Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Uppå härefter framställda propos:r antogs Utsk:s inbjudning samt godkändes voter:s-propos:n N:o 4. öde punkten, an g: de tullbestämmelsrr för Kantiller m. fl. artiklar. R. o. Ad. beslöt att med antagande af Utsk:s inbjudning godkänna voter:s-propos:ne N:ris 5 och 6, med den förändring alt orden: ”Ridderskapels och Adelns samt” uteslötos utur nej-propos:ne. 506 Den 19 Juli f. ra. Föredrogs ånyo Bevilln.Utsk:s d. 16 o. 17 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 17, i anledn. af gjorda anmärkmr emot betänk. N:o 6, angrde stämplade pappers-afgiften. Detta utlät, företogs §:vis till afgörande. § 4, punkten 3. Utsk:s hemställan rör:de ett tillägg i förordn. i afseende på kontrollen öfver karteringens riktighet, äfvensom yttrandet, ali någon bestämmelse derom, alt boupteckningen bör karteras i enlighet med den vid dödsfallet gällande charta sigillata-förordmn, icke vore erforderlig, biföllos; hvarjemte R. o. Ad., med vidblifvande af sitt förut fattade beslut, lade till handlingarne yttrandet, angtde väckt förslag om adliga boupteckningars beläggande med stämpladt papper till serskildt belopp, motsvarande inregistrerings-afgiften för ofrälsemäns boupteckningar. §§5 och 7. Utsk:s härom afgifne yttranden biföllos. § 8, punkten 4. Gr. Sparre, Erik: Jag anser R. o. Ad. böra likasom Utsk. vidblifva sitt i ämnet en gång afgifna utlåt. R. o. Ad. bar nemi. genom återremiss af Utsk:s förra betänk., förklarat sitt ogillande af detta obilliga oell obehöriga prejeri. Jag begagnar detta uttryck, emedan jag en gång förut uttalat det. Frågan är här, om transport af ett köpebref, innan lagfart derå blifvit begärd, skall med karta beläggas.
M. redan vid 1840— 41 års Riksdag en Nåd. 1'ropos. om förstärkande af Högsta Domstolens ledamöter och om öfverflyttning till denna domstol af åtskilliga ärenden, sorn nu af Konungen uti Statsrådet afgöras; men detta förslag vann icke R. St:rs samtycke. Denna olägenhet har emellertid än ytterligare tilltagit, till följe af den ökade folkmängden och de ökade anspråk som till thronell frambäras, så att det vill synas, som skulle denna omständighet hafva föranledt nuvande Const.Utsk. att tänka på en ny utväg för att afhjelpa det onda. Jag anser Ulsk. hafva i detta fall, hvad sjelfva bemödandet beträffar, ganska berömvärdt förfarit, men jag tror likväl att Utsk. icke har lyckats att på ett fullt tillfredsställande sätt lösa denna upgift. Det första och största lyte, som jag tillägger den af Const.Utsk. föreslagna institutionen, är det, alt den är stridande emot det system, som genomgår vår Reg:sF. Detta system innebär nemi. först och främst, att Konungen skall allena styra Riket på det sätt Grundlagen föreskrifver. Han har således nu i sin hand, att, med hörande af Sina Rådgifvare, allena besluta i alla de fall, som icke hafva beskaffenheten af Justitiaeärenden, utan ingå till Konungen och af Honom i Statsrådet afgöras. Nu har Const.Utsk. deremot föreslagit, att en RegeringsRätt skulle inrättas, hvilken skulle företaga dessa ärenden till pröfning, och, märkom noga! den skulle företaga pröfningen på det sätt, att Konungen icke ens skulle hafva någon rösträttighet inora denna myndighet, ehuru han likväl inom domaremaktens högsta instans eger tvenne röster. Man skulle således genom bifall lili Const.Utsk:s förslag fråntaga Konungen en Honom tillhörande rättighet och inskränka hans makt på ett sätt som, åtminstone såvidt jag vet, hittills varit okändt för Svenska folket. Detta folk har haft och har ännu lyckligtvis den föreställningen, att det är hos deras Konung, hvilken de icke utan skäl kalla Landsfader, som de vilja nedlägga alla sina angelägenheter, och som de vilja skall pröfva deras besvär och taga del af deras bekymmer. Nu skulle
