Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Exc. Hr Frih. De Geer: Då i förra g:n, som lemnadee Den 24 Mars e. m. 345 oanmärkt, talas om att sätta ut andra personer än barn, nemligen sjukliga, bräckliga eller eljest hjelplösa, torde uttrycket i denna <5 om andra än barn icke vara oriktigare. Omständigheterne och stället kunna vara sådane, att hvem som helst kan blifva hjelplös, om han öfvergifves af sin ledsagare och sina fortskaffningsmedel. Jag anhåller derföre om bifall till denna §■ §:n bifölls. Härefter upsköts pröfningen af förev:de Betänk, till eftermiddagens plenum och lt. o. Ad. åtskiljdes kl. 3 e. m. In fidem, O. Brakel. Lördagen den 24 Ulars 1860. Plenum kl. 6 e. m. Justerades ett prot.-utdr. för förmiddagens plenum och protok:t för den 4 sisth Febr. e. m. Fortsattes pröfningen af LagUtsk:ts Betänk. N:o 20. § 37. Hr Olivecrona: Då denna g var under öfverläggning i LagUtsk:t, var jag af skiljaktig mening med pluraliteten. Jag har nemi. ansett och anser fortfarande att man bör, i likhet med hvad för närvarande är stadgadt uti 14 kap. Missg:sBalken, ställa dråp eller mord å make i samma kathegori, som så beskaffade brott å föräldrar eller förfäder. Jag har icke funnit något giltigt skäl vara anfördt, hvarföre man nu, uti ifrågav:de fall, skulle vika från hittills gällande grundsats. Utan tvifvel är, om man rätt betraktar förhållandet, ett dråp af hustru å man, eller af man å hustru, lika straffvärdt som om någon dräper föräldrar eller förfäder, sin farfar eller morfar, sin farmor eller mormor.
Dividvi eller Libidvi; se Garfskidor. Dosor; se Askar. Drakblod; hänföres under Färger och Färgningsämnen, andra slag, ej specificerade. Dref och Drefmat Fria Dricka; se Maltdrycker. Frit Dull, alla slag t Dyfvelsträck; hänföres under Apoteksvaror. Ekollon; se Knapergall. Elfenben; se Ben. Emalj, i massa Fr Enbär Fria Enbärsmos; hänföres under Apoteksvaror. Essenser; se Oljor, ftyktiga. Est ani per; se Kopparstick. Etuis, af sammansatta eller såsom arbetade ej specificerade ämnen: med tillbehör 1 skålp. — 35 utan tillbehör 1 skålp. — 25 Fabriksvaror, ej specificerade; se Slöjdvaror. Fartyg och Katar med tillbehör Fria Fayence; se Porslin. 1 skålp. Fenkol — 7 Fernissa 1 skålp. — 5 Anm. S. k. Fernissa af sprit med en obetydlig tillsats af harts, tullbehandlas under tillämpning af hvad taxan stadgar för art. Bränvin och Sprit. Fikon; se Frukter och Bär, ej specificerade. Filar; hänföras under Maskinerier, Redskap och Verktyg, ej specificerade. Fingerborgar och Syringar, af andra ämnen än guld och silfver 1 skålp. — 20 j 15 Tull-Komitéens Betänkande. 42 Fisk: färsk saltad eller inlagd: anjovis, sardeller och thonfisk, kärlens vigt inberäknad andra slag, saltad eller inlagd, äfvensom torr eller rökt Fiskben ; se Ben. Fiskskinn, oberedda eller beredda Fjedrar: till begagnande för jernvägsmateriel s. k. krinolin-, öfverkladda, omspunna eller omväfda; se Karkasser. ur-; hänföras till delar af ur, ej specificerade, andra slag, ej specificerade, förtullas lika med det ämne, arbetad t, hvaraf de bestå. Fjäder, ospritad eller spritad Fjäli, s. k. hvalfisk-; se Ossa Sepige.
