Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid pröfning häraf och enär innehafvaren af bostället Westerhus, Regementspastorn J. E. Ångman, på sätt ofvan omföl mäld! är, förklarad! sig icke vilja afstå den till afsöndring föreslagna marken emot den afgäld, hvartill den blifvit uppskattad, har Kongl. Majit, lika med Krigs-kollegium, ansett ifrågavarandejord-afsöndring för utvidgande af Frösö lägerplats icke kunna, utan åsidosättande af bemälde boställshalvares rätt, tillvägabringas förr, än lian från Regements-poslors-ljenslen algått; men, i anseende lill fördelen deraf att Frösö vapenöfningsplats må framdeles, så snart nämnda boställe blifver ledigt, utan tidsutdrägt erhålla behöflig tillökning, bär Kongl. Majit härmedelst velat föreslå Rikets Ständer, att de för utvidgande af merberörda mötesplats erforderliga 54 tunnland och 14 kappland af den bostället Westerhus Nio 3 tillhörande, ifrågakomma mark må vid nuvarande boslällsinnehafvarens afgång, då bostället kommer alt för Hästjägareoch Fältjägare-korpsernas löningsfonds räkning utarrenderas, derifrån afsöudras emot en till löningsfonden ingående Kongl. Maj.ts Nåd. Skrifvelse N:o 41. 51 årlig afgäld, motsvarande den summa, 52 Ridr 50 öre Riksmynt, hvartill årliga vederlaget för berörda egorymd blifvit i vederbörlig ordning uppskaltadt, äfvensom alt detta vederlag, förvandladt lill spanmå! efter markegångsprisel det år, då uppskattningen skedde, må årligen lösas med penningar efter årets markegång, samt beloppet deraf framgent från anslaget för indelta Armeens vapenöfningar erläggas. De lill närmare upplysning härom tjenande handlingar, jemte tillhörande karta, skola öfverlenmas till det Rikets Ständers Utskott, som med målet kommer alt taga befattning; och Kongl. Majit förbiifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Asigterna kunna vara olika och jag har således ingen annan anmärkn. alt göra vid det sista yttrandet, så mycket mindre, som den åsigt, jag hyllar, efter hvad jag vet, kommer att blifva uptagen så väl inom detta Stånd, som inom StatsUtsk., i händelse betänk, blifver dit återremitteradt i afseende på denna punkt, då det finnes tvenne ledamöter af detta Stånd inom Utsk., hvilka reserverat sig i samma riktning som jag nu yttrat mig. Hr Rå fel t, Anton: Jag anhåller att det af Gr. von Platen afgifna yttrande må få hvila på bordet innan det kommuniceras MedSt-.n. Gr. von Platen: Jag tror icke att bordläggning kan förvägras. Jag vill derföre endast fästa upmärksamheten på, hvad jag redan 8 II. 6 Den 18 Juni f. m. nämnt, att ändamålet möjligen förfelas. Naturligtvis har hvar och en sin talan öppen att söka göra det så mycket som möjligt förfeladt, men det är naturligt, att om anförandet skall kunna verka såsom ett meddelande lill de öfriga Stånden, innan heslutet fattas, så måste det vara meddeladt innan ärendet af dem handlägges, hvilket hos dem vanligen plägar inträffa tidigare än hos II. o. Ad. Jag öfverlemnar för öfrigt till Hr Frih. o. Landtm, och R. o. Ad:s le damöter att behandla saken såsom dem lämpligast synes. H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, förklarade, att den begärda bordläggningen icke kunde förvägras. Hr Hjärne, Harald: I fall del hvilande på bordet af det uplästa yttrandet, som af Hr Frih. o. Landtm, nu blifvit tillkännagifvet, innebär, att ingen kommunikation ofördröjligen kan ske, på sätt Gr. von Platen begärt, så anhåller jag, alt fä nedlägga min protest emot det beslut, som nu blifvit faltadt.
I Skjutsnings-anstalterne för staden har icke någon förändring blifvit vidtagen; men behofvet af deras förbättrande har alltmer gjort sig gällande. 30 Likasom i föregående Femårs-berättelser ägt rum, får Öfver-StåthållareEmbetet nu äfven i korthet redogöra för Hufvudstadens Undervisning s-anstalters samt Fattigförsörjnings-, Välgörenhets-, Sjukvårdsoch Arbets-inrättningars tillstånd, sådant detsamma enligt vederbörandes uppgifter befanns vid 1847 års slut. A.) Umlervisnings-Anstaltcr. |) Läroverk och Skolor lydande under Direktionen för Stadens Undervisnings-verk. a) Stockholms Gnmnasium, Lärarepersonalen utgöres af Sex Lektorer, besörjande undervisningen på tre Auditorier. Antalet af Lärjungar år 1847 uppgick till 47. Läroverkets räntegifvande kapital, hvaraf räntan användes till understöd för behöfvande Gymnasister och till inköp af böcker, som utdelas till premier vid årliga examina, har icke undergått någon förändring sedan den sista underdåniga Berättelsens afgifvande. b) Clara Församlings Högre Lärdoms-Skola. Undervisningen besörjes af Rektor, Kon-Rektor, tre Kolleger, två Dupplikanter och en Kantor. Den ene af Dupplikanterne bestrider uudervisningen på eget ansvar uti en år 1843 inrättad förberedande Afdelning af lista Klassen. Lönerne för Rektor och Kolleger utgå i enlighet med löningsstaten af år 1821, på sätt förut blifvit uppgifvet. Kon-Rektor har 225 R-.dr och Dupplikanterne hvardera ett arfvode af 150 R:dr B:ko. År 1847 hade Skolan 220 Lärjungar, och dess kapital utgjorde 993 R:dr 19 sk. 4 rist. c) Maria Magdalena Församlings Högre Lärdoms-Skola. Der äro anställde Sex ordinarie Lärare, Kantor inberäknad, hvilkas löner på Stat utgöra 65 Tunnor Spanmål och 1,025 R:dr. Antalet af Lärjungar år 1847 utgjorde 109.
Lagutskottet skulle anmodas afgifva gemensamt utlåtande, så väl öfver de nu återremitterade 6 Betänkanden, som öfver de öfrige på Utskottets handläggning ännu beroende Motioner, hvilka röra HypotheksLagarne. Från Hogv. PresteStåndet: S. D. Föredrogos och biföllos StatsUtskot* tets på bordet hvilande Utlåtanden: N:o 213, Angående utbekommande af Adjutants-arfvode för !?:e CavalleriBrigadens Chef. N:o 215, Rörande Spannmå[s undsättning för Rotehållare i Fellingsbro Härad. S. D. Då StatsUtskottets förnyade Utlåtande, N:o 212, angående Anslag af Medel till Astronomiska Instrumenters inköp för Observatorium i Stockholm, ånyo föredrogs, beslöt PresteStåndet, med ogillande af Utskottets Utlåtande, det borde den föreslagna Summan ^003 R:dr Banco utgå af Statsmedlen, i 3’,ne §20 Fröt. Utdr. tl. 11 Junii 1O25. år, på det sätt, att en tredjedel deraf årligen erlägges. Fran Vällofl. BorgareStändet. S. D. Vid förnyad föredragning bifallos nedannämnda Betänkanden: StatsUtskottefs N:o 213, Angående Chefens för g:dje CavalJeri-Brigaden] underdånig Memoria], om utbekommande af Adjutantsarfvode. N:o 215, I väckt fråga, om Rotehållare i Fellingsbro af ålder anslagen Spannmålsundsättning. LagUtskottets N:o 69, Om yrkadt upphäfvande af 25 §. i Kongl. Förordningen den 13 Julii i8xg, angående Inteckning i Fast egendom. ExpeditionsUtskottets Af den 2 dennes, om Controll derå, att Riksens Ständers Beslut måga vid hvarje Riks - Prot. IJtdr, d. 6 Junii 1O23. 521 Riksdag blifva till Kongl. Maj:t expedierade.
