Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid enahanda förhållande, tillgodonjuter jemväl extra-ordinarie vaktbetjent, hvilken bestridi kammardrängseller husdrängs-göromål, samma aflöning, som för den förrättade sysslan är i staten anslagen. Vid inträffad ledighet af sådan tjenst, som bör återbesättas, skall, eller afdrag af livad för tjenslens bestridande måst utbetalas, den lönebesparing, hvilken uppkommer intilldess, efter ansökningstidens förlopp, någon i nedan stadgad ordning blifvit förordnad alt förrätta samma tjenst, tillfalla Enkeoch Pupill-kassan vid Riksgälds-kontoret. § 283. Då tjensteman eller vaktbetjent, för enskilda an g e lii g enheters besörjande, erhållit tjenstledighet, bör han sjelf vidkännas kostnaden lör tjenslens förrättande under den tid tjenstledigheten fortfar. Hör till StatsUtskottets Memorial N:o 293. 21 § 284. fiman ledig tjenst, af Fullmäktige återbesattes, skall sadan!, jemte de med samma tjenst förenade löneförmåner, äfvensom tiden, inom hvilken sökande ega alt sig anmäla, tillkännagifva.* medelst anslag på vanliga ställen inom Riksgälds-konloret. Ansökningstiden bestämmes till minst Fjorton dagar från anslagets utfärdande; dock beror rif*Fullmäktige alt utsätta ny ansökningstid, derest, inom den först bestämda liden, någon till tjenslens erhållande fullt skicklig och lämplig sökande sig icke anmält. § 285. Före återbesättandet af de /fenster och beställningar, hvilkas innehafvare i//da ander Kommissariatet, böra af detsamma upprättas förslag, hvarpå en af de sökande uppföres. Olver dessa förslag kunna besvär hos Fullmäktige anföras inom Åtta dagar elter det förslagen till Fullmäktiges Expedition inkommit; i hvilket afseende underrättelse om dagen, då eli dvlikl förslag ingått, bör genom utfärdadt anslag meddelas, saint tjenslens tillsättande, i läll (lere sökande sig anmält, uppskjutas intilldess denna besvärstid tilländagålt. § 286.
Lån å mera än ett ställe, eller ock någon Löftesman fått ikläda sig hos alla Disconterne gemensamt, högre betalnings-förbindelser än Författningarne medgifva. Med stöd af de framflutne årens erfarenhet, och då öfverteckningar på det hela varit ganska sällsynte, tro Banco-Fullmägtige att all nödig controll och säkerhet i detta hänseende kunde vinnas, dymedelst att tredubbla Register fördes blott på ett enda ställe, nemligen vid Banco-Disconten i Stockholm, hvilken fördetta ändamål skulle, likasom hittills, erhålla Avis-listor från båda Låne-Contoiren, och hafva sig ålagdt, att genast, då någon öfverteckning förmärktes, anmäla sådant med omgående Post, till behörig rättelse å det ställe, der öfverteckningen inträffat. Af det 1 ofvannämnde i2:te §. befintelige tillägg, att Cautioner utom Disconten ej få antagas förr än 8 dagar efter det Avis-listorne inkommit, synes väl afsigten hafva varit, att medelst den pa 3tne serskilde ställen skeende Registreringen af alla Lån, öfverteckningarne E 2 skulle 6o Berättelse skulle icke upptäckas först efteråt, utan pä för» hand förhindras; men detta har ej vid alla tillfällen funnits möjligt att tillvägabringa, i trotts af alla bemödanden , och den verkeligen Öfverdrifrta sysselsättning, som för dessa Registreringar erfordras. Fullmägtige hafva ansett sig böra öfverlemna detta ärende till Höglofl. Banco-Utskottets närmare bepröfvande och den åtgärd, som i anledning deraf må linnas lämpelig. §. 