Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Barthelemy, Ofverste Haasums berättigande att, vid afskedstagandet, varda uppförd å pensions-stat. Från Hedern. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogos följande Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: N:o 67, i anledning af väckta motioner, angående Folkundervisningen; bifölls. N:o 68, i anledning af väckt motion om rättighet för tjenstförrättande Kontraktsprost att under extra nådår uppbära liela inkomsten af de så kallade proste-tunnorna. Irsta mom. af slogs; hvaremot 2:dra morn., i fråga om återbäring af till vederbörliga kassor influtne så beskaffade inkomster till förmån för de ännu lefvande Prostar, som deraf varit i mistning, af Ståndet bifölls. Nto 70, i anledning af väckt motion om vidtagande af åtgärder för åstadkommande af en allmän Stads-ordning eller Ordnings-stadga för städerne. Irsta mom. bifölls; hvaremot Ståndet afslog hvad Utskottet uti 2:dra mom. hemställt; samt Nro 73, i anledning af väckt motion om rättighet för enkor efter Pastorer i Kalmar stift, att äfven under extra nådår få tillgodonjuta hela inkomsten af stomhemman. Irsta mom. återremitterades, jemte dervid gjorda anmärkningar; hvaremot 2:dra mom. af Ståndet godkändes. S. D. Föredrogos och remitterades till Stats-Utskottet Kongl.
Banko skulle för nämnde kassa, med borgen af Kabinettskassan, upptagas, hvilken upplåning det i nåder uppdrogs åt sedermera aflidne StatsRådet Herr Grefve Wirsén att besörja, hvarjemte Kongl. Maj:t i uåder anbefallde StatsMinistern för Utrikes ärendena, Chefen för KolonialDepartementet, H. E. Herr Grefve af Wetterstedt att, å båda kassornas vägnar, utfärda och till Herr Grefve Wirsén aflemna de handlingar och förbindelser, som voro nodiga för utförande af den anbefallda lånnegociationen; dels ett inför H. M. Konungen hållet, på fransyska språket af J. G. Paykull den 17 Mars 1839 författadt, Protokoll, som utvisar, att H. E. Herr Friherre Stjerneld, i sin egenskap af StatsMinister för Utrikes ärendena, och Herr StatsRådet Ihre, såsom Chef för KolonialDepartementet, uti bilagdt memorial underdånigst anmält, hurusom innehafvärne af de 24 obligationer, hvardera å 2,500 R:dr Hamburger Banko, hvilka år 1826 blifvit af H. E. Herr Grefve af Wetterstedt i lifstiden utfärdade å Barthelemykassans vägnar, med borgen af Kabinettskassan, tillkännagifvit sig vara sinnade att, till afböjande af förlust genom befarad praescription, antingen bevaka förskrifningarna i Herr Grefve af Wetterstedts sterbhus, eller uppsäga dem till betalning hos kassorna, derest dessas ansvarsförbindelser icke förnyades; i anledning af hvilket förhållande Herr Friherre Stjerneld och Herr StatsRådet Ihre ansågo sig böra i underdånighet inhämta Kongl. Maj:ts nådiga vilja och befallning; hvarpå Kongl. Maj:t behagade uppdraga åt bemälde Herrar att förnya förenämnde tjugofyra lånoch borgensförbindelser.
M:s vägran i afs:de k sanktions meddelande grundat sig på den åsigt, att någon ändring, med hänsigt till sekreterarevalet ej borde ega rum, så länge BondeStåndets nuvale sammansättning oförändrad qvarstode,denna omständighet helt och hållet förfölle genom Utsk:ts afgifna förslag, till ändring i BondeStåndets sammansättning genom inrymmande af flere hittills orepresenterade hemmansegare, så lärer detsamma icke kunna vara af någon inverkan förr, än det visat sig, huruvida sistnämnde förslag af Ständerna antages eller ej. Afven om detta förslag skulle antagas, kan det vara ganska möjligt att så få bland 230 Den 18 April. dessa nu orepresenterade komme att inväljas i BondeStåndet, att deras inflytande der blefve obetydligt eller intet. På grund af alla dessa skäl, yrkar jag afslag å Utsk:ts föreslagna förändring af 2 4 g It.O. Frih. Cederström, Rudolf: Den siste värde talaren har såsom skäl för ifrågav:de, af Konst.Utsk:t afgifna förslags förkastande anfört, bland annat, att enär nu gällande grundlagsbud ang:de tillsättning af BondeStåndets Sekreterare stöde i väsendtligt samband roed nämnde RiksStånds sammansättning, så borde man ej, så länge denna bibehålles oförändrad, vidtaga någon åtgärd i lagstiftning, som kunde rubba först berörde stadgande. Den värde talaren behagade likväl i detta hänseende fästa sin upmärksamhet derpå, att förslag till ändring af BondeStåndets sammansättning, genom inrymmande i nämnde Stånd af flere hittills orepresenterade fastighetsegare, redan blifvit af Konst.Utsk:t afgifvet och af R. o. Åd. i likhet med 2me andra RiksStånd till hvilande antaget. R. o. Ad. synes med så mycket mera skäl nu böra låta det förev:de förslaget om val af BondeSlåndets
Maj:t framdeles ville förordna; likasom Kongl. Regeringen den 29 September 1835 l), för anskaffande af ett eget Tryckeri åt Statstidningen, befallt Stats-Contoret att af under hän - der hafvande medel till IIof-Canzlers-Embetet utbetala 5000 R:dr, emot ersättning, på sätt framdeles kunde komma att i Nåder fastställas. Den 21 November 1835 biföll Kongl. Maj:t Stats-Rådets och Föredragandens m) tillstyrkan att anbefalla de Embetsverk, som icke betalt sina i Siats-Tidningen införda annoncer, att af om händer hafvande expence-medel godtgöra de räkningar, som af Stats-Tidningens Redaction nu blifvit meddelade eller framdeles meddelades å deras i berörde Tidning införde annoncer. Då Stats-Contoret derefter anhållit om föreskrift, rörande betalningen för de kungörelsers eller annoncers införande i Ståts-Tidningen, som vore af den beskaffenhet, att denna betalning skulle af Statsmedlen utgå, och dervid i underdånighet anfört, hurusom Circulair-Brefvet den 22 December 1791, hvarigenom i) Tit. Rosenblad, af Wetterstedt, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Poppius, Åkerhjelm, v. Schulzenheim och Skogman. k) Tit. af Wetterstedt, Mörner, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm och Skogman. „ /) Närvarande Tit. Rosenblad, Åkerhjelm, Poppius, von Schulzenheim och Skogman. m) Tit. Rosenblad, Mörner, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, Poppius, v. Schulzenheim och Skogman. Bih. till R. St.
M:s disposition ställa en extra anslags-summa af högst 15,000 Edr Ernt, för att efter Akademiens för de fria konsterna hörande, användas till inköp för Statens räkning af Svenska Artisters konstalster utaf utroärktare värde, dels ock afslag, blefvo propos:r i dessa yrkanden framstälde och besvarade med blandade Ja och Nej; hvarpå efter förnyad propos. till bifall å förev:de punkt, hvarvid svaren utföllo med starka Nej jemte åtskilliga Ja, Hr Frih. o. Ordfiden ånyo hemstälde om E. o. åd. behagade bifalla Frih. Cederströms förslag, samt efter denna propos:s besvarande med starka Ja jemte många Nej, förklarade det han ansåg Jag nu hafva varit öfvervägande. Hr Printzensköld begärde votering. Uplästes till justering och godkändes en saly dande voter:spropos. Den som bifaller det af Frih. Cederström framstälda förslag att E. o. Ad., med afslag å 117:de punkten å StatsUtskrs Utlåt. N:o 148, måtte till K. M:s disposition ställa en extra anslags-summa af högst 15,000 Edr Ernt, för att efter Akademiens för de fria konsterna hörande, användas till inköp för Statens räkning af Svenska Artisters konstalster utaf utmärktare värde, röstar Ja j den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, varder ofvannämnde förslag af E. o. Ad. afslaget. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit sorn följer Ja — 21. Nej — 24. l'18:d‘e punkten, angele anslag för ulgifvande af plancheverhcl »Fordna och närv:de Sverige.» Denna punkt bifölls. 119:de punkten, ang.-de anslag till pris och resestipendier för inhemska förfaltare och konstnärer. Frih. Cederström:
Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Haus Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Ihre, Stats-Råden: Friherre Stael von, Holstein Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Waern, Friherre Gjllengranat,. Faxe, Fähraeus. Vidare uppläste Departements-chefen, Statsrådet, Friherre Gyllengranat till justering följande, i öfverensstämmelse med förut fattadt beslut, uppsatta förslag, nemligen :. Kong/: Majlis Nådiga Proposition Ns.o 7. 13 2:o Till Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, i fråga om indragning af hof-jakt-varfvet härstädes; Enligt Statsrådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkan, täcktes Kongl. Maj:t i nåder gilla dessa förslag, sådane desamma finnas protokollet bilagda; Och befallde Kongl. Maj:t, att nådiga propositioner skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständer expedieras. Ex protocollo C. O. Vougt. JW 7. Ank. tillExp. Utsk. d. 4 Dec. 1847, kl 1 e. m. KONGL. MALTS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, om upphörande af, s. k. Nådårs och Ligg el idsbesparingar vid tillträden af embeten och tjenster på Rikets Stat, samt om årliga anslag till Arméens och Civilstatens Pensions-kassor och AmiralitetsKrigsmans-kassan, såsom ersättning för de inkomsterr dessa kassor af nämnde besparingar åtnjuta ; Gifven Stockholms Slott den ta November t8fj.
Det är en söt och vacker gosse med lockigt hår, som kommer fram ur djupaste skogen och sätter sej ner på en sten bredvid mej, och talar så ljufligt, och dansar med mej, och kysser mej också ibland, du. Anders. Nej, nu drifver du bare spetakel med mej, din elaka! Husbo'n och alle andre, som sett skogsrån, säjer, att det är en gammel skrynklig och ful käring med mosse te hår, och gröne ögen, och röd pikmösse på hufv'et. Du har aldrig sett henne, det hör jag nock. Anna. Tro hvad du vill; men jag har sett, säjer jag. Och hvad tycker du, skogsrån har friat till mej, och jag har sagt ja, och det torde väl inte dröja länge tills det blir brölopp. Joho du! Vill du vara med på det, Anders? Anders. Hu! jag ryser öfver, att du kan tale så ogudaktigt. Husbo'n har sagt, att den menniske, som pläger gemenskap med skogsrån, har sålt sin själ åt den Onde. Men du taler så mycke om tomtgubber och forsgubber och necken och troll, så det är foll inte så farligt som det låter. Herre Gud, om du tog nå'n skada te kropp eller själ, då skull' jag allt gråte mina modiga tårar, om jag aldrig gjort det förr. För nock vet du, att jag håller orimmeligt mycke åf dej. Anna (^med allvarsam ton^) Men det ska du allt sluta opp med, Anders; för jag får lof säja dej rent ut, att jag inte är i stånd att hålla åf dej igen. Anders. Jojo, Gud nå' mej, det har jag nock sett; men jag trodde ändå, att du skulle ge med dej i längden, fast jag inte är så högt lärd och kan läse och skrifve så rart som du. Anna. Nu är du elak, Anders. Tala inte så der, för då går jag ifrå dej. Jaha du! Anders. Bli inte ledsen. Jag vet nock, att du inte är högfärdig, fastän folke i sockna tror så, för det du aldrig vill vare med på pigdansera.
I sammanhang härmed har äfven fråga uppstått, huruvida Cassör ad pios usus, i synnerhet fattig Cassör, äfvensom Sparbankar borde fbrpligtas att erlägga Bevillning för sin inkomst eller icke? För den förra meningen har blifvit anfördt, att något undantag från en allmänt antagen regel icke kan ega rum, utan att antingen rubba sjelfva principen och hvälfva ersättningen af den, sa vida Långifvare skola sjelfve skatta för sina Capitaler, genom en dylik befrielse uppkommande förlust för Staten, å andra skattdragande, särdeles jordbruket, och att alla besparingar böra vara underkastade Bevillning; för deri andra har blifvit yttradt, ej mindre att Staten icke synes stadd i den olyckliga belägenhet, att den måste för sitt behof tillgripa hvad som blifvit anvist såsom en tillflykt för armodet, och minska anslagen för detsamma, än ock att Sparbankar, såsom nyligen här i landet införde, af mycken nytta för nienigheten och å•yfunde att hos densamma väcka håg för spar - Bevillning* Utskottets samhet, mätte från skyldigheten till bevill nings utgörande fritagas. Men en sådan lin* dring hafva Utskottets fleste Ledamöter icke velat medgifva, utan tvärtom stadgat: det skola alla fonder och Cassör, i hvad ändamål som helst, erlägga Bevillning af deras inkomst och utlånade ( apitaler. Mot den så kallade Minimi-Tabellen eller det vid 1818 års Eevillnings-Stadga fogade project lill jemkning af de å hemman och. fastigheter på landet blifvande minsta värdea i hvarje Län, intill påföljande Riksdag, hvil» ke likmätigt 5 Art. 5 §- 1 Mom. icke fingo derunder sättas, hafva inom Respective Riks* Stånden flera erindringar och motioner blifvit gjorda med yrkande, det borde densamma så* sorn olämplig tryckande för de skattskyldig® och betagande Taxeringsmännen deras rätt, att efter ed och samvete bestämma, enligt uppgifne grunder, värdet å fastigheter in. m. helt och hållet afskaffas.
Uppå derom af Herr von Heyne, Georg, väckt fråga, anmodade Ridderskapet och A* deln Herr Pålman att låta till Trycket befordra sitt anförande till Protocollet den i.Tde dennes, vid tillfälle af remissen af Herr Malmerfelt* yttrande i frågan om ett nytt JudeReglemente, Herr Nauckhoff, Carl Reinhold, hade inlems nät följande, som upplästes : Vördsamt Memorial. Icke sällan har, både i tal och skrifter, varit länge klagadt öfver det Jordbruket nog tryckande skjutsningsbesväret, ehuru till lättning derutinnan, förenad med resandes tillbörliga beqvämlighet, likväl tid efter annan flera goda anstalter blifvit vidtagna, fastän nu mera föga efterrättade. Uti Kongl. Maj:ts den 11 December 176S gifna Nådiga Förklaring, angående Gästgifvarskjuts, och hvad som borde iakttagas till hämmande af inrotade missbruk och högst ska - Den 19 April. e. m. 583 dande olägenheter, stadgas, jemte annat, huruledes laga undersökningar borde anställas , om hvad antal hästar Gäsgifvaren för sina i nåder förundta friheter, till skjutsningens bestridande, borde underhålla, samt huru många till reserve och hållskjuts vidare kunde erfordras, men all vid de mindre farvägarne inrättad hållskjuts ifrån den tiden upphöra.
Det högsta man emellertid med fog kan mot Utsk. anmärka, är att det låtit komma sig en uraktlåtenhet till last, emedan det icke reserverat alli, som i frågan förut blifvit yttradt; men då Hr Stjernsvärd sjelf dragit försorg om, att densamma vuxit till en hel särskild litteratur, hemställer jag huruvida man af Utsk. kan fordra, att det, för hvarje gång denna vid alla Riksdagar behandlade fråga förekommer, skall låta trycka en tjock lunta, innehållande allt hvad deröfver blifvit yttradt. Hr Stjernsvärd har äfven noga nagelfarit med motionerna till Utsk:s framställning. Jag vill icke tvista med honom derom; han har egnat flera år åt utarbetandet af sitt förslag, och jag erkänner villigt, att han har långt större sakkännedom än jag. Jag vill endast fästa upmärksamheten på hvad Utsk. yttrat i slutet af sina motiver, nemi. »att de förbättringar i försvarsväsendets ordanande i allmänhet, som af förändrade tidsförhållanden och den un»der sednare tider vunna erfarenhet möjligtvis kunna anses behöfli»ga, tvifvelsutan bäst kunna bedömas oell till genomförande föreslås af landets Regering» Denna åsigt gjorde sig gällande inom Utsk., och med hänvisande till densamma, samt med påminnande tillika om de beslut R. o. Ad. vid föregule Riksdagar i samma ämne fattat, anhåller jag om bifall till Utsk. hemställan. Åtskilliga ledamöter hördes ropa på propos. Hr Stjernsvärd: Jag har ansett mig böra med några ord besvara det af Gr. Löwenhjelm afgifna yttrande. Det förslag, hvarpå jag anhållit om propos., innefattar alls icke, att någon plan för vårt försvarsverk skulle grundas på någondera af mina motioner, utan blott att K. M. måtte, fullkomligt oberoende af dessa, framlägga att förslag dertill. Att denna åtgärd är behöflig, synes bäst af de Kongl. Proposma vid föreg:de Riksdagar, der de stora bristerna i vårt försvarsverk blifvit erkända, utan att man dock gjort något för att afhjelpa dem. Det har äfven blifvit yttradt, att mitt förslag skulle afse nedslående af vår indelta Armé.
Prop. N:o i. om Statsverket 1865. 135 församligarnet illhörande personal vore, som borde Gudstjensten bivista eller i skola hållas. Kyrkoböckerna utvisade, att antalet personer, som då voro uti garnisonsförsamlingarna inskrifna, utgjorde för hela garnisonen, Norska skarpskyttegardet inberäknadt, följande: Befäl 174, Civila tjenstemän 42, Underbefäl, hautboister och deras vederlikar ISO, Manskap, handtverkare och spel 3,098, Öfriga personer 1,066, tillsammans 4,S30. Af dessa vore befälet, civila tjenstemännen och de liesta under benämningen »öfriga personer» boende inom hufvudstadens teriitorialförsamlingar och kunde således ega tillträde till dessa församlingars kyrkor. Det vore fördenskull egentligen det kasernerade underbefälet och manskapet, sorn kunde sägas sakna tillfälle att bivista Gudstjensten. Af manskapet vore en del hela äret om, med undantag af exercistiden, permitterad; en annan del åter vore genom vakt, kommenderingar och sjukdom hindrad att vid Gudstjensterna närvara. Men om, af dessa skäl, från antalet underbefäl och manskap, utgörande 3,248 personer, afräknades ända till två tredjedelar, så återstod» ändock af garnisonsförsamlingarna minst 1,082 personer, hvilka, derest de af garnisonsregementena i Ladugårdslands församlings kyrka förhyrda omkring 200 platser af sistnämnda, i stark tillväxt varande församling uppsägas, vore nära nog betagne ali utväg att få höra Guds ord predikas och sina andliga behof i detta hänseende tillfredsställda. Detta beklagliga förhållande stridde uppenbart mot krigslagens främsta och yppersta bud: »Hvar och en af krigsståndet bör vinnlägga sig om en sann Guds kännedom och dyrkan, derförutan någon varaktig lycka och välsignelse icke kan ernås.» — Med fästadt afseende på behofvet af utrymme för gemensam
Skulle Kongl. Rlajri finna, alt förbiidet för en varas ineller utförsel borde upphäfvas, men Ständerna för denna vara ej föreslagit någon tull, så sätter man genom denna underlåtenhet Kongl. Maj:t i nödvändighet, antingen att afstå ifrån ett, Regeringen tillhörande, prerogativ,—• eiler att å den vara, för hvilken förbudet lossas, bestämma tullafgiften, hvarigenom ett intrång sker i den Leskatlnings-rätt, sorn Rikets Ständer aliena tillkommer. Vidare reserverar jag mig emot Utskottets beslut att frånträda den i Betänkandet N:o 21 föreslagna förhöjningen i tullen på Caffe ifrån 3 till 4 sk. per skålp, Då, enligt Tullspecialen, beloppet af det Caffe, som år 1838 till Riket iufoi tullades, utgjirde 3,992,770 skålpund och tillökningen af 1 sk. i tullen, förutsatt, att ett lika stort quantum införtuliades, skulle medföra en tillökning i Statens inkomster af öfver 80,000 R:dr JBtco, synes det mig ej vara öfverflödigt att undersöka giltigheten af de skäl, som inom Utskottet anfördes for den nu segrande meningen. Dessa skäl voro hufvudsakligen 3:ue: 1:0 Anfördes, ”att om tullen å Gafle höjdes ifrån 3 till 4 sk., så skul”le tullinkomsten snarare minskas än ökas; erfarenheten visade nemligen, ”att, sedan ett friare tullsystem år 1828 antogs, tullinkomsterna ifrån den”na tid i betydlig moa ökats och sjelfva den artikel, hvarom här är fråga, ”nemligen Caffe, var, sorn det förmentes, ett evident bevis derpå, att nedsättning i tull medför en högre Statsinkomst; tullen å Caffe inbringade ”nu, efter 3 sk. per skålp., en högre inkomst, än på den tid, då den utgick ”efter 5 sL” Som en synnerlig vigt lades på detta erfatenhetsbayis, må det tillåtas mig att något utförligare granska, om dermed bevises, hvad som åsyftas.
