Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Alltså byggde de, och det gick väl fram. Och Asa hade en här, som spjut och sköld båro: utaf Juda trehundradtusend, och utaf BenJamin de som sköld båro, och med båga kunde, tuhundradtusend, och åttatiotusend; och desse voro alle starke hjeltar. Så drog emot dem Serah den Ethiopen, med en mägtig här, tusende resor tusende, dertill trehundrade vagnar, och kommo intill Maresa. Och Asa drog ut emot honom; och de redde sig till strid uti den dalen Zephatha vid Maresa. Och Asa åkallade Herran sin Gud, och sade: Herre, när dig är ingen skilfång hjelpa, ibland många, eller der ingen magt är. Hjelp oss. Herre vår Gud; ty vi förlåte oss på dig, och i ditt Namn äro vi komne emot denna hopen; Herre vår Gud, för dig förmår ingen menniska något. Och Herren plågade de Ethioper för Asa, och för Juda, så att de flydde. Och Asa med folkena, som med honom var, jagade efter dem allt intill Gerar. Och de Ethioper föllo, så att ingen af dem blef lefvandes, utan de vordo nederlagde för Herranom, och för hans här; och de togo ganska mycket rof deraf. Och han slog alla städer omkring Gerar; ty Herrans fruktan kom öfver dem, och de skinnade alla städer; ty der var mycket rof inne. Slogo de också boskapens hyddor, och togo får ganska mycken, och camelar; och kommo igen till Jerusalem. Och uppå Asaria, Obeds son, kom Guds Ande. Han gick ut emot Asa, och sade till honom: Hörer härtill, Asa, och hele Juda och BenJamin; Herren är med eder, efter I ären med honom; och när I söken honom, låter han sig af eder finna; om I ock öfvergifven honom, så öfvergifver han ock eder. Men det skall vara många dagar i Israel, att der skall ingen rätter Gud vara; ingen Prest, som lärer; ingen lag.
Men dessutom anser Utskottet omförinälda öfverflyttning äfven skola komma att utöfva ett fördelaktigt inflytande på målens handläggning; eller månne icke en fullständig utredning af de till stöd för begärd äktenskapsskilnad åberopade omständigheter efter all sannolikhet kan åstadkommas snarare inför domaren i makarnes boningsort, der förhållandet med deras sammanlefnad kan antagas vara temligen allmänt kändt, än hos Kongl. Majit, der en sådan kännedom icke är att förvänta, och hvarest det alltså mäste vara sökanden lättare att framställa saken i en för vinnandet af hans syfte gynnsam dager? Väl har såsom bevis på olämpligheten af dessa måls handläggning af domaren blifvit anmärkt, att domaren vore bunden af den lagliga bevisningsläran i 17 Kap. Rättcgångs-Balfcen, så att när skilnad söktes derför, att den ena makan förgått sig mot den andra med hårda ord eller våld, och detta af den förra erkändes eller af vittnen intygades, domaren ovilkorligen måste döma till skilnad i äktenskapet, hvaremot hos Kongl. Majit pröfning egde rum af Lag-Utskottets Utlåtande ,Jtys' 48. 3 förekommande omständigheter och frågans afgörande således ej beroddeendastafettmed juridisk visshet konstateradt faktum; men utom det Utskottet för sin del anser nödigt att till förekommande af missbruk det stadgande meddelas, att full visshet om oenighet i äktenskap icke må anses vunnen genom makarnes blotta erkännande, torde det i allmänhet icke vara att befara, att. domaren kommer att förklara hat och bitterhet råda emellan man och hustru endast derför, att de vid något enstaka tillfälle emot hvarandra ådagalagt en mindre vänlig sinnesstämning, vare sig att denna yttrat sig i ord eller till och med öfvergått till handgripligheter, utan måste domaren alltid sluta till befintligheten af en verklig fortfarande osämja emellan makarne af förhållandet med deras sammanlefnad i sin helhet, sådant detsamma framstår af de i hvarje särskildt fall förekommande olika omständigheter, hvilkas uppdagande svårligen lärer kunna med tillräcklig säkerhet och noggrannhet ske annorstädes än i den ort, der makarne vistas, eller annorledes än genom undersökning vid domstol.
