Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Till riksgälds-verkets fond: 1859 och 1860 årens bidrag till bestridande af de på Riksgälds-konloret anvisade utgifter 1,932,400: Kredit. Utgående balans: Fondens behållning vid 1861 års slut, bestående af: Kontanta behållningar Inventariers värden Behållning af spanmål och proviant Dito af bergseffekter Utlånta medel Utestående krono-uppbörd den 31 December 1861: Resterande den 1 September samma år 304,325:25. 5,159.811:31. Förskotter Anmärkta poster Efter afdrag af: Ofverlevereringar Återstående utgifter, enligt riksstat Skulder: Till ordinarie statsregleringsfonden: Reservationer å riksstats-anslag 12,729,299: 50. Odisponibla uppbördsmedel: Till extra statsregleringsfonden: Reservationer å extra statsanslag 1,844,074: 79. Till riksgälds-verkets fond: Andel i öfverskott och besparingar: I allmänhet 2,880,753: 80. 22,563,969: 5. 22,975,627: 97. X Utgörande netto . 5,014,809 45 Summa i 5,014,809 J 45 — 5 — till formulärer för alla förvaltande verks och redovisande myndigheters räkenskaper, få Revisorerne meddela att, sedan föregående revisionsberättelse afgafs, Kamereraren Spongberg till Kongl. Stats-kontoret inkommit med särskilda upprättade förslag till hufvudböcker för Kongl. Ofver-intendents-embetet, Kongl. Sundhets-kollegium, Stuteriöfver-styrelsen, Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader, Veterinär-inrättningen i Stockholm, Statistiska Central-byrån samt Kongl. Myntoch Kontroll-verken; och hafva samtliga dessa räkenskapsformulärer blifvit af Kongl. Stats-kontoret till Kongl. Maj:t uti särskilda underdåniga skrifvelser öfverlemnade. För öfrigt hafva Kongl.
och mmanren i den tredie. vid utglcn&amp;I. - 611 sYkert tecken, att dc srlagit an. och stannat i minnet. ifven om icke appläder och dicnpo-mp redan förut vitinat demm. Men d i hiniU kommer, att ifdgavarnnde artists sisiil röstmedc1 som apparition i öfrigl iiro fullt tiUfredsli1- Irndc, f r k a r m m sig hur det Ilr m6jliit att rjungn cn mmins för att uttrycka hur d l t mig förskrlckem, hur .af skrEck jag dön, utan ett enda pianissimo, utan knappast nigon nynnscring. Orden måste VII dock h d v i nligot att Iietydn. och n6r m m hör omtalas en moders bön och en ungdomrkärlck, som hjelpcr öfvcr alla Aror. sunt slutligen hYnvYndandct till den Ilögncs beskydd. d i tyckes verkligen sjlllsrörelsema och skiftningarna deri l i g a i s i 6ppcn dag. att ihörirne helt nsturlipt c r h n och fdlji dem. i hofr af fnmsWlhrinnuis likgiltighet för d11 annat i n det fullt klingande ljudet sf sin egen sUlmma. Mycket mera vore a u tillägga, men tillsvidire m i b l a t fdgas. humvida icke möjligt vore ntt undanrädjr r i d m a s m i missgrepp. hvilka i mingi fall verka störande p i det hela och förtaga ett annan godt intryck; och denna Tmfera d: Vuri&amp;vilnner. fdg3 fmmsUllcs i f minga Hvarjehanda i qvinnofdgan.
