Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St:s Bank bestämda belopp af 4,400>000 >:dr, så att banken i möjligaste måtto må förblifva innehafvare af ett dessa 4i400j000 i:dr motsvarande belopp lätt realisabla förbindelser. Jag vill visserligen erkänna, att jag skulle ingenting haft emot, om man utsträckt denna sistnämnda tillåtelse ända till ett belopp af 5 å 6 millioner; men det är bättre att låta sig nöja med hvad man härigenom vunnit än att få intet. Det gifves äfven ett annat systeme i afseende på bankens förvaltning, än det som här tyckes göra sig gällande, nemi. det s. k. siry psystemet. Detta systeme saknar icke anhängare, hvilka högst ogerna medgifvit en så vidsträckt latitud sorn den Utsk. föreslagit; och jag troi-, att om man skulle vilja utsträcka denna latitud ännu längre, så skulle anhängarne af det nyssnämnda systemet uppbjuda sina yttersta krafter, för att om möjligt göra liela saken örn intet. Hvad den värde reservanten Frih. Stjernstedt, äfvensom den talare som här yttrat sig, Hr Mannerskantz, anfört i afseende på den i 8 punkten af Utsk:s betänk, bancofullmäktige medgilna upplåningsrätt, grundar sig på ett fullkomligt misstag. Desse herrar hafva ansett, att bancofullmäktige redan förut ägt"en sådan rätt, och att Utsk. således endast behöft tillstyrka fortfarandet af hvad förut i sådant afseende stadgadt varit; men så är alldeles icke förhållandet, oell till bevis derpå anhåller jag blott att få uppläsa ingressen till 12} §:n af nu gällande bancoreglemente, hvarest står, ”att bancofullmäktige berättigas, att då bankens säkerhet det ford ra r” etc För min del får jag förklara, att troligen ingen enda ledamot af bancostyrelsen skulle vågat görn den slutsats gällande, att styrelsen haft rätt att upptaga lån vid andra tillfallen, än då bankens säkerhet det fordrade, d. v. s. då sjelfva riksdulrarna började att tryta i bankens fjerdingar. En vidsträcktare tolkning skulle de icke vågat gifva denna §.
Hit höra dagligen begagnade husgeråd, såaom pannor, fat, o. s. v., men äfven prydnader för väggar och skåp såsom tallrikar, krus o. s. v. Tenntallrikar och fat passa äfven förträffligt som prydnad på matbordet, i det de genom sin glans utgöra en angenäm omvexling för ögat; särskildt äro de lämpliga att sätta under porslinstallrickarne för att skydda bordet mot hetta och fläckar. Tennet kan, som sagdt, användas till alla slags rumprydnader och dess gravering kan lätt verkställas af fruntimmer, både som tidsfördrif och som förvärfskälla. Teater-Premie-Obligationer J 2 Snörlifven Vexelkontoret, Skeppsbron 36, Stockholm. Trosa Badoch Sommarvistelseort. Trosa rekommenderas som en synnerligt angenäm sommarvistelseort. Naturskönt läge, vackra omgifningar (Tullgarn, Thureholm, Hörningsholm, Dahlbyö m. fl.). God luft, Sallsjöbad, Varmbad. afgifter). Enkelt lefnadssätt (inga societé " Dagliga kommunikationer (5 timmars väg från Stockholm). Tvänne läkare på platsen. Bref med förfrågningar besvaras af Badhussällskapet. La Syljide och Linnea, de bästa hittills kända snörlif. Schalar fr. 4: 80, färska Regnkappor 5 kr. hos JANSSON &amp; Co., 6 Hötorget 6. kr. [lött] Tricotlif fr. 2 kr. af ylle, plycherade dito fr. 3 kr. vilkor: En Obligation erhålles mot 13 inbetalningar af kr. ; Två Obligationer mot 13 inbetaln. af kr. 5 i mån. ; Fem Obligationer mot 16 inbetaln. af kr. 10 i mån. På afbetalning köpt obligation deltager äfven i de under afbetalningstiden infallande dragningar, såvida minst två månaders inbetalning är gjord före utgången af april. Tvänne utlottriingar årligen: den 1 maj och den 1 november. Full ständig beskrifning sändes mot 10-öres porto. Hvarje obligation skall utfalla med vinst från till (G-.
