Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Anledningen till denna begäran är Utskottens olika förhållande, nu och för några veckor sedan i en annan fråga, om passevolance för Indeldta Cavalleriet, då, uppå samma Utskotts tillstyrkande, den rättighet Rusthållare ägde, att sjelfva vid möten underhålla karlar och hästar, blef, genom magtspråk, dem plötsligen afhänd, och bestämd penningeafgift, i sådant ändamål, dem ålagd, hvaremot Utskotten nu, i förevarande Utlåtande, tala ett mildare språk, under medgifvande af Rusthållares rättigheter; och om det är tillfredsställande att höra omtalas, att Rusthållare ännu äga några sådane, torde det icke anses obehörigt, att Rusthållare, i grund af desse, af Utskotten begära benägen upplysning, hvarföre icke berörde rättigheter, i alla fall enahanda, då fingo vara lika gällande, för Cavalleriets underhåll för karlar och hästar på möten m. m., som nu för beklädnad m. m. är af Utskotten medgifven, då likväl tillförene ingen skillnad emellan rättigheter, i desse afseenden, icke en gång under enväldets tid, blifvit ställd 26 Den 4 Jan u ar i i f. m. i fråga. Det vill synas, som några för allmän kännedom förborgade motiver, eller några icke allmänt kända författningar legat till grund för Utskottens så olika behandling af lika frågor, hvilka angå Rustbållares skyldigheter, och det är upplysning derom, som jag, i egenskap af Rusthållare, begär, och af Utskotten torde äga rätt att förvänta, enär contracterne emellan Kronan och Rusthållare medgifva de senare en oinskränkt rättighet, alt sjelfva ombesörja och bestrida alla åligganden, hvartill Rusthåll äro förbundne.
Kanalbolaget har dessutom bekostat betydliga rensningar, såväl i Timselfven nedanför Knappfors sluss, som isynnerhet mellan slussen och sjön Alkvettern, hvarigenom vattenytan i denna jemte flere andra sjöar blifvit reglerad. Kostnaden för detta sista företag, som ännu ej är fullt färdigt och hvartill staten särskildt bidragit med 4,500 R:dr, ökar ofvannämnde anläggningskostnad med 10,000 R:dr, och torde ytterligare påfordra 1,000 R:dr. Kanalen är 100 fot lång och 20 fot bred samt beräknad för 5 fots djupgående fartyg. Genom denna kanal sammanbindes Timselfvens lugnvatten vid Björkholms faktori '-dels mil från sjön Möckeln med sjön Alkvettern och vidare derigenom med det 6 mil långa vattendrag, som, numera försedt med kanaler, der så erfordras, berör Christinehamn-Sjöändans jernväg, Kroppa jernväg, Yngs-Daglöse jernväg och staden Filipstad. Fraktbelopp, utgifter och inkomster uppgifvas i nedanstående tab. Litt. H. Vid 1860 års slut funnos inom länet 8 telegrafstationer, af hvilka 7 blifvit under perioden anlagde. Telegrafstationerna i Örebro och Askersund äro inrättade af staten, men de öfrige, hvilka finnas utefter jernvägen mellan Örebro och Arboga samt Nora och Ervalla, äro i sammanhang dermed af jernvägsbolagen bekostade. Tab. Litt. IL Utgifter och inkomster vid Knappfors kanal. Fraktbelopp i Centner. Slussintrader. R:dr R:mt. Årliga omkostnader för underhåll m. ni. R:dr Runt. Utdelning till Aktieegare. R:dr R:mt. Bolagets i Carlskoga härads Sparbank insatta reservfond utgjorde vid sista bokslutet 851 R:dr 86 öre, och afsiittas härtill ärligen 150 R:dr H:int. Örebro län. Sjöfart och handel. 23 C) Sjöfart och Handel.
