Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Commissionairer, Ombudsmän, Sterbhus-Kamererare , Privates Secreterare och Kamererare, Hof-, Sprak-, Fäkt-,och Dansmästare ined flera af Handels Bokhållare och Casseurer 3:-— Andre Handels - Betjenter samt Dykeri-Commissarier, Hamnfogdar , Parmmätare och Politie-Geval diger med deras vederlikar - 36 Uppsyningsman , Vaktmästare , Stadstjenare , Executions - Betjente , Akare, Mätare , Packare , Besökare , Krögare och deras vederlikar, Saltpetersjuderi-Mästäre , åtskillige VerksSockneoch privata Personers Handtverkare, Trägårdsmästare, Styrmän, Kammartjenare, Uakejer, Kuskarmed flera dylika personer i§ Bruks-Patroner som äga till och med 1000 Skeppunds Smide - 9:““ och deröfver för hvarje ioo:de Skeppunds Smide j : Glas-Bruks ägare 5 : — Säpoch Pappers-Bruks ägare 4: Possessionater som äga ia hela Hemman - g: deröfver för hvart helt Hemman 1: lika vilkor B:dr 1: 2 -J sk. Handels-Lärl i egar Fabriks-Mästare sorn ej arbe<a för egen räkning - Fabriksoch HandtverksGeseller — 36 Ägare Den 5 Juli - 489 Ägare af Sex till och med Elfva Hemman - * - 6 : _ Agate af Ett till och thed Fem t Hemman - 3:—■ För. de Hemman som under Bruk nyttjas, eller för Bruk belägne a en Possessionats ägor, betalas ej särskildt; men då någon ager både Bruks oph Landt-Egendotn eller tillika innehafver Fullmagt såsom Tjenstgörande eller Garacteliserad, beräknas Chartan efter det som belöper sig högst.
»Vid uppgörandet af förevarande tulltaxe-förslag har Bevillnings-Ulskottet fullföljt samma princip, som vid sistförflutna riksdag inom Utskottet gjorde sig gällande, nemligen, att förändra förtullnings-sättet efter värde till tullbehandling efter vigt, samt att, framför allt, borttaga de i gällande taxa ännu befintliga förbuden. Riktigheten och ändamålsenligheten af den första förändringen bestrider jag ingalunda; öfvertygad som jag är om det otillförlitliga och till stora missbruk ledande värdeförtullnings-sättet, befarande jag deremot icke af den föreslagna förändringen lil! förtuilning efter vigt sådane missbruk som värde-förtullningen gör möjliga, och är derjemte förvissad att denria förändring skall inbringa till Staten en både säkrare och större inkomst än del gamla förtullnings-sättet. 1 afseende åter på förbudens borttagande, delar jag icke majoritetens inom Utskottet mening om behötlighelen och nyttan af alla förbuds borttagande. Att borttaga dem har varit följden af en princip, man velat genonidrifva under åberopande af öfvertygelsen om det i tull-lagstiftningen ännu rådande prohibiliva systemets förkastlighet och med, ifrån det så mycket bedrifna lurendrejeriet, hemtad anledning. Till deltas förekommande, åtminstone i väsendtlig grad, tror jag likväl ali medlet icke ensamt eller ens hufvudsakligen bör sökas i förbudens borttagande celi tullsatsernas nedsättning, utan att sådana jemväl på en annan väg får sökas och bör beredas. Man har alltså i införsels-tariffen funnit för godt, och lyckats alt utstryka alla förbud. Har man ej i andra fall varit konseqvent, så har man åtminstone varit det i detta. Skiljaktig ifrån majoritetens mening, reserverar jag mig' sålunda mot förbudets borttagande vid införsel af jern: tackoch barlast-.
