Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogos ånyo Stats-Utshottets nedanstående Utlåtande och Memorial: N:o 256, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, angående väckt fråga om försäljning af en kronan tillhörig tomt i Malmö; bifölls. N:o 257, angående verkstäld omröstning i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till statsregleringen hörande frågor; lades till handlingarne. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Vtskottets Memorial N:o 261, med förslag till sammanjemkning eller voterings-propositioner, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande extra statsanslag till föremål, tillhörande 4:de> 5:te, 6:te oeh 7:de Hufvudtillarne. Bih. till R. St. iProf. 1850—51. 9 Sami. 54 426 Prot.-Utdrag den 26 Juli 1851. l:o angående beviljande äf 22,000 Rdr lill anskaffning af redskapsridstalloch anspanns-persedlar för 12 pundiga och 24 pundiga fältbatterierna. Voterings-propositionen godkändes. 2:o angående beviljande af 200,000 Rdr till anskaffning af gevär. Inbjudningen afslogs, men voterings-propositionen godkändes. 3:o angående beviljande af 12,000 Rdr till anskaffning af nya pistoler. Inbjudningen afslogs, men voterings-propositionen godhändes. 4:o angående beviljande af 50,000 Rdr till äldre gevärs förändring för slagkrutsantändning. Inbjudningen afslogs, men voterings-propositionen godkändes. 5:o angående beviljande af 15,000 Rdr till anskaffning af slagkruts hufvar. Inbjudningen afslogs, men voterings-propositionen godkändes. 6:o om anslag till fortsättande af fästnings-arbetena vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona. Inbjudningen afslogs, men voterings-propositionen godkändes.
Kamfert. Spanska flugor. Fönsterrutor. Charlor, geografiska och sjö-. Bäfvergäll. Aska: pottaska, soda och andra slag. Tunnband af träd. Hampa, häcklad eller ohäcklad. Trädkol. Kardborrar till kardning. Vagnmakare-arbeten. Kalk. Lumpor. Cement alla slag. Vax. Husbloss. Snäckor. Koraller. Tågverke. Horn af oxar och kor, (eller af annan hornboskap) äfvensom hornspetsar Bomull. r ?‘Yk0P.Par ?ch ,ova|sad) och koppar-plåtar, fyrkantiga för myntning. Affall a t säd; grope till foder lor boskap, kli, strå, agnar och annat affall af säd. iilctant-tander eller elfenben. Tänder af hvalross (af sjöhäst eller sjökalf). Rältegångs-ha odlingar. Stäfver, laggoch botten. Sköldpaddsskal. Profslycken utan värde. Kongl. Maj-.ts Nådiga Proposition N:o 72. 11 Spån, för bokbindare, skomakare, svärd-fejare äfvensom skenor för korgmakeri-arbeten. Sjöskum. Omslag, gammalt eller förslitet: faslager, lådor, koffertar, säckar ocb gamla omllätade buteljer, tomma. Smergel. Block-tenn, icke arbetadt, och raspadl tenn. Hvalfiskben, klofvet eller oklufvet. Mjöl af säd, som är fri från transito-tull. Fältspat, icke pulveriserad. Brändt jern, (oarbeladt). Stångjern af alla slag (undantagande bandjern). Bönor. Figurer eller staluer af gips. Blommor och blommande växter. Flores cassia?. Hö.
Af den 5 innevarande månad, angåen*- de de hos Hedervärda BondeStåndet gjorde Anmärkningar vid StatsUtskottets Utlåtande öf-' ver RiksdagsFullmägtigen C. F. Bergs Memo: rial, innehållande Förslag om allmänna Brand-j försäkringslnrättningens ställande under tillsyn af Rikets Ständers Fullmägtige i Banquen och RiksgäldsContoiretj dervidjUtskottet, som ansett allmänna Brandförsäkringsverket icke kunna betragtas såsom någon publique Statens Inrättning och i sådan egenskap ställas under dess omedelbara Styrelse och Controll, tillika vid handen gifvit, att StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande redan vore bifallit af Ridderskapet och Adeln och PresteStåndet den 27 samt af BorgareStåndet den 24 sistl. Januarii. 5:0 Af den 5 i denna månad, i anledning af Riksdagsmannen Eric Mörtbergs Motion, om förändring i Roteringen vid Vesterbottens Re^ gemente; anseende StatsUtskottet, ändamålet med Mörtbergs Förslag säkrast vinnas, om ifrågavarande angelägenhet i underdånighet anmältes hos Kongl. Majit, som icke lärer underlåta derå fästa det Nådiga afseende det samma finnes förtjena, Dea 17 Martil, e. mt 6 0 Af den 5 d nnes, öfver Riksdagsman^ lien Jan Jönssons Memorial, angående Krono. TiondeSpannemålens utgörande till Stockholms Stora Barnhus; hvilket ämne StatsUtskouet ansett böra utaf Allmänna Besvärsoch Oe'? conomiaeLJthkoaet behandlas. 7 0 Af den 5 i denna månad, i anledning »f Herr Landshöfdingen Kriherre B. W, Focks Motion, angående en till Upsala Barnhus done.
Herr Commerce-Rådet och Riddaren Nordlindhs Memorial, i sammanhang med en förut väckt fråga om utsträckt assignerings-rättighet för Malmö Discont. Ut Supra. Ex Protocollo Carl Maen Robsahm. S. D. Instämde Borgare - Ståndet med Högloft. Ridderskapet och Adeln deruti, att den af StatsUtskottet till ett belopp af Två och En half Million Riksdaler föreslagna Bevillnings-Summan skulle såsom Provisorisk meddelas Bevillning»- Ut 4:rfe J3. Utskottet, till grund vid förslaget för Bevillningen, hvarmed ock sistnämnde Utskott anmodas att skyndsamt inkomma» Ut Supra. Px Protocollo Carl Magn. Robsahm. S. D. Dä nu äter föredrogs Banco - Utskottets den iq i »lenna månad på bordet lagda memorial af den 13 föregående, rörande publiciteten af tillståndet med Bankens sedelrörelse, faun Borgare-Ståndet för godt att gilla och antaga det slut, hvaruti Utskottet i detta ämne slädnät. Ut Supra. rEx Protocollo Carl Magn. Robsahm. T? s. d. r ann Borgare-St an de t för godt, att instämma uti Högvördiga Prest Ståndets denria dag, i anseende til Riksdagens snart förestående slut, rrieddeUa anmodan till Expeditions Utskottet, att, så fort sig göra låter, författa oell till justering in>^ om Riks-Stånden ingifva de §§ af Riksdags-Beslutet, som, i följd af hvad Rikets Ständer redan fastställt, nu kunna uppsättas. Ut Supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. S. D. Den a 8 funt. S. D. /V nyo föredrogos Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie -Utskottens följande Mern»;» rial, som den 19 och 22 Juni lades på hordet: 1:0 Af den 18 Maj, om husbehofs qVarnars anläggnings 2:0
Regerings-Formen, framställa den af flera Högloflige Ridderskapets och Adelns Ledamöter begärda Proposition derå, ”alt Rikets nu församlade Ständer anhålla, det Kongl. Majit läcktes gifva Sitt Nådiga samtycke till Rikets Ständers he~ slut om bestämmandet af mynt-enheten och dess underafdelningar,” så har, enär likväl Ståndet yrkat denna Proposition, öfverläggn in gen, jemlikt Riksdags-Ordningens 55 §„, förklarats hvilande, och målet blifvit förvisadt till Constilutions-Ulskoltet, som borde, inom åtta dagar efter delfående!, utlåta^ sig öfver frågans •stridighet eller enlighet med Grundlagen. A detta, i dag emottagna meddelande får Constitutions-Utskottet vördsamligen lemna lill svar, att, under förutsättning af hvarje Grundlagsmms tillämpning endast efter ordalydelsen, Utskottet finnér den fråga, hvarå Ridderskapet och Adeln äskat Proposition, icke bokstafligen strida emot 79 §. Regerings-Formen, och Herr Grefven Landtmnrskalken fördenskull ej hafva varit af nyssberörde § , jemförd med 83 förbunden ati samma Proposition vägra. Stockholm den 3o Augusti i834- N:o 34» Ånkom till Exp. Utsk. den ia Sept: Memorial, med förslag till Grundlagsändringar, dsyftanäé en ändamälsenli gare organisation af Stats Rådet, Inom Constitutions-Utskottet hav motion blifvit väckt, om åtenspp? Bih. tili fl. St. Sami,' ^ ide Häftet, * ConstilulionsUtskotten Memorial N:o 34 lagandet, med lämpliga oell nödiga jemkningnr, af det förslag i8a3 årS Riksdags ConstiLutions-Utskolt framlagt, i anledning af de, uti Serskilda Utskottets Betänkande om Styrelse-Verkens reorganisation, förekomna Grundlagsfrågor, förnämligast beträffande Stats-Rådets sammansättning.
Men i fråga om förflyttning af lärjunge frän ett till annat läroverk, synes det hafva undfallit lagstiftarens uppmärksamhet, att sådana läll rätt ofta kunde inträffa, då lärjunge komme att förflyttas från det ena högre läroverket till ett annat af sam - Motioner i Preste-Ståndet 4865. N:o 5. 7 ma omfång. Sådana förflyttningar kunna ju genom föräldrars eller målsmäns ombyte af vistelseort, genom värnlös ynglings upptagande af slägtingar och anförvandter ifrån hemorten aflägsna trakter af riket och genom flerahanda andra omständigheter, ganska ofta komma att ske. Om då det läroverk, hvarifrån yngling afgår, är ett s. k. högre läroverk, måste nya inskrifning*afgifter erläggas vid det. till hvilket han kommer, vare sig att detta är ett högre eller lägre. Det oformliga och orimliga i ett sådant förhållande ligger i öppen dag, hvadan någon ytterligare motivering icke torde behöfvas för den förändring af sista punkten i 31 § af merbemälda nådiga Stadga, som jag vördsamligen föreslår och enligt hvilken denna punkt skulle erhålla följande lydelse: Bevisligen medellöse, äfvensom de, hvilka från ett till annat elementarläroverk öfvergå, är o från dessa afgifter frikallade; anhållande jag ödmjukligen om remiss till vederbörligt Utskott. Stockholm den 4 November 1865. J. E. Ekelundh. N:o 5, Af Kyrkoherden ERcIlllldIn Om ändring af 2 mom. 40 § i nådiga Folkskolestadgan den 48 Juni 4842. Uti Kongl. Folkskolestadgans § 10, mom. 2, äro föreskrifter gifna rörande den s. k. söndagsskolan. Der bestämmes uttryckligen både hvilka elever, som skola tillhöra denna skola, hvilka undervisningsämnen inom densamma skola drifvas, såsom ock hvilka der skola besörja undervisningen. Der heter nemligen, att på söndagarne hör undervisning meddelas och förhör anställas med den ungdom, som utgått från skolan. Ändamålet med denna undervisning säges i början af momentet vara underhållandet af de i skolan förvärfvade kunskaper och synnerligen befrämjandet af en sann kristlig hildning.
Sparres uppgift om det intresse, som genom kommunernas bidrag visat sig för den östra eller vestra sträckningen, är det sannt, att af de 115,358 rdr, som tecknats för östra sidan, staden Upsala ensam lemnat 100,000, men deremot har man icke beräknat värdet af den jord, som kostnadsfritt afstås, och då på östra sidan exproprieringen uppgår till ett belopp af 333,000 rdr, men staten ej, på sätt den K. Proposm Dea 28 November f. m. 193 Propos:n gifver vid handen, behöfver vidkännas denna kostnad, så synes interesset för östra sidan särdeles framstående, hvarförutom bör tagas i betraktande, att det för vestra vägen tillskjutna mindre beloppet gäller för en väglängd af 11 mil, under det den östra sidans bidrag afse blott en 6 mils bana. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., remitterades den K. Proposm jemte yttrandena till Stats-Utsk:t. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 6 e. m. Föredrogs och remitterades till Stats-Utsk:t K. M:s d. 26:te dennes bordlagda Nåd. Propos., ang. gjorda underd. framställningar om stats-bidrag för anläggning af särskilda bibanor till statens jernvägar. Föredrogs K. M:s den 26:te dennes bordlagda Nåd. Propos., äng. statspension åt Chefen för statens jernvägsbyggnader, Öfversten m. m. Frih. Nils Ericson. Frih. von Schulzenheim, David: 1 likhet med hvad som i går egde rum inom Borgare-St:t vid remiss af denna K. Propos., anhåller jag att få till densamma foga ett amendement, nemi. att R. St:r, i stället för den af K. M. föreslagna årliga pension åt Frih. Ericson, måtte besluta, att ett belopp, som i kapital motsvarar den begärda pensionen, skall till bemälde Frih. utbetalas.
Majit tillförordnade Landtförsvars-kouiités öfvervägande, det, vid betraktande af det förhållande, hvaruti de särskilda vapnen för närvarande stöde till hvarandra, samt vid beräkning af hvarje vapens nödvändiga styrka och huru arméen frän fredsfot mätte med största skyndsamhet och säkerhet kunna öfvergå på krigsfot, befunnits för försvaret högst magtpåliggandé, att nuvarande finga kavalleristyrka blefve ökad med minst 500 man. Af -Landtförsvafrs-komitén vore härvid, bland annat, anfördt, hurbledés kavalleriet, inberäknadt både det värfvade och indelta, efter afdrag af de till åtskilliga ändamål indragna och anslagna nummer, räknade ej fullt 4,300 man, af hvilka dock 144 vöre o beridne. Dertill vore visserligen beräknadl ätt läggas omkring 3,700 man béväring; men, huru än den slutliga organisationen deraf komme att ske, ansågs af ekonomiska skäl omöjligt att under fredstid göra kavalleriets beväring beriden och, till följd deraf, att åt densamma gifva den ryttarebildning, hvarigenom någon förstärkning inom kortare tid kunde komma kavalleriet till godo. Af öfriga vapen räknade, efter enahanda afdrag som ofvan augifvits, infanteriet omkring 22,500 man och artilleriet samt sappörtruppen nära 2,700 man, allt stamtrupper. Dertill komme af beväring omkring 70,000 man för infanteriet och något öfver 1,500 man för artilleriet. Äfven med en vida längre än hittills utsträckt beväringsexercis vore icke tänkbart att genast med infanteriet till aktiv tjenstgöring införlifva allt det 'Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Den person, hvilken kommer att bestrida dessa förenade befattningar, må i första rummet egna sin tid och sina omsorger åt skol-lärarekallet, samt således, under handläggningen deraf, låta, genom serskild persons biträde, uträtta förefallande till klockare-befattningen hörande göromål. 3:o Den sålunda tillkomne tjenstemannen må uppbära både klockare* och skol-lärare-lönerne oafkortade, så länge båda lönerne tiilsammansräknade icke uppgått till ett belopp af 4° l:i' spanmål; men, när lönerne öfverstiga detta belopp, bör det stå försatnlingarne fritt att å skol-lärarelönen öfverskottet afdraga. Härvid hemställa Utskotten: 4:o att Rikets Ständer må i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t vid utfärdande af författning, angående inrättning af folkskolor, täcktes vidtaga nödige åtgärder, till undantödjande af de hinder» som nu gällande Kyrko-lag och öfrige Författningar innebära för klockareoch skol-läraretjensters ändamålsenliga förening. 5:o Vid tillsättande af folkskoie-iärarebefallning, som till en början Siatssamt Allm. Best).- och Ekoit.-Utåkottens Utlatändt, N.-o 12.8. 37 icke blifver med klockare-tjenst förenad, skall, sedan ledigheten af förstnämnde befattning blifvit kungjord, och behörigen documenterade sökande sig dertill anmält , det åligga Kyrkoherden och Kyrko-Rådet eller SkolStyrelsen att å förslag uppföra af desse sökande 3, sorn företrädesvis utmärkt sig för gudsfruktan, sedlighet och kunskaper; börande derefter församlingens röstegande ledamöter, genom val utse den, hvilken de för tjensten mest passandefinna. § 6.
N:o 35. är i lillfiilie att uppgifva något ändamålsenligare mätnings-sätt, än det hittills gagnade, hvilket finnes föreskrifvet i 7 § af Kongl. Förordningen den 29 Maj 1739» får Utskottet vördsamt hemställa, alt Herr Mobergs motion må förfalla. Stockholm den 21 Maj 1840. Alik. till Exp. Utsk. den 26 Maj, kl. 12 mield. Ullätande, i anledning af väckt motion om skyldighet för Säterier och Boställen att fortskaffa Kronobref. Med fä stadt afseende å det onus , som åstadkommes genom kronobrefbäi ingsskykligheien , synnerligast sådan den nu är fördelad, har Riksdagstid I mägtigen Peter Persson från Jönköpings Län, tili ingifvet och till detta Utskott remitteradt memorial, föreslagit, att Säterier och Boställen jemväl må åläggas aLt uti herörde skyldighet deltaga; men som en sådan förbindelse icke är förenlig med de frioch lättigheter, Säterier och Boställen enligt privilegier åtnjuta, anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka bifall till Peter Perssons ofvannämn<le framställning; hvilket dock till Rikets Högloll. Ständers egen pröfning vördsamt öfverlemnas. Slockholm den 21 Maj 1840. Ank. till Exp. Utsk. den 26 Maj, kl. 12 midd. Betänkande, i anledning af väckt motion om indragning af Vexel-Controlleurs befattningar. Uti ett fiån Vällofl. Borgare-Ståndet till detta Utskott remitteradt memorial, har Herr C. F. IVcern yrkat, att Vexel-Controlleurs-befaltningarne, såsom varande öfverflödige, måtte indragas, hvarom fråga redan blifvit väckt vid flere föregående Riksdagar.
Väl har statscassan kommit uti välstånd derigenom att den blifvit full af landets öfverdrifna skatter; väl hafva ledamöter af detta Stånd under riksdagens lopp lågt det lill grund för sina påståenden, att anslag i oändlighet och utan beräkning kunde ulgifvns; men, mine herrar! är det någon af eder, som har undersökt landets välstånd, som bjndit till att bevisa detsamma, så ber jag honom förklara, huru det kommer sig då, att, när man efter officiella statistiska uppgifter uträknar huru mycket ett Svenskt dagsverke är värdt, då jag endast beräknar såsom arbetsföre personer dem som uppnått från 16 till 60 års ålder och endast upptager den manliga befolkningen, väl vetande att den qvinnliga äfven i sin mån bidrager till nationalproduetionen, jag likväl vid jemförelse med denna produclion får det resultat, att hvarje arbetsför persons dagsverke knappt går till 12 sk. r:gs. Uti Amerika går det till 1 r:dr 16 sk.; uti England till t r:dr b:co; men här är nu icke stället alt ingå i några statsekonomiska beräkningar. Då likväl landets välstånd anföres såsom skäl att betala en skuld, hvarmed vi icke hafva att skaffa, så tror jag det icke vara alldeles ur vägen alt fästa uppmärksamheten derpå, huruvida 686 Dan »7 Februari f. m. här i verkligheten finnes något välstånd. Vidare mäste jag, ehuru mycket det smärtar mig, uppträda emot Gr. Horn och hans argumentation emot mig. Hr Grefven har sagt, att jag missförstått honom. Väl vorej om jag så gjort, men jag kan icke erkänna det. Jag har icke faltat Hr Grefvens reservation såsom han förklarat den; men jag har faltat, att Hr Grefven icke nog distingerat emellan Statens värdighet och Konungens väldighet. Jag vet alltför väl, att stater finnas, der de ovillkorligen sammansmälta; der den stränga monarkiska principen släpar med sig folkets värdighet, antingen han vill stiga uppför eller gå nedför. Ludvig den i4tde sade: l’e'tat c’est moi.” Hurudan var Franska Statens och hurudan hans egen värdighet när han slutade sina dagar?
Betankandem 149 gärd till flere fall och således frånträda dess första princip, att ej vidtaga andra, än af nöd* vändigheten påkallade ändringar; ej eller anse det, ehuru påminnelser derom äro gjorde, något förtydligande vara af nöden rörande de efter Nämndemän, Rusthållare rn. fl omförmäldte t ”alle andre Hemmansägare,” Bondsöner, som gifta sig utan att tillträda Hemmansbruk , KronoFjerdingsmän med Boställen , samt Corporaler, Trumslagare, Pipare, Ryttare och Soldater vid de förre CavalleriRegementerne m. fl. 5 då, hvad den för de sistnämnde föreslagne förhöjning angar , Fjerdingsman sälkin hafva några Boställen, utan tvärtom denne befattning anses i de fleste orter såsom ett onus, och Corporaler, ehuru de genom en förhöjning i lönen njuta någon ersättning för en Strängare tjenstgöring-, likväl i allmänhet räknas bland gemenskapen , dels de Boställen, som förr varit af Trumslagare, Pipare och Profc*ser m, fl. begagnade , antingen redan äro , eller hädanefter blifva, enligt Kongl. Majus Nådiga Befallning, indragne för att användas till andra behof; och dels Ryttare och Soldater vid de förre CavalleriRegementerne icke hafva andra lönevilkor än deras vederlikar vid Infanteriet, då deraf följa skulle, att en på särskildte yppade undantag g undad jemförelse af gemenskapens sins imellan mer eller min re formonliga Jöningsvilkor måste blifva, om ej alldeles overkställbar, åtminstone föga båtande. 17:0 Till följd af den inom Höglofl. Rid - Siliang till RiksSi. Betänkanden* derskapet och Adeln vackla erinran derom , att ansvar äfven måne utsätias för den Embets. eller Tjensteman, som förser ett document med Stämpladt Papper lill högre belopp, än hvad Författningen innehåller, har Utskottet, för att trygga lika så väl Staten som den enskildte medborgaren vid deras ömsesidiga rättigheter, ansett sig böra redigera 2 Mom. af 25 §. på följande sätt:
Jag instämmer visserligen med Hr Rosenblad deruti att missbruk kunna lättare ske, då beslagaren har en större andel af det gods, som anhålles, utan att godsägaren tillika kan gripas; men icke bör den redlige tjensteinannen plikta, för del att oredlige tjenstemän finnas, ulan mätte 23 H. ii 8a Den i April e. tn. det tillhora deras förmän att tillse det inga missbruk inträffa. Jag finner derföre icke skäl att frångå min begäran, att af godset böra i alla händelser tillfalla beslagaren. I afseende på hvad Hr Stuart anfört, får jag åberopa hvad jag förut yttrat, nemi. att närvar, förslag icke innebär något tillbakaskridande i den riktning lian ansett; att del icke innefattar strängare stadganden i fråga om husvisitaliotien , med undantag endast deraf att beslagarens skyldighet att visa det godset inom 48 timmar inkommit i huset blifvit borttagen, men att deremot den modification är gjord, alt rättigheten till husvisitations anställande endast blifvit öfverlemnad till sådana personer inom tulltjenstemanna-corpsen, af hvilkas sans och lugna omdöme man bör kunna påräkna att de icke i otid företaga en sådan undersökning. Det är af denna anledn. som jag begärt, att andre lägre, lill tullsta t e n icke hörande, tjenstemän, hvilka enl. Utsk:ns förslag iiro vid denna rättighet bibehållne, måtte derifrån uteslutas. Det må vara, att en billigare lagstiftning för näringsfriheten hade bort föregå en friare tull-lagstiftning, men det kan icke anses inverka på frågorna om näringsförhållandena och de principer, som göra sig gällande i den ekonomiska lagstiftningen i allmänhet, huruvida controllerna för de lagar, sorn stiftas, böra vara stränga eller icke, utan tvertom får jag för min del, i likhet med flera andra talare, förklara, att jag anser controllerna alltid böra vara stränga.
Ständer på en blott motion derom beviljade ett sådant anslag äfven med det af Herr Lefrén föreslagne tillägg, hvilket jag tror fordrar mera varsamhet, än vanligt, emedan om vi förha<- stadt inkomma till Kongl. Maj:t med en sådan skrifvelse, och Kongl. Maj:t icke finner sig kunna ingå derpå, detta vore ett vådligare prejudikat för Ständernas petitionsrätt, än sjelfva beviljandet af hvad Utskottet föreslår. Jag finner i alla fall skäl icke vara för handen, som kunna föranleda till något undantag. Grefve von Schwerin_, Fredrik Bogislaus: Kongl. Maj:ts Utslag lyder, att Kongl, Maj:t för bristande tillgångar icke kunnat gå Herr Mottonis begäran till mötes, utan derföre blott tillagt honom ett expectance-arfvode. Om nu, på sätt Herr Lefrén föreslagit, Rikets Ständer i underdånighet anmäla, det de ansett sig böra undanrödja detta hinder för bifallet till Herr Mottonis begå - 3i4 Den i6 October f. m. rån, ser jag ej något farligt prejudikat deraf uppstå. Jag bör äfven nämna hvad som föranledt StatsUtskottet, att frångå sitt första Betänkande; det skedde i följd af de anmärkningar, som inom Hedervärda BondeStåndet blifvit gjorde. Flere bland Utskottets Ledamöter yrkade vid blifvande af första beslutet; men BondeStåndets Ledamöter, ledde af sin rättskänsla, satte sig enhälligt deremot. För min del tillstyrker jag bifall å Utskottets första Betänkande. Herr Lefren: Jag begärde ordet för att lemna de upplysningar Grefve von Schwerin afgifvit; jag förenar mig således till alla delar med honom. Det af mig föreslagne tillägg bärleder sig derifrån, att jag ej ville, det någon skulle tro, att. man, genom bifall lill Utskottets Betänkande, gick Kongl.