Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Transport: 343,063: 16. — 67 Transport: 343,063. 16. inom Westerås län: för vägförbättring vid Balundsås, på landsvägen mellan Westerås och Stochholm, .. 366: 32. bela anslaget är utbetaldt. för omläggning af allmänna landsvägen vid Näsbackar nr mellan Ståltorps o eli Kolbäcks gästgifvaregårdar, i Snef ringc härad, . . 333: 16. inom Kopparbergs län: för anläggning af ny väg inom Wemjans socken, mellan Limå bruk oell Hgssa-a, vester om Siljan. ... 6,666: 32. hvaraf utbetalts 6,333 Kalr 16 sk. för omläggning af landsvägen dels öfver Sjur bergsbackar - ne. mellan Rättviks kyrka och Wikarbyn, dels förbi Dunkholsoell Aldermobackarnc, inom Rättviks och Ohre socknar, 3,500: — bela anslaget är utbetaldt. för vägomläggning vid Nyckelby färjestad, pä vägsträck ningen mellan Fahlun och Stora fana socken, 800: — hvaraf utbetalts 700 Hulr. för anläggning af väg emellan Särna och FA fä als socknar 8,000: — hvaraf utbetalts 7,666 Hulr 32 sk. för omläggning af vägen öfver Aspeboda bergen mellan Fahlun vch Stora Tuna socken 4,673: 16. hvaraf utbetalts 3,115 R:dr 26 sk. 8 r. inom Irejleborgs län: för omläggning afvägen mellan Storbyns och Kårböle gästgifvaregårdar, pä vägsträckningen från Hudiksvall till Jemtland oell Herjeådalen. 4,266: 32. hvaraf utbetalts 3,733 K:dr 16 sk. för vägomläggningar mellan Kårböle och Kålsätts gästgifvaregårdar 13,500: — hvaraf utbetalts 10,125 R:dr. för omläggning och förbättring af landsvägen mellan Gefle och gästgifvaregården Åsbacka, inom Wahlbo och Ofvansjö socknar, 8,000; hvaraf utbetalts 5,333 Hulr 16 sk. för omläggning och förbättring af vägen söder om sjöarne Dellen, inom Delsbo och Forssa socknar i Norra Helsingland, — 18,666; 32. hvaraf utbetalts 15,555 R:dr 26 sk. 8 r. för förbättring af landsvägen mellan Gysinge bruk och Hedesunda kyrkoby i Gestrikland 3,850; — hvaraf utbetalts 2,566
Intill är 1841 erlades denna afgift ak b varje person, som k)dlt 15 är, men derefter är, enligt Ilikets 8tänder8 ak Longi. l>Iaj:t gillade beslut, kribeten derifrån förlängd till 17 är.s Iransport 3,658,370: ? /T/77 ? //u/c. 3.658.370: 327,000: 1,700: 40.000: 4,027,070: 66 TVäi/. /^-opo^rtrö», TVio 1. transport l^ovem6er 1842, 8ödra Lataillonen vid Loliusläns Ilegemente är pä 10 är körändrad till Inkanteri utun Iläst-vaeans-skgikt, akgä alitsa de 2,000 tunnor spanmäl, livilka säsom vaeansakgikt vid nämnde Dataillon utgjorts, li vadan endast deäterstäende 22,250 tuiinorne utköras edor 8tatspriset, 6 kl:dr tunnan, tili doek lior liärvid märkas, att, enär eoutraeten emellan kronan oelr kustliallarne vid 1. d. Östgötlia oell ^Vestgötlia tlavalleri-klegementen med 1845 ärs 8lut gä till ända, utgörandet ak Däst-vseans-spanmälen vid nämnde Ilegementen krän oela med är 1846 ankommer pä, lruruvida Ilustliällarne önska oeli kongl. Naj:t kan kinna skäligt i ljäder bevilja prolongation ak samma eontraet. 15:o / vid 8känska lukan teri-kegementena utgä kör 885 nummer a 6 tunnor spanmäl per nummer, med 2,810 tunnor, som a 6
