Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För en Boktryckare, om ock icke med den betydligaste rörelser, kunde det lätt hända, att en af dess arbetare, i elak afsigt och för att skada, borttoge tryckningsorten, sedan arbetet redan kommit i pressen för att tryckas, samt sålunda, geliqm en åtgärd, hvilken vore verkställd på några sekunder, och utan att förr än måhända långt efteråt kunna eontrolleras, då upplagan redan till större delen vore utspridd, ådroge boktryckaren första gången 3oo R:dr i böter, andra gången 600 och 3:dje gången förlusten af hela hans ti^ckeri. Om nu sistnämnda försekrift skall tolkas såsom en Talare nyss velat hafva det, så blir sådant en ganska ojemn bestraffning, då den enes boktryckeri möjligen kunde vara värdt endast ett par hun» Den 59 J a n u n r i i f. ra. 2or Orade R:dr, och den andres 5o,ooo, utom det, att ansvaret ökades i samma proportion, som svårigheten för Boktryckaren att vid ett större verk kunna hålla hand öfver sina arbetare i detta fall. Dessa omständigheter gifva mig anledning till den vördsamma begäran, att punkten måtte återremitteras till Utskottet, för att utarbeta en mera lämplig och något mildare föreskrift. Herr Hjerta, Gustaf: Jag är nästan förekommen af den siste Talaren. Jag tror också icke alt meningen skall vara, att han skall förlora sin egendom, utan blott rättigheten att trycka. Lika litet tror jag något ansvar kunna åläggas, om någon af arbetarne vållat alt tryckningsorten icke utsattes. Herr Cederschjöld: Jag får likväl erinra af huru stor vigt det är för samhället att tryckningsorten utsattes, emedan ett annat förhållande skulle kunna åstadkomma ganska svåra följder. Jag anser derföre icke ansvaret för högt, och tror att Herrar Boktryckare må skylla sig sjelfva, om de lägga sig sill större tryckerier än de sjelfve kunna hinna efterse. Herr von Hartmansdorff: Om åbero pande af MissgerningsBalken, endast på det sätt Herr Cederschjöld föreslagit, förenar jag mig. Annars skulle det kunna hända, 20 2 Den 29
Marmén å indragna korporalsboställe! Wettsta; N:o 61, i anledn. af väckt motion ang:de upplåtande afen kronan tillhörig lägenhet i Ronneby till plats för tingshus åt Medelstads härad; N:o 62, i anledn. af väckt motion, ang:de förändrad reglering af häradshöfdinge, kronofogde och häradsskrifvare-boställena i Alis, Gäseneds och Kullings häraders domsaga; N:o 63, i anledn. af erhållen återremiss å SlatsUtskis utlåt. N:o 20; N:o 64, i anledn. af erhållen återremiss å StatsUtskis utlåt. N:o 28; N:o 65, ang:de ersättning för utgifna samt i Götheborgs och Bohus läns ränteri-räkenskaper balanserade förskotter till kostnader i anledn. af kolerafarsoten; N:o 66, i anledn. af fullmäktiges i riksg.-kont. anmälan om otillräckligheten af det för taxeringskostnaderne inom Norrbottens län anslagna belopp; samt N:o 67, ang:de ytterligare räntefrihet och anstånd med kapitalbetalningarne för det till nya rådhusbyggnaden i Wexiö afsatta belopp af det staden beviljade byggnadslån. H. R. o. Ad. åtskildes kl. ^ lill 10 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. 55C Den 19 Februari f. in. Lördagen den 19 Februari 1848. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 2 prot.utdr. för den 16 dennes f. oell e. ni. Öppnades Hrr Electorcrs lista vid val af en ledamot i Ridd.- Utsk. efter I\' Hr Stedt, fullm. Gr. Bonde, Gustaf; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: i\’:o 117. Gr. von Stedingk, Ludvig Ernst. Äfvenledes öppnades Hrr Electorcrs lista vid val af en ledamot i Bevilln.Utsk. all inträda under ordinarie ledamoten N:o 2080 Ilr von Konow, fullm. Frih.
