Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
LägUt* skottets Utlåtande N:o 7? och 76, angående dels förändring i straffet för Hållkarl, sorn fordrar drickspenningar eller med o» Vett bemöter Resande, dels föreslagne stad* gauden Pm, Vt dr. d. 2 Aug. 1823. ganden i afseende på Testamentens bevittnande och beräkning, blefvo vid föredragning Utskottets i anledning af återremiss i desse ämnen afgifne ytterligare Utlåtanden N:o 128 och 129, såsom icke fordrande vidare åtgärd, lagde till Handlingarne. S. D. Wid StatsUtskottets Utlåtande N:o 341, angående indragning af Lönerne vid Biskopsoch DomProst - Ämbeten , fann BondeStåndet vid skedd föredragning skäligt låta bero, sedan förut Betänkandet af öfrige Bespective Stånden redan blifvit bifallet. S. D. BancoUtskottets memorial N*o 39, i anledning af Bankens Fiscals - Ämbete gjorde framställning, att Banken måtte befrias från skyldighet, att i Concourser och års proclamata bevaka sine emot lös pant egande fordringar, blef vid föredragning till Lagutskottet remitteradt. S. D. Wid föredragning biföllos LagUtskottets Utlåtande: N:o 127, Angående bestämdt stadgande dels huruvida Löftesmän böra erhålla särskildt uppsägelse, när gäldenär uti skut Bihang till RS. fröt' y.de Sami. 39 * gtfl Prat. Xhdr. d. a Aug. 1823. clehref förbehållit viss uppsagelse tid, dels ock huruvida Reverslnnehafvares försummelse, att bevaka sin fordran i gäldenärs Concours, må medföra befrielse för Löftesman från ansvar. No 130, Om behörig Domstol för upptagande af åtal mot HofRätter, Collegier, Nedre JustitiseRevisionen med flere Ämbetsverk. S. D. BevillningsUtskottets nedannämnde Utlåtanden: N:o 23, Angående sökt eftergift 1 Bevillning för brandskadade Innevånare uti Städerna Borås Och Norrköping.
Att Konungens Befallningshafvandes obestämda rättighet till Länens innevånares kallande till sammankomster och mundtlige förhör, må inskränkas; och att med utmätning af debiterad afgift må innehållas, då jäf emot behörigheten al krafvet 'väckas; beslöt Ridderskapet och Adeln, att samma utlåtande gilla, med antagande af det deruti framställde sednare Alternatif eller att Konungens Befallningshafvande böra till Justitie-Cant?- leren och Justitie-Ombudsmannen månadtligen insända ett exemplar af de Kungörelser, hvilka i Länet utfärdas, samt röra Allmänna och Enskildes rättigheter och skyldigheter. S. D. Vid förnyad föredragning af StaisUtskotlets den 20 dennes afgifne samt den 25 i samma månad på bordet lagde Betänkande, angående Becognitions-Skogarne, blef samma Betänkande, i anledning af dervid gjorda anmärkningar, till Ståts-Utskottet återreinitteradt. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats - 494 Prof. Ut är. d. 59 Maji 1818. och Bevillnings-Utskottens den 22 dennes afgifne samt den 27 i samma månad på hordet hägde Utlåtande i anledning af de hos BondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottens den 20 sistledne April meddeldte Betänkande om Brännvins - Bevillningens utgörande för åren 1810, 1811 och 1812 af Personer å landet sorn ej ega eller besitta jord;, fann Ridderskapet och Adeln att enär sistnämnde Betänkande redan blifvit den 2 i denna månad af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till handlingarne. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 15 dennes afgifne samt den 23 i samma månad på bordet lagrie Betänkande, rörande väckt fråga om förändring uti g §. af Kongl. Majus förnyade Seglations-Ordning den 15 Junit 1774, blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln afslaget.
