Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— De springbaggar, som på de årliga auktionerna försäljas, föras ofta till aflägsna orter i riket. Enahanda är förhållandet med de på dessa auktioner tillgängliga kalfvar och unga tjurar. Utom den nytta, som stuteriet sålunda medför, genom utiemnande och spridning af race-djur, är denna inrättning äfven i ett annat hänseende nyttig för orten. Under sin nuvarande upplyste och nitiske chef, utgör den nämligen ett i högsta måtto gagneligt föredöme såväl i afseende å lämpligaste sättet att uppföda, sköta och behandla hästar, boskap och får, som äfven hvad angår jordbruket, hvilket vid Ottenby både är betydligt och bedrifves med ordning, omtanka och framgång. Egendomens areal utgör 2,600 tunnland, deraf 500 äro odlade. Af den odlade jorden brukas 300 tunnland i cirkulation och 200 i så kalladt koppelbruk. — Spanmålsafkastningen uppgår årligen till 1,800 ä 2,000 tunnor och höskörden i medeltal till 1,800 parlass. Under den tidrymd, som nu är i fråga, har vid Ottenby blifvit nybyggd en ladugårdsbyggnad nf sten, 180 alnar lång. Sammanräknade längden af de stenhusbyggnader, som efter stuteriets inrättande blifvit vid Ottenby uppförde, utgör icke mindre än 828 alnar och bredden af dessa hus är i allmänhet 24 alnar. Skogarne. 1 afseende på dessas beskaffenhet och hushållningen dermed linnes fortfarande anledning till samma yttranden och anmärkningar, som förekomma i sednaste underdåniga berättelsen. Exporten af trädvaror, betydligt minskad åren 1848 och 1849 såsom följd af krigsoroligheterna inom Danska Staterna, har dock år 1850 åter uppgått till ungefär samma belopp, som beräknades för år 1847. Prisen å dessa varor voro väl 1848 och 1849 något nedtryckta, men stego sedermera vid en ökad afsättning och voro år 1850 i allmänhet högre, än under åren 1842—1847.
Nämnda föreskrift, såsom endast afseende de läll, dä rättelser och ändringar i beredningens förslag af komitéen gjordes, vore dessutom icke bindande för den händelse att samma förslag godkändes, och icke heller kunde det begäras, att komitéen, öfverhopad af arbete, som den under sin jemförelsevis korta sammanvaro måste blifva, sjelfmant skulle befatta sig 38 B evillnitig s-Utskottets Betänkande JV? 9. med att, till fullständigande af taxeringslängden, i sina beslut öfver de skattskyldiges besvär åtskilja hvad lagstiftaren sjelf i formulären sammanfört. Hvad här blifvit sagdt om taxerings-komitéen hade ock, om än i mindre mån, sin tillämpning å pröfnings-komitéen; och om skattskyldig för bevarande af sin rätt nödgades hos Kammar-rätten öfverklaga pröfnings-komitéens beslut, vore det att befara, att Kammar-rätten af de handlingar, som, jemlikt 71 §, borde med den skattskyldiges besvär af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande dit insändas, icke skulle erhålla lull visshet om sättet hvarpå den uppskattade inkomsten blifvit beräknad, om af arbete eller af kapital eller tilläfventyrs af båda gemensamt. Väl ålåge det Kongl. Maj:ts Befallningshafvande att till vederbörandes utlåtande foga de upplysningar och erinringar, som besvären ansåges påkalla; men om ock Kammar-rätten i hvarje förekommande fall på denna väg erhölle kännedom om alla på frågan inverkande omständigheter, kunde det likväl med allt skäl ifrågasättas, om det med den skattskyldiges lagliga rätt stöde väl tillsammans, att han i tredje instansen dömdes på grund af upplysningar och meddelanden, om hvilka lian måhända först genom Kammar-rättens utslag skulle undfå fullständig kännedom och hvilka han således icke vore i tillfälle att annorlunda än genom målets än ytterligare fullföljd söka bemöta och vederlägga.
