Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den del häraf, som är anvisad till pensioner åt Civile Embetsoch Tjenstemuns i fattigdom efterlemnade Enkor och omyndiga barn, utgör för närvarande 25,000 R:dr B:ko eller 37,500 R:dr Riksmynt, men har under längre tid visat sig vara otillräcklig för en af behofvet påkallad förhöjning och mera ändamålsenlig fördelning af pensions-understöden; hvadan Kongl. Majit i Nåder föreslår, att detta anslag måtte ökas med 7,500 R:dr Riksmynt och pensionsstaterna, för öfrigt bibehållna vid sina nuvarande belopp, följaktligen upptagas till en summa af 451,610 R:dr samma mynt. Allmänna Indragnings-S talen beräknades vid sednaste Riksdag, förslagsvis, till penningar Biko R:dr 327,7 50: 21. 3. Indelta räntor, upptagna efter kronovärdi till 810R:dr47sk. 6 r:st., men efter markegång, på förslag, till 5,359: 36. 9. — Oindeit spanmål, 12 tunnor, efter samma pris 80: —• — Summa Banko R:dr 333,386: 32. — hvaremot svara 500,080 Ridr Riksmynt. På de grunder, som i afseende å pensions-beloppen för vissa embetsoch tjenstemän äro i bifogade protokoll öfver Finans-ärenden för den 11 och 14 innevarande månad samt öfver Justitieoch Civil-Departements-ärenden för sistnämnde dag upptagna, föreslår Kongl. Maj:t, att den rättighet, som, enligt gällande författningar, tillkommer Civile embetsoch tjenstemän i allmänhet, att, när de uppnått 70 års ålder och varit i 30 års oaf - Kongl. MajUs Nåd. l’rop.
Helgonskyld, förändradt användande deraf inom Lunds stift och Halland 4 1 123 å. 22 Juni b. 30 Juni b. 21 Juni b. 19 Juni Svar på återremiss — 4 1 218 — a. a. 11 Aug. a. a. 9 Aug. a. a. 11 Aug. a. a. 11 Aug. 74 20 Hemkalls-afgiften, ändring i sättet b. 1 Juni för utgörande af — 4 1 116 — b. 10 Juni b. 1 Juni b. 7 Juni Hemligt Utskott, se Utskott Hemmansklyfning och Jordafsöndring, om upphäfvande, ändring eller tillägg till gällande föreskrifter om — 7 2 33 — 24 Nov. 23, 24 Nov. g. 25 Nov. g. 25 Nov. 218 57 Hertigens af Södermanland död, Adress till Kongl. Maj:t i anledning af 29 1 Hjelmare Kanals och Slussverks Underhållsfond, om nedsättning af räntan å — 4 1 48 — b. 4 Mars b. 1 Mars b. 1 Mars b. 18 Mars iK H. g § crq t-S ro ® « Samlin; > CO a eller Memorial. Utlåtande Betänkand Riks-Ståndens Beslut. Underdåni Skrifvelse Sr co Pta *3 w CO CO ri F+-' Uq aq CO ~ uq p4 Ridd. o. PresteBorgareBonde"Nio N:o ~sTd7 Adeln. Ståndet. Ståndet. Ståndet. N:0 § Hofbageri-Egendomen i Stockholm, om inbetalning från Myntverket till Riksgäldskontoret af en köpeskillingen motsvarande summa 7 4 1 17 — b. 18 Jan. b. 18 Jan. b. 21 Jan. b. 18 Jan. 6 20 Hofkapellets Pensionskassa, upphäfvande af den genom Kongl. Brefvet den 30 Juli 1831 på- bjudna afgift till ... — 8 — 61 — b. 11 Mars b. 15 Mars a. 15 Mars b. 11 Mars Hofoch Slotts-Staterna, se Statsreglering.
