Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag var dum som inte gjorde som du, gifte mig i Ryssland, blef naturaliserad der borta i Österland, skaffade mig en brunögd barischna till hustru och lemnade det här landet med sina små trånga förhållanden och sin obehagliga politiska ställning. Gamle misantrop, jag tycker du borde vara försynen tacksam som ställt till så bra för dig. Endast en omständighet kan ju vara beklaglig: du miste alltför tidigt din hustru Ack ja, suckade patronen med en blick till himlen, hon gick ifrån mig, till min otröstliga sorg! Och lemnade qvar mig ensam med min smärta och tre minderåriga! Dem måste man uppfostra, det är fan så dyrt. De ha inga karaktärer, de brås på modern, gunås! Dåliga anlag! Pojken är drömmande och pjunkig, veklig och slösaktig. Han har en egendomlig talang att skaffa mig utgifter, så ung han är. Det är med oro jag ser hur han är i stånd att bestjäla mig för att ge skänker åt någon af de tiggare vi ha på gården, någon af det der eländiga folket som man får lof att föda ... för skams skull, och hvilka kalla sig våra tjenare... Åh för tusan, låter det så? Hör du bror, jag har lust att komma hem till dig du reser ju hem i qväll för att se hur du har det, några goda råd kunde kanske jag som äldre landtbrukare ge dig. Patronen fick en skiftning af rödt öfver sitt gula ansigte, han hostade, morgonluften var kanhända honom för skarp, och med af ständiga hostningar afbruten hastighet sade han, litet vänd ifrån sin vän: Det är ingenting att bjuda bjuda gäster till, mitt hem, mitt ungkarlshem. Neej, mitt bord är illa försedt, vi ha nu också oroligheter med hyresgästerna och det blir slagt först i nästa vecka ... då, om du behagar, är du välkommen, och jag skall vara smickrad och förtjust att få emottaga en så ärad och så sällsynt gäst. Jaså, du protesterar ... du gamle skälm, du tror du slipper! Någon skall du ha som skojar upp dig, det märker jag. Jag följer med dig i dag, blir några dar öfver, och dermed punkt. Åhoj, der ha vi ju Helsingfors! Prägtigt!
BorgareStånden blifvit gilladt, yttrar sig Hedervärda BondeStåndet i dess den 6 nästledne Junii meddelade ProtocoUsUtdrag, sålunda: hvilket Förslag iså måtto godkändes, sorn Ståndet biföll, att Redactionen af Riksens Ständers Expedition må, i likhet med Prästeoch BorgareStåndens beslut, innehålla: dels att 300,000 R:dr skola af SalpeterFonden utgå , icke såsom förskott, utan såsomen utgift, derföre ingen ersättning Fonden tillflyter; dels ock att den summa , Rikets Ständer erbjudit , 6kall utgifvas, med berörde 300,000 R:dr af SalpeterFonden och de öfrige 300,000 som blifvit anviste att förskottsvis erläggas af RiksgäldsContoiretg medel, till den del, sorn af redan varande tillgångar icke kan bestridas, tagas i beräkning vid den blifvande Bevillningsgummans bestämmande , utan att någon serskild Bröllopsgärd må äga rum; börande dock i Expeditionen sluteligen tilläggas, att som BondeStåndet vid dess ifrågavarande bifall fä - stat det vilkor, att förstnämnde 300,000 R-.dr borde vid Bevillniogens fördelning ersättnings vis Komma jordbruket och rStädernes jord till godo, genom reparation å andra Närungar eller artiklar, så skulle slutligen afgörandet af nämnde vilkor, betraktadt såsom en Bevillningsfråga, framdeles, sedan Bevillningsutskottet deröfver blifvit hördt, öfverlemnss till Riksens Högloft. Ständer i sammanhang med öfrige Bevillningsgrunder.” Häraf synes uppenbart, att BondeStåndet bifallit ärendets expedierande , i enlighet med Prästeoch BorgareStåndens beslut, men förändrat den serskilda mening, som förut utgjort ett vilkor för dess bifall till SslpeterFondens användande, till en serskild fråga, gom , efter Bevillningsutskottets hörande, får af Riksens Ständer serskildt afgöras.
Sex procents ränta” utbytas mot ’’Sex procents årlig ränta” Skulle deremot Presteeller Bonde-Ståndet icke antaga denna inbjudning, så åligger det Utskotten att söka sammanjemka dessa Stånds sinsemellan skiljaktiga beslut; dervid och enär de af Preste-Ståndet beslutade bestämmelser i 9 §. innefatta åtskilliga föreskrifter, rörande Rikets Ständers Bank, hvilka rätteligen böra bero af de stadganden för samma Banks förvaltning, som kunna blifva af Rikets Ständer ensamt beslutade, och de der följaktligen icke tillhöra den nu ifrågavarande lagstiftningen, som är ämnad att hafva egenskapen af allmän civillag, Utskotten icke kunnat undgå att gifva företräde åt Bonde-Ståndets förslag i dess helhet; hvadan Utskotten alltså slutligen få inbjuda Preste-Ståndet, att, derest den nästofvanstående inbjudningen icke antages, rörande <§\§x1, 5, j, 8, g, 10, 14, i5, 18 och 21, förena sig i Bonde-Ståndets beslut i dess helhet, Kan åter, genom de af Utskotten sålunda framställde jemkningsför. slag, Viågot Rikets Ständers sammanstämmande, eller tre Stånds, beslut uti Bancooch Lag-Utskottens Memorialt> N:o 3. 5 uti förevarande frågor, icke vinnas; så återstår endast, på sätt ofvan är nämndt, att genom omröstning i Förstärkt Utskott bringa de serskilda besluten till ett sammanstämmande belt, dervid Utskotten anse, att denna omröstning bör ske i Lag-Utskottet, enär förevarande lagstiftning, såsom varande af civillags natur, dit rätteligen hörer, ehuru Banko-Utskottet uti ärendets behandling deltagit, i och för det inflytande på Rikets Ständers Bank, frågans financiella del anses innebära; äfvensom Utskotten finna, att, tfa deras förslag i allo blifvit af Borgare-Ståndet bifallet, detta Stånds beslut bör blifva ja-proposition i hufvud voteringen; men genom serskilda voteringar afgöras, bvilketdera af de öfrige Riks-Ståndens beslut bör utgöra contra-propositionen.
Beslutet blef också endast, att en Rotejemkning skulle ske, grundad på den tanka, att bibehållandet af 2000 man ständig Beväring för Skåne var nödvändigt. i823 års Rikets Ständer ansågo äfven, att 2000 man borde bibehållas, och således ingen ytterligare lindring i Roteringen Skåne tillerkännas; men en jemkning funno de dock böra ske, hvaremot Kongl. Maj:t ansett att det af Malmöhus Läns innevånare fästade vilkor, jemfördt med bibehållandet af 2000 nummer, gjorde all jemkning omöjlig. Här uppstå således tvänne förhållanden; bör Regeringen fästa någon så synnerlig vigt på bibehållandet af 2000 nummer, att rättsprinciper derföre måste uppoffras? Bör man uppoffra den grundsatsen, att Rikets Ständer äga rätt att besluta om alla dylika onera, och alltså ogilla hela den åtgärd, hvarigenom Skåne, <j2 D.tsn ii, De Ci'ii» K er e. rr>. ulan Ständernas medgifvande, blifvit ålagd nooo nummer ständigt Rotehåll? Jag tror, att mera afseende bör göras på rättvisa, än derpå, alt hafva några flera soldater. Jag anser normén, för bibehållandet af 2000, nian, böra förfalla; men tror, hvad Grefve Horn också redan, visat, att det icke äe omöjligt att bibehålla Ordinarie Rotering, om en annan norm derföre ex. Rustningsskyldigheten. Skåne är ännu, pligligt a,tt lyda Rikets Ständers och Kongl, Maj:ts gemensamma Beslut af år 181,0, angående Extra Roteringen. Skåne har således ej ett ord att säga, om den öfver hela Riket beslutade Extra Roterings-jemkningen äfven ö.fvergår Skåne. Men Extra Roteringen i Skåne kan alldeles icke jemföras med ständiga Knecktehållet, på sätt sorn sker öfver liela det öfriga Riket.
Waxholms bestyckning, särskilda anslaget till, . „ 56—57. Vetenskaps-akademiens anslag „ 149—151. — 289 — flisby stifts Konsistor ii räkenskaper . IVitterhets-, Historieoch Antiqvi'tets-Akademiens dito IVägoch vattenbyggnader, allmänna . IVårfvade Regementemas räkenskaper . Ystads garnisons stalloch mugasins-byggnader Ziffer-uppgiftema, ansvarigheten derför Öjver-intendents-embetets räkenskaper (ijver-kommendants-expeditionens dito Ofverskotter, Stats-verkets .. Bilagorna litt. A och B vid . — anordningar derå — liqvid er derom Öfvers ty re Isens för Stuterierna räkenskaper Ofverståthållare-embetets Kanslis depositions-räk ningar — räkning för Kronans hus i Stockholm . STÄNDERS KEVISORERS BERÄTTELSE angående ilen åi* 1849 förrättade granskning af de under KONGL. MALTS och RIKETS KOMMERS-KOLLEGIUM ställda fonder och medel; KONGL. KOMMERS-KOLLEGI1, i anledning af denna Berättelse, algil na aiiiderilåiiiga UTIjÅTAMDJE. STOCKHOLM 1850. TRYCKT HOS ISAAC M AR GUS. (Stortorget IS: o 34.) 1 enlighet med gällande föreskrift, få undertecknade, af Riks-stånden till Stats-, Bankooch Riksgälds-verkens öfverseende valde Revisorer, härmedelst till Rikets Ständer afgifva berättelse, angående den af oss, i sådan egenskap, verkställda granskning af redogörelserna för och förvaltningen af följande, under Kongl. Maj:ts och Rikets Kommers-kollegium ställda, fonder och medel, nemligen:
N:o 50. 786 Den 17 Mars. kunnat utan äfwenryr af lifsfara wid upkommande storm, besöka de til 8 ä ic> mil uti ^)ster och Wester fran On belägne Fiske-grund, hwarest en ymnig Strömmings-fängst kan wara at påräkna, samt detta Fiske, om det kunde til någon högd updrifwas, skulle förskaffa Rikets Jnwänare ett wäfendtligt och nu fa mycket mera nödwändigt födoämne, som Sillfängsten synes wara i ett beständigt aftagande, hafwa Riksens Ständer ansett sig böra hos Eder Kongl. Majestät i underdånighet anhälla, ar Gottlands Jnwänare mätte i Nåder erhålla fullkomlig frihet, ar med däckade Fartyg och Bakar af vfwan utsatte Lästetal, ä nämnde grund idka Strömmings-Fiske, med iakttagande likwal af hwad förut äberopade Författningar stadga. Riksens Ständer framhärda rc. Stormägtigste Allernadigste Konung! Dl afhjelpande af de olägenheter, som de af Allmogen, hwilka til Fangskjms blifwit anslagne, mäste widkännas, samt, lil förekommande deraf, at, såsom genom nuwarande Fängffjurs-anstalters olämplighet skett, mistdädare fä tilfälle at frän sine bewakare undankomma, fä Riksens Ständer hos Eder Kongl. Maj.t i underdänighet anhälla, arén sädan Författning mätte i Näder widiagas, at uti hwarje Härad wiffe Fängförare, med answar efter Lag, antagas och af Härader aflönas, enligt den öfwerenskommelse, som af Haradsboerne inför Eder Kongl Majus Befallningshafwande i hwarje Län derom kan träffas; hörande Krono-Betjeningen - Dett 17 Mats. 78? gen llkwäl icke genom detta stadgande befrias fran dc stylvig heter, som densamma, i afseende pä Fäng» förseln, hicrils älegar.
På en Jul en *' så beskaffad råvara inverkar den nu stadgade tullsatsen alltför betungande; och ehuru Utskottet, som här ofvan föreslagit nedsättning i införsels-afgiftcrne å bleckslagare-arbeten och äfven derföre, lika med hvad Herr Schwan i sin motion hemställt, funnit väsendtlig tullnedsättning för materialet till dylika arbeten höra ega rum, tvekar likväl Utskottet att på en gång medgifva den af Herr Schwan till 2 R:dr föreslagna nedsättning, utan hemställer, att införsels-tullen å ”förtente Jernplåtar” nu må bestämmas till 3 R:dr skeppundet st. v. Å Spik af 2 tums längd och deröfver, hvarå nedsättning i införsels-tullen från Spik, af 3 7 R:dr 24 sk. till 4 R:dr skeppundet blifvit af Herr Schwan föreslagen, får Utskottet, tun“ lal>gd., med afseende å artikelns varuvärde och i förhållande till de för andra artiklar af smidt eller valsadt jern här ofvan tillstyrkta tullsatser, föreslå nedsättning af införsels-tullen till 5 R:dr skeppundet st. v. ”Ali annan Spik samt allt annat Manufaklur-smide, ej speciiiceradt’’, är i nu gäl Alt annan lande tulltaxa belagdt med 30 sk. införsels-tull pr skålp. sPlk< m• m Herr Hjerta har, i stället för nämnde rubrik och tullsats, föreslagit följande redaktion och tuilbeslämmelser: ”All annan spik samt allt annat manufaktureller så kalladt svartsmide, sorn tj ur helt och hullet eller till någon del finslipadt eller fo ler aits För hela eller af flere delar sammansatte stycken af till och med 2 skålpunds vigt, per skålpund 12 sk. Frun 2 till och med 20 skålpund, per skålp 8 sk. 36 Bevillnings-lftskoltels Betänkande, N:o 3. Jemskrol. gordor och Bardläder. K ider.
Jag protesterar emot ett sådant påslående och förmodar, att Hr Landtm, ej derå kan meddela propos. En annan ledamot har ansett Utsk. endast böra yttra, att det finner lagförslaget i strid mot grundlagen. Jag bestrider äfven denna åsigt. XJtsk. är skyldigt att behandla frågan §. för §., tillstyrka eller afstyrka, göra tillägg, der så fordras, och utesluta, der sådant behöfves. Den siste talaren , som sagt, alt i83o års banklag ej behöfde ändras, lärer hafva föga förmåga att föreställa sig banken och dess skick efter realisationens verkställande. Jag förmodar, alt Utsk, ej lärer inkomma med sitt yttrande, förrän vederbörande tjenstemän i Ranken fått tillfälle utlåta sig i frågan, på det ej nödiga stadganden må ur lagen utelemnas. Jag åberopar ånyo 1 och 2 punkten af Hr Lefrens reservation och begär propos. till ogillande af memor. samt att Utsk. må föreläggas upptaga frågan. Den 20 Mars. Hr von Heijne, Georg: Äfven jag skulle vara färdig att biträda den tanka, sorn vill återremittera Utsk:s memorial. Men jag måste tillkännagifva, att en tvekan lios mig uppstått. Jag borde visserligen, såsom gammal riksdagsman, känna grundlagen bättre, än jag gör; men jag måste tillstå, att jag nödgas anhålla, att den §. må uppläsas, som väckt min tvekan, i fall en sådan verkligen linnes, hvaruti det stadgas, att Konungens propos:r ej få ändras, utan skola i sin helhet antagas eller förkastas. Skall förslaget sålunda behandlas, är det af den beskaffenhet, att vi vid afgörandet deraf stå på samma punkt, som innan 72 §. var afgjord, och således komma att än en gång votera öfver den. Gr Cronhjelm: Jag får fästa uppmärksamheten på några yttranden af Frih. Cederström. Här är nu ej fråga om, huru banklagen är beskaffad, utan blott om återrerniss bör beslutas eller ej. Jag anser en sådan böra äga rum, men tror icke, att propositionen bör ställas till ogillande af Utskts betänk. Frih.
När jag i minnet återför, huru (lenna Taxa tillkommit, nödgas jag tillstå, att jag ej kan vara fullt ense med Friherre Anckarsvvärd, Då Rikets Ständer vid sista Riksdag i underdånighet begärde, att Kongl, Majit, i sammanhang med ägodelnings-stadgans öfverseende, äfven ville låta upprätta en ny JjandtmäteriTaxa, förenades dermed den underdåniga anhållan, att Ständerne mätte få dej af de förslag, som i dessa ämnen uppgjordes, för att sig deröfver yttra; men då sådant icke skedt, anser jag Ständerna! hafva fullgiltiga skäl, att i underdånighet framföra de hilliga klagomål, hvilka hos Allmänheten uppstått, i anledning af dessa författningar. -— Att Kongl. Majit infordrar nödige upplysningar ifrån Landshöfdingarne, skulle visserligen tillfredsställa mig, derest; Den 9 April e. m. desse Embetsman inhämtade underrättelser om författningarnes lämplighet äfven ifrån jordägare, och ej endast från Landtmätare, hvarigenom jag icke anser äganderätten, hvari dessa författningar så väsenteligen ingripa, tillräckligen skyddad. Uti de Län, der jag har egendom, har ett sådant jordägarnes hörande mig yetterligen icke förevarit, Jag har redan haft äran anr föra, att jag sjelf funnit Taxan yara för låg i afseende på mätning af inägor, och alt Landtmätare j följd deraf afsagt sig dylika förrättningar. —■ Hela denna Taxa är dess-? utom så författad, att Kongl, Maj:t genast efter dess utfärdande lärer genom underdåniga besyär fått anledning betvifla dess tillämplighet till alla localer. Förhållandet lärer äfven yara, att riktig proportion icke finnes mellan betalningen för sjelfva mätningen och graderingen, hvarför de yngre Landtmätarne, som vicariera för de äldre, i synnerhet lida vid förrättningarne, Friherre Ehrenborgh:
Jag har visserligen märkt och erfarit, att det hörer till dagens nysste theori, att ett snille skall vara alldeles odugligt och obrukbart på tjenstemanna* banan. Jag lemnar likväl derhän i om förhållandet lan vara sådant för det härvarande; men icke var det så hos oss dea tiden, då vi hade en Oxensjerna, en Unné, en Rudbeck, en Höpken, som voro Statens tjenstemän så länge de lefdé. Ingen af desse gick, till följe af ett ögonblicks nyck, eller harin, bort och undandrog Fäderneslandets allmänna värf sin förmåga, för att i stället fordra pension. Hetta var den fordna åsigten, och jag skulle tro, att landet funné sig bäst vid, att än vidare hylla samma åsigt af snillenas natur. För öfrigt beklagar jag mycket, att jag ej ian finna, hvarigenom ifrågavarande person docu. menterat sitt stora snille. Jag må vända mig till hvad håll som helst, är jag dock icke i stånd att upptäcka, hvarken i Sveriges Litteraturs, Hushållseller Handels.Häfder eller i. dess Handtverks eller dess Politiska Historia, något Let., hvaruti härs utmärkt sig. Het är sant, man aneifver honom såsom Författare till en liten brochur, tryckt på 17gottalet, om ett och ett halft ark, och sorn är putslustig nog att läsa, men har mycken likhet med mångfaldiga andra skrifter i enahanda, amne, som vid samma tid utkomma, och is mindre qvick än dessa. T)en 16 September e. m - Sedan, säger man, alt han hufvudsakligen deltagit i utarbetandet af vår nuvarande Constitution. Det vore sannerligen ett stort verk, men jag hemställer, örn icke erkännandet af detta påstående innebar en förebråelse §f 1809 års Riksens Ständer. Då de valde ett ConstitutionsUtskott, så var det deras föresats, att invälja de kunnigaste män, och då de satt dem i Utskottet, trodde de väl icke, att de ditsatt ziffror, som skulle ledas af Secreteraren, och en sådan tro hafva de icke ens i denna stund.
R:dr sk. rist 9 af ek 120 St. 3 — 24 af bok, furu eller gran deröfver till och med 42 verktums längd å de förra och 27 verktums längd å de sednare: 120 st. 1 ■) .5 IG af ek 120 st. 8 32 — af bok, furu eller gran derutöfver: 120 st. 1 6 10 — af ek 120 st. 24 — 5 af bok, furu eller gran ved: 120 st. 12 — b al1 famn 36 — 7 24 — björk 1 famn 1 24 — 8 bokoch ek1 famn 2 — 5 tall, 1 famn 36 — 5 alla andra slag 1 famn 36 3 — årträd eller ämnen till åror 1 par 4 — Alla andra varor, än de i denna tarif upptagna, äro vid utförsel tullfria. 51* Expedit ions-Ut skot tets Förslag till tind. Skrifvelse, N.o in.. III. Tarif för kreditupplag el och transito a jgif ten. Nedan uppräknade varor ina, till ett tullvärde af minst 300 riksdaler banko, på kredit uppläggas emot transito-afgift vid återutförsel, beräknad till 1 r:dr för hvarje 100 ralrs varu-varde, samt på sätt och med vilkor i öfrigt, sorn i 14 § af underråtlelserne tili tulltaxan närmare bestämmas, nemligen Alun, romersk. Anis. Aska, pott-. Bly, oarbetadt. Blår: hampoch lin-. Bränvin: geniévre. konjak. rumin. arrak. Cacao. Caffe. Canel och cassia lignea. Corinter. Fen kol. Fisk: sallad: sill. torr: gråsidor eller sey. Färger: blyhvitt. cochenille. indigo. Garn : bomulls-, livitt. Turkiskt rödt. Gryn: alla slag, utom af span mål. Hampa. Humla, Fxpeditions-Utskoltets Förslag till und. Skrifvelse, iV.-o 21%. 419 Ingefära, torr.
Man förstir Almas invandningar och .hur hon talar sig varm, halft förskrackt öfver sin egen dristighet ty .om rnhnga täiilia som hon, är det blott f&amp; som vaga sil yttra sig. - Förf. slutar berättelsen med följande sens moral, ungefärligen sillunda uttalad af en bankfröken med half inkomst mot hvad männen uppbara. " Vi nöja oss med nigra hundra kronors inkomst, ty vi födas, klädas ch harbergeras af nara anhariga. Det är icke vardt att brAka för andra, för det der stora flertalet som icke har samma förmilner och som icke lian lefva pil den lilga inkomsten. För oss stil alla vägar .öppna - för att vi ska ha niilpengar. Att de man som skola lefva pil sitt arbete fil g&amp; sysslolösa a r ju helt naturligt, emedan det är mycket billigare att i affären använda fruntimmer. " Detta ä r ju taiikvarda ord och milnga sildana finnas, milnga sauningar sägas under den lekande form som gör att de flerstades lättare intriinga. Förf. har gif.vit oss en underhilllande bok men dervid icke glömt att " med humle brygges mjödet, ej blott nied honung ", och vi tro att man ej skall iingra att haha gjort bekautskap med dessa Stockholmstyper. Denna förening, som stiftades 1886, och hvars styrelse alltsedan nitiskt verkat för den uppgift föreningen satt sig före, torde förtjana här nigot närmare omnamnas. Silsom af namnet framgir, a r föreningens mil1 att motarbeta det myckna i den nuvarande kvinnodriiiten, som ä r rent af skadligt, och att istadkomma praktiska, bekväma och andamAlsenliga, samt med hygienens fordringar öfverensstarnmande kla.dedrägter för kvinnor och barn.
Vidare hemställde Departements-chefen: att Officcrarnes löner måtte uppföras på flottans aflönings-stat, med två tredjedelar som lön och en tredjedel såsom tjenstgörings-penningar, men, på sätt hittills egt rum, öfver-maohinistsoch machinists-aflöningen utgå i månadslön samt lärlingarnes i daglön å Underhålls-slaten; att den machinist-personalen nu åliggande arbets-skyldighet äfven framdeles må fortfara, med förbindelse för dem, att, då de icke tjenstgöra på ångfartygen, å stationerna biträda vid vården och underhållet af ångmachinerna samt å dem oell ångpannor verkställa sådane reparationer, som derstädes kunna utföras, och derjemte arbeta i metall-verkstäderna; att det må åligga dem af bemälde personal, som hädanefter antagas, att, utan särskildt traktamente, tjenstgöra å hvilken af flottans stationer, dit de kunna varda kommenderade; samt att, vid skeende befordringar morn machinist-corpsen, skicklighet, pålitlighet och största möjliga användbarhet, utan afseende på ålder i tjensten, må bestämma företrädet. Slutligen och då machinisters samt machinist-lärlingars aflöning för närvarande bestrides af det redan förut inskränkta anslaget till flottans underhåll, samt timmermännens antal, till högsta men för arbetena, måst minskas i den mån machinist-personalen ökats, till följd hvaraf ett ytterligare anlitande af anslaget å materielen lill Timmermans-och Handtverks-staterna, i och för machinist-statens nu ifrågaställa aflönings-förhöjning, endast innefattade en emot fördelarne å ena sidan svarande förlust å den andra, hemställde
Proposition, J\s 26, Stats-råden: Fåhraeus, Sandströmer, von Hohenhausen, ]Vällcnstcen, Gunther, Genberg, Gripenstedt och Grefve von Platen. Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Sandströmer, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med fattadt beslut uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer angående eftergift, till förtnån för Malmö Stads fattigvård, af kronans rätt till dana-arf efter Enkan Helena Maria Hansdotter. Kongl. Maj:t behagade, eldigt Stats-rådets tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, och befallte att nådig proposition skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständer under denna dag afgå, sådan den finnes Protokollet bilagd. Ex protocollo, L. T. Fries. JW 26. Ank. till Exp.-Utsk. d. 4 Jan. 1831, kl. 12 midd. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Stander, i fråga om återgäldandet af Myntverkets äldre skuld till Rikets Ständers Rank; Gifven Stockkolms Slott den 21 December 1850. Sedan, i följd af den år 1830 beslutade myntrealisation, Rikets då församlade Ständer till myntningens oafbrutna bedrifvande anvisat ett förskott af Rikets Ständers Banks medel, stort 40,000 R:dr, jemte den i Bankens förråd befintliga koppar till siifvermyntets logering, med föreskrift att hvad sålunda blifvit förskjutet borde af Myntverket framdeles och efter hand återbetalas, och frågan Kongl. Majus Nåd. Proposition, M 26.