Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Styrelsens för allmänna vägoch vattenbyggnader försorg samt på Statens bekostnad vidmagthållna broar, genom de vid 1859 års vårflod derå inträffade skador, kommit i det bristfälliga skick, att, derest icke dessa skador ofördröjligen afhjelptes, fara vore för handen, att broarne helt och hållet skulle rasa, hvarigenom allmänna rörelsen mellan Jemtland och Norrige komme alt på ett kännbart sätt hämmas, hade Kongl. Majit under den 9 Mars 1860 åt bemälde Styrelse uppdragit alt, på det för ändamålet lämpligaste sätt, skyndsamt gå i författning om verkställandet af ifrågavarande reparationsarbeten, jemte öfriga åtgärder till broarnes skyddande mot isgång; och hade Stats-kontorel erhållit befallning att de dertill erforderliga medel, dock ej öfver den beräknade kostnadssumman, 21,375 Ridr, af under händer varande tillgångar utbetala. Sedermera och med anledning af Styrelsens för allmänna vägoch vattenbyggnader hos Kongl. Majit gjorda underdåniga framställning om nödvändigheten att snart vidtaga åtgärder, dels för ombyggnad af bron Nio 54, olver Buttersbäcken, å Carl-Johans-vägen, och i sammanhang dermed, omläggning af närmast derintill befintliga vägdelar, dels ock för anbringande af ny farbana å broarne öfver Staa-elfven och Bådsjösundet, hvilka företag, enligt två särskilda förslag, beräknats tillsammans erfordra en kostnad af 10,299 Riksdaler, bade Kongl. Majit, under den 7 Februari 1862, uppdragit åt bemälde Styrelse att skyndsamt gå i författning om utförande, på det för ändamålet lämpligaste sätt och så snart årstiden det medgåfve, af ofvanberörda reparationsarbeten, samt anbefallt Stats-kontoret alt de dertill beräknade medel med högst sistberörda belopp under förskottstitel utanordna. Genom tid efter annan meddelade Kongl, beslut, sednast den 26 Maj 1854, hade Stats-Utskottets Utlåtande N:o 178.
N:o 58, i anledn. af väckt motion, om ändring i 6 cap. 5 §:n Rälteg b:n samt K. förordntn om Stockholms stads styrelse af den 12 December 1672; N:o 5g, öfver väckta motioner om upphäfvande af en del särskilda domstolar; 8 H. 48 r 3;8 D c n ao J u 11 i f m N:o 6o, i anledn. af återremisser utaf åtskilliga från Utsk. nfgifna betänkanden; N:o 6i, i anledn. af väckt motion om förbud emot lifgifvande af skuldsedlar, ställda till sedelhafvarcn, m. m; N:o 62, i anledn. af väckt motion 0111 föreskrifts meddelande, huru förhållas bör med ordförandeskapet i domstolar, sorn bestå af både lagfarna och icke lagfarna ledamöter; N:o 63, i anledn. af anmärkntr emot Ulskrs betänk. N:o 25, i fråga om upphörande af spö- och risstrafF för vissa brott, m. m.; N:o 64, i anledn. af gjorda anmärkntr emot betänk. N:o i4, öfver väckt motion om rättighet för parter att deras till domstol ingifna handlingar återbekomma; N:o 65, i anledn. af väckt motion örn ändring i 25cap. 5 §:n Rätteg.btn; N:o 66, i anledn. af väckt fråga om förtydligande af 1 cap. 2 §:n Straff-b:n och K. brefvet den 26 September 1777. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. till 3 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Lördagen den 20 Juni i84o. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 3 prot.utdr. för denna dag f. m.
Med här emotstående Magazins utrymme förhåller sig sålunda, att då till Gefle S ads enskildta Bränneri Bolag år 1808 försåldes de hus och byggnader , som ägdes af Magazinslnrättningeri så väl i Gefle som Strömsbro, gjordes i KöpeBrefvet förbehåll, att Kronan skulle emot en årlig hyra af 24 Rtdr 21 sk 4 r:st alltid få disponera vissa upplagsrum , deruti efter uppgift skall kunna uppläggas emotskrefne qvantiteter Oriad eller Riad Spanmål. Att Magazins-utrytnmet i Gefle bör utvidgas, äfvensom flere Magaziner i Länet anläggas, synes vara alldeles oundvikligt. Efter 1816 års felslagna skörd måste af Magazinslnrättningens tillgångar i Länet tillhandahållas omkring 20,000 Tunnor Spanmål. En så högst betydlig undsättning for ett enda Län torde väl ganska sällan inträffa ; men om ett medium (ages af de qvantiteter UndsättningsSpantnål , som tillförene blifvit i Länet utlemnade , synes det ständige UndsättningsLagret böra blifva omkring 8,000 Tunnor Spanmål , hvartill ock Magazins-utrymme bör vara att tillgå. Emedan Gefle Magazin ligger i ena ändan på Länet , har Directionen alltid måst hafva serskildte upplag i Hudiksvall och Söderhamn. Till dessa upplag hafva dels hyrda Lågenheter , dels Allmogens i Norra och Södra Helsingland egne Magazin måst begagnas, under serskilde Extra Redogörares vård. Alla nu upprepade orsaker hafva förmodligen vållat, att flere Riksdagsmän under nu pågående Riksdag gjort motioner om Magaziners anläggande i Gefleborgs Län; Och om förenämnde Allmogen tillhörige Magaziner , hvaraf det i Söderhamn , för Södra Helsingland anlagde, kan efter uppgift inryrntna 800 Tunnor Oriad , eller 1,000
Allmänna anstalter till ordningens vidmakthållande äro icke andre än hvad lag, författningar och instruktioner ålägga vederbörande tjenstemän att iakttaga, om icke nu mera dertill få räknas de nyligen inrättade socknenämnderna, af k vilkas verksamhet några resultater likväl ännu icke 13 hunnit visa sig. I alla fall har, hvad ordningen och sedligheten i allmänhet beträffar, inga otillfredsställande tilldragelser timat. Sockneskolor finnas icke ännu inom länet inrättade, utan bestrides barnaundervisningen dels af föräldrarne sjelfva, dels ock af vissa barnalärare under föräldrarnes uppsigt. Bristen på skolinrättningar eller undervisningsanstalter torde dock snart nog blifva, åtminstone till någon del, afhjelpt genom de åtgärder, sorn i följd af den nya författningen om sockneeller folkskolor blifvit beslutade och komma att vidtagas. För hälsovården äro inga nya anstalter under de ifrågavarande fem åren vidtagne, men uti Piteå socken är ytterligare enny barnmorska anställd. På åtskilliga ställen hafva väl smittosamma febrar och äfven smittkoppor visat sig, men dock icke särdeles kringgripande, utan kan man säga att hälsotillståndet i allmänhet varit godt. Fattigvården har, i anseende till den tillväxt af fattiga, som under missväxtåren uppkommit, varit ganska betungande för allmänheten. Uti Piteå socken har fattigförsörjningen undergått en alldeles ny och, såsom det visat sig, ganska ändamålsenlig reglering, till följe hvaraf allt tiggeri derstädes upphört. Men i Länets öfrige socknar handhafves fattigvården ännu till det mesta på förr brukligt sätt, hvadan ock bettlande derstädes icke kunnat alldeles förekommas. Såsom statistiska tabellen visar, är fattigförsörjningskostnaden för kustlandets alla socknar beräknad att uppgå till en summa af 9,550 R:dr 28 sk. Banko, hvilket utgör eh ganska kännbar utgift för denna fattiga ort.
SkepEoqiiist, preclriqiie, frii, Stockholin. Erd~iinn, Tlior, ined. doktor, B pnrslöf. Diicker. Rlnrinune, grcfviniin, Ellinge, Ericson, Annn, frölteii, ITpsnls. Ericssoii, H., fru, Stocltholiii. Esliif. Ericsson, L. M., fröltei.i, Urel~ro. Ebersteii~, Aiin: i., frii, Norrköpiiig. Eriksou, Selnin, frri, 13~~dbolioliii. Ehersteiii, Knriii, friikeii, B Eckern~niiii, voii, EbBn, frvi: Södertnii: ~, Erl: ~udssoii, .. \ clri: ~aiie, frn, Scriidsvnll. Essceii, ~ \ i i u n, frii, F; iIiiii. Giiestn. 13ssei1, voi.i, E licabet-Ii, Iioffrökeii, StockEci. : iiinii, Eliii, frii, ihebro. hol iii. Edelstniii, Aseliiie, fru, Nykiiping. .Jiiiilti.iEdiii, Lottrii, froken, Be1 gnholiii, Esseii, \ 70ii, J n q ~ i e t ~ e friikeii i~iiig. Tc iiibn. ~i; ' riiii, E l isnbel; li, fröken, StoCklioliii. Erlströni, Aiiiin, frökeii, 8tockl1olni. Edstriiiii, Q. 13, koii trnktsprost, NordFngerlioliii, Hjnliiiar, npo~eknre, Siiuclu\ ?all. iii: tl i ap.
H. Ex. Hr Gr. o. Ordför. hemställde, 0111 R. o. Ad. be - Den 3i Juli f. m. 4i5 behagade bifalla den nu föredragna delen af BancoUtsk:s förslag. Ropades ja och nej. II. Ex. hemställde, om Ståndet behagade antaga följande redaction: a) till folia capitalbeloppet: Bankens egna obligationer, härrörande från dess före i83o gjorda upplåningar; Riksg.conf.s obligationer samt de s. k. lottsedlarna för Trollhätte slussverk. Ropades nej. Frih. Cederström: Jag anhåller om propos. på Hr Rosenblads redactionsförslag, såsom lämpligast. Hr Lagerhjelm: Jag skulle tro, att det nu föredragna mom. kan oförändradt bifallas, hvarefter vi torde få propos. på mitt nu sednast framställda förslag, enär detta icke står i strid med ett beslut om bifall till Utsk:s betänk. Hr v. Troil förenade sig med Hr Lagerhjelm. H. Ex. Hr Gr. o. Ord för. hemställde, om R. o. Ad. behagade godkänna Hr Rosenblads föreslagna redaction, så lydande: a) till fulla capitalbeloppet: Bankens egna obligationer, härrörande från dess före år j83o gjorda upplåningar samt de s. k. lottsedlarna för Trollhätte slussverk. Ropades starka ja, blandade med några få nej. Hr af Robsahm begärde votering. Frih. Ehrenborgh: Jag hemställer, om icke det lämpligaste är att låta Hr af Robsahms mening förekomma till afgörande i sammanhang med efterföljande mom. lit. c. Underteckn. Ridd.Secret.: Såsom jag fattat Hr af Robsahms förslag, är det hans mening, att Aromens Pensionscassas obligationer skulle få belånas till fulla capitalbeloppet, och då de särskilda mom:n i denna punkt af Utsk. betänk, aro uppställda efter belåningsbeloppet, lärer det blifva nödvändigt att afgöra frågan om Hr af Robsahms tillägg i sammanhang med mom. lit. a. Hr af Robsahm:
Föredrogs å nyo Bevillnings-Utskottets Memorial, N:o fö, i anledning af skiljaktiga beslut inom Riks-Stånden, angående stämplade pappers-afgiflcn: härvid stannade Ståndet i följande beslut; 1:0 vid Utskot - Prat. XJtdr. cl. 4 Dec. 1834- i9 tels Utlåtande, i anledning af Borgare-Ståndets yidhållna beslut, att, vid rubriken: Borgare-bref, skall redactionen: Coopvaerdie-Skeppare, Skråhandtverkare och Manufacturister 3 samt andre Borgare3 som ej höra under skrå,3 på alla stallen, der denna redaction förekommer, förändras till följande: Ccopvaerdie-Skeppare, Handtverkare och Manufacturister — andre Borgare} lät Ståndet bero; 2:0 inbjudningarire till Borgare-Ståndet, att förena sig uti Hegloflige Ridderskapets och Adelns beslutade redaction, dels i afseende på 4 §• 3 mom, angående Privilegier och Pillstånds-bref, dels rörande Fullrnagters charlering, blefvo icke antagne; 3:o antog Borgare-Ståndet, dels dea af Ridderskapet och Adeln beslutade redaction af det stadgande, sorn bestämmer afgifts beräkning för sådane Contract, som å landet upprättas emellan jord-egare och torpare eller andra personer, om några tunnland jord, dervid städja erlägges, dels den utaf Ridderskapet och Adeln godkända förändring uti 4 §. 3 Afdelningen af Utskottets förslag, att, i stället för orden: Directionen vid Riddarhuset och öfrige Rikets Ständers Cancellier, skola införas dessa ord: Directioncn vid Riddarhuset och Rikets Ständers öfriga Cancellie-Directioner; och 4:o nied instämmande i Högvördige Preste-Slåndets beslut, angående redactionen af 7 §. 1 morn., om Conlracts chartering, godkände Siandet de af Bevillnings-Utskottet föreslagne voterings-propositioner.
Sätter sig. EKSKÖLD. Äfventyrerskor! Tror du, att jag skulle göra mig glömt att delge Allan så säregna förhållanden. SANDÉN. Det tyckes likväl, som om både mor och dotter Sätt dig du lugnt och hör på. Eksköld sätter sig. Det är, fan ta' mig, mitt fel och ingen annans. För, ja, det är väl för omkring tretton år se'n, när jag blef fattigläkare här på Kungsholmen, mötte jag än här och än der i kyffena ett hyggligt qvinfolk, snyggt klädt, utan gaf ett handtag, när det behöfdes, och höll mun, när det behöfdes. Fattig som en skåpråtta var hon, ännu ungt, och som hvarken pjåkade eller schåpade sig, det märkte jag snart, men så knusslade hon inte med om henne, annat än att hon bodde hos ett troll till sin sjelfuppoffring i stället. Man visste just ingenting gammal mamsell, som rådde om det här huset och var hennes moster för resten. En dag blef jag hitkallad och då återsåg jag Edlin, för det var hon. Se'n dess har jag lärt värdera henne allt mer och mer. Hon som läkare mamsellen hade förätit sig på rotmos förde ett hundlif hos mostern, en girig markatta, men för att få behålla barnet hos sig jag har, inom parentes sagdt, aldrig sett någon mor vara så galen i sin unge som hon är i sin höll hon till godo med hvad åt det. Du ska' likväl inte tro, att hon var något som helst, släpade, svalt och arbetade, så det var skam helgon. Fan ock, det är man sällan vid några och tjugu år. Osäker och inåtvänd, trotsig och häftig, hade det kunnat gå rakt åt fanders, men här just börjar det intressanta. Hur hon uppfostrade sig sjelf, hur hon renade och sofrade, så att bara det bästa skulle stanna qvar åt barnet. Det högsta, bara det högsta var godt i stället, alldeles förbannadt opraktisk. Hon såg sitt nog åt det, Gud bevars och så blef hon opraktisk barn i en nimbus och trodde, att alla andra gjorde på att uppfostra sådana der barn. Det har gjort mig ursinnig ibland att se, hur Nå, det der hör inte hit.
För Skjutsningsskyldighetens fullgörande har Staden ingen annan utgift, än att underhålla ett boningsställe för Gästgifveriet jemte Stall för Skjutshästar och åkdon. Åkare-Embetet, som jemte Hyrkusk-Societeten har uteslutande rätt alt emot betalning, enligt serskilt taxa, betjena allmänheten inom Staden med körslor, har sig deremot ålagd skyldigheten att skjutsa resande från Staden, dock emot förhöjd skjutslega, som i Månads-Taxan bestämmes och de sista åren vanligen utgjort 32 å 36 sk. Banco för hvarje »lil. Från detta åliggande befrias likväl Embetet till största delen derigenom, att Allmogen från nästgränsande Landsbygder, föranledd af den högfe skjutslega!!, sjelfmant anmäler sig att nied skjutshästar biträda; på hvilket sätt omkring | af Skjutsen från Hufvudstaden af Allmogen utgöres. Sedan nu mera resande från Hufvudstaden så allmänt färdas med Ångfartyg, och ®fven med Deligencer, är antalet af utgående Skjutshästar vida mindre, an förr, och kan anses i medeltal för året utgöra omkring 20 örn dygnet. Ordningen vid Gästgifvaregården och skjutsens ordentliga fullgörande tillses af en der boende Police-betjent; någon särskilt Gästgifveri-Ordning finnes dessntom icke, utöfver de allmänna Förfatfningarne. - 64 * Sorn elen JVUfnerering af Hus och Gårdar bär i Staden, hvilken, efter Öfver-Ståthållarens och Magistratens beslut, år 1810 blifvit antagen och till verkställighet påbjuden, befunnits, i afseende på nödig lätthet och beqvämlighet vid husens igenfinnande, icke motsvara det ändamål, som med HusNumereringen åsyftas, utan genom sin vid hvarje Qvarter afbrutna NummerOrdning och sine derpå grundade anvisningar förorsakade en besvärlig ovisshet och omgång, särdeles för främmande och en hvar, som ej kände
Hvad angår den i 2i:a och 9.3:e punkterna tillstyrkta indragnm af Lifbevär:s-reg:tet och Hallands infanteri-bataljon, instämmer jag hufvudsakligen i de af Hr Tersmeden i dess reservation yttrade åsigter, och får blott, i afseende på Hallands bataljon, tillägga, att jag anser den obetydliga besparing af 3,5oo r:dr, som genom dess indragning skulle uppkomma, ingalunda uppväga de deraf härflytande olägenheter. Det kan ej förnekas, att starn och befäl på bevärts-manskapets duglighet till krigsbruk utöfva ett mäktigt inflytande, äfvensom alt befälets kännedom af truppens hemseder, lefnadssätt, t. o. m. af dess i särskilda provinser olika språkbruk, samt aldramest, gemensamheten i hembygd och intresse att densamma försvara, hos truppen alstrar ett förtroende för befälet, hvilket i farans stund är af oberäknelig vigt. Dessutom måste en stor svårighet uppkomma vid bevärts-manskapets sammandragande, synnerligast om detta hastigt skall verkställas, ifall icke bevärtn inom provinsen äger något befäl; och vill jag blott exempelvis fråga, huru detta skulle tillgå, ifall Kronobergs, Elfsborgs, Bohus läns m. fl. angränsande regtten med dertill hörande befäl blifvit commenderade till Rikets östra provinser, och det någon tid derefter skulle befinnas nödigt, alt äfven Hallands beväring uppbådades? Overkställbar! är det visserligen icke, men alt betydande olägenheter dermed skulle förenas, lärer ingen vilja bestrida, äfvensom det förefaller mig klart , att de återstående stamtrupperna skulle blifva alldeles otillräckliga för bevärms upptagande , om de af StatsUtsk. föreslag na indragnme verkställdes. I följe af här framställda anmärknrr, anhåller jag vördsamligen om ålerremiss å StatsUtsk:s nu föredragna utlåt, jN’:o 44> samt att dessa mina anmurkntr matte få detsamma till Utsk. åtfölja. Hr LefreTi, Joli. Pehr, anförde skriftligen:
Adelborg, m er tri id; frökeii, Stockholm. Adelborg, Blaria, fröken, D Adler, Victor, rektor, Adlersparre, Sopliie, frii, Afseliiis, Arvid, ined. doktor, D Afzeliiis, ivlaris, fru, Jönköping. Afxelilis, H. A. Il., lektor D Ahlhorn, Les, fru, Stockholni Ahlgren, C., justitier: icl, Stockholn~. Ahlgren, Ingeborg, fia, A hlpren, Nannn, fru, D Alilinsna, M. L., frn, Knrlsborg. Ahlatedt, Faniiy, fru, Mockholni. tlhlströiii, Aliiia, fru, Siiiids \ .sll. Ahlströiu, Aiiila, frii, Maliiiii Ahlström, Aliiin, frökeu, Stockholiu. Ahlströiii, Seliua, fru. B, \ hrenberg, Hertha, fröken, Göteborg. Aiclkn, Lonise, frn, Stockliolii~ ~ \ lesnnderssoii, Miirta, fru, Ekeiisholn ?. Algren, Tounes, ingeniör. Stockliol~i. - ilin, Edv., iiied. rlokt., a Alni, Edith, frii, Eskilstiiun. Alnith, A. T.; geiieraldirektör, Stockholiii. Alwth, h a, fröken, Stockholm. Aliiilöf, Bertha, fru. Pilipstml. Aliiikvist, Enielie, fru, Upsala. Slniqvist, A., frii, Stockholiii. Aliiiqvist, Agues, frn, Lintllioliiiens mekaniska verkstnd. Giiteborg. Alniqvist, Seliiia, frii, Eskilstiirin. hlniströiii, Sofin, frökeii, Börst raud. Alsterlund, Alaris, fru, Luleli. Altherg, Sophia, fru, 8parreholni. Aniinoff, Hedvig, fru, Syköping.
Vid ett sammanträde för några dagar sedan, der äfven Hr Stuart var närvar. äfvensom ledamöter af BondeSt., hvilka borde anses representera den större delen af allmänheten , sorn lättast skulle kunna narras, smålogo dessa ledamöter öfver den försigtighet, som Utsk. iakttagit för att förekomma, att de icke måtte blifva narrade af valörer på lika tal i riksgSs och b:co, emellan hvilka valörer de redan äro vana att gora skillnad. Jag skulle derföre anse det betänkligt att borttaga valören å io r:dr b:co, men deremot likgiltigt, om någon valör å iö r:dr 32 sk. Irco finnes eller icke, enär detta belopp motsvaras af en sedel å 6 r:dr 32 sk. och en å ior:drh:co. Hvad valörerna å G6 r:dr 32 sk. och 333 r:dr 16 sk. beträffar, vill jag gerna dela Hrr v. Troils och Stuarts tanke i detta fall. Jag får blott fästa uppmärksamheten derpå, att i händelse dessa valörer, med uteslutande af de såsom dessa motsvarande af Utsk. föreslagna, antagas, stämplar måste omgöras, föranledande tiil tidsutdrägt med utgifvandet af de nya sedlarna; men om R. o. Ad. skulle anse denna betänklighet mindre väsendtlig, skall jag för min del icke göra något yrkande i afseende derpå, utan endast inskränka mig till den anhållan, att valören å io r:dr b:co må varda bibehållen. Jag tror, att vi lättast kunde komma till resultat i denna punkt, om Hr Gr. o. Landtm, täcktes gifva oss propos. forst på inledningen deraf och sedan på hvarje valör särskildt. Hr Stuart: Jag kan ej annat än fortsätta mitt yrkande, att några sedlar icke måtte varda utgifna å io r:dr b:co på samma gång, som sedlar å 6 r:dr 32 sk. nämnde mynt eller io r:dr riksg:s af Banken utgifvas.
Entreprenader hafva blifvit åvägabragta vid de flesta gästgifverier i städerna och vid 529 bland rikets 4,387 gästgifvare-gårdar å landet. I 2 städer och vid 36 landtgästgifverier äro de skjuts-skyldige befriade från alla bidrag, så alt entreprenören åtnöjts med den ersättning, skjuts-legan lemuar. I de öfriga städerna tillgodonjuta entreprenörerne större eller mindre bidrag, stundom af stadsjord, stundom i kontant ersättning, hvilken på några få ställen uppgår till betydliga belopp, såsom i Götheborg till 24,000 R:dr, i Norrköping till 4,500 R:dr (hvarförutom staden år 4855 bidragit till skjutshållningen med mer än 4 4,200 R:dr), i Christianstad till 42,000, i Rörås till 6,000, och i Fahlun till 3,450 R:dr, allt Riksmynt. Vid de landtgästgifverier, der de skjuts-skyldige bekosta bidrag till entreprenad, utgöras dessa bidrag på ett och annat ställe af hö eller spanmål, men i allmänhet af kontanta penningar; och vexla de kontanta bidragen emellan 75 öre samt 480 R:dr Riksmynt på hvarje hemman. Summan al de bidrag, som af skjutsskyldige lemnades, uppgick i städerna till 147,404 R:dr och på landet till 391,558 R:dr Riksmynt. Likasom bidragen af de skjuts-skyldige på särskilda orter och vid särskilda gästgifverier inom samma ort äro sins emellan ganska olika, så befinnes äfven den största olikhet ega rum i afseende på den ersättning, en entreprenör erhåller för hvarje mil, som han med en häst skjutsat, då man härvid, förutom skjuts-legan, tager i beräkning de bidrag, som af de skjuts-skyldige utgöras. Denna ersättning för en häst per mil vexlar mellan 72 öre (23 sk. Banko vid en gästgifvaregård å Gottland) och 4 R:dr 20 öre (ungefärliga beloppet vid en gästgifvaregård i Wermland).
79 FJÄDRE AKTEN - KEJSAREN. Det skall bli högst intressant. SALVATOR (bjuder kejsaren en stol midt framför mikroskopet; till de andra). kring väggarna på det att ni alla måtte kunna se på en gång. Får jag uppmana alla samtliga att sätta sig rundt grunden. Salvator träder fram till mikroskopet; hvilket växer och växer, så att slutligen öppningen fyller hela bakgrunden. Genom glaset ser man nu Mikrobernas dans. Kostymerna bakterier, sådana de kunna iakttagas i mikroskopet.) pågår i baletten). (De sätta sig alla i halfcirkel rundt mikroskopet i bak imitera de röda och hvita blodkropparna samt diverse sjukdomsSALVATOR (förklarande hvad som Detta är de röda blodkropparna detta är de hvita. Detta är kroppens egna mikrober. Och detta är de fientliga bakterierna, hvilka som ni ser oupphörligt angripa och hota blodkropparna. ojämna strid går vår organism alltid förr eller senare under. Våra krafter uttömmas på denna ständiga, rastlösa kamp, och om icke redan i ungdomen någon ovanligt farlig bakterie tar säte i vårt blod och tillintetgör oss våldsamt, så är det i alla fall säkert att tär på vår lifsenergi, så att vi få mindre och mindre detta eviga försvarstillstånd, hvari vi måste hålla oss, motståndskraft tills vi förr eller senare duka under. Men nu skall ni se hvilken förändring denna värld 80 SANNINGENS VÄGAR af mikrober undergår genom min uppfinning. Gif akt, nu gör jag insprutningen i denna sjuka bloddroppe. bakom de andra dansa triumferande fram. De äro kostymerade till röda eldslågor.) Hvad är det ni ser. En ny kropp, som ni hittills (Ett antal tio à tolf lifsbaciller, som hittills varit dolda icke iakttagit, inte sant. Det är lifsmikroben själf, som hittills ingen vetenskapsman funnit, men som det varit mig förunnadt lyckan att upptäcka. Genom min insprutning blir han så stark och lifskraftig att han besegrar alla de fientliga bakterierna.