Kongl. Brefwet d. 28 Maji 1796 Capikain Licut. Krautleins Dotter enl. Kongl. Brefwet d. 26 Febr. 1772 . Afstrifc. Nl0 7- Förtekning pa de Fruar och andre Personer af Qwimwkönet, som pa Allmänna Indragnings, Staten under ti'.ul Benesicii, och Bcnadr nings,Staren äro upfördetill Pensioner, hw!i, ka icke synas haswa blifwit dem i Nador till, flagne för Fattigdom och torftigt tillstånd allena, utan enligt hwad de för dem aberopade Kongl. Bref innehalla, deremot blifwit bewiljade, dels för upwaktning wid de Kongl, och Furstek. Hos, wen Lie. A., dels förderas Mans och Faders sörneiillex Ljt.R.., dels ock as andre särstilte förekom. rr? D-n -9 September. siebewekande skäl och omständigheter Lik. C., innehällande tillika hwilka utaf dem innehafwa Läner eller Pnsioner pä andra Stater: »varande alla detza pä Benefiei!' och BenadningsSlaten rip, tagne Pensioner till underdånigt tälje af Kongl. Brefwet den y sistl. Maji, yrundadt pä Riksens Manders underdånigt tillstyrkande, trän och med s:dra O,warkglet innebällne intill hetz Kongl.Maj.ls ^städjgaFörordnande härom kan ankomma. K,A. Följande Fruar och andra Personer af Qwinnokönet åtnjuta enl. nedanäberopade KonasDref uppå Beneficii och Benädninas-Staten lifstids pensioner i ans ende till-eras void Rongl. Hsfwet innehafdej sjensier . 8,D Följande Fruar och ca,dre Personer af Qwinnokönci asnjuta enl. nedanäberopad? Kongl. Dref uppä Beneficii och Denädnings.
Borgare-Ståndet samt aterremitteradt af Idederv. Bonde-Ståndet, på grund af följande deremot gjorde anmärkningar, nemligen: ’ 1:0 att, då snöploglag funnos så stora och vidsträckta, att det vore omöjligt lör plogfogden att på den tid, hvarinom allmän väg, efter inträffatlL snöfall, hör vara farbar, hinna till skottning eller plogning uppbåda alla Irån hvarannan vidt spridde delegare, en sådan skyldighet icke hordt honom åläggas, utan hvarje delägare förpligtas, att, ulan kallelse, sjelfmant sig infinna, med åliggande för plogfogden att tillse, det plogningen eller skottningen blefve ändamålsenligt fullgjord, eller vid delegarnes underlåtenhet verkställd för lega; i enlighet hvarmed ett förslag till förändrad redaction af Kongl. Brefvet den to Maj 1815 hlifvit framstäldt; 2:0 att den förhöjning i ansvaret för plogfogdes försumlighet, som Utskotten föreslagit, vore obehöflig och dessutom icke föranledd af den i ämnet väckta motion ; 3:° att hötet ne för plogfogdens underlåtenhet att å delegarne utfärda kallelse borde nedsättas till 3 R:dr 16 sk. samt för de sednares att kallelsen åtlyda till 1 R:dr 3a sk., allt Banco; hvarjemte, 4:o hlifvit, föreslaget, att i den förklaring, som komme att i ämnet utfärdas, 01 den. vid inträffande snöfall,” måtte utbytas emot: ”efter snöfall, pa det att plogfogden icke måtte bli antastad med obehörige åtal. Bih. till R. St.
Låt den icke fela. Jag behöfver dig mer, än någonsin; och jag har mycket nytt att meddela. Stockholm d. 14 Maj. Hvar är du, vän och älskare utan like? Vid din tillbedde Morbrors graf – och förtiger mig dina känslor? Har du fått mitt bref och det medskickade? O Heurlin, klaga icke öfver mitt hjerta. Det tillhör dig förmycket. Det har egentligen ingen annan vän: ty alla andra äro mitt förstånds, eller min karakters, eller min borgerliga varelses; men Du är min känslas, min själs! – För mig, som för dig, gifvas ögonblick, då jag ock finner mig öfvergifven och ensam i verldens rymd. Då har alltid min varelse utsträckt sig till dig – ropat dig; – om icke, som en Gud, dock som det ljufvaste och mest lefvande uttryck af honom. Jag har väntat svar på mitt sista, för att säkert veta hvar du vore: ty det förekom mig olidligt, att skrifva i luften känslor, som jag ville skulle genast träffa dig. Men om du hörde mig, der jag går i Mälarns skogar, ensam, uppfylld, ömsom förtjust och klagande: visserligen, du skulle ej finna dig obelönt för denna öfverallt starka, gudomligt våldsamma ömhet, som herrskar i ditt bref. Ty jag har ändtligen fått detta brefvet; det hade genom någon förvillelse kommit till Hofrätten (der både brefbärare och brefskrifvare envisas att placera mig), och legat der – i tre månader. Ett sådant bref har kanske aldrig något snille på jorden fått. Hela tiden af min varelse skall besvara det! Kommer du verkligen? Jag och den vännen jag nämnt (nästan den ende med hvilken jag någonsin går ut), vi tala om dig ständigt. Vi säga hundrade gånger, att vårt sällskap behöfver schatteringen af Dig, för att vara rätt sokratiskt. Ofta äta vi utom staden (på Altona); der, glade, ensamme, tala vi alltid om huru Du felas. Kom snart! Hvad är allt annat, mot likstämda själars upplysta harmoni? O, ljufvaste! om vi få öfverlefva en enda dag af sådan sammanvaro, så förlora vi intet genom döden. — Denna tanken är en skönhet af första ordningen.
