Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-anslag till läkare och medikamenter 1 I 2,094 8 Allmän fattigförsörjnings—afgift *) . 114,752 19 — Böter för försummad betalning inom behörig tid al kronoutskylder 1,965 42 4 Dito för ej lemnade laxerings-uppgifter 862 Fattigförsörjnings—afgifter frän sjömanshuset 778 22 — Af fattigvårdens andel i afgiften för rättighet att inom hufvudstaden i minut försälja bränvin oclr andra brända eller distillerade spi2,0 00 Gåfva från Bikets Ständers bank 1,000 Hyresmedel ‘ 406 32 — Bidrag frän Stockholms stads Brandförsäkringskontor till den vid allmänna arbetshuset inrättade vatten-uppfordrings-anstalt 200 Anslag till militärförsörjnings-inrättningen: från Wadstena krigsmanshus-kassa 666: 32. — från Konungens hospital 600: 1,266 32 — S. k. raspoch spinnhus-afgift samt tolags-fa 11 igmedel, anslagne till Stockholms stads uppfostrings—inrättning för vanvårdade barn 5,485 45 i Ersättning: af allmänna medel: för fattiges vårdande 1,121: 28. — af fattigvårdssamhällen utom Stockholm, för åt deras fattige härstädes lemnadt understöd 1,467: — 8. 2,588 28 8 Räntemedel 519 36 8 Diverse inkomster 172 10 8 Förökadt värde å Provisoriska sjukhusets inventarier . 1,060 16 — Summa Banko R:dr 135,151 1 4 5 *) Berörde afgift tiar under den tid, denna berättelse omfattar, fortfarande utgått nied 24 sk. af hvarje mantalsskrifven person, som fyllt 1!! år, samt med 16 sk. å Biksdalern al de skattskyldiges bevillning till staten, enligt Bevillnings-Förordningens andra artikel. Vt gifter:
Såsom lärare i småskolorna eller roteskolorna tror jag det inom Sverige finnas exempel uppå, att utgående elever ur folkskolorna härtill kunna användas, hvilka, jemte sina industriella yrken, härå kunna egna något af sin tid. Genom denna bestämmelse af ålder förekoms den omständigheten, att skolorna ej öfverströmmades af öfver hundrade barn. Läraren, omgifven af en sådan skara, kan omöjligt handleda dem. Ett visst antal barn borde derföre någorlunda bestämmas. Afven får jag vördsamt föreslå, att, oaktadt det redan finnes högre folkskolor, de vanliga folkskolorna måtte sättas på 2:ne klasser. Ty det blir icke tillfälle för den fattigaste befolkningen, att skicka sina barn till högre folkskolor, och saknas nu tillfället för sådana barn att komma till någon fullständigare utveckling. Härigenom upkom den önskade föreningen och förbindelsen dels med högre folkskolor och dels der vilkoren för fattigare föräldrar ej denna flyttning tillät, nedkom i massan bland folket åtminstone några frukter af den enkla undervisningen, men hvilka voro att anse såsom mera äkta, än nu är fallet. Äfvenså får jag vördsamt föreslå, att gymnastiköfningar, simning, då detta låter sig göra, för utveckling af kroppsorganerne måtte i lärdomsämnena ingå. Hvad skolstyrelsen vidkommer, har man på många ställen kommit till den erfarenheten, att der råder stor liknöjdhet, att folkskolorna knappast mera, än författningarne bjuda, besökas, och att lärarne för sin egen beqvämlighet befria barnen ur skolan, när de behaga. I sammanhang härmed och betraktande saken från en annan sida, är det omöjligt att Pastor inom ett pastorat med stundom 5 å 6 församlingar kan hinna hafva något bestyr med alla dessa folkskolor, ej heller inspektera dem, så ofta, som verkligen behöfves. Och då Pastor ej gör det, lär den öfriga styrelsen ej heller göra det. Dock finnes här många berömvärda undantag. Detta är högst nedslående för en lärare, och då man vet. huru alla inrättningar behöfva tillsyn och upmuntran, faller det af sig sjelft, att der detta saknas, förfaller småningom skolan till en trälanstalt, och tröskverket går, utan att gifva korn eller kärna.