Nämde vattensystem kan nämligen, genom upprensning af sundet mellan Siljan och Orsasjön, samt genom anläggning af en kanal förbi Grådafallen, göras segelbart till omkring 10 mils längd i det inre af Dalarne. Kommittéen har derföre låtit utstaka och undersöka en jernvägslinie från Falun öfver Stråtenbo till Insjön och en annan till Forshufvud vid Dalefven, af hvilka den förra linien, eller den emellan Falun, Stråtenbo och Insjön, är 3 mil 16920 fot med 2,523,036 R:dr beräknad anläggningskostnad, och den senare, eller den emellan Falun, Stråtenbo och Forshufvud, 1 mil 23760 fot med 1,198,397 R:dr anläggningskostnad. En skilnad i banbyggnad af 1 mil 29160 fot och i anläggningskostnad af 1,324,639 R:dr uppkommer således emellan dessa båda linier. Som den förstnämda träffar Insjön, hvilken ligger i Siljans nivå och från hvilken segelleden till Siljan är obehindrad, men den senare tillstöter Dalelfven vid Forshufvud, dit segelled från Siljan först måsto beredas genom kanalanläggning förbi Grådafallen samt någon strömrensning deremellan och Forshufvud, så, och då kostnaden för dessa arbeten, enligt den af Chefen för mellersta Vägoch Vattenbyggnads-Distriktet, Majoren m. m. Olivecrona, upprättade plan, endast uppgår till 660,470 R:dr R:mt eller 664,189
Det är äfven fullkomligt rätt, såsom Utskottet säger, att rättighet till dylikt klander ej kan tillkomma annan än den, som har en ostridig rättighet till det som är börtgifvet, derest testamentet ogillas, men just detta bevisar huru ohjelpligt inconsequent liela det af Utsk. antagna förslag är, ty det är orimligt att stadga äfven en collectiv rätt utan att gifva något medel Den 25 Februari e. m. 563 att lä ilon respecterad om den öfverträdes och för öfrigt kan, vid sAdant förhållande, på sätt Hr Dalman jemväl anmärkt, hela stadgandet om inskränkningen i testamentsrätt för arfvejord, lätteligen genom connivence emellan testator och arfvinge» tillintetgöras. Vidare har Utsk. uphäft vcderlagsrätten. Enl. nu gällande lag skall nemi. arfvejord, som under lifstiden blifvit af testator föryttrad, ersättes till sitt värde innan testamente får utgå. Det är gifvet all just häruti ligger sjelfva correctivet enrot öfrige föreskrifters eluderande. Om deremot vederlaget försvinner och den som sålt sin arfvejord äger alt fritt borttestamentera (lerlör erhållna penningar, för dessa penningar inköpt annan jord. möjligen lill och med just denna samma, en gäng loryttrade, men återköpta arfvejord, så äro de bibehållna hinderna för arlvejordens fria hortgifvande utan allt värde, och väl må, i fall Ulsk:s förslag blefve gällande, arfvejords-systemets vänner instämma i det bekanta uttrycket: avi äro llerrar till huset så när som på dörrar och feiistern ty desse äro åt fienden försvarslöst öfverlemnade. Slutligen har Utsk. icke bragi lagstiftningen om gåfva af arfvejord i öfverensstämmelse med föreskrifterne om testamente utan bibehållit förbudet att bortgifva arfvejord oförändradi. Det är dock aldeles gifvet, på sätt en reservant ock yttrar, att det vore rimligare att medgifva ett friare förfogande öfver egendom genom gäfva än genom testamente, är att, såsom Utsk. gjort, stadga motsatsen.