Säd, ehuru den förstnämnde Sädessorten i enskild handel vanligen uppskattas tili minst i R:dr Banco Tunnan mer än oriad Spannmål: att värf/e^behållningen af Ved och Kol är mycket under hvad för dessa artiklar skäligen bort påräknas och blifvit utbetalt: att Behållningen af Fastigheter upptages sådan den i 1820 års IIufvud-Bok uthalanceras, oaktadt Kongl. Directionen under åren 1821 och 1822 utbetalt betydliga Revisorers Berättelse. 66 r Summor för inköp af Magazinshus och nybyggnader i Götheborg, Hjo, Luleå, Östersund och i Stockholm samt Magazins-Förvaltare-Boställen i Gefle och Luleå; samt att beräkningen och classificeringen af säkre och osäkre fordringar synes mycket tvifvelaktig och till Verkets skada, äfvensom skulden till Statsverket bör blifva icke obetydlig förändring eller minskning underkastad, då Liqviden Verken emellan uppgöres med iakttagande af det skadestånd, hvartill Kongl. Majrts Nådiga Bref af den 20 Öctober 1820 föranleder. Beträffande sjelfva uppställningen af Tableaun, som i resultat visar en förlust af 2,427,162: 22. 3. så är denna uppställning förvånande, ty om såsom i Tableaun uppgifves, Magazins-Inrättningens behållningar och fordringar den irsta sistlidne Gctober icke kunna uppskattas till högre belopp än 2, o33,088:24.10. och värdet af Fastigheter, Inventarier och Materialer endast anses utgöra 472,4.9,6:18.11. eller tillsammans 2,505,587:43. 9. så måste väl, då MagazinsInrättningens skuld den r October 1822 antages vara 2,479,608: 6. 9. Verkets realisering utfalla med ett Öfverskott af 25,979:37.'—. i stället för en förlust af mer än 2,427,000 R:dr Banco.
Häraf belöper sig för levereradt rågmjöl 1,716 R:dr 82 öre, hvadan och då beloppet på det hela taget synes vara alltför högt, Revisorerne, som erfarit att ett nytt afskrifningsreglemente för närvarande lärer vara under bearbetning, velat ånyo fästa uppmärksamhet vid förhållandet, på det vid reglementets upprättande i betraktande måtte tagas, huru vida afskrifningsprocenten i allmänhet ej kunde nedsättas. § 7. I öfverensstämmelse med Kongl. Fångvårds-styelsens underdåniga berättelse för år 1862, hafva Revisorerne, i likhet med hvad vid föregående revisioner egt rum, låtit upprätta nedanstående sammandrag, utvisande dels antalet af de personer, som under loppet af åren 18,'>5, 1845, 1855, 1860 och 1862 varit uti Stockholms stads samt alla länsoch kronofängelser äfvensom uti polishäktena i Göteborg och Norrköping förvarade, dels ock rikets folkmängd vid slutet af nämnde år: — 117 — Rikets De häktades folkmängd. antal. år 1835 3,025,439. 11,637. Under decenniet. 1853—1862 hade, enligt förenämnde berättelse, de arresterades antal årligen utgjort som följer: Aldre personer. år 1853 17,140. 185 1855 11,984. 185 185 185 185 1860 11,243. 186 186 och visar sig häraf, att arresteringarnes antal varit störst under de^ första af ofvanberörde år saint lägst under ar 1861 och dernäst under år 1862, då antalet med en ringa tillökning öfversteg föregående årets summa. För öfrigt har Fångvårds-styrelsen upplyst att, med undantag af år 1861, arresteringarnes antal icke varit så lågt, som år 1862, under något annat år af den tid, från och med är 1835, för hvilken uppgifter i detta afseende funnes att tillgå. § 9.
