Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Till Banko-Utskottet remitterades Herr Cygncei motion, JM 19. angående förändrad föreskrift i afseende å taxeringsvärdet såsom grund för kreditiv, som af Filialbank hos Rikets Ständers Bank erhålles; med hvilken remiss afgifna yttranden åtfölja. S. D. Föredrogs utdrag af Högvördiga Preste-Ståndefs Protokoll den 12 dennes, med kommunikation af en utaf Herr Kyrkoherden Ternström väckt och af samma Riks-Stånd till Stats-Utskottet remitterad motion om upplåtelse af egendomen Bäckaskog till Hans Maj:t Konungen. Omförmälda protokolls-utdrag och motion lades till handlingarne. S. D. Föredrogs utdrag af Höglofliga Ridderskapet och Adelns Protokoll den 15 dennes, med kommunikation af en utaf Herr Dalman, Wilhelm Fredrik, väckt och af bemälde Riks-Stånd till Lag-Utskottet remitterad motion om under Bih. till R. St. 9 Sami. 5 34 Prot.-Uldrag den 19 November 1862. sökning af rnulbetesrätten; och blef denna motion, jemte ett yttrande af Herr Staaff, till Lag-Utskottet remitterad. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades följande motioner, väckta af Herr Witt, M 23, angående förbättring af nalura-underhållet för Flottans manskap; af samme ledamot, JV2 25, om eftergift till förmån för Ronneby köping, af dana-arf efter derstädes aflidna enkan Anna Christina Löfgren; af Herr ödmansson, JVs 27, om Landskrona elementar-läroverks utvidgning till femklassigt läroverk och anslag till löner för ökadt antal lärare derstädes; och af Herr Beronius, JVs 33 om anslag till uppförande af. nytt läroverkshus i Fahlun, i hvilken sistnämnda motion Herrar Falhem och Fahlcrantz instämt. S. D. Till Bevillnings-Utskottet remitterades Herr Witts motion, JV2 24, om intagande i blifvande
Ian anställda Agronomer skulle af Statsverket aflönas, helst denna angelägenhet utan svårighet bör kunna utan Statsverkets betungande ordnas, anser Utskottet Riksdagsfullmägtige J. Bergströms och Herman Öboms ifrågavarande motioner icke böra till vidare åtgärd föranleda. Befrämjande i allmänhet af jordbruk och landtmannanäringar. 26:o. Till fortsättning och fullbordande af de för tillvägabringande af en agrikultur-kemisk försöksanstalt vid Landtbruks-akademiens experimentalfält redan påbörjade åtgärder, äfvensom för ett mera ändamålsenligt ordnande af nämnda experimentalfält, med dertill hörande byggnader, har Kongl. Maj:t äskat såsom tillfälligt anslag ett belopp af 45,500 R:dr att under nästa statsregleringsperiod med en tredjedel årligen utgå.
Då det enligt Utsk:s utlåt, är H. M. Konungen som bör tillförordna de personer, som skola sitta i den föreslagna comitéen, så hyser jag för min del det fullkomliga förtroende till min Konungs nit och omtanka för det allmänna bästa, att jag tror, att inga andra komma att ingå i denna comité än sådana, som äro med ämnet eller dylika ämnen hemmastadde. FIr Munck af Rosenschöld, Nils Rud.: Uti Hrr Engeströms, Adelborgs och Gripenstedts anföranden, hafva så vigtiga skäl blifvit gifna till det beslut, Utsk. fattat om tillstyrkande af en und. skrifvelse, och en så rörande framställning blifvit gjord af det förhållande, hvaruti barnhusinrättningen sig befinner samt så förvåningväckande och obestridliga uppgifter framställda om den nuvar. direktionens förvända sätt och liknöjdhet att bestrida sin förvaltning af denna inrättning, att jag vågar tro att ingen med hjerta i bröstet skall vilja neka att till de värnlöses fördel nedlägga sin röst för bifall till ifrågavar. und. skrifvelse. Jag är fullkomligt öfvertygad, att inom R. o. Ad. finnes ingen så hjertlös, att lian i detta fall skulle kunna låta sidointresset eller andra betänkligheter verka till ett afslag. Frih. Raab, Carl Adam: Efter som jag uppfattat denna diskussion, så lära alla talare vara ense derom, att något måste ben 15 Mars f. m. 247 göras för en ny organisation, men talarne här skilja sig endast rörde rätta sättet för dess verkställande. De flesta talare hafva tillstyrkt att R. St. måtte gå in till K. M. med ond. anhållan derom att K. M. behagade i nåder förordna en särskild comité, som utarbetade ett förslag till barnhusets förbättrande. Ulsbs reservanter, Gr. Gyldenstolpe och Hr von Hohenhausen anse detta vara öfverflödigt,'emedan K.