Skrifvelse N:o 146. 507 Indelta räntor enligt Sp annm ål. Penningar. Indelt, på förslag. Oindelt. Summa. markegång på förslag. Mått. Yärde å 2 P:dr knb.-fot. Mått. Yärde förslagsvis å 2 R:dr kub.-fot. K: dr. Skrifvelse N:o 146. — Jlaterielen. Försvarsverket till lands i allmänhet eller Krigs-kollegii Afdelningar, Reservations-anslag. Penningar: Tillkommer: För Fortifikations-afdelningen: Ersättning i följd af öfverlåtelsen åt Kalmar Domkyrka af vissa jordar och lägenheter, tillhöriga f. d. fästningen i Kalmar 1,650: — För Intendents-afdelningen: Till anskaffning och underhåll af beklädnaden vid Jemtlands Hästjägare-korps 2,223: 76. Ersättning för öfvertagen skyldighet att vidkännas den af rotehållarne vid kavalleriet i Jemtland hittills bestridda andel i kostnaden för sadelmunderingarnes underhåll 620: 2,843: 76. Indelta räntorna, enligt 1858 års Riksstat anslagna Åkers krutbruk och Husqvarna gevärsfaktori uteslutas. Till lifoch släpmunderingar vid Rotehålls-regementena. Nuvarande anslaget 208,200: - Tillkommer : Förhöjning 23,800: Inqvarteringskostnader i Stockholm, Förslags-anslag Till inqvarteringens ordnande i dito, Reservations-anslag L Inqvarteringskostnader i landsorterna, Förslags-anslag Salpeteruppköp: Nuvarande anslaget 270,000: Afgår: nedsättning . 160,000: >- Yed och ljus i fästningsoch garnisons-orter • S:gr Expedilions-Utskotlets Förslag till widen!. Skrifvelse N:o 146. 509 Indelta rän tor enligt Spannmål. Penningar. Indelt, på förslag. Oindelt. Summa. markegång på förslag. Mått. Värde å 2 R:dr kub.-fot. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kub.-fot. Förslag till underd.
böra ock Utskotten tillkännagifva, att de af Riksdags Fullmägtigen N. Strindlund uppgifne förändrade grunder för bestämmande af besutenhet, efter Utskottens omdöme, sakga ali antaglighet, Likaledes anse Utskotten betänkligt att tillstyrka bifall till de af Better Andersson från Hallands Län och Eric Persson från 9 9 Lag samt Allm. esv. o. Oec-Utsk. fetNo i 3» Gefleborgs Län yrkade ändringar i de uti lista Gap. 2 §. bestämda vilkor för besuten, bet. Det är tvifvelsutan alltid svårt, om icke omöjligt, i en allmän författning gifva föreskrifter af så speciel beskaffenhet, som de uti förevarande §. intagne, så vida de skola blifva för de serskilde Landsorterne passande och tilläm plige ; och Utskotten skulle härifrån vilja draga den slutföljd, att lämpliga st varit att inskränka vilkoret för besuten, het endast till föreskrift om antalet af personer, som af egornes behållna afkastning borde kunna underhållas; meri då nyttan och tillämpligheten af Oeconomiska Författningar säkrast utredes genom erfarenheten af deras verkningar, hvilka, hvad den ifrågavarande angår, ännu icke kunnat med någon tillförlitlighet visa sig, samt det genom 9 §- i 1 Cap. blifvit åt Kongl. Majtts vederbörande Befallningshafvande uppdraget, att, i händelse, på grund af serskildta förhållanden, jemkning i de stadgade grunderne skulle för något Xiän finnas af nöden, derom göra underdånig anmälan hos Kongl. Majtt, sorn förklarat Sig vilja i Nåder tillse, huruvida serskildt stadgande för ett sådant Län erfordrades; så varda de af Petter Andersson och Eric Persson gjorda Motioner om ändring i 1 Cap. 2 §. af Utskotten afstyrkte. Lag. samt Allm. Besv, o. Oec.Utsk. Bet. No 13. 23 Härmed hafva ock Utskotten besvarat de af Herr von
Angående bevillningen af städerna, innehöll 1812 års förordning hufvudsakligen samma föreskrifter, som nu gällande beviliningsstadga. Bevillnmgsafgiften skulle utgå med 5 för hundra af nästföregångna års inkomst, med iakttagande af ailthittills medgifna afdrag Till ledning för taxeringen af handtverkare samt andre borgare, än handlande och fabrikörer, bibehölls det i äldre bevillningsförordnmgar utsatta antal särskilda klasser med olika, efter den för städerna fastställda klassfördelning lämpade afgiftsbelopp för hvarje särskild klass Högsta afgiften för handtverkare uppgick i Stockholm och