LoNAl. som, i enlizllst nied lillk. 8tatL-8ser6t6rarens oell 8tats RLdels underdäni^u tillst/rbande, unsZA att, enär upsistätt om vid L»A»nds i sllmänliet »5 törändrade anstalter i utseende ^>L Arbetsoell Lor - 4 reetion8-InrättninAgrne, nä^on frgm8täl1nin^ till klilret8 8tän6er om 6e rlervirl gN8täIIcle 1?jen8t6mgn8 uppförgn6e meri länen pä orri ingrie 8tgt, n» eme6Iertlcl leire borrie ^örg8, lunn likväl, pä 8ätt t. 5. 8tgt8-8eeretergren oeb 8tgt8-liäclet jemväl till8t^r!r>e, i betrglrtgnrle gs billix-beten ^ergs, std <ie88e ^jenZtemän leire rnä pä 8in älrlerclom 8girng nödtorftig bergning, goclt l IVäcier toririgrg, rist 8,ongI.
Län oell Pehr Olsson frän Södermanlands Län. N:o 296. Berti Heise örn verkställd granskning af 1825 och 1826 arens Räkenskaper öfver Ilospilalsoch Barnhus-Fonden sami. Laxaretsoch Curhus-Räkenskaperne för sistnämnde är. lia A FD 121. NINGEN. Eller livad de år 1827 församlade IL II. Strrs Herrar Revisorers Berättelse vidhandengifver, hade till nyssbemälde Hrr Revisorer blifvit öfverlemnade, så väl de, ur 1825, till SeraphimerOrdensGillet ankomne K. M:ts Kådiga Skrifvelse!’ jemte de samma år hos SeraphimerOrdensGillet förde Protocoll; hvaremot Räkenskaperne öfver Hospitalsoch Barnhus-Fonden för sislberörde år 1825 icke varit afslutade. StatsUtskottet har altså nu fatt emottaga, jemte de, år 1826, lill SeraphimerOrdensGillet ankomne Kådiga Skrifvelser och under samma år hos SeraphimerOrdcusGillet förde Protocoll, serskilde, för åren 1825 och 182(1 öfver Allmänna Hospitalsoch BarnhusFonden afslutade, uti K. KammarRätten till zilfran reviderade Hufvudböcker med dertill hörande Verificatiousllandlingar. « §• Rörande Förvaltningen. Med tillfredsställelse har Utskottet, vid PiolocolJens genomgående, erfarit, alt de under Seraphimer - 448 Stats-Utskottets OrdensGillets förvaltning ställde Fonder och Inkomster blifvit, med iakttagande af nödig hushållning och noggrann Controll, på ett ändamålsenligt sätt disponerade och använde.
Från afgift efter l:sta Artikeln hefrias: l:o ynglingar, som vid Academier, Gymnasier, Carolinska Institutet och allmänna Skolor idka studier, samt Elever vid Technologiska Undervisningsanstalter; 2:o Manufacturister och Fabriks-idkare i Eskilstuna fristad, så för egne personer, som för deras hustrur och barn. § 144. Befrielse från afgift enligt Esta och 2:dra Art. åtnjuta: l:o I tjenst varande så väl som med rättighet till pension afskedade gemenskapen af Indeldta och Värfvade Armeen till lands och sjös, jemte Bålsmanshållet; 2:o Gemenskapen af extra roterade och conscriberade krigsfolket lör det krigsår, då de gjort någon garnizonseller fälttjenst; och skall, tili bestyrkande af verklig tjenstgöring, när afkortning eller restitution sökes, behörigen upprättad och underskrifven förteckning å manskapet lill Konungens Befallningshafvande i orten af Chefen aflemnas. Dock sträcke sig de uti dessa Wänne punkter stadgade undantag endast till krigsfolkets egne personer; 3:o Upptagne fattige barn till den genom Kongl.
