Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror dock, att med de De ii 6 December e. m. 47 9 egenskaper, jag ansåg tillböra en militär, i förening med ett någorlunda ljust förstånd, eller hvad man på franska kallar sens commun, blir man en ganska god jordbrukare. Det är ju dessutom icke förbjudet att en eller annan gång läsa en eller annan tidskrift i landthushållning; jag har härmed blott velat säga, att någon djup insigt icke beböfves för att någorlunda väl sköta sin jord. Ilvad Frih. Raabs anmärkn. om båtsmanshemmanen beträffar, kan jag icke lemna den obesvarad. Jag har i år gjort mönstring inom Blekinge län och funnit, att bristen på boställen just är roten dertill, att denna provins är den sämst odlade i hela Sverige, emedan den mängd båtsmän, som der finnes, är lemnad på egen hand och utan föredöme. Funnes underofficers-och kapitensboställen der, skulle förhållandet vara helt annorlunda, och Blekings-boerne skulle måhända derefter prisas såsom lika goda med några andra. Jag har endast i förbigående velat nämna detta, på det man icke måtte taga båtsmanshållet såsom ett föredöme, för att derefter lämpa det öfriga, som är vida bättre i det skick det f. n. är. Många ledamöter hördes ropa på propos. Hr Mannerskantz, Carl Axel: Man har här anställt en jemförelse mellan vår indelta Här och de utländska konskriberade Härarne, och man har velat påstå, att man i dessa länder är missbelåten med dem, samt att man skulle vilja tillegna sig hvad vi i detta afseende äga. Det är naturligt, att der man måste underhålla en så stor krigsstyrka som på kontinenten och derigenom drifva konskriptions-systemet till det yttersta, missnöje skall äga rum. Om man således reser i dessa länder och finner missnöje vara rådande, får man deraf icke draga den slutsats, att de skulle kunna undvara de Arméer, som derstädes finnas, och jag tror icke, att någon skall vilja frångå det antagna systemet. Det är af samma skäl, som äfven vi måste tillegna oss detta system, huru tryckande det än är, om det är nödvändigt.
Och denna Rikets Ständers anhållan hade, vid rådslagen i de nu anmärkte punkterna, efter ordalydelsen blifvit följd, då l:o, enligt StatsRåclsProtokollet lör den 24 Januari 1835, i underdånighet tillstyrktes infordrande af förslag till ny reglering af förrnärnnda Regementens Stater, begränsad inom de befintliga tillgångarne, hvilket tillstyrkande ej heller vore af mig omför - 241 mäldt, 2:o, sedan bifall härtill icke lemnades, utan frågorna gjordes beroende endast af tillgång på Tredje hufvudtitelns besparingar, de nu anmärkta underdåniga tillstyrkanden den 9 December 1836 afgåfvos, samt 3:o, enligt StatsRådsProtokollet för den 13 Januari 1840, i underdånighet föreslogs, att, vid då instundande Riksdagen, förnyad framställning måtte göras om de ökade anslagen, hvilka, utgörande för GardesRegementena tillsammans 18,568 R:dr 27 sk. 6 r:st och för KronPrinseus HussarRegemente en föränderlig, till högst 1321 R:dr 39 sk. uppgående, summa, kunde betraktas såsom obetydliga, då de med Tredje hufvudtitelns totalsumma jemnfördes. Om den åberopade, i Rikets Ständers oftanämnda skrifvelse af den 6 Oktober 1834 framställda, anhållan uppfattas, såsom sig bör, icke serskildt, utan i sammanhang med Deras i samma skrifvelse anmälda beslut rörande besparingarnes disposition och de högre lönernas blott vilkorliga fortfarande (på sätt den ock i anmärkningsmemorialets första punkt omförmäles), måtte det finnas otvifvelaktig!, att Rikets Ständers afsigt med denna anhållan uti ett ämne, som till vigtigaste delen på Deras slutliga pröfning berodde, icke rimligen kunde vara att upphäfva eller till verkan förringa
Riksdag beräknades att oförändrado bibehållas vid hvad de då utgjorde; eller genom Banco-Disconten utlånte 6,724,000 R:dr B:co, med tillägg af 1,400,000 of Filial-Disconternes Creditiver tillika med de 700,000, hvilka beräknades att åtgå till inlösen af Filial-Disconternes assignalioner; tillsammans 8,824,000 R:dr; Och anse Utskotten sig alltså böra till Rikets Höglofh Ständers bifall föreslå; att, i närmaste likhet med sistnämnde förhållande, en summa, af Atta Millioner Riksdaler Banco nu äfvenledes må blifva bestämd, att, förutan ett särskildt anslag af 500,000 R-dr samma mynt för beläning af Puhlique papper, af Banquens fonder användas till fortsättning af Banco-Disconteus utlåningar, efter de hittills vanlige grunder, eller med iakttagande af de förändringar xxxviii Statsoch Banko-Utskottens Utlatanden. deruti, hvilka vid denna Riksdag kunna föreskrifvas, sedan Banco-Utskottet ensamt, uti dessa, egenteligen Reglementariska, afseenden, utlåtit sig öfver de särskilde förslag till ändringar, som uti flere inom Riks-Stånden gjorde Motioner blifvit framställde. Förenade Utskotten hafva likväl ansett tvänne hu fvudsak liga omständigheter, ehuru egentligen hörande lill Disconteringens verkställighet, ega så nära sammanhang med allmänna Finance-Regleringen , att Utskotten trott sig böra särskildt till Rikets Högloft. Ständers bepröfvande hemställa sina åsigter och förslag derom ; hälst då flere remisser, dem Utskotten fått samfälldt emottaga, äfven dertill föranleds.
Fastän Kongl. Majit uti särskild Nådig Proposition föreslår Rikets Ständer attSalpeter-hjelpen i Småland hädanefter må utgå endast efter kronovärdi, samt dessutom några förändringar rörande vissa mindre betydande anslag förekomma, kan likväl äfvenledes nu vid de beräkningar, som ega rum öfver Statsverkets tillgångar, enahanda summa, som för närvarande är beräknad, antagas utgå med Biko Ridr 1,690,200: Den till Stats-Verket i allmänhet inflytande eller Kronan behållna andelen af ordinarie räntan uppgick år 1847 till ltidr 607,701: » 1848 » 610,827: » 1849 » 615,791: » 1850 » 617,317: » 1851 » 625,160: Transport R:dr 1,690,200: Bilt. lill II. St. Prot. I Sami. t Afd. 1 Haft. l 4 Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. om Statsverket 1883. Transport R:dr men Lief, i anseende till de vid sednaste Riksdag skedda öfverfljttningar, af Rikets Ständer då beräknad till 668,450 R:dr. Enär förenämnda öfverflyttningars belopp beräknades till utöfver 70.000 R:dr, och den förminskning, som genom förändring af sältet för Salpeter-hjelpens utgörande i Småland skulle uppkomma, ej uppgår till mera än vid pass 16 å 17,000 R:dr, kan nu med säkerhet af denna titel beräknas en inkomst af ... 2:o. Afrads-S'p anma len har år 1851 utgjort 43,799 tunnor, hvaribland 1,279 Hafre. Dess belopp kan med säkerhet antagas till alt motsvara 43.000 tunnor Råg och Korn; värdet derå å 6 R:dr pr tunna utgör 3:o. TiondeSpanmålen.
— Och ehuru man synes vilja glömma hvad man förut erfarit , så äro likväl olägenheterne af en för vida sträckt Assignering tillräckligen bestyrkte , hvarom jag blott torde behöfva åberopa exemplen af en Hallencreutz, cn Korsberger med fleie. Den 3 November e. m. 6f> Man har redan sagt, att Assignationer ej äro mynt 3 men jag vädjar till dem, som vistats i en del Provinser, om ej invisningar till och med nästan utträngt det vanliga myntet. Slutligen vågar jag vördsamt föreslå, att då for fattningen af den 13 Jul ii 18 »B stadgar, att Assignationer icke få utfärdas ä mindre belopp än too R:dr B:co , detta minimum måtte nedsättas till 66 R:dr 32 sk. samma mynt, för »tt genom denna visade beredvillighet att gå de andra Stånden till mötes, undvika en vidlöftig granskning af en assignations-lag , om hvilken vore vida mer att säga , än hvad sorn här i dag blifvit anfbrdt och hvars goda beskaffenhet i det hela åtminstone jag, för min del, på det högsta betviflar. Herr von Hohenhausen Michaél: En värd Ledamot har anfört, att den stadga, som vidsista Riksdag utfärdades angående Assignationer, var en nyhet, som medförde inskränkning i allmänna rörelsen. Huru mycken nyhet detta var, torde bäst upplysas derigenom , att man påminner sig , det tryckte Assignationer 6edan mycket länge alltid varit förbudne. Småningom uppkom ett missbruk , ett eluderande af förbudet derigenom , att Assignationry:- ne graverades i stället för att tryckas. Flera författningar, och bland annat den af år 1766, innehålla : ”Det kan ej förenas med ordning och be”främjande af säkerhet uti allmänna penninge - 7° Dan 3 November e. m. "rörelsen, att enskilta personer, i stället att nytt”jz verkeligt mynt i deras handel och köpenskap, eller till bestridande af nödige utgifter ”i deras handtering , utgifva koppar-poletter, "skrifne eller tryckte sedlar på skillingtal , eller ”så kallade Valuter, tryckte Assignation er eller *’
Iivari begardes. a t t flickoi. skulle kiuina f % intagas i de högre ldasseriia, i statens eleineiitarläro~~erk för gossar. Notioneii föll siväl d&amp; som d fóljande riksdag, cla ilen återkonmit i den ä~ichade formen. Vid ramma iilixdag förekom * en en motion af hr G. F. Ostberg, som furdog. titt. för att vinna erfarenhet o111 fördelal-ile af gerneiisaiiiliet~iiiiclervisningen för gossar och flickor. d nigot eller nigra at ' atatens läroverk sådan gemensam iiiidervisnhg skulle anordiiax. propositioner till 1887 och 1890 års rikxclagai~ föreslogs, att vid \ issa läroverk och uii (ler issa sa villkors nppfyllande vederbörande kommunal styrelse skulle fa hest äm111i %:) huruvida kvinliga lärjungar mB i m i n a.f utrymme rid Iiimverket mottagas % samt att &gt;om flickor finge tillträde till 1iii.uverket borde en lärarebefattning, i allmänhet den, fiir 1i.iilkeii lägre kunskapsfordringnr ansågos tillräckliga, 1) eklädas af eii lrvinna som jämte sin undervisning skulle lm i uppdrag att. vara förest&amp;ndariiina för fiickorna~. Deii förstnäiniida riksdagen. blef, innan frkgan h i m i t belmildlas, iil,plöst; vid 1890 års riksdag föll läro-c7erksreformeii och med den ~ a m k o l ~ f i. ~ g a l l. Sasom nyss nämndes, hade i fiirbskolekomit~ns izt18taniir bl. a. föreslagits, a t t en mängd enoch tv&amp;-klassiga pedagogiei. samt treoch fenzldassiga läroverk i vissa niinbe stiider e l d l r ombildas till sainskolor för gossar och flickor med en nf ' koinitkli utarbetad unde~visni~~.gs~lan.
Bankens capital-/ordringar för meddelade lån och creditiv samt förskott: a") af Banco-Utskoltels Utlåtande } N.-o log, a) af Riksgälds-Contoiret, oberäknadt de, enligt Rikets Ständers 1830 årens Riksdag, inom linien förda, fordringsposter R:dr b) af Kongl. Commerce-Collegium c) af Jern-Contoiret d) af Mynt-Verket för erhållet förskott e) af åtskilliga städer m. fl f) af enskilde personer: för lån emot pant af Bankens utfärdade obligationer. för dito dito af guld och silfver samt koppar och jern . för dito emot inteckning i fast egendom för såkallade skiftesoch odlings-lån och g) af Banco-Disconten samt Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö för dem meddelade fonder: till lån med omsättnings-rätt eller i allmänhet s. k. Discont-lån 8,000,000: till lån mot säkerhet af publika papper 500,000: till lån genom Handelsoch Närings-Disconten 989,500: Summa R:dr I afräkning å dessa fordringar, hafva intill 1839 års slut, följande Capital-inbetalningar, utöfver hvad som i samma låneväg åter utgått, blifvit verkställde, nemligen af Rikgälds-Contoiret, genom de årliga afbetalningarne å de till Banken utgifna obligationer med 4 procents ränta 440,000: genom verkställd liqvid af Bankens återstående fordran för ut lemnade Piastrar 150,828:18. 5. d:o af förskottet å 1834 års
På Hedervärda BondeStåndets Ledamöters Vägnar Olof Håkansson. f/f. M. Rosbeck. Den 9 Augusti Utdragaf Protocollet, hållet, uti Riksens Högloft. Ständers Allmänna Besvärs och Oeconomie Utskotts Plenum Thorsängen 3 Augusti i8iS S. D. V id justeringen af Protocollet för den s8 nästlidue Juli, ingäf Herr Handelsmannen Stabeck, i anledning af sitt till samma Protbcoll gjorda förbehåll, ett yttrande angående Utskottets utlåtande öfver do af Hedervarda Bonde-Ståndet gjorda anmärkningar vid Betänkandet rörande Skjuts-inrättningen, hvilket yttrande var af följande innehåll: Det förundrar mig högeligen, att Högloft, Utskottet icke gjort det ringaste afseende på de välgrundade anmärkningar, som med Betänkandet öfver skjutsningsfrågan ifrån det Hedervärda Bonde-Ståndet till Utskottet blifvit remitterade, Såsom skäl för nämnde åsidosättande, åbetopar Utskottet i detta fall sitt afgifna Utlåtande, . att det Hedervärda Bonde-Ståndet icke skall hafva bestridt de grunder, hvarpå Utskottet byggt det sitt Betänkande, sorn förer Skjutsning» ärendet, men deruti har Utskottet orätt, enär allt hvad sorn Utsko.ttet anfort såsom talande för Utskottets sköna resultater, har dels af det Hedervärda Bonde-Ståndet och dels af mig så tillsägande sjufaldUblifvit veder lagd t. Att någon vederläggning i anseende till Marke gångs - 5 52 Den 9 Augusti gangs Taxan å Spannmål oell Qkedagsverken under de sist förflutna 50 åren i Stockholms Ijän icke ägt rum och hvarföre jag med stillatigande gått detta alldeles förbi, har varit för att undgå väcka Högloft. Utskottets uppmärksamhet derpå, att Höglofl. Utskottet deruti vederlagt sig sjelf, hvilket af hvarjom och enom, som kan läsa skrifvet och sammansätta meningar, icke lär kunna bestridas.
April P. 366. — angående de så kallade Schlegelske Köpegodsen i Halland. Febr. P. 800. April P. 367, *— angående framtida dispositionen af Wendtholms HofStall Äng. Febr. P. 800. Maji P. 46. 519 StatsUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag: angående gjord ansökan om utbekommande af aflidne Abbe' Voglers pension. Febr. P. 800. Mars P. 168, 209, 604. — i anledning af ansökning om medels anslående för reparation af Kyrkobyggnaden i Calmar. Febr. P. 801. April P. 367. — om ökad Betjening. Febr. P. 80 r. Mars P. 168, 209. —- i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss rörande gjord hemställan om vakt vid LandsCanceliiet och LandsContoiret i Skaraborgs Län. Mars P. 18, 227, 277, 6o3. — i anledning af väckt motion om inköp af ett Hus till Sessionsrum för Utskotten och för BondeSlåndet. Mars P. 21, 231, 278. — i anledning af afledne CommerceRådet Sederholms i Finland bosatte arfvingars anspråk att af Svenska Kronan undfå ersättning för någon del af CommerceRådet Sederholms bos Franska Regeringen erkände fordran. Mars P. 398, 40I> 4^°* Maji P. 46. angående tryckning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof. April P. 367. — angående befrielse för Magistraterne från 520 all befattning med LandtRéinterierne. StatsUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag: om understöd af all männa medel för uppmuddring af Landscrona hamn. April P. 367.
Majit inkomna redogörelser för de kostnader, som, med anledning af Hans Majit Konung Oscar lis dödliga frånfälle, blifvit, för likbegängelse, beskickningar till främmande hof jemte flera vid dylika tillfällen erforderliga och brukliga åtgärder, bestridda af de förenade Rikenas statsverk, hade dessa kostnader uppgått för Svenska statsverket till Ridr Rimt '167,914: 21. och för Norska statsverket till ett belopp, motsvarande i Svenskt Riksmynt 21,330: 42. tillsammans Ridr 189,244: 63. Och då af denna summa på Sverige belöpte dels R:dr 8,000: — som utgått till Kongl. Theater-direktionen för inställda skådespel under kungssorgen och för hvilken kostnad godtgörelse från Norge icke borde nu, mera än tillförene under enahanda förhållanden, ega rum, dels ock, af det återstående beloppet eller 181,244 R:dr 63 öre, en, i mån af begge rikenas olika folkmängd, å Sveriges sida till tolf sjuttondedelar beräknad andel, eller 127,937: 40. Bih. till R. St. Prot. 1859 <3z 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 11 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande M 188. har Kongl. Maj:t, sorn, efter behörig granskning, godkänt de afgifna räkningarne för ofvanberörde beskickningar till främmande hof, samt till Sin och Rikets Kammar-rätt öfverlemnat redogörelser för öfriga af Svenska Statsverket gjorda förskott, i nåder äskat, att, till betäckande af omförmälda förskottsvis bestridda kostnader, Rikets Ständer måtte anvisa en summa af tillhopa 1 35,937 R:dr 40 öre; — hvarjemte Kongl. Maj:t behagat tillkännagifva, att samtidigt aflåtits nådig framställning till Norska Storthinget om anvisande af den på Norge belöpande andel, hvarå det belopp, som af Svenska Statsverket blifvit förskjutet, komme att detsamma ersättas.
