Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och yrkandet att vissa, tillförene till införsel förbjudna varor fortfarande borde undantagas från nederlags förmånen utgår åter från sådana prohibitiva grundsatser, som i vår tull-lagstiftning nu mera blifvit förkastade. Utskottet vidblifver således sin i Betänkandet Jtä -10 å sidan 64 gjorda, af 2 Stånd godkända hemställan, angående grunderna för nederlagsoch kredit upplags - Jtevillnings-Utskottets Utlåtande M 26. 5 upplags-rättigheternas ordnande samt den underdåniga skrifvelse, som härom skulle till Kongl. Majit aflåtas. I sammanhang med beslutet att återremittera det Utskottets yttrande, som här förut blifvit omförmäldt, har Borgare-ståndet vidare återremitterat Utskottets nästföljande utlåtande å sidan 64, om bibehållande tills vidare af nu gällande § 12 (§ 11 i Utskottets förslag) af tulltaxe-underrättelserna och om godkännande af den vid Betänkandet fogade tarif för kredit-upplaget och transito-afgiften; vid hvilken tarif blifvit anmärkt, dels att topp-, kandioch kaksocker deri måtte intagas, dels ock att bestämmelserna, angående artikeln bränvin borde rättas i enlighet med den antagna nya förtullnmgs-grunden. Bidderskapet och Adeln har godkänt kredit-upplags-tarifen endast med den förändring, att transito-afgiften för genever, cognac, rhum och arrack bestämdes till 90 öre per centner alkohol och dels att under artikeln Tobak »Blad och stjelkar» sam manfördes i en rubrik, med till 12 centner bestämd minimi-qvantitet och den af Utskottet föreslagna transito-afgift af 15 öre per centner. Preste-ståndet har helt och hållet godkänt Utskottets förslag i denna del; hvaremot Bonde-ståndet beslutat följande förändringar i tarifen: att rubrikerna Fisk: saltad, Sill torr, Gråsidor eller Sey; samt Salt, kok borde utgå; att nedannämnde rubriker skulle erhålla följande lydelse:
Assessoren Landströms underdåniga ansökning, om afskrifning af dess skuld till Stuteri-Cassan , N:o 7 i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Remiss å Kamereraren Krutmeijers underdåniga ansökning, om befrielse från arrendet af Kronohemmanet Rinkeby i Stockholms Län, «/ 7 N:o 8, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Remiss å Enkan Anna Gustafva Sahlinans underdåniga ansökning, om befrielse från skyldigheten, att ansvara för arrendet af lotten N:o 5i af Upsala Ilof-Stalläng, och N:o 15, i följd af Kongl. Majrts Nådiga Remiss, i fråga om sökt eftergift af Öfverlnspectoren Berghs Sterbhusdelegare ådömde anmärkningsmed el. S. D. Föredrogos ånyo och lades till handlingarne B ancoUt skottets Memorial Prot. Ut dr. d. 20 Mars i834. 5i N:o 2, med öfverlemnande af BanCofullmägtiges lill Utskollet afgifne Berättelse, och N:o 4, i anledning af anmodan frän Högloft. Ridderskapet och Adeln, att ofördröjligen inkomma med calhegoriskt svar i fråga örn Silfverutvexlingen. S. D. Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse, i anledning af väckt fråga, om inlösen af egendomen Ekolsund, för att lill Hans Kongl. Höghet Hertigen af Uppland föräras, blef, vid förnyad föredragning lagd, till handlingarne. S. D. Vid förnyad föredragning bifölls LagVtskottets Utlåtande, i anledning af Herr J. L. Rosenqv sts motion, om ett tillägg till 1 Cap. 2 §. StrafFBalken.
