Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr måtte nedsättas till 60,000 R:dr på 3 år, eller 20,000 R:dr årligen, dels ock att anslaget för gevärstillverk6 Slals-Utskottels Memorial, M 224. ning måtte föras på ordinarie stat, har blifvit återremitterad från Bonde-Ståndet; men som denna punkt af de öfriga trenne Riks-Stånden blifvit bifallen ocb sålunda, jemlikt 75 § Riksdags-ordningen, af Rikets Ständer afgjord, har Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga vidare befattning. Från Borgareoch Bonde-Stånden bar Utskottet jemväl erhållit återremisser å 8:de punkten, deruti Utskottet hemställt, att ett anslag af 13,000 R:dr måtte beviljas till anskaffning af slagkrutshufvar, till grund för hvilka återremisser hufvudsakligen anförts, dels att detta anslag vore mindre behöfligt, dels ock att, i fall detsamma skulle anvisas, summan måtte bestämmas till endast 10,000 R:dr. Som emellertid Ridderskapet ocb Adeln samt Preste-Ståndet bifallit Utskottets i denna punkt afgifna utlåtande, och Utskottet icke finner sådana skäl anförda, som kunna föranleda till ändring deruti, får Utskottet sitt afgifna utlåtande vidblifva. Uti 10:de punkten bade Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer, att för fortsättande af fästningsarbetena vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona anvisa för innevarande år, utöfver de för ändamålet redan beviljade73,000 R:dr, ytterligare 30,000 R:dr samt lör hvarldera af nästkommande 2 år 103,000 R:dr, att af Kongl. Maj:t efter omständigheterne fördelas.
vännerna att h o s stadens ledes ångbåten » denna modlösdet du tålt o c h fördragit hvarandra borgmästaren, alldeles så likgiltig, M e n doktorn d e m, s o m voro efter sex sinnande. af ronden bjödo studerat brefvet, försjönk G-abriello i djupt eftergifva glada ännu var för med att Från Vännens samt mer ståndet, under sin r o l l? hus; billigt, uppbördsmannen, er. » » O, j a g är på än att 1 på natten lemnade de båda mer sig ej en ej grep sedan. » dock ganska ditt b i - N å, h v e m skall bjudas först förberedd på väl erinrade han tillät försökte ställa sig. Brefvet kort: vara borgmästarns är och sade: på som om min dödsdoktorn, sedan — och med afskedsmålet biomständigheter, genomskåda, som noggranhet, en martyr. vid utbrefvet o c h hållet bäfvar, genmälte dura sig det. medlidande alla Mitt hjerta priset! » Chi vinner ord af beklagande öfver af uppräknade bundna ut, helt anstår dig illa, som k o m omgående, klart, kort, för m y c k e t, ej ett det på resan! » » Asch », noga a l l t! » lycka räckte förlitar stånd. het ort? » » Borgmästaren Gabriello » Jag dom tviflar förligt, nytta taladt, tror du, att han » Oeh Och Hvilken hafva svara? » » Jag la vincef skall (S v a r p å frågan n:r 7 1.) K u r s e n kostar 1 kr. Styrelsen. Piecola. Drycker. E. Champagne-dricka. Efter några dagar är d e t färdigt. E. Tvätten. Gardintvätt. Gardiner, behandlade efter d e n n a beskrifning, få utseende af n y a. Emma. Toaletten. Louise. Fr ågor. Mamma pä landet. - Annonser mottagas endast genom S. Abonnentsamlare antagas. A f Laura N:o 4 6. — D a n s e n. A f J — n U — g. P o e m a f N. A f Dolly Roon.