(Det är nära att bli allmänt slagsmål. Hulting drar sig försigtigt undan till höger.) HULTING (till Boman och Anders). Stå POJKARNE. Hurra! Sa' du, bondkanin ... på er, pojkar! Jag ska betäcka reträtten som gammal milletär Åttonde scenen. FRUN (elegant klädd, inkommer hastigt från höger). DE FÖRRE. FRU ÖSTERBERG. Hvad är här för spektakel? Och alla mina saker på gatan! (med händerna i sidorna.) Hvad ska' det här betyda? BOMAN. HULTING (pekar på arbetarne). De FÖRSTA ARBETAREN. Det Joho, ser frun, det hä' så, hatt... alisterna", som ... ä' di der "såsi är den der gardisthyfeln, som har förstört fruns mobiljer! HULTING. Hyfvel kan du vara sjelf, men gardist duger du inte till, du! FRUN (myndigt). Kanske konstapeln vill vara god och förklara j mig hvad det är för sorts ordning här nere vid Nybrohamnen? KONSTAPELN (gör honnör). Det FRUN. Ja, har uppstått gräl mellan de här karlarne och skepparn der. KONSTAPELN. Det är en sak för sig det jag har kallat dem upp i poliskammaren. hvad har det med mina möbler att göra? Det vore bättre att hålla efter dem, så att de uträttade hvad de åtagit sig. FÖRSTA ARBETAREN. Vi ha' bara åtagit oss att köra ner sakerna till bron ... men inte att stå och ta' ovett utaf rospiggar. FRUN. Som man ropar i skogen plär man få svar, tänker jag. Dessutom åtog ni er att flytta sakerna ombord på skutan också, om jag inte missminner mig. ANDRA ARBETAREN. FÖRSTA ARBETAREN. Åtminstone inte Det ha' vi inte åtagit oss. betalning. för samma FRUN. Jaså, låter det så nu? Jo jo, det är sommar nu, och godt om förtjensten. I vintras, när hustru och barn fick sitta och svälta, då var det annat ljud i skällan! Men högmod går för fall, kära Söderberg, kom ihåg det.
December pa bordet lagda Memorial, innehållande förklaring öfwer Bonde, Ståndets anmärkningar ivid Utskottets förut afgisne utlåtande rörande Pro/ ste Tunnorna. Da harwid anmärktes att sraqan redan hsS Ridderskapst och Adeln more åtgjord, och detta Skatö-Utstottetö Prokocolls Utdrag endast ack notman, wore meddeladt, fann Ridderstapet och Adeln nägoi, öfwerläggning härom icke böra aga rum. Föredrogs a nyo Stols - Utskottets den 21 December pa bordet lagda B tänkande rörande Dispositionen af de sa kallade Hof Stall-Ä>'gar. Grefwe Ulamilton, , Jag får harwid blott göra den anmärkning, att wid Angarnes utstiftning graderingen mätte genom Landtmätare förrättas. Friherre 8taöl von Ikolllir-in, gjorde äswe» den an.riärkning att om Swartsiö Stathällarestap wore indraget, sa kunde äfwen den Sräthällaren gjorda ängStilldelnjng upphöra. Grefwe von lantingshausen yttrade sig anse Stats UistoktetS utlåtande wara fa wal grundadt, att han trodde detsamma lätt kunna bifallas För öfrigt att läka Landtmätare förrätta gradenngen trodde Grefwe I^znrjnksliaulsn skulle blifwa allt för kostsamt och öfwerflödigk. Grefwe hamilton deremot ålstäg hetta skiftnkgSsätt wara det ordsnteligaste. Hery i68 Dett 5 Januari!. Herr Klingspor, Osrör, understödde detta fö» slag, såsom det förmonligaste för Kronan.
Den, som gillar Utskottets, af 3:ne Stånd antagne, förslag, alt afgifterne för nedanuämnde Öppna Bref må, enligt 5 §, med följande förhöjda belopp hädanefter utgå, nemligen för: (se 5:dje puncten af Memorialet N:o 44, pag. 9), voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, komma berörde afgift er, jemlikt Ridderskapets och Adelns beslut, alt utgå med de belopp, nu gällande Chartae-Sigillatae-Förordning i 5 § bestämmer, nemligen: (se nyssnämnde punct pag. g och 10). Voteringen har utfallit med 79 Ja och 4o Nej; i följd hvaraf, och då således Ja vunnit, Utskottets förslag blifvit gilladt. Bila till R. Den, som lill contraproposilion i hufvudvoteringen anlager Ridderskapels och Adelns beslut, att uti 6 § må, såsom ifrån Charlac-Sigillataeafgift befriade, näst efter rubriken ”Jiesigtningar, Ekonomiska ’ etc. införas: Be skr i filin gar öjver Geometriska Charter, jemte öfriga af Landtmätare expedierade handlingar, voterar Ja; ders, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages till contraproposition Borgart-Ståndets beslut, innefattande afslag å Utskottets tillstyrkande i 8:de puncten af Utlåtandet "N:o 4o, att nemligen orden: Beskrijriingar öjver Geometriska Charlot', skulle uti 6 § införas, näst efter rubriken ”Eesigtningar, Ekonomiska” ete. Sedan genom 88 Ja emot 5i Nej conlrapropositionen blifvit bestämd, enligt Ridderskapets och Adelns beslut, ilar, lör hufvudfragans afgörande, följande omröstning egt runi: Den, som godkänner Utskottets, af Presteoch Bonde-Stånden gillade, förslag, alt uti ti § må, näst efter rubriken: ”Besiglningar, Ekonomiska” otc., införas:
Hvad sjelfva Brännvinet angår, blifver deraf i alla fall beklagligen allt för mycket tillverkadt, derom, vittnar det dagligen tilltagande sedeförderfvet hos hela den arbetande Folkklassen; hvad jordbruket åter angår, så, långtifrån att hämta någon nytta af Brännvinsfabrikation i sin egentliga bemärkelse, lider det kännbart deraf, emedan Landtmannen sorn bränner i smått icke kan concurrera med Fabrikanten, som tillverkar i stort och således kan vara belåten med en mindre vinst på ett större capital. Det ringa priset och den ökade, snart sagdt omätliga tillgången, på den olycksbringande varan beröfvar dessutom Landtmannen större delen af de arbetskrafter han annars bordt kunna påräkna för drifvandet af sitt Åkerbruk. En 60 kannors Panna skulle den få begagna, sorn med egen Afvel brukar en Egendom af 20,000 R:dr Banco taxeringsvärde, och i proportion efter värde till \o,000 R:dr B:co; då tvänne sådangi Pannor fingo brukas, men Den 10 December e. m. 387 aldrig derutöfver pä samma Egendom. Om. en och samma Person äger flere Egendomar, som äfven brukas med egen afvel, bör dock ej Brännvinsbränningen fä sammandragas på en af dess Egendomar, utan på hvarje ställe brännas enligt den rättighet Egendomens värde gifven Sedan minskas Pannorna i proportion efter Egendomarnes och Hemmanens värden efter nu gällande beräkningssätt. På delta sätt skulle förbränningen af Säd och Potatoes betydligen minskas, oell kanske äfven den enorma Potatoes-odlingen inskränkas. Enligt milt begrepp anser jag den ständigt utvidgade odlingen af denna växt såsom högst vådlig för Landtbruket i framtiden. Herr Montgommeries förslag alt lägga 16 sk. afgift på hvarje kanna Brännvin är otvifvelaktig! välment, men jag är öfvertygad att det ej är verkställbar!; om än så vore, skulle snart Lurendrägare, hvarpå vi icke äga brist, som man vet, snart uppfylla vårt Land med Utländskt Brännvin, hvilket skulle kunna säljas för bättre pris än vårt inhemska med den höga konsumtionsafgiften.
Memorial, i anledning af äterreniiss d Utlåtandet, N:o 18. Utskottens ifrågavarande utlåtande, som afgifvits med anledning af väckt motion om rättighet för invånare i Are härad af Skaraborgs Län, att erhålla utsyning å Krono-parkerna Hunneoch Halleberg, har af Hederv. Bonde-Ståndet blifvit återremitteradt; men som detsamma är vordet bifallet af Högv. Preste-Ståndet den 9, af Höglofl. Ridderskapet och Adeln den 11 och af Vällofl. Borgare-Ståndet den 14 December förlidet år; alltså och då frågan sålunda är, jemnlikt 75 § Riksdags-Ordningen, genom 3:ne Stånds beslut afgjord, så kan någon vidfare behandling deraf å Utskottens sida icke ega rum. Stockholm den 4 Mars 1845. Ank. till Exp.-Utsk. den 5 Mars, kl. 6 e. tn. Memorial, i anledning af äterreniiss ä Utlåtandet, N:q 24- Utskottens berörde utlåtande, rörande väckt motion om insockne Statssamt Allm. /Jesy.- och Ekon.-Utskottens M<moria!, N:o 60, 61. 11 frälsehemman i Bohus Län befriande från rotering har af Hederv. BondeStåndet blifvit återremitteradt; men då detsamma är vordet bifallet af i i oglad. Ridderskapet och Adeln samt Högvörd. Preste-Ståndet den 30 sisllidne December och af Yällofl. Borgare-Ståndet den 4 Januari detta år, i anseende hvartill frågan, jemnlikt 75 § Riksdags-Ordningen, är genom 3:ne Stånds beslut afgjord, så kan någon vidare behandling deraf å Utskottens sida icke ega rum. Stockholm den 4 Mars 1845. Ank. till Exp.-Utsk. den 5 Mars, kl 6 e. m. Memorial, med anledning af återremiss å Utlåtandet, JV:o 25. Hederv.
