Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad som skulle erfordras för att i de till skogsväxt af naturen ämnade orter åstadkomma en sådan omvårdnad om skogen, att den finge uppväxa i fred och kunde lemna stadigvarande tillgång på dugliga trädvaror till afsalu, vore först och främst att på hvarje hemman eller byelag, som äger nödigt utrymme af dertill tjenlig, men till odling icke användbar mark, få detta utrymme till vidden bestämdt och från öfriga ägor afskildt. Detta låter sig icke göra på annat sätt, än genom en åtgärd af staten, hvarvid vore nödigt, att både Landtmätares och Forstmäns förenade insigter användes. Ett sådant afskiljande af skogsbördig, men till odling otjenlig mark, hvarom här är fråga, kan dock icke åläggas ägare af hemman och byar såsom en laglig skyldighet; och i fall det skulle genom statens föranstaltande företagas; borde dervid föregå en allmän undersökning, hvilka hemman och byar innehafva sådana ägor i lämpligt förhållande till de öfriga, att skogsplanteringen der kan blifva ändamålsenlig. Men denna undersökning, hvilken komme att sträcka sig till alla orter och alla hemman utan undantag, blefve således vida besvärligare och vidlyftigare, än att ändamålet någonsin derigenom kunde vinnasi Skall någon förhoppning om framgång äga rum, så måste den sökas på annan väg; och frågan blir då säkerligen, huruvida staten kan använda något verksamt uppmuntringsmedel, för att förmå jordägare att frivilligt besörja om den behöfliga afdelningen af deras ägor och skogshushållningens införande, der de finna tillfälle dertill vara för hand. Gifves ingen utväg att på detta sätt i godo tillvägabringa den önskade anstalten; så lärer föga löna att tänka derpå. — 32 — Det första nödvändiga, hvarförutan framgången är omöjlig, blifver utan tvifvel att kostnadsfritt lemna jordägarne det biträde af landtmätare och i skogshushållningen kunniga personer, som de kunna åstunda och som är oumbärligt för anstaltens utförande. På statens bekostnad måste således det nödiga biträdet af nämnde personer vara att tillgå, när det af jordägare begäres; och medel till dessa personers aflönande böra således anordnas.
St:r hy”sa den öfvertygelse, att med de nu beviljade anklagen för Indeldta Armeen en fullständig reglering ”af lönerne för dess Befäl bör kunna äga rum; och ”anhålla underdånigst, att E. K. M:t täckes, på det ”sätt E. K. M:t lämpligast linner, och i den molin Eetänkanden, N:o 325. i5 ”dertill anviste tillgångar blifva disponible, låta verkställa en sådan löne-reglering, som, uti närmaste öfverensstämmelse med Indelningsverket, bringar löne”vilkoren till möjligaste likhet inom samma grad vid ”hvarje Regemente eller Corps , voterar Ja. Den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej; kommer samma underd. skrifvelse att innehålla: ”att R. St:r hos K. M:t i underd:het ”anhålla, det K. M:t täckes med de sålunda beviljade ”Anslagen för Tndeldta Armeens Befäl: låta på sätt ”K. M:t lämpligast finner, och i den mohn anviste ”tillgångar dertill blifva disponible, verkställa en löne”reglering, med syftning till återförande af Befälets ”loner i öfverensstämmelse med Indelningsverket och ”medförande den möjligaste likhet uti lönevilkor för ”hvarje Grad inom samma Regemente eller Corps.” Voteringen härom utföll med 77 Ja och 42 Nej. Och som Ja vunnit, alltså är bifallet, att i sammanhang med anvisningen af anslaget för Indeldta Arme'ens Befäl, i underd. skrifvelse till K. M:t uttryckes; ”att R. St:r hysa den öfvertygelse, att med de ”nu beviljade Anslagen för Indeldta Armeen en fullständig reglering af Lönerne för dess Befäl bör kun”na äga rum; och anhålla underdånigst, att E. K. ”M:t täckes, på det sätt E. K.