D. -t-^å Herr Borgmästaren Holms, sedan den 23 Mars hvilanda motion om en serskild skrifvelse till Riksens Ständer, hvaruti, jemte berättelse om den handläggning frågan om Embetens och Tjensters lämpligare reglering hittills vunnit, anmälan skulle göras om den. befunna olikheten emellan Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, af den 23 Juli 1815, och det till grund för densamma antagna Stats-Utekottets Betänkande, af den 27 förutgående Juni, rörande Lönetillökning för Civila Embetsoch Tjenstemän, till afgörande färe - 472 Serskildta Utskottets Eetänkanden. tom, uppläste Herr Friherren och Ordföran* den ett så lydande anförande : "För min del finner jag ingen skiljaktig het, utan tvärtom en fullkomlig enstämmighet emellan Riksens Högloft Ständers StatsUtskotts, under den 27 Juni 1815, afgifna Betänkande, angående tillökning i Civila Ernhetsoch TjenstemannaCorp ens lönevillkor, och Riksens Högloft Ständers, i anledning deraf, den 25 derpå följande Juli till Kongl. Majt aflåtna underdåniga skrifvelse. Uti det förra har Högloft Stats Utskottet förklarat, att. sorn en närmare reglering om det nödiga Émbetsoch Tjenctemanna-antalet i Rikets serskildta Styrelseverk vore satt i fråga, och äfven redan under utarbetning, men Utskottet ansåg den föreslagna Lönetillökningen i högsta måtto billig och nödvändig, måste Utskottet, till grund för densamma, följa gamla löningsstaten, hvilken tillökning således blefve provisionel!, intilldess regleringen nästa Riksdag, som då troddes inträffa den 15 Januari 1820, kunde vara fullbordad, men utan att Utskottet häftat något förbehåll, att Lönetillökningen skulle upphöra, i fall merberörde reglering då ej vore färdig. Likaledes hafva Riksens Häglof!.
Om hivad till rättelse för framtiden bör stadgas i afseende pä styrelsen af Riksgäldswerket nar Riksdagar hällas pä annat ställe än i Stockholm, och de fleste ibland sullmägtige i egenskap af Riksdagsmän komma att Riksdagen bewista; hwaraf det sednare alternativet, i enlighet med hwad förut i afseende pä Banco sullmägtige blifwit beflutit, awogs. 2:0 Angående Dirccrionens öfwer Drottninghuset i Stockholm hos Kongl. Maj: k gjorde underdäniga ansökning om tillökning ä den för detta barmhertig hets werk i Stat anflagne summa. g:o I anledning af gjorde anmärkningar wid betänkandet rörande ersättning af kostnaden till Capotter för Exrra Noterings manskapet. 4:0 I anledning af frägan om förhöjning i Postskjutslegan m. m. 5:0 Öfwer Högloft. Ridderskapets och Adelns gjorda anmärkningar wid Utskottets betänkande om de under sista kriget sängne ogifte Officerares och Under Officerares till Stats werket indragne halstra löners ersättning. 6:0 I anledning af hederwärda Bonde-ständets remitz i fräga om den till fromma stiftelser s anslag - r84 Den 9 Julli. anftagne Krono tionde spannemälens för auctioner. ndc. 7:0 I anledning af Herr Capitaine» e. O. sk korlellsg memorial om anstäende af mede! rill undergöd för 8 Utrikes ort warandc Sivenstr sjöfolks hemförstaffmde ri i fäderneslandet. 8:0 Angående Kongl. Mastts nädiga strifwelse af ven 12 Janii 1812, rörande dek prvject som inkommit til! rn bättre ärendernes behandling inom Rikets styrelse werk, och hwad i detta ämne blifwit tillgjordt. 9:0 Wid Utskottets utlåtande i anledning af Högloft.
Dahlby Kungsgård, om sökt eftergift af bristande arrende för Lotten N:o3; StatsUtskottets betänkande bif. af Presteståndet, s. 562. af Borgareståndet, s. 584. af Bondeståndet, s. 594* af Adeln, s. 599- Dahlstedts, om Slussmästaren P. A. ansökan om förnyelse af en förkommen RiksgäldsContoirets obligation, StatsUtskottets betänkande bif, af Presteståndet, s. 1191. af Bondeståndet, s. 1201 af -Bor. gareståndet, s. 3208. af Adeln, s. 1214. Debetsedlar, om upprättandet af, etc,; EkonomiUt skottets betänkande bif. af Presteståndet, s. 54i. af Bondeståndet, s. 54g. af Borgareståndet, s. 568. af Adeln, s. 597- Dechar-t 33 Decharge För StatsRådet och Föredragande, om * Pr®, steståndets beslut deröfver, s. 471* Bondeståndet, s, 479* Borgareståndets, s, 512. »*— för BancoFullmägtige, om; BancoUtskottOts betänkande, bif. af Adeln, s. 574» af Presteståndet, s. Boi. af Bondeståndet, s. 631. Degnepenningarne, om utgörandet af de så kallade^ Stafs Utskottets betänkande, bif. af Adeln, s. 270* af Presteståndet, 9. 274- af Borgareståndet, s. 276* af Bondeståndet, s. 279* Deputerade, öm emottägändet äf de notrske; Adelns beslut, s. 2i4, Presteständets, s» 226. Bondeståndets, s» 934.
St. böra låta bero på K. M., att, när omsländigheterne medgifva en sådan förändring och handelsställningen antaga ett sådant lynne, vidtaga de åtgärder i afseende å tullagstiftningar, hvilka för Sverige kunna vara nyttiga och stå i förening med Svenska industriens framgång; får jag förena mig med de talare, som yrkat bibehållande af 1845 års tulltaxa, sådan som den nu är med några obetydliga modifikationer, och att således föredragningssättet måtte blifva grundadt derpå. Ilr von Hohenhausen, Mich. Silvius: Under erkännande af att lika rättvisa kan vederfaras de båda olika åsigterne inom Riddarhuset, nemi. de s, k. liberala, hvilket ord nu kan användas på hvad som heldst, men som, för att betyda någonting här, skall betyda de som närma sig till free traders och de prohibiliva åsigterne, d. v. s. de som önska bibehållandet af det n. v. tullsystem, på sätt, Frih. Raab nämnt, antingen derigenom, att den nu föreslagna nya tulltaxan eller ock den som sedan 1845 varit gällande; läggas till grund för föredragningen, då det förbehålles hvar och en rättighet att uppgifva de serskilda punkter och artiklar i förslaget, som han äskat få diskuterade och i hvilka icke endast nedsättning utan äfven förhöjning i tullen kunde komma i fråga. Detta kan dock komma att leda till, att om åsigterne äro mycket delade, man på ömse sidor anser det vara nödvändigt hålla sig så mycket mera till de punkter, som diskuteras. Det låter sig icke göra, att, i afseende å grunden för föredragningen endast fästa uppmärksamheten derpå, huruvida det af Hr Skogman föreslagna föredragningssätt går fortare eller långsammare, utan man måste dervid ovilkorligen påpeka, hvad som för landet är fördelaktigare eller icke. lag skall icke upplaga hvad här blifvit nämndt om särskilde artiklar, å hvilka man ansett tullen vara för hög, och i följd deraf kunna nedsättas. Det finnes bestämdt flera, som anse den nu gällande taxan hafva varit i Den 31 Maj f. m. 203 alla delar god.
Landtm, yttrade, att, om han rätt fat - 311> Den ii Augusti f. m. tat Frih. Cederstiörns mening, hade den varit, att tviinne rum för generalers pensionering skulle uppföras att tilldelas sådana district-general-befälhafvare och inspecteurer för de särskildta vapnen, sorn, efter 5 års tjenstgöring i denna egenskap och uppnådda 6o års lefnadsålder, erhålla afsked från deras befattningar; och hemställde Hr Landtm., om R. o. Ad. behagade härtill lenina sitt bifall. Ropades ja. 4:de punkten. Frih. Cederström, Bror: Enär Utsk., rörtde anslaget för Landtförsvars-depai tementets commando-expedition , afgifvit yttrande uti dess särskildta utlåt, angtde löneregleringen för de under statsdepartm lydande expeditioner, så förbigår jag här alt göra någon anmärkn. vid Ulsk:s åtgärd att med 3,6oo r:dr nedsätta det anslag, som uti utlåt. JN:o 44 blifvit af Utsk. uppfördt; och torde afgörandet af denna fråga blifva uppskjutet tills betänk. H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm förenade sig med Frih. Cederström. Hr von Hartmansdorff: Förhållandet med denna fråga är, att StatsUtsk. har uti betänk. N:o ig5, som Frih. Cederström rätteligen omförmäler, gjort sin framställning på grund af den K. propos:n, ang:de anslag till stalsdeparteinentena. Der innefattas jemväl frågan om de förändringar, Cancelliets stat skulle undergå. Älven jag tror således det vara bäst alt uppskjuta denna fråga intilldess betänk. JM:o iq5 förekommer. R. o. Ad. ansåg afgörandet af denna punkt böra hvila tills StatsUtsk. besvarat återremissen afUtsk:s utlåt. N:o ig5, i anledn. af K. M:s nåd. propos. om löneregleringen för de under Statsdepart:n lydande expeditioner. 5: te punkten. K.
Dagen efter kortens afsändande, då Gina k o m hem från sista profningen, berättade hon, att tant Tekla förundrat sig öfver, att kyrkoherden verkligen skulle förrätta vigseln, eftersom rådman Wallins inte v o r o bjudna — unge pastorn, s o m alltid rättade sig efter sin mors önskningar. — E n stund senare k o m L o n a Gillberg — » postväskan » kallad — in o c h omtalade, att h o n nyss mött den söta rådmanskan, som yttrat, att det måtte varit en stor missräkning för borgmästarinnan att inte få k o m m a på brölloppet hos Björkens. Som jag just höll på m e d tårtan, så kunde jag inte » låta nerverna ta herraväldet ». M e n n o g fick ängeln ofvanpå krokanen ena besynnerliga vingar. Alldeles som o m j a g haft ett par klappträn till modell, sa Karl. De följande dagarna sprang jag in i skafferiet för hvar gång det ringde, men hvai-ken Tekla eller Ursula hördes af. H v a d s o m inte heller hördes af var brudklädningen. H o s borgmästarns fick Gina den upplysningen, att s o m allting var uppoch nedvändt där i julbrådskan, så hade Mia gått till någon släkting, de visste icke hvem, för att få vara i fred m e d sitt arbete. Som Mia är släkt m e d halfva sta ' n o c h en obekant bråkdel af landsorten, så var det svårt att i en hast spåra upp henne. Men jag, s o m började ana ormens argan list, lät L o n a (hvilken vi i brist på manliga detektiver använder till grannlaga uppdrag) göra efterforskningar. » Post-, väskan » är aldrig sen af sig, o c h inom kort fick jag veta, att Mia var hos Hagmans. Som det är en bra bit ut till Lunda, bad j a g Karl låta drängen fara dit och hämta stassen. Lussedagen k o m med sol, rimfrost och knarrande snö, o c h man klädde ut husets unga flickor i granriskransar med brinnande ljus i o c h hade allt möjligt nojs för sig.