14. I fråga om Anrnaningar för Discont-Lån, så väl viii Banco-Discont-Verket i Stockholm som Lån-Contoiren i Götheborg och Malmö, har länge varit insedtoch ej ulan skäl anmärkt, att samma anstalt blott ofullkomligt motsvarar sitt ändamål, dåden ej kan utsträckas till både Låntagare och Löftesmän, utan endast till de förstnämnde. Det händer nemligen ganska ofta, att en Löftesman, som med skäl förmodat, att ett
1 Afd, 5i Haft 1 2 Stats-Utskotlets Memorial, N.o 180. municationer och andra allmänna arbeten för innevarande år, beviljas ett serskildt anslag af 26,754 R:dr 24 sk. 3 r:st, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; vinner nej, anses contra-propositionen böra blifva, att dylikt anslag beviljas till ett belopp af 27,000 R:dr. Sedan contra-propositionen blifvit bestämd, företages votering i hufvudsaken, för hvilket ändamål föreslås följande proposition: Den, som, med gillande af Stats-Utskottets utlåtande N:o 104, afslår det genom Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse äskade serskilda anslag för innevarande år tili vatten-communicationer och andra allmänna arbeten, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; vinner nej: (l:sta alternativet) bifalles för nämnde ändamål ett anslag af 26,754 R:dr 24 sk. 3 r:st. (2:dra alternativet) beviljas för berörde ändamål ett anslag af 27,000 R:dr. Stockholm den 26 Juni 1840. Arik. till Exp. Vtsk. den 27 Juni, hl. g f. m. Memorial med förslag till samtnanjemnkning och voteringsproposition, i anledning af olika beslut, angående anslag för innevarande är till Gevärs-Fabricationen.
Då Statens tillgåi t i , dödsfall ■MÄÄ fatästa'or 1 ,F°rsamliiigarne «W. genan, de „,es. sä juääkä tägt ‘ät ff blifvande skörden kan beräknas, utLas oL tilfond! sundom Zl^Z gZgvasg £'£S fram *DeU 10 inrätta,de SParbailk för Länet har vunnit förtroende och cä vu'?r,8rdi ^ 5. Skill. 6 m r "PPS'Cl1 msauaraes. S“U° 1111 ■9.40, B:dr Still, Set"VleU föl| Länet antaSne Djur-Läkare med arfvode af Hushållning CskT.s 'rrUn h,ehohei ^ Alik™," *u„ ’-ord/åse”fedt T r,i?eSlut’.Pen <Y ljenst Wifvit 1 Tidningarne Linr r i , ]edlS» med idlkannagifvande, alt, utom Lön på stat hade D'i.slvI]i,k-"enc il ,parakua -Etthundrade Trettiotre R;dr 16 Skbl årligen1 af föl tjeli"leifSrLdltaPHtiJkeT ’ 'Z SnJ1U ^ ingen skickliS Sökande sig ^•fingar ’ S*11CS utmärka Lnst på amney till dylika he :S1Ullr-lfande, iai;S^af Skallgångar, och för sådane, som fc^md nu KonM Man’, Z TTa efter den §rund> som ^nes ’ grande, i följd af sammi afde" December sistlidet år; ** mig fast«läldt i i -n iga Lief, vid Socknestämmor föreslaget och o lasLluldt, huru med uppbörd och redovisning af så beskaffade me - *4 tiel bör tillgå.
