Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Oct. 2 A. P. 264. — i anledning af Konungens Remiss, angående Grefiiga Gyllenstjernska Familjens förmenta fordran hos Staten. Oct. 2 A. P. 264. — angående nedsättning af stadgade böter för uteblifvande från Mantalsskrifning m. m. Oct. 2 A. P. 456. — om ökadt anslag å Stat för Kongl. Bibliotheket. Oct. 2 A. P. 456. — angående uppgörande af förslag till en förbättrad Kyrkolag m. m. Oct. 2 A. P. 456. -—angående llusbehofs-mjölqvarnars befrielse i vissa fall från skattläggning 111.111. Oct. 2 A. P. 456. Expeditioner lill Konungen, Riksens Ständers, 1 anledning af Konungens Remiss rörande yrkad begrafningshjelp efter aflidne Capitainen C. A. Sabelfelt. Oct. 2 A. IJ. 456. — rörande ytterligare understöd för Nybyggare i de Norra provinserne. Oct. 2 A. P. 538. Dec. P. 4 *6. — angående förklaring af 10 Cap. 9 §. HandelsBalken. Oct. 2 A. P. 538. — rörande ett afFabriksIdkaren Frisk innebafvande Lån ur ManufacturDisconten. Oct. 2 A. P. 538. — rörande nedsättning af den så kallade öfverräntan för Lån utaf ManufaclurDisconlfonden. Oct. 2 A. P. 538. — i anledning af verkställd granskning af redogörelsen för 1817 och 1818 årens Riksdagskostnader. Oct. 2 A. P. 538. — rörande utarbetande af förslag till förenkling af hemmansräntornes debitering och utgörande. Oct. 2 A. P. 538. — i anledning af 1820 och 1822 årens Revisorers Berättelser om förvaltningen af de under CommerceCollegii vård ställde fonder och medel.
Jernberg allt vidare anspråk på ersättning derföre sig afsade, andragit, att, ehuru Geschwornern icke kunde vederlägga de grunder, på hvilka Advocat-Fiscalen ansett Jernberg hafva bort, vid saknad tillgång lill böternas gäldande, försona sin förbrytelse med 12 dagars fängelse vid vatten och bröd, i stället för så beskaffadt fängelse i 24 dagar, hvartill böterna blifvit af Bergs-Tings-Rälten förvandlade, Geschwornern, örn han följaktligen äfven måste erkänna det af Bergs-Tings-Rätlen i berörde afseende begångna misstag, likväl trodde, det Kongl. Hof-Rätten, vid bedömandet af förseelsen, i stället att, lika med Advocat-Fiscalen, härleda den origtiga Domen från uppenbar vårdslöshet, måtte fästa ett billigt afseende på möjligheten deraf, alt villrådighet vid Lagens tillämpning hos den vid brottmålsbehandling föga erfarne Domaren dertill kunnat vara vållande; med hänseende hvartill, och då Jernberg, enligt sitt ofvannämnde förklarande, blifvit för sitt lidande till fullo förnöjd, samt Geschwornern lika beredvillig att jemväl ersätta Kongl. Maj: t och Kronan det som, utöfver hvad vederbort, åtgått till fång-utspisningen, Geschwornern hemställt, huruvida den åtalade förseelsen vore af den svåra beskaffenhet, att den kunde anses med det af Advocat-Fiscalen yrkade bötesbelopp, samt att, hvad angick de emot Lindes och Ramsbergs Bergslags Bergs-Tings-Rätts Utslag angående Nyström gjorda anmärkningar, 38 R. St. Just.-Omb. Emb.-Ber. d. 15 Januarii i83.j.. Geschworner!! likaledes medgåfve, att Bergs-Tings-Rätten origtigt förfarit, då den uraktlåtit tillämpa i5 Cap. 9 §.