Ock dä den genom det föreslagna utbytet af merberörde tvänne boställen för Svinstads församling åsyftade fördel kan, enligt hvad utredt blifvit, vinnas utan någon förlust för Staten anser Utskottet sig äga skäl tillstyrka Rikets Ständers bifall lill hvad Kongl. Maj:t i berörde hänseende nådigst föreslagit. Stockholm den 13 Mars 1851. Ank. till Exp.-Utsk. den 14 Mars 1851, kl. 10 f. m. Utlåtande, i anledning af föreslagna förändringar uti nuvarande sladganden angående förräntningen af fonden för Hjelmare kanaloch slussverks framtida underhåll. (R:gs Afl) Ridderskapet och Adeln har till Stats-Utskottet remitterat en af Herr Anckarsvärd, August, härom väckt motion, för hvars innehåll Utskottet skall redogöra, sedan några närmare upplysningar om tillkomsten och lydelsen af de stadganden, som motionären ansett böra förändras, först blifvit meddelade. 8 Stats-Utskottcts Ullålande, N:o 78.
Ständer för lotsoch fyrinråttningen med dertill hörande personal anvisat det sålunda beräknade beloppet, tillhopa 616,460 R:dr, att, på sått hittills skett, såsom reservationsanslag å Riks-staten upptagas, äfvensom medgifvit, att de öfverskott, som å Statsverkets, under titel »båkoch lotsmedel» beräknade inkomster, kunna uppstå, jemväl må för lotsoch fyrinråttningen få användas; men med afseende derå, att inkomsten af båkoch lotsmedel möjligen icke kommer att uppgå till det af Rikets Ständer beräknade beloppet, hafva Rikets Ständer härvid fästat det förbehåll, att andra inkomster, ån de nu afsedda, icke må för lotsoch fyrinråttningen användas. 12:o. Då emellertid, i jemförelse med de betydliga summor, som numera för lotsoch fyrinråttningens hehof anvisas, den för samma ändamål afsedda andel i afgiften vid Landsorts fyrbåk icke år af någon särdeles betydenhet, har det synts Rikets Ständer skäligen kunna ifrågasättas, huruvida ett sådant bidrag fortfarande bör till lotsverket ingå, helst, såvidt Rikets Ständer varit i tillfälle inhemta, ifrågavarande uppbörd grundar sig på ett undantagsstadgande, hvarigenom fartyg, som passera Landsort, åro förpligtigade att, utom vanliga båkoch fyrafgifter, jemväl erlägga s. k. lastpenningar. Sistnämnda afgift, hvilken uppkom redan på 1600-talet, då denna fyrbåk af enskild person anlades, var afsedd att motsvara kostnaden för fyrens underhåll, och har sedermera, med någon förändring i beloppen, alltjemt utgått, äfven sedan fyren år 1840 genom köp öfvergått till Kronan. Utaf uppbördssumman åro två tredjedelar för lotsverkets behof anvisade åt Förvaltningen af Sjöärendena och återstående tredjedelen ingår i tulluppbörden.
Enär Rikets Ständer af berörde handlingar inhemtat: att ej mindre vederbörande besigtningsman, än Kammar-Gollegium vitsordat, det flere af ofvan omförmälde, sökanden enskildt tillhörige, byggnader och anläggningar äro för hvarje arrendator, som vill på behörigt sätt bruka och sköta egendomen, nyttige och några jemväl nödvändiga; att den nuvarande af sökanden uppförda caractersbyggnad vida öfverträffa!’ en sådan byggnad, som honom åligger att i stället för den borLtagna uppföra; att sökanden, ej mindre genom denna byggnads uppförande, än medelst nybyggnad eller ny inredning af Kungsgårdens alla hus samt bonings-och ladugårdshus å utlägenheterne, fått vidkännas ansenliga kostnader, äfvensom att under sökandens arrendetid å Kungsgårdens egor åstadkommits odling af icke mindre än 109 tunnland 25 kappland oländig ängsmark; så och då Herr Friherre Löfvenskiöld, genom ofvanberörde i hänseende till jordbruk och åbyggnader å Kungsgården verkställda förbättringar, hvilka vida öfverstiga dem, som enligt lag och arrende-contract honora ålegat, och hvarigenom äfven otvifvelaktigt kommer, att i framtiden beredas en förhöjning af den till Kronan nu ingående arrende-afgift, förvärfvat sig ett billigt anspråk på erhållande af den sökta Bih. till R. St. Prot. 184$- to Sami. 1 Afd. 28 Expedilions~Utsk.ottets Förslag till lind. Skrifvelse, IV.o
