Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr 50 öre per kanna med 50 procent alkohol vid + '15 gr. temperatur, äfvensom att, om någon skatteförhöjning nu skulle komma i fråga, tullen derefter bör ytterligare förhöjas; samt likaledes inom Bonde-Ståndet af Gustaf Johansson från Kronobergs län (J12 310), hvilken yrkat en tullsats af 65 öre per skålp. alkohol. Hvad sålunda blifvit yrkadt har Utskottet tagit under öfvervägande; och beträffande dervid först frågan om förändradt förtullningssätt af bränvin, så att det blefve vid införtullning uppmätt och profvadt i samma ordning, som vid dess tillverkning; så enär Utskottet icke kunnat vara i tillfälle att anställa den med afseende å en sådan förändring erfoderliga noggranna undersökning af de flera dithörande förhållanden, Bevillnings-Utskottets Betänkande JK 17. 3 samt då Rikets Ständer redan beslutat aflåtande utaf underdånig skrifvelse med anhållan att Kongl. Majit täcktes, efter föregången utredning af sakkunnige män, till Rikets näst sammanträdande Ständer aflemna förslag till ny tulltaxa, och den nu väckta frågan om ändring i sättet för införtullning af bränvin äfven synes dervid lämpligast kunna komma under behandling, föreslår Utskottet att Rikets Ständer icke måtte i detta hänseende annat besluta än en underdånig hemställan till Kongl Majit om meddelande af nådig föreskrift att vid utarbetandet af nytt förslag till tulltaxa äfven bör tillses, huruvida i det nu för bränvms införlullande stadgade förfaringssätt må lämpligen kunna vidtagas sådan förändring, att varan kommer att profvas och uppmätas enligt samma grunder och på samma sätt, som vid dess tillverkning eger rum.
Bruket, som är beläget endast 11 mil från Norrska gränsen, har under de förflutna åren haft sin hufvudsakliga afsättning på Norrige, derifrån sågtimmer samt andra Norska producler erhållits i utbyte emot de vid bruket tillverkade jeriueffecler. Derigenom har ett högre pris, än det, i Götheborg gångbara, vanligtvis kunnat påräknas för delta bruks tillverkningar. Med afseende härå har också, uti en till Utskottet inlemnad beräkning öfver resultatet al bruksrörelsen vid Conradsforss, försäljningspriset å det derstädes tillverkade stångjern blifvit upptaget till 15 R:dr skeppundet; hvaremot sjelfva 6 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 22". tillverkningskostnaden, med inberäkning af uppköpspris och forsellön för kol o*h tackjern, i samma beräkning upptagits till 12 R:dr 32 sk. skeppundet; dock torde sistnämnde kostnad framdeles komma att minskas, sedan kringboende allmoge hunnit förvärfva större vana vid kolningen och kolpriset följaktligen kan från dess nuvarande belopp, 2 R:dr 32 sk. för hvarje stig, nedsättas till hvad, som inom angränsande socknar betalas, eller omkring 2 R:dr stigen. Emedlertid är behållningen på brukets stångjerns-' och spik-tillverkningar calculerad till något öfver 3,500 R'dr årligen. I anseende till det billiga priset på det från Norrige på Rögdelfven nedflottade timret, skall vinsten å den vid bruket befintliga såg, hvilken är den enda inom Östmarks socken, hafva varit ganska betydlig; varande samma vinst i åberopade uppgift beräknad till mer än 2000 R:dr. Ehuru sågen efter öfversvämningen qvarstår, lärer den dock sedermera icke kunnat begagnas, emedan sågdammen dervid förstördes. Utom vinsten på sågrörelsen, skall bruket ega en serskild icke obetydlig inkomst uti länsoch flottnings-afgifter för det genom vattudraget förbi bruket gående timmer. Vidare finnes vid bruket ett Engelskt lädergarfveri, hvars årliga afkastning blifvit beräknad till 333 R:dr 16 sk.
