Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Landtm, kunde förvägra dessa Herrar att få hvar sin mening framställd, och lika litet sorn Hr v. Hartmansdorff kunde veta, om Frih. Boyes förslag förkastades derföre, att åldern för representationsrätt framflyttades lill 35 år, eller att Gr. Frölichs ogillades för omröstningen per capita, lika litet kan Hr v. Hartmansdorff veta, om det skedde för den föreslagna gemensamma öfver lägg ning en. Jag har ej hört någon, utom Hr v. Hartmansdorff, motsätta sig gemensam öfverläggning, utan man fästade sig blott vid de framställda särskilda förslagen, så vidt de åsyftade representationssättets förändring, hvarom nu icke är fråga. Således lärer Hr v. Hartmansdorff med all sin förmåga ej kunna öfvertyga R. o. Ad., att denna fråga är afgjord. Man har upprepat, att öfverraskning kunde ske vid framställande af andia förslag till beslut, än dem Utsktn uppgjort; men Hr v. Troil liar ju icke föreslagit gemensam öfverläggning oell beslut i sådana full, utan endast i afseende å sådana förslag, sorn Utsktn uppgjort och hvilka vore genom trycket kungjorda. Således har Hr v. Hartmansdorff häruti misstagit sig om meningen, i och hvarmed äfven förfallerj, hvad han sagt om talare, som kunde hänföra Stånden; ty hänförelsen kunde blott verka till återremiss eller bifall till ett betänk., sora förut vore till sitt innehåll bekant, och detta kan väl ej kallas för hänförelse. De många svårigheter, Hr v. Hartmansdorff framställt i afseende på voteringar, äro blott skenbara. Det är visst sannt, att vi nu ej äga en tjenlig local; men med en tjenlig local, bestående af en större säl och fyra särskilda kamrar, skulle voteringarna kunna ske på stället, så snart öfverläggningen blifvit förklarad slutad. Hr von Troil: Jag skiljer mig från Hr Dalman deruti, att jag ej anser utskrifning af discussionerna nödvändig. Det är visst sannt, att sifferuppgifter och dylikt kunna tillböra en discussion; men i sådant fall är det hvar ledamot obetaget att sjelf inlemna till Utsk:n sådana promeroorier.
Vidkommande åter det af Kongl. Maj:t till understöd åt nödlidande efter ofvanberörda eldsvåda, utan återbetalningsskyldighet, anslagna belopp, så enär, efter hvad Utskottet kunnat inhemta, några serskilda tillgångar tillförene icke blifvit af Rikets Ständer anvisade för godlgörandet af dylika, utaf omständigheterne påkallade, gåfvor, som af Kongl. Majit i nåder beviljats och af de till Dess nådiga disposition ställde allmänna medel utgifvits ,har Utskottet, som, med afseende å nu ifrågavarande understöds belopp, förmodar, att samma medel jemväl skola lemna tillgång till denna utbetalnings godtgörande, funnit sig icke böra tillstyrka att för sådant ändamål anvisa någon serskild anslagssumma. Stockholm, den 21 Februari 1848. G Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 77. M 3T Ank. till Exp. Utsk. den 22 Febuaii, kl. 5 e, m. Utlåtande, i anledning af väckt motion, angående penningedepositioners införande, i stället för nu bruk/ige kautioner för visse tjenster samt arrenden. (I. A.)
Hvart annat årskulle HufvudBeväringen, (hvars styrka längre fram omnämnes) sammandragas till Läger eller Regementsmöte på 3:ne veckors tid i Junii månad; derefter vore medborgaren vid 25 års ålder under fredstid fri, men, vid ett infallande krig, vore han skyldig träda under tjenstgöring till och med 3o året. 138 Den io Augusti e. m. Depöterne böra anläggas viel Länens Hufvudstäder, samt vid andra större Städer; — Kronotionde kunde då emottagas och der användas. — Denna Militair-uppfostran skulle införa ordning och disciplin inom Nationen, och derjemte medföra både en moralisk och physisk förbättring på kommande generationer, 2:0 Cavalleriets Organisation. Med undantag af Gottland, samt de nordliga Länen, borde hvarje Läns depot kunna uppställa 2Öo man, commenderade af arne Ryttmästare, 6 Subalterner med nödige Corporaler — hvaraf 5o man ständigt voro under gevär, således 1000 man af liela Cavalleriet 5ooo, hvilket vi nära nog redan underhålla. Dessa 5ooo man Cavallen, delades i 5 Regemente!’, hvardera af 1000 man, hvarföre 4 Depoter utgjorde ett Regemente; och borde således vid irsta Depoten vara boende 1 Öfverste med Adjutant, 2:ne Ryttmästare, &c. Vid den 2:dra och 3rdje Depoten 1 Major vid hvardera med nödigt Befäl, och vid 4^de Depoten 2rne Ryttmästare, hvaraf den ena vöre CavalleriBefälhafvare på stället. I detta vapen inginge man frivilligt, hvarest ingen brist på manskap skulle uppstå, då dertill af Beväringen uttoges tjenligt folk, hvilka exercerade 3 månader om året i 2:ne omgångar med 3:ne veckors möte och 5 års tjenstskyldighet, hvarföre f af de 25o eller 5o man alltid utgjorde Regemen - Den 10 Augusti e. m. lets RekrytSqvadron, sorn livart annat år samlades till gemensamt öfningsmöte eller läger.
1 städerna af fjerde och femte klasserna „ 3. § 11. Första perioden ansågs böra utgå, och samma § komma att lyda sålunda ifrån början: ”Taxeringsmännen ega att utsätta en ringare minimiafgift — underställas.” §§ 14, 27 och 29. Arbetsfolk ansågos böra frikallas från bevillning, efter Förordgens 2:dra Artikel, och för gesäller nedsattes denna bevillning till 1 Ildr; äfvensom första afgiften af utländningar för 3 månaders vistelse bestämdes till 50 Rdr, med bibehållande för hvarje månad derutöfver ytterligare af 25 Rdr. § 16. Nu gällande §, angående ångfartygs beskattning, bibehölls. § 35, 2 mom. Actie-bolag, med flera, ansågos böra åläggas bevillning endast för den utdelning, som öfverstiger 5 procent af kapital fonden. §§ 42 och 137. De föreslagne förändringarne afslogos, i följd hvaraf nu gällande §§ bibchöllos oförändrade. §§ 88, 89, 92 och 119. Förändringarne afslogos, med ogillande af Utskottets åsigt, att tre Stånds beslut i denna fråga är att, såsom Rikets Ständers, anses. §§ 103, 105, 121 och 125. Ståndet lät vid Utlåtandet bero. §§ 144 och 145. Polis-konstaplar i Stockholm och polissamt nattbevakningar i andra släder ansågos böra frikallas ifrån bevillning efter :L: s t a och 2dra artiklarne i Bevillnings-Förordningen; äfvensom 144 § och 2 mom. af 115 § förklarades böra omarbetas i enlighet med Ståndets beslut, dels angående befrielse från bevillning för polis-konstaplar, samt polisoch nattbevakningar i andra städer, dels vid 14, 27 och 29 §§, angående arbetsfolks befrielse från 2:dra artikelns bevillning. Prot.-Utdrag den 23 Juli ISSI. -109 Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D.
För dessa ändamål är nödigt, att sätta sig i beröring med allt hvad samtiden äger ypperst inom vetenskapens, konstens och industriens område, att inhemta upplysningar af statsoch vetenskapsmän och tillegna sig resultatet af undersökningar, som hvarken hans tid eller ställning i samhället tillåta honom att sjelf företaga. Kan väl detta ske utan ganska betydliga kostnader? Det är framför allt nödvändigt att företaga vidsträckta resor inom och utom riket, hvilka, om de skola motsvara ändamålet, alltid måste medföra stora penningeuppoffringar. Härtill kommer att, i förevar, fall och af en för hela landet glädjande anledn. ännu större utgifter kunna förestå i en snar framtid. Jag är visserligen ej i tillfälle att bedöma, huruvida det äskade anslaget må anses öfverstiga behofvet eller icke, förmodar t. o. m. att Stats-Utsk. vid noga öfvervägande af alla omständigheter törliända finner sig befogadt att föreslå någon nedsättning deraf; men så mycket synes mig afgjordt, att den närvar, anslags-summan är alldeles otillräcklig för att redan nu motsvara II. K. H. Kronprinsens billiga anspråk och ännu mera, att betäcka de betydligt ökade utgifter för II. K. H:s hofhållning, hvilka innan kort tid torde blifva nödvändiga och hvilkas bestridande då skall förorsaka riket vida större kostnader, än som motsvaras af den för ögonblicket möjliga besparingen. På dessa grunder synes mig Gr. Anckarsvärd sakna giltigt skäl lill det begärda afslaget. Hr Gr. förmenar vidare, att StatsUtsk. bör företaga en allvarlig granskning af förliållanderne med hegardt anslag för fångars underhåll, uppgående till 650,000 r:dr i st. f. förut bestämda 450,000 r.dr, hvarvid några yttranden förekomma ang:de fångars spisordning. Äfven jag tror, att ekonomien inom fängelserna kan ställas 30 Den 27 November. på en bättre fot, än livad nu med föråldrade inrättningar är händelsen.
