Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Näringarna syntes nemligen på del nära hundra åriga skyddet mot utländsk medtäflan snarare hafva förlorat än vunnit, och detta, i förening med de från en stigande upplysning oskiljaktiga begrepp örn frihet i handelsoch närings-förelag, hvaråt man fann sig nödsakad inrymma en större giltighet, än sorn förut varit fallet, föranledde Rikets Ständer att afvika från de dittills följda grunderna vid tull-regleringen och besluta en öfvergång från tvång till frihet i handel och näringar. De vid åren tSaS och 1834 församlade Rikets Ständer fullföljde och befästade de grundsattser, som i8a3 börjat göra sig gällande. Hvad Cornmitterade i berörde hänseende föreslagit, är följaglligen icke något nytt; det utgör icke första utan sista steget på en längesedan beträdd bana. Fördelen af förbudens afskaffande är vitsordad, ur financiel synpunkt, af en oupphörligt stigande tullintrad, och, med hänsigt till näringarne, deraf, att, på sätt Cornmitterade utred t och med factiska uppgifter, hvilkas giltighet icke kunnat i någon måtto af den motsatta åsigtens förfäktare jäfvas, styrkt, näringarne äfven efter införandet af ett friare tullsystem i allmänhet icke synts, vare sig i afseende på tillverkningarnes godhet eller deras mängd, minskas, utan snarare tilltagit. Vid delta förhållande och på de af Cornmitterade i öfrigt anförde skäl, (inner Utskottet, lika med dem, och i öfverenstämmelse med hvad Kongl. Majit jemväl till Rikets Ständer hemställt, sig böra tillstyrka en oinskränkt handelsfrihet, så att förbud mot någon varas ineller utförsel hädanefter icke må ega rum.
Hvad den 7;de beträffar, anhåller jag att Utsk:s Den 23 September f. m. 237 deruti afgifna yttrande måtte bifallas* såvida R. o. Ad. anser, attén återremiss deraf föranleder en dylik för Ulsk:s Ullål. 274, i anlcchii af Hr von Troils motion. Hr vön Troil liar nyss sagt, att dessa båda frågor borde i ett sammanhang betraktas och all den enås återremitterande borde åtföljas af den andras. Och jag skulle högeligen beklaga om 11. o. Ad. ansåge sig böra bevil ja en återremiss af yttrandet ang:dé Hr von Troils motion, ty denna åtgärd skulle uttrycka cn åsigt, helt och hållet motsatt det förslag, som jag för min del ansett vara det lämpligaste, och skulle dessutom innebära ett indirekt ogillande af K. M:s Proposi. Jag anser, att de Hrr och män, hvilka allvarligt önska jernvägs-frågans framgång, böra bestämma sig för en sträckning, och icke af deras sympati för jernvägar i allmänhet låta förleda sig alt bevilja återremiss af alla de punkter, hvari StalsUlsk. afstyrkt de förslag, som i detta hänseende afgifvits, ty derigenom återkommer frågan till StalsUlsk. i samma outredda skick, sorn då den första gången dit ankom, och följden blefve måhända att Ulsk:s andra Utlåt, blifver lika sväfvande, som del första, så alt R. St., heldre än alt fatta ett förhastad! beslut, utslå alltsammans. Hr Sandströmer: Vid denna frågas behandling måste man, naturligtvis, i hämsta rummet göra, sig reda, huruvida jernvägars anläggande i vårt land är i den mån gagneligl och af behofvet på-' kalladt, att det må vara skäl att underkasta sig de upoffringar, som för detta ändamål vöre nödvändiga.
