Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Finnas bland de förpassade varorna sådana, som icke äro tullbara i det rike, der förpassningen meddelats, skall förpassnings-tagaren såsom böter erlägga ett mot varornas i förpassningen upptagna värde svarande belopp, hvilket af tullkammaren i afgångsorten skall i laga ordning indrifvas, och hvaraf ena hälften tillfaller tullkassan i det rike, hvarifrån varorna blifvit förpassade, och andra hälften bör af sistnämnde tullkammare öfversändas till tullkammaren å bestämmelse-orten. Kan varuafsändaren eller hans löftesman, inom trenne månader från den tid, då de i denna eller nästföregående § omförmälda tullafgifter och böter blifvit erlagde, lagligen styrka, antingen att varorna genom olyckshändelse under vägen förkommit, eller att förpassningstagaren af orsaker, hvartill han icke varit vållande, blifvit förhindrad, att inom föreskrifven tid framskaffa varorna till bestämmelse-orten, eller att hos tullkammaren i afsändnings-orten aflemna det i denna § föreskrifna bevis, vare han, på anmälan härom hos tull-styrelsen i det rike, hvarifrån varorna förpassats,' berättigad, att, om beviset finnes tillfyllestgörande, återbekomma de af honom, jemlikt denna eller nästföregående §, erlagde tullafgifter och böter. § 19- Svenska eller Norrska manufakturoch fabriksvaror, med undantag af de i § 6 utsatte mindre qvantiteter, skola, då de från ena till andra riket landvägen införas, för tillgodonjutande af de uti § 4 i afseende på införseln dem medgifna förmåner, vara försedda med behörig stämpel, eller, derest stämpling icke är föreskrifven, åtföljda af vederbörande tullkammar-föreståndares eller annan offentlig tjenstemans bevis, att varorna äro af Svensk eller Norrsk tillverkning. § 20.
En talare har fästat uppmärksamheten derpå, att Ståndet 6 särskilda omgångar förkastat Coust.Utskts förslag såsom icke nyttiga och icke behöriga: nämnda förhållande passar, efter min tanke, icke in på detta betänk., som är af beskaffenhet att fordra en annan behandling, ty detta betänk, är en fortsättning af redan fattade beslut, hvarföre jag ej tror att detta skulle kunna vederfaras samma öde. Med förslaget att förqväfva hela representationsförändi ingsfrågan i sin födsel, tror jag icke att något vore vunnet; ty då vi hållit på med en sak i 16 månader, så må riksdagen gerna ytterligare förlängas någon tid, på det att vi må komma lill något resultat och icke förkasta hela saken, derföre att det är mest med beqvämlighelen öfverensstämmande. Bättre är, medan vi äro varma i kläderna, att arbeta vidare och försöka att få något bättre än det vi hafva. Lika med Gr. Spens tror jag således att detta betänk, ej kan på detta sätt affärdas, utan att vi böra gifva oss till tåls och förklara en gemensam tanke, der Utsk:s förslag ej kan antagas. Man tyckes vara radd för den princip, som vill göra sig gällande med införande af samfällda val; jag tillstår alt om man ej kan tänka sig dessa val annorlunda än Const.Utsk. tänkt sig, så skulle jag kanske vara färdig att kullslå betänk. Men jag skulle tro att äfven i afseende å dessa val correctiver kunna framställas, t. ex. en hög val-census. Jag inskränker mig till dessa anmärkn:r och ber endast att få tillägga att det är lätt att vara crilicus, men kanske ej lika lätt att uppgifva förslag i Den 17 April c. m. stället för hvad man klandrar, och att således hofsamhet är nyttig och nödig att iakttaga. Hr Hjerta, Lars:
Borgare-ståndet till Utskottets behandling hänvisad motion föreslagit, att Götheborgs stads, obligationer måtte få belånas enligt samma grunder, som gälla för öfrige obligationer; till stöd hvarför anförts, att ifrågavarande obligationer, såsom medförande den fullkomligaste säkerhet, äro, i allo jemförlig» med Stockholms stads Drätsel-kommissions, obligationer, för hvilka en dylik förmån redan är beviljad. Enär Utskottet, efter tagen kännedom ej mindre af de Kongl. Maj:ts nådiga bref under den 6 Maj 1845 och 19 Januari 1849, hvarigenom de af Götheborgs Banko-Utskottets Betänkande, N:o 21. 35 stads invånare fattade beslut, som grundat utgifningen af merberörde obligationer, blifvit gillade, utan äfven af obligationernes innehåll finner desamma innebära erforderlig säkerhet, torde för belåningen hinder icke möta. Likaledes har Utskottet, på gifven anledning, tagit under bepröfvande huruvida icke belåningsrätt må kunna tillerkännas Götha Kanal-bolags obligationer; hvarvid Utskottet, som inhemtat, att dessa obligationer, hvilka erbjuda fullkomlig säkerhet såsom grundade på Götha Kanals alla tillhörigheter uti fordringar, fastigheter och inventarier, vid försäljning upgått ända till 101 procent , funnit sig böra tillstyrka, att nämnde obligationer jemväl må kunna till belåning antagas. Då det emedlertid skulle kunna inträffa, att en eller annan af de obligationer, som vid diskont-kontoren belånas, under tiden intill nästa riksdag falla i värde, torde fullmäktige böra berättigas, att, om anledning dertill skulle förekomma, besluta angående nedsättning i den belånings-procent, reglementet utsätter; och Utskottet hemställer på dessa grunder, att föreskriften i 202 § må erhålla följande uppställning: 41:o Såsom Hypothek antagas och belånas: l:o Till högst Nittio procent af kapital-beloppet.
SDlajrt i unberbdnigbet fullföljas, enligt ben IjänroiSning, forn Ut-» floget eller Sfefolutionen bör innehålla; men befroär i befja frågor uppe* hålle ej uppbörben of bmob påförbt blifroit, broiFFet omdgerligen bör gdl» bos, mtb rdttigljet lifmdl för ben flottfFplbige, ott, efter munnen lin» bring, foffnobsfritt $0$ raeberböronbe mot qPittenee återfå h^ob hon för nipcfet erlagt. 2frf. iv. Om Uppb&rt), Slfforfnfng 0# 0?d>os5relfé^ <öm Uppbörd ©ebon SaperingS» och $pr5fningS»(£ommi{feerne folfdnbot fino för» rdtfningor, fiola oröentliga UppbörbsbocFer of ^ärabSjtrifmare på Sonbet fomt UppbörbSmdn i ©tdberno oå) roib Diegimenterno genofl upprättas od) i ©tocfbolm till UppbörbS*£ontoret, t orterne till Sanbs. Montören in» lemnäs, få tibigt ott be inom ben 1 S^oroember bmorje år Funno behöri* gen granfFos, bå orbrcS till uppbörben jemrodl utfdrboS, eontroftgnerobe i ©torholm of ^omreroren ro ib Dfroer.@tåthållore*€m6etet för d?rono UppbörbSmerfet fomt i orterne of 8onbS»i?amreroten. §. ige. i?ronofogborne (Folo bå till konungens SöefalfningSbafmonbe ffpnb» fomt uppgifmo förflog till UppbörbSfldmmorne, forn unber loppet of3Jo» »farber ecf» december månober ofelbart böra företagas 0# mib flflndambe 80 2lrt.