Göteborg till 266 rdr 32 sk. och i städerna af första klassen till 150 rdr. Den lägsta afgiften var i dessa städer 10 rdr. För fastighet i stad samt stadsjord skulle samma bevillningsafgift erläggas, som för hemman och lägenheter samt annan fast egendom på landet, nemligen 12 sk. för hundra eller 2i riksdaler för hvarje tusen af den fasta egendomens värde. Detta värde fick väl höjas öfver men icke nedsättas under egares uppgift. Sednaste försäljningspris skulle tjena till rättelse vid taxeringarna. Egare till brandförsäkrad stadsegendom vore vid inträffad brandskada icke berättigad att erhålla större brandskadeersättning, än som motsvarade sednaste taxeringsuppgift för samma egendom. Den s k grundskattsafgiften af frälseegendomar bestämdes till dess allt hittills utgående belopp, eller 10 sk. för hvarje rusttjenstmark. För jord, som icke blifvit roterad, och af hvilken annan mot roteringen svarande skyldighet icke utgjordes, borde såsom rotefrilietsafgift erläggas 12 rdr för hvarje helt hemman; hvilken afgift säterier samt rå- och rörshemman, såsom i krigstid underkastade rotering, äfvensom boställen, dock ej vore skyldiga att utgöra. Arrendatorer af kronans eller enskildes egendomar skulle i bevillning erlägga 5 procent af skillnaden mellan arrendesumman och den efter 5 procent beräknade räntan å den arrenderade egendomens uppskattade värde. Arrendatorsbevillningen finge likväl icke understiga j af eganderättsafgiften.
Många äkta män skulle ej hafva något helt visst en annan grund för sina betänkligheter mot qvinnoemancipationen (ty emot, att qvinnorna blefve mera allmänintresatt mängden äfven af bildade män ej är serade, så att de kunde blifva ett jämlikt vidare emancipationsvänlig låter svårligen sällskap åt sina makar och ej ständigt behöfde säga: » det förstår jag ej, » då de förneka sig). Männen äro rädda, att qvinligheten skall frågades till råds om någonting. Ingen ting kan väl vara lyckligare än ett förhållande, gå förlorad. Deri ligger det egentligen. Qvinlighet? Det fins väl näppeligen ett der mannen och hustrun förstå hvar andra mera sväfvande begrepp. Det gamla idealet fullt, der hon intresserar sig för hans araf qvinlighet, ungmön med de blygt nedbete och han för hennes verksamhet i hemfälda ögonen och fullständig obekantskap met, oeh der de på hvilostunderna kunna med verlden, den lydiga och uppoffrande hafva ett själsoch karaktärsodlande ummakan, som aldrig har en tanke för något gänge med hvar andra. Nej, obenägenheannat än sitt hus och sin man, det gamla ten mot qvinnoemancipationen har alldeles qvinnoidealet tilltalar oss just icke nu längre, gifvet sin grund i farhågorna för att qvindet var för pjunkigt och enfaldigt. Något nans väsen der igenom skall förlora något mera friskt och gladt och hurtigt ligger i af denna hemlighetsfulla trollmakt, som tidens smak — hur mycket man än må männen åtrå att få underkasta sig, emedan tala om sjuklig pessimism. Mera själsutden för dem representerar glädjen och skönveckling — dock icke på kroppens och heten i lifvet. helsans bekostnad, oskuld i tankarna på Jag påstår icke, att männens uppfattning grundval af karaktärens och viljans förädhär vid lag är den rätta; jag konstaterar ling — icke den oskuld, som är okunnigendast beskaffenheten af den samma. Och het — mera allmänintresse — ej endast jag slutar för egen del med att säga det: kärlek till hemmet — se der några punkter, männens hela uppfattning af qvinnofrågan hvari gamla och nya åskådningssätt åtskiljas.