I anledning af detta förhållande ler den blås skyddsande mot henne på ett mera inbjudande än säkert sätt, hvilket leende besvaras med en ganska artig, men reserverad rörelse af ena mungipan, sedan den solidas blick öfverfarit den ungas fattiga klädsel, och de stanna på hvar sin sida af sätet med herrskapens rang lika tydligt som osynligt mellan sig. Emellertid få småttingarne hållas. Den blå har tvärstannat i - sin cirkelgång, i sin tur med utspärrade armar och ben stirrande på den gule. Därpå vända båda plötsligt hvarandra ryggen och strutta åt hvar sitt håll likt två kautschukbollar, som hålla på att stanna. D e stanna också och vända sig om mot hvarandra, hvarpå den gule struttar undan, tills båda stanna på en gång och den blå, nyfiken, men med tecken till stor misstänksamhet, ser sig om. D å han märker, att den gule står alldeles stilla, får förtroendet likväl insteg i hans hjärta, och han rullar fram mot den gule, som i sin tur tar några steg mot honom till mötes. Därvid komma de så nära hvarandra, att de efter en stunds oaflåtligt stirrande kedjas fast vid hvarandra genom den gules hink, som den blå fattar tag i, sägande: dä! Men den gule håller fast i den med ett uttryck af grubbel i sitt ansikte, tills båda förlora jämnvigten och befinnas sitta i sanden midt emot hvarandra med hinken emellan sig, hvilket högst förvånande faktum framkallar ett nytt allvarligt stirrande. Den gule får emellertid en idé, lägger sig på knä och kryper fram mot den blå, ösande en sked sand i hinken. Den blå ger till ett litet skratt och guppar till med hinken, så att sanden flyger ut, samt säger: dä! Den gule ler i sin tur och öser en ny sked i hinken, sägande: dä! Den blå guppar på nytt, och den gule öser på nytt. Men då får den blå en ny idé, lutar sig fram och griper efter träskeden. Den gule stretar emot och säger: nä! — men får syn på den ovaktade hinken och släpper träskeden för att återta den. Detta utbyte förvånar dem på nytt, och de försjunka åter i en stunds begrundande.
Vid niotiden på aftonen infann sig klubbens stiftare prins Carl och deltog i ridöfningarna, hvilka ledas af klubbens instruktör grefve C. Wirsén. Till landshöfding i Stockholms län efter hr Vilhelm Stråle, s o m den 6 dennes af k. m:t beviljats afsked, utnämdes samma dag förre statsministern Oskar Robert Themptander. Förlofning är eklaterad mellan regementsintendenten vid Iifregementets husarkår Sten Agardh och fröken Conny Nerman, dotter till majoren vid vägoch vattenbyggnadskåren Gustaf Nerman och hans aflidna maka, född Brändström. S o m grundfond f ö r ett stipendium vid folkskollärarinneseminariet i Stockholm hafva till rektorn vid nämda seminarium genom lärarinnorna Ida Broman och Ingeborg Rydberg öfverlemnats 700 kr. Stipendiet skall under namn af » Lärarinneslipendieb&gt; förvaltas af seminariets lärare och lärarinnor, o c h räntan, sedan fonden vuxit till visst föreskrifvet belopp, årligen utdelas till behöfvande elever. Medlen hafva samlats dels af forna elever vid seminariet, dels af andra för saken intresserade personer. Sin nittiondeförsta födelsedag firade sistlidne söndag enkefru Kristina Ulrika Willman härstädes i kretsen af anhöriga och vänner. Bland de förra märkas direktören för de k. teatrarne Anders Willman, hennes son. Den vördnadsvärda gamla har ännu att glädja sig åt goda såväl själssom kroppskrafter, o m man undantager, att hörseln är något försvagad. Stockholms adresskalender för året har nu utkommit, denna gång från den välkända bokförlagsfirman Seelig &amp; Co. Kalendern synes vara rikhah tigare än någonsin — » nyfikenhetsregistret » ej att förglömma. S o a r é gafs i måndags af öfverstekammarherren frih. Carl Jedvard Bonde o c h hans grefvinna. Den bevistades af kronprinsparet. Civiläktenskap har ingåtts inför kronofogden i Barne fögderi mellan fröken Moritz, dotter till godsegaren E. Moritz å Stora Hof och hans maka, född Heyman, samt löjtnanten vid Vestgöta regemente C. G. Silfverhjelm. Vårt sällskapslif.
