Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Likaledes håfven J, gode Herrar och Svenske Män, uti underdånig skrifvelse af förenämnde dag, anfort, hurusom bland föremålen för Edra öfverläggningar förekommit den hemställan, att 3 och 4 §. §. af 21 Cap. RättegångsBalken måtte desto hellre förändras, som parters rätt der göres beroende af Domstolars misstag vid den så kallade quittningen af Rättegångskostnad, och tillämpningen af berörde §. verkar derhän, att en part, hvilken orättvist hos en Domstol förlorat, skall än ytterligare lida för de misstag Domaren begått; och som J, med antagande af den grund, på hvilken berörde hemställan vore byggd, ansett förändring af nu gällande lagrum om rättegångskostnad och skadestånd vara nödvändig, samt derjemte äger den öfvertygelse, att det af LagCommittéen i dessa frågor upprättade och på nyssnämnde grund hvilande förslag skulle i verkställigheten leda till de nyttigaste följder; alltså håfven J föreslagit, att detsamma med en af Eder nödig funnen obetydlig förändring i redaetionen vid slutet af 7 §. deraf, må blifva såsom Lag gilladt och godkändt. Sedan Högsta Domstolen och StatsRådet häröfver blifvit hörda, har Jag tagit detta ämne i öfvervägande: och ehuru Jag, lika med Eder, i pen io September. 38? allmänhetgodkänner den grundsats, att en vinnande part bör hållas skadeslös för de kostnader och det lidande, som genom Rättegångens utförande blifvit honom af hans vederpart åbragte, har Jag likväl, enär härvid nu måst i betraktande komma, att Rikets ännu gällande allmänna Lag, jemförd med de förklaringar, ändringar och tillägg, hvilka, föranledda af uppkomna nya rättsförhållanden, blifvit tid efter annan utfärdade, ofta saknar den klarhet och fullständighet i föreskrifterne, att ju vid Rättegångars afdömmande
Banco matte af Manufacturfonden inlösas och Räntan för honom nedsättas lil 3 procent, utan at dest Disconträttighet derige, nom förminskas samt siuteligen at han pä minst io ar mä undflippa at afbetala Capitalet, hwaremot han utfäster sig, at efter den tiden succeftive och inom 6 är hafwa hela Capitalet inbetalt. Wid öfwerwägande af de §mmande"ffäl, hwilka sig härwid förete har Ständer ansett sig Den 24 Augusti. 1149 sig böra denna ansökning til Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskotts utlätande och ätgärd remittera, med bifogad önskan, det wille Utskottet deruppä hafwa allt det afseende som Sökandens gjorda nyttiga inrättningar och ^ anwända dryga omkostnader förtjena, samt omständigheterna kunna medgifwa. Ut supra. Lx krotocollo, H. li7. Almguist. Utdrag af Protocollet, hällit hosHögwördige Preste - Ständet den 15 Augusti 1809. S. D. Efter upläsande af Riksens Högloft. Ständers Constitutions-Utskotts d. 9 dennes afgifne betänkande öfwer Herr Capitaine Gullers dlorclen8toly68 Memorial, hwaruti yrkas, at hädanefter Konungens med Hemliga Utskottet communicerade propositioner, som hos Ständen föredragas, mätte ätföljas af UtskottsLedamöternes särskilta fast i allmänna termer meddelade yttranden af lillkyrkan eller afrädande, hwilka yttranden derjemte borde uplysa, i händelse fragan igenom votering blifwit afgjord, til hwilket antal jakande och nekande inom Utskottet befunnits, samt alltid wara försedde med samtelige Ledamöternes egna underskrifter, har Ständer för desi del til alla delar gillat hwad Högloft.