Dag-tjänstgöring _ » 25 Träffas kl. \ 10 — £ 12 f. m. [2084] För instrumentens bestånd ansvaras. För två sköterskor: med undervisningsskyldighet hufvudÄldre Pi«nos tagas i utbyte. En för dag-tjänstgöring, en sakligen i modersmålet och tyska språ- OBS. Ständigt lager af F l y g l a r för natt-tjänstgöring » 3: 25 ket är ledig vid Skellefteå elementarfrån Bliithnei och P i a n i n o s från G. Sköterska, tjänstgörande 1 landsorten, läroverk för flickor. Årslön 1,000 kroerhåller dessutom fri tvätt, hvaremot nor. Ansökningshandlingar och betyg 31 Klarabergsgatan 31, 1 tr. u. Schwechtens berömda fabriker. dagkostnaden minskas med 25 öre. skola vara inlemnade före den 15 juli Hvardagar 12 — 2, Helgdagar 10 — 11. OBS.! Sophia-Hemmet ikläder sig till styrelsens ordförande theologie dokansvar endast för de sjuksköterskor, torn S. Brandell i Skellefteå. 38 Regeringsgatan 38. hvilka erhållits genom hemmets försorg. JjtF~ Flyglar, Taffiar och Pianinos Post&amp; telegrafadress: Sophia-Hem[2014] från J. G. M a l m s j ö. [1367] met, Stockholm. Tandläkare Telefonnummer: Allm. Telef. E OUMBÄRLIGT I HVARJE HUSHÅLL! I Do^toi Carl pisnsbupg F Dr ERNST SALÉN. Pianomagasin. Ögonläkare. En li D:R G U S T A F LAMM, Invärtes och Ögonsjukdomar. GUST. PETTERSSON &amp; Komp,. PLATSSÖKANDE. J O H N WESSLER PANORAMA INTERNATIONAL, Götgatan Mot fritt vivre önskar en ung, gladlynt lärarinna med 8-årig undervisningsvana — har genomgått elementarläroverk — under sommaren plats i stad eller på land. Svar till » Z. », Bolmen, p. r.
Och sorn derjemte, för erhållandet af oftanämnde, undsättning, flere byavis sig förbundit, en för alla och alla för en, men någre, genom iråkad fattigdom, voro oförmögne att sine andelar godtgöra, afskrifning för sådane personer måtte beviljas; uti hvilken motion Riksdagsfullmägtige Lars Boethius och Anders Olsson, i afseende på Vester-Daiarne och Siljans fögderi, sig förenat. I betraktande af de härvid förekomne omständigheter, sorn bevekande tala för den nödställda Dal-allmoge, har Utskottet trott sig böra föreslå, det Rikets Ständer medgifva, att, derest Kongl. Maj:t i Nåder finner det af motionären ifrågåställde anståndet af behof påkalladt, detsamma Siats-Utskottets Utlåtande, N-.o• 161> 7 dä; må bifallas, under de förbehåll Kongl.. Majit kail finnai lämpligt närmare bestämma 5; hvaremot Utskottet icke finnér skäl tillstyrka , att afskrifning, i anseende till gäldenärernes fattigdom, må ega rum i sådane fall, då borgen för medlens erläggande finnes ställdStockholm den 1 Juni 1840.. Anb. till Exp. Utsb. deni 2 Juni, bl. 11 £ m. Utlåtande, i anledning af motion om öfverlåtelse till staden Falkenberg af Kronans Tullbro öfver Etthra-strömmen. (IA.)' Uti ett till Stats-Tjtskottet remitterad! memorial, bar Herr A. G. Akesson inom Borgare-Ståndet väckt motion derom, att, enär den arrendesumma, 330 R:dr ärligen , som
Susanna fick klinga till höger, till venster, och midtöfver och snedtöfver, och lifvad af den allmänna andan, sjöng hon med i den vackra folksången för «Det hafomkrandste gamle Norge», och tycktes ha glömt all oppositionsande mot Norge och «Norskarne». Och huru hjertligt instämde hon ej i den sista skålen, som värden, med en lysande och tårögd blick, proponerade: «För allt hvad kjært er!» Och hon tänkte på sin lilla Hulda. Men vi fortgå nu till det, som i synnerhet gjorde denna dag af så stor bemärkelse för Susanna. Efter middagen och efter kaffet, skiljde sig sällskapet på vanligt nordiskt vis. Fruarna stannade i soffan och i ländstolarne deromkring, och talade om granngårdshändelser och husliga angelägenheter och om de nu väl öfverståndna julsysslorna och «travelt! travelt!» hördes ofta derifrån. De unga flickorna klasade sig ihop i fönstren och derifrån hördes om «pynt» och «peent» och «Gud hvor nydeligt!» och skämt och småskratt. I nästa rum klungade sig herrarne ihop vid pipor och politik. Susanna satt nära invid den öppna dörren till rummet, der herrarne befunno sig, och föga intresserad af hvad som talades närmast kring henne, kunde hon ej låta bli låna örat till hvad som sades inne i herrarnes rum, ty hon hörde derifrån Sverige och Svenskarne förtalas på det mest äreröriga sätt af en grof röst. Susannas blod kokade upp, och hennes hand knöts ovilkorligt. «Ack min Gud!» suckade hon, «att jag icke är en karl!» Den patriotiska borgmästardottern brann af begär att rusa in på den, som så vågade smäda hennes fädernesland. Då hon ej kunde kallsinnigt höra på detta och nästan fruktade för sin egen vrede, ämnade hon stiga upp och söka en annan plats, men hejdade sig när hon fick höra en allvarlig och manlig röst uppstå för det främmande, förtalade landet.