Maj:t förordnade, i anledning häraf, att tillsägelse om afrads eller tiondes leverering in natura, hädanefter borde ske sist dagen efter Thomae dag, samt att, i de fall, då Räntetagare är boende utom Häradet, den då medgifna tillsägelsen hos Kronofogden eller Regements-Skrifvaren bör göras sist fjorton dagar före Thomae dag; på det de må kunna, innan nämnde dag, räntetagare sådant tillkännagifva, vid påföljd, att någon uppsägning eljest icke anses vara gjord. 56. Om rättighet för Bergsmän, alt lösa Kronans persedeloch tionde - tackjern, m. m. Anmäld den 24 September 1823, och remitterad till Kammar-Collegii och StatsContorets utlåtande. Sedan detta utlåtande inkommit, föredrogs Målet å nyo den a3 Februarii .1825, a8 Bil. t. R. St. Just. Omb.ns Emi.-Ber. d. 4 Nov. 1828. då Kongl. Maj:t förordnade, att, från och med år 1826, ej mindre persedel-jernet, än Kronans tionde-tackjern må af de skattskyldige med penningar lösas, men efter en af Kammar-Collegium och Stats-Contoret samt Bergs-Collegium bestämd taxa, upprättad på samma sätt som hittills för hammar* skatts-priset egt rum. Sättet för denna Taxas upprättande bestämdes närmare den 16 Mars 1826, i följd af Collegiernes, i detta afseende, gjorda framställning. 57. I anledning af väckt fråga rörande de i Riket vistande Judar. Anmäld den i5 September 1823, och uppskjuten. Å nyo anmäld den 10 Sept. 1828, då Kongl. Maj:ts Nådiga kungörelse utfärdades om förbud emot upplåtande till Judar af egande rätt och besittning af fastighet på landet. 58. Om underhålls Summa och Enkesäte för Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessan. Anmäld den r5 Sept. 1823, och vederbörande underrättade om innehållet, hyaröf - Bil. t. R. St. Just.
Statens, på det rikaste godtgjorde kostnad, blifver, i alla fall, både i sig sjelf 3 H. 8 58 Den 4 Mars f. m. och relativt till dess utgifter för andra angelägna läroverk, högst obetydlig, ty för ett helt rike kan väl icke en årlig summa af 8 å 10,000 r:dr b:co annorlunda anses; och iner än detta belopp konuner säkerligen icke alt behöfvas Med anledn. af hvad jag här vördsamt framställt, är min ödmjuka anhållan, att R. Ii. St. täcktes storsinnadt bevilja; i:o att Ulltuna kungsladugård ined dertill hörande ägor och byggnader, då nuvnr. arrende-contract tilländagå!', eller den i4 Mars 1848, öfveriåtes lill inrättande deistädes af ett större central-landtbruks-institut, öppet för elever från alla Sveriges provinser, och att således ny utarrendering af denna kungsgård, hvilken författningsenligt bör år 1845 eller sednast 1846 för sig gå, kommer att inställas; 2:0 att 5 års arrende från och med 1841 af kungsgården få uppbäras och förräntas af Upsala läns hushållningssällskap, med solidarisk ansvarighet, lill bildande af en grundfond för nämnde landtbruksinstitut, hvilken fond sedermera årligen kommer att ökas med en summa motsvarande det nuvar. arrendet, till dess denna fond uppnått sitt maximibelopp, så att alla omkostnader i och för detta läroverk må, utan alla statsbidrag, af grundfondens räntor derefter kunna bestridas; 3:o att, med ledning af den erfarenhet, som redan blifvit inhemtad, och än ytterligare kan inhemtas , dels af Degebergs, dels af andra godkända landtbruks-instituters organisation och förvaltning, ett förslag utarbetas af sakkunniga män lill reglementariska stadgar, lärares antal och aflöningssätt m. m., att framläggas för rikets näst-sammanträdande Ständer till behörig granskning och antagande, och att på förhand alla förberedande åtgärder vidtagas, så att Ulltuna central-landtbruks-institut vid kungsgårdens tillträde må kunna genast sältas i kraftfull verksamhet för sitt stora ändamål.
Der finnas nemligen såsom riksråd upptagna personer, hvilka bevisligen icke varit riksråd, hvaremot andra blifvit uteslutna, som varit det. Har misstag kunnat ske i ena fallet, så torde det äfven kunnat eea rum i ,det nuv:de. Dessutom säger Botin i sitt »utkast till Svenska folkets historia», att det är ganska svårt att bestämma, hvilka som varit riksråd. Han yttrar pag. 209: »Under det att Riket var deidt emellan tvänne och flere tillika regerande konungar, begvnte rådsvärdigheten blifva en ärftelig rättighet hos Adeln; så att hvar och en besutten Adelsman kunde al Konungen påkallas, rådfrågas och brukas vid Räfst-Tingen.» Häraf synes att Riksrådens antal icke från början var bestämdt; ulan att i många landsorter riksråd funnits, hvilka tilläfventyrs aldrig varit i utöfning af Riksrådsembetet. Jag ernar icke trötta R. o. Ad. med något längre anförande, men såsom ledamot af Riddarh. -Utsk:t vill jag, för att freda Utsk:t från beskyllningen att i denna fråga hafva lättsinnigt förfarit, angifva ett hufvudskäl, hvarföre vi icke ansett oss kunna med godt samvete utesluta en lefvande ätt från antalet af de till säte och stämma på Riddarhuset berättigade, och detta endast på grund af yrkanden, hvilka alltid framställts under formen »lärer» och »tror» med flera suppositioner. Jag hemställer nu, och egentligen till reservanterna, om, när man på flere ställen endast finner dessa obestämda ord, det då är skäl att döma en slägt förlustig sina rättigheter, endast på grund af förmodanden och suppositioner? Jag viii åtminstone icke fälla en sådan dom, förr än jag har klart för mig och det med verkliga bevis blifvit styrkt, att ätten N:o 1 icke är berättigad att under detta nummer representera. Då jag förnummit, att man mycket fästat sig vid reservationerna, ber jag att få anmärka, att uti dem finnas många 90 Den 10 Januari e. m. misstag. Jag vill endast fästa mig vid den sednare af dessa reservationer.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om föränd» ing af Kongl. Förordningen den sty October 1812, om utskrifnings sältet och inrättningen af allmänna Bevärings-manskapet Med Remiss från Hedervärda Bonde-Ståndet, har Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet den 20 i denna månad emotlagit ett af Riksdags-FulJrnägtigen Pehr Sundström framståidt förslag om upphäfvande af föreskriften i Kongl, förordningen den 27 Oclober 1812, angående Bevärings-skvldigheten, att, om en legd Beväringskarl rymmer eller på annat sätt sitt lefverne ändrar, så att han Kronans och Rikets tjenst ovärdig förklaras, skall ilen, som har legt, inom nittio dagar, sig sjelf i tjcnsten inställa , samt att deremot den Be vä rings-yngling, sorn fått antagen duglig och godkänd karl i sitt ställe, bör sedermera vara lii från all skyldighet i berörde afseende, dä, efter motionärens förmenande, den, som legt, icke bör stå i något ansvar för den legdes uppförande, sedan behörige bevis om den legdes freid och förda vandel blifvit företedde och godkände. Som, enligt 33 §. Riksdags-Orclningen, under Civil-och Criminal-Lag äfven böra fors läs de delar af Krigslagar och Författningar rörande krigsväsendet, som ega tillämpning lill medborgare utom krigsstaten , och Utskottet anser det ifrågavarande förslaget angå förändring äfen sådan författning, finnér Utskottet sig, enligt åberopade Grundlags stadgande och 34 §. Riksdags-Ordningen, icke tillkomma att behandla detta förslag, utan får, enligt 44 §. Riksdags-Ord ningen, vördsamt återlemna målet och hemställa till Rikets Höglofl. Ständer att pröfva, till hvilket Utskott det rätteligen hörer. Stockholm den 27 Februari 1840, Allm, Besv.- och Ekon.-Utskottets Utlåtande, N.o g. 3 N:o 9. Ankom till Exp. Utsk. den 27 Fehr. kl. 1 e. m.