdagsman, som lotten utvisar, förrättningens böter eller Gör Förändringar i gällarule Successions-Ordning. §. 2. Dör Konung och med vilkor, som 41 och 5a §§. af Regerings-Formen föreskrifva, till dess Riks-församlingen, å den tid, Regerings-Formen utstakar, hunnit sammankomma, då den tillhör, att om Regeringens förande sjelf förordna. Blifver Drottningens Lifsfrukt af Mankön, förordne då Riksförsamlingen Förmyndare för den omyndige Konungen på sätt i 5a §. af Regerings-Formen stadgadt är. Blifver — —- — —• — till Regeringen. 16 Tior till Constitulions-Utskottets Utlåtande, lS[:o 35 §• 8. Prins af Kongl. Svenska Huset må ej, utan Konungens och Riksförsamlingens samtycke Svenska Thronen. §• 9- Skulle den utkore då Riks-församlingen ett nytt Konungahus. Förändringar i och tillägg till gällande Trjckfrihets-Förordning. §• i 2:0 Någon tryckningen offentligen försvaras.