Nsj:t Zoelt 1 käller köi ol llnri. ntt llettrr Oelopp ilorlie, pä sätt l^änzvärcl8-8t^rel86n i niillercläiljAliet Iiemställt oell 8trlt8-llLclet8 Lellrimöter nu jemväl Ollst^rlite, till /Vnllrrl Ilokvucltitelns rmslsA kor källers värel oell unlleriläll ökverll^ttus; Oell sil olle utcirsA sk Lrotoeollet Iiäroril expecilerrls till Linrulee-Ileprirtemelltet kor iriAttriAkiNlle r»k clettrr ileslut nO XonAl. IVIgj:t8 IXälligkl LroposlOon om 8trrt8-Verli6t8 tillstänll oell i-ellok. Lii. /Vro 2 ritt L/onsi. /Vält. Uroxar. ritt K. St. 1844. 2 10 F) Utdrag af Krotoeollet olver 8jöföi8var8-I)6part6inent6t8 ärenden, Iiället liljor Hans IV1aj:t
Utaf 1855—1857 års anslag, 2,000 R:dr årligen, till resestipendier för fabriksoch handtverks-arbetare 4,000: Anslaget för uppförande af en. kapellbyggnad i Korpilombolo, by inom Ofver-Torneå socken af Norrbottens län 3,000: Dito för inköp af en, Majoren A. Schutzer crantz’s sterbhus tillhörig, marmorstaty . Utaf 1856 och 1857 års anslag, 2,000 R:dr årligen, för dito af konstalster utaf Svenska, i fäderneslandet bosatte, konstnärer. 150: » dito dito, 2,000 R:dr årligen, för utgifvande från trycket af äldre, i statens elier enskildes samlingar befintlige samt för Sveriges historia och offentliga förhållanden vigtiga skrifter och handlingar 571: 20. 8. » 1856 års dito, 5,000 R:dr, för inköp af äldre litteratur, som saknas i Kongl. Bibliotheket i Stockholm eller Universitets bibliothekerne i Upsala och Lund 3,333: 16. — » dito, 25,000 R:dr, till betäckande af bristen i hospitalsf ondens inkomster 15,000: » 1857 års anslag, 75,000 R:dr, till utvidg|v. ning och förbättrande af: Wadstena, Götheborgs och Hernösands hospital er Anslaget till uppförande af ny byggnad åt Institutet för döfstumma och blinda 25,000: Dito till inköp af nya eller ytterligare inventarier åt samma institut 5,000:
Meurlingska dito 70:66. Norrköpings elementarläroverk: Westerviks elementarläroverk: Premieoch fattigkassan 63:50. Liceniska stipendiefonden v 125: 28. Utlånta medel. Fordringar. — 219 — Kontant behållning. Transport: 63: 50. F. d. Minuteringsbolagets stipendie-fond G0: Lärarnes aflönings medel Bibliotheks-kassan 79:89. Terminsafgifts-dito . .. 30:60. Materialdito 179:60. Söderköpings elementarläroverk: Premieoch fattig-d:o 48: 74. Bibliotheksd:o 4:61. Eorsemanska d:o 5:95. Forsemanska stipendie kassan 43: 26. Fordringar. Skenninge elementarläroverk: Balans från år 1858: Skuld: Fordringar. Summa. Tillgångar: Konsistorium: Folkskolelärare - se - minarium 552: 81. —- 552: 81. Skara elementarläroverk: Wenersborgs elementarläroverk : Egna kassan 444: 49. Premieoch fattigkassan 28: 57. Stipendie-fonderna .. Mariestads elementarläroverk : Premieoch fattigkassan ... 44: 46. Borås elementarläroverk : Egna kassan 32; 65. Premieoch fattigkassan 63: 71. Norin-Salmeniska donationsfonden 48: 90. Alingsås elementarläroverk : Egna kassan 162: 68. Summa. FordringarSumma Lidköpings elementarläroverk : Egna kassan 2: 24. 2: 24. Premieoch fattigkassan 4: 72 — ' — 4: 72. Donationsmedel 13. ’ 13. Summa 338,596. 92- Af sistlidet års Revisorer erinrades, bland annat, vid räkenskapen för Lidkö' pings elementarläroverk, att relation öfver de till denna läroanstalt donerade medel sak' nades.
