Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och nationalekonomi Långt mer oss bryr än ?zus / ci~llsrönen. Men fast vi ligga största vzkt. yZn alla vara rättigheter, Vi räkna, allmän värneplzgts. Till D pvinnans nya skyld@heterw. Ben Bör Och Med som vill träda i vår krets. söka mannabragdcr hinna icke känna szg tilIfreds äran blott att svara pvinna,! Vi göra vi, Avad du ej gjort, På axeln rycka at malicen. Uvad htir vi fala smatt och stort Det tryckes sedan i, avisens. Vi äro inga blyga lam, Som ssanna pvinnon näjet spela, Nq ', på en verldsscen g2 v i fram Att mannens bröd och iira delo. Det ar e j vurdt - så tycka vi - Att satta &amp; set under skaypan, Och mannen han f &amp; låta bli tiïpinain. Att vara herre - zt.f$ Han alltid sagt, att v&amp; lo@ Var fallen för att balansera, Men retade af &amp; nna pik, Vi nu oss l ä r t att d i s j u t e r a. Sfudentens mössa, doktorns hatt E n pvinnas hjessa nu kan pryda; E n professorska blgvit satt Att männen Euclicl ' es tyda. Yar stora matemattca Uelt logiskt kan för oss bievisa, Att B är lika stor som A. - A r detta ty ' en rikt&amp; lisa! ' En. tredje f r z ~ har priset fdtt p i r sina kfvande porträtter, No9~ visar oss; ohur man gör godb fV+ m m i scen bazare~ siitter. - Er2 vitter mö dart oss försfl Hkr d r - och Aöststonm kurina rasa; A # ~hdrdt mot Mrdb v i prufva få Vid s h e t af v&amp; vinferbrusa. 1Wez ufonz dessa Za~do~m&amp;s Här $mas qvid&amp;a artisfetSom spela, s3urzga - afan Rms Och tncfla ~datt vaitk och brister.
H o n är kunnig i hvarjehanda hushållsgöromål, handarbeten och sömnad samt skicklig i trikotstickning, åt hvilket hon sista året egnat sig. Svar bedes snarast till » Målsmän », Bollnäs. 441x1) E n bättre flicka med vana i handel önskar sig plats som kassörska eller biträde i affär. Goda referenser. Svar till » Sm. », Skånska Aftonbladets kontor. Malmö. [133] E n duglig, a n s p r å k s l ö s flicka önskar plats att förestå ungkarls eller enklings hem. I brist häraf i familj. Utmärkta rekommendationer kunna fö- retes. Svar till » 2 5 », Horred. [138] För ett bildadt, musikaliskt fruntimmer med behagligt sätt, gladt lynne och kunnig i enklare matlagning sökes plats såsom värdinna eller sällskapsdam i ett bättre hem eller såsom biträde på kontor. På lön fästes blott ringa afseende, då hon i ett vänligt bemötande finner sin största ersättning. Idun InfföFsäkringai * (J u s U f W i af alla slag, äfven för barn. Ovanliga förmåner. vinstutsikter för de lifförsäkrade Stora K A P P A F F Ä R Kvinnor kunna vid försäk Barn under säkras utan dersökning. mier 15 år för/ Alla pre/ återfås / • 1 STOCKHOLM g växer, tills lifränta står och Pälskappor, \ Promenaddräkter Pälskragar, för alla årstider. Kragar &amp; Capes af inpreg\ nerad silkesplysch, Färdiga kiädnin\ Sidenkappor för supé och prog a \ från ö r a l l a no\ g \ in. &gt; — s Gustaf Jlolmblom, till de mest de billigaste r £ årstider. menad etc. eleganta nio N deller från Paris, Wien Allmänna Lifför-säkringsbolaget. Hufvudkontor: Stockholm, Vasagatan 10. (G. 70308) och JSerlin KAPPFABRIK. G. 70S05) Grundlagdt KARTON G-FABRIK, Stockholm.