Och widkommandc de frän Högwördige Preste-Ständet remitterade ofwannämnde anmärkningar wid Utskottets förra Betänkande, sä anser Utskottet det böra vfwerlemnaS ät Konungens Befallningshaswande att föreställa wederbörande om fädane öfwerenskcmmelserS afflutande amingen Läns-eller Hä rads - Den ir Julli. is77 radSwis, som närmast leda till ändamälet och äro för hwarje ort lempeligast, sä wäl i mohn af större eller mindre beswär wid fängewärden, som äfwen i anseende till ersättningen derföre, hälst Utskottet ej tror sig kunna föreslä nägon sädan föreskrift, som kan anses bliswa med lika förmon och nytta anwändbar för för alla Orter i RiketDock warder detta till Riksens Högloft. Ständers widare ompröfwande »vördsammeligen vfwerlemnat. Orebro den ro Julii 1812. Pä Högloft. Ridd. och Pä Hkgw. Prest-Ttälldets Adelns Ledwägnar, Ledamöters wägnar, ^ob. kft. 6^I1enborF. ^ob. loenbom. Pä Wällofl. Borgare-StänPä Hcdcrw. Bonde-Stän dets Led. magnar, dets Led. wägnar, O. Lotr^vän. Kils Nansson. Uppläst hos Ridd. sch Adeln den rz Julli. Prest-Standet den ig - Borgare-Ständct di; - Bonde-Ständer den iz - U)ördsamt Memorial! i ett till Högwördige Preste-Ständet ingkfwit och den 22 sistlcdne Junii tell Riksens Högloft.
Hvad dervid först angår det af åtskillige motionärer framställda påstående om upphörande af den sätesoch ladugårdar, samt afhysta rå- och rörshemman, medgifna befrielse från deltagande i byggande och underhållande af prestgård, tingshus och häradsfängelse; så, emedan, såsom nyssbemälde ledamot af Bonde-ståndet anmärkt, vid det förhållande, att dylika fastigheter, till följd deraf, att de i lag och särskilde författningar, blifvit tillförsäkrade befrielse från oinförmälda skyldighet, likasom från andra skatter och onera, utan tvifvel vunnit ett ökadt värde, sorn vid deras förvärfvande tagits i beräkning, en sådan förändring icke skulle kunna, på sätt motionärerne föreslagit, tillvägabringa* utan egande-rättens förnärmande, samt Utskotten anse sagda befrielse böra upphöra först då alla från jorden utgående skatter och besvär blifva, mot ersättning till egare af privilegierad jord, emellan alla hemman, utan afseende å naturen, lika fördelade, en åtgärd som, enligt Utskottens öfvertygelse, är högst önskvärd, kunna Utskotten icke understödja förslag af den inskränkta omfattning, som de ifrågavarande, utan hemställa vördsamt, att samma fihr slag ej må bifallas. Hvad derefter vidkommer frågan om åläggande för innehafvare af kyrkoherde-boställen, att sjelfve bygga och underhålla sina prestgärds-byggnader, saint församlingarnes befrielse från ;dl skyldighet härutinnan, så hafva Utskotten under öfverläggningarne derom inhemtat, att motioner af enahanda innehåll, som de i omlörmälda hänseende nu afgifne, vid fem föregående riksmöten varit väckte, men blifvit, på tillstyrkande af Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten, af Rikets Ständer afslagne.