Anders Eriksson från Stockholms län 72 „ Johan Joha,osson från Östergöthlands län 71 „ Olof Nilsson från dito 71 „ Ola Persson från Blekinge län 69 „ocli Carl Magnus Engström från Calmar län 67 „ Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Ste»:~Utskottets Utlåtande N:o 8r, N:o 81. Ankom till Exp.-Utsk. den 4 Maji kl. 3 e. m. Utlåtande, angående Regleringen af utgifterne under Riks-Statms 3:dje Hujvud-Titel. (U. A.) Sedan Stats-Utskoltet, i afseende pä utgifterne under Riks-Slatens 'Tredje Hujvud-Titel, innefattande Mil ilai reoch Försvars-PTerket till lands, till pröfning föreliaft, så väl livad Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om StatsWerk els tillstånd och behof i berörde hänseende innehåller, som de inom Riks-Slåndeii vid samma Nådiga Proposition gjorda anmärkningar, jemte väckta serskilda motioner, får Utskottet härjemte underställa Rikets Ständer de förslag, Utskottet, efter i dessa ämnen hafde öfverläggningar, trott «ig böra afgifva. i:o Vid Kongl. Krigs-Collegii nya reglering och organisation, har uppkommit behof utöfver förra staten af 497" 2. med i63 \ tunnorspan roål under penningelönérne beräknade; hvarjemte och då någon Presidentslön å Kongl. Krigs-Col egii Stal icke för det närvarande är uppförd, en sådan blifvit af Kongl. Maj:t till upptagande föreslagen med 4>200 K:dr, jemt» derunder begripne 3o4 tunnor span mål. a) Hvad nu denna senare trågan först angår, så enär PresidentsEmbetct inom Kongl.
Maj t behagat meddela, hurusom, efter det Kongl. Maj:t, under den 27 Mars 1858, till reparation eller ombyggnad af flera, å den på Statens bekostnad inom Jemtlands län, mellan Östersund och Norska gränsen, anlagda så kallade Carl-Johansvägen befintliga träbroar, beviljat nödigt anslag, alt af den då sednast anvisade vågbyggnadsfonden utgå; Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader under den 16 StatsUtskottets Utlåtande N:o 178. 17 Februari 1860 hos Kongl. Majit i underdånighet anmält: att, oaktadt enligt den fastställda planen för berörda reparationsoch ombyggnadsarbeten beräknats endast 817 Riksdaler för erforderliga smärre lagningar och underhållsarbeten å de två broarne öfver Hjerpeström, öster om Undersåkers kyrka och öfver Bådsjösundet, vester om Åhre kyrka, bade likväl under den tid som förflutit sedan ofvanberörda plan uppgjordes, omförmålda två stora träbroar, till följd af vårflöden och isgång, lidit så betydliga skador, att, enligt ett af vederbörande efter noggrann lokalbesiglning upprättadt kostnadsförslag, till fullständigt iståndsättande af ifrågavarande broar skulle erfordras, för bron öfver Hjerpeström, inberäknadt anläggandet derstädes till framtida skydd för bropelarne af tre isbrytare af slen, 12,535 Riksdaler, samt för bron öfver Bådsjösundet, inberäknadt anläggning af en dylik isbrytare, 8,840 Riksdaler, eller tillsammans 21,575 Riksdaler utöfver de smärre underhållskostnader, som i förutnämnda förslag beräknats; och bade Styrelsen vid sådant förhållande hemställt, att sistnämnda summa måtte af Kongl. Majit i nåder anvisas, i ändamål att berörda två broar, på hvilkas bestånd trafikens fortgång genom Jemtland till Norrige vore beroende, mätte med görligaste första kunna iståndsältas. Då dessa till allmänt underhåll icke indelade, utan genom
För Rikets Högste Embeten . 6,ZZ4 32 — Högste Domstolen 7,616 Z2 — Allmänna. Berednin aen . » 7,169 ro 4 ^ - 2l,ilo r6 4 Samt uppä Kongl. CancellietStar Cancellie Presidentens Lön och Taffelpenningar . 6 000 . Tillhopa Ror 27,120 26 4 Deremot uptages: 18 ro ärs af Kongl. Maj:t och Riksens Högloft. Ständer gillade Stat: För Skars - Ministrarne Lön och Taffelpenningar n,ooo ^ För Stats-Rådet d:o d:o . 21,000 För Justiliä-Rädet d:s d:o « 27,522 samt För Rikets ÄrenderS Allmänna Be. redning - « 8,ny sr 4 Tillhopa Rdr 67,619 21 4 Herde Band. r6o. Hrvar. I2Z8 Den 22 November Hwarförutan blifwit pä Allmänna IndragningsSkaren upsörde. Deras Exccllencer Herr Friherre liljencrants och Herr Grefwe kiääerliolpe, för hwad De utöfwer Presidents-Lönerne uti Commerceoch Bergs - Collegierne, uppå Högste Embetens«Star hiktills innehaft a ,ZZ4 R:dr hwardera eller till. hopa 2,668 R:dr. Den nya Staten innehåller således en tillökning utöfwer !8oy ars Stat af 40,498 R;dr4z st. z r:st., utom nystberörde pä Allmänna Indragnings, Slaten upförde 2,668 R:dr.
St:r eller deras Revisorer må ega granska, af redan befintelige Öfverskotter på StatsVerkets Inkomster. 2:0 Till inköp af KronoSkatteHemmanet Holm N:o 3 i Högs Socken af Norra Helsingland 4,666 R:dr 32 sk., af nu befintelige Öfverskotter på StatsVerkets Inkomster. 3:o Ersättning till K. StatsContoret för utbetalte 1000 R:dr, i och för granskningen af åtskillige ersättningsräkningar genom den återgångne handeln om 3 KrigsSkepp, tillika med 168 R:dr 4° sk. 6 r. som i CapitalRäkningen öfver Skeppsförsäljningsmedlen finnas utförde såsom balancerad skuld till StatsVerket, eller tillhopa R:dr 1,168: 40> 6., att utgå af Öfverskottsraedlen. 4:o Till en vägs anläggande i Wermland 3ooo R:dr, af nu befintelige Öfverskotter på StatsVerkets Inkomster. Hvarjemte till godtgörande af kostnaderne för Hennes Maj:t Drottningens Kröning, 3r,5oo R:dr, R. St:r anvisat, såsom tillgång, behållningen på den till RiksgäldsContoiret inlefvererade Banco-vinst för år 1828. Betänkan cl en, N:o 335. gö Dessutom hafva R. St:r såsom utgifter för en gång till hvarjehanda ändamål anslagit sammnnlagdt 38,747: 5.3 likväl de tillgångar blifvit anvisade, af hvilka samma utgifter skola af Contoiret bestridas. Desse äro: 1:0 Till Ekeplanteringshagars anläggande, intill nästa Riksdag, i ett för allt 25ooo R:dr, att i mohn af behofvet till K. M:ts disposition utgå. 2:0
Med Förslag till jemkning uti RiksStåndens beslut i fråga om förändrad redaction af sista punkten i 1 §. i5 Gap, BygguiugaBalken m. m. Från Expedit i ons-Utskottet: Af den 19 October: N:o 204. Med hemställan, att RiksSlåndens ProtocolIsUtdrag hädanefter måtte i nummerföljd Utskottet meddelas. Lades på bordet. Upplästes ett från Hedervärda BondeSlåndet inkommet ProtocollsUtdrag af denne dag, innehållande Ståndets beslut, att hos Kongl. Maj:t underdånigst anhålla om Riksdagens afslutande, sist i medlet af nästa December månad; uti hvilket beslut de öfrige RiksStånden blifvit iubjudne att sig med BondeSländet förena. Lades på bordet. n8 Den 19 October c. m. Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan en qvart till io om aftonen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Onsdagen den 21 Oct. 1829. Plenum klockan 9 Förmiddagen. Upplästes till justering och godkändes följande ExpeditionsUtskoltets insände förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse!’ till Kongl. Maj:t: N:o 194. Angående fortfarande af det understöd utaf Statsmedlen, Carlskrona Stads Fattigvårds-Inrättning hittills åtnjutit, samt om tillöluv g deri. Angående GeneralAssistanceContoirets förestående upplösning. Angående af Majoren C. P. Backman sökt eftergift af en honom ådömd Bytesoch Efterräknings-skuld till Kronan. Angående arrendet af Ottenby KungsLadugård på Öland. Angående gjord ansökning om fortfarande af nedsatt arrende-afgift för Lunda Kronohemman på Lofön. Den 21 Oclober f. ra. ng N:o igg. Angående undersökning om upprinnelsen af den så kallade PrestTaxan. Angående Arrendatorns af fidei utaf Kongsöhrs
NIONDE SAE1LENGEN. Riks-Ständens Prolocolls-Ulära g, som innefatta Remisser och Beslut. &*£ W)SkWW)'$åt$£'l r ' ; ri vu>\\5-i\W>oä ' «■ O Den 20 Januari 1840. Utdrag af P rotocollet, hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln den 20 Januari 1840. S. D. Beslöt Högloft. Ridderskapet och Adeln, att den för Ståndet i Operahuset föranstaltade klubb, hvilken vid innevarande Riksdag blifvit i det hufvudsakligaste inrättad, i närmaste likhet med klubbarne för de öfriga Stånden under sistförfiutne Riksdag, skall fortfara, intill dess annorlunda beslutes. S. D. Beslöt Höglofl. Ridderskapet och Adeln, att vid denna Riksdag främmande åhörare erhålla biljetter till bivistande af Ståndets öfverläggningar, på samma sätt som vid sista Riksdag egde rum. Ut supra. Ex ProtocoIIo F. O. Silfverstolpe. S. D. Sedan inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln fråga blifvit väckt derom, att de uti 41 §. Riksdags-Ordningen omnämnde personer ej må uti det uti 18 §.
Maj. det icke vore af sa mycken vigt, om det dröjde med de nya sedlarna, får jag nämna, att jag anser det vara af största vigt för samhället, att man söker förekomma grofva hrott och undvika nödvändigheten att ofta använda lifsstraff eller andra svära bestraffningar; och denna helsosamma verkan torde af det nya sedelmyntets införande om några Siva ra att förvänta. Hr von Hartmansdorff: Jag anser ingen brådska vara med det nya sedelmyntets införande. Om R. St., såsom jag hoppas, besluta, att ulvexlingen af silfver skall börjas någon dag under denna sommar, skulle jag tro, att Bancostyrelsen gjorde bäst att icke utfärda de nya sedlarna på ett eller kanske i år derefter, på det allmänheten först måtte lära sig känna silfvermyntets värde genom jemnförelse med de gamla sedlarna, som redan äro henne bekanta. Sedan denna jemnförelse bibringat henne fullständig kännedom om det nya silfvermyntets värde, tror jag det vara lid alt införa de nya sedlarna. Eljest torde genom flera nyheter på en gång misstag, ovisshet och obelåtenhet åstadkommas. Jag anser för min del vida vigtigare att skydda den oskyldige för de förluster, han skulle äfventyra genom dessa nyheter, än att genom dem söka hindra sedelförfalskare från brott. Den oskyldige bör ej för brottslingens skull underkastas någon förlust, och dessa sednare äro i alla fall de fåtaligaste. Äfven den nya benämningen r:dr courant afstyrker jag. Om man håller sig vid bruket, torde man göra rättast ; och enär man i handel och vandel alltid menar r:dr riksg:s, när man ej uttryckligen säger b:co, behöfver man blott stadga, att då intet annat än r:dr nämnes, förstås dermed alltid r:dr riksgts, och att, då man menar r:dr b:co, bör sådant bestämdt utsättas. Så har hittills varit vanligt i alla enskilda liqvider, och det enda ställe, der b:co menas, men ej bestämdt utsättes , är i Kronans och andra allmänna räkenskaper. Sätter man der ut b:co, kommer bruket att fortfara utan misstag. Hr von Qvanten:
Konunga-Balken af KandsEagen, hvarest bjutles, att Kronans Egendom ej får minskas eller abaheneras, utan att den Konung, som efterträder, äger våld att den samma Stcis-Utshitlets Beiiinkanden, 523 återtaga; sfi, och enär Regerings-Formen innehölJe, att de personer, hvilka efter hittills gällande författningar innehafva eller njuta Kronans t i 11- hörigheter, maga njuta laglig rätt derå tillgodo, men denne rätt såsom grundad pa ofvanupptagna förordnanden icke varit eiler kunde förklaras vidsträcktare , än att de ägt begagna förlänte Kongsgårdar blott för den Konungs Regeringstid, hvarunder förläningseller besittningsrätten tillkommit; så skulle de större förmåner, hvilka innehafvarne af då ifrågavande lägenheter till Kronans kännbara förlust redan under mångfaldiga år njutit , nu vid Statens ökade behof ej vidare fortfara; men till någon modification häraf, funno likväl Riksens Ständer, med afseende på Contractens bestånd i förening med Kronans fördel, att innehafvarne af sådane arrenden boide få begagna den återstående Contraktstiden , mot vilkor, att den fastställde arrende - summan erlades reducerad till Spanrnål efter det årets markegång, då penningeräntan bestämdes eller arrende-rättigheten beviljades, och att detta således fixcerarle Tunia! Spanrnål årligen skulle betalas efter gällande Markegångspris, och har Kongl. Majit, genom Nådigt Eref den 21 Maji 1810, till efterrättelse gillat och lastställt hvad Riksens Stander i berörde måtto för,ordnade.
Nyare tiders stora framsteg i jordbruksnäringen och införandet af förbättrade arbetsmethoder och redskap dervid torde på flere ställen hafva förorsakat, att den hofveriberätligade numera icke af allmogens biträde haft den nytta, som vid hofveriets uppkomst varit alsedd, och Rikets Ständer hafva derföre trott det äfven böra med de hofveriberälligades fördel öfverensstämma, att emot skälig ersättning fä berörde arbetsskyldighet afskedad, helst någon svårighet alt på annat sätt erhålla arbetet verkstäldt icke synes kunna befaras. Under förutsättning af ett billigt tillmötesgående från de arbetsskyldiges sida anse Rikets Ständer derför några väsendtliga hinder icke böra möta för ett ändamålsenligt ordnande af denna angelägenhet. Men dä härvid måste tillses alt icke någons lagliga rätt förnärmas, och hofveriskyldighelen, såvidt Rikets Ständer af handlingarne i ämnet kunnat inhemta, både till sin uppkomst och beskaffenhet är af mångfaldiga slag, för utredande hvaraf Rikets Ständer sakna nödiga upplysningar, hafva Rikets Ständer icke kunnat utlinna någon allmän regel, hvarefter hofveriskjldigheten i hvarje särskildt läll borde ordnas. Rikets Ständer få derföre, — lifligt inseende vigten deraf alt ifrågavarande ärende så skyndsamt som möjligt varder på eli tillfredsställande sätt regleradt och vidhållande de utaf Rikets Ständer förut uttalade åsigter i afseende å berörde skyldighels upphörande in natura emot lämplig ersättning, hvilken, enligt Rikets Ständers tanke, borde i allmänhet bestämmas i penningar efter enahanda grunder, som vid deri skedda skatleförenklingen tillämpats, — hos E. K. Majit underdänigst anhålla, det E. K. Majit täcktes, efter den ytterligare utredning af ärendet, som E. K. Majit i nåder kan anse erforderlig, föreslå och vidtaga sådana åtgärder, alt berörde hofverioch dagsverks-skyldigbet in natura må emot lämplig ersättning, der E. K. Majit i nåder finner sådan böra erläggas, så fort ske kan, upphöra. Rikets Ständer framhärda etc.
I flere Stift har redan Preslbrist yppat sig, och denna måste tilltaga i samma mon, som Lancasterscholorna utvidgas ocir kunna, jemte tjenstberäkning, erbjuda förmonligare vilkor, än dem en Adjunct vanligtvis får påräkna. Församlingarne skulle ej eller vinna på en sådan beräkning, hvilken skulle föröka antalet af dem, som, utan tillräcklig erfarenhet och öfning i Embetet, vore berättigade till presterlig befordran. På dessa grunder anser jag för bäst att, hädanefter som hittills, Consistorium ger sin tillåtelse till kallelsen, hvilken ej eller lär vägras, så framt den ifrågavarande Prestmannen kan för Stiftets tjenst umbäras, och att frågan om tjenst-beräkning, i hvarje serskildt fall, underställes Konungen, som, efter vederbörandes hörande, sättes i tillfälle att pröfva de ofta mycket olika skälen för en sådan ansökan. Härmed förenade sig samtlige närvarande Ledamöter af Högvördige Preste - 56 Besv. och Oecon. Utsk. Utl.-de. Ståndet, hvarjemte Herr Professor Gravander serskildt anförde: Ehuru erkännande vexelundervisningsmethodens stora värde, der i synnerhet ett större antal barn kunna på en gång undervisas, kan jag dock icke tilli den grad högakta densamma, att jag vågar i allmänhet, äfven der barnens antal uppgår till 75 å 100, tillstyrka tjensteårs beräkning och presterlig befordringsrätt för Barna-lärare efter denna method. Min mångåriga och ganska nära kännedom af äfven det yngre Presterskapets Embetspligter, gör för mig omöjligt att tro, det någon Adjunct med sina öfriga förbindelser kan förena den, att hela veckan sitta såsom lärare för 100 barn. Hvarest ett sådant antal barn finnes för första undervisningen, der är församlingen redan stor, och. der hafva Prester en daglig tjenstgöring. Mellantiderne behöfvas för studiernes underhåll och förökande, samt för beredandet att helgdagarne uppträda såsom talare.
Nädiga proposition af dem5 Zulii rörande Stats-Wcrket och efter inhämtade fullständiga uplysningar utredt dest tillstånd och behof, hafwa Riksens Ständer hwad först beträffar Stats-Werkets förwaltning ansett för densamma nägot annat förbällande eller »agre ytterligare föreflriftcr än de hittils gällande, ej erfordras. Till minnande af en fullkomlig ordning och redighet hafwa lik - Den iv Apklk. L6Z wal Riksens Ständer trott wara af myck-a, wigt att i Stats» Contoirct hädanefter, jemte den af Räntekammaren förda CaAa-Bokcn, hällcs en Hufwud-Bok med dubbla partier öfwer Stats-Wcrkets inkomsteroch utgifter,för hwars upprättande Eder Kongl. Maj.-t i händelse af Nädigt bifall till Riksens Ständers önffan täcktes i Räder anbefalla nödiga mätt och steg. Dä flere af Stats-Werkets inkomster till sjclfwa sin natur och sin grund äro af den beskaffenhet, att de för det löpande äret mäste endast förflagswis beräknas, hafwa inkomsterna i allmänhet wal ej kunnat pä det nogaste bc« stämmas. Dock hafwa Riksens Ständer godkänt de häröfwer uprättade och i underdänighet bifogade calculer, såsom lämnande en någorlunda säker ledning wid upgö» randet af den Stats - brist, som af Bewillnings-Summan bör fpllas. Intraderne äro för öfrigt de hittills wanlige med den skilnad i benämningen, att, enligt Regeringsformens 6c>:de §., åtskilliga Titlar af de inkomster, StatsWcrkct förut upburit, hädanefter räknas till Bcwillning hwarjcmte och dä Slotts-Bpggnads hjelpen och MedicinalFondcn nu mera blifwit i Bcwillnings-Sumiijan inbegrepne Stats-Werkct kommer att härför af Riksgmds-Contoirct erhälla ersättning.