Förenämnda Betänkande, hvari Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet afstyrkt väckt motion om åtgärders vidtagande i afseende å kristendoms-undervisningens besörjande i folkskolorna och i församlingarne, har blifvit återremitteradt af Höglofliga Ridderskapet och Adeln samt Yällofliga Borgare-ståndet; men som Betänkandet är af de två öfriga Riks-stånden bifallet, kunna återremisserna icke föranleda vidare handläggning af ärendet. Stockholm den 14 Augusti 1857. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1857. Allm. Besv. och Ehon.-Ulskollels Ullålande M 108. i M 108. Ank. till Exp.-Utsk. den 21 Aug. 1837, kl. 1! f. m. Utlåtande i anledning af återremiss utaf Betänkandet J\° 97, sä vidt delta ror er den i Upsala nuvarande medicinska fakultetens förening med Carolinska ■ Medico-chirurgiska institutet i Slockholm. Sedan Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet i förenämnde Betänkande bland annat hemställt, alt Rikets Ständer skulle hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om åtgärders vidtagande, till beredande af den vid universitetet i Upsala nuvarande medicinska fakultetens förening med Carolinska medico-chirurgiska institutet, till ett medicinskt undervisnings-verk i Stockholm; så och jemte det Rikets Ständer fattat beslut i anledning af öfriga uti samma Betänkande gjorda framställningar, hafva uti nu ifrågavarande punkt Högh Ridderskapet och Adeln samt Yällofl.
Mörner har anfört, tillräckligt upförda, för att kunna brandförsäkras före den lista Juli 1849, men utan tegelbeklädnad. Således erhöllo de lån mot 4 proc. ränta. För ett 4 procents lån, var således allt upfylldt, som borde verkställas, men för ett lån mot 3 proc. ränta, voro icke lånevilkoren upfyllda, ty då skulle husen varit (egelbeklädda före d. 1 Juli 1849. De lån, som dessa husägare erhöllo, voro efter 4 proc., och för sådane lån var allt upfylldt. Men efter prescriptionstidens slut, har man förändrat dessa hus, så att de skulle falla under den andra sor - r 134 Den 22 Mars. tens lån, eller 3 procentslånen, och derföre begärt nedsättning till 3 proc. Örn man skulle hafva haft rättighet till 3 procentslån, så skulle prescriptionstiden varit iakttagen, i afseende på tegelbeklädnaden af dessa hus, hvilket den icke varit, och således har i sjelfva verket StatsUtsk. icke fästat någon upmärksamhet, eller tagit under ompröfvande, att dessa husägare icke upfyllt inom prescriptionstiden, hvad som för erhållande af 3 procentslån blifvit stadgadt. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof: Genom en återremiss kan någon vidare uplysning icke meddelas, såvida icke StatsUtsk. skulle anmoda Fullmäktige i Riksg:s-kont., som i detta outredda skick inlemnat denna fråga till StatsUtsk., att mera fullständigt utreda densamma. StatsUtsk. har meddelat hvad handlingarna uplysa. I afseende på hvad den siste värde talaren för öfrigt an fört, får jag erinra derom, att del är 2:ne prescriptionstider. Nu vill han, att den prescriptionstid, sora för brandförsäkringen är stadgad, skall utsträckas till den i afseende på pröfningen af lånens beskaffenhet stadgade prescriptionstid. För pröfningen af lånens beskaffenhet var d. Usta Juli 1850, och för brandförsäkringens verkställande d. Usta Juli 1849 utsatt. I begge frågorna äro prescriptionstiderna iakttagna.
Lönen utbetalades ofta i samband med den årliga friveckan 24 okt. – 1 nov. Sannolikt Uno Benedictsson, VBs äldste styvson. Paul Heurgren (1864–1928) var yngste son till prosten Paul Jacob Heurgren (1809–1868) och Aurora Ulrika Trägårdh (1823–1903). Hans systrar Sofia och Carin var födda 1861 resp. 1856. Paul Heurgren blev sedermera länsveterinär i Örebro län samt utgivare av folkloristiska samlingar om skrock och vidskepelse rörande djur. Med. dr. Gustaf Sven Trägårdh (1832–1886), professor i Lund, var barnen Heurgrens morbror. Ida Caroline Trägårdh, f. 1855, kusin till Paul Heurgren, se not 37. Håkan Olsson, f. 1821, dräng hos kyrkoherden. ”Efter torgdagen” stod i Fyris den 7.5, osignerad. Tryckt i Berättelser och utkast, 1888. Hilda och Mathilda, VBs styvdöttrar, 23 och 19 år gamla. Knut, deras bror, var 20 liksom Karl Lundegård. Carl M. Nordqvist, son till apotekare Nordqvist, f. 1864. Anna Ljungberg (Anne-Charlotte) är VBs äldsta styvdotter, f. 1859, gift med lantbrukare Gustaf Ljungberg. Den 28 maj har VB antecknat i sin almanacka: Gustaf och Anna kommo. Christian o. jag mötte dem i Fulltofta. Jmf not 43. Den episod som Fia, VBs äldre syster Sophia Bruzelius, f. 1836, berättar, måste ha utspelats mer än 25 år före nedskrivandet i dagboken. Axel Emanuel Holmberg levde nämligen 1817–1861 och det är inte i prästmatriklarna man finner hans spår utan inom fornforskningen. Han prästvigdes visserligen i Lund 1840 men fick under lundaåren avgörande impulser från professor Sven Nilsson (1787–1883), vid denna tid en förgrundsgestalt inom den nordiska fornforskningen.
Jag tror detta sä mycket mera, som det finnes en äldre författning, som ålägger Konungens Bef:h:de att, så vidt möjligt är, sammanföra gästgifverierne på ett ställe. Pä de ställen, der detta nu icke kunnat ske hittills, lärer det icke eller hädanefter kunna ske, såvida icke den nya författningen ronde entreprenader dertill kan föranleda. Denna författning är nyss utgifven, och det torde således vara olämpligt att nu äler meddela andra föreskrifter. Jag anhåller derföre om propos. på afslag å Utsk:s betänk. Hr Akerman, Fredr.: Jag har begärt ordet vid della tillfälle, hufvudsakligen för att säga alldeles detsamma som Frih. Hamilton dels i sin reservation och dels nu muntligen anfört. Utsk:s betänk, kan väl icke hafva någon särdeles påföljd, enär det innehål - Den 26 October. 3S1 ler, att gästgifverietböra bestämmas på ett enda ställe, der sådant sig göra låter. Men redan genom den vidsträckthet framställningen fått, anser jag den vara alldeles öfverflödig; ty det säger sig sjelf, att Konungens Bef:h:de, der det låter sig göra, både för resandes beqvämlighet och för lättheten att utöfva den tillsyn nämnde auctoritet åligger, skall bemöda sig alt få gästgifveriet pä ett ställe. Men på många ställen kan det icke undvikas att det blir ambulatoriskt och flyttas från ena gården i byn lill den andra. Jag delar således den önskan, att R. o. Ad. måtte afslå detta betänk. och frågan anses böra förfalla. Frih. Cederström, Jacob: Afven jag yrkar afslag å detta betänk. Det har sina betänkligheter att ingå i bestämmelser rör:de realskyldigheter inom landet, utan alt de personer, hvilkas rätt härvid kommer i fråga, haft tillfälle alt sig deröfver yttra. Det inträffar på somliga ställen, der gästgifverier äro ambulatoriska inom byn, att det är en förmån, som från äldsta tider varit samma hemman i sin tur förbehållet. På andra ställen åter är det ett rent onus att hålla gästgifveri, och då vore det obilligt alt lägga det på en enda. En sådan förändring skulle ovillkorligen verka mycket missnöje i dessa orter.