För att sammanbinda vigten med längdmåttet och sätta detta i Förening med ett oföränderligt naturmått, föreslogs att en undersökning borde föranstaltas, för att kunna bestämma i Svenska decimaltum längden af den pendel, som på någon bestämd Svensk orts latitud fullbordade hvarje enkel svängning på en sekund vid hafvets yta och i lufttomt rum, samt att vidare vigten af en i Svenskt mått bestämd kub vatten borde uträknas i decimalbråk af vigtens enhet. Medelst dessa försök blefve då storlekdn af allt Svenskt mått och vigt en gång för alla bestämd. Detta, år 1823, från trycket utkomna Underdåniga Betänkande innehöll fullständiga motiver För nämnda deri afgifna förslag, hvilka det likväl skulle blifva för vidlyftigt att här närmare utveckla. Vid 1823 års Riksdag täcktes Kongl. Majit äska Rikets Ständers medverkan för antagande af en allmän författning om mått, mål och vigt enligt decimal-systemet; och hemställde Ständerne, med bifall härtill, att Kongl. Majit mätte täckas låta utfärda så väl en ny författning i hufvudsaklig enlighet med Kongl. Akademiens förslag, — dock med tunnans uteslutande, — som ock, till införande i de små Almanachorna, jemförelsetabeller mellan de gamla och nya måtten och vigterna, äfvensom för öfrigt några underrättelser om decimalräkningen i allmänhet och dennas användning å det nya systemet. På Nådig befallning lät Kongl. Akademien ock upprätta samt i 1825— 1827 årens Almanackor införa dylika tabeller. Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 62. 13 Likaledes hade, på Nådig befallning, Akademien låtit föranstalta så väl uppmätning i Svenska decimaltum af sekundpendelns längd vid Stockholms Observatorii-latitud, och reducerad till hafvets yta samt till lufttomt rum, som bestämmande af vigten i Svenska skålpund af en kanna rent vatten vid 16f graders temperatur efter Celsii thermometer; hvilka försök utfördes år 1825 och finnas i Akademiens handlingar för samma år beskrifna. Kongl.
A. 102, — N:o 32. i anledning af väckt fråga om Smålands Husarregementes afsittning emot erläggande af hästvacanceafgift. XIII. B. 625. A. 652. XVIII. u. 226. XIX. A. 298. E. 481. -— N:o 33. i anledning af väckt fråga om fördelning emellan tvänne tjenstemän af de Polismästaren i Stockholm tillhörande befattningar, såsom polisdomare och polismästare. XIII. — N:o 34. i anledning af väckt fråga om LandshÖfdingesätets i Götheborg förläggande till Uddevalla, och alt Götheborgsoch Bohus län måtte benämnas Bohusland med Götheborgs Län, m. ra. XIII. B. 625. A. 656. ( 3oo ) Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUlskottens Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 35. i anledning af vackt fråga om statsanslag till tryckning och spridning af skrifter för befrämjande af nykterhet. XIII. B. 625. A. 656. — N:o 36. i anledning af väckt motion om tillökning i de så kallade kalldygnen vid tackjernsbläsning. XIII. — N:o 37. i anledning af väckt fråga, att åboer å kronohemman och nybyggen i Rikets norra provinser måtte undfå rättighet att å sina hemman oell nybyggen kola lill afsalu. XIII. — N:o 38. i anledning af väckt fråga om inrättande af en skola i staden Borgholm. XIII. B. 025. A. 657. XVII. — JNT:o 39. i anledning af väckt motion om förändring i sättet för bedömmandet af saltpeter» halt och beskaffenhet. XIII. B. 625. A. 658. XIV. E. 285. — N:o 4°. i anledning af väckt fråga om Lunds stifts fördelning i tvänne stift. XIII. B. 625.