Hwad äter upsrgtcn lfwer dcKr Werk, sä wäl som Allmänna Magajiucriie beträffar, s2 har erfarenhen tillräckeligcn wisat, huruledes, utom Riksens Ständers Banque, samt Armäens Pensionsoch Amiralitets - Krigsmans - Catzorne, fler, till allmänt wäl anstagne Fonder, genom oförsictjghet wid Förwaltningen undcrgädt sä bcstaffadc förlrster, att de antingen af sig sjclfwa afstannat eller ost mäst inskränkas till den män, att äudamälct med deras stiftelse i det mästa förfelats; Jag anser i följd häraf högst nödigt, det cn sä wigtig Jnrättnin, som den j fräga warande, hwilkcn har till afsigt att för beständigt förekomma Jordbrukarens undcrgmg, äfwen som Hungersnöd, uti Swerjges Rike, lifwer med sorgfälligaste redlighet wärdad och handhqd, hwilket icke lärer säkrare kunna befrämjas, än >m en ärlig Revision häröfwer anställes af dem som till BancoRcvjsorcr blifwa af Riksens Högloff, Stäidcr utsedde, hwarjcmte Repisiyncn wid Riksdaggrne kmde af Vanso - Utskottets Ledamöter förrättas; härignom kommer jcmwäl Banquens säkerhet för de Förffotcr den samma till Spannemäls inköp torde böra lenna, att pä bästa sätt iakttagas, hwilka Fhrskottcr wtzerligen mä,» sie blifwa kelydkige, enär härtill ersorderlge mede! icke utom 442 Den 14 September.
Åtskilliga andra varu-articlar förekomma äfven, hvilkas införsel synes, till lättnad för handels-vågen och till den inhemska produetionens befrämjande, böra antingen alldeles förbjudas, såsom karfvad Tobak och gröfre pappers-sorter, samt alla slag af bereda Uäder, med undantag endast af Engelskt, hvilket för särskildta behof vid vissa inrättningar är nödvändigt, eller ock genom betungande Tull-afgifter försväras, såsom Kofod! Lin.olja, samt i allmänhet sådana till införsel ännu tillåtne tillverkningar, som utgöra föremål för en nyttig industri inom Kiketj afven som Utskottet anser det instämma med ändamålet att importen af alla sådana för de inhemska Manufacturerna och Slöjderna oumbärliga arbetsärrmen, om hvilka Utlänningen måste tillitas^ genom lindring i Tull-afgifter underlättas. Det ar förut anmärkt j att underlåtenheten af Tui» Jens successiva förhöjande, i mån af varnas ökade pris och myntets fallna värde, utgjort en upp. muntran till en mer och mer utsträckt import och *38 Den 50 Junti och förbrukning af främmande varorj Enlig? livad Tabellen
Ty de tre elementer, som då inom svenska samhällslifvet voro i gäsande beredning att sammansmälta sig till ett ny-danadt folks-helt, uttrycka sig äfven här, – i en dylik gäsning af trenne idiomer: ett, som är det carolinskt hög-svenska; ett, som är det forn-nordiska och dialekt-svenska; ett slutligen, som är de tyska lydländernas. Detta förhållande, visserligen märkbart äfven hos flere vitterhetsidkare från samma tid (och i någon mån hos alla), framträder dock hos Dahlstjerna mest påfallande. Han behandlade svenska språket lika dictatoriskt, som Carl XI och Carl XII behandlade svenska riket. Icke utan ett ganska blandadt intryck, på samma gång elegiskt och komiskt, kunna vi läsa den mot slutet af detta Drottqväde förekommande spådomen om Sveriges framtid under den nya Konungen. Haus värf skulle bli, att åt ”all verlden skaffa frid”; under hans regering skulle alltså ”den fordna gyllne tid med blidan vår framgå”; hvadan ock Svea får höra sin nu instundande lycksalighet skildras i en liten herdedikt, så lyktande: De många sälla år, som denne sälle Konung Ditt land regera skall, skall allt ditt folk i ro, Vid Jul och goda dar, i trygg och trefsam våning Och sämjerikan frid, hvar i sin hydda bo; De hårda ekar då sku svettas socker-honing, Och bonde-barnen dra i kärret tyska sko. Din örlogs-flotta skall för stilla ankar ligga; Och ingen för din dörr skall höras mera tigga. För dessa utsigter tycktes ock passa sig väl, att Guarinis ’Trogne Herde” blef, såsom det på titelbladet heter, ”från vidt-aflägsnan bygd framhafd, och alle vackre Svenske Vallbarn, som redlig älskog kär hafva, till välment efterdöme föreställd”. Något besynnerligt tager Herden från Belriguardo sig ut i sitt svenska skick; men öfversättningen, omskönt oförmögen att besegra språkets motsträfvigheter, är ögonskenligt gjord con amore.