Då likväl så väl dom i vademål, deri svaranden uteblifvit, som utslag i besvärsmål, deri klagandens vederpart ej blifvit hörd, efter kungörelse eller anslag utfärdas, tan man ej bestrida det ju icke stadgandet, som icke gör något undantag, äfven synes hafva tillämplighet på dessa fall. Giltig orsak till ett annat förhållande torde ej eller förefinnas. Det måste bero på den svarande parten sjelf att sig infinna för bemötande af hvad vederparten an dra ger för vinnande af ändring i underrättens dom; men antingen han kommer tillstädes eller ej är han likväl svarande, och såsom sådan berättigad att få åtnjuta lagliga förmåner; och enahanda rätt har den part, utan hvars hörande Hof-rätten anser sig kunna pröfva af vederparten anförda besvär. För dessa är det lika vigtig! att erhålla del af Hof-räitens dom och utslag, som för tillstädeskomna svarande parter; och om exemplar af dom och utslag skola, utan serskild begäran, utskrifvas åt de sistnämnde, lärer man från uteblifvandet eller den omständighet att besvär blifvi’, utan kommunikation pröfvade, ej kunna hemta grund till ett olika föi farande i hänseende tili de andra. Derföre synes det Utskottet som skulle det förfarande vara mest öfverensstämmande med lagens mening, enligt hvilket beslut åt uteblifne parter jemväl utskrifvas. Så har äfven i allmänhet tillförene tillgått. Den förändring härutinnan, som under sednare tider egt rum, har ej eller egentligen haft siri grund i olika uppfattning af oftanämnde lagrum, utan i skiljaktiga åsigter om rättsenligheten deraf att tillägga en uteblifveu part ersättning för lösen af Hof-rätts dom och utslag. De, Lag-Utskottets Betänkande, N:o 55.
Följande tillfälliga föränderliga anslag, b), för hvarje l,000:de annullerade och försliine sedlar å valeurerne från och med 10 R:dr till och med 8 sk., som blifvit af cornmissarierne granskade, öfverkorssade, uppräknade och förseg - Banco-Utskottets Memorial, N:o 63. 15 lade, 42 sk. 8 r:st. sislberörde sedlar .20 sk. Som Fullmägtige redan, på sätt Utskottet i ofvanberörde berättelse, under § 27 anmält, i följd af föreskriften i 226 § af nu gällanda BaneoReglemente, lilldeladt medailleuren G. Enegren 280 R:dr Banco årligen Irån och med 1837, såsom ersättning för förlorad arbetsförtjenst, genom den år 1836 tillvägabragta förändring med sedelmyntet så och enär, om äfven i afseende på skillings-sedlarnes utseende någon ändring skulle komina att vidtagas det i alla fall är ovisst, huruvida den å desse sedlar nu brukliga hvitstämpling anses böra borttagas, liar Utskottet skolat tillstyrka, att ofvanberörde 226 § i Banco-Reglementet måtte få utgå. Stockholm den 10 Maj 1845. STOCKHOLM, elmén & granbergs tryckeri, 1845. Banco-Ul skottets Memorial, IV.o 64. t N:o 64. Arik. till Exp. Utsk. d. i3 Maj, kl. 6 e. nu Memorial, med förslag til dtskillige förändrade stadganden uti 6:te Artikeln, 2, 3, 5 och 6 Afdelningarne af nu gällande Banco ■ Reglementet. Efter att hafva granskat de föreskrifter, som innefattas uti omförmälde Afdelningar af 6:te Artikeln uti Banco-Reglementet af den 15 Juni 1841, får Utskottet härmed hemställa, att följande förändrade stadganden måtte under nedannämnde afdelningar blifva i utfärdande J3anco-RegIemente intagne, nemligen: Afdelning a.