Det samma kan sägas om valet af djurnamn som smekord — “min lilla gris“ är väl icke något särdeles betecknande ord för alla småttingar, som så nämnas, ehuru det är lämpligt för vissa babys och i någon mån för alla på grund af den allmänna babyvanan att söla ned sig. “Min lilla dufva“ såsom beteckning för en rysk löjtnant, brukad af en annan rysk löjtnant (se Tolstoy), förefaller ännu orimligare — den har kanske ursprungligen brukats till smekord för dufvoliknande unga kvinnor — äfteråt har kvinnobegreppet försvunnit ur ordet och vänlighetsbegreppet ensamt blifvit kvar. Vare härmed huru som hälst, igenkänner man ju hos mötande och bekanta skymten af en äller annan djurtyp äller bara ett öfvergående uttryck af likhet med en äller annan djurtyp. Om alla människor bära härstamningen från en lång rad af allt högre utvecklade djursläkten inom sig äller motsvarigheter till deras respektive hufvudegenskaper, kunde man om dessa flyktiga skymtar säga att vid olika tillfällen framträder haren, räfven, hunden, katten, örnen etc. inom en människa, mer och oftare det ena äller det andra hos den särskilda individen, allt äfter hans åt det ena äller det andra hållet besläktade egenart. Den mera stadigvarande likheten med en viss djurtyp, icke blott vid ett särskildt tillfälle utan hela lifvet igenom äller under långa perioder af detsamma, torde tyda på antingen en atavistiskt från ett dylikt djursläkte nedärfd egenart äller på en egenart, atavistiskt nedärfd från förfader äller förfäder, hvilkas lif haft någon likhet med det ifrågavarande djursläktets — en indians smyglif har t. ex. någon likhet med en räfs — äller ock på att den ifrågavarande personens lif af någon annan orsak än härstamningens kommit att likna det ena eller andra djursläktet. En nattlig likplundrare, sådan som Dickens skildrat i “Our mutual friend“, kan på grund af sitt yrke oafsedt all atavism komma att i någon mån likna en uf, en hyena äller ett annat nattdjur.
Ständer få slutligen for Eders Kongl. Majit anmäla, att de åt sina Revisorer vid nästa Revision uppdragit att noga undersöka, huruvida Eandsoch Milit!» Indelnings böckerna blifvit efter den n.ya methoden författade, samt de åsyftade ändamålen: säkerhet, korrt het och tydlighet, vunna; om Stats Verkets inkomster i behörig tid influtit, elier om Uppbörds författningarna 6o Den 2 Augusti] 1 en eller annan omständighet fordra rättelse; om de i Stats-Verkets Cassör vid hvarje års slut balaiicerade contänte medel äro ställde under den tillsyn, som Stats-Verkets säkerhet fordrar;, om någon förbättrad method , medelst rapporters eller qvartals-förslagers m. m. insändande bör vidtagas; huruvida de hosf redogörare dels uti Landet utbalancerade médel kunna såsom osäkra anses, i hvilket afseende äldre balancer och restantier böra särskildt specificeras, på det afskrifning må på sätt och i elen ordning författningarna föreskrifva, befordras, och att de uti Landt - Räkenskaperna för flera år balancerade förskotter, hvilka bero af Stats - Contoirqts pröfning och ersättnings ordres ina skyndsammast utredas uch till aflöring i Lands-Böckerua , befordras; om hvilket allt Revisoperne vid hvarje revision liga att hos Eders Kongl. Majit i underdånighet gora anmälan, samt till kommande Riksens. Ständer berättelse afgifva. I öfrigt och då den för år 181 o upprättade Riks-hufvud-bok, sådan den nu befinnes, lemnar upplysningar, som i Statistiskt hänseende äro af särdeles vigt och nytta, ej mindre för det närvarande, än för framtiden; så få Riksens Ständer hos Eders Kongl. Maja 3 underdånighet anhålla, att första delen af samma arbele, som egenteligen innefattar sådana upplysningar, matte, så snart den hinner blifva i några ännu ej fullbordade omständig. Den 2 Augusti 61 digheter completterad, genom bidrag af Stats* Verkets medel, varda till trycket befordrad» Hvilka önskningar Riksens Ständer härmed fa. för Eders Kongl.
