Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Styrelsen skall bestå a f 5, högst 7 ledamöter, o c h kunna därlig, ja, ett jag vågar påstå dugligare som husän den unga flicka, som i åratal på planlöst sätt » hjälpt till hemma », som termen lyder, och för öfrigt plottrat bort sin tid på onödiga göromål och onyttiga förströ- elser. Och om man anställer en liten jämförelse med de unga damer, som arbetet hvarken borta eller hemma, så sänker sig vågskålen ytterligare kornas nat den unga fästmön, af ett eller anskäl, ej brölloppet liga till de » emanciperade » flicfördel. Skulle blifva kall, så därför hållet, i tillfälle att före utbilda sig till till sitt husmoderbör duglig och erfaren ej satt hon lemna ifrån och i sin tjänst taga en tjänarinna. H o n behöfver sig ledningen af husom hon äfven skulle för en tid nödgas göra det, får hon svälja förtreten och trösta sig med, att hon genom användning af god vilja, sundt omdöme och ihärdighet inom kort förvärfvar sig så mycket kunskaper och erfarenhet, hon att narinnans kan husbondevälde. befria sig från Vidare tjä- bör hon komma ihåg, att det goda hon genom sin fö- regående verksamhet tillegnat sig eger bestånd och att gagnar henne för hela lifvet, under det okunnigheten och ovanan i det husmoderliga kallet tillhöra en visserligen obehaglig, men kort öfvergångsperiod. Men för att denna skall ligt, bli får af hon så liten långvarighet som möjej sticka 4. Kompanjonförsäkring. Flere kvinnor, t. ex. 1, 2, 3, 4 eller 5, öfverenskomma att understödja och bistå hvarandra på det sätt, att en försäkring tages, hvars belopp utfaller att delas lika mellan de efterlefvande, när en af de försäkrade dött. Samma förfarande kan äfven ske mellan tvänne kvinnor, som t. ex. idka afiär tillsammans, för att skydda den efterlefvande, då den ena kompanjonen falier ifrån.
—Om bifall till följande Betänkanden, från GorstitUtionsUtskottet, om anmodan till LagCommilteen, att i förslaget fästa synnerlig uppmärksamhet på bestraffningssättet af de brott, sorn kunna V. 2. Den 23 Juli cm» 1201 kunna emot Tryckfriheten föröfvas hl. nr.; från Stat-Utskottet, angående: 1:0 Mantals* skrifvareproVision i Norrbottens Län 181Ö. 2:0 RiksStatens Tredje HufvudTitel. 3:0 Statsregleringen i allmänhet, j nite project tili RiksStaten för år 1816; dock nied förbehållen öppen talan i de mål, som härmed äga gemenskap, men icke ännu äro slutligen afgjorda; från Särskildta Utskottet, om försäljning af confiscerade varor. _Om uppläsning och bordläggning till nästa Riksdag af ConstitutionsUtskottets Memorial, innehållande: 1:0 Förslag till en ny §. att införas mellan 57 och 38 §.§. Regeringsformen. 2:0 Förslag till tillägg vid slutet af 60 §. Regeringsformen. 3:0 Förslag till tillägg uti RiksdagsOrdningens 46 och 56 $. §. 4:0 Hemställan om möj ligheten att vid nästa Riksdag afskaffa Jury. — Om bifall till ConstitutionsUtskottets öfver Representationsfrågan afgifna Betänkande. Af den 17 Juli, om bifall till följande Betänkanden: från OeconomieUtskottet, angående: ilo Folksoch Arbets* Scholors inrättande i sammanhang med Allmänna Fattigvården; 2:0 Förändring af sättet att värdera jord och fastigheter å Landet, efter Banconiethod; 3:0 Medel till Svenska Klädesfabrikernas upphjelpande; 4:o förändrade bestämmelser i afseende på ltvereringen af Hö och Halm; 3:0 Inrättande af Arhetsoch Uppfostringshus för Ridd. 0. /hl. Fröt, 151. 152. 1202 Den 23 Juli e. m. Dahl Allmogen. 6:0
Preste-Ståndet den 14 Borgare-Ståndet den 15 Bonde-Ståndet den 19 — —- Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga hemställan till Rikets Ständer, rörande Folkskole-lärares pensionering. (Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 161.) S. A. K. Sedan, till följd af Rikets Ständers vid senaste Riksmöte meddelade beslut, utaf besparingarne å de vid föregående Riksdagar till folkundervisningens befrämjande anslagna medel, en summa af 80,000 R:dr blifvit i Riksgälds-kontoret tills vidare afsatt, för att af E. K. M:t användas till Stiftsvis inrättade pensions-anstalter för Folkskolelärare, under vilkor att desse lärare, likasom församlingarne, till sådana anstalter lemnade bidrag, samt E. K. M:t, genom Cirkulär till samtlige Domkapitlen af den 1 Oktober 1851, meddelat vederbörande underrättelse om hvad Rikets Ständer sålunda beslutat, samt anbefallt de åtgärder, som för ändamålets vinnande vore erforderliga, och derefter, med hänsigt till de af Rikets Ständer i sådant afseende bestämda vilkor, förslag lill dylika pensions-anstalter blifvit uppgjorda och till E. K. M.t inkommit från nio Stift, nemi. Linköpings, Strengnäs, Wexiö, Lunds, Götheborgs, Kalmar, Carlstads, Hernösands och Wisby, hvilka förslag E. K. M:t dock icke funnit vara af den beskaffenhet, alt de kunnat i Nåder fastställas, äfvensom E. K. M:t ej heller ansett
41g skottet likväl får erinra, hvad första Propositionen angar, att densamma, i anseende till det nära sammanband, sorn finnes emellan serskildta puncter i Betänkandet, omfattar ej allenast de Föreskrifter, 1 puncten innehåller, utan jemväl, 3, 4 , 6 och 7 puncteme ; Vidkommande den andra Propositionen eller den om vissa friheter för i Sverige byggde och tili Utlänningar försålde Skepp, anser Utskottet densamma, såsom oberoende af hvad Beslut i dessa ämnen skulle för öfrigt kunna fattas, böra utgöra ett ämne för Höglofl. Förstärkta StatsUtskotiets afgöran de; Och, hvad sluteligen beträffar tredje Voterings-propositionen , som åsyftar en förändring i sättet att upprätta GeneralPersedleSaminandragen; Så, ehuru denna fråga synes hafva mindre inflytande på Statens inkomster af Tullverket, tror likväl Utskottet ett bestämdt förklarande härom vara så mycket mera v Ig tigt , som en genom denna anstalt vunnen större fullständighet och tydlighet skall ©tvifvelaktigt sätta, vid framdeles inträffande Riksdagar, Riksens Höglofl. Ständer i tillfälle , att inhemta den allmänna och klara öfversigt , sorn leder till säkerhet både i Beräkningar oell Beslut. Till följd häraf får Utskottet vördsamt föreslå följande Propositioner: l.sta Voteringsproposition. Den, som vill, på sätt Höglofl. Bidderska® pet och Adeln Högvördige PresteStäncet samt Hedervärda BondeStåndet bifallit , och Bevill» ningsUtskottet i dess Betänkande föreslagit 9 enligt 4*0 BevillningsUtsk. Betiinkandeu.
När motionen remitterades, skulle jag dervid gjort anmärkntr i samma anda som nu, om jag icke ansett det af så liten vigt, om vårt Ridd.Utsk. erhöll en eller annan motion mer eller mindre, emedan det har så litet att göra; men då fråga är om att bifalla motionen, anser jag det småaktigt, om vi skulle ingå uti så minutiösa lagbestämmelser, som att stadga plikt för borttagande af föredragningslistan. Ridd.TJtskrs memor. blef af R. o. Ad. bifallet. Föredrogs ånyo och remitterades till Bevilln.Utsk. Gr. v. Fersens, Hans, d. 26 sisth Nov. e. m. på bordet lagda motion, att Bevilln.Utsk. måtte anmodas inkomma till R. St. med förslag till bestämmande af lämplig tid, då de blifvande förordningarna, angrde allm. bevilln., brännvinsbränningen, stämplade pappersafgiften samt postoch tulltaxorna, skola börja att tillämpas. Ånyo föredrogs och remitterades till Bancooch LagUtsk:n Gr. Frölichs, Dav., d. 26 sisth Nov. e. m. på bordet lagda motion med förslag till lag för inrikes och utrikes vexelrörelse. Hr Oxehufvud, Göran Adolph: Jag anhåller vördsammast att med några anmärknafå beledsaga remissen af detta lagförslag: § 3 stadgar, ”att vexel kan vara utgifven för en annans räkning efter fullmagt.” Jag skulle önska, att man något utförligare uttryckte rätta meningen med denna §, helst man i vexeltransactioner bör söka att, så mycket möjligt är, förhindra, att 4-de, 5:te och 6:te man i en och samma transaction inblandas, och att med anledning häraf denna § borde stadga, att den, som förestår annan mans rörelse eller affärer, kan för denna sin principals räkning och i dess namn enligt fullmagt vexel utgifva.
Mom. litt. a i ofvanåberopade 7 §. anser Utskottet böra gifvas följande lydelse: Banco-Utslmtets Memorial N:o 116. Såsom formulaire för de uppgifter, hvilka, enligt 5 §. uti Lagen för Rikets Ständers Bank af den 1 Mars i83o, skola för hvarje halft år, till ådagaläggande af Vexel-Bankens ställning, genom Banco-Styrelsens försorg tryckas och med allmänna Tidningarne utdelas, må begagnas den från trycket ulgifna öfversigt öfver VexelBankens ställning den 3i Dec. i834; dock dels med iakttagande af den förändring deiuti, hvartill Rikets Ständers beslut i afseende på Sedel-stockens beräkning föranleder; dels med tillägg af en note, upplysande Bankens behållning i gångbart Koppar-skiljemynt, jemte anledningen hvarföre denna behållning icke blifvit bland Bankens metalliska tillgångar inberäknad. De öfversigter öfver Bankens hela ställning, som, jemlikt åberopade §. uti Banco-Lagen, likaledes skola, efter hvarje års Bokslut, tryckas och utdeles, böra äfven uppgöras i närmaste öfverensstämmelse med de för åren i83o—(833 redan bland Allmänheten utdelade enahanda öfversigter; Banco-Styrelsen likväl obetaget att för framtiden låta uti desamma iakttaga sådana förändringar, som kunna medföra en ökad enkelhet och tydlighet. De i §§. 9 och 10 gifne föreskrifter hemställer Utskottet må bibehållas med följande redaction: Företes uti Banken invisning å någon räkning, der motsvarande behållning ej öfver en natt innestått, skall sådan invisning till inlemnaren återställas, med påteckning, att den, i anseende till saknad behållning, då icke kunnat till inlösen antagas. Räkningshafvaren vare i slik händelse genast förfallen att böta 3 för 100 af hvad utöfver behållningen från föregåeude dag anvisadt blifvit. Af dessa böter tillfalla ij3 den Tjensteman, sorn felet anmärkt, och ifi Banken, att ingå på räkningen bötesmedel, till disposision åt de fattige.
Att godstrafiken måste konsentrera sig vid de stationer, som ligga vid Saltsjön, torde ingen förneka och Friherre Ericsons ofvannämnda yttrande bekräftar likaledes detta förhållande. Om följaktligen en centralstation med betydlig kostnad anlägges vid Clara sjö, så torde med säkerhet kunna antagas att först en större godsstation (som snart äfven blir personalstation) uppkommer vid Stadsgården och sedermera inom kort äfven en större eller mindre station vid Nybrohamnen, hvilka båda stationer så tilldraga sig rörelsen, att obetydligt deraf lärer blifva öfrigt för stationen vid Clara sjö, åtminstone af godstrafiken. Denna sednare station kommer till följd deraf att, oaktadt alla bemödanden och alla kostnader, nedsjunka till en obetydlighet just till följd af dess orätta läge på en punkt, dit den större rörelsen ej kan dragas utan högst betungande utgifter för densamma. Hvarje transport inom en stads område är förknippad med så stora kostnader, att alla medel till dessas förminskande böra begagnas. Att genom jernvägsspårs nedläggande i gatorna förminska dessa kostnader, hjelper föga eller intet för transporterna af mindre qvantiteter, som dock sammanräknade ofta blifva de betydligaste, ehuru för deras betjenande ej passa vagnar konstruerado för 30 å 40 Skeppunds last. Af nu i korthet anförda framgår att jag såsom i högsta måtto olämpligt för Stockholms rörelse anser anläggandet af en enda station och såsom en framtida förlust för Staten om denna enda station anlägges på en sådan plats, der den ej i all framtid lämpar sig efter trafikens behof, utan framtvingar fiera stationer än behöfligt varit. Jag skulle dock ej tveka att med min röst bidraga till anläggande af stationen vid Clara sjö såsom enda centralstation, om sammanbindningsbanan deraf vore beroende, men för mig är alldeles klart att så ej är fallet, ty om denna banaTvore på förhand anlagd, hindrades ju icke trafiken på den - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 87. 85 samma eller förminskades sjelfva sammanbindningsbanans fördelar af att stationer lades på hvilken punkt deraf som helst, blott den för rörelsen inom Stockholm vore lämpligast, lika litet som af att lägga två eller flera stationer inom staden på olika punkter.
Härefter förekom till afgörande den del af Stats-Utskotte!s förenämnde utlåtande, som innefattar, huruledes Kongl. Maj:t serskildt gjort li a inställning om beviljandet af följande, till ständiga behof icke hänförliga, anslag, beräknade att utgå under tre år med en tredjedel om året, nemligen : l:o till anskaffande af sängar m. m. för instructions-compagnien vid indeldta Infanteriet, 21-,000 R:dr: Ståndet biföll Utskottets afstyrkande utlåtande i denna del; 2:o till complettering af redskaps-, rid-, anspanns-och stallpersedlar för fem baferier af nya Fält-artilleriet, 24,000 R:dr: Återremitterades; 3:o lill anskaffande af 4,000 nya Infanteri-gevär årligen under tre år 240,000 R:dr; 4:o till nya pistolers tillverkning 16,000 R:dr; 5:o till förändring af äldre Infanteri-gevär för slagkruts-anländnine 94,000; och 6:0 till tillverkning af slagkruts-hufvar, jemte maehiner, 50,000 R:dr: Dessa fyra punkter, efter Ståndets beslut i ett sammanhang föredragne, blefvo, efter öfverläggning, af Ståndet återremitterade. S. D. Fortsattes föredragningen af Stats-Utskoltets utlåtande: N:o 35, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Andra Hufvud-Titel; hvarvid 5:te punkten, angående anslag lill lönefyllnad och arfvoden åt Svea Hof-Rälls ordinarie tjenstemän och vaktbetjente: Bi föds; 6:te punkten, angående uppförande å Stat af indeldta räntan å Ålbrunna Lagmansboställe: Bi föds; 7:de punkten, angående indragning till Stals-Verket af halfva Lagmans! önen på Gottland:
Alt en fullständig elementarskola kunde inrättas i hvarje stad, som ej är desto obetydligare och intill en annan stad närmare belägen, vore visserligen högst önskvärdt; men detta skulle medtaga större kostnad, än Statens tillgångar medgifva. Mitt förslag inskränker sig derföre till sådana skolors förläggande på de ställen, der, enligt 1840 års stat, skolor med fyra eller liera ordinarie lärare redan finnas, med undantag af Gefle stad, som har fullkomligt surrogat derför i det nyligen derstädes stiftade alhcncum, från hvilket, med någon i läroämnena obetydligt förändrad reglering, lärjungar kunna beredas till uppflyltning på gymnasium. Aflöningsmedlen för den i Gede numera öfverflödiga lärdomsskolan föreslår jag deremot alt, inom stiftet, få användas till en fullständig elementarskolas inrättande i Norrtelge. Derjemte, i anseende sä väl lill staden Halmstads aflägsenhet från någon stad, der större skola finnes, som ock till det större tilloppet af lärjungar derstädes, har jag trott denna stad, i stället för dess nuvarande skola med 3 lärare och lika många classer, höra med en fullständig elementarskola förses. I alla öfriga städer anser jag dels de på stat redan uppförda skolorna, med 3 eller 2 ordinarie lärare och lika mänga classer, böra, under namn af mindre elementarskolor, bibehållas outvidgade, dock med förändring i läroämnena, lika med de lägre classernas i fullständiga elementarskolor, så alt inflyttning i dessas 4:de och 3:dje classer kan från de mindre skolorna äga rum, dels mindre elementarskolor, med 2 classer och lika många lärare, böra, i st. f. nuvar. pedagogien, inrättas. Varande vid de mindre skolorna förut ej några lärare i teckning och gymnastik, utan endast en cantor; hvarvid torde kunna förblifva. I Stockholm synas 5 fullständiga elementarskolor blifva behöfliga och böra förläggas i Storkyrko, Clara, Jacobs, Maria och Catharina församlingar; hvaremot skolorna i Kungsholms, Adolph Fredriks och Ladugårdslands församlingar kunna bibehållas såsom mindre, med 2 lärare och lika många classer hvardera.
Allmänna beväringsinrättningen och den tillökning av indelta armén, som genom extra rotering ägt rum har lett till en förändring i organisation och fördelning inom indelta regementena. Indelningsverkets grunder har blivit rubbade. Nu företas en fullständigare sammansättning av inspektionsoch brigadbefäl, varmed instruktionen, tjänstbarheten och kontrollen befrämjas. För arméns beklädnad har blivit sörjt. Så länge kriget varade räckte inte den inhemska tillverkningen, men nu är den utländska manufakturen inställd och endast den inhemska konstfliten tillåten. Beväringsfabrikerna har ständigt varit sysselsatta och Kronans inrättningar utvidgade. Krutbruken är vidmakthållna och försedda med material för kruttillverkningen. Flottans underhåll har vårdats med omsorg och i mån av tillgångar blivit ökat. Krigsmedicinal verket har förbättrats och sjukvården under kriget varit berömvärd. Föreslås en ytterligare organisation med ökade löner för dem av den studerande ungdomen, som väljer detta yrke. Salpetertillverkningen har Kongl Maj: t sökt uppmuntra. De välgörande uppoffringar som rikets innebyggare snart sagt utan undantag ådagalagt för att hjälpa krigsmän och deras familjer har Kongl Maj: t sett med tillfredsställelse. Detta undanröjde krigsmannens armod och brist, då skador och sjukdom hindrar honom att arbeta. Kongl Maj: t ämnar samla alla de fonder som har detta ändamål. Extra roteringen i Skåne är undersökt och jämkad av en särskild kommission, varvid ledamöter av provinsens mest aktningsvärda egendomshavare med utmärkt nit, rättsinthet och omsorg gått till handa. Detta kommer att ligga till grund för rotering över hela riket. Granskningen av 1808 och 1809 årens krig är fullbordad, varom ständerna får upplysningar av sina egna deputerade. Kongl Maj: t har utvecklat det nuvarande förhållandet till rikets försvarsverk. Föreningen med Norge kommer att förändra en del. Tidens skiften påkallar dessutom angelägna regleringar. Lägre befäl är illa lönade och för den värvade arméns underhåll behövs tillökningar överallt. Detta borde genomföras utan ytterligare omedelbara bidrag i form av skatt. Liksom i övriga grenar av förvaltningen har även de financiella ofta under bekymmersamma förhållanden blivit hjälpta och i de flesta fall tillfredsställande resultat uppnåtts. Kongl Maj: t erkänner med nöje ständernas anstalter.
Räkenskaps-Verket blefve högst betydligt förenkladt samt uppbörden både lättare och till vissa delar neckel tidigare besörjd,.helst* kronobetjeningen, i* afseende å de icke jordegande eller brukande personernes krono-utskylder,. hvilka ulskylders utbekommande alltid är med största svårigheter* förenadt, kunde tidigare vidtaga indrifnings-åtgärdér,. der de erfördrades,. och * hvilka borde vara slutade, innan den öfriga uppbörden vidtoge,. det* borde blifva möjligt att skyndsammare, än hittills, upprätta räkenskaperne, så*att'vid den tid, då å landet* senare * uppbördsstämman skulle hållas,. icke annat återstode,. än den afslutning, sora vöre beroendé af resultatet af de dä till betalning förfallna utskyldernes indrifning;: vid hvilket förhållande och då uti städerne ali uppbörd, enligt motionärens förslag, borde vara verkställd inom löpande årets utgång, motionären ansett de allmänna * krono-räkenskaperne, likasom alla öfrige, kunna upprättas för calender-år, hvarvid de utskylder,. som den • 31' December samma år ännu icke influtit, upptoges såsom balance, allenast med iagttägande deraf, alt,. till'vinnande af utredning om förhållandet vid redovisningsdagen, balancen, på lika sätt, som uti Rikshiifvudboken nu tillgår, specificerade, hvad som efter calender-året blifvit levereradt och hvad vid redogörelsedagen ännu utestode. 32 Siats-Utskottets Utlåtande, JV.o /70. Likaså liar motionären trott, att då årets räkenskaper, på sätt nämndt är, långt tidigare, än för närvarande kunde till uppgörande företagas, det torde blifva möjligt att, till den bestämda redogörelsedagen hafva den speciella redogörelsen afslutad och således kunna umbära den serskilda summariska räkningen, hvarefter det vore tillräckligt, att, för vinnande af nödig controll å de utestående restantiernas redovisning, serskildt förslag öfver demafgåfves vid. den för special-räkningens aflemnande nu stadgade tid.
Litt. £., finnes anfördt, i afseende å frågans historik, något annat icke blifvit af Utskottet i Skrifvelseförslaget uteslutet, än hvad som rört Utmarks-skattens tillkomst och de i anledning deraf utfärdade Kongl. Bref, hvarom Expeditions-Utskottet ansett en underdånig anmälan så mycket mera öfverflödig och endast till ändamålslös vidlyftighet ledande, som dero uti Skrifvelse-förslaget åberopade Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 11 Augusti 1834 fullständigt utreder så väl nämnde Skatts tillkomst, som den derom väckta frågas behandling intill sistförflutne Riksdag; äfvensom att de skäl, Utskottet anfört lill stöd för Rikets Ständers nu fattade beslut i denna fråga, igenfinnas i Kammar-Rådet Liljenroths af Siats-Utskottet i dess nyssberörde Utlåtande N:o 64, Bil. Litt. E., åberopade och der (sid. 10 i det tryckta Bih. till Riks-Ståndens Prot., 4 Sami. 1 Afd. 27 Haft.) införda underdåniga Utlåtande. Alt Expeditions-Utskottet icke, såsom grundläggande Rikets Ständers beslut i ämnet, andragit samma motiv, som Stats-Utskottet lagt till grund för dess af Rikets Ständer, genom votering i Förstäikt Stats-Utskott, ogillade åsigt, torde icke påfordra serskild förklaring. Expeditions-Utskottet får alltså härjemte till Vällofl. Ståndet vördsamt åberopa ifrågavarande förslag till underdånig skrifvelse. Stockholm den 2^ November 1840. Memorial till Rikets Högloft. Ständer, i anledning af Vällofl. Borgare-Ståndets äterremiss af Utskottets förslag till underdånig skrifvelseJS:o /^2*
Apparat, bestående af en Afverhiings-pan7i(ij en Mäskvcinncire och en Kylare, hvaraf flera särskilta construclioner finnas, sora till deras effect äro högst olika. Om denna framställning, hvilken jag anhåller måtte till Ekonomiutskottet remitteras, icke öfverensstämmer med de alltför begränsade åsigler, som ligga till grund för de förenade Utskottens Betänkande, så vågar jag likväl försäkra, att den troget öfverensstämmer med verkliga föhållandet, så vidt jag förmådt detsamma uppfatta. Lades på hordet. Å nyo föredrogs och bifölls Bevillningsutskottets den 6 sistlidne October under N:o 5o afgifne, och den 16 i samma månad e. m. på hordet lagde, Betänkande, i anledning af väckt motion, att vaktare vid Flygsandsfälten i Halland må befrias från Bevillning. Företogs till pröfning Statssamt Allmänna Besvärs-och Ekonomiutskottens den 6 sistlidne October under N:o 77 afgifne och den 19 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens under JNT:o 26 förut meddeldte Betänkande, om anslag af allmänna medel för Arbetsoch Correctionsinrättningar i åtskillige delar af Riket. 72 Den 9 November e. m. i:sta Punkten. Angående Utskottens yttrande, hvarigenom Utskotten ansett sig icke kunna tillstyrka öfverlemnandet med full äganderätt till staden Landskrona af den så kallade Prippska Baracken. Uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, blef denna punkt af Ridderskapet och Adeln bifallen. 2:dra Punkten.