Bland dessa äro: i:o sådana kokanstalter, som, i det de koka skeppskosten, äfven distillera hafsvattnet till godt dricksvatten; 2:0 vindspel, som Fransyska och Engelska marinerna antagit, och hvilka medföra stora fördelar i manövern; 3:o det redan namnkunniga ångmachineriet, som, anbragt i kölen och således skottfritt, medelst en arehimedis-skruf drifver största örlogsskepp, och hvarmed dessa utan deras ombyggnad förses. Én sålunda apleröd stor Engelsk fregatt har redan gjort flera långresor; och uppfinningen är fullkomligen godkänd. Men emot linieskepp, hvilka sålunda kunna som ångbåtar, nemi. i stiltje, och mot vinden eller strömmen i alla viider manövreras, förmå inga, med sådant machioeri icke försedda, skepp mäta sig; och enär linieskepp sålunda kunna intränga i trongaste skärgård, och öfverallt, der de finna vatten under kölen, är ett afgörande argument tillkommet i tvisten 0111 Carlskrona flottans behöflighet, och mycken justering att förvänta i de åsigter, som emot dess vidmakthållande blifvit under denna riksdag yttrade. Dessa 3:ne vigtiga uppfinningar gifva mitt minne mig nu vid handen. Till deras och dylika fleras begagnande måste 4:de hufvudtiteln äga råd, 0111 vårt sjöförsvar skall kunna uppfylla Statens och en kanske nära stundande conjunelurs kraf. Hr Nordensköld: Sedan II. o. Ad., välbetänkt sorn jag tror, afgjort första punkten, så är den nu under öfverläggning varande, som mig synes, äfven afgjord. Jag skulle anhålla att R. o. Ad. afslog den och lemnade till Konungen alt dela mellan vapnen; och om jag ej trodde, att denna delning vore så rättvis och billig att begge vapnen fått lika, eller snarare att det mindre blifvit meta upparbetad!, Deli 12 Augusti f. m. skulle jag längesedan hafva yrkat på en sådan uppmärksamhet från Regerius sida.
» Klereci-staten 1,900: -—- » Medieinal-staten 3,437: 50. i sammanhang hvarmed Kongl. Maj:t begär, att, i hufvudsaklig likhet med hvad redan är BataljonsLäkarne vid Arméen bevilja<11, jemväl åt Flottans Bataljons-Läkare, hvilkendera graden de än innehafva, må, i stället för dem nu, efter åtta års tjenstgöring, tillkommande 50 procents lönförhöjning, medgifvas förmånen att, efter 6 års oafbruten och berömlig tjenst i nämnde egenskap, kunna, uppå vederbörlig anmälan hos Kongl. Maj:t, frän Allmänna Indragnings-statcn erhålla årlig förhöjning af 200 R:dr å innehafvande lön och efter vidare i 4 år fortsatt enahanda tjenstgöring, ytterligare en löntillökning af 100 R:dr, allt Riksmynt; b) såsom nya anslag elter tillökningar; för personalen å Flottans sjöfästningar, nytt anslag 6,378:28. » behöflig förhöjning af de Flottans Embets och Tjenstemän nu bestådda Inqvarteringspenningar, tillökning i nuvarande anslaget, 30,000 R:dr till detta ändamål med 15,000: — » arfvoden, å 300 R:dr, åt Cheferne för nio In delnings-Båtsmans-Kompanier, nytt anslag . 2,700: — » jemnande af arfvodena för 227 Båtsmans-Kor poraler, nytt anslag . 113: 50. Derjemte föreslår Kongl. Maj:t, att Flottans och Marin-Regementets Under-Officerare, såsom icke åtnjutande beklädnadshjelp, bibehållas vid hittills innehafda förmån att hvardera årligen undfå 3 tunnor span mål in natura, äfvensom att hvad af det på denna Hufvudtitel under afdelningen »Aflönings-stater” upp - 489,910: 20. Vrop. N:o 1, om Statsverket tSöG.