Konrad verkligen föredrog Wanda framför henne, men det harmade henne, att hennes vänner kunde tro något sådant vara möjligt. De beklagade henne. Det besväret kunde de bespara sig. Det fanns inte den ringaste orsak. Hon visste, hur Konrad tillbad henne, hur han såg upp till henne som till ett högre väsen. Hade ej deras äktenskap från första stund varit ett mönsteräktenskap? Hon tänkte på de många gånger, hon i medvetande häraf sagt, att det aldrig behöfde finnas olyckliga äktenskap. Om man bara gjorde sin plikt, om hustrun var allt för sin man, styrde och ställde i sitt hem, så att han förstod, att ingen hade det bättre än han och att han ingenstädes kunde få det bättre, så behöfdes inte mer. Om hon var punktlig och ordentlig, aldrig häftig och — här brukade fru Eleonore uppräkna en mängd egenskaper, hvilka den, hon förde samtalet med, alldeles notoriskt saknade, med ett tydligt underförstådt: de äktenskap äro lyckliga — där hustrun är som jag. Och nu hade Alma med de andra väninnornas goda minne insinuerat — att Konrad Naturligtvis var det Wandas skull! Först Kurt, och nu ville hon försöka med Konrad. Åhnej, det skulle inte lyckas! Hon tänkte på den där Junohistorien. Kunde det vara möjligt, att Wanda varit så fräck? — Hon försökte påminna sig ordalagen, hon skulle låta Alma eller Caroline upprepa dem för sig. Åhnej, det var nog klokast att inte låtsa om någonting. Ju mer hon tänkte på saken, desto mer harmades hon på Wandas uppförande. Man visste väl, hur svaga männen äro för smicker och uppmärksamhet, och hon hade själf hört Wanda smickra Konrad för hans kunskaper, ja, till och med för hans utseende Men hvad hade han att göra uppe hos Kurts så ofta, och hvad talade han och Wanda så förtroligt om igår afton på supén? Hon ställde emellertid inga frågor till Konrad, när han litet senare kom hem till middagen, hon sade i själfva verket ingenting alls. Bland de egenskaper, hon mest beundrade hos sig, var den kolossala själfbehärskning, öfver hvilken hon förfogade. Nej, inte ett ord, inte en stafvelse.
Lieutenanten Rotkirchs uppförande å Allmän na Indragnings-Staten. — angående bestämmande af prtescriptionstid för uppvisande i Banken af utelöpande invisningar och insättningsbevis, som i Räkenskaperne balanceras. — angående upphörande af Städernes skyldighet alt hålla upp lag af spanmål. — angående, upphörande af den städerne Borås och Ulricehamn roedgifna gårdfarihandels-rättighet. 8 N:o U7- 118. 119. Skrifvelse, angående forre Krono-Fogden, Åssessoren Kölistens, förre Landt-Räntmästaren, Kongl. Räntmästaren Ahlgrens och Lands-Kamereraren, Kammar-Rådet Hertzman* underdåniga ansökningar, att, såsom pension, få åtnjuta fulla beloppet af deras innehafda lön. — angående de af f. d. Directeurerne vid Eskilstuna Fristad, Öfverste Palm och Öfverste-Lieutenanten Nordwall tillagde pensioners öfverflyttande på Allmänna Indragnings-Staleri. — angående framlidne Stats-Commissarien E. Widegrens 2:ne oförsörjda döttrars underdåniga ansökning, att till oafkortad! belopp få åtnjuta den sökanderne, gemensamt med deras nu mera gifta syster, tillagda pension. — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående ytterligare anslag för anläggandet af en vattenledning till Carlscrona. — angående medels anskaffande till Canal-och Sluss-byggnad vid Säffle i Wermland. — om upplåtande af jord utaf Wisingsborgs Kungsladugårds egor till ökadt utrymme för Wisingös kyrkogård. — om anvisande på Riksgälds-Contoret af ett Creditiv för span målsundsätlningar vid inträffande svårare missväxter. —• om utfärdandet af en förnyad Taxa på arfvode för Landtmäteri-förrättningar. — angående upphäfvande af spärrnings-anstalterna mot Cholera farsoten.