Den önskan, jag i min första ungdom yttrat, att ingå i hofvet, var uppfyld. Det tillfälle var äfven öppnadt för mig, det jag i senare år som världsbetraktare åstundat, att känna den stora världen, hvarom så stridiga omdömen fällas. Oaktadt denna väntade förnöjelse hade jag nog förstånd att inse vådan af min ställning. Jag och mina kamerater voro konungen påtrugade och kunde ej vara välkomne i hans hof. Huru många avanier kunde oss icke göras, hvilka hedren ej tillät oss att uthärda! Icke eller skulle något tillfälle uraktlåtas att skilja oss från våra tjänster vid minsta fel eller försummelse, som mot oss kunde angifvas. För mig isynnerhet var något missöde snarast att befara i anseende till ett namn, det förhatligaste vid hofvet. Min slägt hade i alla tider fäktat i landtpartiet, och en af namnet, Fredrik Gyllenborg50, hade i flera år stält sig därstädes i spetsen. Dessa äro mina reflektioner vid 70 års ålder. En 24 års yngling gjorde ej många, ej eller voro de långvariga. Jag är än i dag förundrad, huru jag under sådane omständigheter, utan att ega hvarken den ringaste förfarenhet af världen eller i hofvet till mitt understöd någon vän eller anhörig, likaväl kunnat därstädes i den vådeligaste af alla tjänster, skadeslös till min välfärd uthärda 6 års tid ända till slutet, då kronprinsens uppfostran och tillika vår uppvaktning upphörde. Jag tillskrifver denna lycka min fars sista välsignelser. Förfarenheten har bevisat, att de icke voro fruktlöse. Min tjänst som kavaljer hos kronprinsen var icke inskränkt inom blotta skyldigheten att följa honom ut och in och anmäla de personer, som anhöllo att för honom presenteras. Jag utgjorde från morgon till aftonen hans dagliga sällskap och låg i samma rum i en särskild säng vid hans sida. Jag fortsatte hans lektioner under de dagar, då hans informator var af opasslighet hindrad att sig infinna. Jag följde honom på alla promenader till fots, som ofta voro vidsträckta, och tillbragte större delen af dagen ensam med honom.
N:o 18. i Ank. till Exp. Etsk. den 2 April kl. 1 e. m. Betänkande öfver väckt motion , angående grunderna för Frälseräntans utgörande. Riksdags-fullmägtigen F. von Zweigbergk från Skaraborgs Län liar, uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet och derefter till Lag-Utskottet remitterad t memorial, anfört: att, genom Kongl. Förordningen den 27 Februari 1789, Blifvit, i afseende på skatte-, frälseoch frälse-skatte-hemman, stadgadt, att, om räntan vore kommen från Kronan i frälsemanna-hand, genom köp ^.ller annat laga fång, om räntans utgörande till frälseman skulle vara lag samma, som om krono-skatte-hemman blifvit faststäldt; hvaremot, om fräiseskatle-egenskapen så tillkommit, att ofrälse man, genom köp eller annan afhandling, förvärfvat sig egande-rätten af frälse-hemmanet med eller utan beting om räntans innehafvande eller utgörande till serskildt belopp, dermed i everdliga tider borde förhållas, enligt de emellan contrahenterne slutne aftal och afhandlingar, hvilka, efter ordalydelsen, utan någon rubbning elier förtydning, skulle blifva beståndande; att, i följd häraf, frälse-räntan, då den blifvit utsatt i daler silfvermynt, ovilkorligen borde utgå efter det värde, silfret hade å den tid, afhandlingen gjordes; men att sig visat, det domstolarne i mål angående det belopp i banco-sedlar, hvarmed sådan frälse-ränta borde utgöras, icke i öfverensstämmelse nied nämnde grunder förfarit.