Mom. har frän Hederwärda Bonde. Ständet blifwit anmärkt, att orden: skattstxldige sjelf kunde blifwa sä förtydde, att äfwen Dagakarlar och Grufwe Arbetare med flere, hwilka fä sina serstilett Debetssedlar och blott hafwa sin utkomst genom arbete, om de ej singö afräkna hwad till Den ir October. 27 till deras underbäll ätgätt, skulle komma att be tala för inkomst, men hwilket förmodeligen ej wore afsigten, utan beböfde förklaras i Reglorne, som Utskottet sätt sig uppdragit föreflä. Och som sädant, i afseende pä Tjensthjon, der äfwen blifwit iagttaqit, fär Utikottet härwid endast äberopa hwad desie Reglor härom innehälla. I afseende pä den af Utskottet föreflagne Redaktion af 1. Mom. 2. §. i. Art . hafwa fle. re Ledamöter af Hederwärda Bonde. Ständet yrkat, att särskilta delar af ett och samma Hemman ej borde kunna hänföras till olika Clatzer, utan skulle alla erlägga en afgift i proportion emot det »värde, bwamll hela Heminanet blifwit uppskattadt; hwaremot andre äter förment, det blifwa en orättwisa, vin en Äbo pä samma Hemman, men hiviiken ägde en sämre, ehuru lika stor del med sin Granne, skulle »ned denna betala lika hög Bewillning.
Socken eller Pastorat Mantalsstrifning i hela Riket förrättas; Och alla som wid Mantalsjkrifaingsdagen fyllt is är i Mantal sörås. Denna förrättning anställes i närwaro af Konungens B.fallningshaswandes Ombud samt Pastor eller någon annan af Socknens Presterstap, hwiken han dertill utser. Endast i den händelse att Pastor 2764 Den 18 Augusti. Pastor är ensam Prest och laga förfall inträffar, ii,a han pä sitt answar föranstalta, akt annan Person tillstädes kommer, för att ur de medförde Husförhörs. Längderne upplysning meddela. Med Mantalskrifning i Stockholm förhälleS ester förra manligheten. Konungens Befallningshafwande late om Mantalsskrifningen Kungörelser tidigt utgå, och medtele jemwal derwid de Skattssyldige tvdelige underrättelser om de uppniftcr till Mantalsssrifning hwilka, enligt Försartningarnc och denna Bewillnings-Stadga, af dem ssola aflämnas. 2 Mom. Alla Husbönder, sa wäl pa Landet som i Städerne, böra wid den tid, som warder kuugiord, s.elfwe eller genom Ombud till Mantalsskrifning sig infinna, och derwid aflämna de uki Konungens BefallningshastvandeS Kungörelse samt nästföljande Mont. föressrifne uppgifter. z Mom. Detza uppgifter böra wara twefallt författade och lydeligen innehalla alla till hwars och ens hushall hörande Personer, med utsattand? af deras Namn, kön och alter samt öfrige omständigheter, såsom orklöshet och bräcklighet, med mera: Personenb Embete, Tjenst etter annan befattning: Den Rörelse, Näring eller Handtering han idkar: Hans Fastigheter, Werk och Inrättningar, och ändteligen de hos hwar och en boende Hyresmän eller andre, hwilka desiutom särskildt, hwar för sig och sitt solk böra lika be>,kaffade Förteckningar och Upp, gifter afiämna.
Hvad äter angar boställena, sä möter samma svårighet att beräkna den årliga inkomsten af dem, som af annan jordbruksfastighet och derföre synes den nu stadgade uppskatt» ingsgrunden böra fortfarande qvarstå Ikka för alla jordbruksfastigheter. Med hänsigt till de inskränkningar i nytfjanderätteii. boställshafvare äro underkastade, må dock boställen vid jemförelse med andra egendomar skäligen åsättas något lägre taxeringsvärden och §§ ö och 6 i Instruktionen för taxoringsförrättningarne, ådagalägga ock författningens mening, att äfven sådana omständigheter, som må anses dertill föranleda, böra tagas i betraktande. Men att den nu stadgade uppskattnings - Bevillnings-Utskottete Betänkande JV$ 9. 7 grunden förblifver orubbad är desto angelägnare, sorn det just med hänsigt till de kommunala utskylderna, hvilka i allmänhet bestämmas elter bevillningen, är af vigt att bevillningen för boställen kommer alt erläggas inom den kommun, der fastigheten är belägen, och sådant skulle icke inträffa, isyn erhet för en stor del militieboställen, om boställsbevillningen sammansloges med bevillningen lör de kontanta lönerna. Det. af motionären öfverkiagade missförhållande, hvartill den nu bestämda grunden för fyrktalsberäkningen anses gifva anledning, lärer väl, sä framt det efter vunnen närmare erfarenhet befinnes grundadt, kunna i behörig ordning och utan hinder af Bevillnings-stadgans föreskrifter lätteligen afhjelpas. Med afseende ä hvad nu blifvit anlördt har Utskottet funnit sig böra hemställa, att de i Doktor Runstens motion gjorda, här ofvan omförmälda yrkanden icke må till någon åtgärd föranleda.