Förändringen bestod hufvudsakligast deruti, att orne Ilufvudböcker skulle författas: den ena öfver redovisningen bade för penningar, spannmål och offerter, och den andra för Calcuien, till rättelse så val vid liqviden för persedlar, sorn for att uti en General-Calcul kunna visa Inrättningens förhållande uti det hela, samt dess vinst och förlust. Denna förändrade1 redogörelse-method oaktadt, har det dock, enligt Kongl. Directionens berättelse, icke varit möjligt bringa dessa hufbucker till afslutning förr än två och ett hallt år efter redogörelse.årets slut, emedan MagazinsInrättningen, i anseende till uppbörden af Kronans Afrad och Tionde samt vacance - spannmål vid Regementqrna m. m. har nära sammanhang med 336 Dan 3 Marf. med Lättds-Böckerna Samt Militiae Indelnings-Bölea och till utgifterna med Kongl. KrigsColiegii, Flottornas och Värfvade Arméens Räkenskaper, Kongl. Majit har också deröfver genom Skrifvelse till Kongl. Di reCtionen af deti 15 Maj 1B04, i Nåder fastställt förenämnde tid, såsom lika med den tid, sorn för flera Verks Räkenskapers afslutande funnits nödig. Af Köngl. Directiotiens berättelse håfve $ri. vidare inhämtat, att Magnzins-Redogörärpe, på det en noga och ständig kännedom af Kongl. Directionen må ägas om Inrättningen och dess Rakenskaps-Verk, äro ålagde, atr, utom Veckooch Månäds-Rapporter, för hvarje Qvartal författa behörigen verificeracl räkning, hvilken af Directionens Redogörare i Orterna till Lands-Contoireri insändes, hvarifrån Räkningen inom en månad efter qVartalets slut bör vid vite vata pröfvad och till Kongl. Directionen insänd; äfvensom
Ståndet beslöt, att bevillning skall läggas å Brännvinsbränningen efter tillverkningen * Bi/i. till R.-St.Prot. 1828 och 1 829, 9 Sami. iliand. Stte Haft. 5 34 Fröt. Utdrag den 14 Sept. 182g. och att denna bevillning skabl utgå med 1 sk. å hvarje kanna tiliverkadt brännvin; äfven som Ståndet gillade den af Herr Rydström uti sin vid Betänkandet, N:o 16, bifogade reservation (pag. 54, 55 och 56 af tryckta exemplaret) föreslagna tariff å pannerymdsafgifterne, med förklarande, att densamma må gälla såsom minimitariff för afgiften å tillverkningen. 3 §. Gamla redactionen antogs. 4 §• beslöts skola försvinna. 5 och G eller nu mera 4 och 5 §§. Gamla redactionen bifölls. 7 eller nu mera 6 5. Gamla redactionen bifölls, endast med den förändring, att, i stället för orden, vid slutet af paragraphen: utan beräknande af Junii, Julii, Augusti och September månader, bör uttryckas: utan beräknande af halfva Junii månad, samt Julii, Augusti och September månad. 8, g, 10, 11 & 12 §§■ eller nu mera 7, 8, 9, io & n §§. Gamla redactionen bifölls. Om Brännvins redskapen. 1 §. Gamla redactionen bifölls, med den förändring, enligt Utskottens förslag, att, vid slutet, i stället för orden: med lika vilkor för alla, att p annerymden bestämmes endast efter jordvärdet, införas följande: med iakttagande af de vilkor, ofvanföre stadgade blifvit. 2, 3 & 4 §§• Gamla redactionen gillades. 5 §. Den af Utskotten, enligt Betänkandet Fröt, Utdrag den 14 Sept, 1829. 35 N:o 6, föreslagna redaction gillades, med uteslutande, enligt Utlåtandet N:o 16, af följande ord: till uppmätning ijr tiga k o m rn er endast den palina, hvarunder eld omedelbarligen användes, 6 §. 1 morn.