Jag skulle också tro, att härigenom ingenting äfventyras; ty nationen har väl icke starkare moraliska eller lagliga band på någon individ i samhället, än den har på en militär-befälhafvare, hvilken slår icke allenast under allm. lagen utan äfven under krigsartiklarna. I afseende på hvad Frih. Boye yttrat, ang:de varningstecknet , så anser jag, likasom han, att det är högst nödvändigt, att något bestämdt tecken antages. Jag föreslår dertill ett mycket vanligt och af alla menniskor kändt tecken, nemi. en röd flagga. Det finnes ej något krutfartyg, som ej har en röd flagga. En hvar ur skyldig att akta sig för ett sådant fartyg, och man vet äfven alt ingen exercis försiggår vid artilleriet, utan att en sådan flagga begagnas. Detta tecken är alltså både ganska tillgängligt och allmänt kändt, såsom innebärande en varning, hvarföre jag anser det, vid sådana tillfällen som de ifrågavar., vara ganska lämpligt att använda. Trumma eller trumpet anser jag deremot icke vara tjenliga att begagnas såsom varningstecken, enär det torde vara svårt att lära allmänheten hvad signalerna skola betyda. Jag yrkar återremiss på ifrågavar. betänkande. Hr Lefre'n, Joh. Pehr: Då jag på förmiddagen hade ordet, så glömde jag att göra en anmärkn. vid 1 1 §:n uti Utsk:s förslag till upprorslag. Der står nemi.: ”Bådar någon krigsfolk till uppbrott, utan Konungens befallning,” och sedan står det i slutet af samma §: ”.Nu faller fienden oförtänkt in i landet m. m.” Om man alldeles utesluter orden ”utan Konungens befallning,” — och i stället insätter ’’i annan ordning än stadgadt är” — så att §:n erhåller följande ordalydelse: ’’Bådar någon krigsfolk till uppbrott i annan ordning än stadgadt ärj” .så innesluter delta allmänna uttryck alla de särskilda Den jj October e. m. befallningar och tillåtelser, som äga rum för särskilda myndigheter att uppbåda krigsfolk, utan att behöfva afvakta K. M:s speciella för tillfället gifna befallning.
Alla Statens bildade medlemmar» embetsmannen, krigaren, borgaren, den bildade landtmannen m. fl. hafva åtnjutit sin första intellectuella vård i samma Skola och längre eller kortare tid fortgått tillsammans under lika förhållandan, de hafva från barndomen» Allm. Besv.- och Ekon -Utskottets Betänkande, N:o 117. 11 lärt känna och agta hvarandra och knutit fortfarande vänskapsband. På dessa grunder anser Utskottet Lärdomsoch Apologist-skolornas förening , såsom tvänrie bildnings-linier i en Skola, vara af synnerlig vigt. Hvad åter föreningen af Lärdomsskola och Gymnasium angår, så kunde fordom möjligen något giltigt motskäl anföras, då Gymnasierne voro ett slags landsorts-universiteter eller prestseminarier, och ej sällan upptogo ynglingar vid tjugu års ålder. Nu deremot, då gymnasisten vid sin afgång till Academien sällan uppnått denna ålder, medförer deras åtskillnad väsendtliga olägenheter. Ingen betydligare olikhet i ålder eller kunskaper eger numera rum emellan Skolans äldre och Gymnasii yngre lärjungar. Gymnasium behöfves ej såsom en serskild ölvergångslänk till Academien, ty hela Skolan bör nemligen utgöra en småningom dertill ledande förberedelse, hvilken otvifvelaktig! i den förenade skolan med ämnesläsning säkrare vinnes genom vanan att vara monitör och ordningsman. Lärjungen sluter sig derigenom i stadga gradvis allt närmare till lärarne och mognar efter hand för det academiska lifvet och studierna samt vinner härunder en nyttig öfning i att handleda andra.
» Under denna resa », skrifver meddelaren, » måste, som ni väl kan förstå, mångfaldiga tillfällen gifvas för hvarje främling att oanmärkt närma sig honom, och man borde deraf begagna sig, då tillträdet till hans person är mycket lätt och hans sätt så - förbindligt, att jag är öfvertygad, det ett sådant samtal måste påskynda det önskade resultatet; han är icke blott en älskvärd man, utan reser nu också ut med önskan att behaga, och han brukar aldrig förfela sina syften. » Återigen framhölls den » oundgängliga nödvändigheten af, att Sverige får Norge », hvil-ket, i annan händelse, måste blifva » en rysk eller pseudofransk provins. » Englands intresse påkallades genom den mängd af dugligt sjöfolk, hvarmed Napoleon från Norge fick förse sig vid utrustandet af hans flottor i Schelde och vid Brest; i sammanhang dermed påpekades, att danska regeringen alltid stod färdig att » tyda hans minsta vink om bistånd af matroser och sjöofficerare », emedan han visste » intet bättre sätt att tillfredsställa sitt hat mot England. » 1 betraktande af » det rådande lugnet såsom förebud till en kommande storm » fann Sverige nödigt att » försöka eröfra Norge på Själland. » Om engelska regeringen ej ville gynna utförandet af denna plan, vore rådli-gast att — » bedja den gode guden på franska, om han ej förstår ryska. » Signeuls hemliga budskap från och till Napoleon samt Suchtelens förtroliga meddelanden från kejsar Alexander kunde hafva förklarat denna vink för den närmare invigde. Det röjde sig redan då temligen tydligt att vid utbrottet af ett verldskrig blir Norge ett land af ofantligt stor vigt både för Ryssland och för England. Otto Sjögren.Åter en långodsfråga. I sista dubbelhäftet af denna tidskrift, sidd. 528 och följ., förekomma under titeln: Nya spegelbilder af Zéroy II, trenne dikter, af hvilka särdeles den första i hög grad slog an pä mig, icke så mycket genom nyhetens behag som fastmer genom den gamla välkända tonen oeh kla Dgen.