Ryska Örlogsflottornes hela personal, militära, civila, och varfsarbetare uptagcs för Östersjöflottorne tili 69,348 personer; och deraf sjö-, eller skepps-officerare 813. Summa Officerare 1,382. Då man ifrån dessa upgifter företager granskningen af hvad som uti K. M:s Nåd. Propos., i afseende å Femte Hufvudtitm förekommer, så finner man, att äfven med beräkning af, utaf R. St. vid sednaste Riksdag beviljade utomordentliga anslag för Örlogsflottans iståndsättande, man med de, vid sista Riksdag beviljade så väl ordinarie, som extra anslag, icke hunnit längre, än att man vid 1858 års början, beräknar sig kunna upkotnma till: Segelskepp tjenstbara af lista klassen 4. D:o d:o med ånga 2. D:o d:o af 2:dra klassen 2. D:o d:o af 3:dje d:o 1. D:o tjenstbart till skrofvet men incomplette till inventarierne 1- Segelfregatter af lista klassen 2. D:o af 2:dra d:o 3. Större ångfartyg om 60 å 140 d:o . 3. Summa segelskepp, fregatter och mindre fartyg 27. ångskepp, korvetter och ångfartyg 8.
Utskottets Betänkande, N:o 4. 21' att med de der omnämnda ångfarfartyg endast förstås sådane, som ej egas af aktie-bolag. § 17 och 19. I afseende å den i dessa §§ för fastigheter i städerna och på landet stagdade bevillning af 2 Rdr för hvarje tusende af det uppskattade värdet, har Hr Komminister Beckman föreslagit: dels alt afgiften borde beräknas endast på så stor dek af det uppskattade värdet, sorn återstode, sedan derifrån afdragits 10 procent, såvida nemligen fastigheten uppskattades till en under de sista tio åren erlagd köpeskilling, söm icke blifvit bestämd genom exekutiv auktion; dels ock att för fastighet af till och med 2000 Rdr b:kos värde måtte erläggas bevillning efter blott 1 Rdr 32 sk. per mille eller något mindre, men deremot efter 2 R ’r för hvarje 1000, då värdet öfverstege 2000 Rdr. Då ifrågavarande förslag stå uti närmaste sammanhang med livad, på sätt förut är nämndt, blifvit af motionären yrkadt, angående dels 10 procents afdrag å löneinkomsten vid bestämmandet af bevillningen för emhetsoch tjenstemäns löner, och dels en, i förhållande till inkomsten, stigande procentberäkning i afseende å afgiften för borgerlig rörelse, , men Utskottet ansett sig icke ega skäl att berörde yrkanden understödja, finnér Utskottet sig icke heller, med hänsigt till hvad här blifvit i enahanda syftning föreslaget i afseende å den fasta förmögenhetens beskattning, kunna frångå nu gällande allmänna grunder, och får alltså äfven å denna del af Hr Komminister Beckmans motion afstyrka bifall. § 23. Af Gustaf Pettersson från Östergöthlands Län bar uti afgifven motion blifvit yrkadt, att, dä postförings-skyldigheten vore att anse såsom ett onus och ingalunda som en för del, den för posthemman nu stadgade bevillning måtte upphöra.
13:o K. M:s nåd. propos. af d. 20 dennes, ang:de ruslhål larnes inom det s. k. Kungsöhrs län befrielse från erläggande af nu utgående lösen för de räntedagsverken, hvilka af deras ägande stamhemman skola utgöras; 14:o K. M:s nåd. propos. af d. 20 dennes, ang:de öfverlä tande till Malmö stad af mark, tillhörande Malmö f. d. fäst ning; samt 15:o K. M:s nåd. propos. af d. 7 dennes, ang:de bildandet af en fond till pensionering af folkskolelärare. Föredrogs Exped.Utsk:s d. 22 dennes f. m. på bordet lagda mern. N:o 5, i anledn. af erhållen anmodan om införande i riksdagsbeslutet af K. M:s nåd. skrifvelse ang:de åtskilliga föreslagne lagförändringar. Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Jag får vördsammast fästa uppmärksamheten derpå, att detta är första riksdagen, hvarvid ett sådant förhållande kunnat äga rum; ty först vid sistförflulne riksdag antogs den grundlags-förändring, hvarigenom Konungen berättigades, alt äfven efter riksdagens slut sanktionera R. St:s beslut i lagfrågor. Detta hade lill följd, att i sista riksdagsbeslutet inlogos alla sädane förslag till lagfrågor, hvilka voro af R. St. bifallne, men hvilkas öde Konungen vid riksdagens slut ännu icke afgjort. Om nu Konungens svar på alla dessa frågor, hvilka svar grundlagen stadgar skola afgifvas vid nästföljande riksdag, skulle endast läggas till handlingarne, men ej i riksdags-beslutet intagas; så komme den besynnerliga följd att inträffa, att i sednaste riksdagsbeslut linnas intagne en mängd lagförslag, hvilka derefter likasom försvinna. De finnas icke i det följande riksd.beslutet, och det föreg:de innehåller endast att de blifvit af R. St. antagne; men deras öde hos K. M., antingen de blifva antagne eller afslagne, upptager intet riksd.beslutet. Den 23 December f. m. 411 Hr von Hartmansdorff, Au g.:
Frih. Rantzou, Joli. A Ib., hade inlemnat följande, som upplästes: StatsUtsk. har i sitt nu upplästa betänkande, i afseende å aflöoingen till Ståndens och Utskottens Cancellibetjening, frångått den grundsats, som blifvit vid de sednare Riksdagarna följd, att nemi. till en bestämd summa, dag-eller månads-tractamente, fastställa samma aflöning. Utskottet har i stället föreslagit ett förskott, och sedermera ansett det böra bero på Utskottet att, efter vedérbörandes hörande , lämpa den ytterligare belöningen efter beskaffenheten och mängden af de anställda tjenstemännens göromål. Denna grundsats kan jag icke godkänna. Jag röstar för ett så inskränkt antal tjenstemän som möjligt; men då jag af dessa tjenstemän fordrar både duglighet, träget arbete och sjelfständighet, så betviflar jag, att dessa egenskaper stå att finna hos personer, hvilkas aflöning ställes på discretion och hvilkas tilläfventyrs onödiga uppmärksamhet för en eller annan af dem, som öfver deras arbete skulle lemna det slutliga vitsordet, någon gång torde kunna komma att betyda iner än verklig flit och skicklighet. Deremot böra tjenstemännen hafva bestämda åliggändeu sig uppdragna och noga tillsyn hållas deröfver, alt dessa fullgöras med ordning och drift. 94 Dcii 20 Februarii e. ni. Hvad beloppet af betalningen angar, så bör den, enligt Riksd.-Ordn., matas efter göromålens vigt och mängd. Dervid bör äfven besinnas, att Betjeningen hos HiksSt., under sin tjenstgöring derstädes, är afstängd från ali annan tjenstgöring och andra tillfallen till förtjenst. Sådant är åtminstone förhållandet med 11. o. Ad:s Cancelli. Flera af våra Notarier och Cancellister hafva måst under Riksdagen afsäga sig sina ordinarie tjenstebefattningar, och med våra omständliga discussioner kan en hvar göra sig begrepp om, hvilken dryg möda är pålagd våra Notarier och isynnerhet Ridd.-Secreteraren.
rent af intelligenta uttrycket hos gossen, som sköter verktygen för träsnideriet med riktig konstfärdighet, men som icke ens kan tala rent och kunnat bibringas endast en mycket ringa grad af intellektuel uppfostran — och du skall förstå, hvilken varm människokärlek, hvilken skarpblick, hvilken energi och hvilket oerhördt tålamod som fordras för detta arbete! Det är också dessa egenskaper hos Thorborg Bappe som kommit hennes verksamhet att bära så rika frukter. Med arbetet grundadt på den ofvannämnda iakttagelsen, att hos hvarje idiot vanligtvis nå- got frö finnes kvar, som bär lif i sig till utveckling, har hon företrädesvis användt slöjd och handarbete som väckande och uppfostrande medel och med en framgång, som ofta haft rent af underbara resultat både hvad ankommer det utvecklande inflytandet på det sinnesslöa barnet och de arbeten, som utförts och ännu utföras. Den mest välsignelsebringande frukten af hennes verksamhet bland de sinnesslöa är kanske dock realiserandet af en tanke, som redan förut väckts hos en af idiotvårdens varmaste vänner, och som snart blef en hjärtesak äfven för Thorborg Bappe, nämligen bildandet af arbetshem för de ur skolan utgående eleverna, dessa stackars barn, hvilka utan skydd och hem eller med dåliga sådana annars skulle komma att kastas tillbaka i det elände, hvarur de framdragits, blott för att nu, efter bekantskapen med kärlek och omvårdnad, dubbelt lifligt känna det förfärliga i sin lott. Tvänne arbetshem hafva sålunda under tidens lopp kommit till stånd, ett för gossar på Rickomberga invid Upsala och ett för flickor här i Stockholm; det förra en liten landtgård, där gossarne deltaga i jordbruket, trädgårdsskötseln och hvad öfrigt som kan förekomma, det senare ett litet envåningshus med planterad gård, Norrtullsgatan 14,för närvarande gifvande skydd åt sju flickor. Det är till detta lilla hem, såsom dess föreståndarinna, friherrinnan Bappe sedan förra året dragit sig tillbaka efter att i 12 år hafva arbetat i själfva skolans tjänst, ett värf som nu hvilar i andra kärleksfulla händer.
Särskilt förordnade tullbetjänter, skall kontrollera förteckningen och packningen samt förse det med tullverkets sigill. Köparen skall inom 6 månader under bevakning inlasta. När lasten nått bestämmelseorten och lossats skall köparen genast översända förteckning till Svenska Handelsagenten. IV Art Hur förfaras bör med inhemska och utländska stämpelbara tillverkningar, som finns ostämplade. § 1 Inrikes varor och utländska tillåtna varor skall var försedda med tullstämpel, vilka stämplar skall finnas på stycket så länge något finns kvar. § 2 Den som säljer ostämplat har förbrutit varan och bötar fulla värdet. § 3 Vill någon sända avskurna stycket av en vara där stämpeln inte syns från en ort till en annan, låter han stämpla med ortens hallstämpel eller medsänder skriftligt bevis att stycket varit behörigt stämplat. § 4 Den som förfärdigar, brukar eller låter bruka falsk stämpel straffas, mannen med 18 par spö och kvinnan med 14 par ris eller 16 dagars fängelse på vatten och bröd. § 5 Hallrätterna skall ha uppsikt över fabriksidkare, så att goda och försvarliga varor efter allmänhetens behov finns att tillgå. Skulle någon fabriksidkare anmäla mer gods än som rimligen kan tillverkas av hans arbetare skall undersökning genast ske. Skulle någon blanda in utländskt gods ibland inhemskt mister han äran och godset är förverkat. § 6 Den som upptäcker att utländsk tillverkning blivit stämplad som svensk, skall jämte beslagareandel få en belöning av kronan med 500 riksdaler. § 7 Böterna delas av beslagaren och fabriks fattigkassan. V Art Om tillsyn mot olovlig handel med förbjudet eller tullförsnillat gods, samt upplag och transport därav. § 1 Vederbörande fiskaler och övriga tjänstemän skall hålla noga uppsikt att ingen obehörig handel på kamrar eller av obehöriga personer sker, samt att med kringlöpande i husen sådana varor ej utbjuds. § 2 Fiskaler och krono åklagare har rätt att anställa undersökning vid misstänkta upplag och där försäljning hålls. Underbetjänt skall dock ha skriftligt förordnande av tulldirektionen. De skall anmäla hos borgmästaren eller kronofogden att en sådan undersökning skall ske, dock utan att avslöja när och hos vem eller anledningen. De får två eller flera personer som handräckning och vittnen. Önskar beslagaren vakt eller skydd skall han få det. Undersökningen får inte ske i mörker. Skulle någon obehörig delta i undersökning döms han för hemfridsbrott.