Alltså lida såväl Kants som Fichtes läror om den moraliska driften och känslan af den svårigheten, att sinlighetens bestämbarhet i förhållande till begreppet är vilkorlig och abstrakt, då sedelagens giltighet, såvidt den är ett blott begrepp, också blifver vilkorlig och abstrakt, hvaraf följer, att den sedliga driften och känslan såsom uttryckande subjektets ovilkorliga och fullständiga bestämdhet i förhållande till sedelagen måste tänkas innehålla sinliga momenter. De svårigheter, som sålunda visa sig ligga i Kants och Fichtes etik, i det att sedelagen såsom begrepp visserligen är ren, men abstrakt, däremot i känslans och driftens form visserligen är konkret och individuell, men i sig upptager främmande (sinliga) momenter, söker en annan med Kant och Fichte samtidig riktning, hvars förnämsta representanter äro Jakobi och Schleiermacher, att undanrödja på det sätt, att förhållandet mellan begreppet å ena sidan och känslan och driften å den andra på det sedliga området omvändes. Under det att Kant och Fichte fatta den moraliska känslan och driften såsom ur transscendental synpunkt alltigenom konstituerade af den avtomatiska viljans idé— det rena jaget —, anse dessa, att hvarje till sedlighetens område hörande begrepp i sig eger giltighet blott genom den moraliska känslan och driften, visserligen uppfattade såsom religiösa, men dock med moralisk betydelse såsom liggande till grund för hvarje etiskt begrepp60. Det är tydligt, att för att den nämda riktningen skall kunna refereras till den form af etik, som här behandlas — kritisk rationalism —, måste det vara fråga om känsla af och drift till en i sig bestämd (förnuftig) verklighet. Också visar det sig, såsom af det efterföljande skall framgå, att det åtminstone är dessa filosofers syfte att på detta sätt bestämma den ifrågavarande känslan och driften. Vi betrakta först Jakobi. Därvid torde det vara lämpligt att inledningsvis i allmänna drag bestämma denne filosofs förhållande till Kant och Fichte. Enligt Jakobi har Kant från sin utgångspunkt riktigt bevisat, att de osinliga idéerna såsom funktioner hos det teoretisk förnuftet såsom spontan förmåga icke kunna äga någon objektiv realitet. Den spontana förmågan i och för sig betraktad är förmåga af abstrakta begrepp, som kunna vinna realitet, endast såvidt genom en receptiv förmåga åt de samma ett konkret innehåll gifves.