Het har icke en gång anfört det skälet, som många skulle kunna anse såsom ganska giltigt, nemi. att städerna skulle lida på, om man toge bort frihetsmilen. Det säger tvärtom, att något sådant icke vore att befara, och likväl anför det såsom grund för sitt förslag, att det i någon mån velat fästa afseende vid betänkligheterna hos dem, som befara ett skadligt inflytande för handelsrörelsen i städerna, om förbudet mot handelsbods anläggning å landet på visst afstånd från stad h. o. h. borttoges. Man bör visserligen erkänna giltigheten af den sats, att handeln i städerna bör uppmuntras, men denna sats tror jag icke bör drifvas allt för långt. Det är obestridligt en tunga för landlbefolkningen att behöfva färdas lång väg lör att göra sina uppköp. Detta är visserligen icke så kännbart för de större jordbrukarne, hvilka göra sina uppköp i parti, men desto mera för de mindre jordbrukarne, som endast kunna köpa litet i sender. De, som anse att jordbruket bör underhjelpas på hvad vilkor som helst, böra, enligt min tanka, äfven i detta fall se detsamma till godo och söka att förskalFa det denna lättnad. Man må säga om landthandlare hvad man vill, men de utgöra dock en förmedlingslänk mellan städerna och landsbygdens innevånare. På det att icke bränvinsminuteringen skall afskräcka någon från att bevilja större utsträckning åt landthandeln, vill jag tillkännagifva att det Utsk., som behandlar bränvinsförfattnm, har föreslagit borttagande af all rättighet för landthandlande att sysselsätta sig med bränvinsuppköp i parti, så jag tror icke att någonting i det afseendet är att befara. Jag anhåller att ingen fredsmil må fastställas och att §:n må erhålla den lydelse, som Hr Fahnehjelm föreslagit. Dea 13 Jani e. m. 215 Frih. Cederström: Ingenting torde vara lättare, men tillika vådligare, än att lagstifta medelst proklamerande af en eller annan vacker grundsats, med fordran af dess oinskränkta tillämpning, utan att se till, om den är på detta absoluta sätt tillämplig i praktiken eller ej. Jag befarar, att Hr Fahnehjelm och Hr Nordenfalk äro inne på en sådan stråt vid denna fråga.
Lördagen den 25 Oktober 1862. Plenum k!. 10 f. m. Justerades ett prot.-utdr. för den 24 dennes. Öppnades Hrr Bänkmäns i går e. m. liållne prot. vid val af Elektorer; och befunnos dertill utsedde: 35. Gr. Gyldenstolpe, Adolf Fredrik Nils, 48 röste » 66. » Sparre till Söfdeborg, Erik, 38 » » 113. » Ehrensvärd, Albert, 47 )) » 26. Frih. Leijonhufvud, Axel Gabriel, 46 » 205. » Åkerhjelm af Margretelund, Johan Garl, 45 » » 311. » af Ugglas, Curt Gustaf 48 )> » 338. » Tersmeden, Wilhelm Fredrik, 48 » » 391. » Hochschild, fullm. Gr. von Rosen, Gustaf Fredrik, 47 » » 398. » Ihre, fullm. Hr Tersmeden, Nils, 42 » » 401. » Braunerhjelm, Ferdinand, 47 )) » 254. Hr Lilliecrona, fullm. Hr Tornerhjelm, Budolf, 30 )) » 661. » Klingstedt, fullm. Gr. Sparre, Gustaf Adolf, 48 » » 678. » Bildt, Didrik Gillis, 45 )) » 778. )) Leijonancker, Fredrik Wilhelm, 46 )) » 1960. A. » Montgommerie,Robert Nils Germund, 47 » » 1846. A. » Fock, fullm. Frih. Alströmer, Carl Jonas Oscar, 48 » » 2082. A. » Mannerskantz, Carl Axel, 48 » » 1033. » Hammarhjelm, Carl, 46 » » 1196. » Bäärnhjelm, fullm.