Väl har till vederläggning af denna sanning, uppställts alla de politiska storverk, hvari vårt Cabinett under denna époque deltagit, sedan man med dialectisk färdighet sökt bevisa nödvändigheten af Sveriges inblandande i Europas tvister, ehuru vårt geografiska läge, vår ringa folkmängd och ringa production, gör denna sats problematisk, men ganska säkert högst menlig, om den tillämpas på händelser , som tilldraga sig långt från våra gränsor, och hvilka kunna vara utan minsta inflytande på vår egen ställning, allenast vi vilja trånga våra förfäders Vikingasysteme. Man må tala om ny förvärfvad krigsära5 om förening med ett annat Konungarike; om Fästningsbyggnader vid Gotha Canalj om ett il* Den io Julin e. in. nytt Linieskepp; om en ny HofRätt; ett nytt Gymnasium; en ny Skolordning; en LandtbruksAcademie; man må åberopa de åtgärder som blifvit vidtagne i följd af Rikseos Ständers beslut; men må man ej tro att en sådan teckning af Ministérens verksamhet skall tillfredsställa Svenska Folkets isråriga väntan på fördelame af en förbättrad Samhällsordning, aom onekeligen bordt directe verka förmonligt pä landets inre ställning, så vida ändamålet med en lycklig förändring icke skulle förfelas. Den bedröfliga visshet jag äger, om det planlösa framoch återskridandet på vårCon-' stitutionella bana, aom måste blifva en följd af osammanhängande styrelseåsigter, under en fullkomlig brist på systeme i Statsorganismen, har afhållit mig ifrån att öka mängden af välj menande motioner som under denna Riksdag blifvit väckte; ty jag bekänner uppriktigt min öfvertygelse vara , att alla små partiella förbättringar som kunna åstadkommas, föga eller intet gagna, så länge det stora hufvudföremålet för Statens bestånd, Nationens trefnad och fria kraftutveckling, icke befordras genom en förändrad Statsreglering i öfverensstämmelse med landets behof och tillgångar. Till detta vigtiga ändamål begär Folket, med all rättvisa, verksamhet hos sin Ministére; emedan Ständernas åtgärder äro inskränkte till detailler och kunna icke sammanställas till ett helt, utan Ministcrens ledning och medverkan.
Jesus Christus, hjelp min själ! OLOF. Gån ni från detta rum eller brukar jag våld! Tag bort detta narrverk! (Sparkar undan apparaterna.) MÅRTEN. Om ni lemnar de pengar fru Christina gifvit till kyrkan skall jag gå! MODERN. Det var derför du kom, Olof, du vill ha mitt guld? Gif honom det, Mårten. Olof, du får allt om du lemnar mig i ro du skall få mera! Du skall få allt! OLOF (förtviflad). I Herrans namn tag pengarne och gå! Jag ber er! MÅRTEN (rycker till sig påsen och går med Nils). Fru Christina! Der djefvulen går är vår makt slut! Ni kättare är dömd för evigheten, ni lagbrytare får er dom redan här! Akta er för kungen! OLOF (faller på knä vid moderns bädd). (De gå.) Moder, hör mig innan du dör! MODERN (har fallit i vanmagt). OLOF. Moder, moder, lefver du, så tala vid din son! Förlåt mig, men jag kan inte annat! Jag vet du har lidit ett MÄSTER OLOF 137 - helt lif för min skull, du har bedt Gud att jag skulle gå hans vägar, Herren har hört din bön; vill du nu att jag skall göra om intet hela ditt lif, vill du att jag skall krossa denna byggnad, som kostat dig så många mödor och tårar med att lyda dig! Förlåt mig! MODERN. Olof! Min själ hör ej mera till denna verlden, det är från det andra lifvet jag talar dig till vänd om, slit detta orena band som din kropp ingått, tag åter den tro jag gifvit dig, och jag förlåter dig! OLOF (med tårar af förtviflan). Moder! Moder! MODERN. Svär mig att du gör det! OLOF (efter en paus). Nej! MODERN. Guds förbannelse hvilar öfver dig! Jag ser honom, jag ser Gud med vredens blick, hjelp mig, heliga jungfru! OLOF. Det är inte den Gud som är kärleken! MODERN. Det är straffets Gud
