Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och hvad åter angick KämnersRättens sednare Utslag, eller det af den 3i Julii; så, enär KämnersRätten * ( 46 ) derigenom, i stället att, på sätt en af dess Ledamöter rätteligen yttrat, förvandla det Anders Petersson ådömda straff af sju par spö till deremot svarande åtta dagars fängelse vid vatten och bröd, ålaggt honom bestraffning af tolf dagars så heskaffadt fängelse; och detta beslut, likasom KämnersRättens deröfver afgifna förklaring, stöde i uppenbar strid emot de i 5 Kap. i och 4 §§ StrafFJBalken och 11 punkten af Kongl.. Förklaringen den a3 Mars 1807, för beräkning af kroppsstraff, i allmänhet stadgade förvandlingsgrunder, hvilka, med hvarannan jemförda, tydligen anvisade, att bestraffningen för flera brott, af en person begångna, skulle icke serskildt för bvartdera, ulan i ena bot bestämmas; hvaraf tillämpning i förevarande mål, der allenast ett brott blifvit åtaladl, desto hellre bordt äga rum, som 4° Kap. 3 § MissgerningsBalken, angående kroppsstraff för andra resan stöld, ovillkorligen stadgade det af spö eller ris, och följaktligen i dessa mål endast förvandling eller mildring af sådana straff komme i fråga, dervid, enär ansvarigheten i mån af det stulnas värde vore oskiljaktig ifrån den förhöjda för brottets iteration, densamma icke kunde, utan förvillelse i begreppet derom, serskildt för hvardera beräknas; borde jag, till vinnande af framtida rättelse i den felaktiga lagskipning, KämnersRätlens beslut och deröfver afgifna förklaring utmärkte, likaledes till Kongl. HofRättens bepröfvande öfverlemna denna fråga, med påstående, det KämnersRätten måtte anses hafva, vid bestämmande af det fängelsestraff, Anders Petersson redan undergått, orätt förfarit, samt Rättens Ordförande och Ledamöter, hvilka fattat detta oriktiga beslut, derom behörigen erinras. Efter det KämnersRätten häröfver blifvit ytterligare hörd, har Kongl.
Ridd.Ordn. '1 Utsk. föres ordet af den R. o. Ad:s ledamot, ”sorn af R. o. Ad:s elector er dertill blifvit utsedd, "och i hans f rånva ro af den, som bland de närvarande har främsta sätet på Riddarhuset.” — Uti 19 §. bör i sammanhang härmed R. o. A:ds Eleetorer åläggas att utse ordförander i Utskotten. Skulle R. o. Ad. antaga denna förändring, bör underd. hemställan göras om K. M:s nåd. stadfästelse under loppet af innevar. riksmöte. Om remiss häraf till Rådd.Utsk. anhålles. Remitterades till Ridd.Utskottet. Hr Stråle, Nils Wilh., hade inlemnat ett anförande, som upplästes, så lydande: Till de anmärkningar, jag redan haft äran framställa vid 3:dje och 4;de punkterna af BancoUtskrs betänk. N:o 6, ang:de Bankens förvaltning och rörelse, anhåller jag att få lägga några ord. Under discussionen, ang:de sättet för Bankens uppköp af silfver från utländsk ort, begick jag det misstag, att jag 36 Den ia Maj e. m. trodde Utsk. hafva antagit den gångbara coursen med tillägg af transportkostnaden såsom det pris, som för silfret finge betalas, då deremot vexlingsgrunden, hvarmed lärer förstås 128 sk:r, är af Utsk. antagen till grund för bestämmande af inköpspriset. Releverandet af detta misstag tycktes mig vara det enda verkliga skäl, hvarmed Hr v. Troil kunde bemöta mina anmärkningar. Å min sida härrörde misstaget egentligen deraf, att jag icke kunde föreställa mig, att Utsk. verkligen åsyftat den, enligt min tanka, okloka mesure att, om coursen nedginge till 1 2G sk:r på Hamburg eller derunder, sluta aftal om silfver* införande derifrån till ett pris af 133 sk:r.
S. D. Föredrogos och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: *A2 57, i anledning af motion, angående inseendet öfver rikets högre landtbruks-institut, förvaltningen af desamma och undervisningen derstädes m. m.; 38, i anledning af motion om återinförande af tullstämpling å varor, som från utrikes ort inkomma; samt M 39, i anledning af motioner, rörande utvidgande af qvinnans medborgerliga rättigheter. Riddersfcapet och Adeln. S.S. D.D. Föredrogs Bevillnings-Utskottets Utlåtande JVs 2, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående med Frankrike afslutade handelsoch sjöfarts-traktater; och beslöt Ridderskapet och Adeln att, med afslag å Utskottets hemställan i öfrigt, för sin del lemna sitt godkännande till den af Kongl. Majit med Frankrike uppgjorda handelstraktaten. Den 7 Februari. Frän Vdllojl. Borgare-Ståndet. S. D Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Utlåtande JVs 2, i anledning af Kongl. Majits nådiga Proposition angående med Frankrike afslutade handelsoch sjöfarts-traktater. Borgare-Ståndet godkände den af Kongl. Majit med Frankrike afslutade handelstraktat, med ogillande af Utskottets tillstyrkande i öfrigt. Från Hederv. B onde-Ståndet. S. D. Efter föredragning af Bevillnings-Utskottets Utlåtande JVs 2, i anledning af Kongl. Majits nådiga Proposition angående med Frankrike afslutade handelsoch sjöfarts-traktater, blef samma nådiga Proposition af Ståndet bifallen. Den 8 Febrnari. Från Höge. Preste-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning bifölls Bevillnings-Utskottets Utlåtande JVs 2, i anledning af Kongl. Majits nådiga Proposition angående med Frankrike afslutade handelsoch sjöfarts-traktater. 150 Prot.-Utdrag den 9 Februari 1866. Från Vdllofl. B or g are-Ståndet.
N-0 3o. 39 än andra handtverkare, utan att den högre kostnaden lärer motsvaras af den fördel, som tillskyndas Flottan derigenom, att desse arbetare alltid kunna påräknas och äro att tillgå; att endast en del af de arbeten, hvilka för Flottans behof verkställas, äro af den beskaffenhet, att dertill behöfvas större insigter och färdighet, än hos skråhandtverkare vanligen finnas;] samt att meranämnde arbetare ofta, då de blifva ålderstegne eller bragte till fattigdom, falla E. K. M. och Kronan, i hvars tjenst de äro, till last; så få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det undersökning om ifrågavarande förhållanden måtte ske, och att E. K. M. derefter, i afseende å verkställandet af arbeten för Flottans i Carlskrona behof, täcktes låta vidtaga de förändringar, sorn med. allmän och enskild nytta i Nåder må prölvas förenlige. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 12 Maji 1834- N:o 3o.
M 84, med förslag till voteringsproposition i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om godtgörandet af kostnader vid laga skifte å boställe. Återremitterades ; och M 85, rörande Rikets Ständers skiljaktiga beslut i fråga om påbyggnad och förändring af Rikets Ständers och f. d. Hebbeska husen. Lades till handlingarne. S. I). Föredrogos ånyo Banko-Utskottets Memorial: JVi 24, med förslag till voteringsproposition. Godkändes. M 25, i anledning af Riks-Ståndens beslut öfver Betänkandet Jtä 20 med förslag rörande föreskrifterna i 6:te och 7:de artiklarne af Banko-reglementet. 1 punkten. Godkändes. 2 punkten. Med frånträdande af förut fattadt beslut antog Ståndet Utskottets inbjudning. 3 punkten. Lades till handlingarne. 4 och 5 punkterna. Godkändes; samt M 26, rörande bestämmelserna i åttonde artikeln af Banko-reglementet om diskontoch lånekontoren. Bifölls. Från Hederv. B onde-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Banko-Utskottets Memorial M 26, rörande bestämmelserna i åttonde artikeln af Banko-reglementet om diskontoch lånekontoren.
I^laj.t i Carlerframställas om äteranvisande af <ie ärlige anslag förRongl. dlrealern, lrvilka tillförene varit a Rikets 8lat uppförde, med 4,500 Rrdr ä s. d. 5:te Hufvud-^kiteln, samt 200 famnarVerl in natura lian vedanslaget till de puklika lrusen i Hufvudstaden, oell lrvilka anslag kunds tillsammans till ett penningelrelopp af 6,000 R:dr Ilmo beräknas. I afseende Irärä sörekomme clet serskilda förlrällands: att lrerörde anslag lrade såsom understöd af allmänna medel till Ureater-inrätlningen varit fran längre tid tillkråka i Riks-8laten anvisade; att Rikets 8tänders under clen 8 lulii 1818 till Rongl. lVlajrt allätna underdäniga skrifvelse innelrurit en försäkran om anslagens furtlsrande; att, när ioke clestominrlre meröerorde anslag vid seclnaste Riksdag, medelst votering r förstärkt 8tgts-ldlskott, indrogos, Irade de, pä sätt Riks-8tändens l?rotocoII volt Handlingar ådagalägga, lrlilvit al trenne 8;änd, nemligen Ridderskapet oolr 4deln, l?resteoolr Lorggre-8länden kreviljacle, elruru, i följd st deri inom llorgareständet i ssmmanlrang med anslagens pröfning väokta sräga om förlrelrällen pröfning^ rättiglret för enskilde personer att inom lrulvudstsden inrätta Ureatrar, Irvarom Rikets ständer Iros Rongl. Naj.t förut gjort underdånig framställning, men Rongl. Elspis lVädiga Ireslut dä ioke Irade lrldvit fattadt, Irsla anslagsfrägan sedermera erlrällit den ytterligare Ireliandling, lrvarigenom den slutligen kommit att till Rörstärkta ätats-Rtskottet lränvisas.
1 ') cnn: i nnmTrkning torde iifvcn galla SMors ringarr och iEn metamorfos .. Hegge dessa noveller erbjuda dock en rik skörd nf iakttagelser och ininga fina drag nr sjWifvet; i iiiinu högre grad giiller kanske iletta on1 skildringen ~C.oi: lt hjerta *, der isynnerhet början ntiniirker sig genom cii stiininingsfull I~eskrifning 1) s ett ganimalt tjurhiifvuds cnsliga tillvaro, och der hrorsonens friskhet, frimodighet och förtröstan är en kontrast, i h n r s Stergifvande författaren lyckats synnerligen ~91. Sjclfva upplösningen ar deremot svagare, isymierliet soni inatnnde~ af kattorna och nubbens intresse härför förefdla teinlinen ~rohlematiska. * Skandalen i sv; ninge&gt; torde vara samlingens i n a t u ?arb&amp;de och biist motiverade historia. Men den är dock till verkan underliinsen den första och den sista berattelsen, soin otvifvelaktigt höra till det biista författaren hittills Sstadkommit. En julnatt-. ar en st81nningsfull idyll, men 11tm idyllens vanliga skScleplats, landet, och nian dess vanliga personer, unga nicnniskor. Denna idyll spelar i en omgifning af skurbaljor och julstök midt 119 natten i en stockholinsvhing, der inadanien skall skiira till dess herrskailet Sterkommer. De ui~ntriidande har iiro öfver medelSldern, och besIkfningen pS madame &amp; lsson franitrollar icke bilden af nSeon skönhet. NScon öfverniAttan alskvitrdhet i titwck utmiirker henne &amp; k. e och hennes-man stadsbiidet ar kavaljer 115 - sitt eget sstt rtied en viss hnndgriplig viilvilja.
I sammanhang härmed, har hos Rikets Ständer till handläggning förekommit väckt fråga derom, att, då Curhus-afgift till det nn gällande maximum af fem skillingar på hvarje mantalsskrifven person ingalunda vore för behofvet inom hufvudstacjen ändamålsenlig eller tillräcklig, den rättighet för Stockholms Stads invånar^ måtte bestämmas, att, äfven till belopp utöfver det för Länen i allmänhet fastställda maximum af 5 skilling för hvarje mantalsskrifven person, Öfverenskomma om alt åtaga sig en efter behofvet lämpad curhus-afgift; hvarvid Rikets Ständer pröfvat skäligt medgifva, att Curhus-afgiften för Stockholm må bestämmas, efter behofvet, till minst en och högst tolf skillingar för hvarje mantalsskrifven person. Med antagande af ofvanberörde hufvudgrunder för Curhus-afgiftens utgående, hafva Rikets Ständer jemväl funnit lämpligt att, i och för verkställigheten, bestämma följande allmänna sladganden, nemligen: l:o Till veneriska smittans hämmande och utrotande, utgöres årligen ifrån och med år 1841 till och med det år, då nästa Riksdag slutas, af hvar - Expedilions-Utskollets Förslag till und.
R:drs lön och således billigheten fordrade, att de bibehölles vid en löneförmån, hvars fortfarande utbekommande de haft skälig anledning att förvänta, berörde tjensters då varande innehafvare utöfver ordinarie lönen ega att uppbära arfvoden af 300 R:dr för deras tjenstetid. I afseende härå har Fångvårds-Styrelsen i underdånig skrifvelse af den 11 sistlidne Juli erinrat att, hvad Registratorstjensten anginge, aflöningen för densamma blifvit redan genom Kongl. Maj:ts beslut den 16 Mars 1858 bestämd till 2.500 R:dr och att enahanda aflöningsbelopp vore af Rikets Ständer anvisadt för dylik tjenst i de flesta uti hufvudstaden förlagda embetsverk, såsom Krigsoch Kammar-Kollegium, Statskontoret och Kammar-Rätten ; vid hvilket förhållande och då Registratorn hos Styrelsen, enligt nyligen af Kongl. Maj:t meddeladt beslut, icke erhållit tillstånd att med denna tjenst förena annan befattning, samt beskaffenheten af samma tjenst, för hvars bestridande ständig närvaro å embetslokalen under de vanliga arbetstimmarne vore af nöden, i allmänhet för dess innehafvare utgjorde hinder att genom ombesörjande af uppdrag af enskild beskaffenhet bereda sig någon inkomst, Styrelsen ansåge billigheten fordra, att aflöningen för Registratorsbefattningen fortfarande utgingo med 2,500 R:dr årligen. Reträffande aflöningen för Kammarförvandten har Fångvårds-Styrelsen anfört: att, genom den nådiga Instruktionen för Styrelsen den 16 December 1859, hade bland annat indragits en Rokhållare-befattning i Styrelsen och en stor del af de till denna befattning hörande göromål öfveiflyttats på Kammarförvandten, hvilken tjensteman dessutom erhöll ett nytt och vigtigt åliggande i upprättandet af Styrelsens hufvudböcker. För detta ändamål hade förut ett särskilt årligt arfvode utgått af 300 R:dr, och Styrelsen hemställde i anledning häraf i underdånig skrifvelse rörande de förändringar i aflöningsstaten, som af Bil.
Att Ridderskapet och Adeln genom ett sådant stadgande som Motionairen föreslagit, binder händerna på sig sjelf att välja den mäst skickelige, ty denne om han äger vigeur* torde sällan’och kanske aldrig lemna utsigten af Embetsmanna vägen, för att, för hela lifstiden binda sig vid en minndre förmånlig, syssla, hvars göromål under Riksdagarne fordra mera skicklighet, tålamod, ansträngning och försakelse än som är mängden medgifven. Om RiddarhusSecreteraren innehafver Domaresyssla är han fullt oberoende, ty från denna kan han ej skiljas utan Embetsfel; lem» nas honom annan syssla, hoppas jag, att alltid Svenska RiddarhusSecreterara skola så väljas, att de lemna sådane Embeten hvarje gång deras innehafvande skulle sätta dem i förbindelser, oförenliga med Ståndets förtroende: Dm 17 Oclobcr s. m, I®3 framfarna Exempel ge mig full rätt till denna förmodan. Att den publika tjensten icke bor hindra RiddarhusSecreteraren att uppfylla 6ina pligter emot Ståndet behöfver ej bevisas; ty erfarenheten, äfven den vi nu dageligen ha, bevisar detta, då vid infallande Riksdagar, annor man alltid förordnas att bestrida den publika syssla, RiddarhusSecreteraren innehafver. Då man vill uppgöra beräkningar som skola grundlägga beslut, böra dessa vara säkra; Motiooairens beräkninger angående RiddarhusSecreteraren6 lönevilkor äro icke allenast osåkra, de äro äfven påtagligen origtiga. Han har beräknadt RiddarhusSecreterarens arfvode under Riksdagarne till 300 R;dr Banco månatligen, detta har icke alltid så varit; vid 1809 års Riksdag sora ensam räckte 12 månader, hade då varande RiddarhusSecreteraren icke mer i ett för allt än 1,000 R:dr Banco. Vid 3810 års Riksdag gom börjades dan 23 julii och slöts den 33 November hade han 3 R:dr Banco om dagen samt 300 R:dr Banco i arfvode.
Constitutivns Utskotts den 9:de i denna 6o Den i September. benna mänad afvikne Betänkande, angående Herr Korcienirolpes, ^ucji>r8 , till Utskottet tcmittcrade Memorial, hwarnti pekas, att hädanefter Konungens nied Hcnitiga Utskottet kommunicerade Propositioner, som hos Ständen fördragas, mätte ätföljas af Utskotts Ledamöttrnev särskildta, fast i allmänna Termer meddelade yttranden af tillstyrkan eller afrgdanbe, fann Bonde - Sundet skäligt, Utskottets Betänkande gilla och bifalla? Hwarom de öfrige rcspcctive Ständen skulle genom Protokolls-Utdrag »vördsamt ych wänrjgcn underrättas, Vt supra. Vx. krotocollc» 8- k), ^räZgrcjb' Utdrag af Protokollet, hället hos Bonde? Ständet den 21 Augusti 1809. S. O. Gedan Bonde - Ständet sätil sig fö? rcdragas Eonstjtutions - Utskottets den 9:de bennes afgifne Betänkande, angäcnde tillstyrkt förändring uti 28 §- af R.gerings - Formen , i afseende pä Konungens rättighet, att till Militajre Embeten nyttja utländske Män, ansäg Ständet i likhet med hivad utskottet hemstält, detta ämne böra hwila till nästa Riksdag, för att dä behörigen afgöras; hwarom de öfrige Ständen skulle genom Protocolls-Utdrag »vördsam? och Vänligen underrättas. Vt supra. Tx protocollo 3. Utdrag Den r September. 61 Utdrag af Protokollet, hällct hoS BondeStändit den 21 Augusti 180^. S. O.