Det höga gräset, nässlorna och bolmörten, som växte orubbadt mellan gruset och stenarne, visade, att aldrig någon menniskas fot här lemnat ett spår eller att någon brukade besöka detta ställe, och jag hade svårt att bana mig en väg derigenom, då jag gick omkring dammen, för att finna den egentliga vägen, som syntes lika litet begagnad. Halkande på den våta mossan mellan de stora ojemna stenarne, kom jag ändtligen till den nedsjunkna och öfvervuxna trappan, men hejdades der af förvåning, då jag såg den tunga gamla dörren, som verkligen liknade en kyrkport, halföppen. Nyfiken att se, huru den så kallade jagtpaviljongen såg ut inuti, steg jag upp för trappstegen, sköt upp dörren och gick in. Det var en temligen stor rund sal, hvars panelade väggar voro fulla af vapen, hjorthorn, gamla trasiga nät och jagtredskap, och hvars ojemna tegelstensgolf var slipprigt af fukt och mögel. I hvart och ett af de afrundade hörnen i muren var ett skåp, och den massiva och höga dörren till ett af dessa stod öppen. Det var redan skymning under de höga träden utanför, men de smala fönstrens små solbrända rutor insläppte likväl tillräckligt dager, för att jag i en enda blick skulle kunna uppfatta allt detta. Samma nyfikenhet, som låtit mig inträda, gaf mig äfven lust att kasta en blick in i det öppna skåpet, och till min obeskrifliga bestörtning och förskräckelse såg jag Merton stå derinne, uppklifven på en liten trappa och förmodligen sökande bland de gamla böckerna på hyllan. Mina steg hade varit så tysta och lätta, att intet det minsta buller åstadkommits vid mitt inträde; han stod med ryggen emot dörren och hade ingenting märkt. Jag hade under hela dagen nästan icke alls tänkt på honom, jag viste icke, att han var hemma, och den blixtsnabba känsla, som nu i det ögonblick, jag så oväntadt fick se honom, intog mig, var af en alldeles ny beskaffenhet.
St. att ingå i någon slags pröfning eller bedömande af frågor som endast tillhöra Konungen att i kommaudoväg behandla. Skulle man ingå till Konungen med en sådan skrifvelse sorn den föreslagna, så innefattade det ju ett ingrepp i Konungens i följd af grundlagen egande rättighet, att föra högsta befälet öfver krigsmakten, hvartill måste höra att kunna bestämma huruvida, och hvilka fästningar som i landet böra bibehållas eller raseras; och då anmälan från Const.Ulsk. innefattade ett klander af ett Konungens beslut alt rasera en af rikets fästningar, så skulle denna skrifvelse innefatta en slags skrapa till Regeringen, den jag icke anser vara R. St. tillständigt att aflåta och hvartill Ständerne i öfrigt sakna all rätt. Jag tillstyrker således afslag å betänk. Gr. Lagerbjelke, Gust.: Jag anhåller att till nuvarande tidpunkt få fortsätta den historik som den siste talaren påbörjat men icke slutat, med hänseende till det s. k. decharge-betänk. och frågan om naturalisation af utlänningar. Motion om sistnämnde fråga väcktes, utom hos R. o. Ad. äfven i ett annat Stånd och remitterades der till Utsk., hvilket tillstyrkte motionen. Vid behandlingen af detta Utskts tillstyrkande ansåg R. o. Ad. som naturligt var, att fråga icke mera vore om motionen skulle remitteras eller icke, utan huruvida Utsk:s förslag skulle bifallas eller icke, — och se, R. o. Ad. biföll förslaget utan votering. Det torde icke vara formvidrigare att göra på samma sätt vid detta tillfälle, så att jag anhåller att få följa Hr Printzensköld i spåren 96 Den 5 Augusti. och åberopa det föreg:de beslutet såsom varande ett godt stöd för min mening angide det formella i frågans behandling. Hvad åter angår yttrandet att detta förslag innebure ett ingrepp på Konungens prerogativer, ber jag få fästa upmärksamheten derpå, att Ulsk. ingalunda beträdt det fäll, der Konungen Som högste befälhafvare öfver Armeen eger alt röra sig.
Handtverkare, hvilka utan mästerskaps eller bur skaps förvärfvande erhållit tillstånd att såsom försörjningsmedel åstadkomma handtverkeri arbeten b:ko r:dr 2: — Hofmästare hos privata . „ 10: —■ Hushållerskor ... „ 1: 24. Huspredikanter, som i vederbörlig ordning dertill blifvit kallade „ 33: 16. Hyrkuskarj se handtverkare, § 10. Hyrlakejer - . ,> 4: «— Hårfrisörerj som icke äro borgare . „ 2: — Hästhandlare eller sådane, hvilka såsom yrke sälja och byta hästar, erlägga utan åtskillnad på hufvudman eilif jöl - 84 Bevillnings-UIskottets Betänkande, IV.o g. £ f4° jeslagare på resor, hvarje person, som sig med sådan handtering befattar b:ko r:dr 25: — Och skall med vederbörande uppbördsmäns qvittens styrkas, att bevillnings-afgiften för löpande året blifvit riktigt erlagd, eller säkerhet derföre stäld, innan Konungens befallningshafvande eller vederbörande magistrat meddelar dem pass, hvilket pass bör uttryckeligen innehålla innehålla, att de till en sådan handel äro berättigade. Informatorer hos eoskilde, lika med tjenstemän, se 2 §. Inköpare för de Kongl, hofven, jemföras med handlande, § 9. Inspektörer vid bruk, manufakturier och boktryckerier, lika med handelsexpeditör. Jernbärare, vid stångoch tackjernsvågar b:ko r:dr 1: —• Kaffeskänkar och kaffehusidkerskor, se krögare. Kammarjungfrur, lika med betjenter. Kammartjenare „ 5: Klädmäklare och klädrnäklerskor, som hålla bodar, i sex klasser: Första klassen b:ko r:dr 50: — Andra dito „ 40: — Tredje dito „ 30: — Fjerde dito „ 20: — Femte dito „ 10: — Sjette dito . ... ■ „ 5: — Kock, bos private „ 10: — Kock, skepps-, se sjömän.
Från La gsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten; Af den 2.1 dennes: N:o 238, I anledning al gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeidte Betänkande, rörande frågan, om offentlighet vid Riks-Ståndens öfverläggningar N:o 23g Öfver vackt motion, angående Arbetsoch Corrections-Inrättningea i Wadstena, Från Lag-Utskottet; Af den i5. dennes; ]Nr:o, 2.^0. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldle Betänkande öfver Kongl, Majrts JNådiga Proposition angående vidtagande af en ytterligare anstalit till förekommande af fångars flyckt, * Justerades följande; Utdrag af Protocollet hållet hos Högloft. Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm f. m. den 22 November 1823. Den ss November e, m. S, D. Remitterades lill StatssamtAllmänna Besvärsoch Oeconomi e-U t s k o 11 e n ; Herr Hammarskölds, Lorenzo, memorial, innefattande anmärkningar vid bemalte Utskotts den 20 dennes f. m. återremitterade Utlåtande, öfver Herr von Hohenhansens, M., Motion, Qm undersökning af de Civile Läroverkens närvarande beskaffenhet; jemte Friherre Adlerbeths, Jacob, i anledning af berörde Memorial, afgifne yttrande, Ut Supra, S. D. Föredrogs å nyo och gillades Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeccmomie-Utskattens den i5 dennes under N:o 231, afgifne, samt den 17 derpåföijde e. m. på bordet lagde, förslag lill jemkning af Riks-Ståndtns skiljagtige beslut i Irågan om upphäfvande af Kongl, Förordningen den 7 December 1787, angående lifsstraff’för obehörige omdömen öfver de af Kongl. Maj:t vidlagne författningar.
Aug. P. 541- Sept. P. 7, 98. — i anledning af anmärkningar vid Utskottens Betänkande, rörande HofRättens Öfver Skåne och Blekinge ställande på I11- dragningsstat. m. m. Aug. Sept. P. 30, xox. — om Statens ansvarighet för enskildes af Publike Embetsoch Tjenstemän förskingrade medel. Nov. P. 3g4' 602 Stats-, Lagsamt Allmänna Besvärs oell OeconomieUtskottens Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag: rörande förändring i närvarande fångföringssätt. m. m. Aug. P. Sept. P. 74, I04- — angående dels befrielse från Skattläggning för Husbehofs Mjöloch Sågqvarnar, dels ock rättighet alt obehindradt samt utan föregången syn på stället få sådane Qvarnar, samt andre Vattenverk anlägga. •— angående en friare Disposition af EkeSkogarne i Riket. Sept. 2 A. P. 518. Nov. 2 A. P. 636. — om ändring i nu gällande grunder för MilitiaeBoslällens och annan Kronojords utarrendering. Dec. P. 353, 383, 4*5. — i anledning af anmärkningar vid Utskottens Betänkande, i fråga om ändring af nu gällande grunder för Militiae Boställens och annan Kronojords utarrendering. Statsoch särskilta Utskottens Betänkande: om Kongl. CantzliStyrelsens upplösning. Nov. 2 A. P. 674. Se i öfrigt ConstitutionsUtskottets med StatsUtskottets gemensamma Betänkande. Statsverket, Riksens Ständers Revisorers Berättelse om 1820 års Revision. Se Revisorer. angående dess förhållande till Riksens Ständers Bank. Julii P. 909, 1042. 605 StatsVerket, om uppskof med betalning af dess skuld till Banken. — Tabell öfver. StatsVerkets inkomster, om beräkningen af till nästa Riksdag. Aug. P. 1010. -— angående några vid förslaget derom förekomne frågor. April P. 618. Aug.
Bifölls; och N:o 8, i anledning af väckt motion om förbud för kringresande komedianter att vid marknader samt å sönoch helgedagar anställa förevisningar. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets följande Memorial och Betänkanden: N:o 76, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 70. Lades till handlingarne. N:o 77, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 69. Lades till handlingarne. N:o 78, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 66. Lades till handlingarne. N:o 79, i anledning af väckta motioner om dels Smålands Hussar-rege mentes, dels ock fyra sqvadroners af Skånska indelta kavalleri-regementena afsittande. Bifölls; och N:o 80, i anledning af väckt förslag om förändrad reglering af klockarnes aflöning. Bifölls. Frän Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 56, i anledning af Kongl Maj:ts Nådiga Proposition, angående för säljning af tomtplatsen efter Kronans nedbrunna spanmåls-magasinshus i staden Carlshamn. Bifölls. N:o 57, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående afsön dring af jord från krono-lägenheterna Hushagen, Köpings-ön och Byslätten, i Köpings socken af Westmanlands län, för utvidgning och rätning af Köpings å. Bifölls; och N:o 58, i anledning af erhållna återremisser å Betänkandet N:o 33, angående beräkningen af Stats-verkets inkomster. Sednare framställningen, i anledning af yttrandet i 9:de punkten, angående mantals-penningarne, godkändes, och i öfrigt lades Utlåtandet Jill handlingarne. S. 1). Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotlets Memorialer och Betänkanden: N:o 76, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 70.
Genom stadgandet i 1 g att blott hälften af qvarlåtenskapen får bortgifvas från bröstarfvinge är en inskränkning gjord uti den blia rigtiga, sorn i vår Lag uråldriga grundsatsen att man må fritt förfoga öfver hvad man förvärft och denna inskränkning är så mycket mera opåkallad, som någon anledning att förenämnde rättighet blifvit till barns och bröstarvingars förfång missbrukad så vidt jag kunnat utröna ej förekommit. Från denna grundsats, likasom från grundsatsen af en fullkomlig testamentsfrihet, hvilken sednare det efter min tanke icke är rådligt att nu här antaga, följer otvunget rättigheten att dela olika emellan de närmaste skyldemännen, men att deremot, på sätt LagUtsk. föreslagit, stadga att egendom får borttestamenteras endast inom börden, dermed Utsk. naturligtvis menat börden efter dess förslag eller bröstarfvingar och syskon, samt såmedelst stifta en speciel lag för dessa led, det skulle likasom hvarje speciel lag endast kunna försvaras genom tillvaron af ett specielt behof och något sådant att dela arf olika emellan dem, som ligga menniskan efter naturens egen lag närmast och hvar inom sitt led lika nära, det känner icke Svenska folket, utan det är ett lån från främmande nationer. Med den andra priviligierade categorien, som Utsk. upställt, eller skyldemännen, är förhållandet visserligen belt olikar ty dessas krets, begränsad endast af möjligheten att geneologiskt utreda slägtskap, kan komma att omfatta flere hundra personer, af de mest olika slägtgrader, men något rimligt skäl att göra dessa, emellan hvilka och testator något blodsband ej längre kan anses äga rum, serskildt berättigade emot oskylda, då man ej fixerar rättigheten såsom arfsrätt, kan jag ej fatta. Utsk. har sjelft förutsett en anmärk, om inconsequens deruti alt bördemän och andra skyldeman icke skulle hafva något medel att förekomma arfvejords bortgifvande med deras förbigående, emedan rättigheten att klandra testamente blott är förbehållen arfvingar.
Sedan inom Ståndet motion blifvit väckt om den långsamhet, med hvilken Betänkanden från Utskotten inkomma och med afseende på den tidsutdrägt vid Riksdags-Ärendenas behandling, som måste blifva en följd af Betänkalidenas tryckning och utdelning förr, än de i Stånden föredragas, beslöt Preste-Ståndet, som för sin del under Riksdagens lopp icke dragit i betänkande att till pröfning och afgörande företaga de skriftlig'n ingifna Betänkanden och Memorial, att fästa sine respectrve Med-Stånds uppmärksamhet 44 Pre t. Utdrag den i 7 Sept. 18-29. vid detta ämne, samt vördsamt och vänligen in* bjuda dem att anmoda samtlige Utskotten att hädanefter, så fort ske kan, till Riks-Stånden in* sända sina Betänkanden och Utlåtanden skriftlig gen, så vidt de icke med samma skyndsamhet kunna tryckte meddelas, eller så vida de efter Utskottets egen pröfning finnas vara af den vigt, att de böra tryckte öfverlemnas. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Banco* Utskottets Betänkanden: N:o 73, i anledning af den genom Utskottet förrättade revision öfver Banco-Discont-Yerkets räkenskaper och förvaltning, samt förra Piiks-Discont-Yerkets fortsatta utredning för år 1828; och N:o 73, i anledning af Herr 1. P. Hembergs motion, rörande eftergift af Bankens Intecknings* lätt i afseende på den å Uddevalla Stads Utmark varande Ståndskog. Från Välloflige Borgare-Ståndet. S. D. Yid förnyad föredragning biföllos följande Lag-Utskottets Betänkanden: N:o §6, öfver Herrar P. G. Cederschjölds och M. 1. Crusenstolpes motioner om fastställande af vissa grunder för en ny' Brottmåls-Lag; •'.> N:o 87, öfver Riksdags-Fulimägtigen Peter LAnderssons från Hallands
Nu skulle det upptaga R. o. Ad:s tid på ett föga grannlaga sätt. Hvad den ifrågavar:de motionen i öfrigt beträffar, så forde någon hvar medgifva, att den har haft ett ganska besynnerligt öde. Den framträdde under ganska stora anspråk, utskriken af åtskilliga motionärer, välbevågne tidningar, såsom den förnämsta motion, som hade blifvit väckt under riksdagens lopp. Men underkastad närmare skärskådning af personer, som vore mera bekanta med ämnet, befanns den vara grundad dels på oriktigheter och dels på osäkra kalkyler, hvilka befunnos vida öfverstiga de summor, hvartill de i förslaget blifvit upptagne. Dessutom visade sig att den föreslagna förändringen skulle för nationen medföra en så serdeles stor uppoffring i ekonomiskt afseende och derjemte, så serdeles många andra Den 28 Juni f. m. 265 olägenheter, att dä fråga inom Utsk:n förekom, ingen enda person fann lämpligt att emot Utsk.-ns beslut sig reservera och det oaktadt Utsk:ns ledamöter ganska väl hade sig bekant att den värde motionären hade öfver 14 dagars tid haft en afskrift af Utskrns betänk, och alt åtskillige af Utskrns ledamöter hade blifvit försedde med upplysningar i ämnet dels mundlligen, dels skriftligen. Då det oaktadt de sammansatta Utskrns betänk, icke blifvit beledsagad af någon enda reservation; då här inom R. o. Ad., der så många personer af yrket finnas och der man är så intresserad för dylika förbättringar, ingen röst höjde sig då målet här slutligen afgjordes, till försvar för betänk., så torde dessa omständigheter mer än något annat bevisa af hvad värde, de emot betänk, här nu gjorde anmärkme kunna vara. Jag vill icke ytterligare upptaga tiden, utan anhåller endast, att delta mitt yttrande mätte få intagas i protocollet. Ilr Stjernsvärd:
Att »åtskilliga af våra vigtigaste samhällsinrättningar skulle komma att under»kastas en väsendtlig rubbning» vore visserligen så till vida sannt, som de flesta af rikets kamerala embetsverk med sina mångtaliga embetsoch tjenstemannapersonaler skulle blifva öfverflödiga i samma stund, som alla hemman voro frälselösta, äfvensom Kronans räkenskaper och kontroller icke skulle blifva på långt när så invecklade och försvårade, som de nu äro, men detta borde, enligt motionärens åsigt, just anses såsom en fördel så mycket större, som derigenom många andra bland landets föråldrade institutioner äfven kunde motse en nyttig reform. Af samma orsak vore jordeboksgranskningens fullbordan så mycket 16 Stals-Vtskottets Utlåtande N:o i'2i. mindre något skäl emot åtgärdens företagande, som just derigenom storsta delen af detta svåra och vidtutseende arbete skulle blifva obehölligt. Instämmande uti den del af Kammar-kollegii yttrande, hvaruti Kollegium af de uti Ständernes ofvan citerade skrifvelse upptagna fyra olika förslag, ansåg endast det under litt. a. vara verkställbar^ fäster motionären uppmärksamheten derå, att det skulle vara lätt nog att utföra detta utan något särdeles olägenhet för Staten eller deri enskilde jordbrukaren. Sedau nemligen numera en ordnad hypotheksbanks rörelse blifvit införd, kunde de inom landet bildade löreningarne förskottera jordegaren den summa, som för grundräntans inlösen erfordrades, på samma gång som Statsverket, genom inköp af Uikshypotheks-bankens obligationer, egde ett lätt och säkert tillfälle att använda de inflytande kapitalerna. Den invändning, som dervid möjligen kunde framkastas, att de flesta hemman redan äro hos Hypotheks-föreningarne pantsatte för tillförene erhållna lån, vederlädes lätt dermed, att dessa föreningar vid lånens beviljande innehållit just det kapital, som svarade mot hemmanets grundränta, och detta antingen lånet grundade sig på domarevärdering eller bevillningstaxering.
De anmärkningar, hvilka i de återremitterande {Stånden blifvit gjorda , angå dels den omständighet, att Utskottet icke stödt sin anmärkning på något i Stats-Rådet fördt Protocoll, dels Utskottets uragtlåtenhet att bestämdt tillstyrka den åtgärd, Riksens Ständer, i anledning af det i Memorialet uppgifna förhållandet, enligt Utskottets mening, borde vidtaga. Bland de ledamöter af de återremitterande Riks-Stånden, hvilka fästat uppmärksamhet å sistnämnde uragtlåtenhet, hafva någre icke yttrat sig, hvilken åtgärd de ansågo Utskottet hafva bordt föreslå. Andre^hafva deremot bestämdt yrkat, att Utskottet borde föreslå Riksens Ständer att genom en underdånig skrifvelse fästa Kongl. Maj:ts uppmärksamhet på nödvändigheten att complettera Stats-Rådet; hvarvid äfven blifvit närnndt del alternativ, att en deputation kunde utses att till Kongl. Majit framföra Riksens Ständers önskningar i detta afseende. Utskottet vill, hvad angår den första af de anförda anmärkningarne, blott upplysa, att Utskottet för sin del icke trott Grundlagarne innehålla den grundsats, alt Konungens Rådgifvare skulle vara utan ansvar för sin uraktlåtenhet att till 'protocoll anföra sjelfkrafda påminnelser om hvad Rikets väl kräfver.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 22 April 1823. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: Herr ron Hartmansdorffs, August, anförande, innefattande anmärkningar vid StatsUtskottets den 11 dennes eftermiddagen till StatsUtskottet återremitterade Utlåtande, i anledning af väckt motion om ökadt anslag å Stat för Kongl. Eibliotheket. Ut supra. 'tfm 32 April t. ml S. D. Vid förnyad föredragning af ConstltutionsUtskottets sedan 1817 och 1818 årens Riksdag livilande, samt den 3 dennes på bordet lagde förslag till ändring af nedannämnde paragrapher af RegeringsFormen, beslöt Ridder, skåpet och Adeln att antaga de af Utskottet till. styrkte ändringar uti 9, 61, 97 och i:sta morn. af 107 paragraphen, jemte andra alternativet af de utaf 4 paragraphen framställde nya redactioner; hvaremot Utskottets förslag till förändrade redactioner af 7, 102 och 2 momentet af 107 paragraphen af Ridderskapet och Adeln ogillade». Ut supra. S. D.