Dahm begärt understöd af allmänna medel till utvidgande af elementar-läroverkets i Calmar undervisningslokal, hvilken, enligt hvad motionären anfördt, till följd deraf att lärjungarnes antal under de tio sistförflutna åren mer än fördubblats, blifvit alldeles otillräcklig. Lärosalarne saknade icke allenast det kubiska innehåll, som en för helsans bevarande nödig tillgång på frisk luft betingade, utan äfven den areal, som för de talrika elevernas beqväma inrymmande vore behöflig; hvartill komme, att den nuvarande gymnastiksalen icke kunde rymma mera än fjerdedelen af skolans ungdom på en gång, hvilket vore en stor olägenhet, enär de för en stillasittande ungdom så nödvändiga gymnastiska öfningarne i följd deraf ej kunde förekomma så ofta som vederborde. — Att sammanslå en del lärosalar i det gamla huset, äfvensom uppförande af en ny flygel till inrymmande af laboratorium, gymnastiksal och åtskilliga undervisningsrum vore derföre oundgängeligen nödvändigt, ej mindre för att bereda erforderligt utrymme åt de lärjungar, som redan begagnade sig af undervisningen vid skolan, än äfven på det att icke, i brist på utrymme, de sorn framdeles sökte vinna inträde vid läroverket, måtte behöfva afvisas. För den ifrågavarande nybyggnaden vore tomt redan inköpt, och beräknades kostnaden för byggnadens uppförande till omkring 64,000 R:dr. Men läroverkets byggnads-kassa, samlad genom inkomsterna af vakanta ecklesiastik-lägenheter, utgjorde endast 27,810 R:dr 25 öre; och har motionären derföre föreslagit att till bristens fyllande måtte anvisas en summa af 40,000
St:s Utskott blifvit beslutadt, en Sup pleant för R. o. Ad:s ledamöter uti i fråga vide serskildta Utskott skulle utses. Ropades Ja. 1 anledn. häraf och på grund af det genom 3:ne Stånds sammanstämmande beslut letnnade bifall till nedsättning af ett, utaf 6 ledamöter af hvarje Stånd beslående, serskildt Utskott för behandling af frågor röride bränvinslillverkning och försäljning, Lilefvo Hrr Elektorer nu af . o. Landtm, anmodade, att till detta Utskott utse 6 ordin? jdamöter och en Suppleant. Föredrogs och lades lill handlingarne K. Mis denna dag ankomne Nåd. skrifvelse till R. Sta-, i anledn. af åtskilliga utaf R. S:r vid sistförflutna Riksdag föreslagna lagförändringar. Ben lil December. 163 Föredrogos och lades pä bordel K. M:s nedannämnde denna dag ankomne nåd. skrifvelse!' och proposalill R. Sta'. l:o Arigale inrättande af tvångsarbetshus i Stockholm och Rikets samtlige län; 2:o Med förslag till ändring af 7. och 17. §§ i 30 Kap. R. B.; 3:o I fråga om Calmar läns fördelning i 2. län; 4:o Om förhöjning i låne-procenten vid inhemsk ulls belåning i UU-diskont-fonden; 5:o Om lån för tom t regleringen i den afbrända gamla stadsdelen af Lidköping, mot ansvarighet af tomtegarne i samina stadsdel■; ö:o Om decimal-systemets tillämpning på Rikets mynt; samt 7:o Om anvisande äf medel lill godtgörande af förskott från StatsKont., dels till understöd utan åtei betalningsskyldighet och dels till lån ät de af eldsvåda hemsökte innevånarne i staden Gustavia ä S:l Barthelemy. Ånyo föiedrogs K. M:s d. 3 dennes på bordet lagda nåd. propos. till R. St:r, ang:de grnnderne för rättigheten, att tillverka bränvin samt beskattningen derför. Gr. af Ugglas, Carl Fredr.
