Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid justeringen af FörmiddagsProtocollet den 19 April, yttrade sig Grefve von Schwerin , Fredrik Bogislaus: Dejt undföll min uppmärksamhet, när jag första Ridd. o. Ad. Den 24 April. gången hörde Herr Hammarsköld'.s Memorial uppläsas, att remiss begärdes till OeconomieUtskottet. Detta mål skulle då framlemnas såsom ett önskningsmål. Jag finner nu, vid närmare eftersinnande, att målet är af Financiel beskaffenhet, och får derföre anhålla, att mitt yttrande, afgifvet i anledning af Herr Hammarskölds motion, måtte remitteras till StatsUtskottet. Herr Pålman, Otto Fredrik, förmälfe, att samma ämne redan, i anledning af ett Dictamen af Herr von Törne, hos StatsUtskottet förevarit ; och trodde Herr Pålman, att Utskottets yttrande snart skulle till Riksens Ständer inkomma. Herr Hammarsköld, Lorenzo, ville endast erinra, att hans motion egentligen angått förekommande af den frågan, att Tidningar måtte kunna taxeras; och att den fråga, som af Herr Grefve ven Schwerin blifvit, vid tillfälle af Herr Hammarskölds Dictamen, väckt, ägde ett annat föremål, nemligen portofrihet för Tidningar. Grefve von Schwerin: Sedan Herr Pålman anmält, att Ridderskapet och Adeln har ett Utlåtande af Höglofl. StatsUtskottet att förvänta i anledning af Herr von Törnes väckta motion om portofrihet för Dagblad, anhåller jag. att med remissen af min motion måtte dröjas, intilldess Höglofl. Ridderskapet och Adeln granskat StatsUtskottcts Betänkande. ben 24 April. Herr Hammarskölds Dictamen remitterades till Bevillningsutskottet, och blef communi* cation med de öfriga RiksStånden Författaren tillåten.
Hedenskog, jemte bilagor till motionen; 6:o Olof Olsson från Westmanlands län, om anslag till ersättning åt tiondeoeh räntegifvare för skillnaden emellan spanmålens värde och medel-markegångspriset, samt rättighet för dem att lösa tiondeoch ränte-spanmålen efter sist nämnda pris; 7:o Josef Smedberg från Elfsborgs län, om anslag till arfvode åt en extra Provincial-läkare i Elfsborgs län, med station i Svenljunga; 8:o David Andersson från Hallands län, angående Landtstats-tjenstemäns pensionering; Prot.-Uldrag den 29 November 1856. 69 9:o Per Erik Andersson från Westmanlands län, om anslag till ersättning för hagelskador; med anmärkningar; 10:o Efraim Larsson från Elfsborgs län, om befrielse för Båtsmans-rotarne från skyldigbeten att bidraga till Båtsmännens beklädnad m. m., jemte motion i samma ämne af E. J. Rudberg från Calmar län; samt ll:o Olof Olsson från Westmanlands län, om nedsättning å ordinarie räntan med ett belopp, motsvarande den s. k. landttogsgärden. S. D. Efter ånyo skedd föredragning af Nils Svenssons från Blekinge län, sedan den 26 innevarande månad på bordet hvilande, motion rörande beskattningen för bränvinstillverkning och ändring i tiden derför, blef samma motion remitterad till Bevillnings-Utskotlet. S. I). Till Lag-Utskottet remitterades följande, sedan den 26 innevarande månad på bordet hvilande, motioner af: l:o Johan Pehrsson från Upsala län, angående jordbrukets befriande från väghålinings-skyldigheten och densammas bestridande af Statsverket mot allmän bevillnings erläggande; jemte nu inlemnade motioner i samma ämne af:
Hvad angår den af en värd Ledamot anmärkte obillighet, att Banquen icke bör eftergifva mera än enskildte Fordringsägare, får jag anmärka, att Banquen är ställd under Riksens Ständers styrelse och således måste rätta sig efter Ständernas beslut. Det oagtadt förfares, sedan Malmö och Götha CanalDisconter kommit på obestånd, iåi-gt sti ångare med de Gäldskyldige, som halva Lån i Disconten, än med dem, sorn h,fva Lån af Enskiidta. Dessutom torde det icke vara någon fördel hvarken för Banquen eller det Allmänna, att bereda nya Låne tillgångar genom nuvarande Låntagare spolierade Egendom. 334 Dm 24 Martil, f tn. Friherre Boye: I anledning af den An märkning en värd Ledamot gjort vid mitt yrt rande, utbeder jag mig ta erinra, det jag icke ansett skillnaden emellan Landsorternes och Stockholms Gäld närer i Disconten , härröra från någon olikhet i tid; ty dä tiden räknas från underrättelsen, så är den lika för alla; men deremot äga sin grund i en ganska märkeiig skilnad i utvägar; och den torde böra modgifvas, då man efteräinnar, att det som är lätt i Hufvudstaden, är dock ganska svårt i Landsorten. Herr Cederskjöld: Då RörelseCapitalet ingalunda minskas genom DiscontLånens indrifning, he 11st Penningarne naturligtvis ej begrafvas i Disconten ; utan genom nya utlåningar genast åter försättas i omlopp, och blott fördelas på andia händer; sä får jag äfven af detta skäl ödmjukast anhålla om Proposition å bifall till Utskottets Betänkande. Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: Om ändamålet med det af BancoUtskottet föreslagna anståndet skall vara att hjelpa den Gäldskyldige, så torde det icke på detta sätt kunna vinnas. Det är ej fråga nu, hvar penningar finnas, utan hvad i närvarande ögonblick de penningar äro, som vi hafva att röra o s med. Deras värde beror af de beslut, som Riksens Ständer gå att fatta.
Slutcligcn erindrade Herr Audikcuren lvöniZ och Herr Borgmästaren ViÄorin emot Förslaget, att (kontroll af Fiscalcr och Krono-Betjente öfwer Brän, wins-redskapens storlek och wahrans försälgning borde uphbra, det sädan controll kunde wara ganska tjenlig till Lagbrotts uptäckandc och icke i allmänhet medförde nägra stadeliga följder. Deremot ansägo Beredningens öfrige Ledamöter denna punct böra förblifwa sada^ som projcctct till Betänkandet innchällcr Lx ?rc>tscc)!1c). kel. K4. Derjemte stulle hwila pä bordet följande iWällost. Borgare-Ständet af Herr L. öst. Lantöslon, ldlicias iVlalm och Istang Llement8ton inlemnade, och till com, luunication med de öfrige Ständen tillätna Memorial. Ödmjukt anförande: Wid Riksdagen är 1800 har Ständernas hemiga Utstött Uti ingifwit betänkande ont Brännwins 446 Den 14 September. bränningen r Riket hos Kongl. Maj:t underdänigst anhällit, ''att Dränwins. bränningen ut! Götheborgs - och "DohuS-Län mätte fä drifwas efter samma grunder för "Stad och Land som med undantag för Stockholm i "allmänhet wörö antagne, och det emellan K:gl. Ma):t "och Kronan samt privat Man derom uprättadc Con"träck förfalla" I swar derä den 2 Juni! berörde är, har K:gl. Maj:t nädigst "bewiljat Landtmannen i berör"deLän samt 4 öfrige Städcrne, Uddewalla, Marstrand "Kongelf och Strömstad den fbrcstagne rättigheten och "förklarat sig benägen att tilcgnaGötheborgs Stab en "lika förmän, sä wida Staben wille hälla Kronan nä"görlunda skadeslös för ersättningen af dä warande Ju"nehafwarens Contract."
Friherre Cederströms, Jacob, anförande, innefattande, att Lån äfven må med - Protocolls-Utdrag. |36i dölas å utifrån inskrifne ar delar, hvilka här i Riket förädlas och Exporteras, jemte de af Herrarne Hjerta, Gustaf, och Munk af Ro» j benskjöld, Eherhard, i anledning deraf, af» gifne yttranden. 2:0, Herr Hjertås, Gustaf, Motion, angående förändring, i nu gällande, ej mindre helänings-sätt än helänings-värde å Guld och Silfver i Banken; jemte Friherre Cederströms, Jacob, rörande samma ämne, afgifne yttrande, 3;o, Friherre Wrangels, Henning, Motion, att alla nu i omlopp varande BancoSedlar, mätte inom en viss bestämd tid, af Banken inläsas, samt nya Sedlar, i de gamlas ställe, af Banken utgifvas; jemte de af Grefve von Sehwerin, F. B., och Friherre Cederström , Jacob, i anledning deraf, afgifne yttranden, Den 16 "Sept, 1823, Fr(hi Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Statssamt Allm. Besvärs-, och Eko nomi -Ut skotten: Herr Montgomerys, Gustaf, Memorial , innefattande svar å Herr von Törnes, Michael, anförande!, i anledning af Herr Montgomerys anmärkningar, vid Utskottens den 22 sisth i36a Riks-Ståndens Aug. e. ra., återremitterade Utlåtande, om återläggande af Herjeådahlen till Gefleborgs, och af Jemtland till Yester-Nori lands Län ; jemte det af Herr von Törne, rörande samma ämne, denna dag afgifne yttrande.
Jag ber att få redogöra för de motiver, på grund af hvilka Utsk. föreslagit afgiftens betalning prenumerationsvis i 5 terminer. Den första ansåg Utsk. höra erläggas någon kort tid efter det näringsidkaren fått rättighet alt drifva sin rörelse, på det att han icke några få dagar, innan rörelsen skulle börja, måtte komma och säga sig icke kqnna betala, hvaraf skulle följa att rörelsen finge ligga nere. Naturligtvis har icke något samhälle beviljat rättighet till en sådan rörelses bedrifvande, med mindre än att man funnit sådant nyttigt och af behofvet påkalladt. Om nu med flere dylika ställen inträffade, att de, som erhållit rättigheten, då dagen för afgiftens erläggande inföll, icke kunde eller ville betala,- så skulle följden deraf kunna blifva att uti en stad eller ort alla sådana ställen för någon tid uphörde. Detta vore ganska väl, svarar man måhända, och jag vill erkänna, att så vore, om dermed superiet minskades, men man får icke taga saken ifrån denna sida, utan man måste erinra sig, att orsaken hvarföre dessa rättigheter blifvit beviljade är den, att man vill undvika lönnförsäljning, hvilken onekligen är ett ganska stort ondt, som vid ett sådant förhållande, som det jag nyss framställde, sannolikt blefve omöjligt att förekomma. Detta är orsaken hvarföre den första i skall i förskott erläggas. Orsaken hvarföre summan för öfrigt skall qvartals-vis erläggas, har varit den, att man ansåg summan blifva så stor, att det skulle vara alltför svårt för den person, som skulle åtaga sig rörelsen, att erlägga denna summa, om det skulle ske uti endast 2 terminer. Visserligen har R. o. Ad. nedsatt minimibeloppet, men vi kunna ganska väl tänka oss, att anbuden på auktion kunna gå till 3-dubbelt belopp, och då blir det en ganska stor summa. Här kommer ingen utmätning i fråga, ty betalar spekulanter icke, så är han af med rörelsen, och bésvärel att taga emot penningar 4 gånger om året mätte väl icke kunna vara så stort. Vi veta Den 9 Augusti f m. 141 att i andra länder tipbäras krono-utskylderne flere gånger om året, och det torde vara önskligt att äfven hos oss sådant komrne att ega runi.
S. D. Föredrogos a nyo och lades till Handlingärne Statssamt Oeconomie-Utskottens ytterligare Utlåtanden: N:o 99, med anledning af erhallen aterremiss å Utskottens Betänkande, Nio 72, rörande MötesPassevolancen för Indelta Regementena; och N:o 100, i anledning af erhållen återremiss å Utskottens Betänkande, Nio 69, angående tigande Truppers inqvartering och proviantering under fredstid. l3a Fröt. Utdrag den 27 Nov, 1829. S. D. Vid fwrnyad föredragning af Constitutions-Utskottets Memorial, N;o 52, med förslag till ändrad redaction af 13 och 17 §§. Riksdags-Ordningen, i afseende på Universitetens representation, antog Preste-Ståndet, att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Eiksdag, den föreslagna redactionen af 13 §. 2 morn, r punkten; hvaremot den föreslagna redactionen af 17 §. 2 mom. vid slutet återremitterades, med den anmärkning, hvilken förklarades såsom Ståndets gemensamma tanka, att ett sådant reglementarisk stadgande icke borde i Grundlagen intagas. S. D, Vid nu å nyo skedd föredragning biföllos Stats-, Bancooch Lag-Utskottens Utlåtande: N;o 17, i afseende på Herr af Christjernins, M., från Ridderskapet och Adeln till Utskotten remitterade Memorial, angående fri ränteberäkning, samt Statsoch Banco-Utskottens Betänkande: N:o 20, i afseende på Kopparen i de från Riksgälds-Contoiret utgifna Skiljemynts-Polletter. S. D. Bevillnings - Utskottets Utlåtande, N:o 53, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet, N:o 47, angående Portoafgiften för Inrikes Brefvexlingen, blef, vid förnyad föredragning, till Handlingarne lagdt. S. D.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till antagande af den af Grefve von Fersen föreslagne nya punkt, så lydande: ”att, vid ”anträffandet af förbrutet gods, ägaren der”af från ansvar bör vara fri, så framt han ”gitter i bevis leda, det lian af inom Ri”ket bosatt eller handel drifvande person ”varorne bekommit, på det straffet må drab”ba den som brottet föröfvat, oell ej den, ”af hvilken varorne lagligen och rättmätigt agas. Ropades Ja och Nej. Hans Excellence framställde proposition till afslag å berörde nva punkt. Ropades äfven Ja och Nej. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken förnyade aine gånger den Den ii Januari i e. m. af honom först gjorde proposition lill antagande af den utaf Grefve von Fersen föreslagne nya punkt; men propositionerne blefvo båda gångorne åter med Ja och Nej besvarade. Herr Cederschjöld: Jag är i tillfälle att af egen erfarenhet intyga nyttan och behofvet af det tillägg Grefve von Fersen nu föreslagit. När jag flyttade hit till Staden, gjordes hos mig beslag på ett stycke Sitts, som jag köpt i en öppen salubod. Jag fick likväl igen min vara, emedan dess anhållning af Tullbetjeningen var olaglig. Hade jag haft bevis, att jag köpt varan öppet i bod, hade den ej kunnat ens anhållas. Om jag i bod här i Staden köper utländskt kläde och vid visitalions tillfälle företer räkning derpå, skulle det vara hardt, om klädet togs i beslag och jag straffades såsom lurendrejare. Derföre anser jag Grefve von Fersens tillägg behöfligt. Friherre Åkerhjelm: Jag tror, att Herr Cederschjöld misstagit sig om Grefve von Fersens förslag. Det sträcker sig, enligt hvad Grefven nyss förklarat, icke så långt, att företeende af bevis eller räkning på, att varan blifvit köpt inom Riket, skulle befria från densammas anhållning vid visitationstillfälle. Meningen är blott den, att godsets innehafvare, derest han inför Domstol kan lagligen bevisa sin fångesman, bör be - i6o
Maj:ts Nådiga Bref af d. 21 Nov., angående tillstånd för Undsätt - Revisorers Berättelse. 621 11 ingsta ga re i Norrbottens, Vesterbottens, Vester-Nor (lands, Jemtlands och Gefleborgs Län, alt få återgälda den ena hälften af deras låntagne Spannmål med torrkad Säd, tunna för tunna. DjIo Lito af den 2g November, det rättigheten att in natura leverera Spannmål för erhållne Lån, kommer att upphöra (ned Februarii månads slut 1822, med undantag af Gefleborgs, Vesternorrlands, Vesterbottens, Jemtlands och Norrbottens Län. i822. Dito Dito af den g Januarii, som prolongerar tiden för Spannmåls levererande in natura, i afräkning på Undsättnings-Lån, till Martii månads slut detta år, Dito Dito af den 3i Januarii, som bifaller att Undsättnings-skyldige inom Skaraborgs Län äfven må med Spannmål in natura, efter 1821 års Markegång liqvidera den tredjedel^som enligt Kongl. Brefvet den i3 October 1820, bordt med penningar betalas, Dito Dito af den 6 Martii, med bifall dertill, att Up sala, Carlstads och Elfsborgs Läns innevånare må afliqvidera den återstående tredjedelen af deras Spannmålsskulder med säd in natura, efter hvarje Läns Markegång för, 622 Riksefis Ständers 1821, hvarjemte betalningssättet in natura för Carlstads och Elfsborgs Län fortgår tili April månads slut d. å. Dito Dito af den i3 Martu som meddelar anstånd för åtskillige Socknar j Vester-Norrlands Län med betalningen för deras ingångna borgen för Spannmålsunderstöd åt nödlidande, och sträcker sig denna prolongation till första Uppbördsstämman för 18a3 års Uppbörd. Dito Dito af den 24 April, angående prolongation för Upsala Läns skuldsatte, att återleverera Spannmål in natura till medlet af instundande Maji månad. Dito
För detta ändamål böra, jemte nödiga Upplagsoch Utgifts-Magazin i Stockholm, Carlscrona, Christianstad, Malmö och Götheborg» några Magazin för Kronans räkning bibehållas i de sädesrikare Länen» der större intägt af Spannmål eger rum, eller afsättningen, i följd af locala förhållanden, är mindre liflig, i hvilket afseende föreslås Magazinen i Upsala, Ve Bi/i. till R.-St. Prat. 1828-1830, 4 Sami. 2 Afd. 2 Band. i§;dc Haft. 3 34 Statssamt Oec.-J ~ts%. Uti. N:0 TiS. sterås, Nyköping, Giipsholm, Norrköping, Vadstena, Mariestad, Lidköping, Borgholm, Visby och Helgevarma. 4:0 Kostnaderne för dessa Magazins underhäll och förvaltning, äfvensom aflöningen för dervid anställda 'tjenstemän, uppföras antingen pä Stat9-ContoirJrts Stat, eller utgå tills vidare af öfverskotten på Stats-Vfrkets inkomster; och anser Kongl. Maj:t, att Redogöraren vid Stockholms Magazin bör bibehålla sin nuvarande ordinarie aflöning, 99 1 Rdr28 sk., och Förvaltarne vid de öfriga Magazirren, med undantag af den i Carlscrona, som på Flottans Stat aflönas, undfå arfvoden af 466 Rdr 32 sk., då de erhålla Boställsrum, men 500 Rdr, der sådana icke tjensten åtfölja, hvaremot deras förra arfvoden icke behöfde på lndragnings■Stat uppföras. 5:0 Till Statens utgifter af Spannmål användes i första rummet den räntesäd, som levereras till Magazinet i den Stad, der utgiften eger rum, och återstoden anskaffas genom Entreprenade-auetion på de för Staten förmonligaste vilkor. 6:0
Dä det nu står uti tidningen alt BondeSt. vidblef sitt förut fattade beslut i afseende å: ”ohäcklad! lin, filar, frukter och bär, stearin, ost etc.”, så bör man val icke gerna förmoda eli annat förhållande; och då jag redan nämnt, att ett frånträdande af R. o. Ad. från dess beslut ej skulle leda lill något resultat, emedan votering om frågan i alla fall kommer att äga rum i förstärkt StalsUtsk., så synes mig allt skäl vara, alt vidblifva det förut fattade beslutet. Dä nu Hr Gr. o. Landtm, ånyo hemställde om R. o. Ad. behagade antaga Ulsk:s inbjudning till instämmande i PresteSlis ronde artikeln ost fattade beslut, ropades starka nej, blandade med ja. Uppå sedermera framställd propus, vidblef R. o. Ad. sitt förut i afseende pä ifrågavar. artikel fattade beslut samt godkände de i ämnet föreslagna voter:s-propos:r N:is 231 och 232. Hr von Hartmansdorff: Enligt de upplysningar jag erhållit, skulle voter:s-propos. N:o 230 hafva förfallit, derigenom att PresleSt. fränträdt sitt beslut. I anledn. häraf yttrade Hr Gr. o. Landtm., att det vore 118 Den 15 Jalie. m. klart att den nu af Ur von Hartmansdorff omnämnda voter:s-propos:n N:o 230, hvilken i öfverensstämmelse med Hr Landlm:s propos. blifvit af R. o. Ad. godkänd, hade förfallit sedan PresleSt. frånträdt sitt förut i ämnet fattade beslut; men att, då Utsk. icke i afseende på denna voter:s-propos. gjort någon inbjudning till R. o. Ad.
Ståndet anser den ifråga var. canalanläggningen vara af den vigt för fäderneslandet, att den af K. M. äskade summan bör beviljas. Skulle likväl H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, finna med formerna öfverensstämmande att genast framställa propos. på afslag å denna punkt oeh bifall till K. M:s nåd. propos., så frångår jag den af mig förut äskade propos. Gr. Horn, Claes Fredr.; Jag beklagar lifligt, att det sakrika anförande, som Hr von Troil afgifvit, icke lärer under denna riksdag kunna leda lill någon påföljd, dä jag nemi. nu hört här från landtmarskalksbordet tillkännagifvas, att 3:ne Stånd redan afgjort frågan; likväl måste jag instämma i Hr von Troils önskan, att hans yttrande måtte varda till StatsUtsk. remitteradt, då det olvifvelaktigt kan anses såsom ett material, att vid en kommande riksdag af StatsUtsk. bearbetas. Det tyckes mig, att Utskrs afslag å denna vigtiga fråga är så omotiveradt, som det möjligen kan vara, oeh att således motiver till framkallandet af en annan åsigt i ämnet är hvad StatsUtsk. behöfver och måhända kanske till en del äfven önskar. Jag instämmer således i Hr von Troils begäran, alt, oaktadt det ingen påföljd för närvarande kan hafva, likväl detta hans anförande måtte i StatsUtsk:s archiv nedläggas; väl vetande, alt, då denna fråga, sorn visserligen vid nästa riksdag upptages, åter kommer under öfverläggning, StatsUtsk. återgår till sina handlingar vid förra riksdagen, för att tillse hvad dervid varit vidgjordt. Jag kan likväl icke undertrycka en tanka, som hos mig uppstår, då jag ser Utsk. vid denna fråga isynnerhet hafva afgifvit en förklaring, som jag beklagar högeligen måste vara en åsigt hos R. St:s StatsUtsk., nemi. att tillgångar saknas för sådane förelag, som det nu ifrågavar.
Det ena, att bär är fråga om en verkligt vigtig nationalangelägenhet, och det andra, att denna åsigt blifvit bestridd af Gr. Frölich. Jag har dock icke funnit anledn. att icke ännu ytterligare söka försvara de åsigter, som inom SlatsUtsk.. gjort sig gällande. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att den af Gr. Frölich begärda propus, hade följande lydelse: ”Att, med undantag af anslagen till Albreehtssund aZji000 r:dr, lill hamnen vid Höganäs iqi.ooo r.dr, samt till försök med chaussee emellan Fahlun och Westerås 15,ooo f:dr, om hvilka anslag särskildta beslut sedermera fattas, alla öfriga anslag, ifrån och med upprensning af Råneå eif till och med anslaget till oförutsedda kostnader, måtte af R. o. Ad. afstå*.” Innan en sådan propos. för R. o. Ad. kunde framställas, måste först R, o. Ad. besluta att förändra den föredrngningsordning, som hittills varit vid föredragningen af detta utskotts-utlåt. om extra-statsreglertn iakttagen, och frångå det beslut Ståndet fattade vid början af föredragningen utaf dessa betanktn. Då det beslut, sorn R. o. Ad. då fattade, i Hr Landtm:* lanke icke var af den beskaffenhet, att det icke, ifall Ståndet nu funne en annan föredragningsordning lämpligare, kunde förändras, ansåg Hr Landtm, sig böra hemställa till R. o. Ad., om Ståndet, i anledn, af Gr. Frölichs förslag, ville frångå det föredragningssätt punktvis, som hittills varit iakttaget. Gr. Frölich: Det förefaller mig visserligen icke oväntadl då jag ihågkommer hvad sorn redin skett, att Hr Frih. o. Landtm, framställer en propos., på grund af sin egen deduetion i ämnet, och icke i öfverensstämmelse med hvad ledamöter inom Ståndet yttrat; men jag skulle tro, att en sådan framställning icke bort äga rum, då min mening icke kunnat vara, att
Nya Lärostolars tillskapande , ökade kunskapsfordringar, samt skärpta villkor och strängare Controlier i afseende på de ofvannämde Academiska examina, framställa sig lättast och vid första påseendet såsom de naturligaste botemedlen, och nekas kan ej heller, att de öfverensstämma med de vanligast tillgripna, Men jag hoppas att erfarenheten redan nogsamt visat otillräckeligheten af dylika correctiver, för att ej ån en gång missleda till nya försök dermed. Vaknar deremot efter hand behofvet af ifrågavarande kunskapsämnen, till alimånlighet, och jag tror denna tidpunkt ej vara långt aflägsen, då skall detta väckta behof snart nog, och utan direct åtgärd från statens sida, medföra sitt eget tillfredsställande, ooh jag för min del önskar derföre, att man ej hår ville göra mera, ån, blott undanrödja hindren för den enskildt® omtankans fria verksamhet, Mitt förslag år sålei 406 Den 3 Martil, i f des : att inträdet i de civila Embetsverben, t Konungens kansli, Hofr åtter och Rikets Callegiér, såsom Auscultant, och de derifrån härledda rättigheter, matte förklaras öppet för hvar och pn, efter undergången och godkänd pröfning i det särskildta Verk, hvartill den sökande sig anmäler, utan nödvändighet af någon vid Universiteterne föregången examen eller der tillbragt lärotid; samt att Riksens Ständer måtte hos Konungen i underdånighet anmäla deras önskan, att, så vida någon eller några nu gällande Författningar hindra billdandet af privata assosiationer mellan Lärde till offentelig undervisning i vettenskaperna , Konungen då allernådigst måtte upphäfva dessa Författningar. Utarbetningen af de nya reglementariska föreskrifterna för examina i verken, hvilka till följd af detta förslag blefvo nödiga, synes mig ej innefatta några särdeles svårigheter. Det sätt på hvilket jag föreställt mig lösningen af detta problem innehålles i följande Förslag som jag i ödmjukhet underställer Ridderskapets och Adelns upplysta pröfning.