Ett drag, som man hittills aldrig spårat i hennes sköna men iskalla ansigte, ett drag af ömhet upplyser just nu detta alabasteransigte, under det på samma gång ett visst smärtans dunkel i hennes öga kastar sin skugga deröfver. Hvadan kommer detta? Har denna qvinna ändtligen blifvit besegrad af kärlekens allmakt. Hon närmar sig ett af spelborden, der spänningen tyckes vara som störst. En ung, smärt man med bildskönt men likblekt ansigte och djupt liggande ögon har redan vunnit så mycket, att han dermed fyllt en tunnsäck. Banken är nära att sprängas. Jolanta är blek. Med hälften glädje och hälften fasa åskådar hon spelet. Ännu en insats. Alla förstummas. En egendomlig lukt som af svafvel uppfyller rummet och det käns liksom vingslag i luften. Ett leende krusar den hemlighetsfulles läppar. Banken är sprängd! Med ett fasans skri kastar sig Jolanta till främlingens fötter. Gästerna kila sin väg. O, Arthur! förfärliga främling,» snyftar hon, »hvem du än är, så hör: ända sedan du satte din fot i detta hus har jag älskat dig, vansinnigt, förtvifladt. Det är min första kärlek. O, Arthur! Jag är en brottslig qvinna, fångad i syndens och lastens garn – endast du – endast din kärlek kan rädda mig! O! älska mig, älska mig! Hon omslingrade honom med sina armar, hennes läppar sökte hans – men då faller hans förklädnad och hon slutar i sina armar – ett skelett, i hvars benrangelshufvud tvenne ögon brinna som eldkol. Hon stod förstummad. Spöket talade. »Olyckliga Jolanta! Jag är plankstrykaren Calle. Jag har älskat dig – men du! ha! – men jag vill rädda dig. Tag denna sabel, tag sabeln, tag sabeln – och hugg näsan af dig, så är du fri.» Ett brak hördes. Han var försvunnen. Då smyger sig stryparen med de blå naglarne in i rummet. »Jolanta,» hväser han, »tag hit det guld du förtjenat i qväll.» Med ett beslutsamt skri springer hon upp.
1 af § 45 förekommande böter måtte i lika mån förhöjas och således bestämmas till: första gången från och med 30 till och med 60 R:dr samt andra gången från 60 till och med 120 R:dr. Detta förslag är af Presteoch Borgare Stånden godkändt, hvarjemte Ridderskapet och Adeln antagit detsamma med den förändring, att bötesbeloppet 120 R:dr förhöjts till 200 R:dr. Vid sådant förhållande lärer Bonde-Ståndets beslut om bibehållande af nuvarande bötesbelopp, utgörande första gången från och med 15 till och med 30 R:dr samt andra gången från 30 till och med 60 R:dr, hafva förfallit. 6 Sammans. Bevilln Lagsamt Allm, Besv.- och Ekon.-Utsk. Utlåtande JU 9. Med afseende å den skiljaktighet, som emellan de tre öfriga Riks-Ståndens beslut förefinnes, får Utskottet inbjuda Ridderskapet och Adeln att med Presteoch BorgareStånden förena sig örn antagande at Utskottets förslag, enligt hvilket böterna i förevarande lagrum skulle för andra gången utgöra högst 120 R:dr. För den händelse denna inbjudning icke antages, lärer frågan böra genom omröstning i Förstärkt Bevillnings-Utskott afgöras; och får Utskottet för sådant fall föreslå följande Y oteringspropasitioii:
Förslagsanslag», samt beloppet deraf upptagas till 440,000 R:dr, att utgä direkte af inflytande bränvinstillverknings-medel; och har Utskottet funnit sig jemväl böra denna nädiga framställning till bifall af Rikets Ständer förorda. 62.0. Vidare har Kongl. Majit äskat alt det å 6:te Hufvudtiteln till »Extra Utgifter» uppförda reservationsanslag mätte frän 9,000 R.dr ökas till 15,000 R:dr, eller till enahanda belopp, som för extra utgifter under Riks-statens Silo och 8:de Hufvudtitlar blifvit anvisade. Efter tagen kännedom of de i Statsräds-protokollet (pag 66) till stöd för denna nådiga framställning anförda skäl, tillstyrker Utskottet, att den äskade anslagstillökningen må beviljas. 63:o. Slutligen anser Utskottet sig böra anmäla, att, med anledning af do uti Kongl. Majits nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof gjorda framställningar om anvisande af medel för kanaloch $'ussanläggningar, för hamnbyggnader, för anläggning af nya samt förbättrande eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, för befrämjande af utdikningar och valtcnaftappningar m. fl, allmänna arbeten, Utskottet, i likhet med hvad vid närmast föregående riksdagar iakttagits, öfver dessa frågor kommer att särskildt utlåtande afgifva. Hufvudtitelns nya slutsumma skulle således komma att uppgå till 3.606800 R:dr, eller 1,399,850 R.dr mera än hvad nu gällande Riks-stat anslår, och af hvilket tillökningsbelopp 1,261,881 R:dr 25 öre utgöra antingen förhöjning i de äldre förslagsanslagen eller ock upptagits såsom nya sådane.