Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr von Heijne, Georg-, Jag vågar till Riddeiskapet och Adeln hemställa, om det är möjligt för Sia sUtskottct , att vid hvarje enskilt motion skatta sig sädane upplysningar, som motionen ej föranleder till. Den nu varande motionen är af den natur, att StatsUtskottet förmodligen med nöje skulle hafva tillstyrkt anslaget, om saken kommit ifrån Regeringen och summan varit uppgifven , samt de förhållanden varit utredda, som kunnat bestämma Utskottets öfvertygelse. Friherre Cederftrim: Det har blifvit yttrade, att afsigten vinnes , derigenom att den erforderliga summan genom Konungen bestämmes, att utgå af Extra Urgiftsmedien, utan serskilt anslag. Jag får fästa uppmärksamheten dervid, att desse medel redan före detta äro beräknade, och att deras användande icke lärer vara obekant för StatsUtskottet, och om öfverskott på dem skulle finnas, bör det väl icke användas till ett sådant ändamål. I händelse öfverskott ej finnes, är det helt enkelt, att medel till denna utgift icke finnas; skulle åter emot förmodan öfverskott finnas, är det likväl klart, att i händelse utgiften icke anvises deruppå, den ej eller derutaf kan utgå. Om ock nu Riksens Ständer anvisa till Extra Utgiftsmedlen, stadnar ändå sednare delen af Betänkandet, 456 Den 18 Tuni i J. m, om löneförhöjningen för Kronobetjeningen på Gottland och i Bohus Län , uti samma förhållande. Behofvet deraf är nu för andra gången erkändt, men ändå icke afhulpit; och jag hemställer om det är klokt af Representationen att, då den erkänner behofvet af en Lönetillökning för Uppbördsman, och då man nyligen haft exempel på en stor balance uti Bohus Län , icke söka att genom beviljandet af bättre löner, i möjligaste mon förekomma sådane händelser. Grefve von Hofen:
Som dylika beskällare nu mera i Norrige kosta 2(i(i: 32 ä 300 r:dr b:co stycket, torde det föreslagna bidraget kunna anses ringa och otillräckligt, om ej åtskilliga af ortens innevånare fortfarande göra uppoffringar för det vigtiga ändamål, man dermed vill befrämja. Remitterades till StatsUlsk. Frih. Rappe, Axel Ludvig, anförde skriftligen: Redan vid sednaste riksdag väcktes fråga att skärpa straffet för förfalskning af enskilda bankers sedlar, enär ett dylikt, för det allmänna vådligt brott af lagen icke anses annnorlunda än som en förfalskning i allmänhet, och således endast straffas med 13 r:dr 16 sk. böter, samt ärans förlust; dock blef icke, lill önskad påföljd, något afseende vid denna fråga fästad, och bade, märkvärdigt nog, då ej eller någon förfalskning af dessa bankers sedlar ännu hörts af. Under sist förflutna åren har e - 400 Oen 24 Augusti f. m. medlertid erfarenheten beklagligen visat, att förfalskningsindustrien gjort allt för stora framsteg, och vederbörande industriidkares djerfhet och antal tilltagit i samma mån, som kännedomen af den ringa fara, härmed är fästad, blifvit allmän. Hvilken villervalla i provinserna skulle ej uppstå, om det skulle visa sig, alt en del af der gängse privatbankssedlar vore falska, och då privatbankerna naturligtvis icke kunna lagligen åläggas att inlösa dylika sedlar? Allmännheten blottställes i sanning för allt för stora förluster, derföre att den emottagit ett mynt, som både anses äga och verkligen, då det är oförfalskadt, äger samma värde som riksmynt. För att åtminstone söka hämma det onda, innan det allt för vida griper omkring sig, anser jag mig uppmanad yrka, att högre stral!', än det nu föreskrifna, måtte bestämmas för detta slag af förfalskningar, öfverlemnande till vederb. Utsk. att öfverväga, huruvida icke samma sträf!' bör åsättas som för förfalskning af riksbankens sedlar, enär så väl brottets beskaffenhet som dieden af detsamma tyckes vara nära lika.
Fullkomligen instämmande i det beslut, hvarigenom Utskottet, med frångående af sitt förut afgifna utlåtande, tillstyrkt att frågan om ersättningsanspråks väckande för hvad af Statsverkets medel utbetalts i och för reparationen af Svea LifGardes Casern må förfallaj finnér jag mig likväl föranlåten att reservera mig mot det skäl Utskottet framställt till redovisning för sitt behandlingssätt af frågan, och hvilket skäl skulle innefattas i den redan fullbordade granskningen af StatsRådets Protokoller; en framställning den jag anser stridande mot 29 af Riksdagsordningen. 376 Stats-Utskottets N:o 382. Utlåtande, till följd af erhållen remiss, ifrån samtlige RiksStånden, uppå K. M:ts, den 8 December 1829, till R. St:r aflåtne Nåd. skrifvelse, ang:de lättad utväg till Lånebidrag åt Fastighets-ägare. Sedan fråga hos R. St:r blifvit väckt att använda Statens credit, för att meddela Fastighetsägare ett af omständigheterne påkaliadt lånebiträde; så har K. M:t, uti ofvanberörde Nåd. Skrifvelse, hvilken till ordalydelsen igenfinnes under N:o 86 i 1 Sard. 3.'dje Bandet af Bihanget till RiksStåndens Protocoller, gifvit R. St:r sina tankar i detta ämne tillkänna. K. M:t erindrar uti denna Nåd. Skrifvelse att, då Svenska åkerbrukets framsteg under de sist förflutne 20 åren icke i samma måu verkat till producenternes ökade välstånd, landtegendomar fortfara nog allmänt att besväras med skulder, till ett räntebelopp sorn medtager egarnes årliga öfverskott och icke lemnar dem hoppet, att kunna afbörda capitalerne; att detta förhållande vore så mycket mera bekymmersamt, som åkerbrukets productérs fallne pris och fortfarandet af dryga daglöner försvårade jordägarens ställning, samt att det framställdte förslaget åsyftade alt bereda jordegare en utväg till capitalernes successiva återbetalning, hvilken de, lenmade åt sig sjelfve, icke kunde åstadkomma.
C anzi iStyreisen j för Lappmarks Ecclesiastir/ue-Verkets Fond. Kongl. Styrelsen öfver Fängelser och Arbetsinrättningar i Riket. CO C 2 ) Kongl. Directionen öfver Allmänna G arnizons Sjukhuset i Stockholm. Kongl. Committéen för Allmänna G arn izon sSjukh n s Byggnaden. Kongl. Committéen för Andra LifGardets Cassernhyggnad; samt StorAmirals-Embetets Tredje Afdelning, för förvaltningen af Strömrensn ingsFon den. Och hafva, jemte alla desse Verks och Inrättningars afslutade Räkenskaper, med tillhörande Kongl. Bref, protocoller och handlingar, för åren 1829 och i83o, med undantag endast af Wadstena KrigsmanshusCassas redogörelser, hvilka aflemnats för åren 1828 och 1829, enär tiden för i83o års Bokslut, enligt Kongl. Brefvet den 12 April 1826, icke inträffar förr än med innevarande års utgång — af Revisorerne granskats: äfven Kongl. FängStyrelsens Räkenskaper för år 1828, som, af uppgifven orsak, ej kunde vid i83o års Revisiousförrättning företes; de från och med för år 1829 i RiksHufvudboken intagne Räkenskaperne för Mötesoch Tross-Passevolancesamt Allmänna HingstmedelsCassorne, . Kongl. ConvoyCommissariatets Cassa, Kongl. Krigs Academien, och Carl Gustafs Stads Gevär sFactori. Redogörelser ne för förvaltningen af StatsAnslagen till Kongl. Öfver Intendents EmBetet, Stockholms Stora Barnhus,. Armeens PensionsCässa, för pensioneringen af afskedade Militahe och Civile Finhetsoch Tjenstemän från Armeen, och Sluter lenie ; samt Extra Stats Anslaget, som Rikets Ständer vid sista Riksdag till FörsvarsVerkets istund sältan de beviljat, äfvensom Slut redogör elsen för de för Sveriges Fordringar i Finland, influtne Ersätta in a smedlen.
Flere gångor under marschen begärde ännu Ehrenroth, att åtminstone med tvenne bataljoner få dit afgå; men Adlercreutz biföll icke dertill. Den 14 Juli kl. 6 om morgonen uppbröt Savolaks brigaden, som bestridt fältvakten, och nu skulle utgöra härens förtrupper. Vi hade icke ryckt långt fram innan vi stötte på Ryska fältvakten, hvilken, under jemn eld, af Karelska jägarena drefs tillbaka. Sålunda avancerades långsamt, något mer än en timma, då Ryska fältvakten blef understödd af en betydlig fördelning; hvarefter dess motstånd blef så häftigt, att Karelska jägarne sågo sig tvungne till återtåg. General Adlercreutz, som sjelf följde med den å landsvägen befintliga slutna kolonn, hvilken framtågade i lika höjd med jägarekedjan i skogen, blef förargad öfver Karelska jägarenas reträtt, och yttrade: "vi skola ju framåt, och de tusan dj ne gå tillbaka. Major Tujulin! ryck ni ut med begge Savolax jägare-bataljonerna, de gå säkert icke tillbaka." Tujulin befalte genast begge dessa bataljoner utrycka. Den ena fördes af kapiten Brunow, och den andra, på motsatta sidan om landsvägen, af kapiten von Fieandt. Sjelf fortfor Tujulin att, med sluten kolonn, åtfölja landsvägen. Savolaks jägare formerade nu kedja i skogen, och aflöste Karelska jägarena. Anfallet begyntes straxt under hurrarop, med full fart, så att Ryssarne ej fingo tid att besinna sig, mycket mindre att göra motstånd. Ehuru marken var i högsta grad oländig och skogen ganska tät, framryckte de likväl så hastigt, att den på landsvägen tågande slutna kolonnen knappt hann att följa med i lika höjd. Sedan detta fortgått någon tid med sådan häftighet, blef truppen så uttröttad, att den nödgades stadna för att hemta liten hvila. Savolaks jägare, som redan marscherat 95 mil, voro nu så illa beklädde, att de fleste af dem ledo brist på skoplagg.
Utskottets förslag står för öfrigt i full öfverensstämmelse med Konungens Proposition. Friherre von Duben, Carl Jag: har endast mot Herr Rosenqvist velat anmärka, att de ifrågavarande 100 R:dr icke utgöra Fördelnings-Läkarnes hela lön. De hafva dessutom lön på Stat såsom RegementsLäkare, och tillökningen utgör blott ett arfvode för den högre tjenstebefattningen. Herr Rosenc/vist: Jag får bekänna, att de upplysningar, som af de tvenne siste värda Talarne afgifvits, icke varit mig obekante; men derföre kan jag ej frångå den öfvertygelse!!, att det är sämre att bjuda ioo R:dr, än intet, åt personer med den vetenskapliga bildning, sorn fordras af Lä - / Den 3o September e. m. kare. Jag fortfar derföre, att yrka en förhöjning lill 3oo R:dr. Grefve Cronhjelm: Jag förmodar, att Herr Rosenqvist ieke alldeles saknat tillfälle alt inhämta hvad man kan bjuda en Läkare, och alt 100 R:dr dervid icke är så litet, att det kan anses sämre, än intet. Men för öfrigt får jag erinra, att dessa FördelningsLäkare hafva Majors rang, och således, utom lönen, dagtractamente i förhållande derefter i fält, eller under längre commenderingar; och dessemellan hafva de intet att göra. Jag tillstyrker derföre bifall till Utskottets Utlåtande, och tror, att Herr Rosenqvist , om lian kände förhållandet, ej skulle anse 100 R:dr för litet för det besvär desse FördelningsLäkare åtaga sig. Herr Rosenqvist: Under min egen tjenstetid och dåvarande krig, har jag haft tillfälle inhämta, hvad en Fältläkare har att göra. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970
Kon^l. Nsj:t sfven velst ks8ta kliliet8 8tsn6er8 nsl^nnsi Ii8smbst ä beliolvet sk en Isni^b^ fsrliöjvinA i den 8umms, 80M ak 7v!s n u fs et u r - D j 8 co n 1.6 n 8 till^snAsr sr stsstt för 8s; lisllsöe förlsA8-!än At n^e onir förbsttrscle snlsAAnin^sr sf 8törre omksn^ oeb vi»t i tsbri!i8- orIi siöjcleväF. Lr efter ciet lsne-sn8ölininAen biksllits; Oell cts enskisncls 8liäl, 80m bär okvsn blifvit sntoräs i krs^s örn ölisäe tillAän^sr för Msnufgetur-Di8eonten8 ärli^s, ekler til!ver!ininA8vsräet Ismpsrle, utläninAsr, skven körelioniins i skreencle ^s cie e^entliAg för!gA8-lsnen, lisr XonAl.
Skulle vår Linieflotta icke då uti öpna sjön blifva totalt förstörd af den så öfverlägsna Ryska? Instängd uti Carlskrona åter, skulle den uträtta detsamma som den betydliga Ryska flottan under åren 1854—1855, instängd uti Cronstadt. Dertill torde äfven komma, att Carlskrona i afseende å sina befästningar, och genom sin belägenhet, på långt när icke är något Cronstadt; i följd hvaraf denna flottans station säkerligen icke skulle kunna värnäs för ett bombardement; detta, törhända mera än ifrån ett håll, med den kastvidd, och de krutladdningar projektilerna under sednaste tiden erhållit, och hvarvid de kongrevska raketerna icke heller skulle underlåta alt ådagalägga deras förmåga. Ett förhållande som måhända torde böra tagas i betraktande vid de ökade kostnaderna för befästningarne å sjelfva inloppet till Carlskrona. Med Vestmakternes deltagande uti Skandinaviens försvar i Östersjön, äro våra vid 1872 års början, åtminstone till någon del. redan halfruttna 8 ångskepp, helt och hållet obehöflige; och ingalunda utgörande något vilkor för Vestmakternes biträde. Jag har här uti mina händer, till StatsUstk:s och till allmänhetens tjenst ett originalförslag, tili besättningslista för K. M:s Örlogsflotta, som utrustades i Carlskrona, och hvilket aproberades af K. M. d. 5 Febr. 1789. Det uptager linieskeppens antal till 21. Stora fregatter 9. Repeter-fregatter och smärre fartyg 12. eller tillsammans 42. 100 D e n 24 Jan u ari. Bemanningen med befäl och allt till 16,595 personer: och deribland soldater af Arméen 3,048. Besättnigarnes svaghet ådagalägger omisskänneligen brist på tillgångar, hvilken vid svårare bestyckning, skulle nu blifva ännu mera kännbar. Med denna betydliga flotta uträttades likväl under kriget 1789 och 1790 ingenting.
Med anledning af hvad Rikets Ständer här ofvan i 12 te punkten anfört angående uraktlåtet uppförande i Riksstaten af den från vissa socknar i Stockholms län utgående kronoliondespanmål, har Elementarläroverkens anslag blifvit tillökadt med 5 tunnor eller 31 kubikfot 5 kannor indelt kronotiondespanmål. 44:o. Uti en till Rikets Ständer adåten särskild skrifvelse af den 30 December nästlidna år har E. K. Majit — sedan, uppå nådig befallning, vederbörande till E. K. Majit inkommit med upplysningar angående de utaf kommuner och enskilde personer till Rikets Elementarläroverk gjorda donationer och vilkoren, hvarunder dessa meddelats, samt E. K. Majit låtit den inom Ecklesiaslik-deparlemenlet bildade afdelning för handläggning af ärenden rörande allmänna uppfostran verkställa den utredning af ämnet, hvartill berörda upplysningar kunnat gifva anledning — till Rikets Ständers kännedom meddelat samma utredning i hvad den rörer de till lärare vid Elementarläroverken gjorda donationer. Med anledning af denna nådiga skrifvelse fä Rikets Ständer här i underdånighet |[omlörmäla dem af ifrågavarande donationer, i afseende å hvilkas användande Rikets Ständer funnit skäl till ändring eller ansett ytterligare utredning vara behöflig. Vid bedömandet, huruvida gåfvomedlen böra utgöra tillökning uti lärarnes enligt stat bestämda aflöningslormåner eller inberäknas i dessa och således föranleda till motsvarande minskning af skolans statsanslag, hafva Rikets Ständer antagit såsom en gifven i och för sig giltig grundsats, alt det sednare förhållandet i allmänhet måste ega rum, såvida ej något förbehåll i motsatt syftning varit vid donationen fästadt; 168 Expedit!oris-Utskottets Förslag till anderd.
Örn yrkade utvägar, att förekomma losa, men arbetsföre Personers kringstrykande och bettlande; I anledning af väckte förslag, dels i afseende på grunden för Hemmans skyldighet, att deltaga 1 Kyrkooch PreStegårdsbyggilad, samt dels, att sådaiie Krono-beteu eller andre dylika Kronans odisponerade lagenheter, sorn uti Extra Roteringeii ingått, borde få vidkännas berörde skyldighet och utgörande af Kyrka-Tionde; och om Öfverseende och förbättring af Rikets Oecoiiomiska och Politie-Författniilgar, Samt om Landshöfdingarnes rätt, att utfärda Vites-förbud m. m. Allmänna Besvärsoch Öeconomie-Utskötteisi Om DirectiolierS inrättande till Cavalleriets beklädnad m. m,; i anledning af väckt fråga om förbud emot införsel af Danska hästar; och angående yrkad likhet uti rättigheten till nya Smidens anläggande, så i Södra som Norra Orterna; samt Den s?i December e. ni. Expeditions - Utskottets : Memorial med svar på återremiss af Utskottets förslag till i §. af Riksdags-Beslutet. Från Wäll afl. B or gar e-Ständet : Af den i, 2, 5, 9, it, 12, i3, 16, 18, 19, 22, 25, 27 oell 3o sistledne September, innefattande i i io Remisser till ConstitutionSoch T, a"-Ut skollen: Af Serskildta Utskottets Betänkande rörande Reglering af Rikets Styrelse-Verk, med anmodan att öfver de deri förekommande Grundlagsoch Lag-frågor sine Utlåtanden afgifva. Lag - Utskottet t Af Banco-Utskottets Memorial, angående förklaring af 17 Gap, 8 §. Handels-Balken, rörande skuld till Kronan för Uppbörd. Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet: Af Herr G.
Enligt från Kongl. Krigs-Collegium meddelad uppgift, utgör antalet af Indeldta Infanteriets Rote-nummer, enligt prima plan 23, 260. , hvartill kommer, genom Smålands Husar-Re - gementets afsittning 500: Då härifrån afräknas: l:o de, enl. Kongl. Brefvet den 2 Februari 1833, till serskilde ändamål anviste 2,304: „ „ 2:o vid Esta Lif-GrenadierRegementet, de Roterings-frie så kal lade Bergslags-rotarne 3:o vid Jemtlands Fält-JägareRegemente till Roterings-besvärcts lindring indragne 44: 200: 2,548: 21,217: uppkommer ett nummertal af hvilka, sedan Indeldta Infanteriets calculerade styrka afdragits med 18,400: „ „ lemna ett överskjutande antal af , . 2,817: „ „ eiler i rundt tal 2,800. Anm. Den indragning, som Utskottet ansett kunna ega rum, minskar Indeldta Infanteriets nu befintlige styrka -20,402 roed omkring 2,000 Rotar, men hvarifrån ytterligare böra afgå 352, i calculen icke upptagne, Volontär-nummer, hvilka Herr General-Adjutanten för Arraeen föreslagit till indragning, i ändamål att bereda tillgång för vapenöf ningarna: således eflectiv minskning i Infanteriets styrka utöfver den af Herr General-Adjutanten för Armeen afsedda omkring i,65o nummer. Vacance-afgiften åter utgör nu i medeltal 45 R:dr Banco, men upptages i denna calcul endast till 35 R:dr, med härvid fästadt afseende på den fördel, som Rotarne skulle erhålla genom nedsättningen och genom Mötespassevolance-afgiftens upphörande, i händelse detta af Rikets Ständer bifalles. Stats-Utskoltets Utlåtande , N.-o 44 55 '
Nämnde salpeter-gärd, som först utgjordes med 10 marker oluttrad salpeter af mantalet, uedsattes från och med år 1824 till hälften eller 8 marker per mantal och fortfor sålunda till 1830 års slut, då densamma afskaffades, mot vederlag af ett årligt statsanslag å 124,000 R:dr Banko. Sådane skattskyldige, hvilka icke kunde utgöra gärden in natura med bevisligen inom, riket tillverkad salpeter, tillätos betala skatten med penningar efter ett pris af 7 R:dr 24 sk. Banko för lispundet af denna vara; hvarjemte förunnades dem, som åstadkommit salpeter utöfver sin skatt, att till berörda, år 1815 fastställda, höga pris få till Kronan försälja sin öfverlopps-salpeter. Härigenom, äfvensom genom förbud mot införande af Finsk och annan utländsk salpeter, medelst inrättade undervisnings-anstalter i sjudnings-konsten, meddelandet af lån och premier för anläggning af salpeter-lador, efter det då godkända Österbottniska sättet, samt genom spridandet af tryckta, upplysande och för menige man fattliga skrifter i ämnet m. fl åtgärder, blef salpeter-näringen i riket kraftigt upphjelpt ur det förfall, hvari densamma år 1809 sig befunnit. Uti Sverige, som förut en lång tid erhållit sitt behof af salpeter hufvudsakligast från Finland, producerades år 1810 icke fullt 7,000 lispund sådan vara; men år 1835 hade tillverkningen deraf stigit till mer än 33,000 lispund. Sedermera och då inlösningspriset uedsattes successive till 62/3, 6 samt slutligen till endast 5 R:dr Banko lispundet, nedgick produktionen år 1842 till 14,000 lispund; men efter det inlösningspriset åter ökades till 5 R:dr 32 sk. Banko lisBih. till R. St.
Liqvid med jRiksgälds-kontoret » 8—9. Lotsoch fyring sverket » 93—95. Lunds Domkyrkas räkenskaper » 182—183. — Universitets dito » 181—182. Lustslottens dito » 149—154. Lyshållning en, yttre, å Stockholms slott » 148. Länsfängelse-byqgnaderna » 129—130. Tabellen vid » 129. Magasins-fonden » 22—23. Magasins-ärendena, allmänna » 20—23. Malherbe & Comp. i Liittich, kontrakt med » 64. Malmö hamn » 107—108. — hospital » 168. — Karantåns-kommission » 50. — Navigationsskola » 100—101. Bilagan litt. N. vid » 100. — straffoch arbetsfängelse » 121, 124, 129. Medico-kirurgiska institutet » 45—46. Militieboställs-kassan » • 75—76. Utlåtandena. Modeller och likare, anslag Musei-byggnaden, National Museum, Kongl — NationalMusikaliska Akademiens räkenskaper Myntverket Mötes-passevolans-fonderna, förenade Navigationsskolorna Bilagan litt. N. vid.. Norrbottens hästjägare-sqvadrons fond — län, afvittringar i Bilagan litt. R. vid Nya Elementarskolan i Stockholm Ny-Elfsborgs straff-fängelse Tabellen vid Officerare och under-officerare, fonden för blesserade Optiska telegraf-inrättningen Ordbok öfver Svenska språket, anslag för dess utarbetande Ordensgillet, SerafimerOrdinarie stats-reglerings-fonden Bilagan litt. C. vid Ottenby stuteri Paketpost-inrättningen Passevolans-fonderna, förenade mötes-. Passevolans-fonden, TrossPensions-fonden för blesserade officerare Pensions-inrättning, Civilstatens Bilagan litt. 0. vid Pensions-kassa, Armiens ;. Bilagan litt.
Presidenten Skogman, ledamot af Banko-Utsk:t (till hvilket Utsk. jag nämnde riksdag äfven hade äran höra), föreslog då, för att afböja dessa svårigheter, att en fix summa utöfver Bankens metalliska valuta måtte, i stället för den äldre bestämmelsen, såsom maximum för utelöpande sedelstocken blifva antagen, och ansåg han att 30 millioner rdr rgs härtill kunde antagas, utan fara för realisationens bestånd. Såsom anledning hvarföre så hög summa vågade föreslås, var det, att sällan under 10 millioner rdr innestode på deposition i Banken. Det föreslagna stadgandet godkändes sedan både af Utsk:t och Riks-St:n, och har derefter ej blifvit ändradt. Af motiverna till omnämnde stadgande visar sig såsom en gifven följd, att utelöpande sedelstocken således måste minskas i samma mån Statsverkets depositioner i Ranken minskas eller, som är detsamma, utsläppes i allmänna rörelsen, så länge nb. man ej vill hazardera realisationens bestånd. Frih. Gripenstedt, Johan August: Ehuru jag icke på något utförligt sätt vill ingå i bedömande af denna fråga, anser jag mig dock skyldig att derom yttra några ord. De af R. o. Ad., som vid föregående riksdagar öfvervarit diskussionerna öfver likartade ämnen, känna, att jag, så vidt möjligt, sökt strängt upprätthålla den sedan lång tid tillbaka antagna grundsatsen, att icke någon sammanblandning mellan de enskilda bankernas och statens penningeförvaltning skulle ega rum, och jag tror att denna grundsats varit riktig, äfvensom att den i ej ringa mån bidragit dertill, att våra enskilda banker på ett samvetsgrannt och återhållsamt sätt blifvit skötta. Men jag kan å andra sidan icke neka, att äfven andra grundsatser äro förtjenta af att tagas i betraktande och ega anspråk på att, så vidt utan olägenhet kan ske, få göra sig gällande, nemi. att ett lands bankförhållanden böra så ordnas, att de på ett välgörande sätt inverka på dess välstånd, hvilket otvifvelaktig! kan ske, om de på ett för allmänna rörelsen beqvämligt och, om jag så får säga, mjukt sätt inrättas.