En författning, utgifven under den <4 Juli i835, föreskrifver såsom ändring i K. förordn. den 20 Januari 1824., att öfrige jordägare äro berättigade att för den vägrandrs andel i arbetet godtgöra sig genom en motsvarande andel i hans genom vattendragets sänkning eller uttappning förbättrade eller tillökade ägor. En så väsendtlig omständighet, som denna, hör icke förbises vid ämnets behandling. Då frågan afser företag af stor vigt, så bör hon icke heller uppskjutas, i afbidan på en allmän förändring af Byggn.-b:n, — hvarmed det måhända ännu kan komma att länge dröja. — Emedlertid hör landet icke sakna fördelen af det stadgande, som detta betänk, åsyftar. Jag anhåller om återremiss, till vinnande af rättelse uti hvad jag nu haft äran anmärka. Utsk. torde äfven finna, att något mera uppmärksamhet bör egnas åt ordalydelsen, hvilken synes nog mycket skilja sig från den vackra och gedigna författningsstil, hvarför 1784 års lag är utmärkt. Frih. Cederström, Jacob: Det är i anledn. af Frih. Boyes anmärkn., sora jag begärt ordet. Om Frihtn behagat - Den iG Maj f. ra. gal lemna uppmärksamhet åt mitt sista yttrande, sluille Frih:n erfarit, alt jag, såsom motiv för min anhållan om afslag å hetänk., åberopade den motion, på grund hvaraf vi kunna hoppas, att förslaget till ny Byggn.-balk blir anlaget, och uti hvilket förslag föreskrifterna i de särskilda omständigheterna af det uti förevar, betänk, framställda ämne äro fullständigare, noggrannare och i allmänhet bättre uttryckta och bestämda än uti Utsk:s utlåtande.
Uti en del socknar af Dalarna t. ex. önskar man, så vidt görligt är, att bibehålla det närvar, sättet härför, och derföre är det som StatsUtsk., sedan det föreslagit åt - Den 22 Januari e. ra. i5i skiIliga förändringar uti stadgandena för spannmålsräntans utgörande, intager det förbehåll, att i de orter, der man funné det beqvämt att fortfara på annat sätt, berörde stadganden icke skola lägga något hinder deremot. Om It. o. Ad. icke vidtager några nya stadganden, är tillägget öfverflödigt; men skola några nya allm. stadganden äga rum i afseende på tillämpningen of det beslut, R. o. Ad. redan fattat, så anser jag, för min del, åtminstone böra närmare pröfvas, huruvida icke dessa nya stadganden erfordra ett dylikt undantag, som Utsk. uti mom. lit. e föreslagit, hvarföre jag förenar mig med Gr. v. Fersen uti den anhållan, att frågan härom måtte få hvila, tilldess R. o. Ad. fattat sitt beslut i anledn. af det förslag, jag afgifvit till vissa stadganden för leverering af räntepersedlarna, — ett uppskof, soin hvarken kan medföra någon tidsförlust eller några olägenheter, men deremot den vinst, att derigenom kommer att stå R. o. Ad. öppet att gemensamt pröfva de frågor, som med hvarandra stå i sammanhang. II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla momtn litt. cl och e af 5:te punkten. Gr. von Fersen: Jag förnyar min anhållan, att lit. cl måtte företagas, icke i sammanhang med lit. e, utan särskildt, och att sedermera propos. måtte framställas derå, att lit. e må få hvila, för att förekomma i sammanhang med Frih. Palmstjernas förslag. Gr. Horn, Claes Fredr.:
Utskottets uppmärksamhet liar ytterligare, genom gjorda anmärkningar, blifvit fästad å viglen deraf, alt lor Svenska Armeen beredes något anslag lill bildandet under fredstid af en Ingenieuroch PontonnierCorps; och har Utskottet af sådan anledning tagit noggrann kännedom af det detailerade förslag i ämnet, som af Majoren vid Kongl. Ingenieur-Gorpsen, Öfvorste-Lieutenanten m. m. Meijer blifvit upprättadt och, bland öfrige försvarsverket rörande handlingar, till Utskottet atlemnadt. På grund af hvad samma förslag innehåller, får väl Utskoltet medgifva, att, vid ki igstillfälien, det för Armc'ens rörlighet och ändamålsenlig» verksamhet är a( stor vigt, att tillgång finnes å en vid Ingenieuroch Pontonarbeten tillvand personal och att ensidigt vore, cl et tillgängarne medgåfve anskaffningen af en fullständig Pontontrain; men då dessas inskränkthet nödgat Utskottet följa den grundsats, att endast för de mest oundgänglige utgifter tillstyrka anslag och dessa ofta till nedsatt belopp, finner Utskottet sig föranlåtet yttra deli åsigt, att anskaffningen af materiel för Ingenieuroell Pontonai beten, helst någon bestämdt tillFyllestgörande theori för Ponlon-lillverkningen icke ännu lärer blifvit antagen och godkänd, i Utskottets tanka tillhör de utgifter, hvilka till en annan lid kunna uppskjutas. Utskottet förblifver således vid sitt afslyrkande utaf det anslag Kongl. Maj:t i denna del äskat. Utskottet bar noga öfvervägat hvad de bos Ridderskapet och Adelrf. framställde anmärkningarne emot Utskottets afstyrkande af allt anslag för; 12:0. Kirke till Carlsborgs Lavetage; i3:o.