Men antages icke denna inbjudning, hvarken af Ridderskapet och Adeln eller Borgare-Ståndet, synes omröstning i förstärkt Utskott böra verkställas öfver följande proposition: Den, som anser, att alla adier och publike papper, för hvilka icke belåoingsrätt serskildt blifvit af Rikets Ständer bestämd, må i Banken belånas till tre fjerdedelar af deras försäljningspris under månaden näst före belåningen, röstar Ja; Banco-Utskotlets Memorial if.o 5o. 33 den det ej vili, röstar Nej; vinner Nej, anses någon belåningsrätt i Banken för öfrige ej serskildt uppräknade actier och publike papper icke kunna tnedgifvas. Hemställande dock Utskottet, huruvida ej äfven å delta ställe orden: ”under månaden näst löre belåningen,” må förändras till uttrycket: ”under de 3:ne näst före belåningen förflutne månaderne.” Det af Högvördige Preste-Ståndet vid 23 punkten gjorde tillägg, angående serskild belåningsrätt för Ull-Diseontens Invisningar på 3:ne månader, ställde på Riksgälds-Contoret och af detsamma accepterade, förfaller, såsom icke af något bland öfrige Riks-Stånden deladt. Vid punkten 24 är väl Utskottets tillstyrkan, under Litt. a., af Hedervärda Bonde-Ståndet i så måtto afslagen, alt Ståndet ansett, det lån skulle kunna beviljas å 4 eiler mindre antal månader, men genom öfrige 3:ne Riks-Slånds bifall lill Utskottets förslag i denna del, förfaller Hedervärda Bonde-Ståndets sålunda yltrade serskilda mening. s » c Som Utskottets tillstyrkan under Litt. b. är af 2:ne Riks-Stånd, Höglofl.
Chartan hörer, utan äfvén dengamma jemte det stämplade Papperet genomdrar ga och sitt sigill derå sätta; hvaremot det ovilkorligen och vtd Sex Riksdaler Tretiotvå SkIIlingars vite åligger Domaren eller den, sorn i och för tjenstebefattpjnggn Skrifter och Handlingar empttager, att tillse det de ingifnq Hand. lingarne äro riktigt charterade; Dock bör han, derest någon Handling skulle finnas för ringa pharterad peli det ej genast i dens närvaro, som Handlingen jnlemnar, anmätkes, densamma sjelf rped erforderlig charta förse, ägandes deremot, att för kostnaden peli besväret dervid belägna sig Två slci 11ingar för hvarje sådan charta, sorn jemte lösen tecknas å Handlingen. Qfvannämnde vite af Sex Riksdaler Tref-, (ipTvä SkilUngar åge ock rpm för de-, Erpbé spller Tjeqstetnan , hvilken antingen utlemnar pn Handling ocliarterad , spra charteras bör, eller dep rnöd för ringa Charta forser, Qph ersätte han dessutom hölpppet af den felande fhartan. Cieometriska Chartor så väl sorn Pergameutsbref må förses med ChartaSigillata på det sätt , att densamma sjelfva Handlingen påklistras, hyaryid åtminstone så tuyeket af papperet jern? IoS Bevillning; Utsk. BetUnkanden. te Stämpeln bör fasthäftas , att dera kan tecknas till hvad Document Ckartan hörer. Utlemnar Landtmätare eller annan vederbörande dylike Handlingar , utan att sålunda vara charterade, ersätte den felande Chartans värde och plikte Ses .Riksdaler TretlioTva Skillingar. Enskild person, som underlåter att med Stämpladt Papper till sitt rätta belopp förse de Handlingar , som i denna Författning nämde äro , plikte Tre Riksdaler Sexton Skillingar och betale Chartans värde.
Betänk anden; förut i samma ämne utfärdade Författningar, funnit det af Riksdags-Fullmäktigen Berg uppgifne förenätnde ordalag hafva blifvit nyttjadt i afseende å den, som med starka drycker sig öfverlastat, får i öfrigt hvad rörer den af honom föreslagne förändring uti nu bestämde ansvaret för så beskaffade förbrytelser aflemna det yttrande, att som fylleri och dryckenskap utgör en menskligheten vanhedrande last, hvilken icke allenast förstör all Samhälls-Ordning, utan ock i synnerlig mon bidrager till sedeförderf och många serskilte för allmänna välståndet och idogheten skadliga följder, till förekommande hvaraf, då den samma erfarits hafva blifvit hos allmänheten mera inrotad, Riksens Högloflige Ständer ansett nödvändigt att kraftigare åtgärder borde vidtagas, samt på sådan grund hos Kongl. Maj:t derom i underdånighet anhållit; Så och enär de strängare straffbestämmelser, hvilka Kongl. Maj:t af sådan anledning genom meranärnde Förordning täckts i Nåder antaga och stadga, enligt hvad Utskottet ansett sig finna, icke allenast äro för ändamålet mäst tjen» lige, utan ock, efter hvad erfarenheten vittnat, i märkelig mon bidragit dertill, att lastems utöfning blifvit betydligen hämmad, tror Utskottet skäl icke vara för handen, att uti berörde straffbestämmelser göra någon ändring, samt att ett omättligt bruk af starka drycker, äfven örn under den derigenom förorsakade orediga sinnesförfattning annat brott ej föröfvas, ändock innefattar ett så lastbart förfarande, att den, sorn sig dermed forser, ej bör undgå ansvar; I följd hvaraf Utskottet ej eller kan tillstyrka bifall af 3§4 Lag-Utskottens Beldnkanden. hvad Riksdags-Fullrnäktigett Berg i berörde afseende föreslagit. Riksens Högloft. Ständers vidare pröfning Varder detta vördsamt understäldt. Stock bolm den 26 Marti i 1818* N:r 81. Riksens Högloft. Ständers Lag-Utskotts
Fyr-inrättningen, den tillämnade å Hernöklubb. angående dess förläggande till Lungön utanför Hernösand: I. 233, 327; B. III. 314, 457, 526, A 526. E. 638. Fångars egendom, angående en underdånig anhållan hos Kongl. Majit om utarbetande af ett lagförslag rörande förvaltningen deraf; motion af Hans Excellens Herr Grefve Carl Axel Löwenhjelm: se Motioner. Fårafvelns upphjelpande, angående åtgärder derför; motion af Grefve Carl Göran Detlof Mörner: se Motioner. Färgstolters beredning, angående stats-anslag till reseunderstöd för sakkunnige personer, hvilka skulle meddela allmänheten undervisning derom; motion af Grefve Claés Magnus Lewenhaupt: se Motioner. Färjestaden, färjeplats: se Olands vestra kust. Färs Härads norra och södra distrikt samt Frosta Härads östra distrikt af Malmöhus Län, angående anslående af hyresersättning åt Länsmännen derstädes, emot afträdande till Stats-Verket af deras boställs-lägenheter; III. 629, R. 629; B. IV. 312, A. 489; E. V. 58. Fästningsfängelset i Landskrona, angående användande af en del utaf de till fångars vård och underhåll anslagna medel för nödiga nybyggnader vid —: B. II. 333, 378, 387, A. 389; U. III. 603, 640, A. 645; E. IV. 47. Förbud emot. elg-jagt, angående utfärdande af sådant under 10 års tid: B. VII. 272, 357; VIII. 7, A. 7; E. IX. lil. — att under vissa månader af året idka hummerfiske, angående upphäfvande deraf: B. III. 207, A. 272. —, angående meddelande deraf mot utförsel af silfver, så väl i myntad som omyntad form; motion af Herr (lustaf Herrman Ehrenhoff: se Motioner.
Ännu räddh åga! ännu ovisshet! J U L . Och bör jag inte rädas? d'ä s ant, jag älskar inte Nicl as och kan alldrig älsk a honom; men j ag har den ömmaste tillgifvenhet för mi n 30 farbro r, och han tillåter mej ingen annan förbindelse än med sin guson. Ska jag då göra den bäs ta farbror emo t? sk a jag vara nog otacksam, att mot hans vilja ge h opp åt en för honom alldeles ok änd person? och hvilken? jo en yngling alltför älskvärd, d'ä s ant, men som i dag älskar mej , i mo rgon k anske en ann, och hvars besök, då det sker utan min f arbrors tillstånd, k an skada mitt ryck te. L A S S E . Mamsell , mamsell! är det era hjertans tankar? säg er ni inte allt det der bara för att säga någo t? mins ni inte att det står så här i brefvet? declamerar. »darra omänskliga! min eg en hand ska snart gö ra slut på ett lif som är mej förhatligt, då det ej mer får helgas åt er.» J U L . Hvad? du tror L A S S E . i samma ton. Ja, j ag tror, jag försäkrar att h an är i s tånd till allt. Om ni ännu g er ett afslag, ska ni snart njuta det grymma nöj et, att s tå här i fönstret och se er ömma, er uppoffrade älskare fö ras till grafven. Lasses spel är carricature af en trag edie-hjeltes som föreställes se för sig afgrunden öppen och furier omgif va sig.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats Utskottets den 29 och 30 sisllidne Juli på bordet lagda Utlåtande N:o 268, i anledning af erhållne återremisser å Utlåtandet N:o, 81, angående upp - Prat.-Utdrag den 2 Augusti 1851. 443 hörande af såkallade vakansoch förslagsliggetidssamt begrafningshjelps besparingar, samt om årliga anslag till vederbörande pensionskassor, såsom ersättning för de inkomster dessa kassor af nämnde besparingar åtnjuta, afslogos förenämnde Utlåtanden, samt biföll Ridderskapet och Adeln det af Herr Fåhreeus uti Utlåtandet N:o 266 bifogade reservation framställde förslag; och skulle Högvördiga Preste-Ståndet och Hederv. Bonde-Ståndet, som bifallit Utlåtandet N:o 81, vänligen inbjudas att i detta Ridderskapet och Adelns beslut instämma. S. D. Företog Högloft. Ridderskapet och Adeln val af en Direktör och en Suppleant vid det blifvande Låne-kontoret i Wisby, och befunnos vid valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde lill Direktör: Herr Bildt, Knut, Öfverste-löjtnant R. S. O. Suppleant: Herr Strussenfelt, Adolf Ludvig, Häradshöfding. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskotlets den 29 och 30 sitslidne Juli på bordet ladga Utlåtande N:o 265, i anledning af erhållne återremisser å Betänkandet N:o 4-4, angående utbetalning af stadgad ersättning utaf allmänna medel till vittnen i brottmål, då den tilltalade saknar tillgång, eller ersättnings-skyldighet icke kan honom åläggas, fann Ridderskapet och Adeln för godt att bifalla Utskottets uti nämnde Betänkande framstälda och uti förevarande Utlåtande vidhållna förslag, jemte Utskottets nu gjorda hemställan om aflåtande af en underdånig skrifvelse i ämnet lill Kongl.
Den torde på den ena sidan vara lika ren och ädel, som å deras sida, hvilka alltid finna fel i Utskrs framställningar, när de nemi. ej passa in med opinionerna för dagen. Gr. Horn, Claes Fredr: Det synes mig, som skulle Hr von Hartmansdorff alltför orättvist hafva anklagat StatsUtsk. att i denna fråga ej hafva handlat såsom sig bort. Jag tror, att då R. St fattat ett beslut i en fråga, hvarom StatsUtsk. sedermera har att yttra sig, så skulle detta Utsk. begå ett fel emot sina principaler, om det afvek ifrån det redan fattade beslutet. Jag vill nu ej inlåta mig i någon undersökning derom, huruvida detta beslut varit fattadt på goda grunder eller ej. Det skulle kanske till och med vara öfverflödigt att vid detta tillfälle erinra, att jag, uti en reservation emot StatsUtskrs beslut, yrkat derpå, att nödiga anslag bort lemnäs åt embetsverken, så snart det för R. St. gjordes klart och tydligt, att behofvet verkligen förefun nes. Jag skulle således med min röst hafva tillstyrkt ifrågavar. anslag, om det numera varit mig tillständigt att i en votering derom deltaga, sedan frågan en gång förut blifvit afgjord. Jag får således för min del förklara, det jag tror, att då K. M„ icke framlagt för R. St. några nya grunder för denna frågas upptagande, så kunde RiksSt:n ej vänta ifrån StatsUtsk. ett annat betänk., än det, *som i denna fråga blifvit framstäldt. Jag vill icke dermed hafva sagt, Den 3 April f. m. att icke StatsUtsk. kan mottaga ifrån Regeringen flera förnyade propostr öfver sådana ämnen, som förut varit handlagda och hvaröfver beslut inom RiksStm blifvit fattade; men jag tror, alt vid sådant tillfälle måste ovillkorligen nya grunder eller skäl anföras, hvilka icke förut varit utvecklade för R. St.
I motsats emot den siste värde talaren, mäste jag tillstyrka bifall till betänk., enär jag icke kan finna att den af Hr von Stockenström väckta motionen eller den af Frih. Cederström föreslagna åtgärden skulle vara tillfredsställande och förekomma de öfverklagade svårigheterna och olägenheterna. Jag inser visserligen att för bruksägare skulle förslaget innebära någon fördel, om man så vill, men jag tror att samma fördel kan vinnas utan de kostnader, som motionärens förslag skulle medföra för dem som leverera kol; ty om motionärens förslag eller äfven Frih. Cederströms antages, så blefve naturligtvis följden, att kröning skulle äga rum af hvarje kolryss, som färdas till bruken. Denna kröning skulle tillgå på lagligt sätt, d. v. s. af justerare, och den skulle verkställas hvarje höst eller vinter, innan kol-leveransen började, samt skulle sålunda komma att medföra icke obetydlig kostnad för hvar och en, som skulle föra kol till bruken eller som ämnade att göra det. Det vore sålunda en kostnad, som icke skulle kunna undvikas, om motionärens förslag blefve bifallet, men som enligt min tanka är helt och hållet öf vertlödig; enär rättelse för beräkningen af kol-leveransen, bruksägaren och kol-leverantören eller kolbonden emellan, mycket väl derförulan kan äga rum på ett sätt som jag i många är sett användas, nemi. så att, då en kolskrinda kommer första gången om vintern till ett bruk, så uppmätes den, och sedermera vet hvar och en, hvarje gång samma skrinda till bruket återkommer, huru mycket den innnehåller full med kol, om det är 8 tunnor, eller 12 eller 10 lika godt! En sådan mätning är lika tillförlitlig som tini den skedde af justeraren, men den kostar likväl ingenting ehuru ändå målet vinnes lika så väl och bättre, än genom en författning, som lägger ett tvång på en stor del af allmogen och hvilket jag tror att man bör undvika, helst det der tvånget är förenadt med en kostnad, som blott kommer justeraren till godo.