Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då han gjorde ett svagt försök att resa sig upp, höjde den ene af männen (Mathias Gründler) en lång pik för att genomborra honom med. Den unga flickan sprang dock genast emellan och Joseph von Bierichs lif var räddadt åtminstone för ögonblicket. Hemförd till pistolsmeden Wolfs bostad sväfvade han under flere månader mellan lif eller död, ty de sår han erhållit voro af lifsfarlig beskaffenhet nästan allesammans. Annchens milda och rent qvinliga sinnelag kunde icke lida att en medmenniska, låt vara en katolik, våndades så i hennes omedelbara närhet utan att försöka att lindra hans plågor. Till en början gick hon till gamle Wolf blott och bart af ren nyfikenhet, men slutligen tilltog intresset för den sårade mer och mer för hvarje dag. Hon uppmuntrades också genom läkarens utsago, att hennes omvårdnad skulle i hög grad hjelpa till att förbättra den sjukes tillstånd. Fadrens ogillande af dessa täta besök gjorde visserligen Annchen till en början orolig och nedstämd, men slutligen blef hennes sinne lugnare äfven i detta fall och tanken på att hon endast och allenast gjorde sin pligt verkade ännu mera uppfriskande på henne. Olyckan plägar draga själarne till hvarandra, säger man. Så ock här. Då Joseph von Bierich ändteligen blef så pass återstäld, att han kunde öfvertänka, hvad som händt, hängaf han sig, utan att tänka på, att han befann sig hos sin motståndare, åt en i början häftig förtviflan. Tilly var ju slagen och hela den ligistiska hären stadd i upplösning. Hvad skulle slutet derpå blifva? Förgäfves grubblade Joseph von Bierich derpå; ju mera han grubblade, desto mera förvärrades hans tillstånd. Han föll ånyo i en tung dvala, som räckte ett par dagar. När han ändteligen vaknade upp igen, förbjöd honom läkaren strängeligen att vidare tänka på det förflutna. Nu skulle han endast se framtiden ljusare an, om han ville bli återstäld till helsan igen. Under dessa långa och tråkiga timmar vid sjukbädden hade Joseph von Bierich och Annchen tillräcklig tid att tala om hvarjehanda. De talade dock mest i religion.
Berättelse om sä wäl de redan uvvgifne Kronoförpantningar, som ock om de Schlegclfla förpantningsgodscn m. m. 1094. om bcwiljadt understöd för Tackjerns-Bergflagen, 109Z. — om nädig befallning till KammarCollegium att anställa undersökning huniwida Arrendatorn af Lindön fullgjort de honom Åliggande förbindelser, 1096. om inskränkning i rättigheten att göra Fidic-Commistcr, tog/, om Lotsoch Vak-inrattninqarnc, livi. — om de Kungsoch Kungsladugårdar kom hittills stätt under Konungens enskifta disposition, rioz — om yrkad befrielse för de sä kallade frisocknar Kihl, Hofstad och Arberg i Orebro Län frän utstyldcr och onera till Dylta Swafwclbruk, 1191. — med underdänig anhällan om Kongl. Majfts nädiga bifall till de förändringar och jcmkningar uti Riks-Ständcns privilegier m. m. hwarom de sins emellan öfwcrenskommit,' 1192. (Apv. 682H — rörande de uti Kongl. Maifts Nädiga sivar uvpä Ständcrnes underdåniga skrisivelse om LandtTullarnes upphasivande, andragne omständigheter, i4zr. (2tpr. 6g6.) — om Krono-Fiflcn, Qwarnar, Färjor, Broar och Krogar med flere dulike lägenheter, som för Kronans räkning äro utarrenderade, r-mg (ir66. Apr. 684.) — omförändring - allmänna Lagens stadgande 6. §. L. Cav. Gisierm.
Kan det rimligen vara lagstiftarens mening att lägga i ett enda Utskts hand en större portion af makt än hos alla 4 RiksSttn tillsammantagna, af hvilka detta så mäktiga Utsk. dock endast utgör en delegation? Så har jag ej kunnat fatta grundlagen, och beklagar, om någon finnes, som på allvar vill tillägga ett Utsk. en sådan despotisk makt. Yi hafva nog ändå skäl att klaga öfver hårdheten hos Ulsk:n, så att det nu är desto mindre skäl att tillägga Const.Utsk. en absolut envåldsmakt öfver Rikets 4 Ständ, sora detta Utsk. är sjelft af motsatt tanke till ägandet af en sådan makt, hvarföre jag också håller Utsk. räkning; tillstyrkande bifall lill hvad föreslaget blifvit. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade, på sätt Const.Utsk. föreslagit och i öfverensstämmelse med borgareoch BondeSttns beslut, låta Utsk:s förslag hvila till afgörande vid nästa riksdag. Ropades ja och nej. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade vidblifva sitt förut fattade beslut. Ropades ja. Uppå derefter framställd propos. godkände R. o. Ad. de under litttris B. och C. föreslagna voter:s-propos;r. Likaledes, och för den händelse att något af de öfriga Stånden icke skulle medgifva, att de båda förslagen finge åt - Den ig September f. m. 497 åtskiljas, godkände R. o. Ad. äfven de föreslagna voter:sproposrna litt:is A. och D. Anvo föredrogs Const.Utsk.'s den 5 och 9 dennes på bordet lagda meni. N:o 35, i anledn. af två Stånds återremisser på meni. jM:o 20. Upplästes ett nu ankommet prot.utdr. från PresteSt. af denne dag, af innehåll att Ståndet återremitterat meni.
N:o 38 förchades, blifvit godkänd, äfvensom af samtliga öfriga Stånden, hvarest, med undantag af BorgareSt., någon disenssion deröfver icke ägt rum. Jag medgifver, att det inkast kan göras mot hvad jag yttrat, att endast Bevilln. Utsk. bort bestrida den rättigheten det hade, alt handlägga frågan: men jag kommer likväl till den slutsatsen, att då R. o. Ad. en gång godkänt detta Bevilln.Utskrs yttrande, följer deraf, att R. o. Ad. ansett saken endast vara en beskattningsfråga och icke något ekonomiskt ärende. På dessa grunder förenar jag mig med Hr Prytz och Hr Gripenstedt, alt Hr Prytz’s motion måtte i sin helhet afgöra*. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då under denna discussion åtskilliga meningar blifvit framställda, som i Hr Landtnäs lanke icke liöi de till öfverläggningen, fick han fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet deruppå, emedan tid endast derigenom försummades, då nu blott vore fråga om, huruvida R. o. Ad. behagade antaga Hr Prylz’s framställda förslag. Hr Prytz: Jag har af åtskillige talares yttranden blifvit uppkallad alt ännu en gång upptaga R. o. Ad:s tid. En värd talare synes hafva ansett mitt inbjudningsförslag innebära ett försök att kringgå grundlagen. Jag bär uppriktig aktning för andras åsigter och skulle hoppas äfven kunna fordra samma aktning för mina egna samt tror mig icke hafva gjort mig skyldig till en sådan tillvitelse. Så många ledamöter hafva redan instämt med mig, att jag icke anser mig äga behof att ytterligare ingå i försvar för min mening eller behöfva upprepa hvad jag i mitt första yttrande sade, nemi. att mitt inbjudningsförslag grundade sig på den tolkning af 71 §:n Reg.Fm, som jag då framställt.
Ståndets ofvan omförmälde beslut komma att förfalla, godkändes; 6:0 hvad Utskottet i öfrigt yttrat, fann Ståndet ej ^erfordra någon åtgärd af Ridderskapet och Adeln. Från Högvördige Preste-Stakdet. S. D, Föredrogs och bifölls Expeditions-Utskbttets Memorial N:o •19, med öfverlemnande af nytt förslag lili underdånig skrifvelse angående ändring af 4 och 5 i 17 Cap. Ärfda-Balken och af 3 §. 8 Cap. Jerda-Balken, samt om upphäfvande af Kongl. Förordningen den 19 Augusti 1762. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls BevillningsUtskottets Utlåtande N:o 5o, i anledning af gjorda anmärkningar emot Utskottets Betänkande N:o 39, angående den af städerne utgående saluaccis. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Bagoch Oeconomie-Utskottens Betänkande N:o 4o> i anledning af väckte motioner om förändringar och tillägg i Kongl. Förordningen angående socknestämmor och Kyrko-Råd, af den 26 Februarii 1817. S, D. Föredrogos å nyo och biföllos* BancoUtskottets Betänkanden: N:o 78, i anledning af Herr Grefve Frölichs motion, angående föreskrifters meddelande i afseende på undervigtigt Guldoch Silfvermynt, som lill Banken ingår: N:o 79, i anledning af Herr Rosenblads, Bernhard, motion om rättighet för Banken att upptaga lån till förstärkande af fonden för Handels-Disconten och belåningen af publika papper; £ N:o 80, i anledning af Herr von Troils motion, angående afgifvande af specificeradt förslag Fröt. TJidr, d. 24 Jan. i83j. 33 förslag a de publika papper, hvilka, enligt Rikets Ständers beslut, komma att i Banken belånas. S. D.
Vid 1880 års riksdag fingo missnöjet och farhågorna slutligen äfven uttryck i de offentliga förhandlingarna inom Andra kammaren, der två motionärer, d: r Severin Axell och redaktör F. T. Borg, framlade hvardera sitt temligen utförliga förslag till en genomgripande omorganisation af våra allmänna läroverk. Båda dessa förslag hade en afgjordt praktisk tendens, hvilket väl också var så mycket naturligare, som d: r Axell i egenskap af före detta universitets-docent endast sökte hålla fram sitt gamla älsklingsämne, naturalhistorien, och hr Borg med den bekante folkskolläraren Sven Rosenberg såsom sin ledande auktoritet bjöd till att förverkliga dennes ideal af en demokratisk utjenming mellan folkskolan och elementarläroverket. Häremot är nu å ingendera sidan något att invända, men beklagligtvis hade de båda förslagsställarne icke inskränkt sig till att blott an-gifva grunderna för den af dem önskade nya undervisnings-ordningen, utan med klart medvetande om det nogsamt kända förhållandet, att utsigterna för en reforms framgång inom vår riksdag nu mera i främsta rummet bero af reformens prisbillighet, hade de ansett rådligast att äfven försöka ställa priset för den af dem föreslagna omorganisationen så billigt som möjligt. Och utvägen härtill var lätt funnen. Med anledning af från lärarne vid rikets allmänna läroverk, vissa pedagogier, högre lärarinneseminariet och folkskollärareseminarierna in-komna ansökningar om förbättring i desse lärares lönevilkor hade k. m: t i maj 1878 nedsatt en komité, som redan samma månad påföljande året hunnit afsluta sina arbeten — en för sin sak ovanligt intresserad och rask komité således, somman kan finna — och den 17 i nämnda månad var färdig * att inlemna sitt betänkande till k. m: t. I detta betänkande tillstyrkte komitén utan förbehåll och det, som man torde få medgifva, på goda gruilder den i fråga satta löneförbättringen.
Under denna förutsättning, äfvensom den att odlingsföremålen ej undergå större årliga vexlingar, kan onekligen värdefull upplysning hemtas af en tidtals utförd fullständig och tillförlitlig beräkning af det till utsäde erforderliga beloppet af de vigtigaste odlingsväxterna. En sådan blir än vigtigare om detta belopp skulle undergå stark ökning. Sammandraget tab. N:o 2 B) upptager hvad i detta hänseende af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande meddelats. Då emellertid femårsberättelserna blott för 20 län innehålla hithörande uppgifter, hafva för öfrige län sådane hemtats ur de till Finans-Komitén inkomne redogörelser, men detta oaktadt finnas dock i tab. flera luckor. Slutsummorna å denna tabell angifva behofvet till utsäde: af hvete till 421,004 kub.fot Af femårsberättelserna upplyses, att hithörande uppgifter afse dels förhållandet för året 1860—1861, dels ett medeltal för hela femårsperioden, dels, såsom hemtade ur de år 1859 afgifne redogörelserne till Finans-Komitén, enligt af denna Komité meddeladt formulär, hänföra sig till åren 1856 med 1858. Detta förhållande ensamt för sig och under förutsättning, att alla uppgifterna för respektive tidpunkter vore tillfredsställande, torde dock med hänsigt till hvad ofvan blifvit anfördt ej innebära hinder att begagna deni åtminstone såsom approximativ mätare af behofvet. Om man då tager i öfvervägande, att för vissa sädesslag från några län saknas uppgifter, äfvensom att ej blott i fernårsberättelserna, utan jemväl i Hushållnings-Sällskapernas yttranden till Finans-Komitén ej sällan antydes, att de meddelade uppgifterna äro för låga, så torde med full säkerhet kunna antagas, att på den *) Häruti inberäknade uppgifterne från Wermlands och Malmöhus län, om än af något vidsträcktare omfång. 'a 6'3 kub.fot. Hufvudsakliga odlingsföremålen inom hvarje län.
Riksmöte yttrade underdåniga önskan , förordnat en Committé till Styrelseverkens reglering, och denna Committés i sådant afseende afgifna förslag varit öfverlemnadt åt detta Utskotts granskande åtgärd, hvars resultat uti Utskottets föriidne gårdag afgifne Betänkande af Riksens Höglofl. Ständer blifvit framlagde; så har Utskottet, genom tillkännagifvande häraf, ansett Motionen vara besvarad och ändamålet med densamma uppfyldt, Vidkommande jåter Herr Danielssons Memorial, så har Utskottet förehaft detsamma till granskning vid upprättande af förslaget till förvaltningen för Rikets försvar till sjös, hvarigenom detsamma blifvit besvaradt* äfvensom, hvad slutligen beträffar den af Riksdags - Fullmägtigen Nils Insulin väckta Motion , Utskottet vördsamligen får hänvisa till 4 de Hufvud-afdelningen af dess , rörande Reglering af Rikets Styrelseverk afgifne åberopade Betänkande, deri Utskottet angåen - 2 9? de, så väl Presidenterne i Rikets Collegier, som Rikets Allmänna Ärenders Beredning sig yttrat, hvaremot Utskottet, af skäl , som i dess d. 29 sistlidne Maji aflemnade och af Riksens Högloft. Ständer godkände Betänkande innehåller, med den speciella Regleringen af Militairoch Ecclesiastik-Staterne icke tagit befattning ; hvilket dock till Riksens Höglofl. Ständers upplysta pröfning vördsamt öfverlemnas. Stockholm den 26 Augusti 1823. Utdrag afProtocollet, hållet hos Riksens Högloft. Ständers Särskildta Utskott vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 26 Maji 1823. S. D. Emot Utskottets Beslut, att icke till pröfning upptaga Riksdags - Fullmägtigen af Hedervärda Bonde-Ståndet And.
I sammanhang med dessa upplysningar, har till de förenade Utskottens kännedom kommit, att Hede, Svegs och Wemdalens Socknemän inom Herjeådalen, uppå erhållen underrättelse om Riksdagsfullmägtigen Bångs ifrågavarande Motion, vid allmänna Socknestämrnor den 15 Februarii och den 1 Mars innevarande år, beslutit hos Kongl. Maj:t Underdånigst bönfalla, att, då Herjeådalens återförenande med Gefleborgs Dan, i stället att för denna Province medföra någon fördel, tvärtom komme att tillskynda densamma flera olägenheter, såsom att Bref till Gefle nödvändigt måste, till betydligt ökad kostnad för Correspondenterne, passera Delsbo, Hudiksvalls och Söderhamns Post Contoir, i stället att fiir närvarande gå directe till Östersund; att Herjeådalens Bevärings»ynglingar, 60m hittills blifvit exercerade på Frösön, som följd af den föreslagna förändringen, skulle komma att till vapenöfningar sammandragas vid MoUäger, dit de öfre Socknarne inom Herjeådalen hafva dubbelt så lång väg, som till Frösön; samt att de af ortens invånare, som i allmänna eller enskilda angelägenheter hafva af nöden att besöka Dandshöfdinge Residencet, räkna 12, 4 Statssamt Allm. Eesv.o. Oee.- Ursk. ZJtl. N.-o 4 1.' 14, 16, högst 20 mil till Östersund, men deremot 28, 30, 36 till och med 40 mil till Gefle, Kongl. Maj:t Nådigst måtte tillåta, att Herjeådalen får förblifva med Jemtlands Höfdingedöme förenad. Under sådana förhållanden, har det synts Utskotten ganska tvifvelaktigt, huruvida någon förmon skulle tillskyndas
Hemmanens inskränkta ägorymd och den nog långt sträckta hemmansklyfningen medgifver ej i någon större mån begagnandet af trädesjord eller odling af vintersäd, hvilken fordrar starkare gödning; hvaremot odlingen af ärter och bönor, som sker dels åtskiljdt, dels sammanblanda dt, funnits för allmogens hushållning mest förmånlig, emedan detta säde icke allenast bibringar jorden en större fruktbarhet, utan äfven lemnar en kärnfull frukt, användbar jemväl till brödföda, hvarförutom bönhalmen, såsom af värde för hästars utfodring, länder till besparing af den eljest knappa hötillgången. Trädgårdsväxter odlas icke obetydligt å Hisingön, men annorstädes föga, undantagandes ståndspersoners egendomar och till städerne gränsande hemman. fco 2. De uppgifter, som enligt Statistiska Central-byråns formulär till tabell för jordbruket blifvit äskade, hafva af Kronobetjeningen endast till ganska ringa del kunnat åstadkommas. På annan väg hafva frågorna ej heller kunnat blifva besvarade tillförlitligare, än som skett i det för trenne år sedan af Länets Hushållnings-sällskap till Finans-Komitén afgifne betänkande i ämnet. På grund af dertill hörande sammandrag har bifogade tabell N:o 2 blifvit utarbetad, med förvandling af qvantitets-beräkningarne efter nu gällande mått och vigter. Till Göteborgs och Bohus län. Jordbruk. 7 närmare utredande af förhållandena i afseende å sädesproduktionen m. m. anser jag emellertid följande utdrag af betänkandet påkalladt. »Hvad den för kännedom om landets materiela tillgångar utan tvifvel vigtigaste frå gan, eller den om årliga utsädet och årliga skörden, angår, så beror dess tillförlitliga besvarande visserligen endast af jordbrukarne sjelfve; men då inom detta län icke få socknar äro, med undantag af kyrkans och skolans tjenstepersonal, befolkade uteslutande af allmoge, och det icke är vanligt, att denna uppmäter och bokför sina utsäden och skördar, är det ej heller påräkneligt, att uppgifterna härom allestädes kunna blifva så noggranna, som önskligt vore.
Dm 4 Marst tores ofver Afdelningarne, fullständige undersökningar hvarje halft år blifvit haline: nemligen, 3:dje och yte Mars, 5:te och 7:de September i 8 i 2 , samt den i:sta och 2:dra Mars, 6:te och j i:te September 1813; allt på sätt Organisations-Forfattningen den 3:dje September 1811 förmår, Qch ehuru för Revisionsarbetes gång flera hinder och svårigheter förekommit, bland annat i anseende dertill, att en del Krigs redogörelser mycket sent blifvit afgifne , nemligen omkring hälften af samtliga Krigs räkenskaperna forst nära 1 ar efter Revisionens, början, och utöfver fjerdedelen deraf ej förr än under 2;dra Revisionsåret, hvarigenom , » anseende till Krigs, redogö. relsernes livar med annan ägande samband, handt, att den började granskningen å en och annan Räkenskap delsmåst alldeles innehållas intilldess andra Räkenskaper inkommit, dels i vissa delar ditintills uppskjutas , såsom ock i ett så beskaffad! förhållande mycken tid åtgått till nödiga upplysningars samlande af utevarande Räkningar , hvaraf en del efter Deputerades åtgärd inkommit, en del åter genom Aumärknings-talan måst vederbörande affordras ; så har likväl, på satt den innevarandehöst, den 6:te och 1 t:te September, hållna ofvan berörde undersökning närmare utreder , sedan ofvan omforma ho svårigheter småningom, hunnit undanrödja?, Revisions-arbetet kunnat med sådan drift påskyndas, att ehuru på första Revikions-året, eller från hösten 1811 lill samma tid 1-812, icke medhunnits mer än 257II månaders Revision, deremot från hosten 181? till hösten 1813.
Derefter hade Kongl. Majlis Befallningshafvande i Blekinge Län, i afseende å verkställigheten af högstberörde Nådiga föreskrifter, genom skrifvelse den 26 November 1835 hos Kongl. Majit i underdånighet anmält, bland annat att af kronans behållna indelnings-öfverskoltseller reserv-räntor, som rätteligen skulle kunna kallas »oindelda och reserv-räntor», hvilka blifvit afsedda att betäcka den brist, som, i anseende til! den räntegifvande hemman medgifna rättighet att söka lindring i dem åsatte räntor, genom en slik räntenedsättning skulle uppkomma för tillskoltsräntetagarne af gamla 8 Statssamt Allm. Besv. och Ekon. Etsk. Lil, N:o 128. båtsm onsindelningen, de förstnämnde räntorne, är 1826 indeldte tili ungefärligen 25 nya rotar och, efter denna förrättnings upphäfvande, af 1834 och 1835 årens roleringscomitéer satta i dalertal efter ordinarie indelningsgrund, motsvarande 32|1 rotar, hvaraf vacance-afgift borde utgöras, voro af enahanda natur med öfverskotts-räntegifvande hemman, på hvilken grund bemälde comitéer jemväl skola för nämnde rotar föreslagit 10 års anstånd med rustnings-skyldighetens utgörande efter markegång, samt att de sednare åter, eller reserv-räntorne, vore, likasom tillskottsräntorne, redan anslagne den gamla båtsmansindelningen till fyllnad ; vid hvilka förhållanden Konungens Befallningshafvande i underdånighet hemställt: att de af 1834 och 1835 årens comitéer tili ordinarie indelnings utgörande upptagne 32^ rotar måtté från och med det år, då Nådig fastställelse å berörde förrättning vunnes, och intill år 1844, utgöra sina räntor såsom dittills utan förvandling, men sedermera efter markegång; och att reserv-räntorne likaledes finge från och med år 1844 utgå efter markegång, men intill dess, såsom förut, eller efter samma grund som öfverskottsräntorna.
Grefve v. Fersen, som funnit det vara en för vidlyftig och för frågans behandling ej oundgängligen erforderlig åtgärd, att ingå uti en, alla enskilda contract uti Indelta Armeen omfattande, granskning, rörande de olikheter, som förefinnas uti de emellan rotebållarne och soldaten afslutade contract, vid jemförelse med de bestämmelser, som primitiva knekte-contracten utstaka, och med hänseende till de under den förflutna tiden öfver dem utgifne Kongl. Resolutioner, hvilka, i Grefvens tanka, borde ega samma orubbliga egenskap, som sjelfva knektehållet, då de utgöra vilkor för detsammas åtagande, — har deremot upplysningsvis vid motionen bifogat ig serskilde emellan Rote och Soldat upprättade contract, af hvilka, ehuru 10 stycken äro från samma Regemente och åtskilliga från samma Compagnie, och dessutom en stor del vederbörligen uppvisade och påtecknade å Lands-Cancelliet vid Recruteringsmötet, likväl tydligen kan hemtas en föreställning, huru I allmänhet sådane contract, utan kännedom af den lagliga grunden, i allmänhet upprättas, äfvensom den ringa öfverensstämmelse med hänseende till lega, lön och öfriga vilkor, som sådane contract ega med dem, som Konung Carl Xl såsom orubbligt gällande förklarade, så väl genom Kongl, Confirmationen af den 5 December 1682, som genom Kongl. Resolutionen af den i5 Januarii 1684. Sedan Grefve v. Fersen derefter uppdragit en jemförelse emellan dessa äldre stadganden och de under Litt. A. och R. vid motionen bilagde knekte-contract, utvisande den större tunga Rotebållarne i flere delar fått vidkännas, har Grefven, på det hvar och en må blifva i tillfälle att anställa en sådan jemförelse, i korthet uppgifvit de vilkor, på Bih. till R. St. Siats?
Den tili Ridderskapet och Adeln ställda inbjudning antogs och den första voterings-propositionen godkändes, hvaremot den sednare voteringspropositionen i följd af inbjudningens antagande ansågs förfalla; 3, 4, 5, 6, 7 och 8 punk terne: De i dessa punkter föreslagna voterings-propositionerne godkändes; 9 punkten: De i dessa punkter föreslagna voterings-propositioner blefvo af Rid derskapet och Adeln godkände; 18 och 19 punkterne: hudes till handlingarne. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Utskottets den 28 och 30 sistlidne December på bordet lagda betänkande, N:o 17, i anledning af såväl Kongl. Maj Län i ämnet väckta motion, blef detta betänkande bifallet, med den förändring, Prot-T'tdrag, den 22 Januari 18 $5. att. maximum af nämnda afgift må inom de Lazarettsoch Curhusdislricter, der Lazarettets och Curhusets bestånd det oundgängligen fordrar, kunna höjas lill 6 sk. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-Utskottets nedannämde den 4 dennes f. m. på bordet lagda utlåtanden: ]N:o 104, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående åtskilliga i Götheborgs och Bohus Läns skärgård belägna holmars upplåtande tili fritt och allmänt begagnande; N;o 105, i anledning af Kongl. MajUs Nådiga Remiss å Häradsskrifvare» J. Thyselin underdåniga ansökning om befrielse från gäldande af ådömde anmärkningsmedel; N:o 107, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse, angående afskrifning af de, i och för den i hufvudstaden sednast församlade Revisionen öfver Rikets Elementar-läroverk, utbetalte förskoltssummor; N:o 108, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Remiss å f. d. Kronofogden C. Westlin gers och f. d.