Rörande förhöjningen a Länsmännens Löner, sa hafwa Riksens Ständer inhämtat, att i de flesta af de Län, hwarest Länsmannen njuta penningelö, ner, »894 Den 21 Julik. ner, finnas ock antingen Indelningar eller Bohemman för en del af dem anslagne, samt att förmanen deraf, sammanlagd med pcnningelönerne för de öfrige blifwit tvid den reglering Eder Kongl. Maj:t lätit werkställa, lika fördelad a dem alia, pa hwilket satt äfwen kommer att förhallas med den nu bewiljade tillökningen, sa att htvar Länsman med pcnningelön undfar Fyratio Riksdaler om äret. Och som desia Betjer.tes Löner i allmänhet salunda blifvit förökade och bestämde til! det belopp som förut warit det största, samt den billiga grund derföre antagen, att deras förut innchasde alika penningelöner, öro bragte till likhet öfwer hela Riket; anse Riksens Stander harwid, sa i anseende til! Länsmännen som Häradsssrifwarne med penningelöner, hwilka til! zz2 procentö Löne - tillökning blifwit hugnade, tills widare böra förblifwa. Hwad särskildt beträffar Häradsssrifwarnes i Wermland af Eder Kongl. Maj:t i Nader öfwerlemnade ansökning om Löneförbättring, särdeles i afseende pa deras resor till Mantalsffrifningarnas förrättande, anse Riksens Ständer bemälte Häradsskrifware, såsom förledde med 50 R:d!r indelte Löner, böra dermed, jemte dem förut bewiljad Löne-tilläkning r6 R:dlr 32 si. och »z R:dlr 16 si. i resepenningar, atnöjas. Sluteligen har Eder Kongl. Maj:t i Nader framställt angelägenheten deraf, alt de Under,Officerare, som ännu bibehålla sina contanta Löner efter förra Staten osörhöjda, matte af Löne-tillökningen blifwa delagtige.
Här äro en mängd andra behof, som i min 58 Den !) Juni f. m. tanka äro vida behöfligare och mera påkallade 'ån jernvägarne; allra mest efter det förändrade politiska skick, hvari vi nu mera, efter hvad jag hoppas, hafva inträdt. Vi hafva i min tro för jernvägsföretaget bestämdt valt en oriktig väg; vårt land är upfylldt af insjöar, som äga samband med hvarandra, det hade i min tanke varit ett vida mera statsekonomiskt beräknadt företag att söka, så långt tillgångarne medgifva, förena dessa sjöar, att bereda segelleders öppnande öfverallt i landet. På så sätt kunde alla orter hafva fått del deraf; alla orters export eller rörelse med tunga varor hade sålunda blifvit underlättad; man hade icke behöft utkasta ett Eris-äpple bland oss om fördelarne af den ena eller andra banan, understöd för den eller den jernvägen. Oin den enskilda företagsamheten erbjudit sig att sätta arbetet i verket, hade tvifvelsutan varit mera ändamålsenligt och med våra förhållanden, och tillgångar mera öfverensstämmande. Man har sagt att det är billigt låta kommande sliigten dela tungan, som det heter, af det goda, som vi lägga grunden till; men, mine Hrr! här företer sig den lilla omständigheten att det är egentligen framtiden som får kännas vid följderna af nutidens förhastande. Jag får bekänna att hvad statslån i allmänhet vidkommer, så hatar jag dem af hela min själ. Jag kan icke gilla den naturvidriga maximen att hvälfva på efterkommande den skuld som vi sjelfva göra. Jag hatar den, för allt det onda den åstadkommit inom våra moderna stater; jag hatar den för all den blodsutgjutelse den befrämjat; jag hatar den för den demoralisation den påfört verlden, och ej mindre de styrande än de styrde; jag hatar den slutligen derföre att den är i grunden orättvis. För att förkorta det mundtliga föredragets tidspillan, vill jag i detta afseende citera några utdrag ur »Dictionnaire d’Economie politique», ett arbete, utgifvit af Frankrikes förnämsta statsmän, lärde och ekonomer.