Genom till Lag-Utskottet ankomna protokolls-utdrag, har Utskottet inhemtat, hurusom det på Kongl. Majits befallning utarbetade, till Rikets Ständers kännedom 1 nåder öfverlemnade, och, i anledning af enskilde motionärers yrkande, under pröfning komna förslag till lag uti ifrågaställde syftning, blifvit antaget af Höglofl. Bidderskapet och Adeln, dock med utbyte af de i 3 mom. 2 § förekommande ord, »med vederbörligt tillstånd», emot ordet »oafbrutet» och tillägg af en ny § innefattande särskildt stadgande angående naturalisation af Kongl. Majtrs Norska undersåter; — af Högvördige Presle-slåndel, utan annan förändring än ett tillägg vid förslagets 2 § af ett nytt moment, som skulle blifva det femte i ordningen och lyda sålunda: »bekänner sig till kristen eller mosaisk troslära», samt af Vällofl Borgareståndet och Hedervärda Ronde-ståndet med blott uteslutande af orden: »med vederbörligt tillstånd» ur 3 momentet af sagda §; — Och då häraf visar sig, att, ehuru hvarje Riksstånd beslutat en lag i den föreslagna syftningen, de likväl i afseende på densammas lydelse och innehåll stannat i så skiljaktiga meningar, att något Rikets Ständers beslut i ämnet ej ännu förefinnes, åligger det alltså Utskottet, likmätigt föreskriften i Riksdags-ordningens 73 §, att förslag till sammanjemkning af dessa skiljaktiga meningar till Rikets Ständer afgifva. Detta åliggande får Utskottet nu fullgöra. Dä det emellertid, i afseende å den särskilda bestämmelse, angående natura lisation af Kongl. Maj:ts Norska undersåter, som Ridderskapet och Adeln, i enlighet Bih. till R St. Prot. 1856 & 1857. 7 Sami. 1 Afd. 33 Haft. 2 Lag-Utskottets Memorial M HO. med Utskottets förslag, på sätt ofvan förmäles, beslutat, förekommer, att öfrige Riksstånd förkastat berörde förslag, och således ansett Norrmän i förevarande fall böra betraktas lika med utländske män, samt
Cronii tvänne Memorial, om jemkning i SeglationsOrdningen , jemte flere Ledamöters i anledning deraf afgilne yttranden; af Herr C. Fluldts, om 650 Ven 2f Maji f. m. SjöLagens öfverseende oell åtgärder till upphjels pande af Svenska sjöfarten och fragt-handeln 5 jemte Herr M. Bagges dervid gjorde tillägg; af Herr M. L. Ekelunds, om KlädesFabriksGesällers ställande under TjenstelijonsStadgan, tillika med det af Herr G Lenning dervid gjorde tillägg; af Herr E. M. Lefflers Memorial med anmärkningar vid förslaget till allmän stadga för Fattigvården; af Herrar F. Lundmans oell Lefflers, i frågan om Näringsfriheten; af Herr P. Winbladhs, angående fuskares intrång i handtverkerierne; af Herr Cederborgs, om skyldighet för Ledamöter af Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Högvördige PresteStåndet, att för sin jord, hus och tomter i Städerne deltaga uti åtskillige Statsmanna-bördor; af Herr PWinbladhs, i frågan om Näringsfriheten, jemte Herr E. W. Montans anförande i samma ämne; af Herr E. M. Lefflers, med anmärkningar vid förslaget till HandtverksReglemente; samt af Herr G. Lennings Memorial, om förhör i Rikets Grundlagar med dem, som ämna ingå uti Borgerliga yrkem Allmänna Besvärsoch OeconomieUtJkottet’ Af Herr J. Ehingers Memorial, om ökadt antal Besigtningsmän å Eke-skogarne i Riket; af Herr P. Lindqvists, om sättet till reglering af marknadstiderne i Städerne och på Landet årligen; af Hei'r J. Hembergs, om förbud emot införsel från utrikes ort af victualier och andra Landtmanna-varor, eller förhöjde Tull-afgifter derå, jemte Herrar Ehingers och G. Lennings
