Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då 3o Cap. RättegångsBalken innehåller allmänna föreskrifter om de fall, i hvilka dom skall fullgöras, innan man deruti hos Konungen söker ändring, anhåller jag att orden: dock gånge beslutet det oaktadt i verkställighet mätte uteslutas. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition lill Bifall å 3 §. Ropades Nej. Hvarefter Ridderskapet och Adeln, uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken framställd proposition, fann för godt antaga det af Herr Skogman uppgifne förslag till redaction af berörde §. Herr Ribbing reserverade sig emot Ridderskapets och Adelns beslut. «$*• 4- Rikets Ständers Banks GrundCapital, till det belopp som af Rikets Ständer vid denna Riksdag blifvit bestämdt, skall alltid, utan beräkning af Bankens fasta egendomar och inventarier, utgöra en Bankens behållning, utöfver de förbindelser för hvilka Banken ansvarar, så att möjligen inträffande Capital-förminskning under året af vinsten er sättes. 112 Den i3 Januarii e. m. Herr Skogman: Sedan Rikets Ständer vid denna Riksdag beslutat, att som Grundcapital för Banken bestämma en summa af 4,400,000 R:dr, återstod af StatsVerkets skuld till Banken för 1S08 och 1809 årens krig, hemställer jag, om icke samma summa må i lagen införas, för att för alla uttrycka hvaruti grundfonden består. Äfvenväl är det af 3 Stånd beslutadt, att den ej får användas till annat än den metalliska fondens förstärkande. Jag får således föreslå följande förändrade redaction af 4 §-: Den summa af 4j400j>000 R'dr, som Rikets Ständer vid denna Riksdag till Banken anslagit såsom återstod af Rikets skuld för kostnaderne vid 1808 års krig, skall, utan beräkning af Bankens fasta egendomar och inventarier, utgöra en Bankens behållning utöfver de förbindelser, för hvilka Banken ansvarar, och användas endast till förstärkande af Blinkens metalliska fond, sedan silfverud vexlingen börjat, så att möjligen inträffande capital-förminskning under året af vinsten ersättes.
Jag tror dock att saken, i sig sjelf och synnerligast för barnens skull visserligen föga önskansvärd, bör kunna medgifvas under andra föreskrifter, mera förenliga med nuvarande så väl kristna som judiska iakttaganden vid denna icke blott materiella och ekonomiska, utan äfven heliga förbindelses ingående. Hvarföre skulle icke ungefärligen kunna så tillgå, som i afseende å andra blandade äktenskap? Men om giftermål mellan kristen och mosaisk trosbekännare här i landet icke anses böra tillåtas, äro ju för dylika undantagsfall svårigheterna ingalunda så stora. Kontrahenterna behöfva blott begifva sig till Köpenhamn eller Hamburg för att der ingå äktenskap, som kunde anses härstädes giltigt, och endast i lag stadgas i afseende å barnens förhållande så uti kyrkligt, som rättsligt hänseende, dervid mig synes att barn af sådana äktenskap böra blifva kristna, då makarne äro Svenska medborgare och fortfarande vilja uti Sverige sig bosätta. H. Exc. Hr Frih. De Geer: Då bland de många talare, som här yrkat på återremiss af Lag-Utsk:ts Betänk., en särskildt framställt den önskan, att jag icke skulle motsätta mig ett sådant beslut, och vid sådant förhållande min tystnad möjligen kunde tolkas som ett samtycke till denna begäran, har jag anhållit om ordet, för att tillkännagifva, att jag anser de framställda anmärkningarne, som efter mitt omdöme blifvit till största delen nöjaktigt vederlagda, icke vara af den vigt, att de böra förhindra bifall till K. M:s Propos. Jag vill för öfrigt icke förlänga den redan utdragna diskussionen med att ytterligare upptaga en eller annan anmärkning, som måhända skulle kunna fullständigare än, som skett, bemötas. De enda punkter, i hvilka anmärkningarne synas mig ega något fog, äro frågorna om sättet för lysning och för sådana äktenskaps upplösning. 1 afseende å lysning har jag redan uttalat min åsigt, att den är en rent borgerlig handling, och att någon obligatorisk föreskrift för dess ordalydelse icke förefinnes, men om min åsigt häruti är oriktig, och ett särskildt förklarande i denna syftning erfordras, så kunde sådant lämpligast ske genom borttagande af den antydning i kyrkohandboken, enligt hvilken man velat deråt gifva betydelsen af en kyrklig akt.
Proposilion om beviljande för den nya tomtregleringen af ett statsbidrag af 99,408 R:dr 29 öre, af hvilken summa 0,765 Rulr 46 öre skulle utgå såsom lån och det öfriga såsom anslag utan ålerbelalnings-skyldighet: varande dessutom al Magistraten i underdånighet anmäldt, bland annat, att genom det ersättningsbelopp, 83,702 R:dr 28 sk. banko, sorn för den uppbrunna fasta egendomen medgifvits, i medeltal icke. större godtgörelse än 3,600 R:dr R-.mt erhållits för hvar och en af de 35 brandförsäkrade gårdarne; alt den af eldsvådan uppkomna skadan kunde beräknas till minst 200,000 R:dr sistnämnda mynt utöfver den ersättning, som tomternas egare bade att för brandlörsäkrad fast och lös egendom uppbära; samt alt, derest understöd af allmänna medel icke erhölles, måste den nedbrunna stadsdelen, ä nya byggnadsplanen utlagd till 57 tomter, och för hvars bebyggande kostnaden beräknats till minst 650,000 R:dr, under en lång följd af år, till skada för både staden och kringliggande landsort, förblifva obebygd, enär de fleste tomtegarne saknade tillgångar till nya byggnaders uppförande, hvadan Magistraten, å stadens invånares vägnar, tillika anhölle om Nådig framställning till Rikets Ständer, angående ett byggnadslån å 450,000 R:dr Runt, med rättighet för låntagarne ali, i anseende till bristen å legel och isynnerhet ä kalk, få bebygga de nyindclade tomterna med trädhus, utom rådhuset, hvilket antingen borde uppföras af slen eller, om del bvggdes af träd, förses med tegelbeklädnad.
Linne och andra tvättkläder, som nedsmutsats af kolerauttömningar, läggas i saltsur sublimatlösning eller karbolsyrelösning och upptagas därur för att sändas till tvättning först efter ett dygn. Betryggande är äfven att genast koka dylika persedlar i vatten under en half timmes tid. Gångoch sängkläder desimfekteras bäst i en offentlig desinfektionsanstalt, men kan man i nödfall själf desinfektera dem genom att inlinda klä- despersedlarna i ett lakan, doppadt i saltsur sublimatlösning, och sedan byka det, som ägnar sig härför, i kokande vatten samt tvätta det öfriga med en svamp, doppad i sublimatlösning. Skodon och andra persedlar, som ej utau att förstöras kunna behandlas med hett vatten, tvättas med sublimatlösning. Rum, där kolerasjuk vårdats, bör ställas på vädring under minst eu veckas tid, innan det af någou annan begagnas. Hafva flere personer sjuknat i samma hus, är detta att betrakta som en kolerahärd och bör om möjligt utrymmas för eu tid af minst tre veckor. Den som desinfektionsmedel använda saltsura sublimatlösningen består af 2 delar (gram) sublimat + 10 delar (gram) utspädd saltsyra + 1,000 delar (1 liter) vatten. Detta ämne är särdeles giftigt och erhålles från apotek endast efter läkares recept. Om tecken, som tyda på kolerasmitta, hos någon visat sig, bör man genast vidtaga nö- diga åtgärder, emedan erfarenheten ådagalagt, att en tidigt inledd ändamålsenlig behandling är särdeles verksam. De första sjukdomstecknen äro: känsla af illamående, oro vånda och tryckning i maggropen samt diarré jämte snart påkommande kräkningar. Vid dylikt illamående bör därför sängen genast intagas, terpentinduk och senapspapper läggas öfver buken, något te med tillsats af vin eller konjak drickas, tills lindrig svettning inträder. Mot diarréet bör tagas något opiumhaltigt medel, och det är därför fördelaktigt att redan på förhand af en läkare hafva erhållit recept å dylikt medel jämte noggrann föreskrift angående användningen. Mot kräkningarna gifvas små isbitar eller kallt kolsyrevatten, möjligen tillsatt med nå- got vin eller konjak.
Detta ökade naturligtvis ytterligare det brydsamma i den unga makans belägenhet, då hon sålunda fann sig öfvergifven af alla under den kris, hon inom kort skulle genomgå. Husets öfriga tjänstefolk hade ej häller lust att genom sin tjänstvillighet mot den öfvergifna blottställa sig för Kirstis nycker. Elin instängde sig nu i Klas' kammare; här skulle hon väl åtminstone ostörd få gå sitt öde till mötes. Man vågade väl ej rikta sina intriger till det område, husets herre tagit i sin särskilda besittning. Under beklämning, nära nog förtviflan framfödde hon här sitt barn. Ryktet härom utgjorde signalen till det drama, som länge förberedt nu nalkades sin fullbordan. Kort efter denna katastrof hastade Kirsti ned till gårdsfogden Olof. Hennes nåd ber er oförtöfvadt komma upp till sig. Hon väntar er i herr Klas' kammare. Ni menar väl ingalunda allvar med detta? Jo det gör jag visst. Hon har något uppdrag till er, som tarfvar skyndsamt utförande. Han lofvade genast begifva sig dit upp, efter det så påfordrades. Men knapt hade han trädt in i rummet innan Kirsti slöt igen dörren och bommade väl till densamma. Härpå hastade hon till herr Klas. Ers nåd behagade nu infinna sig å Laukko för att bevittna sanningen af mina ord, ropade hon till honom redan på afstånd. De äro båda i säkert förvar, så att hvarje flykt är omöjlig. Herr Klas kände vreden koka upp inom sig och skyndade i väg till gården. Försiktigt smög han sig fram till den dörr, som afstängde hans rum från salen i öfra våningen. Han lyssnade. Han kunde tydligt urskilja ett samtal där inne. Nu svallade vreden öfver. Förbittrad röt han till sin maka: Nu har jag dig i fällan, min nådiga; men denna bedrift skall också blifva din sista. Det var en solig och vacker dag. Snö hade kort förut fallit och de löst hopade flingorna glimmade som silfver i furornas kronor, på drifvorna och byggnadstaken. Alla i huset bosatta hade fått order att skyndsamt utrymma detsamma. En talrik skara tjänstefolk, ryttare och andra sågos församlade ute på den stora gårdsplanen.
Herr Berghman: Herr Hjerta har illa fattat min mening , om han trott mig vara e« mot att Canalen ger pensioner af egna medel. Detta vill jag icke hindra , endast det icke kommer Staten på någon kostnad. Jag anhåller ännu en gång om proposition, eller att jag må få höra den citerade strophen i Utlåtandet uppläsas , då min reservation torde vara onödig. Härefter upplästes det af Herr Berghman omförmäldte ställe i Banco Utskottets Utlåtande. Herr Berghman: Det är väl icke att för moda, att Staten kan komma att betala dessa pensioner, men icke dess mindre tror jag det vara säkrsst , att Ridderskapet och Adeln förbehåller sig , att Staten icke mä dermed för framtiden graveras. Den /{. December e, m, 343 Henr Grefven och Landt-Mar skallien gjorde å nyo proposition tili bifall å Banco-Ufskottets Utlåtande. Ropades starka Ja, jemte några Nej. Herr Berghman: Om Ridderskapet och Adeln bifaller den nu gjorde proposition, får jag yrka Votering. Herr Hjerta'. Om Herr Berghman påminner sig , har i Hufvud-Betänkandet rörande Götha Canal influtit den mening, att Ständerne icke efter år 182g på något sätt erkänner sig skyldige att biträda Canalen. Jag anhåller, att Herr Berghman täcktes fästa uppmärksamhet hätvid och afstå från en votering, som endast på dubbelt sätt skulle upptaga tiden. Herr Berghman: Jag kan icke afstå från mitt yrkande, att det af mig föreslagne tillägg måtte göras. Om det ändå vore den minsta betänklighet dervid ; jag finner mig annars nödsakad att begära Vorering. Herr Uggla Göran Gustaf: För min del hvilar jag visserligen trygg vid Utskottets Utlåtande, men jag anser likväl det af Herr Berghman föreslagne tillägg så oskyldigt och tillika så billigt, att jag icke finner någon betänklighet, att derå tillstyrka bifall. Herr von Hohenhausen:
Förteckning öfver kasserade inventarier vid Hernösands Navigations-skola: 1848. 4 stycken blecklampetter till rittaflorna 1: 50. 2 » sämre linialer af furu — 50. 1849. En ställning till kronometern 1: 50. En vattenhemtare af jernbleck 2: — 1856. En sopskyffel af jernbleck — 50. En dammborste - 1: 50. En handborste 1: — Hernösand den 5 December 1862. C. F. Lundqvist. t. f. ordinarie lärare. 307 Chefens för Statens jernvägs byggnader underdåniga utlåtande, angående Rikets Ständers Revisorers anmärkning vid de öfver nämnde jern vägsbyggnader upprättade räkenskaper. Underdå nigst e Memorial. Till följd af Eders Kongl. Maj:ts genom Chefen för Kongl. Civil-departementet mig meddelade nådiga befallning, att inkomma med underdånigt utlåtande, rörande de af Rikets Ständers Revisorer vid några uti 1860 års jernvägsräkenskaper upptagne utgiftsposter gjorda anmärkningar, får jag i underdånighet anföra: Uti § 1 af det mig meddelade transsumt af revisionsberättelsen, som härhos återgår, hafva Revisorerne fästat Rikets Ständers uppmärksamhet vid den beredvillighet, hvarmed invånarne i de trakter, som företrädesvis kunna vänta fördelar af jernvägsanläggningarne, på sednare tider erbjudit sig att, kostnadsfritt för Staten, till desamma upplåta erforderligt jordområde, hvarföre Rikets Ständers Revisorer förmoda, att, isynnerhet der flera alternativa rigtningar förslagsvis blifvit uppställda, kostnaderna för jordersättningar böra kunna, åtminstone till största delen, statsverket besparas, om invånarne i sådana orter få tillfälle att före liniens bestämmande sig deröfver yttra.
Vid insträffadt dödsfall , eller der egendom lill Borgenärers förnöjande blifvit afträdd, ege vederbörande länsinnehafvare att om innestående tillgångars utbekommande serskildt anmäla sig hos BancoSty reisen, och sina anspråk lagligen styrka. §• 7- Alternativ. Kongl. Svea Hof-Rält i Stockholm skall allena och i första rummet vara Bankens lagliga Domstol, der någon såsom kärande mot Banken uppträder. I fråga om Bankens käromål, galle allmänna Rättegångsordningen och hvad för serskilda fall linnes stadgadt. Kongl. Svea Hof-Rätt i Stockholm skall allena och i första rummet vara Bankens lagliga Domstol, antingen Banken är kärande eller svarande, der icke i serskilda fall blifvit annorlunda uttryckligen stadgadt. Fordringsanspråk, hvilka af Banken bevakas efter Concurs-Lagen, vid serskilda Domsalen, måga hos dem pröfvas och afgöras, så framt icke någon invändning eller anmärkning uppstått mot giltigheten af ett slikt Bankens fordringsanspråk; men om så sker, skall tvisteämnet tili pröfning och afgörande hos ofvanbemälde IIof-Rätt hänskiutas. $. 8. Konungens Befallningshafvande, Magistrater, Executorer, Domare och öfrige Autoriteter samt Embetsoch Tjenstemän i Riket skola, vid ansvar, vara pligtige att lemna Banken behörig och skyndsam handräckning uti de mål hvarom de för Bankens rätt och bästa varda anlitade. $• 9- Banken bibehålles vid rättigheten att sjelf låta anställa auclioner till försäljning af lös pant, för sina fordringars utbekommande; samt att, medelst anbuds-auetioner, föryttra egne öfverflödige Inventarier och Effecter. Bancooch Bag-TJIskottens Betänkande N\o 3. §• Joll os Konungen skola anmälas alla sådana Banco-Verket rörande regleringar vid eller emellan Riksdagarne, som äro af beskaffenhet att föranleda Påbud eller allmän Kungörelse till serskild Autoritels eller till Allmänhetens efterrättelse.
Statskontorets reqvisition, ■ utbetalas det belopp, hvilket för åren 1840 till och med 1846, såsom rotefrihets-afgift af nyhemman inom Norrbottens och Westerbottens län, lill Statsverket influtit; varande detta belopp förslagsvis beräknadt till 2,400 r:dr årligen eller , för sju år till sextontusen åttahundra riksdaler. § 58-. Af Riksgälds-kontoret skola de kostnader1 godtgöras, hvilka erfordras för; samlandet och utgifmandet från trycket samt utdelandet till vederbörande embetsmyndigheter och församlingar af de för hvarje serskildt regemente eller korps, uppgjorda ursprungliga kneckiekontrakterna, jemte de Kongl, fästställelse-resolutionerna å. samma köntrakter, äfvensom deruti sedermera tillkomna förändringar och tillägg. § 5c). För bestridandet af dp ökade utgiftér för postverket, h vilka, enligt Kongl.. Mefvet den 3 December i843» föranjedts genom den efter poslhemmanenS' 16 Stals-Utskolieis Memorial, N:o 280. olika skjutsningsbesvär lämpade och då beviljade förhöjning i postskjutslegnn, bör en, dessa utgifter motsvarande och förslagsvis till tiotusen riksdaler beräknad, anslagssumma för år 1848 af Riksgälds-kontoret, efter delta års slut, Kongl. Öfver-post-direktörs-embetet tillhandahållas. B.) A Riks gälds-kontor et vid 1844 184$ &rs Riks lag an~ visademen ännu icke bestridda statsutgifter. § 60. Det af Rikets sednast församlade Ständer beviljade och för år 1847 i Riksgälds-koiUoret ännu innestående anslag till lindring uti det rustoch rote-hållarne inom Jemtland åliggande rustningsoch roleringsbesvär bör i den ordning, Kongl. Maj:t behagar i nåder föreskrifva, med lyratusen riksdaler utbetalas. § 6 T.
Då två Stånd uti denna fråga sålunda stannat emot två, har Utskottet skolat inbjuda Borgareoch Bonde-Stånden att förena sig med Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet om Utskottets af sistnämnda två Stånd godkända förslag. Antages icke denna inbjudning, torde omröstning böra ega rum, enligt följande proposition: 3:o. Den, som godkänner Utskottets, af två Stånd gillade, förslag, att stämpelafgiften för tidningar må oförändradt förblifva vid dess nuvarande belopp, nemligen lör halft ark och derunder 2 rst.; från ett halft till och med ett helt ark rst.; derutöfver till och med ark 3 rst. o. s. v., röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer denna afgift att nedsättas till det belopp, hvartill densamma intill sednaste Riksdag var bestämd, eller för halft ark och derunder 1 rst.; Heviliningi-Utskollels Memorial, N:o 11 9 1 rst.: från ett halft till och med ett helt ark 1 \ rst., derutöfver till och med l\ ark li rst. o. s. v. Vid sistlidne Riksdag, då stämpel-afgiften för tidningar fördubblades, ansågs denna afgift för andra periodiska skrifter böra bibehållas oförändrad, hvarföre i 10 § 3 mom. stadgades, att för sistnämnda skrifter skulle erläggas half stämpelafgift. Skulle nu, enligt Borgareoch Bonde-Ståndens beslut, stämpelafgiften för tidningar komma att nedsättas till hälften af nu stadgade beloppet, så torde det blifva nödigt att i stadgandet, angående stämpel-afgiften för andra periodiska skrifter införa den rättelse, att dessa skrifter skola erlägga lika afgift med tidningar, emedan i annat fall en icke afsedd nedsättning för andra periodiska skrifter uppkomme.
Under ett billigt erkännande af det patrio, tiska nit, som ledt Herr Directeuren Rosenberg att nu wäcka denna fräga, hafwa Utskotten med utmärkt nöje till granskning upptagit betz förslag. Utskotten hafwa med anledning deraf ansett icke öfwerflödigt, att först fästa Riksens Högloft. Ständers närmare uppmärksamhet pä de wigtiga fördelar, som Fäderneslandet före detta en längre tid af Sillfisket ägt, och de i samma förhällande stora förluster, som detta Fiskes upphörande förorsakat. Enligt mättelig calcul saltades wid wänlig fängst ärligen i Götheborgska och Bohuslänska Skärgärden öfwer 2oo,Ooo tunnor Sill, och kokades öfwer 80,000 fat Den ii Ock ober. 19 fat Tran. Flere tusende menniskor äcde wid denna handtering sitt uppehälle och su.- Utkomst. Skeppsfarten syiellsattes medelst införsel ar salt och utskeppning af Sill och Tran. Swerige bade till lindrigt pris sitt behof ar desia nödwändighetsivarcr ymnigt upplylldt, och hämtade för öfiverskottet frän Utlänningen en ärlig winst af flere millioner Riksdaler. Utskotten haava derföre trott blotta möjligheten att äterwinna sä betydliga förmouer förtjena den werkmmm.iste undersökning, och sä mycket mera sannolikheten af ett sädant företags lyckliga utgäng. Utan att ingä i utredning af de orsaker, som kunnat wälla Sillens flygt ifrän Gölheborgs och Bohus Läns Skärgärd, anse Utskotten hoppet om desi äterkomst dit, wara, vin ej alldeles försvunnit, ätminstone aflägset. Utskotten anse fördenskull det, hos andra Nationer redan länge nyttjade sätt att fänga Sill pä djupet, böra wid närwarande omständigheter sä mycket hellre hos vsi införas, som enligt säkra underrättelser, Sillen i flere är nästan under hela sommaren uti stor ymnighet wisat sig i Cattegat längs efter Rikets westra kust.
Under denna förmodan har Kongl. Maja så mycket mindre tvekat, att lein - 'ioo Stats• och Banko-Utskottens Belankanden. lia Canal-Directionen de serskildta understöd, Bern omsländigheterne oundvikligen påkallat, sora Kongl. Majit ej undfallit, att dessa icke kunnat Directionen vägras, utan att derigenom sinna mera försvåra utvägarne till arbetets fort. gång för framtiden. Kongl. Majit har likväl ansett det biträde af Stats-Verkets medel, hvarom Directionen anhållit, äfven vid detta tillfälle böra inskränkas till ett Förskott af TioTusen Ri ksdaler, hvilket Kongl. Majit i Nåder beviljat Directionen emot förbindelse, att det samma återbetala sist inom den tid, som för ofvan anförde I.åne-Summas godtgörande blifvit foreskrifven. Ett af Herr Grefve von Platen i detta Ernrie hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln ingifvit Memorial har äfven blifvit till Statsoch Ranco-Utskotten remitleradt. Förenade Utskotten hafva tagit allt detta i öfvervägande. Och, sorn de nu i fråga varande utgifter äro af sådan beskaffenhet, att de icke, utan olägenhet, skulle kunna uppskjutas; hafva förenade Utskotten velat tillstyrka, att den härtill erforderliga Summa, som, enligt Canal-Directionens uppgift, utgör omkring Attatn.Tusen 80,000) Bid Banco, må för denna gången, i afräkning på det arliga Byggnads-Uåne-biträde, som, enligt 1815 års Riksdags-Beslut, Canal-Bolaget för innevarande år tillkommer, från Banken förskottsvis genast utbetalas. Hvilket Rikets Höglofl. Ständers bepröfvande vördsamligen underställes. Stockholm d. 3 April j8i8. BendiaUtskottets Betänkandenl '301 N:r 30. Riksens Högloft. Ständers Banko-Utskotts Betänkande, angående Medel till Jernhandteringens och Bergslags-rörelsetis understöd och upprätthållande.
Alla utmätningsålgärder för hyra emot den lösa egendom, som begagnas för bedrifvande af gäldtjnärens rörelse, inställ os under de 30 dagar, som följa omedelbart på konkursens öppnande de jure; dock att härigenom hinder icke må läggas i vägen för hyresvärden alt bevara och försäkra sin hypotheksrält i dessa lösören, likasom ej heller hyresvärden härigenom är stängd från att under liden återtaga sin uthyrde okal, ifall han sig sådan rätt betingat. KAP. II. O/n förordnande af referent och öfoer förvaltare i konkursmål. 451. Uti samma utslag, som förkunnar öppnandet af konkurs,- förordnar handelsdomstolen äfven en af sina ledamöter till referent i konkursmålet och till konkursmassans öfverförvaltare (Juge Commissaire). 452. Denna referent och öfverförvaltare åligger särskildt pligten att påskynda och hafva tillsyn öfver konkursmålets handläggning och allt hvad som hörer till massans utredning. Jemväl vare han pligtig alt i domstolen föredraga alla tvister, som af konkursmålet föranledas och öfver hvilka domstolen är behörig att döma. 453. Uti hvad denna referent och öfverförvaltare besluter och förordnar, kan icke sökas ändring utom i de händelser, som af denna lag äro utstakade. I tby fall sökes ändring hos handelsdomstolen. 454. När sorn helst under konkursens behandling stånde det handelsdomstolen fritt, att, i stället för den först utsedde referenten, dertill förordna någon annan af domstolens ledamöter. KAP. III. Om försegling af konkursboet och hvad genast är mot konkursg alden är en alt vidtaga. 455. 1 det utslag, som förkunnar öppnandet af konkurs, ege handelsdomstolen jemväl att anbefalla försegling af konkursboet och koiikursgäldenärens förvarande i bysättningshäkte, eller vakt om hans person af en polistjänsteman eller gendarm. Anser domstolsreferenten uppteckning af boets tillgångar kunna på en enda dag förrättas, må dock försegling icke ega rum, ulan skall då uppteckning genast försiggå 54 Kongl. Majlis Nåd.