Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
5tJtan att tro mig fela emot den Undersåteliga vördnad och tillgifvenhet, som hvar och en redelig Och för sitt Fädernesland' vät tänkande Medborgare ar skyldig sin Konung .eli sitt Konungahus; så, med hämtad anledning af 48 §• af Rikets antagna och besvurna Regeringsform , samt med skyldig åtanka på hemmaVaran. de Commitfenters utblottade och betryckta tillstånd, af hårda missvävter, krigsbesvärligheter, ovanligt nya och kostsamma Soldatbeklädnader, som vållat gäldbundenhet, uti en tid, då penningebrist, i bredd med stora och tryckande Con* tributioner, nedsänkt mången trefven Jordbrukare till Bihaagtt 3!(*ie Dej. sid. &22< Förslag till ändring uti den af Kongl. Majit É Blader till Rikets Stcindeis sanct ion ofverlemnade Pensions-Stat för Hohtsalig Hennes Majit EnkeDrottningens f d. Hof■ och Stall-Stat samt Betjening * uppråttadt efter de grunder Rikets Stander, enligt underdånig Skrifvelse dett iG Octohcr i$iqy fastställt får Pensioners åtnjutande pä Indragnings-Stat. En af Bikets Herrar, Öfverste-Marskalken, f. d. Acadernie-Cantzleren , Biddaren ock Commendeurea af Den af Kongl. Maj:t reglerade Stat. Den nu pre j ecterado Stat. » Kongl. Majus Orden och Biddaren af Konung Carl XJII:s Orden, Herr Grefve C. A. Wachtmeister . 2,800 2,000 Öfver-Hofmästarinnan, Fru Grefvinnan De la Gardie, född Friherrinna Bålamb 800 500 Kammar-Fröken Margareta Gyllenborg . 600 275 Hoffröken Johanna Lovisa Ehrenbill . > 4OO 250 Dito Charlotta von Stockenström
Af Fullmäktige hör förmån; skolande i alla dylika frågor ej mindre inspekterande Fullmäktigen, än vederbörande Till Fullmäktige aile urnas, i början af Oktober månad, ett af Förvaltaren upprättadt förslag till aflöning samt öfrige förmåner för Brukets arbetare under nästpäföljande år, räknadt från laga flyttningstiden, den 24 i nämnde månad; och får icke uti den stat, sorn då fastställes, någon ändring ske, utan Fullmäktiges bifall. 7 :o. Den arbetare, som vid Bruket tjenat utöfver femton är och derunder sig väl förhållit samt med skicklighet och drift i tjensten fortfar, berättigas att erhålla en löneförhöjning till det belopp, sorn Fullmäktige för hvarje särskildt fall bestämma. Ersättning för öfverarbete och extra godt arbete bestås äfven, efter af Fullmäktige godkänd beräkning och fördelning; men befrädes någon arbetare med vårdslöshet eller försummelse, gore Verkmästaren eller Pappersmästaren inom 8 dagar derom anmälan hos Förvaltaren, som eger att för den tid, hvarunder försummelsen skett, afdraga högst hälften af den arbetaren eljest tillkommande aflöning. 8:o. Af Fullmäktige bör såsom allmän grundsats iakttagas, att så väl vid upprättandet af den årliga -aflönings-staben, som vid bestämmandet af öfriga, bruks - Banko-Utskottets Memorial, JV.o SI 7 Tjensteman vid Bruket (Förvaltaren eller Pappersmästaren) höras, samt deras utlåtanden intagas. folket tillkommande förmåner, några förhöjningar icke beviljas i andra fall, än då desamma antingen icke kunna utan arbetets afbrott undvikas, eller Bruket derigenom beredas en, den ökade utgiften öfverstigande förmån; skolande i alla dy, lika frågor ej mindre inspekterande Fullmäktigen, än Förvaltaren höras, saint deras utlåtanden, jemte skälen för beslutet, i Fullmäktiges protokoll fullständigt intagas. 9:o. Jern/'. §. 229. Oförändrad. För hvarje vecka aflemne Förvalta ren till Fullmäktige rapport öfver pappers-tillverkningens fortgång. 10:o. Jern/', g. 250. Oförändrad. Alla större upphandlingar för
