Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nådiga förordning under den 12 Februarii ',820, till förekommande af Turendrejeri och Tullförsnillning, stadgade ansvar tydligen utvist?, att Tagstiftarens uppmärksamhet blifvit väckt af shke förbrytelser. Men då dessa förhållanden, på sätt Utskot* j§6 Bcvillniugs^Utshottcts Betänkanden. tet omnämnt, finnas vara lika skadliga för allmänna rättsbegreppen, som för Landets växande välmåga, och i synnerhet förminskande elen inkomst Liksens Högloft. Ständer kunna med skäl påräkna af Tullverket, har Utskottet, för att derigenom underlätta den friare handel, hvilken skulle bereda afsättning för Svenska pro kacter, jemka värdet 3 fremmande förn öden hetsva ror, bereda Svenska Fabrikerne, hvarom fråga blifvit vackt, möjlighet, att tili naturliga pris upphandla sina behof, och särdeles öka Tullintraderne trott sig böra föreslå •' l:o An inga utländska varor, skola anses förbudna, utan alla kunna emot Tull här införas■ — Flere exempel, såsom den i sednare tider upphörda införseln af Spannemål,| och den minskade importen af Lin, hvilken, med undantag af Finland år 1S18 uppgick i värde till 64,129 Pitdr, men för år 1820 till 22,828 Xhdr, och år 1821 till 5,628 Pddr allt Hamb. Banco, tyckas bevisa, att en efter varubehofvet, tillgångarne och andra omständigheter, lämpad skydds-tull kan, i förening med en väl organiserad Tullbevakning, jemte en billig inkomst för Staten, lemna Svenska Fabrikerne samt andra Näringar det biträde de till äfventyrs kunna tarfva, utan att roed detsamma utestänga ali täflan. —•
Kl örn tlr tillkännagaf att han ropar Nej och önskade att walet mätte ske Ständswis. Herr k o t IrIieK föreslog sälom en medel, wäg, att hwarje Glatz walde inom sig twänne Leda. möter. Ropades Nkj, och att clatzificationen wore upp häfwen. Grefwe kel örner anmärkte att pä benna fräga propositionen redan flere gänger wore gjord, och efter hans öfwcrlygclse med Ja bcswarad. Äter hördes älssilliga yrka att de ropat Nej. Fri - 4584 Den 2z October. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 flen 8 April. 7:0 \ anledning af återremiss från Högvör. diga Preste-Ståndet af Stats-Utskottets Utlåtande, rörande föreslagne Prestehohls-friheter för nya eller framdeles blifvande Kyrkoherdeoch Capellans-Boställenj varande* sistnämnde Utlåtande, efter hvad Utskottet anmält, af de trenne öfrige Riks-Stånden bifallit. 8:0 Rörande de hos Välloflige BorgareStåndet gjorda Anmärkningar vid Utskottets Betänkande , angående f. d. Vice-Talemannen Jon Jonssons Motion, om Tullgarns Kungsgårds öfverlemnande till Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen, efter Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Sophia Albertina j å hvilka Anmärkningar Utskottet förmält sig ej hafva kunnat göra afseende, sedan de öfrige trenne RiksStånden redan godkändt det i ämnet först afgifne Betänkande. 9:0 I anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorda Anmärkningar vid Stats-Utskottets Utlåtande, angående Accords-ersättning till Herr Öfversten Silfverskjöld; tillkännagifvande Utskottet att berörde! Utlåtande blifvit af dc öfrige trenne Riks-Stånden gilladt. Ifrån BancoUtskotlet:
R:dr att utgå från och med månanaden näst efter den, då afsked varder honom meddeladt; c) för Palseontologise Intendenten vid samma Museum, Professorn Nils Peter Angelin, såsom ersättning för öfverlemnande till Museum af honom tillhöriga samlingar, ett årligt belopp af 2000 R:dr från och med nästkommande år och framgent under Angelins återstående lifstid; d) för Fornforskaren Richard Dybeck, mot förbindelse för honom att till Ecclesiastik-departementet aflemna 50 exemplar af tidskriften »Runa» och under de resor, han kan komma att för antiqvariskt ändamål företaga, tillse, att forntida minnesmärken bibehållas och vårdas, en årlig pension af 2000 R:dr; e) för Adjunkten vid högre Elementarläroverket i Skara, Filosofie Magistern Johan Mathesius en årlig lifstidspension af 3000 R:dr, räknadt från och med månaden näst efter den, under hvilken afsked honom meddelas; f) för Rektorn vid Jacobs lägre Elementarläroverk, Filosofie Magistern Carl Olof Rundberg, med enahanda beräkning från afskedstagandet, under hans återstående lifstid, en årlig pension till belopp af 3000 R:dr; g) för Rektorn vid Nya Elementarskolan i Stockholm, Filosofie Magistern Pehr Adam Siljeström från och med år 1866 en årlig lifstidspension af 3000 R:dr; och 3 6 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 1 om Statsverket 1865. h) för Adjunkten vid högre Elementarläroverket i Calmar, Filosofie Magistern Gustaf Wolmar Sylvander en pension af 1,500 R:dr årligen, att utgå från och med månaden näst efter den, då han erhåller afsked. Vidare erinrade Herr Departements-chefen om Kongl.
