Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Museum måtte förhöjas från 400 till 800 rdr b:ko, tillika med ett i anledning deraf afgifvet yttrande; Hr Weidenlijelms, Ernst August, denna dag väckta motion, om förhöjd aflöning för Hof-Rätterues ledamöter och tjenstemän; Hr Rosenblads, Bernhard, denna dag väckta motion, att Rikets Ständer på 9:de Hufvud-Titeln för Arméens Pensions-Kassa, utom hvad för densamma i närvarande Riks-Stat är uppfördt och utom hvad Kongl. Maj:t föreslagit såsom ersättning för hittills åtnjuten andel af vakansliggetidsoch nådårs-besparingar, måtte uppföra ett årligt anslag af 30,000 rdr att utgå från och med det år. då Indelda Armeéns rätt att till leverering in natura uppsäga, densamma på löner anslagna, hemmansräntor och kronotionde upphörer och för dess lösen samma grunder komma att blifva gällande, som för kronans behållna räntor och tionde; Bevillnings-Utskottet: Hr Silfverstolpes, Fredrik Otto, denna dag väckta motion, om ett tillägg uti 3:dje mom. af 58 § i nu gällande Förordning, angående v ilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin; H.
Det har likväl bandt, att dessa grundsatser blifvit framställda på ett sådant sätt, att man icke just kan inse, om de sammansatta Utsktn ansett mycket nödvändigt att följa de grundsatser, som de erkänt. De hafva nemi. först ansett sig böra bestrida den grundsats, på hvilken 1788 års författning varit stödd, eller hvarje sockens skyldighet att försörja sina fattiga. De hafva sedan åberopat en annan grundsats, som Fattigvårds-comite'en framställt och förklarat, ali det rätta vore att Staten i sin helhet skulle bestrida fattigvården. Likväl finner man, då man litet längre följer Utsktns raisonnement, alt de ansett sig nödsakade att gå ifrån denna högre grundsats. Jag hemställer nu till K. o. Ad., hvartill det egentligen tjenar att utreda grundsatser, hvilka man, sedan man trott sig finna den. högsta och rättaste, finner sig icke kunna följa, och i strid hvarmed man går tillbaka till eu annan, som är vederlagd. ao6 Den g September f. m. Ja" medger väl, att detta icke egentligen kan läggas Utskrns ledamöter lill last, utan kanske snarare den eller dem, som uppställt den egentliga formen för betänk.; men det har likväl den effect på den, som läser betänk., alt han möjligen, om han icke lemnar sin uppmärksamhet deråt, kommer alt stanna i ganska starkt tvifvel om den grundsats, som ansetts vara den rätta och af Utsktn blifvit följd. Det uppenbarar sig väl slutligen i §§.‘na, och isynnerhet i den första, att Utsk:n återgått till 1788 års författnings-stadgande, om socknens skyldighet att försörja sina fattiga, men det röjer sig tillika, under granskningen af de särskilda §§:na, att Utsktn i många fall lemnat den sålunda återupptagna gamla grundsatsen å sido och öfvergått till den andra. Följaktligen tror jag, att den anmärkntn ej kan anses oriktig, att man ej kan i det lagförslag, som Utsktn framlagt, finna, att de följt någon af de omordade grundsatserna. Jag vill taga mig friheten att bevisa detta, synnerligast genom hänvisning till 12 §:n, der det heter:
V id förnyad föredragning biföllos följande från Lag - Utskottet ankomna och den 39 Maj på bordet lagda Memorial: 1:0 Angående vissa yrkade rättelser uti nu gällande Goncours-författningar. 2:0 Om Rådstufvu - Rätternes behörighet att förrätta Bouppteckningar och Arfskiften efter dera af Adel, som njuta Borgare-rätt. 3:0 Om beräknandet af Lösen för de ifrån Konungens Högsta Domstol och Cantzli-Expeditionerna utgående Domar och Utslag, samt deri så kallade Insinuations-eller Rörande försäljning af i inät tagen fast egendom. TJt Supra. Ex Prorocollo J. Janzon. Utdrag a f Vällofl. Borgare-Ståndets Proiocoll, hullet vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 3 Juni 1815. S. D A|! manna Besvärs och Oeconomie - Utskottets Betänkande 1:0 Af den g Maj, sorn den 22 Indes på bordet, rörande yrkad ändring af Tjenstehjons flyttningstid, och 2:0 Af deri 04 Maj, sorn den 29 lades på bordet, angående fördelningen af de Sold ate Rotarne beviljade Vacancer, föredrogos åter och bifullosUt Supra. Ex Protoc.ollo Carl Magn. Robsahm. s. d. r I -rag - Utskottets den 29 Maj på bordet lagda 3me Memorial: 1:0 Den 3 Juni. 21 1:0 Af dén g Maj om befrielse fran Prgtocolls utlösande vid Harads - Ratt uti återkallade Stämningsmål och öfver Boupptecknjngars och arfskiftens inregistrering. 2:0 Af den 12 Maj, angåendeBouppteckningar och, arfskifte» efter personer .'.äf Ridderskapet och Adeln, som inom Städerna vunnit Burskap och Borgarerätt, eller i egenskap af Gon tingent Borgare sig • derstädes nedsatt; och 3:0 Af den 17 Maj örn försäljning af i mät tagen fast egendom; Blefvo nu, vid förnyad föredragning, af Borgare - Ståndet bifallna. Ut Supra.
Grimstens härad 2 d:o d:o 38,000 d:o d:o dels på Göteborg genom Göta kanal, dels på Stockholm öfver Örebro. Kumla och Sundbo härader 3 d:o d:o 18,000 d:o d:o på Göteborg öfver Askersund. Skyllersta och Askers härader 4 d:o d:o 44,000 d:o d:o på Stockholm öfver Örebro. Örebro härad 2 d:o d:o 4000 d:o d:o på Stockholm öfver Örebro eller Arboga. Hela stångoch manufakturjerns-tillverkningen inom Örebro län uppgår till ett belopp af 394,300 centner, deraf ungefär 90 procent blifvit vågförde och 10 procent konsumerats inom länet. Af andra bergverk äger länet 2 kopparverk, Flögfors i Ramsbergs socken och Ljusnarsbergs i Nya Kopparberget med tillsamman 2 å 3000 centners årlig tillverkning, Guldsmedshytte silfververk i Lindes socken med årlig produktion af 5 centner silfver och 3500 centner bly, Dylta svafvel-, vitrioloch rödfärgsverk i Axbergs socken, som årligen åstadkommer omkring 800 centner svafvel, 1500 centner grön vitriol och 4000 tunnor rödfärg, Latorps alunverk i Tysslinge socken med årlig tillverkning af omkring 2000 tunnor. Dessutom drifves brytning af kalksten och alunskiffer samt derpå grundad beredning af bränd kalk i stor skala, med tillfälle till nära obegränsad utvidgning i mån af afsättning på Nerikesslättens öfvergångstrakter, såsom vid Latorp och flerestädes i Tysslinge, Winteråsa, Hidinge, Edsbergs, Kumla, Askers och Lännäs socknar. Priset på sådan osläckt kalk är omkring 00 öre per tunna. På flere ställen inom nämde socknar, men i synner het vid Hällabråten i Kumla socken och Lanna i Hidinge socken, drifves stenhuggeri af kalksten till betydligt värde.
För att undgå dessa olägenheter hade man i praxis börjat vidtaga utvägen att uppskjuta skogsliqviden, till dess skiftet vunnit laga kraft; men för att åt detta förfarande bereda laglighet, vore det nödigt att vid 13 Kap. 7 § Skiftesstadgan göra ett tillägg, hvars lydelse Herr Wahlbom föreslagit sålunda: »Med bestämmande, uträkning och fördelning af den ersättning för skog, som enligt denna § bör äga rum, må, derest delägare derom enhälligt öfverenskomma, uppskjutas, intilldess skiftet vunnit laga kraft; och bör klagan öfver sålunda verkställd skogsjemkning genom stämning i behörig ordning göras anhängig vid allmän domstol sist å det Ting, som infaller näst efter 6 månader efter det förrättningen verkställd blifvit.» Enahanda förslag har Lars Gustaf Andersson från Elfsborgs län framställt; hvarjemte Anders Wilhelm Uhr från örebro län ifrågasatt, huruvida icke såväl omförmälda skogsjemkning, som »andra liqvider» må, om alla delägare äro derom ense, uppskjutas på sätt nyss är nämndt. Nils Jansson Trän Östergötland åter har, uti väckt motion rörande samma ämne, Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Ut skot tets Betänkande J\r° 14. 29 föreslagit, att dylikt uppskof med skogsjemkning eller skogsliqvid må tillåtas, så framt det af någon enda delägare yrkas. I hufvudsaken kan Utskottet icke annat än instämma i motionärernes mening, helst de af dem uppgifna facta icke kunna jäfvas. Statistiska uppgifter lemna nemligen vid handen, att laga skiften finnas, hvilka, påbörjade för öfver 20 år sedan, ännu icke vunnit full laga kraft. Att under så lång tiderymd förändringar med ett eller flera skogsskiften kunna inträffa, hvilka till och med upphäfva möjligheten att verkställa en jemkning eller s. k. skogsliqvid på det sätt, som från början af skiftet var ämnadt och med Skiftesstadgans mening i föreskrifterna derom öfverstämmer, torde vara uppenbart; och ett medgifvande dertill, att dylika liqvider finge upprättas, sedan några hinder för deras verkställande icke längre möta, synes derföre vara af ett verkligt behof påkalladt.
N:o 18, med förnyadt förslag till gravering och inskrifter å den af 11. o. Ad. beslutade medalj öfver framlidne Presidenten Äng. v. Hartmansdorff. Föredrogs och begärdes på bordet ett från Vällofl. BorgareSt. ankommet prot.-ntdrag N:ö 415, innehållande inbjudning till de öfriga RiksStånden att förena sig i det, vid föredragningen af Sammansatta Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.LTtsk:s Mern. N:o 32, af BorgareSt. i afs:de på Utskns yttrande, angtde upförande af en fyr på Brämön, fattade beslut, det skall en summa af 40,000 Rdr llmt stiilins till K. M:s disposition, för anläggning af en Ijyr på lämplig plats emellan Hernöklubb och den söder om Sundsvall belägna fyr. Anmäldes och lades på bordet tiedannämnde från Utskm inkomna Mern. och Utlåtm, nemi. från KonslilulionsVlskolte l: N:o 52, med Utlåt, om K. M:s Nåd. Propos. ang:de ändring af 5:te och C:te §§ Reg:sF:n, i afs:de å StatsRådets sammansättning; N:o 53, med förslag till ändring uti 46:te § 2:dra mom. RiksdrsOrdnm, angtde Ordlfde vid RiksStåndens gemensamma sammanträden. Stats Utskottet: N:o 148, ang:de regleringen af utgifterna under RiksStatens 8:de Hutvudtitel; N:o 149, med förslag till sammanjemkniDg eller voter.-propos:r Den 16 No remb or. 477 i anledn. af EiksStåndens skiljaktiga beslut rörande åtskilliga tili Stntsregleringen börande frågor.
Kan sådant återköp ej ske inom den tid, som dertill efter aftal emellan riksgäldskontoret och hypoteksbanken bestämmes, och som ej må utsträckas öfver två år, erlägge hypoteksbanken till riksgäldskontoret för de ännu utelöpande obligationerna full liqvid, och varde derigenom berättigad att, i de användas ställe, nya obligationer till motsvarande belopp erhålla. § 35. kör den händelse att erforderliga medel till det återköp eller den liqvid, som i § 14 sägs, ej på annat sätt kunna anskaffas, ege hypoteksbanken för 61 sådant ändamål erforderligt tillskott från de i banken delegande hypotheksföreningar, i mån af deras delaktighet i banken, inom utsatt tid infordra, och vare i sådant fall dessa pliglige, att genom en efter behofvet lämpad, på sina låntagande medlemmar uttaxerad, förhöjning af kapitalafbetalnings-procenlen det nödiga heloppeL upptaga. § 16. Der så händer, att på afslutade upplåningskontrakt eller af annan anledning medel till hypotheksbanken inflyta, som ej genast kunna lill utlåning i vederbörlig ordning för delegande bypotheks-föreningar eller till fullgörande af andra bankens förbindelser användas, ege hypotheksbanken sådana medel på kortare tid i vanlig utlåningsväg, mot säkerhet, företrädesvis i jordegendom, eller eljest i statsverkets, eller egna, eller nuvarande hypotheks-föreningars räntebärande obligationer, eller genom uppköp af sådana obligationer^ eller, der det annorledes ej kan ske, genom medlens insättande i bankinrättning mot ränta, fruktbärande göra. Utlåning, hvarom i denna § sägs, ege hypotheksbanken, der så skäligt pröfvas, äfven genom de i banken delegande bypotheks-föreningar verkställa låta. § 17. Af den vinst, som från hypotheksbankens rörelse kan uppkomma, skall bildas en reservfond, och ingen utdelning af denna vinst få ega rum förr, än reservfonden uppgått till ett belopp, stort 500,000 riksdaler riksmynt. Vid hvarje bokslut tillgodofores hvarje i hypotheksbanken delegande hypotheks-förening så stor andel af vinsten, som på föreningens delaktighet i banken då belöper.
Ett sådant hinder bör så mycket sorgfäliigare undvikas, sorn, just i mon af det constitutionella samhällsskickets utbildning, det blifver i högsta måtto angeläget, att valet af Statens functionärer göres oberoende af andra vilkor , än förtroendet och den erkända skickligheten. Frågan, huruvida sådan examen må, till följd häraf, anses umbärlig, äfven för de lägre tjenslegraderne, ligger utom gränsen för närvarande Betänkande; men, i anledning af deni detta afseende framställda jemförelsen, bör Utskottet erinra, att, der befordran beror af ansökning och förslag af underordnade auctorileter, måste finnas en erkänd form att documentera skickligheten, hvaremot en sådan form icke kan komma i fråga att tillämpas, då embetsmännen kallas omedelbart af Kongl. Majit, och således utan att hafva anmält sig såsom sökande, anställas i Statens värf. Utskottet kan icke eller instämma i förslaget, att Rikets Ständer till Kongl. Majit skulle frambära en underdånig önskan, alt, vid de ifrågavarande befordringarne, endast må göras afseende på bepröfvad och erkänd förtjenst och skicklighet. Då en sådan önskan endast skulle hafva afseende på iagltagande af ett gifvet Grundlagsbud, hvilket måste anses vara åsidosatt, så vida något skäl för framställningen kan antagas vara för handen, visar sig här tydligen en angelägenhet af annan art, än de, jillm. Besvoc/i Ekon.-Utslottets Utlåtande, iV.'o i 10. n i sorn, enligt Grundlagen, måga, i form af önskningar, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas. En annan ordning är föreskrifven att iagttagas till vårdande af garantierne för Grundlagens efterlefnad, och om, enligt hvad en Ledamot af Preste-Slåndet yttrat, ändamålet icke på denna väg kan vinnas, är det dock icke Utskottet tillständigt att tillstyrka en afvikelse derifrån.
Detta är ock orsaken, hvarföre vi i dagligt tal icke säga: sex gånger sex kappar på tunnan utan 3 tio och 6 kappar på tunnan; icke: fyra gånger åtta lod på skålpun det, utan 3 tio och 2 lod på skålpundet; icke fem gånger tolf kannor på ett fat, utan 6 tio kannor på fatet; icke tolf gånger tolf gånger tolf murtegel på en cubikfamn, utan 1 tusende, 7 hundrade, 2 tio (tjugu) och 8 murtegel på en cubikfamn o. s. v. Nu frågas, 0111 någon Svensk man finnes, som känner och begagnar något annat räknesysteme än just detta tinfaldssystéme, och sorn äfven hela den öfriga kända verlden ensamt och uteslutande dagligen begagnar. Som nu denna fråga nödvändigt måste besvaras med nej; så följer deraf lika bestämdt, att Utsk. saknat all verklig grund för sitt påstående, att tioräkningen vore, med liög•• t få undantag, för hela Svenska nationen obekant; och då delta blifvit anfördt såsom det enda egentliga skälet mot tiodelningens begagnande vid myntenhetens underafdelande, så vågar jag mer än hoppas, aU Ulsk., vid ärendets förnyade granskning, skall finna full anleda, alt, genom sitt upplysta tillstyrkande, befordra en nyttig och landets bildning bevittnande reform, i stället att fortfarande afstyrka densamma. 2:0 Beträffande dernäst påståendet, att ett o för d röj ligt införande af myntenhetens [indelning ofelbart skulle i början, och möjligtvis äfven under en längre tidrymd, förorsaka oredor och misstag, särdeles innan underrättelser derom hunnit blifva föremål för allm. folkundervisningen; så vågar jag, under full visshet alt icke misstaga mig, tvertom påstå, att de nuvar. oredorna och svårigheterna vid ailä slags beräkningar omöjligen kunna upphöra, förrän tiodelningen är införd, samt att all föreg:de skolundervisning härtill är alldeles obehöflig.
Jtan uppläggas till ia8 siill. i Banco-sedlar för En Specie Riksdaler, deltog Preste-Ståndet I samma Bernias. S. D. Till B evillnings - Utskottat remitterades Cantracts-Prosten Sivensson* motion om beskattning å Kortspel, samt till B&villning$~ Lagoch Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten : Contracts-Prosten Sivertsson*Memorial, rörande medel emot öfverflödigt Bränn vins-sa. pande. S. D, Remitterades till Banco - Utskottet Contracts-Prosten Pettersson* dea 28 nysslidne November på bordet lagda Motion om.förändriiig i tiden för återbetalning af Discont-Lån och användande af Discont-vinsten, jemte flera Ståndets Ledamöters i berörde ämne afgifne yttranden och tillägg, S. D. Remitterades till Stats.Utskottet Profesioren och Contracts-Prosten Bexells samt V JPrvT, Utdr. d. i Dac, tgu$. "fy Kongl. Öfver-Hof-Predikanten tn, ib. Doctor Hedréns nu upplåsta Motioner, angående an. skaffande af tjenlige Sessionsrum vid Riksda. garne, så väl för de 3:ne Ofrälse Stånden, sorn ©ck för Rikets Ständers Allmänna Utskott ni, tn.; och skulle dessa motioner med de Respcctive Med-Stånden vördsamt och vänligen coinraan i ceras. S. D. Beslöt Preate-Ståndet, som denna dag remitterat' till Lag-lftskottet Kongl. Majit* Nådiga Proposition med öfverlemnande af För» slag till ny. Préstvals-förordning, att, i dea händelse det förra alternativet af ifrågavarande förslag icke antages, till Constitutions-Utskottet remittera det senare. S. D. Efter skedd uppläsning remitterades till Statsoch Bancoj» Utskotten:
Utskotten hafva tagit detta uti öfvervägande, och då, hvad första puncten angår, uttrycket i Författningen vid Thomee, dag, icke bestämdt tillkännagifver antingen tillsägelse bör ovilkorligen ske fåre eller efter nämnde dag; så hafva Utskotten, liba med Motionairen, trott sig böra tillstyrka, Lagutskottets Betånkanden. 443 ett, genom utfärdande förklaring, detta uttryck förändras till: före Thomee äng, Bsträffande dernäst hvad sorn blifvit yrkat om bestämmandet af viss tid, hvar. inom tillsägelse bör ske hos Kronofogden eiler RegementsSkrifvaren i de fall, då Råntstagaren bor utom Häradet; så hafva Utskotten jemväl funnit en bestämdare föreskrift härutinnan vara nödig, och ansett den samma lämpligen kunna ske genom följande förändring uti 2 §. af ifrågavarande nåliga Förordning: Tillsägelsen hos Jesse Tjenstemän bör ske 14 dagar före Thomeedag, på det de ma. kunna förenämnde dag Tionde'tagaren sådant kungöra, vid påföljd att, i annat Jall, någon uppsägning icke an» ses vara gjord; hvilken förändring Utskotten alltså få tillstyrka. Hvad tredje puncten angar, eller huru förhållas bör, då Tionde-gifvare och Tionde-tagare, ehuru om leyereringen iu natura vederbörligen tillsagde, underlåta å någondera sidan, att å utsatt tid fullgöra deras ömsesidiga åligganden , hafva Utskotten ansett särskildt föreskrift hårom öfverflödig, enär den förfördelade eger att vända sig å ort som vederbör, för att förmå den försumlige att fullgöra hvad honom ålegat.
Sorn två Stånd sålunda stannat emot två uti förevarande fråga, och någon jemkning emellan de olika meningarne icke är möjlig, återstår för Utskottet endast att hemställa, det Ridderskapet och Adela samt PresteStåndet ville, i likhet med hvad de båda andra Stånden för deras del beslutat, tillåta, att förslaget må hvila till afgörande vid nästa Riksdag; och öfverlämnäs, för motsatt fall, nedanstående proposition till omröstning I Förstärkt Constitutions-Utskott: 6 ConstiLutioas-Utshottets Memorial, ]S[\o 4 t. ”Den, som bifaller, att Constitutions-Utskoltets i memorialet N:o a5 afgifna förslag lill ändring i ^5 § Regerings-Formen må hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, röste Ja; den, det ej vill, röste Nej; vinner Nej, kommer ifrågavarande förslag icke att hvila till nästa Riksdag.” Utskottet bör vid detta tillfälle derjemte anmäla, det slutorden af 75 §:n blifvit, uti redactions-förslaget i memorialet N:o 20, såtillvida fe 1— agtigt citerade, att der står: ’’sökes eller vinnes”, i stället för rätteligen: ”sökes och vinnes.” Stockholm den 7 September 1840. Reserv a tio n af Conlracts-Prosten Hallström: ”Grundlagens stadgande i 56 och 81 §§. Regerings-Formen är visserligen icke klart, så atl en säker ledning kunnat derifrån hemtas vid Utskottets förehafda jemkning. Likväl har min på slutmeningen af 56 § Regerings-Formen och 75 §. Riksdags-Ordningen slödda opinion varit, att, då två Stånd, bifallande förslaget, stannat emot två, som detsamma ogillat, hade frågan rätteligen bordt förfalla,—hvilket jag härmed velat reservationsvis anmäla.” N:o 41. Ani. till Exp. Utsi. den 7 September, kl. 12 mildd.
Då Siats-Utskottet nu tillstyrkt, att alla de, lill lönereglering med flere behof vid öfriga Armeen emot viss vacance-afgift indragne numer skola erhålla en emot upphörde mötespassevolancen svarande nedsättning uti berörde vacance-afgift af 7 R;dr per numer, till betäckande hvaraf serskildt Stats-anslag blifvit föreslaget, anser jag både rällvisa och billighet fordra, alt enahanda nedsättning medgifves för ofvarinämnde vacante rotar vid Skånska InfanteriRegementena, hvilka väl icke böra svårare behandlas derför att deras afgift ingår till Stats-verket; och reserverar j^g mig också deremot att Utskottet icke föreslagit en dylik förmon, hvilken jag yrkar böra berörde rotar beviljas, medelst afdrag å den vacance-afgift, de skola erlägga och bland Stats-verkets inkomster upptages”. Rättelse: uti Stats-Utskottets Utlåtande N:o 435, pag. io, rad. 13, står ”arbeten” — läs ”föremål”. TRYCKT HOS J. A. WAI/LBÉW, 18 41. Slats-Ulskoltets Memorial, Nio 465. Ank. till Exp.-Utsk. den 8 Mars, il. 5 e, m.
Betänkanden, N:s i52, 153. 4o5 Af Hr Grefve von SchwerinInnan TullStaten i allmänhet blifvit fastställd och på RiksStat uppförd, anser jag det vara mindre lämpligt, att på RiksStat uppföra enskilde personer, hvilka på TullStaten finnas uppförde till lön eller pension; och nödgas jag derföre reservera mig emot Utskottets beslut. För att på det hela visa, huru Utskottets beräkning af utgifterne utfaller, har bifogade Sammandrag blifvit upprättadt, hvaraf synes, att tillökningar, mot hvad i8a3 års Statsreglering upptager, finnes föreslagne till ett belopp af 576,582: 28. 10. som bestå uti: tillökt penninge-anslag 527,806: 3. 2. Tionde-Sp:ml, värde 64,3g.: 28. ^ ^ minskning.- uti värde å In delte räntor 10,000:42. - och uti värde å Sp:ml in nät. 5,614: 9. - ,5^,5. 3 _ skillnad, tillökning 576,582:28.10. När ifrån summan af de föreslagne utgifterne 8,890,640: 28. 2. afräknas det af Utskottet föreslagne inkomstbelopp 7,200,000. — - uppkommer en Statsbrist af 1,690,640:28. 3. och när härmed jemföres den vid 1823 års Statsreglering utförde Statsbrist summa i,653,5oo. — - så finnes en tillökning deri nu uppkomma af 37,140:28. 2. Jemförelse mot 1823 års K. PropositioStats-Utskot 1823 års anslag. anslag. nen upptager. tets torsiag. tillökning. minskning. S u m m a Betan ka n den, ]V:o 154- 4°7 N:o 154. Memorial, angående Öfverskotten å StatsVerkets Inkomster samt dispositionerne derå.
Depositions-skuld utöfver den metalliska Cassan; af flere Ledamöter inom Högv. Preste-Ståndet samt Vällofl. Borgare-Ståndet : att realisationens bestånd hufvudsakligast hvilade på industriella förhållanden, och borde stödjas på utvidgad handel och förbättrade näringar, men alt, enär Sveriges handel vore af den natur, att en allt för stor import det ena året måste betäckas af det andra årets export, en kris lättligen kunde inträffa, antingen då landets förnämsta export-artikel, jernet, saknade afsättning, folie i pris och icke utan förlust kunde utskeppas, eller då, på sätt redan, under den från silfver-utvexlingens början förflutna tid, erfarenheten ådagalagt, importen af spanmål, till följd af inträffad missvext, blefve alltför betydlig; att dessutom nyligen inträffat, alt Svenska Bancosedlar, som hittills i Finland varit allmännare, än det Ryska myntet, genom ett Kejserligt påbud blifvit för framtiden förbudne, i följd hvaraf Bankens sedlar skulle till densamma inströmma och inverka på dess vexlings-förmåga; 4 Banco-Ulskoltets