Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
(Dm 2$crePntnt$0*€ommttte p« JlanPet. §• 51. 0fattffrifwaren åligger, att författa od) till ^onungenö £3efallningö[)af* voanPe, unPer loppet af 3tanuarii månaP, tnfänPa förfTag till terminer för $3e* rePning&Qtommittéerneö inom gögPertet fammanträPen, Ijwilfa få beftämmaö, att 0fattffrifwarett PervoiP fan wara tillfläPeö, od) att förrättningarne inom Slpril månaPé utgång må funna fullborPaö. §. 52. konungens 23efallningöf)afwanPe beflämmer, få fort fig göra låter, ter* minerne för 33erePningö*€ommittéerneö fammanträPen, få att Pe inom förr nämnPe tiP må wara flutaPe. £)e fungörelfer l)ärom, font öfwer l)ela Sältet böra utfärPaö ocf> ttppläfaö, ffola innehålla beflämPa föreifrifter, få wäl om Pe uppgifter till 55erePning^€ommittéen, l)Wilfa Pen ffattffplPige åligga, fontf)waP af Sommittcen fjelf tafttagaö bör. 5a SDå Denna ^emtllmng&götotDning fövfta gången fall lättDa till efterrätt telfe, bör af konungens Q3efallningél>afvr>ant>e i ^ungörelfen tilfännagifmaö, att Den minimutarif för dpcmman&märDet i tharje Sätt, Dvifeté ©tanber år 1823 fafftällDe, nu å npo ftaDfäftaD od) miD författningen fogaD, fall lanDa till efterrättelfe od) voiD intet fall får unDerftgaé, fann att €ommttteerne ega rättighet, att, när befofmet
Men hvad hans öfriga befattningar angar, dem Särskildta Utskottet ansett böra från hans embete afsöndras, och hvarå Constitutions-Utskottet icke gjort något afseende , så tillstyrker jag vördsamt, att Ridderskapet och Adeln måtte instämma i Särskildta Utskottets Förslag, "och anhåller , att Herr Grefven och Landt-Marskalken täcktes derom inhemta Ridderskapets och Adelns mening. Herr Cederschjöld: Jag utber mig, att vördsamt få upplysa orsaken, hvarföre StatsRådets antal nödvändigt måste vara 14, sedan de Föredragande Ledamöternes antal blifvit stadgadt till 6. Sorn nemi. Konungen icke äger Den 3 December e. m, rätt att fatta något beslut, utan i närvaro af trenne icke Föredragande Stats-Råd, samt en tillförordnad Regering skall bestå af 4 icke Föredragande , hvarjemte en Suppleant för dessa sednare icke kan umbäras, i fall någon skulle sjukna eller vara jäfvig, så måste det nödvändigt finnas ett antal af 8 icke Föredragande Stats-Råd t så framt eljest Konungen möjligen 6kall, hädanefter såsom hittills, kunna utöfva sin Konungsliga makt på resor inom Landet. Läggas till dessa 8 de 6 Föredragande, så blir den sammanräknade personalen 14. Hvad för öfrigt beträffar den siste värde Talarens yttrande rörande Hof-Cancelleren , så hemställer jag vördsamt, om icke Constitutions» Utskottets förslag i den delen kunde godkännas utan anmärkning. Herr Rosenblad ; Enligt de af Ridderskapet och Adeln redan fattade beslut, inser jag med Herr Cederschjöld nödvändigheten deraf, att Stats-Rådet Ledamöters sammanräknade antal okas till 14; jag hemställer blott, om icke ziffertalet 6 för de Föredragande är öfverflödigt att utsättas. Herr ejon Hartmansdorff; I afseende på antalet af Stats-Rådets Ledamöter bör man ihogkomma, att Högsta Domstolens Ledamöter icke äro flera än 13, ehuru man funnit tillräckligt, att i åtskilliga fall endast 4 äro närvarande.
N:o 5 inbjudit BondeSt. att med de öfriga sig förena, men denna inbjudning icke blifvit antagen, så föreslår Utsk. en votering; Utsk. var likväl icke 232 Den 26 Juni. berättigadt att göra en sådan inbjudning, ty BondeSt:s anmärkn. innefattar icke något sådant yrkande om jemkning i Ulsk:s förslag som kunde leda till inbjudning hvarken till de öfriga Stånden att förena sig med BondeSt. eller till det sednare att förena sig med de förre. BondeSt:s beslut står i rak strid med de öfriga. Utsk:s skyldighet hade dä varit att underrätta BondeSt. att Utsk. icke kunde fästa uppmärksamhet pä Ståndets gemensamma tanka, enär detsamma stod i rak strid mot 56 § Reg.F. Förberörde mern. N:o 5 Lief af öfrige RiksSt:n lagdt till handlingarne, ehuru det jemväl bordt blifva ogilladt. Hade jag varit närvar., när detta ärende hos R. o. Ad. föredrogs och fått kasta en aldrig så flyktig blick på mern., hade jag föreslagit att det skulle ogillas med anmärkn. att Utsk. icke haft rätt att göra dylika framställningar till RiksStm. Men då detta icke skedde och i det skick saken nu är, tror jag det bästa vara att afslå förslaget och förständiga Utsk. att R. o. Ad. icke ämnar utse ledamöter i förstärkt Utsk. för alt afgöra denna fråga och anhåller jag om propos. derå. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Vid föreg, riksdagar-, isynnerhet vid den sista, har varit mycken tvist huruvida ett af Utsk. framlagdt förslag till grundlagsförändring skall, fastän det blifvit af något Stånd underkändt likväl ovilkorligen blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid påföljande riksdag. Vid 1834 års riksdag fattade R. St. en annan mening derom än dåvar. Const.Utsk. Det beslöts då att votering skulle kunna äga ruin äfven i afseende på förslag lill grundlagsförändringar dervid endast ett
Lill tre serskilda tomter, och i följd hvaraf serskild hyresersättning till jusliliarien årligen utgått, samt då dessa rum och lägenheter uppgifvits vara serdeles förfallna och oatnsenliga, likasom byggnaderna i allmänhet, enär de å dem verkställda oundgängligaste reparationer ej kunnat motstå klimatets inverkan, hade Kongl, Majit funnit nödigt att, i öfverensstämmelse med nämnde kostnadsförslag, guvcruements-busläilel biefve ålerstäldt samt de öfriga krenans byggnader reparerade, äfvensom att, för materialens iståndsätlande, hvartill serskildt förslag från guvernören införväntades, anvisades omkring 1000 Spanska daler, då hela kostnaden skulle blifva 11,82g) Sp; daler, eller i Svenskt banko omkring 3o,Goc r:dr. 'V idkommande guvernörens tillika gjorda framsEäIlning om den nuvarande afkmiugsslatens förhöjning med 5,282 Sp. daler, eller till roycjB Sp, daler, äfvensom rörande pensionsrält för tjeustemänueny så hade Kongl, Majrt, ehuru erkännande billigheten af del i berörda hänseende väckta förslag, likväl ansett sig nu endast böra föreslå anvisandet af arfvoden åt guveruements-sekreteraren med 4°° samt åt en guvernements-pastor oeh tillika skollärare med 800 Sp. daler, äfvensom en tillökning af 200 Sp. daler i garnisonsoch gu verneinentsläkarens arfvode.
Och skulle detta anförande, såsom Herr Profesorens särskildta tanka, genom Utdrag af Protocollet, bifogas Betänkandet till RiksStånden. Ut Supra. Ex Protocollo C. Tunelius. upp - Deri 2 g Mars. Uppläst hos Samtliga Riks -Stånden den 29 Mars, Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, avgående ersättning för den förlust i årlig inkomst, Allmänna Barnhus - Inrättningen mäst vidkännas genom St or-Furstendömet Finlands afträdande. Gifven Stockholms Slott den 8 Mars 1815. Maj:t har allt ifrån des anträde till Reger ingen ansett för en öm och helig pligt att med dess särskildta Nådiga hägn upprätthålla och. understödja de välgörande Inrättningar i Riket, hvilka hafva fattiges och nödlidandes vård till föremål. Ibland sådana Inrättningar fortjenar det j .Stockholm varande allmänna Kärnhuset ett särskildt och Synnerligt afseende. Denna välgörande och gagneliga inrättning öppnar för flera tusende fattiga och olyckliga barn en tillflyktsort, bevarar detri för Staten, skänker riem en nödig vard och uppfostran, och bereder dem ett tillfälle att framdeles blifva nyttige medlemmar i Samhället. Med den välvillja och ömhet Kongl. Maj:t för en så gagnande, angelägen och berömlig Inrättning alltid hyst, har det för Kongl. Maj:t varit ett -ämne till bekymmer, att af de fran vederbörande inkomne underdåniga berättelser hafva inhämtat det verkliga obestånd och förfall, densamma - 500 •JDen. 29 Alars'. ina genom flera efter hvarandra inträffade vidriga händelser och omständigheter iräkat. Detta obestånd, hvars början synes bora räknas från Barnhus-Inrättningens mindre fördelaktiga förening med förra allmänna Fattigvården i Stockholm, och hvarigenom Barnhusets fonder samt då ägande förråd till en betydlig del medtögos för ändamål, främmantle med Barnhus-Inrättningen, har genom tidens skick beständigt gatt i tilltagande, oaktadt alla vidtagna anstalter till undanrödjande af de bedröfliga örsaker det samma vållat.
13:de punkten, angående löne-förbättring för regements-pastorerne vid garnisons-regementerna i Stockholm samt Götha och Wendes Artilleri-regementen, har af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet blifvit återremitterad, med erinran derom, att de ifrågavarande regements-pastorerne, som hafva likartad verksamhet med regements-pastorerne vid flottan, efter all billighet borde sättas i åtnjutande af lika löneförmåner med de sistnämnda; men som Borgareoch Bonde-stånden bifallit hvad Utskottet i denna punkt tillstyrkt och Utskottet icke finner skäl anförde, som kunna föranleda till ändring deri, får Utskottet sitt berörde tillstyrkande vidblifva. Slats-Utskottels Memorial, N:o 150. 7 Från Ridderskapet och Adeln liar Utskottet erhållit återremiss å den del af lk:de punkten, deruti Utskottet afstyrkt bifall till äskadt löneanslag för 8 Sergeanter vid hvartdera af Sveaoch Ändra Lifgardes-regementerna; men då denna punkt blifvit af de öfrige 3:ne Riksstånden bifallen, hvadan, jemlikt 75 § Riksdagsordningen, ärendet är af Rikets Ständer afgjordt, här Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga vidare befattning. I6:de punkten, angående en allmän löneförbättring för Artilleri-regementernes befälsoch handtverks-personal, har blifvit af Ridderskapet och Adelil samt Preste-ståndet återremitterad, hufvudsakligen på den grund, att det af artillerikommittéen afgifna betänkande, i fråga om en sådan löneförbättring, måtte, såsom varande enda medlet att upphjelpa artilleri-vapnet ur det betryck, hvari detsamma för närvarande sig befinner, af Rikets Ständer antagas.
L:o Lars Swenssons fran Skaraborgs Län mgifne Memorial, angående en särffild Bewillningsafgift för orokerade Hemman och Lägenheter. * * S:» z88 Den 28 Maji. z:o Iöns Hermanssons fran Norrbottens Län Memorial angående afgift för Grytor forn till bränwinsbränning begagnas. Till Stats-Utskottet: Riksdagsmannen Eric Bruses fran Carlstads Län ingifne Memorial, angående en ny och allman beskattning a Mölqwarnar. Till Lag-lltskottet: 1:0 Eric Bruses Memorial angående nya O.warnars anläggande och rotter tillämpning af 20 Cap. 4 §. Byggning»-Balken. 2:0 Riksdagsmännen Pehr Nilssons fran Christianstadsoch Jonas Jonssons fran Calmar Län Memorialer, angående skärpning i straffet för Tiufwar. ' z:o Lars Perssons fran Skaraborgs Län Memorial, angående Pantskillingars aterbetalante efter den wid förpantningstiden gällande Cours. 4:0 Johan Roswalls och JvhanJsums fran Gottland Memorial, om rättighet, att anlägga Husbchofs-Qwarnar utan föregången syn. Till Allmänna-Beswärsoch EkonomieUtstottet 1:0 Affdcrs Larssons fran Elfsborgs samt Hakan Isacssons m. fl. fran Jönköpings Län inW e Memorialer, angående fri dispositionsrätt af Ekskogen för sa wäl Kronosom Skatte-Bonde. 2:0 Lars Swens sons fran Skaraborgs Län Memorial, angäende rättighet för Allmogen, att a Kronans Parter och Allmänningar fritt fa uppbryta stubbar och borttaga windfälle». z:o Den 28 Maji. 389 z:o Hakan Perssons^ fran Jönköpings Län och Bengt SwenssonS fran Orergöthland Memorialer, angående en jemn fördelning emellan Stamoch Strö, Rotar af skyldigheten, akt underhalla Soldat. 4:0 Per Olsson Hallanders Memorial angående DomkyrkoScholasamt andre sä pios ukus ansiagne Hemmans försäljande till Skatte. s.-o Vice Talemanncn Jon Jonssons Memorial, angående wärdén af Ekessogen i Riket.
Kyrko-råden kunna 37 väl i vissa fall fylla denna lucka, då till deras omvårdnad hörer vidmagthållande af ordning och sedlighet inom församlingarne och de äfven, med Kyrkoherden till ordförande, utgöra ett slags domstolar, berättigade att med offentliga varningar oell föreställningar, samt äfven med åläggande af böter, näpsa och bestraffa mindre förbrytelser emot kyrko-disciplinen och andre dermed gemenskap ägande ordningar. Desse myndigheter, som i allmänhet gjort sig aktade, synas derföre uppfylla sitt föresätta ändamål; men deras verkningskrets är mycket begränsad och torde ej heller lämpligen kunna utvidgas till alla police-ärender inom församlingen, oberäknadt de ekonomiska, ehuru de å en del ställen hafva på sin lott sundhetsoch fattig-policen, de der åter på andre ställen äro splittrade i särskilde afdelningar, merendels under Kyrkoherdens ordförandeskap. Vid sådane förhållanden med police-magten, och då, så som här i Länet, nu hysande 216 å 217,000 invånare, spridde pu 114 qvadratmil, dess anseende och verksamhet liufvudsakeligen måste upprätthållas på landsbyggden af de Konungens Befallningshafvande directe underlydande Sex Kronofogdar och Tjugufem Länsmän, hvilka dessutom hafva en mängd andre, till en del mera vidsträckte åligganden, och hvarförutan endast Tre Landsfiscaler äro att tillgå i egenskap af allmänna åklagare, — må det anföras såsom ett stort och talande bevis på folkets böjelse för ordning och laglydnad, att desse vigtige samhällselernenler äro öfvervägande, och allmänna säkerheten större än i flere andra länder, om icke fullkomlig; och den oväldige torde deraf göra slutsatsen: att Läns-Styrelsen och dess underordnade söka uppfylla sin bestämmelse, äfven i desse hänseenden.
Maj:t behagade, jemnlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, samt befalle, att, i enlighet dermed, Nådig skrifvelse skulle till Rikets Ständer allåtas. Ex Protocollo Mildhog Lundgren. STOCKHOLM, tryckt hos Rudolf Wall, 4 854. Kony!. Mnjrts Naij, Proposition, N:o 76. 1 IS:o 7G. Auli. till Exji.-Uisk. ilen 3 31 aj 1854, kl. 1 e. m. Iiong!. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, med förslag till Fridlysnings-stadga för allmänna kanal-, sluss-, jernvägsoch telegraf-anläggningar; Gifven Stockholms Slott den 6 April 18 ö 4. Då nu gällande lags stadganden i fråga om skadegörelse å annans egendom icke synas åt jernvägsoch telegraf-inrättningar, som numera på flera ställen inom riket kommit till stånd, lemna ett, i förhållande till dessa inrättningars dyrbarhet och vigt för det allmänna samt de stora olyckor och olägenheter, som genom deras skadande kunna förorsakas, lämpadt skydd; samt de emot våld och åverkan å de inom riket befintliga allmänna kanaloch slussverk, genom särskilda författningar och reglementen stadgade ansvarsbestämmelser ej heller synas fullt ändamålsenliga och tillräckliga, har Kongl. Majit funnit en för samtlige berörde verk och inrättningar gemensam skyddslag vara af behofvet påkallad; och sedan förslag till sådan lag, blifvit, med ledning af andra landers lagstiftning i ämnet, pä Kongl. Majits befallning uppgjordt och Kongl. Majit deröfver inhemtat Stats-rådets och Ilögste Domstolens yttranden, varder detsamma, med de förändringar Kongl. Majit deri funnit nödiga, till Rikets Ständer öfverlemnadt. Kongl.
§ 20 Riksdagsman som varit frånvarande vid vissa rådslag kan inte ändra beslutet, utan endast införa i protokollet att han varit frånvarande och inte deltagit i beslutet. § 21 Riksdagsman av alla stånd skall dagen efter Riksdagen börjat uppvisa sin styrkta fullmakt. Han får då sin inträdespolett och ett exemplar av Grundlagarna, så att han inte kan skylla på okunnighet. § 22 Fullmakternas formulär. § 23 1: o Samma dag Riksdagen öppnas utnämner Konungen Lantmarskalk för Ridderskapet och Adeln, Ärkebiskopen som talman för Prästerskapet och Talmän för Borgarståndet och Bondeståndet. De båda sista stånden föreslår talman själva, som Konungen förordnar. 2: o Lantmarskalken och talmännen avlägger ed inför Konungen. § 24 1: o Varje stånd skall ha en sekreterare, som skriver protokollen och ansvarar för handlingarna. Sekreteraren i Bondeståndet skall dessutom biträda talmannen med påminnelser om grundlagarna om så behövs. Sekreterarna liksom annan betjäning njuter samma säkerhet som riksdagsmännen. 2: o Bondeståndets sekreterare avlägger ed inför ståndet innan han tillträder sitt ämbete. § 25 Riksstånden utnämner utan dröjsmål sina deputerade som vart stånd för sig inför Konungen nedlägger Ståndets vördnad och lyckönskan, samt uppvaktar Drottningen och de kungliga personerna. § 26 Konungen skall genom härold ge tillkänna när Ständerna skall sammankomma i Rikssalen efter gudstjänsten. Vid gudstjänsten skall alla deltaga. Den förrättas av biskopen i Stadens storkyrka. Riksdagsmännen följer Konungen till Rikssalen och får sina platser. Konungen sitter på en tron längst fram, omgiven av kronprinsen och prinsarna. Därefter intar framför alla andra de två Statsministrarna sina platser Därefter låter Statsministern för Utrikes Ärenden höra berättelsen, om vad som tilldragit sig i Riket sedan senaste Riksdagen Lantmarskalken och Talmännen träder fram och bedyrar Konungen sin vördnad. Konungen avträder ledsagad av Ridderskapet och Adeln och sedan följer de övriga. § 27 1: o Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behov överlämnar Konungen till Stånden inom fjorton dagar. Då Ständerna inte äga att i Konungens närvaro ta några beslut, kan ingen rådplägning härom hållas på Rikssalen.
IN:o 45. för Marstrand. Jon. Rhodin. L. S. N:o 46. för Skara. N:o 47. för Skeninge. Regns L. S. O. U. Regnstrand. N:o 48. för Nora. And. Wedberg. L. S. TN:o 49. för Askersund. E. Wahlund. L. S. j\:o 50. för Philipstad. E. Wahlund. L. S. N:o 51. för Wimmerby. H. B. Palmaer. L. S. N:o 54. för Strengnäs. Joli. Wahlgren. N:o 57. för Enköping. And. Wedberg. L. S. N:o 52. för Kongelf. Jon. Rhodin. L. S. N:o 55. för Thorshälla. Joli. Wahlgren. U.S. N:o 58 för Sigtuna, Carl F. Tingwall. N:o 53. för Engelholm. S. N. Malmstedt. L. S. N:o 56. för Eskilstuna. Wall L. S. Joli. Wahlgren. N:.o 59. för Lidköping A. G. Tauson. L. S. N:o 60. för Öregrund. Fredr. Böök. L. S. N:o 63. för Lindesberg. Chr. Henr. Berglund j:r N:o 66. för Hjo. N:o 69. för Fahlköping. N:o 72. för Laholm. N:o 75. för Säther. M. W. Collen. L. S. N:o 78. för Falkenberg. Chr. Henr. Berglund j:r. N:o 81. för Strömstad. Jon. Rhodin. N:o 84. för Waxholm. N:o 61. för Södertelje. P. E. Winge. L. s. N;o 64. för Eksjö. N:o 67. för Sköfde. N:o 70. för Alingsås. Mart. Ödman. L. s. N:o 73. för Trosa. Fr. Sundler.
(Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.-Utsk:ns Bet:de N:ris 1, 3, 4 och 5, samt Först. Stats-Utsk:ts Mern. N:o 322.) S. A. K. Med öfverlemnandet af upprättadt förslag till Förordning, angående vilkoren för tillverkning och försäljning af brännvin, få i afseende å de förändringar i nu Expeditions-Utskottels Förslag• till und. Skrifvelse, N-o 199. 627 gällande författning som berörde förslag innehåller, Rikets Ständer underdånigst anföra: Då åtminstone bland allmogen, allmännast inträffar, att den anmälan till brännvinsbränning, som, enligt 8 §. i Förordningen, bör ega rum vid de årliga mantalsskrifningarne, sker muntligen, och ganska ofta verkställas genom ombud, efter muntliga meddelanden, hvilket gör det angeläget för brännvinsbrännare, att kunna så snart som möjligt och innan en felaktigt framförd eller oriktigt fattad anmälan blottställer för åtal, inhemta huruledes den af honom eller å hans vägnar gjorda anmälan blifvit af mantalsoch skattskrifvaren antecknad, hafva Rikets Ständer funnit nödigt att med utfärdandet af de i sista punkten af 10 §. uti förordningen omförmälda förteckningar, hvilka skola i församlingens sockenstuga eller å annat lämpligt ställe anslås, icke lemnäs anstånd ända till Januari månads utgång, utan att mantalsoch skattskrifvare varda förpligtigade att omedelbart efter hvarje mantalsoch skattskrifnings slut tillställa vederbörande kronobetjent berörde förteckningar, samt att dessa skola, inom åtta dagar derefter anslås. Derjemte hafva Rikets Ständer ansett det böra i §:n uttryckas, att de deri omförmälda andra förteckningar skola ej blott upprättas, utan jemväl lill E. K. M.ts Refallningshafvande insändas inom Januari månads utgång.
Dti det arfvode, som hittills utgått till lika belopp med Kanslisternas aflöning åt en extra Notarie, som tjenstgör vid protokollet öfver, och expeditionen af, anmärkningsmål, har Styrelsen trott sig böra föreslå samma löneförhöjning som för Kanslistererne och Karnmarskrifvarne. Till uppmuntran åt e. o. Tjenstemän i Styrelsens Kansli för flitig tjenstgöring och biträde vid göromålen upptager nu gällande nådiga Stat ett belopp af 400 r:dr, men då detta har befunnits vara otillräckligt och de extra ordinarie tjenstemännen understundom funnit sin fördel vid att mera uteslutande egna sig åt andra sysselsättningar, har Styrelsen, enär de ordinarie Kanslisterne, som det tillika åligger att handhafva och ansvara för brefexpeditionen, icke medhinna all den i Kansliet förefallande renskrifning, för hvars verkställande Styrelsen icke ansett lämpligt att föreslå ordinarie tjenstemän, funnit sig föranlåten att i ofvanberörde hänseende upptaga ett belopp af 600 r:dr. I enahanda afseende har Styrelsen jemväl funnit sig nödsakad att i förslaget uppföra ett belopp af 250 r:dr till uppmuntran för flitig tjenstgöring i Kammar-Kontoret, hvaremot dtet nu i Staten för biträde vid uppgörande och utskrifning af de årliga Statsförslagen uppförde belopp af 50 r:dr blifvit uteslutet. Då de extra ordinarie tjenstemännen på Revisions-Kontoiet genom flitig tjenstgöring derstädes kunna genom observations-procent bereda sig någon godtgörelse, har något anslag i detta hänseende för ifrågavarande kontor icke blifvit upptaget. Hvad nu angår de vid Fångvårds-anstalterna anställda tjenstemäns aflöning, har Styrelsen jemväl deri, på sätt här nedan förmäles, ansett sig böra föreslå åtskilliga förhöjningar och jemkningar, nemligeu i Staten för: Straffoch Arbetsfängelset å Långholmen.
N:o (2, i anledn. af en yrkad förändring i Utsk:s förslag till und. skrifvelse N:o 65. Äfven upplästes Exped.Utsk:s förslag N:o 100 till und. skrifvelse till K. M., i anledn. af K. M:s nåd. propos. om fortfarande tills vidare af anslaget för Rikets Allra. Ärenders Beredning. Detta förslag blef af R. o. Ad. godkändt. Föredrogs ånyo StatsUlskrs den 16 och ig dennes på bordet lagda utlåt. N:o 3io, i anledn. af väckt motion om utfärdande af förnyad inslruction för R. Sl:s revisorer i hvad som rörer deras befattning med statsverket. Hr Lagerhjelm, Pehr: Vid detta förslag till instruction, sora StatsUtsk. uppgjort för It. St:s revisorer, torde några upplysningar erfordras. Först i afseende på redactionen måhända. Uti i §:n yttrar sig StatsUtsk. så: ”R. St:s revisorer skola tillse, det dera i behörig ordning tillhandahållas’' etc. Delta ur en något ovanlig terra; oin det i stället hette, att Pr. St:s revisorer äga att emottaga 1:0, 2:0, 3:o eller allt hvad sora linnes i §:n uppräknadt, skulle det måhända vara lämpligare. —Pag. 16, 7 §:n 2 mom. heter det: ”Finna revisorerne något af R. St. faststäldt anslag vara öfverskridet, eller till annat ändamål draget, eller ock något i öfrigt vid förvaltningen att erinra, vare sig i allmänhet eller särskildt.”