Lades till handlingarne. JVS 100, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande JVS 66. Lades till handlingarne. Från Vdllofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo och bifollos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: 262 Prot.-Utdrag den 7 Mars 1863. JM 86, i anledning af väckt motion rörande reseersättning till nämndemän vid vissa syner, rn. fl. förrättningar; JVs 87, i anledning af väckta motioner angående ändringar i nu gällande taxa för expeditions-lösen; JM 88, i anledning af väckt motion rörande vissa till boställen åt tjenstemän anslagna kronohemman och rätt för arfvingarne efter fordna åboer å desamma att dem till skatte lösa; JM 89, i anledning af väckt motion, att utflyttningsattest för inhyseshjon skall upptaga dess hela familj; JM 90, i anledning af väckt motion om upphörande af den i Stockholm utgående så kallade raspoch spinnhusafgiften för testamenten; JM 91, i anledning af väckt motion om ändring i sältet för Presterskapets aflöning; och JM 92, i anledning af väckt motion om inrättande af ytterligare ett institut för döfstumma. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets Utlåtanden: O J JM 56, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående utbyte af de till boställe åt Länsmannen i tredje distriktet af Westra härad i Jönköpings län anslagna hemmansdelarne '/8 mantal Repperda Ännagården JM 9, V6 mantal af Repperda Källagården JM 3 samt % af Ufvanäs Westergården mot kronoskatte kavalleri-augmentshemmanet V2 mantal JM 3 Hultsjö Bergagården. Bifölls. JM 57, i anledning af väckt motion angående öfverlåtelse af f. d. Löjtnantsbostället vid Kongl. Calmar regemente l'/8 mantal Norra Qvill till Wentzelholms aktiebolag.
— Om pastevos fancemfgift för släpmnnderingar, —Omzs procents - 42 Register» cents fördöjnnief i arfwvdet skr NiksgäldSCvntolrcts Fullmäktige, 856—Lim Zagtsörfattningarnes öfwer, seende, ZZ/—Lini nederlagsfrihet för Staden Wisby, ZH7- — Lim spay.nemäls magaziners anläggande pä Grltland, ZZ7. Lim Lanstmäfarcs arfwoden, L57. — Lim rättighet för Gottlands allmoge att be, gagna däckade fartyg lill strömniinasstste, 557.—-Om straffets stärpande för »ullsörsmllning. gz?. Updrag till Justitia - Räder lölsrkz v->n VVurtsnberg af inseendet öfwer Riddarhusets gem alogiska Archi» Nied ett ärligt honorarium ak 270 R:dr, g66. Ä« terremisi af Bcwillnings - Utskottets betänkande', rörande (fhartä Sigillalä afgift n, ^96. Lim stuteri inrättning pä Flyinge och Dahle,v Kungsgärdar i Skäne, 897.^. Lim Tackjc ns Bergelagernes befrielse frän tionde tackjerns afqiften, Z97 — Om NiksgaldsContoircts cnuilte samt dest och Starswerkets samfälda pcnn-ngebehof, gy/.—Om instränkning i gärd, forihandcln, gy8- — Lim arfwoden för Ständms och Utstvttens Secreterare och binge Tjenstemän, Z98.—- -Om arfwoden för Stats Commistarien kröllelius och ^fwcr.Commistarien llk, zyz.