Men den nedsättning i tull-satserna, som Utskottet föreslagit, åstadkommer en förminskning i denna uppbörd af omkring 400,000 R:dr, hvilken då från andra håll måste fyllas. Yäl säger man, att genom lullnedsättningen dels lurendrejeriet skall hämmas, dels en ökad import lemna riklig ersättning. Jag kan dock, hvad del förra angår, knappast hoppas att den, som gjort lurendrejeri lill sitt yrke, skall derifrån afstå, så länge någon vinst der står alt hemta, d. v. s. så länge någon tullafgift förefinnes; och hvad den sednare förespeglade ersättningen vidkommer, förefaller det mig tydligt, att en ökad införsel af utländska varor skall småningom undergräfva landets välstånd och allt mera skuldsätta oss hos utländningen. Han öfversvämmar redan nu långt mer än önskligt och nyttigt är vårt fosterland med glittrande fast odugliga lyxartiklar, som förvekliga sinnena och utsuga Sveriges märg. Någon tillvext i detta onda vill icke jag befrämja. Och när så är, synes mig också bättre, att nuvarande tullsatser, hvilka af de förmögnare klasserna hufvudsakligen erläggas, få, till Statens gagn qvarstå, än att genom deras nedsättning framtvinga en ökad bevillning, hvilken den egentliga rikedomen nog vet alt sig undandraga, för att dermed belasta isynnerhet jordbruket. Jag önskar alltså, alt nuvarande bestämmelser i tull-taxan i allmänhet måtte få qvarstå.» Uti förestående reservation förenade sig E. F. Rydberg från Kalmar län, L. G. Sandberg från Westerbotten, And. Pehrsson från Östergöthland, J. P. Danielsson från Kalmar län, Anders Andersson från Östergöthland, Håkan Pettersson från Blekinge län. STOCKHOLM, tryckt hos ISAAC MARCUS, 1854. Förslag till TuMMTarna. I. Turif för Införsels-tullen, åtföljd af en särskild förteckning å varor, som äro vid införsel tullfria. Qvantitet InförselsTullvärde. för TullTull. beräkningen. Banko. Il:dr sk. r. Agal, arbetad: R:dr sk. r. 8 16 — oinfattad 1 skålp.