Joseph och Utobal bevisade icke denna gång med sina kroppar Egypti lands kulinariskaförträfflighet Utobal måtte anses for någon sorts komiskt parti efter först buffon Carl Johan och sedan buffon Pelle fått det i uppdrag. Eller är det för att göra föreställningen gemytligare att publikens ögon ibland skola fa hvila på en populär favorit, glad Bellmanssångare m. m.? Hans majestäts » favorit gafs denna gång af hr Hagman, hvars utseende narrat vederbörande till denna rolplacering. Detta var också det bästa af prestationen och något alldeles utomordentligt. Josephs lifslefvande med sitt af Bibeln bekräftad Christus-tycke. Spelet var också rätt bra, värdigt och ädelt, men ej nog genomarbetadt, t. ex. i andra aktens tältscen eller den svåra slutscenen. Rösten passar ej att åskådliggöra Josephs milda, fridfulla sinnesverld. Visserligen låg partiet bra för rösten, som tillsvidare rör sig ledigast i mellanregistret, men karakteren, klangen, sångsättet passade alldeles icke for Méhuls musik, och musiken är det vigtigaste i en opera, låt vara att den i detta verk ledsamt nog ej fatt större plats, som t ex. för igenkänningsscenen, som i toner skulle blifvit något helt annat än nu, en liten tragediscen, spelad af operister. Hr Max Strandberg skulle säkert kunna upptaga sin fars mantel i denna rol och låta höra romansen, som den bör låta och bör sjungas. Hr Lundqvist har på sin rundresa kring denra opera nu kommit till Jacobs rol och der bör han stanna tycks det. Apparitionens grundlighet märkes ej i följd af lycklig kostymering, maskei ingen är ypperlig, den vördige, silfver-hårade, sidskäggige patriarken upp i dagen. Upphöjd godhet och mildhet klinga tillmötes både i tal och sång, begge hållna med stor kraft och värme. Som utmärkta momenter må nämnas det storartade utförandet af den väldiga Jehova-hymnen, förbannelsen, det genomädla föredraget af duetten med Benjamin o. s. v., det hela en förträfflig konstprodukt, till hvilken hr L. hjertligen må lyckönskas.
Jag haf sökt göra redo för motiverne till Utskottets handlingssätt och öfvergår nu till den omtvistade frågan om nyttan eller skadan af handels-frihet, Huruvida Sverige med fördel kan bibehålla det nuvarande prohibitiv-systemet, derom torde tvifvel uppkomma hos den, som m«d uppmärksamhet läst och betraktat Committé - 627 Den 28 Junii e. m. rades underdåniga betänkande om en ny organisation af Tullverket ifrån pagina i i till 20. Omgifvet af Norrige på Landssidan och ägande Naboen Dannemark, som behärskar inloppet till Östersjön, får Sverige ensam uppbära de skadliga följderna af ett system, på hvilket dessa Nationers fria handelsfördelar till betydlig del torde vara beräknade. Förhållandet är föga bättre med Finland, Preussen, Mechlenburg och Hansestäderna ; de största af de handlande Nationerna på fasta Landet hafva afskaffat förbuds-systemet och infört ett Tariffsystem ; då så är, monne det är försigtigt att ensam behålla hvad alla andra förkasta? Man påstår, att England genom prohibitiv-systemet uppdrifvit sina Fabriker till dess nu varande höjd; jag t vi fl ar att detta varit det kraftigaste medel dertill, och förmodar att Englands Colonier , omäteliga handel och StatsLånesystem som »istrat ett ofantligt öfverflöd af pengar inom Landet, lika mycket eller kanske mera än proh i bit i vsystemet orsakat de Engelska Fabrikernas tillväxt hvilka troligen långt för detta skulle visat en mindre fördelaktig tafla, om ej handeln gåfvo dem lif och underhåll samt öfverflöd af pengar till låg ränta gåfve tillfälle till lätta och förmonliga förlager. Utskottet har ansett alldeles utom sm åtgärd, att ingå i undersökning om Svenska Fabrikernas tillstånd, samt den nytta ejler skada de tillföra Landet; dess bemödande har i afseende på dem inskränkt sig derhän att det uppgjorda förslå get skulle försäkra dem om allt V ■ben 23 Junii c, in. 873 Wilt skygd de kunna äska, öä vida de öfverensstämma och kunna drifva® ined Landets Sanna fördel.
Vigten af dessa omständigheter torde ej kunna bestridas; och Bevisorerne, som vid sitt besök i straffoch arbets-fängelset å Långholmen, sett 16 å 17 års ynglingar sammanblandade med äldre, förhärdade brottslingar, kunna ej annat, än önska framgång åt förslaget, att tillämpa cell-straffet äfven för de brottslingar, som blifvit dömda till mera än sex månaders fängelse. Då Bevisorerne lyckligtvis funnit åtminstone Stockholms stads och läns kronohäkten till stor del tomma, torde det få antagas, att det ökade utrymme, ofvannämnde vigtiga förbättring kräfver, skall utan allt för stor kostnad kunna anskaffas. Styrelsen vitsordar slutligen, att det i hufvudstaden för beredande af qvinnofångars förbättring bildade fruntimmers-sällskap på ett förtjenstfullt sätt gagnat genom att förskaffa tjenst eller bereda en tillflyktsort åt flera bland fångpersonalen vid deras afgång från fängelset. B). Cellfängelse-byggnader. Bedogörelserna för dessa anslag, omfattande för begge revisions-åren såväl länssom häradsoch stads-fängelserna, äro för år 1854 granskade i Kongl. Kammar - — 157 — rätten med anmärkning, men hafva för år 1855 ännu ej derstädes undergått granskning. De utvisa följande förhållande: Debet. Balans från föregående år: — Diverse' inkomster 525: 12. — Balans till påföljande år: Credit. Balans från föregående år: Utgifter: Nya länsfängelse-byggnadernas gemensamma konto godtgöres åtskilliga under åren 1852— 1854 kapital-konto krediterade inkomster ... 11,438: 10. 8. Balans till påföljande år: Enligt Fångvårds-styrelsens underdåniga berättelser hafva under revisionsåren, bland andra, följande arbeten blifvit fullbordade: Malmö läns-cellfängelse hade under år 1855 blifvit färdigt och afsynadt. Af den för detta fängelse förslagsvis beräknade kostnad, 110,000 R:dr, voro endast 90,201 R:dr använda, hvadan en betydlig besparing egt rum; hvilket förhållande
Och om de olägenheter, som äro oskiljaktiga från den politiska frihetens väl-gemingar, skola kunna hämmas, om nationernas ständiga vacklande mellan anarki och despotism skall kunna lemna rum för en sig sjelf beherskande frihets lugna framåtskridande, så skall detta ske derigenom, att menn iskorna småningom besluta sig för att behandla politiska frågor, så somde nu behandla vetenskapliga, att » blygas öfver otillbörlig brådska och partisk fördomsfulihet i det ena fallet lika väl som i det andra och att tro, att samhällets maskineri är åtminstone lika fint och ömtåligt, som en spinnmaskin, och säkerligen lika litet kan förbättras genom klåfingrigt tummande af sådana, som icke hafva gjort sig mödan att grundligt lära sig principerna för dess verksamhet. Till slut är jag öfvertygad, att jag gör mig till alla närvarandes ' språkrör, då jag till den vördnadsvärde grundläggaren af den Institution, som nu begynner sin välsignelse-bringande bana, framför våra lyckönskningar till fullbordandet af hans verk, och uttalar den öfvertygelsen, att den aflägsnaste efterverld skall framhålla det såsom ett slående exempel af den vishet, som alla menniskor af naturlig pietet gerna tillskrifva sina förfader.De klassiska språken och skolan. Af Isidor Flodström *. Vår tid år en skeptisk tid. Läror och meningar, hvilkas. sanning hittills ingen bestridt och knappast någon vågat be-tvifla, göras till föremål för skärskådning och kritik från alla håll. Såsom Stuart Mill anmärker, är det just ett karakteristiskt drag för tidehvarfvet, att principerna för all vår handel och vår vandel, vår tro och våra tycken, upptagas till förnyad revision och underkastas en omsorgsfull pröfning i syfte att utröna, om de äro värda att utgöra grunden för vårt samhällslif och våra samhällsinrättningar. Denna skepticism visar sig på alla områden af mensklig kultur, de högsta som de lägsta, och det är såsom ett uttryck deraf som vi betrakta de häftiga anlopp, för hvilka de klassiska språkstudierna vid våra skolor på senare tider varit utsatta. Rörelsen är visserligen icke från i går.