I Fausts föras efter hvar andra till en början 5 knälyftningar parti hade hr Strandbergs välljudande stämma med hvarje ben (fig. 6). ypperliga tillfällen att framträda. Också förtjenar Bålen måste under rörelsen hållas i stillhet och hr S. loford för sitt alltigenom musikaliska föredet ben, på hvilket man hvilar, icke böjas. Efter vidare öfning kan man taga ända till 20 knälyftnindrag. Fröken Elis Margareta är känd och välkänd. Hjelpas kan dock ej, att man med saknad tänkte gar med hvarje ben. Hufvudrullning smidiggör lederna mellan halskotill baka på den näst föregående framställarintorna och utvecklar halsens muskler. Blodbrist eller nan af detta parti, Gina Oselio. — Operan gick blodfullhet i hjernan kan till en del hjelpas genom för öfrigt i sin helhet förträffligt under kapelldenna rörelse, då den i förbindelse med andhemtmästaren Hennebergs ledning. Teater och musik. Inga ofrankerade försändelser lösas. På fredagen i denna vecka begynner hr Conrad Bchrens sitt gästspel som Vilhelm Tell i operan med samma namn. Rollbesättningen blir på flere händer ny. Sålunda kommer hr Strandberg att uppträda som Arnold, hr Sellergren som Melchthal, hr Nygren som Gessler och fröken Jungstedt som Hedvig. — Hr Behrens kommer vidare att uppträda som Mefistofeles i » Faust », som Marcel i » Hugenotterna », äfvensom i » Alphyddan ». Fröken H. Munktells opera-comique » I Firenze » liar nu börjat inöfvas och torde o m ett par veckor vara färdig till uppförande. K. dramatiska teatern gaf i måndags för första gången » Den vilda jagten », komedi i 4 akter af Ludvig Fulda. Stycket kan nog tillvitas åtskilliga brister i tekniskt hänseende, men var på det hela taget underhållande samt hade att bjuda på en ledig o c h spirituel dialog. Grundidén i stycket är ett gisslande af den jägtande och vilda oro, som utmärker vår tids såväl affärssom konstnärsoch sällskapslif, jagten efter guld, ära och nöjen.
Öfverståthållaren kunde, enligt detta stadgande, icke af någon annan än Kongl. Majit till ansvar ställas. Men en sådan, Kongl. Majit allena förbehållen åklagaremakt förmodade jag ej mer i detta fall hafva kunnat förblifva oförändrad, än i alla öfriga, der den offentliga åklagaremakten emot embetsman ansetts Kongl. Majit allena tillhöra, intilldess genom nu gällande Regeringsform en annan offentlig åklagaremakt infördes, hvilken icke af Konungamakten beror. Så väl före som efter denna tid, så väl under det Kongl. Majit allena kunde utkräfva ansvarighet för Öfverståthållareembetets förvaltning, som efter det en annan åklagaremakt jemväl blifvit härtill berättigad, ansåg jag dock ingen tvekan hafva bordt äga rum, att ju den domstol, der åtalet borde behandlas, vore R. St. Just. Ombudsm. Emb.-Berättelse för år 4849. 117 den Öfverrätt, under hvilken Öfverståthållare!!, såsom en Konungens Befallningshafvande, måste lyda. Vid upptagande af hvad Herr Frih. Sprengtporten i sjelfva saken anfört, fann jag den synpunkt, hvarifrån han uppfattat de i fråga varande oroligheterna, men hvari han förmält sig icke hafva kunnat biträda mitt omdöme om deras syftning och betydelse, vara af honom sjelf så tecknad (genom här ofvan intagne ordalag), att jag trodde i mitt anmärkningsmeroorial ej kunna uppsökas ett ord, som stridde mot detta llerr Friherrens begrepp. Den af honom uttryckta de politiska anläggningarnes yttersta syftning ”emot institutionerna”, ehuru jag icke uttryckligen härledt den från ”Parisiska rörelser”, låge dock ej mindre inbegripen i mitt föreställningssätt, än i Herr Friherrens.
