Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Grefve Spens har blott misstagit sig på skillnaden emellan transport och omsättning. Pag. 47 af Utskottets Betänkande står: ”Omsättning benämnes in"om Banken den operation, då ny egare "till en intecknad pant ikiäder sig det derå "qvarstående lån, samt derföre afgifver sin "skuldförbindelse.” Emot fortfarande häraf har Utskottet ej haft något att invända, men "transportf säger Utskottet, ”kallas "deremot den i författningarne gifna tillåtelse, att, i fall en gäldenär antingen vill "i förtid betala hela sitt lån, eller ock er"lägger mera i afräkning på capitalet, än "sorn för året fordras, öfverskotta utgår så"som nytt lån på annan pant till lånsökan"de, som sig dertill anmält, sedan dess "handlingar förut blifvit granskade och godkända. ” Förhållandet är här icke fullt uttryckt, men desse transporter hafva medfört ett slags sportel, som blifvit delad emellan den, som sålt, och den, som befordrat, transporten. Följden af detta förfarande har varit den orimlighet, att man ansett perso - Den 27 Julii e. m. io5 ner kunna sälja liwen med bättre rätt, än de sjelfve dem innehaft; ty så länge de sjelfve voro innehafvare af lånen, måste de göra en årlig afbetalning i proportion af lånens ursprungliga belopp, men då dessa genom transporten blefvo ansedde såsom nya lån, förminskades i mån deraf den nya innehafvarens årliga afbetalningsskyldighet. Det är mot denna oriktighet, som Utskottet ansett sig böra föreslå rättelse. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderekapet och Adeln ansåg de vid BancoUtskottets Betänkande gjorde anmärkningar böra föranleda till detsammas återremitterande. Ropades Ja. Ånyo föredrogs BancoUtskottets den 1 dennes under N:o 5i afgifne, samt den i3 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Betänkande, angående lånebiträden från Banken till vissa Städer och Corporationer i och för anmälta tillfälliga och locala behof. Herr Hjerta, Gustaf:
Ex Protocollö Olof Werlin. S. D. Till afgörande företogos Siats-Utskottets sedan den 5 dennes på bordet hvilande Bétärtkanden af dén 3 Juli: 1:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga, remisser om Löne-förbättring för Länds*Ståts betjeningen. 2:0 Angående några begärde Löhe^änsidg å Kongl. Sundhets-Collegii Stat; och 3:0 Angående sättet att cöntrollerä de, till BiksgäldsContoiret t från Länert ihkömmandé Summariska redogörelser för allmänna Bevillningen och öfriga Biksgälds-Contoirets fonders Hvilka Betänkartderl ä éftet öfverläggning j af Bonde-Ståndet gillades. Ut supra; Ex Protocollö Olof Werlirié B S. X>. A nyo föred rögos och biföitöä Allmänna Besvärsoch Oecönomie-Utskottéts sedan sista Plenum på bordet hvilande Betänkande af den 29 Jdni, i anledning af yrkädt förbud emot löpande Assignatioders lifgifvande af enskilt! personer lii. tti.j samt dess under den 4 1 denna månad afgifnä Utlåtande öfver återremiss af Utskottets Betänkande i anledning af väckt frå* ga om återupplifvandé af Kongl. Brefvet den 2 3 7*4 JDen 7 Juli. Sept. 1747» angående prestanda till Bruken af äboerna å de af Bruks-idkare till skatte köpte Krono hemman. Ut supra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. D.