Ehuruväl Utskotten medgifva, att de uti nu gällande stängselförordning bestämda grunder för hägnadsskyldighetens fördelning mången gång i tilllämpningen medföra verklig orättvisa, samt att förvissa lokala förhållanden och der jorden i allmänhet är af någorlunda jemngod beskaffenhet samt betydlig skillnad icke eger rum mellan hemmansdelarnas storlek, den af motionären föreslagna delningsgrund är lämplig, likasom den eger en bestämd fördel deruti, att den är enkel och för hvar och en lättfattlig; torde härvid likväl å andra sidan i lika noggrannt öfvervägande böra tagas, hurusom, genom antagande af denna delningsgrund , den mindre hemmansegaren får vidkännas en betydligt ökad, dess förmåga mången gång öfverstigande, stängselskyldighet, äfvensom att de jordegare, hvilka vid verkstäldt egoskifte fått taga af den sämre jorden till större rymd, eller de, hvilka erhållit sina egor i flera serskilda lotter, såmedelst skulle, utom dessa olägenheter, äfven få vidkännas deri af ökad, ända till fördubblad, stängselskyldighet. I öfrigt och då, genom antagande af en ny, från den förut gällande så väsendtligen afvikande, grund för hägnadsskyldighetens fördelning, rubbning skulle komma att ega rum i de redan bestående förhållanden jordegare emellan i detta afseende, samt ändringar i stadganden, som äro af en större allmän omfattning och inverkan på medborgares enskilda ekonomiska ställning, böra med yttersta varsamhet tillvägabringas, hafva Utskotten, uppå dessa sammanlagda skäl, icke tvekat tillstyrka, att hit/dis gällande stängsel-delningsgrund må jemväl hädanefter bibehållas; samt att, i följd häraf, Herr Friherre Raabs framställning i denna del må förfalla. 8 Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 19.
I ändamål att åt denna Korps bereda förmånen att, lika med andra Regementen och Korpser af Arméen, på sin Stat erhålla en Regements skrifvare, hvars lön borde bestämmas till jemna 400 R:dr, i stället för den, emot åtnjutande af årliga arfvoden å tillhopa 350 R:dr af försäljningssamt arrende-, jord-, skyldsoch tointöres-medlen, vid Korpsen nu anställda redogörare, samt på det att likaledes de sedan längre tid tillhaka åt Korpsens Sekreterare, Kanslist 438 Transport R:dr 438: Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. om Statsverk. 1850. 9 Transport R:dr 438: och Vaktmästare på nvssberörda medel med tillsammans 620 R:dr årligen anvisade löne-tillöknings-arfvoden måtte blifva på ordinarie stat uppförda, har Eders Kongl. Maj:t under den 5 sistlidne Oktober i Nåder förklarat Sig vilja af Rikets nästsamman trädande Ständer äska det härtill, utöfver en å statsanslaget för korpsen befintlig odisponerad tillgång af 565 R:dr 8 sk. Ranko, erforderliga fyllnadsbelopp med . 454: 40. — som alltså bär utföres.” ”Då Eders Kongl. Maj:t, uppå vederbörande embetsmyndigheters underdåniga tillstyrkan, under den 17 sistlidne April i nåder förordnat, att med nästa års början all befattning med fästningsbyggnaderna och försvarsanläggningarna vid Carlskrona, jemte underhållet deraf, skall från Befälhafvande Amiralen och honom underlydande stater återflyttas till KrigsKollegium, som sedermera egde att dermed förfara, på sätt Kollegium förut i afseende på rikets öfriga fästningar bar sig i nåder uppdraget, samt att föröfrigt, enär en Material-bokhållare behöfves till biträde för Fortifikations-befälhafvaren i Carlskrona, ett belopp, motsvarande Fortifikalions-bokhållarelönen, skall likaledes från nämnda tid hållas Chefen för