Men &amp; got mycket mer betydande tir, att man börjar allt tydligare skönja p3 jorden den eld », som den under första julnatten födde, sade sig kommen.för att tända och om hvilken han sörjande tillade: &gt;Och hvad s %ge jag hellre, a n att han allaredan brunne., T y denna eld kan numera markas äfveii p3 vissa stora rörelser bland de folk, der icke julhögtid hiilles. Och brunne den ej hos de jämförelsevis få folkslag, som hafva till årlig vana att tända julljus; d&amp; vore det hög tid att slacka också de symboliska tecknen. En hvar känner innerst, att hvad Jesus menade med sin oroande bild var: det verksnmma 7) iedzvtandct nf h-od~rskaj mellmi alla V Z C ~ I - tziskor. Det halvaknat. Men de första faktiska rönen deraf iiro förfärliga. De kunna ej vara annat. Efter så niånga tusen ars förande af afvog sköld mellan syskon mellan folk och folk, mellan religion och religion, mellan ganimal och ung, mellan man och qviniia, mellan lagskipande och omyndige, mellan innehafvare och l~ehöfvande, - o! - det gr blott alltför lätt att fatta: nar plötsligt sköldens rutsida, kärlekens och billighetens sida visas, SA kanna sig ovana ögon blandade, och första jämförelsen inellan de tvi i grund motsatta uppfattningarna af vårt naturenliga förhallande till hvarandra vallar - begripligt nog - fler förbannelscr an välsignelser. De vise utgöra alltid fitalet. Hlott ändringar inom smärre områden, af det myckna förvanda i sanihiiilenas vanor och tiinkesätt kommer man under egen lifstid att f2 vara med om. Och att lefva förhoppningsfull - samman nied hela siff slcigz ' c, framtidens mensklighet, trots vissheten om att barn och barnitarn ännu hafva gränslöst mycket bittert att genomlida, läres ej mecl ens. Yerksamhet för vagrödjandet åt de väntade, bättre tiderna och för mildrandet af egna och andras svårigheter under de ännu dåliga tiderna, är det enda medlet mot pessimism.
innefattande sammandrag öfver Landtstatens inkomster af lön, boställen m. m., utvisa hvilka af länsmansbeställningarne, som måste under denna kalbegori hänföras. Men derjemte gifva dessa tabeller vid handen, att inom Malmöhus län C s. k. länsmanshoställen finnas, af den usla beskaffenhet, att de äro upskattade till mindre än 25 R:dr b:ko afkastning. Dessa till namn, heder och värdighet af boställen uphöjde lägenheter, äro dock endast s. k. gatehus, för Länsmännen obeboelige och af dem ej bebodde. Sanningen häraf intygas lättast genom nedanstående upgift å deras arealinnehåll, De äro nemi.: Inom Oxie norra distrikt Kenstorp N:s 9, 14 *> Tomna vestra dito Stäfvie N:s 6, 22 » Torna östra dito Stora Rödde N:s 5, 6 ” Bara vestra dito Stora Upåkra N:o 14 » Luggude 3:dje dito Filbomma N:s 19, 21, 22 9 Luggude 4:de dito Getebro 8: Arealen å detta sednare gatehus kan jag f. n, ej. upgifva, men så fort derom infordrade uplysningar anländt, skola de till StatsUtsk. öfverlemnas. R. och Ad. behagade härutaf finna, att dessa s. k. boställen, med undantag af det i Oxie norra distrikt, sorn har 22 k:l,:ds rymd, innehålla hvardera mindre än £:dels t:l:d, och den anhållan torde Kappkd. Upskattning. — Den 3 D ecernber e. m. 195 då från min sida icke anses obillig, att de sex innehafvarne af dessa lägenheter må, jemte den löneförbättring, som i allmänhet kan varda Länsmännen tilldelad, komma i åtnjutande af det till 100 R:dr nmt för hvardera bestämda vederlag, hvilket af K. M. blifvit för de utan boställen varande Länsmännen föreslaget.
Riddcrstapet och Adeln, genom dest Deputation, beng ne dag.Nltddelte Beslut, att cn meöaille, af lika storlek m«d den öfwer deras Kongl. Mnstters Höga Kröning, kymmer attfläs, till minne af Hans Kongl. Höghet Prins utkörande till Sweriges Rists Kronprins samt Högbemälte Herres högst gladsefullK ankomst till Riket; Äfwensom att kostnaden till. denna Mcdaille bör <if Riksens Ständers Bank bestridas; hwilket de Respec-. tive Med-Ständen wördsamt ych manligen skulle tillkänr Mgifwys. Ilt supis. S. D. Efter upläsande af Riksens Högloff, Ständers Stats-Utstotts r dag inkomno SRemorfal af den 25 dennes , hwarr förefläs, att Utstyttct för att till stynde samt flut bringa de pä dest ätgärd beroende henden, mä lemnäs en t-d ak åtminstone io. dagar ä råd, under hwilka Utskottets görvmäl icke warda genom Plena i RiksCtärden afbrut-.-e, beflöt Borgare-Ständet, att, r enlighet med Högloff, Rioderstapets och Adelns genom dest HerrarDeputerade communiceradeyttrande, Stats-Ut kottet mä åtnjuta det k ofwan^ämde ändamäl begärdte rädcrum, under loppet af näst wgäende 2:nc Weckor, Mändagarne undamagne, hwarom sa wäl de Respective Med-Ständen som Högloff StatsUltstotttt wördsamt och WänliLen flulle underrättas» HU suprs. S. Dr Den 17 April. 711 S. D. I anledning af Riksens Högloft. StändcrS Zag-Utffolts yttrande i Protocolls-Utdrag af den kg nästs lidne
Sådan uppsägning sker medelst derom i Rikets officiela tidning införd Kungörelse. För de obligationer, derför Riksgälds-kontoret emottagit hela det förskrifna kapital-beloppet, må Fullmägtige under en tid af högst tio år afstå från uppsägningsrättens begagnande. 4:o Räntan för den i obligationerna förskrifna lånesumma utgår med högst fyra för hundra efter år räknadt, och tillhandahålles ovilkorligen obligations-innehafvaren hvarje halft är, emot återställandet af den å samma ränta utfärdade kupon; börande hvar och en obligation, vid dess utfärdande, vara försedd med dylika kuponer å halfårsräntorne för en tiderymd af tio år; och skall samma obligation sedermera, intilldess den varder inlöst, hvart tionde år förses med nya ränte-kuponer för enahanda tid. Vid upplåningens företagande, äfvensom under dess fortgång, ega Fullmägtige i Riksgälds-kontoret att, med afseende å dåvarande penninge-ställning samt de förhållanden, som härvid för öfrigt böra komma i betraktande, pröfva och bestämma, om och i hvilken mån rabatt å det kapital-belopp, derå obligationerna äro utfärdade, må, inom de gränser nedanstående moment i fråga om länets amortering föreskrifver, varda af Riksgälds-kontoret medgifven. 5:0 Obligationernas valörer, hvilka skola utsättas i både Riksdaler Riksmynt och Silfver Specie, bestämmas af Fullmägtige i Riksgälds-kontoret; dock får någon obligation icke utfärdas å lägre belopp, än Tvåhundra Riksdaler Riksmynt eller Femtio Riksdaler Silfver Specie. 6:o
Metronomer eller musikaliska taktmätare ; hänföras till Instrumenter, mathematiska m. fl. Mikroskop ; hänföras till Instrumenter, optiska m. fl. Mjöl af Spanmål; se Spanmål. Mjöl af Arrow-rot; se Mjöl af vegetabilier. Mosaik-arbeten ; hänföras till Sten, arbetad. Muffar; se Hudar och Skinn, pelsverk, persedlar deraf. Mullbärssaft; hänföres under Apotheksvaror. Murklor; hänföras under Svampar. Mursten; hänföres under Tegel, alla slag Muskött, insyltad; tullbehandlas såsom Konfityrer. Myntkoppar; hänföres under Koppar. Myrrha; hänföres under Apotheksvaror. Förslag till Tulltaxa. 317 Musslor, friska insyltade eller saltade . .. , . Mynt, guld-, silfveroch kopparMålningar och Ritningar, oinfattade Natlsäc/rar och Kappsäckar Naturalier till vetenskapliga samlingar Nejlikor Nålar, af annat ämne än guld och silfver, och ej hänförliga till Bijouterivaror . Näfver Nät, alla slag, förtullas lika med det Garn, hvaraf de äro gjorda, med tillägg af 50 procent. Nätter: kokoshassel-, valoch andra slag Oliver Oljor: feta: bom-, hamp-, kokosnöt-, palmoch spermaceti. andra till apolheksvaror ej hänförliga eller eljest icke specificerade slag flygtiga, eller essenser, ej specificerade (flaskornas vigt deri inbegripen) Oljekakor Ost, alla slag Papp Pappoch Pappersarbeten, alla slag: olackerade lackerade, arbeten af papier mache derunder inbegripna Papper: förhydningsoch press kardusoch stig-, tryck-, olimmadt; tapetoch poléreller smergel skrif-, kopie-, plancheoch alla andra slag hvilt, ej specificeradt post-, alla slag färgadt eller ofärgadt: makulatur - 1 stycke. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. Qvantitet för Tullberäkningen.
Utskottet det förnämsta skälet emot den föreslagna förändringen af skolstadgans 7 §. Nattvardsgången, den första så väl som hvarje följande, bör, enligt sin natur af en kärlekens måltid, vara det kristliga lifvets friaste yttring och lika litet begagnas som ett tvångsmedel, som vara föremål för tvångsåtgärder. Inga andra vilkor böra föreskrifvas för rättigheten att den begå än de, som härflyta från sakramentets eget väsende. Från denna synpunkt utgå bestämmelserna i vår kyrkolag, som endast fordrar att man, för att berättigas till nattvardens åtnjutande, skall, i afseende på insigter och begrepp, kunna göra redo för sig i sina kristendomsstycken (K. L. kap. 8 § 3), för att berättigas till nattvardens åtnjutande. Häraf bestämmes arten af den kunskap, som bör ådagaläggas för att fö deltaga i nattvards-undervisningen. Kongl, stadgan för folkundervisningen erkänner också detta förhållande, när den i § 7 mom. 6 bland ämnen, som ovilkorligen böra i folkskola inhemtas, uppräknar ”religionskunskap och biblisk historia till den grad, som erfordras för att kunna hos presterskapet börja den egentliga nattvardsundervisningen. ” Pröfningsrätten i delta hänseende öfverlemnas ock, såsom sig bör, härigenom åt presterskapet, då den enligt prosten Sidners förslag skulle i första hand tillkomma skolmästaren. Man vackte sig äfven att bestämma fordringar, som flerestädes svårligen, någon gång omöjligen, låta sig uppfyllas. Så kort efter sedan folkskole-väsendet inom vårt fädernesland blifvit ordnadt, torde själasörjaren inom mången bygd fö åtnöja sig med försvarlig färdighet i att läsa svensk stil, jemte nöjaktig kristendomskunskap, såsom vilkor för den första nattvardsgången, om icke en föga baksynt, men ej derföre mindre from och kristligt sinnad ungdom skall öfver höfvan länge från nattvardens åtnjutande afhållas. Fordran af färdighet att läsa latinsk stil, till och med färdigheten i kyrkosång, torde han ännu fö eftergifva.
Län den 25 näsilidne Junit till Kongl. KammarCollegium och Kongl. KammarRätten aflätne sk lfvelse , deruti omförinäles den lika sä oväntade, som bekymmer tulla händelse, att nu mera aflidne Krono Fonden Jaeob Grönwall vid redovisning af tippburne Medel begagnat RänteriQyittencer, hvilka befunnits vara alldeles falska, upptagande tefvereringav till icke mindre belopp, dn tillsammans 43,617 Rdr 31 sk. 11 r. Banco , af hvilka icke ett öre till Landt Ränt erid ingått J Varande det tillika upplyst af ett samma skrifvelse bifogadt Protocoll öfver anställde Cancellie* förhör med LandsKamereraren Herr Kammar* RättsRådet Johan Grönvall, J.änsBokhållareri Blomberg Och förre HäradsSkrifvaren uti afledne Kronofogden Grönwalls fögderi Peter forssberg samt LandtRäntmästaren Liedquist } hvars hörande då funnits nödigt, att af de Upptäckte falska qviftencer, hvilka icke varit annoterade Uti LandsContoirets CalculatiönsBok, ett varit Stäldt på 9,908 R:dr 39 sk. iö t., för 1813 års Uppbörd, irenne på sammanräknade 26,124 R:dr 20 sk. Iö r. för 1814, och ett för 1815 på 7,584 R:dr 19 sk. 3 r.; Och hade , jemte det LänsBokhållareri Blomberg, såsom misstänkt för delaktighet i förfalskningen, genast blifvit 1 häckte inmanad, till säkerhet för berörde brist Konungens Befallningshafvande låtit med qvarstad belägga all både lös och fast egendom, tillhörig LandsKamereraren Herr KammarRättsRådet Grönwall, förre Häradsskrifvaren forssberg och aflidne Kronofogden Grönwalls Sterbhus. Sedan detta nya förhållande blifvit kos ao 8 Justitia Ombud sm. Embets Berättelser'. Kongl. Majit i underdånighet anmäldt, hai Kongl.
Maj:t i detta ämne gjort underdånig hemställan; så hade Kongl, Majit, i Piådigt Circulaire-Bref till Dess vederbörande Befallningshafvande af den i3 öctober 1812, anbefallt dem att, med undantag af sådane rotar, der tilläfventyrs med Indelningsverkets tydliga innehåll kunde visas, att stamroten blifvit ålagd ringare rotering, mot skyldighet att, utan ersättning af dess lijelprote, bestå ofvanuppräknade förmoner, söka befordra frivilliga öfverenskommelser emellan stamoch hjelprotarne om samma förmoners utgörande efter ortens förhållande och contracter, samt att, der ersättning knn - Stalttamt Allm. Betv.- och Ekon. Utskottens Utlåtande, N:o. 73. 7 de komma att gifvas, densamma borde bestämmas i spanmål eiler andra varor, såsom mindre underkastade de förändringar, som ersättning t penningar medfördej och skulle Konungens Befallningshafvande ega att, i fall godvillige öfverenskommelser icke kunde träffas, efter derom vid vederbörlig Domstol föregången undersökning, sådane ersättningar stamoch hjelpretar emellan bestämma. Då sedermera vid Riksdagen i8i5 hos Rikets Ständer ett närmare bestämmande af de afgifter, hjelprotarne vid indeldte Regementena borde betala till stamrotarne, eller planpenningarnes jemkning till ett, efter dåvarande varupriser, lämpadt belopp, blifvit föreslaget, bade Rikets Ständer, enligt underdånig skrifvelse af den |6
I följd hvaraf således motionen kommer att förfalla, hvarom författarne till de ingifne Memorialerne äger att erhålla underrättelse genom Utdrag af detta Protocoll. Slutligen uplästes och godkändes det af 1 :sta fördelningen afgifne förslag till utlåtande öfver de af Herr Lagman Mannerstam föreslagna ändringar uti Tryckfrihets Lagen.1 Utskottets Ledamöter åtskiljdes kl. 2. e. m. In fidem Carl Ant. Kock. 1 Detta stycke återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 587. Just. d. 7 Augusti A. G. Silverstolpe. Onsdagen d. 5 Aug. kl. 1/211 förmiddagen sammanträdde K. II. S. Constitutions Utskotts Andra Fördelning, då Herr Öfverste Schönström och Riksdagsmannen Jonas Nordstedt endast voro frånvarande. Justerades det vid Beredningens nästföregående sammanträde d. 28 sisth Juli hällne Protocoll. Derefter föredrogs: 1 :o Det af Herr Lagmannen och vice Talmannen I. P. Sandberg hos Constitutions Utskottet ingifne, och till Andra Fördelningens beredning remitterade Memorial af d. 28 Juli 1812, innehållande Motion om följande tillägg i Riksdags Ordningens 48 §, hvilket Herr Lagman trodde, att så vida dess framställning hos Utskottet vinner det afseende han önskade, till Riksens Ständers pröfning och afgörande vid nästa Riksdag kunna föreslås:1 »Vid Urtima Riksdagar måga inga andra saker hos Riksens Ständer till öfverläggning företagas, än de Propositioner hvaröfver Konungen äskar Ståndens eller Stats Utskottets yttranden och beslut, och hvilka Propositioner Konungen genast vid Riksdagens början låter aflemna. Äro vid inträffande l rtima Riksdag, fem år sedan sista Lagtima Riksdag förflutne, då kunna, på sätt 89 § Reg. formen samt 60 § Riksdags Ordningen stadgar, äfven andra frågor hos Riksens Ständer väckas och upptagas». I anledning häraf yttrade Herr Doctor Wijkman:
Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition derom och angående Myntväsendets förbättring, utvecklar och styrker detta fullständigt, äfvensom Kongl. Maj:t nog tydeligen Nådigst upp - Hg Ven 2o Jcinuarii. lyser Nationens Representanter om dess Landsfaderliga tänkesätt, angående begagnandat af utländska ÖfverflödsArticlar. Kongl. Maj:ts Nådiga uttryck äro: Lemnom åt Söderns Innevånare de Skatter ent fruktbärande Jordmån och ett mildt luftstreck erbjuda deni utan möda; ålnöj om oss med dem vi kunne hämta inom vårt Land, och sökom ej hos Utlänningen annatj än hvad som motsvarar värdet af det hvarmed vi kunna förse honom. Innehållet häraf vittnar om den hulda omsorg Kongl, Maj:t ej mindre un, än under MinderårigbetsRegeringen, då ofvannämnda Kongl, påbud emot yppighet utfärdades, hyser. Ingen kan således betvifla Kongl. Maj:ts eget höga fortfarande tänkesätt, om det som, genom inskränkning af Yppighet, kan befrämja Rikets väl. Den som åter med någon uppmärksamhet läst Hans Kongl. Höghet KronPrinsens den \\ nästlidne Julii hällne Tal till sin Herr Son, Hans Kongl. Höghet Arf-Fursten, då Hans Kongl. Höghet första gången såsom myndig inträdde uti Rikets StatsRåd, hvarvid Hans Kongl. Höghet KronPrinsen på ett högtid eligt sätt utvecklar Regenters Pligter och Hushållningsgrunder samt dermed förenade StyrelseSysteme; kan ej ett ögonblick tveka om Hans Kongl. Höghets Nådiga böjelse, att befordra sparsamhetenoch bannlysa Luxen: Visserligen må Hans Kongl. Höghet haft afseende på Rikets vådeliga belägenhet och nu mera yppade Financp* Den 20 Januarii. lig ställning och dess Styrelse, då Hans Kongl. Höghet bland annat Nådigst Ytti'ar: För att bringa vårt StyrelseSystem till en hög grade af fullkomlighet, ämnar Konungen sammankalla Rikets Ständer ^ och åt deras insigter och Fosterlandskänsla anförtro medlen härtill.
Stts Just.om budsmans förut innehafvande tjenst; Wto 247, i anledn. af Hr Pe t res, Th., motion, att StatsUtsk. må till R. St., dels uppgifva totalkostnaden för nya lagförslagets codifiering, dels inberätta vid hvilken tid de till nämnda codifiering utsedde personer upphört att uppbära arfvode af statsmedlen; Nio Den 5 Augusti e. m. 129 N:o 248, > anledn. af erhållna återremisser å utlåt. JN:o 1 i 3; N:o 249, i anledn. af återremiss å utlåt. N:o 142; Bancooch LagUtskotten: N:o 1, med förslag till lag för enskilda hanker; Lagutskottet: N:o 81, i anledn. af väckta motioner, dels ang:de förmyndare-kamrars inrättande i städerna och på landet, dels ock om ändring i lagens stadganden, rör:de de tysta förmånsrätterna ; JV:o 82, i anledn. af anmärkntr emot Utsk:s betänk. !N:o 3o, öfver väckt fråga derom att enskild äganderätt bör vika för allmänna ändamål; N:o 83* i anledn. af anmärkntr vid Utskrs betänk. N:o 22 öfver väckt fråga om tillägg till 17 eap. 32 §:n Rätteg.- b:n , sådan den lyder i K. förordn. den 20 Januari 1779; N:o 84, i anledn. af väckt motion om förklarings meddelande, ang.Nle rätta grunden för förvandling till fängelse vid vatten och bröd af böter, som ådömmas för sådana stölder, hvilka, enl. allmän lag, ligga i tveböte emot annan tjufnad; JN:o 85, i anledn. af väckt motion om föreskrifters meddelande, ang:de Verkställighet af spö- och ris-straff; N:o 86, i anledn. af anmärknlr vid Utsk:s betänk. N:o 23, öfver väckt motion om ändring af 1 mom. i 7 §:n af 8 cap.
BevillningsUtskottets Betänkanden, Memorialer och Utlåtanden i anledning af väckt motion om Bevillning å hvarjehanda Utländska öfverflödsvaror. XVII. B. 320. XVIII. A. 332. XXVIII. U. 2ii. XXIX. 63. XXX. A. i5. — rörande väckte motioner om bevillning å Kortspel. XVII. B. 326. XVIII. i. 333. XXVIII. U. 2ii. XXIX. 63. XXX. A. i5. — angående väckt motion om befrielse från Bevillning af recognitionssmide. XVII. B. 326. XVIII. Å. 334. XXVI. U. 404. XXVII. A. 12. — angående serskilte Förslag till förenklande af Beredningsoch TaxeringsComiteernes förrättningar. XVII. —- angående dels väckte motioner om inskränkning i KammarRättens befattning med BevillningsÄrenden, dels ock ett ingifvet Förslag till inrättande af en RiksPröfningsComite. XVII. B. 326. XVIII. A. 335. XXXI. U. 68. XXXVI. 5. XXXVII. A. 162. —■ angående väckt motion, om infordrande af upplysningar, rörande KammarRättens anmärkningar emot BevillningsComiteerna i åtskillige Län. XVII. B. 320. XVIII. A. 357. g3 BevillningsUtskottets Betänkande!!, Memorialer oell Utlåtanden angående gjorde framställningar, dels om bestämmande af viss tid för utfärdande och pröfning af KammarRättens anmärkningar emot Skattdragande och Uppbördsman, dels om inställande af gjorde anmärkningar i afseende å Hemmansvärden. XVII. B. 327. XVIII. A. 357. XXVI. U. 4o5. XXVII.