Skeppare, inhemsk eller främmande, som, för trängande orsaker eller till inhemtande af ordres för sin vidare resa, inlöper i Svensk hamn, der Sjötullskammare finnes, må derstädes, utan skepps-umgälders erläggande, intaga förfriskningar och anställa nödiga reparationer, samt jemväl, under iakttagande af hvad SeglationsOrdningen föreskrifver, och efter behörig märkrullas afgifvande, lossa större eller mindre del af sin last och intaga fyllnad deri, utan att erlägga tull eller annan afgift för mera, än som lossas eller lastas; men för fartyget belöpande skepps-umgälder skola, med iakttagande af hvad ofvanstående 4 § föreskrifver, betalas då lossning eller lastning eger rum. Dock må, under fart från en till en annan utländsk ort, Svenskt eller dermed lika berättigadt främmande fartyg, utan sådana umgälders erläggande, kunna lossa så stor del af innehafvande laddning, som icke öfverstiger fjerdedelen af fartygets lastdrägtighet, för utrönande hvaraf fartygets skeppshandlingar må tjena till grund. Fartyg, inhemskt eller främmande, som i Svensk hamn intagit en del af sin laddning, må i annan Svensk hamn, der, enligt Seglations-Ordningen, lastning lar ega rum, intaga fyllnad deri. På hvart och ett ställe erlägges tull för hvad lastadt blifvit. Då lossning eller lastning på flera ställen egt rum, erlägges dock, i öfverensstämmelse med nyss åberopade 4 §, skepps-umgälder endast ä första lossningseller lastningsstället, derom bevis på passet meddelas. § 17.
Comitén torde derföre anvisas att skaffa sig nödig upplysning om do nuvarande Pensions-InrättningarneS beskaffenhet, och derefter vidtaga utvägar till en lämplig ny organisation deraf för hela Civil-Staten, så att det allmänna ej belastas med för dryga kostnader eller dubbla löners utgifvande, och torde vissa indragne löner för någon tid fä tillfalla PensionsCassan, för att deråt bereda någon fond. Beträffande tidepunkten, då en Embetseller Tjensteman skulle erhålla understöd från den» na Inrättning, tror Utskottet, att fyratio års Ordinarie Tjenst, utan afseende på lefnadsålder, boide dertill berättiga. Sluteligen torde Riksens Höglofl. Ständer finna anledning att hos Kongl. Majit derom göra underdånig anhållan, att, när någon af de till indragning föreslagne tjepSter blifver ledig, densamma ej måtte återbesättas, förr Serskildta Utskottets Belankaiiden. äffi än elen allmänna regleringen blifvit antagen; men, om en sådan ledighet inträffade, att tjensten ej han vara vacant utan hinder för ä« rendenas gång, Kongl. Maj:t då i Nåder ville provisionelt, eller med arfvode, som ej öfverstiger lönebeloppet, constituera en der-, till tjenlig person, på det den blifvande IndragningsStaten ej må blifva för hårdt tryckande; hvarjemte torde kunna hemställas, om icke de vacante Tjensters löner, sorn under tiden kunde besparas, Qnge tillfalla den blifvande Pensionsinrättningens fond. I fall Riksens Höglofl. Ständer skullo finna godt antaga de nu framställda grunder, torde de tillika pröfva nödigt, att lemna deras Constitutions.Utskott del af detta förslag, på det nyssnämda Utskott måtte blifva i stånd att vid nu påstående Riksdag bereda den förändring i redactionen af vissa §. §. i RegeringsFormen, som tilläfventyrs torde erfordras.
Hem ferari Råtgille, och 2:0 Prat Utdr. dt FebrUarii 1834* 49 37ö-ffcn Jas lelli, angaemle TDianaraa ilyttniugstid. för tjenstehjon, (jemte de flere yttranden sota i ämnet äro afgifne.) S. D. Vid förnyad föredragning, biföllos följande Stats-Utskottets Belänkande och Utlåtanden, nemligen: 1:0 N.o 3, angående utgifternes för innevarande Riksdag omedelbara bestridande genom Riksgälds-Contoret, 2:0 N:o 4, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å handlingarne i frågan om Bankens rättighet att erhålla liquid för tvänne på densamma öfver laine äldre Kronofordringar, 3:o N:o 5, i anledning af ArrendatorerneS af Klabböle laxfiske i Umeå Eif underdåniga ansökning om eftergift i i83o års lill Kronan utgående taxa för berörde fiske, och , 4:o N:o 6, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Remiss å f. d. Karne-» reraren vid Strömsholms Stuteriinrättning, Assessoren Landströms under dåniga ansökning om afskrifning af dess skuld till Stuteri-Cassan. S. D. Föredrogs å ny o och bifölls Expeditions XJtskotteis Betänkande N:o 3. i anledning af dels väckt motion, rörande verkställigheten af den Expeditions-Utskottet åliggande försorg om tryckning af Bihanget tili RiksStåndens Protocoll, och dels ett inkommet anbud att samma tryckning å entreprenad Öfvertaga. S. D. Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch Oeconomies Utskottets Memorial N:o 1, om antagande af en Cancellist utöfver livad Riksdags-Ordningens 24 §• medgifver. S. D.
Vid 1895 års utgång utgjorde sjukkassans Fordran i Stockholms lans sparbank 846: B m Intecknings-Garanti-Aktiebolaget .. . 2,829: 1 S: t Eriks Bryggeri-Aktiebolags 4 % obligation 1,000: 2 Allmiinna Hypoteksbankens 4 ' / e % obligationer . 2,030; 2 ~elsin~bor~s-~essleholms 4 % obligationer .. 2.000: I Stockholms Enskilda Bank &amp; deposition med 4 inånaders uppsägning . 3,000: 401: I Stockholms Enskilda Bank på uppoch afskrifning ... . 229: A löpande rakning med C. Fondernas förstarkning har uppkoiumit p&amp; grund af följande f ÖrhtUlande mellan inkomst och utgift: 81: - Inträdesafgift för 17 medlemmar Årsafgift för 249 medlemmar ... 3,323: 91 (indles 237 ruedleirririar) Räntor, influtna . 2X2: i 8 Straffräntor .. 6: - Fru Benedicks donation .. 5,000: - Influtna gåfvor . 19s: * &gt;C). Statsbidrag för 1894 132: L Sr~mma kronor 9,024: 14 3,230: 2.5 Sjukhi alp Hyra för å r 1894 . 90: - Kontorsoch annonsutgifter 100: i8 190: - Arfsoch stämpelskatt 2 G: 50 Till f onderna: Försakringsf onden 1, l! 12: - Reservfonden . 1,1S4: (il Donationsfonden ... 3,000: - 5,37 (5: 61 a ... d Summa kronor 9,024: l 4 Inventarierna, bestående af riil~enskapsböcker och skrifmateriel, äro ej iippta.gna i något viirde.
"Derjemte skola Riksens Ständer, i den ordning, Stånden, hvart för sig, lämpligast finna, vid hvarje Riksdag förordna om Revisorer, alt, emellan Riksdagarne, enligt af Riksens Ständer utfärdad Inslruction, öfverse och granska Stats-Verkets, Bankens och Riksgälds-Contorets tillstånd, styrelse och förvaltning; likväl, hvad Stals-Verket angar,- utan rättighet att meddela föreskrifter eller förändringar besluta. Dessa Revisorer, som skola vara Sex af hvarje Riks-Stånd, böra emellan Riksdagarne år/igen sammanträda den t5 September, hvarje Revision omfatta ett års afslutade räkenskaper och icke någon öfverskrida två månaders tid. Med Revis®- rernes röstberäkning förhälles, enligt de uti 66 § utstakade grunder.” Stockholm den 16 Juni iS.-jo. På Rikels Ständers Conslitulions-Utskotls vägnar: C. H. Andt ar swärd. G. Nibelius. Mart. T. Morsing Thin. Hans Jansson. L. S. C hr. Arfvidsson. N:o lö. Ank. till Exp. Otsk. Jen 18 Juni, kl. 7 c. m. Memorial, med förslag om borttagande af8:demom. uti 4 § Trychfrihets-Förordningen. Redan vid 1823 års Riksdag hade dåvarande Constitutions-Utskott Ros Rikets Ständer föreslagit upphäfyandet och borttagandet ur Tryckfri - 6 Constitutio/isV/sloltels Memorial, JV.o i 6, hels-Förordvingen af 8 mom. i denna Grundlags 4 §> hvarigenom ITofCanzleren berälligades att inställa ulgifvandet af Dagblad eller Periodisk skrift, sorn han ansåg vådlig för allmän säkerhet, eller utan skäl och bevis förnärmande personlig rätt, eller af en fortfarande smädlig egenskap. Men då detta förslag vid efterföljande Riksdag till definitivt afgörande förekom, blef detsamma, såsom kändt är, genom ett Riks-Slånds beslut förkastad t; och icke eller vid sistlidne Riksdag, då samma förslag ånyo väcktes, lyckades det alt bringa detsamma närmare det önskade målet.
Af Hr Huss’ yttrande nyss tyckte jag mig dock finna att våra åsigter icke äro så långt skiljda från hvarandra, då han ansåg det lämpligt att den första theoretiska undervisningen kunde inhemtas vid teknologiska institutet, eller vid de tekniska skolorna, eller i hemmet. För min del anser jag äfven att den undervisningsanstalt i bergsvetenskapen, som, elter K. M:ts förslag, skulle ordnas tillsammans med teknologiska institutet, visserligen ej får anses såsom den slutliga undervisningsanstalten i och för brukshandteringen, utan blott såsom en någorlunda fullständig skola för de theoretiska kunskapernas meddelande. Alldeles icke vill jag erkänna att med bergsskolans flyttning från Fahlun till teknologiska institutet undervisningen i denna del är fullständigt ordnad. Jag instämmer med dem, som yrka bifall till K. M:ts Propos. Hr Olivecrona: Jag beklagar att Frih. Alströmer miss förstått mitt förra yttrande. Enligt hans uppfattning skulle jag hafva sagt, att bruks-societetens sammankomster äro besökta af endast två eller tre personer. Jag har sjelf varit närvarande vid 3:ne sådane sammankomster och vet, således ganska väl att de äro talrikt besökta. Jag sade deremot, att, i följd af omröstningssättet, som icke sker per capita, kunna vanligen två eller tre personer, som hafva lyckan att ega ett stort röstetal, vare sig egna eller efter lullmagter, afgöra de flesta frågor. Hvad angår den konstgjorda grufvan vid skolan i Petersburg, så bar jag visserligen icke sett den; men Frih. Alströmer kan icke förneka att den verkligen finnes, äfven om man vill anse den endast vara en lyx-sak; och det är tydligt att om bergsskolan flyttas hit till Stockholm, måste en apparelj för åskådliggörande af åtskilliga procedurer anskaffas, hvilken måste taga stora utgifter i anspråk, om också icke den Svenska Staten kan anslå sådana summor, som den kejserliga regeringen i Ryssland. Jag fortsätter mitt förra yrkande. Ropen på propos. förnyades. Hr Rohnstedt: Då jag i denna fråga förut förenat mig med Hr Akerman, som nu pä anförda skäl återtagit sitt första yrkande, får äfven jag afstå derifrån och förena mig i anhållan om bifall till Utskits förslag. Hr af Wirsén, Thure:
St. funnit afgifterne, i och för Brandvaktsoch Eldsläckningsanstalters underhåll, vara af den beskaffenhet, att Kronans hus borde i dem deltaga; hvadan alftså R. St. i underdånighet tillstyrka, att Städerne må berättigas att, för Kronans deri varande egendomar, erhålla det bidrag till berörde kostnaders bestridande, sorn å de samma, efter vederbörlig fördelning af kostnaden emellan samtliga egendomarne inom Staden, till den del deraf, som icke af Boställsinnehafvare begagnas, och hvarföre de sjelfva böra utgifterna bestrida, kan finnas belöpa; och hafva R. St. nu tillika beslutat, att de härtill erforderliga medel må anvisas att utgå af Anslaget under RiksStatens Åttonde IJufvudTilel, för Kronans Hus och Byggnader i Landsprterne. Rikets Ständer framhärda etc. Exp. TJstk. Förslag till und. Skrif v. II: o 278. 165 N:o 278. Uppl. och godk. hos Ridd. och Adeln d. 17 Dec. 1829- Preste-Ståndet d. 21 Borgare-Ståndet 3. 21 — —• Bonde-Ståndet d. 28 — —■ Rikets' Ständers underdåniga Skrifvelse, angående regleringen af utgifterna under RiksStatens Första IIufvudFitel. S. A. K. I anledning så väl af E. K. M:ts, den i3 November nästlidet år, afgifna Nådiga Proposition , angående Statsverketstillstånd och behof, som inom RiksStånden gjorda Motioner, samt hvad i öfrigt till öfvervägande förekommit, hafva R. St., vid nu skedd reglering af RiksStatens Första HufvudTitel, innefattande Kongl. Hofoch SlottsStaterne, å densamma uppfört följande anslag, nemligen: i:o Till E. K. M:ts Hofhållning 42°>ooo: 2:0 II. K. II. Kronprinsens dito i5o,ooo: —> —- Tillökning i II. K. H.
Några betydligare schäferier hafva ännu ej af enskilde hunnit hildas; men orten har dertill flere inbjudande lägenheter, hvilkas ägare äro sysselsatte med sådane anläggningar. I Såsom undantag från boskapsskötselns tillstånd i allmänhet, måste nämnas den tydliga förkofran, som visar sig i häst-kulturen, dels framkallad af en mera stadgad välmåga hos hondén, hvarom den städse utgör ett bland de tillförlitligaste bevis, och dels närmare förorsakad genom tillfällen till stobetäckning af sqvadronsbeskällare och från Strömsholms stuteri utsände hingstar. I de trakter af Länet der allmogen mera sysselsättes genom skjutsning, är väl racen ännu småväxt, men i andra delar och den egentliga Roslagen, träffas allmänt goda och starka arbetshästar. Och vid remonteringar för den i Länet förlagde del af Lif-Regementets DragonCorps, Ilar, under de sista åren, alltid tillgång varit till val bland uppviste remonter af provinsens egen afvel. Skogar. Desse Intaga väl en icke obetydlig areal af Länet, som innehåller fyra härads-allmänningar, nemligen Sollentuna samt Erlinghundra, Långhundra och Semminghundra häraders; utom några Socken-allmänningar, samt enskifta skogar af större omfång i Huddinge, Vesterhanninge och Sorunda socknar af Södertörn, samt skärgårds-socknarne och bergsbruks-orterna i Roslagen. Men den lockande afsättningen till hufvudstaden, fyllandet af jern verkens jemna behof, ångfartygens och bränneriernas konsumtion, öka åtgången synbarligen öfver den naturliga återväxten, som på få ställen af enskifte understödes genom plantering och beräknad afvexling. Det tillkommer framtiden att utvisa, hvad verkan i detta hänseende, kan följa på exemplet af den klokare, systematiska hushållning, som iakttages med allmännings-skogarne. Å Sollentuna och Semminghundra allmänningar har trakthugguing, redan vid förra berättelsens afgifvande beredd, sedermera iakttagits med den ytterligare sparsamhet, behofven tillåtit; och fortgången häraf skall ofelbart bringa dessa skogar derhän, att de för orten blifva ett beräkneligt förråd af verkligt värde.
Dessutom har blifvit upplyst, att merberörde afgifter utgjorde de ofvannämnde pensionsinrättningarnes bufvudsakligaste inkomster, hvilka, om ock betydliga, likväl, i anseende (ill pensionstagarnes talrikhet, icke medgifva att lemna mer än högst otillräckliga pensioner, hvadan någon nedsättning af ifrågavarande afgifter ansetts icke kunna ega rum, med mindre än att pensionskassorna medelst statsanslag godtgjordes för den minskning i påräknade inkomster, som derigenom komme att dem tillskyndas. Då den omständighet, att dessa kassor numera, i stället för rusthållsafgifterne, erhållit årliga statsanslag, likväl icke väsendtligen förringar de skäl, som vid föregående riksdagar legat till grund för afslag å likartade motioner med de nu ifrågavarande, har Utskottet ansett sig nu icke kunna till hvad i ofvannämnde hänseende blifvit vrkadt tillstyrka Rikets Ständers bifall. §. 10.
Ty om den under Riksdagen till Suppleant utsedde personen, under Riksdagen afsade sig denna befattning, eller med döden afginge, vore det väl en gifvep följd, att Riksens Ständer sjelf* ve genom sineElectorer, skulle v alja en ny Suppleant; ty det finnes ej något stadgande, som berättigadeFullmägtige, att i detta fall verkställa valet. Herr Cederschjöld: En värd Talare har å~ beropat sinfdelagtighet uti Grundlagens stiftande, såsom borgen för sin försäkran, att Lagstiftarens mening icke varit sadan, som den i orden finnes uttryckt. Om så är, gläder det mig mycket, att orden fallit sig bättre, än Lagstiftarne menat. Kan hända var det vid 83:dje §. icke heller Lagstiftarens mening, att Grundlagarne verkligen skola efter ordalydelsen tillämpas? Men denna §. är icke dess mindre lika herrlig, om man ock skulle hafva slumpen att tacka för dess tillkomst. Den V ärde Talaréns och samtlige Lagstiftarnes mening må således hafva varit hurudan som helst, så böra vi glädjas åt, att den öfver Sverige vakande Försynen^ så styrt deras pennor, att den princip allestädes finnes i bokstafven uttryckt, att fattade beslut icke kung 382 Den 27 September /• m. na upprifvas. Salunda har till exempel hvarje Rikstånd blifvit i 581de §. Riksdagsordningen förbjudet, att ens vid Protocollsjusteringen ändra ett fattadt beslut. Så har det uti 75:te §. till och med blifvit förbjudet att vid samma Riksdag ånyo väcka en fråga, vid hvars afgörande 2 Stånd redan stannat emot q. Då således ett nytt val skulle innefatta ett upp* rifvande af det beslut, som togs den 11 Augusti, att Herr Richert skulle efterträda Herr Ehrenborg, kan jag icke föreställa mig, att någon Motion härom möj igen skulle kunna upptagas: utan måste Riksens Ständers lagliga beslut ofurkränkt förblifva beståndande.
Utsk; den 3i Maji» Ytterligare Utlåtande, i anledning af väckt motion orri Jemtlands uterläggande under VesterNorrlands Län, På grund af åtskilliga anmärkningar, som inom Hedervärda BondeStåndet, emot Utskottets, uti berörde ämne, under N:o 39, afgifne utlåtande blifvit framställda, är detsamma vordet till Utskottet af Ståndet ålerremitteradt; men som bifall • till betänkandet af de öfrige Respective RiksStånden vunnits, nemligen af Högloft. Ridderskapet och Adela den io:de, llögvördige PresteStåndet den 7:de samt Vällofl. BorgareStåndet den 2ulra innevarande Maji, så har Utskottejt funnit någon vidare åtgärd å dess sida, i anledning af återreraissen, icke vara erforderlig. Stockholm den 3i Maji 1834- N:o j4- Ank. till Exp. Utsk. dera 3i Maji, Utlåtande} i anledning af väckt motion, om förändring i tiden för allmänna Gudstjenstens förrättande, Herr von Schéele} Knut Georg, bar uti ett till Högloft. Ridderskapet och Adeln ingifvet Memorial, sorn till Utskottets handläggning blifvit remitteradt, anfört, att dä lefnadssättet 1 Städerne sedan den tid, då ännu gällande stadganden om limmarne för Gudstjensternes början tillkom nio, undergått en betydlig förändring, så alt liden lör ottesångens I Allm. ocå OeCon.
Hr Landtm, sig först böra göra propos. ä Hr Ribbings, och derefter på Frih, Cederslröms; uie u innan Hr Landtm. 63o D e 11 i\ F c b t* u ii r i e. ra. framstullde dessa propostr, begärde lian att af Hr Ribbing få upplyst, huruvida Hr Ribbings mening vore att 2 mom. skulle utgå. Hr Ribbing: Ja, det var det! Jag yttrade bestämdt, att andra mom. måtte få utgå; inen jag önskade sedan, att få föreslå en annan redaction af 16 §:n, som skulle, ifall R. o. Åd. funne för godt att antaga mitt förslag till redaction af förevar. §:s 1 morn., gå in i stället för det andra mom., emedan jag tror att det skulle bättre passa som ett andra mom. af 10 §:n, än såsom särskild §. Hr von Hohenhausen: Utan att veta hvad Hr Ribbing vill sätta i stället för 2 morn., kan jag icke obetingadt förena mig deruti, utan anhåller jag att det må stanna vid det första moni., och det är deruti jag förenat mig med honom. Jag ser dessutom icke, hvarföre vi skulle besluta om att 2 mom. skall gå bort, hvilket innehåller ett sätt, huru man skall få sina sedlar inlösta, och det är rätt behöfligt att hafva en sådan ytterligare utväg. Hvarföre skola vi nu på förhand besluta dess förkastande? Det kan jag alldeles icke förena mig om. Hr Ribbing: Jag trodde, att hvar och en, som läser 2 morn., skulle finna, att om mitt redactionsförslag antages, så måste förenämnda mom. gå ut, ty det innehåller endast huru lagsökning må ske mot directionens ledamöter och ingenting annat. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt R. o. Ad. behagade finna, att såvida Hr Ribbings förslag vunne R. o. Ad:s bifall, koinme det att sedermera pröfvas huruvida 2 mom. skulle antagas eller icke, men bifölles icke Hr Ribbings förslag, så lomme beslutet att gälla bela §:n.
April, i anledning af Åsunda häradsboers i besvärsväg fullföljde anhållan, funnit godt frikalla bemälde häradsboer från underhållandet af Nyqvarns qvarndam jemte dervarande islafvar; så och enär följagtligen kostnaden för underhållet af berörde qvarndam och islafvar hädanefter kommer att af Kronan bestridas och, vid detta förändrade förhållande, det icke synes med billig omtanka om Stats-Verkets fördel öfverensstämmande, att Lemkes arfvingar må, på sätt Utskottet i sitt förra Utlåtande föreslagit, fortfarande tillgodonjuta de af arrendet utaf qvarnen och bron härflytande inkomster, har Utskottet trott sig ega skäl till den förändring i sitt förut afgifne Utlåtande, att Utskottet tillstyrker, det Lemkes arfvingar må tillåtas att med nästa fardag åter tillträda arrendet af Nyqvarns qvarn och bro, och detsamma uti trettio år innehafva, emot förbindelse: att till Kongl. Majit och Kronan afstå sådane vid qvarnen befintlige hus och byggnader, som möjligen kunna vara dem tillhörige, och hvilka i laga stånd böra af arrendatorerne underhållas och vid arrende-tidens utgång aflemnas; att ansvara för byggnadsoch underhålls-skyldighet af så väl qvarnen, som qvarndammarne och islafvarne, så att qvarnen med hvad dertill hörer vid arrendets slut likaledes i laga stånd aflemnas, utan anspråk på ersättning för då tilläfventyrs befintlig öfverbyggnad; samt att erlägga en till Sexhundrade Sextiosex Riksdaler 3a sk. Banco förhöjd år - Stats-Utskoltets UtlåtandeTV; o 225. 5 lig arrende-afgift; för hvilka förbindelsers uppfyllande antaglig säkerhet hör ställas; att, till undanrödjande af framtida tvistigheter, arrende-innehafvarne, såsom egare af Broby hemman, medgifva Kongl.