Under hela don långa högmässan måste hon stå vid grinden till koret, men när den var slut kom confessor (biktfadern) och några andra munkar och hämtade henne. Liten Inger hade blifvit noga undervisad om, bur denna underliga, lefvande begrafningsakt skulle tillgå, och utan att våga visa det uppror, som brusade inom henne, föll hon på knä och aflade med en röst, klanglös och matt som en sofvandes, sitt löfte att obrottsligt hålla klosterreglerna. Confessor räckte fram regleboken, och hon lade sina späda händer på den, hvarefter hon yttrade de inlärda orden: » Jag lofvar Gud den Allsvåldige, Jungfru Maria, Sancta Birgitta och eder fader Confessor lydnad, kyskhet och fattigdom och desse klosterlefnadsregler att g ö m m a och att lyda mor Abotissan i allsköns ting och trohet och ovärdelig beständighet intill min död, i namn Fadrens, Sonens och den Helige Andens, Amen. » Confessor kastade nu en hand full mull öfver hennes arm, till tecken att hon, den fagra Inger Pedersdotter, var död för världen. Klosterdräkten frambärs och bestänktes med vigvatten, och snart stod hon klädd i den gråa nunnekjorteln, manteln och doket. Då Inger i den ljusa våraftonen kom in i sin dystra cell, gick hon genast fram till den lilla glugg, hvilken tjänade som fönster, och i det hon pressade sin kind hårdt mot muren, stirrade hon ut mot den strimma af blå himmel, den glimt af grön, fri värld hon kunde skymta. Klosterkyrkan hämmade som ett fruktansvärdt veto den redan förut begränsade utsikten, men slutligen upptäckte hon dock under frisen af kyrkans tak ett svalbo. De voro två därinne, två, som älskades och smektes, två! Hon kunde höra. de b glada kvittret, de jublande drillarne, med händerna för öronen kastade hon sig förtvifladt gråtande ned på den hårda britsen, och när snyftningarna upphörde, kornmo tunga tankar, sådana som förr varit främmande för hetme, och plöjde bitterhetens och tviflets första skarpa fåror i hennes själ.
Discussion förekommande mål, att Motion blifvit väckt i Vällofiige 628 Den 24 Februarii. Borgare-Ståndet om inskränkning i Dyker*- Societetens förmenta rättighet, att disponera om Skepp och Gods, som råka på grund vid Svenska kusterne, samt att Oeconorniae-Utskottets Betänkande, i denna fråga inkommit. Jag utber mig få begagna tillfället att i hast göra följande erindringar. Ändamålet med Dykeri-Inrättningen var: Att på flera puncter af Sveriges vidsträckta kuster, hafva Depot af de för Fartygs och Gods bergning vid vådliga tillfällen nödiga redskap — tillgång på öfvadt Manskap till arbetet och följagteligen, att, med minsta kostnad och tidspillan bärga i nöd ställde Skepp, Menniskor och Gods, — välgörande var detta ändamål; men erfarenheten har visat dess förfelande. Sällan bland allmänna Inrättningar var någon af mera menligt inflytande på en Medborgare-Class’s sanna fördelar, på Handels och Sjöfarts fortgång, jemte den vinst Samhället deraf borde vänta; sällan gjordes någon större inkräcktning på fria Medborgares rättigheter, än genom auctoriserandet af ifrågavarande Verk. Hvarje Sjöman bör taga liflig del i detta ämne, hvarje Svensk bör ifra för iooo:det.als Landsmäns och Främlingars fordran, grundad på den af alla hyfsade Nationer erkända Folkrätt! Enligt Dykeri-Sladgarne hafva ofta Skepp, Last och Manskap betagits tillfälle att blifva räddade under flera dygn; dåde, om dem varit tillåtit att genom frivilliga accorder söka Den 24 Februarii. 629 Iijelp, kunnat se sig fria från faran inom | af lika tid, jemte det de i sådant fall äfven varit befriade ifrån de i motgångens stund, snäst tryckande och obilliga utgifter; ofta hafva de genom denna tids utdrägt gått miste om all frälsning, till och med Skepp och Gods gått till bytes och sköflings. Om någonsin ögonblickliga kraftiga åtgärder medgifvas vara de bästa, så är det utan undantag vid alla de tillfällen, hvaruti en verksam sjöman så ofta blir satt:
För dess bringande till slut kunna erfordras oeh erfordras stundom följande omgångar och tidsutdrägt: väntning på remiss från Stånden: bordläggning i Utskottet: läsning derstädes; öfverläggning, ytterligare bordläggning, beslut, upppsättning af expedition, justering, utskrifning, tryckning, föredragning af Betänkandet i Stånden med bordläggning 2 gånger, discutering der, verkande till återremiss, uppsättning af discussions-protocollet, utskrift deraf, föredragning och bordläggning i Utskottet, uppläsningen derstädes, öfverläggning, beslut: uppsättning af Utlåtande, justering, utskrift, tryckning, föredragning och bordläggning hos Riks-Stånden, öfverläggning, olika beslut; uppsättning och meddelandet deraf åt Utskottet; ny öfverläggning derstädes till jemknings-förslag; detsammas uppsättning, justering, utskrifning, tryckning, föredragning och bordläggning hos Stånden; öfverläggning och beslut derstädes; meddelande deraf åt Expeditions-Ulskottet, uppsättning af underd. skrifvelse, justering deraf, föredragning i Högsta Domstolen, författande och justering af dess prcrtocoll, föredragning i Stats-Rådet, svar å Rikssalen; contra-proposition och sedermera allt detsamma om igen. Man besinne detta och ihågkomme, att endast för läsningen af Civiloch Criminal-Lagförslagea med motiven derföre samt de vid förslagen gjorde mångfaldige anmärkningar jemte svaren derå, äfvensom hvad vid förflutne Riksdagar i åtskilige ämnen förekommit, skulle för ett blifvande Lag-Utskott erfordras åtminstone ett halft års tid. När man derjemte vet, att allt hvad Riket* Ständer, i afseende å stiftandet af Allmän Civiloch Criminal-Lag för deras del besluta, till all kraft och verkan förfaller, samt förthy blifver till intet, så vida ej Kongl.
Protocoll wid Utflottets första sammanträde den 12 Maji 1809 1- Expeditioner till Riks-Ständen. Rörande Regerings-Formen: Mem No 1, med förslag till Regerings-Form... 5 / Bilagor: Förflag till Regerings-Form 18. ProtocollS-utdrag af den 15 Maji ^ 1809, med ett Memorial af Herr Friherre B. von Platen angäende en Allmän National-Armering 61 ProtocollS-utdrag af den 26 Maji 1809, med Herr RiddarhuS-Secreteraren Silverstolpes förslag om inrättandet af en Riksens Ständers Lagoch Hushällnings-Beredning samt med anföranden rörande detta förslag af bemälde Herr RiddarhuS-Secreterare och Herr Lagmannen Blom 67 ProtocollS-utdrag af den 27 Maji 1809, angäende nyhberörde Lagoch HusHällnings-Beredning samt med ett yttrande i Representations-fragan af Herr Cancellie-Rädet Adlerbeth. 82 ProtocollS-utdrag af den 29 Maji 1809, upptagande UtskottSledamöters särskilda meningar rörande wista stadganden i den projecterade R-geringSFormen 86 Mew. N:o Mem. N:o Mem. N:o Mem. N:o Mem. N:o 16, med förslag till ett tillägg i 29 H Regerings-Formen V ' ' ^0. Bilagor: Memorial af Herr ProfeSsoren Wijkman C:son -X 327- Protocolls-utdrag af den 23 October 1809, angäende Herr Biskopen Nordins frän Utskottets beslut skiljaktiga mening 330. Mem. N:o 25, angäende de wid Regerings-Formen, söre dest antagande, gjorda anmärkningar 390. Mem. Mem. N:o 32, med förslag till ändring i 49 och 61 §§ Regerings-Formen 449. Mem. N:o 34, med förslag till förändrad lydelse af 9? tz Regerings-Formen 468. Mem.
