Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta reparationsarbete, medelst kallmur af slen på faschinerad grund, det första af sådan beskaffenhet bär i orten utförda, biel ock under våren och början af sommaren 1850 verksläldt. 5:o Anläggning af 7f mils körväg från Langa by i Hede socken af Herjeådalen till Norrska gränsen, i riktning mot staden Röraas; hvartill enligt kostnadsförslag erfordrats 30,580 R:dr och af hvilket belopp, från 6:te Hufvudtiteln, år 1850 beviljats elt bidrag af 15,500 R:dr. Allmänna landsvägen härifrån Östersund till riksgränsen mot Trondhjem har före detta blifvit på de flesta ställen omlagd, utvidgad och förbättrad, sä att deraf såsom oländig och smal endast återstod vissa sträckor inom Undersåkers och Are socknar; till afhjelpaude hvaraf särskilde undersökningar likaledes hållits samt kostnadsförslag och arbetsplaner blifvit uppgjorda; men för hvilkas utförande åtskillige hinder och stridigheter sig yppat. Sedan likväl dessa planer och förslag, efter i visse omständigheter skedde nya undersökningar. blifvit i öfverensstämmelse med derom lemnade särskilde föreskrifter kompletterade; har numera till ombyggande och förbättring af nämnde vägstrackor erhållits ett statsanslag af 22,225 R:dr; och kommer vägarbetet att hörja så fort behöriga kontrakter derom kunna med socknemenigheterne afslutas. Undersökningar om visse andre vägförbättringar hafva jemväl genom Eders Kongl. Majrts Befallningshafvandes förfoganden blifvit företagne; men om hvilka förrättningar, de der i sina resultater komma att tillhöra en sednare period, här icke torde böra vidare ordas. Den i förra berättelsen omnämnde plan för en ny väganläggning öfver skogen Grubbkälen kallad, i ändamål att undvika ett större färjesund och förkorta vägen från nordöstra delen af Jemtland lill Herjeådalen, har icke ännu kunnat utföras, utan mäst omarbetas efter föregångne nya detalj-undersökningar i vissa delar.
Preste-Ståndet d. 29 Borgare-Ståndet d. 29 —■ ■—• Bonde-Ståndet d, a Dec. — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående tillägg uti Ansvarighets-Lagen för Fullmägtige uti RiksgäldsContoir et, med afseende d utbetalningen af mindre Creditivet. S. A. K. Riksens Ständer, som funnit nödvändigheten deraf, att, sedan utbetalningen af det mindre Creditivet blifvit anvisad på Riksens Ständers Riksgälds-Contoir, Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret ställas under ansvarighet i afseende på utbetalningen deraf, i öfverensstämmelse med t>3 §. Regeringsformen, samt att, hvad j f. 1 Jd om. af Ansvarighets-Lagen för Fullmägiige i Ranquen i sådant afseende innehåller, jemväl Underdåniga Skrifvelser. 347 bör blifva gällande för Fullmägtige i RiksgäldsContoiret, så länge det mindre Creditivet på Riksgälds-Contoiret äranvisadt, få a!lisa i underdånighet föreslå, att, genom utfärdande Författning, må, såsom tillägg i Ansvarighets-Lagen för Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret, stadgas: ”Utbetala Fullmägtige den i 63 §. af Regeringsformen omnämnde mindre Summa, antingen hel och hållen, eller till större eller mindre del, innan Konungen för dem förklarat, att Han de äskade medel oundvikeligen har af nöden, antingen till Rikets försvar, eller till andra högst vigtiga och angelägna ändamål, samt innan de derjemte undfått del af hela StatsRådets deröfver inhemtade tankar, vare den eller de, som till beslutet bidragit, förlustige, så väl Riksens Ständers, som annat allmänt medborgerligt förtroende.” Riksens Ständer framhärda etc. Underdåniga Skrivelser. Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. gg Nov. 1823.