» De äro, säger han, paradis, der snillena på höjderna räcka hvarandra händer och vingar, bildande en ädel krets, med den jetteafsigt att lyfta varelserna genom bildningens alla tre grader: mensklighet — vishet — och snille; der således det vanligaste förstånd icke blott formenskligas, utan gradvis, så till sägande, förvisas och försnillas. » * » En annan gång är en skälm », som det heter. Fortsättningen af förf: s skildring af Svenska Akademiens ledamöter, har blifvit tills vidare af förf. uppskjuten, men blir förmodligen så mycket fullständigare i år, då man har att emotse akademiens hela historia. Ins.Hr Redaktör l Denna uppsats har vuxit till större omfång än jag be-räknat. Skulle ni ändock tro att edra läsare icke redan blifvit trötta på Svenska Akademien — hvilket vore ganska ursäktligt — skall jag möjligen till nästa häftet af Dagens Krönika, som förmodligen utkommer samtidigt med dess stora jubeldag, insända en liten artikel om den mycket om-ordade akademiens ordboksarbete jemte några andra af akademiens mera färska meriter. Insändaren.Pappa. Svensk originalberättelse. Af Ernst Arpi. IL Följande dagen — som var en söndag — satt borgmästaren i en droska, hvilken skulle fora honom till Stigs-måla, ty under natten hade hans beslut att taga barnet hem till sig vunnit fullkomlig stadga. Det var tidigt på morgonen, då han åkte genom staden. Gatan låg nästan folktom i den grådaskiga dagern — endast en och annan halfsofvande piga, på väg till Mobergs källa, släpade benen efter sig på trottoaren. Träskornas klack mot stenarne, och skramlet med vattenämbaren voro de enda ljud, som störde den djupa stillheten öfver allt. I alla fönster nerrullade gardiner, för alla bodar luckor, hvilket gjorde, att husen sago så liflösa ut, som om de plockats fram ur en leksaksask. När de två sista husen passerats, kände borgmästaren sig befriad från den tryckande oro, hvilken snört samman hans bröst. Ett stycke till venster låg stationshuset. Det sken i de stora fönstren; lokomotivet stönade, och han såg en tjock, svart, gnistsprängd rökpelare skära genom den svagt disiga luften.
Smånotiser från kvinnovärlden. Kvinnan som apotekare. Apotekare-societetens direktion har nu afgifvit yttrande öfver de förut af oss omförmälda ansökningarna om tillstånd för kvinna att varda anstäld å apotek. Direktionen uttalar betänkligheter däremot, utan att bestämdt afstyrka. Men skulle apotekareyrket öppnas för kvinnor, så anser direktionen, att dessa skulle åläggas alla de skyldigheter, men också tillmätas alla de rättigheter, som tillkomma de manliga farmaceuterna, och anser direktionen det vara nödvändigt, att bifall dessförinnan lemnas åt dess framställning om att maturitetsexamen fastställes så- som vilkor för att få antagas såsom elev å apotek. Svenska allmänna Kvinnoföreningens till djurens skydd styrelse hade den 8 d:s sitt förr sta ordinarie sammanträde för innevarande år, hvarvid den beslöt att tilldela föreningens bronsmedalj samt 15 kr. i belöning för ömhet och noggrann vård om djur till ladugårdsskötaren Clas Nikolaus Svensson Ferm, hvilken i egenskap af kreatursskötare sedan snart 19 år varit och fortfarande är i tjänst hos öfverstelöjtnant P. A. Ribbing å Riddersberg (Jönköpings län), Vidare beslöts att utdela tidskriften Djurskyddet åt hvarje skvadron vid Lifgardet till häst och Kronprinsens husarregemente, ett exemplar till hvarje batteri vid Svea, Göta och Vendes artilleriregementen, ett åt hvarje kompani vid Pontonier-, Sappöroch Trängbataljonerna samt till hästskötarne vid ridskolan å Strömsholm och vid generalstabens stall. Kvinnoklubben härstädes firade den 8 d:s sin fjärde julfest i sin lokal. Programmet inleddes med Mendelssohns uvertyr » Hebriderna » för piano, a quatre mains, utförd af två musikvänner. Därefter förevisades tablåer, föreställande » Lek och allvar » bestående af fyra barngrupper. Följde så » Gubben med skåpet » af Joh. Jolin, framställd i lefvande bilder. Efter dessa båda nummer, som väckte stor munterhet, sjöngos duetter ur operan » Mefistofeles » af fru Tibell och fröken E. Posse, ackompagnerade af fröken Carlheim-Gyllenskiöld.
Han frägade derföre om Ridderstapet och Adeln gillade Stats-Utstottcts i detta Memorial gjorda framställning. Ropadcs ett starkt Ja, men nägre Nej, dä fluteligea Friherre UlgZIs, Lric conrall, hördes begära Votering. Grefwe thörner, ^.rlalpd Oörsn, Förestälde att Betänkandet onekligen blifwit bifallit, och anhöll att pä det de som derom twiflade skulle kunna öfwertygas, Protokolls »Utdraget derom mätte inhämtas och upläsas. Herr Grefwen och Landt» Ma rskalk en anmärkte, att en Votering öfwer denna fräga endast skulle bidraga till en onödig möda, och borttaga tiden. Friherre kllllfk-ncrLntr, anhöll att det fattade beslutet haröfwer mätte fä upläsas. Han trodde för sin del att deraf Den 6 April. 187 deraf tydeligen skulle finnas det Statk-Utffottet föreslagit denna inskränkta tid endast för AnnuitetsrLänen. Friherre lilggis, L,ic Loorsck, försäkrade att sä werkeligen worc. Grefwe ^körver, ^ciolpb 6örsn, wille ej twista att Ilse genom uttydning »ian ffulle kunna gifwa Stats-Utffoltets Ferflag som ligger till grund för Ständernes Beslut, en sädan mening, mell trotdc äfwcn det more billigt atr medgifwa Stats-Utffottct alt sjelf äga rvitsvld om sitt eget Betänkande. Herr ?e!ntrscllöl-k: Jag beder ödmjukeligen, att Högloft.
Utdr. d. 7 Mars 184°' 2:o Sven Isacssons från Öland motion derom, att föräldrar, hvilka afstå 11 deras hemman åt sina barn, måtte vid 60 års ålder vara frie från alla ntskvider till Kongl. Maj:t och Kronan; 3:o Ephraim. Larssons från Elfsborgs Län motion, angående personnella eller skydcls-afgiftens upphörande; 4:o Anders Olssons från Stora Kopparbergs Län motion om inskränkning i bran vins-brännings-rättigheten m. m. B anco-Uts kottet: l:o Lars Rasmussons från Götheborgs och Bohus Län motion om upphörande af rättighet för tjenstemän vid Låne-Contoiret i Götheborg att beräkna sig arfvode för låne-uttagningar och omsättningar; och 2:o Anders Olssons från Stora Kopparbergs Län motion, angående inrättande af en lånefond af Bankens tillgångar för Stora Kopparbergs Län till beredande af lättnad för egare till mindre hemman att begagna den lösningsrätt, Kongl. Brefvet den 17 Aug. 1804, angående storskiften och strömrensningar i nämnde Län, dem medgifver. Lag-Utskottet: l:o Håkan Nilssons från Skåne motion om skärpning i straff för missgerningsman ; 2:o Sven Isacssons från Öland motion om upphäfvande af Kongl. Förordningen den 9 Maj 1835, angående lösöreköp; 3:o Hindric Hanssons från Elfsborgs Län motion, angående förändring i allmänna lagen om stämningars communicerande; 4:o Densammes motion om stadgande af påföljd för den, som underlåter ingifva duplett till bevaknings-handlingar i concurser; 5:o Densammes motion, angående förändring uti 12 Gap. 2 §. Rättegångs-Balken i afseende på böter för uteblifvande från Ting eller Rättegångsdag; 6:0 Densammes motion om förändring i Concurs-lagen, i afseende på tiden för fordringars bevakande; 7:o Densammes motion derom, att första förhöret med Borgenärer i Urarfva mål måtte i vissa fall endast vid lagtima ting företagas; 8:0
S s ^ ro —: cr G> ro r* " 2 2 p (B » "»3 cy ^ co —- peo * c<73 ~ 5. 3 CO «0 C' o * CO (So o 3 3. 7,200 18,900 14,400 3,000 43,500' 600 42,900 429 — _ n i n g a r: 'jJröfningä«fonunittéen beflutabe föränbringar i be af 2aj:eringS*fommittéen pdförba beiuiUniitgSbeto^pen, f4 att £aye< ftcnia möjligen fttföljanbe (portier i antedningbfolumnen införas. förb till bemiltning ide blott för infomft af arrenbet, utan od för annan rörclfe, näring eller tjrfe, bör, meb ajfeenbe ä 8f o r m it Sif fEaperingSdommittéen s c 3 3 *1 uppffattab inlomft o ~S o, 2.T 33 co “P2 ra jp0' ro r{ w. -% 3 p 1? pic' p ™ © p 3 3 o SPf 3 R m p 2 CO P <ÄCO &sL CO JP O CO p ^ C05 CO na P 3’ CT »-n; n> o -jb 3,2. ~ 3. 3* CO «0 cr o <-£ eyer' rp g, £ 3- 3* CO /So o CO. 1 97. 9i. ©ocfen. fRibelöf 23ru!Spatron 97. 97 ©rofjfjanblareit 97 . 97.
Fondens tillgångar och fordringar 13,717: 18. Inkomster år 1859. Räntor , 622: 66. Inkomster år 1860. Inkomster år 1861. Stockholm af Riddarhus-Kontoret den 15 Oktober 1852. « . ’.'V i i • J ' « J. L. Bogeman. 52 Sammandrag af von Blockiska Fondens Debet. Utgifter år 1859. Arfvode 49: — Afskrifning: Innehållen Bevillning . ~ Utgifter år 1860. — Extra utgifter — 88. Utgifter år 1861. Extra utgifter — 88. Arfvode 49: — Balans till år 1862. Sammandrag af Bergenstjemska Fondens Debet. Utgifter år 1859. Kadetters underhåll 465: Extra utgifter 19: Afskrifning: Utgifter år 1860. Pensioner 1,500: — Stipendier • . 900: — Kadetters underhåll .. 630: — Extra utgifter 12: 13. Afskrifning: Innehållen Bevillning Utgifter år 1861. Pensioner 1,500 Stipendier 900 Kadetters underhåll 630 Extra utgifter 21 Arfvoden 147 Afskrifning: Innehållen Bevillning Balans till 1862. Credit. Balans från år 1858. Fondens tillgångar och fordringar 11,904: 28. Inkomster år 1859. Inkomster år 1860. Inkomster år 1861. Stockholm af Riddarhus-Kontoret don 15 Oktober 1862. J. L. Bogeman. Credit. Balans från år 1858. Fondens tillgångar och fordringar 69,944: 65. Inkomster år 1859. Inkomster år 1860. Inkomster år 1861. Stockholm af Riddarhus-Kontoret den 15 Oktober 1862. J. L. Bogeman. Sammandrag af Tersmedenska Fondens Debet. Utgifter år 1859. — Extra utgifter — 88. Afskrifning: Innehållen Bevillning . 28: 94.