— Nu är det som hade det varit natt så länge länge. Hon har oupphörligt druckit whisky och is, och ljus har brunnit. Den förfärliga värmen känner hon icke, men hon hör någon säga långt långt bortifrån, att karlarne ligga med is under sängarna, och att ambulansen hämtat två af männen, som fått solsting. Annars hör hon stort ingenting annat än ett evigt, ljufligt brus. Ibland ligger Tore vid hennes bröst och gråter, och då hon ser upp, stirrar han på henne med insjunkna ögon, där lifvet tyckes slocknadt. Då och då fylles rummet af en svag doft, något frasar, hviskar egendomligt som en vaggsång på hafvet. I rummet kommer som ett mildt lugnt sken, en ro som hon vill fasthålla, måste fasthålla. Två ögon blicka rakt in i hennes, någon tar i henne smekande ömt. Hon blickar till sidan – där nicka mot henne några jätterosor. – Stackars lilla fågel, men det blir snart bra igen, cheer up, där ute är så grönt och himlen blå och solskenet fullt af guld – cheer up darling. – Hon hör alltsamman genom bruset. – Är det miss Hyne? säger hon och räcker ut sin skelettmagra hand. – Ja det är Pauline Hyne – Louise sluter ögonen, så söfvande mjukt det låter – snart, då ni är frisk, för jag er upp på min skattkammare, cheer up. När hon gått, kommer en annan, en solig varelse i hvit mössa och stannar hela dagen, många dagar. Louise kastar sig orolig af och an, hviskar till Tore en redig stund: – Bed henne gå, vi ha icke råd. Hon förstår, att det är en sköterska. – Det kostar ingenting, – alltsammans fri vård, Puttan, men om jag också skulle sälja min usla kropp och själ så – – Hysch hysch – hon börjar gråta. Hans ögon brinna så styggt. — Men febern viker. Hon är bättre, tankarna ha åter börjat, det är så förunderligt att få ligga stilla och endast tänka, och som krafterna växa, blir allt starkare, fulare, verkligare. En fix idé har plågat henne dessa dagar, innan hon ännu återfått sin fulla styrka:
De skäl, som man vid dessa tillfällen anfört emot verkställbarheten af en sådan inrättning, hafva då varit en orsak till dessa Motioners förfallande. Jag vill ej förnya en hemställan om det, som redan blifvit förkastadtj jag vill endast, i afseende på en underlättad comrnunicalion, förnya frågan om en inrättning, hvilken, utan någon, åtminstone utan någon betydlig, uppoffring å Statens sida, kan uppfylla ett vigtigt ändamål. I stället för en farande post, eller en sådan, sorn skulle kunna tjena både för resande och för paketers förskaffande, vill jag, emedan vår skjutsinrättning fullkomligt uppfyller den ena hälften af en sådan inrättnings ändamål, nemligen det, att resande för billigt pris dermed kunna färdas, vill jag, säger jag, endast föreslå inrättandet af en Paketpost, eller en sådan, med hvilken bref, böcker, paketer till en viss vigt kunna afsändas. Då jag härom gör en hemställan inför så upplyste Svenske Män, som de, inför hvilka jag här har äran att tala, är det kanske mindre granlaga att fästa uppmärksamheten på fördelarne eller nödvändigheten af en så föreslagen utväg till en underlättad litterär och industriel communication inom fäderneslandet. Det är nedslående för hvarje vän af Litteraturen och vettenskaperne, att, då han oegennyttigt uppoffrat sig åt upplysningens mål, hvil - T 10 Den 15. December f. m. ket iir sanningens sökande och meddelande, lian, genom bristen af ett yttre befordringsmedel för densammas spridande, kan för välmeningen af sina forskningar sägas utsätta ett förloradt, eller åtminstone i dubbelt afseende dödt capital; icke blott de penningar, som nedläggas vid ett arbetes ingifvande, äro oftast med förlust använda; äfven sjelfva ide^rne, eller forskningens upptäckter, ligga ofruktbara och gifva ej dess åsyftade förräntning åt folkets upplysning.