NummerLotteriDirectionen emottagit den uti Quittencet utsatte summan, och att Directionen förbinder sig att ansvara för den Nå - Betänkande n. 351 digst föreskrifne 5 p:C:ls räntan, men de 3:ne öfrige, på tillhopa 499° R-dr, innehålla icke någon slags förbindelse, hade väl Hrr Fullmäktige af K. NummerLotteri-Directionen begärt närmare upplysning om ifrågavarande fordran, men att Directionen, till svar härå, endast lenmat anvisning på förenämnde Quittencer samt K. M:ts i ämnet till Directionen aflåtne 3:ne Nådiga Skrifvelser, af hvilka, i den ena, under d. 7 Augusti i8o5, K. M:t på LotteriFonden anordnar 10,000 R:dr emot 5 procents ränta, jemte Nådigt tillkännagivande, det K. M:t framdeles ville anbefalla återbetalningssättet, samt i den andra, under d. 17 Septemb. 1806, anbefallt K. NummerLotteri-Directionen att förskottsvis utbetala 499° R-‘dr, och ändteligen, uti Skrifvelsen af d. 17 Augusti 1S20, i Nåder tillkännagifva, att Räntebetalningen, som förut utaf StatsMedlen utgått, lomme, i följd af den, vid 1818 års Riksdag, skedda Statsreglering, att upphöra; och hade, vid sådant förhållande, Hrr Revisorerne funnit lämpligt anmoda Hrr Fullmäktige att, med anledning af K. M:ts ofvanåberopade Nådiga Bref, förskaffa sig närmare upplysning om de villkor, emot hvilka Lånet blifvit beviljadt, samt derefter vidtaga de ytterligare åtgärder, hvartill de erhållne upplysningarne kunde föranleda, (p. 7 R. B.) Utskottet har, rörande detta ämne, inhemtat, att H:rr Fuilmägtige, tillföljd af H:rr R.evisorernes nyssberörde tillstyrkande, uti Skrifvelse till K.
Och för hans fantasi tecknar sig det barnets framtid i mörka bilder, formade af det hofskvaller, som dunstat ut i landsorten under de nio månader, Kristian VII suttit på Danmarks tron. Tanken är djärfvare än ordet, tanken vördar icke den unge konungens majestät. Nyss låg majestätet vågrätt under färlan, nu sitter det plötsligt upprätt på tronen, ännu skälfvande efter den sista afbasningen, men med envåldsmakten i sina barnahänder! Och i dess famn kastas nu handlöst detta femtonåriga barn! Envåldshärskaren hotar att öfverlämna sig åt libertinage. Räddom tronföljden medan det ännu är tid! Och statsmännen införskrifva ett kungligt afvelsdjur från Storbritannien – ett stackars barn hvars lif inviges åt olycka och lidande! Ingenting lofvar godt för den unga drottningen! Konungens lynne är häftigt, nyckfullt och uppbrusande. Nyss drog han värjan mot en kammarpage. Hans hjärta är fäst vid ingen, han älskar endast sig själf. Han har svaga nerver; han behärskas af fruktan för det tillkommande – i lifvet och i döden. Än fråssar hans fantasi i vällustiga drömmar, än ser han djäfvulen själf sträcka glödande armar ut för att draga honom ned i det hetaste helvete. Vid de bekanta aftonsamkvämen i de kungliga gemaken rör sig samtalet ideligen om galanta äfventyr, det uppfostrande elementet representeras af Crebillon fils’ romaner, och alla hemliga laster bedrifvas där offentligen, med allerhögsta sanktion! Där excellerar Brandt i konsten att säga bons mots, där kämpar han med framgång för att bli den mycket afundade Sperlings efterträdare i konungens gunst. Men också Brandt, hvars blygsamhet icke lätt såras, har i djupaste förtroende yttrat afsmak för den osminkade råheten i dessa orgier; och af alla de betecknande yttranden, som undfallit honom, framgår det klart, att den unge konungen, som förslösat sin lifskraft redan innan manbarheten inträdt, nu, utlefvad innan han ens blifvit fullvuxen, väntar sin unga drottning med ett frivolt och öfverlägset småleende.
Sådan Riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, då Stats-Rådet sist bordt kallelse dertill i Hufvudstadens kyrkor låta kungöra. §. 88. Riksens Ständer skola vid hvarje Riksdag förordna en för lagkunskap oeh 13 - Bih. till B. St. Prot. 1853 & 1851. 3 Sami. 1 Häft. 98 Förslag till ändring i Grundlag. — Regerings-Formen. utmärkt redlighet känd man, alt, såsom deras Ombud, efter den Instruktion de för honom komma att utfärda, hafva tillsyn öfver Lagarnes efterlefnad af Domare och Embetsmän samt att vid vederbörliga Domstolar i laga ordning tilltala dem, som uti sina Embetens utöfning af väld, mannamån eller annan orsak någon olaglighet begå, eller underlåta att sina Embetspligter behörigen fullgöra. Vare dock han i all måtto underkastad samma ansvar och pligt, som allmän Lag och Rättegångsordning för Aktörer utstaka. §. 97. Denne Riksens Ständers Justitieombudsman väljes af Riksens Ständer, genom Tolf af hvarje Stånd särskildt för tillfället nämnde ElektoFer, hvilka till detta vals förrättande sammanträda samma dag, då de af Stånden blifvit utsedde, och skiljas ej åt, förr än valet fulländadt är. Desse Elektorer skola samfäldt, först medelst slutna sedlar, hvar för sig, uppgifva den man, som de finna böra komma under omröstning. Falla dervid rösterna, till mer än hälften af de röstande Elektorernas antal, på En man, vare han behörigen vald. Aro åter rösterna så delade emellan flere, att en sådan full pluralitet för någon icke äger rum, anställes, med iakttagande af hvad 69 §. om lika rösters förekommande stadgar, ny votering, med slutna sedlar, till antagande af den, som de flesta rösterna erhållit, eller, om han icke antages, af den, som, näst honom, blifvit af de flesta Elektorerna kallad, och så vidare.
Men systern hade sett hans blick, o c h h o n beslöt att straffa: » Jag har tänkt på dig också, » sade hon, » på dig o c h barnen. » Einar Dahls ansikte växlade uttryck, det slog h o n o m som något nytt, att h o n skulle lämna d e m, fast h o n nyss talat o m sin resa. H a n kände sig i en hast helt hjälplös. Men så fattade han tröst: » Maria hade tänkt på d e m! » Aldrig hade hans tillit till systern tagit sig tydligare uttryck än g e n o m den spänning, m e d hvilken han betraktade h e n n e. Under tiden lutade denna tyst o c h m e d tankfull min sitt hufvud i h a n d e n; h o n förstod brodrens ångest, o c h att h o n ej lugnade h o n o m, var det straff hon tillämnat. Dessutom v o r o dylika ögonblick hennes triumfer, o c h hon brukade ej förkorta d e m. A t t se sig själf s o m den ledande var för henne en njutning, stor n o g att uppväga det besvär den kostat. Slutligen bad h o n brödren återtaga sin plats; hon v o r e n u som alltid beredd att hjälpa. Saken var den, att b o n fattat det beslutet, att IDUN 4Ü han skulle gifta sig; hon tyckte ej om att han sörjde längre, detta motarbetade hans framgångar o c h dessutom hade j u den kvinna, han ägnade sin sorg, varit henne allt annat än dyrbar. Men denna gång ville h o n välja hans nustru! Sällskapslifvet vore d o c k intet att b y g g a p å; mera på vägen måste hon föra saken, innan h o n själf reste. Valet var också redan g j o r d t! Denna natt, då hennes rastlösa tankar sysslat såväl m e d det obekanta fältet för hennes n y a verksamhet s o m m e d det hon måst lämna, hade hon erinrat sig en ung flicka m e d just de egenskaper h o n önskade finna hos sin svägerska.
Invändes, att lika gerna, som i Stockholm, borde då Theatrar i ProvinceStäderne af Autoriteterne på lika sätt understödjas, svarar jag, att Hufvudstaden väl har, till ett företräde härutinnan, rättigheter, sorn ej ens behöfva deduceras, att Folk nu mera i ProvinceStäderne ej lemnar möjlighet, och ej heller bildar aamma nödvändighet till Theaterns underhållande på en agtnirigsvärd fot, och slutligen att det beror ju af hvarje ProvinceStads innevånare, att innom sig bilda en dylik Spectacle* bevillning, som den jag föreslår. Jag slutar här. Jag tror mig ha bevist, att till underhållande af vår Nationalteater äga vi förmågan. Det ankommer på Riksens Ständer att afgöra, om vi hafva viljan. Saknas denna, hvad förmår då jag allena? Då må^ ste jag väl låta ramla den Nationallnrättning iag nu i 6 år, under så många excentriska 6ysslosättningar, med betydlig risqueiör egen 228 Den 25 Maji. förmögenhet, uppehållit, och jag vågar sågaj förkolrat. Ett ord i afseende på mitt personliga förhållande till saken, önskar jag få tillägga, emedan det kanske styrker mitt tal. Mitt nit är rent för all inflytelse af egna nyttan. Om få veckor afgår jag tillden Utländska Beskickj ning mig är anförtrodd. Då upphör möjligheten för mig att behålla Kongl. Theaterns styrelse', då upphör för mig, så på nyttans som nöjets vägnar, allt pt rsonligt interesse vid Kongl Theaterns bestånd eller fall. Jag har ju således tält af lika ren som brinnande itver för National rättvisans heder, af rent nit för mine Landsmäns nytta och nöje; af ren värme för det vackra och inferessanta Nationella Verk GtrsTAF lil och Carl Fersen anlagt; af ren tacksamhet för de många utmärkta och agtningsvärda Artister, hvars Förman jag med så mycken tillfredsställelse varit; hvars öden alltid skola ligga mig om hjertat, och hvats framtid jag nu, med förhoppningsfull förtröstan, anförtror till Riksens Ständers faderlig* ynnest och beskydd. Friherre Åkerhjelm , Gustaf Fredric:
Uti tillbe ebån ig ffrifwelfe af ben 19 Stugu lii 1833, har ©unbbetbsGoKegium inbcrätent hitrttlebcö tillfyn öfwer benita anjlalt blifwit hållen, och att bett ntcb itiganbe förtroende warit af allniänhetcn tillitab; att ben i fyitncrhet wifat fig werffam mot fåbana fiuföomar, för hwil* fa ben fattigare folMlajfen, genom beffaffenbeten af jttt arbete, fftt lefnabbfätt och fina bo £>å electrilla FraftettS nytta mot flera fjufligheter härigenom blifwit ytterligare befräftab, och bå betta botemedel, på annan wäg föft, icfe funbe ernåb utan fwårighet, tibfpillan och foffnab, färbelcb för bett arbetanbe flaken; få fabe Sunds hetbsGollegiutn anfett önffligt, att anflaget bertill måtte ytterligare få fortfara; hmilfet Stath* ©efreteraren i underdånighet tillfiyrfte. ©tatbs$)iåbctb öfrige mebleutmar ttnberfiöbbe benna unberbåniga hemilällan, och .ffongl. £D?aj:t wille om fortfaranbe anflag till nälla Slifbbag af 600 91:br till förberörbe änbamål gös ra Slåbig framftällnittg till Slifetb ©tänder, i fammanhang ntcb öfrige ©tatbswerfetb tilljlånb och behof röranbe ämnen. 2.