Den 23 SJiarS 1807 föregrifmer, angåenDe uträf* ning od) förmanDling af elifa begragningar till ett gagS grag;” 2:o Sitt 1 Siom. i 6 § af 40 kapitlet 5JiijjgetningS*$5alfen må fålunDa focänDraS: ”.fjmar forn brpter ftg in i något rum eller l)uS till att gjäla, änDocf f>an allé intet gnner eller täger, gall grågås, förgå gången meD Sftio par fpö eller ©fu par rié, eller Deremot fmaranDe fängelfe miD matten odj bröD;” S:o Sitt i ^ongl. götorDmngen Den 9 ©ecember 1756, angåenDe gcag för innefyafmanbe af Dprf, m. m., Den änDring må äga rum, att af De Deruti utfatta 86 troå ftraffbcflämmclfcr af 9Iio pär fpö för man ocf) ©ju pär rié för qmtnna, eller Deremot fmaranDe fängelfe miD matten od) bröD, enDaft ftffnämnDa bcflraffning, eller tolf Dagaré fangelfc miD matten od) bröD, får tillämpas?, Da brottet förfta gången föröfmas?; 4;o Sitt meD ätiDring af ^otigf. $örf(aringen Den 23 $))arö 1807 famt $ongl. §örotDntngen Den 21 januari 1773 od) Äongl. fSrefmet
Hedervärda Bondeståndet har till Lag-utskottets behandling öfverlemnat serskilda af Riksdagsfullmäktige M. Pehrsson från Stockholms län och L. Rasmusson från Bohus län till Ståndet ingifna memorial, innefattande förslag till utsträckning af Svenska kust-allmogens rättighet i afseende på idkandet af sjöfart å utrikes orter med egna fartyg; men emedan det ämne, som afses i nämnda förslag, tillhör den ekonomiska lagstiftningen och följakligen ligger utom gränsen för Lag-utskottets grundlagsenliga verksamhet, får Utskottet, som denna dag erhållit del af omförmälta memorial, desamma till Hedervärda Bondeståndet återlemna; hvilket samtliga riksstånden vördsamt underställes. Stockholm den 10 Januari 1848. Lag-Vtskollets Utlåtande, N.o 10; Memorial, N.o It. 3 N:o 10. Ank. till Exp.-Utsk. d. 14 Jan. kl. 1 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion, angående rättighet till kyrkostugors uppförande ä kyrkovallarna. Denna Jag har till Lag-utskottet ankommit ett af Hedervärda Bondeståndet till Utskottet remitteradt memorial, deruti Riksdagsfullmäktige Herman Öbom från Norrbottens län och Johan Westermark från Westerbottens län föreslagit, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att, med upphäfvande af Kongl, brefvet den 6 Maj i8i7, de hemmansegare, som bo längre än 1 mil från kyrka, må berättigas att uppföra kyrkostuga å kyrkovallen, derest plats dertill finnes; men då detta förslag afser ett ämne, som tillhör den allmänna hushållslagstiftningen, får Utskottet, som följaktligen ej är behörigt att detsamma .handlägga, det remitterade memorialet till Hedervärda Bondeståndet återlemna; hvilket, enligt Riksdagsordningens 44 §» samtlige Riksstånden vördsamt underställas. Stockholm den io Januari 1848. N:o II. Ank. till Exp.-Utsk. d. 14 Jan. kl. 2 e. m. Memorial, om arfvoden för ökad Kansli-personal.
Hamilton: Om jag icke alldeles misstager mig var del i f. m;s Frih. Cederström, som begärde särskildt propos. på de båda af mig framställda alternativerna, nemi. om jernvägens utsträckning lill sjön Mälaren i st. f. till Köping och om åliggande för bolaget alt hafva jernvägen påbörjad under år 1853 i st. f. 1852. Jag hemställer således till Frih. Klinkowström, som nu begärde votering, om man icke skulle kunna inskränka sig dertill att låta den votering, som nu ovilkorligen mäste ega rum, endast angå frågan huruvida den jernväg, för hvilken R. o. Ad. vill bevilja garanti, skall sträcka sig till Mälaren eller till Köping, då sedermera fråga kan blifva om tiden för arbetets påbörjande. Jag vet väl, att en tredje mening vill hafva afslag och i sådant fall ifrågakommer vid den första propos:n votering om konlraproposma, hvilken votering först kommer att ega rum och hvaiigenom således bestämmes, antingen afslag å betänk;!, eller min propos. om jernvägens utsträckning till Målaren, skall blifva contrapropos. emot Etsk:s förslag om vägens utsträckning till Köping; under alla omständigheter, R. o. Ad. förbehållet, att i fall antingen bifall till Utsk:s förslag eller mitt förslag skulle segra, besluta öfver dea redaktion, som puukteu i sådant fall bör hafva. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Frih. Klinkowström begärde votering och har förut yrkal afslag på denna punkt. Jag har deruti med Frih. Klinkowström instämt och yrkar således lika med Frih. Klinkowström att afslag ä denna del af betänka må blifva contrapropos. vid den blifvande voteringen. Frih. Cederström: Då Gr. Hamilton förmenat, att jag skulle hafva förordat ett särskiljande af de delar, hvaraf hans tillstyrkande består, så misstager sig Gr:n deiuti helt och hållet.
Valborgsmässo-sockenstämman i kyrkan uppläsas, men häraf blefve en följd, att församlingshoerne, oansedt de afhöra uppläsandet och läkningarna äfven underteckna, ändock sakna tillfälle att pröfva, huruvida dessa till alla delar öfverensstämma med verkliga förhållandet, helst fullständig kännedom härom icke lämpligen kan uti kyrkan inhemtas, har hos Rikets Ständer blifvit föreslaget, att inom hvarje församling årligen uti Mars eller början af April månad vid allmän sockenstämma må, bland bofaste män inom socknen, väljas revisorer, hvilka skulle granska alla räkenskaper för kyrkan, som af pastor eller andra uppbördsman för året blifvit förde; för hvilket ändamål pastor ålåge att så tidigt sammankalla revisorerne, att de vid den blifvande Valborgsmässo-sockenstämman kunde skriftligen gifva tillkänna sina anmärkningar, ifall sådane skulle förefinnas, och hvilka, om de i samråd med pastor icke kunde afgöras, borde, jemte räkningarna, öfversändas till konsistorium, som hade att dermed lagligen förfara; och skulle revisorerne jemväl, då anmärkningar öfver räkenskaperna icke egt rum, sitt godkännande derå anteckna. Rikets Ständer hafva detta förslag i öfvervägande tagit; och enär en föregående granskning å församlingens sida af kyrkans räkenskaper, innan desamma vid sockenstämma uppläsas, synes Rikets Ständer destomera lämplig, sorn ett närmare öfverseende af dessa räkenskaper icke torde kunna vid sockenstämma medhinnas, få Rikets Ständer, som i öfrigt inhemtat, att dylika före - Expeditions-Utskotlets Förslag till tind.
Som sökanden är i goda ekonomiska omständigheter, fästes ej så stort afseende å lön, utan blott vänligt och godt bemötande. Svar till » 21 år », .Jämtlandspostens kontor. [382] flicka af bondeståndet söker till hösten plats i ett godt hem, der hon kan få hjelpa till med inom hus förefallande göromål samt anses som medlem af familjen. Den sökande har i föräldrahemmet fått deltaga i alla husliga göromål. Svar till » Karin 25 », Söderköping. [243] En kunna erhålla god inackordering och moderlig omvårdnad. Goda referenser finnas. Vidare underrättelser hos A. Björkman, Mästersamuelsgatan 52, 3 tr. [383] DIVERSE. Praktiserar 1 juni — 1 sept. vid H j o vattenkuranstalt. D:r E R N S T [G. 4802] Unga flickor Doktor A. Afzelius Behandlar 3 0. S A L É N, Ögonläkare. kunna få inackordering i en bild. fam., bosatt vid jernvägsstation, der tillfälle gifves att få lära alla i ett hus föref. görom. samt all sorts bakning, glace ring och konfektberedning m. m. Kursen, beräknad för ett begr. antal elever, varar fr. d. till d. Pris i ett för allt 100 kr. Svar adresseras till E. E., Iduns byrå, Stockholm. [391] Drägtreformföreningens modeller och mönster finnas i Josephina Ohlssons Modehandel, Blasieholmstorg 14 (hörnet af Arsenalsgatan). OBS. Beställningar mottagas. [392] Husmoder tr. [1201 tillsatt. J. Boden. — Annonser mottagas endast genom 8. Qumaellus annonsbyrå och hos redaktionen. Abonnentsamlare antagas. i r &gt; | i 11 I U U IN ombesörjer genom fullt kompetenta personer uppköp i alla möjliga branscher åt mot Iduns och Skandinavisk Modetidnings abonnenter en obetydlig ersättning. gratis och för uppdrag åt andra Alla saker skickas mot efterkraf och få returneras (dock genast) mot fraktkostnaden. Dubbelt porto torde medsändas. V i - Kasten aldrig bort gammalt stickdare genom brefvexling med » A. E. ylle!