N:o 80, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl, förordningen den 27 April 1846, angående kolhandeln; samt N:o 85, i anledning af väckt motion om afskaffande af skyldigheten tor rotehållare att inställa sig vid roterings-liqvidations-möten m. m. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottets den 13 och 15 dennes på bordet lagda utlåtande N:o 81, i anledning af väckt fråga om förändring uti inqvarterings-ordningen för städerna utom Stockholm, blef detta utlåtande, på grund af deremot gjorda anmärkningaiv, af Bulder skåpet och Adeln återremitteradt. S. D. Föredrogs ånyo och afsiogs Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottets den 13 och 15 dennes på bordet lagda betänkande N:o 84, i anledning af väckt motion om rättighet för rikets stapelstäder att, utan föregången tullbehandling å inlopps-orten, få omlasta och hemföra sina, med skeppslägenhet till annan stapelstad inkomna, tullbara varor. S. D Föredrogs ånyo och återremitterades, på grund af gjorda anmärkningar, Stats-utskottets den 13 och 15 dennes på bordet lagda 376 Prot.-utdi ag den 47 Maj 4848. utlåtande N:o 164, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition om upphörande af s. k. liggetidsoch nådårs-besparingar vid tillträden af embeten och tjenster på rikets stat, samt om årliga anslag till armeens och civil-statens pensions-kassor och amiralitets-krigsmans-kassan, såsom ersättning för de inkomster, dessa kassor af nämnde besparingar åtnjuta. S. D. Vid föredragning af Vällofl. Borgareståndetsgenom protokolls-utdrag af den 11 dennes meddelade inbjudning till medstånden att förena sig i det, vid pröfningen af Stats-utskottets utlåtande
Jag tar mig friheten föreslå det correctif, att åtminstone de enskilde långifvarne aldrig må af låntagare tillgodonjuta öfverränta för mera än sex månader, utan att sedermera endast laglig ränta må beräknas, på det att icke öfverenskornmelser måtte imellan Borgenär och Gäldenär uppstå derom, att den ene betalde öfverränta , under det att den andra blott til! formen lagsökte låntagaren, roen dref lagsökningen så långsamt, som om låntagaren fått anstånd. Detta Vore ett i lag grundadt och auctoriseradt procenteri, som kunde blifva mycket vådligt; och ändamålet med öfverräntan kan lika väl vinnas genom det att densamma blott för några vissa månader gäller * ty den som icke skrämmes af denna öfverbetalning, den skrämmes i alla fall icke af någon, vare sig för längre eller kortare tid. Med det nu föreslagna tillägget, skulle jag för min del anse en öfverränta af 12 procent lika lämplig och Den Rj Julli f. Tii. 1071 till och med lämpligare än den ofta föreslagna af 8 ptocént. Det är conseqvent, att Igta vitet vara högt, då det skall vara något, men det är icke rätt att authorisera en anstalt, hvarigenom man undernamn af vitén ger, tager och till och med utsöker, allt under skydd af författningar, hvad. sorn För öfrigt är i lagen otillåtet att gifva och taga. Friherre Wrangel, Henning: Som jag va» rit en ibland detri, hvilka gjort Motionen om enskilda invisningar; så delar jag Val i vissa, hänseenden Utskottens nu yttrade mening; men jag har dock vid deras Betänkande funnit åtskilligt att tillägga. Jag anhåller således, att detsamma må varda återremitteradt, samt att JRidderskapet och Adeln ville tillåta mig , att inkomma med de anmärkningar, jag anser dervid vara af nöden. Herr Hjerta, Gustaf:
Skrif v. IS to 255- 39 la mer, än en emot halfva värdet svarande ersättning, under det att tid jemväl vid hvarje Inqvartering går förlorad i och för tillredelserna för Truppens emottagande; varande till undanrödjande i möjligaste måtto af dessa olägenheter och kostnader, samt för att under fredstid bereda Trupperne någon vana vid fältlif vet, föreslaget, dels att dessa måtte, under den vackra årstiden, tåga med tross till och ifrån Öfningslägren, såsom i fält, delsatt de, jemväl under marcher till och ifrån nämnde Läger, varda, genom vederbörande Commissariaters försorg, provianterade, samt dels ock slutligen, att, derest