Maj.-t beviljat ersättning af allmänna medel till en Mamsell Granberg för undervisnings meddelande i dubbelspinningskonsten, Berättelse öfver Jönköpings län för åren 1843— 1817. 3 18 hvilken undervisning under Granbergs vistande här i länet år 1846 flitigt begagnades, och af en utaf hennes elever sedermera blifvit bibringad inom flere socknar i länet, med användning äfven för ull och bomull. Det, för en tid af 10 år, af Eders Kongl. Maj:t år 1837 oktrojerade Bolag inom länet till försäkring uf hus och lösegendom å landet, har i alla delar fördelaktigt motsvarat sitt ändamål. Delägarnes sammanskotter till inträffade brandskadors ersättande har, efter medelberäkning, uppgått till S.V2 sk. p:r 100 R:dr försäkringsvärde årligen. Denna procent skulle troligen varit ännu mindre, om allmogen begagnat inrättningen mera allmänt än fallet varit. Helsovård. Länet äger blott ett allmänt lasarett. Detta är beläget nära invid residensstaden och kan icke, så som sig borde, utsträcka sina välgörande verkningar till de mera aflägse delarne. Jag uppgjorde derföre ett förslag till inrättandet af två mindre lasaretter vid de båda provincial-läkare-stationerne Eksjö och Wernamo. Med användande af lasarettsoch kurhusfondens kapital skulle den ökade årliga utgiften i och för dessa nya inrättningar, enligt beräkning icke hafva uppgått till mera än några runstycken på hvarje mantalsskrifven person, men ändock mötte förslaget motstånd och kunde ej genomföras. Genom vederbörandes beredvillighet att låta kurhusafgiftens öfverskott användas till fyllande af bristen i lasarettets små inkomster, har denna sednare anstalten emellertid kunnat utvidgas och förbättras, hvarvid jag varit verksamt biträdd af Lasaretts-Direktionens nitiske ledamöter. Sjuksängarnes antal är ökadt, och ny förbättrad attiralj anskaffad. En särskild byggnad är uppförd, med celler och vaktrum för vårdande af patienter, som undergå profkur för sinnessjukdomar; den förut till samma ändamål begagnade byggnad, som står i kommunikation med hufvudbyggningen, är förvandlad till en rymlig badinrättning, hvilken emot särskild afgift hålles tillgänglig stadens invånare.