Vid indeldta Arméen äro: 48 Bataillöns-Läkare å a 50 R;dr ia,ooo: Tillökning för Spannemålen efter 85 R:drs Riks-Markegång 1,200: Summa 13,200: —- — Tillgångar: Stats-anslaget 7,988: 4«. 8. — Om sistnämnde 711 R:dr 5 sk. 4 r:st. uppföres å Stat till fyllande af hvad som årligen erfordras, skulle nu genast kunna till sådane behof, hvartill medel för en gång behöfvas, af Riksens Ständer kunna disponeras Besparingen 47,933 R:dr 16 sk.', hvarvid blott dea betänklighet förekommer, att rantin å detta Capital 3044 Stats-Utskottets Betånhcirideri. är påräknad, ej mindre till fyllnad i aflonin» gen, än till andra i och för Arméens Läkare» Stat erforderlige utgifter, såsom aflöning eller tractamente för Extra Bataillons - Läkare, när bebofvet kräfver deras förordnande, samt till den Löneförhöjning Kongl. Maj:t framdeles kan linna godt tillägga sådane Bataillons-Läkare, som. berömtneligen tjent i 8 år; Men för desse utgifter gifva Bataillons-Predikarits Lonerne och indelningarne, i den mån de varda indragne, motsvarande tillgång. Stats Utskottet hemställer derföre till Rik} sens Höglofl. Ständer, att en sådan reglering af Läkare-Staten, sorn ufvanberörd är, måtte vidtagas, desto häldre, som det instämmer med de af Riksens Ständer vid 180g och 1810 årens Riksdag antagne grunder för Stats-Verks-FörJ valtningen, att någre Cassör eller räntebärande Fonder icke formeras till serskildte behof, utan att ali Statens inkomst eller tillgång bör till Stats-Verket ingå och utgifterne deremot efter ordentelige Stater och föreskrifter bestridas samt i sin ordning redovisas; Och, om Riksens Höglofl.
Bränvinsförsäljningi och att dessa mål i likhet med andre Brottmål mätte af Domstolarne få upptagas och pvöfvas; dels ock åtskillige föreslagne ändringar uti de för dryckenskap nu gällande Straffbestämmelser. ?l54 LagVlskotttti Eetankandett. De anmärkningar hvilka vid herörde Betänkande bifyit gjorde, samt till del-s sammas återremitterande föranjedt, inne-* fatta i afseende på Utskottets tillstyrkande att ifrågavarande mål hädanefter borde å landet vid Häradsrätter ne upptagas och pröfvas oell i vanlig Besvärsväg i Öfvers Rätt fullföljas, samt att sådana mål äfven kunde vid tillfälle af inträffande urtima ting åtalas ooh afdömmas, följande hufvud-, sakliga andraganden: att om man erkänner att Police maktens åliggande mäste gå ut derpå att förekomma brott, mäste man medgifva Länstyrelserne tillåtelsen att beifra fylleriet, sorn oftast är första ordsaken till brotten; att om fylleri och bran-. vins försäljnings mål skola vid Domstolarne utredas och afdömas, fordras alltid en så långtid till beifran, att försoning skulle kunna hinna sökas med åklagaren, och om detta ej sker, tidsutdrägten göra en sådan beifran till en stor -Jel ändamålslös och omöjlig; att det icke är någon svårighet för den anklagade atf vid Härads Rätten bereda uppskof och utdraga målet från Ting till Ting» i hvilket fall Böterne sluteligen utgöra ett vida mindre belopp än BeviUningen, om Brännvins minuteringen varit loflig, och mindre än vinsten i fall den qlofliga kroghållningen under tiden förtsättes, i synnerhet då mod tillämpning af Kongl Förklaringen den 23 Mars 1807 påföljd för itererade förbrytelser i denna väg, anses icke ega rum för?
