Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St., vid denna riksdag, inse nödvändigheten af ett med landets innebyggares intresse mera öfverensstämmande tull-systeme; under förutsättning af den utgående tullens upphäfvande; och i förväntan af en billig nedsättning af tullafgifterna å nödvändighetsvaror, anser jag, med anledn. af de sednaste årens resultater, tull-inkomsterna kunna beräknas till Salu-accis af städerna. Denna utskyld torde icke mera såsom en inkomst-titel böra uppföras, då det är troligt, att Regeringen, på R. St:s förnyade beslut om en obehindrad handel med landels egna pro - i3,5ooj 6,ooo ioo 25,000 8o,ooo| 9,000 60.000 20.000 3.000 8.000 I 4,000 3,200,000 3,36g,5oo Deli i Februari. 181 dueter, malte deråt lemna verkställighet; hvarigenom den s. k. salu-accisen kommer att upphöra. Postmedel Chartae-sigillatae-medel Sta extra ordin, statsinkomster rtdr btco Restantier 4,85o,ooo 200,000 Sta beräknad stats-inkomst rtdr btco 8,4i9,5oo Förslag till beräkning af stats-ulgif terna. Första Hufvud-titeln. K. M:s hofhållning Landets bästa klafver en klok och omsorgsfull styrelse, men härtill fordras icke något lysande liof, med den förnäma uppvaktning och talrika betjening, som medtager så betydlig del af anslaget för II. M. Konungens hofhållning. Då år 1823, på Riksmarskalkens framställning om beliofvet af ökadt anslag för itsta hufvud-titeln, R. St. beviljade en tillökning af 100,000 r:dr; skedde sådant, utan någon föregången undersökning, och under hoppet på de bättre tider man förespeglade sig. R.
Sedelpapper, angående allemnadt prof på nytt — 6 1 15 — b. 18 Febr. b. 15 Febr. b. 18 Febr. b. 15 Febr. Sedlar, om indragning af Bankens å 1 R:dr och utgifning af så- dane å 3 R:dr, se Banken. ■» om förändrad beskaffenhet af Riks-bankens och Enskilda Bankernas — 6 1 12 — b. 25 Jan. b. 25 Jan. b. 25 Jan. b. 25 Jan. » om inlösen af några å Daler Kopparmynt lydande — G 1 39 b. 12 Sept. b. 15 Sept. b. 15 Sept. g. 15 Sept. » om dito af några Riksgälds-kontorets — 4 1 151 — b. 15 Aug. b. 15 Aug. g. 15 Aug. g. 15 Aug. Segel-linieskepp, se Linieskepp. — 77 — E.W & cd" § ^ Oq CO ~ CO P > a 1 £. CD ö! Kiks-Ståndens Beslut. 03 a* ET g. — • CD cL p Ciq 5.^ S ii ® sif DT* p if s. 03 s. cd s CD i-i. I"1 f 3' qq T* p’ P O O CLl CCD CD - 2- po CD d. • crq tö CD 03 C Kidd. o. PresteBorgareBondeN:0 N:o Sid. Adeln. Slåndet. Ståndet. Ståndet. N:0 T Seglations-ordningen, om vissa ändringar i 5 2 2 — b. 10 Mars b. 10 Mars b. 10 Mars å. 14 Mars Svar på återremiss — 5 2 6 — a. a. 4 April a. a. 4 April a. a. 4 April a. a. 4 April Sigtuna, om anslag till reparation b. 14 Jan. af S:t Mariae kyrka i — 4 1 29 å. 14 Jan. å. 18 Jan. b. 18 Jan.
Jag har svårt att antaga det kyrkorådets protokoll, bevittnadt af kyrkoherden och åtta andra trovärdiga män, skulle vara oriktigt. FRIHERRINNAN. Det är falskt skrifvet! HÄRADSHÖFDINGEN. Man begagnar icke ostraffadt sådana utlåtelser inför domstolen. BARONEN. Jag skall be att få observeradt det jag godvilligt afstått barnet till friherrinnan under vissa villkor. HÄRADSHÖFDINGEN. Och jag upprepar ännu en gång hvad jag sagt nyss, att det är domaren och icke parterna som afgör målet. Alltså: friherrinnan förnekar sig vara vållande till oenigheten? FRIHERRINNAN. Ja, det gör jag! Och det är icke ens fel att två gräla. 22 HÄRADSHÖFDINGEN. Det här är icke något gräl utan ett brottmål, för öfrigt tyckes friherrinnan ådagalägga ett stridigt lynne och ett hänsynslöst sätt. FRIHERRINNAN. Då känner ni inte min man. HÄRADSHÖFDINGEN. Var god och förklara er, ty jag kan inte fälla dom på insinuationer. BARONEN. I så fall ber jag att få målet nedlagdt, så att jag får söka skilsmässa på andra vägar! HÄRADSHÖFDINGEN. Målet är redan handlagdt och måste fullföljas! Friherrinnan påstår således att mannen är vållande till skilsmässan. Kan det bevisas? FRIHERRINNAN. Ja, det kan bevisas! HÄRADSHÖFDINGEN. Var god och gör det, men betänk noga att det gäller förinta baronens faderskap och rätten till egendomen. FRIHERRINNAN. Den har han förverkat många gånger, icke minst då han nekade mig sömn och föda. BARONEN. Jag nödgas härtill upplysa att jag aldrig nekat friherrinnan sömn; jag har endast bedt henne icke sofva till middagen, emedan huset därigenom vansköttes och barnet lämnades utan tillsyn. Hvad 23 födan beträffar, har jag alltid låtit frun i huset bestämma därom, och jag har endast afstyrkt ett par öfverflödiga kalas, då det vanskötta hushållet icke tillät sådana utgifter.
Jag vågar dertöre ödmjukligen föreslå, att LandtbruksAcademien må förses med nödiga medel till imättande af en LandtbruksDiscopt, hvarest Landtbrukaren kunde emot säkerhet och 4 procents renta erhålla förlag till sådana hushållsföretag, som Academien eller dess utsedde DiscontStyrelse, efter att hafva inhämtat underrättelser ifrån vederbörande HushållsSällskaps Förvaltningsutskott, ansåg nyttiga. Att en sådan fond för det närvarande ej kan samlas igenom enskildtes tillskott, hvilka skulle tagas ifrån näringar, som väl behöfva dem, inser jag nog; men sedan Riksens Ständers Bank uppburit 4 års afbetalningar på dess 1809 gjorda försträckningar till Krigsskuldens betalande, så torde den nu vara i den lyckliga författning, att äfven kunna lemna Landt - Den 1 Mars. 39 bruket ett understöd, som Bruksrörelsen och Slöjderna länge åtnjutit — ett understöd, som medelst sin förmånliga verkan på Varuproductionen och följaktligen på Handelsvågen, stärker Bankens egen credit. Om mina tankar i detta ämne vinna Eder Excellences och Höglofl. Riddeiskapets och Adelns upplysta bifall, så torde de få meddelas våra respectiva MedStänder, och det blifvande BancoUtskottet anmodas att ju förr ju heldre deröfver afgifva sitt yttrande. Begärdes på bordet. Hans Excelience Herr Grefven och LandtMarskalken proponerade bifall till de tvenne af Friherre Cederström föreslagna punkter, och att de tvenne första måtte uti den blifvande Tacksägelseadressen älven intagas} Härtill ropades ett allmänt Ja> och ansåg Ridderskapet och Adeln detta beslut böra med de öfriga respectiva Stånden genom en Deputation genast communiceras. Under det ProtocollsUtdrag härom uppsattes, uppläste Herr af Forselles, Carl Otto, ett Dictamen , innehållande förslag till förändringar uti NationalRepresentationen Åtskiliige hördes begära detta Dictamen på bordet; men Friherre Mannerheim, Lars Angust, uppläste 81. §. af RegeringsFormen , 40 Den 7 Mars. hvaruti stadgas:
Herre Gud, om du tog nå’n skada te kropp eller själ, då skull’ jag allt gråte mina modiga tårar, om jag aldrig gjort det förr. För nock vet du, att jag håller orimmeligt mycke åf dej. Anna (med allvarsam ton) Men det ska du allt sluta opp med, Anders; för jag får lof säja dej rent ut, att jag inte är i stånd att hålla åf dej igen. Anders. Jojo, Gud nå’ mej, det har jag nock sett; men jag trodde ändå, att du skulle ge med dej i längden, fast jag inte är så högt lärd och kan läse och skrifve så rart som du. Anna. Nu är du elak, Anders. Tala inte så der, för då går jag ifrå dej. Jaha du! Anders. Bli inte ledsen. Jag vet nock, att du inte är högfärdig, fastän folke i sockna tror så, för det du aldrig vill vare med på pigdansera. Men det kommer sej deråf, att du ble så fint uppfostrad med Mamsell på herrgåln; och kanske, när det kommer allt ikring, går du ändå och vänter på, att det ska komme en grann och ståtlig herre och ta dej te äkta. Anna. Jojo, ditåt lutar det, min lilla gosse. Anders. Men då får du allt akte dej, så att det inte går med dej som det geck med fleckan i visan: hon vänta’ och vänta’ så länge, att hon feck ingen te slut. Anna. Den visan mins jag mej inte ha hört. Den får du lof sjunga för mej, Anders. Anders (sjunger) Och gossen gick sig ut i morgonstund, Hejfilinkeli! Så gla’ och lusteli’. Då mötte han en mö i rosendelund: ”Vill du blifva min?” sa’ gossen; – Nej, nej, nej, nej, nej! Din blir jag väl ej, Nog får jag en ann’, sa’ flickan. Och gossen gick sig ut i middagsstund, Hejfilinkeli! Så gla’ och lusteli’. Då mötte han den mön i rosendelund: ”Vill du än bli min?” sa’ gossen; – Nej, nej, nej, nej, nej! Din blir jag väl ej, Får nog än en ann’, sa’ flickan.
St. hafva beviljat stora anslag för fängelsers byggande, dels under hopp alt uti dessa till förbättring återföra brottslingar, dels att, genom deras inspärrande, göra dem oskadlige; men månne det ej vore lika ändamålsenligt alt söka förekomma brotten och genom bildning af subjccterne för fängelserne minska deras antal, samt genom den yngre generationen af den ifrågavar. classen tillskapa nyllige, i st. för skadlige medborgare. Genom den erfarenhet jag vågar åberopa känner jag ej många exempel, der den genom är och vana i brottet uedsjunknc fängen återgår förbättrad lill samhället, sedan han genomgått correclionshusens inslructions-skolor, och tror derföre uppmärksamheten böra fästas pä det tillväxande slägtet, som, 0111 ej hjelp cmellankommer, skall förrätta aflösningen af den personal, som 1111 inom fängelserne är innneslulen, och denna mensklighetcus (iligt tror jag äfven innefatta enda correctivet för del med skäl öfverklagadc tilltagande af brott och brottslingar. Ulsk. har sagt sig erkänna hvad den enskilda välgörenheten i detta afsceende gör, och jag anser mig derföre kunna säga, all från den ort, för hvilken Ur Professor Bolméer begärt biträde, har denna välvilja ej varit främmande. Genom sammanskott af några personer samlades en summa af 22,000 102 Den 0 November e, m. r:dr b:co lill del bär omnämnde ändamål. Ett litet jordom fäng inköptes, bebygdes och inrättningen organiserades för 14 vanvårdade gossar. Desse emottogos, ocb inom den korta tillvaron af inrättningen sedan 1841 äro redan tvenne ynglingar utgängne i tjeust pä landet, 2:ne komma nu att utgå, om det ej redan är skedt, ocb 2:ue äro pä stället använde för undervisnings meddelande i handaslöjder lill de sedan antagne eller (närvarande, och ingen af dessa ulgängne hafva lemnat någon anleda, till fruktan för återfall i brottslighet.
Genom egen erfarenhet eller kännedom, af den Jord med det mera, till hwarS bearbetande och odling Herr Major Stael von kllolliein söker allmänt understöd, kan jag icke bedömma nyttan eller möjligheten af Herr Majorens företag > men jag äger en annan och särskild underrättelse härutinnan, som jag anser mig bade kunna och böra hafwa fullt förtroende före: den nemligen som jag, redan för flere är sedan erhölt af min nu mera aflidne Broder, hwilken snart 40 är war Bergmästare uti Westerbotten, och under tiden flere gänger, ä EmbetetS wägnar, besökte Nasafjelis Silfwer-Werk, samt hermid äfwcn fästade nödig upmärksamhet, pä siclfwa LandSortcnS läge och beskaffenhet. Denne min aflidne Broder bäde berättade och försäkrade mig derom, att, efter hans tanke och öswenygelse, i fräga warande G>us-arbete, borde blifwa bäde nyttigt och lönande, om det med ordning och alfwar blefwe brismet; att jemwäl nedanföre sselfwa Silfwer-Werten more tillfälle kill gansta »vidlyftiga odlingar; samt att sistnämnde odlings-arbete och deraf följande LandetS befolkande, hufwudsakeligen skulle bidraga, till ett säkrare och sörmänligare begagnande af de star - Den 26 Februarii. r»5r skatter, som Bergen i denne aflägsna Landsort, för, modades hysa; börandes jag också harwid icke obemält lemna den i milt sinne anmärkningswärda omständigheten, huru som sörbemälte min aflidne Broder, bland annat, denna sak angående, yttrade och tittade, der föga hopp more om framgång uti nyst omförmäldte arbeten, sä framt icke någon sadan person wille ätaga sig urförandek deraf, som, med försakelse af allmänna sammanlesnaden, flyttade pä stället, samt derstädes hade all kostnad, möda och omsorg osparde, för bade Bergoch Landt-Brukets bedrifwande. Mig synes werkeligen, att detta sist vmförmälte inträffar pä Herr Major Stael.
Icke endast de handlande ledo förlust genom karantäner och spärrningar utan tillskyndades derigenom, till följd af det förhållande som alltid egde rum emellan produktion och konsumtion, en allmän skada, deraf verkningarne förr eller sednare läto känna sig. Motionären ville alltså föreslå, att Rikets Ständer måtte för sin del besluta dels, beträffande karantän mot kolera-farsoten, ett stadgande, hufvudsakligen öfverensstämmande med den lag, som i detta hänseende vore, sedan den 10 Mars 1852, i konungariket Danmark gällande, och dels, i afseende ä spärrningar inom landet till förekommande af sjukdomens spridning, en föreskrift, sorn inskränkte rättigheten dertill, utan att förhindra den enskilde att efter godtfinnande tillsluta sin boning, för så vidt lagen ytterst kunde sådant medgifva, samt att en underdånig anhållan till Kongl. Majrt måtte framställas om utfärdande af Nådig författning i enlighet med omförmälda beslut, som ansetts kunna erhålla följande lydelse: a) "Ali karantän mot den asiatiska koleran upphör; dock skall fartyg, »sorn ankommer med kolera-sjuka eller med lik af dem, sorn i denna sjukdom raflidit, hallas afstängdt fran beröring med land intill dess den myndighet, som rhar sig anförtrodd sundhcts-polisen på stället, meddelat föreskrift amadeo sjuskes behandling eller likets begrafning. Och eger bemälde myndighet att vidtaga alla de åtgärder, som kunna lända till den sjukes ändamålsenliga vård äfvensom till förekommande af smittas meddelande, på sätt derom särskildt stadgas. b) »Spärrningar inom landet, med hänsigt att hindra kolera-farsotens ut»bredande, må icke ega rum och må ej heller någon för sådant ändamål i e-get eller annans hus emot sin vilja inspärras, en hvar dock obetaget att i sin »boning vägra inträde åt alla, utom embetsoch tjenste-män, då desse för »embetseller tjenste-ärenden inträde äska.
Och med afseende på den sceniska utstyrseln, hvari länge de engelska teatrarna varit oöfverträffade, har han gått före alla andra, liksom han ock ständigt haft sin sträfvan riktad på ett godt samspel. I detta hänseende står värdigt vid hans sida i främsta ledet Miss Ellen Terry, en klassisk företeelse med illusorisk framställningsförmåga, ehuru icke alltid förfogande öfver tillräcklig - eld i de passionerade scenerna. Huru stora framsteg än Lyceum-teatern gjort under Irvings ledning, ett missförhållande är det, som den ej kunnat befria sig ifrån — ett förhållande, som måste inverka i hög grad hämmande på skådespelskonstens sunda utveckling, men som ekonomiska hänsyn tyckas hafva gjort oofvervinneligt. Jag menar det bruket, att ett teaterstycke uppföres kväll efter kväll, så länge det finnes publik, stundom under flera månader, ja i åratal. Därigenom kan naturligen den erforderliga personalen inskränkas till antalet, och utstyrseln kan i alla dess detaljer erhålla den omsorgsfullaste och kostsammaste vård, och särskildt i detta sistnämnda har den engelska publiken högt uppdrifna fordringar. Åskådarne kunna naturligen ändock erhålla någorlunda omväxling i repertoaren, då London eger mer än två dussin teatrar. Näst efter Lyceum förtjänar » Haymarket-Theater » att nämnas, hvilken står under Beerbohm-Tree ' s skickliga ledning. På fädernet är denne (trots det holländska namnet) af tysk härkomst. Han väckte först under teaternamnet Tree uppseende genom sin ypperliga framställning af dessa utländska bofvar, som äro så populära i de engelska teaterpjäserna. Den italienske prinsen, ryske fursten, franske markisen eller tyske baronen, alla dessa mer eller mindre stereotypa figurer, som de dygdädle engelsmännen tro sig nödgade att använda för utöfvandet af allehanda skurkstreck, hafva i Mr.
Den begäran som Frih. Klinkowström framställ alt någon af Fullmäktige skulle upslälla förslag lill en förändrad redaktion, tror jag mig efter förmåga hafva upfyllt, dä jag föreslagit, att i st. f. att sammanföra 18,000 r:dr för alla 3 åren, man skulle skilja summan, med förklarande, att från Riksdiskont, skulle från hvardera af de upgifna åren anvisas ett förslagsanslag af 6,000 r:dr — facit 18,000 r:dr för alla 3 åren tillsammans, med rättighet för Regeringen att förskottsvis lyfta detta anslag för hvarje år. Derigenom kommer saken efter min tanka i det skick att all tvekan huruvida Riksdiskont, bör betala större eller mindre del än delta förslagsanslag utgör, helt och hållet förfaller, ty då är det klart att, om för året förskottsvis utbetalts 6,000 r:dr men händelsen gör att t. ex. 18,000 r:dr behöfvas, så har man icke vidrört den för alla 3 åren anslagna summan, ulan blott förslagsanslaget för det löpande året. Jag har icke heller någonsin sett alt R. St. i något fall der förslags-anslag blifvit fastställdt samman - ,r.'o IICII Cl AllgUS(i. slagit beloppet för Hera år på en gång, utan utfört den ungefärliga summa som erfarenheten visat att kostnaden för det afsedda ändamålet årligen utgjort: och sådant är äfven öfverensstämmande med sakens rätta natur, men att lala om ett förslagsanslag deladt i vissa delar, det är efter min förmening en orimlighet: och jag vill komma derhän att ej behöfva se på förslagsanslaget i sin helhet deladt på vissa år, troende icke R. St;s beslut lägga hinder i vägen för §:ns upslällning efter den åsigt Gr. Lagerbjelke och jag sålunda uttryckt. Jag anhåller om återremiss. Frih. Palmstjerna: Jag ber om ursäkt att jag vågar påstå, att det beslut, som blifvit fattadt, verkligen lägger hinder i vägen.
Konungen äger rättighet att från (örtroende-embeten entlediga innehafvarne; men deraf följer icke, alt, då embetet genom grundlagsförändring blifvit indraget, embelsmannen kau anses oberättigad att tillgodonjuta de emolumenter, hvarom han i fullmakten blifvit försäkrad. Jag tillstyrker derföre bifall till StalsUlsk:s betänk, och skulle anse det för Den 26 Augusti f m. 35g den största orättvisa och ett verkligt våld mot dessa enskilda medborgare, om de icke blifva vid sina löneinkomster bibehållne. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla StatsUtsk:s utlåt. Ropades starka ja, blandade med nej. Dä Hr Landtm, nu förklarade, det han trott sig finna att ja öfverröstat nej, begärde Hr Munck af Ro sen schöld votering. Upplästes till justering och godkändes följande voter:sproposition : Den som bifaller StatsUtsk:s utlåt. N:o 208, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o. Ad. de vid SlatsUtskrs utlåt. N:o a58 gjorda anmärkn:r föranleda dess återremitterande. Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 88- Nej — 3o. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s den i5 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 25g, i anledn. af Hans Janssons från Elfsborgs län motion, ang:de ersättning till nämndemän och fjerdingsman för syner och värderingar m. m. Frih. Cederström, Jacob: Nämnden åtnjuter hälften af lingsgästningarna, och enl. författningarna åligger den derför att, utan särskild betalning, förrätta vissa kronouppdrag, såsom att vara närvar, vid syner å kronolägenheter m. m. Jag kan icke finna skäl att bifalla detta betänk., ritan att StatsUtsk. äfven uppgifver hvad ungefärliga statsutgiften skulle blifva, hvilken icke lärer blifva så obetydlig.
Vid pröfning af denna ansökning, liar Longi. lVIapt funnit de sannerliga lortjenster om fäderneslandet, dem lderr Orekve ^Z^ez-^a/ve i lifstiden adagalagl, innebära den mest giltiga anledning all bevilja bemälde Herr Orefves efleriemnade Lnka, livars förmögenliels-omsländigbeler ioke lemna lienne utsigten till en bekymmerfri lefnad, ett lämpligt understöd af allmänna medel, ocb Longi. Naj:t bar pa sadan grund, jemväl i toisäkrat Lnkefru Orefvinnan ^ZZ/ez^/zzr^s en ärlig pension af Ltt lusende Riksdaler Råneo, alt fran i836 ärs början oafkorladt ulga, deraf Vre - ^z/r. Zr// 6. Naj:t körblikver meck ali Kongl. Kää oeb ^nn68t kifsta 8täncler 8tää86 val bevågen. Datum ut. 8upra. z 0 « ^ n. «§. Mczr^/zs. L//ci/-ag a/ /Voroeo//et 6/^sz' //crzrc/e^- oe/r FVncEe-^encie.v^ /rc?/- /et r»/o> //a»» Xozrrczrge» r Äoe^/m/mv ^/otk c/e» s^/ /F^o. HöllKriberre ^6z^/e/zzr^ Herr bUberre /.agez-^e/^s^ Kriberre -rzozr ^e^zzLezr/re/zzr^ Orekve //c?z-c/^ Kriberre 0///szr^a«^ lillk.
Prop. JM 1, om Statsverket 1856. erhålla från Föllinge kyrkokassa den lill följd af samma utbrytning på deras kyrka belöpande andel af Föllinge kyrkas vinoch byggnads-säd, Konsistorium funne sig sakna skål ali till den underdåniga ansökningen tillstyrka bifall; hvaremot Kongl. Maj:ts Befallningshafvande anfört, att Hotagens af endast Lappmarkshemman och nybyggen bestående församling, jemlikt Nådiga Brefvet den 2 September 1851, väl vore berättigad att utgöra ett från moderförsamlingen utbrutet kyrkosamhäile med egen själasörjare, men att, enligt berörde Nådiga Bref, någon förändring uti förhållandet till moderförsamlingen i öfrigt icke skulle ega rum; hvadan och då derförulan de hemman, af hvilka kapellaget består, icke erlägga någon spanmålstionde till Kronan, och således icke eller bidraga till utgörande af det belopp spanmål, som Kronan såsom vinoch byggnadssäd afstått till Föllinge församling, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ansåg kapellaget icke, på sätt Konsistorium antagit, vara berättigadt till någon andel uti samma vinoch byggnads-säd, utgörande endast 6 tunnor 1632/3eo kappar korn; och enär de fåtaliga kapellboerne, hvilka åtagit sig icke obetydliga uppoffringar för kapellpredikantens aflönande, och för sin nya kyrkobyggnad åsamkat sig en jemförelsevis icke obetydlig skuld, i allmänhet befunno sig i mindre goda ekonomiska omständigheter, så att befaras kunde, det de, i saknad af tillgångar till bestridande af de omkostnader, hvilka voro en följd af kapellagels skiljande i ofvanomförmälde hänseende från moderförsamlingen, framdeles, särdeles vid inträffande större reparationer af deras kyrkobyggnad, komme att gå i mistning af den fördel, som genom anställande af särskild själasörjare blifvit kapellaget beredd, tillstyrkte Kongl. Maj:ls Befallningshafvande, jemte anmälan att Kronans odisponerade tiondespanmål inom
Memorial N:o 310, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 258. Ståndet lät bero vid Utskottets åtgörande. Memorial N:o 311, angående arfvoden åt Statskommissarierne Kock och Gråå; samt Memorial N:o 312, angående slutligt bestämmande af arfvodet för den hos Utskottet anställda Kamererare: bi föllos. S. D. Efter skedd föredragning biföllos Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Utlåtanden: N:o 38, i anledning af väckt fråga, om stipendier för Folkskolelärare, som å Institutet för Döfstumma och Blinda genomgå en kurs i methoden att undervisa döfstumma; samt N:o 39, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 9, rörande anslag af allmänna medel till ersättning för under smittosamma sjukdomar nedslagtade kreatur. S. D. Lag-Utskottets Betänkande N:o 45, i anledning af väckta motioner om arfsrätt för oäkta barn, blef, vid nu skeende föredragning, af Ståndet bifallet. S. D. Föredrogos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial: N:ö 129, angående ytterligare minskning i Utskottets Kanslipersonal: lades till handlingarne; samt N:o 130, om sammanjemkning af Riks-ståndens skiljaktiga béslut, i anledning af Utskottets Betänkande N:o 114,frörande Folkundervisningen i riket; Ståndet lät bero vid Medståndens beslut i fråga om 2:dra, 6:te och litte punkterna af Betänkandet N:o 114; hvaremot Utskottets åtgöranden i afseende å öfrige punkter af samma Betänkande lades lill handlingarne. S. D. Föredrogos Bevillnings-Utskoltets Utlåtande N:o 23, i anledning af väckt motion om sammanfattande i en eller två lagar af alla de stadganden och författningar som skola innebära kontroller öfver tulltaxans efterlefnad och garantera dess verkställighet, samt i öfrigt angå den inre trafiken; bifölls.