Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Begerings-Formen föreskrifver. Ut supra. Ex Protocollo Olof Werlin. Den 21 Juli. 3041 S. D. lifter föredragning af Constitutions -jUtskottefs sedan den 20 i denna månad på bordet livilande Utlåtande af den ig förutgående, i anledning af Kongl. Maj:ts den 14 i samma månad å Riks-Salen meddeldta Nådiga Svar, rörande befunnen stridighet i 42 och 94 §. §. af Regerings formen; fann Bonde-Ståndet för godt, att samma Utlåtande till alla delar bifalla. Ut supra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Bonde-Ståndet instämde uti Högv. PrestStåndets , genom nu uppläst Protocolls-Utdrag af den 20 Juli , sina Medständer gjorda inbjudande , att deltaga i Dess Beslut, att, åt tvänne af hvart Riks-Stånd utsedde Ledamöter, uppdraga , att, under Riksens Högloft. Ständers Justin®-Ombudsmans Ordförande, hålla noggran tillsyn och ansvara derföre, att Riksdags-Eeslutet och Bevillnings - Förordningen , hvilka icke under Riksdagens lopp hinna renskrifvas, collationeras , expedieras och till Trycket befordras, blifva riktigt, och i enlighet med de af Riksens Ständer justerade Expeditioner utfärdade. Ut supra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Vid föredragning af Expeditions-Utskot* tets sedan sista Plenum på bordet hvilande Me »no - *04? * Den 2 x Juli, jnorial, angående bestämmande af dagen för Riksens Ständers nästa Sammankomst, beslöt BondeStåndet för sin del, att utsätta densamma till den 15 Januari 1820; hvarom alltså vederbörande skulle erhålla underrättelse.
Slutligen lör dem, hvilka ännu betvifla mina uppgifter i afseende å svårigheterna för en sådan skärgårds-artilleri-officer, som den, hvilken Hr Sjö-Ministerns förslag synes vilja bilda, att såsom fartygsbefälhavare reda sig å våra kuster, ja vore det än i landets hjerta å Wettern, vill jag återgifva Hr Sjö-Ministerns egna ord i »Underdånig rapport till Kongl. M:t år 1851»; detta bevis synes mig så klart, så slående, att jag välvilligt beder Hrr:ne låna sitt öra härtill; det lyder: »Hvarhelst fråga förekommer att i farkost handtera sig, det må nu vara i båt eller på skepp, är sjömanskap af en så afgjord vigt, att det icke lider något tvifvel, att denna egenskap i främsta rummet är att eftertrakta. Axiomet är så af daglig erfarenhet bekräftadt, att det endast af ensidighet eller högsta grad af okunnighet kan bestridas.» Det måste val gälla att handtera sig i båt, när fråga uppstår att röra skärgårds-artilleriets fartyg, såsom de uttryckligen benämnas, i vår skärgård, och dertill fordras, så yttrade Hr SjöMinistern för 15 år sedan, ovedersägligen sjömanskap, och att detta då vore ett axiom, af daglig erfarenhet bekrältadt. Icke är det möjligt att, hvad som för 15 år sedan var ett axiom, ej skulle vara det ännu i dag. 73 Den lt November f. m. Den utveckling ångkraften under sista decenniet tagit och den snabbhet fartygen derigenom erhållit, böra väl icke hafva minskat anspråken på sjövana och sjömanskap, ty man kan bokstafligen säga, att genom den ökade hastigheten man så mycket raskare skulle gå sin undergång till mötes, om ej i dag såsom förr sinneslugn och säker blick, snabb uppfattning och förmåga att manövrera fartyget och bedöma dess sjöduglighet skulle vara de förnämsta kännetecknen på en god fartygs-befälhalvare. Dessa egenskaper måste förvärfvas inom relingen och ej uti exercishuset.