under krigstid hastigare marcher erfordras, för hvilka förberedande åtgärder icke hunne att af Passevolance-Commissariaten vidtagas, utan mat dervid måste i qvarteren requireras, densamma måtte så tillräckligen betalas, att Inqvarteringsgifvarpn, likmätigt E. K. Maj:ts Nådiga stadganden och ali billighet, erhöll full ersättning för sina dervid hafda kostnader, hvilken ersättning borde af de till markegångs-sättningarne i Länen utsedda Deputerade, som bäst voro i tillfälle att känna orternes olika pris och kostnader för matredningen, bestämmas, utan att derefter på KammarCollegii vidare pröfning bero. Efter öfvervägande af hvad sålunda framställdt blifvit, och då den underdåniga Skrifvelse, Rikets vid sistförflutna Riksdag församlade Ständer, i anledning af då jemväl anförda klagomål öfver de med tågande Truppers inqvartering och proviantering förknippade olägenheter och kostnader för landtmannen, under 4ö Exp. Utsi. Förslag till und. Siri/v. N:o 255; den 22 Augusti 1S23, till E. K. M. aflåtit, med anhållan om deruti föreslagen rättelse och lindring i berörda afseende, icke föranled t till annan åtgärd, än att, uppå E. K. Maj:ts den 7 Februarii 1826 meddelade
Marinen å indragne, korporals-bostället Vetsstad i Alunda socken och Olands härad af nämnde län; Johan Pehrssons från Upsala län motion, angående bidrag af statsmedel till ombyggnad af en bro i Hagunda härad af berörde län; Andreas Bengtssons från Jönköpings län motion, rörande restitution af de utaf en del hemmansegare i Vernamo, Waxtorp och Fånnö socknar erlagde bränvinsbevillnings-medel för år 1842; Ephraim Larsson från Elfsborgs län motion, rörande undersökning om Kronans rätt lill säteriet Ollestad i Gäsened härad af nämnde län; Christen Anderssons från Skåne motion, att den till allmänna barnhus-inrättningen från Skåne utgående kronotionde-spanmål måtte i stället anslås till barnhus-inrättningen i Malmö och till dess förmån användas; P tter Jönssons från Jönköpings län anförande, i anledning af hans reservationsvis väckte och den 29 December nästlidne år remitterade motion, angående förmedling af hemmanen på Wisingsö; Densammes dito dito_, angående nedsättning i hemmantais-räutan för åtskillige hemman å nämnde ö; Densammes dito dito, om upphörande af dagsverks-skyldigheten in natura till Wisingsborgs kungsgård; ett af Christen Andersson från Skåne ingifvet skriftligt anförande, i anledning af i ståndet väckta och till Stats-utskottet remitterade motioner, angående lindring i rustningsoch roterings-besväret; Prot.-utdrag den 42 Januari 1848. 11 eli af Johan Johansson från Örebro län inlemnadt anförande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers lill Stats-utskottet remitterade berättelse om granskning af Riksgädls-kontorets räkenskaper, i den del deraf, som angår frågan om Svenska stals-verkets ännu icke återbekomna obligationer för dess skull i Holland; en af Jöns Ersson från Wermland ingifven skrift, i anledning af Elof Anderssons från samma län väckta och till Stats-utskottet remitterade motion, angående öfverlåtande åt Arvika köping af hofjägmästarebostället Gate; Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet’.
Stat kunde anslås nya löner för 2:ne Protocolls-Secreterare, heldst blott arne sådana löner förut derstädes bestås, hvilket i jemförelse af tjenstgöringen inom denna och de Öfriga Kongl. Expeditionerna vore högst otillräckligt. Vid besvarandet af hvad sålunda hos Höglofl. Ridd. och Adeln blifvit erinrat och som Iean sammanfattas under den liufvudsakliga anmärkning, att en högre och tillräckligare Lönförbättring nu bordt åstadkommas, får Utskottet förklara, att det väl hade önskat att Statens tillstånd medgifvit en fullständigare reglering i detta hänseende ; men likväl, med tillfredsställelse öfver möjligheten af den föreslagna tillökningen, sökt gå Fenninge löntagarens billiga väntan - T)eh Julli fan och erkända behof till tnotés ; sl ■vidt tillgångarne det medgifvit. Öfvertygadt om rigtigheteh af de skäl Utskottet i dess Betänkande laggdt till grund för dess åtgärd, under ett ndga öfvervägande af omständigheterna och med en allmän öfversigt, anser Utskottet sig härvid endast böra upplysa att oberäknad! förhöjnings - procenten i hvarje klass, en ej obetydlig tillökning åt hvarje lön äfven uppkommer genom differencen imellan Statspriset 4- K:df Ttinnari å den del söm skall utgå i Spannmål och hvad densamma efter Markegången för nästföregående året utgör; hvarjemte Utskottet får åberopa hvad Betänkandet innehaller ej mindre i afseende å den föreslagna beräknings-grunden för tillöknings-procenten; än ock beträffande lönerna på Indragnlngs-Staten, för hvilka sistnämnde innehafvarne varda ersatte genom tillökningen; hvadan dem ej betages föunonen af en så beskaffad lön , ehuru den, såsom flyttad på Indragnings Stat, till sint egenskap är sådan, att den bör upphöra förr éU ler sednare. Den nit anmärkningsvis framställa frågä om tillökning af 2ine nya Brotocolls-Secreterare löner å Staten för Kongl. .Tustitise-Révisions
Denna Landsh:ns suspensionsmyndighet inskränker sig således ensamt till de fall, der anmälan skulle göras bos KammarRevisionen (motsvarande nuvar:de KammarR:n eller StatsKontoret), d. v. s. der det gällde upbördens redovisande och således behof kunde förekomma, att genom skyndsam och kraftig åtgärd undanrycka det allmännas medel, en osäker upbördsmans vård, för att hindra deras förskingrande. Der må det ögonblickliga skiljandet från tjensten vara nödigt, ehuru till och med detta endast var åberopadt eller begränsadt intill dess svar hann följa från KammarRevision, i intet annat fall än * frågan om upbörden, var stadgandet i den gamla instrukt:n användbart, hvarken på LandsKamer., Fogdar eller Häradsskr. Om LandsSekret. och öfrige LandtstatsTjenstemän nämnes i den gamla instrukt:n ingenting som kan tydas derhän, att Landshm skulle äga att efter behag skilja dem från utöfningen af deras tjenst. Deremot stadgar allmänna lagen, som blifvit promulgerad sednare än Landsh:gé-instrukt:n, uti 1 Kap. 7 g U:sB:n, »att om de »som af K. M:s Bef:h:de i bud och ärende brukas, af sjelftagen »myndighet öfverskrida eller eftersätta det som dem i hvarje mål »befaldt är, K. M:s Bef:h:de äger makt att dem med ord och var»ning näpsa eller i böter jf dem taga två eller tre månaders lön »till nästa fattighus, eller ock, der brottet svårare är, det hos Il:n »angifva».
Äfvenledes och med afeende å hvad Militärbefälhafvaren anfört om behofvet af ökadt antal exercishästar för Artilleriet å Gotland, tillstyrker jag framställning till Rikets Ständer, att det å Gotlands Nationalbevärings-stat nu uppförda anslag 780 rdr till lega för exercishästar måtte tillökas med 780 rdr; samt det sammanlagda beloppet, 1,800 rdr, användes till lega af exercishästar vid Nationalbeväringens artilleri. Anslaget för Gotlands Nationalbeväring skulle i följd häraf blifva förhöjdt: 70 Bil. N:o 3 a. till Kongl, Maj.ts Nåd. Prop. Nio 1. om Statsverket 1865. för den tillökade tjenstgöringsstyrkan vid artilleristam truppen med rdr 2,491: 10, derunder beriiknadt 418 kubikfot 1 kanna spanmåi; , för lega af exercishästar vid artillerikorpsen 750: — hvartill kommer ofvanberörda tillökning i kokinrättningsanslagel 250: — eller tillhopa med rdr 3,491: 10; nuvarande Riksstatsanslaget 138,363: 40, summa rdr 141,864: 50 Beväringsmanskapets vapenöfning. — Detta förslagsanslag, hvilket vid förra Riksdagen höjdes till sitt nuvarande belopp, hemställer jag i underdånighet mätte föreslås, all tillsvidare, och intilldess en förändrad reglering af Beväringsinrattningen, hvarom jag framställt förslag, kan komma att vidtagas, blifva oförändradt; samt att emellertid den för beväringsmanskapet i allmänhet nu bestämda exercistid af trettio dagar, fördelade på två år i lika terminer, under det dervid stadgade vilkor, att de tvä beväringsklasser, som i följd häraf årligen sammandragas, icke exerceras samtidigt, jemväl tillsvidare må bibehållas. Maiertelen. Försvarsverket till lands i allmänhet eller Krigs-Kollegii af delningar (Arméförvaltningens Departementer).
E. Med afslag å Utskottets hemställan vidblef Ståndet dess, angående denna punkt, redan fattade beslut. 488 Prot.-Utdrag den 27 Oktober 1854. 3:o. Punkten litt. I. Utskottets hemställan ogillades och Ståndet vidblef dess i denna fråga fattade beslut; och 4:o. Punkten litt. L. Redaktionen, enligt Utlåtandet, N:o 136, godkändes. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Efter förnyad föredragning af Konsiitutions-Utskottels Memorial, N:o 57, med förslag till tillägg i 109 § Regerings-formen och bO § Riksdags-ordningen, angående uppskof i Riksdag, blef samma Memorial af Bonde-ståndet återremitteradt till Utskottet, under förklarande såsom Ståndets gemensamma tanka, att Ståndet ansåg de föreslagna tilläggen i grundlagarne vara hvarken nödiga eller nyttiga. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 323, i anledning af Kongl Maj:ts nådiga Proposition, angående särskilda anslag, dels för åtskilliga nödiga befunna byggnadsarbeten vid Kongl. Slottet i Stockholm och Gripsholms Kongl. Lustslott, dels till uppförande af ett ridhus för Kongl. Hof stallets behof, blef samma utlåtande bifallet, utom i hvad det afsåg det för byggnadsarbe ten å Kongl. Slottet i Stockholm tillstyrkta anslag, i fråga hvarom Utlåtandet återremitterades med anmärkningar. S. D. Föredrogs ånyo Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Memorial, N:o 27, i anledning af Riks-ståndens beslut i fråga, dels om upphörande af all Stängsel-skyldighet, dels ock om ändring i nu gällande stadganden, rörande samma skyldighet deröfver Utskotten uti dess under N:o 24 afgifna Retänkande sig utlåtit. Med afslag å den Bonde ståndet i Memorialet gjorda inbjudning vidblef Ståndet sitt förut i ämnet fattade beslut, och lades Memorialet i öfrigt till handlingarne.
Hufvudlitlar, Utlåtande angående Usta . 40. » angående 2:dra .42. » angående 3:dje .43. » angående 4:de . .71. » angående 5:te 72. » angående återremisser å JV2 42, 43, 71 och 72 124. » angående 6:te hufvudtiteln 12.2. » angående återremiss derå .171. » angående 7:de hufvudtiteln . 136. » angående 8:de d:o ... 148, 162. » angående återremiss derå 192. » angående 9:de hufvudtiteln 167. » angående återremiss derå .201. Hudiksvall 9 Utlåtandets Nummer och Moment. Hudiksvall och Dellen, angående jernvägsanläggning mellan 235: l. Hunne och Halleberg, angående utsyning å 47. Hushagen, angående jordafsöndring från 57. Hven, angående lindring i skatten för hemman å . ' j 29 » angående åtgärder mot sjöns utskärningar å j Hvetlanda och Oscarshamn, angående en jernväg mellan 235: 8. Hyckerström, P. J. Doktor, angående pension åt hans enka 167: 90. Hypotheksföreningars lån, angående ansvarigheten för 242. Hård, Statsråd, Grefve, angående pension åt hans döttrar 167: 22. Hård af Segerstad, angående eftergift till .119. Haeggström, Joli. angående pension till 167: 79. Häradshöfdingeboställe i Elfsborgs län, angående utbyte af . 1- 7. Häslafvelns befrämjande, angående anslag till 122: 29. Höganäs stenkolsverks andelar i Östra och Vestra Klappe, angående utbyte af .. 45. Högfeldt, P. J., angående pension åt hans enka 167: 19. I. J. Janzon, Ii., angående inköp af en astronomisk glob, förfärdigad af 148: 128. Idström, And, Fredr., Doktor, angående pension till 167: 88.
Närmare bestämmelser om beskaffenheten af dessa fartyg eller om möjligheten att förändra de nuvarande med ångkraft försedda fartygen till s. k. kupolfartyg eller annorledes, och att såmedelst göra dem för krigsbruk användbara, likasom om antalet af fartyg af det ena eller andra slaget, torde under nuvarande brist på fullständig kännedom både om den verkliga kostnaden och om den nytta, som af hvarje fartyg kan påräknas, vara lika osäkra som ändamålslösa. Lika omöjligt, som det är att bestämma antalet af de erforderliga fartygen och att med någon visshet beräkna kostnaden för deras byggande, lika svårt är det att göra sig en någorlunda tillförlitlig föreställning om de inrättningar, som må blifva erforderliga för anskaffande och underhållande af den blifvande örlogsflottan, samt för dess bemanning. Så framt de nya fartygen skola inom landet åstadkommas, så måste de enskilda verkstäderne anlitas, enär dessa redan hunnit en utveckling, som låter hoppas, att de skola kunna verkställa äfven sådana arbeten, sorn de ifrågavarande, om de än icke hittills försökt sig dermed. Det kan icke blifva fråga om anläggande för statens räkning af verkstäder, som fordra en arbetspersonal, hvars inöfning kräfver en lång tid. På sin höjd kunna de nuvarande machinverkstäderne tarfva någon tillökning, för att der skola kunna åstadkommas mindre arbeten, som afse förbättringar Och reparationer. De inrättningar deremot, som nu finnas för träfartygens byggnad, blifva i allmänhet öfverflödiga, jemte större delen af den personal, som för träfartygens byggande är anställd, ehuru den sednare till någon del måste bibehållas, så länge träfartyg finnas inom flottan. Huruvida de kostsamma anstalterne för den nu brukliga tacklingens till - 57 vägabringande kunna till någon del böra bibehållas, kan vara mera vanskligt att förutsäga. Med visshet torde det dock kunna antagas, att en stor förändring skall förekomma i fartygens tackling och att, huru beskaffadt än det flytande försvaret må i en framtid blifva, flottan endast skall hafva ett fåtal af fartyg, sorn kräfva tackling, i nå gon mån jemförlig med den nu brukliga.
Ståndet. lN:ö T Skottes Sterbhusdelägare, om ingifvande från Banken af 10,000 R:dr till 6 1 24 — b. 15 Mars b. 15 Mars b. 8 Mars b. 11 Mars Skredsviks Församling, om lån till 4 1 162 —- b. 28 Juni b. 1 Juli b. 28 Juni g. 28 Juni Skrifvelser, Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer 1 1 » Rikets Ständers till Kongl. Maj:t. —T10 ] Skyddsafgiften, den personliga, om användande för kommunalbehof af 4 2 11 — b. 22 Aug. b. 30 Aug. b. 30 Aug. å. 30 Aug. Svar på återremiss 4 2 20 — a. a. 25 Sept. a. a. 29 Sept. a. a. 27 Sept. l.b. 27 Sept. » Se vidare: Motioner. Skånska kavalleriet, om 2:ne Squadroners deraf afsittning 8 — 20 —. b. 8 Febr. b. 1 Febr. b. 4 Febr. b. 4 Febr. » Presterskapet, se Presterskapet i Skåne. Skällnora kungsgård, om nedsättning i arrendet för 4 1 54 117 b. 4 Mars b. 4 Mars b. 4 Mars å. 8 Mars Svar på återremiss 4 1 — a. a. 1 Juni a. a. 27 Maj a. a. 1 Juni a. a. 31 Maj Slagkrutshufvars anskaffande, se t Extra Stats-Reglering, 4:de Hufvud-Titeln. Slussbyggnad, vid Dejeforss och - Forshaga, lån till, se StatsReglering 6:te Hufvud-Titeln. Smålands Husar Regimenten, om 2:ne dess Squadroners afsittning 8 — 20 — b. 8 Febr. b. 1 Febr. b. 4 Febr. b. 4 Febr. Sockenkarte-Verket, anslag till, se Stats-Reglering, Sjette HufvudTiteln.
Undanrödjandet af del hinder, som Grundlagarne lägga i vägen för ett dylikt medel, anser motionären således nu böra påtänkas, och det är förnämligast af denna anledning, som motionären framställt sitt förslag, hvilket emedlertid icke kunnat inskränkas tild detta enda fall:, utan, om det godkännes, Constitutions-Ulskottets MemorialN.-o 61. måste gälla äfven i afseende på behandlingen af öfriga lagfrågor, som af Konungen väckas. Motionären anser så mycket mindre betänklighet härvid möta, sorn sådane frågor, innan de till Riksens Ständer framställas, måste vara granskade både i Högsta Domstolen och Stats-Rådet, samt det i öfrigt, enligt motionärens förslag, skulle komma att bero på hvarje Riksstånd alt förbehålla Riksens Ständer afgörande! af hvarje fråga, antingen, hel, eller till så stor del, sorn Ståndet finnér nödigt. Utskottet har tagit denna motion oell de till stöd derföre af motionären andragna, här ofvan lill större delen upptagna, skäl i öfvervägande. Utan att inlåta sig i ett för Utskottets åligganden fremmande omdöme om det större eller mindre behofvet af de föreslagna nya civiloch criminal-lagarne, anser Utskottet de mått och steg, hvilka, i afseende på samma förslag, af Riksens Ständer redan blifvit vidtagna, såsom giltiga bevis, att Riksens Ständer erkänt, alt behofvet verkligen finnes; och Utskottet har derföre så mycket mindre kunnat undandraga sig att, i hvad på Utskottet beror, söka bereda en möjlighet för Riksens Ständer alt, med någon utsigt att komma till ett slut, börja dessa förslags slutliga pröfning.