Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Aerr käklman, Otto krestlic, Jag fät erkndra, akt den frägan som nu är underkastad Ridderstapet och Adelns uppmärksamhet, ar nägon ting helt annat än frägan om en redowisning. Äf en Riksdagsman Utaf BondeStändet har blifwit upp» gifwit, att personer blifwit inom Jönköpings Län Mantalsskrefne, hwilka icke agde förmåga lill Ut« skylders erläggande. Kongl. Majll har behagar till kännagifwa dek hatt läkit anbefalla JnstitieCanthle ren 468 Den 7 November. ren att lagligen förfara mot de Embetsman som försummat att efterlefwa Författningarne i afseende sä wal pä personers befrielse, som deras uppförande bland de Mantalsskrifne. Detta ämne inser Högt. Ridderskapet och Adeln lätt icke wara en redowis» ningsfräga, och derjemte akt StatsUtskottet icke kunnat derwid göra annat än hwad det gjort. Grefwe Vollna, Jag sär förklara att jag afsigt frän hwad jag yrkat, sedan jag hör att det ej kan fäs en sadan rcdowisning som jag önskat. Herr Grefwe» och LandtNarffalkenRiddcrskapet och Adeln anser således StatsUtstottets PwtocollsUtbrag bifallit. Ropades Ja. Föredrogs följande: Utdrag af Protokollet hällit uti Riksens Högs. Ständers Statsutskott d. 6 Nov. 1809. S. D. Under det StatsUtskottet warit sysselsatt nud utredandet af Statswcrkets tillständ, har StatsUtskottet derwid inhämtat, hurusom, dä Kongl. Majit, i brist pä medel till de mest vumgangeliga behof, funnit stg föranläten, att uti Nädigc bref och påbud af d. 22 sistl. Marti» uppmana alla dem af Sweriges Rikets Jnnewänare, som dertill äga förmåga, Den 7 November. 469 mäga, att med
Ad. finna, att StatsUtskts yttrande i det första betänk, som skulle Kronans rättighet till qvarnstäIlet vara tvist underkastad, icke är med verkliga förhållandet öfverensstämmande, enär Kronans rättighet i detta hänseende är genom en i laga ordning fastställd och lagakraftvunnen karta betryggad; i följd hvaraf något vidblifvande af StatsCJlskls första betänk, desto mindre kan ifrågakomma, som Utsk. uti sednare betänk, frångått sitt tillstyrkande uti det förra; och återstår således att tillse, huruvida sednare betänk. 1 Dell t5 Augusti f. ni. 89 tänk. är af beskaffenhet att kunna eller höra af R. o. Ad. godkännas. Utsk:s motiv för dess tillstyrkande uti sednare betänk. sfi vidt det skiljer sig från hvad Ulsk. i förra betänk, föreslagit, består hufvudsakligen deruti att, sedan handlingarna rörrde Lemkes arfvingars und. ansökning om bibehållande af arrenderätten till Nyqvarns qvarn och bro blifvit under den i5:de sisth Febr. till StalsUtsk, i nåder remitterade, K. M. genom nåd. resolution af den 27 nasti. April, i anledn af Åsunda häradsboers i besvärsväg fullföljda anhållan, funnit godt frikalla bemälde bäradsboer från underhållandet af Nyqvarns qvarndam, jemte dervar. islafvar; hvarjemte Utsk. i öfrigt isynnerhet fästat sig vid deri rättighet till qvarnplatsens, damfästets och vattenfallets framgena begagnande, som K. M. och Kronan skulle förvärfva medelst bifall till Lemkiska arfvingai nes und. anhållan. Det är sålunda på en oriktig uppfattning af målet, hvarpå Utskjs tillstyrkande sig grundar. Jag hemställer då, om det är klokt att R. St. tillstyrka förlängning af elt arrende, på det Kronan skulle erhålla en rättighet, som hon enl. laga kraftvunnen karta och skifte redan äger, och som ingen domare kan frånkänna henne. Jag tillstyrker följaktligen afslag, så väl på det första, som det sednare betänkandet.
Län, af honom blifvit reqvireradt och äfven från Landträuteriet uthetaldt traktamente af 1 R:dr 16 sk. per dag) eller för tillsammans '74 dagar, 98 R:dr 32 sk.; hvilket förhållande Revisorerne anmärkt. Så vidt för Stals-Kontoret kändt är, har någon annan kostnadsersättning till Agronomen Jonsson, utöfver hvad högstberörde Kongl. — 307 Bref honom tillförsäkrar, icke blifvit i nåder beviljad, än alt Kongl. Maj:t, uti nådigt Biel af den 7 Maj 1842, derutöfver tillagt honom 3 R:dr i traktamente och skjuts-ersättning efter 2:ne hästar under en resa årligen till och från Stockholm, för att redogöra för sina förehafvande!! och öfverlägga med Herr f. d. Stats-Rådet m. m. Poppius om den allmänna planen för hans förestående arbeten; och då redogörelsen för afvittringsmedlen icke ingår till Slats-Konloret, utan åtföljer Landsboken till Kammar-Rätten, synes det bero af sistnämnde Verk att förskaffa rättelse i följd af den gjorda anmärkningen och tillse, att ersättning för det orätt.utbetalda Slats-verket tillgodokommer. Stats-Kontoret framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste, Aller nådigste Konung! Eders Kongl. M a j; t s underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, P. WESTERSTRAND. C. E. af TUNELD. L. G. af SILLÉN. Th. NYSTRÖM. Stockholm den 20 Januari 1848. O. F. af Sillén. C. IF. Gr-dd. — 308 — Till Rikets Hö°Tofl. Ständers Herrar Revisorer!
Och nu lades den unge berömde krigaren ned på sin bädd. Hans värdinna bredde med ömhet sjelf det lätta täcket öfver honom; och då allt blifvit tyst och vakten halfslumrade, kom hon ännu en gång åter för att kring den fridsälles bleka panna vira några friska gröna stänglar ... Kulan, som bringat döden, hittades mellan västfodret vid likets anordnande. Denna kula förvarades mycket länge af min syster. Men för några år sedan lemnade hon den egenhändigt till en grefve Oxenstjerna, hvilken då uppehöll sig vid badet i Strömstad och som jag tror är brorson till den här omtalade. Då underrättelsen om löjtnant Oxenstjernas genom ett förrädiskt skott inträffade död spridde sig i staden, blef det icke blott en veklagan, utan en verklig uppståndelse. Fruntimren begreto honom som om en stjerna på himlen slocknat. Det berättas att, då straxt härefter ett par unga fröknar på gatan mötte en annan bår utan att veta hvem som innehade den, en af dem med afseende på sorgen öfver Oxenstjerna helt högt yttrade: ”Herre gud, om det ändå i stället varit den odräglige von Otter! I detsamma fingo de från båren höra en uddhvass röst ropa: ”Mina nådiga damer, förlåt att jag lefver!” Det var verkligen major von Otter som, sjelf illa blesserad, sålunda utförde sitt försvar ... Oxenstjernas begrafning, firad i kyrkan sent en afton, var ytterst högtidlig. Men det var icke pompen och ståten i den ändlösa processionen, det var icke sångkörerna, sorgmarschen med de förstämda trummorna eller de dånande skotten, icke ens det blomsterregn, hvilket de unga qvinnorna läto nedregna öfver grafven, som utgjorde det förnämsta af högtidligheten – den firades mest betecknande i de många hjertan, som i den unge Axel Oxenstjerna hyllat framtidsmannen och sålunda begreto icke blott hvad som varit, utan äfven hvad med säkerhet kunnat väntas. Och lågande bröt harmen ut emot norrmännen, som så grymt i förtid hemsändt de svenska vapenbrödernas allmänt erkände älskling.
Propositioner, Motioner och Remisser. X. B. 94- A. 233. — angående falsningen och häflningen af de Exemplar af Bihanget till RiksStåndens Protocoll, som i Stånden successive utdelas. X. B. 344- A. 410. ■— angående väckt motion örn expediering af Rikets Ständers beslut^, i afseende å CanzliStyrelsens handcassa. X.. B. 344* A. 410. XLI. E. ii8. •— angående anslag för anskaffande af erfor - 2l3 derligt biträde i och för skyndsam tryckning af Bihanget till RiksStåndens Protocoll. X. B. 344. Å. 4io. XIII. U. 267. XV. A. i5g. ExpeditionsUtskottets Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden angående sättet för meddelandet af samtlige Utskottens i tryckta exemplar till RiksStånden afgifvande Utlåtanden. X. B. 344- A. 4f3. — angående hegardt anslag till erforderligt biträde i och för skyndsam tryckning af Bihanget till RiksStåndens Protocoll. XIII. B. 267. XY. A. 159. — angående väckt motion i afseende på formen för Reservationer, som åtfölja Utskottens Betänkanden. XIX. B. 175. XXI. A. 25. -— i anledning af återremiss utaf Utskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse angående afskrifning i räkenskaperne utaf NummerLotteriets fordran hos HamnbyggnadsDireclionen i Helsingborg. XX. A. 1C8. — angående serskilt vaktmästare-biträde vid ExpeditionsUlskottet. XXIII. B. 325. XXIV. A. 43. — rörande återremiss af Utskottets förslag till Skrifvelse angående godkände förslag till ändringar i Rikets Grundlagar. XXXVII. A..
Dessa hamnoch bropenningar skulle jag ej hafva något emot, om de egentligen kunde kallas hamnoch bropenningar; men det förhåller sig icke så, ty om jag hit inkommer med ett fartyg eller en båt och ligger på strömmen, utan att vilja lossa vid stadens hamn, så får jag likafullt betala hamnoch bropenningar, utan afseende pä om jag liar egen hamn. Jag och mänga med mig hafva försökt alt få hyra oss ett hus, för att hafva egen hamninrättning och eget magazin, der varorna kunde uppläggas. Det får ske, har man sagt, men vi måste betala hamnoch bropenningar, så snart varan inom broarna inkommer. Det är också icke nog, alt man får betala för varan, utan man får äfven betala för båten alla afgifter vid tullen. Det kan väl vara ganska billigt, att nian får betala något, för att få lägga till, men den afgift vi betala utgör icke något skydd för de trafikerande. Hurti ser det ut i hamnen? Der ligga 3 å 4 rader af bålar, så att man ej kan lägga till. Om jag kommer in, så är det icke nog att jag får betala afgiften, utan jag får äfven besväret att springa till tullkammaren, för att der få bevis att jag erlagt den. Flera sådana hinder uppstå, och att det är betungande lärer icke någon kunna bestrida. Gr. Löwenhjelm har sagt, hvad jag visserligen ej kan theoretiskl bestrida, att consumenterne böra betala afgifterna för varan, Så förhåller det sig likväl icke med brännvin, ty om jag kommer in med en transport af brännvin sjövägen, och upplägger den vid hamnen, samt landvägen med en annan, som jag försäljer på torget; så blir betalningen lika stor, och den ena transporten har dock kostat 10 a 12 proc. mera än den andra. Jag hemställer då, huru jag får igen kostnaden af consumenten. Det sker icke och lärer ej komma att ske, det känna vi noga, som äro producenter. På papperet och i allmänhet borde det så vara, men i verkligheten drabbar den högre afgiften producenten. Vid sista riksdagen, då brännvinsafgiften förhöjdes, sade man också: det betyder ingenting för producenten, ty han tager afgiften igen af consumenten.
Jag ber om ursäkt, örn jag i några få ord gifver min opinion tillkänna, innan jag går att lägga min röst i urnan; jag skall således inskränka mig derhän, att jag ber få förena mig med Hr von Troil, Emil, och således voterar för förslaget. Hr Vult von Steyern, Henrik Willi.: Jag skall ej blifva mångordig och behöfver det icke eller, då Hr von Troil så talentfullt uttryckt de åsigter, som jag lägger till grund för min votering. Jag begagnar äfven detta tillfälle, alt för Hr von Troil yttra min enskilda tacksamhet, fullt förvissad, att denna tacksamhetsgärd skall en gång hembjudas honom af den menighet, som ligger honom ömmast om hjertat — af hela Svenska folket. Frih. Kantzow, Joli. Albert, förklarade sig häruti instämma. Hr Pereswetoff Morath, Fredr. Carl: Utgången af den fråga, som nu är föremål för H. II. o. Ad:s öfverläggning, nemi. det nya representationsförslaget, har alltifrån riksdagens början kunnat förutses. Jag ämnar således icke länge taga R. o. Ad:s uppmärksamhet i anspråk. Visserligen har äfven jag funnit åtskilliga brister i förslaget, men de äro, i min tanka, högst obetydlige jemförelsevis med den 120 Den 28 Augusti. tidsförlust, som skullo blifva en följd af ett nytt förslags upprättande, och kunna af en blifvande riksförsamling lättligen afhjelpas. Jag