Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bibliotheket måtte lä relroactivt beräkna den dem vid denna riksdag beviljade löneförhöjni°g; N:o 44 r, i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse ang:de de för befästningsarbetenas fortsättande behölliga medel; N:o * anledn. af Hr St jerngranats, E , motion, ang:de beviljande af ett extra-anslag lill fyllnad i kostnaderna för arme'ens öfningar; N:o Den 8 Mars e. m. 225 N:o 443, i anledn. af väckt motion om aflöning för secreterare!) vid BondeStrs cancelli-direction; N:o 444) > anledn af väckta motioner angide ersättning åt vissa cominendanter för sportlar, förlorade till följd af K. M:s nåd. förord», af den 3 Juli 18^0, om prejning från Rikets fästningar af örlogsoch andia fartyg; N:o 464, med upplysning i afseende å Riksg.contorets lill gångar för bestridande af de å extia-statsreglertn anvisade utgifter; Allm. Besvärsoch E k o n. U t s k o 11 e l: N:o 12g, 0111 arfvode för extra cancellihiträde; N:o 13o. i anledn af väckta frågor, dels om upphörande af fyr-,båkoch lotsafgiftei na, och dels om förändrande af vissa punkter i nu gällande lotsreglemente; N:o lii, angrde föreslagen förenkling af titulaturer i embetsskrifvelse!- till och från embetsverk och enskilda personer; Nio i32, i anledn af väckt motion, att läkare, som anställas vid bruk eller hos menigheter, må vara pliglige att under krig tjenslgöra vid arme'en; N:o 133, i anledn. af väckta motioner om medverkan för afskaffandel af slafveriel på ön St. Barthelemy; N:o 134, i anledn. af Ulskts betänk.
För min del skulle jag tro att största värdet i de antiqvariska, så väl som i de flesta andra samlingar ligger deruti, att de äro så fullständiga som möjligt, och på denria grund skulle jag tro, att det sätt att gå till väga, som Utskit här föreslagit, att nemi. utdela till andra inrättningar åtskilliga exemplar af antiqvariska föremål, som f. n. finnas samlade i Vitterhets-, Historieoch Antiqvitets-Akademien, är mindre ändamålsenligt, hvarföre jag yrkar afslag å Utskits i denna punkt gjorda hemställan. Hr Skogmani Det ar utan tvifvel sannt, som den siste värde talaren yttrade, att värdet i en samling ligger deruti, att den, är så fullständig som möjligt. Men icke kan jag föreställa mig att fullständigheten ligger deruti, att det finnes tjogtals exemplar af samma pjes; fullständigheten bedömes naturligtvis efter det större eller mindre antal olika pjeser, som sirö samlade. U t skit har nemi. ansett det vara mindre lämpligt, att dessa samlingar på detta sätt skulle erhålla större omfång än hvad som kan vara behöfligt, helst som duplettexemplaren skulle komma till mera gagn, om de fördelades på särskilda orter i riket. Sorn jag för min del finner Utskits åberopade skäl vara fullkomligt giltiga, får jag tillstyrka bifall å dess i denna punkt gjorda framställning. Gr. Hamilton: Beklagligtvis ser jag mig nödsökad, i af side på Utskits i denna punkt framställda förslag, att förena mig med den förste välde talaren i den anhållan, att det Högloft. Ståndet täcktes afslå detsamma. För min del kan jag ej gilla det sätt att gå till väga, sorn Utskit, i afside på ifrågavide akademis antiqvariska samlingar, före - 268 I)en 21 Joli e. m. slagit. Jag finner nemi. något högst oriktigt i det föreslagna förfaringssättet, att plocka ut kring landet och splittra en antiqvarisk konstsamling, hvars egentliga värde just ligger deruti, ätt den är så fullständig som möjligt. För den ytlige betraktaren kan det visserligen synas vara ändainålslöst att hafva en samling af 50 eller 100 exemplar af samma sak, t. ex. af en stenyxa.
Efter hvad Komitéens yttrande gifver vid handen skulle detta anslag hufvudsakligast afse att erhålla fullt duglige stallmästare vid den föreslagna ridskolan; men då, enligt Utskottets tanke, det icke torde vara omöjligt för personer, som vilja egna sig åt dessa befattningar, att inom landet förvärfva för desamma erforderlig utbildning, samt, för den händelse Kongl. Majit under de första åren af ridskolans verksamhet för vinnande af nyssberörda ändamål skulle anse nödigt, att en eller annan för skicklighet uti ifrågavarande fack känd person, utskickas till främmande länder, för att der fullkomna sin bildning, Kongl. Majit å HufBih. till JR. St. Prot. 1865 Sf 1866. 4 Sami. 1 Afd. 19 Häft. 4 26 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 51. vudtitelns besparingar icke lärer sakna tillgång för bestridande af de dermed förenade kostnader, hemställer Utskottet, e) att hvad Kongl. Maj:t i detta afseende äskat icke måtte af Rikets Ständer bifallas. 23:o. Kavalleriskolor. Enligt hvad det den nådiga Propositionen bifogade Statsråds-protokollet närmare utvisar, har Landtförsvars-komitéen, efter att förut hafva framlagt förslag till särskilda instruktions-sqvadroner vid kavalleri-regementena för manskapets utbildning i enskild fältridning, flankering och vapenföring till häst, vidare yttrat, att, då hvad af den simpla ryttaren erfordrades i ännu högre grad måste egas af befälet, men de af Komi ;éen tillika förordade ridskolorna icke voro tillräckliga att bilda befälet till fälti yttare i ordets vidsträcktare bemärkelse och till skicklige vapeuförare till häst, måste tillfälle att, efter genomgången ridskola, förvärfva en dylik bildning beredas Kavalleriets befäl.
För lista morn. hade Hr Braunerhjelm föreslagit följande redaktion: ”Den, som sin rättighet till minuthandel med eller utskänkning af bränvin en gång upsagt, må ej till dylik försäljning ånyo vinna rättighet i annan ordning än denna författn. föreskrifver”, och. Hr Gr. o. Landtm, finge nu hemställa om R. o. Ad. behagade bifalla lista mom. af Ulsk:s förslag. Denna propos. besvarades med starka Nej, jemte ett eller annat Ja, hvarefter den af Hr Braunerhjelm föreslagna redaktion af R. o. Ad. antogs. Efter framställning, alt, i fråga om 2:dra morn., Hr Braunerhjelm önskat afslag och Frih. Raab antagande af sin, Betänk, bifogade redaktion, innehållande: ”Har gästgifvare å landet upsagt eller förverkat sin rättighet lill bränvins utskänkning, må densamma Icke kunna för gästgifveriet åter förvärfvas, så länge det af samma person innehafves. Upsägning, som sålunda skett, må dock icke utgöra hinder att förvärfva rättighet till bränvins utskänkning på sätt i 14:de §:n omförmäles”; samt med erinran, att, i händelse R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag, dervid borde iakttagas den af Frih. Raab gjorda anmärkn. om åberopande af 14:de i st. f. 15:de §:n, blefvo propos:r framställde, dels till bifall och dels till afslag å 2:dra mom. af Utsk:s förslag och dels till antagande af den redaktion Frih. Raab föreslagit, och ut föllo svaren dervid med blandade Ja och Nej, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, ånyo hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla detta mom. sådant det af Utsk. blifvit föreslagit, samt efter denna propos:s besvarande med starka Ja, blandade med många Nej, förklarade sig nu hafva hört öfvervägande Ja. Ilr Printzensköld: Jag anhåller om votering och att Frih. Raabs förslag måtte blifva contra-propos. Frih. Stjernstedt, Äng. Wilh.:
Cnder fred eger Iion frihet för egen del sysselsiitta sig med sjukvird. Den som kan anviinda blott en kortare tid för inhiiintaiide af den oundgängligaste kannedomen om v5rd af sjuka, siirskildt vid olycksfall, kan begagna sig af de nu s&amp; vanligt förekommande santczritkzr~ * se~.7la. Person, som genomgiltt fullstindig saiiiaritkurs, &amp; ligger att rid intriiffande af olycksfall, zimnn Ziili / rre7ije7p hunnit er7t M a s, utan e r - suttning gifva det biträde soni erfordras och af lienne kan lemuas. f) För behörighet att utöfva yrke silsoni gymnast genomgas en tvairig kurs vid Gymnastiska centralinstitutet i Stockholni. Elev som söker intriide vid denna kurs, f i r ej Iiafva uppnitt 30 Gr och skall l) Äfven vid diakoolissanstaZten. utbildas kvinnor i sjukvird, men endast i sammanhang med annat, som ingår i en diakonissas kall, hvarför ingen mottagen der endast för undervisning i sjukvhrd. - genom betyg styrka sig ega kunskaper motsvarande intriidesfordringarne vid Högre ' lärarinneseminariuni, samt förete betyg om kroppskonstitution och 1~elsotillstAnd enligt af direktionen faslstiildt formiil2r. Den som genonigiltt gyirinastikl~rarinnekursen, eger konipetens till gymnnstl: 7~lii ?-arz~z~zebefc~tt~z2 ' 12gc1~ vid offentliga kvinli,acz liiroanstalter. Den Soni fullst~ndigt genomgCltt s,jukgymnastkursen och deröfver erhiillit godkiindt betyg, eger att vinna legitimation sisom sjukyymnnst samt att utöfva sjukgymnastisk verksamhet i öfverensstiimmelse nied Kongl. M: ts nådiga ordning för sjukgymnasters och sjukgymnastiska iiistituts verksamhet. (Sv. Författningssamling N: o 55 1887.)
Den ovanliga framgång, vårt företag rönt, kan ej annat än sporra oss till nya ansträngningar för att i alla afseenden göra Idun — damernas egen tidning — sä underhållande och lärorik som möjligt. Vi vänta ock med tillförsigt, att våra ärade läsarinnor sjelfva skola bidraga härtill genom att till Hed. insända vippsatser i alla möjliga ämnen, som angå qvinnans verlcsamhet och qvinnans intressen. Sen framför allt till, ärade läsarinnor, att Idun är till finnandes hos alla edra bekanta! Redaktionen. Hos fru Haraldson. Af Ai / e. (Slut fr. föreg. n:r.) lifter en timmes förlopp voro de tre damerna åter till baka i fru Haraldsons salong. Augusta slorgrät, Ella var hvit om kinder och läppar, Ingeborg gick bort till den unga frun. » Hvarför lät du mig se dessa — dessa? » snyftade Augusta. » Det är för rysligt! — Jag har läst mycket om sådant elände, men att se det! » — - Hon slog båda händerna för ansigtet. » Jag kan aldrig, aldrig roa mig mera! » kom det som ett hjertskärande verop, och hela hennes kropp skälfde. » Hvad ville du med detta? » tillade hon efter en stund. » Rädda dig från att ännu en gång säga detta ohyggliga: Mig har han aldrig gjort något ondt, då fråga är om sådana personer som Georg. Ar det ej ondt nog, att medan en stor klass qvinnor lider i den djupaste uselhet, är en annan, kanske större klass af oss bättre lottade, blifven så moraliskt förslöad, att vi icke allenast, till förströelse läsa om den hemskaste samhällsskadan, denna, som du i dag sett en ringa skymt af i verkligheten, utan vi kalla det för nöje, att unga bildade qvinnor lägga blottade armar och skuldror intill sådana mäns bröst, som denne Georg, småle mot dem, som mot medbrottslingar, hvilkas ogerningar vi känna och gilla. Och hvem vet, om ej just denna tanklösa oblyghet bland oss bildade ofta varit den tändande vådeldsgnistan för mången ädel yngling? Tänk på detta, Augusta, när du håller din lille son i famnen!
Skall såsen serveras kall till pudding, tager man gärna i stället för madeira ' / s liter tjock söt grädde, som vispas tillsammans med smultronsaften en half timme. • E S O .S&amp;^SSE » R ung flicka, 19 år, önskar plats hos en aktningsvärd familj för att mot ringa lön biträda med inomhus föref. göromål. Svar till » Eva », Strängnäs, p. r. [2680] 3 För att några dagar hålla fisk färsk beströr man den efter urtagningen med groft stött träkol, fyller och täcker den med nässlor och lindar om den med en fuktig ättiksduk. Hänger man den sedan på en sval plats, kan man på detta sätt säkert bevara den två till tre dagar. SKAFFERIET. • I (uppsättningombesörj e s) J [2489] GENOM FÖRLORA ARBETSKRAFT &gt; 0 3 C / 3 ALLA VILJA SJUKDOM TE 0 3 Många nyttja oförtennta kopparkärl härtill, men jag sknlle vilja råda till begagnandet af emaljerade järngrytor (Anker Hegaards). Pickels blir äfven i dem grön och vacker, och — det bästa af allt — man kan förtära den med lugn. EN + * CD ng glad och anspråkslös flicka, som vill lära sig hushållet, kan i höst blifva inackorderad i ung ämbetsmannafamilj i treflig, helsosam trakt; goda kommunikationer. Pris i allo 50 kr. pr månad. Svar till » Plusmor », Esphult, FRAMTIDENS LÄKEKONST. • H C Ö Asiagurkor. Stora gröna gurkor skalas, klyfvas midt i tu på längden och kärnhuset borttages, kunna sedan skä- ras midt i tu på tvären, och få därefter ligga i friskt vatten 1 dygn. Kokas sedan i vatten (en malmeller emaljerad järngryta är bäst) tills de bli klara och läggas på linne att rinna af. En lag kokas af socker och ättika jämte nejlikor och kanel i en påse, när denna är skakad och väl skummad hälles den öfver gurkorna i en kruka med lock. DE VISES STEN ti Olga. Pickels.
Ho är den för öfrigt, som vill drista sig påstå, att han ömmar och förstår bättre än föråldrarne hvad deras barns väl kräfver, och hvarifrån har man hemtat den erfarenheten att prestens enda känsla för skolans väl skulle härröra af hans stora inflytande eller vitsord vid lärares tillsättande, och skulle denna känsla, der den finnes, kallna för det presten förlorar berörde rösträtt? Skulle för öfrigt en tillförordnad pastor eller adjunkt, som kanske hvarken känner församlingen, barn, lärare eller har begrepp om en skolas ändamålsenliga ordnande och skötsel vara den skickligaste att fälla omdöme om en lärare? Hvarifrån denna förmåga? Nej, denna prestens tillförsäkrade stora rösträtt är endast en orättvisa mot församlingen, som får löna både prest och skollärare, och det kan icke lämpligen försvaras, att en embetsoch tjensteman skall vara sina principalers förmyndare, och, för det de löna honom, han också skall fråntaga dem deras öfriga rättigheter. På grund af hvad jag sålunda haft äran andraga, får jag vördsammast föreslå: det Rikets Höglofliga Ständer behagade för sin del besluta, att, med upphäfvande af alla hitintills gällande föreskrifter rörande val af organist, klockare och skollärare, i stället måtte stadgas som följer: Vid folkskollärare-, organistoch klockareval, som vid kyrkostämma handläggas, beräknas rösterna såsom Kongl. Maj:ts nådiga Förordning angående kommunalstyrelse på landet den 21 Mars 1862 rörande röst - 176 Motioner i Bonde-Ståndet. N:o 119. rätts utöfvande föreskrifver; dock att ingen under omröstning må komma, som icke, enligt gällande lagar ock författningar, styrkt sin kompetens medelst betyg från -vederbörlig auktoritet. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 11 November 1865. J. M. Björkman, från Elfsborgs län. \0 11®. Af Johannes Andersson från Jönköpings län, om förändrad grund för byvägars underhållande.
Då man dervid inrättade den fria Husbehofs Bränvinsbränningen, bade man bort stadga den princip, att tillverkningen ej finge sträcka sig öfver husbehofvet, men detta finnes lätt skulle hafva upptäckt hela oformligheten; ty, ej lönar det sig, alt bränna så litet. Nu stå vi på den punkt, då vi böra göra oss redo för, om Bränvinsbränningen är nyttig för landet, om den bör vara allmän eller inskränkt till en viss folkklass elller vissa personer, och sluteligen hvad följderne kunna blifva af Den 4 Junii f. ro. IOI våra beslut i saken. Jag tror det förhåller sig med husbehofs brån vinsbränningen, såsom med allt liusbehofsarbete, att nemligen det kostar Staten mera, än alla näringar, som drifvas i stort med fördelen af arbetskraftens fördelning. Husbehofs bränvinsbrän11 ingen är orsaken, hvarföre vi ej kunna tillverka bränvin tillsamma pris, som de, hvilka i stort fabricera denna vara. Derföre se vi nu det besynnerliga resultat, att ehuru den kannerymd bränvin, för hvilken hos oss skattas, uppgår till ett nästan oerhördt belopp, lurendrejas likväl bränvin från främmande länder in till Sverige på Rikets Södra och Vestra kuster. Jag frågar följakteligen, om ej ett sådant förhållande bör uppmana Lagstiftaren att arbeta mot det privata intresset, som söker göra sig i detta fall gällande. Den strid, som nu föregår i denna sak, är ej annat än en strid mellan den mindre jordbrukande folkclassen och de större Egendomsägarne, som förbättrat sine bränvinsbrännings-apparater, så att de kunna tillverka och sälja varan för bättre pris än de förre. Derigenom att man bibehållit husbehofs-bränvinsbränningen till namnet, men utsträckt den till fabrieation och lemnat rättighet att sälja bränvin till en så ringa qvantitet, som en kanna, tror eidivalsig kunna täfla med de öfrige, och då delta misslyckas, uppstår en öppen strid med dem, som kunna sälja varan för ringare betalning, i anseende till mindre kostnader i 102 Den 4 Junii f. m. och för tillverkningen på fabrikerne.
Ståndet de föreslagna voterings-propositionerna, och lades Memorialet i öfrigt till handlingarne. Frän Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Memorial N:o 97, i anledning af Riks-Ståndens beslut, angående de i Utlåtandet N o 62, behandlade frågor om utförande af föreslagna jemvägs-stamlinier och anvisande af dertill erforderliga medel. Härvid förekommo: l:o. Anmälan, sid. 1 och 2, angående af samtliga Riks-Stånden godkända punkter af Utlåtandet N:o 62. 2:o. Yttrandet, i afseende på samma Utlåtandes 15 punkt. Dessa tvänne delar af Utlåtandet lades till handlingarne. 3:o. Första, andra, tredje och fjerde voterings-propositionerne. Hemställan, sid. 6, angående Utlåtandets 9:de punkt. Med vidblifvande af fattadt beslut, afslog Ståndet denna hemställan. 5:o. Femte, sjette, sjunde, åttonde och nionde voterings-proposilionerna. 5:te, 6:te och 7:de voterings-propositionerna godkändes; äfvensom Ståndet, med vidblifvande af fattadt beslut, gillade den 8:de och 9:de. 6:o. Yttrandet, sid. 9, angående 10 punkten. Hvad Utskottet, sid. 10, förklarat angående 11 punkten. Dervid lät Ståndet hero. 8:o. Utskottets anmälan, sid. 10 och 11, rörande 2:dra och 3 :dje punkterna. Lades till handlingarne. 9:o. Tionde voterings-propositionen. Utskottets tvänne hemställanden, sid. 17, och första tillstyrkande, sid. 18, i afseende på 24 punkten. Gillades; och H:o. Den till Presteoch Bonde-Stånden gjorda framställning, hvarmed Memorialet slutas. Lades till handlingarne.
Det rekom1.25 menderas af läkare såsom synnerligen 1.75 helsosamt, och är, utspädt med vatten, en särdeles angenäm d r y c k. Kr. H u s m ö d r a r! Försöken Th. Winborg &amp; Cds i Stockholm tillverknngar af Concentrerad köpas billigast i C a r l M a l m b e r g s välrenommerade Ättika på flaskor för utspädning. HANDSK-AFFÄRER. För Senap, blandad efter engelsk och fransysk smak, flere sorter. Biffstekssås. Inläggning. Att inlägga sill (delikat). Sedan god, C Soja, Malda kryddor (garanteras oblandade) på bleckdosor med genomborradt lock. flere gånger prisbelönade och fullt jämförliga med de bästa utländska fabrikat. Tillhandahållas hos Hrr specerihandlare. ri3391 Rekvisitioner § 8J ' » 5 Sturegatan [1717J A l l m ä n n a hade vid 2085 personer Denna lifförsäkrade framgång lär väsentligen bero därpå, än aktieegarne. verksamhet — k o m m a lifatt bolaget mera (g. 16596) [1935] I min väfskola i Linköping mottagas elever i såväl enkel som konstväfnad samt handarbeten. Under juni, juli o. augusti kan väfkursen pågå å landet. Bref besvaras pr omg. Adr. : Fru Fredr. Wallenberg, t Ström, Nykvarn &amp; Linköping. Orglar från la och utländska utmärkta Fabriker t i l l de billigaste priser. Ulf Flyglar, Tafflar och Pianinos J. G. Malmsjö. [1367] M a l m b e r g. kapitalförsäkringar. F l y g l a r, F i a n i n o s, T a f f l a r och från 5, 7,360,600 kronor, hvartill § o a £ .2 a m +j M A — CD Säljes i Stocklwlm hos C. F. Dufva, Drottninggatan 41, Louise ^Blomberg, V e - sterlånggatan 39, Elin Edlund, Drottninggatan 63, Allmänna Tidningskontoret, Gustaf Ad. Torg, Södra Tidningskontoret m.
Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Ihre, Stats-Råden: Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Woern, Friherre Gyllengranat, Faxe, Fåhreeus, Departements-Chefen, Stats-Rådet Friherre Gyllengranat uppläste till justering : l:o ett, i öfverensstämmelse med förut fattadt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majits nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, angående Fahlu stads ordinarie båtsmansroteriug. Enligt Stats-Rådets öfriga ledamöters underdåniga tillstyrkan, täcktes Kongl. Majit i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, samt befalla att, i enlighet med detsamma, nådig skrifvelse skulle till Rikets Ständer expedieras. Ek Protocollo. C. O Vougt. 14 Kongl. MajUs Nåd. Proposition, N:o 20. Ank. till Eip-Utsk. d. 9 December, kl. 2 e. m. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rihets Ständer, angående förändrade grunder för Beväringsmanskapets uttagande till vapenöfning och annan tjenstgöring m. rn.; gifven Stockholms Slott den 18 November 1847. Vid början af sistförflutne Riksmöte tillkännagaf Kongl. Majit Sin nådiga afsigt att vara betänkt på Försvarsverkets fullkomligare ordnande. I sådan syftning hafva, enligt Kongl. Maj:ts nådiga befallning, förslag blifvit af Cheferne för Laudtoeh Sjöförsvars-Departementen, dervid biträdde af sakkunnige män, utarbetade; och har Kongl. Majit, vid pröfning af dessa förslag, i nåder antagit och gillat följande deri framställda hufvudgrunder, nemligen: i:o
Då Utskottet delar den mening, som sålunda blifvit uttryckt och vid båda nyssnämnde Riksdagar utaf de fleste Riks-stånden godkänd, får Utskottet hemställa, att ifrågavarande motion må af Rikets Ständer lemnäs utan åtgärd. Stockholm den 20 Januari 1854. 12 Allm. Best.- och Ekon.- Utskottets BetänkandeN:o 19. Ank. till Exp.-Ulsk. den 22 Jan. IS54, kl. t e. ra. Betänkande, i anledning af vackt motion om förändrad boningsort för Provincial-läkaren för Gottlands södra härad. Uti en inom hedervärda Bonde-ståndet afgifven motion, som till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet blifvit remitterad, har riksdagsfullmäktigen Olof Lagergren från Gottland oraförmält olägenheten deraf, att den för öns södra härad anställde provincial-läkare vore boende i Wisby, utom läkare-distriktet, hvarigenom vid uppkommande sjukdomsfall oftast inträffade att läkarens ankomst måste afvaklas längre, än utan fara för den sjukes lif kunde ega rum, helst de från Wisby mest aflägse boende bland häradets invånare hade till denna stad 8 å 9 mils väg. Motionären har derföre föreslagit, att vid tillsättande af denna tjenst, när nuvarande provincial-läkaren för Gottlands södra härad afginge, måtte fastas det vilkor, att tjenstens innehafvare skulle vara boende inom häradet och helst, så vidt möjligt vöre, i medelpunkten deraf. Utskottet har tagit motionen i öfvervägande; men, i likhet med hvad Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet vid 1847—1848 årens Riksdag, uti ett af samtlige Riks-stånden bifallet betänkande (Nio 11) i samma fråga yttrat, har Utskottet funnit motionen innefatta ett ämne, som icke tillhör Rikets Ständers behandling, utan som bör i administrativ väg handläggas; hvadan Utskottet vördsamligen hemställer, att åtgärd icke må, i anledning af denria motion, utaf Rikets Ständer vidtagas. Stockholm den 20 Januari 1854. Allm.