Hvad var då, vid sådant förhållande, att göra annat, än antaga det s. k. interimsförslaget, med några mindre modifikationer till Carolinska Institutets fördel, helst det öfverensstämde med R. St:rs önskningar om en ordnad samverkan mellan alla tre läroverken? — Icke kan man derföre rättvisligen förebrå regeringen att hafva handlat emot national-representationens uttalade åsigter? Regeringen har icke heller förfarit i strid med de sakkunnige auktoriteter, som blifvit öfver frågan hörde. Dessa auktoriteter äro: de medicinska fakulteterna och de akademiska konsistorierna i Upsala och Lund, akademie kansleren, Carolinska Institutets lärare-collegium samt Sundhets-Coll. Alla dessa auktoriteter hafva absolut förkastat det s. k. hufvudforslaget, undantagandes Carolinska Institutets lärare. Den förut omförmälde komitéen insåg nogsamt att berörde s. k. hufvud-förslag icke kunde påräkna bifall. Den framställde derföre interimsförslaget såsom lätt verkställbart och för den närmaste framtiden alhjelpande de mest kännbara och öfverklagade bristerna i den närvarande medicinska undervisningen, genom att förena de tre befintliga läroverken till enig och ordnad samverkan. Denna samverkan skulle, enligt detta förslag, åstadkommas, genom att åt hvarderas omsorger anförtro hufvudsakligen den del eller sida af undervisningen, som bäst passade för de nuv:de förhållandena. Fakulteterna skulle, efter denna plan, hufvudsakligen få på sin lott den theoretiska, men derjemte äfven en del af den praktiska undervisningen, och Carolinska Institutet åter företrädesvis sysselsätta sig med de unge läkarnes praktiska utbildning, genom deras handledning under en längre kurs på hufvudstadens kliniker. Med afseende på denna, såsom det synes väl anordnade, bestämning, föreslogs äfven att pröfningen i den teoretiskt-medicinska examen skulle uteslutande vara de medicinska fakulteterna förbehållen. Vid frågans beredning till föredragning i konseljen väcktes sedermera tanken på en modifikation af interimsförslaget, till ytterligare fördel för Carolinska Institutet, åsyftande att åt institutet bereda lika rätt med de medicinska fakulteterna att examinera i den praktiska eller medicine-licentiat-examen.
Mant i underdänighet anhälla, att en ny Förordning härom mätte i Räder utfärdas, hwilken, med upphäfwande af alla hittills utkomne Författningar angäende Bränwilis» bränning och försäljning, mätte stadga. i:» <vm Lvänrvins-bränningen. Dränwinsbränning mä utöfwas alla tider af äret, utan inskränkning eller undantag, och med hwad flags Redskap som halst. Ä Landet mä Bränwins-bränning och distillering werk» siallas af Hemmans-brukare och Hemmans-ägare, Innehafware af andres stattlagde jordlägenheter, Ägare eller Brukare af alla större eller mindre Utjordar, O skattlagdt lägenheter och stattlagde Tull - mjölqwarnar, samt Mjölnare, Torpare och Zndelte Krigsmän, dock likwäl icke utan Jordägarens samtycke eller med honom träffad öfwerenskommelse, att till den Medes medgifne widsträcktare Bränwins bränning fä begagna den ä dest egendom warande Skog; Äfwensom af ä Landet boende Ständs-Personer och handtwerkare, oaktadt de ej äga jord, dock under lika förbrhäll af Jord-eller Husä<jarens dertill gifna tillständ. I alla Rikers Städer, Stockholm och Goteborg un, -ant igue, äga alla inom Städerne eller ä Städernes oisträdc boende Husägande, äfwcn som Hyresmän, dä de hofwa Husägarens tillätclse, hwilka sig dertill hos Ma» gistraten behörigen anmäla, rätt att bränna och distillera Brännwin.