Stenkoltstybb eller grus .. 100 R:dr v. 1 tunna 15 4 ‘ 6 32 — Stenkolstjära 1 tunna ■ 32 — 24 Strumporj och andra på strumpstol eiler genom stickning tillverkade arbeten: silkes• 1 skålp. 3 12 halfsiden1 skålp. 1 24 __ 4 andra slag 1 skålp. För tillverkning af sådana arbeten, hvartill utländsk ståltråd erfordras, efter pröfning af behofvet och med serskildt tillstånd af Kommerskollegium andra slag, ej specificerade 100 R:dr v. 1 skålp. 10 24 — Sticktyg ; se Väfnader, bomulls-. Stilar; se Boktryck. Stockfisk; se Fisk. Storax, hanfores under Apoteksvaror, .Stramalj; se Väfnader. Streichgarn; se Garn, ull-, andra slag än kamull-. Strutsfjädrar; se Plymer. Strömming; se Fisk. Ståltråd; se Stålarbeten, 31 Tullvärde. Banko, Qvantitet för tullberäkningen. Införselstull. Banko. It: dr sk. r:st B: dr sk. r:st 3 — Stärkelsej hvit 1 lisp. 32 — 1 - Svafvel 1 lisp. 12 Sicilianskt eller annat så kalladt naturligt svafvel till begagnande för fabrikstillverkning af svafvelsyra, efter serskilt anmälan bos Kommerskollegium och af detsamma lemnadt tillstånd 12 1 — —■ * andra slag, ej specificerade . ° Syrup: 1 lisp. —.— 5 30 capilair-, mullbärs-, rosenoch viol1 skålp. 3 - — 6 — socker-, brun eller hvit 1 skålp. 3 . 40 — Sågblad. 1 skålp. 8 2 Såpa 1 lisp. 24 — 24 — * Säckar j nya, tomma 1 skålp. —■— 6 4 * Talg 1 lisp. 24 — 10 — * Tarnarinder Tegel: 1 skålp. 1 20 mursten, alla slag 1000 st. 4 — Stärkelse, blå; se Färger. Substans; se Bläckpulver.
Förordningen erkänt det förhållande jag uppgifvit; och jag anser sålunda, att en underdånig Skrifvelse i ämnet är nog. I afseende på Friherre Löfvenskjölds anmärkning, är det väl möjligt, att jag misstagit mig om besvären till KarnmarCollegium, men Förordningen om Fatalierna föreskrifver en lika behandling för Ordinarie, som för Extra Roteringen. Hvad åter angår Utskottens så kallade missskrifning, tror jag, i likhet med hvad Grefve Horn yttrat, att en ändring af orden Extra Rotering icke hjelper, ty Utskotten hafva, såsom Grefve Horn äfven visat, verkeligen misstagit sig om sjelfva syftningen af min Motion, enär den talat om den år i8a3 beslutade jemnkning. Endast en större villervalla skulle uppstå, om man antar, att i Utlåtandet bör stå: Ordinarie Rotering. Friherre af Nordin: Jag tror ej, att någon olaglig tunga blifvit lagd på Jord - 22 Den 8 Maji. brukaren; ty, genom en blott undersökning af förhällandet med Roteringen, måtte väl ingen tunga hafva uppkommit. Om vi endast gå tillbaka till 1810, så se vi, att Ständerne då beslutade, att all jord, utom Militiens boställen, skulle draga Extra Rotering, om den icke redan droge Ordinarie Rotering. Detta beslut verkställdes år 1811* men skedde så hastigt och vårdslöst, att det i längden omöjligen kunde hafva bestånd. Mångå klagomål inkommo ock åren i8i5ochi8i8 öfver Extra Roteringen, och Ständerne bestämde derföre år 1823, på hvilka grunder en förnyad Extra Rotering borde ske, hvarvid stadgades, att privilegierad jord, men icke någon annan, borde med en sådan Rotering beläggas. När detta underställdes Kongl. Maj:t, blef Förslaget af Kongl. Maj:t gilladt, men följden af detta beslut var, att den privilegierade jorden blef fri från all Rotering, så väl Extra sorn. Ordinarie.