Visst är det sannt, att egoismen tillhör tidsandan, så att när man, punkt för punkt, följer tidsandan, så ligger på botten egoismen och den dertill hörande popularitetssjukan. Jag kan blott göra reda för mig sjelf; och får då försäkra, att om jag i öfrigt af de förslag, jag här hört, D e 11 24 0 c i ° b e r f. m. 157 kunde finna någon större lyclva för mitt 'fädernesland, om jag kunde frigöra mig från de faror, som dessa förslag tvert0111 för mig framställa, så skulle jag samtycka till hvilketdera som helst.; men då detta icke är förhållandet, så träffa icke uppmaningarna mig. I sinom lid, när striden är utkämpad, då först tror jag att den upplysning kan vinnas, att man med lugnt samvete kan göra uppoffringen. Så länge jag ännu tvekar om jag dermed bidrager till mitt fäderneslands nytta eller ej, så länge säger jag nej och låter hvar och en bedömma mig huru han behagar. Jag står snart färdig att för min öfvertygelse få redogöra inför en högre domstol. Jag har haft äran förut yttra, att de grundsatser, sorn här blifvit framställda, synnerligast i Coust.Utsk:s betänkande, och dernäst i Hr von Hartmansdorffs förslag, äro så beskaffade, att de öfverlemna lill den grad all statsmakt åt democraliska elementet, att del skulle icke mera finnas någon säkerhet för beståndet af vårt regeringssätt, Jag skall, när dessa särskildta förslag, hvart för sig, förekomma, så godt jag förmår, bevisa, att kraftiga skäl tala för min öfvertygelse, som ogilla dem. Jag skall nu endast taga mig friheten att förklara, det jag anser var förbindelse vara att upprätthålla vårt monarkiska regeringssätt, och att jag hland alla dessa förslag finner intet enda, der icke detta regeringssätt blifver, till följe af förslaget, rubbadt. För mig återstår således för närvar, icke någon annan pligt, än att uppgifva förslag till den mening, som jag önskar att R. o. Ad. ville antaga som dess gemensamma tanke.
1 i:te punkten bifölls. 7». Fr otc Hedrc d. r>5 Julii 1834. ta:te och i3:de punkterne föiändrades lill följande lydelse, nemligen® i j:te, att småsedlar af alla ni brukliga va lein er icke må tillverkas längre än till och nied i836, men all den småsedcl-valeur, som, sedan del nya m viltet ulkommil i rörelsen, 13anco-Si yreben tili en början finner mest lämplig, all mulei lätta vexling och post i emisser n: <, m., må intill nästa Riksdag fortsatt liilveikas oell nlgifvas; och fi3:de, all i öfrigt ingen mindre sedel-valeur får utfärdas, än den, som motsvarar nya silfverniynl-eiiheteH. i4:de, 15:de, i£:de och* iy:de punkterne bifollos, med den föiändring i sistnämnde punkt, alt afgifleu för hvarje folium om fyratio räder bestämdes till Fem Rdr banco, saini minsta afgifleu för hvarje år lill Tjugu Bdr banco, tnotsvai ande fyra folier. i8:de och it)tde [taubterne godkändes. aotde punkten bifölls, med fot ändring endast af årtalet#835, lill *834». 2i:sta punkten gillades. smälla punkten bifölls, endast med den förändring under Litt. Å, 4 Moni., ali wlassignei ingar och afbetalning»!’ niå, i nion af behof och lägenhet, verkställas wied mimi Fcmhundiade Riksdaler, och ■& tal at jemna 'Hundrade deröfver, då del ej är fråga om en rest, 23."dje punkt» n godkändes. s4t<le punkten bifölls., med följande förändrade redaelio» af Lill. Å# B och C, «iemligen: a). Lån kunna iieviljas 5 fyra eller mindre antal månader, bj).