Det är ganska möjligt, att jag ej till fullo hört Hr Braunerlijelms upläsning af den föreslagna redaktionen till 21:sta §:n, emot hvilken, då de ord, som undfallit mig, deri finnas intagna, jag ej har någon anmärkn. att göra. Hr Braunerhjelm: Jag ber endast alt ännu en gång få upläsa det af mig afgifna förslag och anhåller, att R. o. Ad. behagade deråt skänka sin upmärksamhet, för den händelse att någon ändring eller rättelse vore af nöden. Sedan denna upläsning försiggått, hlef, efter först till bifall å 2 Usta §:n af Utsk:s förslag framställd, men med Nej besvarad propos., Hr Braunerlijelms förslag till redaktion af denna 8 af R. o. Ad. bifallet. Frih. von K tram er: Så väl den 22:dra som den 23:dje §:n, hvilka nu i ordningen följa, böra utgå till följd af det be slut, R. o. Ad. på f. m. fattat, hvarföre dessa §§:rs upläsning icke torde behöfvas. Uppå Hr Gr. o. Landtnäs i anledn. häraf framställda propos. , förklarade R. o. Ad. att någon upläsning af 22:dra och 23:dje §§:na icke erfordrades; hvarpå Hr Gr. o. Landtm., med förklarande att, då åtskilliga af de i dessa §§:r intagna stadganden voro oförenliga med R. o. Ad:ns på f. m. fattade beslut, propos. Den 15 Juli é. m. 315 till bifall å dessa §§ icke kunde framställas, hemställde om R. o. Ad. ansåge samma §§ böra utur förordn:n utgå. Ropades Ja. Härefter förekom och bifölls 24:de §:n af Utsk:s förslag till förorda.
Det bör vara ett åliggande för postkontoret att skicka brefdragare med brefven, såvida icke korrespondenten har begärt, att de må bli qvarliggande på posten lills de afhemtas. Uti 7:de punkten af Gr. Björnstjernas reservation synes -mig redaktionen vara mindre tydlig. Der säges, att postkartorna endast skola uplaga antalet orekommenderade bref, o. s. v. Postkartorna komma väl alt uptaga något annat också. I K. M:s Propos. står, atl poslkartorne skola uptaga endast antalet af afgående orekommenderade bref, men icke adressaternes namn, såvida ej detta sednare serskildt äskas utaf brefsäudaren, som då derföre erlägger en serskild afgift, hvars belopp af K. Jag anhåller om ålerremiss af detla Utsk:s Utlåt. Gr. Mörner: Genom den siste värde talarens yttrande är jag förekommen uti åtskilligt af hvad jag ämnat säga. Det torde likväl, med afseende på Gr. Björnstjernas och äfven Gr. Gyldenstolpes yttrande, att K. M:s Propos. icke skulle medföra någon nyttig förändring, tillåtas mig få erinra, att f. n. finnas elfva serskildta brefsatser, hvilka man mäste känna för alt veta hvilken som är tillämplig. Således måste de nuvartde portosalsernes nedsättning från 11 till 2 redan vara en högst betydlig förenkling. Gr. Björnstjerna har trott, att den kunskap, som jag ansåg lätteligen kunde vinnas om de städer eller de postkontor, hvilka äro belägne inom 20 mils afstånd från brefskrifvaren, skulle vara af en serdeles vidlyftig beskaffenhet. Detta torde likväl icke vara svårt att lära sig. Gr. Gyldenstolpe, förmenade äfven, att genom den Kongl. Propos:n sådane bref, hvilka hittills gått för 5 sk., skulle hädanefter få betalas med 6 sk. Det förhåller sig likväl icke så, utan alla bref, som hittills betalts med 5 sk., skulle, efter antagande af KM:s Propos. , endast komma att betalas med 4 sk., då de förses med frimärken.
