Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det förstår naturligtvis landshöfding Treffenberg mycket väl. Och har han funnit lämpligt att vid det omhandlade tillfället beteckna en på sin tid högt uppburen norsk statsman så- som sitt lands » onda genius », så har syftet varit, mindre att gifva flickorna en karaktä- ristik af den ifrågavarande mannens personlighet, än att låta dem få ett sista, drastiskt intryck af den afgående inspektorna oförbränneligt ungdomliga och lifliga temperament. För öfrigt — om det allra minsta af politisk agitation eller demonstration vidlådt gåfvan, skulle naturligtvis läroverksstyrelsen artigt afböjt densamma, alldenstuud ingenting kan vara mera oomtvistligt, än att skolan måste hållas fredad från allt hvad politik heter. Lika uppenbart är det, att hr landshöfdingen ingalunda åsyftat göra sig till skiljedomare emellau fursteparet, som utan skrupler bevistade den officiella festen, och den norska adelsdamen, som höll sig hemma, — ej heller mellan b. m:t drottningen och hennes hoffröken. Hr Treffenberg har utan tvifvel — för resten alldeles rätt och riktigt — resonnerat som så: Bägge parterna handlade i öfverensstämmelse med sin uppfattning af det rätta; de som icke missaktade värden, eller om de gjorde det, ansågo sig böra underordna sig den officiella höflighetens bud, de hörsammade inbjudningen; hon åter, som af någon anledning missaktade hr Sverdrup så djupt, att hon skulle känt sig förnedrad af att träda under hans tak, hon stannade hemma Ja, det var ju alldeles korrekt; ingen människa bör underkasta sig något, som hon betraktar för sig förnedrande. Men för en hofdam kan det vara obehagligt nog att säga nej, då det väntas ett ja af henne, och så till vida visar j u fröken Vedel-Jarlsbergs handlingssätt ett erkännansvärdt kurage. Litet mod och själfständighet — menar hr Treffenberg — skulle inte misskläda våra unga flickor; om man också inte kan begära af dem, att de som de ryska nihilistskorna skola offra lycka och lif för hvad de anse sant och rätt, så borde de åtminstone icke vara allt för ängsliga att trotsa konvenansen, då den kräfver mera af dem äu deras värdighetskänsla vill gå med på.
Vid förnyad föredragning sf StatsUtskottets under N:o 142 afgifne, samt den 8 dennes på bordet lagde Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets ilen 12 sistledne Februarii meddeldte Utlåtande, angående Herr Öfversten Carl Silfverskjölds Åccordsersättning; fann Högloflige Ridderskapet och Adeln för godt, att enär Utskottets sistnämnde Utlåtande redan blifvit af de öfrige Irenne Respective RiksStånden bifallit, äfven för sin del dervid nu mera låta bero. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskottets under N:o 71 afgifne, samt den 8 dennes på bordet lagde Betänkande, öfver väckt Motion, om granskning af PoliceFörfattningarne, rörande sysslolöse Personers försändande till Arbetseller Correctionshus m. m.j blef samma Betänkande, i anledning af dervid gjorde anmärkningar till Lagutskottet återremitteradt. Ut supra. Utdrag af Protocollet, hållit hos Högloft. Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen, den 11 April 1818. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag Il tskot - Den 11 April. 417 Utskottets under Nio 72 afgifne, samt den 8 dennes på bordet lagde Betänkande öfver väckt fråga om förändring uti nu stadgade sätt för uppenbar Kyrkoplikts verkställande; fann Ridderskapet och Adeln för godt att saluma Betänkande gilla, med antagande af det deruti föreslagne första Alternativ, eller att absolutionen icke må tillbakahållas blott af det skäl, att den tiil Kyrkoplikt dömde personens begrepp i Salighets-Läran finnes vara inskränkt. Ut supra. S. D.
» Utan tvifvel, min fru, utan tvifvel », skyndade sig Leopold att af bry ta, helsade raskt för att inte det lilla skälmstycket skulle upptäckas och drog med sig sin kamrat, temligen förbluffad öfver den egendomliga inbjudningen. » Hvad vill det säga », sade han, » fru Merlin inbjuda oss så der? » » Bli inte förvånad öfver hennes sätt, min vän, hennes man bar för sed att då och då låta oss smaka en utsökt sort turin-Termouth, som inte fins mera än i hans källare. Det är hans största nöje. Första gången du kommer dit kan du vara säker, att han sätter dig på prof. Beröm vinet duktigt, så skall du snart bli vän i huset. » » Jag begär inte bättre », utropade den naive gossen gladt, » det skall bespara mig det eviga teet. Men i alla fall är det lustigt folk. » » A propos, du äter middag hos öfversten i dag, tala inte om Madame Merlin med hans fru; hon är mycket afundsjuk Öfver den framgång de Merlindka soireerna haft. » » Begriper! », sade des Platreux, som på middagen också var stum som en fisk angående detta kinkiga ämne. Under de följande dagarne hade han många gånger tillf&amp;lle att möta Madame Merlin, vacker och stilfull som vanligt, och han försummade icke att hedra henne med en vördnadsfull hels-ning, som beredde mycket nöje åt hanB kamrater, hvilka aldrig lemnade honom nr sigte. Den kära damen var mycket känslig för denna artighet men ändrade i alla fall något derpå och kunde icke låta vara att förvåna sig öfver den totala frånvaron af hennes vanliga kunder vid morgonexeroisen, offioerarne vid 16: de regi-mentet. Desse ville emellertid icke drifva skämtet allt för långt och man kom öfverens en gång att dagen derpå gå i sällskap för att dricka den berömda torinon och. njuta kapitalt öfVer den narrade löjtnantens förvånade utseende. Men en oförutsedd omständighet kom till samma dag och gjorde historien rätt invecklad samt höll på att medföra ödesdigra följder. Det var mottagning hos fru d ' Amanthe, hustru till en af skvadronscheferna.
M. skulle fästa något afseende vid Ständernas beslut under 1851 års Riksdag; och det är detta bemödande jag klandrar; det innebär en afsigt att icke respektera sina egna eller sina föregångares åtgärder: en afsigt, som måste verka störande på representationens anseende i hänsigt lill följdriktighet och bestämdhet i åsigter. Jag instämmer fullkomligen i hvad Hr Tersmeden och några andra talare yttrat derom, att när ifrågavar:de ärende otvifvelaktig! beror af K. M:s bepröfvande att ordna, så är del orätt och öfverskridande de stalsmakls-attributioner, dem R. St. ega, att genom dylika framställningar söka binda händerna på den första statsmakten. Jag hoppas väl, att detta bemödande icke hjelper; men jag önskar dock, att man icke framkastar sådana vinkar, till hvilka man icke är befogad; ty genom begagnande af dylika uttryckssätt försvagar man blott den 12 Den 25 Oktober. verkan, sora R. Sl., när de hålla sig inom gränsen för sin befogénhel, alltid böra äga ali påräkna för sina åslundanden. Dessutom visar en hugnesam erfarenhet, hurusom R. o. Ad. gerna vidblifver sina en gång fattade beslut, hvilka i allmänhet ieke tillkommit utan ganska noggrann! öfvervägande af ämnena; ”en gång säga, och dervid blifva, är hällre än hundra gånger säga”, — var eli af Gustaf Wasas älsklingsuttryck. Må det fortlefva bland oss i handling! — Det gifves så mångå och goda skäl för vidblifvandet af 1851 års beslut, all del visserligen sk tille varit högeligen önskvärdt, om vi uttryckligen framburit enahanda åsigt jemväl vid innevar:de Riksdag till K. M. Men om R. Sl. ej ansett eli sådant uttryckligt i)prepande tjenlig!, så må de åtminstone ej sjelfve låta förslå, all de vilja taga tillbaka sina närmaste företrädares ord. Ett sådant vacklande hor R. o. Ad. icke gjort sig skyldigt till i andra ärender.
Fem års förlopp, att räkna ifrån den irsta Januarii i83o, skall den byggnad, till hvars uppförande lån erhållits, vara uti så fullbordadt skick, att försäkring darå uti Städernes Allmänna Brand** slodsBolag, enligt de för denna inrättning gällande för - ( 32 ) fattningar, må kunna vinnas; vid äfventyr att Lånet, i annat fall, varder genast, efter nämnde tids utgång» infordradt. ioio Så fort Försäkring å en byggnad kan erhållas, bör den, genom Låntagarens försorg och på dess bekostnad, anskafFas för minst Tre år samt BrandförsäkringsBrefvet, jemte ett af BrandstodsBolagets Direction utfärdadt Bevis, att Lånsökanden afsagt sig rättigheten BrandstodsBolaget frånträda, så länge någon del af lånet är obetald, aflemnas till Comiterade, hvilka insända dessa handlingar, jemte Låntagarens förbindelse å Lånesumman, till RiksgäldsContoiret: 11:0 Skulle en afbränd tomt, innan den blifvit bebyggd, ombyta ägare, må den nya ägaren inträda uti förre ägarens rättigheter och skyldigheter. 12:0 Då byggnader af sten uppröras, får lånet innestå, utan Capital-afbetalning, under Tio års tid, att räkna från det att ifrågavarande lån till Staden återgå, men, efter dessa Tio årens förlopp, skola Sex procent, beräknade på hela lånesumman, sådan den var, innan Capitalet någon förminskning undergått, inom hvarje års slut erläggas; och sedan utaf dessa Sex proc:t först blifvit beräknad Tre proctts ränta på den qvarstående lånesumman, afskrifves öfverskottet på Capitalet, intill dess detta blifvit till fullo belaldt. Men uppföras byggnader af träd, får lånet icke innestå utan Capital-afbetalning mera än Fem år, att likaledes räkna ifrån det medlen af RrgsContoiret utbetalas; efter hvilka Fem års förlopp, med inbetalningen - ( 33 ) gen kommer ntt förhållas på enahanda siftt, sorn i afseende på de andra lånen stadgadt är. i3:o
Fastän Utsk., i likhet med Hr Adelborg, anser de täta ombyten af R. o. Ad:s Utsk:s-ledamöter, som nu ega rum, vara beklagansvärda, tror Ulsk. likväl, att desse olägenheter icke kunna afhjelpas genom det af Hr Adelborg framställda förslag, ty R. o. Ad. eger rättighet att förneka permission åt Ulsles-ledamölerne. Det är visserligen sannt, att Ståndet så icke gör, men då i anledn. af Hr Gr. o. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 PROTOCOLL, HÅLLNA HOS IIÖGLOFLIGE VID £11$ t timi %liketva^en i ÅREI 1850 och 1851. Tredje Häftet. (Q-C&-VO+ STOCKHOLM. Hörbergska Boktryckeriet, 185 1. r s*. 5 i '.B -■ .. : • '■ ■ Lördagen den 4 Januari 1851. Plenum kl. 9 f. m. Justerades ett prot.utdr. för d, 30 sistl. December e. m. Anmäldes oell kades på bordet BankoUtsk:s mern. N:o 2, med öfverlemnande af Banko-Fullmäktiges till Ulsk. afgifna berättelse. Föredrogs och lades till handlingarne SlalsUtsk:s d. 30 sistl. Dec. f. m. pä bordet lagda mern. N:o 3, med den till Rikets nu församlade Ständer af Fullmäktige i Riksg:skont. afgifna berättelse. Föredrogs och bifölls Slalslltsk:s d. 30 sistl. Dec. f. m. på bordet lagda utlåt. N:o 9, i anledn. af K. M:s Nåd. skrifvelse, ang:de medels anvisande lill Topografiska Korpsens arbeten samt lill fortsättning af de pågående fasiningsbyggnaderne under nästkommande är. Föredrogs, men lades, pä begäran af Frih. Raab, Adam Christian och Frih. Toll, Gustaf, ånyo på bordet Statslltsk:s d. 30 sistl.
Kyrkshults församling i nämnda län, för kyrkobyggnad, m. m.; 2:o Carl Isak llengtsson från Kronobergs län, att för folkundervisningens befrämjande den s. k. personliga skyddsafgiften må till hela sitt belopp komma hvarje församling tillgodo, m. m.; 3:o samme man, om anslag till utdikning af den genom Ryssby och Borge m. fl. socknar i Sunnerbo härad gående mosse; 4:o samme man, om anslag för sänkning af de s. k. Wioch Gölsjöarne inom Ljunga, Pjetteryds och Agunnaryds socknar i Sunnerbo härad; 3:o samme man, om inlösen af tjugo stycken riksgäldssedlar med trettiotre R:dr R:mt; 6:0 Magnus Svensson från Skaraborgs län, om anslag i ändamål att hvarje församling må kunna påräkna visst belopp till understöd åt skollärares aflöning och skolbyggnads uppförande; 7:o Anders Andersson från Stora Kopparbergs län, om eftergift af danaarf efter Charlotta Christina Wedin; 8:0 | Jöns Rundbäck från Göteborgs län, om anslag till årlig lön åt en biträdande lärare vid barnmorske-undervisningsanstalten i Göteborg och om understöd åt ytterligare sex lärjungar vid samma anstalt; 9:o samme man, om anslag till anläggning af en bro emellan Göteborg och Hisingen vid färjeplatsen Qvillebäcken; 40:o Johan Erickzon från Jönköpings län, att de för anläggning af en kanal från Hafravikssjön till närheten af Qvarnarps qvarn anslagna medel måtte i stället 52 Prot.-Vtdrag den 14 November 1865. få användas till upptagande af utloppsgrafvar från sjön Soljen och Ingarpssjön till åtskilliga andra mindre vattendrag inom Södra Wedbo härad; II:o Peter Andersson från Blekinge län, om anslag för anläggning af en jernstambana emellan städerna Wexiö, Carlskrona och Calmar; !2:o Erik Jonsson från Westmanlands län, om anslag för utvidgning af lägre elementarläroverket i Arboga; 13:o Josef Smedberg från Elfsborgs län, om inlösen af sjuttiosex st. riksgäldssedlar med tillhopa åttatiosju R:dr R:mt; 14:o samme man om pension å Allmänna Indragningsstaten åt Kronolänsmannen Jakob Bånges enka, Johanna Brita Bänge; 15:o Anders Gudmundsson från Hallands län, om pension å Allmänna Indragningsstaten åt förre Skogvaktaren Sven Kléen; , 16;o Erik Ersson från Jemtlands län, om anslag till befrämjande af en god afvel af arbetshästar samt till fårafvelns förbättrande i samma län; !7:o samme man, om anslag till löneförhöjning åt folkskolelärare; 18:o Lars Ersson från Södermanlands län, om anslag för inrättande af en pedagogi i Malmköping;
Stats-Utskottet får derföre vördsamligen hemställa, att Riksens Höglofl. Ständer, i följd af Deras redan tagne Beslut, det Riksdags-kostnaden skall utgå från Riksgäids-Contoiret, behagade förordna^ att hvad som ytterligare ut - 3oo6 Stats Utskottets Betänkanden. öfver nämnde månadtliga belopp åtgår till de i ecb för Riksdagen belöpande och dertill hörande utgifterne, bör fräja Riksgälds-Contoiret på K ongi. Stats Contoirets reqvisition utbetalas, mot redovisning och densammas vederbörliga granskning. Stockholm den x Julli 18x8. Riksens Högloft. Ständers Förstärkta Stats. Utskotts Memorial, angående den så kallade Minimi-Tabellen. UPPä Bevillnings-Utskottets i Memorial den 25, sistledne Junii gjorde hemställan, att, så framt icke Hedervärda BondeStåndet skulle förena sig med de 3tne öfrige Riks-Ståndens Beslut, i fråga om den föreslagne Minimi-Tabell, som uti 5. Art. 3. och 5. §§. af den projecterade Bevillnings-Stadgan omförmäles, denne fråga måtte hänskjutas till afgörande utaf Förstärkta Stats-Utskottet, hafva ej mindre Hedervärda Bonde-Ståndet, med förklarande, det Ståndet funnit sig föranlåtetvidhålla dess härom fatta*de Beslut, än ock de öfrige Respective Stånden, i följd deraf, genom Protacolls-Utdrag den 37 och 39 i nästledne månad öfverlemnat detta ämne till Förstärka Stats-Utskottets åtgärd, med godkännande af följande, i afseende derå, projecterade votewmgs-proposition: Den, som bifaller den af Bevillnings-Utskottet föreslagne Minimi-Tabellen för Hemmans - Stats-Utskottens Betänkanden. 2067 värdet inom hvarje Län, voterar Ja, den det ej vill, Nej. Vinner Nej; kommer ingen Minimi Tabell, att åtfölja Bevillnings-Förordningen, eller i densamma att åberopas.
Hi Stir härtill bifalla, torde Reslutet ltöra hos K, M:t i underd:het anmälasi Och då uti Reglementet för RiksgäldsCöntoiret härmed öfverensstämmande föreskrifter böra meddelas , så kommer, i följd häraf, 98 §. uti det afgifne Förslaget till berörde Reglemente och den med samma i samband stående §. 97; att undergå en förändrad redaction och hvilken föreslås att blifva af denna lydelse! §• 97- » De åt Försvarsverket ansiagne och i §§. 79,80, 81, 83, 84, 85 och 86 upptagne medel insättas, i den mohn de blifva disponibla, på en särskild räkning i VexelBanken. De medel, som, enligt §§. 79, 80 och 81, äro af Allmänna Bevillningen anvisade till FörsvarsYerkets behof, skola inom Junii månads slut till det för hvarje år beräknade beloppet, från den räkning i VexelBanken, hvarå Bevillningsmedlen insättas, öfverflyttas till den särskilda räkningen för de extra militaire anslagen. De å denna Räkning uppkommande Behållningar böra, så vidt ske kan, i Banken förräntas, på sätt för Långifvare af All - Betänkanden, N:o 437. 621 Allmänheten blifvit bestämdt. Den häraf möjligen inflytande ränta må af K. M:t användas till 3:dje HufvudTitelns förstärkning för oförutsedde militaire utgifter. 5- 98- De öfrige till den Extra Statsregleringen hörande och i §§. 82, 88, 89, 90, 91, 92, 9'j och 94 omförmalde tillgångar insättas äfven på en serskild Räkning i VcxelBanken. De derå möjligen uppkommande behållningarne böra likaledes i Banken förräntas, vinsten derpå får användas till fyllande af de brister, som i tillgångarne på denna Räkning kunna uppkomma.
Sttr beviljade betydliga eftergift af 1810 års Krono-Utsky Ider, — af 156 Stats-Utskottets misstag influtit, härrörande förmodeligen ifrån Expeditionshafvandens supposition, att sådant verkeligen blifvit iakttaget och för att begagna såsom skäl emot den sökte ersättningen för den ifrågavarande Luleå Brobyggnad. — Att någon eftergift af 1810 års Kronoutskylder eller rättare sagdt Bevillning ägt rum, kan skäligen desto mindre påstås eller supponeras derföre att förenämnde Bevillnings-summor för åren 1810, i8n och 1812 utgjort mindre belopp än de för år 1809 uti Ilandlingarne uppgifne Krono-Utskylderne 1,692 R:dr i4 sk. 9 r:st. Banco, enär under denne sednare benämning allmänt förstås icke allenast den så kallade temporaira Bevillningen, utan äfven alla ordinarie Utlagor, såsom Hammarskatt, Tionde-Tack jern, Skogs-och llecognitions-Afgifter, Sågvcrks-Afgift, Mantals-Penningar, o. s. v. Till ytterligare styrka härföre kan jemföras den bland Handlingarne varande utförliga UppbördsLängd för ett] föregående år för Friherre Hermelins Egendomar i Norrbotten, uppgående till ännu större summa, deraf jemväl finnes att Frih. Hermelin blifvit påförd lösen för icke mindre än öfver 100 Sköf Stångjern för endast 3:ne nye af honom tillskapade Bruks-anläggningar. Då förenämnde Ordinarie Utskylder i alla tider uttagits der egendomen är belägen, och sådant äfven 1810 och följande år ägt rum medelst desammas uttagning i Norrbotten, bör så mycket mindre anmärkningsvärdt förefalla , att endast sjelfva Bevillningssumman för desse åren uppgått till mindre belopp, ehuru den föreskrifne lindringen för Westerbottens Province icke tillgodonjutits af Frih. Hermelin.
Tullförvaltare, Tulli ispectorer och Contra!-» leurer måtte med Fullmagter förses, Efter taget beslut, att denna afton fortfara med detta mål, åtskildes Högloft. IVidderskapet och Adeln klockan i till 3, Jn fidem Protocolli, A, G, Silverstolpe, Ben f Juli. e. «, Tliorsdagen den 20 Juli. Plenum klockan £ till 7 e. m. Fortfors till slutet^jped öfverläggningen om Särskildta Utskottets Betänkande, hvilket i de återstående delar godkändes, undantagande i hvad det angick dea föreslagna StataQeconomiska Journalen, i afseende hvarpå Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus, under åberopande af hvad han förut i detta ämne sig yttrat, hemställde, huruvida Ridderskapet och Adeln, antingen genom en underdånig skrifvelse eller kanske heldre genom Herr Grefven och LandtMarskalken, borde å detta mål söka Hans Maj:te Nådiga sanction. Herr Friherre af Wetterstedt, Gustaft ville blott erinra, det han trodde detta mål vara af beskaffenhet, att icke namneligen, utan skriftligen, böra hans Maj;t i underdånighet föredragas. Herr Grefven och LandtMarskalken: Bifaller Höglofl. Ridderskapet och Adeln, att Särskildta Utskottets förslag om en StatsOeconomisk Journal och tillförordnande af en Redacteur för densamma, genom en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t öfverlem* 888 Den 2o Juli f. m. lias i ändamål att ännu under Riksdagens lopp, underställas Dess Nådiga pröfning och stadfästelse, samt att de öfriga respeetiva Stånden må anmodas, att instämma i detta be^ slut. Ropades Ja.
För kringboende och 'deri deltagande 's^jår och'ofta trye lea ridé sturu tilläfventyrs n?g'tt g åii g rent äT omcuiig', Hvarigenom Späfinemåls. itlrdet för deri riiidstälde furhöjfe eller undsätt» ningerileur af förhirfriras.” i . < * . £ ,gt ’»*•" •’ »:•. t•} j» ‘ ? J ";S i s:o ”Emedan den Spunnémål, som af Kronan kan tillhandahållas, icke kan vara så beskaffad som fordras för att vara tjenlig till utsäde i de orter der miss vavten eller bristen inträff;t, och jc<\h således om också de genom lång Transport m n. för undsättningen lagde svårigheter skulle öfvervinnas, icke blifva gagnande till mera, än att för en kort tid förskaffa örtens innevånare bröd»?’ Sto ”ferie dan utvägar icke äto bestämda, hvarigenom Styrelsen sättes i tillfälle att .alltid ega ifrågavarande 50,0.00 T:ii förlag; ty det är ej nog att dertill ny. anvisa ifrågavarande qvantum Spåpnemal; så .snart denna Spannmål blifvit använd, fordras medel att å .nyo fylla Spannemals-Magazinen med samma q vamme, eller och § [afi-\J t B.k e t.t e t» Betärikandcn. *47 ^lifverStyrelsen urståndsatt att iakttaga hvad Utskotten i detta hänseende Föreslagit.” 4:0, ”Att om medel också utses till detta ändamål skid e desspaf Styrelsen yerkstalda Spannemåls-upphandlingar, verka fluctuatloner i Spannemflsprisen, utan att gagna Jordbrukaren i ali* mänhet och till säk.er förlust för samhällets tillgångar. Med ett ord, denna anstalt för de ifrågavarande.
För Fångpredikanten i Landskrona, Arfvode, som hittills utgått af Öfverskotten R:dr 5o: — *— För Garnizonsoch Fångpredikanten å Waxholms Fästning, Utöfver de på Stockholms Läns LandsStat förut innehafde 8 R:dr 16 sk. till fyllnad i 200 R:dr deraf 91 R:dr 3a sk., enligt E. K. M:ts Nådiga Bref af den 5 October 1826, af Åttonde HufvudTiteln utgått. För Landshöfdingen i Christianstads Län, 5oo Tunnor Spannmål in natura, i stället för motsvarande Lön uti indelt KronoTionde, a 5: För LandtRäntmästaren i Götheborgs och Bohus Län, 80 T:r Spannmål in natura dito dito Tillökt Hushyra för LandshöfdingeResidencet uti Hernösand under förbehåll och vilkor, som uti R. St:s underdåniga Skrifvelse i ämnet af denna dag närmare innefattas. 191: 32. — 2,Sool —' — 4oo: 333: 16. — Genom Bxp. XJtsl. Förslag till und. Slrifv. 249 Genom indelta Räntornes rättande till det utgående beloppet R:dr 3,457: — ir. Förrberörde förhöjningar i Anslaget för LandtStaterne uppgå till ett sammanräknadt belopp af 28,954 R:dr 11 sk. 7 rst., hvaremot minskning, genom Tionde-Spannmålens rättande till det utgående beloppet och nedsättning i förslagspriset å Spannmålen, uppkommer med 2,931 R:dr 24 sk. Vidare hafva R. St. beslutit: a) att det nu utgående Statsanslaget för Fjerdingsmännens aflönande äfven hädanefter kommer att fortfara; men att utöfningen af Fjerdmgsmanna-befattningen icke, såsom hittills, bör Kronooch Kronoskattehemman ensamme vidlåda, utan, för ett närmare jemlikt deltagande i medborgerliga besvär, jemväl vanliga Frälsehemman åtfölja; hvadan R.
I anledning af, gjorda anmärkningar vid dess Betänkande om sökt lindring uti Båtsraans-indelningen i Blekinge. 3:0 Angående Herr Reenstjernas liem* ställan, att Sterbhusen efter Embetsoch Tjenstemän, vid Civil Staten, med indeldt lön, måtte få åtnjuta Begrafningshjelpen efter förvandling och Markegång. 4:0 Rörande eftergift af en uti QvarnTullen eiler Mantalspenningarna, för Stockholms Stad. för de sednare åren yppad brist. Statsoch Hevilljiings ■ Utskottens gemensamma Betänkanden, angående: 1:0 Befrielse från Export-Tull å allt Trädvirke som utskeppas, med undantag af Ekevirke. 2:0 Qvärn-Tullens eller Mantalspenningarnes beräkning och erläggande af Stockholms Stad, samt eftergift af en deruti för sednare åren yppad brist 3:0 Nedsättning af Post-afgiften för alla till och ifrån utrikes Orter afgående och ankommande bref. 4:0 Eftergift af Mantalspenningar och, an - JDert 2 J Juli. andra allmänna utskylder för Barn (lil en viss alder, som från Barnhusen blifvit uttagne. 5:0 Eöneförbättrjng för Härads-Skrifvarjie i och för Mantals-Skrifqingarna, 6:0 Fribrefs-rättighet för Städernas Magistrater yid Uppbördens remitterande och Brottmals-ransakningars öfversändande, 7:0 Frihet för Tontagare, att tjena för Begrafningshjelp, och erlägga Bevillning för deras Röner, 8:0 Förändring i tiden till Capirations-, Bränvins-Consumtions och Pannerymds afgiflernas uppbärande, Banco? Utskottets Memorial 1:0 Om jemnkning af Bankens uti Författningarna stadgade rättighet till försäljande på egen Auction af dess Basdghets-Panter. 2:0 I anledning af gjorda anmärkningar vid dess Utlåtande, angående Utlåning på fast Egendom. 3:0 Rörande en efter tidernas förändra-’ de skick lämpad Reglering af Banco-Statens Eönevilkor.