I ej?“ ropade Erik, som med detsamma svängde förbi med Fanny Högfält, hvilken excellerade i dans lika mycket, som hon var underlägsen, då det gällde hufvudets egenskaper. “Vi hafva inga damer“, svarade de unga kavaljererna. “En af er kan dansa med lilla Mea“, sade Erik, “jag såg henne nyss gå här och se hängfärdig ut, för det ingen bjudit upp henne.“ “Lilla Mea!“ sade den ena af de unga eleganterna, i det han vände sig till kamraten. “Hvem bryr sig om att dansa med den trumpna, fula ungen!“ Men han hade knappt yttrat detta, förr än han hjertligt ångrade sina oförsigtiga ord; ty tätt bredvid honom, i dörren till ett kabinett, stod Mea, och hennes sorgsna, bruna ögon voro fästade på den talande med ett uttryck, som gick gossen till hjertat. Han ville skynda fram och säga något vänligt och urskuldande; men lilla Mea hade försvunnit och syntes ej mer på hela aftonen. Hon hade störtat upp till barnkammaren, och der dolde hon ansigtet i sina händer, grät och snyftade med ohejdad häftighet. Styfmodren märkte snart Meas frånvaro, och skickade genast Curt för att uppsöka henne och tillsäga henne att komma ned till de andra i salen; det skulle se så illa ut om styfdottren ensam saknades i den glada barnskaran. “Hvarför i all verlden gråter du, lilla Mea?“ frågade Curt, i det han stannade på tröskeln till barnkammaren. “Har någon förargat dig?“ Intet svar. Blott fortsatta snyftningar. “Mamma helsar och säger, att du straxt skall komma ned och dansa“. “Komma ned och dansa!“ nästan skrek lilla Mea. “Hvarför skulle jag göra det? Hvem vill dansa med mig, som är så ful?“ Curt betraktade henne medlidsamt. “Jag skall dansa med dig“, sade han ädelmodigt. “Om du kommer med mig ned, skall jag dansa vals med dig“. Nej, nej, Mea ville alldeles icke. Hon hade hört, hur Curt uttryckte sig, då han en stund förut bjöd upp den af alla så omtyckta Laura. Det var en annan ton, det.
Ständers Stats - Utskotts utlåtande i anledning af Högloft. Ridderskapets och Adelns beslut om Löners anslående för Landsf scaler och Länsmän. 1? -L/fter det btats - Utskottet under den 6 i denna månad besvarat hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare - Ståndet gjorda anmärkningar vid Utskottets yttrande öfver den i Högv. Prest - Ståndet väckta fråga om förbättring i Läns - Den 8 Juni. 371 i Länsmännens Lönevilkor samt Löners anslåen - de för Lands - Fiscalerna, så har Höglind. Ridderskapet och Adeln genom Piotocolls - Utdrag a£ den 22 dennes anmodat Stats • Utskottet att projéctera ett särskildt anslag, att användas till för-< bättrande af Länsmännens Löner, intill dess, efter af Kongl. Maj:t i Nåder föranstaltande undersökningar, en jemnare och för Länsmännen tillräckligare aflöning kan vinnas; äfvensom nödigt ansetts, att vid öfvervägande utaf frågan örn Lönregleringen i allmänhet, särskildte Löner för Lands - Fiscalerna i Riket matte föreslås. I anledning häraf får Stats - Utskottet vördsamt gifva tillkänna, att dess Betänkande, hvarigenom Utskottet förklarat sig för närvarande icke kunna tillstyrka Lönförbättring för Länsmännen, eller nya Löners anslående for Lands-Fiscalerna, af de öfriga 3me Respectiva Stånden är bifallet, i anseende hvartill och då frågan sålunda genom Tre Stånds beslut är afgjord, Utskottet icke kan emot 69 §. i Eegerings-Formen vidare åtgärd härvid lemna. Stockholm d. 31 Maj 1815- På Höglofl. Ridd. och På Hög v. Prest-Ståndets Adelns Ledamöters Ledamöters Carl De Géer. På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar Carl Fr. Landberg. vägnar vägnar Gustaf Murray Tå Hederv. BondeStåndets Ledamöters vägnar Jon Jonssen. C. Tunelius.