I det hela kan det väl vara helt och hållet likgiltigt, antingen Revisorerne eller Banco-Fulimägtige besväras med *48 Den 7 November J. m. repartitionen af ofverskotten; men då jag hört flera yrka, alt detta må åt de sednare uppdragas, vill jag visserligen ej sätta mig deremot. Min enda önskan vore, att en viss tid , till exempel sex månader efter disconteringens början, bestämdes, innan någon reparation af ofverskotten fick ske. Grefve von Schwerin: Det är lätt att förutse, det Discontfonden kommer hädanefter att mera anlitas än hitintills, icke af ett ökadt lånebegiir, utan derföre, att lånbehofvet kan lättare tillfredsställas. Det som utgjort svårigheten att leda circulationen är, att sådant skolat ske från Stockholm. Det är icke sagdt, att för det man sitter i Discont-Directionen, man också känner näringarnas behof, och ännu mindre personerne. Derföre har man nödgats mäst lita på recommendationer; och då var det äfven naturligt, att man svarade nejj när man i annat fall möjligen kunnat blottställa fonden. Allt detta är förebyggt genom Discont-Contoir i Landsorterne, der personerne äro kände utan behof af vederhäftighets betyg. Detta är skälet till min förmodan, att en större summa kommer att utgå. För min del är jag långt ifrån att anse detta för en olycka. När Riksens Ständer till ändamålet anslagit 8 millioner; nar det förmenas enskilde, att organisera Banker; när invisningsrätten är inskränkt; så anser jag för en lycka att anslaget går ut; och jag skulle tro, att olikheten i financiella Den 7 November j. m. I 4 9 systemer ieke bör kunna sträckas så långt, att man skulle vilja lägga hinder i vägen för penningens circulation. Jag föreställer mig, att lånefonden i Stockholms Discont ej kommer att utgå till fullo, åtminstone ej den, som är anslagen till beläning af publika papper. I Disconten lånar man helldre på namn och revers, ty på publika papper kan man få penningar äfven annorstädes.
Prop. M I, om Statsverket 1 tiofi. 13 Transport R:ml R:dr 8,062: 49 öre. 3) Till 4 professorslöners höjande R:dr 32 sk. banko, 855 R:dr 10 sk. banko, eller » 1,282: 81 » 5) Till 2 professorsoch 2 Erneritilöners höjande från 2,200 R.dr till 2,666 R:dr 32 sk. banko, 1,866 R:dr 32 sk. banko, eller » 2,800: — » . 6) Till 2 professorslöners böjande från 2,000 R:dr lill 2,666 R:dr 52 sk. banko, 1,333 R:dr 16 sk. banko, eller » 2,000: — » eller inalles ett anslag af R:mt R:dr 16,710: 92 öre. Förnyad underdånig anhållan bar skett från Upsala Universitet om anslag för en profession i theoretisk medicin och medicinal-lagfarenhet. Härvid anföres hufvudsakligen, att den theoretiska medicinen, innefattande pathologien, nosogralien och medicinens historia, är för närvarande förenad med praktiska medicinen, och att medicinal-lagfarenhelens föredragande åligger professorn i anatomien och fysiologien; att föreningen af så många olikartade, hvar för sig vigtiga ämnen icke tillåter deras tillbörliga behandling; att antalet af lärare ock är ringare än man i allmänhet ansett behöfligt för medicinska undervisningen; och att Lunds Universitet har särskilda lärostolar för theoretiska och praktiska medicinen. På de anförda skälen tillstyrker jag, att Eders Kongl. Maj:t må hos Rikets Ständer göra Nådig framställning om beviljande af anslag till en lärostol i medicin vid Upsala Universitet, men så, att läroämnenas fördelning må af Eders Kongl. Maj:t sedermera bestämmas. 1 öfverensstämmelse med ofvananförda förslag om professorslönernas belopp, föreslås detta anslag till 4,000 R:dr riksmynt.