Landtmannen ägde rätt at utan widare omwäg fä borttaga de oduglige, med wilkor at det skedde genom rothuggning, sä at ingen stubbe, under hwad förewändning som häldst, sick stä gwar. 3:o At dä för Kronans räkning ekar fäldes, det äfwenledes skulle ste genom rotbuggning; skillnaden uti denna Kronans kostnad Ändra Band. 11. hleft 82 Den 8 Iuttk. blefwe obetydelig, dä den förmän beräknas at stammen sedan helt nära roten genom lagning kunde afffiljas, och dymedelst mindst en aln mera erhälles af hwart träd; hwilket jag af erfarenheten inhämtat, sedan jag för Kongl. KrigsCollegium bestridt en dylik commitzion af ekars fällning. 4:o At jordinnehafwaren ägde, at som sin ägendom anse och disponera alla under s tums diameter wäpande ekar, och alla som hädanefter planteras. Igenom denna ägande rätt, som gaf interesie, ffulle detta träd bäde finnas vch med större sorgfällighet wärdas, än nu ffer, dä jordbrukaren nödgas inrymma ät benna främmande ägendom en plats, den han i fin odlings speculation, eller för annat behof har smärt at umbära. Härigenom och enär Krono-planteringarne kunna komma uti gäng, kan med wisihet antagas, at Riket säkrast uti framtiden stall hafwa sit behof fyldt. Om Flyttningstiden för Tjenstefolk ä landet hafwa meningarne warit olika, för hwilken orsak förmodeligen den förr manliga blifwit bibehållen uti den utfärdade Legostadgan. Den är af en stor inflytelse för Landtbruket.
Majus Nädiga afsigt wara att, sä »vidt tillgängarne det tilläta, till förhöjning i de i Räder faststälde Erpectanes Lönerne förhjelpa den» af Finsta OfficersCorpsen, hwilkas »vederlikar komma i ätnjutande af deni allmänhet för penniuge-löntagandeEmbetsoch Tjenstemän beslutne Lönetiilokningen, hivilken Lönetillökning icke till faller andra Officers-grader än I StabS - L2S Den 4 Ockcber. Stabs. Capitaincr och Subalterner, sä har det för Statsutskottet warit mycket lillfredsstallande att wid beräknande af den genom redan ti. made Vacancer pä berörde Eppeclance-Stat upp. kommande besparing, utom förutnämde 5,247 R.d. 16 sk. finna samma besparing uppgä till ej mindre an 8,680 Nid., etter tillsammans l 1,927 R.d. 16 sk., hwarigenom Stats.Utskottet ser sig i tillfälle, att till befrämjande af Kongl. Masits Nädiga wittja, sa wäl som Riksens Ständers wid mänga tillfällen under nästledne Riksdag tittkännagifna och säkert nu lika benägna tänke< sätt emot f. d. Finska Armeen, underfiödja ej min k: den af Herr Capitain Päst lin an wäckte motion om förhöide Erpectance Löner för StabS Capitaincr och Subaltern Officerare, än Herr Stats-Rädet m. m. Friberre Adlercreuts's motion om Gräns-Cvinpagnicrs inrättande af Solvaterne af denna Armee. Enligt den uprättade Erpectance. Staten hafwa Stabs Capitaincr och Subaltern Officerare blifwit uppförde, nägra till 100 Rid., an. dra till 8Z: 16, och'82: samt de öfriga till 7Z.: R d.