Påståendet utmärker i allt fåll ett skarpt klander icke blott mot våra fölkskole-seminarier, utan äfven mot de myndigheter, hvars åliggande det är att tillse, huruvida nämnda inrättningar uppfylla det med dem afsedda ändamålet. Att Utskottets afslagsskäl, i mer än ett fall, kunna anses vara något sökta, visar sig äfven deraf, att då det på ena stället i Betänkandets motiver hotas med en folkskolans öfverflygning, ifall ifrågavarande första klass skulle dit förläggas, så förespås det deremot på ett annat ställe, att blott en eller annan, ja, måhända stundom ingen tillökning af folkskolans elever skulle genom öfverflyttningen komma att ega rum. Jag vill emellertid hoppas att, oaktadt Utskottets alla, dels positiva och dels suppositionsvis, framhållna svårigheter, hvai-je fördomsfri granskare dock skall finna, det förslagets genomförande är både möjligt och skulle medföra så väl allmänt som enskildt väsendtligt gagn. På sådan grund hoppas jag äfven, det Rikets Ständer skola finna skäligt att, med underkännande af Utskottets beslut i ämnet, godkänna det förslag, som uti min ifrågavarande motion blifvit framstäldt.» Bill. till R. ät. Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 56. Emot 6:te punkten: af Friherre Alströmer, C. J. 0., och Grefve De la Gardie, R.; af Biskop Beckman: »Emot Höglofliga Utskottets beslut i fråga om grekiska språkets framtida ställning vid elementarläroverket, nödgas jag mig reservera. Skulle detta beslut vinna det afseende, som åsyftas, så skulle derigenom, enligt min tanke, en synnerligen svår skada tillfogas ej blott det svenska skolväsendet, utan vår fosterländska bildning i allmänhet. Jag förutsätter, att i enlighet med de grundsatser, som blifvit uttalade genom såväl gällande skolordning, som, under öfverläggningarne, äfven af detta Höglofliga Utskott, den så kallade klassiska bildningen erkännes såsom ett högst vigtigt moment i den allmänna bildningen. För denna klassiska bildning är, enligt min öfvertygelse, grekiska språkets och litteraturens studium af utomordentlig vigt.
» Behaget, enfalden blef hennes lott, och leende och ljuf, dess vishet hjärtats blott. » Hvad skulle han tänkt, om han kunnat ana, att sextio år efter hans död en kvinna fått taga plats på en professorsstol i hans egen stad, lärdomens och de häfdvunna formernas Upsala! Möjligen torde skaldens åsikter sedermera undergått någon förändring; det är dock alltid allenast » i huslighets krets » han vill finna kvinnorna, och när han talar till dem, är det mera såsom själasörjare än som skald. IDUN 1898 T v å bref. Skiss för Idun af H. Finne von Melsted. I4-rterigen hade jag ett af mina anfall, r \ och se ' n kom domningen, smärtfri och ljuf, o, så ljuf, att jag nästan välsignar dig, sjukdom. Drömde jag icke, att jag var i min barndoms hembygd, mitt land, min skog! Furornas kronor vaggade öfver mig i vida ringar, som tänkte de på all världens sorg, och de sjöngo åldrigt och klokt om lifvet, som ingen förstår att lefva. Men ha icke också vi vår julgransålder, växa och växa, tills kärnan murknar, och vår lifsgärning blir stubben, som står k v a r. åh nej, icke så, förlåt mig lif! Nu har drömmen flytt, allt har återtagit sina gamla konturer, stolen vid min hufvudgärd är tom, och mellan spjälorna i jalousieu faller en strimma af den mullgrå dagern in. Men därute ligger snön hvit öfver fälten, öfver träd och gärdesgårdar. Från vägen hör jag ibland en bjällra. Mitt hjärta börjar då att klappa, och jag ser hur snön yr ner öfver fotsacken, när piskan snuddar mot en gren, denna doft af vinter och jul. Jag lefver därute, här dör j a g! Kanske redan i vår skall min mor om söndagarne gå till kyrkogården, till familjegrafven, men sorgen, som fyra veckor mildrat, håller ej stånd mot hvardagstankarne. Förgäfves tvingar hon sig att tänka på alltings fåfänglighet och sin egen död. Kring grafvarnas stängsel leka dödgräfvarens små, och det är en vacker dag. Vår i luften och hög himmel.
N:o 31, med hemställan, att eli tillfälligt förskott mätte meddelas åt fonden för belåning af fast egendom. Vid föredragning af BankoUtsk:s d. 12 dennes e. m. på bordel lagda betänk. N:o 42, med förslag till reglering af bankens läneoch kreditiv-rörelse, blef detta betänk, ånyo liordlagdt på begäran af Gr. Lagerbjelke, Gustaf, och Gr. Taube, Henning Edvard. Justerades 1 prot.utdr. för denna dag, innefattande R. o. Ad:s beslut i afseende på förrältadt val af 2:ne nya ledmöter i Hemliga Utsk. 172 Den 15 April. Uppläsles ankomne prol.utdr. från PresteSt. af d. 8, från BorgareSt. af d. 8 och 12 samt från BondeSi. af d. 12 dennes. Frih. Baab, Adam Christian: Med anledn. af den anvisning, jag i förra plenum erhöll, får jag nu skriftligen aflemna den motion, jag då muntligen framställde. Frih. Baab uppläste härefter följande motion: Sedan B. o. Ad. fattat det beslut, att arbetsfolk skall vara befriadt från bevillning efter 2:dra artikeln, får jag vördsamt, och med den rätt som 56 § Biksd.Ordn. mig tillerkänner, härmedelst såsom ny motion föreslå, att en motsvarande afgift måtte uttaxeras efter samma grunder, som ifrågavar. bevilln., af arbetsfolk, men tillfalla de kommuner, inom hvilka de äro boende, för att användas till fattigvårds-afgifter. B. o. Ad. biföll att denna motion finge remitteras till StalsCtsk. H. B, o. Ad. åtskildes kl. | till 1 e. m. In fidem protocolli, Alberl Mun eli. Onsdagen den 19 April 1848. Plenum kl. 9 f. m. Justerades 5 prot.utdr. för d. 15 dennes. Företog H. B. o. Ad. val af 2:ne fullmäktige i B. Sl:s riksg.-kont. efter Gr.
Jemte anförande, hurusom, bland de åtgärder, hvilka leda till uppodling samt utveckling och förkofran i ekonomiskt hänseende af Norrbottens län, afvittringen intoge förnämsta rummet, hvadan påskyndandet af dess fortgång och fullbordan vore af högsta vigt, men att ett hinder härvid mötte derigenom att, bland de vid afvittringen anställde landtmätare, någre funnes, som, ehuru egande skicklighet och god vilja, likväl vore, i anseende till ålderdom samt försvagade kroppsoch själs-kraftcr, urståndsatte att verkställa lika godt och lika mycket arbete som yngre personer, har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i nämnde län, enär sistberörde förhållande naturligtvis skulle i ännu högre grad menligt inverka på afvittringens fortgång, när densamma nu snart komme att omfatta Lappmarkerne och de aflägsnare, mera obebodda och oländiga trakterna at kustlandet, der oförminskad helsa och kraft fomrades hos afvittrings-landttaren, för att, under de mödor och umbäranden, som der möta, kunna fullgöra sina åligganden, i underdånighet fästat Kongl. Maj:ts uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att de afvittrings-landtmätare, hvilka äro så gamla eller sjuklige, att de icke kunna anses fullt lämplige för» sitt mödosamma och ansvarsfulla kall, varda derifrån skiljde, men tillika i underdånighet anfört, hurusom billighet och rättvisa fordrade, att de, hvilkas inkomster ej medgifvit besparing för framtiden och hvilkas trägna tjenste-göromål satt dem ur tillfälle att på annat sätt bereda sig ökade inkomster, blefve, vid entledigandet från afvittrings - 14 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, Niti 78. landtmätare-befattningen, hugnade med ett understöd, sorn försäkrade dem om en tarflig bergning pä ålderdomen.
Några lagstadganden i detta afseende, hvilka blefvo på alla medhorgare-classer tillämplige, skulle således omöjligen kunna meddelas; och att åt Domare eller Konungens Befallningshafvande öfverlemna att, vid hvarje serskild händelse, bestämma, om och på hvad sätt arbete borde till skulds aftjenande ega rum, vore att tillstädja en pröfning, som ofta blefve godtycklig och orättvis. Utskottet anser derföre ofvanberorde motioner icke böra bifallas. Ani? till Exp. Utsk den 21 Augusti, kl. 1 c. m. Betänkande, i anledning af väckte motioner om nedsättning i underhållet för bysatt gäldenär. Uti motioner, som Hedervärda Bonde-Ståndet till Lag-Utskottet remitterat, Lafva Gustaf Bernhard Appelqvist från Blekinge Län samt Lars Bengtsson från Malmöhus Län anfört, att det uti Kongl. Kungörelsen den 7 Mars 1835 bestämda underhåll för hysatte personer vore så högt, att det. tillintetgjorde all verkan af bysättningen ; hvarföre motionärerne yrkat, att detsamma malte nedsättas till det i Kongl. Förordningen den 1 Fehr. 1810 stadgade belopp. Utskottet får, i anledning häraf, tillkännagifva, att det underhåll, som bysatt gäldenär, hvilken ej förmår sig sjelf föda, enligt omförmälde Kongl.
Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. t:o Herr Arnells, Gustaf Fredrik, den 8 dennes på bordet lagda motion, angående skjutsnings-besväret; tillika med de i anledning af denna motion nu af gifna yttranden; 2:o Friherre Raabs, Carl Adam, den 8 dennes på bordet lagda motion, med förslag till organiserande af en ny kyrklig representation; 5:o Herr Tersmedens, Pehr Reinhold, denna dag väckta motion, angående utarbetandet af ett fullständigt förslag till lag lör sockennämnder samt läns-repre sentationer, hvarjemte denna motion kommunicerades de öfriga Riks-stånden. S. D. Föredrogs och bifölls Konstitutions-U tskotlets den 8 dennes på bordet lagda o Memorial N:o 1, om arfvoden för Utskottets kansli. S. D. Föredrogos och bi föllos Banko-Utskottets den 8 dennes på bordet lagda Memorial: N:o 1, med hemställan om arfvoden till Notarier och Kanslister; N:o 2, med hemställan om tillfällig förstärkning af fonden till diskontering och utlåning för handel och näringar samt till kassa-kreditiv åt enskilda personel*. Frän Hogo. Preste-Ständet. S. I). Föredrogs ånyo och bifölls Banko-Utskottets Memorial N:o 2, med hemställan om tillfällig förstärkning af fonden till di skontering och utlåning för handel och näringar samt till kassa-kreditiv åt enskilda personer. S. D. Föredrogs ånyo och remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet en af Lektor Sondén den 8 dennes väckt motion om ändring i föreskrifterna lör folkskolemedlens allemnande och redovisning, tillika med hvad i Ståndet med anledning deraf denne dag blifvit yttradt. S. D. Föredrogs och bifölls Lag-Utskottets Memorial N:o i, angående arfvoden för ökad Kansli-personal. Bih. till R. St. Frän Vällofl. Borgare-Ståndet.
Du må tro det är däjeligt att gå därinne under träden och lyssna på allt livad de hviska om. Ibland om kvällarna drar där fram som ett dämpadt jubel, det är lifslust, det är lefnadsglädje. Det är liksom de tackade, de unga träden, för att de fått växa upp till ljus och fägring, för att de fått pryda och glädja den sorgsna ödemarken. Det är som susade där en sakta välsignelse öfver honom, som en gång I D U N 196 planterade och ordnade, som vände den kala slätten i en doftande lustgård. Det är ljuft att höra en välsignelse öfver det käraste man har, det vet du, inte sant? • — om den också blott kommer från den tysta naturen. Midt i skogen ha vi vårt » Himmelbjerg * — ack däruppe är det friskt att stå. Där blåsa alla stygga tankar bort, där fläkta glada, goda vindar rundt omkring en. Och det är också drömmarnas berg. Hur många gånger har man i n t e ' där vek i håg drömt lyckodrömmar och byggt glittrande luftslott! Ögat sökte sjön, som skymtade fram där långt i fjärran, men tanken gick långt förbi, långt in i framtiden • — undrande och spanande. — Men kanske också vände den lika ofta tillbaka till svunna tider. De träda förunderligt tydligt fram bakom trädens dunkel, de flydda dagarne, helst barndomsåren. A c k, alla gånger man gått att söka ut julgran, pulsande i snön — med grofva yllevantar på händerna och julkänsla i hågen? Minns du, minns du? — så susar det emot en Alla gånger man lyssnat på göken, halft bäfvande, halft glad Ja, forntid, nutid och framtid — allt enar sig i denna vår ljusa, doftande skog. Med den som bakgrund träder det fram, allt vårt käraste: vår gamla prästgård, vår barndoms tempel, våra ljusa drömmar — allt väfver sig tillsammans så innerligt vackert! — Så väx mot Guds blåa himmel — du vår härliga, dunkla skog! Väx stark och hög — och tälj vackra sagor för kommande släkte! Ett tack för allt hvad du diktat för oss! Adi. utställningsfunderingar och litet annat smått och godt. För Idun at Lovisa Petterkvist. Bref V.