_ 259 — Direktionens öfver allmänna Barnhus-inrättningen i Stockholm underdåniga utlåtande öfver de af Rikets Ständers Revisorer gjorda anmärkningar vid Barnhusets förvaltning under år 1857. Stormäktigste, Allernådigste Konung! Till underdånig åtlydnad af Eders Kongl. Majrts nådiga befallning i remiss den 21 sistlidne November får, i anledning af Rikets Ständers sednast församlade Revisorers anmärkningar vid allmänna Barnhusets förvaltning under år 1857, Direktionen öfver samma anmärkningar härmed afgifva underdånigt utlåtande. Beträffande Revisorernes tillkännagifvande, att såväl i räkenskapen som i Direktionens till Eders Kongl. Maj t afgifna underdåniga berättelse om Barnhus-inrättningens förvaltning och ekonomiska ställning under revision s-året all ledning saknats för bedömande, huruvida några åtgärder i afseende å aflidne Kamereraren J. E. Bloms balans blifvit vidtagne, utöfver dem, som finnas omförmälde i berättelsen om den sistlidne år förrättade stats-revision, hvadan Revisorerne förmält sig vara förhindrade att om ställningen med denna balans lemna någon redogörelse, får Direktionen underdånigst upplysa, att de åtgärder, beträffande detta balansmål, som af Direktionen blifvit vidtagna, finnas omförmälde uti de inför Direktionen förda protokoll, sorn varit för Revisorerne tillgängliga, i händelse de deraf önskat taga kännedom, samt i öfrigt i underdånighet anmäla, att sedan Barnhus-inrättningens Ombudsman uti ett den 7 September innevarande år afgifvet memorial yrkat, att ifrågavarande balansmål skulle af Direktionen i första hand pröfvas och Bloms sterbhusdelegare åläggas att balansen ersätta, samt Direktionen utställt detta memorial till förklaring af bemälde sterbhusdelegare, åtskillige af dessa under innevarande månad inkommit med förklaringar, hvilka blifvit öfverlemnade till Ombudsmannen för afgifvande af påminnelser. I fråga om Revisorernes anmärkning, att vid lyftning den 13 November 1857 af 40,000
Östgötha Cavalleri . 1,000 d:o h d:o 7,500 — „ Bohus Läns Dragoner 400 d:o a 5 T:r 2,000 — „ Westgötha d:o 1,000 d:o a 7\ d:o 7,500 — „ Smålands d:o 500 d:o å 7 d:o 3,500 — Ständige Rotevacance-af gifter vid Skånska Infanteri-Regemen terne: 385 Numer ä ö T:r Tilijällige Rolevacanceoch Mötes-af gifter Rolefriliets-afgift af oroterad, men ordinarie Rotering underkastad jord Bätsvians-vacance-afgift S:r Penningar 64,000. Spanmål, oindeld 159,360-223 ggg Krutoch Saltpeter-försaljningsmedel Controll-sVämpel-medcl Bakoch Lots-medel Ersättningar Observations-medel ■ Extra Medel och Uppbörder Intresse-medel S:r Penningar 206,000 R:dr "sTT rr, fÖrdinarie Inkomst, ^spoi t |Extra_ox,d.nt ^ Penningar. 1,203,500 6,000 28,000 30,000 90.000 9.000 60.000 25,001. 7.000 12,000 3.000 Indel te Räntor. Kronovärdi. 335,089 Markegång på Förslag. 1,762,000 Extra-ordinarie Inkomster j Enligt Regerings-Formens 60 §. utgående såsom Bevillning. Sjö-Tulls-medel • Stats-Verkets påräknade Netto-inkomst 2,388,000. j Till Tull-Verkets Stat och Omkostnader 562,000. Indelt. Mått. T:r 105,695 Markegång på Förslag å 6 R:dr Tunnan. 634,170 Mått. T: r 69,700 Oiudelt. Summa.
Doktor B e r g v d gal * s i långt, att han i hvarje] rommun tanker sig en sköterska, som skulle stå till vederbörande iirnbetsliikares disposition. Så heter det i ofvaniiiimn.de artikel, soin bar titeln: » Huru ' k m den enskilda sjukvården. på landsbygden förbättras? aiisvaret för 1; oiiiiniinalskötei.- Läkaren skulle barn det i~~oraliska sk ans tjaiistutöfning. Många timmar och dagar, soni nu spillas p&amp; landsvagarne, skulle besparas honom, hans krafter och tid skulle icke onödigtvis förbrukas på detaljer och småsaker utan finge mera odeladt agnas %t verklig läkekonst, och sist men icke minst, skulle han erhålla en värdefull1 bundsförvandt till spridande bland folket af en naturlig uppfat.tning om sjukdomarnes ursprung och vasen. Och ju mer denna uppfattning kommer att narrna sig den natnrvetenskapljga, desto lättare blir seden hälsovårdslagarnes tillämpning. Statens sak Bör det blifva att vid större sjukhiis och lämpliga 1aiislasai.ett bereda tillfälle för dylika sköterskors utbildning; lands. tingens att genom premier eller stipendier möjliggöra för iifven mindre bemedlade men passande personer att genorng&amp; en sbdan knrs. Samma år upptog &gt;Tidskrift för hemmetx i sin uppsats: B Gifves det en värneplikt far kvinnor? % a£ven sjuksköterskefriigan till behandling. Ilen däri utvecklade planen afsk@; dock närmast utbildning till sjukvkrd i allmänhet och hade ingen siirskild tilllämpning på landsbygdens förhållanden. Hvad dessa beträffar, upptages de dock ofta till behandling i de medicinska tidskrifterna, ehuru Dagny i sitt 4: de hiifte för P 892 kan säga8 lämna ett nytt uppslag i fragan genom utvecklande d planen för F. B. F. kurs för fiiltskiirs-sjuksköterskor, hvilken iniira ansluter sig till tnnkzn om en förbättrad sjnkvird för landet.
