Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
När nu dessa frågor icke kunnat på giltiga grunder jakande besvaras, synes en skrifvelse i berörde syftning verkligen icke lämplig. En klok man, som eger ett på god grund uppfördt hus, flyttar det icke gerna, utan att han noga beräknat alla dermed sammanhängande förluster och fördelar. B. St:r böra dessutom vara förvissade, att om regeringen funne den ifrågasatta flyttningen vara af något verkligt behof, skall regeringen icke lemna saken utan uppmärksamhet. För min enskilda del kari jag dock icke hafva något att erinra emot den åsyftade utredningen, emedan jag är ölvertygad derom, att om den verkställes af sakkunnige män, det också skall genast visa sig att de oundvikliga olägenheterna och kostnaderna af Upsala universitets förflyttande till Stockholm vida öfverväga de förespeglade fördelarna. Skulle en utredning göras, borde åt densamma gifvas en större omfattning, än reservanterna antydt. Det förtjenar nemligen undersökas, huruvida icke Sverige, med sin ständigt tillväxande folkmängd, kan Den 20 April. 577 kan behöfva ett nytt, tredje universitet. Men man får icke taga för afgjordt, att det nya universitetet skulle hafva sin plats i hufvudstaden. Det vestra Sverige och Göteborg hafva rättmätiga anspråk på utskiftandet af rikets högsta bildningsanstalter, •— anspråk, som ingalunda kunna lemnäs utan afseende. — Af dessa skäl får jag vördsamt anhålla om propos. på bifall till Utsk:ts Betänk. Gr. Anckarsvärd, Carl Henrik: Behofvet af ett universitet i hufvudstaden har utgjort ett föremål för min uppmärksamhet, åtminstone så långt tillhaka som min tankegång kunnat sträcka sig. Inkastad vid 16 års ålder vid ett garnisonsregemente här i hufvudstaden med den klena underbyggnad, som den tiden bestods vid Ivrigs-akademien, — och jag vågar påstå att den knappt är bättre nu, — kände jag, lika med många andra, behofvet af att fortsätta mina studier och vinna en bildning, som icke förut stått att ernå. Jag föreställer mig att förhållandet är enahanda med såväl den militära som civila ungdomen, som i så betydlig mängd samlas i bufvudstaden efter sina undergångna examina.
Majit ock torde böra uttryckas. Till den anmärkning en Ledamot inom Vallöf!. BorgareStåndet frarryställt derom, att Utskottet orätt ansett posthemman vid befrielse från postföringsbesväret, böra till utgörande at extra rotering indelas, tror Utskottet icke hafva funnits skäl, enär Utskottet tvärtom i följd af den antagna principen, att all jord af krono-, skatteoch irälsenatur borda vara underkastad ständig rotering, tillstyrkt posthemmans undantagande i allmänhet från beläggning med extra rotering, och blott i anseende till dem, som möjligen kunda vara af annan än berörde natur, förment extra roteringsskyldig Eihang till RiksSt. Fröt. 1823, Q'.de Sami. N:r 84. 1330 Besv. och Ekon. Vtsk. Betnnkanäen. het Lunna Lomma i fråga, derest de från postforseln blefvo skiljde. Såsom en ofullständighet i behandlingen har det ansetts, att Utskottet, utan någon deråt gifven större utveckling blott omnämnt det vid i8ir års extra roteringsförrättningar inträffade misstag, att från rotar af gamla roteringen, som funnits bestå af större hemmantal, än det allmänna i orten, de överskjutande delarne blifvit utbrutne och i extra roteringen inlaggde. Hvad Utskottet i detta afseende genom förra Betänkandet upplyst, tror Utskottet likväl göra tillfyllest, för att bereda den rättelse, som blifvit åsyftad och Utskottet funnit nödig; hvarföre Utskottet ej anser behof vara, att något sätt redan afgifne yttrande tillägga, Inom irenne af RiksStånden hafva åtskilliga Ledamöter klandrat Utskottets förslag, att alla hemman och lagenheter af kronoskatte och frälsenatur, som i extra roteringen ingått, derifrån borde skiljas, och tillika med de hemman af samma natur, som hittills förblifvit oroterade, med ordinarie rotering beläggas, i hvilket afseende är anmärkt, dels att, då en sådan frågas upptagande icke föranledts af Kongl. Maj:ts
Enligt hvad räkenskaperna utvisa, hafva i reseoch traktaments-penningar blifvit utbetalta år 1852: 30,839 Il:dr 21 sk. 7 rist., och år 1853: 29,030 R:dr 37 sk. 9 r:st. Enär, uti de af Kongl. Majit i nåder fastställda stater för Tullverket, utgifterna för berörde föremål blifvit förslagsvis beräknade till 25,000 R:dr för år 1852 och till 23,000 R:dr för år 1853, har det fästat Revisorernes uppmärksamhet, att utgifterna under revisions-åren, så betydligt öfverstigit det kalkylerade anslaget. § 2. I afseende å afl. Tullförvaltaren Finérs proprie-balans, bestående vid 1852 års början af: tullmedel 102,937: 31. 10. fyroch båkmedel 118: 47. ' 2. samt handelsoch sjöfarts-fondens medel 9,356: 38. — eller tillsammans 112,413: 21. — få Revisorerne upplysa, att berörde balans, som nämnde år, genom afbetalningar minskats med 591 R:dr 19 sk. och vid årets slut uppgick till 111,822 R:dr 2 sk., under år 1853 icke undergått någon förändring. Siottf/I. Konvoj-kommissariatet. Dess räkenskaper äro i Kongl. Kammar-rätten granskade för 1853 utan anmärkningar. \ år 185^ med och för år Deraf inhemtas: a) Sveriges och Norriges gemensamma fond. Debet: år 1852. Balans från föregående år: Uppbörd: Sveriges bidrag till gemensamma utgifter Balans till påföljande år: Credit. Balans från föregående år: Hyra för Kommissariatets embets-lokal 900: 900: Dito för ministerhuset i Konstantinopel 2,276: 2. Kese-understöd 6,495: 36.
Mind re omfattande, men i tull-lagstiftningens principer dock ingripande motioner hafva dessutom blifvit väckte: af Herr Friherre Raab, A., om upphäfvande afall utförselstull; af Herr E. U. Grape, om tullfrihet för de till fartygs utrustning erforderliga artiklar samt nedsättning i införsels-tullen och, i vissa fall, tullfrihet för fartyg; af Herr A. F. Boman, om borttagande eller åtminstone nedsättning till det yttersta af tullafgifterna ä alla sådane matvaror och lefnadsförnödenheter, hvilka icke kunna till lyx eller öfverflöd hänföras, äfvensom å alla slags råämnen för industriens behof; samt af Biksdags-fullmäkligerne Bengt Gudmundsson från Hallands län, J. P. Danielsson från Kalmar län och Jöns Persson från Blekinge län, angående beredande af möjligen billigaste pris på lifsförnödenheter i allmänhet och synnerligen tullfrihet eller nedsättning i införsels-algiflen å vissa anförde artiklar. Alla dessa framställningar, med hvad i anledning deraf blifvit inom Riks-Stånden vidare an förd t, äfvensom de i flere andra motioner, som här nedan skola närmare omförmälas, gjorda förslag till förändringar i särskilda tullbestämmelser, har Utskottet, i sammanhang med verkställd granskning af tulltaxan, egnat sorgfällig uppmärksamhet. Utan att i något fall hafva lemnat å sido behofvet af stadga i förevarande, likasom i all annan lagstiftning, — ett behof, hvilket Rikets Ständer visserligen icke heller hittills underkänt — har Utskottet emellertid, emot sin allvarliga öfvertygelse om det i tull-lagstiftningen ännu rådande prohibitiva systemets förkastlighet, icke kunnat underlåta att beträda en annan väg för ordnandet af denna lagstiftning.
Kronprinsen, hvilken för närvarande vistas i Kristiania, der konungen likaledes ännu qvardröjer, lär på grund af sin svågers, prins Ludvigs af Baden, frånfälle ej, såsom ämnadt var, komma att bevista prinsens af Wales silfverbröllop den 10 dennes. hålles ett nummer I veckan under hela qvartaiet. För hvarje 5-tal abonnenter, som samlas, och för hvilka afgiften Insändes till Redaktionen af Prins Oscars giftermål lär komma att ega rum i Bournemouth den 15 dennes. Till vigselakten, hvilken förrättas af legationspredikanten, pastorn vid svenska församlingen i London Joh. Palmer, och som kommer att öfvervaras af drottningen, kronprinsen samt prinsarne Carl och Eugen, äro den blifvande brudens anhöriga inbjudna. Prins C a r l, hvilken, som vi förut meddelat, åtföljde konungen till Kristiania, återkom derifrån i Prinsessan Eugenie hade på sin namnsdag den 10 februari anordnat en fest för de blinda i Visby. Vid festen afsändes af de blinda ett telegram till furstinnan, hvilken å sin sida likaledes aflät ttt telegram, uttryckande hennes glädje öfver hennes skyddslingars tacksägelser. — Prinsessan Eugenie säges hafva testamenterat sitt vackra Fridhem på Gotland till prins Oscar, öhertigen. Gotländingarne torde sålunda få behålla sin hertig, äfven om han på grund af sitt giftermål måste afkläda sig sin hertigliga värdighet. V å r a d i v o r. Kristina Nilsson eller som hon numera heter grefvinnan Casa di Miranda, vistas för närvarande i Spanien, men väntas vid början af instundande säsong till London, der hon lär komma att uppträda offentligt på ett par konserter — • må hända för att för alltid taga afsked af publiken. — Sigrid Arnoldson har engagerats vid italienska operan i Covent Garden, London, under stundande säsong. Bland annat lär hon komma att uppträda i den nya operan » Lakmé ». Kjellbergska flickskolan i Göteborg har af en okänd välgörare fått mottaga den stortartade gåfvan af 30,000 kronor. Dödsfall.
Sta tsoch B anco-Uts kotten Secreterare!!, ifrån dess antagnings-daj intill dess Utskotten upplösas, Arfvode i Månaden fG5 R:dr 3a slc. Nygon särskild Cancellioch Vaklbeljening har icke *f Statsoch Banco-Utskottcn varit tage». 4§4 Stats-UtsLottets Betänkan den. Särskildta Utskottet Secreterare!!, från sisi], April månads Början, intill slutet af sist L .. Sep tern be,r, arfvode i månade,n iGö R:dr 3ä sk. En Cancelliet under enahanda lid , Tractamento oin dagen 2 R:dr 24 sk. En Vaktmästare under samma tid, Tractamcnle cm dagen 1 R:dr Banco, Stockholm den 6 Octpber i8o3. CARL dEgEER. C. v. ROSENSTEIN, li, t. LandtMarskalk, , Talman, II. N, SCHVAN, A. J:son HYCKERT, Ii, t. Talman, 11. v. Talman. GUSTAF UGGLAS, B, FRANC SPARRE,” I anledning häraf och i afseende på det vidiöftigare och trägnare arbete, som vid denna Riksdag blifvit ut förd t, så; väl inom sammansatte Stats., och Rnnco-Utskotten, som det särskildta Utskottet, och hvarom Riksens Hög loll.
Jag hoppas, att samma skäl äfven galler nu, och att således Utskottets Betänkande också Vid detta tillfälle må utgöra Ja * proposition, hvarefter Ridderskapet och Adeln kan bestäm* ina Contra-propositionen huru som helst. Friherre Björnstjerna : För att undvika tvenne voteringar, tror jag det af Friherre (Cederström uppgifne sätt vara det bästa > eller att Herr Grefven och IjandtMarskalken först täcktes utröna, om tillökning i anslaget beviljas, eller icke; befinnes då Ridderskapets och Adelns pluralitet hafva densamma bifallit , kan voterings - propositionen sedermera ställas så, att Ja-propositionen blifver på hvad Utskottet tillstyrkt, och Nej - propositionen på 100,000 R;dr. Herr Grefven och IandtMarsialken förklarade , att som votering blifvit begärd vid den af Herr LandtMarskalken till bifall å Utskottets Utlåtande framställde proposition , borde ock i följd deraf Ja-propositionen innefatta bifall å berörde Utlåtande; och då föröfrigt någre Ledamöter yrkat afslag å samma Utlåtande, men andre Ledamöter åter en större tillökning i tredje HufvudTitelns anslagssumma , än den Utskottet tillstyrkt , kunde Herr Landt - Marskalken för dess del icke finna annat , än att i Contra - propositionen, borde beredas tillfälle för desse särskilte meningar, att kunna göra sig gällande; så framt icke Ridderskapet och Adeln hellre skulle önska, att genom särskild votering först bestäm - 186 Den 18 September e. trt> ma Contra-propositionens innehall, genom hvil ien åtgärd likväl flere voteringar oundvikli gen uppkommo. Herr Grefven och Landt Marskalken förnyade derefter den af honom sist gjorde voteringsproposition, hvilken sf Ridderskapet ocfl Adeln godkändes samt anslogs. Sedan 43, 44,450c!!
Har man deremot en särskild barnpiga (som ju kan deltaga i städning m. m.) blir denna alltid mer fästad vid och aktsam om barne '., så att man tryggare kan lemna den lilla i hennes vård. Och har jag två tjenarinnor, kan ju den ena, på morgonen efter en af mig genomvakad natt, taga barnet och den andra, som har köksbestyren om hand, göra frukosten i ordning och andra morgonsysslor, så att jag får njuta ett par timmars välbehöflig hvila för att derefter med friskt sinne se om mitt hem till min mans och till egen trefnad. Att dagens sysslor verkligen kunna ordnas i likhet med » Fru Ellens » råd, tviflar jag visst ej på, men för att den komfort, som ju är ett hufvudvilkor för en familjs trefnad, derjemte skall kunna ega bestånd, får ej heller det utstakade schemat för dagen ändras det minsta, såsom af ett besök hos nära slägtingar eller verkliga vänner, hvilket dock är något ytterst nödvändigt och naturligt för sinnets uppfriskande. Dessa rader få på intet sätt betraktas som ett råd i motsatt riktning till dem Fru Betty fick i Idun n:r 10, utan endast som en liten protest mot lättheten af de sammas utförande. För somliga husmödrar kan det j u gå temligen bra i vanliga fall att ordna tiden i enlighet med dessa råd, men att det är svårt — ja, nästan omöjligt — för sådana, som antingen äro af naturen mindre praktiskt anlagda eller ock ej ha en stark fysik, är ganska lätt att inse. Men ett råd skulle äfven jag vilja ge Fru Betty. t \ on ske å närmaste postanstalt. — Bidrag från alla områden f ö r qvlnllg verksamhet mottagas med tacksamhet. Endast en sida af papperet bör i i-^ I I N I I L / U IN i Hon nämner, att hon skulle vilja ha en stund dagligen ledig för att egna » sin mans intressen ». A r nu Fru Betty en sä lycklig ung hustru, att hennes man med henne delar sina intressen för sitt fack och andra frågor af hvad slag de vara må, bör hon fram för allt annat söka bibehbålla detta.
Också hör man ingen yrka en sådan hastig återgång, hvars omöjlighet dessutom är påtaglig; men på den vägen ville dock, obekymrade om sine medborgares ofärd, de framgå, som ifra för en så kallad successiv myntförbättring, och som af denna anledning motsätta sig det Realisations-förslag, som har till föremål, icke att smickra vinningslystnaden hos hvarken creditorer eller debitorer, utan ett rättvist medlande emellan deras stridiga intressen, sorn har till föremål att skydda dem emot de förderfliga följderne af deras egne villfarelser, då de fästa sine förhoppningar på vare sig myntförbättring eller myntförsämring, och derföre icke vilja höra talas om en myntbestämning, sornskulle göra slut på desse förhoppningar, hvilka under fortfarande oreda och vacklande myntvärde visserligen hädanefter som hittills kunna för en och annan, alltid på andras bekostnad, tillfälligtvis uppfyllas; men som säkerligen för de fleste och i allmänhet kanske snart nog skulle på ett bedröfligt sätt tillintetgöras; och då torde fruktansvärdt blifva fråga om en Realisation, som gör sig gäl - 88 Den 6 Julli f. ro. lande, icke genom sin moraliska nödvändighet, utan genom en nödvändighet åfelt annat slag. Det är från denna, för bevarandet af Fäderneslandets sjelfständighet, ära och väl, färd vigtiga synpunkt, som jag betraktar den fråga, hvaröfver Högloft. Ridderskapet och Adeln nu går att besluta; det är med öfvertygelse och känsla af dess nära samband dermed, som jag vördsamt tillstyrker och anhåller om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition till bifall å Stats-och BancoUtskottens Utlåtande. Herr Hammarhjelm, Carl Fr edrik j anförde skriftligen: Jag finner mig pligtig inför Ridclerskapet och Adeln utveckla de skäl och orsaker, som föranledt mig, att i sammansatte Statsoch BancoUtskotten med min röst understödja myntbestämningen, och jag skall söka 'göra framställningen härom i möjligaste måtto korrt och enkel.
Fris D-'-r Z 2lprik» Friherre Leäsrstisip, grodde sig kunna för, l-ikrg, att Konungen ej upphäswit Skänffa Warg ering en och anmodade Herr Stats-Serreteraren IZsrdjelm art herr sry kemna närmare upplysning, Herr I^eichjslm, llinrlc VVildelm, försäkrade, att da Konungen befalte i altmanhet att den uppsatte Wargeringen ffulle upplösas, den Skänffa uttrvckeligen blifwi^ Undantagen, såsom warande af sarffildt beskaffenhet, Herr Gcefmcn och g and t - Mar skalken, fräs gade, om icke detta amne nu more nog upplyst, sä att Ridderffapet och Adeln wille tillåta honom att deröfwcr göra Propbsikion. Effillige hördes yrsa, att Proposttten nu mätte göras, Hwarfvre Herr Grelmen och Landt-Marskalken, frägade, om Ridderffapet och Uheln bisölle Statds bltffoltets utlåtande, Ropades ett starkt Ja, blandat med nägra Nej, Dä emot bifallet till denna Proposition en och annan hördes yrka, att förhällandet med Skänffa Wargcringen myre detsamma, som med den öfrige Wargeringcn i Riket förcstalde « Herr Grefwen och Landt - Marskalken, att detta förhällande werkeligen l sä mätta more olika, att den Skänffa Wargeringen grundade sig i Contract, hwitkas riktighet eller olaglighet han trodde ej directe af Ridderffapet och Adeln kunna granffaS, Friherre Lissl vou tZollstein, trodde, att äfwen alla Wdra Wargeringar uti Riket grundade sig i Contracter. Der - Den Z April. 1!9 Deremot ropades ett allmänt Nej.
Andra classen: chrislendom, efter cathccbescn, samt biblisk historia, välskrifning, Svenska språkets grammatik och rättskrifning, Fransyska språkets innanläsning, med början till explieation, arithmetik och geometri, historia, fäderneslandets och början lill allmän, geographi, likaledes, botanik, zoologi, första grunderna. 310 Den 20 Augusti. Tredje classen: christendom, efter cathechesen, samt biblisk historia, Svenska språkets rättskrifning, Fransyska språkets explication, med grammatikaliska öfningar, Tyska språkets innanläsning, mod början till explication, geometri och algebra, historia och geographi, botanik och zoologi, mineralogi, första grunderna. Fjerde classen: christendom, efter lärobok, Svenska skriföfningar, Fransyska språkets läsning och skrifning, Tyska språkets explication, med grammatikaliska öfningar, Engelska språkets innanläsning, med början till explication, geometri och algebra, fysik, första grunderna, historia och geographi, naturalhistoria. Femte classen: christendom, efter lärobok, samt kyrkohistoria, Svenska skrifoch declamations-öfningar, Fransyska språkets läsning, med skrifoch talöfningar deruti, Tyska språkets läsning, Engelska språkets explication, med grammatikaliska öfningar, Latinska språkets studium, till de första grunderna, geometri och algebra, fysik, astronomi, första grunderna med globlära, historia och geographi, naturalhistoria. För de lärjungar, som ej öfvergå till gymnasium, skulle dispens från Latinska språket tillåtas, men ej frän något annat läroämne. Ofningarnc i musik och sång samt teckning och gymnastik skulle blifva de förut vanliga, gemensamma med gymnasium, der sådant finnes, men på andra ställen under särskilda, skolan tillhörande lärare. För gymnasium, dit lärjungar, i ofvanberörde stycken behörigen underviste, skulle uppflyttas, föreslår jag, lill lika antal som förut, följande ordinarie lärare, nemi.:
Nej; kommersamma slutmening att innehålla följande: ”hvarföre räntan ersättes på sätt uti Utlåningsvilkoren närmare bestämmes.” Sluteligen får Utskottet vördsamligen tillkännagifva, att, så väl i anledning af den första satsen i Utskottats Betänkande N:o 4t4> ang:de tidens u tsättand af K. M:t; då det fastställdte lånet må taga sin bör - 5^6 Stats-Utskottets jan, som de i allt öfrigt föreslagne hufvudgrunder för lånets upptagande, R. St:r hafva, dels genom 3, dels genom 4 Stånds sammanstämmande Beslut, afgjort och förordnat om innehållet af den underd. framställningen lill K. M:t och de föreskrifter för Fullmäktige i Riksgälds-Contoiret, som i meranämnde upplåningsfråga ansetts böra äga rum. Memorial, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut i några delar af det i Utlåtandet N:o 4*5 af Utskottet framstäidte förändrade Förslag till Allmänna Grunder för utlåning från RiksgäldsContoiret emot inteckning i Jordegendom, Enligt de ifrån resp. RiksStånden i berörde ämne till Utskottet aflålne Pi otocollsUtdrag af den 3, 5 och 8 innevarande månad, hafva, i afseende pa 1.-sta Punden s.dra morn. af ofvanberörde Förslag H. R. o, A. samt H. BondcStåndet beslutat: att orden: "handlingar sami bevis” skulle utbytas emot säkerhetshandlingar samt bevis/” hvaremot H. PresteStåndet och V. BorgareSlåndet gillat Utskottets förslag äfven i denna del. Då således 2 Stånd stannat emot 2, i fråga om berörde uttryck: hvilken i följd deraf, och så vida icke Betänk anden, N:o 4^6. SgJ icke R. o. A. och BondeStdhdet j eller endera af dem, vilja de 2!ne andre RiksStåndens beslut biträda, bör af Förstärkt Stats-Utskott afgörds; hemställes till Pu Sttrs bifall följande Voteringsproposition: i'o
St:r sitt bifall dertill meddela.» Jag anhåller om propos. å detta af mig framställda förslag. Hr Bildt: Den redaktionsförändring, som den siste värde talaren föreslagit, innebär något mera än en blott och bar förändrad ordställning. Den förändrar frågan från att vara ett vilkor, till en blott önskan. Jag tror att genom en dylik förändring kommer sjelfva den förutsättning, hvarunder de 8 millionerna lemnäs, att så väsendtligen lörändras, att, enligt hvad jag hört och känner, det icke blir någon utsigt att för förslaget erhålla R. St:rs bifall, om äfven det skulle lyckas inom detta Stånd. Man lärer väl icke kunna förbise, att sedan ett förslag på R. Stirs anhållan blifvit af en utaf K. M:t utsedd komité utarbetadt, sedermera af K. M;t till sina hufvudgrunder godkändt, och till R. St:r öfverlemnadt, samt af dem, efter noggrann pröfning, för deras del antaget, så lära de förändringar, som deruti behöfva göras, icke 132 Deu 12 September f. m. tara af någon egentlig vigt. Dessutom, då lagen i sig sjelf merigifver att förändringar kunna göras under vissa antagna bestämmelser, så är det blott fråga om tiden, då sådant kan ske, och då behöfver man blott afvakta nästa riksdag. Det synes mig således att, om man verkligen lägger vigt på att förslaget vinner framgång, man äfven bör godkänna denna punkt, sådan den af Utskit blifvit upställd. Jag vill dermed ingalunda hafva sagt, att jag ej för min del hyser det förtroende till Regeringen, att jag icke skulle kunna med min röst godkänna Hr Gripenstedts förslag; men oaktadt jag hyser denna mening, är det dock en helt annan sak att hafva förtroende till Regeringen, än att låta ett förslag förlora sin natur af vilkor. Regeringen är en institution, som lefver och, såsom jag hoppas, skall detta äfven blifva händelsen med ifrågavide författningar.