Lrelvet as den 27 Oetoter 1820, i köljd ak inrättandet utak en »erslvild llok-llätt sör skäne oell llleldnge, likaledes en ärlig gra tide» tion ak 500 ll:dr, eller tillsammans 750 Il:dr, livilket lielo^p är anvisadt att utgä ak andra llukvud-ddtelns tes^aringar, men denna osäkra tillgäng ej laurde med en sä teskalkad, ärligen till lika telosip kortkarande, utvist graveras, kvougl. Naj:t täektes till Ilikets stäiader allat» iXädig proposition om 8!>mma utsikts u^i^iliuande pä Allmänna Indragnings-staten under tionde llukvud-litelu. /I) sedan, enligt Kongl. llrekvet ak den 11 Nars 1841, ldikvit till ersättande ak de körut ak dä indragne tagmansoell lläradsi>ökdinge-räntan utgående tingsgästnings-penniugarne uppkörd en körsla gssrnnm a ak 21,000 Il:dr, intill d.ess vid skeeiade utredning ak lavad lkingsgästnings-penniugarne utgjort per medium kor de tio sednast korllutne Lien, en kör 1,varje domsaga laestämd ärlig ersättning linnde lästställas oela L stat urtagas, samt vid denna utredning tekunnits, att teloppet utgör kör domsagorna under svea llok-llätt k:dr 10,128: 45: 1. — (lotina llok-llätt „ 10,142: 12: 1. >- — llok-Ilätten ökver skäne oelr ll le k inge „ 4016: 23: 2. tillsammans ll:dr 24,224: 32: 4. sä tade stats-klontoret, uti dess körrteitrde lierättelse om io rind landet ined stats-Verket, i underdänigtet tneslagit, att kör den trist i okvanterörde provisionella anslag, som salunda nu är gikven, eller 3,224 ll:dr 32 siv. 4 ivst., tillgäng mätte anvisas vid tlikvande stats-lleglering, i ökverensstämmelse med speeial-staterna, ä liv i ilia de speeidka utgi lierne liro upptagne.
S. D. Vid föredragning af Stals-Utskoitets den t och 5 dennes bordlagda Utlåtande N:o 165, i anledning af de under nuvarande riksdag framställda förslag angående inrikes skeende upplåning emot Svenska fonderade stats-obligalioner, biföllos alla punkterna i Utskottets förslag, med undanlag af den 8:de, som på grund 692 Prol.-Utdrag den 12 September 1860. af deremot gjorda anmärkningar tili Utskottet återremitterades; hvarjemte Ridderskapet oell Adeln för sin del beslöt, att Rikets Ständer skulle hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes lemna sin garanti och fastställelse åt den ifrågavarande upplåningen; och skulle de öfriga Riks-Stånden vänligen inbjudas att uti sistnämnda beslut mod Ridderskapet och Adeln sig förena. S. D. Föredrogs Sammansatta Stalssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottets nedannämnda, den 5 dennes, bordlagda Betänkanden, nemligen: Nio 25, i anledning af väckta motioner om statsanslag för anläggning af åtskilliga telegrallinier inom riket. Med a [slag å Utskottets hemställan, för så vidt den rörde Herr Bruns och Riksdags-fullmägligen Paul Anderssons motioner, beslöt Ridderskapet och Adeln för sin del, ali Rikets Sländer, för anläggning af elektrisk tclegraflinie mellan Ostersund och den punkt vid Bottniska viken, som Kongl. Majit kan finna lämplig, skulle från Riksgälds-kontoret anvisa ett belopp af 66,000 Ridr, under vilkor att Kongl. Majit i nåder medgifver, det beloppet mätte tili Riksgälds-kontoret af Handelsoch Sjöfartsfonden ersättas i den mån sistnämnda fonds disponibla tillgångar sådant medgifva, hvaremot Utskottets hemställan i öfrigt biel af Ridderskapet och Adeln bifallen. Nio 26, i anledning af väckt motion om åtskilliga åtgärder för utsträckande af postföringen och telegraferingen å Gottland. Bifölls.
Efter föredragning af Hr Anreps, Gabriel, d. 19 d:s bordlagde motion, om understöd från RiddarhusKassan för fortsatt utgifvande af Svenska Adelns Ättartaflor, yttrade sig Frih. Bennet, Carl Steffan: Jag beklagar af allt hjerta en och hvar, som anser sig nödsakad att begära andras hjelp. Jag hade heldre sett, att den värde motionären kunnat dröja med den till R. o. Ad. framlemnade böneskriften, ty säkerligen hade någon Den 23 November e. m. annan framkommit med motion i samma syfte; oell om ingen annan gjort det, hade jag gjort det, men dock icke i så bönfallande ordalag, som den värde motionären användt. Jag hade då ansett mig böra påpeka det tillfälle, som erbjöd sig för 11. o. Ad., att gifva ett välförtjent vedermäle af sin erkänsla för ett arbete, förtjenstfulit icke allenast med afs. på nutiden, utan möjligen äfven för kommande tider; och jag gör nu detta med anhållan att motionen, sådan den är, måtte remitteras till Riddarh.Utsk., fullt förvissad att Utsk:t, behjertande tonarten i Hr Anreps anförande, skyndsamt handlägger målet, på det han ofördröjligen må komma i tillfälle att veta, till hvad grad han kan räkna på R. o. Ad:s välvilja. Frih. Stjernstedt, August Wilhelm: Då jag vid be dömandet af den nu föredragna motionen anser mig endast böra fästa afseende vid sjelfva saken, eller anslagsfrågan i och för Riddarh. -genealogiernas utgifvande af trycket, så måste jag helt och hållet lemna å sido de möjligen behjertansvärda personliga förhållanden, hvarå en föregående talare, i afs. å motionären, häntydt. Jag ber derföre att först få anföra hvad i denna sak, under sisth Riksdag, förekommit. Med ani. af Hr Anreps då väckta motion om ett förlagslån från Riddarh.-kassan för ifrågavar:de genealogiers tryckning, svarade Riddarh.Utsk:t i Meni.
Beslutes realisationen, så måtte Rikets Ständer, utan behofvet af en allmännelig kungjord uppgift af Banquens ställning i hela sin vidd, kunna förlita sig uppå Banco-Utskottets Utlåtande, huruvida realisationen, genom den i Finance-planen föreslagne tillökning i Banquens reela fond, af Banquen kan verkställas. Skulle realisationen ej företagas, så läier den ifrågavarande publiciteten äfven ej böra ega rum ; emedan den så väl vid företagandet, som för fortfarandet skall motverka en realisation, af hvilken, enligt min öfvertygelse, Rikets Ständer förr eller sednare skola insa^ nödvändigheten, antingen den verk ställes genom till *48 Banco-Utsidttets Betånkanden. skott i silfver elier genom en successiv amor* tissement af Banquens Sedlar. Jemte det jag för öfrigt ej frångår det afStyrkande för publiciteten, jag tillika med plu» raliteten af Herrar Fullmäktige 1815 oell vid sednaste Riksdag afgaf, får jag r.u namna, att jag så Väl nu, sorn för framtiden, anser det medföra en för Banquen oundviklig våda, om den Banco - Utskottet , genom Constitutionen öfverlatne magt, att i hemliga mål besluta med Rikets Ständers rätt, blifver detsamma fråntagen. Det utmärkta förtroende att vara ledamot af Banco-Utskottet, hafva alltid Rikets Ständers Electorer ansett sig böra lemna åt kloke och erfarne män, hvilka anse för en hederspllgt, att genom försvaret af Banquen förekomma de vådor för samhället, som slutligen blifva en oundviklig följd af Banco-sedlarnes successiva nedsättande i värde.