Den ro Januarii. 475 no Njuter Sela Stad för Bergslagets skull, frihet för Tull och Accis jamt Bätsmanshätt. 12:0 Sro Enåkers och lTkora Allmänningar uppiätne Bergslaget utan någon Rkcognitlons-afgift— Den förut Bergslaget tillkommande Mantalsoch KneckteWeden utgöres ester 1802 ärs förening endast af Skogägande Hemman emot betalning ester ärlig Taxa eller Markegäng. — Och Knekte» Weden, hwllken sedan Allmogen ätog sig ständiga Knecktehället, bort helt och hållet upphöra är genom 1802 ärS förening eftergifwen. Det samma har ocksä stedt med andra extra onera, frän hwilka Allmogen redan efter de wid 1652 ärs Riksdag faststäldte Dags» werks-styldigheter hade bordt genast bltjwa befriad. När nu oswannämnde för Sala Stad och Bergslag bestädde Krono - Föreningar och uppoffringar, jom kunna räknas till ett witzt ärligt b.iopo i penningar, sammanläggas, utgöra de en summa af n,6lo: 2z: ro. Hwarföre Kronan erhäller i arrende för de Sex Nedre Socknarne - 1119: 8: Silfwerstatt af 2000 markers tillwerkning 16^9: ro: i. Slagsta» och Myntare§ön af Bergslagets behällne Silfwer uppgifwes med afdrag af kostnaden till » ?85'« Tillsammans Z,i4Zr »8: s. Och 476 Den ro Januarli. blir fäledeö Kongl Majus vch Kronans ärliga förlust - 8,467: 5: 8.
Man har sett handskrifne, till sedelhafvaren eller viss man och ordres ställde invisningar, eller så kallade assignat!oner, som understiga 100 Riksdaler Banco summa, genom K:gl. Förordningen den i5 Julii 1818, förbjudas, så, sorn skadliga i allmänna rörelsen; ehuru denna Den I Harti!, 7* skada visst ej är allm ann el igen bekant, och säkert mindre förderflig än procenteriet. Men vid denna räfst har man öfverhalkat skuldsedlar till innehafvaren eller viss man och ordres, utan att någon allvarlig vilja låtit förmärka sig till utrotande af dem, som likväl äro mångfaldigt skadligare än små assignationer och en rot till allt ondt, emedan dessa sedlar just äro den grundval, hvarpå procentarena uppfördt sina afgudatempel och feta altaren, hvilka det nu en gång måtte vara hög tid att, liksom guldkalfven, omkullstörta. Jag har sagt, att en Lag emot detta Onda är möjelig. Det åligger mig också då, att underställa ett utkast dertill. Af hvad redan nämnt är förstås af sig sjelf: 1) Att alle skuldsedlar till innehafvaren ela ler viss man och ordres böra förbjudas vid förlust af den summa, hvarå de lyda, och befrielse för utgifvaren från all betalnings-skyldighet derföre. 2) Att inga andra skuld-sedlar skola vara gällande och medföra förbindelse till betalning, än de som rakt äro ställde till viss man, och bevittnade af tvänne på en gång närvarande djäfvige vittnen, som sjelfve räknat och tillställt full valuta åt låntagaren, samt under edsförpligtelse derom bevittnat skuldsedlen. 3) Att, till befordrande af vighet i rörelsen, desse sedlar få transporteras man och raan emellan, Den I Martil, med skyldighet likväl för hvarje transporteur, att, till förekommande af missbruk och I afseende på nödiga upplysningar vid möjligen förekommande tvister, tydligen utsätta hela sitt namn derå oell på hvem transporten göres, samt tiden dertill. 4)