Vid denna högtidlighet felades endast, att Skaldens lärjunge, Kronprinsen Gustaf, hade sjelf talat. Och han ville det! Ja: han författade i sådan afsigt ett Tal, hvartill hans egenhändiga utkast nu, bland de öfriga Gustavianska Papperen, blifvit funnet. Det måste för Utgifvarne af Gustaf III:s Skrifter varit obekant: ty utan tvifvel hade det eljest der fått intaga sitt förtjenta rum. Skälet, hvarför detta Tal icke blef hållet, är en hemlighet. Här, vid ett tillfälle der Moders och Sons känslor så fullt öfverensstämde, vilja vi ej misstänka något inflytande af den olyckliga afund eller afvighet, som hos Lovisa Ulrika mer och mer utbildade sig i afseende på Sonens snille och företag. Det antagande återstår, att man kanhända fann det sätt, hvarpå han vidrört de politiska förhållandena af åren 1756 och 1769, icke nog försigtigt och afvägdt. Sedan han lofordat Dalins karakter, hans nit såsom sin lärare78, och hans likafullt oafbrutna litterära verksamhet79, fortfar han: ”Hittills hade Lyckan öfverhopat honom med gunst. Det enda, som fattades i hans ära, var, att pröfvas af hennes ogunst; och han erhöll denna förmån. Ty endast svaga själar betrakta såsom blygd en oförtjent motgång. Ej utan smärta skulle jag påminna om dessa bedröfliga misshälligheter mellan Nationen och dess Konung, om ej hågkomsten gjorde oss desto mera kärt det ögonblick som dem återförenat, och bevekte oss att desto varmare älska vår monark och vårt fädernesland. Dalin erfor verkningarne af en dyster katastroph: men, såsom lyckan ej hade honom upphöjt, så kunde ej heller olyckan honom nedslå. Lik sig sjelf i alla sin lefnads skiften, bevarade han alltid det själens lugn, som är dygdens värdiga lön. Tröstad genom medvetandet om sin Konungs och Drottnings oförändrade tänkesätt, använde han tiden af sin enslighet på arbete och forskning. De två sista delarne af hans Historia blefvo frukterne af denna förvisning.
Dela 11- kande att, jemte de dervid gjorde anmärkningar , till Banco-Utskottet återremitteras Hvilken Voterings-preposilion af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. Sedan 43, 44, 45 och 4&' §§■ i Riddärhus-Ordningen blifvit uppläste, börjades Voteringen klockan n förmiddagen , och befunnos, vid Voteringens slut klockan i Lill 12, sedan en, Volerings-sedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige Voterings-sedlarne öppnade, rcsterne hafva utfallit, som följer: Ja 72. Nej ~ 43. I följd hvaraf, och sedan det öfver Voteringen särsildt förde protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Landt-Mar» skalken förklarade, att Banco-Utskoltets ofvanberörde Betänkande således blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet. 40 Den 17 November f. m. * Herr Grefve» och L a n d t *- M a rskalken tillkännagaf, att Plenum kom me klockan 5 i eftermiddag alt fortsättas. Föredrogs å nyo Banco-Utskottels den 5 dennes under N:o 68 nfgifne, samt den 10 der på följde eftermiddagen på bordet lagde , Utlåtande, öfver /\:de (j. uti Riksens Stan-* ders Revisorers Berättelse af År 1823, jemte en och annan hos Banco-Utskottet serskildt förekommen fråga, rörande Götha CanalVerks angelägenheter. GrefvevonPlaten, BaltzarBogislalist Ogerna uppträder jag i dag för att uppehålla Ridderskapet och Adeln med ett klander å förevaran de Betänkande, hvilket jag i alla tall gerna skulle önskat att kunna undvika i anseende till de aktningsvärde män, som äro Ledamöter i Banko-Ulskottel.
Staben. 1 General-fältläkare 6,000 — 1 Öfver-fältläkare i Stockholm 4,000 — 4 Distrikts-fältläkare, arvoden å 500 rdr 2,000 — 1 Garnisons-läkare å Carlsborg med regements-läkaregrad lön 2,500 — 1 >■> å Carlsten med Uste bataljons-läkaregrad. » 1,500 — 1 » å Waxholm med » » ■ » 1,500 — 1 Garnisons-arvode för läkaren å Carlsten 300 — 1 » för läkaren å Waxholm 300 — 1 Sekreterare hos general-fältläkaren (civil embetsman) 2,000 — 1 Adjutant hos » . arvode 900 — 1 Uppbördsman för medicinal-attiraljen i fältläkare-kontoret » 1,500 — 1 Vaktmästare 500 — hvartill kommer Rese-stipendium för militärläkare 3,000: — Expensmedel 300: 26,300: Läkare vid regementen och corpser. 39 Regements-läkare å 2,500 rdr lön 97,500 42 Förste bataljons-läkare å 1,500 rdr » 63,000 52 Andre » å 1,000 » » 52,000 21 Bataljons-läkare garnisons-arvoden å 300 rdr 6,300 218,800: - Extra Fältläkare-corpsen. 24 Reserv-bataljons-läkare å 500 rdr • arvode 12,000: — 18 Pensionärer å 400 rdr » 7,200: — 18 Stipendiater å 3,00 rdr » 5,400: — 24,600:
Hide dennes, med vidblifvande af sina i frågan fattade beslut, laggt till handlingarne Konstitutions-Utskottets Memorial JY2 47, innehållande anmälan af den oförenliga skiljaktigheten uti Riks-Ståndens beslut, och hemställan till Bonde-Ståndet att sig efter de öfrige Riks-Stånden foga, så får Konstitutions-Utskottet, för frågans vidare grundlagsenliga behandling genom omröstning uti förstärkt Konstitutions-Utskott, vördsamt föreslå följande Votcrings-Piojjositioiiers Den som vill, att det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet JV2 32 framställda förslag till ändring uti 15 § Riksdags-Ordningen, angående hemmansegares representationsrätt, skall hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill,- röske Nej; Vinner Nej, är nämnde grundlags-ändrings-förslag förkastadt. Stockholm den 2'3 Oktober 1857. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1857. Komtitutions-TJtskoUetit Memorial N:o 52. Ank. till Kxp. Utsk, den 3 Nav. 1857, kl. 3 e. m. Memorial lill Rikets Ständer, med a/låtande om Kongl. Majlis Nådiga Proposition, angående ändring af' o och Ii §§ Regerings-Formen, i afseende å Stats-Radels sammansättning. Till Konstitutions-Utskollet hafva Riks-Slånden deli 14 och 17 uäsllidne Oktober öfverkmnat Kongl. Majlis elen 6 i berörde månad gifna Kådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående ändring af 5 och 6 §§ Regeriugs-Forinen, i afseende å Siats-Rådets sammansättning; varande den Nådiga Propositionen åtföljd af Utdrag af Protokollen öfver Jnstitie-deparlemenls-ärenden, haline i Statsrådet den 22 .Inni och G Oktober innevarande år:
Nämnde olägenhet torde dock motvägaS af den omständigheten, att vfiglagnhigs verkställande somroar't^ei1 anses falla sig beijVömligasf för de vägbållhings-skyldige * allmänhet,- och fördeläktigarén‘iiräet fall, att deli 'inträffar på en tid då jordbruksarbetet lemmar Wera ledighet dertill, än vår och höst, i synnerhet 39 när missgynnande väderlek för brukning? och skörd försvårar detta sednare angelägna arbete. Hvad Tabellerne upptaga under rubi iben: Diverse Afgifter, Onera och Allmänna Besvär, utgår på Landsbygden för Kyrko-, Prestegård^, och Tingshus-Byggnad, Inqvartering, Skallgång och andre Jagtanstalter, Tingsgästning och Häradstjenares aflöning", Curhusniedel, Barnmorske-aflöning, Djeknepenningar, Collectoch Stamboksmedel och Riksdagsmanna-arfvode, samt, i Städenle, för Kyrko-, Scholae-, Rådhusoch andre publike Byggnader, Brandredskap* underhållande, Magistraters och Stads-betjentes aflöning, Inqvartering, Curhusmedel, Djeknepenningar, Collectoell Stamboksmedel och Riksdagsmanna-arfvode, nied flere mera tillfållige communal-utgifter. Beloppet af samlelige dessa afgifter, både i det hela oell för hvarje del serskildt, är alltför olika, Orter och Städer emellan, att kunna sammanföras och beräknas till något visst å hvarje Hemman, Bruk, Inrättning, Näring eller Person, med dell LilIförliteligliet i. calculen, som för ändamålet skulle erfordras. I fråga örn Stats bidragen? verkan på näringarne genom den tyngd de direete medföra, finnes icke anledning alt nu, mera än förr, anse ständige råntorne fryckände, i och för sig sjelfve, ej eller någon viss näring framför deli andra utaf dessa räntor belastad.
Robsahm. S. j). 1 iil Svenska Läkare-Sällskapet, hvilket genom dess Secreterare Herr Professoren och Riddaren Trafvenfeldt låtit till Ståndet öfverlemna ett antal exemplar af Ars Berättelsen orri Sällskapets Arbeten under de förflutna åren , beslöt Borgare-Ståndet , att genom ProtocollsUtdrag betyga sin tillfredsställelse öfver det nitiulla bemödande för denna vigtiga vetenskaps fullkomnande, sorn, Sällskapet Oupphörligt ådagalägger, och siri aktning för den uppmärksamhet Borgare-Ståndet nu af Läkare-Sällskapet erfarit; Ut suprai Ex Protocollö Carl Magn. Robsahm S. D. F öredrogos å ny o Särskildta TJlskottets tinder den 15 Juli rneddeldta, samt sedan deri 17 på bordet hvilande ytterligare Utlåtanden * innefattande: 1:0 Den del af Särskildta Utskottets under elen 17 Juni afgifna Betänkande, sorn angår le g.te Randet. 217. 218. Oecd - 173» Den 20 Juli. Oeconomiska ärender, hvilka, i händelse de af Biksens Ständer gillas, böra till Kongl. Majtts Nådiga pröfning i underdånighet öfverlemnas; och 2:o en kort öfversigt af de anmärkningar, som blifvit gjorda vid Utskottets förbemäldte Betänkande af den 17 Juni, angående den öfverklagade förlägenheten i allmänna rörelsen, och om medlen till dess afhjelpande ; äfvensom i sammanhang härmed å nyo upplästes Banco» Utskottets den 4 Juli meddelta Utlåtande, i anledning af Särskildta Utskottets nyssbemäldta Betänkande af den 17 Juni, rörande de delar deraf, som angå lane-bidrag från Riksens Ständers Bank.
Utan att ingä i beswarandet cf det som finnes antördk emot Emdeksmän, som med wärme, nit och werkeliga kunskaper pä ärans wäg, förwärfwtt sina grä har, har jag blott trott, a-t det i olla tider blir en heder att wara gomma! dä nmn har förtienstrr i likhet med sina är; och utber wig däst alt » ödm>ukbet inlär Herr Grttwen och LondiMarskalken somt Högloft. Riodkist.tttt och Adeln sä ätersöra saken insitt ljus, samt wist» d.-.o 906 Dett 2v I<rnualir. af Rikets Fortifications 'eller Jngenieurs-Corps bestämmelse, iamr Fästningars nvtka och oumbärlighet tur ett folkfattigt land, som omöjeligen äger urwagar att med mägr-ga grannar pä SlogMet genom soiknummern mäta sina wapea,ukan mäste genom Fästningar samt sädane Förswars-medel hwartil! localen och couperande situationer föranleda, ersätta denna brist. Jfrän aldre rider dä krigskonsten började taga den rifitnmg att förenade wapen leda snarast till andamälet, har Fortchcation halt hos alla Nationer allt rör stor och bekydelig del i Krigs-operationerne, för att kunna umbäras, och sednare tiders Krigs-färt, iom följer lvcolen 06) hälst hos den FotklwaZa, har hos alla Nationer lika lä gjort detta wapen i sin widd oumbärligs. Fortifikation ölwergick till Wettenskap under twänne hufwudsöremäl, som fä nära mgä r hwarandra att de t alla tider dlifwa ostiljaktiga, och utgjorde ett wäl grundat helt, som innefattade huswudsumman af all taclique.
Dessa äro de enda detaljupplysningar, (sorn hufvudsakligen återfinnas i sjelfva reqvisitionen) och den enda förklaring, sorn jag, efter flera års förlopp, är i tillfälle att lefnna med afseende på den ifrågavarande verifikationen och den deremot rigtade anmärkning, hvilken sednare jag vågar hoppas härigenom skall vara tillfredsställande förklarad. Remisshandlingen återställes underdånigst, Amelie-les Bains, Pyrenees Orientales, den 16 December 1866. J. AF KLEEN. Clio! lör Musei-bygguadeu. / 387 — Utdrag af JiistHje-ilqiarlf meiitets protokoll, angående Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid redovisningarne för en del af de till nämnde Departement oell derunder lydande embetsverk anvisade medel. Note ur 'protokollet öfoer Justitie-departementgärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-rådet å Stockholms Slott Tisdagen den 15 Januari 1861. Hans Excellens Herr Justitie-statsrainistern anmälde i underdånighet: att, sedan vid underdånig anmälan genom Finans-departementet af Rikets Ständers Revisorers underdåniga skrifvelse, med berättelse angående verkställd granskning af stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1858, — Kongl. Maj:t den 26 Oktober sistlidne år i nåder förordnat, bland annat, att transsumt af samma berättelse skulle tillställas öfriga Stats-departementen, för att, så vidt berättelsen innefattade anmärkningar eller framställningar, rörande de under dessa Departement hörande verks och myndigheters förvaltning, deröfver infordra vederbörandes underdåniga utlåtanden; så och efter det omförmälda transsumt till .Tnstitie-departementet inkommit, hade utlåtanden blifvit infordrade dels från Presidenten i Svea Hof-rätt öfver 5 §, dels ock från Fångvårds-styrelsen i anledning af 12 och 13 §§ af ifrågavarande anmärkningar.
Ehuru malmtillgången i Grufvorne nu visserligen är ringare, och äfven mindre lätt åtkomlig, än den i fordna tider varit, helst de mäktigaste och rikaste lagren redan blifvit, för det mesta, utbrutne, skulle dock brytningen ännu kunna drifvas högre än som sker, om icke behofvet äf malm för Gruf-ägarne inskränktes af den årligen mer och mer åtagande skogseller kohl-tillgången för dess tillgodogörande — en omständighet, hvarigenom Grafverna aldrasäkrast skulle blifva skyddade från förtidig uttömning, så vida ej de, under senare åren, af några de största Grufvu-ägarne verkställda inköp af Ållodial-Bruk uti de på skogstillgångar öfverflödande Norra Länen, nu började verka i motsatt riktning. Imellerlid är den synliga tillgången på återstående malm i dessa Grufvor, ännu så stor, att icke någon lärer tilltro sig förmåga att bestämma huru många Tioeller Femtiotal af år, den, lika anlitad som nu, skall räcka, ehuru betydlig den malmmassa ock är, som årligen lösbrytes och uppfordras ur berget. Således ärö på de sednast förflutna 5 åren, icke mindre än 608,829 tunnor, eller 14,093^ Cubik-famnar löst herg, bär upptagne, utgörande, per medium, ungefär 2,818 Cubik-famnar för året, hvilket svarar emot 1,522 Cubik-famnar fast klyft. Utaf denna brytning hafva erhållits tillsammans 175,826 ' Lass, eller 027,478 Skeppund malm, således io5,5g6 Skeppund malm pe1’ medium för året; Och då 1 Gubik-aln lösbruten malm, i medeltal, väger 3 Skeppund, så synes deraf, att blott 46, 2 procent af den brutna och upp'' fordrade hergrnassan, i volume, varit, hvad man kallar, fyndig. Brott-uppfordringen bestrides med 33 pär Hästar uti 18 st. Vindar, utom ett uppfordringsspel för Ångmaschins-kraft, hvilket likväl, af brist på bränsle, fått hvila största delen af året.