Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Wid detta tillfälle anhällcr Zag äfwen, att fä omförmäla en annan omständighet, Kronans rättighet rörande, fom synes förtjena upmärksamhet. — Dä Tull, Arrcndc-Contractct blef afstutadt, war införsel afBränwin frän Landet kill Stockholm och Götheborg fbrbu, dell; och hade altsä Arrendatorcrne icke att räkna pä nägon Tull-inkomst af BränwinS-tillförsel frän Landet till nämnde 2:nc Städer. — Deraf följer äfwen sä o, stndigt, att Arrendatorerne icke warit eller äro berättigade till mer eller mindre del af den Tull, som för till Stockholm frän Landet infört Bränwin blifwit er» lagd, som det är bade lagligt och billigt, att om Kronan eftergifwit eller eftcrgäfwc nägon Lull-afgift, soin wid Arrende-Contractcts ingäcnde war stadgad, Arrén, datorerne böra fä en motswarandc eftergift pä deras Akrende^ Saknande tillfälle, att blifwa fullkomligen uplyst, huru med sist omförmälte Tull-afgift pä till Stockholm och Götheborg infört Bränwin sig rätteligen för, hällit, samt hwilken ben samma tillgodo kommit, har jag dock trvdt mig icke böra underläta, genom fbrbe, rörde Den 30 September. 1091 rörde anmärkning föranleda icke allenast till behörig granskning deraf om meranämnde Tull-afgift för Brännan, som blitwit till Stockholm eller Götheborg insördt, blifwit Kongl. Maj:t och Kronan, betz rättighet likmätigt, ensamt gvdtgjord, utan ock till flike medels rcclamcrande om desamma Kronan frängätk.
Besparingarne å Riks-Statens Hufvud-Titlar: disposition deraf, 9 9 *o* ,, * 9 , 9 , 9***9 9 * Svar på återremiss ,9999199999 Betraffningi se Missgerningsman; Ansvar. Besvär i brottmål; se Lagförklaringar, Besvårsskrifter och ansökningar: i afseende a Fullmagt vid ingifvandet deraf till Kongl. Maj;t samt Hofoch Öfvcr-Rättcr, äfvensom om upprättandet af formulairc till besvärshänvisningar ,, t 9 , Svar på återremiss , , * , , ,»?>> 9 Betalningsskyldighet för förre Kronofogden Hoflings uppbördsbrist: om eftergift derför, sökt af S. Lindberg och A. Halldin ,99999999*99999, Betalningsrätt för Borgenär, som försummat bevakning i concurs ; se Concurs-Lagen §. Bete; se Skogsmark. Bevakning i concurs; se Fordringar. Bevillningf se Jagtbevilluing. „ å Caracters-fullmagter ,,9999**9 Svar på återremiss ,,, 9 9 9 Bevillning af utdelningen a Trollhätte Canaloch Sluss-Verks Bolags adier , ,,,99*9999 Éevillningen af Stora Sjö-Tullen, ,,99*9,99 Svar på återremiss ,,9,9,99 Om verkställd omröstning i detta ämne,}'',,* , 999999* I anledning af olika beslut i ämnet Svar på återremiss ,>><>>>> „ den Allmänna: dess grunder oell fördel ning föreslås af Stats-Utskottet; se Regerings-Formen §§. 53 och 70. Underdånig ' Skrifvelse. £ rr w. p. K Cfq 1 cc (fl c" BorgareStåndet. Bondel.1 Adeln. Ståndet. Ståndet.
Under en enskild öfverläggning angående detta ämne, hvilken jag öfvervarit, hörde jag en prestman framställa denna antnärkn., och jag hade högeligen önskat, att frågan blifvit af PresteSt. afgjord, innan hon här förekom, på det att jag och möjligen åtskilliga andra ledamöter, hvilka anse sig för sakens rätta bedömande behöfva ledning af kyrkans män, haft densamma att tillgå. Men då det icke är förhållandet, kommer jag, i afseende å denna punkt, till samma slutföljd som vid den föreg:de, nemi. att önska punktens återförvisning, på det vi måtte få se, om Utsk. föreslår något annat band på tjufvarne, än det här upgifna, hvilket synes mig vara detsamma som intet. Vi finge dä äfven lillio H. 20 306 I) c n 12 Augusti e. m. fälle erfara, hvad PresteSt. rinnér vara råd ligt för Guds församling och det borgerliga samhället. På det att jag icke mätte behöfva ånyo besvära R. o. Ad. med något yttrande i detta ämne, anhåller jag, i likhet?med Gr. Sparre, att få göra en anmärkn. vid förslagets ordalydelse. Utsk. begagnar nemi. ordet trätit, såsom perfectum af verbet träla; det heter icke sä, utan trätt. Ett misstag härom borde icke kunna föras Hrr Jurister lill last, enär de sä ofta hafva tillfälle erfara icke blott huru saken, utan äfven ordet användes. Gr. Sparre: Jag beklagar, att den-siste värde talaren icke dröjde qvar till slutet af den öfverläggning, som hölls ang:de detta ämne, ty då hade han fått tillfälle alt inhemta, att, uppå framställning af en ledamot utaf PresteSt., hvilken utväg skulle vidtagas för att förmå förbrytaren att åter ingå i församlingens gemenskap, det genmältes, på sätt jag äfven förut erinrat, att presterskapet, ifall förbrytaren en längre tid afhöll sig ifrån att vilja begå Nattvarden, egde låta honom inför sig inställa för att förmanas och varnas, samt, derest sådant fruktlöst aflöpe, sälta honom i kyrkans bann.
Dito af en i öfrigt statsregleringen tillhörande, men vid afslutningen oiiqviderad, post 56:25. 9. 56:2o. 9. Vid jemförelse emellan statsutgifterna och anslagen derför i Riksstaten, hafva Revisorerne funnit följande omständigheter böra här omförmälas. § 1- På det å Riksstatens 4:de hufvudtitel med 9,000 R:dr uppförde anslag, till 'ersättning för hädanefter utgående högre betalning åt inqvarteringsgifvare för dagportioner ”vid indelta Regementernas marscher till och från möten,” å hvilket anslag årligen uppkommande besparingar skola, jemlikt Rikets Ständers vid beviljandet meddelade beslut, reserveras till ett annat år, förefanns rid 1847 års slut en behållning af 35,369 R:dr 13 sk. 8 rst. llevisorerne, som, i följd deraf, finna berörde anslag vara större, än dermed afsedda behof påkalla, hemställa, att någon nedsättning i anslaget vid näst instundande Riksdag måtte komma att äga rum. § 2. Af 4:de hufvudtitelns anslag till ofömtsedda utgifter förekomma utbetalningar, hvilka dels synas vara af permanent egenskap, dels eljest äro förtjenta af uppmärksamhet, t. ex.: Kongl. Krigs-vetenskaps-akadcmien T. f. Presidenten i Kongl. Krigs-kollegium, arfvode, Kaptenen Dreijer, för tillsyn vid Landtförsvarsdepartementets Kommando-expeditions litho grafiska arbeten, F. d. Mönsterskrifvaren Regnell, lönetillökning, Uations-skillnad för Kronprinsens Husar-regementes i Götheborg förlagda del år 1840. år 1847. 600: 600:
I fråga om begagnande och underhållande af jernvägen med hvad dertill hörer, komma slutligen de föreskrifter och stadgande/), sorn Kongl. Majit kan finna för godt meddela, att tjena till ovilkorlig efterrättelse; varande bolaget och dess biträden derjemte i allmänhet skyldige att iakttaga och fullgöra hvad, med hänsigt till den Staten tillkommande vård öfver jernbanan och tillsyn öfver trafiken derpå, kan varda i vederbörlig ordning föreskrifvet. § 134. Under samma förutsättning och med enahanda vilkor, som blifvit bestämda i afseende på det, enligt nästofvanstående §, beviljade låneunderstöd för jernvägsanläggningen mellan Borås och vestra stambanan, hafva Rikets Ständer likaledes beviljat och till utgående från Riksgälds-kontorct anvisat:
Utanför den kgl. skjutbanan fladdra vimplar och flaggor; festklädda skyttar trängas omkring två äreportar af blommor och grönt, en för kungen och en för drottningen. Majestäterna stiga af sina hästar och den afgående fågelkungen bugar och krumbuktar. Det är generalfiskal Wivet. Öfver kungens äreport står i gyllene skrift: Här, hos oss, gläder du dig att kallas fader och konung. Och öfver drottningens: Städse minnas skall din ära och ditt namn! (Hirschholm 15 September.) Några mil norr om Köbenhavn och mindre än en mil från kusten, dit det nordliga Sjællands stora bokskogar ännu sträcka sig, ligger ett träsk med två små holmar; på den större står det praktfulla Hirschholm. En smal bank med en allé af almar leder till hufvudportalen, öfver hvilken ett torn pekar uppåt med en trubbig spira, buren af fyra lejon och krönt af en gyllene krona. Slottet är i öfrigt endast två våningar högt – entresolen inrymmer sofrum och gästrum – men det gör ett mäktigt intryck med sitt höga tak, flerestädes brutet af framspringande gaflar, och sina två massiva paviljonger, som flankera det å ömse håll och tyckas hvila så tungt på den sanka grunden, att den tryckes ända ned i vattenbrynet. Innantill är detta slott monteradt med en prunkande och kylig lyx, i hvilken den gudsnådeliga drottning Sofie-Magdalenes härlighetslystna fantasi funnit ett jordiskt uttryck för sin himmelsträngtan. Genom trappor och korridorer, från gemak till gemak blänker det af marmor och ebenholtz, af ädla stenar och ädla metaller och ädla träslag, af skimrande kristall i speglar och kronor, af konstrikt inlagda möbler, dekorerade väggar och målade tak. I det stora audiensrummet, som är all praktens medelpunkt, plaskar ett springvatten i en skulpterad marmorfontän, och på väggarna där rundt omkring hänga i gyllene ramar porträtten af det
Ehuru jag instämmer i mycket af hvad Friherre Anckarswärd anfört, kan jag dock icke medgifva det vara oformligt af mig och Friherre Fleetwood, att yrka den ifrågaställa förhöjningen, enär det är vår skyldighet såsom ledamöter af detta Stånd att uppgifva Regementets ställning och behof, och jag vågar enskildt appellera till Ridderskapets och Adelns rättvisa, om icke detta bör komma i beräkning, lika så väl som 55o R:dr mer eller mindre i Statsutgift. Friherre Fleetwood: En värd Talare, Friherre Anckarswärd, har yttrat, att det vore obehagligt, att säga Nej till anslag af denna natur, och jag måste dertill svara, att det icke eller är behagligt, att begära anslag; menjag har gjort det af pligt, så mycket heldre som det icke kunde hafva något inflytande på den grad, i hvilken jag är. Grefve Ridderstolpe har för öfrigt besvarat hvad Friherren yttrat i afseende på det oformliga i detta ämne; jag vågar visserligen icke inlåta mig i någon disoussion deröfver, men då man så ofta här åberopat exempel från främmande Länder, vill jag blott erinra, att Representationen i Frankrike påtrugat Ministéren flere Millioner än den begärt, och då måtte det icke vara oformligt, om vi öka ett anslag med några hundrade Riksdaler. Friherre Anckarswärd: Jag vill blott, i anledning af det utländska exempel Fri - Den 7 Öctober f. m. 24^ herre Fleetwod anfört, erinra, att, om jag ej bedrager mig, skulle de Millioner, hvilka Deputerade Kammaren erbjöd utöfver Ministérens förslag, användas lill Hästafvelns förbättrande; men som detta anslag blef refuserad t af Regeringen, blef det icke eller användt. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition lill bifall å i6:de Punkten. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla berörde punkt, med det tillägg att RegementsChefens lön borde ökas till 2000
Men som metoden hittills icke lärer varit särdeles försökt eller begagnad vid inbördes-utskylders fördelning emellan landsbygdens innevånare, torde det ej vara rådligt Den 12 Februari e. ra. 383 ntt nu söka der införa den ovillkorligen och i allmänhet, utan lärer det böra få bero af communerna att dermed göra försök och den sedan antaga, hvaiemedlertid bäst synes vara, att förmedladt hemmantal lägges till hufvudsaklig grund, så väl för i fråga var. communai-bidrags utgörande, sorn för rösträttigheten i de ämnen, hvartill samma bidrag, hvart för sig, äro alt hänföra. Med godkännande af den regel, att hvar och en, som kännes skyldig bidraga till communaliorättningarnns vidmakthållande, äfven bör äga en tili bidraget jemförlig talan i frågor derom, allenast med de undantag i sistnämnda fall, som påfordras af allmänna välfärden, kan det då ej möta stora svårigheter att inom hvarje commun tillämpa dessa hufvudreglor, genom öfriga skattskyldiges, som icke äro hemmansägare, innehafvare eller brukare, classificerande i jemförligt förhållande till helt, halft, ^:dels, J-:dels och T'^:dels hemman, eller än mindre hemmansdelar, samt att taxera bidraget och bestämma rösträttigheten derefter, helst som en siik tillämpning, dels någorlunda allmänt äger rum i hänseende till masugnar, hyttor, hamrar och härdar samt mjöloch sägqvarnar vid frågor om kyrkooch prestgårds-byggnad, ro. m., dels ock flerestädes redan blifvit vidtagen, med afseende på nyssnämnde och andra industri-inrättningar, då fattigvårdsoch andra communal-afgifter skolat fördelas jemväl på sådana lagligen bidragsskybliga personer, som icke hvarken äga, innehafva eller bruka hemman Der åter sådant icke skett, har man, rättvist nog, hållit sig vid gammal sedvänja att fördra och uttaga fattigskatt och andra communal-utskylder allenast af communens hemmansbrukande innevånare.
Hr von Troil: Frih. Tersmedens yttrande förvånar mig, ty jag påminner mig, att olika åsigler följdes vid 1847—1848 arens Riksdag, då Frih:n var Ordför:de i StatsUtsk. Jag beklagar, att den ovilja en del ledamöter af detta Stånd hyser mot ifrågavar:de anslag, möjligen kan föranleda derhän, att Ståndet ingår på en votens-propos. som i framtiden, jag befarar det, kommer att medföra stora oredor. För att emedlertid lugna Ståndet, kan jag försäkra, att PresteSt. antager inbjudningen, och att någon votering således icke kommer att äga runi, derom är jag förvissad. Godkännes Utsk:s förslag, blir följden deraf, att i alla anslagsfrågor etableras den grundsats, att de 4 Ståndens olika meningar blifva föremål för omröstning i Förstärkt Utsk., och att det Stånd, som afslår ett anslag, kan få sin mening gällande, hvilket, såvidt jag kan påminna mig, hittills icke varit förhållandet, utan når 3 Stånd beviljat anslag, har man voterat om beloppet, och det 4:de Ståndets afslående beslut har ansetts förfallet af det skäl, att de 3 Ståndens beslut betraktas såsom R. Stms. Jag anser Utslus förslag oriktigt till sin princip, och derföre har jag upträdt emot detsamma, men ingalunda för att bereda Råby institut ett anslag, hvilket man här tyckes förmoda. Frih. Tersmeden: Först får jag nämna, att jag icke har någon fiendskap till Råby institut. Hvad beträffar Hr von Troils förundran deröfver, att den af Utsk. nu antagna grundsats icke följdes af 184S års StatsUtsk., då jag var dess Ordför:de, får jag nämna, att denna grundsats icke gjorde sig gällande i frågor om endast summor, utan dä 3 Stånd beslutat eli anslag, 2 Ständ ett högre och 1 Stånd ett lägre, samt det 4:de Ståndet afslagit anslaget, ansågs detta 4:de
Finnes uti alla välsorterade Parfymerie-affärer i Stockholm samt i Räntegodtgörelse 5 proc. (G. ng E sb ta y b rå l. n, 18 B n 1) 3 B U, NG direkt till banken. Kungl. Musik-konservatoriet i Stock ck 87 r. (565) lä d d e - r. oc S h va lin ne jä s m öm na u d p. m.) rd Ö. in » n, a. ig 9) lu T kt j. r, m. fis o tl c a h r, fö v rta å g rto, hu brännsår, förfrusna lemmar, klåda, igen. Fort, väl och till billigaste pris Carlsbad (Böhmen). Svar till » E.L. » WinNG, KVINNLIG GYMNAST önskar k. (506) plats, helst i familj, att meddela mas U ö r v ä r k m. en kosta 12 små eller 6 dubbelflaskor kr. Mindre sändas icke. A. T. Stockholm. g ö r o m å l. B. », N XiN ANSPRÅKSLÖS FLICKA önskar (537) Kraft och verkan — plats i familj, med lön, för att deltaga i förefal ande göromål. klädsom linnesömnad. Svar till » A. L. », Upsala p. r. sömmerska un benröta fullkomligt nyligen äfven ett 2 2-årigt svårt sommarmån. juni t o. m. sept. Svar ö JUKSKÖTERSKA önskar anstäl ning nu kräftartadt lidande. läkt, Engelsk undersalva är ett vid de svåraste, fifven — s — n. genast. st möjligt till Math. (L S gamla skador med det bästa resultat användt medel med utmärkt dragnings540) dition. ot m. fu; lsl vi a d g, a n lla age b lb u u ln ln a a d d e e r, r, v b ä l x te o r r, k o a n r d b a un f k la r, r, n alla ybild slags ninga brännsår, r, t. o. m. samt goda rekommendationer.
Wåhlin och tillförordnade hufvudläraren vid folkskolelärare-seminarium i Linköping K. W. Kastman måtte, vid bestämmande af lönegrad vid seminarium, få tillgodonjuta den af dem såsom ordinarie lärare vid elementarläroverk förvärfvade uppflyttningsrätt; Och hafva Rikets Ständer till förevarande nådiga framställnin°' lemnat bifall. Sundhets-kollegium med Mciiicinal-statcn. 57:o. Enligt det af Sundhets-kollegium på nådig befallning den 11 April 1859 afgifna förslag till ordnande af den civila hälsovården i riket, skulle 48 nya provincialläkare, hvardera med lön af 1,500 R:dr årligen, anställas och inom länen fördelas; och hafva, med användande af derför vid de två sistförflutna riksdagarne anvisade medel, 28 af dessa nya provincialläkarebeställningar redan blifvit inrättade i de orter, der sådana beställningar ansetts vara af behofvet mest påkallade. På sätt af Statsråds-protokollet inhemtas, hade, efter det från sex särskilda kommuner framställningar blifvit gjorda om beviljande af anslag för inrättande af nya provincialläkarebefattningar, Sundhets-kollegium i underdånig skrifvelse hemställt, att åtta nya provincialläkare måtte anställas inom de orter, som ansåges vara i största behof af förbättrad läkarevård; men med hänseende till den 24 Esup edilin n sUts k o t lutt: Förslug lilI underd. Skrifvelse, N:o 8L kortare tidrymd, som nästa statsreglering komme att omfatta, har E. K. Majit nu äskat anslag till endast tro ytterligare provincialläkarebefattningar, med 1,500 Ridr för hvarje eller 4,500 R:dr, att, enligt E. K.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt framställer jag i underdånighet följande förslag till stat för Justitie-Revisions-Expeditionen: 1 Revisions-Sekreterare 5,000: — 1 D:o 5,000: — l D:o 5,000: — I D:<> 5,000: — 1 D:o 4.500: — 1 Ds» . 4,500: — Transport 29,000: — 6 Ilil. A:o 1 lill Kungl. Majlis Aåd. Prop. A:o I, om Statsverket 4(139. — I Kopist 1,000: — 7 D:o 7,000: — 1 Vaktmästare 600: — 1 D:o 500: — 2 D:o 1,000: — Till gratifikationer åt e. o. tjenstemän och vakt betjente 2,000: — Arfvode för vården af Högsta Domstolens protokoll m. m 600: — Riksmynt R:dr 91,400: — Då nuvarande anslaget utgör 91,655: 50 skulle således en nedsättning af 255: 50 vinnas. 5:o /Ingående Svea Idof-Hult med derunder lydande Justilies lat. Sedan ny arbetsordning för Hof-Rätterne blifvit under den 14 September 1858 utfärdad, samt den vid sednaste statsregleringen afsedda organisationen till största delen vunnit tillämpning och, såvidt af hittills vunnen erfarenhet kunnat dömas, enligt hvad Svea Hof-Rätt anmält, befunnits för fullgörande af arbetet inom IIot-Rätten ändamålsenlig, torde hinder icke möta för fastställande af en ordinarie stat för Hof-Rättens hela personal; dock att. som dels två Kanslister i Svea Hof-Rätt ännu qvarstå vid sina befattningar, sorn således icke kunnat indragas, dels ock Kongl.
Wagnsbro för 1834, 1836 års vatterling, 1838 och 1839 års hösteting, 1841 års vinterting samt för hela år 1842, Gamla Norbergs för år 1834 t. o. m. 1839, 1841 och 1842 samt vintertinget 1843, Skinnskattebergs för år 1834 t. o. m. 1836, höstetinget 1837 samt hela 1838 t. o. m. 1840 och höstetinget 1842, Ramsele tingslag för 1839 års vatterling, Sollefteå d:o för 1834 års vinterting, 1835 åis hösteting och 1839 års vatterling, Boteå d:o för åren 1838 och 1839, Gudmundrå tingslag för 1837 och 1838, Säbrå d:o för 1838, Nora d:o för 1835 års hösteting samt 1838, Nätra d:o \ Arnäs d:o (för 1842 års vinterting, Nordingrå d:o) Gottlands Norra härad för åren 1837 t. o. m. 1840, Räfsunds tingslag för 1823 års vatterling , bill. till R. Sc. Prot. 1847—1848. a:a Samt. ■* j för åren 1838 till och med 1845 samt 1846, 26 B. St. Just. Ombudsm. Emb.-Berättelse för år 1848. Thorstuna härad för 1813 års sommarting, 1823 års hösleling samt 1832 års vinterting, Simtuna d:o för 1813 års sommarting samt 1823 års hösteling, Öfver och YtterTjurbo d:o för 1823 års hösteling, Wåhla d:o för 1813 års sommarting samt höstelingen 1823 och 1825, Säthers tingslag "b.. Q.,n „ . ..
Jag minnes, att då jag, under förvaltning af GeneralConsulatet i Finland, en gång gaf ordres om vexelköp å en summa, icke större än 5o,ooo R:dr, min commissionär nödgades på flera börsdagar fördela köpet, för att ej uppjaga coursell. Också noteras ej på Europas handelsplatser, mig veterligen, någon cours på Stockholm. Låt deremot, i förhållande till Sveriges folkmängd och afsättningsbehof, dess hufvudstad blifva en verkligt stor stad, med deraf framkallad lifligare och vidsträcktare rörelse, och både varupris och coursförhållanden skola blifva jemnare och mera stadgade, samt industri och cultur mer och mer utvecklas så i stad som påland. Jag anhåller om remiss till vederbörande Utskott. Dessa 2:ne anföranden lades på bordet. Gr. von Fersen, Hans, anförde skriftligen: 1:0 Då till näringarnas och industriens befordrande och framsteg till lika höjd med andra länders, eller åtminstone til! den grad af utveckling, att productionernas värde och beskaffenhet öppna möjlighet och tillfälle till concurrens uti verldshandel, utgör ett angeläget ämne att taga i betraktande, torde mig tillåtas att, innan motionstiden til lända I upit, vördsammast fästa Bevilln.Utsk:s uppmärksamhet derpå., att uti nu gällande Tulltaxa, med afseende å utförseltullen, åtskilliga missförhållanden äga rum, hvilka, enligt min öfvertygelse, icke allenast icke underlätta och befordra, utan synas ligga i vägen för inhemska arbetsflitens vinstgifvande utveckling. Med anledning häraf får jag föreslå, att Bevilln.Utsk., vid uppgörandet af Tulltaxan, måtte så lämpa utförseltullen, att exporten af inhemsk production och tillverkning mätte befordras, samt i vissa fall exportpremier uti Tulltaxan uppföras å de varuartiklar, hvilka tillverkas eller produceras inom landet till den mängd och beskaffenhet, att landets behof deraf kan anses vara fyldt. 2:0 Då jag äger anledning förmoda, alt det förslag till ett förändrad t utgörande af Grundräntorna och Kronobonden, sorn R. St. vid sisth Riksdag uti und. skrifvelse till K.
Bergsbrukens representation; se Riksdags-Ordningeu §. 14. ^ ^er^f-Collegium; se Mynt-Verket. „ samt Controloch Mynt-Verken ; om aflöningen derstädes; se Hufvud-Titel* Andra, pag. 16, 17. 2?ergs-fogde; se Utmätning, i?erg.sfwaras-handteringen i Riket: förslag till låneinrättning derför; se Låne-inrättning. Bergsoch Jernhandteringen i Riket; angående förändringar i Författningar ne derom ,,,, Svar på återremiss ,,,,,, Förslag till sammanjemkning af RTksStåndens olika beslut Bergsprängnings-krut; se Krut. Bergsirömj P, G.; se Jndragnings-Staten, „ J. J.; se Justitia3-Ombudsmans Sup pleant. Beräkning; se Sedelstocken. Berättelse, skriftlig ; se Rådhus-Rätt. -om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan sista Riksdag >> Rikets Ständers Revisorers, för år 1827 till och med i83o» om Stats-Verket , , Stats-Utskottets Utlåtande i anledning deraf ■>•>.•> >5 >>> > > > •> » j ? > > , Svar på återremiss » Rikets Ständers Revisorers åren i83o-32, afgifven om Riksgälds-Verket, GeneraiAssistance-Gontorct, Götha Canal-Bolag samt Malmö f. d. Discont-Vcrk , Stats-Utskottets Utlåtande i anledning deraf, n otats-Utskottets, om Riksgähls-Contoret, GeneralAssistance-Contorct, Götha 2-p* >— ]\:o 45 g g « Ridd. o. Adeln. PresteSl amiet. BorgareBondeStåndet.