St. derom beslutat, den af comilerade föreslagna tillökning i ordinarie knektehållet, genom en del kronoskatte samt frälsehemmans och lägenheters åläggande af ett ordinarie roteringsbesvär, derifrån de dittills varit befriade, såsom blottinnefattandeden förberedande åtgärd, som af Rikets 1823 församlade Ständer varit åsyftad, icke måtte till någon slags verkställighet befordras, innan R. St., efter emottagande af K. Mis nåd. propos., fått tillfälle att Don i5 April f. m. 35 sig derom utlåta, med den beslutande rätt, som Vofe R. St. genom omförmälda §§ i Reg.Frn förbehållen och försäkrad.” Hvar och en, som med uppmärksamhet läser denna skrifvelse, finner deraf, utan att han behöfver lill yttermera visso granska Utsk:ns betänk, i ämnet och debatterne" deröfver, alt R. St. derigenom tillintetgjort ali menlig inverkan af det misstag i uttryck, som vid föreg:de riksdag ägt rum, då R. St. förbehållit sig sin i grundlagarna förvarade vält, att, innan någon verkställighet kunde äga rum, få pröfva saken, hvaraf helt tydligt följer att, innan något formligt beslut om sådan verkställighet af båda statsmakterna var fattadt, några vidare åtgärder i detta afseende icke kunna vidtagas. Regertn tillvägagick också i denna fråga med en ganska berömvärd försigtighet samt lemnade sedermera R. St. vid påföljde riksdag, under den >8 Januari 1834» bland annat, det svar: ”att, då med de af K. M. i nåder förordnade åtgärder endast afsågs ärendets ordentliga beredning, innan detsamma till R. St. öfverlemnades, någon verkställighet af den föreslagna tillökningen i ordinarie roteringen ännu icke kunnat inträffa, och då ingen verkställighet af comiterades förrberörde förslag ägt rum, vore icke heller någon sådan, såsom Ständerne anhållit, alt återkalla.” Ingen lärer kunna fatta denna skrifvelse på annat sätt, än att målet ej ansågs vara af R.
Redan från den tid vårt nuv:de statsskick började, bar det varit en aldrig fränt rädd praxis, att Exped.Utsk. i afs:de på de i Utsk:s Betänk, förekommande s. k. indragna raderna, hvilka iiro de, som utgöra R. Stms beslut, icke får göra den allra ringaste förändring, vare sig genom tillägg, utarbetning eller på annat sätt. Beträffande åter motiverna, har det visserligen icke ansetts tillåtet för Exped.Utsk. att dervid göra några tillsatser, som icke finnas i betänk.; men deremot har det alltid ansetts alldeles nödvändigt, och afven blifvit iakttagit, att Utsk. fått ur dessa motiver utesluta hvad som icke förmenats böra i i r fly t a i skrifvelser till K. M. Det förekommer nemi. i Utskms Mein. oell Betänk, dels en mängd redogörelser för hvad serskilda ledamöter yttrat inom Stin, och dels motbevisningar deremot, samt dels äfven speciella deduktioner, såsom bevisande för en eller annan sats i besluten, och allt sådant har Exped.Utsk., vid upsiittandet af.skrifvelse-förslagen.borttagit. Deraf liar också handt att dessa skrifvelser vanligen äro betydligt kortare än Utskms egna förslag. Efterse vi hvad som i detta förslag iir lnifvudsakligt, så finna vi att de indragna raderna äro troget återgifna af Utsk., oell i dessa rader förekommer under litt d) »för de utbekomna låne-medlen godtgöres af ofvannämnde bolag proc. åidig ränta, hvilken ränta beräknas från de dagar, då dessa medel af Riksg:sKont. blifvit utbetalda, och erlägges' till samma verk vid slutet af hvarje kalender-år.» Det är således gifvet, att någon förändring i dessa bestämmelser icke blifvit af Exped.Ulsk. gjord, och icke heller har någon talare yrkat att någon förändring deruti skall ega rum. Deremot förekommer i motiverna en ganska lång strof om huruledes man kommit till de 5£ proc. Nu tyckes det väl för K.