Och de som deruti bodde, skulle varda vanmägtige, och rädas och skämmas, och varda såsom örter på markene, och som gröna gräset till hö på taken, hvilket förtorkas förr än det moget varder. Jag vet din boning, din utgång och ingång; och att du rasar emot mig. Så efter du rasar emot mig, och ditt högmod är uppkommet för min öron, så skall jag sätta en ring i dina näso, och ett bett i din mun, och skall föra dig den vägen hem igen, som du hit kommen äst. Och detta skall vara dig ett tecken: Uti detta år ät hvad som förtrampadt är; uti de andro årena hvad sjelft växer; uti tredje årena sår och uppskärer, och planterer vingårdar, och äter deras frukt. Och Juda hus, som frälst och igenblifvet är, skall ännu rota sig nedantill, och bära frukt ofvantill. Ty utaf Jerusalem varda utgångande de som igenblefne äro; och utaf Zions berg de som undsluppne äro; Herrans Zebaoths nit varder detta görandes. Derföre säger Herren om Konungen i Assyrien alltså: Han skall icke komma i denna staden, och ingen pil skjuta der in, och ingen sköld föra der före, och ingen vall uppkasta der omkring; Utan han skall draga den vägen tillbaka igen, som han kommen är, och skall intet komma i denna staden; Herren hafver det sagt. Och jag skall beskärma denna staden, så att jag honom hjelpa vill för mina skull, och för Davids min tjenares skull. På den samma nattena for Herrans Ängel ut, och slog i de Assyriers lägre hundradetusend, och fem och åttatio tusend män; och då de om morgonen bittida uppstodo, si, då låg allt fullt med döda kroppar. Alltså bröt Sanherib, Konungen af Assyrien, upp, drog sina färde, och vände om, och blef i Nineve. Och då han tillbad i Nisrochs sins guds hus, slogo honom hans söner med svärd, Adrammelech och SarEzer, och undflydde in uti det landet Ararat; och hans son EsarHaddon vardt Konung i hans stad.
Den 17 Äng. ligheten deraf att Lagen sä ljusligen skulle illuderas, och derföre wore wäl billigt att Dömaren ej gjorde afseende pä dea dagen, men orättwist wore beflutet, sä wida Domaren ej bör säga annat än hwad L gen säger, och säletes anser jag i underdänighet betänkligt att en Lag göres eller förklaras, sorn pätageligen är blottställd för illusion. Cap. Ärfva-Balken älägger en som Testamente klandra will, att göra det inom natt och är: uti 5. Cap. I rda Balken en lika tid för Nordeman, och Kongl. Förordningen den iz Junii 1800 inom tio ärs tid för den som will utsöka fordringar af hwad art och beskaffenhet de än mätte wara, som allt igenom stämning bör ffe; hwilkens fortställande och communicerande beror pä Partens egna ätgärd; sä kan ätminstone jag ej inse, hwarföre en Inteknings. Sökande stall hafwa mera förmon, mera biträde, än hwar och en annan Sökande eller Kärande. En swarande Part har lika sä lätt att undanhälla sig för en stamning som en förklarande för en Jnteknings-Ansökning. Huru stall jag kunna förena bet med nägon flags billighet att dä genom ett olagligt Testamente siere Tunnor Gulds ärsd fastighet en arfwinge fränkännes, han mäste sjelf gä i författning om stämningens lagliga fortställande, men, när äm. net angär Ett Hundrade Riksdalers Jntekning, sä stall det blifwa Kongl. Maj:ts Befallningshafwandes styldiahet att draga försorg om communicationen. Embetsmäns göromäl äro sedan de - Den 17 Aug. 177 deras inrättningar sä ansenligen mängdubblade:
Enk.(an) Kajsa i Kärrsäter; Rasks enk.(an) Kerstin i Mark-stugan); enk.(an) Kerstin Månsd(otte)r i Bresäter; Åfelds hust.(ru) i Rösslebo; pig.(an) Anna i Tiblenäs; enk.(an) Kajsa i Vrå; Hindbergs enk.(an) i Nimtorp; fordom åbo i Tiblenäs Anders; husman Eric hos Vallgren; hust.(ru) Stina i Jättorp; avita Vallströms dot(t)er Kajsa; hans son Anders, begge i Stensjöstug(an); enk.(an) Jngrid i Skyttstug(an); Enk.(an) Jngeborg i Hvithella; awita fl.(ickan) i Djulagrindstug(an); hust(ru) Anna i Gribeckstug(an); enk.(an) Anna i Rösten; skom.(åkare) Eric hos Rhen; hwardera 24 sr (sk); of.(ärdiga) dotter i Peh(r)storp; enk.(an) Anna i Bjelkbol; enk.(an) Maja i Kaflinge; p.(igan) i Qvabben; enk.(an) Anna i Skräptorp; fl.(ickan) Brita i Hönsvik; enk.(an) Märta i Snacktorp; afsk.(edade) Corp.(oralen) Söd(e)rgren; en blind man i Nybygget; enk.(an) Anna i Fäboda; enk.(an) Maja i Karinbo; enk.(an) Maja i Duf(e)h.(olms)hagstug(an); hwardera 16 sr (sk). Desse 51 personer fingo således tillsammans 31 Rdr 16 sr (sk) Jn fidem C. F. October upläst och ärkändt, betygar Eric Carell År 1804 d.(en) 7. Oct.(ober) hölls allmän Michelsmässo Sochnstemma med St. Malms församl(ing). § 1.
Under 10 månader af året (emellan exercistiderna) böra 300 man permitteras och således i tjenstgöring befinnas 402 man. Permitteringen kommer då att utgöra omkring 43 procent af styrkan. Den utgör nu 50 procent deraf, eller 7 proc. mer. Kostnaden för ofvannämnda tillökning i regementets personal och hästar beräknas som följer: 144 Aflöning och underhåll utgör öfverhufvud för man, efter enahanda grund som vid Lif-gardet till häst, 56 öre om dagen för den tjenstgörande styrkan. Förhållandet, i afseende å tjenstgöring, och permittering mellan nu och då blifver sålunda: Då tjenstgörande: 702 man i 2 mån., 402 man i 10 mån. och permitterade 300 man i 10 mån. Nu » 600 » » 300 » » 300 » » Alltså blifva 102 man i 2 mån., 102 man i 10 månader flere tjenstgörande efter än före omorganisationen; hvarigenom aflöningsoch underhållskostnaden ökas, å 56 öre för man om dagen, med Rmt Rdr Mundering: karl-, för 102 man, uppsättningskostnad å 192,02 Rdr » 102 » , underhålls » » 92,80 » (med 7 procents förhöjning i den närvarande kostnaden till följd af den motsvarande minskningen i permitteringen) » 600 man, d:o enahanda procentförhöjning i nyssnämnda kostnad, ä 6,07 Rdr hästutredning och sadelmundering för 150 hästar, eller skillnaden mellan det blifvande hela antalet, 750 hästar, och det närvarande, 600 hästar, uppsättningskostnad å 98,25 Rdr » 93 » , hvarmed effektive antalet manskapshästar i fred ökas, underhållskostnad å 27,58 Rdr » 20 » , hvarmed de i fred vakanta hästarnes antal ökas, å 3 Rdr (som nu bestås) Gevärspersedlar för 102 man, uppsättnings-kostnad å 54,75
SO — Tillika Kassör vid byggnads-afdelningen. 17S __ in nät ura SO ISO in nät ura 300 43 76 in natura 175 d:o 123 18 75 200 30 — 189 28 35 ISO in natura 100 d:o 113 d:o ISO d:o 6,3 d:o 100 d:o 80 d:o 12S d:o 50 d:o 100 d:o 80 d:o 113 d:< i 113 d:o Walla, en Stations-inspektor 100 in natura Katrineholm, en d:o 125 d:o » en Bokhållare 75 d:o Wingåker, en Stations-inspektor 113 d:o » en Bokhållare 50 5 Kilsmo, en Stations-inspektor 100 in natura Pålsboda, en d:o 100 d:c Machin-afdelning en & Förrådet. En Machin-ingeniör ku.. 300 45 En d:o Assistent 200 — 30 — En Verkstadsknmererare 175 — 26 25 Eo Materialförvaltare 168 — 25 20 En Verkstadsbokhållare 100 — 15 — En Förrådsd:o 73 — 11 25 Förteckning å tjenstemän och deras arfvoden vid 2:dra Trafik-distriktet af Statens jernvägar under December månad 1862. ArfYode per månad. Inqvarteringsmedel. Anmärkningar. En Intendent Byrå-afdelningen. ■ T. f. Intendenten har så- som sådan ej uppburit särskildt arfvode.