Utdrag af Protokollet, hältet hos Hög. wördige Preste. Ständet wtd Urtima Riksdagen i wrebro den 17 Otto ber 1810. S. D. ^fter uppläsande af ConstitutionS. M skottets Memorial af den 12 dennes, innehällan de anmärkningar och förslag till ändringar > Regeringsformen och Riksdags. Ordningen, som j wederbörlig ordning dels wid förra dels wid denna Riksdag blifwit framställde och beredde, fann Preste. Ständet detza förslag, till följe as Grundlagens stadgande böra hwila för alt wid nästa Riksdag till pröfning företagas. Ut suprs, Lx ttrotocollo. U. ^Im^viil. Utdrag af Protokollet, hältet hos Hög wordige Preste. Ständet wid Urtima Riksdagen uti Orebro den 17 Otto. ber 1810. S. D. ^-^om Preste. Ständet nästledne gärdås ansett sig icke kunna instämma uti den af Wälloft. Borgare. Ständet föreslagne ändring i Be< willningS, Utskottets yttrande om Bewillnings asi - Den 17 October. Z2Z asgisten af Tjenstehjon, beslöt Preste. Ständet alt denna fräga skulle till förstärkta Stats-Ut. lkottets afgörande, pä sätt Regeringsformen stad. gar, hänskjutas. vr svprs. Lx protocollo js. U. Almgvist. Utdrag af Borgare.Ständets Protokoll wid Urtima Riksdagen i Orebro dea 17 October 1810. S. D. ^ppä Högwördiga Preste. Ständets in« bjudande besiöts, att i Riksens Ständers till Kongl. Mast afgäende Skrifwelse angäende Be. willningen ffulle framför ordet TaxeringsLomitecrl/e tilläggas: bäde Berebnillgs, och) , l7t ruprs. Lx ?rotocoIIo I. l). Vslsriur.
Jag tror derföre detta ämne vara af beskaffenhet att tarfva pröfning af så väl Konung som Ständer, alt betänk, icke bör afslås utan återremitteras, med begäran att Utsk:n från Landtmäteri-cont. ville förskaffa sig underrättelser om den brist i nu gällande taxa, som i anledn. af de olika förhållandena de olika provinserna emellan förefinnes, och derefter inkomma med förnyadt förslag och bestämd uppgift i hvilka delar taxan bör rättas, på det att ömsesidig belåtenhet må komma att äga rum. Jag begär alltså propus, till återremiss å betänkandet. Hr von Hartmansdorff: Jag, för mindel, bestrider icke återremiss. Om något godt dermed kan uträttas, så är det deslo bättre; hvadan jag afstår ifrån mitt yrkande om afslag och förenar mig med Frih. Cederström i begäran af återremiss. Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.Ulskins betänk. JN:o 34 återremitterades. Den 3 Mars e. m. Ånyo föredrogs Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.- TJtsk:ns den 27 sisth Febr. på bordet lagda betänk. N:o 35, i anledn. af väckta framställningar om förändringar oell tillägg lill K. kungörelsen den 24 Januari 1781, ang:de religionsfriheten. Hr von Hartmansdorff, A11 g.: Jag anhåller få vela huru detta mål blifvit afgjordt i de andra Stånden. Undert. R i d d. S e c r e t. tillkännagaf, att ingen underrättelse ännu ankommit från något af RiksSt:n, huru detta mål hos dem blifvit afgjordt. Betänk, begärdes ånyo på bordet af Hr von Hartmansdorff, Frih. Fleming, Herm.
R:dr 89 öre såsom den summa, 27,978 kannor lemnat i behåll, och detta änskönt den mjölk, sorn från mejeriet levererats in natura, i värde blifvit uppförd, för den söta med 25 och för den skummade med l6ij öre per kanna. Revisorerne tro att få mejerier, tillhörande enskilde personer, skola framvisa så ofördelaktiga resultater. Och om än å ena sidan må medgifvas, att denna mindre fördelaktiga ställning till någon del uppkommit deraf, att omkostnaderna för Institutets mejeri blifva högre i samma mån Institutet för denna afdelning måste äga en kunnig och insigtsfull föreståndare, med en aflöning vida högre än den, som enskilde vanligen bekostar, synes likväl å andra sidan just den omständigheten att Institutet äger en duglig mejerist böra verksamt bidraga dertill att, jemte denna hushållsgrens ordnande i öfverensstämmelse med tidens fordringar, afkastningen af berörda anstalt blir större, än hos den enskilde landtbrukaren, hvilken måhända ofta nog torde få nöja sig med en min dre kunnig, ehuru något mindre dyr föreståndare. Schäferiets konto, hvilket bland annat upptager en post om 72 R:dr 39 öre såsom omkostnader vid ullens försäljning, visar att för försålde 609 Tt bundt-ull och 147 H styckoch lamm-ull influtit tillhopa 1,137 R:dr 50 öre. Förlusten på Schäferiet utgör emellertid 625 R:dr 90 öre. Svinhusets konto. Af grisarne upptages 22 stycken störtade, och kontots förlust uppgår till 366 R:dr 56 öre. Gödo,varnes konto. Förlusten är här upptagen till 738 R:dr 4 öre. Institutets konto. Detta konto, som upptager inkomsterne till 30,872 R:dr 67 öre och utgifterna till 38,603 R:dr 30 öre, visar en brist af 7,730 R:dr 63 öre. Denna brist godtgöres till en del af landtegendomarnes nettobehållningar, hvilka enligt räkenskaperna redovisas sålunda:
Kan icke äfven för Kyrkan bildas en kassa, som är gemensam för hela Riket? Skedde sådant, blefve en regie - 241 Den 21 April f. m. ring af presterskapets löneinkomster mycket enkel. Äfven kunde lätteligen åstadkommas en mera jemn fördelning af pastoraten. Efter mitt sätt att »plätta det framställda problemet, eller en jemnare oell billigare fördelning af presterskapets göromål oell löneförmåner. — skulle det kunna lösas på följande sätt: Alla olika grader emellan Kyrkans ordinarie tjenare uphäfdes, så att de komnie att, liesta af endast kyrkoherdar oell biskopar. l)e sednare torde icke lämpligen böra föreslås till uphäfvande, helst frågan om biskops-embetets öfverensstämmelse med Evangel» föreskrifter föranled! schism och ett förslag i berörda hänseende möjligen kunde tillintetgöra hoppet om framgång af reform i öfrigt. Comministrar, Capellpredikanter m. fl. dylika borde ieke vidare bibehållas, utan i hvarje församling endast en ordinarie prest, — kyrkoherden. De församlingar, som vore så stora, att de erfordrade flera kyrkoherdar, borde delas, oell, kunde sådant ske, med bibehållande af en gemensam kyrkobyggnad. Den särskilda själavården inom de nya församlingarna, såsom nattvardsbarnens undervisning, husförhör hi. m., bestreds af hvardera församlingens kyrkoherde; men gudstjenst!;» i den gemensamma kyrkan förrättades alternativt af kyrkoherdarna. Genom en sådan förändring kunde det missförhållande, sorn eger rum, eller att de prester, hvilka egentligen draga dagens tunga, erhålla det knappaste brödet, komma att uphöra, och hvarje kyrkoherde fä en nära lika stor aflöning från den gemensamma kassa, som bildades af alla de medel, hvilka i hela Riket utgå till presferskapet. Borttoge man derjemte dels det orättvisa uti nu gällande befordringslagar, dels ock den varande fördelningen i klasser af pastorater, — skulle de fleste af de olägenheter, som för niirv:de vidlåda (leii ecklesiastika organisationen, försvinna.
i den mån de tillä iida löpa, måtte ytterligare på längre tid förnyas, hvarigenom icke allenast den osäkerhet och oro hos de rustande, som i annat fall alltid gör sig gällande, skulle undanrödjas, utan äfven betydligt bidrag till Stats-cassan beredas; 6 Statssamt Allm. Eesv.- och Ekon.-Utslcottens Betänkande, xY:o g4. n:o Af Riksdags-Fullmägtigen från Westmanlands Län, Anders Larsson, som , på grund af de skäl, åtskillige Stå nds-Leda möter uppgifvit för indragning af halfva indeldta armeen, tillstyrkt, att dermed måtte sålunda tillgå, att 2:ne af nu varande rusthåll hädanefter blott hålla en man med häst och mundering, samt båtsmansoch soldat-rotarne på lika sätt sammanslås, 2:ne rotar om en soldat, oell .i:ne båtsmanshåll om en båtsman, så väl i städerne sorn på landet, med skyldighet att, vid trängande behof, i krigstid, då Kongl, Maj:t sådant befaller, åter uppsätta och complettera armeen till dén numerär, den nu eger.
Hvad åter vidkom Riksens Ständers hemställan i det öfriga, så ansåg Kongl. Majtt någon annan föreskrift härutinnan icke vara af nöden, än den Kongl. Majtts nådiga Kungörelse af den Io September igl6, angående åtskillige omständigheter , rörande Eåtsinanshållet , innefattar. gto Riksens Ständers underdåniga anhållan, att Götha-CanaUBolag måtte förpligtas, tilldela en skälig essättning åt de Rotehållare, hvilkas Soldater, i och för Canal-arbetet, antingen blifva skadade och till krigstjenst oduglige, eller ock lifvet förlora. Föredr. den 10 October 1815, sedan Götha Canal-Bolags Direction i underdånighet sig utlåtit; och, som Kongl. Majtt under den ist Februarii i8u> förklarat 366 JustitiaOmbudsm. EmheisBiråiteirr. arbetet vid Götha Canal vara att anse 1 lika förhållande med Kronans arbeten, hvar* vid ersättning till Holarne, för skadadt manskap, icke bestäs; så fann Kongl. Majit icke skäligt, att ifrågavarande anhållan i Nåder bifalla ; Anseendes Kongl. Maj:t Directionen genom verkställigheten af det beslut, den vidtagit och i underdånighet anmält, nämligen, att, då någon af arbetsmanskapet blefve skadad, tilldela honom, understöd utöfver pension, och, om någon tillsatte 1 ifvet, anslå pension för hans Enia och barn , uppfylla alla fordringar på. Bolagets vårdnad om det manskap, sorn till dess arbeten beordras. lo:o.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, i frågan om Wadstena Klosterkyrkas öfverlåtsnde åt Lands-och. StadsFörsamlingarne derstädes.] I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga*Remiss, uppå RiksdagsFullmägtigens för Hernösands Stad underdåniga ansökning, angående LandshöfdingeReeidencehuset derstädes* Nto 320. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition om söndring från Bisp Motala Kungsgård af den ägorymd , som till anläggning af Motala Köping derifrån erfordras. Den 2 Augusti/, e, m, 121 N:o 321. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående sökt eftergift af bristande arrende för Lotten N:o 5 under Dahlby Kungsgård. I anledning af väckte motioner, om upphörande eller nedsättning af den nya Roteringsafgiften inom Jönköpings och Elfborgs Län. N:o 324- I anledning af Kongl. Majus Nådiga Remiss i fråga om ersättning för en brist i Kongl. Hofstallet® utfordring. I anledning af KonglMaj:ts Nådiga Remiss, angående lönetillökning för Fjerdingsman. N o 327. I anledning af väckt fråga, angående Rusthållsafgifternes vid Skånska CavalleriRegemcnterne utgörande i Spannemål. Ut Supra. SD. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 16 sistledne Julii under N:o 326 afgifne samt den 22 derpåföljde e. m. på bordet lagde Utlåtande, öfver väckt motion om ränta för fordringar hos Kronan, enligt General KrigsCommissariatets vid f. d. Arméen emot Norrige åren 18x5 och 1816 utställde fordringsbevis; blef samma Utlåtande, i anledning af Herr von Hartmansdorffs, August, dervid gjorde anmärkning, till StatsUtskottet återremitteradt. Ut Supra.