' Den 35 April Utskottet yttrar: ”Vid granskning af Handlingajrne rörande de Revisioner, som öfver Götheborgsoch Götha Canal-Verks-Förvaltning sedan sista Riksdag blifvit förrättade, har BancoUtskottet funnit anledning instämma uti det yttrande, Riksens Ständers Herrar Revisorertderom afgifvit, att: ”Här skulle man alltså förmoda att Herrar Revisorers yttrande ordagrant influtit”, men detta lyder som följer: ”Beträffande Götheborgsoch Götha Canal-Bolags Discont-Verk, så har vid de sedan sista Riksmö* te öfver desse Verk hällne Revisioner, enligt till Herrar Ranco-Fullmägtige inkomne och oss meddelte Handlingar , någon anledning icke fölekommit till så beskaffade erinringar vid Förvaltningen, att Banquens säkerhet för återbetalningen at de till desse Verk i föresknfven ordning lemnade försträckningar kunnat anses vara underkastad något tvifvelsmål; och hafva Styrel, seme af ifrågavarande Discont-Inriittningar, under ofvanberörde tid, i allmänhet ådagalagt en stadgad föresats, att noggrant uppfylla de föreskrifter „ sorn blifvit dem gifne, och att äfven i allt öfrigt iagttaga hvad för upprätthållandet af samma Verks Credit och fullgörandet af deras förbindelser mot Allmänheten erfordrats } hvadan den förlägenhet hvaruti desse Verk nu råkat, synes endast böra tillskrifvas tillfälliga, af förbemälte Styrelser hvarken vållade eller förutsedde händelser”. Deremot lyda orden uti Utskottets Betänkande: ”Directionerne af dessa båda Verk synas hafva under den förllutoa tiden, i allmänhet
Den siste värde talaren har fästat sigvid ett af de skäl, som jag anförde emot att borttaga förbudet, nemi. att det bästa tackjernet skulle gå ur landet, och han har dervid sagt, att det utgjorde en sjelfbekännelse af bruksegarne i Sverige, att de ej förstodo, att rätt behandla tackjernet. Men skälet ligger ej deruti, ty om bruksegarne här i Sverige egde samma förmåga att behandla tackjernet, som bruksegarne i andra länder hafva, sä skulle ändock blott genom den omständigheten, att det bästa tackjernet ginge ut, de ej kunna concurrera med utländningen. Dä komme en ny vara in på verldsmarknaden. Denna vara vore ej Svensk emedan den tillverkades utrikes, men den vore lika så god, enär den gjordes af samma råämne som det nuvåhdé Svenska stångjernet; följden skulle ju då nödvändigt blifva den, att det jern som vore sä qvalificeradt, som det nuvar:de Svenska stångjernet, komme att finnas endast bos utländningen beli gå den Svenske köpmannen ur händerna. Då, om någonsin, vore ett fäll öppnadt för den utländske jerntillverkaren att concurrera med den Svenske, då han nemi. kunde sägas verkligen arbeta pä ett råämne som vore det bästa; han skulle då ej komma i någon frestelse af att missbruka de Svenska stämplarne. Det synes mig vara ett ganska hufvud,sakligt skäl emot hvad den siste värde talaren anfört i afseende derpå, alt det skulle å bruksegarnes sida vara en sjelfbekännelse om förmåga att kunna behandla sitt jern, det nemi. att de ville bestrida utförselförbudet på tackjern. Det nu anförda skälet emot sistnämnda sats är dock ej det enda. Det andia består deruti, att den factiska förmågan att tillverka jern på bästa sätt, förefinnes inom Sverige. Den har af ålder funnits i afseende på en jernsort, nemi. Oregrundsjernet, hvilket visar sig deraf, att denna sort alltid och under hvilka conjnncturer som heldst leder lill ett godt resultat på handelsvågen. Men äfven konsten att rätt behandla de andra jernsorterna är gifven inom Sverige.
Detsammas areal antages utgöra något öfver 90 qvadratinil. Fullt tillförlitlig upplysning om arealen saknas, men uppgifterna härom öfverensstämma derutinnan, att den utgör mera än 90 och ej uppgår till 100 qvadratinil. I kyrkligt hänseende omfattar länet 15 prosterier, 108 pastorater och 156 församlingar. Det är vidare indeladt i 8 domsagor med tillsammans 23 härader och tingslag samt 8 fögderier och 28 länsmansdistrikter. Städerna i länet äro fem, Linköping, Norrköping, Wadstena, Skeninge och Söderköping, alla med egen jurisdiktion, hvarförutom finnas 2 köpingar, Motala och Waldemarsvik, bland hvilka den sistnämnde dock endast är att betrakta som en uthamn eller lastageplats till Söderköpings stad. Ändringar af oregelbundenheter i den administrativa indelningen hafva under perioden icke blifvit fastställda. Vid dess slut befinnas följande dylika ännu qvarstående, nemligen att: Ulrika föi o •samling är belägen inom 3 härader, All-Helgona församling är belägen inom 2 härader, Åtvids d:o » » 2 d:o, Bjälbo d:o » » 2 d:o, Dalhems d:o » » 2 d:o *), Harstads d:o » » 2 d:o, Rumskulla d:o » » 2 d:o, Hofs d:o » » 3 d:o, Askeryds d:o » » 2 d:o *), Rappestads d:o » » 2 d:o, Malexanders d:o » » 3 d:o, Westerlösa d:o » » 2 d:o, Högby d:o » » 2 d:o, Trehörna d:o » » 2 d:o *), *) Af hvilka ett tillhör annat län. Landsh.-Emb. uti Östergötlands län und. ber. för åren 1856—1860. 1 2 Östergötlands län. Oregelbundenhet i administrativ indelning.
Kongl. Maj:t täcktes, uppå Stals-Rådets underdåniga tillstyrkande, samma förslag, sådant det vid Prolocollet finnes bilagdt, i Nåder gilla, och befallte, att Dess Nådiga Proposition skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständer afgå. Ex Protocollo Wilh. Bergman. 12 Kongl. Maj.-ts Nådiga Skrif v. No S2. KONGL. MAJ.-TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskottj angående förändring och reduction af hemmans-räntorne i de Län der desamma nu finnas i ett större antal persedlar utförda; Gifven Stockholms Slott den i3 Lebruarii 182g. Sedan förnyad fråga blifvit vid sistförflutna Riksdag väckt att, genom ränte-persedlarnas förminskning eller omsättning till antal och beskaffenhet, ej allenast tillvägabringa större reda och enkelhet i Kronans Räkenskaper, samt lätthet för de skaltskyldige att sjelfve beräkna sina utskylders belopp efter markegångarna, utan äfven bidraga till minskning i antalet af de Tjenstemän, hvilka för det närvarande vid Uppbörds - och Redogörelse-Verket erfordras, samt Rikets Ständer, enligt hvad förut, genom den år i^55 tillförordnade Commissionen och Kammar-Collegii underdåniga Betänkande den 16 October 181 o, blifvit i ämnet upplyst, funnit några Döfve!-vinnerliga svårigheter vid en sådan Ränte-persedlarnas reduction icke förekomma , saen likväl ansett någon förändring här - Kongl. Maj.is Nådiga Skrif v. N.o fo. i3 Utinnan icke böra ega rum förrän» genom upprättadt förslag, blifvit ådagalagdt, att vid uträkning af både de. gamla och blifvande räntepersedlarries värde efter markegångspris för tio år, någon skillnad i skattens belopp ej uppstod; så har, jemlikt Rikets Ständers i följd häraf gjorda underdåniga anhållan, Kongl.
Westerås Län, med hvilka sig förenat Anders Danielsson från Elfsborgs, Johan Eriksson från Stora Kopparbergs och Johannes Olofsson från Wermlands Län. De framställde anmärkningarne äro rigtade endast mot vissa mora. i afgifna Betänkandet, hvadan Utskottet, i den ordning desamma förut finnas uppställde, får till pröfning och besvarande punktvis upptaga hva<jf anmärkt blifvit. I afseende på den af Utskottet i i:sta punkten af förra Betänkandet tillstyrkte fria tackjernshandeln inom landet, är anmärkt, dels att friheten till handel med tackjern borde inskränkas till producenter, consumenter och städernes handlande, som för handel erlägga afgift, dels ock, att i tackjernshandeln borde tillåtas samma frihet, hvarmed stångjernshandeln nu bedrifves; äfvensom det af Herr Ekerman blifvit yrkadt, att genom den fria tackjernhandeln någon inskränkning icke måtte ske i handlande Borgerskapets rättigheter, samt att controler måtte stadgas deremot, att den fria Bih. till R. St. a Allm. Besv.~ och Oecon-Utsk. Betänkande N.o i35. inrikes tackjernshandeln icke må leda till oloflig utförsel af tackjern. Serskildt har jemväl blifvit erinradt, att då Utskottets mening icke lärer hafva varit, att beviljandet af den fria tackjernshandeln skulle bero af dea pågående bergsundersökningen, hvaruppå reglerandet af en friare smidesrätt i visse fall ansetts böra grunda sig; vore det nödigt, att sådant tydligen uttrycktes, till förekommande af den tvälydighet, som orden ”med mera,’* pag. 1i 3:dje raden i förra Betänkandet kunde föranleda, I anledning häraf får Utskottet fästa R. H.
2:o af herr Agrell, med förslag, att Rikets Ständer må hos Kongl. Maj:t anhålla, att, i likhet med hvad redan blifvit heviljadt vissa af rikets stapelstäder, en sådan transito-rätt jemväl; mätte förunnas de öfriga af dem, ”att lullbara varor, hvilka adresserade till en stapelstad, ifrån utrikes ort inkomma med skeppslägenhet till annan stad i riket, må, under iakttagande af nådiga kontroller, kunna, utan föregången tullbehandling ä inlopps-orten, derifrån med annat fartyg afsändas till den stad, dit de äro destinerade, och derstädes, i öfverensstämmelse med författningarne, tullbehandlas”, (N:o 119); uti hvilken motion herrar Norin, Tjernberg, Muren, Valley, Balander, Sjöstedt, Tauson, Malmstedt, Bjuhr, Stenberg och Winge sig förenat; Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet. Bih. till B. St. Prot. 1847. 9 Sami. 13 90 Prot.-utdrag den 23 December 1847. 3:o af herr Stenberg, angående nedsättning i lösen för afskrifler af fordrirngs-bevis vid lagsöknings-mål hos Konungens befallningshafvande. (N:o 122); Remitterades till Lag-utskottet. 4;o af herr Stenberg, angående nederlags-rät t för staden Piteå. (N:o 123); Remitterades till Bevillnings-utskottet. 5:o af herr Hörnstein, angående fyrars anläggning pi tjenliga ställen i sjöarne Mälaren och Hjelinaren. (N:o 125); Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet. 6:o af herr Hörnstein, med förslag, att till stats-verket må indragas alla de skatter af hemman och lägenheter, sorn, under namn af frälse-räntor, kronotionde, m. m., blifvit, till förmån för enskilde personer och bolag, staten afhände.
VI nu jemväl anbefalle Vål t Stats - Contoir att desse medel, i den man de inflyta, i Banken för Eder räkning insätta; Så gifve VI Eder sådant härrned i Nåder tillkänna, jemte befallning, att I, ®a fort och i den mån förenämnde Gapital af Jjoo Stats-Utskottets Betänianden. Etthundrade Tusende Riksdaler Specie eller ni*? gon del deraf blifver för Eder räkning i Banken insatt, derpå beräkneu och godtgören Fem Procents årlig Ränta, hvilken I håfven att, årligen, emot Qvittence, aflemna till Hans Kgl, Höghet Hertigen Sjelf, eller den , å Hans vägnar blifver befullmäktigad till samma Räntas uppbärande samt emedlertid nu häröfver och i jemnlikhet härmed en behörigen af Eder underskrefven försäkrings-skrift till Hans Kongl. Plöghet Hertigen aflemna. VI befalle Eder Gud Allsmäktig synnerligen Nådeligen. Stockholm* Slott den iS December 1780. GUSTAF. J. Liljencrantz-. Vidimeras G. Sylvan, Litt. D. om, likmätigt Riksens Ständers Ei-afsked, dateradt den a 6 Januarii 1779» samt 13 §. i Riksdagsbeslutet af samma dato, Etthundrade Tusende R:dr Specie blifvit, såsom ett stående oförryckt Hemgifts-Capital till Kongl. Majus Nådigste disposition, i underdånighet utsedt och anslagit för Hans Kongl. Höghet, Svea Rikes Arf-Furste Hertig Cari. af Södermanland, hvaraf årliga Räntan kommer att till Hans Kongl. Höghet öfverlemnas; och Kongl. Majit, genom Bref till Dess Riksgälds-Direction under den 18 December 1780 i Nåder befallt och förordnat, Ståts-Utskottet» Betänk andert'.
St:s resolution, alldeles befriad. 3:o Emedan Consulen Alström de upplåtne dagsverken till intet annat kommer att nyttja, än till gårdens nödvändiga Den i Mars e. m. behof, vidmagthållande oell förbättring, så åligger det Landsliöfd. i orten igenom vederbörande Kronobetjente hand deröfver hålla, att Consulen, dess arfvingar eller rättsinnehafvare dem ver keli gen åtnjuter, efter förberörde Häradssk rifva ren Felskougs lista, på sätt som der förmält finnes. I lika måtto bör allmogen tillhållas, att med trägårdsplanken, broar och vägar med mera, på sätt som vanligt varit, så hädanefter som härtills fullgöra deras skyldighet lill denna Kungsgård; och der allmogen skulle finnas tröge de dem tillordnade dagsverken och arbete att utgöra,'så skola Kronones Befallnings-och Länsmän Consulen Alström, dess arfvingar och rättsinnehafvare en promt och eftertryckelig handräkning bevisa (eljest stadne det på deras ansvar) på det allmogen icke måge sig ifrån deras skyldighet undandraga. 4:o Ehuru väl Consulen, när han uti ett för allt till K. M. och Kronan årligen för gården och dess förromnämnde tillhörigheter erlägger de föreskrifne 429 d:r 5 öre s:mt, bör sedan vara fri och icke vidare med något annat till Kronan belastas, af hvad namn det vara må; dock för de contributioner, gärder, durchmarcher och dylikt, sorn antingen äro eller på ftiksdagarne kunde blifva de forarrenderade Kungsoch Ladugårdarne i gerhen pålagt, sådant bör utom arrendesummans af kortande utgå, äfven som det och på dess enskilde utgift ankommer, alla Clereciet tillständige rättigheter, jemte hvad eljest Kungsoch Ladugården uti kyrkobyggnad och vägrödjning med mera åligger. 5:o
Det anser jag ej vara lätt, ty då skulle man låta Spanmålen ligga i flera år, om det ej blef missväxt eller omsätta den.1 Att derigenom upprätthålla Spannmålsprisen, blifver icke möjligt, och minst genom den anstalten att lemna anslag till låns. Det skulle minska afsättninys—tillfället, ty de, sorn hade Spannmål att afsätta inom Socknarne, kunde ej göra det, utan måste sälja den på af - Den 24 Odoler f. ml 301 lägsne Orter, när de behöfvande Inom Socknarne fingo Spannmål ur Magasinet. Med eli ord, jag tror att verkan skulle blifva ganska menlig af DistrictMagaziner i de Södra Orterne, och afsiyrker dem således. Grefve von Schwerin; Den erfarenhet, Herr von Heijne baft, att i de södra provinserne SockneMagaziner föga nytta medföra, instämmer med den jag har. Jag har hört flere tala väl om dem, men J3g känner ej ett enda Magazin , der ej för. hållandet har varit annorlunda, och der ej förmånen varit blott på papperet. Detta hindrar ej, att förhållandet kan blifva annorlunda i de norra orterne, ty der äro andra behof, och annat förstånd, men jag är öfveitygad, att det går lång tid om, innan de komina i gång. Man behöfver ej vara Possessionat, för att speculera på andras behof; man behöfver blott vara rikare än Bonden, som bor bredvid en. Man gör sig i allmänhet origtiga begrepp om de norra provinserne. De sädesbrukande invånarne i Jemtland hafva alla säd till öfverflöd. När ej frost inträffar, hafva de alltid säd att aflåta, men jemte dem finnas Nybyggare vid fjellen, soin ej hafva annat att lefva af, än Boskapsskötsel, och desse köpa säd. Så är ock förhållandet i Ångermanland. X de orter, som hafva säd att aflåta, torde det gå långt om, innan man förenar sig om sådana Magaziner. De orter åter , som ej hafva säd, kunna inga insättningar göra.
1851 indelas de offentliga vägarne uti Hufvudvägar, eller de vigtigare vägar, som förbinda Norrige med Sverige, ett Stift med ett annat, ett Arnt. (Län) med ett annat, eller som leda från en köpstad till en annan m. 11.; samt Bygdevägar, hvartill räknas alla öfriga vägar, hvilka anses böra stå under det offentligas bestyrelse och tillsyn, såsom Kyrkooch Tingsvägar m, 11. ”') Detta stadgande är modifierad! i ? § af Lagen den 24 Sept. 1851, på sätt här nedan kommer att förmälas. För resandes befordring från fasta stationer betalas per häst och thil, dä en resande medföljer, 36 sk. Sp. Dessutom erlägges för nedannämnda körredskap m. in., som det åligger de skjutsningsskyldige att hålla, följande lega per mil, nemi. för: Kärra med stol och sele . 4 sk. Arbetsvagn med d:o 6 » Arbetskärra med d:o 3 » Ridsadel med betsel t » Aksläda med sele 2 » Långsläda med d:o 2 » Förspannssele med draglinor . 1 » Klöfsadel . 1 » samt ytterligare, jemlikt 9 § i Lagen d. 24 Sept. 1851, i köpstäderne och på alla fasta stationer, för Karioler och Reskärror på fjedrar med dynor och fotsackar, per mil ... 6 » § 6. Vid fasta Sjö-stationer betalas per mil för hvarje man (Roddare) 24 » i lega för Båt med 2 par åror 8 » 3 d:o d:o 12 » 4 d:o d:o . .16» 5 d:o d:o 24 » hvilken lega, hvad angår Båtar med 4 och 5 pär åror, nedsattes till förenämnde belopp uti 1851 års Lag i stället för resp. 24 och 32 sk. enligt Lagen af 1816. § 7. Köpstädernes innevånare äro berättigade att, med Konungens samtycke, upprätta Wagnmans-(åkare) och Båtförare-Lag (Skrän) till resandes befordran. Dessa
Han har fbrmodeligen wiv fin upphöjelse till Stats-Räd frängätt benna befattning: det är en sak som är mig obekant, men i alla fall kan Calendern i ett mäl af den beskaffenhet som detta icke tjena tilt bewis. Grefwe volina, yttrade fig, att han an, säge en tryckt Calender böra fullkomligen tjena till bewis; men Herr Grefwen hade äfwen gjort sig flerestädes underrättad, och ej nägonstädes sätt böra annat , än att Herr Stats - Rädet Baron kosanbiaä ännu ej gätt frän Nummer-Lotteriet. Grefwe iVlörner, 6öran, an märkte, att den första delen af Grefwe Dalmas Memorial icke borde kunna hos Ridderskapet och Adeln upptagas, emedan Regerings-Formcn tydligen föreskrefwc, att frägor om ändringar och förklaringar öfwer Grund-Lagen skulle omedelbart i ConstitUtionS - Utskottet wäckas. Hwad den, andra frägan anginge, säge Herr Zvg Den 2Z September. Herr Grcfwcn ej nägot hinder wara, att den ju kunde till Stats-Utskottct remitteras. Herr Grefwe, och L a n d t, M a rskalken yttrade sig, ak, säsom Grefwe drlorner anmärkt, Grefwe Oosina ägde, att, vi» honom sä godt syntes, wända sig med ten förra Hagan till Constitutior s-Utstottct direetc, emedan RUderskapct och Adeln icke kunde sig dermed omedelbart befatta. Grefwe Oobna lofwade att behörigen iagttaga Lenna upplysning. Friherre 8 t gej von hollstein, (^oril^ I^usivig : Sedan Bewillnings - Utskottet nu hunnit inkomma med sitt Förslag till grunder för ben tillkommande Bewillniirgen, bör sädant utan twifwek anses säsom ett bcwis pä detta Utskotts sorgfällighet och nit.
Medel mot fräknar. Man blandar 80 gr. rosenvatten med saften af en stor citron, tvättar sig därmed om kvällarne och låter vätskan torka in. Därpå bestryker man ansiktet med något ägghvita och låter äfven denna torka. Morgoneli därpå aftvättas ingnidningen med ljum mjölk och mandelkli. Bostaden. En ung, glad, musikal, flicka af god fam. önsk. under som.-ferierna mot fritt vivre kom. till någ. finare fam. på landet för att delt. i hush.-göromål. Kunnig i finare och gröfre handarb. och underv. i vanl. skolämn., musik. Ar äfv. villig att medfölja något ensamt fruntimmer till badort som hjälp och sällskap. Sv. till » Gurli 4711 ». Iduns byrå. Obs. fina rekommendationer. [2047] H U D - och MAGSJUKDOMAR behandlas instundande sommar vid H j o Vattenkuranstalt af Doktor A. Afzelius, Stockholm. [1855] m en aktad familj önskar en ung, n ung flicka, som måste draga föranspråkslös, särd. musik, flicka som sorg om sig själf, söker t. hösten pl. i något godt o vänl. hem, hälst sällskap och hjälp, emotses svar samt på landet, att där vara till nytta med lönevilkor till » Bertha », Kalmar, p. r. [2044] allt, som förefaller i hushållet, är äfven van att deltaga i skrifoch kontorsflickor i konfirmationsåldern göromål. Svar, som snarast sändas till kunna erh. inackordering i godt » Anspråkslös småstadsbo 22 », Iduns hem och tillsamman med egen byrå, emotses med tacksamhet. dotter erh. konfirm.-undervisn. [2087] samt underv. i vanl. skolämn., språk o. Kulörta strumpor, antingen de äro af n ung flicka, som har ett år kvar musik. Närmare meddelar V. Frendin, silke, ull eller bomull, skifta för det till studentexamen, önskar vara Malmköping. [2069] mesta alltid färg vid den första tväthos någon familj under sommaren ten.