Mts nåd. propos. till StatsUtsk., angtde lån af allm. medel till understöd vid fullbordandet af en brobyggnad vid Carlskrona; Wto 75. i anledn. af Hr Forsbergs memorial, angtde lånunderstöd lill staden Uddevalla; Wto 76. öfver Riksd.-fullm. Anders Svenssons motion, angtde länanslag till en brobyggnad öfver Wissaån vid Halmstad ; Wto 77. i anledn. af Hr G. Zanders motion om förändring i vilkoren, emot hvilka ett byggnads-lånebiträde vid sisth riksdag blifvit beviljadt staden Worrköping. Föredrogs ånyo StatsUtskts d. 5 dennes e. m. på bordet lagda utlåt. Wto 78 i afseende på några med statsregleringen gemenskap ägande allm. frågor. Hr Riben, Carl Wilh., och Frih. von Schulz enil eini, Dav., begärde, att detta utlåt, ytterligare mätte få hvilka på bordet. Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabi'.: Jag får hos Hr Gr. o. Landtm, vördsamt anhålla om den propos., att då SlatsUtsk. i detta betänk, säger sig hafva afgifvit förslag till reglering af riksstaten, detta betänk, må få hvila, tills berörde förslag inkommit och R. o. Ad. hunnit taga kännedom om dess innehåll. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Jag instämmer helt och hållet i hvad Gr. Gyldenstolpe föreslagit. Det har vist icke varit StatsUtskts afsigt, att detta betänk, skulle inkomma före Utskts öfriga utlåttn rörande statsregleringen; men som det nu föredragna utlåt, blifvit hastigare tryckt än de öfriga, har Exped.-Utsk. förmodligen ansett sig böra inskicka det. Jag anhåller, att detsamma nu må få hvila och icke företagas till afgörande förrän näst framför StalsUtskts utlåttn, angtde de 10 liufvudtillarna. Hr von Hartmansdorff, Aug.t
R:dr 91 öre af anslaget till ökade beklädnadskostnader vid Svea och Göta artilleri-regementen å 45,563 R:dr 73 öre; ll.o Fyratusen trehundratretiofem R:dr 32 öre af det till enahanda kostnader vid Wendes artilleriregemente beviljade anslag, 13.005 R:dr 96 öre; 12:o Tvähundratjugusex tusen R:dr af den till underhållande af Beväringsmanskapets beklädnad anvisade summa, 567,000 R.dr; 13:o Fyratiotusen R:dr af de till fortsättande af Topografiska korpsens arbeten och till kartors gravering anvisade 150,000 R:dr; och 14:o Tretusen tvåhundra Hulr utaf det till aflöning åt den för militära karteverkets skyndsammare utförande erforderliga ökade arbetspersonal beviljade anslag, 9,600 R:dr. § 105. Det anslag af Niotusen R:dr, sorn för innevarande år blifvit anvisadt att användas till understöd ät Officerare af Arméens särskilda hufvudvapen, som inträda i aktiv krigstjenst hos någon i vänskapligt förhållande till Sverige stående magt, hvars armé till större eller mindre del befinner sig pä krigsfot, skall utbetalas i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts derom meddelade föreskrift. § 106. Såsom godtgörelse för sammanfattningen af statistiska uppgifter öfver samtliga kostnaderna för särskilda föremål, sorn tillhöra Kongl. Krigs-kollegii förvaltning, har under den tid nuvarande statsreglering omfattar en anslagssumma af Tvåtusen K:dr blifvit beviljad; hvilken anslagssumma bör utbetalas i den ordning Kongl. Maj:t föreskrifver. § 107. Utaf de för sjöförsvarets behof samt dertill hörande föremål af Rikets Ständer beviljade tillfälliga eller extra‘anslag böra, enligt Kongl. Maj:ts nådiga föreskrift, efter erhållna reqvisitioncr, utbetalas ännu outtagna beloppet, Fyrahundratusen R:dr för börjande af en ångfregatts utaf bästa modell nybyggnad, hvilket anslag Rikets nu församlade
Fabriksidkare. Handtverksmä- stare. Idkare af handtverk så- som försörjningsinedel. Gerningsmän. I de flesta socknar, som äro belägne på mera än tre mils afstånd från närmaste stad eller köping, finnas nu öppna bodar, hvarest hållas till salu alla tillåtna köpmannavaror. Åsigterna om dessa handelsrörelsers nytta för orten äro mycket delade. I de liesta fall torde de både gagna och skada. Det är onekligen af nytta för allmogen att kunna, med besparing af tid och resor, på nära håll köpa sina för nödenheter, äfvensom landthandlanderne ofta äro fördelaktiga afnämare af ortens landtbruksprodukter och slöjdalster; men å andra sidan måste-också medgifvas, att handelsbodarne på landet bidraga till ett skadligt öfverflöd genom den lätthet, som de bereda allmänheten, att åtkomma hvarjehanda lyxartiklar, som eljest skulle mera sällan köpas och förbrukas. Mången gång har äfven klagats deröfver, att landthandlarne idkat en skadlig försäljning af bränvin och andra spritdrycker; men anlednin garne till sådan klagan hafva i det närmaste försvunnit sedan den nya bränvinsför säljningslagen trädt i verkställighet. SI I sammanhang med hvad nu blifvit ordadt om handel samt fabriksoch handtverksrörelse på landet, torde böra här meddelas några uppgifter om Länets köpingar. Förhållandet med dem var år 18S5 följande: Köpingarnes namn. Folkmängd. Antal Handlande. Fabriksoch Handtverksidkarfe. Andre Borgare. Beloppet af erlagd Bevillning efter 2:dra Art. Banko. Under sistförflutna tvänne åren har afsättningen å dessa torgdagar varit i allmänhet ganska liflig och torgplatserne besökas ofta af uppköpare från andra orter. Binäringar. Af dessa är fiske det hufvudsakligaste. Det idkas icke obetydligt i skärgården utanför norra delen af Länets fasta land, och det torde kunna antagas att en befolkning af 1,500 å 2,000 menniskor deraf hemtar de förnämsta medlen till sin bergning. Kring kusterna af Oland och utanför Länets södra del är fisket mindre lönande.
R:dr, hvartill grundfonden, enligt Finans-kommiltéens af Utskottet understödda förslag, skulle komma att bestämmas, utgör samma belopp, som vid en föregående riksdag blifvit ifrågasatt att för ett dylikt ändamål anvisas, och dels att med det i § S förekommande ordet »kredit-inrättning» hvarken kan eller bör förstås annan inrättning, än sådan, som har till föremål att uppoch utlåna penningar mot hypothek i jordegendom, hemställa, att ofvanberörde §§ måtte vid deras nuvarande lydelse bibehållas sålunda: § 1 En allmän Hypotheks-bank skall inrättas i ändamål att för de inom riket bildade, i föreskrifven ordning stadfästade, Hypotheksföreningar ombesörja all den upplåning, som nödig blifver, för att åt dessa föreningar bereda medel till de på årlig afbetalning ställda Sammans. Statsoch Banho-Utskottets Memorial M 40. S lån, som af dem, enligt fastställda grunder, skola deras delegare tillhandahållas. Denna Hypotheks-bank skall hafva sitt säte i Stockholm. § 2 Såsom delegare i allmänna Hypotheks-banken skall ingå hvarje Hypotheks-förening, som hädanefter inom riket hildas; så ock hvarje allaredan inom riket bildad Hypotheks-förening för al! den upplåning, föreningen hädanefter finner sitt ändamål påkalla, af sådan beskaffenhet som i § 1 sägs. På delegare ankomme att bestämma den summa, för hvilken lian sig såsom delaktig i Hypotheks-banken vill teckna; dock må den ej få understiga En million R:dr R:mt. § 4. Till grundfond för Allmänna Hypotheks-banken öfvorlemnar Statsverket genom dess Riksgälds-kontor uti obligationer, ouppsägbara å innehafvarens sida samt bärande lika stor ränta, som uti andra af Statsverket utgifna, inhemska obligationer högst förskrifves, ett värdebelopp stort Atta millioner Riksdaler R:mt; egande Hypotheks-banken öfver dem förfoga, efter som här nedan sägs. Skulle andra inhemska obligationer, än dessa, ej komma att utfärdas af Statsverket, bestämmes räntan å dem till fem procent. §> 5.
Såsom den vigligaste invändning emot en dylik åtgärd har man anfört, att i anseende till de nuvarande svåra och kostsamma kommunikationerna i vårt land skulle de tyngre landtbruksalstren svårligen kunna bära forslingskostnadeu till mera långväga afsällningsorler, hvaremot samma produkter, förvandlade i bränvin, kunde lättare transporteras och således med större fördel afsättas. Att denna åsigt grundar sig på verkliga förhållanden, torde ingen vilja förneka; och ej heller kan det bestridas, att efter tillämpningen af de förändrade grunderna för bränvinstillverkningen, kommer den jordbrukande befolkningen i de orter, som i afseende på kommunikationer äro mest vanlottade, att i större mån än förr vidkännas dessa olägenheter. Denna omständighet — ehuru det inskränkta utrymmet af en reservation blott medgifver en antydan af dess vigt och beskaffenhet — svnes emellertid innebära ett i högsta måtto talande skäl för den öfvertygelse, jag uttryckt, att Rikets Ständer nu mindre un någonsin böra uppskjuta de åtgärder, som möjligen kunna af dem vidtagas till underlättande af landets kommunikalions-anslalter. På grund af det ofvan anförda anser jag således, att vid denna frågas behandling inom Utskottet de Ledamöter, hvilka yrkade att en summa af 5 millioner Riksdaler borde af Rikets Ständer anvisas lill Kongl. Maj:ts disposition, på det anläggningen af någon utaf de stora jernvägsstamlinierna måtte före nästa riksdag kunna företagas, haft fullkomligt giltiga skäl för denna åsigt, och jag beklagar att densamma vid anställd votering blef undertryckt. Jag har emedlertid velat framlägga följande förslag lill det tillägg vid ifrågavarande utlåtande, som jag anser Utskottet hafva bort besluta: »Ehuru Utskottet, i öfverenstämmelse med dess redan uttalade åsigter, finner sig för närvarande hvarken kunna afgifva något bestämdt och detaljeradt yttrande i afseen - Stats-Utskolletl Utlåtande, N:o 373.
^DE LEFVA NU BLOTT FÖR H C AR ANN ', besvärligheterna, åtminstone hjälpa till att ' JDE LEFVA NU I MINNET BLOTT bära dem, och när sjukdomarne komma, lär TY ALLT HAR FLYKTAT HAN, hon sig också på ett direkt och naturligt sätt OCH GLÄDJAS, GRÅTA ÄN, SOM DERAS LIF GAF FÄRG OCH GLANS, något af den erfarenhet och kunnighet i sjukDC GAMLA TVÅ, ÅT FRÖJD OCH SORG, vård, som annars blott de kvinnor lära sig, FÖR LÄNGE, LÄNGE SEN. som egna sig åt en sköterskas kall. SOM TIMAT LÄNGE SEN. CN GÅNG FÖR LÄNGE SEN. » _7AG TÄNKTE OFTA PÅ DE TVÅ. ' ITIVAD VAR INOM DEM GÖMDT? ITIVAD KNÖT VÄL SAMMAN DERAS %TT MINNE KÄRT OEH ÖMT? SÅ FANN EN DAG JAG DERAS HEM. I det hela förefaller det mig, att en husmoders kall ställer sakerna i de rätta förhållandena till hvarandra, i det att lifvet blir det JJAG SATT DÄR ANDÄKTSFULL OCH TYST, studierna det näst viktigaste. Ty viktigaste, hur förträffliga och betydelsefulla än de olikI TÅRAR SÅG DEM LE. LIF? artade studierna kunna vara, så är dock lifvet, " Ö KUNDE JAG LIKT DEM EN GÅNG när allt kommer omkring, ännu betydelsefullare. ' MITT LIF I FJÄRRGLAS SE, MIN SISTA KRAFT FÅ GIFVA BORT De ' VID VINTERBRASANS SKEN DE TALADE OM TID, SOM GÅTT, I VÄNSKAP SANN OCH REN FOR LÄNGE, LÄNGE SEN. OCH TÄNKA UTAN SAMVETSAGG PÅ TID FÖR LÄNGE SÉN. ERIKA. ' JDE SAMMA SKOLBÄNK NÖTT EN GÅNG, VÄXT TILL I FRÖJD OCH LEK. C J) EN ENA BLEF EN YPPIG ROS, DEN ANDRA LILJA BLEK. Ämbetet att vara husmoder.
O o Efter fulländade arbeten år 1856 blef förhållandet förändradt och enahanda utgift, som nu är anmärkt för år 1855, bestreds år 1856 af extra anslaget, emedan det till densamma befanns tillräckligt, som likväl ej tillfullo blifvit fallet, om den för år 1855 anmärkta utgiften jemväl varit af extra anslaget bestridd. Af ett vid 1856 års räkning öfver extra anslags-medlen för arbeten till förekommande af eldfara bilagdt sammandrag öfver 1855 och 1856 årens redogörelser för sagde medel, synes, att 7,255 R:dr 25 sk. 8 r:st blifvit utgifna och afförda. Behållningen af extra anslaget blifver således 244 R:dr 22 sk. 4 r:st, hvilka ännu innestå. — 293 — Yid det sålunda inträffade förhållande, att omförmälde extra anslag blifvit, anmärkta utgiften oberäknad, för ändamålet tillräckligt, kan jag ingalunda jäfva Herrar Revisorers yttrade åsigt, utan hemställer derföre vördsammast, om icke, i sammanhang härmed, kunde i underdånighet utverkas Kongl. Maj:ts nådiga tillstånd att, för godtgörande till större del af de till Arkitekten Hoffman utbetalda, i slottets räkenskap för år 1855 afförda 277 R:dr, få i Riksgälds-kontoret lyfta behållningen af oftanämnde extra anslag eller 244 R;dr 22 sk. 4 r:st, för att uppdebiteras i slotts-räkenskapen för det år, då lyftningen finge ske. Gripsholms slott den 16 November 1857. Gust. A. Sturnegk. KonglVetenskapsakademiens underdåniga utlåtande, i anledning, af 1857 års Revisorers anmärkningar, rörande naturhistoriska Riks-musei räkenskap för år 1855. Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Fröleén - J. W. Sundberg - A. J. II. Wennberg G. W. af Donner - Extra Kammar-Dräng: A. Hultmark Summa Fö delse-år. Inträde i tjenst. Utnämning till innehafvande syssla. Af Directionen uppgifnn lönevilkor. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den ia Dec. 1840. Preste-Såndet den 14 Borgare-Ståndet den 16 Bonde-Ståndet den 18 —• — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej angående den ersättning ine/ varteringS'%ifvare bär tillkomma för mat 3 som lemnäs tågande trupper_, m. m. (Statssamt Allmänna Besv. och Ekon. Ulsk. Bet. Nais 3 och 74.) S. A. K.
Buteljer; se Glas. Bredoch Plaltfisk; se Fisk, torr. Bresilja ; se Färger. Brons; se Metaller, sammansatte. Bruneller; se Plommon. Brynslenar; se Slen. Buldan; se Väfnader, linneoch hamp-. Bäfvergäll, hänföres under .Apotheksvaror. Bär, ej specificerade; se Frukter. *) Se Skrifvelse-förslaget N:o 198. 3.18 Expeditions-Utskottets Förslag lill underd. Skrifvelse, N:o i36. Tullvärde. Qvantitet för Tullberdkn. Inf. Tull. Banko. R:dr sk. r. Böcker: på Svenska tryckta: R:dr sk. r. — 20 —■ oinbundne eller häftade 1 skålp. — 4 30 — inbundna 1 skålp. — f> med inbundet, rent eller linieradt papper draga lika tull sorn papperet, med tillägg af 50 procent. (Se vidare förteckningen å vid införsel tullfria varor.) Bönor: — 10 — Trädgårds1 skålp; — 2 — Åkerbönor af alla slag lika med Ärter. — 20 — Cacao 1 skålp. — 3 — 12 — Caffe 1 skålp. — 2 8 — 16 — brändt och alla till caffe-surrogat användbara brända växter 1 skålp. — 4 — Camp lier: —• 32 — oraffinerad 1 skålp. Cambrick; se Väfnader, bomulls-, Camelhår; se Hår. Camelott; se Väfnader, ylle-, Canlarider, hänföres under Apotheksvaror. Cantiller; se Gulddragareoch Snörmakarearbeten. Garmin; se Färger, alla slag, ej specificerade. Carott; se Tobak. Casimir; se Väfnader. Cassia Fistula, hänföres under Apotheksvaror. Cattun; se Väfnader, bomulls-. Chagriuskinn; se Hudar och Skinn. Champignoner; se Svampar, ätbara. Cheniljer; se Gulddragareoch Snörmakarearbeten. Chlorsyradt Kali; se Salt, medicinskt.