Sedan, med föranledande af hvad Rikets sednast församlade Ständer, uti underdånig skrifvelse angående reglering af utgifterna under Riksstatens Andra Hufvudlitel, anfört i fråga om tingstolkars aflönaude inom Neder-Torneå och Carl Gustafs, Pajala och Ofver-Torneä jemte Olver-Calix socknar al' Norrbottens län, ortens innevånare jemte vederbörande myndigheter blifvit hörde, bar E. K. Majit, på grund af den derigenom i ämnet vunna utredning och hvad närmare funnes upptaget i den nådiga Propositionen bilagdi protokoll öfver Juslilie-deparlemenls-ärenden den 13 Maj 1862, täckts i nåder föreslå Rikets Ständer, att de afgift er, som under benämning af lingstolksnäst utgöras af innevånarne i löreuäinnda lill Norrbottens län hörande socknar, måtte a
Det finnes ett ännu kraftigare, nemi. att då det är naturligt att för hvarje bank, som uppslår på grund af undaulags-tillstånd, måste tiden för dess blifvande lefnad på ett ungefär bestämmas, och denna tid icke gerna kan tagas kortare än 10 år; så följer deraf, att om vid påföljande riksdag R. St. eller Reger:n finner, att ett väsendtligt fel insmugit sig uti de bolagsreglor, som Konungen sladfästat, så kan och får man icke emot den enskilda äganderätten retroactivt återkalla eller rätta della fel, utan det felaktiga stadgandet, som influtit uti en särskild banks bolagsreglor, måste qvarstå intill oclrojens slut; och således har K. M, genom utfärdandet af ett s. k. privilegium, stängt för sig sjelf möjligheten att kunna rätta det. Hvad begär jag nu? Begär jag att man skall utestänga Konungen rättigheten att deltaga uti denna lagstiftning? Visst icke! R. St:s beslut i della fall kan icke blifva lag ulan Konungens sanction. Om banker få uppstå under lag, och om del icke behöfs alt vända sig till K. M. för att stifta en bank, så kunna Konung och Ständer gemensamt vid en kommande riksdag ändra denna lag, och då mäste hvarje bankbolag ställa sig denna rättelse till efterlefnad. Vidare, om vid bancolags bildande en mängd olikheter får äga rum i ena octrojen emot den andra, så blifver systemet omsider så inveckladt, att ingen rättelse är möjlig. Man skall då säkerligen emot hvarje klagan öfver oriktigheler göra samina invändning, som nu ligger i vägen för reformer i England, att det finnes redan stiftade så många banker, hvilkas octrojer fortfara, och som kunna sätta sig emot förändringen, så alt banksystemet blir omöjligt att rätta. Det är denna grundsats, och icke något subjectivt sträfvande hos mig att undanrycka Konungen något pruerogativ, som föranledt mig alt nu uttala densamma.
Ifall de äro veksinnade och älska tranquilitet, skola de lära af detta exempel, alt det är rfidligast vägra att intaga medelpunkten af den tummelplats, på hvilken striden om de vigtigaste politiska interessen utförés; att der få opartiskt bibehålla lodlinien, tillåter icke gerna någondera af de stridande. Ja, äfven sedan striden för materiella interessen är slutad, men innan ide'-associationerna från drabbningen förlorat sitt valde öfver passionerna, kan man lätt inbilla dem, som tro sig böra stå på post på den vunna terrainen, att tillknäppningen af ett lås på deras eget magasin är ett larmskott, som bebådar en ny attaque och fordrar en ny bravade till försvar. — Representanter i en kommande tid kunna äfven få Jära, huru pass benägna de, som tro sig hafva vunnit segren, sluadom äro att följa de lagar, till hvilkas stiftande de sjelfva bidragit, eller huru de tro sig berättigade att bortraisonnera cr. lag, med hvars tillkomst eller innehåll mer eller mindre obelutenhet kännes.
Cronhjelm, att det icke är af vigt, om den ifrågavarande proportionen anskaffas; men jag tror dock icke med Grefven, att ett sådant anskaffande vore lätt, eller att det, utan skadligt inflytande för Banken, kunde åstadkommas. Det är af högsta vigt för realisationen, att opinionen är trygg; och denna trygghet fruktar jag skulle störas, om man började med att vidtaga åtgärder, hvilka orsakade corn sens höjning. Skulle vexelköp beslutas för 800,000 R:dr, så är jag rädd, att sådant i betydlig mån komrae att nedtynga handelsvågen. Jag tror alltså, att sådana operationer, utan skada för Ranken, kunna och böra uteblifva. Gr. Cronhjelm: Jag vill blott upplysa, att jag icke sagt, att silfverköp äro nyttiga; men det finnes andra utvägar att anskaffa silfver, än genom directa silfverköp, t. ex. mot depositioner af Bankens obligationer, ställda att betalas å viss tid efter utvexlingens början, och utan rätt att sätta panten i omlopp. Jag anser det visserligen icke vara af någon egentlig vigt för sjelfva saken, utan blot t såsom ett medel att fråntaga realisationens motståndare det enda skäl, de för sina påståenden äga att framdraga. Hr von Troil: Jag känner visserligen, att Banken kan köpa antingen för cotatant eller på credit; men köpet skall dock alltid medföra betalning, och på hvad tid Den ao Februarii f. ra. 5i eiler sätt sådant sker, nedtynger det dock handelsvågen, måhända mindre, då credit användes. Men då liela mesuren är onödig och alltid medför någon olägenhet, vet jag icke, hvarföre man utan skäl skall underkasta sig en sådan. Hr Nprdenanckars nu föredragna anförande, jemte de i anledning deraf afgifna yttranden, remitterades till BancoUlskottet. Hr Cederschjöld: Jag får blott hemställa, om R. o. Ad. icke skulle täckas anmoda Banoo-TJtsk. att ofördröjligen inkomma med ett cathegpriskt svar i ämnet.
Och i händelse så manga Electorer och Suppleanter skulle genom val till Utskotts-Ledambter, eller genom andra Lagliga hinder, afgå, att ej fulla antalet af 2J Electorer vöre tillstädes, så bör Ridderskapet och Adeln in pleno sammanträda att genom samfäldt val uppfylla Ledigheterna så väl ibland Electorerna till 25 , sorn Suppleanfrrna till 13 , på sätt 21 §:n‘föreskrifver.” § ”Häfver någon , som sig vid Riksdagen ari* Den 9 Augusti f. m. teckna låtit , uppdragen befattning såsom Elector, Suppleant eller Utskotts Ledamot vid första sammanträdet densamma icke utöfvat eller utöfva kunnat, äge han frihet att, efter anmälan hos LandtMarskalken och Pollettens aflenanande till RiddarhusFiskalen, ilrån Riksdagen afresa. Har han utan anmälan 3:ne veckor varit frånvarande, eller 2:ne veckor öfver beviljad ledighet utan styrkt laga förfall , vare hans rum, såsom Elector , Suppleant eller UtskottsLedamot ledigt att intagas af annan Adelsman, på sätt denna Riddarhusordning stadgar.” §• 26. ”Förr än första valet är verkstäldt till Ledamöter i de Utskott, hvilka , enligt Regeringsformens , och RiksdagsOrdningens 28 §, stadgade äro, må ej Elector eller Suppleant kunna sig denna befattning afsäga.’’ ”Tillstånd att på två högst tre veckors tid ifrån Riksdagen afresa må LandtMarskalken kunna bevilja fyra eller fem af Electorerna och två eller tre af Suppleantern.a” §. S°' ”Anslag till Plenum bör ske dagen förut, sist klockan 6, och till Electorssamt Ut» skotts-sammanträden sist klockan 8 om aftonen. Göres anslag sednare, vare Plenum, Electors eller Utskotts sammanträden ogiltige. Om under varande Plenum fortsättning pröfvas nödig Den 9 Augusti f. m. 477 på eftermiddagen , bör anslag dertill innan klockan 1 vara gjordt.” Dock varder detta Höglofl.
Län: för väg-omläggningar mellan Qvarnmåla och Djuramåla gästgifvaregärdar » 2,330: — för viig—förbättring mellan Öhrs och Nederleds gästgifvaregårdar » 2,750: — Inom Christianstads Län: för omläggningsoch förbättrande af landsvägen från Wanneberga till Sösdala och Röinge gästgifvaregårdar ... » 23,366: 52. för väg-omläggning mellan sistnämnde gästgifvaregård till afvägen åt Kådarp och Piltahusen » 1,533: 16. för omläggningsoch förbättrings-arbeten å landsvägen från Norra Asbo härads gräns till Tyringe gästgifvaregård samt Piltahusen » 5,666: 32. Inom Malmöhus Län: för omläggningar och förbättringar å landsvägen mellan Lund samt Hurfva och Hörby gästgifvaregårdar » 13,300: —* Inom Elfsborgs Län: för landsvägens omläggning och förbättring mellan Borås och gästgifvaregården Dollebo » 23,000: Stals-Ulskotlels Utlåtande M 59. 9 Transport R:dr 130,411: 32. för omläggning af landsvägen mellan Åmål och Norrska gränsen, förbi Fjälls, Skuggelorps och Alkorps m. fl. gästgifvaregårdar » 21,000: —- Inom Wermlands Län: för omläggning af vägen från Långbanshyttan till Långbansändehyttan och öfver Mögrefsundet till hemmanet Gräsås . » 22,300: —- för omläggning mellan Alkärrserudsbro och södra As gästgifvaregård . » 3,000: — Inom Orebro Län: för omläggning och förbättring af vägen mellan Askersund samt Rå gästgifvaregård » 2,907: 43. för väg-omläggning och vägförbättring mellan samma stad och Lerbäcks gästgifvaregård » 3,092: 3. Inom Westerås Län: för väg-förbättring till undvikande af Näsoch Ansta-backarne på vägsträckningen mellan Westerås och Fahlun » 1,300: —■ Inom Gefleborgs
Enligt hvad sålunda blifvit upplyst, hafva Herr Friherre Åkerhjelm och Herr Grefve Hård hvarken tillryggalagt den tjenstetid eller uppnått den ålder, som, äfven med förutsättande af bestyrkt sjuklighet, erfordras för pensions erhållande å Indragnings-staten , och då beviljandet af pensioner således skulle utgöra ett undantag ifrån allmänna Förfallningarne, hvartill Ulskottet, för dess del, anser skälig anledning så mycket mindre för närvarande förekomma, som Constitutions-Utskottet funnit sig föranlåtet att icke allenast ställa nu ifrågavarande f. d. Rådgifvare under tilltal inför Riks-Rätt för åtskillige felagtigheler, utan oek serskildt emot dem anmärka en mängd omständigheter, i anledning hvaraf anmälan, enligt 107 §. Regerings-Formen, blifvit ifrågaslälld j finner Utskottet sig icke kunna de äskade pensionernes be viljande tillstyrka. Stockholm den zg Juli 1840. Reserv alto ner : Åf Herr Friherre Oxenstjerna: som ansåg alt halfva beloppet af de utaf Stats-Råden Friherre Åkerhjelm och Grefve Härd hittills innehafde löner borde å Allmänna Indragningsstaten för dem uppföras. Af Herr rv. Troil j, Emil; iro ”Reserverar jag mig emot, alt Utskottet ej, i öfverensstämmelse med hvad större delen af Bonde-Ståndet vid den Nådiga Propositionens remitterande yrkat, beslutat föreslå Rikets Ständer att ej till pröfning upptaga denna fråga förr, än det för hand varande åtalet inför Riks-Rätt emot de båda ifrågavarande Stats-Råds-Ledarnöterne blifvit i behörig väg afgjordt samt att anledningen till nppskofvet inför Kongl» Majit anmäla.
Sålunda har rusthållet N:o 32 vid Christianstads sqvadron, hvars rustningsränta är upptagen till 68 daler 10 öre, augmenterals från ett annat hemman med 8 daler 22 öre, hvaraf 50 öre utgöres af dertill förvandlad kronotionde en skäppa råg och en och en hal^ skäppa korn. Efter valvation utgör nu detta augment 4 R:dr 54 öre Riksmynt; men vid indelningsverkets upprättande motsvarade det ett värde af omkring 6 tunnor korn, efter 1731 års markegång, och, efter det pris den lill samma augment anslagne kyrkotionde blifvit förvandlad, något öfver 4 tunnor af f råg och f korn. I Åsum, af Gerds härad äro flere rusthåll vid lifsqvadronen och samma regemente, som hvardera blifvit i augment ”tilldelte gräsbete på Kronans behållna kungsskog, ofvanför Maltesholm och Sönnarslöf, 6 st. kreatur å 8 öre s:ml, tillsammans 1 daler 16 öre.” Detta gräsbete innehafves ännu till lusthållen och har på sednare tiden haft ett värde af 8 å 10 Rdr Runt årligen för hvarje lott; således hafva de rusthållen 50 ä 60 R:dr R:mt årligen hvardera, i stället för, om deras augmentsränta skolat utgå i valveradt mynt, de måst nöja sig med 75 öre Riksmynt. Ett i sanning mycket gynnsamt förhållande, jemfördt med ofvannämnde N:o 32, som, i stället för ett nära sex gånger så stort augment som hvarldera af Åsums-rusthållen, bekommer endast 4 R:dr 54 öre R;mt. Jag har icke föreslagit att lägga varuvärdet till grund för rustningens utgörande, utan endast velat, med anförande af exempel, visa att den räntan, som anslogs till augment, verkeligen hade ett så stort värde, att den fultl motsvarade sin andel i rustningskostnaden. Och denna andel anser jag rättvisligen höra presteras sålunda, alt om man antager rustningskostnaden för år till omkring 300 R:dr Runt för hvarje rusthåll, så skulle, till exempel till ofvannämnde
Den andra klassen kallas fabrik; derom är beskikningen både vidlyftig samt ofullständig, så att visst ingen mer än comiterade sjelfva för densamma lär kunna göra reda; och inskränker jag mig blott att derom nämna, att enhvar, utan afsende å jordvärde, äger rätt sig deraf begagna; alt beskattningen beräknas efter mäskekarens kubik-innehåll, samt uppgår för de minsta sådana fabriker med beräknad afverkning af 32,400 kannor till 1,800 r:dr, samt för de största med 164,000 kannors tillverkning lill 9,000 r:dr, allt för 6 månaders tid. Jag återkommer nu till lista klassen, samt frågar, om det icke synes orättvist i principen att tillerkänna den minsta jordägaren eller den som innehar ett fastighetsvärde af 300 r:dr, och som följaktligen icke kan äga några produkter af densamma alt förädla, alt under egiden af husbehofsbränning kunna tillverka 1200 kannor med så ringa skatt som 9 r:dr utan att medgifva större jordägare proportionaliter, att jemväl idka husbehofsbrän - 100 Den 30 November e. m. ning. Dessutom, hvilken är latituden för den enas eller andras behof? Kan den mindre jordägaren i landet beräkna sitt husbehof af brännvin till 1200 kannor, hur stort blir då behofvet deraf för den, som äger jord med ett värde af 10, 30, 40,000 r:dr o. s. v. Jag har redan anmärkt att ägaren till sä ringa hemmansdel som menas med 300 r:drs värde, icke har något att bränna, mäste således uppköpa rudimaterier, och då dess husbehof skäligen icke kan upptaga öfver 40 å 50 kannor ärligen, blir öfverskotta 1150 kannor lill afsalu; hvarföre bör han då ej beskaltas efter tillverkningen, lika med del bränvin som fabriseras i öfriga brännerier, antingen de bära namn af det ena ellar andra? Ett annat slag af Esla klassen kallas binäring för jordbruket till afsalu.
Irån och med år iS35, äfven Capital-afhelalning efter (dj) Två för Hundra årligen å samma R:dr 10,000, jemte ränta å 4 procent å hvad utaf skulden efter senast skedd capitalafbelälning återstår, intilldess capital med ränta blifvit till fullo godtgjordt; Riksgälds-Contoret dock foi behållet ali, utöfver hvad sålunda bestämdt blifvit, (rånoch med år i835, större (dier mindre del af capitalskulden sig afbörda efter lorut 3:ne gånger skedd uppsägning i Svenska officiella Tidningen, sisla gången minst 3.-ne Månader före inträffandet af betaInings-terminen, hvilken skall täcka minst en månad; men hvarken å den i lörsta rummet till T vå procent bestämda årliga capilal-af betalning, eller å den, på nyssnämnde sä I, uppsagde ytterligare capital-andel eger någon räntas beräknande rum 11 ån den dag, Letalnings-terminerne utlupit, Stutsoch Banco-Uts 7 i fall sedelhafvare!! försummat att sin capital-andel hos Contoret då lyfta; hvilket allt härmed försäkras och reverseras. Slockholm den i83o, Rikets Ständers Fullmäktige i Riksgälds-Contoret. För Ridderskapet och Adeln För Pi este-Ståndet För Borgare-Ståndet För Bonde-Ståndet.’’ Enligt hittills gällande föreskrifter, har varit afsedt, att Rikets Ständers Bank, i händelse behofvet skulle påkalla förstärkning uti dess silfverkorn! och andia tillgångar dertill icke förefunnos, då skulle kunna, medelst belåning eller försäljning, använda så stor del af Obligationerne för Slatsvei kels reverserade skuld, som funnes af nöden.