Den, som godkänner Utskottets förslag, att Pelsverk och Pelterier: alla andra slag böra förtullas efter vigt med 1 Ridr 12 sk. värde, 6 sk. införselsoch 6 r:st utförselstull per W, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages Presle-Ståndets beslut (se här ofvan). Som voteringen har utfallit med 5p Ja och 60 Nej, så har PresteStåndets i denna fråga fattade beslut blifvit gilladt. i6xle voteringen, (enligt 22 punkten.) Den, som gillar Utskottets, i Utlåtandet N:o 3o afgifna, af trenne Riks-Stånd godkända förslag, att å Porcellaine: oäkta, steneller Fayence: hvitt, gulaktigt eller omåladt: andra pjecer, bör antagas 16 sk. värde och 5 sk. införselstull per %, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer, på sätt Borgare-Ståndet stadgat, värdet å denna artikel att bestämmas till 18 sk. och införselstullen till 4 6 rist. per W. Vid voterings-sedlarnes öppnande befunnos 84 Ja och 34 Nej samt 1 sedel, som casserades, i följd hvaraf Utskottets förslag är vordet godkändt. ij:de voteringen, (enligt 23:dje punkten.) Den, som godkänner Utskottets af 3:ne Stånd antagna förslag, att å Sågblad bör bestämmas 3o Ridr tull på hvarje 100 R:dr värde vid införsel, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages Borgare-Ståndets beslut, att Sågblad böra vid införsel åsättas endast 20 R:dr lull på hvarje 100 Ridr varuvärde. Genom 68 Ja emot 5i Nej gillades Utskottets förslag. i8:de voteringen, (enligt 24:de punkten.)
ByrBns uppgift har liksom förut omfattat flere olika riklningar, af hvilka de hufvudsakligaste varit: il1eddelande a f rdd och upplysningar på olika omrhden, bland hvilka sarskildt böra framhållas:, R å d i ekonomiska, hygieniska och juridiska nngelägenJzeter.b. För att kunna fylla de kraf, som i detta afseende stiillas p&amp; byrån, har denna forthrande sig tillförsäkradt biträde af framstående yrkesman på dessa oii~r %den. Upplysningarangdencle skolor, lurokursel. och arbetsomrliden. Adecldelnnclen med förbund och inrattningar af art, jemförlig med Fredrika-Bremer-Förbundets, såval inom Sverige som i andra länder. Anskajfning a f sjukskö terskor. UndwstödJ ' ande af rörelsen för kvinnans deltagande i kommunala varf, sarskildt vid val af stadsfiillmakt~.ge saint vid kyrkostämmor. Expeclition af styrelsens beslut och af förbundsn-~eddelanden, af förbundstidskriften Dagny samt i viss mån för hemstudierna, sjukkassan, stipendiefonderim, bokkomiten samt för Dragtreformföreningen. Kassar-örelsen, i afseende på hvilken hiinvisas till kassaförvaltarens redogörelse. 1 I l-ivilken utstrackning dessa olika verksaml~etsgrenar tagit byrån i anspråk framgår af följande öfversigt öfver handlagda iirendeil. Hand ekononziska frågor iniirkas: förfrågningar angående placering af kapital, statsanslag till fli.ckslzol.or, peilsioiisinr8ttnii1gar, sjuklzassor, stipendieoch understödsfonder samt lifriinteoch kapitalförsiikringsanstalter.