Han, såsom Sveriges Konung, icke kan lån upptaga utan Dess Ständers samtycke, emedan de icke mot en dylik åtgärd gjort kraftiga föreställningar, och emedan de, om Konungen en sådan det oaktadt yrkat, icke ställt sig 38 §:n Pieg.Ftn till efterrättelse; 2:0 måste de, såsom enskildta deras kraf, hos hvilka lånet blifvit upptaget eller skulden gjord, gälda dessa kraf så godt de gitta; 3:o inför allmän domstol svara för de förluster, som de (angifvande eller creditorerhe genom detta desse ministrars oredliga förfarande blifvit tillskyndade; ty då de contrasignerat en dylik transaction till låns upptagande för Sveriges Konungs och Rikes läkning utan dess Ständers medgifvande, hafva de, så länge 76 och 38 §§:ne Reg.Ftn qvarstå, handlat såsom den der upplager lån i annans namn ulan Flans tillstånd. Så länge förstnämnde § qvarstår uti grundlagen, lärer det falla af sig sjelft, att en sådan skuld kan lika litet för Konungens oell Rikets anses, som, så länge allmänna lagen ej medgifver, att man i annans namn och för dess räkning ulan dess tillstånd må göra skuld, ^det kan blifva hans skyldighet att skulden gälda, i hvars namn, men utan hvars minne och vetskap,' densamma blifvit gjord. Man har velat påstå, att då ministrarne redan blifvit till ansvar ställde derföre, att genom deras förvållande 76 Jtn Pieg.Fto blifvit öfverträdd och Riket utan R. Stts samtycke belastadt med gäld, vore det R. St;s skyldighet att sig denna gäld åtaga och af Rikets medel betala.
Hus, såsom det hände i Senaten i Venedig, der en part fann sig föranlåten^ yttra: *’11 mc se passato., le Vostre Excellence hanno jmhcalo cosi Den 4 Koiembtr f. m. 77 e r/uesto mest, nella medesima causa, hanno judicato lutte le conlrario — é sempre ben.’J Hr Frih. o. Landtm, afbröt talaren, under anhållan, att de ledamöter, som yttra sig, behagade göra det på ett språk, som Hr Landtm, förstode. Gr. Frölich: ''Förra månaden behagade deras Excellencer dömma på det sättet, och denna månaden i enahanda sak hafva de behagat yttra sig alldeles tvertom, men alltid mycket rätt.’’ Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att i afseende på tiden då föredragningen af StatsUtsk:s utlåt. N:o 345 nästa gång skulle äga rum, hade, om Hr Landtm, rätt uppfattat discussionen, Hr von Hartmansdorff föreslagit att frågan skulle hvila till dess prot.uldr. från de öfriga Stånden härom inkommit; Gr. Frölich, att målet skulle ställas främst på listan i nästa plenum; Frih. Sprengtporten, att målet skulle ställas främst på listan i dag 8 dagar till; och Gr. Posse, att målet skulle uppföras i vanlig ordning på listan: men om prot.- utdr. från de öfriga Stånden inkomtne, innan ordningen komme till föredragning af detta mål, det då måtte till nästblifvande plenum uppföras främst på föredragn.listan; och ville Hr Landtm, nu framställa propos. å dessa förslag i den ordning de blifvit afgifna. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att Hr von Hartmansdorffs förslag hade varit, alt föredragningen af målet skulle hvila til! dess prot.utdr. från de öfriga RiksSt:n i detta ämne ankommit; hemställande Hr Landtm, om R. o. Ad. behagade bifalla detta förslag. Ropades ja och nej.