Då samma talare äfven anmärkt att detta är en sak, som nu icke kan blifva föremål för R. o. Ad:ns beslut, utan att här skall afgöras huruvida LagUtsk:ts förslag till ändring i 15:de kap. 3:dje §:n Rätteg.Balken skall förblifva sådant det är, eller också återremitteras, hvilket icke nu låter sig göra, anser jag för min del lämpligast att afslå detsamma. Gr. Sparre: Här har 1 sanning så många skäl blifvit an förde emot detta förslag, att jag icke vet, hvilka jag skall börja att uptaga. A ena sidan har blifvit sagdt, att då det icke f. n. finnes tillgång på dylika ombud, så kan domstolen icke skapa sådane; å andra sidau har blifvit yttradt, att om lagen går igenom, så skapas så många ombud att det blir för många processer. Sådane skäl äro af beskaffenhet att motväga eller, rättare sagdt, taga Dea 26 Oktober. 365 ut hvarandra. Man har sagt att det ej skulle vara svårt för personer, hvilka behöfde få rättegångar utförda, att taga reda på, åt hvilka de skola anförtro ett orabudsmannaskap i detta fall. Jag ber att till svar härå få nämna att då t. ex. mellanrikslagen mellan Sverige och Norge var i fråga rör:de verkställighet af domar i båda rikena, så anfördes verkligen såsom skäl mot förslaget på den Norska sidan, att om en stämning skulle utfärdas på en Svensk, så funnes ingen utväg att få en advokat, åt hvilken man kunde anförtro detta updrag. Så t. ex. inträffade att under mitt vistande i Norige blef jag bekant med en Norrman, som updrog åt mig att skaffa honom en fullmäktig, och det var den allrastörsta svårighet för mig, som borde vara någorlunda hemmastadd bland jurister här i Sverige, att få reda på en person, till hvilken jag kunde hänvisa honom. Huru mycket svårare skall det icke då vara för Norrmän? Vi hafva vid denna riksdag beslutat en mellanrikslag emellan Sverige och Danmark, och det är vid sådant förhållande en förbindelse för oss att afhjelpa en af de största brister i vårt rättegångsväsende.
Hvad du är liten, stolte riddare! Jag känner inte igen dig, Bengt! Stig upp, att ligger jag i stoftet, icke för dig! (Stiger upp.) MARGIT. Inför det allsmägtiga ödet är jag liten, inför olyckan Hycklare! BENGT. Margit! Margit! MARGIT. Förlåt! (Omfamning.) BENGT. Vi ha gått på grund, låt oss inte sjunka! MARGIT. Älskade, rädda oss på spillrorna af vårt skepp! Älskar du mig än, Bengt? Säg! BENGT. skall tro på mig och vara öfverseende. MARGIT. Jag kan aldrig upphöra att älska dig, men du igen, sen du släppt ut henne ur den ena buren. BENGT. Och du, Bengt, skall icke stänga in din fogel riddaren skall lägga af den fula kappan och bli för Snart skall fogel blå höra linden spela igen och vandlad och draken skifta hamn; vågorna skola lägga sig och de hvita svanorna skola simma på det lugna vattnet! MARGIT. alltid så? Nu talar min riddare så vackert; hvarför icke skall skaffa mat åt sina små; han skall hugga ved, Riddaren har så mycket i sitt stora hufvud; han så att de icke frysa, han skall skydda hus och hem. Den stackars riddaren har så mycket att tänka på, och derföre skall hans fé vara god mot honom. MARGIT. onda tankar i sitt lilla hufvud; det är så många drakar den gode riddaren har att döda. Döda dem, Bengt! BENGT. Hon vill vara så god, men hon har fått så mycket Gud gifve jag kunde! Scen VIII. DE FÖRRE. HOFMÄSTAREN. HOFMÄSTAREN. befallning! Det mulnar, herre! Det blir oväder. Folket väntar BENGT springer till fönstret. sätter för alla dragare och låter köra in det som är Jag kommer genast! Spring! (Hofmästaren går.) Margit, kan du taga emot en pröfning? MARGIT. Åskmoln! Såg till fogden att han genast skuret. Det som står på åkern må Herren skydda! En pröfning! BENGT. ett helt år, att vi voro på väg att bli fattiga. Jag Du måste bära den! Hör mig!
Då vi kommo ner till bryggan, lågo der fem löfklädda båtar; i hvar och en af dem satt en student som roddare - och så bar det af ut mellan löfklädda holmar in i ett sund med speglande vatten, och der lade vi oss stilla, och så sjöngs der i båtarna solosång och duetter, och så pratades och skrattades, och äfven de gamla kände sig unga. Jag tror icke, att folk i allmänhet vet, hvilka naturskönheter, som finnas dolda i det tämligen undangömda Ydre. Vi hafva nog alla hört och läst om Norrlands elfvar och berg, men icke så många hafva hört talas om de granklädda höjderna och om sjöarna med deras vikar och leende stränder i Ydre. Och så den stillheten! Ingen jernvägsringnhg 58 och inga Angbåtspipor och inga resande engelsmän. Ja, den soni en gång njutit af det landets skönhet, han längtar dit igen. Flickorna började nu att tänka tillbaka på det förflutna och funno, att vi lefvat soni i " en skön dröm ", som tyvärr en gcing måste taga slut. Och alla människor vi träffat hade varit så snälla - man kände sig i tacksamhetsskuld till hela mänskligheten - och ingen dag hade varit den andra lik; man upplefde ju s&amp; mycket underbart, och livad skulle man ej fa att minnas! Med stor saknad lernnade vi Ed och vandrade till Ärteflods gästgifvareghd. D å vi der anhöllo on3 nattqvarter, fingo vi först ett nekande svar, dit stället endast var skjutsstation, men efter något parlamenterande togos vi emot. Alla flickorna stufvades in i ett rum, och jag fick bo uppe på en sal. Ställets anrättningar vor0 i hög grad enkla, d i vi gladdes öfver vårt teförråd, soni nu först hehöfde användas. Då den der ladan ej tyc.ktes uppenbara sig, var det ju alltid något att bo på en gästgifvaregard midt på rama bondlandet. Nästa dag vor0 vi i Kisa kyrkby, men som hettan den dagen var Gfverväldigande, tror jag, att vi af Kisas alla härligheter satte badliuset högst. Visst var åns vatten brungult, inen det beredde ändå nå- gon svalka.
N:o 54; i anledning af gjorda hemställanden, om anslag af allmänna medel till kostnadern. es bestridande vid uppmuddring af Upsala Å, Den 25 Martii. 70 5 N:o 55; angående föreslagen indragning af Taffel-penningarne för Rikets Högsta Embeten m. fl. N;o 56; angående väckt motion om boställes anslående åt Kronofogden i Sollentuna och Wallentuna Härader samt Danderyds Skeppslag. N:o 57; i anledning af gjord hemställan, om understöd af allmänna medel till förbättrande af Hamnen vid Halmstad. N;o 58; rörande väckt fråga om uppförande på, allmän bekostnad af en bro öfver Färjesundet vid Sigtuna. N:o 09; i anledning af de anmärkningar, som i Präsle. och BondeStånden blifvit gjorde vid Utskottets Betänkande, angående framtida dispositionen af Wendtholins IIof-Stall-Äng. N:o 60; om föreslaget understöd till Assessoren Lundeqvist för dess utgifna Kammarverk. N:o 61; angående beräkningsgrunden för RiksMarkegångspriset å den, under Rikets Embetsoch TjenstemannaStater med penningelöner uppförde spannmål. N:o 62; angående väckt fråga oin inköp af boställe åt Domhafvanden uti Åse, Barne, Wiste och Kållands Häraders Domsaga. Den 25 Martii,' N:o 65; angående gjord ahsökning Om upphörande af tulllägt földen ved söra införes till Halmstad. N:o 64; angående tryckning af Landsliöf-r dingarnes FemårsBerättelser, N:o 66; rörande väckt fråga om Ångfartygs byggande på allman bekostnad, till fortskalfande af Båtsmans-commenderingäi*. Från Statsoch Banco-Utjkottem Jf den 24 dennes: N:o 5i; öfver de inom Ridderskapet och Adeln och BondeStåndet gjorda anmärkningar vid Utskottens den so siodedne Februari afgifné Betänkande, rörande förändring i tiden och sättet för indrifningeh af Götha CanalBoIags, Götheborgsoch Malmö f. d.
Om genom denna cassas sammanslående med en annan, det skulle hända, att den blefve otillräcklig för dem, så hade man ej allenast ä rf t denna cassa i förtid, utan äfven gjort delägarne en bestämd orättvisa. Hr von Hartmansdorff: 1 anlédn. af hvad Frih. Cederström yttrat, får jag anmärka, att A sidan 7 i Utsk:s betänk. förekomma följande ord: ”Nyssnämnde cassa-delägare hafva likväl förklarat sig hvarken kunna eller vilja förneka att ju cassans capital-fond hufvudsakligen tillkommit genom R. St:s frikostighet.” Således är det icke, såsom talaren förmodat, på pensions-tagarnes bekostnad, som denna cassa hufvudsakligen blifvit bildad. Också det exempel, som Frih:n anfört, då lian nämnt aromens pensions-cassa, tyckes lala för Utsk:s betänkande. Mig är icke bekant, till hvad belopp anneens pensions-cassas årliga tillgångar uppgå, men jag vill minnas, att hon årligen upplägger Jo,000 r:dr. Således torde hon väl hafva 4 till 5 gånger så stor inkomst. Om nu en fändrik blefve den sist qvarlefvande pensionären af arméen, så kunde det väl icke vara meningen eller ens rimligt att gifva honom 120 till 15o,ooo r:dr om året. Hvad åter beträffar de villkor och försigtighets-mått, hvarom Hr Lefren gjort förfrågan, så liro de redan upplästa af Ridd.cancellisten och finnas upptagna sidan 10, så att några betänkligheter emot antagandet af Utsk:s förslag ingalunda synas möta. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla StatsUtsk:s nu föredragna utlåt. Ropades starka ja, blandade med några nej. Hr Frih. o. Landtm, förklarade i anledn. häraf, alt ja öfverröstat nej. Frih. Cederström: Jag anhåller att till prot. få re servera mig enrot'R. o. Ad:s beslut, såsom i min öfvertygelse rätts vidrigt. Den io Juni e. m.
— 4,000 — „ uppförande af ett bönehus med begrafningsplats vid Turtola by . — 5,000 — „ löneförhöjning vid samt till utvidgning nf sådana Stadspedagogien sorn utvecklat sig till någon större fullkomlighet, äfvensom, under samma vilkor, för pedagogien i Avesta flir åren 1858, 1859 och 1860 årligen 30,000 R:dr, eller för 3 år 90,000 „ ersättning åt Rektor i Linde för förlorad inkomst af djeknepenningar för åren 1854 med 1857, tillsammans — 113 8 „ stipendier åt civile personer, som genomgå lärokursen vid Gymnastiska Central-Inslitutel i ändamål att bilda sig till gvmnaslik-lärare vid Elementar-Läroverken, för åren 1858, 1859 och 1860 årligen 2,000 R:dr, eller lör 3 år 6,000 „ inköp al nödiga instrumenter i och för anställande af meteorologiska observationer — 4,500 — „ laborationsrummens i det nya Kemiska Institutionsbuset i Upsala apterande för deras ändamål — 13,500 — samt. lill första uppsättningen af der erforderliga instrumentalier — 15,825 — | „ fyllande af de brister, som förefinnas i Upsala Universitets Botaniska Museum — 4,500 — Bih. till R. St. Svppl. 12 90 Expeditions-litsle otinis Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 222. Föråren 1858, 1 85 9 och 1860 att utgå För en gång. med J årligen. Riksmynt. Riksmynt.
Afven i 1858 års räkenskap balanseras Kongl. Tull-verkets fordran uti handels-bolaget J. & O. Halls konkurs, 4,832 R:dr 42 sk. 2 rst. Banko, hvilken fordran § 3 i 1859 års revisions-berättelse närmare omförmäler. I enlighet med nämnda års Revisorers hemställan, hafva rikets nu församlade Ständer beslutat underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t med begäran om nådigt förständigande för vederbörande att i Tull-verkets räkenskaper omföra och tillsvidare inom linien balansera berörda fordran. § 4. A aflidne Tullförvaltaren Finérs balans, som vid 1857 års slut utgjorde 166,233 R:dr 6 öre Runt, hafva afbetalningar under revisions-året ägt rum, så att vid årets slut å densamma återstod 160,503 R:dr 77 öre samma mynt. § 5. Slutligen anse sig Revisorerne böra anmäla, att tolagsersättningen till stapelstäderne under revisions-året uppgått till 804,492 R:dr 82 öre. — 60 — Kongl. Sundhets-kollegium. Denna räkenskap, som blifvit granskad i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning, redovisar jemväl anslagen till Carolinska Medico-kirurgiska och Pharmaceutiska Instituten. Förhållandet med inkomster och utgifter inhemtas af nedanstående tabell. Debet. Aterdebiterade medel: A anslaget till medicolegala besigtningar 28: 40. » dito till farsoters och smittosarama sjukdomars botande 162: 77. Hyres-medel vid Carolinska Medico-kirurgiska Institutet 725: - Apothekare-societetens bidrag till Pharmaceutiska Institutets underhåll 3,750: — Af studerande vid sistnämnda Institut erlagda afgifter 330; — Värdet af tillkomne inventarier — 526: 49. 371,314: 91. Dalans till år 1859: Credit. Balans från år 1857: Utgifter: Kongl. Stats-kontoret anordnat 232,527: — Kongl. Sundhets-kollegium redovisat:
— N:o lil, i anledning af väckt motion om ersättning tili Handlanden C. Rönnbäck och f. d. Kapitenen M. U. Silfverbrand för af dem liden förlust vid uppförandet af Landshöfdinge-residens-byggnaden i Luleå: B. V. 463, 536, A. 536. — N:o 112, i anledning af väckt motion angående beredande af så kallad semester för civile embetsoch tjenstemän, m. rn.: B. V. 463, 536, A. 536. — N:o 113, i anledning af väckt motion om statsbidrag till staden Oskarshamn för utlöser) af tomtöre-afgälden till egaren af de hemman, från hvilkas områden stadens utmål är afsöndradt: B. V. 463, 536, A. 536. — N:o 114, i anledning af väckt motion om anslag af allmänna medel för aflöning af brovaktare inom Thorsångs församling af Kopparbergs län: B. V. 463, 536, A. 536. — N:o 115, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående disposition af kronotionden på Gotland för dervarande presterskaps aflöning: B. V. 463, 536, 540, A. 540, E. 701. — N:o 117, med förslag till voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut angående upplåtelse till Göteborgs stad af Elfsborgs kungsladugård med dertill hörande lägenheter: B. V. 540, 543. A. 543, E. 637. — N:o 118, med förslag till voterings-proposition i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande 15:de punkten i Statsutskottets Utlåtande N:o 78: B. V. 540, 543, A, 543, E. 698.
Efter öfvervägande af hvad sålunda förekommit, vill Kongl. Maj:t i nåder föreslå, att Rikets Ständer, med bifall till den af Häradshöfdingen Pihlgren gjorda ansökning, lemna samtycke dertill, att den till Häradshöfdingebostället Arnäs lydande qvarnlägenhet i Borgviks ström, må, emot det af Kungsborgs bruks bolag erbjudna vederlag, samt på det sätt och de vilkor, Kammar-Kollegium i öfrigt föreslagit, få till nämnde bolag öfverlåtas. De till ärendet hörande handlingar skola hållas det Rikets Ständers Utskott tillhanda, till hvars behandling ärendet varder hänskjutet. Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR G. A. Sparre. Kongl. Majlis Nåd. Proposition, M 41, 3 Utdrag af Protokollet öfver Justitice-Departements-ärender, hållet inför Hans Majit Konungen, uti Siats-Rådet å Stockholms Slott den 17 Januari 1854, i närvaro af H. K. H. Kronprinsen. Närvarande Stats-Råds-ledamöter: Hans Excellens, Justitiae-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Stjerneld, Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl, Grefve Gyldenstolpe. Hans Excellens Herr Justitiae-Statsministern uppläste till justering följande, i enlighet med Kongl. Maj:ts förut fattade nådiga beslut, uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga propositioner, till Rikets Ständer, angående: b) utbyte af ett Häradshöfdingen i Öfre Fryksdals, samt Öfre och Nedre Elfvedal tingslagers domsaga på lön anslaget qvarnställe: Kongl. Maj:t behagade, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande i nåder gilla berörde förslag samt befalla att nådiga propositioner i enlighet dermed skulle till Rikets Ständer afgå.
N:o 57, i anledning af väckta motioner dels om upphörande af beväringsmanskapets årliga vapenöfningar, dels om införande af exercis sockeuvis, och dels om rättighet för beväringsynglingarne att sjelfve välja det vapen, hvarvid de helst vilja tjenstgöra, antingen till lands eller sjös, m. m.; bifölls. N:o 60, i anledning af väckt motion att Rikets Ständer måtte hålla egna tidningsreferenter och låta utgifva en riksdags-tidning; Utskottets första hemställan, sidan 2, blef af Ståndet afslagen\ hvaremot andra hemställan, å samma sida, bifölls. N:o 61, i anledning af väckta förslag om inskränkning i den genom Kongl, förordningen den 22 Dec.* 1846 beviljade frihet att å landet idka handel m. m.: återremitterades. N:o 62, i anledning af väckta förslag om utsträckning af den i Kongl. Handels-ordningen den 22 December 1846 beviljade rätt till handels idkande å landet; bifölls. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottets memorialer: N:o 66, i anledning af återremiss af Utskottets utlåtande N:o 6; och N:o 67, i anledning af återremiss utaf Utskottets utlåtande N:o 44. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets betänkande Nio 57, dels om upphörande af beväringsmanskapets årliga vapenöfningar, dels om införande af exercis socknevis, och dels om rättighet för beväringsynglingarne att sjelfva välja det vapen, hvarvid de helst vilja tjenstgöra, antingen till lands eller sjös. l:sta och 4:de punkterna biföllos; hvaremot 2:dra, 3:dje, ölte och 6:te punkterna återremitterades. S. D. Föredrogs ånyo och remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet Hr Syks, med anledning af 56 § It.
Cobolt, rå eller malen, bör vid utförseln vara fördelad i paketer och försedd med stämpel från det ställe, der den blifvit tagen, vid påföljd af böter till en fjerdedel af varans värde och alt expoit deraf ej tillätes. §. 19. Fartyg, här i Riket byggda, sorn för utländsk räkning köpas och utföras, njute helfrihet för de varor, som med dem första gången utskeppas. §. 20. Skeppare, inhemska eller fremmande, som för trängande orsaker eller till inhemtande af ordres för sin vidare resa, inlöper i Svensk hamn, der Sjötulls-kammare finnes, må derstädes utan skepps-u ingäld ers erläggande intaga förfriskningar och anställa nödiga reparationer, samt jemväl, under iagttagande af hvad Seglations-Ordningen föreskrifver och efter behörig märkrullas afgifvande, lossa större eller mindre del deraf och inlaga fyllnad i sin last, utan att erlugga tull eller annan afgift för mera, än som lossas eller lastas; men skepps-umgälder för fartyget skola till fullo betalas, så snart lossning eller lastning eger rum. — Dock må, under fart från eu till annan utländsk ort, Svenskt eller dermed lika berättigadt fremmande fartyg, utan Bik. till R. St. Trot. 1841- to Sami. 1 Afä. u6 Expeditions-Utskottets Förslag till tind. Skrifvelsej N.o 377. sådane umgälders erläggande, kunna lossa så stor del af innehafvande laddning, som icke öfverstiger fjerdedelen af fartygets last-drägtighet, för utrönande hvaraf fartygets skepps-handlingar må tjena till grund. Fartyg, inhemskt eller fremmande, som i Svensk hamn intagit en del af sin laddning, må i annan Svensk hamn, der, enligt Seglations-Ordningen, lastning får ega rum, intaga fyllnad deri. På hvart och ett ställe erlägges tull för hvad lastadt blifvit, men skepps-umgälderna betalas till fullo, så snart lastning verkställts.
Skrifv. Tjurken, 89 TJnrken, Näfvelsjöll, Furusjön oell Stensjön i östra härad af Jönköpings län, om anslag för deras sänkning. Motion N:o 49, Stats-Utsk. Utlåt. N:o 141. R. St. underdån. Skrifv. Torrskogs församling, om låneunderstöd för fullbordande af dess kyrkobyggnad. Motion N-.o 418. Stats-Utsk. Utlåt. Trehörningsjö oell Gide-å kyrkor, angående väg dem emellan. Se Gide-å. Trippeska hemmanen i Halland, om förklarande att något lösningsanspråk från Kronans sida hädanefter icke kommer att ega rum. Motion N:o 362. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 126 och Mern. R. St. underdån. Skrifv. Tull-taxa, om åtskilliga ändringar i nu gällande, åsyftande den inhemska näringsllitens upphjelpande. Motion N:o 310. Revilln.-Utsk. Betänk. N:o 8 samt Mern. Nös 13 och 19. R. St. underdån. Skrifv. Tysslingen, angående statsanslag till bolaget för sänkningen af nämnda sjö. Motion N:o 24. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 141. R. St. underdån. Skrifv. Töreboda, om anslag åt Mariestads samhälle för anläggande af en ny väg från Töreboda jernvägsstation till VVenerns hamn vid nämnda stad. Motion N:o 456. Stats-Utsk. Utlåt. U. Uhr, Anders Wilhelm, från Nerikes län, Motion N:o 24, angående statsanslag för Tysslinge sjösänkningsbolag. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 141. R. St. underdån. Skrifv.