Dessutom anser Utskottet sig böra instämma uti hvad här ofvan blifvit erinradt, rörande de äfventyr för både capita 1- och ränteförluster, äfvensom de tidsödande göromål samt öfriga flerfaldiga olägenheter, som ofelbart skola för Riksgälds-Contoret uppkomma, så vida detta lån bör, i öfverensstämmelse med de derför af Kongl. Majit i Nåder godkända säkerhetshandlingar, fördelas emellan flera hundra serskilda låntagare samt de å hvarje sådan låneandel belöpande capitalafbetalningar och räntor årligen indrifvas, redovisas och bokföras. I betraktande af alla dessa omständigheter och förhållanden, och då Utskottet, på grund af den redan vederbörligen anmälda protesten samt andra Utskottet serskildt meddelade underrättelser, tror sig kunna taga for gifvet, att ifrågavarande allmänt nyttiga samt länge påtänkta och förberedda företag, åtminstone under den närmaste framtiden, icke kommer att utföras, med mindre hela det af Rikets åren 1840 och 1841 församlade Ständer dertill anvisade bidrag förvandlas till anslag utan återbetalningsskyldighet, finner Utskottet sig föranlåtet tillstyrka, att Rikets Ständer, med bifall lill l:sta punkten af Herr JVordenanckars motion, må medgifva, atl det, vid sista Riksdag, för Em-åns upprensning beviljade lån af Tretiofem Tusen Riksdaler må, emot enahanda villkor och förbehåll i afseende på arbetets utförande m. m., som då stadgades, (hufvudsakligen uppgifna i början af delta utlåtande) få, i likhet med den för samma företag dessutom anslagna summa af Tio Tusen Riksdaler, utgå såsom statsanslag utan återbetalningsskyldighet, dock med bestämmandet af den förändring uti hittills gällande stadgande, angående tiden för dylika arbetens börjande och fulländande, att ifrågavarande företag, så vida det dertill af allmänna medel beviljade bidrag skall få åtnjutas, ovillkorligen bör påbörjas under nästkommande år 1845 samt, i öfverensstämmelse med den af Kongl. Majrt fastställde plan, fullbordas före slutet af år 1848.
S. D. Bifölls det af Lag-Utskottet den zs sistledne Nowember afgifne Betänkande angående mildring i straffet för Lägrad Qwinna, hwilket wördsamk och wänligen skulle de öfrige Rejpectime NiksSlanden kungöreö. klr Lx krorocvllo. 8. 1r S^äräk. S. D. Efter granskning af Staks, Utskottels den is sistledne Nowember uti Memorial gjorde hemställning angående General Assistence, Conkoiret har Bonde, Ståndet berörde Memorial till alla delar bifallic; hmarom de öfrige Respecriwe Standen wördsamk och wänligen skulle underrättas, lupra. Lx krotocollo. 5. S. D. -24 Den z Ianuarkk S. D. Bonde. Srandtt har bifallit den fö, restögne Riksdags , Ordningen sadan den, enligt Jemkntngs - U>stvkreks sednare sörflag lyder i de delar mor hwilka »ö> ur anmärkningar bckfwir gjorde, med undantag as 28 , uti hwilken Orden: Aenom Elecrorcr sa wldt frägan rörer Walräktighncn in. n>m Bonde S«andet, uttstuccs, samt med iakrtagande «i se jande Nklerwotioner nemligen wid 14 §. att Magist a»s-Per«öne.rö Rkprejenrarions-rätl annor, junea skall anses bifallen, an akt srägan derom wid siamdel.b blstämmande as Representations sörändrinLea n a komma under ytterligare granskning: att den u t si»ru Mom-uter as 59 H. förestaqne anstalt icke ma lago sin berjan förrar. wid nästa Riksdag; samt att 75 §. icke pa nansta lätt mä lagga hinder i waern or den prösninesrakt
Directionen sedermera vid näst infallande Riksdag hos Ridderskapet och Adela skrifteligen anmäla de personer hvilka sålunda äro behörige att Introduction å Rid dårhuset erhålla i den ordning deras praestända blifvit godkände. Bil. till Ridd. o. Ad. Pr. VI Band, 34 Den 19 Julii e. m 9 §• Directionen utser vid svarar mot io§. hvarje års början inom sig i Directionens tvenne Ledamöter, hvilka Förslag, skola hatva inseende öfver räkenskaperne och allt hvad sorn hörer till KammererareContoiret, 6amt i följd deraf ett halft år hvardera vårda den ena af riyckiarne till Pantkistan samt de i densamma, enligt upprättade för-* teckningar, förvarade Lånehandlingar, hvadan han bör under samma tid vid Documenternes uttagande eller inläggande alltid sjelf vara tillstädes; en Ledamot, hvilken med biträde af RiddarhusSecreterarcn skall hälla noggran tillsyn öfver RiddarhusArchivet, och de genealogiska Tabellernej en Ledamot hvilken skall efterse de till Riddarhusets tomt hörande byggnader och alla öfriga Riddarhusets economica, samt slutligen tvenne Ledamöter hvilka skola hafva tillsyn öfver behandlingen af alla vid Riddarhuset uppkommande frågor af Juridisk beskaffenhet. Ben 19 julli e. m. ,371 JO §.
Norsjö socken samt 6:o Nordmalings och Bjurholms socknar af Westerbottens län, har Sundhets-Kollegium, för beredande af ytterligare successiv verkställighet af 1859 års förslag, uti underdånig skrifvelse den 20 nästlidne Juli, hemställt: 1:0 att åtta nya provincialläkare, hvardera med 1,500 R:dr årlig lön, måtte anställas inom de orter, som anses vara i största behof af förbättrad läkarevård, mot förbindelse för distriktens invånare att anskaffa och underhålla kostnadsfria bostäder åt lälcarne vid de för dem bestämda stationerna; 2:o att de hittills varande 26 extra provincialläkare-beställningarna eller åtminstone 22 af dessa, för hvilka 1,000 R:cr arfvode och 500 R:dr lönetillökning redan finnas att tillgå, måtte varda på ordinarie stat uppförda, likaledes med löner till belopp af 1,500 R:dr och de extra provincialläkare, som icke annan tjenst innehafva, uppå underdånig anmälan, erhålla Eders Kongl. Maj:ts nådiga fullmakt; Hvad först angår Sundhets-Kollegii hemställan om löner åt ytterligare åtta nya provincialläkare, så anser jag mig, med hänseende till den kortare tidrymd, som nästa statsregleringsperiod torde komma att omfatta, böra i underdånighet tillstyrka, att Eders Kongl. Maj:t nu täcktes af Rikets
M. täcktes genom nåd. kungörelse förklara, att alla de åtgärder, som blifvit vidtagna för de Halländska utsockne-frälsehemmanens ordinarie rotering, endast vore att anse såsom förberedande undersökningar i frågan, att dessa åtgärder icke grundläde något slags anspråk till påförande af sådan rotering, eller deremot svarande afgifter, och alt således utgörandet af ständig rotering för omförmäldte hemman icke kunde ifrågakomma, med mindre K. M. gemensamt med R. St. funne dessa hemman böra en dylik tunga utgöra”. Men vid samma riksdag, 4 månader sednare afgåfvo R. St. en annan und. skrifvelse af motsatt syftning, under den 15 Juni 1841. Konungen hade nemi. under den 17 October 1840, till Ständernas fastställelse för deras del öfverlemnat längder pä ny och tillökad ordinarie rotering både af soldater och båtsmän. Efter granskning hade Konungen gillat båtsmansroleringen för 6 Län. Men för 7 andra, hvaribland Hallands, hade roterings-rullorna dels blifvit, såsom ofullständiga, återremitterade, dels vore de på vederbörande embetsverks granskning beroende. Då emellertid deraf, att arbetet i vissa län antingen icke medhunnits lika fort, som i andra, eller varit underkastadt förändringar, möjligen skulle kunna dragas den slutföljd, att den tillökade roteringen förr komme att drabba de län, hvilkas roteringsverk redan afslutats, än de, för hvilka sådant ännu icke medhunnits, berodde det pä Ständernas pröfning huruvida de nya 214 Den 22 Jnni e. ni ordinarie rotar eller spridda rotedelar inora Hallands ra. fl. län, hvilka pä grund af upprättade, men hittills icke fullständigt granskade eller fastställda roteringslängder tillkommit, skulle, före näst inträffande riksdag, en lika vacance-afgift till Statsverket erlägga, eller om dermed uppskjutas borde, intill dess K. M:s nåd. propos. i hvad sistnämnde län rörde, hunnit af R. St., vid deras näst inträffande sammanträde, granskas och fastställas.