Och dagen efter sin ankomst till Malmö hade han af allmän och privat pligt skrifvit ett långt bref till fröken Clara, tackat dem alla för sommaren och gästvänskapen, som de skänkt honom, – allt i den varma och veka färgton, som återskenet af ett godt minne eger. Och härpå hade hon nu svarat. Det första brefvet Truls gick och höll det lilla hvita kuvertet i sin hand, utan att skära det upp. Såg och såg på utanskriften, handstilen, vände det om och om och om igen. Beklämd och lycklig. En hel verld af förnimmelser och bilder löste sig ut ifrån den lilla tingest, som han gick der och bar i handen, dofter och toner, tonfall i röster, uttryck i blickar, fragment af samtal, brottstycken af händelser. Husen försvunno för honom, der han gick gatan fram; menniskorna, hvilka han mötte, gledo förbi såsom ljudoch väsenlösa skuggor; och han dvaldes i ett annat miliö, obestämdt som drömmens, tills med ens en hel stor bild: verandan till fru Hjorts villa och vyen ut öfver Ringsjön i sommarmiddagsdager, stod som en hägring i fonden långt, långt borta, – eller var det kanske tvärtom långt, långt inne uti genom jaget fördjupade perspektiver? Och med ens slog något upp emot honom, något som distinkt men sakta strök hän öfver det i honom, som var urkänsla, sinnenas sammanstrålningspunkt – ljuft inciterande, sugande som läppar och längtan. I nästa ögonblick visste han, hvad det var: en annan menniskas personlighetslukt, detta som icke kan gripas, men som utgör kvinta essentia af physis och psyke tillika hos en varelse. Han vaknade upp och fann sig stirra på utanskriftens bokstäfver, kände med samma en verklig, vanlig, konkret lukt: lukten af en mensklig hud, samt en hand gripa om sin egen, en lång smal hand, hvilken grep och sög och höll fast – fröken Claras. Han hade satt sig i en af bersåerna utanför Kramer och läst brefvet. Framför honom låg det vida torget, utan en menniska, utan en skugga, stekhett i middagssolen och med hvita markiser öfver alla fönster. Han frös till, som efter en herdestund af steril vällust.
Högloflige Ridderskapet och Adeln ätffiljdes klockan half 2. Lilverstol^e. Onsdagen den 17 Oktober. klenum klockan 6 eftermiddagen. Anstäldcs wal till Banco-Fullmägtig efter Friherre (lectersrröm,^cob, och blef dertill genom 35 röster utsedd Herr kalkender^, Kletar Olok 6otttrie6, Kammar-Junkare och Riddarhus-Fiscal. Högloflige Ridderssapet och Adeln ätssiljyes klockan tre qwart till 7. In llclem krotocolli^ 6. Rlvorstolpe. I Tors - Den ir October. 507 Torsdagen den 18 October. ?!enum klockan half 12 förmiddagen. Upplästes det förstärkta Stats-Utskottets Memorial af förledne gårdag, hwaruti tillkännaglfwes att, genom behörig ompröfning med 72 Ja mot 47 Nej blifwit beflutit, att wid den af Bewillnings-Utskottet förcflagna redaction af 1 Puncten 7 Atom. 1 §. 4 Art. af BewillningsFörordningen (om Tjenstehjons Bewillnings-afgift) kommer att förblifwa. - I anledning häraf, och dä denna redaction war denlamma som finnes införd uti de hoS Ridderffapet och Adeln uppläste och i öfrigt godkände förändringar och Utläggningar i Bewillnings-Förordningen, ffulle äfwen densamma nu säfom justerad anses. Föredrogs ett Protocolls-Utdrag frän det Högwördige Preste-Ståndet af den 16 denneS, med inbjudande till de öfrige Ständen att. med Preste-Ständet instämma deruti, att, iden underdåniga ffrifwelse till Kongl. Maj:t, rörande Bewillningen mätte uttryckas att bade Beredningsoch Taperings-Committäerne borde ä nyo sammanträda. Bifölls. ^ Härom uppsattes och justerades genast följande: Utdrag af Högloft.
Företogs till pröfning ConstitutionsUtskottets den 6 dennes under N:o 48 aflåtne, samt den 11 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, innefattande åtskillige 334 Den q 5 September e. m. Grundlags ändrings förslag, Ssyftande RiksdagsArendernés skyndsammare gång. Grefve flur /. Carl Gustaf, hade inlemnat ett så lydande Memorial: (Se Bilagan N:o 2 ) Herr Tham, Wollrath-. Jag irjstärrircer full» komligt i det yttrande af Grefve Hård, sorn nyss blifvit uppläst. Jag tror, ätt Ståndens Secreterare häfva fullt upp att göra med Protocollet, antingen det kommer att föras summariskt, eller på samma saft som hittills; ty myCken tid åtgår i förra fallet att tänka sig in i ämnet, och i det senare till det vidlyftiga skrifveriet. Deremot tror jag, att ett sumrnarikst Protocoll skulle vida bättre tjena till ledning för Utskottens Ledamöter och Secreterare, då innehållet deraf skal I upptagas såsom grund för Utskottens öfverläggningar. Herr Cederschjöld. Pehr Gastaf: CoristitutionsUtskottet trodde, att det icke skulle möta så mångå svårigheter för Ståndens Secreterare, att ur Memorial Protocollen utdraga kärnan af de anmärkningar, som göras, helst erfarenheten tyckts visa, att denna kärna vanligen icke är särdeles voluminös i förhållande till skalet. Dessutom kunna ju Secreterarne hafva särskilta Notarier, endast för att under discussiorten anteckna, hvad sorn egentligen^ hörde till saken. t Sä Den 2 5 September e. m. 335 Jag hemställer derföre, om icke Ridder* skåpet och Ådeln finner Utskottes åsigt val grundad. Undertecknad RiddarhiisSecreterare t Herr Cederschjöld har anföri såsom skäl fdr Utskottets förslag, tvenne omständigheter.
S. D. Föredrogs ä nyo Allmänna Beswärs» och Cconomie - Utskottets d. gO Sept. upplästa och pä bordet lagda Betänkande rörande ett af Lagmannen och Riddaren Vestell till Wällofl. Borgare, Ständet inlemnade Memorial, hwari, till winnanbe af mera lätthet för Allmogen att komma till kännedom af de Lagar och Författningar, som lända dem till efterlefnåd, införandet af deras Summariska innehäll i Almanachorne förefläs; och som Ridderskapet och Adeln fann dels att detta mäl icke cgcnteligcn wore ett Riksdagsämne, och dels att det äsyftade ändamälet pä annat sätt och lika tjenligt kunde winnås, kunde Riddrrffapet och Adeln till Utskottets tillstyrkande icke sitt bifall lemna. Och skulle om detta beslut de öfrige Respecti, Ve Ständen, genom Utdrag af Protokollet, wänligm underrättas, ^le luxra. S. O. Biföll Högloft.
Genom 3 Stånds beslut är likväl således ifrågakomne Anslag beviljadt samt, genom alla 4 Ståndens godkännande, den i senare Utlåtandet af Utskottet föreslagne hemställan rörande Ottenby Kungsgård bifallen. I förening härmed är affi. o. A. det tillägg gjordt: att underd. anhållan hos K. M.t af R. St.r göras, att K. M.t vid nästa Riksdag framlägger en utarbetad plan, som ej mindre upptager det tillstånd hvari de för hästafvelns befrämjande varande anstalter sig befinna , än äfven hvilka åtgärder K. M.t kan anse böra för framtiden följas , till vinnande af de i Economiskt och Militäriskt hänseende sä högst vigtiga ändamål, som med dessa anstalter åsyftas, samt af BorgareStåndet beslutad en underdånig Skrifvelse till K. M:t af B. St:r, med anhållan, att inventering Öfver Kronans pä Arrenderade Kungsgårdar varande inventarier och effecter anbefalles och att undersökning , rörande Kungsgårdarnes förvaltning må ske, till utrönande deraf, huruvida , Författningarna angående denna Förvaltning äro iakltagne. Betänkan cl en, N:o 315. 563 Om något af desse tillägg hafva icke de öfrige RiksStånden sig förenat, så att ett R. St:rs beslut derom kunnat uppkomma. Och anser Utskottet derföre samma tillägg förfalla. Vid lo.-de HufvudTileln, förekommer, alt det i 2:a Puncten af Betänkanderne N:s i5i och 253 till kostnaderna vid öfningar för Flottans bemanning af Utskottet föreslagne Anslag, i5ooo R:dr, har blifvit bifallet af V. B or gare Ståndet samt II. BondeStundet hvaremot H. B. o. A. samt II. PrästeStändet beviljat den af K. M:t i dess Nådiga Proposition äskade anslagssumma af 25ooo R:dr, för att uteslutande till detta ändamål användas.
Vans Vxeellens, du8titise-8tat8-Ninistern Herr Orefve 7?o^enö?ad, Vans Vxeellens, 8tat8-Niui8tern för Vtrilies ärendena Verr Vrilierre 8tat«-kläden: Herr Vrilierre ^7re?7r/e?m, Veir 1'rilierre Z/crAe/^/eÄs^ (liefve //^/x/, Vrilrerre 7-o?r ^c/ru/Len/re/m» lillförordnade Vol-llanVeren, Vaf»inett8-8eereteraren lillförordnade 8tat8-8eer6t6rsren, Vislro^i //en/-/dr. Vislroji //eu/-//» upjrläste till justering ett, jeinlilit Volral. Naj:!s förut fattade lVädiea Ireslut, uppsatt forsla^ till IxonAl. I>lai:ts INdi^a Vroposition till Vilrets 8tä»der rörande allmänna stadganden, samt anslag af allmänna medel till lollr-undervisninAens lrefrämjande. 8tat8-llädet Orefve äberopade 8itt till Vrotoeollet deli 7 sist lidne^Veeember af^ifna under6äni»a yttrande, sä ledande: Vet lrar lrlifvit föreslaget, att det sliulle uläggas livarje soelren att inrätta en folli-sliola oelr att allona en sliol-lärare med ett vi88t Irelopp, med rättiglret likväl för mindre soelinar, att liärom förena sig nied andra.