Sigtuna, Lindesberg, Säther, Eksjö, Ulricehamn, Amål, Kongelf . 8 —~ ^Norrtelge, Mariefred, Södertelge, Gren na , Marstrand, S röms ad, Trelleborg, Cirnbritzhamn , Engelholm, Falkenberg , Kongsbacka , Hjo och Tyska Församlingen i Carslcrona . _ 6 _ Waxholm, Oregrund —* 5 ■ Östhammar, Solfvitsborg, Tyska Församlingarne i Norrköping och Malmö samt Petri Församling i Ystad , 4 Trosa, Skanör, Östersund . 3 Falsterbo 2 —- För Constitutorialer til verklig Syssla och Lön på Stat , lika Charta som för Fullmagter ; men lör Constitutorialer på behagelig tid tili BeviUningsUtsk. Bdånhanden. 73 någon förrättning, med derefter lämpadt arfvode, till Tre för Hundra det. Transporter och Byten, sorn af Kongl. Majit beviljas, till enahanda beställningar, skrifvas på stämpladt Papper, som vid andra befordringar, ehvad lönerna äro lika eller ej. Kongl. Maj:ts Nådiga Afsked skrifvas på 6tämpladt Papper efter Tre fjerdedelar för Hundradet af den innehafvande lönen ; Men , om Kongl. Majit hugnar den afskedstagande ined förbättring å Caracteren, till Sex för Hundradet af den Penningeoch Aderton för Hundradet af den Tndelte-lön , som för dylik beställning på Stat finnes uppförd. Tillåter Kongl. Majit åter den Afskedstagande, antingen att behålla hela dess innehafvande lön , eller någon del deraf, skrifves Afskedet på stämpladt Papper till Sex för Hundradet af bibehållna Penningeoch Ade-ton för Hundradet af bibehållna Indelta lönen. Har en afskedstagare genom byte kommit till mindre lön , betalas Chartan efter den. större, han förut innehaft. De, sorn vid Afskedstagande pröfvas böra intagas på den för Civile Embetsman och Betjente den 29 Junit 1798 inrättade Pensionsstaten, erlägga Tre procent af Pensionen i stämpladt PappersAfgift.
Sedermera har jag funnit, att det var Gr. Cronhjelm, som tagit den derifrån; och jag anhåller i anledn. af denna händelse, som icke synes vara förenlig med en laglig ordning, att ett tillägg måtte göras i R. o. Ad:s ordn:sstadga om en pligt af 2 Den i3 Augusti f. m. 355 r:dr b:co för den, som under varande plenum Imrttager denna lista från det ställe, der den upphänges, emedan eljest mycken villervalla kan uppkomma derigenom, att man icke vet i hvad ordning målen skola företagas. Hr Dalman: Då fråga är om att yttra sig om lagliglieten af hvad i Ståndet förekommer, anser jag mig skyldig att äfven framställa min mening. Jag kan icke instämma med Gr:na Horn och Cronhjelm deruti, att någon olaglighet blifvit begången genom detta måls företagande. Det är Frih. Boyes likasom hvar och en annan ledamots rätt att uppläsa anföranden i hvad ämnen som helst. Om ett sådant anförande föranleder till discussion, är det väl Hr Gr. o. LandtmJs rätt att erinra Ståndets ledamöter, att sedan anförandet blifvit begärdt på bordet, är discussionen öfverflödig; men jag tror icke, att Hr Gr. o. Landtm, kan hindra fortsättningen af en sådan discussion. Något mål är icke föredraget af Hr Gr. o. Landtm.; det är blott Frih. Boye, som här gjort en framställning, hvaröfver andra ledamöter yttrat sig. Först då, när Hr Gr. o. Landtm, skall göra propos. på denna framställning, anser jag Hr Gr. o. Landtnäs pligt inträda att inhemta Ståndets mening, huruvida den del af Frih. Boyes anförande, som innefattar samma syftning med hans på bordet lagda och på föredragningslistan upptagna motion, nu skall företagas. Jag finner således icke hvarken någon olaglighet eller oformlighet här vara begången, och anser mig till prot. böra anföra denna tanke. Gr. Cronhjelm: Jag skall begära Gr.
N:o 50, i anledning af Enkan Gustafva Djurbergs och Bryggaren Robert Östermans ansökningar om eftergift af öfverränta å discontlån, bifölls; och N:o 51, i anledning af väckt motion om utgifvande från Banken af 20,002 Rdr, jemte ränta, till aflidne Kaptenen E. Skottes sterbhusdelegare; återremitterades. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Bevillning!-Utskottets betänkanden: N:o 12, angående väckt förslag om inrättande af så kalladt transit-upplag, och N:o 13, i anledning af väckt motion om nedsättning af tullen å varor, som landvägen från Norrige till Herjeådalen införas. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utsliottets utlåtanden: N:o 188, i anledning af väckta motioner om hemmantals-räntans afskaffande; bifölls. N:o 169, i anledning af väckta motioner om rättighet att köpa skattejord till frälse, samt bildande af en fond utaf de för dylika frälseköp inflytande medel; bifölls. N:o 170, i anledning af väckt motion om indragning af kronofogde-tjensterna; bifölls. N:o 171, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående Nya Trollhätte Kanalbolags Direclions underdåniga ansökning att få till skatte lösa gamla slussen vid Lilla Edet, med dertill hörande område, återremitterades; och N:o 172, i anledning af väckta motioner om anslag af allmänna medel för skogsplantering å flygsandsfälten vid staden Ystad och i vissa härader af Hallands län; bifölls. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Statssamt Allmänna Besvärsock EkonomiUtskottens utlåtanden: N:o 11, i anledning af väckt motion, att Hernösands
“Så har till exempel den förlidet år i Köpenhamn fullbordade jernvägsstation, hvilken utgör hufvudstationen för de derifrån utgående jernvägslinier af tillsammans endast 20 Danska, eller 14 Svenska mils längd, enligt uppgift kostat 2,000,000 Svenska Riksdaler, ehuru expropriationskostnaden der varit vida mindre än den i Stockholm, och en del byggnader blifvit från den äldre stationen öfverflyttade.» “På grund af hvad Styrelsen ofvanföre anfört, vågar Styrelsen i underdånighet föreslå, att den nya centralstationen vid Clara sjö måtte få utföras efter den föreslagna större planen, och att bangården måtte få ökas såväl genom inlösen af Bergfalkska egendomen, som äfven medelst bibehållande af de delar utaf redan inlösta tomter, som icke erfordras för framdragandet af endast två spår." “Skulle, mot Styrelsens underdåniga förmodan, de härtill erforderliga medel icke för närvarande kunna åstadkommas, och kostnaden för stationsbyggnaderna till följd deraf måste rättas efter den i det primitiva förslaget till 318,509 Riksdaler derför beräknade summan, så anser Styrelsen, under sådana förhållanden, i underdånighet det vara ändamålsenligare, att, i stället för uppförandet af stationshus med banhall af den storlek, som nämnda summa medgifver, få bibehålla den större planen för dessa byggnader, men, med uteslutande af banhällen, endast uppföra så stor del af stationshuset, som för den tillgängliga summan kan åstadkommas." “Enligt deröfver uppgjorda kostnadsberäkningar skulle en så stor del af den å planchen I föreställda stationshusbyggnaden, som å planchen lil är visadt, eller en längd af 182 fot, kunna för den i det primitiva kostnadsförslaget beräknade summan uppföras. “ “Detta förfaringssätt medför visserligen den fördel, att stationshusbyggnadens framtida utvidgning efter den större planen kan verkställas, utan att den uppförda delen behöfver nedrifvas, och att en banhall efter samma plan jemväl framdeles kan anbringas, och eger således i detta afseende ett afgjordt företräde framför att utföra såväl fullständigt stationshus som banhall inom de inskränkta dimensioner, som den Kongl. May.ts Nåd.
Mera än förr fordras nu af en god fruntimmersskola, att den skall söka hos sina elever inplanta sann religiositet, ordnade kunskaper och sinnelagets allvar. 3a Då denna förbättrade undervisning, först under skydd af framlidne Erkebiskopen Doktor Wallinj satt i verksamhet af Professoren Doktor Fryxell, redan varit tillämpad under halftannat decennium, varit begagnad i många flickskolor, och öfver allt visat goda frukter, torde tiden vara inne att åt densamma, genom statens mellankomst, för framtiden gifva stadga och utveckling. Men då fruntimmersundervisningen, just för att så mycket som möjligt hållas inom det husliga lifvets krets, i allmänhet icke bor vara föremål för statens direkta omsorger, torde staten böra inskränka sin åtgärd till inrättandet af en normalskola, som på en gång genom sin föresyn kan verka på rigtningen af fruntimrens bildning och utgöra en anstalt, der lärarinnor kunna danas och erhålla vitsord om sin skicklighet. Gagnet af en sådan åtgärd torde ej kunna jäfvas, ty ehuru flickpensioner uppkomma i nästan hvarje stad, följa de personer, hvilka inrätta dem, sällan någon genomtänkt plan, och ega ej heller något mönster, hvarefter de kunna gifva dem form. Funnes deremot en af staten erkänd bildningsanstalt, så kunde med skäl begäras, att den, som vid grundläggandet afen flickskola, ville påräkna förtroende, borde förete vederbörligt intyg om i normalskolan erhållen kännedom af undervisningsmethoden i de ämnen, som höra till en mera grundlig uppfostran. I en icke aflägsen framtid skulle derigenom uti rikets särskilda orter kunna påräknas kunniga och erfarna personer till ledarinnor af fruntimmersskolor. Äfven de föräldrar, hvilka ej ville eller kunde begagna sådana skolor för sina döttrar, men ej utan andras biträde kunde meddela dem den un dervisning, de behöfde, skulle hemta gagn af en normalskola, genom den ledning vid valet af lärarinna för deras barn, som skolan kunde lemna, då, under nuvarande förhållanden, föräldrar och målsmän sällan kunna erhålla tillförlitlig visshet om en sökandes kunskaper och skicklighet. Funnes en af staten inrättad normalskola, så kunde föräldrar fordra och få säkra betyg till stöd för sitt omdöme.
Kläder, ej specificerade: nya gångkläder eller delar deraf, samt nya färdigsydda duktyg, handdukar, lakan, örongodt, m. 11. dylika hushållspersedlar, äfven då sådana klädeseller hushållspersedlar eller delar deraf äro märkta eller försedda med broderier, galoner, fransar, spetsar eiler blonder, förtullas med 20 procents förhöjning i den lull, som är bestämd för tygel eller det ämne, hvaraf klädeseller hushållspersedeln hufvudsakligen består. Aum. För gångkläder tages öfvertyget till grund för tullberäkningen; men uppstår svårighet att bestämma hufvudbeståndsdelen, tages till beräkningsgrund det material, »om dräger högsta tullafgift. Fk >'p editions-Ut skottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 85. 61 Qvantitet för Införselstullberäktull. ningen. Riksmynt. R:dr öre. Kläder, ej specificerade: lör oljade eller fernissade kläder, derunder ej inbegripna sådana, som iiro öfverdragna med kautschuk eller guttapercha, beräknas tullafgiften efter hvad för tyget är beslämdt, utan förhöjning. Anm. Möter i något fall hinder för utrönande af hvad slags tyg oljade eller fernissade kläder äro tillverkade, hänfö- ras de till Väfnader, vaxade, andra slag. kläder, som utgöras af knutna eller stickade eller på strumpstol tillverkade persedlar, såsom hufvor, tröjor, underkläder, m. m., äfven om dessa äro färdigsydda, försedda med knappar och band o. s. v., förtullas, utan förhöjning, efter hvad för art. Strumpor och Strumpstolsarbeten är bestämdt; gångkläder, tillhöriga sjöfarande eller resande, när kläderna äro synbart brukade eller, af egarne sjelfve medförda, pröfvas icke öfverstiga deras Fr personliga behof . — iaKlöfvan hänföras under liom, oarbetad!.
Jag torde icke behöfva tillägga något i afseende på nyttan och behofvet af det tillägg jag nu föreslagit, utan anhåller endast, på grund af hvad jag redan anfört om återremiss, 'med begäran att Utskotten må taga i öfvervägande detta förslag till förbättrad redaction af §:n, och tillstyrka dess intagande i författningen. Tians Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde om Ridderskapet och Adeln ansåg BevillningsLagoch EkonomiUtskotlens ifrågavarande Betänkande böra, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteras. Ropades Ja. 32 Den 2 November f. m. Föredrogs ånyo och bi fölls Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den 4 sistlidne September under N:o 69 afgifne, och den 25 i samma månad e. m. på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckte motioner, angående tågande Truppers inqvartering och proviantering under fredstid. Vid förnyad föredragning bifölls Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens den 1i sistlidne September under N:o 20 afgifne, och den 25 i samma månade, m. på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckt motion, om åläggande af Bevillning till ersättning för inqvarleringskostnader. Föredrogos å nyo och biföllos följande LagUtskottets den 10 och 17 sistlidne October afgifne, och den 26 i samma månad e. 111. på hordet lagde Ulåtanden: N:o 114» Öfver väckt motion om offentlighet vid UnderDomstolar och Poliskamrar i städerne. I anledning af Kongl. Majrts Nådiga proposition, angående ålder för dem, som af HofRätterne till DomareEmbetets utöfvande förordnas. I anledning af Kongl. Majrts Nådiga proposition, angående tillägg uti 25 Ca-p. 5 §. RättegångsBalken. Den 2 N o v e m l> e r f. m. 33 N:o 118.