Jag skulle önska, ali LagUtskis här närvarande Ordf:de eller någon annan, som R. o. Ad. i frågan tillerkänner vitsord, tillkännagåfve, om ett sådant vilkor kail inför lagen ega bestånd. Hr Bildt: Det är visserligen möjligt, alt Hr Owen fått sin pension utan oftaberörde villkor, och jag vill ej sådant ifrågasätta, dä Hr von Hartmansdorff säger sig hafva läst det Utlåt., genom hvars bifallande pensionen erhölls. Men för alt freda mig från beskyllningen om oriktig upgift, ber jag att få nämna, det upgiften lemnades i StatsOtsk., då frågan der förevar, och motsades icke, hvarföre jag saknade skäl att densamma betvifla. Hvad som emellertid är säkert är, att de andra af mig förut nämnda personerna fått pension med ifrågakomne vilkor, och jag har genom läsning af SlatsUtsk:s derom afgifna Betänk, sjelf med egna ögon öfvertygat mig derom. Då Hr von Hartmansdorff ansett sig höra åberopa andra personers vittnesbörd till stöd för sin utsago, torde det äfven tillåtas mig att vädja till mina härvarande kam - 206 Den 25 November. rater i StatsUtsk., hvilka säkerligen minnas, att såväl Hr Thulstrup som Hr Förberg fått pensioner med samma vilkor sig tillagde. Den härefter till bifall å Utsk:s förevande Utlåt, framställda propos. besvarades med starka Ja. jemte några Nej, hvarpå Hr Gr. o. Land tm. förklaralle sig hafva funnit Ja öfvervägande. Föredrogs och bifölls BankoUtskis den 24 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 90, i anledn. af t. f. Bokhållaren J. L. Grseséns ansökning om eftergift af öfverränta å Diskont-lån. Föredrogs LagUtskis den 24 dennes på bordet lagda Betänk. N:o 64, i ,anledn. af väckt motion, ang:de uphäfvande af K. Brefvet den 17 Oktober 1788, angide barnamord. Hr von Hartmansdorff, Äng.:
Jag deremot älskar, uppriktigt sagdt, icke en sådan omgång, eller i allmänhet omvägar, der de kunna undvikas, emedan de innebära ett misstroende till det sannas och rättas omedelbara segerkraft, samt jemväl icke sällan aflägsna från det mål, som sökes. För min del godkänner jag dock den föreslagna förändringen, så vidt den rörer behandlingen af Kongl. Propositioner, och hade önskat att nu ingående ändrings-förslag blifvit afdeladt i 2:ne särskilda, från hvarandra fristående förslag, öfter det olika ursprung, hvarifrån de ifrågakommande ändringarne i Grundlagens stadganden kunna härflyta. Det är nogsamt i sin ordning, att hvad i Regerings-formens 56 § eger sin behöriga tillämpning på Kongl. Propositioner, sammanföres på ett enda ställe i 81 §;n; och hvad i sådant afseende finnes i ingående förslaget upptaget, är ej mindre öfverensstämmande med lag, än ock sådant, som det, utan gensägelse, blifvit allt stadigt tillämpadt. Helt annorlunda är förhållandet med behandlingen af de Grundlagsändrings-förslag, som Konstitutions-Utskottet väcker, vare sig sjelfmant, eller med föranledande af enskild motion i ämnet. Derutinnan har en olika praxis uppstått, och meningsstrider yppat sig egentligen genom missförstånd, till någon del af ordalagen i 81 § Regeringsformen, men ännu iner och förnämligast af den 56:te rörande den sammanjemkning, som der anbefalles. Försoningen af dessa §§ faller sig likväl, efter min förmening, icke svår att tillvägabringa, utan den förtviflade utväg, som af Utskottet tillstyrkes. Hvad hufvudsakligen härvid erfordras, är alt göra sig väl reda för de olika slag af anmärkningar, som inom de respektive Riks-stånden kunna göras emot Konstitutions-Utskottets yttrande eller förslag till förändring i Grundlagarne. En del anmärkningar innebära ett godkännande af den grundtanke, som genomgår ändringsförslaget, såsom dess väsendtliga element, men söka åvägabringa en eller annan modifikation, vare sig i uttryck eller detalj-bestämmelser.
Majit i Stats-Rådet den 2% October sistlidet år hällne Protocoll i roterings-frågor, författadt förslag till Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående roterings-jemkningen vid Westerbottens Regemente. På Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande af bifall till detta förslag, såsom öfverensstämmande med Kongl. Majits förut fattade beslut, täcktes Kongl. Majit samma förslag, sådant det vid detta Protocoll tinnes bilagdt, i Nåder gilla; och befallde Kongl. Majit, alt Skrifvelse, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå. Ex Protocollo C. O. Vbugt. Kongl. Majas Nådiga Proposition N;0 z3. N:o 23» Ankom i KONGL. MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer > angående utmyntningsgrunderne för tillverkning aj Kopparskiljemynt och Ducater; Gifven Stockholms Slott den 8 Februarii i834- Sedan Kongl. Maj:t, efter det så väl Fahlu Bergslag, som ÖfverStyrelsen för Myntverket samt Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-Contor hörde blifvit, funnit giltiga skäl förekomma, att kopparmynts-tillverkningen varder förflyttad från Avesta till Myntverket i Stockholm, och för den skull i Nåder anbefallt nämnde Ölver-Styrelse att till Kongl. Majrt i underdånighet inkomma med nödige uppgifter och förslag till grund för framställning till Rikets Ständer om en sådan förminskning i kopparmyntets vigt, att det, till intrinseca värdet, må bringas i någorlunda jemförligt förhållande med andra Länders motsvarande skiljemynt, samt att alla i och för dess tillverkning uppkommande kostnader varda betäckte, dervid Kongl. Majrt tillika i Nåder förklarat, att, under tiden samt intill dess Rikets Ständer i ämnet beslutat, kopparmyntningen vid Myntverket i Stockholm skulle inskränkas, inom den, enligt Kongl.
St:s omförmäldta beslut, i sjelfva verket blifvit i dess höga rätt för nära trädd, hvilket dock är det som för tviflarena derpå skulle bevisas; så följer deraf, att ett dermed alldeles jemförligt ingrepp i samma administrerande myndighets verkningskrets från längre tid tillbaka ägt och äger ännu oförändradt rum, i följd af gällande stadganden, på grund hvaraf medel af lika natur med de ifrågavar., eller den s. k. allmänna bevillningen samt tidningsstämpels-bevillntsmedlen, levereras till samma R. St:s verk, dit man vägrat att öfverlemna de öfriga nu ifrågaställa bevillnrsafgifter. Således långt ifrån att vara något försök till inkräktning på den verkställande maktens område, innebära de förslag, som tid efter annan härom blifvit gjorda, endast en åtgärd att sätta R. St. i utöfning af den conslilutionella rättighet, de i följd af Den ii Mars f. m. 57 af Reg.Fts ofvanåberopade §. i sjelfva verket äga, men hittills endast till en del utöfvat, utan att den andra delen deraf någonsin blifvit af dem på annan administrerande myndighet öfverlåten. Tvertom synes det, efter min öfvertygelse, vara med grund-esprit’n af Svenska folkets i statsförfattningen förvarade fria sjelfbeskattningsinakt öfverensstämmande, att alla dessa af R. St. åtagna bevillningar böra emottagas af det R. St.'s verk, dit allmänna bevillningen ingår, utan att vara i behof af att förut passera en annan ernbetslocal, för att först efter flera års förlopp, med qvarlefvorna af sin skörd, förvandlade till benämning af s. k. öfverskotta-, omsider öfverlemnas till det verk, desamma, enligt sin natur, ursprungligen tillhöra, och dit de genast ostyckade och i sin fullhet bort ingå. Enär detta verk står under R. St:s omedelbara styrelse, inseende och förvaltning, erbjuder det ock uti den oinskränkta, till dess föremål och omfattning obegränsade, granskningsrätt, R. St. och deras revisorer der utöfva och af R.