Jag tror att det är vida bättre att Konungen bibehåller den makt lian bar, än att, som man hört här påstås, Han försöker att skaffa sig någon annan, t. ex. genom den här nyligen omtalade Landshöfdingelnstr. eller genom den nyligen utkomna Skolstadgan, hvarigenom en mera uteslutande eller enväldig makt blifvit lemnad åt K. Bef:de och Biskoparne hvilken makt förut var delad på flere händer. Jag vet väl ej så bestämdt huru det i senare fallet förhåller sig, men enligt Just.Ombudsm:s berättelse synes att han för sin del funnit skal anmärka sådant i afseende på det förra. Det är på sådana skäl och med åberopande af hvad jag vid 1850 års Riksdag yttrat, som jag motsätter mig Den 13 December e. m. 959 förslaget, och anser att det skulle vara lika orätt att borttaga ett Konungens prerogativ i detta fall, som att i alla andra afseenden förmena den som är styresman att begagna de medel han har för att utöfva sitt kall. Ilr Bildt, Didrik Gillis: .lag ämnar icke ingå i någon vidlyftig undersökning, för att utreda, hvilket som kan vara fördelaktigast, antingen att BondeSt. bibehåller rättigheten att sjelf välja sin Sekret, i likhet med de öfriga Stin elter att det nuvar:de stadgandet skall fortfara. Jag anser denna fråga vara af mindre vigt än man velat tillägga den, då vi veta att konungamakten utöfvat denna sin rättighet på ett sätt, hvarmed BondeSt. för egen del varit särdeles belåtet. Jag vill endast hålla mig till frågans mera praktiska del. Vi vela aila att BondeSt., icke derför att det af Konungen erhållit Sekret., sorn icke upfyllt sitt ansvarsfulla kall, utan derföre att de ansett sig stå i ett förmynderskap, som de öfriga St:n äro befriade från, önskat erhålla rättighet att sjelfva välja sin Sekret.
B) en tabell öfver de linier, hvarå regelmässig kommunikation genom berörde ångfartyg upprätthålles. Man torde häraf finna, att frågan gäller en angelägenhet, som är af tillräcklig omfattning för att förtjena Statsmagternas uppmärksamhet. Man bör icke förbise, att, under det att man skoningslöst pålägger ängfartygs-bolagen ökade skatter i formen af taxor, träffar man trafiken, för hvars underlättande till lands man icke tvekat upptaga stora statslån. Må vara att lotsarne tarfva tillökning i sina löneförmåner; men det vill synas sorn om både tiden och sättet vore särdeles olyckligt valda. Att, efter 1857 års kris, sedan ett stort antal ångfartyg, beställda under de gyllene åren och under dä gällande lägre taxor, tillkommit, med omkring lemtio procent förhöja lotsafgifterna, samt att, efter samma tid, förneka ångfartyg, hvilka oupphörligt besöka samma hamnar, en befrielse från skyldigheten att taga lots, hvilken tillförene, på derom gjord underdånig anhållan, städse beviljades, torde berättiga till den slutsats, att man handlade under det föreställningssätt, att ängfartygsrörelsen fortfarande var en vinstgifvande affär. Man känner likväl att de flesta ångfartyg gå med förlust, och dä denna vigtiga industrigren aldrig begärt något understöd eller privilegier om befrielse från täflan, sä anser jag billigheten fordra, att de komma i åtnjutande af samma fördelar, som före är 1857, hvadan jag. i likhet med motionären, vördsamt hemställer, det Rikets Ständer förnya sin underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj: t. ”att svenska ångfartyg, som, enligt på förhand upprättade reseturer, göra reguliera resor, måtte befrias från skyldigheten att taga kronolots.” Lit. A. Sammans. Statssamt Allm. Ees».- och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 27. 9 Litt. A. Passagerareoch frakt-ångfartyg, hvilka för närvarande äro i tjenstbar! skir k. Narn n. %ggliads-år. 1 Antal Hästk. Fartyg byggda till o. med 1837, hvilka ännu finnas 1857.