8Intli^en neli lill köredvgFanrls ak inöjli^ iui88t^rlnin^, lorrie jaz döra i nnclerrläni^det tilläFZa, ali jaA, 80N1 pa ön 8jell detalar claF8ji>enninA lill rle ardetare ved tjenare, ja^ rler deAa^nar, ekler rlet delo^ji» ja!; okvan dall narlen u;i>;)Aikva, ej är e^are ak na^on 8lak, eller e^l na^on körr^mrl 8ärlan, eller kör ökri^l dvarken rlireele eller inrlireete är nä»ot 8äll ;rei80nli!;en oed elionolniKlil intere86racl i cle88a kräZorajakZorancle. 1»eini88-danrllinAarne ater8tälla8 uncIerrIaniZ8t, ved ;aZ dar clen kärlen meä rljup unclersällig vör6nacl, trodel oed nit krawdärcla, /kr/rvv ^onZ-/. nnäerrläniA8te oed tropliA8te tjenare oed uncler8ate 8toekdolin elen 9 8unr 18^2. ^nlr. till Utsi. 6ea 18 Oct. kl. 12 mirld. 7Vr?r//Aa L/.v//-ne/§6 Z/7/ ,o>rr?rr/6 r///ö7ttr/ O/- c//>,«/7e Morn e?r r/e/ (rk/ils/r ^ or.7- <7e/r 2^ äe/^smöe/' 8ecl3n I^on^l lVlaj:t, i anleclnin^ ak Hiliet8 8tän6er8 unäercläniAa 8lirikvel8s ak äen 17 Oeeernder 1828, ekter alla veclerdörancles döranäe, unclsr äen /roa-;/. ZVö/Z/g/r L>,//ro///', 7t7o 63 17 den 20 Deeember >825 1 ljäder utfärdat Instruetion, bvarekter Oommittergde, lill verkställande ak nödig befunnen jemkning af extra roteringen i Riket, bade att si» i underdänigbet rätta, oell uti denna Nädiga Instruetions 2 stadgat, att ifrån extra roteringen skulle skiljas alla bsmman oell lägenbeter af kronoskatteoell fräl86-natur, bvilka, enligt körfattningarne, voro underkastade ständig rotering; 8amt kxtra Roterings-Lommissionerna, genom (lirculär-bref af sainnla dag, blifvit anbefallda att undersöka, om nägon roterad jord fan„8, 8orn i ordinarie rotering borde deltaga, oeb i sädant kall fängder deröfver författa, bade väl tid efter annan undersökningsbandlingar oell roteringslängder ifrån de fän, der bätsmansbäll förut fanng lörlagdt, inkomlilit, men, efter i förvaltningen af Ljö-ärenrlena oell kammar-follegium undergängen pröfning, till n^ bandläggning a5 Koterings-eommissionerua blifvit förvisade. l^^a roteringslängder bade 8edermera inkommit oeb ökverlemnades äfven för sex fän, bvilka8 roteringsverk, efter förbigången granskning, blifvit af fong!. lVlaj:t för Oess del fastställda, uti lilädig skrifvelse den 17 Oetober 18/jo till Rikets Liander, att äfven för deras det fa8t8tälla8; men bäruppä lemnade Rikets Liander, under deu 1!) .luli iZ^r, det underdäniga 8var> att Rikets Ltäuder, i betraktande af den olägenbet, 80m s^nes drabba de beinnlau, bvilka, efter den uppgjorda rote-indelningen,
Stockholm den 13 Aug. 1851. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 12 Aug. 1851. Preste-Ståndet den 14 Borgare-Ståndet den 14 Bonde-Ståndet den 14 Rikets Sländers underdåniga skrifvelse, angående ersättning, i vissa Jall, af allmänna medel lill vittnen i brottmål. (Stats-Utsk:s Uti. N:ris 44 och 265.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har i betraktande förekommit att, ehuruväl genom Kongl. Kungörelsen den 20 November 1845 blifvit stadgadt, att den, som, åberopad till vittne i brottmål, inställde sig vid domstol, belägen på minst tre mils afstånd från vittnets hemvist, bör, desest vittnet det äskade och domaren pröfvade sådant skäligt, tilläggas ersättning af allmänna medel för dess resekostnad och uppehälle för hvarje dag, som i och för resan samt vistandet vid domstolen erfordrades, i de händelser, då den tilltalade icke kunde till ansvar dömas eller sakfalld saknade tillgång att ersättningen utgifva, har dock den fördel, som med högstberörde kungörelse åsyftats, hufvudsakligen förfelats genom de omvägar och kostnader, som äro förknippade med utbekommande af ifrågavarande ersättning, för hvars erhållande, i enlighet med derför nu fastställda sätt, vittnet måste antingen sjelf begifva sig till läns-residenset eller anlita ombud, på landskontoret förete utdrag af domstolens utslag, anskaffa och förevisa intyg, efter föregången undersökning af vederbörande 332 Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 153. kronobetjent., derom att den sakfallde saknar tillgång, samt afbida brottmålets slutliga afgörande i högre instans, derunder tiden för ersättningskrafvets anställande ofta kan tilländalöpa; varande, då vittnet är boende aflägse eller utom det län, hvarest ransakningen försiggått, så väl svårigheterne som kostnaderne så ökade, att desse sednare lätt kunna, om ej öfverstiga sjelfva ersättnings-beloppet, åtminstone medtaga största delen deraf.
Är åter förhållandet motsatt, nemi. att Utsk. icke uttrycker Ståndsroajoriteternes tänkesätt; så är det i sanning lyckligt att äga denna utväg för att möjligen blifva qvitt ett förslag, som man anser för Riket förderfligt. Då Const.Utsk. uti detta förslag, der principen af samfällda val grundlagsenlig!, ehuru icke ändamålsenligt, blifvit antagen, uraktlåtit att nedlägga sådana motvigter, som tillfyllest kunde trygga monarkien och statsmachinen mot vindkasten från dagens allrådande parti-opinioner, nödgas jag således anse detta förslag, i sin helhet och utan att behöfva ingå i särskild granskning af dess detalj-bestämmelser, oanlagligt och vådligt, saint anhåller till följe häraf om Hr Frih. o. Landtmis propos., att detta Const.Utsk:? förslag till nationalrepresentationens ömbildning, såsom onyttigt och o - Den 19 April f. m. lämpligt, måtte af R. o. Ad. förklaras vara af egenskap alt icke kunna antagas. Frih. Cederström, Jacob: Jag har varit tvungen att begära ordet i anleda, af åtskilliga yttranden, dels directe ställda till mig, dels i saken af beskaffenhet alt möjligen kunna förvilla. Af sådan egenskap är Frih. Boyes yttrande, att pluraliteten borde emancipera sig ifrån Coust.- Utsk:s autocratiska händer. I afseende på grundlagsfrågors behandling, dr grundlagen den enda måttstock, som får gälla, och denna grundlag har Const.Utsk. inflickat i dessa frågor till den grad, att Slåndet ej kan komma någon hvart, hvarken med unanimité i röster, eller med spridda röster, emot samma Ulsk:s vilja. Frih. Boye och andra ledamöter kunna således icke emancipera sig ifrån detta Utskrs autocratiska hand i detta ämne, med mindre än att sjelf ställa sig på revolutionsbanan, bryta mot grundlagen och dei före blifva förtjent alt ställas utom lagen.
För närvarande studock ej i veckans nummer inlåta oss på denna förederas det vid härvarande folkskolor af lärarinnan ställning. vid Drammens folkskolor fröken M. B ä l o w. Meningen är att vid Drammens folkskolor grunda den kvinnliga slöjdundervisningen efter det svenska Hallén-matinén sistl. söndag i Musikaliska akadesystemet. mien var besökt af en ganska talrik och mycket tacksam publik, som med det lifligaste bifall hälsade Kungl. operan uppförde i måndags för första gånde olika numren å programmet. Detta var ock syngen under innevarande säsong Verdis » Otello ». nerligen väl hopsatt. Efter den med schwurjg och Alfhild Att den storslagna och väl uppsatta operan fortfasmak af hofkapellet utförda uvertyren till » TanuAgrells bekanta skådespel » Räddad » uppfördes rande äger oförminskad dragningskraft, visade sig i häuser » kom Gades vackra och stämningsfulla stycke under namnet » Karin » o c h i en af Hugh Bell fullsatt salong, som med lifligt bifall gaf sitt intresse » Agnete og Havfruerne, » hvari solopartiet pä ett verkställd öfversättning den 10 dennes för första tillkänna. Främst bland de utförande stod ovedermycket vårdadt sätt utfördes af fröken gången å Vaudevilleteatern i London. Pall Mall sägligen hr hvilken här ock har Beethovens en af undersköna Andante cantabile ur stråkGazette yttrar o m stycket, sam lär ha fått ett utsina allra lyckligaste uppgifter. Mer än i någon kvartetten i a-dur, som förut kommit till utförande märkt utförande: annan uppgift sammansmälta här såDg och spel härstädes, förfelade ej heller nu att lifligt slå an. » Ändtligen har ett godt skådespel uppförts å till ett helt, som förträffligt framhåller den passioA-capella-körerna intogo naturligtvis en framstående en matiné! » Karin » är intet mästerstycke. Men nerade mohrens karaktär och åstadkommer en ypplats å marinen. Alla voro de kända från föregå- felen uppvägas. Ty det finnes en stark, intensiv, perlig totalverkan.