Hwad dernäst angar, att Kronoskatte Rusthäll matte ifrån denna afgift wara befriade, emedan de förut, enligt äldre Författningar, haswa till denne Casja fastställda afgifter, anse Riksens Stander, enligt i och 4 §. §. af Kongl. Förordningen 1773, wid Rusthålls afoch till-trädande, Krigsmanshus-Casjan af Säljaren eller Afträdare» undfår en proCent af Köptlkillingen, samt af Tillträ daren - yso. Den ; Julli daren r R:dr> för hell Rusthan och k samina förhållande, för mindre Nusthallsdclar och således Krigsmanshtis-Easian erhåller en större Cemona! än dea ifragawarande, r per Mille, att den, till l per Mil» le uti ztte puncten af Kongl. Kungörelsen den 2z Jan. l pabudna, fastställda afgift icke bör äga rum wid förändring af ägare till Kronossatte Rusthäll Atterligare, widksmmande det, att Krvno-Fogdanie för uppbörden häraf ssulle fa afssrifwa en witz proEem, kunna Riksens Ständer fa mvckeL mindre instämma i denna begäran, som uppbörden af denna afgift icke betpdeligen ökar Krono, Fogdarnes tjenstebefattning, äfwensom en sadan inkomst för Krono,Fogdarne ssulle medföra enahanda förinance för Sladernes Magistrater. Slukeligen fa Riksens Ständer i underdånighet hos Eder Kongl. Maj:t achalia, det täcktes Eder KonglMast genom Radig Kungörelse lata, komma till wederbörandes kunssap och efterrättelse de tillägg och ändringar angående afgifterne tilL Wadstena KrigsmanshuS-Casta, fsm Riksens Ständer för sin del ansett nödwändiga. Riksens Ständer framhärda rr.
Men i vårt land, der utrikes ministerns hela departement består af en bref-expedition, hvars personal, utom cabinettssecretcn vanligen utgöres af unga män, nyss komna från academierna, med hufvudsaklig riktning försina studier åt diplomatien, och der för chefen — Statsministern sjtlf — utrikes förhållandena måste vara en hufvudsak, och en förtroligare bekantskap med handelns endast en tillfällighet; der hemställer jag huruvida man kan vänta den noggranna sakkunniga uppmärksamhet på consulernes förvaltande af deras göromål, utan hvilken denna institution möjligen skulle kunna urarta till en börda i stället för att vara ett biträde för vår handel, eller om man der alltid kan hoppas den förmåga att sammanfatta och bedömma resultaterna af consulernes rapporter, hvilken erfordras för att bereda en fullkomlig öfversigt af utrikes handelns ställning, dess förändringar och de deraf föranledda behof af nya 54» Den 19 September e. m. föreskrifter i lagstiftningsväg. Då vi nu äga ett eget embetsverk, med just dessa ämnen till ett af sina hufvudföremål; så hemställer jag huruvida under närvar, förhållanden eller utan en högst betydlig förändring af nuvar. organisation af embetsverken, och hvarom fråga icke blifvit väckt, det skulle vara lämpligt att vidtaga den föreslagna förändringen. Detta hindrar icke, att, på sätt redan ager runi, och hvad som äfven i afseende på flera embetsverk inrikes vid nya departemental-organisalionen blifvit iaktiaget, consulerne i alla sådana frågor, som tillhöra utrikes departementet, äro skyldige att rapportera till och emottaga befallningar af utrikes ministern. 4:o Omarbetning af consuls-stadgan. Då min erfarenhet under min behandling i Commercecoll:m af consulsärenden instämmer med motionärens , i afseende på ofullständigheten och bristerna i närvar, consulsstadga, har jag ingenting alt anmärka emot Utsk:s förslag i detta fall. Hr von Hauswolff: Den siste ledamoten har vis serligen inledt min tanke öfver detta ämne i en helt ny canal, än den förut hade, då jag fick höra vår störste statsman yttra sig i ämnet, dervid jag ej kunde annat än bifalla allt hvad han sade.