Konungen utgande, eller pest, eller andra lika vig - 14 Constitutions-Ulskottets Memorial, JV:o 4. sätte då, i samråd med Riksens Ständers Fullmägtige uti Banken och Riksgälds-Contoret, en annan ort, der Riksens Ständer böra samlas, och kalle dem dit till den lid de sjelfve förut bestämt. tiga hinder omöjligt eller för Riksens Ständers frihet och säkerhet vådligt. Konungen utsatte då, i samråd med nyssnämnde Fullmägtige, en annan Riksdagsort; dit Riksens Ständer kallas. Riksdags-Ordningen. 3. § Riksdagarne skola hållas uti Rikets hufvudstad, utom vid de tillfällen, då fiendens framträngande, eller pest, eller andra lika vigtiga hinder göra det omöjligt, eller för Riksens Ständers frihet och säkerhet vådligt. Konungen utsatte då, i samråd med Riksens Ständers Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoret, en annan ort, der Riksens Ständer böra samlas, och kalle dem dit till den tid, de sjelfve förut bestämt, eller, vid Urtima Riksdagar, till den tid, som Konungen påbjuder. Riksdagarne skola hållas i Rikets hufvudstad, utom i de fall, då så väl Konungen som Riksens Ständers Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoret finna det för fiendens framträngande, eller pest, eller andra lika vigtiga hinder omöjligt, eller för Riksens Ständers frihet och säkerhet vådligt. Konungen ulsälte då, i samråd med nyssnämnde Fullmägtige, en annan Riksdagsort, dit Riksens Ständer kallas. Se Bih. 3 Sami. Mern. Y. pag. 1115—1131. Förslag, med afseende på återremisser af Utskotts utlåtanden. Regeringsformen. § 56., l:a Momentet. Allmänna frågor —■ — och deröfver sig yttra. Utskottens förslag skola först i Ståndens plena framställas till antagande eller förkastande utan förändringar eller tillsatser.
Klagomål öfver val till Riksdagsmän af Preste-Ståndet ingifves, för Stiften hos Consistoriuma samt för Universiteten och Vetenskaps-Akademien hos Konungen; och följes dervid i öfrigt lika ordning och enahanda grunder, Soth här ofvanföre finnas utstakade. § Fullmakterna böra, för att vara gällande, lyda sålunda: ^Till den Lagtima (Urtima) Riksdag, som i . skall hållas och tager sin början den befullmäktigas härmed, efter föregånget ordentligt val, N. N. (för Preste-Ståndet ifrån N. N. Stift, Universi - lfi: Underlåter något Universitet, Prosteri, Elementar-läroverhsdistrikt, Stad, Bruks-distrikt eller Härad att ställa Fullmäktig, vare förfallet till det vite, Ståndet pröfvar skäligt utsätta, och som svara kan mot den omkostnad, som ett annat och jemnlikt Universitet, Prosteri, Elementar-läroverksdistrikt, Stad, Bruksdistrikt eller Härad på sin Riksdagsman göra måste; skolande tillfallande Stån dets Kassa: 19. Förmenar någon väljande, eller som under omröstning kommit, olagligheter vid ett Riksdagsmannaval vara begångna, och vill deröfver klagomål anföra, äske då af Valförrättaren behörigt ProtokollsUtdrag, hvilket sist inom nästa dags förlopp bör till klaganden utlemnas. Klagomål öfver val till Riksdagsmän af Preste-Ståndet ingifves, för Stiften och Elementar-luroverhen hos det Consistorium, som vatet förrättat, saint för Universiteten och VetenskapsAkademien hos Konungen; och följes dervid i öfrigt lika ordning och enahanda grunder, som här ofvanföre finnas utstakade. 22. Fullmakterna böra, för att vara gällande, lyda sålunda: »Till den Lagtima (Urtima) Riksdag, sorni. skall hållas och tager sin början den befullmäktigas härmed, efter föregånget ordentligt val, N. N. (för Preste-Ståndet ifrån N. N. Stift, Universitet, Akademi eiler 30 ifonslitutions-Vlshoitcts Memorial N.o i. Allmänna.