Vid sådant förhållande och då arbetet med en ny taxas upprättande utan tvifvel kräfver icke obetydlig tid, finner Utskottet sig icke hafva skäl att tillstyrka Rikets Ständer att till Kongl. Majit ingå med förnyad underdånig framställning i ämnet, utan hemställer, att Ostmans omförmälda motion icke nu må till någon åtgärd föranleda. Stockholm den 16 April 1866. Ank. till Exp.-Utsk. den 20 April 1866, kl. 2 e. il). Betänkande, i anledning af väckta motioner om ändringar i Kongl. Jagtstadgan den 21 Oktober 1864. Till behandling af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet hafva samtliga Riks-Stånden öfverlemnat motioner, åsyftande ändring i vissa delar af ofvannämnda stadga. Dessa motioner äro väckta inom Rjdderskapet och Adeln af Herr von Feilitzen, J. A. C. A. (motion N:o 12) och Grefve Lervenhaupt, C. M. (motion N:o 94), inom Preste-Ståndet af Kontraktsprosten ljundberg (N:o 56), inom Borgare-Ståndet af Herr Vougt (N:o 59), med hvilken Herr Carlson instämt, samt inom Bonde-Ståndet af Lars Ersson från Södermanlands län (motion N:o 203), med Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 82. 3 hvilken Carl Johan Svensén från Calmar län förenat sig, Carl Gustafsson från Calmar län (motion N:o 153) och Carl J. Kjellman från Jönköpings län (N:o 237). I Herr von Feilitzens , Kontraktsprosten Lundbergs, Herr Vougts och Lars Erssons motioner, hvilka äro af samma innehåll, föreslås, att, med ändring af hvad 12 § uti ifrågavarande stadga innehåller derom, att jagt efter ejder skall vara förbjuden från och med den 16
Astley lade händerna öfver ansigtet, liksom han blygts öfver sitt ofrivilliga känsloutbrott, och stödde armbågarna emot bordet, der han satt. — Men hvem vet, om icke dina kunskaper, ditt snille en dag skola gifva dig alla dessa efterlängtade förmåner? — Bah, det skall möjligen en dag skänka mig ett pastorat. Se der min framtid! — Nå ja, den är minsann icke att förakta. Men, för fan, stäng då fönstret, du kyler ut hela våningen. — Vacker våning minsann, — sade Astley skrattande, under det Alf omsorgsfullt läste dörren till det inre rummet, som pigan lemnat öppen. — Om den icke är så vacker, så är den i alla fall din, så länge du betalar den, då jag deremot måste så godt som lefva och bo på din bekostnad under hela terminen. Du kan lita på, att den underbara atmosferiska ringen, hvaraf du tror mig omgifven, icke kan skydda mig från att känna smärta deraf, — tillade Alf, med någon anstrykning af bitterhet och med ögon, som blixtrade under slöjan af återhållna tårar. — Om den der atmosferen innehölle några beståndsdelar af verklig vänskap, så borde den icke låta någon skymt af smärta slippa igenom, — sade Astley leende. — Hm, men i alla fall, det är ovisst, när jag någonsin kan betala dig. — Se så, lemna de der dumheterna! Du vet, att jag har hvad jag behöfver och äfven så mycket, att jag ibland kan hjelpa en vän, som är i förlägenhet. — Och ändå känner du dig icke lycklig. Åh, om jag vore i din ställning! — Min ställning, är du tokig? — Nej, alls icke, ser du det romantiska har alltid förtjusat mig, du är född, du vet icke hvar, du bär ett namn, som kanske till slut icke är ditt, du har en mor, som ... — Tyst Alf, icke ett ord mera!