Dessa tillgångar bestå för öfrigt till en stor del uti besparingar, hvilka ännu ej äro kände. Således är det klart, att hvad Utskottet då yttrat, endast angått calculationssummor, och icke kan under någon synpunkt hindra Ridderskapet och Adeln att nu fatta det beslut i förevarande ämne, som kan finnas mest ändamålsenligt; men deremot då hufvudsaken redan är i sjelfva verket afgjord, kan det ej falla mig in, att yrka någon ändring derutinnan. Uppå derefter af Hans Ex cellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, hlef StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit. Företogs till pröfning StatsUtskottets den 12 sistlidne October under N:o 291 afgifne, och den 19 i samma månad e. m. på hordet lagde, Utlåtande angående understöd till beredande af communication medelst Ångeller Trampfartyg emellan Stockholm och städerne vid Bottniska Viken. Herr Munck af Rosenschöld, Eberhard: Den nu af StatsUtskottet tillstyrkte åtgärd 48 H. »4 210 Den 4 November. iir cn af de nyttigare, som förekomma, och jag är af den öfvertygelse, att saken ej behöfver någon vidare argumentation, hvarföre jag endast derå tillstyrker bifall. Hvarefter StatsTJtskottets ifrågavarande Utlåtande, uppå framställd proposition, af Ridderskapet och Adeln bifölls. Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 17 sistlidne October under N:o 298 afgifne, och den 3o i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 217 förut meddeldte Betänkande i fråga om föreslagen afskrifning af Bruksldkaren S. Owens skuld till ManufacturDiscontFonden, samt ett ytterligare låneunderstöd för honom å 5o,ooo R:dr B:co. Herr Crusenstolpe, Magnus Jacob:
Direktionen olver Garniso-ns-Sjukbuset, i ersättning för reparation al en byggnad, sorn begagnats tili Sjukhus för manskap af — s>t — Indelta Regementena, samt för planering omkring sjukhuset, hvilken kostnad Revisorerne anse hafva bort af Allmänna Garnisons-Sjukhusets anslag bestridas. b) Enär uti Räkenskaperna inom linien, såsom en Nya Mötespassevolansfonden i Kongl. Brefvet af den 27 Augusti 1831 tilleikänd tillhörighet, upptages värdet af hus och byggnader med 88,684 Rdr 20 sk. 8 rst., men någon förteckning å dessa fastigheter icke blifvit Rikets Ständer meddelad, få Revisorerne vid denna Berättelse en sådan bifoga. Derjemte balanseras inom linien de, enligt ofvan högslberörde Kongl. Bref, fonden tillerkända sjukhusoch inventariepersedlar till ett värde af 26,402 Rdr i3 sk. 2 rst. c) De förskotter Nya Passevolansfonden utbetalt, till följd af Kongl. Brefvet den 26 Maj i836, för aflöning, underhåll m. m. af Instruktions-Bataljonen å Drottningholm: för år 1836 mdd 4-334 Rdr 23 sk. 2 rst. samt för år »837 med 4s9^3 Rdr i3 sk. 6 rst., hafva blifvit, enligt Kongl. Brefven af den 9 Mars i838 och den 5 Februari i83p, Nya Passevolans-fonden ersatta från Kongl. Stats-Kontoret, af Besparingarne å 3:dje Hufvudtiteln. d) Enligt Hufvudböckerna hafva utgått till ”IPilrteel&nisfig å Hus och Byggnader, hvilka blifvit af Gamla Mötespassevolans-Verket, i stöd af Kongl. Maj:ls Nådiga Bref den 27 Augusti i83s, öfverlåtna till Nya Mötespassevolans-Inrättningens begagnande, Ä Mötesplatsen Ladugårdsgärdet, ställda under ChefsEmbetets vid Lif-Regementets Dragon-Corps vård:
— Af förlags-lånefonden voro, vid 1848 års slut, lån meddelade till sammanräknadt belopp af 481,704 R:dr 10 sk. 7 rst.; hvadan en odisponerad behållning befanns af 18,295 R:dr 37 sk. 5 rst. Beträffande det, enligt Kongl, brefvet af den 30 Juni 1841, Nyköpings bruksoch faktori-bolag, till understöd för vidtagna förbättrade inrättningar vid nämnde bruk och faktori, beviljade förlagslån utaf Manufaktur-diskonten, stort 80,000 R:dr, för hvilket säkerhet blifvit lemnad, dels i förlags-inteckning hos Kongl. Bergs-kollegium uti alla bolaget tillhöriga effekter, inventarier och balanser, dels genom borgen för bristen, ingången af Grosshandlaren J. G. Schvan och Bruksidkaren G. R. Roth, i afseende på hvilket låns återgäldande, efter det bemälte bruksoch faktori-bolag afträdt sina tillgångar till borgenärers förnöjande, en invecklad, ännu fortfarande, rättegång uppkom - — 5 — mit, hafva Revisorerne ansett sig böra anmäla, att, genom sistlidet år från konkursmassan skedd inbetalning, återstående beloppet af detta förlagslån, som vid 1847 års slut utgjorde 63,500 R:dr, minskats till 57,500 R:dr, samt att ofvannämnde löftesmän, för bristen, år 1846 afgifvit ny solidarisk ansvarsförbindelse. Äfvenledes hafva Revisorerne funnit sig böra meddela, att det af numera aflidne Bruksidkaren C. Ramström, på grund af Kongl brefvet den 29 September 1841, uppburna förlagslån å 40,000 R:dr, för tillverkning af taffeloch spegel-glas vid Skönviks och Sandö glasbruk, rörande hvilket låns indrifning rättegång jemväl varit anställd och hvarå vid 1847 års början återstodo i kapital 12,422 R:dr 6 sk. 5 rst., blifvit under revisions-åren till bela resterande beloppet återbetaldt.