De betuntan, halfås ägare eller innehafware, efter h^aD of* manberörDt är, Deltaga i örtens, af konungen ftaDfäfkDe, Q3ranDfioDS*bolag, (fall, till efterrättelfe, i fräga om anDra hamman, af Q3olagetö (tprelfe titeD* Delaö weDetböranDe embetömpnDighet, Dä fä päforDraS; Dorf blifmet Denna förotDning icfe gällanDe förr, än @ep mänaDer efter Denfammas fungöranDe; .fbmilfet bejlut 5Bi, uti unDerDänig jfrifmelfe Den 22 fijUiDne februari,’ hoS ^ottgl. ^aj:t anmält, font unDev Den 19 innemaranDe mänaD Deråt meDDelat 0itt näDiga fanftion. 64 §• 48. 3ftet> antaganbe af ^ottgl. (STJaj:tö Derom till £>£ aflåtna ttåbiga ^ropo* fition, hafroe *28i bejlutat ett tillägg i 5 § af 3 bap. .pänbel&Söalfen, Ifwar* igenom nämnöe § f>äDanefter frommer att Ipba fålunDa:
Garn. klasserna isynnerhet hufvudsakliga födoämnen, som dc nu ifrågavarande. Farhågan, att nu lör lifsfornödenheter medgifven tullfrihet icke skulle komma alt fortfara, utgör ock en af de belänkligheler, Fullmäktige för Stockholms Handtverksförening i sin ofvannämnde skrift anfört emot de lullsatser, kommilterade för handlverksvaror tillstyrkt. Jag biträder således kommitlerades onnörmälda förslag. Å hvitt bomullsgarn hafva kommilterade hufvudsakligen bibehållit nu gällande tullsats med tilläggsafgifler, motsvarande närmast 12 öre; likväl med hemställan, att, derest Norriges nästkommande Storthing skulle komma att nedsätta den der nu ungefär lika tullsaisen under hvad kommilterade föreslagii, elier om, genom öfverskott å tullintraderna, Eders Maj:t blefve i tillfälle ali medgifva ytterligare lättnader för den inhemska väfnadsinduslrien, frågan om vidare nedsättning af tullen å hvitt bomullsgarn mätte af Eders Majit tagas i nådigt öfvervägande. Kommilterade hafva deremot för alla slag färgadt bomullsgarn, hvarå tullen med tilläggsafgifler nu utgör dels 10 sk. 5 rist., dels 14 sk. B rist. skålpundet, föreslagit en gemensam tull af B sk. eller 25 öre; äfvensom kommilterade sammanfört Kameloch Ullgarn under en gemensam rubrik samt för det oiargade upptagit lullafgiften till 25 öre och för det färgade till 52 öre pr skålpund. Yid förslaget angående bomullsgarn är någon anmärkning Icke framställd; men i afseende å Ullgarn hafva Kommcis—kollegium och General-tullstyrelsen anmärkt, att genom ytterligare lindring i t ii I isa) serna skulle kunna beredas väsendtlig och billig förmån för den del af yllefabrikationen, för hvilken Kamullsgarn och s. k.
Utskottets Utlåtande, IIIs2i3—220, Lif. af PresteStåndet, TX s 855, af BondeStåndet, IX s 863, af Adeln, IX s 887. Donplette Char tors insändande, om, från PostContoircn till Cöiitrolls vinnande å afgående bref. Bevilln. Utskottets Betänkande, V 2. s 5i —53, bif. af PresteStåndet, ix 3. s 42, af Adeln, IX 3. Dragon-Regementet, om lönetillökning för i3 SubalterneOfiicerare vid Skånska; StatsUtskottets Betänkande, IV 2. s af PresteStåndet, ix s ^22, återrem. af Adeln, IX s 4^8, af BondeStåndet, IX s 5i5, af BorgareStåndet, IX s 720. Ytterligare Utlåtande, bif. af BondeStåndet, ix s 735, af Adeln, ix s 8a3. Drawback, om införandet bär i Riket af. Motion, remitt. till Bevilln. och Ekon. tJtskotten, II s 12 25. f 79 Utskottens Betänkande, V 2. S47, 4^» bit. af" PresteStåndet, ix 3. s återrem. af BorgareStåndet, IX 3. s 5g, bif. af Adeln, IX 3. s j4> af BondeStåndet, IX 3. s f)5. Ytterligare Utlåtande, Y 2. s 26g, 270, lagdt till Handlingarne af PresteStåndet, IX 3. s 370, af BorgareStåndet, ix 3. Drottningen, om uppvaktning af II. K. M. vid bennes ankomst till Riket.
Då Högsta Domstolens ledamöter väl äro hänförlige till samma lönegrad, som Hofrätternes Presidenter, med hvilka de nu äfven ega lika löneförmåner, men Justitie-Råden dock äro f itagne från de icke obetydliga representationskostnader, som desse Presidenter, såsom Chefer för större embetsverk, måste vidkännas, anser jag lönen för Justitie-Råden böra bestämmas till 1,000 R:dr under det belopp, som för Presidenter blifvit föreslaget, eller till 8,000 R:dr, och hemställer derföre att den Justitie-Råden vid sednaste Riksdag beviljade aflöning, 7,500 R:dr, måtte med 500 R:dr för dem hvardera förhöjas. Det skäl nu blifvit anfördt för lägre lön än Presidenternes, eger dock icke tillämpning på JustitieRådens pensionsrätt, hvilken jag således antagit till samma belopp, som för Presidenter blifvit bestämdt. Tre Vaktmästare finnas för närvarande på stat upptagne för uppassning i Högsta Domstolen, dock sålunda att de två yngre endast åtnjuta half lön hvardera. Enär tvenne Vaktmästare torde kunna ombesörja denna uppassning, hvaremot Justite-Revisions-Expeditionen är i behof af ytterligare en Vaktmästare, på sätt här nedanföre omförmäles, anser jag i underdånighet ändamålsenligt vara, att en af Vaktmästarne vid Högste Domstolen varder på Justitie-Revisions-Expeditionen öfverflyttad, och såsom vilkor för löneförbättring underkastas den tjenstgöring, som af överflyttningen blifver en följd. De löneoch pensionsbelopp, som enligt mitt förslag skulle tillkomma Högste Domstolens ledamöter och den vid nämnde Domstol anställde Vaktbetjening, finnas upptagne i nedanstående tabell: Nuvarande LjusSumma hittills varande inkomst. Embeten och Tjenster. Af föredraganden föreslagna. löner på stat. penningar. Löner.
N:o 54* N:o 54- Uppl. o. godk. hos llidd. och Adeln d. 21 April 1829* Preste-Ståndet d. 24 Borgare-Ståndet d. 24 Bonde-Ståndet d. 24 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå underdåniga ansökningar om nedsättning i arrendet för Hemmanen Rörby ochRarkarby. S. A. K. Sedan Landtbrukaren' Eric Sundblom, såsom Arrendator af det under Drottningholms Kungsgård lydande och i Lofö Socken belägna Kronohemmanet Rörby, samt Kronofogden i Orten J. Lagercrantz, i egenskap af Arrendator utaf hemmanet Barkarby, Ett Mantal, äfvenledes underlydande nämnde Kungsgård och i samma Socken beläget, livar för sig, icke allenast, år i8a3, till Eder Kongl. Maj:t inkommit med underdåniga ansökningar, att de för hemmanen, genom Contract af år i8i5, fastställde arrende-afgifter måtte till uppgifne belopp nedsättas, samt, i sådant afseende, Sundblom företett bemälte Kronfogdes meddeldta förslag öfver hvad i arrende för förstnämnde hemman, efter tillika uppgjord beräkning, skulle kunna betalas, och Lagercrantz åter åberopat ett af framlidne Ståthållaren på Drottningholm, En af Rikets Herrar, m. m., Herr Friherre Claes Rålamb i lifstiden afgifvet yttrande, innehållande bland annnat, alt för sislberörde hem - Exp. Vtsh. Forsing till anel. Skri fp. N:o 54. 127 man icke skulle kunna utgöi'as högre arrende, än det Lagercrantz i underdånighet önskade måtte blifva i Nåder bestämdt, utan ock efter det Eder Kongl. Maj:ts och Rikets KammarCollegium, jemte Eder Kongl. Maj:ts Befallningshafvande uti Länet, hörde blifvit, samt Eder Kongl.
Dör djuret så anser man massan vara giftig. Djuret får inte inta föda innan. 3: o Åtskilliga andra växtämnen kan i större mängd vara giftiga, såsom gummigutta, coloquint, scammonium. § 5 Gifter som genom sårande instrumenter eller annan application i sår åstadkomma dödande verkningar, tillhör de varmare klimaten och är lyckligtvis okända hos oss. De beskrivs under benämning som Buon upas tiente, Voorara. Omständigheterna vid sådan förgiftning är att ett sår finns och döden hastigt följer. De är lättigenkännliga. Not Till denna klass hör även de dödssätt som genom giftiga ämnens application på hela kroppen t ex vid rökning. § 6 Mineraliska gifter är flera, men vanligast förekommande är: 1o Vit arsenik, acidum arsenicosum, av allmänheten känd under merkurium, råttpulver. 2: o Andra arsenikpreparat är Auripigment, operment, sulphuretum arenici, Rauschgelb, realger, risigallum, flugpulver, flugsten, mistpikel, marcasit eller giftkis. 3: o Kvicksilversublimat, murias hydrargyricum corrosivum. 4: o Antimonial preparat som kråkvinsten, tartras kalicostibiosum 5: o Blypreparat. De vanligaste är blyvitt carbonas plumbicum, cerussa och blysocker acetas plumbicum crystallisatum. Stundom kan olyckor inträffa med blyoxid varmed stenkärl är glaserade, då den löses av sura ämnen samt av att man sötar förfalskade viner med det. 6: o Kopparpreparat varav i synnerhet ärg ur oförtenta kärl kan orsaka häftiga plågor och fara för livet. Även spanskgröna Subacetas cupricum och blå vitriol sulphas cupricum hör dit. 7: o Mineralsyror som vitriololja, svavelsyra acidum sulphuricum, skedvatten acidum nitricum och saltsyra acidum muriaticum har en förstörande inverkan på magen och svalget De är lätta att upptäcka.
Jag vill då allenast önska, alt analogien blefve fullständig, så att allt, hvad som gällde om den sednare, äfven blefve gällande om den förra, då man nemi. linge se, hvartill behållningen användes och huru den förvaltades. Den siste värde talaren har förklarat sin mening med ordet regale, att det nemi. betyder Konungens lätt att ensam disponera dessa medel utan R. St:s medverkan. Jag lemnar derhän, huruvida detta är riktigt eller icke. Hvad sjelfva dispositionen beträffar, tillhör den K. M. af alla statsmedel, men med de vilkor, som 65 § Reg.F. föreskrifver, och hvarest det heter: ”dessa medel må icke annorlunda användasj, än faststäldt blifvit; varande Statsrådets ledamöter ansvariga, om de låta afvikelse derifrån äga rum.” Det skall således, på sätt grundlagen föreskrifver, fastställas, huru medlen skola användas; och det är blott till fastställande af detta sätt, som jag velat gifva initiativet. Gr. Cronhjelm: Vi hafva så till vida kommit längre, än då utlåt, förra gången förevar, att de talare, som vilja undanhålla fonden R. St:s granskningsrätt, likväl nu medgifvit, att densamma består af allmänna medel. En talare midt emot, som nu icke linder discussionen yttrat sig, påstod då, alt medlen utgjorde en rest, ett saldo eller 398 Den 17 Juli f. m. en •fullgjord entreprenad, och att denna behållning icke kunde komma under kategori af allmänna medel. Jag anhöll da att få veta, hvem som vore ägaren dertill; men derpå erhöll jag intet svar. Nu är det medgifvet, att fonden utgör allmänna medel, och följaktligen måste Svenska folket vara ägare dertill. I sådant fall, och då här är upplyst, att den endast användes till allmänna behof, ser jag icke, hvarföre en fond, som användes till nödiga och nyttiga behof, icke skall få af R. St. granskas.
Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, nedannämnde d. 21 dennes f. m. första gången på bordet lagde Utlåt:n och Betänk:n, nemi. från Stats Utskottet: N:o 163, ang:de laus beviljande för sänkningen af, och en båtled emellan sjöarne Asunden, Jernlunden, samt Stora och Lilla Rongen i Östergöthland; N:o 164, ang:de begärdi, och af K. M. i Nåder förordadt ytterligare anstånd med inbetalningarne, å de staden Cimbritshamn beviljade hamnbyggnads-lån; N:o 165, i anledn. af K. M:s Nåd. remiss å Dess och Rikets Kammar-Colhii berättelse, ang:de Kungsgårdars och öfrige Kronolägenheters förvaltning ifrån den 7 Nov. 1850 till den 20 Okt. 1853; N:o 166, i anledn. af K. M:s Nåd. remiss å Kongl. Kammar-Colhii berättelse, ang:de Sala Silfververks ränle-ersätlningsfond för redogörelse-liden ifrån den 1 Nov. 1849, till samma dag 1852. Banko-Utskottet: N:o 41, i fråga om bestämmande af viss lid, dels för emottagande i Kronans upbörd af R. St:rs Banks utelöpande sedlar ä 16, 12 och 8 sk. b:ko, samt ä 14 och 10 sk. kopparmynt, och Den 28 Juni. 487 dels för inlösen i Banken af ej mindre nyssnämnde sedlar, än Bankens utelöpande transport-sedlar, samt sedlar å 3 och 2 R:dr på dubbla och enkla blad; N:o 42, i anledn. af väckt fråga, om anskaffande af ny ändamålsenlig byggnad för R. Stms Bank; N:o 43, i anledn. af väckte förslag om ändringar och tillägg i föreskrifterne, ang:de Bankens metalliska kassa. Lag-, samt Allm. Besvärso.
Skrifvelse, Aho 3i. 47 Ständers redan vid 1823 års riksdag vtlråde önskan, aflåtit lill Rikets Ständer förnvadt Nådigt förslag om en allmännare ny reglering af bemälde Ijenstemäns löneförmåner, hvarvid måst tagas i beräkning, att ofvannämnde landtstats-ljenstemän i de Småländska länen icke måtte sakna godtgörelse för anslag, sorn hittills i deras löner ingått, och dertill komme, att förste Landtmätarnes mindre betydliga löner ej heller tålde vid någon nedsättning, funne E. K. M:t sig föranlåten att af Rikets Ständer i Nåder äska ett, mot ofvanstående minskning uti förenämnde Landtstats-tjenstemäns och förste Landlmätares lönevilkor svarande, kontant anslag af 2,241 R:dr 7 sk. 7 rst., att, efter behörig fördelning, uppföras bland penninge-anslagen på sjette hufvudtiteln för landtstalen och landtmäteriet; att, då fjerdingsmännens löner skulle, i mån af afgång, indragas till Statsverket, erfordrades för den omförmäida minskningen af 27 R:dr 46 sk. 10 rst. i samma löner icke någon annan ersättning, än att för ännu i tjenst och på stal varande fjerdingsmäti uppfördes ett emot hvars och ens förlust svarande belopp på Allmänna Indragnings-staten, hvilket belopp vid innchafvarens afgång skulle upphöra att utgå; alt, enär det belopp, 100 R:dr 44 sk. 7 rst., hvarmed de lill jägeristaten anslagna tillgångar nu komme att förminskas, vore af mindre betydenhet, E. K.
Nio 64 öfver väckta motioner om antagande af en mera fri assigneneringsrätt enskilda personer emellan, än nu äger rum; Nio 182. i anledn. af R. o. Ad:s samt PresteSt:s beslut öfver Utsk:s memor. Nio 172, med förslag till sammanjemnkning af de inom RiksStln fattade skiljaktiga beslut, rör:de utlåt. N:o i34 i anledn. af gjorda anmärkmr vid betänk. N:o 42, ang:de ändring i nu gällande lag för behandlingen af frågor om oenighet makar emellan. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 8 på aftonen. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Thorsängen den 9 April 1835. Plenum kl. 10 f. m. Upplästes till justering 5 prot.utdr. för d. 6 dennes e. m. Hr Rosenblad, Bernh.: Jag anhåller om propos. till de öfriga Ståndens inbjudande att instämma i R. o. Adis beslut i anledn. af BancoUtskis memor. JVlo 117, helst två Stånd redan i hufvudsaken fattat enahanda beslut, samt det fjerde ännu icke afgjort frågan. Den 9 April f. ra. 59 Gr. Frölich, Da v.: Jag ber blott att få understödja den siste värde talarens väckta fråga om inbjuda. R. o. Ad. beslöt vänligen inbjuda de öfriga RiksSt:n att sig förena uti R. o. Ad:s i anledn. af BancoUtsk:s memor. N:o 117 fattade beslut. Sedan detta beslut blifvit infördt i det prot.utdr., som angick R. o. Ad:s beslut röride BancoUtskts nyssnämnde memor., blefvo samtliga prot.utdrtn af R. o. Ad. godkända. Ånyo föredrogs StatsUtsk:s d. 2 dennes på bordet lagda utlåt.