Hus och Tomter Jord Jern-Manufakturverk Tullmjölqvarnar med 6 par stenar Husbehofs-Sågqvarn Mälteri och Torkplåt Valkoch Sämsk-Stamp N t sa it s 11 i il j» a Bevilining. Ständiga Räntor. Klereciets underhåll. as O 3 a Jord. Bruk, Qvarnar, Fabriker, Manufakturier m. 11. Efter 1845 års Förordning Tionde och Räntor af Kostnad för Rotering. Kostnad för Summa c« X 03 O 0 £;o < 3* CD summa. Efter 2:dra Artikeln. BränvinsKrono Boskapsoch Åkerskatt. Städernas försörjning. Skjuts. ning. Onera. StatsBidrag. P3 Efter Usta Art. Efter 2 g. Jord, Hus, Tomj ter, Verk och Inrättningar. Borgerlig näring. Efter 33-36 §§. Personer, ej hörande till viss näring. Efter 3:dje Art. bränningsafgift. summa. Tionde. Penningar. I.än för åren 1843—1847. IVarkegångsiiris på följande Ränteiiersedlar för nedanskrifna år. Berättelse Ofver Stora Kopparbergs Län för åren 1843-1847. ii. V. fl o L tit b e r z. KONGL MAJ:TS BEFALLNINGSHAFVANDES uti Gefleborgs Cati till KONQL. MAJ:T i underdånighet afgifne FEMÅRS-BERÄTTELSE för åren 1843, 1844, 1845, 1840 oell 1841. P. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare. - Stormäktigste, Allernådigste Konung! Lnligt nådig föreskrift får Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet afgifva berättelse om tillståndet uti Gefleborgs län, i ekonomiskt och statistiskt hänseende, under de sist förflutna fem åren, eller från och med år 1843 till och med år 1847. §• * Länets allmänna beskaff enhet.
Vi äro icke här läkare och kunna således ej med säkerhet bedömma hvad lill läkare-vetenskapen hörer, men vi ega inom oss en man, hvilken, som erkänd skicklig läkare, har fullkomlig kännedom i ifrågavar. sak, och derföre anser jag, att R. o. Ad. med fullt förtroende bör lita på det förslag, denne man framställt. Beträffande hvad Hr Bråkenhjelm har sagt om hvad följden skulle blifva i fall hvarje Stånd fattade olika beslut, får jag äran svara med 74 § Riksd.Ordn., som lyder sålunda: ”Stadna RiksSt:n, i någon fråga uti hufvudsakligen eller till vissa delar skiljaktiga meningar, då skall hvarje Stånds beslut genom prot.utdr. remitteras till det Utsk., som med målet befattning haft, hvilket åligge att meningarne så nära som möjligt är, sammanjemka och med förslag öfver denna jemkning inkomma till R. St:s plena som öfver den yppade frågan sedermera definitivt beslute.” Om nu R. o. Ad:s prot.utdr. kommer till Ekon.Utsk. med förslag till ett annat beslut, framstäldt af en skicklig läkare, så kan jag icke inse annat än att följden måtte blifva, att Ekon.Utsk. går till de öfriga Stånden med förslag att instämma i ett sådant beslut, och på det sättet blir saken fortast och bäst afgjord. Hr von Hartmansdorff: Hvad beträffar den första punkten i Utsk:s betänk., hvilken har blifvit af Gr. Liljencrantz föreläst, så torde Ståndet finna, att de uplysningar en läkare, Hr Ekströmer, derom lemnat, hafva visat, att Utsk. misstagit sig då det trott rätta sättet för en kraftig vaccins erhållande vara, att inköpa kor och stationera dem vid rikets Veterinär-inrättningar. Om detta är ett misstag, så måtte förhållandet vara, att Utsk. gifvit sig in på ett fält, som det bordt undvika, och att sådant troligen icke händt, om Hr Ekströmer eller någon annan med läkare-kunskaper sutit i Utsk. Må det vara nog i afseende på Gr. Liljencrantz’s invändningar i den delen.