Ad els-Prii/i legiér ne om förklaring af 32 § deri Adlersparre, Grefvinna, om pension för henne. Se Hufvudtitel ö:de. Advocat-Corps, om inrättande af en sadan pa Stat * • Afgärda-hemmamegares rätt att söka skifte ä Skog oell Utmark, angrde . Aflöning för Riks-Ständens och Utskottens Canzliperson il. Se Riksdagskostnad. Aflöningssätty om förändradt för Presterskapet. Se Presterskapet. Afradsland Spannmål, förändringar i stadganden om beskaffenheten deraf .. Svar pä återremiss ... I anledning afskiljaktiga beslut. Afrads-Spannmälen Se Stats-Verket, dess inkomster, -sid. 3. Afskrifning af i och för Revisionen öfver Rikets Élemeutar-Läroverk förskjutne summor . „ af f. d. Kronofogden J. P. Lundqvists uppbördsb ilance. Se Lundqvist „ af åtskilliga i förra Allmänna MagazinsFondeus räkenskaper balancerade summor „ af i Förvaltningens af Sjö-Ärenderne räkenskaper balancerade 20,000 Rdr. Se Anmälan N:o (»3. af 3:ne utaf Låne-Cont.oret i Malmö utgifne Discontlån till Ryttmäst Frih. J. W. Bennet, försedde med Ryttmästaren G.Horns borgen ... af 4 Odlingslån samt förande inom linien af ett dylikt „ af en såsom falsk ansedd Kgl. Ränte-Kammarens Assignation å 7,900 Rdr Se Stats-Tidningen. Afvittring, om ansvar för Prest, som viger utan bevis om sådan Svar på återremiss Allmänna arbeten, om sättet oell vilkoren för utbetalning af anslagen dertill Alm, J. F., Landt-Räntmästare, ang:de utbekommande af ytterligare begrafningshjelp efter honom Almroth, N. W., Öfver-Directör, om ett honom tillagdt arfvode. Se Anmälan 29. Alun-Tlondén. Se Stats-Verket, dess Inkomster, sid. 6.
Man har bevist , att oita tre hela år behöfvas för att få ett vanligt civilt mål , endast i de tre föista instancerna afgjordt. Då man efter - Den 24 Februarii, ainnar huru många händelser, som på denna tid kunna inträffa och förändra rättsökandes borgerliga förhållanden, ja förändra deni till dtn grad , att det för dem kan blifva en lika flor lycka att efter det tredje året förlora en rättegång, som att vinna den under det första, mäste man visserligen beklaga en sådan långsamhet. Täger man vidare i betragtande, Rtt , i anseende till doms olarnes öfverhopade göromål, de för mindre brott tilltalade personer måste i väntan på laga ransakning, längre tiff än annars hehöfdes hållas i häckte; besinnar man Statens directa förlust genom den sålunda ökade underhållskostnaden och dess indirecta genom arbetsföra arresterade per* soners overksamhet; öfveryäger man framför allt dtn moraliska förlust Staten måste lida derigenom att flere vanartige under en längre tid lemnäs tillhopa att smitta hvarandra med elaka böjelser och stärka hvarandra i frarns härdandet deri; eftersinnar man dessutom, att genom denna längre arrest, den brottslige V* rikligen 'straffas dubbelt, en orättvisa som han ej kan undgå att djupt känna och sorn i samma mohn måste försätta honom i en fiendtlig sinnesstämning emot staten; besinnar man allt detta» sä mäste man vara utan deltagande för mensklighetens och fäderneslandets väl, Om man icke härutinnan skulle önska en förändring. Konungen har visserligen sökt, så långt möjligt varit, att afhjelpa det öfverkiagade ondm Löner och arfvode n hafva blifvit anslagne till förstärkande af Hof - Rätcernts ledamöter och en ny inrättad \ Christianstad, Men det onda Den 24 Felruarii, har djupare rötter.
Ingressen och lista §:n. 1 afseende på ingressen erinrade Ur F ri b. o. L a 11 el I 111., alt den berodde af de beslut R. o. Ad. rör.-de paragraferna fattade, hvarföre Hr Landtm, hemställde, alt dess pi öf ning måtte uppskjutas tills paragraferne blifvit pröfvade. Bifölls. Uppå derefter framställd propos. Lief 1 §:n af R. o. Ad. bifallen. lidra § 111. Frih. Boye: Här sättes cautionisten i samma predicament med sjelfva gäldenären. Förhållandet dem emellan, i anseende till rättsgrunden, är dock helt olika. Man kan antaga, alt eäldenären förut alltid velat något om lagsökningens annalkande; cautionisten deremot bar varit i okunnighet derom. Mig synes det således, att billigheten fordrar, att dessa åtta dagar, i Stället för att räknas ifrån kunskaps erhållande 0111 lagsökningen, borde räknas ifrån kunskapen om utslaget. Det är icke billigt, alt cautionisten skall hafva mindre rätt, än sjelfva gäldenären, och gäldenären har förut vetat af lagsökningen, det kan man alltid antaga, då deremot cautionisten ej på förband derom äger underrättelse Jag får således hos Hr Frih. o. Landtm, anhålla om propos. derpå, att dessa åtta dagar må räknas ifrån den dag, då cautionisten har erhållit del af utslaget, hvarigenom fordran är godkänd och till betalning fastställd. Frill. Cederström, Anders: I sjelfva verket lärer förhållandet ej vara så farligt, som Frih. Boye påslår, emedan ungefärligen samma rättigheter i detta fall åtnjutas af borgesmannen, som af gäldenären. Borgesmannen har, om denna 5 antages, åtta dagar efter det alt han erhållit del 222 Den 16 Ja nu ari c. m. af lagsökningen. Gäldenären har också samma lid på sig elter det alt lian blifvit lagsökt, d. v. s. alt han ej kan byslittas förr än åtta dagar elter lagsökningen, och ingendera kan bysnttas förr un utslaget fallit.
I anledning af gjorde anmärkningar vid BancoUtskottets Memorial N:o 19, i följd af 1827 års RevisionsBerättelse, rörande ändring uti 3 Art. 2 §. 2 Mom. af det Reglemente för OdlingsLån, sorn, genom Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 20 Januarii 1824, blifvit till allmän efterrättelse utfärdadt. Frän Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet: Af den 24 sisth October: N:o 158. I anledning af väckt fråga om förändring i PresteTiondens utgörande på Gottland. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 24, rörande Kyrkors sammanbyggnad. I frågan om sättet, att framforsla Kronans Ekvirke. Angående yrkad oföränderlighet i föreskrifterne om husbehofs-bränvinsbränningen. I anledning af gjorde anmärkningar vid Betänkandet N:o 124, rörande 122 Den 2 Ko vomb er e. lii. väckta frågor om bekofvet af Lönetillökning för Gymnasiiock ScholceLärare. I anledning af gjorde anmärkningar vid Betänkandet N:o 83, angående vackt fråga, att Directionen öfver Danviks Hospital måtte förklaras oberättigad, att uppbära recognitionsafgift till Hospitalet vid försäljning af Skattehemman. 1 anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 131, angående väckt fråga om undanrödjande a.f hinder för enskilte Theatrars inrättande i Stockholm och Rikets öfrige Städer. Lades på bordet. Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan ett quart till 13 om aftonen,. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim« Tisdagen den 3 Nov. 1829. Plenum klockan 12 Förmiddagen.
Deremot hafva de öfriga Riks-Stånden beslutat, att denna § skall bibehålla sin nuvarande lydelse, hvadan, enär i denna fråga tre Stånds beslut utgör Rikets Ständers, denna § kommer att lyda på följande sätt: »Afgift för bränvinstillverkning erlägges i landtränteriet. Dervid företes uträkning, som i §§ 8 och 9 omförmäles» ; hvilket Utskottet skolat för Rikets Ständer anmäla. § 22. Samtliga Riks-Stånden hafva godkänt Utskottets förslag vid denna §. att om tillverkning under en termin skulle med mer än en tiondedel öfverskjuta det belopp, hvarför anmälan skett, afgiften för den del af öfverskottstillverkningen, som öfverstiger denna tiondedel, skall utgå med en fjerdedels förhöjning utöfver hvad i § 19 finnes bestämdt, äfvensom att tillverkare skall för sådant öfverskott inom åtta dagar efter terminens utgång till landtränteriet inbetala den derå belöpande afgift, dock har Bonde-Ståndet, beslutat, att näst efter orden: »under en termin» skulle inflyta orden: »eller under tvänne eller flera efter hvarandra i ett sammanhang följande terminer» samt att efter orden: »inom åtta dagar efter terminens utgång» skulle inflyta orden: »eller der tillverkare begagnar tvänne eller flera efter hvarandra i ett sammanhang följande terminer, inom åtta dagar efter sista terminens utgång.» Som emellertid Utskottets ofvan omförmälda förslag blifvit af tre Stånd godkändt, lärer Bonde-Ståndets skiljaktiga beslut hafva förfallit.
Om emellertid det fortfarande kunde anses behöflig! att lemna äfven andra än volontärer på stat och soldater tillfälle att vinna underofficersbefordran, torde det vara riktigast att de antagas till lönlöse volontärer, intilldess de aflagt behörige kunskapsoch tjenstgör i ngspr of. Följande bestämmanden för underofficersbefordran synas derföre blifva lämpliga, nämligen: att ingen må till underofficer antagas eller befordras som icke aflagt de kunskapsoch tjenstgöringsprof, som enligt de olika vapnens beskaffenhet, kunna erfordras; att vid förflyttning från andra vapen, underofficerstjenst icke må förrättas förr än gradpassering blifvit verkställd och fullständig tj'*nstgöringsexamen undergången Kostnaden för underbefälsskolornas organiserande på här ofvan föreslagna sätt innefattas i den föregående kostnadsberäkningen för indelda arméns vapenöfningar. (Bil. A.) 33 Bil. A. FÖRSLAG till föreskrifter rörande undervisningen, kunskapsprof m ui vid indclda Infanteriets Lndcrbefålsskolor Första Afdelningen. 1. Kompaniexercis i sluten och spridd ordning, »Soldatundervisningen», Instruktionen för soldaten om hand gevärets kännedom och vård m. m., som redan i rekrytskolan skall vara inhemtadt, genomgås ånyo fullständigt. 2.
Derför hade hans politik varit ytterligt-gående; han hade målet fjerran, derför fordrade han så utomordentligt mycket; han ville väcka lidelse mot kejsardömet, derför störtade han framåt, våldsam och hänsynslös; han talade om allt eller intet, och det slags politiker få lätt blott det sista. Men då kejsardömet föll vid Sédan, då republiken blifvit proklamerad från Hotel de Ville, då han hade nått mera än han hade väntat, då var en annan politik af nöden. Det fms intet behagligare än att vara extrempoli-tiker. Det är så ofantligt behändigt. Att aldrig slå af på sina fordringar, men att beständigt kräfva sina principer fullständigt genomförda, det är en särdeles klar ståndpunkt. Och det ser så tilltalande ut, att sålunda alls icke vilja pruta, det låter så nätt, och det ser så lätt ut att från ett sådant fäste skämta öfver de män, som äro villiga att göra med-gifvanden. Det är blott det ledsamma för den såk, dessa män kämpa för, att den aldrig får något gagn af deras kamp.Sjelfva stå de i en särdeles fördelaktig belysning, men för saken ser det temligen mörkt ut. Gambetta älskade republiken allt för högt för att fråga efter, hvad det behagligaste var för honom. Det offrade han gladt och villigt. Då det gälde att befästa republiken, då var der intet rum för ytterlighetspolitiken, och han offrade den och blef opportunitetspolitiker. Och det är denna politik, som har gjort Frankrike till hvad det är. Det är Thiers och Gambetta, som hafva upprättat Frankrike efter kriget, det är Gambetta, som helt och hållet har konsoliderat republiken, som har å ny o skaffat Frankrike dess gamla plats i stormakternas led. Hvad är opportunitetspolitiken? Det är erkännandet af att verlden icke blott på det geologiska området utvecklar sig genom de små framstegen, en insigt uti att detta gäller lika så mycket för politiken. Dess anhängare upp-gifva aldrig principen, idéen; men kunna de genomdrifva något, som bringar dem om än blott en mycket ringa bråkdel närmare till målet, så gripa de derom med båda händer, under förhoppning om mera nästa gång; inom den föreliggande situationen göra de allt hvad de kunna för att blott vinna något.