Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
119. — angående behofvet af nya ProvincialLäkares tillsättande i åtskilliga delar af Riket. XLI. 119. — angående angelägenheten af en Allmän Reglering om KronoBrefbärings-skyldigheten. XLI. 119. — om upphörande af den Kronan hittills förbebållne Options-rätt till de uppå KronoSkattejord växande Mast-och Storvirksträd. XLI. 119. 183 Expeditioner till Konungen, Rikets Ständers, i fråga om anslående af ett Kronan tillfallit Dana-arf till en Skolefond i Wahlö Församling af Upsala Stift. XLI. UC). — angående begärdt anslag af allmänna medel till hemmanet Mellbys inköpande för Staden Strömstads räkning. XLII. 47» iangående af Inspectoren H. Håkansson i underdånighet sökt eftergift af obetaldt arrende för Gripsholms IvungsLadugård. XLII. 47. — angående ÖfverDirecteuren P. A. Norstedts underdåniga ansökning att få till skatte lösa den under Carlbergs Kungsgård lydande Kronolägenheten Pihludden. XLII. 47. — angående inställande af all indelning till ordinarie rotering af hittills oroterad jord, XLII. 47. XLVII. 10. — angående ett förändrad t användande af den fprocent, som af Sterbhus inom Carlstads Stift nu erlägges till Hospitalet derstädes, XLII. 47* — angående förklaring öfver 5 och 6 §§ i 23 Cap. Rättegångsbalken. XLII. 47- — angående rättighet för fordringsägare, att hos Konungens Befallningshafvande erhålla så kalladt promotorial i lagsökningsmål. XLII. 47» iangående föreslagne ändringar i Kongl. Förordningen den 19 December 1827 |84 om hemmansklyfning och jordsafsöndring. XLII. 47. Expeditioner till Kolningen, Fikets Ständers, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, att Kongl.
Utlåtandet N:o 124 hifölls. Tjugondetredje punkten. Med gillande af Utskottets åsigt, lade Ståndet Utlåtandet N:o 124, i afseende på denna punkt, till handlingarne. vt> -inTretiondetredje punkten, äfvensom tvänne tillstyrkanden, sid. 10, i fråga om extra anslag. Utlåtandet N:o 124 bifölls. Tretiondefemte punkten, mom. m. Med gillande af här uttalad åsigt, lade Ståndet yttrandet till handlingarne. Tretiondenionde punkten. Tillstyrkt årligt anslag af 13,000 R:dr Riksmynt för inrättandet af en ridskola vid Strömsholm. Afslogs. Tillfälliga eller extra anslag. Sjette punkten. Med vidblifvande af fattadt beslut, lade Ståndet Utlåtandet N:o 124, i afseende härå, till handlingarne. Mom. g af den del af Betänkandet, som rörer de till utgående för en gång äskade extra anslag. Med godkännande af Stats-Utskottets åsigt, lade Ståndet yttrandet till handlingarne; och Betänkandet N:o 72. Nionde, elfte och tretiondetredje punkterna. Med gillande af Stats-Utskottets yttranden, i afseende härå, lade Ståndet Utlåtandet N:o 124, i dessa delar, till handlingarne. Trettonde punkten. Utlåtandet N:o 124, bifölls. Särskilta eller extra anslag. Punkten litt. A, mom. c. Bih. till R. St. Pr oi.
Allmänna Barnhus-inrättningen i Stockholm, reorganisation af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, om uppmaning till Otskoltet alt hörja sina arbeten Allmänna byggnader, om deltagande i byggnad och underhåll deraf Allmänna Indragnings-staten: se llufvudtitel nionde pag. 5. Allmänning, för Förentuna Härad, Ridöns anslående till Svar på återremiss Allmänningar, ffärads-, se Ilärads-allmänningar. Allmänning arnes värd m. m ... Alm, F. A., om ersättning för 3ine falska bankosedlar Almqvist, A. 1., Konsistorii-Amanuens, pension å allmänna Indragnings-staten för Alun—tionde, upphörande af denna afgift. Litt B Amino/fs Enka, pension för Amiralitets - Krigsmans - Cassan, nedsättning i afgifterna till Svar på återremiss Andaktsöfning ar, ang:de upphörande eller förändring af' Kongl. Plakatet den 12 Jan. 172(5 jemte öfriga mot ololliga sammankomster till andaktsöfiiingar utfärdade författningar Anmärkningar, anledning dertill, i fråga: Ilo om inköpet af Owcnska Faktori-tomten på Kungsholmen i Stockholm till ny lokal för Myntoch Kon . troll-Verken 2:o om Kongl. Kungörelsen rörande enskilde Banker, hvilka utgifva egna kreditsedlar, den 9 Januari 184G . 3:o om beviljad rättighet för åtskilliga enskilda Banker att beräkna öfverel - iN:o 56 21 B ?g g S.| Mars b. 30 Sept. a. a. 18 Mars a. a. 5 April I Presle Ståndet. Borgare Ständet.
Handels-Balken, hvadan väckt anspråk att af det hemman, till hvars fördel omförmälda lån utgifvits, njuta godtgörelse i den ordning och med den rätt högstberörda Kungörelser bestämde, blifvit ogilladt, — så har anmälan härom hos Rikets Ständer i behörig ordning förekommit, på det att Rikets Ständer måtte komma i tillfälle vidtaga den åtgärd, som ansåges nödig till förekommande af de mångfaldiga kapitaloch ränte-förluster, som kunde blifva en följd af fortsatt tillämpning af nämnda åsigt. Vid öfvervägande häraf hafva Rikets Ständer funnit, hurusom, jemte beredande af ett enklare sätt vid återbetalning af odlings-lån, med de nådiga Kungörelserne tillika blifvit afsedt, att vid de hemman, för hvilka lån beviljats, binda desamma, lika med andra allmänna onera. I aflåten underdånig skrifvelse i ämnet, vid 1845 års riksmöte, förklarade nemligen Rikets Ständer, att föreskrifna sättet för återbetalning al ifrågavarande lån komme alt ej allenast leda till förenkling och lättnad vid lånens liqviderande, utan äfven, sedan arbetsföretagen blifvit fullbordade och godkända samt den årliga afbetalningen inlrädt, för Stats-verket medföra enahanda säkerhet för lånebeloppen, som för annan Kronans uppbörd eger rum, utan att sådant kunde inverka på tredje mans rätt, enär lånemedlen, efter arbetsförelagens fullbordan, ej voro uppsägbara, och således icke kunde annorledes än efter hand, uti stadgad ordning, återfordras, samt antagas kunde, att den förbättring, ett hemman genom företaget vunnit, fullt motsvarade den summa, för hvilken hemmanet blifvit onereradt. 686 Expedilions-Utskoltels Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 2/7.
Byggninga-Balken, angående skyldigheten au deltaga i Allmänna byggnaders uppförande och underhållande; N:o 26, i anledning af väckt fråga om upphörande, i vissa fall, af den , genom Kgl. Reglementet den 12 Februarii 1817 bestäm* da Utsök nings-provision och Öfverränta föc Skuldsedlar , som pantsättas i ManufacturDisconten. S. D. Vid förnyad föredragning af Banco-Utskottets Memorial, N:o 37, angående en bestämd förklaring, att Lagens föreskrifter om fordringars bevakande i Concurs och efter årsstäinning icke må lämpas till sådana Bankens lån, för hvilka Gäldenärerne ej aflemna skuldförbindelse, utan deremot sjelfve er* hålla bevis eller så kallad pantsedel, blef detsamma, för gemensam behandling af Banco* och Lag-Utskotten, återremitteradt. S. D, Föredrogs och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande, N.o ilo, angående aflöningen för Banco-Utskottets Secreterare och Cancellie samt Vaktbetjening. S. D* Återremitterades, på grund af deremot gjorda anmärkningar, StatsUtskottet» Utlåtande, N:o ia8, angående Regleringen af Vrot. Utdrag den II Maji 1829. ij ntgifterne underRiks-Statens Andra HufvudTitel, nied dertill hörande Bilagor, äfvensom Stats* samt Allmänna Besvärsoch Oecono* mie. Utskottens i sammanhang härmed föredragna Utlåtande ; N;o 91, i anledning af flera väckta Motioner om behofvet af nya Provincial-Läkares tillsättande i åtskilliga delar af Riket. Från Vällofl. BorgareStåndet» S. D.
Deputation af Hedervärda Bonde-Ståndet, den 15 dennes, till Borgare-Ståndet meddelade Utdrag af Bonde - Ståndets Protocoll den g nästförutgångne, rörande inbjudning till de öfriga RiksStånden, att med Bonde - Ståndet sig förena uti Remiss till Statsoch Bevillnings-Utskotten, med anmodan, att, inom de, af Riksdags Fullmägtigen från Elfsborgs Län Anders Danielsson fÖreslagne tider, till Ständerna inkomma med Utlåtanden i de ämnen, Anders Daniels• sons, uti Protocolls-Utdraget till innehållet uptagna, Memorial omfattar, och efter det, i sammanhang Trot. Ut Ar, d. 41 ofatt isto, 8 i sammanhang dermed, blifvit uppläste, dels Stats-Utskottets Memorial N:o 26, dels Utdrag af Bonde-Ståndets denna dag billne Protocoll, enligt hvilket Bonde-Ståndet beslutat, att tiden, för Statsoch Bevillnings-Utskotten att, efter BondeStåndets anmodan, afgifva Utlåtanden i de ämnen, hvarom /indera Danielssons ofvan åberopade Memorial förmäler , komtne att beräknas från och med innevarande dag, beslöt Borgare-Ståndet, att remittera Anders Daniels* O f sons Motion till Stats» och BevilJnings-Utskotten> till det afseende dessa Utskott finna densamma förtjena, med tillägg, att Ståndet ej finner anledning att för närvarande föreskrifva Utskotten tid, att med Utlåtanden deröfver till Riks-Stånden inkomma. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Oeconomie-IJtskoitets Betänkande, N:o 10, angående yrkad rättighet för Kronohemmans'» och Nybygges-Åboer i Norrbottens Län att, utan utsyning m. rit., få till Tjärubränning använda stubbar, Vin fälten och förtorkade träd å deras område , blef samma Betänkande, méd dervid gjorde anmärkningar, till nämnde Utskott åtel-remitteradt. Bih. tilt R. St.
S. D. Ånyo föredrogas och hi fallos, nedannämnde, den xö dennes på bordet lagde, Betänkanden från Lag Utskottet, nemligen: N:o 54, öfver Riksdagsfullmägtigen Petter Perssons från Calmar Län motion, angående ett stadgande i fråga om skyldighet för barn, sorn i föräldrars lifstid emotlager deras egendom, att ansvara för föräldrarnes skulder; N:o 56, Öfver Riksdagsfullmägtigen Måns Månssons ifrån Calmare Län motion, att fordringar å 100 Rdr B:co elier derunder icke måtte behöfva i concurs skriftligen bevakas; N:o Sy, öfver Riksdagsfullmägtigen Olof Olofssons från Westerbotten motion, att, då frälsemans bo till concurs afträdes, målet mätte upptagas af Underrätt; N:o 58, öfver Riksdagsfullmägtigen Anders Anderssons från Westerås Län motion, om ändring af 3o Concurslagen; IN:o 5p, öfver Herr Fredr, Leonh, Rosenqvists motion, om upp bäfvande eller ändring af 5i §. i Concurslagen; N:o 60, öfver Riksdagsfullmägtigen Pehr Perssons ifrån örebro Län motion, om förklaring af 74 §• Concurslagen; S. D. R emitterades till BancoUtskottet t vänne denne dag afgifne yttranden af Friherre Toll, Gustaf, och Herr GripenstedtJacob, i anledning af Banco Utskottets den 6 dennes återremitterade Betänkande N:o 6, med förslag Lili hufvudgrunder för Bankens förvaltning och rörelse, S. D, Återremitterades, i anledning ;af gjord anmärkning, Eocpeditions-Utskottets förslag N:o 33 till underdånig skrifvelse lill Kongl. ]Viaj:t, angående af Kongl, Maj.t vid sistförflutne Riksdag föreslagne ändringar i 19, 2X och 28 §§. RegeringsFormen, Fröt. Utdr, d. 21 Maji 1834- 3* Frun Högvördige Preste-Ståndet.
Stlr medhunnit granska och bedöma Statens tillgångar för nya Anslag; äfvensom beskaffenheten af dessa Contracler i så måtto befunnits anmärkningsvärd, att hela fördelen af betalningsvilkoren vore på Köparens sida , hvilket förmodligen ej kunnat äga rum, om icke säljaren haft för afsigt att få lefverera en sämre vara eller derföre erhålla ett högre pris, än vanligt; och har Hr Hemberg ansett uppmärksamhet dervid böra fästas, att den i K. Propositionen uppgifne Skulden för utländskt Ekvirke af 109,132 Rldr 38 sk. 9 r:st. primitivt ej utgjort mera än 83,207 R:dr 4 >';st. men genom Coursförändring blifvit ökad med mera än 3o Procent, samt alt derjemte Flottan för inhemskt Ekvirke har en betydlig skuld. Att någon motsägelse emellan K. Mits Nåd. Proposition och K. Förvaltningens af Sjöärendérna till StatsTJtskottet lemnade Uppgifter förefinnes, kan Utskottet ej neka; men Utskottet förmodar, att K. Mit i Nåder ansett! att Flottan ej är skuldsatt för andra EkvirksLefverancer än de redan verkställde och för hvilka betalningstiden redan är förfluten, hvilket inträffar endast med de uppgifne 109,132 Rldr 38 sk. 9 rist., som tillkommit i en tid, då en större extra tillgång af SkeppsförsäljningsMedel påräknades; att vid uppgörandet af de mindre betydliga Contracterne om inhemskt Ekvirke, som åren 182g, i83o, 183r och i832 bör betalas, Flottans årliga Anslagssumma och Arbetsplan, blifvit tagen i beräkning; samtattde Cort - Betänk anden, N:o 253. 247 tracter, enligt 1»vilka Lefvereringsoch Betalningstidernes bestämmande bero på Köparen och rättas efter framtida tillgångar och behof, ej kunna sägas innefatta en nuvarande skuldsättning.
Ståndet beslöt, att, vid tillsättandet af Chefs-befattningar inom Bankens Departement, Commissariatet må ega, att sins emellan på förslag till den lediga Chefsbefattningen uppföra tre Commissarier, af hvilka Banco Fullmägtige hade att utvälja en till Chef för Departementet; Momentet c. Antogs böra undfå denna lydelse: ”att vården af Bankens i General Cassorne - Prot. TJtclr. ehn 15 Jan, 183$. 17 Cassorne och Sedel-Magasinen samt de öfrige förvaringsrummen befintliga redbarlieter och tillgångar, jemte den dermed förenade nyckelvården, fortfarande kommer att uppdragas åt vederbörande Pepartements-Chefer och samtlige öfrige Commissarier, hvilka altså skola ega samfälld ansvarighet för de under deras vård förvarade tillhörigheter; 3:dje och 4:de punkterne samt slutperioderne, pag. it i Utlåtandet N:o ^3, biföllos. I allt öfrigt, der Betänkandet N:o 38 icke blifvit förändradt genom Utlåtandet W:o 73, blef det förra bifallet. S, D. Föredrogos å nyo Banco Utskottets Betänkanden och Memorial; JN;o 74» i anledning af motion, om förändring i fördelningen af Styrelseåtgärderne i Banken och i sammansättningen af Bankens Under-Styrelse., bifölls; N:o 75, i anledning af motion, om utarbetande af fullständiga Jlnstruetioner för Discont-Directionerne och dessa Verks Revisorer, bifölls; N:o 76, med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens olika beslut, i anledning af Utskottets, under N:o 65, afgifne utlåtande , om fortfarande understöd lill ynglingen Silfverstolpe: voteringspropositionen godkändes och N:o 77, i anledning af de från Hederv. Bonde-Ståndet erhållne återremisser af Utskottets under N:o 66 och 68 afgifne Betänkanden, lades till handlirrgarne.
Collegierne och öfriga Allmänna Verk : till Lönförhöjning för MilitäreStaterne, Gratis-Kadetter å Krigs-Akademiens Stat, Inqvarterings-penningar för Elottorne, Lif. mundering åt Indelta Infanteriet, och till Försvars-Verket i allmänhet: till Gymnasiioch Skol-Verken: till Fria Konsternes Akademi: till Pensioner för Civile och Militäre Ernbetsoch Tjenst-mäns samt Under-Offiserares med Vederlikars Enkor 'och omyndiga Barn: till Lyshållning med flere utgifter vid Kronans Allmänna hus i Hufvudstaden: till fångars skjuts 7*4 Riksdags-Beslutet*• och underhåll: till Remisslage och Mantals? skrifnings-provisioner, till Spinnhusen i Landsorterne, till Allmänna Byggnader och Reparationer i Hufvud Staden och Landsorterne , till utvidgade eller nya Arbetsoch FörbättringsInrättningar: samt till Pensioner åt Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens f. d. Lärare, åt Bergs-Rådet Friherre Hermelin och åt den indragne delen af Högst.Salig Hans Maj:t Konung Carl XIILs Hof.Stat. Efter de sålunda fattade Beslut, håfve Vi fastställt Riks-Staten för nästkommande år 1819 och de följande åren intill nästa Riksdag samt deruti anslagit de Summor, hvilka komma att under hvarje Hufvud-Titel utgå, nemligen: Första Hufvud-Titeln, för Kongl. Hof; och Slotts-Staterne, med en Tillökning af 10,83 * R;dr a skill. 8 runst R:dr 623,468. *2- 10.' Andra Hufvud-Titeln, för Civiloch Landt-Stateme, med en Tillökning af 7,043 R:dr 6 skill. 8 :st 754,898. 39. 5?
För den händelse att uppfyllandet af de förbindelser, som omförmälas i Art. 7 och 8 af den traktat, som denna dag blifvit afslutad, icke skulle kunna ega rum före den 1 April 1857, är Danska Regeringen fortfarande berättigad alt efter denna tid pro - 16 Kongl. Mup.ts Nådiga Proposition N:o 72. visoriskt, medelst fordrande af borgen, bibehålla de afgifter den förbundit sig att afskaffa, men i mån som någon af de konlraherande Makterne uppfyllt nämnde förbindelser, skall Danska Regeringen, å sin sida, låta dessa provisoriska åtgärder upphöra och gifva befallning om befrielse derifrån för fartyg tillhörande denna Maki, äfvensom för deras laster. Danska Regeringen skall emellertid, intilldess samtlige de kontraherande Makterne definitivt uppfyllt de förbindelser, som omförmälas i Art. 7 och 8, ega att af de fartyg, som erhållit denna befrielse, fordra att de skola styrka sin nationalitet, ulan att likväl derigenom för dessa fartyg skall kunna uppstå något dröjsmål eller uppehåll. Reträffande åter nedsättningen af transito-afgifterne, vill Danska Regeringen, i betraktande af den praktiska omöjligheten att i afseende derå tillämpa samma provisoriska behandling, som för fartygen, samtycka till att provisoriskt och i hela dess vidd, ifrån den Irsta April 1857, låta §§ 5 och 6 i den allmänna traktaten träda i verket. Det förstås alt detta interimistiska tillstånd skall öfvergå till ett definitivt i samma stund, som detta Protokoll upphör att i Sundet och fiälterna ega tillämplighet. Som skedde i Köpenhamn den 14:de Mars 1857. (Underl.) IVetterstedt. Jwger. Beaulieu. Dolesac. Andrew Buchaiian. Hanbury. Pr asch. Utdrag af Protokollet öfver gemensamt Civiloch Finans-Ärende, hållet inför Hans Maj: t Konungen i Siats-Rådet å Stock holms Slott den 20 Mars i877. Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-Ministern, Gunther, Hans Excellens, Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Lagerheim, Stats-Råden: Gripenstedt.
Enär sådant nu lagligen bör kunna ske af edsvurna Domare, som icke hafva något enskildt interesse, hvarken att tilldöma Kronan, eller att befria den enskildte, och dessa frågor sedan kunna dragas under Konungens pröfning, samt afgöras af ansvarige Embetsman, finner jag icke en sådan RiksPröfningsCommitté nödvändig, äfvensom jag knappt vet, huru den skulle uppfylla ändamålet. Man har fruktat, att BevillningsUtskottets förslag äfvensom Rikets Den i Augusti. 21 Ständers beslut kunde vara felaktiga. Jag medger detta, tj dessa Författningar äro gjorda af menniskor, men jag hemställer, om icke en RiksPröfningsCommitte är sammansatt af alldeles samma sort, och författningens tillämpning blir då en opinionssak, likaväl som Ständerne kunna afgöra sådant efter opinioner; och dylikt bör i alla fall ej tillkomma andra än Rikets Ständer. Jag skulle för öfrigt icke tro några särdeles olägenheter kunna uppkomma genom Utskottets förslag, åtminstone icke flere, än de som existerat vid denna Riksdag, då KammarRätten gjort anmärkningar vid 12 eller i3 hela Läns värderingar. Enär Regeringen icke afgjort dessa frågor, utan liänskjutit dem till Rikets Ständer, visar detta Regeringens sorgfällighet, att icke gå Rikets Ständer i förväg i beskattningsmål, eller vidtaga någon åtgärd, som kunde inskränka Rikets Ständers beskattningsrätt, och jag skulle nnmera icke tro, att dylika anledningar till anmärkningar skola förekomma, som de, hvilka föranledts af 1823 års Författning. Jag skulle förmoda, att Taxeringsoch PröfningsCommitteerna kunna få tillämpa författningar, så väl partielt, som generelt, der det behöfves, helst fråga icke kan uppkomma om så stora summor. Jag anhåller således å nyo om proposition till bifall å EevillningsUtskoltets Betänkande med de tillägg, som äro upptagna i det sednare Utlåtandet. 33 Den i Augusti. Herr Hjerta, Gustaf: Jag anhåller, att Utskottets första Betänkande måtte punktvis företagas.
Direktion i ofvanberörde skrift antydt, och undervisningen sålunda blefve utsträckt äfven n> Kongl. Majlis Nåd. Proposition M 08. till mekanisk teknologi, det belopp af 6.000 R:dr B:ko, som Direktionen under denna förutsättning begärt, syntes vara väl behöfligt; samt att Kommers-kollegium, under instämmande i hvad Styrelsen öfver Teknologiska Institutet yttrat, rörande angelägenheten att bereda Svenska Slöjd-föreningens skola tillgång å de apparater och modeller af förenämnda beskaffenhet, som erfordras för att den undervisning i skolan, vid hvilken de vore afsedda att begagnas, må kunna blifva fullt ändamålsenlig, förklarat det Kollegium ansåge sig desto hellre böra i underdånighet tillstyrka att understöd i detta hänseende från statens sida tilldelas ifrågavarande skola, som för de öfriga här i Riket inrättade och med stats-anslag försedda tekniska elementar-skolor första årets anslag blifvit till anskaffande af nödiga läro-apparater anvisadt; och då Kongl. Maj :t äfven funnit angeläget vara, att ifrågavarande skola, med afseende å dess inflytande på den inhemska slöjd-skicklighetens utveckling och förkofran, eger tillgång å de fysiska apparater och mekaniska modeller, hvilka erfordras för att undervisningen i skolan må blifva fullt ändamålsenlig, vill Kongl. Majit i sådant syfte samt med hänsigt till nämnde undervisnings fortgående utvidgande, härmed i nåder föreslå Rikets Ständer att bevilja det af skolans direktion för dylika apparaters och modellers anskaffning i underdånighet begärda belopp, utgörande i Riksmynt Nio Tusen Riksdaler. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCA K. Ludv. Almqvist Utdrag Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition M 98. 17 Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärmden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stals-rådel & Stockholms Slott den 23 Maj 1857. Närvarande:
"O, du vet väl hvem jag menar... inte menar jag nu Hugo... honom går det ju väl i alla fall, utan den andre, du vet." "Den andre?" frågade Marie något mer än naivt, "hvilken annan? inte finns det väl mer än en Hugo?" "Ja, det är nog säkert", svarade Lydia och en djnp rodnad purprade hennes ansigte och till och med hennes vackra, nu blottade hals, "men det är alldeles icke fråga om honom nu, utan om... den store namnlöse." Och den hulda flickan lutade sig ner öfver sin väninna och framhviskade i hennes öra en af dessa qvinnohemligheter, hvilkas sanna natur vi män aldrig kunna fatta. Men Marie förstod sin vän. Hvad de två nu meddelade hvarandra, den ena frågande, den andra svarande, det skulle vi kunna sammanfatta i de få och enkelt nog klingande orden: en blommas bekännelse. Men hvem var fjäriln, som väckt denna blomma till lif? Hvem det var veta vi icke, men kvar han var, det hade Marie förtrott sin väninna. Vore jag nu Alexandre Dumas, så skulle jag säga: "Hugo var glömd." Men Hugo var icke glömd. Väl lefde icke någon hvad realisterna skulle kalla varm känsla för Hugo i Lydias bröst, men hon älskade honom ännu och det på samma sätt som hon ursprungligen gjort det. Huru ren denna känsla verkligen var och huru lugnt Lydia tog densamma, skall de förlofvades möte utvisa. Man tror att det verkliga lifvet aldrig företer så romantiska sidor som diktarens fantasi har skapat. Men vi tro att de mest fantastiska dikter aldrig nått den höjd af vidunderlighet som vi, vid ett fördomsfritt betraktande af lifvet omkring oss, nästan dagligen se utveckla sig för våra ögon. Vår lilla trovärdiga berättelse är ett bevis härpå. Då Lydias fästman, den unge Hugo Forstadius följande dag kom till staden för att välkomna sin fästmö efter hennes återkomst från Petersburg, var Lydia sjuk och tog icke emot sin fästman. Tant Agneta var otröstlig, oaktadt hon på förmiddagen styrkt sig med sex koppar kaffe, och den gamle öfversten gick med dånande steg af och an i sitt skrifrum.