Denna försäljning, emot hvilken Landshöfdingen von Törne, hörd, icke hade något att erinra, för sig gick i Sundsvall i Mars månad nästlidet år. ( 183 ) I afseende åter å ofvan i underdånighet omförmälde upphandling af sa kalladt Frökorn, sora ej heller för Jemtlands Läns undsättning blef behöfligt, har StatsContoret under den 27 Mars 1834 afgifvit underdånigt utlåtande, med anledning hvaraf Eder Kongl. Maj:t, uti Nådigt Bref af den 12 April samma år, förordnade, att detta Korn borde å offentlig auction till den mestbjudande försäljas, hvilket jemväl blef i verket ställdt under våren berörde år. Genom dessa af Eder Kongl. Maj:ts Befallningshafvande föranledda, men, efter hvad sedermera utrondt blifvit, icke af behofvet påkallade åtgärder, har Staten fått vidkännas betydliga förluster, hvilka, enligt hvad Allmänna' MagasinsContorét utredt, utgöra, nemligen: å Spanmålslagret i Sundsvall under Enquists vård . 7,519: 20. 11. å de 3oo Tunnor oriad Råg, som varit upplagde hos Vice Consuln Campbell 721: 21. —• å det försålda Frökornet 1,763: 2. r. Summa 10,003: 44‘ — Om ansvar för dessa förluster har Allmänna MagasinsContorét väckt fråga emot Landshöfdingen von Törne; men, enär detta mål synes StatsContoret vara af den beskaffenhet, att det icke må kunna behandlas i vanlig anmärkningsväg, har StatsContoret trott sig böra i underdånighet anmäla förhållandet hos Eder Kongl. Maj:t, till den åtgärd Eder Kongl. Maj:t kan i Nåder finna för godt anbefalla; i hvilket afseende de till ämnet hörande handlingar härjemte underdånigst öfverleinnas. StatsContoret framhärdar &c. &c. Likheten med Originalet Ex Officio Jac. Fredr.
Pa derom gjord Proposition har Bonde Ständer till alla delar bifallit Allmänna Besivärsoch Oi conomim. Utskottets den 2g:dje i förra mänaden afgifne Betänkande angående de emellan Församlingar, ne »lyktande Fattige och Wansöre Personers försörjande; hwarom de öfrige Respectiwe Stånden wördjamk och wä',iligen skulle underrättas. Or su^ra. Lx ?rc>tc>col!o. 8. L. 1'rägär6b. SD. Bonde Ståndet har gillat Stats Utskottkls den 17 sisilrdne Nowember afgrlne Betänkande rörande »vacancer wih Fndelte Reqementer samt med godkännande af hwad för Bl-kinge Län, i afseende pä BakSmans-Hallet uti tamnia betänkande bliswit jörestaglt, biflutat att till Kongl. Majtt skulle ingilwaS underdånig ansökan, ark ötwer de öfrige Länen i Riket. der Båtsmannen äro inroterade, malte genom wacai cers begagnande, komma i åtnjutande as någon lindring i den börda, jom med Båtsmans hållet ar förenad, härom skulle de öfrige Re p ctlwe Skänden genom Protocolls.Ukdrag »vördsamt och wänligcn underrättas. O t suxra. Lx kroivcollo. 8. L. IrZ^ärclli Utdrag as Prokocollct, hällit hos BondeStänder den 6 December '8^9» S. D. Bonde Ständer förenade sig till alla delar uti dee Bestut Wäll st. Borgare.Ständer stttae och Den z Ianuartk. och genom ProtocostöUtdrag den 4 i denna manad tjllkännagifwit, det skulle Riksens Högloft.
Revisorernes uppmärksamhet ma kunna egentligen rigtas på Statsverkets tillständj styrelse och förvaltning ; att, genom uteslutandet af ofvanberörde, uti Utskottets förslag icke upptagne, hufvudsakliga bestämmelser, hvilka erfordra Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers gemensamma bifall, skulle i förhållandena emellan Revisorerne och embetsverken uppkomma en så beskaffad obestämdhet, som framkallat behofvet af det år 1823 af Rikets Ständer upprättade Instructions-förslag; alt de Grundlags-föreskrifter, som afse revisions-förrättningen, och hvilka ofta vore underkastade olika tolkning af de begge Slatsmagternes organer, borde genom Iustructionen vara så bestämda, att vid gransknings-ti 11 fal 1 et ingen tvekan må uppstå rörande tydningen af samma föreskrifter 5 samt slutligen, att, ehuru de aine räkenskaps-åren utgjorde egentliga föremålet för Revisorernes speciella granskning, nämnde granskning likväl, för att medföra tillförlitlig controll å Statsverkets tillstånd och styrelse, måste, i afseende på Protocolls-läsningen, de penninge-förvaltande embelsverkens berättelser och inventeringen af deras Cassör, utsträckas intill den dag, då Revisorerne sammanträda 1 i följd hvaraf och då det uti Herr Grefve Anckarsvärds motion intagne förslag till Instruction åsyftade fastställandet af ofvanberörde, nödige ansedde, förändrade bestämmelser, blifvit yrkadt, att Stats-Utskottet måtte tillstyrka sistnämnde förslags antagande, endast med den förändring, att Kongl. Stats-Contorets tjenstemän icke ovilkorligen skola lill Secreterareoch Canzlist-befattningarnes bestridande af Revisorerne användas.
Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 3. 3 hvarigenom ordnandet och utbytet af litterära skatter emellan Bikets särskilda bibliothek och öfriga samlingar må kunna befrämjas.» Då motionären icke närmare angifvit beskaffenheten af de åtgärder, som borde vidtagas för ernående af det utaf honom åsyftade ändamål, i afseende hvarå företer sig det förhållande, att egare af dyrbara urkunder icke kunna mot deras vilja frånhändas desamma, torde det vara svårt att bedöma, huruvida något väsendtligt kunde vinnas medelst en underdånig framställning i ämnet till Kongl. Maj:t. Efter hvad inom Utskottet blifvit upplyst, lära dock öfver de flesta läroverks bibliothek och andra dylika samlingar numera finnas upprättade tryckta kataloger, af hvilka de större bibliotheken kunna förskaffa sig del, och hvarigenom tillvaron af mera sällsynta fornhandlingar lätt upptäckes; hvarefter det nu för tiden ej bör möta svårighet att antingen genom enskild underhandling söka åt den större samlingen förvärfva en dylik handling eller skaffa sig afskrift af densamma eller ock på stället taga kännedom deraf. För sådant ändamål anser Utskottet Bikets Ständers medverkan ej påkallas; och Utskottet hemställer följaktligen, att Doktor Thysélii omförmålda motion ej må till någon åtgärd föranleda. Stockholm den 23 November 1865. i\:o Ank. till Exp.-Utsk. den 24 Nov. 1865, kl. 2 e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om åtgärder till städerna» skyddande mot fara af knit-explosioner. Under erinran om det vådliga deruti, att större krutförråd hade sin plats i närheten af folkrikare städer, hvilket särskildt vore fallet med Carlskrona, der en explosion af något bland krutmagasinen o tvifvelaktigt skulle hafva till följd, att såväl staden som Kronans dyrbara etablissementer underginge en fullständig för - i 4 Allm.