Genom denna behandling kommer skogen till en hastigare återväxt, hvilket märkbart synes vid jemförelse med annan mark, der sjelfsådd skog påräknas och der, efter lika tidsförlopp ifrån fällningen, knappt någon enda skogsplanta kan upptäckas. Den lill Köpings stad donerade skog har äfven under detta qvinqvennium blifvit indelad till trakthuggning, på sätt här nedan i 5 §. vidare omförmäles. Vid Westsura egendom i Sura Socken är, på Jernkontorets bekostnad, inrältadt ett Skogsinstitut, som nu förestås af Forst-Direktorn, Assessor Obbarius. Förhållandet med byggnadssättet i Länet har icke under detta qvinqvennium undergåll någon anmärkningsvärd förändring. Äfven methoderna för stängsels anbringande fortfara att vara desamma, med få undanlag af nyare rön och försök, ibland hvilka torde böra 15 nämnas, att en del inägor vid Ferna blifvit omgifua af en graf med deröfver lagdt enkelt gallerverk af en tvärstock och tre slänger eller längden. Denna hägnad a(håIler boskap och hästar, sorn icke fått alltför inrotad vana alt hoppa. Bergsoch Bruksrörelsen. Jernmalmsbrytningen har uppgått till följande belopp: för år 1839 128,005 Skpd Tackjernsvigt. „ „ 1840 141,409 Dito dito. Dito dito. „ „ 1843 131,218 Dito dito. Per medium utgjorde således årliga Jernmalmsbrytningen 135,069 Skpd Tackjernsvigt. Tackjernsblåsningen upplyses af följande tabell: B B Blåsningstid. > O O n tillverkning. 03 "TJ Tionde Tackjern. “' O. 03 crq SJo 3 crq dygn. tim. sm. I medeltal har således den årliga Tackjerns-lillverkningen uppgått till 34,229 Skepp. 10 Lisp. 2 Skålp. Tionde-tackjernspriserna hafva varit: för år 1839 7 R:dr 36 sk.
Om vid sådant förevitande RiksgisKont. tillåter dessa medel få qvarblifva i nämnde ort och begagnas i den der befintliga Bankens lånerörelse intill dess de behöfvas, så måste sådant icke kunna medföra något men för det allmänna. Då tiden redan är långt framskriden, vill jag icke uppehålla R. o. Adin med besvarande af de många öfriga anmärkmr som hjir blifvit framställda mot Ctskis förslag, utan anhåller blott att få uptaga en som blifvit riktad mot sista meningen i förslaget. Det synes mig böra för en hvar förefalla tydligt och klart, samt ligga i sakens natur, att om K. M. vägrar sitt bifall till de föreslagna beslutade framställningarna, så komma dessa, så vidt de äro beroende af K. M:s Nåd. samtycke, icke att medföra något resultat, och således måste alltid i formelt hänseende förutsättas en underd. anhållan hos K. M., att Han täcktes anbefalla de förvaltande Embetsverken att ställa sig de af Utsk. förordade beslut och bestämmelser till efterrättelse. Jag slutar med yrkande att åtminstone de hufvudsakligaste delarne af förslaget måtte af R. o. Adin antagas. Beträffande hvad förslaget för öfrigt innehåller och de rättelser och förtydliganden i redaktionen som kunna finnas erfordérliga, är jag öfvertygad att StatsUtsk. vid förnyad behandling af ärendet icke skall underlåta att der giltiga skäl dertill finnas, verkställa nödiga och ändamålsenliga ändringar på det att förevide ärende måtte hlifva så utredt, att K. M:s Nåd. medverkan kan motses för vinnandet af det allmänt gagnande maktpåliggande ändamål, som med detta förslag åsyftas. Uppå härefter af Hr Frih. och Ordfiden, i anseende till den redan långt framskridna tiden och med tillkännagifvande att ytterligare 7 ledamöter anmält sig till afgifvande af yttranden i Den S Deeembei f. m. förev:de amne framställd prop., upskjöts fortsättningen af denna öfverläggning till morgondagens plenum. Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n ankomne Mern. och Utlåt:n, nemi. från Konstitutionsutskottet:
Jag anhåller således om bifall å Utsk:s, enligt min åsigt, välgrundade hemställan, hvarå jag utbeder mig Hr Gr. o. Landtm:» propos. Gr. af Ugglas, Carl Ludvig; Den siste värde talaren har redan omnämnt, att det ej är första utan tredje gången, som denna fråga utgör föremål för R. St:rs öfverläggning. Vid föregående Riksdagar har denna beskattning varit föreslagen att utgå såsom en inkomst till Staten och såsom sådan af Ständerna blifvit afslagen. Meningarne voro dessutom så delade, att man omöjligt kunde komma till något sammanstämmande beslut. Somliga ville från beskattningen undantaga vallhundar, andra jagthundar; sondiga ville hafva högre, andra lägre skatt, så att, vid skedd återremiss, var det omöjligt att åstadkomma en sammanjemkniug af de i så mångfaldigt hänseende stridiga åsigterna. Återigen, som Betänkandet nu är uppstäldt eller då det föreslås, att det skulle vara beroende af kommunerna sjelfva att åtaga sig en så beskaffad beskattning, hvarigenom skatten ej blefve tryckande utan frivillig, så kan jag ej annat finna, än att det vore i högsta grad önskligt, att förslaget vunne framgång. Hvad beträffar det af Hr Ehrenheim framställda förslag, att beskattningen skulle inskränkas endast till städerna, emedan alla hundar på landsbygden, med högst få undantag, vore till väsendtlig nytta för landtmannen, så får jag förklara, att jag i detta hänseende ingalunda delar den värde talarens åsigter. Jag har åtminstone, i den ort jag bebor, kommit till den erfarenheten att det finnes en mängd hundar, som, fastän de gälla för jagthundar, blott så långe de med ögonen kunna följa en händelsevis upsprungen hare, gifva hals. En mängd hundar uppfödas af bonddrängarne, för att efter några år dödas och skinnet till mössor användas.
Kurt lade embargo på den genast den kom, och han har väl burit den på sig sedan dess. Hvad var det? — Din vän häradshöfding Säfve är förlofvad. Edith rusade upp, men hejdade sig och blef stående vid pianot. Det är inte möjligt, det är inte han. — Ja, det kan väl inte vara någon annan. »Förlofvade Sven Säfve, Anna Wickman, Kristianstad. Tillkännagifves endast på detta sätt.» Häradshöfdingen heter ju Sven. — Ja. — Visste du det? Det var inte utan, att Hanna alltid påstod, att han tyckte om dig. Det var väl ett misstag — Ja, naturligtvis var det ett misstag. — Nå spela vidare! Jag borde inte ha stört dig, men jag trodde, att det skulle intressera dig, eftersom ni voro så mycket tillsammans, både i vintras och för två år sedan. — Du hade mycket rätt. Det intresserar mig. — Vet du Edith, du ser så frisk ut i afton, du är riktigt rödblommig. Gudskelof, jag tror inte jag mer behöfver vara orolig för din hälsa, det var onödiga bekymmer. — Ja, onödiga bekymmer! Nej, hon kunde inte sitta stilla. Hon spelade några takter för att modren ej skalle märka något och när denna var djupt inne i sin tidning, steg hon upp, i det hon mumlade något om, att hon fått näsblod och skyndade in till sitt. — Nej, nej, det var ofattligt, obegripligt! Hon vred ihop den tunna batistnäsduken, hon höll i handen, så att den brast och så skrattade hon ett kort, hånfullt, nervöst skratt. — Jaså, det var evigheten! O, hvad hon föraktade sig, hvad hon harmades på sig! Gå och sörja för en sådan, inbilla sig, att han gick där och var olycklig. Blek! Naturligtvis, det var han också, innan han friade till henne, och hostade — det hörde till. Så enfaldig, så eländigt naiv hon varit, gå och ängsla sig för att han skulle sörja sig till lungsot och dö, — minsann man dör för att man fått en korg! Förbittra månader af sitt lif med tanken på —! Efter tio år — hela lifvet, hå, hå sådana öfverord.
Jag begärde votering derom i Utsk., men blef ofverl östad; jag förenar mig med dem, som begärt återremiss, på den grund att BancoUtsk. gjort orätt, då det föreslår Ständerna att utvidga Riksg.contts obligationer och i stället behålla dem i sin rörelse. Frih. Cederström, Jacob: Jag kan icke, lika med föreg :de talare, klandra BancoUtsk. derföre, att Utsk. yttrar sig öfver användandet af bancovinsten. Del är ett förslag, hvarpå R. o. Ad. samt de öfriga Stånden kunna göra det afseende de finna lämpligt; men jag godkänner icke del gjorda förslaget, utan instämmer i Hr Nordtnanckars betänk, vidfogade reservation, att nemi. bancovinsten öfverlemna» till disposition af statsverket utan fråga om numerären af Riksg.- contts obligationer. Hvad åter frågan om 1840 och kommande års blifvande bancovinsler beträffar, så följer det af sig sjelft, att det är1 eli ämne, främmande för detta betänk., och alt frågan derom måste först upptagas, när bancoreglenrentet förekommer, då Sländerne komma att fatta sitt beslut, vare sig att denna vinst skall öka lånerörelsen eller komma att ligga ofruktbar. Jag anhåller om åter remiss af betänk, på det att BancoUtsk. måtte utur sitt utlåt, utesluta all annan disposition af bancovinsten, än att den öfverlemnas till statsverket med ■J:del årligen. Frih. Stjernstedt, Theodor: Jag har endast be gärt ordet i anledn. af den fruktan för ett stryp-systeme, som uttalat sig, och som skulle blifva följden, ifall detta Den a September f. m. »i betänk, godkändes. Hr Stuart har redan upplyst och det synes dessutom af betänk., att meningen icke varit alt åstadkomma någon strypning genom Utsk:s tillstyrkande att en summa af 960,000 r:dr skulle erläggas till Riksg.cont. genom äterlemnande af dess obligationer, då denna summa ur afsedd för en utvidgad lånerörelse.
Den 2 April e. m. 33 R. o. Ad. äfven här måtte med dem sig förena, och således låta denna votens-propos. förfalla. R. o. Ad. instämde i de öfriga RiksStms härom fattade beslut samt ansåg 86:te voter:s-propos:n i följd deraf förfalla. 66:te punkten, ang:de förtullningen af artikeln ”Lus”. R. o. Ad. vidblef sitt i ämnet fattade beslut och godkände 87:de voter:s-propos:n. 67:de punkten, ang:de BorgareSt.s särskilda mening om lydelsen af den under artikeln ”Lader, mer eller mindre berndi” förekommande rubriken ”Karduans-, samt färgade eller tryckta skinn”. Utsk:s yttrande i denna punkt blef af R. o. Ad. bifallet. 68:de punkten, ang:de förtullningssättet af artikeln ”Lader, mer eller mindre beredt”. Hr von Hartmansdorff: Jag hemställer, huruvida icke R. o. Ad. skulle vilja förena sig med de öfrige Stånden, på de skäl, som af Utsk. blifvit anförda. Gr. Cronhjelm: Det är visserligen sant, att tullen på hudar och skinn blifvit förhöjd med 1 sk.; deremot har Utsk. förhöjt tullen på beredda hudar från 1 r:dr 12 sk. lill 1 r:dr 24 sk. Jag skulle för min del anhålla, att tullen finge blifva oförändrad, d. v. s. att § bifalles sådan den är. Uppå härefter framställd propos. vidblef R. o. Ad. sitt ang:de ifrågavar. artikel fattade beslut samt godkändes voter:s-propos:rne N:ris 88, 89 och 90. 69:de punkten, ang:de artikeln ”Läder-arbeten, ej specificerade, lackerade”. R. o. Ad. vidblef sitt i ämnet fattade beslut och godkände voter:s-propos:rne N:ris 91 och 92.
Vi grunda denna förhoppning först derpå att arbetet, i och för sig, är en af dc erkandt starkaste, scdligt skyddande niakter, som finnas - lär oss icke redan katekesen, att arbetc ahindrar ininga tillfiillen till synds. Derjemte bygga vi rår öfvcrtygelsc p? det antagandet, att, med ökade utsigter till sjcl~orsörjning, antalet af de qvinnor, soni nu, drifna af nöd ocli brist, kasta sig i lastens armar - och deras antal ar 200 ' förfarande stort - skall högst betydligt förminskas; vidare styrkes vårt hopp deraf, att den betydliga förändring, som qvinnornas sociala stallning redan undergatt, icke hittills visat sig medfora någon af de fruktade sociala farorna. Dertill kommer slutligcii vår förvissning, att qvinnans inträde på nya verksamhetsområdcn, der normen för det moraliskt ratta hittills ensamt bestämts af mannen, skall p i dessa omraden öfva ett renande och sedligt stärkande inflytande, soiii måste minska i stallet för att öka predispositionen för brott. Syftar förf: ns antagande åter på socialisternas teorier för qvinnoe~~ia~~cipationen enligt Rebels bok, hvarigcnom scdelagcn skulle kullkastas, aktenskapet upphäfvas och qvinnornas moral sankas till likställighet med mannens - för att nu icke tala om familjens och hemmets upplösning - samt religionens ersättande med naturvetenskapen (! ), allt cnligt Bebel, sa erkänna vi för visso, att lir Berggrens förutsägelse ar riktig och brefskrifvarens varning val befogad. Att under sadana förhållanden kriminaliteten inom b&amp; könen skulle komma att stiga - i motsats til livad Bebel förmenar - och att skiffiiadm mellan dem sålunda äfven då skulle forblifva konstant, gör icke förf: ns varning mindre behjcrtansvard. Det vore både enfaldigt och förmätet att psräkna, att vårt folk skulle gå fritt för smittan af den sociala revolutionens jasningsamiien, och det ar var pligt att rusta oss deremot.
Jag är således — i min sysslolöshet — en ganska osäker person, som griper hvarje tillfälle att vara ute och » andas himmelsk sjöluft ». Det kommer sedan en tid af köld, blåst, regn och snö — en lång vinter då man måste draga ut lass med ytterkläder. Gud alleoa vet om man upplefver våren. Den gamle är, med ett ord, i samma ställning som den hvilken sitter på en gästgifvaregård och hvilket ögonblick som helst måste vara beredd på att få höra: » Nu äro hästarne förspända ». Dagboken fram! » Namn, karakter, orten hvarifrån och hvarthän » — och så far man sin väg och dessa anteckningar äro det enda, som är qvar efter det korta gästbesöket. Odödligheten ligger i dagboken. Du inser nog att detta bref icke är något annat än ett samtal. Under det hela min omgifning är i full verksamhet är jag utan en sådan och derför sätter jag mig ner och skrif-ver en hop hieroglyfer på en papperslapp utan att förut ha uppgjort en plan, eller ämnat att utveckla bestämda idéer. Allt är ändamålslöst utom i det fallet att förströ några stunder, som eljes skulle förbrukats med att läsa eller sofva. Jag är då i mina reflektioner mest öfver mig sjelf. Rdd., hans namn och hans lynne sysselsätta mig för närvarande. Jag tror att du dömer honom för strängt Han är en ögonblickets, en passionens man, som glädes och förargas om bvartannat och är dessutom publicist d. v. s. i en ställning » om framkallar oupphörliga förargelser och lika litet glädje som den glada öfvertygelsen att göra nytta. Publicisten är en idiss-lare, som trampar ner mera af sitt foder än han äter och som hvarje ögonblick måste ha hornen till reds för att stångas med grannarne. Ställningen är ej behaglig och Rdd. är synnerligen plågad. Han är för gammal att fortfara och för sparsam att kunna sluta upp. Någon literär högfärd har jag ej märkt utom då han ville ha ett plebiscit öfver sin författarebana — en såRidderstadisk idé som den kunde vara. Han har den olyckan att i sin närhet icke ha n&amp;gon som bryr sig om hans verksamhet. Han är säledes ensam med sina idéer och sina förhoppningar.
Hon s i g hur spänningen försvann ur hans drag och ett uttryck af slapphet och leda som en grå slöja lade sig öfver hans ansigte. Hon kunde ha jämrat sig öfver att hon ej var i stånd att ljuga. Nu visste hon, att han eci skulle följa henne i land. Hon gjorde likväl ännu några försök. " Harald ", hon bemödade sig att slå an sin vanliga käcka ton. " Nu lägga de ut kablarna för att dra ' in den sista landgången. Bestäm dig genast. " " Tror du jag vill fara hem och lefva p i nådebröd hos dig igen? Fara hem och höra dina predikningar? Tackar så mycket! " Hon gick fram till honom och lade sin hand på hans axel. " Harald ", sade hon och var så ängslig att hon knappt kunde få fram orden. " Harald, kom med hem! Du skall dö derute ", tillfogade hon svagt. " Ja, är det ej det, som är meningen? " sade han hårdt och skakade bort hennes hand. " Låt mig resa, kära Agda ", tillade han litet blidare, " jag förstår, att du är orolig för mig nu, men du lugnar dig snart, och du får det så bra, då jag är borta. " " Jag kan ej låta dig resa ", jämrade hon sig. 127 " Ah, sa du pratar. ' " Jag ville. att jag kunde. Jag ville vara som andra, som kunna låta sina närmaste fara, men jag kan ej. " " Ja, det är ju beklagligt, men du får försöka. Nej, meii dn inå- &amp; e gA i land nu. Sista plankan dras undan. " Hon vände sig mekaniskt mot land och såg, att hon ännu egde, en minut, innan hon måste från bord. Hon vred sina händctr i tingest. Han rördes deraf. " Seså, Agda, det blir snart bra. Jag reder mig nog derute, skall d u se. " Hon sände honom en harmsen blick. " vad bryr jag mig om dig, tror du? Det är bara det, att mitt elsndiga hjärta ej kan uthärda, att du reser. " " Nej, men gå nu, annars. i! följer dig, jag reser " Ja, det gör det samma. Låt båten @ dag med till Amerika. "
General-Assistans-kontorets expektans-stat likaledes understiger den då uppgjorda expektans-staten för samma verk med 271 R:dr 4 sk., får Utskottet hemställa, att ifrågavarande, härvid bifogade, 5 stater må varda af Rikets Ständer fastställda och på vanligt sätt utfärdade. Stockholm den 27 November 1854. Bih. lill B. 2 Stats-Vtskotlets Memorial, N:o 379. Förslag till Ordinarie Aflöning s-stal för Rikets Ständers Riksgälds-kontors Embetsoch Tjenstemän samt Vaktbetjening. 1 Sekreterare hos Fullmäktige . , 1 Registrator och Arkivarie 1 Ombudsman 3 Kommissarier, hvardera 2,000 R:dr 1 Notarie hos Kommissariatet 1 Kanslist hos dito 1 Kassa-hok hållare 1 Kamrerare i Boksluts-kontoret 1 Bokhållare i dito 1 Kammarskrifvare i dito 1 'Kamrerare i Revisions-kontoret 1 Kontorsskrifvare 1 Vaktmästare 3 Kammardräugar, hvardera lön 300 R:dr, arfvode 20 » 2 Husdrängar, dito lön 220 » arfvode 30 » Lön. Arfvode. R:dr sk. r. R:dr sk. - R:dr sk. i*. R:dr sk. r. Arfvode för bestridandet af de renskrifningsm. fl. göromål, som ålegat den vid Fullmäktiges Expedition tillförene anställde Kanslist, 500 ! Utgår tills vidare. Siats-Utskottets Memorial, Nx> 379. 3 Förslag lill ektans-s tat vid Rikets Stunders Riksgälds-kontor. II: dr sk. Förre Faktorn vid Riksgälds-kontorets Sedeltryckeri, Samuel Rumstedt, med skyldighet att, derest någon lämplig befattning vid Riksgäldskontoret honom uppdrages, densamma bestrida, 200 Summa R:dr 200 Förslag till i* ensi o ns-s tat vid Rikets Ständers ' Riksgälds-kontor. 1 R:Jr sk. r. förre Kontorsskrifvaren F.
Svar på återremiss ,,,, 3:o för Rikets Hof-Rätter ,,,, Svar på återremiss ,,,, Voterings-propositioner ,,,, Resultatet af omröstning , , , , , , Ytterligare i ämnet ,,,,, 1 anledning af verkställd omröstning stärkt Stats-Utskott ,,,, 4:o till löner och boställs-penningar för Häradshöfdingar Svar på återremiss ,,, 5:o för Riks-Archivet Svar på återremiss ,,, Voterings-proposition ,,, Voterings-resultat ,,,,, 6-0 för Kongl. Bibliotheket , , , , , 7:o till fyllnad i pension för f. d. Kevisio Secreteraren, Friherre L. Johansson Boije 8:o för Minister-Staten , , , , , , , , Svar på återremiss Voterings-proposition Omröstniugs-resultat ,,,, 9:o för Kongl. Kammar-Coltegium , , Svar på återremiss Voterings-proposition ,,,, Omröstnings-resultat 10;o för Kongl. Stats-Contoiret > > , , Svar på återremiss ,,, Voterings-proposition Omröstnings-resultat , *>>999 99999 lito för Krono - Magazinen och Krouo-Bage ricn » j)>» j , , Svar pa återremiss , , , , 12:o för Kongl. Kammar-Rätten ,,, Svar på återremiss Voterings-propositioner Omröstnings-resultat ,,,,, 13:o för Kongl. Sundhets-Collegium , , , Svar på återremiss ,,,, l4:o till extra Provincial-läkares allönande Svar på återremiss Voterings—Propositioner Omröstnings-resultat 15:o till Carolinska Medico-Chirurgiska institutet ) f > t Svar på återremiss Voterings-proposition ,,,, Svar på återremiss .. Voterings-proposition ,,,,, 2.7 PresteStåndet. BorgareStåndet.
En dylik rättighet, att till värderingsförhållandens utredande förordna Landtmätare, skall äfven till bevakande äf Kronans rätt vara Konungens Befallningshafvande förbehållen, i händelse de anse en värdering vara för lågt uppgjord. De böra då äfven på nyssbeskrefne sätt till Riks-Comitéen inkomma med sina anmärkningar, med bifogad förklaring, att Landtmätare redan till det ifrågasatta värderings-målets utredande blifvit förordnad, hvarå Comitéen, om dertill skäl är, äger att göra afseende. Den 3o Mars f. m. 3o5 Den kostnad, som häraf uppkommer, bestrides af den skattskyldige till hälften, så framt Konungens Befallningshafvande finnas hafva haft fog till de af dem gjorda klagomål; i annat fall vare den skattskyldige från all kotsnad fri. Efter slutadt arbete utväljer RiksComiteen bland (sig sjelf en Ledamot från hvarje Län, sorn på af dem utsatt tid, sedan de anmälte Landtmäteri-förrättningar äro fullbordade, sammankomma för att dessa målen till slutligt afgörande upplaga och afdÖmma, dä den skattskyldige tillerkännes de honom tillkommande skäliga afdrag eller tillökningar» Till noggrannhet vid värderingarnes förrättande, blifva, till följe af det föregående, Tabeller af noden. Dessas mer eller mindre fullkomlighet blifva äfven vid sakens utförande ett ämne af mycken vigt. Af sådan anledning tror jag mig till ändamålets vinnande böra föreslå, det Kongl. KammarCollegium och LandtmäteriContoiret anmodades, att i stöd af ägande sakkännedom uppgöra förslag till YärderingsTabeller för jordbruket, och att hos Kongl. Bergscollegium äfven anhölls om en dylik åtgärd, hvad Bergshandteringen och Bruken beträffar. Då emedlertid de af Herr Friherre Henning "Wrangel redan för Jordbruks-värde18 H. 20 3o6 Den 3o Mars f. m. ringar uppgjorde Tabeller synas mig vara af mycken förtjenst och äga en för ändamålet stor grad af användbarhet, finner jag mig smickrad att med dess tillstånd få desamma härjemte bifoga.