Den införlifvade med sig hvarje framstående förmåga bland de ofrälse stånden, och sålunda kommo statens alla tjenster att ligga i dess händer. Anspråken växte, och Gustaf Adolf måste vid sitt anträde till regeringen ej blott bekräfta, utan betydligen utvidga adlens privilegier. Krigen bidrogo att skänka adlen ökad betydelse dels genom den ära och det byte dess medlemmar der förvärfvade, dels genom det af penningenöden vållade försäljandet af kronogods och skatteräntor, hvilka merendels af adeln inköptes. Härtill kommo de förläningar, hvilka som belöningar eller län utdelades åt embetsmännen. Snart finner man ock den läran utbildad, att adelsmannen var omedelbar, bonden endast medelbar rikets undersåte. Gustaf Adolfs mägtiga personlighet och den höga fosterländska anda, han visste att ingjuta icke blott i sin omgifning, utan i hela nationen, gjorde dock denna öfvervigt föga skadlig, och hans regeringstid är kanske det vackraste blad i vår adels historia. Närmast adlen åtnjöt presterskapet det största anseendet. Tolkar af en lära, hvilken genom Upsala mötes beslut och Sigismunds fördrifvande blifvit en lifssak för staten icke mindre än för den enskilte, intogo presterna en medlande ställning emellan regeringsmagten och Sveriges allmoge. De hade på den sednare ett stort inflytande och framställde och förklarade för folket konungens budskap, liksom de å andra sidan inför thronen förde folkets talan. Gustaf Adolf kallade dem ock tribuni plebis. Likväl klagas det, att så få funnos skicklige till predikoembetet, och först konungens nitälskan för undervisningsverken lyckades något afhjelpa denna brist. På städernas förkofran, handlens och näringarnes upphjelpande arbetades ifrigt och omtänksamt under den store Gustafs regering, men de långvariga krigen hindrade de utsådda fröna att under den hinna till mognad. Bönderna utgjorde visserligen ett stånd med politiska rättigheter och med andel i lagstiftningen; men adlens vidgade magt och betydenhet hade inskränkt bondens.
Herr Grefven och StatsRådet behaga^ erinra mig om den enthusiasra, med hvil” ken Götha Canal vid 1809 års Riksdag emottogs. ja, jag erinrar mig det; men förklarar tillika, att min öfvertygelse, derom var densamma då, som nu, och jag är säker, att den nämnde entliusiasmen härledde sig ifrån förslagets billighet; och jag frå-» gar samtliga här varande Herrar af Ridderskapet och Adeln, om förslaget då varit uppgjord t till 6 Millioner, någon enda dä. tecknat sig till En Riksdaler. För öfrigt skall det högligen fägna mig, om företaget möjligen kan fullbordas; och hvad de orntalda stora förmonerna beträffar* som Rikét derigenom skulle tillskyndas, önskar jag hjertligen, att våra barnabarnsbartt deraf matte komma i åtnjutande. Grefve von Platen: Jag får blott med tillkännagifvande af min tacksamhet för ds förmonliga omdömen Grefven yttrat, försäkra, alt det på intet sätt varit min tankäRidd. o. yld. Erot. 151 152 j«4a pen 22 ]• m genom mitt yttrande förnärma en perton, hvars förtjenster äro mig bekanta. I följd af den billiga fordran man å niig bär, med den kännedom jag är skyldig äga, talar'jag för att söka göra reda för Verkets förhållanden; om med min föga vana något »kulle undfalla mig, något stötande, antingen mot Herr Grefven, eller hvilken annan som heldst, skulle jag vara den första att rätta det.
Att nu anställa en votering kunde dessförinnan ej medhinnas, han hemstälde derföre om icke Ridderskapet och Adeln kunde förena sig att afgöra denna sak utan votering. Ropades Ne), hwarjemkc ätskillige hördes erhindra, att sedan votering wore begärd, kunde ej beslut annorlunda fattas. Hans Cxce'lenec Herr Grefwe lluutk: Tankarne öfwer denna fräga synas wara ganska delade, dä somlige pästä att det, är. en. privilegii fräga, andra äter yrka motsatsen. Riddarhus-Utskottct har sätt sig updragit att revidera RidderskapetS och AdelnS privilegier och författa ett sammandrag af hwad som deraf äkerstär. Kanske skulle wi nu lättast komma ifrän denna fräga, om ben till Riddarhus-Utskottet remitterades, som wid denna Revision lätt kan prdfwa huruwida den rbrcr wära Sterstäende privilcgi» Tredje Dand. N:o 129, iZvi er 1010 Den 27 September. er och sälta Riddcrstapet och Adela i ständ att med mera säkerhet dcrbfwer stadga sina tankar. I följe af detta Hans Exccllenccs förslag, gjorde Herr Grefwe» och Landt-Marstalkcn proposition om remih till Riddarhus-Ulstottcl; men härtill ropades Nej och Dotering. Undertecknad 8'i!verstolpe, t^xel (-abuel, hxmstälde om, dä ä ena sidan äberopades Privilegierna och ä den andra att Kungsskjuts af äider warit inncdegrixen under Kronostjuts, och för det närwarande ej ägdes tilgäng till nödiga handlingar att dcse anföranden uplpsa, Riddcrstapet och Adeln nu wore i tilständ, att med fullkomlig kännedom afgöra frägan: tilsiprkandeS allsä att densamma mätte till Riddarhus«Utstottet remitteras. Härtill ropades Nej. Friherre Legerström, Hscob:
Ständer, utan lärer det bora ankomma på Kongl. Maj:ts vederbörande Befallningshafvande att hos Kongl. Maj:t göra underdånig anmälan om den jemkning i aflöningsvilkoren som må finnas nödig, då Kongl. Maj:t efter föregången pröfning afbehofvet lärer täckas ärendet till Riksens Ständer öfverlemna; Börandes Stats-Utskottet härvid upplysa, att K f o ilo-Betje n ingen i Bohus Län, såsom Herr Prosten Linderot uppgifvit, uppbära sine indelde Löner utan förvandling, att Krono-Betjeiiingen i Skåne och Blekingen åtnjuta Contante Löner och Kronofogdarne på Gottland, utom 5o R:dr indeldt, jemväl 5o Rfdr i Contant, samt att för öfrigt af dell indelte aflöliingen är till beloppet olika i särskilda orter. Hvad åter angår den af Herr Prosten Doct. Stenhammar föreslägne befrielsen för Krono-Betjeningen att bekosta tryckningen af Laiidshöfdingarnes Ämbets-Kuiigörelser, så får Stats-Utskottet deröfver meddela enahanda yttrande* som det Stats-Utskottet. vid sista Riksdag linder d. 17 Jan. 1818 i anlett - Stats-Utskottets Betänkan den. 4*7 anledning af härom vacht fråga, afgaf, att Utskottet väl inser, att ifrågavarande tryckningskostnad, som i allmänhet vidkännes af Krono-Betjeningen, medförer en känbar utgift, derifrån befrielse skäligen kan önskas, så vidt det angår de Kungörelser, som uti egentliga Ämbetsärender utfärdas; men Utskottet är ej i tillfälle att beräkna det belopp af Statens medel, som för denna kostnads bestridande kan erfordras och anser frågan härom icke kunna lämpligen i annan ordning komma till handläggning, än efter Landshöfdingarnes derom tillgörande underdåniga anmälan hos Kongl. Maj:t, derigenom förhållandet i alla Länen må varda uppgifvet och ett generellt förslag upprättadt till grund för ärendets närmare bedömande. Stockholm d. 29 Martii 18a3.
De sednare, eller bedrägeri-brotten, hvilka i sina vanligaste yttringar, likasom tjufnads-brotten, innefattade angrepp mot egendomsrätten, hade E. K . M:t desto hellre ansett böra näst efter dessa sistnämnda blifva föremål för en förändrad lagstiftning, som de på spridda ställen af lagen nu förekommande bestämmelser härom voro bland de mest ofullständiga och endast i ringa mån motsvarade sitt ändamål. De grunder, hvarpå detta förslag hviladej öfverensstämde hufvudsakligen med Lagberedningens, ehuru, såväl i afseende på straff-bestämmelserna, som i vissa andra delar, åtskilliga afvikelser derifrån ansetts böra ega rum; och hvartill skälen funnos redovisade uti det i ärendet förda, den Nåd. Propositionen bifogade Stats-råds-protokoll. Efter att i ämnet hafva hört Högsta Domstolen, hvars protokoll likaledes öfverlemnades, har E. K. M:t alltså till Rikets Ständers antagande i Nåder framställt det Förslag till Författning, angående ansvar för förfalskning och bedrägeri, som i Högstberörde Nådiga Proposition innefattas. Rikets Ständer hafva tagit detta ärende i behörigt öfvervägande, och dervid funnit, att då, såsom E. K. M:t i Nåder omförmält, Rikets sist församlade Ständer öfverenskommo att genom delvis skeende förbättringar genomföra en nödig och länge påyrkad ombildning af brottmåls-lagstiftningen, fastades företrädesvis uppmärksamheten vid den klass af brott, som hufvudsakligen förnärma eganderätten och hafva sin grund i vinningslystnaden, hvadan lagförbättringen ansågs böra börja med de till denna klass hänförliga brott, nemligen stöld och rån samt förfalskning och bedrägeri, deribland de 2:ne förstnämnda, angående hvilka lag under tiden blifvit stiftad, äro i afseende å sin beskaffenhet att uteslutande hänföra till de så kallade egendoms-brotten. De öfriga åter hafva en vidsträcktare omfattning, om än de isynnerhet utöfvas för att åtkomma nästans gods.
R:dr 14 sk. utöfver den summa af 27,019 R;dr 16 sk , sorn i Herr Thatns calcul upptages. Att detina af mig uppgifna brist med skäl bör anses mera lågt än högt beräknad, torde äfven kunna bevisas däraf, att Tuluppbörden i Hamburger Banco på det qvantum af 3 459 Åhmar, som förledit år för.* tullades , blifvit i ofvan anförde Calcul reducerad i Svenskt Banco efter endast 120 sk. Cours, ehuru de me lelcourser, som för samm* år följdes vid Tullafgifternes bestämmande i Svenskt Banco, uppgingo ifrån 123 sk. till 124 sk. 10 r:st. Jag öfverlemnar till Herr Thams egen granlagenhet, att afgöra , huru hans uppgifter och öfrige emot mig ställde anmärkningar böra bedömas. För min del tillåter jag mig deröfver ej någon annan reflexion än den enda, att hvad Herr Tham funmt tjänligt anföra, är af den beskaffenhet, att det icke kan förändra den öfvertygelse, jag redan yttrat, att genom den af RevillningsUtskottet foreslagne nedsättning i Tullen på ofvanberöH de båda importartiklar, en ganska betydlig för* lust skulle för StatsCassan uppkomma, hvarvid jag ansedt mig tillika böra öppet förklara, att, efter hvad jag vid närmare granskning sjelf erfsrit, den irring ägt rum vid den i mitt för-, Bil, till Ridd, o, Ad. Prot. VI Band. 21 Den ig Juln f. ni - li anförande åberopade calculens uppgörande, att StatsCassans förlust på VinTuljen blifvit upptagen till 3,459 Rtdrs ringare belopp, än densamma, efter den dervid följda beräkningsgrund, rätteligen bordt utgöra. Sedan Höglofl.
Reträffande Kongl. Maj:ts Nådiga framställning att uti anslaget för Departementets Expedition, nu utgörande 15,024 R:dr 32 sk., mätte uppföras en tillökning af 500 R:dr, motsvarande hvad som, i följd af den uppgjorda fördelningen Embets-verken emellan, af de vid sednaste riksdagen till e. o. tjenstemän och vaktbetjente anvisade gratifikations-medel, derutaf tillkomma dylika vid Expeditionen anställde Extra-ordinarier, får Utskottet här endast meddela att, till följd af Rikets Ständers bifall å Utskottets Utlåtande JVs 28, hvaruti denna ifrågaställa tillökningen är tillstyrkt, beloppet blifvit tillagdt berörde anslag, hvilket alltså å tabellen upptagits till 15,524 R:dr 32 sk. Kongl. Kammar-Kollegium och Kammar-Rätten. 2:o. I afseende å Kongl. Kammar-Kollegium och Kammar-Rätten har Kongl. Maj:t, som för närvarande icke ansett lämpligt begära uppförande å Stat af de Bih. till R. St. Prot. 1833 & 1834. 4 Sami. 1 Afd. 26 Haft. 1 2 Slals-Ulskottels Uttalande, M 72. anslag, hvilka, i följd af de utaf nämnde Embets-verk uppgjorda och särskildt infor Kongl. Maj:t anmälda förslag till nya lönestater, skulle för dessa Embetsverk erfordras, uti Dess Nådiga Proposition föreslagit, att de fyllnads-anslag till de för Kongl.