Bifölls. Företogs till pröfning Statsoch Banco Utskottens den 3 dennes afgifne samt den 7 1 sannia Månad, förmiddagen, på bordet lagde Betänkande, i anledning af den del af Kongl. Majit nådiga Proposition den 10 December 1S17 om Allmänna penninge-rörelsen och Myntvirdets upprätthållande, sorn angår Malmö, Gotha CanalBolags samt Götheborgs Discontverks utredning. Herr Hjärne, C. hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande: Vid Höglofl. Statsoch BancoUtskottens Betänkande, rörande FilialDisconternes utredning, vågar jag följande Anmärkningar: 1:0 Anser jag, lika med Friherre Wirsén, orätt, att som tillgång utesluta den af Götha CanalDiseont ägande fordran på i,100,000 R:dr af Götha Canal, åtminstone till hela sitt belopp 5 ett sådant beslut synes mig mycket tidigt, då Ständerne ännu icke utlåtit sig öfver detta Arbetes fortgång eller fortfarande, och hvad beslut i detta ämne än må tagas, måtte der finnas värde till minst 500,000 Ridr Banco. 2:0 Anser jag äfven icke rättvist, att un; 13 Den 17 Marlit, f. m. dandraga sig betala 3 Procent på utevarande Disconternes Skuldsedlar till den 1 October rR 17, och art de, som hafva flere års dylik Ränta innestående, skulle behandlas lika med dtm, som endast hafva få månaders. 3:0 Anser jag att 5 år är för korrt tid, att ur den allmänna Rörelsen indraga ett åk betydligt Penninge belopp, s*m Disconternes utestående Fordringar, och 4:0 Anser jag förflyttning till Hufvudsta» den af alla Disconterne, en orätt för Inne v å» narne i Frovincerne.
Riksstånd till hvilket jag har äran höra, får jag inför Ridderskapet och Adeln anmäla, att i frågan om tryckning af Handlingarne i målen rötande så väl de emot General Adjutanten för Arméen, Herr Friherre Björnstjerna, sorn de mot Hans Excellence Herr Grefve von Engeström gjorde anmärkningar, hafva alltid Ridderskapets och Adelns Ledamöter uti ConstitutionsUiskottet vid anställde voteringar röstat, i enlighet med Ridderska - 15® Den 7 Jidit. pets och Adelns yttrade önskan, eller förtryck* ningen af berörde Handlingar. Herr Mannerstam, Johan: Ridderskapet och Adeln lärer icke utan förtrytsamhet inhämta af Hans Excellencc HofCanzlerens nu meddelade skrifvelse, att tvenne Riksstånd inom ConstitutionsUt«kottet vägrat fullgöra Ridderskapets och Adeln yttrade, och Utskottet tillkännagifva, önskan i afseende på tryckning af Handlingarne uti anmärkningsmål mot Hans Excellence Engeström, och jag tager mig derföre friheten till Höglofl. Ridderskapet och Adeln hemställa, om icke Ståndet skulle behaga genom ProtocollsUtdrag gifva Ledamöterne af de andra Stånden i Utskottet, hvilka medgifvit tryckningen, sin tillfredsställelse deröfver tillkänna. Herr Munck af Rosensköld, Eberhard: Jag anhåller, att till hvad Herr Friherre Åkerhjelm nyss anfört, få upplysningsvis tillägga, att, vid fråga om tryckning af ConstitutionsUtskottets berörde Handlingar, BondeStåndets medlemmar af Utskottet alltid förenat sig med Ridderskapets och Adelns Ledamöter derstädes, och jemväl bifallit tryckningen. Friherre Cederström, Jacob: