Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter det postexpeditionen i Töreboda trädt i verksamhet, inrättades en på jernvägen emellan Götheborg och Töreboda dagligen framoch återgående så kallad ambulatorisk postexpedition, genom hvilken dels besörjes postutvexlingen emellan de vid denna jernvägssträckning belägna postanstalter i Götheborg, Alingsås, Jönköping, Sköfde och Töreboda, dels expedieras samtliga i postkupén och jernvägsstationernas breflådor inlagda orekommenderade bref. — 40 — Samtidigt härmed ordnades jemväl för den tid af året, då postforsling med ångfartygslägenhet ej eger rum, passagerare-, postoch paketbefordring två gånger i veckan emellan Töreboda och Orebro öfver Ramundeboda samt å linierne Götheborg—Kongsbacka—Warberg—Falkenberg—Halmstad—Laholm—Engelholm—Helsingborg, hvilkas turer blifvit förbundna med jernbanstågen emellan Götheborg och Töreboda samt Orebro och Arboga äfvensom med den af enskildt bolag underhållna diligensinrättning emellan Stockholm och sistnämnda stad; hvarförutan emellan Ramundeboda och Töreboda föranstaltats en ny postgång fram och åter två gånger i veckan. 3:o.
Alla dessa inskränkningar måste vida mera allmänt verkat på telegram-vexlingen, än medelportot, hvilket, såsom redan visadt är, för de fleste korrespondenterne lemnade afgiften oförändrad eller betydligt nedsatte densamma. Icke heller lider det tvifvel, att en återgång från medelportot till zonporto-satser, skulle hos alla dem, hvilka derigenom ånyo betungades med högre afgifter, väcka icke mindre missnöje, än förstnämnde porto åstadkommit hos dem, hvilka derigenom fått sin afgift förhöjd. De särskilda föreskrifterna om inskränkning i ordantalet m. m., vidtogos på yrkande af Telegraf-styrelsen, 1 syfte, att bestämmelserna för den inrikes telegramvexlingen skulle blifva öfverensstämmande med de allmänt antagna gruuderne för den internationela korrespondensen och de skäl, hvilka föraniedt dessa stadganden, qvarstå således oförändrade, så länge icke någon förändring inträffat i bestämmelserna för sistnämnda korrespondensen. Emot telegraf-medelportot åter anföres hufvudsakligen, att ett telegram, som afsändes på ett längre afstånd, bör beläggas med högre afgift, enär» under expedierandet deraf, alla mellan-stationer försättas i overksamhet, samt att medelportot gynnade affärskorrespondensen på bekostnad af de meddelanden, hvilka närbelägnare orter emellan rörande familjeförhållanden och dylikt ofta ifrägakomme, men hvilka, genom den högre afgift ett medelporto föranledde, förhindrades. Man synes härvid helt och hållet hafva förbisett att. om för expedierande af telegram på en längre linie, mellanstationernes korrespondens afbrytes, så hindras på samma sätt, genom telegram-vexling emellan två närbelägna stationer, all korrespondens emellan orter på ömse sidor om dem, hvarföre ock med rätta svårligen kan påstås, att telegraferingen på de längre afstånden är mer» hinderlig för korrespondensen, än telegram-vexlingen emellan närbelägnare stationer.
I allo förenande mig med de af Hr Ekholm uti den upplästa reservationen yttrade åsigter, anhåller jag blott att till dem få foga elt ytterligarepskäl, som jag ville kalla militäriskt, för min begäran 0111 återremiss på det nu föredragna Stats-, Lag och Ekon.Utsk:ns betänk. — Tvifvelsutan lärer det icke vara obekant för en stor del affi. R. o. Ad:s ledamöter, det K. M. för omkring 1 g år sedan, eller *44 D«n i5 Januari. den 19 Juli i83g, genom nåd. bref lill samtlige Generalbefålhafvarne, nnbefallte infordrandet af vederbör. regttschefers af den indelta ammen und. utlåtanden, sedan sqvadronsoch comp.-cheferne blifvit i ämnet hörde, huruvida såiiana åtgärder skulle kunna vidtagas, att de i circulärbrefvet af den 26 November 1812 för corporaler med Vederlikar samt manskapet stadgade arrestoch fängelsestraff kunde vinna tillämpning på roten. Jag har föreställt mig att denna K. M:s höga afsigt att afskaffa de corporella straffen inom armeen ganska lämpligen skulle vinnas, om häradshäktena, inrättade efter cellsyslemet, kunde begagnas såsom straffanstalter för sådana förbrytelser utaf den indelta armeens och flottans manskap, hvilka nu "på roten” vanligen extrajudiciel! beläggas med det i min tanke barbariska prygelstraffet. —Jag väntar mig visserligen det inkastet, att det vore förnärmande för den militära hederskänslan och espriten, alt för t. ex. en obetydlig frirmöfverträdelse blifva insatt uti ett fängelse, som stundom förvarar gröfre brottslingar; men häradseller ransakningshäktet är egentligen ej afsedl alt förvara sådana, och de som deri äro uti fängsligt förvar insatte, för att undergå ransakning, kunna väl ej anses för brottslingar, så länge de ej äro dömde.
16652) [1952] En ung flicka, f. n. biträdande vid ett sjukgymnastikinstitut, söker under sommarmånaderna anställning i familj eller vid badort, adress » H. », Boaröd, Esperöd. Till alabastereller marmotfigurer kan man lätt förvandla gipsfigurer, om man bestryker dem med hvit fernissa och strör öfver dem med fint hvitt glaspulver. Därigenom förlora de sitt vanliga, billiga utseende. (G. Synålar, .afbrutna upptill, men med udden kvar, kunna användas ännu en gång, om man i den afbrutna ändan förser den med en liten rund knapp af lack — helst svart. De likna då rätt bra de i handeln förekommande svarta knappnålarna. — För barn brukar arbetet att lacka dylikar nålar vara ganska roligt, och om nålarna prydligt sättas i ett papper som vanliga knappnålar, torde de t. o. m. kunna säljas till vänner och bekanta, och arbetet därigenom få större intresse för barnen. Framsida. (Forts, å nästa sida.) skar nu genast, under sommaren eller till hösten, plats för att undervisa, utom i vanliga skolämnen, språk och musik, äfven i alla slags handarbeten och träsnideri uti olika stilar. Villig biträda vid husliga sysslor. Svar till » E. », Balingsta p. r. Kokerska, kunnig i alla hushållsgöromål, kan få plats på en egendom nära Borås, om goda rekommendationer kunna uppvisom genomgått 8-klassigt läroverk och handelsskola önskar under sommaren komma till en bildad familj såsom sällskap, att läsa och spela med minderåriga eller hjälpa till med skrifgöromål. Upplysningar å Fredrika-Bremerförbundets byrå, Stockholm. spetsarne af de afsneddade hörnen och nedtill spetsarne inträffa mot hvarandra (se fig. 2), hvarpå de i midten fä- stas tillsamman med några stora stygn. Till midtelstycket klippes ett fyrkantigt stycke siden, hvilket tvärs öfver från det ena hörnet till det andra tillklippt mäter 7 c m; mellan pappskifvan och sidenet anbringas vadd.
Hr Brakel: K. M. har föreslagit att bibehållas 1 Amiral, 1 ViceAmiral och 3 ContreAmiraler; min propos. är att endast 163 Den 8 Juli f. m. 4 skola bibehållas, 1 Amiral, 1 ViceAmiral och 2 ContreAmiraler, summa 4 Amiraler. Hr Gr. o. Landtm, afbröt detta yttrande med erinran att öfverläggningen var fulländad, samt att således nu endast Hr Brakels förslag, men icke motiverne derför, borde upgifvas; hvarjemte Hr Gr. o. Landtm, anhöll att Hr Brakel, då enl. hans förslag endast en Amiralsplats skulle indragas, ville upgifva beloppet af den besparing som genom detta förslag skulle upkomma. Hr Brakel: Jag kan icke nu på fläcken upgifva det belopp hvartill besparingen skulle upgå, utan utbeder mig en kort stund för att beräkna detsamma. Hr Gr. o. Landtm, förklarade nu att i händelse Hr Brakels mening var, att i stället för en ContreAmirals-lön å 4,650 Bdr skulle bildas en CommendörKaptens-lön å 4,000 Bdr, besparingen upginge till 650 Bdr. Propos. till bifall å förevrde mom. blef härefter framställd och besvarad med starka Nej jemte några Ja; hvarpå propos. till bifall å det af Gr. Puke afgifna förslag till beslut framställdes och besvarades med Ja. Då nu förekom Utsk:s tillstyrkande i fråga om den erforderliga förhöjningen af anslagssumman för ifrågav:de OfficersCorps, yttrade Gr. Puke: Denna summa lärer till följe af B. o. Ad:s beslut komma att förändras till 163,400 Bdr. Uppå härefter framställd propos. bifölls Utsk:s förev:de tillstyrkande med de förändringar som blefvo en följd af B. o. Ad:s nyss fattade beslut, och hvarigenom slutsumman af anslagstillökningen förhöjdes till 163,400
Om det vackra vänskaps-förhållande af varmaste ömsesidighet, hvari han snart kom till samfundets Ordförande, Presidenten Grefve Piper af Engsö, så att han slutligen i detta hus behandlades af Grefven som en son och af Grefvinnan som en broder, anträffas bland hans poetiska småskrifter otaliga intyg. Alltsammans låter oss skönja, hvilken betydande person för en icke ringa del af hufvudstadens ”stora verld” den unge skalden var, äfven innan Argus utvidgade denna hans enskildare allmänhet till hela Sveriges. – Men hvem förutsatte hos en sådan sprängling den ymniga verldserfarenhet, den bedagade vishet, hvars läror man hörde Argus, ehuru med leende uppsyn, förkunna? Ändteligen afkastades slöjan. Dalin lät 1736, med sitt utsatta namn, trycka ett grift-qväde öfver sin gynnare, Presidenten Ribbing; och nu föllo, med ens, fjellen från allas ögon. Han stod nu ögonskenligt fram såsom poeten i Argus; och snart uppdagades, att han varit ensam hela Argus-personligheten. Med detsamma framstod han såsom en författare, hvars primat i fäderneslandets vitterhet var allmänneligen erkändt. Någon, hvars namn ej blifvit förvaradt, uppträdde likväl med en klanderskrift, rigtad förnämligast mot hans ”Verser”. Det var, säger Celsius, ”en poetisk dverg, som ur skrefvorna på Parnassen vågade sig i skalde-krig mot denne jätten; likasom den lille Troilus, hos Virgilius, gick till sin olycka uti ett obetänkt envig mot Achilles”. Dalins svar är ett af de högsintaste, som någonsin en lumpen recension framkallat: ty just i anledning af detta angrepp, men utan att bevärdiga motståndaren med något upptagande af hans enskilda stridshanske, utgaf han de af oss förut anförda ”Tankarna öfver Kritiker”. Kort derefter (1737) blef han, i öfverensstämmelse med Ständernas anhållan om en för auctorn till Argus passande befordran, förflyttad ur Krigs-expeditionen, der han ett par år varit Cancellist, till sysslan af Kongl.
Löne rifl 'i^ensUe sla*pr '^försäkrades hvarje löntagare vid Arméen, såsom vedergällning för upp rlit/hel, kom fyllandet af dess åliggande tjenste-skyIdigheter, täcktes Eders Kongl. Maj:t genom ”'"r^e/lrr ^e5S ^^'8® Cirkulär-bref den 2 Februari berörde år stadga, att den tjensteman, sjukdom. som ' anseende till en annan tjenstemans längre frånvaro från den befattning, för hvilken den sistnämnde åtnjuter lön, blifver beordrad att bestrida dennes ofta med större ansvar förenade tjenst, och sorn får vidkännas dermed förknippade drygare utgifter, äfven må derföre erhålla en skälig ersättning, sålunda att en sådan tjensteman, som utöfver 6 månader begagnar tjenstledighet, eller som från innehafvunde ordinarie tjenst är kommenderad utöfver 6 månaders tid, antingen utrikes i diplomatiska ärenden, eller till sådan annan tjenste-befattning inom riket, med hvilken ett ständigt arfvode är förenadt, må till den tjensteman, som hans ordinarie tjenst förrättar, afstå '/6:del af det honom på ordinarie stat anslagna lönebelopp lör den tid, han utöfver 6 månader från ordinarie tjenste-befattningens utöfning är frånvarande; hvaröfver Eders Kongl. Maj:t sedermera genom Dess Nådiga bref den 15 Oktober 1834 meddelat särskild förklaring. I anledning häraf, och då dessa meddelade Nådiga föreskrifter blifvit, inom Arméen olika tolkade, och bland annat så, att Officer, som under en tid af flera år varit frånvarande från utöfningen af sin ordinarie tjenst, ansetts förpligtad att för hvarje af dessa år afstå en sjettedel af lönen endast för 6 månader årligen; men ett så obetydligt afdrag icke kan anses innefatta skälig vedergällning för den under tiden tjenstförrättande, då sådan måste förordnas, får jag i underdånighet hem - Hit.
Näs färjeställe; David Andersson från Halland, angående Statsanslag till uppförande af en ny kyrka i Knäreds församling af Hallands Län; Arvid Arvidsson från Elfsborgs Län, angående anslag till vägförbättringar inom Vedbo härad; J. G. Wasmuth från Stockholms Län, angående afskrifning af Falt-Kamereraren P. A. Arell i egenskap af uppbördsman, till gäldande ådömde 2,998 rdr banko: Pehr Byström från Jemtland, om bestämmande af årlig lön åt fjerdingsman: Nils Andersson från Wermland, om Statsanslag till Sjö-aftappningar samt Mossoch Myrodlingar inom åtskilliga socknar af Wermlands Län; Erik Månsson, Ola Persson och Håkan Pettersson från Blekinge, om nedsättning uti den till Wadstena Krigsmanshusoch Amiralitets krigsmans-kassorna, vid åboombyte å Båtsmans-rusthåll, utgående afträdes afgift från i procent till en per mille af upplåtelse-beloppet; Lars Magnus Knutsson från Östergöthlands Län, om nedsättning af räntan å Lanneforss qvarn i Kinda härad af Östergöthland; Per Pålsson från Christianstads Län, om befrielse för Rusthållare att under indelta Kavalleri-Regementenes utkommenderingar i fält, ansvara för remonterings-, bevärings-, remtygs och utrednings-persedlar; ' En del Ledamöter från Stora Kopparbergs Län, angående kohl-räntans försvinnande i samma Län; Anders Medin från Kronobergs Län, om Stats-anslag till sänkning af sjön Möckeln; Nils Andersson från Christianstads Län, angående passevolans vid indelte KavalleriRegementene för så väl hästar som utredningsoch bevärings-persedlar m. m.; Bengt Gudmundsson från Halland, om befrielse för Magasins-förvaltaren A. Ohrvall i Walberg från honom ådömd ersättningskyldighet; 64 Prot.-Utdrag den 38 December 1860. Gabriel Andersson från Elfsborgs Län, angående ändring i författningarne om ränte persedlars uppsägning till leverering in natura; samt A. W Uhr från Örebro Län, om Stals-anslag till sänkning af sjöarne Hjelmaren och Qvissmaren.
Med de särskilda landsorternas rättmätiga anspråk på åtnjutande af likartade understöd och förmåner från det allmännas sida, syntes det ej heller öfverensstämma, att södra Sverige måste ända tiil dess hela jernvägen mellan Götheborg och Stockholm blifvit Stals-Utskollefs Utlåtande, JY° 333. lä fullbordad, helt och hållet sakna de fördelar, dylika vägars anläggning medförde, helst denna del af riket, i jemförelse med de medlersla provinserna, hvad kommu nikations-väsendet beträffar, vore särdeles vanlottad, såsom saknande de inom nämnde provinser befintliga sjöar och sådana kanaler och jernvägar, som med bidrag af allmänna medel, derstädes redan blifvit anlagda. Till följd af merberörda från Riks-Stånden erhållna återremisser och under åberopande af hvad dels vid dessa återremissers beslutande, dels här ofvan blifvit anfördt och yttradt, angående ej mindre Kongl. Maj:ts Nådiga förslag i afseende på medels anvisande för utförandet af jernvägs-stamlinien från Stockholm till Götheborg, än enskilda riksdagsmäns framställningar om anslag till jernstambanors anläggning, får Utskottet alltså, i stället för den i 7:de punkten af Utlåtandet M 275 gjorda hemställan, tillstyrka och föreslå, att Rikets Ständer må till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition för anläggande och utförande af 2:ne jernvägs-stambanor inom Riket anslå Fem millioner R:dr Ranko, hvaraf Fyra millioner R:dr för en del af den stambana, som, utgående från Götheborg, kommer att, i riktning genom Westergöthland och Nerike, fullbordad, förena nämnde stad med hufvudstaden, samt En million R:dr för påbörjande af en i riktning åt Jönköping gående stambana från Malmö till den på nordliga sidan af sistnämnde stad belägna punkt, hvilken Kongl. Majit kan finna lämpligt bestämma.
Det af Utskottet under ofvannämnde Numer afgifna Utlåtande , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition , om anslag till understöd för Gardes-Regemenlenas mat-inrättningar, har af Bonde-Ståndet blifvit återremitteradt; men då samma Utlåtande är vordet bifallet af Ridderskapet och Adeln den i5 samt af Presteoch Borgare-Stånden den 16 dennes, samt ärendet således, jemlikt 75 §. Riksdags-Ordningen, är afgjordt, kan Utskottet dermed icke taga vidare befattning, Stockholm den 39 Januari iSzjr. Ank. till Exp. Utsk. derUi Febr. 1841, kl. r e. mt Memorialj med förslag till sammanjemkning och volerings-propositioner j i anledning af skiljagtiga beslut öfver Utlåtandena jy.-s 92 & 22/. (U. A.) Sedan samtliga Riks-Stånden numera slutligen afgjort Utskottets uti Utlåtandena N:s 92 & 231 gjorda framställningar samt yttranden jemväl blifvit meddelade i anledning af Presle-Ståndets till de öfrige Stånden allåtne inbjudning att instämma uti förstnämnde Riks-Stånds öfver 4-de punkten fattade beslut; så får;.Utskotlet härmed afgifva de förslag (ill sammanjemkning och voterings-proposilioner, hvartill skiljagtighoterna uti Riks-Ståndens beslut föranleda: Släts-Ut skol tels Memorial, N.-o /fi3. 5 rro
Bl så frivillig sopa tvun, Seil Den 7 Juli* gen värfning samt äga företrädes-rätt, att sjelfva af uppspanat löst folk få, framför Värfvade Arméens Officerare, antaga sina Båtsmän. Och vid uppkommande tvister dem imellan, dömes alltid karlen till vacanta Båtsmans-numret, som alltid mäste vara complett. Hjessa rättigheter, sorn i långliga tider bibehållit sin helgd , hafva nu mera genom de vigtiga förändringar uti försvars-inrättningen med den nya Bevärings-pligtens utgörande försvunnit.” ”De flesta Båtsmans-Rusthåll bebos af endast en, två, högst 3 åboer; sorn tillsammans äga - mantal och ofta derunder och af dessa Rusthållare Annas manga som äro sjukliga och ålderstegna, samt till arbete odugliga. De åter som varit i conscriplions-åren hafva blifvit cominen» derade till Bevärings-tjenstgöring samt måst lemna sitt lilla jordbruk åt qvinnor eller åldriga föräldrar, som snart både med krafter och förmåga aftynat, bära en rustnings börda, hvilken med egenskapen af dess vanskötta och försvagade brukningssätt, blifvit dem alltför tung; hvarigenom deri naturliga följd uppkommit, att ett större antal hemmansdelar, till allt för mycket nedsatta priser, blifvit genom tvångs-auctioner försålde.” ”Den byggd af Blekinge Län , hvarföre jag är Ombud, omgifver' Carlscrona, som på en Ö i Skärgården är belägen, hvarest Rikets Örlogsflotta har sin dyrbara station, och dit Sjöfolk, Arbetsoch Krigsmanskap från de flesta aflägsna Rikets orter, å alla vägar genom Länet mäst* framskaffas; transporten af spannmål, proviant, 826 Den 7 Juli. viant, skeppsvirke, ved och vatten samt Båge* riernas mäld till och ifrån qvarn, miste ofta landvägen forsslas.
Den 16 Augusti e. m. 393 Gr. Lagerbjelke, Gust.': De välgörande följder, dylika reformer inom Postverket, som den ifrågavartde, medfört i andra länder, äro så allmänt kände, att de bär icke behöfva vidare framhållas. En föreg:de talare har redan visat, hvilken lättnad i förvaltningen reformen åstadkommer. Till hvad han yttrat, ber jag att tå lägga, att genom antagande af Utsk:s förslag skall största delen af den kontanta npbörden vid de olika postkontoren bomma att uphöra. Jemväl för de brefvexlande åstadkommer reformen en icke så obetydlig fördel, ty, utom den beqvämlighet, som genom förändringen vinnes, blifva kostnaderna för brefvexlingen minskade. Det är allmänt kändt, huruledes synnerligast köpmän, som hafva vidlyftig korrespondans, årligen dertill måste utgifva betydliga summor. För industrien måste det således blifva en vinst, att dessa taxor nedsättas. Likaså är förhållandet med den fattige, hvilken, om han måste afsända ett bref, befrias från Digifvande af en för honom större summa penningar. Jag kan följaktligen ur räkningen icke utstryka den vinst, som upkommer genom de nedsatta taxorna, och nekas kan icke, att, genom det lättade tillfället att aflemna brefven samt alt beräkna kostnaderna för desamma, äfvensom denna kostnads förminskning, brefvexlingen otvifvelaktig! kommer att betydligt ökas. En talare har sagt, att det vore icke godt, att brefvexlingen ökades. Man kunde hjelpa sig den förutan. Det torde likväl icke kunna nekas, att för rörelsen och industrien det är ett be-' hof, alt korrespondansen är så lätt, så billig och §å hastig som möjligt. För densamma måste det alltså, såsom jag redan nämnt, blifva en stor fördel, allt hvad som i denna fråga kan åtgöras. Alt Postverkets inkomster till en början komma att falla, kan icke bestridas, men, efter Utsk:s beräkningar, komma de likväl att lemna ett icke så obetydligt öfverskott.
Vädret blir allt värre. Vinden sveper kring masterna, böljorna växa. Här och der skymtas skumhöljda toppar, som lefva upp i de dunkla vattenmassorna likt spridda flockar af snabbt simmande, hvita oroligt dykande gäss.208 Molnen på himlen flyta tillsammans till en tjock, fuktdrypande, mörkgrå filt, som spänner sig lågt öfver hafvet. Nidingarnes tvillingbåk svinner akteröfver i diset. Kustens vågiga klipplinje grånar mer och mer, suddas ut och förtonar i tjockan. Fördäckspassagerarne sitta på balar och lårar, krypande tätt tillsammans, som en skock får i oväder. På akterdäck promenera två herrar af och an, balanserande sina kroppar efter båtens slingringar. De andra ha svept sig i tjocka ytterkläder och tyckas trotsa ovädret med hopplös undergifvenhet.209 Den unge kavaljeren har dragit sin öfverrock på. Den är gammal och omodern; man ser att han lider deraf. Cigarren är släckt. Han ser melankolisk ut. Med stora, troskyldiga ögon betraktar han sin romanhjeltinna. Det är som om hvarje drag i hans barnsliga ansigte ville förkunna, hur han beundrar henne. Jag måste vända mig bort för att dölja mitt ironiska smil. Jag betraktar henne. Hon är icke vacker, men så behaglig att se på. En späd, outvecklad figur, en smula lång i lifvet och ingalunda harmonisk. Ett smalt ansigte, ögon glänsande och mörkbruna som polerad valnöt. Näsan är för stor, absolut för stor enligt stränga skönhetsmått, munnen kanske också för liten. Men det passar godt i stycke och man skulle icke ens vilja önska det annorlunda. Hennes resmössa, af svart siden, ligger slät utmed håret, som är uppkammadt i nacken, ty man skönjer genom tyget de fina konturerna af hennes bakhufvud. Men under skärmen böljar det fram i rika hvirflar, glänsande svart. Kring halsen har hon virat en svart spetsschal af samma färg. Och som hon sitter der, hopkrupen i kylan, är det som såge man ett blekt, förfruset ansigte titta fram ur ett moln af rök.
Men den kan exporteras utan afgift. Zinkmalm, visst icke så dyrbar som den förra, men likväl flerdubbelt mera värd än jernmalm får likaledes tullfritt utföras; äfvenså kopparmalm, som ifrån vissa trakter (t. ex. Schiangeli) utföres till England, och som har ett värde af minst 20 R:dr skeppundet, utföres också fritt. Deremot skall, enligt nu gällande tulltaxa, jernmalm erlägga tull, ehuru den sällan är värd mer än en och en half R;dr skeppundet, och för öfrigt år betungad af jemförelsevis högst betydliga transportkostnader. Jaganhåller i sammanhang med hvad här förut är sagdt, det Höglofliga Rikets Ständer ville tillåta: Motioner i Bonde-Ståndet 1862. 347 att tackjern och malm hädanefter måtte tullfritt utföras. Om remiss till Höglofliga Beviilnings—Utskottet anhålles vördsammast. Stockholm den 26 November 1862. G. Hultman, från Nerikes län. Uti föreslående motion instämma undertecknade till alla delar: O. Olsson, C. G. Sköldberg, E. Hansson, från Wermlands län. från Nerikes lån. från Gefleborgs län. Carl Nettelbladt J. Bergström, från Stockholms län. från Kopparbergs län. Af Gastaf Haltman från Nerikes lån, om ändring i 30 och 3i af 24 Kap. i 1686 drs kyrkolag i fråga om röslberäkning vid or ganistoch klockareval. Uti kyrkolagens 24 Kap. 30 § stadgas, att organist skall väljas af kyrkoherden och församlingen, som honom lönar, allt som de deröfver kunna förenas, och i påföljande 51 §, att klockaren skall i lika måtto af kyrkoherden och församlingen väljas. Denna valrätt har genom Kongl. Resolutionen den 20 November 1786 blifvit närmare sålunda bestämd, att församlingen skall uti voteringen vid klockareval deltaga efter gårdetal och kyrkoherdens röst räknas lika med halfva församlingens och är denna grund för rösternas beräkning genom Kongl.