Hennes namn var Karen Lundell, och hon var född i Vestmanland den 2 januari 1802, således vid sin död 92 år gammal, Ar 1824 kom Lundell i tjänst hos grosshandlare Nordvall i Stockholm o c h har sedan i nära 70 år tillhört nämnda familj i egenskap af tjänarinna. Hon vårdades under senare åren af sin ålderdom med stor omsorg och ömhet af fröken Hilda Nordvall, hvilken Lundell för mer än ett hälft århundrade sedan i sin tur vårdat, då fröken Nordvall var barn. Den aflidna trotjänarinnan ådagalade städse i sin tjänst stor plikttrohet och ordentlighet. Hon saknas därför djupt af flere af släktens medlemmar, hvilka betraktade den åldriga trotjänarinnan nästan som en mor. Hennes stoft kommer att hvila i Nordvallska familjegrafven å Nya kyrkogården. IDUN 1894 Teater och musik. Kungl. operan utvecklar en rastlös verksamhet, det måste erkännas. Nyheter o c h repriser af äldre operor aflösa hvarandra. Med den senaste nyheten, » Hexan », har man i anseende till hr Ödmanns heshet måst göra ett litet uppehåll. Och fastän det utmärkta program, s o m består af «Jolantha » o c h » Pajazzo », ännu är långt ifrån utspeladt, har man satt i scen ännu ett nytt program, hvilket lofvar att länge hålla sig uppe o c h detta med rätta. Vi mena det, s o m sammansatts af » Alphyddan » och » Advokaten Pathelin » med ett par balettnummer mellan de två operorna. Af dessa båda operor är den sistnämnda så godt som en nyhet för många bland publiken. » A d - vokaten Pathelin » har nämligen ej gifvits härstä- des sedan år 1881. Till en den dråpligaste farstext — bearbetning från franskan — har Jacopo Foroni, den genialiske italienske tonsättaren, s o m på 50 talet dirigerade k. operans hofkapell härstädes, skrifvit en rentaf klassisk musik, full af smekande behag, pärlande koloraturer samt anslå- ende solonummer, duetter o c h terzetter.
Majlis uppmärksamhet, hurusom, bland de liera förslag till ett ordnadt mynt-systern, som tid efter annan blifvit väckte, de, hvilka afse 11 decimal-räkningens införande, rättvisligen tillvunnit sig många anhängare, och att, af åtskilliga härvid uppgifna alternativer. räkne-enhetens indelning i etthundradedelar erbjöd väsendtliga fördelar såväl med hänsigt till enkelhet och lättnad vid räkenskaps-föring, som ock i anseende till detta systems öfverensstämmelse med bruket inom de Heste civiliserade länder; men Kongl. Majit trodde sig, det oaktadt, böra lemna företräde åt Rikets Ständers förslag, enär detsamma, i afseende på verkställigheten, syntes vara förenadt med ett, jemförelsevis till fördeiarne af förändringen, ringare mått af kostnader och besvär, än införandet af den från förra räknesättet mer afvikande tiooch hundra-tals-räkningen. Rå emellertid de utlåtanden, angående sättet för det vid 1844 och 1845 årens riksmöte antagna mvnt-systemets tillämpning i afseende på allmänna räkenskapers förändring m. m., hvilka sedermera från vederbörande embets-verk och myndigheter till Kongl. Majit inkommit, utvecklade sådana förhållanden, på grund hvaraf det kunde antagas, att decimalräkningens införande hvarken skulle åstadkomma betydligare kostnader eller förete andra och större svårigheter, än som måste uppkomma vid tillämpningen af förstnämnde myntsystem, samt mynt-enhetens indelning i lOOidelar äfven stod i samband med det på lOitals-räkningen grundade nya systemet för mått, mål och vigt, hvilket Rikets Ständer redan år 1823 för sin del antagit, aflat Kongl. Majit, under den 20 December 1847, till Rikets då församlade Ständer en nådig proposition, deruti Kongl. Majit, jemte förklarande, det Kongl. Majit ansåg lämpligare, att förändringen af systemet för rikets mynt verkställdes efter deeimal-räkningen, i öfverensstämmelse härmed framställde de förslag, som Kongl. Majit fann ändamålsenliga, för att åt det nya räknesättet gifva större fullkomlighet.