Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St:r väckt om upphäfvande af de Författningar, sorn tillåta Bytesbristers utkräfvande samt denna fråga tilläfventyrs kunde till någon ändring i nämnde Författningar föranleda, K. M:t täcktes i Wäder anbefalla inställelse af verkställigheten utaf den Sökanden ågångne Dom, intill dess R. St:r i ämnet sig yttrat; så har K. M:t, med bifall härtill, dock under vilkor att Sökanden derföre ställde vederhäftig och af K. M:ts Beflude i Länet godkänd borgen, i Wäder beviljat Sökanden anstånd med betalningen af ifrågavarande Bytesskuld till den i Qctober innevarande år. Då, till följd af Utskottets, i anledning af gjorde Motioner om eftergift utaf Kronans fordringar hos enskildte för Bytesbrister m. m., under Wto 120 afgifne och af R. H. St:r enhälligt bifallne Utlåtande, redan är afgjordt, att hvarken någon återbetalning af förut afbördade Bytesbristskulder till Kronan eller någon eftergift af de ännu oguldne, kommer att äga rum, utan att liqvidationen så väl af desse sednare, sorn af Kronans egne lika beskaffade skulder bor i redan stadgad ordning fortgå, finner Utskottet sig, med anledning häraf och på lika skäl som uti nämnde dess Utlåtande innefattas, Betan k anden, N:o 220, 22r. 4gt ej eller kunna till R. St:rs bifall understödja Majoren Backmans förrberörde ansökning; Hvilket, i händelse sådant af R. St:r bifalles, till svar å den Nådiga Remissen torde böra hos K. M:t i underdånighet anmälas, N:o 221. Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets i åtskilliga ämnen afgifna, och af 3:ne RiksStånd godkända Betänkanden. (I.-A.) Sedan, jemlikt till Utskottet ankomna ProtokollsUtdrag, dess i nedan-uppräktiade ämnen afgifna yttranden blifvit af 3:ne RiksStånd godkände och målen altså, likmätigt 69 §.
Sitformatorcr, l)oö enffilbe, lifa nteb Sjettjlemän, § 2. Snföparc för be Äoitgl. jpofmeit jemföra^ uteb -fjattblanbe, § 9. Sieentiatcr, SJlebicincc, nteb prafttf utom tjenften, fe £>oftorer. 22 §3emillningö Sätare, fe SDoftorer. Mjölnare, fe Omarnar, § 50. Sölobcfräutafe od; SJiobefränterffor af ada {lag, lifa meb ^aitblanbe, § 9. Slippcrljattblare od) Slippcrljaitblerffor, lifa meb ^tanblaube, § 9. ©feppare, doopuacrbie ©Mätare, font antingen f)afma egna ©folor eller biträba to i b fåbane inrättning gar, lifa meb Sjeiiftemätt, § 2. ©pattmålåljattblanbc, font tcfe äro borgare, taxerad efter beråd rörelfe, lifa meb ftäbentad öfriga öpattblanbe, § 9. ©fabötjenatc eller spoliöBetjcttte, fe ftäöernaö betjente, § 2. Sibtttitgöfftifmarc, Ijmatttttbct förftäö fa mai förläggare, font rebafförer odj bcraö biträbett, taxerad tid SSemidning efter tmå ocp en l)alf procent af ben infomft, be ttjnta. 3Hntnter SSeterittärläfare, för infomft af praftif utom tjenften, tmå procent, bocf ej ttttber.
För bedömande af frågan om behofvet af tillökning i det årliga anslag af 18,000 R:dr, sorn Alnarps Landtbruks—institut fått sig an visad t »till aflöning åt institutets föreståndare och lärare, till underhåll af elever och lärlingar, samt för bibliothek och samlingar» och hvilket motsvarade hvad för Ultuna institut, inberäk — nadt afkastningen af Ultuna kungsladugård, varit bestämdt, hade - o ‘!ningskomitéen ansett sig hörn från sistnämnda institut, som nu i 14 år fortgått, infordra dess års-stat, vid jemförelse med hvilken af komitéen insända handling, det visade sig att afiöningarne och utgifterna vid Ultuna i det hela, med undantag af vissa för ^Alnarp beräknade högre poster, uppginge till ungefärligen samma belopp, som Stats-Utskottets Utlåtande M 99. 45 vid Alnarp, eller omkring 31,000 R:dr, hvartill vid Ultuna hufvudsakligen erhållits tillgång genom statsanslaget 12,000 R:dr och egendomens afkastning, samt afgifter af betalande elever. Skiljaktigheterna mellan den årliga utgiftsstalen vid Ultuna och Alnarp funne Förvallnings-komitéen hero egentligen på följande omständigheter: l:o. Föreståndarens löneinkomster, inberäknadt det till honom såsom institutets förste lärare utgående arfvode, hade föreslagits vid Alnarp till 6,000 R:dr eller 1,000 R:dr högre än vid Ultuna och komitéen ansåge, att om, til! följd af svårigheten för förcståndarne att kunna undvika s. k. representation, föreståndarelönen på ena eller andra stället skulle anses tarfva tillökning utöfver 5,000 R:dr, denna tillökning då lämpligast borde lemnäs under form af taffelpenningar, hvartill institutsstyrelserna vä! torde finna tillgång af för handen varande medel, utan att särskildt statsanslag dertill behöfde anvisas. 2:o.
Utskottets hemställanden biföllos. § 13- Med afslag å Utskottets hemställan, fattade Ridderskapet och Adeln det beslut Herr von Francken i sin reservation föreslagit. §§ 14-17. Utskottets hemställanden biföllos. § 18. Ridderskapet och Adeln afslog hvad Utskottet i denna § tillstyrkt. §§ 19—25, Utskottets hemställanden biföllos. § 28. Lades till handlingarne. Från Hogv. Preste-Siandet. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedannämnda Utlåtande och Memorial: M 125, med förslag till de stadganden i Riksgälds-kontorets reglemente, som angå detta verks skulder och fordringar. Ståndet godkände hvad Utskottet i detta Memorial yttrat och hemställt. 127, i anledning af Rikets Ständers år 1865 församlade Revisorers berättelse, angående granskning af Statsverkets samt andra utaf allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1863. §§ 5, 7 och 26 lades till handlingarne, och godkände Ståndet hvad Utskottet i öfriga delar af detta Utlåtande yttrat och hemställt. 130, med förslag till stadganden i Riksgälds-kontorets nya reglemente, angående åtskilliga vid föregående riksdagar beviljade, men ännu icke verkställda utbetalningar, godkändes till alla delar. JVs 131, angående verkställd omröstning i åtskilliga till statsregleringen hörande frågor. Lades till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande M 7, i anledning af dels gjorda anmärk - Prot.-Vldrag den 8 Juni 1866. 369 ningar emot vissa delar, dels ock Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betänkandet M 1, angående vilkoren för bränvins tillverkning. Hvad Utskottet under dessa §§ yttrat blef af Ståndet godkändt §§ 8 och 9 (6 och 7 i förslaget .
Beträffande det så kallade Ilebbeska huset å Riddarholmen, så hade Öfverintendents-embetet redan uti underdånigt memorial af den 1 December 1863, då fråga väcktes om denna egendoms inköp till embetslokal åt Kommers-kollegium, afgifvit det yttrande, att samma egendom befunnits till embetslokal för Kollegium i alla afseenden särdeles ändamålsenlig. Vidkommande derefter ofvanuppräknade boställslägenheter inom Kronans egendomar i hufvudstaden, hvilka af Revisorerne blifvit ifrågaställda att till embetslokaler användas, så ansåge Öfverintendents-embetet det åt Statsrådet och Chefen för Landtförsvars-departementet upplåtna boställe i f. d. Preisiska hus^t vid Drottninggatan kunna, likasom det i samma bus befintliga Landshöfdinge-bostället, lämpligen användas tili lokaler för de mindre embetsverken: Serafimer-ordensgillet, Öfverintendents-embetet, Skogsstyrelsen, Konvoj-kommissariatet och Krigs-Hofrätten, för hvilka samtliga verk embetslokaler nu förhyrdes. Beträffande åter Öfriga omförmälda boställslägenheter, så funne Öfverintendentsembetet de vid Beridårebans-gatan belägna Justitie-statsministernsoch Hof-statybilahuggare-boställena, med afseende å ej mindre inredning än läge vid en aflägsen och oansenlig gata, ej vara till embetslokaler lämpliga och så mycket mindre böra dertill ifrågakomma, som dessa boställen numera vore, med E. K. Maj:ts nådiga tillstånd, af boställshafvarne på längre tid uthyrda och derefter särskildt apterade till begagnande af allmännyttiga inrättningar, nemligen Statens Seminarium för bildande af lärarinnor samt Nya elementarskolan. Ej heller lämpade sig Öfverdirektörens och Myntmästarens boställen vid Myntverket för embetsverks inrymmande, i följd af denna egendoms läge å Kungsholmen samt den olägenhet, som mötte genom inrymmandet derstädes af för Myntverket främmande personer.
Byggninga-Balken funnes påbudet , angående brandstods utgörande, men ingalunda voro ämnade att sättas i stället för nyssnämnde lagrum, kvilka måste antagas äfven härefter förblifva gällande ej mindre på alla orter, der några Brandstods-bolag länsvis ej äro inrättade, än ock för dem, som icke ingått uti de nya Bolagen, — det uti ingressen till det nya Lagförslaget begagnade uttryck; ”med ändring af .f, 5 och 6 Byggninga-Balken det varder stadgadt, som följer', vore mindre egentligt, enär detsamma möjligen kunde gifva anledning till tvekan , huruvida de omförmälde lagrummen sedermera kunde såsom gällande Lag åberopas, eller om ej de nya lagstadgandena skulle anses satta i deras ställe. På grund häraf 7 Lag , samt Allm. Besa.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 5. föreslog Afdelningen att nyssberörde uttryck skulle utbytas emot en mening af följande lydelse: att, i afseende ä Lagens föreskrifter i 24 Cap. Byggninga-Batken, i fråga om brandstod, det måtte varda genom serskild författning förklaradt, att etc., men uti de sammansatta Utskottens plenum förkastades detta förslag vid anställd votering. För mig liar det emedlertid ej blifvit klart, att det nu qvarstående uttrycket är lyckligt valdt och icke uttrycker mera, än hvad dermed varit menadt, och då det är af högsta vigt att vid Lagars författande söka undvika oegentliga uttryck, har jag trott mig icke böra underlåta häruppå söka fästa Rikets Ständers uppmärksamhet.’’ Uti denna reservation instämde Grefve Sparre, E. Af Herr Friherre Stjernstedt, L.: ”Emot Utskottens beslut, att icke tillstyrka antagandet af Kongl. Maj:ts ifrågavarande Nådiga Proposition får jag mig reservera. Utskotten hafva instämt uti de i den Kongl.
Om Bonde-Ständet under medgifvande af den högre uplysning, som till ett rigtigt bedömmande af detta granlaga ämne erfordras, icke tilltror sig kunna upgöra säkra grunder för en sädan indragning, utan at dest kännedom af Statens mängfalldiga behof kanhända skulle föra det till inskränkningar, skadeliqe för ärendernes jemna och obehindrad handhafwande, synes dock wiste af veste ämbeten wara afven beskaffenhet, at deras umbärlighet ligger för öppen dag. Under sädan rubrik hafwa mänga bland Stan - 688 Dcn 8 Augusti. Ständets Ledamöter trott sig kunna föra AdelsfaneMegementet, hwars alldrig päkallade biträde bewisar at lönernc kunna anwändas. Om vcksä det häremot mä inwändas, at Kronan genom Rusttjenst markcrnes upbärande in n-uui2, har större förmän än genom Regementets upsättare synes det dock wara säkert, at dä Rusttjenst markerne säsom dcn enda afgift til Krigsmaktens underhäll, hwarmed Ridderskapet är belastad icke gensm Regementets indragning stäligen böra for winna j dcn inkomst som genom Officers Boställens försäljning kan winnås, utgör en ren behållning för Kronan och Staten wunne i fä mätto derwid, svin underhäll indrogcs för personer, de der i annan wäg genom arbete eller kunstaper kunna gagna. En gansta betydelig winst för Staten ställe härflyta genom indragning af Bistops ämbeten. Med lika nit och lika lycklig werkan stall underwisningen, uplysningen och Religionen befrämjas af Domprostarne, hwilka med bibehällande af sine nu innehafware inkomster, och stundom med någon tilörning deraf torde finna sig tilräckeligen lönte.
TEL. 7668, Stockholm RIKSTEL. (G 79733) O M HXeliins Food. H. HERR AXEL LENNSTRAND, GEFLE. - JAG FÅR HÄRMED BEDJA EDER SÄNDA MIG 10 BURKAR MELLINS FOOD » UNDER ADRESS NÄLDEN, JÄMTLAND. RÄKNING TORDE DÄREMOT SÄNDAS MIG UNDER ADRESS LANDSKRONA. WENDES TRÄNGBATALJON. SEDAN NÅGRA MÅNADER ANVÄNDER JAG » MELLINS FOOD » FÖRUTOM TILL PATIENTER, ÄFVEN Privata FINNES HOS DE FÖRNÄMSTA PARFYMHANDLARE SAMT HUMLEGÅRDSG. OBS.! REKOMMENDERAS AF HÄLSOVÄNNEN. (711) F SAMT MOTTAGES AF DEM med förtjusning. SOM BESÖKA SKOLOR I STOCKHOLM, ÖPPNAS L:STA SEPT. ETT MINDRE HEM. GODT KOSTHÅLL, NOGGRANN TILLSYN, LEXHJÄLP. BREF OCH FÖRFRÅGNINGAR BESVARAS AF Julia Kiellman-Göranson, MED UTMÄRKT HÖGAKTNING 8 TEGNÉRLUNDEN. REFERENSER: FRIHERRINNAN KNUT BONDE, DOKTORINNAN E. STEINMETZ, BRUMMERSKA SKOBAT. LÄKARE. ÖPPNAS I BÖRJAN AF JUNI Å DET NATURSKÖNT LAN, KYRKOH. E.
Beskylles riksdagsman för någon grof missgerning, må han ej kunna i häkte inmanas förr än, efter anställd ransakning, domaren sådant skäligt pröfvat, så vida han ej å bar gerning funnen varder; gällande likväl, om han efter domstolens kallelse sig ej inställer, hvad allmänna lagen i slikt fall stadgar. Ej må riksdagsman häktas för mindre förbrytelser eller, under påstående riksdag, för skuld insättas. Dock skall hans egendom ej vara från laga utmätning frikallad. Icke heller kan någon riksdagsman ifrån annan ort, medan han för riksdagens skull sig å riksdagsorten uppehåller, utom i ofvan omförmäldle svårare fall, dragas derstädes för rätta, med mindre han sökes för gäld, som han under den tiden sig der åsamkat. § loa. Ingen riksdagsman må kunna förmenas att riksdagen bivista; dock gäller unR0. § 79 der krigstid undantag härutinnan för militärpersoner, då de i rikets tjenst af Ko§ 110 nungeu beordras. Riksdagsman må ej från riksdagsorten afresa, eller frun riksdagsöfverläggninR. 0. § 79 garne sig afhålla, med mindre han dertill undfått, genom protokollsutdrag, tillåtelse af den Ramare, hvartill han hörer. Är han ledamot i utskott, skall han först derstädes anmäla sig till ledighets erhållande, och derefter gifva sin åstundan i Kamaren tillkänna; börande, ifall ledigheten beviljas, en suppleant utses alt under tiden intaga hans plats i utskottet. Utan synnerliga skäl må ej längre ledighet, än för tre veckors tid, beviljas. Den, som ulan lof frän riksdagsoiten afreser, eller utöfver undlången tillåtelse från riksdagen uteblifver, skall ansvara, på sätt 74 <§ för likartadt fall stadgar. 46 Kongl. Maj:ls Nåd. Skrifvelse, N:o 83. Af statsmedel skola arfvoden utgå till Riksförsamlingens samtlige ledamöter, äfvensom resekostnadsersättning åt de riksdagsmän, som icke äro i riksdagsorten bosatte.
Då nedsättning till halfva nuvarande beloppet af ifrågavarande bevillning skulle i betydlig mån förminska den med samma bevillning åsyftade verkan, att nemligen förhindra utländske krämare att, under förevändning af profvers utbjudande, pä landsbygden afyttra sina varor, hafva Rikets Ständer, som af berörda skäl ej ansett sig kunna bifalla den sålunda föreslagna nedsättningen, beslutat, att hvad för närvarande är stadgadt, angående beloppet af bevillningen för utländske handlande och handelsagenter, må oförändradt bibehållas. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 20 Juni 1866. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 20 Juni 1866. » Preste-Ståndet » 20 — » — » Borgare-Ståndet » 20 — » — » Bonde-Ståndet » 20 — » — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, med reglemente för Bankens styrelse och förvaltning. (Banko-Utskottets Mern. N:o 32.) S. A. K. Med öfverlemnande härhos af upprättadt reglemente för Rikets Ständers Banks styrelse och förvaltning, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att E. K. Maj:t täcktes låta till allmänhetens kännedom och efterrättelse kungöra de i berörda regie - Expeditions-Utskottets Förslag till Rikets Ständers underd. Skrifvelse, JVs 107. 15 mente befintliga nya eller förändrade föreskrifter, för hvilkas tillämpning sådant kan anses erforderligt. Rikets Ständer framhärda etc. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 20 Juni 1866. » Preste-Ståndet » 20 — » — » Borgare-Ståndet » 20 — » — » Bonde-Ståndet » 20 — » — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om ändring af lagens bestämmelser angående tiden för fullföljande af vad och besvär emot Utslag, meddelade af Underrätt å Gotland. (Lag-Utskottets Bet. N:o 51). 8. A. K. Genom 9 § i 25 Kap. Rättegångsbalken, sådant detta lagrum lyder i Kongl.
Den sista examen blef gerom Kongl. Brefvet af den 8 Oktober 1828 förändrad så, att vissa ämnen öfverflyttades till andra examen, statspröfningen skulle göras inför Kongl. Sundhetskollegium, och såsom föremål för tredje examen qvarstodo blott operativ kirurgi och obstetrik. Denna förändring skedde emedan Universiteternas licentiater, för vinnande af kompetens till vissa läkarebefattningar, måste undergå ifrågavarande examen. Vid Institutet bestämdes 1822 ett lärareantal af sex professorer med hvar sin adjunkt och till dessa hafva sedermera genom Rikets Ständers, tid efter annan, på grund af Kongl. Majits framställningar eller enskilda motioner, fattade beslut, tillkommit följande lärarebefattningar, nemligen: en lärare i medicina legalis (1841), en profession i pediatrik (1845), en profession i pathologisk anatomi och en adjunkt i kirurgi (1854); en lärare i syfililogi (1858), en adjunkt i pediatrik samt en i psychiatri (1860); Bih. till B St. Jtä 71. hvarjemte vid samma riksdag beviljades sextusen Riksdaler Riksmynt för iordningsställande af Institutets kemiska laboratorium. 1 samma proportion sorn lärareantalet ökats, har undervisningen vid Institutet blifvit utsträckt och examensfordringarne höjda samt enligt tidens kraf ändrade, efter medgifvande af Institutets dåvarande öfverstyrelse, Kongl. Sundhets-kollegium. Institutet har ock tvänne gånger,< på anmodan af denna sin öfverstyrelse, nemligen åren '1836 och 1856, afgifvit förslag till nytt reglemente för ordnande af sin verksamhet i öfverensstämmelse med sina ökade resurser och den medicinska bildningens behof, men begge gångerna utan att vinna regeringens sanktion, oaktadt förslagen alltid strängt hållit sig till gällande författningar och icke berört universiteternas företrädesrättigheter. Det var vid det förra tillfället, således redan 1836, som Berzelius uttalade icke blott nödvändigheten af en medicinsk akademi i Stockholm, utan förklarade Institutet redan moget att blifva en sjelfständig medicinsk skola.
Väl talas det äfven nu i den citerade grundlagsparagraphen om Utskottets skyldighet ”att samtliga Riks-Ståndens tankar till ett helt utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, ocb, om oförenlige skiljaktigbeter finnas, dem derjemte till samtliga Riks-Ståndens behandlande anmäla”; men detta är, såsom ock tydligen synes för den, som med uppmärksamhet och skyldig aktning för vanligt språkbruk och logik läser paragraphen, endast stadgadt för de fall, då Riks-Ståndens meningar rörande detaillerna i ett förslag, befinnas från hvarannan i större eller mindre mån skiljaktiga, men ingalunda, när, såsom nu är händelsen, ett förslag blifvit af ett eller flera Stånd i sin helhet förkastadt. Jag vill dock göra Utskottet den rättvisan, att medgifva, det nu gällande 81 §. R. F., till följd af sin n. v. olyckliga redaction, å hvilken jag både vid denna och föregående Riksdag förgäfves sökt lästa uppmärksamhet, lemnar alldeles obestämdt, huru förfaras skall i ett fall, sådant som det nu ifrågavarande, när, såsom det heter i paragraphen, ”Riks-Ständen i frågor om ett förslags förkastande äro af skiljaktiga meningar”; och i hvilken grundlagens obestämdhet jag vill söka, om icke försvaret, åtminstone förklaringen för den, i min tanka vidunderliga, hemställan detta Memorial, äfvensom de följande, N:ris 24—30, innehålla.” Herr Friherre Paijkull, J. G., har förklarat, det han i afseende på olämplig ligbeten att inbjuda ett eller flere Riks-Slånd att i vigtigare fall frångå sina beslut, instämde i Herr Professoren Lindgrens reservation. Herr Prosten Söderberg har jemväl reserverat sig. 4 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o £4. lif:O £4. Ank. lill Exp.-Ulsk. den S Aug. 18S7, kl. 1 e. m.
Ar Vem anwända til afbetalande af Rikets grufweliga stulder, samt Derigenom skynsammace Konorera ve rois förra och Venna Riksväg sä ymnigt.gifne 6arrrntier, och vymevelst göra Fordrings-Ägare rätt samt befrämja inoch utrikes LreUic, såsom ock för vet z:vje bjuda til at genom förstnämnde hushållning pä alt uptänkeligt wis söka lindra de skattskyldigas bördor wid Ve blifwande, nog synbart tryckande, vundwikelige pälagors utfordrande, hwilkas utgörande säkerligen kosta de flestes ftvett och tärar, ja kan hända mängen af den arbetande hopens lif, för at skrapa ihop ve äskade Summor! Lätom ost, mine Herrar! i tid bade rättwisa och billiga flere rusendtals fattige skattdraganVes harm och mitznöjen wid jemnförelsen af wissas öfwerflöd emot deras torftighet, samt icke genom fortfarande as flerfaldiga mitzhushällningar uprifwa deras kanhända förut swigtande hopp och mov lil förtwiflan. Jag fortfar derföre at ytterligare yrka, det åtminstone för en kommande Riksdag als jnga Tafflar mä pä Statens räkning fä existera. Men om emot min och, jag wägar säga, Allmänhetens önskan Riksens Ständer icke skulle will* fara denna proposition, älerstär den enda för mig, at ödmjukeligen föreslä, det en enda Tassel mä bestämmas, lil hwilken dä, pa satt Utskottet proponera, en witz Summa mä anfläs, och z L 4 gänger i weckän Ledamöter af alla Gränden blifwa budne. Sluteligen anhälles ödmjukeligen, häruppä fT Herr Grefwens och Landtmarffalkens proposition famt^ Sjett? Bandet. Den 29 Mars. same at de öfrige Stånden meddelas detta mitt anförande.
Blauholtz; hänföres till Färgträd. Bokguld; se Guld. Blomster, torkade; hänföras till Apotheksvaror. Boksilfver; se Silfver. Blonder; se Spetsar. Bokspån; hänföres under Spillning. Blyglete; se Glete. Förslag till Tull-taxa. 5 Qvantitet för Införsels-tull. Tullberäkningen. Riksmynt. Bokstaf s-stämplar samt Boktryck eller Stilar 1 skålp. R:dr öre. 40 förslitna och obrukbara eller Stilskrot Bokoch Koppartrycksvärta 1 skålp. Fria -10 * Bolus, hvit och röd samt Terra Sigillata * Bom ull Fri. Fri. Borax 1 skålp. — 4. Boraxsyradt Natron eller Tincal Fritt. B or sibindare-arbeten: med infattning af opoleradt eller måladt träd eller jern \ skålp. 25 med infattning af poleradt eller lackeradt träd . \ skålp. — 50 med infattning af ben, horn eller andra ämnen 1 skålp. 1 Bouillon de pocke Fri. Broderade arbeten draga lika tull med det tyg, hvarå broderiet är anbragt, med följande tillägg : af SO procent för broderadt alngods, såsom Gardinstyger, Klädnings-tyger m. m., af 50 procent för fullfärdiga broderade persedlar eller delar deraf, såsom sbawlar och dukar, kragar, remsor, slöjor, manchetter, färdiggjorda eller i våder tillklippta klädningar m. m., samt af '100 procent för med Guld eller Silfver broderade tyger eller persedlar. Brodérduk, Marle och Stramalj; af Silke \ skålp. 6 af Silke med tillsats af annat material 1 skålp. 3 af Ull 1 skålp. 1 25 af Papper \ skålp. — 18 Borst; hänföres till Hår, andra slag. Bouteljer; se Glas. Bresilja; hänföres under Färger och Färgningsiimnen, Britaunia-metall; hänföres under Metaller, samman* ej specificerade. satta. 6 Förslag till Tull-taxa.