anhåller derföre, att i dagens prot. måtte varda antecknadt, att jag röstar ja för nya representationsförslaget. Derigenom försvinner behofvet af en särskild reservation och, då jag önskar synas lika ren inför nationen, sorn inför mig sjelf, äfven all anledning till misstanka om saknad vilja eller förmåga å min sida att, när fäderneslandets väl det kräfver, göra uppoffring af s. k. rättigheter, hvilkas lagliga tillkomst är ingenting mindre än erkänd, men de der aldrig befrämjat fäderneslandets välfärd, utan oftast lågt hinder deremot. Hr Löwenström, Joli. Jacob:
Propos. ang. anslag till beredande af arbetsförtjenst åt den genom missväxt lidande befolkningen inom Pajala socken af Norrbottens län; N:o 43, äng. anvisande af medel till bestridande af kostnaderne för åtgärder till hämmande af boskapspesten, ifall den skulle inom landet utbryta m. m.; N:o 44, ang. utarbetande af förslag till ny fördelning af städernas båtsmanshåll; N:o 45, äng. särskild föreskrift i afseende på rättigheten till tångtägt å hafsstränderna i Halland; N:o 46, ang. tilldelande åt vederbörande kommunalstyrelser af ett exemplar utaf Svensk Författnings-samling; N:o 47, Den 14 April f. m. 193 N:o 47, äng. några ändringar i stadgarne för elementarläroverken; och N:o 48, i ani. af K. M:ts Nåd. Propos. ang. förändrad grund för utgörande af Fjerdingsmans aflöning. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtsk:ts den 7 och 11 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 60, ang. regleringen af utgifterna under Riks-Statens Sjette Hufvudtitel. Usta, 2:dra och 3:dje punkterna. Utsk:ts hemställanden biföllos. 4:de punkten. Gr. Cronstedt, Fredrik: Tvenne af Stats-Utsk:ts ledamöter hafva reserverat sig emot det slut, hvari Utsk:t i denna punkt stadnat; och jag ber att få instämma uti de åsigter, som blifvit af dessa Hrr uttalade: att nemligen Utsk:t bort, på de af K. M:t uti den till R. St:r aflåtna Nåd. Proposm anförda grunder, tillstyrka ifrågav:de anslags beviljande. Tillräckliga skäl dertill finnas uti det Stats-Råds-prol., som är den Nåd. Proposm bilagdt, der det heter: »Förste Landtmätarne i rikets flesta län hafva uti särskildta, genom
N:o 63, Rörande inskränkning i rättigheten för Torpare, att antaga Tjenstehjon-. N;o 64, I anledning af yrkad befrielse eller ersättning för transporter af Undsättnings* Spannmål. N:o 66, Om värfning till Extra Rotering och tillåtelse för Rotehållare att sjelfve besörja Soldat-beklädnaden. N:o 69 om tillämpningen af Kongl. Förordningen d. 30 Dec. 181angående beklädnad för indeldta Infanteriet. S. D. För att i Riksdags-beslutet upptagas blef Kongl. Majrts Nådiga skrifvelse till Riksens Ständer af den 23 sistl. Febr. angående Hans Kongl. Höghets Kronprinsens utnämnande, att i vissa fall föra Ordet i Regeringen, till Expeditions.Utskottet öfver, lemnad. Från Håglo fl. Ridder skåpet och Adeln. S. D. Då nu ånyo föredrogos ConstitutionsUtskottets d. 3 dennes, under N:o 9, n och i2> aflåtne; samt d. 12 derpå föl jan - jg6 Trot. Utdr, d. 5 Maj 1323. cle e. m. på bordet lagde tvenne Memoria!, innefattande förslag till förändrade Redactioner af 21 och 79 §. §. Riksdag*-Ordniuger, samt 4 Mom. 1 §. Tryckfrjhets-Förordningen, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att berörde förslag till den behandling 56 §. Regeringsformen stadgar, godkänna. S. D.
Jag beder Herr Grefwen och Landrmacstalken samt Nidderstaper och Adeln, men i synnerhet de hör nörwarande Herrar af ScacsUtskcttet om förlåtelse, atr jag säsom Ledamot af Krigs-Collegium ej offenteligen kan dölja min förtrytelse öfwer de orden i Betänkandet, att mera säkerhet winneS om m. m. hälst utlämngar steir emot RewcrS med borgen nu mJag anser sakerheien pa imek salt negligerad; dar finnas blott twenne Län som öro kemnade pä borgen och till bagge har f. d. Konungen gifwit stil serskildta Nådiga befallning. Det ena är till en Regements Chef, mot underpant af hans AccordS-Summa och serskildt ärlig afbetalning; Det andra till Compagnie-Cheferne wid Första Gardet, i afseende pä Casiern - Inrättningen »vid Fredricshof. I öfrigt gör det mig lika om denna Casia förblifwer under Krigs-Collegii disposition och redogörelse, eller annorstädes flyttas efter StatS-Utstottets Förslag, som jag hwarken kan eller will motsäga. Friherre Stael von wolstein begärde uplySning, om denna Casian wore till indragning föreslagen, i hwilket fall dispositionen deraf uran twifwel borde komma under Ständernes pröfning. Friherre Stael yttrade sig ej känna, huru stor den wore, men trodde, akt den härflöte frän Tullmedlen.
Fögderierne deruti ingå, derföre något verkligt hinder 1 afseende på sistnämnde Fögderier icke funnes möta, har K. M:t, sedan StatsContoiret blifvit bordt och i underd. tillstyrkt gillande af K. Mits Befallningshides Förslag, i Nåder funnit godt besluta, att detsamma skulle i sammanhang med det anbefaldte Allmänna Förslaget till en förbättrad reglering af LandsStaterne hos R. St:r vid nästa Riksdag anmälas för erhållande anslag till de löner, som dertill erfordrades, och i anledning hvaraf KammarCollegium och StatsContoiret hade att i yttrandet, rörande förenämnde lönereglering, detsamma dervid upptaga. Ilvaremed - Betänkanden, N:o 128. irg lertid K. M:ts Bef:h:de anbefalltcs att göra underd. anmälan, huruvida inom dess, genom då varande Kronofogdes och Häradsskrifvares i Luleå Fögderi, medgifvanden eller afgång, förslaget kunde sättas i verket. Och har, efter en sådan anmälan af K. M:ts Befallningshtde, K. M:t den 24 Augusti 1826 i Nåder bifallit Förslagets verkställande, samt förordnat, att allöningen för de blifvande nya Tjenstemännen af en Kronofogde, 1 Häradsskrifvare och 2 Länsmän, tills. 54o R:dr, med derunder beräknade 54 T:r Spanmål, skulle af 2:a HufvudTitelns Besparingar utgå, i den mohn sådant för denna verkställighet erfordrades och Tjensterne blefvo tillsatta. Och som, efter hvad sålunda anfördt blifvit, behofvet af 3 nya Fögderiers inrättande, nemligen uti Kronobergs Lein 1; uti bVermlands Län 1, och uti Norrbottens Län 1, finnes utredt och jemväl af K. M:t godkändt; till följd hvaraf äfven löner på Stat för t Kronofogde i hvardera af desse Län tillika med 1 Häradsskrifvare i hvardera af Wermlands och Norrbottens
Till anläggning af ny väg från Svartby till Bro och Vibby byar i Ö/ver-Luleå socken af Norrbottens län, enligt plan och förslag som gillades den 6 Augusti 1838, har Kongl. Majit från Riksstatens öite Hufvud-Titel anvisat ett bidrag af 2,300 Ridr Runt; börande företaget, hvilket är beräknadt att kosta 8,518 Ridr, och igenom hvars utförande en väglängd af 1 mil 10,000 fot åvägabringas, enligt kontrakt sorn Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader antagit den 13 November nämnde år, fulländas inom den 1 Oktober 1801. Till reparation utaf Lidingöbro, sorn förstördes af storm och isgång under vintern 1838 och i reparationskostnad erfordrade omkring 27,000 Ridr Runt, meddelade Kongl. Majit, sedan arbetet blifvit i det närmaste fulländadt på våren nyssnämnde år, ett understöd från Riks-statens 6:te Hufvud-Titel af 2,200 Ridr Runt. Till verkställande af en strandskoning utefter Ljusne elfs strand 4 0 inom Färila socken af Gefleborgs län, för att skydda Valla by’s ägor från utskärning vid flöden, hvilket arbete uti upprättad och gillad plan beräknats kosta 7,440 R:dr Runt, har Kongl. Majit från Riks-statens 6:te Hufvud-Titel i Nåder anvisat ett bidrag af 3,750 R:dr och bör företaget fullbordas af interessenterna till den 1 Oktober 1862, derom Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader afslutat kontrakt den 6 Till fullständigande af dessa anteckningar om allmänna arbeten för tiden sedan nästföregångne riksmöte, har jag, i anledning af att Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader dels afgifvit underdåniga utlåtanden rörande de årliga arbetsplanerne för Statens jernvägsanläggningar, dels ock emottagit och inför Kongl. Majit i underdånighet anmält qvartalsrapporterne och årsberättelserna rörande dessa företags fortgång, ansett lämpligt att här anföra,: Rikets senast församlade
Härvid har endast blifvit erinradt, att det vore orätt att låta frågan om anslag till konst-alsters inköp blifva beroende af localens utvidgande, helst, efter en Talares förmenande, nödigt utrymme nog skulle kunna beredas, allenast erforderlige medel till förstnämnde ändamål erhÖllos; varande derjemte af en ledamot uppgifvet, att frågan om anvisandet af en utvidgad local, på Kongl, Maj:ts Nådiga pröfning berodde, samt att det vore all anledning förmoda, det Kongl. Maj:ts Nådiga bifall tili förslaget skulle vinnas och den nya localen inom kort tid kunna öppnas för samlingarnes emottagande. Då emedlertid* någon åtgärd icke kan grundas endast på berörde uppgift, eller föreslås, innan det blifver officielt kändt, hvad förändring, som verkligen må komma att ega rum, finnér Utskottet sig icke mera än förut kunna det här omförmäl da anslaget tillstyrka, utan får i så väl denna, som öfriga delar, det förra Utlåtandet åberopa. 6:0 Naturhistoriska Museum. Härvid har hos Ridderskapet och Adeln blifvit anmärkt, att, ehuru Utskottet uppgifvit sig hafva tillstyrkt, hvad som är vordet begärdt, sådant dock icke vore med förhållandet enligt, enär åtskilliga anslag blifvit nedsatta, samt att den föreslagna nedsättaingen 6 Stats-Utskcttets Utlåtande, N.-o 213. uti de för Ritaren och Conservatorn äskade arfvoden ej borde ega rum, enär det icke vore lätt att till dessa platser erhålla skicklige personel1.
Maj:t, sorn uti särskild proposition af denna dag föreslår Rikets Ständer upphörande för framtiden af de löne-innehållningar, hvilka, enligt nu gällande författningar, under namn af vakansoch liggetidssamt nådårs-besparing, höra ega rum vid tillträdandet af militära och civila tjenster, under vilkor, bland annat, alt vederbörande pensionskassor, hvilka hafva på sig öfverlåtna dessa besparingar till så stor del, som icke åtgår 1’ör utbetalning af begrafningshjelp för i tjensten aflidne embetsoch tjenstemäns sterbhus, genom bestämda slalanslag erhålla ersättning för hvad de, i medeltal under vissa år, uti sådana besparingar uppburit, upptager här, under åberopande af den utredning i ämnet, som innefattas uti ofvanberörde särskilda proposition, följande i oinförmälda hänseende beräknade ersättningssummor, nemligen: för Armeens Pensionskassa R:dr „ Amiralitets-krigs-manshus-kassan „ Civil-slalens pensionskassa Enär anslaget för civile embetsoch tjenslemäns enkor neli omyndiga barn, som vid sista statsreglering ökades från 15,000 till 23,500 R:dr, eller med en summa af 8,500 R:dr, deraf dock 5,000 R:dr utgjorde ersättning till ci vil-statens pensions-inrättnings tjenstemannafond för ett dittills från samma iond till allmänna enke-fbnden lemnadt bidra" å samma suni O ina, oaktadt berörde tillökning visat sig vara otillräckligt, så att vid pensionsregleringarne för nästlidet och innevarande är pensionsbeiättigade sökande icke genast kunnat komma i åtnjutande af sådan förmån, utan måst åtnöja sig med försäkran att, i mån af blifvande ledighet bland redan befintliga pensionstagare, deraf blifva delaktiga, föreslår Kongl. Maj:t att förevarande anslag må förhöjas med ytterligare eller till ett belopp af 25,000 R:dr, som afsågs med den af Kongl. Maj:t till Rikets sednast församlade Ständer gjorda framställning i detta ämne. Transport Prop. till li.