Det äv för att befordra ett sådant ändamål, som det, efter hvad jag tror, borde i främsta rummet åläggas bibliothekets embetsman, äfven framför den generella katalogens upprättande, att vid hvarje års slut af trycket utgifva och bålla allmänheten tillhanda, mot ett måttligt pris, sorn kunde motsvara tryckningskostnaden, en förteckning på alla de böcker, sorn under det året blifvit för bibliothekets läkning inköpta. Jag anser detta så mycket mera nyttigt och till och med nödvändigt, då, efter hvad jag täger mig friheten fästa Ståndets uppmärksamhet på, inköpet af utländska böcker ty de Svenska erhåller bibliotheket för intet — utgör den. mest grannlaga och den vigtigaste delen af nämnde tjenste-, mäns föi;valtningsbestyr, emedan den fordrar långt mera skicklighet och urskiljning, än de redan befintliga samlingarnes vårdande, som väl är ett angeläget, men dock mera mekaniskt göromål. Härigenom skulle den läsande allmän-: beten komma i tillfälle att närmare kunna controllera det nit, skicklighet och drift, hvarmed desse embetsmän utöfva Sina tjenstår, och jag tror, att detta vöre både på deu ena pcb andra sidan tillfredsställande, Hr von Hartmansdorff: Jag instämmer med Hr Hjerta deruti, att jag anser det vara väl och nyttigt, om allmänheten, genom tryckta förteckningar, Lomme i tillfälle att erfara hvad sorn årligen för bibliothekets räkning inköpesJag instämmer äfven med honom, att en sådan uppgifts författande må åligga bibliothekets tjenstemän. Men tryckningen deraf anser jag icke tillhöra dem. Det skulle Den i3 Maj c. m. 6at • Kunna hända, att tryckningen icke bure sig, utan att de finge vidkännas tryckningskostnaden, hvartill de inga anslag hafva. Är åter sjelfva tryckningsföretaget af sådan beskaffenhet, att det här sig, så förmodar jag, att bland mängden af stadens boktryckare alltid finnes någon med den industri, alt han åtager sig detta förlag. På en annan fråga anhåller jag att få fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet.
Riksens Häglof!. Ständers Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskotts Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid dess af tv änne Respective Riksstånd återre* initierade Betänkande, rörande yrhadt upphäfvände af Stockholms Stads rättighet att uppbära Parm-, Torg-, Broadi Renhållnings penningar, da Ho, Halin» P~ed och Brännkol införas, samt af Landtmannens åliggande, att i vissa Städer erlägga Hågoch Mätare-penningar för inkommande varor. Detta Betänkande har till Utskottets förnyade åtgärd blifvit åtetlörvisadt. l:o Från Höglofl. Riclderskapet och Atleln, genom ProtocoilsUtdrag af den 4 innevarande månad, med anmodan att bestämdt uppgifva; huruvida de rå kailadeTorg-och Renhållnings-afgifter, hvilka till Stockholms Stad erläggas, grtxnda sig på några äldre privilegier eller icke, hvarjemte af fferr C. J. Herb‘zenhjclnl i serskildt anförande blifvit anmärkt, att haji icke anser ifrågavarande afgifter undgå benämning af CohStitutiotts-vidrig beskatt - JBesv. och Ekon. nisk. Betänkanden; ning, att de uppkommo först 3 år öfter se» dan Landt-Tullafgiftens erläggande vid Tullarne upphörde, att de tili beloppet äro mycket högre och mera tryckande, samt att endast tvänne ställen blifvit utsedde iill deras erläggande, hvaraf skall följa, att Landtmannen ofta vid svårare väglag måste färdas £:dels mils längre väg än annars, för att komma till någotdera af de anvista Torgen.