Då jag begärt votering, måtte det vara min rätt alt uppgifva con trap ropos: 11, och jag begär, att den må blifva: icke antagande af Constit.Utsk:s ifrågavar. förslag till grundlagsenlig behandling. Frih. Ehrenborgh: Jag vill ej bestrida Frih. Boye rättigheten att uppgöra contiaproposm, blott den blir i enlighet med grundlagen; men jag hemställer till Frih. Boye sjelf, om ett enkelt nej eller icke antagande här kan utgöra conlrapropos:n, då grundlagen uttryckligen säger, att den skall innefatta en anmärkning emot Utsk:s förslag, som Ståndet förklarar såsom sin gemensamma tanka. Frih, Boye: Det förundrar mig i sanning, om jag äger rätt att säga ja till en propostn, men icke får säga nej. Jag skall emedlertid böja mig för formen och begär, att contrapropos. må blifva, att R. o. Ad. sorn sin gemensamma tanka förklarar den anmärkning, att Allm. Reredn. bör qvarstå för alla mål, utom cabinettsmålen. Frih. Cederström: Det Ur ganska riktigt, att frågan Den 9 Octo b er f. ra. 20 5 nu endast bör vara om anmärkningar mot redactionen af Utsk:s förslag; men sedan R. o. Ad redan förut upptagit nya frågor och förklarat dem såsom Ståndets gemensamma tankar, gälla samma skäl för upptagande af Frih. Boyes förslag att som gemensam tanka antaga bibehållandet af det gamla grundlagsstadgandet. För min del gillar jag icke detta satt att förfara; men consequensen fordrar, att Ståndet nu icke vagrar, hvad man förut tillåtit. Hr Cederschjöld: Jag är förekommen af den siste talaren i den erinran, att Ståndet redan med Hr Gr. o. Landtnäs begifvande etablerat den princip, att man får såsom gemensam tanka antaga ett förkastande af Constit.Utsk:s förslag. Kan detta ske med vissa delar af förslaget, så kan det äfven ske med det hela; och jag ser således för min del intet hinder för, att contraproposin ställes på alsing eller ogillande af Utsk:s förslag. Frih. Ehrenborgh:
Medlens beviljande nu skulle alltid medföra en tidsvinst af ett år, och ett uppskof med den sak, som ändå måste ske, skulle icke vara till någon nytta, utan tvärtom till olägenhet. Jag yrkar bifall till Hr Staaffs reservation. Gr. Mörner, Carl Göran: Behofvet af ett kronohäkte i någon af de ilrågav:de städerna vill jag icke bestrida; men jag anhåller få fästa upppmärksamheten derpå att de medel, som nu anvisas, icke blifva disponibla förr än 1867, och att det icke är sannolikt att under loppet af de fyra månader, som den i Januari månad sammanträdande riksdagen är samlad, några byggnader kunna i de norra länen komma till utförande. Det blir således ingen tidsförlust, om saken hänskjutes till nästa riksdag, och under tiden kan frågan hinna blifva bättre utredd samt kostnaden nogare bestämd; ty det är icke visadt, att den nu begärda summan är den rätta. Vi äro dessutom i den ställningen, att vi endast torde böra handlägga sådana saker, som icke tåla uppskof, helst vi nästan dagligen hafva tillfälle att i Statstidningen läsa huru olämpliga vi äro för vårt värf. Jag tillstyrker bifall till Utskt:s förslag. Frih. af Ugglas, Gustaf; Om behofvet af det nya häktet tyckas alla vara ense, och tvisten gäller endast om ärendet skall uppskjutas. Gr. Mörner har sagt, att ingen tidsförlust skulle ske, om man öfverlemnade till nästa riksdag att anvisa de erforderliga medlen. Detta tror jag dock är ett misstag, ty, fastän icke sjelfva byggnadsarbetet kan företagas under vinter - 184 Den 27 Januari. månaderna, kunna likväl anskaffande af materialier och erforderliga uppköp ske förr, om medlen nu beviljas. Jag tillstyrker derför bifall till Hr von Knorrings förslag. Hr S tråle: Till hvad Frih. af Ugglas sist yttrat, vill jag endast tillägga, att äfven andra åtgärder måste föregå sjelfva arbetet, såsom bestämmande af tomt, ritnings uppgörande, entreprenadauktion m. m.; och det torde vara obestridligt, att om anslag nu beviljas, arbetet bör vara verkstäldt ett år tidigare, än om medlen anslås först nästa år. Gr. Mörner: