Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nu finner jag, att Oecon.Utsk. har så väl motiverat den speciella satsen, att, derest icke Bevilln.Utsk. instämmer i samma åsigt, Bevilln.Utsk. har motiverat orätt; ty det, som här är framstäldt, är så klart och enkelt, att frågan, som genom Den 4 December f. m. 45 discussionen blifvit ytterligare utvecklad, nu är färdig till beslut, hvarmed något uppskof så mycket mindre torde böra äga rum, som dels ärendernas skyndsamma afgörande icke bör fördröjas, och jag dels tror, att Bevilln.Utsk:s allm. sats icke kan på bättre sätt utredas än derigenom, att Oecon.- Utsk:s speciella sats först är pröfvad, då genom jemnförelse emellan denna och den allm. satsen det bäst skall visa sig, om den sednare duger eller ej. Frih. Boye: Till en del förekommen af den siste värde talaren, anhåller jag blott alt få tillägga några ord till det bestridande, lian afgaf mot uppskof med denna fråga. Jag ser icke, mer än han, något skäl dertill; men jag finner naturligt, att då ordföranden i Bevilln.IJtsk. är närvar, vid en öfverläggning, som omfattar en fråga, hvilken Bcvilln. Utskrs pluralitet, och deribland äfven ordföranden, sett utur en annan synpunkt än Oecon.Utsk., samma ordförande önskar, att frågan måtte uppskjutas, till dess det betänk, från Bevilln.Utsk. förekommer, hvari frågan finnes afhandlad; men derföre finner jag icke ett sådant uppskof nödvändigt. Må det tillåtas mig att göra några erinringar härvid. Inom Bevilln.Utsk. fanns en minoritet, som önskade att få använda de olika meningarna af förbudssystem eller skyddssystem olika efter de olika behof, som kunde förefinnas af de olika artiklarna, som tulltaxan framställer. Denna minoritet, hvartill jag hörde, trodde, att den kunde slippa att hinda händerna på sig på förhand, utan att den kunde begagna den urskillningsförmåga, som försynen gifvit hvarje menniska, och derefter använda tillämpningen af ena eller andra systemet. Nej, alldeles icke!
Och som, hvad beträffar den i 2:dra punkten omförmälta fråga, det, å enå sidan, otvifvelaktig! leder till osäkerhet och stridiga beslut vid bedömmande, att någon viss termin icke är utsatt, då det är vattenverks-ägare tillåtet, att höstetiden tillsluta dammlucka, samt, å den andra åter, svårighet så mycket mindre synes förekomma, att i detta ämne utstaka ett bestämdt förhållande, som till grund derföre bör tjena, att hvarje ofvanliggande hemmans * ägare ej betages dess naturliga rättighet, att, så länge möjligt är, icke ^f uppdämning hindras uti begagnandet af de 133* Den 28 Juni, de fördelar, han af sin jord kan hämra, finna Utskotten sig äga skäl tillstyrka det allmänna stad. gande, att dämning af vattenvérksägare hädanefter ej må förr än den 1 November hvarje år verkställas, hvilken tid Utskotten anse destomera lämplig, sorn då mestadels tillfälle att nyttja bet© och att anställa odlingar för jordbrukaren upphört. Till Riksens Höglofl. Ständers pröfning varder dock detta, jemte den,särskilta meningen af Utskottens Ledamöter, enligt hvad bifogade Protocolls-Utdrag utvisar, yttrat, vördsamt öfverlemnadt. Stockholm den 16 Juni 1815. På Riksens Hcglofliga Ständers Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie - Utskotts vägnar På Höglofl. Ridd. och På Hogvördiga PrestAdelns Ledamöters Ståndets Ledamöters På Vällofiiga BorgarePå Hedervärda Bonde - vägnar H. F. Strömfelt. s A. Fantingshausen. Joli. Olof Wallin. J. Ji. Fellenius. vagnar Ståndets Ledamöters vägnar F. G. Holm. Ani. Fredin„ Ståndets Ledamöters vägnar Petter Jernström. Nils Mänsson. A. J. Wahl stjerna.
M. till Stats-Utskottet i Nåder öfverlemnat handlingarne, rörande Chefens för Flottornes Constructions-Corps underdåniga ansökning,att alldenstund K. M., vid den, år 1800, med Constructions-Corpsen verkstälde reglering i Nåder förordnat, det Officerarne vid denna Corps skulle åtnjuta enahanda Löner och förplägnings-penningar med Fortifications-Staten, men sådant vid den sista Regleringen, år 1815, icke blifvit iakttaget, rneranämnde Corps fördenskull måtte komma i åtnjutande af Löneförbättring, i likhet med hvad deras vederlikar vid Ingenieur-Corpien innehade, hvartill skulle erfordras a 500 R:dr, med derunder inbegripne 280 Tunnor Spannemål; i anledning af hvilken underdåniga ansökning, E. K. M., uti Nådigt Bref af den 15 December 1818 , förklarat Sig hafva funnit billigt, att Embetsoch Tjenstemännen vid ifrågavarande Constructions-Corps erhölle enahanda Lönings-förrnåner, som deras vederlikar vid Ingenieur-Corpsen. Riksens Ständer, som erkännaj att för ut-' öfningen af Constructions-Corpsens tjenstebefattningar erfordras en icke mindre vetenskaplig bildning och trägen sysselsättning, än vid Ingenieur-Corpsens tjenste-åligganden, och att billigheten således kräfver, det förstnämnde Corp» försättes i enahanda aflönings-vilkor med den senare, hafva derföre bifallit, att den i sådant af. seende erforderlige summa , 2500 R:dr Banco , los Underdåniga Skrivelser. derunder inbegripne 280 Tunnor Spannemål, må på Constructions-Corpsens Siat uppföras» 16:0
Vid öfvervägande af denna motion, som blifvit af Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten gemensamt behandlad, hafva utskotten slädnät i den mening, att en för kyrkobetjent allmänt gällande instruktion icke lämpligen skulle kunna af Kongl. Maj:t i nåder meddelas, dels i anseende till ämnets underordnade vigt och dels emedan inom olika orter förefinnas skiljaktiga förhållanden, de der vid utfärdande af instruktion för klockare böra och enligt nuvarande stadgande jemväl kunna serskildt för hvarje stift afses. Vid detta förhållande och då del är hvar och en obetaget, som tilläfventyrs kan anse sin rätt vid dylik instruktions meddelande af Domkapitel vara för nära trädd, att deruti genom besvärs anförande söka rättelse, finna Utskotten sig böra tillstyrka, ali motionen må af Rikets Ständer lemnäs ulan åtgärd. Ank. till Exp.-Utsk. d. 19 Augusti 1851, kl. 9 f. m Utlåtande. i anledning af väckta motioner om ändring i sättet för Kungörelsers uppläsande i Kyrkorna. Sedan Kongl. Majit, uppå Rikets Ständers vid sisthållne riksmöte gjorde underdåniga hemställan, medelst nådig Förordning den 8 Maj 1849, täckts, med ändring af 2 kap. 3 § Kyrko-lagen samt 32 § af Kongl. Resolutionen på Presterskapets besvär den 10 Mars 1719, i nåder stadga: att, med undantag af bönedags-plakat, hvilka, såsom varande af religiös egenskap, efter predikan och näst efter bönen “Fader Vår“ må uppläsas, alla andra Kongl. Majlis Förordningar och auktoriteters samt enskilde personers kungörelser skola omedelbart efter gudstjenstens slut (rån predikstolen af prosten uppläsas i den ordning, Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.-Utsk.
Men derjemte anser jag att det i 1846 års författn. befintlige tillägg äfven bör här införas. Det kan möjligen hända, att genom ett hastigt uttagande af ett större belopp å kreditiv-medlen, förhållandet emellan de utelöpande sedlarne och den deremot svarande tillgången för en eller annan dag rubbas. Den bank, som mera har afseende på det allmänna bästa än den enskildes vinning, meddelar betydligt stora krediliver, men beräknar att icke mera än ^ eller | komma att uttagas. Emellertid kan det af en eller finnan orsak inträffa, att de hastigt uttagne summorne presenteras lill invexling, samt att sålunda för en dag nyssnämnde proportion blifver rubbad, men om den återställes inom 14 eller 8 dagar (som man för mera säkerhets skull kan antaga), så har derigenom ingenting blifvit förloradt, och Bank-Direkt:n kan icke klandras af dem, som vilja chikanera henne. Tillägget till §:n borde enl. min tanka få följande lydelse: ”Derest genom vexling eller af annan orsak det sålunda bestämda förhållandet skulle komma alt rubbas, åligge det banken, att inom 8 dagar hafva detsamma återställt.” Det kan nemi. genom en stöld af ban - Den 1G September c. m. kens tillgångar inträffa, att kassan blifver förminskad under det belopp, som af Direkt:o blifvit beräknadt och förutsatt. Jag anhåller vördsamt om propos. på mitt förslag rör:de förändring af och tillägg till 11 :le §:n. Hr Aminoff, Joli. Fredr.: Om den nu af Utsk:n föreslagna 11:te §:n antages oförändrad, så blifver följden den, alt privatbankeroe i framtiden komma att egentligen bedrifva den så mycket klaudrad<j, mea för privatbankerne fördelaktiga diskont-rörelsen, emedan vinsten då är temligen gifven, genom räntans afdragande förskottsvis. Detta är icke förhållandet med kredit iv-rfirelsen, hvilken, om den rätt begagnas, leranar privatbanken obetydlig ränte-inkomst, hvarpå sjelfva Riksbankenkan gifva närmare nplysningar.
Ehuru således den stora kontanta summan af 5,387 ända till 7,149 R:dr B:ko, som, på sätt de här ofvan meddelade och af Utskottet nu granskade räkenskaperna öfver Ränte-ersättnings-fonden för åren 1853 och 1854 utvisa, funnos den 1 November årligen hos Bergslaget innestående såsom blott ”deponerade ulan ränta”, icke heller nu kan undgå skälig uppmärksamhet, helst ett så stort belopp åtminstone icke kan antagas halva tillkommit endast genom då nyss förut influtna räntor ä utlånta kapital, enär alla dessa räntor, äfven om de pä en gång skulle hafva ingått, dock enligt räkenskaperne icke utgjort mer än omkring 3,000 R:dr B:ko hvardera året; likväl, och alldenstund Kongl. Maj:ts ofvan åberopade Nådiga föreskrift i Brefvet lill Kongl. Kammaroch Bergs-kollegierna, rörande kassa-behållningarnes fruktbargörande genom utlåning emot ränta eller uppköp af räntebärande papper, efter förutgången anmälan derom bos Kongl. Bergs-kollegium, är till vederbörande i nåder afgifven den 11 Maj 1855, och således ännu den 15:de i samma månad och år, dä den sista eller 1854 års räkenskap öfver Ränte-ersättnings-fonden är i Bergslagets hufvud-kontor upprättad, icke kunde vara till Bergslagets kännedom, för underdånig efterrättelse, af Kongl. Bergskollegium på nådig befallning meddelad; alltså torde detta under åren 1853 och 1854 Bih. till B. St. Prot. 1856 & 1857. 4 Saini. 1 Afd. 5 Band. 1 Haft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 14-7. för fonden menligt fortfarande förhållande af obehöriga ränteförluster för närvarande icke böra lill någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda, helst det lärer vara att förvänta, det alla dylika, vid flera föregående Riksdagar återkommande, anmärkningsanledningar emot
Oet torde pock tillätaS mig göra en erindran, fom möjligtwiS kunnas undfalla nägons uppmärksamhet, att dä, enligt ben proposition Herr Grefwe» och Landt - Marskalken framställ, Den io October. 4099' stält, endast wiktorén för Lewillnings - grunderna nu antagas, men de af Bewillnings-Utskottet fbreflagne grunder för den blifwandes Bewillningen jemte methoben af dess fördelning m. m. ätrrrrmittcras till Utskottets widare handläggning, sä kan jig e) inse förhällandct annorlunda än att alltsammans mäste af Ständerna ytterligare stadfästas, innan grunderna kunna blifwa gällande, och att det säledeS ännu stär Riddcrffapet och Adeln öppet att dä dessa frägor frän Bewill» nings - Utstottet ytterligare Återkomma, derwid göra de förändringar/ som kunna befinnas wara af nytta eller nddwändighet. Bewillnings - Utskottet kommer endast härigenom i tillfälle att fortsätta stna arbeten och det kan ej strida emot nägons önskan. Dessa mina tänkesätt pm saken förminska ej dm högaktning jag hyser för alla deni, svin med öpna ögon söka att skärskäda hwad wi oss underkasta eller antaga, och jag tror att om sädant alltid blifwit ragttagit, skulle Riket alldrig nedsunkit till den grad af olycka, htvari del nu beklagligtwiS är försatt. Mänge yttrade härtill bifall. Härefter och sedan votering äter blifwit yrkad' Upplästes den förut gjorda propositionen med följande tilläggning för att utgöra voteringS-propostlion Oen det will skrifwer Ja. Oen bet ej will skrifwer Nej. Winner Nej uppskjutcs all öfwerläggning om grunderna för Bewillningen, till dess Riksens Ständer bestämdt Summan af Lewillningea. Denna Voterings, proposition blef, uppä gjord proposition, af Ridderffapet och Adela godkänd.
Tjänare sprungo om hvarann. Grefven och grefvinnan Kugge voro ej hemma, ren i middags hade de åkt ut i den låga korgvagnen. Grefven körde, endast en liten groom med gult bälte om blå rock hade suttit på baksätet. Ännu hade de ej kommit hem, Och Tick-Tack! Tick-Tack var fortfarande borta I Alla betjänterna voro ute och sökte. Jungfrurna hade skockat sig i tjänarnes rum. Så mycken oro bara för en hund! Snart är han nog här igen. Guvernanten tog en intressant roman och gick in till sig. De två små grefvefröknarna blefvo ensamma. De sutto krupna tätt intill hvarandra, hufvud vid hufvud, kind mot kind. Det var länge sen de suttit så med armarna slutna om hvarandra. Tick-Tack hade suttit emellan dem. Nu var Tick-Tack borta! » Han springer och springer och springer. Elaka, fula gubbar göra honom illa, » hviskade Isa med stora, uppskrämda ögon. » Han springer vilse och hittar inte hem, » hviskade Mag. » Tror du, att han inte hittar heml? Hvar skall han vara i natt?! Det är så mörkt, Redigeras af Sophie Linge. Bidrag mottagas med tacksamhet. Logogryf. Skön som en drottning mitt hela sitter Uppå sin blomstersmyckade stol, Doftande lundar med fågelkvitter, Blånande sjöar med silfverglitter, Blomfagra ängar och strålande sol, Myggor som dansa och humlor som spela, - Alla sin hyllning gifva mitt hela; Och nu det gäller att göra sitt val Utaf dess skatter i tusental. Från skogens värld En ståtlig gärd. Och en ifrån rabatten. En osund gas. Hvad sällan tas I hetsiga debatten. Ett mänskligt band. Uti vårt land En klarblå vattenspegel. ^ " En praktfull brud I blomsterskrud. &gt; / Hvad alltid finns på segel. En gammal skytt. Och gammalt nytt, Som barnen vilja höra. Ett sumpigt fält. En som så gällt Kan mogonslummern störa. En landtlig färg. En grönklädd dvärg Som envist nog kan stickas. En magisk sfer. En hvitklädd här Som ifrån himlen skickas.
Stadens fattigpersonal uppgår nu till omkring 265 stycken och utgifterne för fattigvården till vid pass 10,000 R:dr Banko Stadens Lazarett är på det sorgfälligaste ombesörjdt och försedt med särskildt läkare; kostnaden bestrides af från staden utgående medel. Sjukanlalet har uppgått lill vid pass 200 på året, en del längre tid qvarliggande och andre kortare. Den uti staden år 1824 stiftade Sparbank hade den 30 Juni 1838, att ansvara för insatte medel till ett belopp af något mera än 62,000 R:dr tillhörande ett antal af 1,634 delägare. Östgötha Bank har uti staden en afdelning med kassa, hvarest så väl lån utlemnas, som ock inbetalningar emotlagas och kreditiv samt uppoch afskrifningsräkningar föras. Bankens fond är ej beräknad derpå alt den skall träda upp som förläggare åt fabrikerne eller handeln, utan blott såsom befordrande den dagliga rörelsen; och i sådant afseende varit af nytta för staden, i det den emottager öfverskottet af de penningar, hvilka söka, men ännu ej funnit, utväg för' att användas, samt tillhandahåller de summor, hvilka dagens behof göra behöflige för fabrikanten och affärsmannen. En sådan anstalt, en gång inrättad, blir nära nog såsom en nödvändighet för framtiden, och år 1838 har redan låtit en million gå ut från denna afdelnings kassa till allmänhetens händer. Stadens invånare äga 32 fartyg, hvaraf sednaste år 6 stycken användts till fraktfart uti aflägse liaf, 11 stycken hafva seglat på utrikes ort inom Östersjön, 10 stycken på inrikes orter, och 5 stycken äro ångfartyg. Ångfartygen äro att anse vara så väl pakettoch passagerare-fartyg som ett slag af handelsfartyg, hvilkas hastighet och säker beräkning underkastade framkomst till destinations-orten, uttränger de seglande fartygen från fraktandet af gods i mindre partier emellan inrikes orter. För Norrköpings rörelse äro de af särdeles nytta, derigenom att reqvisitioner af hvarje slag kunna med dem expedieras på dagen. God vinst har äfven belönat det förutseende Ångfartygs-Bolagen ådagalagt genom deras välberäknade företag, Fcmårs-Berättelse fr.
Jag har trott att en pkillnad i fördelar kunde lemnäs, till förmån för Pot3toesbrän ngen , framför Bränning på Spannmål. Landsorter gifvas, der jordmånen gifver mångfalldigt rikare skördar af Potatoes, än af Säd; men för att kunna följa denna naturens egen hänvisning till jördens fördelagtigaste begagnande , fordras säkerhet för afsättning af den myckenhet Potatoes, som icke kunna oför* adlade afyttras i hemorten och ej heller, utan största svårighet, förvaras till transport åt an-’ dra orter sjövägen påföljande våren. För att lemna en utväg till denna afsättning, hade jag trott angeläget och rättvist vara, att en större förädlingsrätt förunnades den större Producenten af Potatoes, än dtn af Spannmål, så vida den senare aldrig saknar afsättning eller åtminstone aldrig saknar lärtare utväg att för* vara och transportera sädén än den förre för sin Potatoes. M^n då nu Utskottet ej gjort afseende på mina Anmärkningar i denna del; och jag icke förgäfves vill söka göra dem gällande, samt följagteligen ser mig i nödvändighet att, med stadgande af ett generelt bud för båda, göra ettdera, antingen gifva för litet åt PotatoesProducenten eller för mycket åt Spannmålsproducenten ; så tror jag mig pligtig, att hellre bevara den förres bergning, än att på deas bekostnad, nedflytta den sednare till sitt Dan 8 Maji, /, in. 201 lagom. Jag tror således PntatoesPro^ucenten ofta kunna behöfva bränna med t van nego kannors p>nnor,; och jag förenar mig derföre med ds Herrar, hvilka tillstyrkt att 1815 års BiännvinsFnrfattning må fortfara att blifva gällande, och jag tror mig dervid böra erinra dtHerrar Ledamöter, hvilka talat deremot, att faran af en stof Brännvinsbrännings-rätt icke är, pä långt när, så stor, som man vanligen tror.
Brefvet den 21 Januari 1859^samt upprättadt köpekontrakt af den 19 April samma år, — för återstående 1 Oi år, räknadt från den 1 nästkommande Oktober, af den tid utaf 15 år från kö - Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition j\d 84. 29 pets afslutande, sorn staden eger dispositionsrätt öfver nämnde egendom, å 5,500 R:dr årligen Rimt R:dr 57,750, reparationskostnad för byggnadens iständsättande enligt hos Öfver-Intendentsembetet uppgjordt ritningsoch kostnadsförslag 17,162. Tillsammans 74,9l2, oller, med kontraktsenligt afdrag af onera och underhållskostnader under förberörda 104 är, förslagsvis beräknade, på grund af meddeladt utdrag af stadens räkenskaper, till ett årligt belopp 200 R:dr 2,100. Runt R:dr 72,812- Efter öfvervägande af hvad sålunda förekommit och med anledning af hvad pplyst. blifvit rörande de allt mer tilltagande sättningsskadorna pä f. d. Ridderstolpeska huset, i följd hvaraf anskaffandet, för det derstädes inrymda Riks-arkivet oell dess i ständig tilIvext varande samlingar, af annan tjenlig lokal med tillräckligt utrymme ej allenast för det närvarande, utan äfven för en längre framtid, är af högsta behof påkalladt; har Kongl. Majit funnit sig föranlåten att ånyo till Rikets Ständer i förevarande ämne göra nådig framställning; och som Kongl Majit, i sådant afseende, funnit det af Ofver-Intendents-embetet framställda förslag, att för Riks-arkivet upplåta omförmälde, af Kommers-kollogium med hera embetsverk nu begagnade egendom N:o 4 ä Riddarholmen, vara i allo ändamålsenligt; har Kongl. Majit ansett sig böra härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att, för bestridande af de utaf Öfver-Intendents-embetet, enligt ofvanberörda ritningsoell kostnadsförslag, till 100,163
Majus Nådiga Proposition om beviljande af ett lån lill förlag åt Handlande och Närings-idkare i staden Jönköping. VI. 116. A. 120. E. 560. •— N:o 91. angående hegardt låneunderstöd ät Akademiska Föreningen vid Lunds universitet. VII. B. 54. A. 161. IX. U. 469, 493. — N:o 92. i anledning af Kongl. Majds Nådiga Proposition, angående de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning oell förenkling. A. 235. XI. U. 244, 281, 317. A. 318. XII. E. 193. — N:o 93. i anledning af Kongl. Majds Nådiga Proposition, angående nphörande af den, åtskilliga hemman åliggande skyldigheten att utgöra dagsverken in natura till kungsgårdar och andra kronolägenheter. " VI. B. 324, 397. VII. 144. A. 146. X, U. 162. A. 246. XI. E. 3. — N:o 94. i anledning af väckt motion angående afträdande lill Nätra och Själevads socknemän af fisket i Trysunda fiskehamn med dertill hörande holmar, skär och fiskvatten. IX. U. 468. A. 492. X. A. 6. XI. E. 3. A. 318. — N:o 95. i anledning af Konni. Majds Nådiga Proposition angående ei forderlig» medel för hehöfvandes undsättning i missväxtår. VI. B. 324, 397. VII. A. 155. E. 243. — N:o 96. i anledning af väckt fråga om beredande af ersättning idåf allmänna medel för föibister genom inträffad hagelskada. VI. B. 324, 397. VII. A. 155.
k l. 2 — 3 e. m. Med. D:r Anton Nyström. Tandläk. Syltad ingefära. (Svar till Ellen 756.) Ingefärssylt göres af färska knölar — således endast i de sydländska t r a k t e r, der ingefärsträdet v ä x e r eller odlas. har flyttat till Drottninggatan 15, Stockholm. telef. P r o p e r h e t. OBS. vackra och väl gjorda, af renaste preparerade H å r i alla färger, hvaraf särskildt framhålles: D a m p e r u k e r fr. 15 kr. ; Chignoner fr. 4 2 kr. kr. m. Till 4 2 liter vatten tagas 1,063 gr. socker, 3 8 gr. h u m l e. D e t t a kokas tills endast hälften återstår; 3 d l. Buteljeras väl. A r utmärkt. Elin. M ö b l e r n a. Atf rengöra alabaster. Fläckar försvinna mästadels genom bestrykning med terpentin. Medel mot trämask. F ö r att få vätskan i hålen är bäst a t t begagna sig af en vanlig oljekanna till symaskiner. S l a k t. Fårslakt. (Svar på frågan 764.) — - L ä g g e r m a n lefvern några dagar i mjölk och steker den sedan i gåsister, liknar den gåslefver. pJ E n bok för alla friska och sjuka, Ul pH lärde o c h olärde, fattige och rike. F ö r hvarje fattningsgåfva u] ~] och hvarje lefnadsålder. Fru Ch. Säljes i välförsedda detaljaffärer. B E N D I X, Stockholm. 10, I tr. upp. OBS. [2849] Helsan framför allt. Tekn. Fabrik. A. H O L S T, Stockholm. [2835] Köp på försök Fullständig Lärobok för själfstudium i Oabelsbergers stenografi, antagen af N o r d i s k a stenografförbvmdet. J. Nordgren, [2780] Apotekare. Priskurant p ä begäran. WIRÉN &amp; K:ni. Stockholm.
Prot. 1850 & 1851. 6 Sami., 1 Afd., 30 Haft. 1 o Banko-Utskottets Memorial, M 76. 5.0. Alla inbetalningar lill Banko-Diskont-Verket, med undantag af öfverräntorne, äfvensom de af Verket skeende utbetalningar, böra verkställas genom insättning och utassignering pä vederbörliga räkningar i Depositions-Afdelningen. Ofverräntorne liqvideras kontant till kamereraren, som, inom sjunde dagen efter penningarnes emottagande, ombesörjer deras insättning på behöriga räkningar. På alla attester desamma förvara. I afseende å de föreskrifter, som innefattas uti 81 får Utskottet anföra, att, då det synes vara i sin ordning, att tiden, hvarunder Banko-Ombud må kunna, utan Fullmäktiges begifvande, åtnjuta tjenstledighet, blifver begränsad, Utskottet, med anledning deraf, alt ferierna vid Diskont-Verken fortfara ungefärligen 5:ne veckor, ansett nämnde tid, såsom tilläfventyrs för Banko-Ombudet erforderlig, för att om lånsökandes förhållanden i orten inhemta närmare kännedom, böra bestämmas såsom den, hvarutöfver Banko-Ombud icke bör, utan Fullmäktiges tillstånd, få åtnjuta tjenstledighet. Vidare och som den, genom mom. 8, Låne-kontoren i Götheborg och Malmö tillerkända rättighet, att, till bestridande af smärre utbetalningar, reqvirera förskotter från Banken, icke behöft begagnas, emedan de kontant influtne medlen alltid lemnat tillgång till så beskaffade utbetalningar, samt dessutom den föreskrift, som erfordras, angående skyldigheten att till Banken insända öfverflödig kassabehållning, lämpligare torde kunna inrymmas uti l:sta mom. af 87 §, som handlar om leverering till Banken af Diskont-Verkens vinstmedel, finnér Utskottet ifrågavarande mom. böra från 81 § utgå.