Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bland rollinnehafvarne må nämnas fröknarna Hambcrg och Gottschalk, som gåfvo de båda bortbytta jungfrurna med ypperlig färg; den förra den väna och blida adelsjungfrun, som fostras upp i trollkullen, men till sist återinsättes i alla sina mänskliga rättigheter, den senare den vilda bortbytingen, trollens dotter. Hr Hagman förtjänar älven särskildt en varm eloge för det präktiga sätt, på hvilket han gaf en af trollsönernas roll, af hvilken han gjorde en riktig liten karaktärsbit, som både roade och rörde. I den långa rollistan företrädde föröfrigt de flesta med heder sina platser, ehuru elt uppräknande här skulle ta allt för strängt på utrymmet. Alla våra vänner i hufvudstaden och de många från skilda landsändar, som i dessa sommardagar glädja vårt vackra Stockholm med elt besök, uppmana vi att ej försumma ett besök på Djurgårdsteatern. De skola helt visst ej ångra sig. TiåsföiMf. J e Redigeras af Sophie IÅnge. Bidrag mottagas med tacksamhet. Logogryf. För Iduns läsarinnor jag här mig presenterar, Med önskan i mitt sinne, att jag dem konvenerar. Jag mycket har att bjuda på, som nog att pröfva tål, Men säg mig, mina damer, han I nerver utaf stål? Kanske att från er barndom ni ännu ha i minnet En mängd af dessa sagor, som satte skräck i sinnet, Om varsel, irrbloss, drakar och hufvudlösa spöken, Som vettet skrämt af mången samt dunstat bort som röken. vårt upplysta tidehvarf man ingen rädsla har För spöken. Vid seancer, man dem i handen tar. Ja, mycket där man skåda får, och kommen I blott dit, Så hoppas jag helt säkert att visa fä mitt nit. Skifva, så svarfvad och rund. Hvad den blir som ej fått en blund.
Utskottet, som med anledning af hvad sålunda förekommit, anställt jemförelse emellan de, rörande kostnaden för Militärförfattnings-samlingens Redaktions-byrå, af Rerisorerne lemnade uppgifter och den af Herr Stjernsvärd deröfver gjorda beräkning, har dervid funnit, att hufvudsakliga skillnaden uppkommit deraf, att den sistnämnde icke bland utgifterne upptagit de af Revisionen omförmälde 4,000 R:dr, utgörande kostnaden för det mindre arbetet: Sladganden rörande Rotehållaren och Soldaten vid de indelte Infariteri-Regementerne, hvilket belopp likväl, i Utskottets tanka, blifvit af Revisorerne rätteligen upptaget, då fråga var om Militärförfattnings-byråen i sin helhet. Den i öfrigt anmärkta skiljaktigheten har, efter anställd undersökning, befunnits härröra deraf, att ersättningen till statsverket, för tryckning af 1,000 exemplar utaf de utkomne titlarne af Författnings-samlingen, utaf Herr Stjernsvärd uppgifvits skola utgöra 1,926 R:dr 20 sk, 10 r:st., ehuru densamma vid anmärkningstiilfället befanns uppgå till allenast 1,287 R dr 41 sk. Sluls-Ulskollets Utlåtande, JVs 30. 13 B rst., alldenstund 2:ne åberopade poster å 264 R:dr 11 sk. 2 rst. och 374 R:dr 16 sk. tillhöra år 1830, och således tiden efter Revisorernes sammanvaro; hvadan utgiften vid Revisionsberättelsens afgifvande rätteligen utgjorde 30,461 R:dr 8 rst. Hvad derefter beträffar Motionärens förslag, att
99 der af nägot annat afseende, alla till ändamälet nödige mätt och steg widtagas. 2:0 Att om f. d. Konungeneller näaon af desi Famille skulle ak gällande orsaker sinna sig föranlätne att wistelseort förändra, bör det ske med Swensta Regeringens wetstap och bifall, sä framt de wilja blifwa i Åtnjutande af den underhällssumma Riksens Ständer dem bewiljat. Z.o Akt dä f. d. Konungen affägsnar sig frän sin Famille, äger han icke att lyfta mera än räntan för bans enstildta förmögenhet, utgörande 23,582 Riksdaler Swenstt Banco, samt de ,v,oov Riksdaler samma mynt som Riksens Ständer honom enskildt tillagt. 4:0 Att det äterstäende af underhällssum. man tillkommer alltid i sädant fall f. d. Drottningen, att för sin och sina Barns räkning, sä länge desie äro omyndige emottaga och Disponera. Hwilket beflut Riksens Ständer nu till EderMast i underdänighet fä öfwerlemna re. Utdrag af Högloft. RidderffapetS och AdelnS Protokoll wid Urtima Riks. dagen i Örebro den n Ottob. 1810. S. D. ^ anledning af förekomna änmärkningar wro Banco. Utskottets den 3 October pä bor - Ivo Den 11 October. bordet lagda, och nu ä nyo föredragne Memorial, innehällande Utskottets utlätande l afseende pä Konungens Nädiga Proposition om mebel till Jernwerks-handteringens upprätthällande, blef detta Memorial till Banco. Utskottet äterremitteradt. Or supra. kx krotocoilo O. 8jlverliolps. Utdrag af Högloflige Ridderssapets och Adelns Protokoll tvid Urtima Riksdagen j Orebro den n Octob. igro. S. D. 89id förnyad föredragning af Lag.
De improviserade hörngarderoberna med sina förhängen af ljus kretong, toalettborden och tvättställen, de röda spegelramarne, handdukshållarne och de förtjusande afdelningsskärmarne — hvitlackerade ramar och rynkad ljusblommig kretong — allt detta och mera till är, inklusive målningen och snickeriet, fröken J:s verk. Öfver allt ljusa färger, luftiga draperier, brokiga dukar, friska blommor och äfven ett och annat prydnadsföremål — allt anordnadt på ett Så badar man, promenerar, » tar emot » och » följer a f ». Kring frö- ken Roos samlas nästan dagligen det stora flertalet, då hon ute i det fria läser högt, hvarvid äfven sång brukar förekomma. Aftonpromenaderna ställas ofta till » utsiktsberget », från hvars krön en tjusande tafla utbreder sig, med Kaknässundets koketta villor speglande sig i vattenbrynet och Bogesunds ålderdomliga konturer, aftecknande sig längst i fjärran, och seglare och ångare på den solblå fjärden mellan strändernas friska grönska — en tafla, full af lif och färg och betagande skönhet. A. Blomberg foto. JÄRNVÄGSPARKEN. •o ID UN 1899 Det finns mycken ungdom vid K. F. U. K:s sommarhem. U n g d o m med bleka, litet tomma kinder och något i blicken, som tyder på, att de fått växa upp på lifvets skuggsida och tidigt måst pröfva hvad ett sträfsamt, oftast illa aflönadt arbete vill säga — ungdom med exalterade ögon, som, stirrande ut i rymden, tyckas skåda högt öfver en fåfäng och syndfull värld, och ungdom, litet mera glädtig och hurtig, icke fullt så förandligad, litet mera mänsklig så att säga. Och detta lilla element af ungdomlig glädtighet verkar helt upplifvande, alldeles som när saltsjöbrisen blåser svalkande in i en allt för hög temperatur. Nå, men tidsfördrifven då, frågar någon kanske, hvari bestå de? Tidsfördrif 1 Sådana förekomma ej vid K. F. U. K:s sommarhem.
Hr Munck af Rosenschöld; Jag reserverar mig mot den framställda propov.n, hvarigenom ett alltför stort företräde lemnäs ål den ena sidan; ty ifall Fi ih. Sprengtporten» förslag hesvaras med ja, är frågan om allmänna val afgjord, och denna piincip förkastad; men besvaras det åter med nej, så är ingenting i afseende på den motsatta principen afgjordt. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg något vara att erinra vid den mening Hr Landtm, lör en stund sedan uppläst, i afseende på föibchållet vid propos:n Om Frih. Sprengtporten» förslag. Ropades nej. Sedan härefter Frih. Sprengtporten förslag blifvit uppläst, sådant det här ofvan sednast finnes upplaget, hemställde Hr Frih. o. Landtm., om R. o. Ad. behagade antaga denna mening såsom Ståndets gemensamma tanke. Ropades ja och nej. a54 Den 27 October f. m. Hr Munck af Rosenschöld, som under propositionens framställande anmält sig, uppropades och yttrade: Jag hemställer, huruvida under sjelfskrifven personlig rätt att vara representant äfven förstus den sjelfskrifna representationsrätt, sorn utöfvas till följd af innehafvande embete — t. ex. biskoparnes. Frih. Roye: Efter min öfvertygelse Hr man skyldig åt efterverlden, om man nu än vill bortslösa det förevarande, att ådagalägga, att man allvarsamt och moget förfarit. Man gör det mera genom en votering än genom acclamalion. jag begär derföre votering; men icke för att gifva Hr Lefl'e'n tillfälle att sjunga en gloriös segersång. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då under sednaste propositionens framställande en ledamot anmält sig att tala, hade Hr Landtm, icke liaft tillfälle att yttra sig, huru svaren blifvit afgifna på proposai, utan ansåg Hr Landtm, sig således höra förnya sin sist framställda propos.; hemställande alltså, om R. o. Ad. behagade antaga Frih.
R:dr och å det senare till i R:dr Sk®, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer contra-propositionen att lyda å Borgare-Ståndets beslut, att kettingar, fördelade uti nyssnämnde tvenne classer, nemligen den ena kettingar af jj tums diameter och derunder, samt den andra kettingar öfver | tums diameter, skola åsältas, den förra dimensionen 45 R:dr värde och Förstärkta, Stats-Ulskottets Memorial, N\o 539. 9 de och 5 R:dr införselstull och den senare eller större dimensionen 3o R:dr värde och 3 R:dr införseis-afgift per Sk® Stapelstads-vigt. Som voteringen utfallit med 34 Ja och 85 Nej, hvadan Nej således vunnit, så har votering i hufvudsaken sedermera anstalts, enligt följande proposition: Den, som gillar Utskottets af Presteoch Bonde-Stånden godkända förslag, att Jern: smidt eller valsadt: kettingar af större eller mindre länkfems diameter, bör, under en rubrik, åsättas ett gemensamt värde och införselstull, det förra af 5o R:dr och den senare af 6 R:dr per Sk® Stapelstads-vigt, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, bifalles Borgare-Ståndets beslut (se här ofvan.) Voteringen har utvisat 48 Ja och 71 Nej, i följd hvaraf BorgareStåndets ofvanomförmäldte beslut blifvit godkändt. io:de voteringen, (enligt i3:de och i4:de punk terne.)
Skrifv. med förslag till lag för Banken blifvit yttradt, måtte till Bancooch LagUtsk:n åtfölja remissen af oftanämuda Nåd. Skrifvelse. Bifölls. Frih. Ehrenborgh: Efter den af Hr Gr. o. Landtm. l06 Dcn ii Mars c. m. meddelade förklaring förfaller anledningen till mitt yttrande. Jag hade blott velat fasta uppmärksamheten derpå, att jag anser det omöjligen kunna nekas att få anmärkningarna remissen bifogade. Frih. Cederström: För min del måste jag skilja emellan frågan, om och hvart remitteras skall och om anmärkningarna vid lagförslaget skola medfölja; ty jag kan icke inse skäl deri, att de vid förra frågan gjorda anmärkningarna böra medfölja, då deremot de, som vid sjelfva lagförslaget blifvit framställda, ovilkorligen måste åtfölja remissen. H. Ex. Hr Gr. af Wetterstedt: Efter den af Hr Landtm, framställda, af R. o. Ad. gillade proposition förfaller äfven anledningen, hvarföre jag begärde ordet; ty jag hade ämnat begära, att min förklaring och de i öfrigt förekomna anmärkningarna matte få åtfölja remissen. Hr von Hohenhausen: Då jag begärde ordet, hade Hr Gr. o. Landtm, ännu icke framställt den sista propositionen. Anledningen var att förekomma ett missförstånd. Min förra hemställan gick ej ut på att vägra proposition derå, att anmärkningarna skulle få åtfölja; den afsåg blott, att hvar och en af Ståndet, efter derom framställd önskan, skulle få sina anmärkningar öfverlemnade till Utsk:n, utan att derföre liela discussionen behöfde åtfölja, emedan, på sätt Frih. Cederström nyss tillkännagifvit, jag ansåg de uti formfrågan förekomna anmärkningarna icke kunna tjena bitsken till upplysning vid hufvudfrågans behandling. Detta misstag har jag velat rätta. Hr Rosenblad:
Tillfälliga Rotevakans-Mötes-Af gif* ter, se Stats-Verkets Inkomster pag. 8. i Tingshus, ändrade stadganden ang. byggandet och underhållet af — 7 2 5 — b. 1 Juli 8 Juli b. 1 Juli 28 Juni 88 Svar på återremiss — 7 2 16 — a. a. 11 Aug. a. a. 12 Aug. a. a. 11 Aug. 1. b. 5 Aug. 57 Tiondegifvares ersättning af Statsverket, derföre att Rikets Ständers beslut om upphörande af tiondegifvares forslings-skyldighet icke verkställts — 4 I 228 .— b. 22 Aug. b. 22 Aug. b. 23 Aug. b. 22 Aug. 1 Tiondeoch Hammarskatts-jern, se Stats-Verkets Inkomster, pag. 6. Tiondespanmålen, se d:o d:o pag. 4. » Lösen af, se d:o d:o pag. 4. Tjensteman, obotlig ansedd sinnessvags, lams eller blinds, skiljande från ordinarie beställning 88 4 2 27 — å. 18 Nov. b. 18 Nov. g. 21 Nov. b. 18 Nov. 208 20 » se vidare Civile Embetsman. Tjäruved, om rätt för Allmogen i Norra Länen att på Kronans . skogar hemta — 8 — 69 — b. 1 April b. 1 April b. 29 Mars b. 29 Mars 40 57 Tjörn Härads Krono-tionde, se k* 'no-tionde. — 63 — T. Tolag, om befrielse, vid utförsel af Bräder och Plank af furu och gran, från » om utredning af tillkomsten och rättvisare fördelning af .. Topografiska Korpsen, anslag till, för 1854 . » » se vidare. Extra Stats-llegle ring, 4:de Hufvud-Titeln. Torekows Fiskeläge, om rätt att der uppbära tolag lör varor, som lossas efter förolyckade fartyg Toréns Döttrar, pension åt, se Stats-Reglering, Nionde Hufvud-Titeln.
Utskottets hänvisning att handla inconstitutionelt för det att man förut gjort det, år så märkvärdig, att den hos mig framkallat dessa kalla anmärkningar nästan emot min vilja att mera deltaga uti försvaret af principer, sedan jag till en för mig outplånlig smärta, inom detta rum, under det Nittonde århundradet fått upplefva förkastandet af det fria samhällets första princip, publiciteten; och måtte det förlåtas mig5, om jag fruktar att eö ministeriel obscurantisme möjligen en gång kan komma att uppstå på dess graf. Friherre Boije: Då jag nu hör faran * af praejudicatet åberopas såsom skål, bör jag erinra, att prcejudicatet just låg i de tvenne Ståndernes beslut, om Ii vilka jag nyss erinrade. Ja, jag drar icke i Betänkande att förklara, att om dessa prasjudicater icke varit gifne, i alldeles samma ämne, så skulle jag, till hvad man nu begår af oss, hafva ihärdigt svarat Nej; men nu går det, efter min tanka, icke mera an, att neka till elt mindre, då man 2 gånger bevilja! 9én 19 Martil'. ett större; emedan det dock innebär en inconsequence i handlingssätt. Det är i anledning af Herr von Hartmansdorff^ yttrande, som jag bör påminna örn otiliståndigheten för oss att ingå i annan pröfning om hvad iner, eller mindre magt, sorn skulle tilläggas Hans Kongl. Höghet KronPrinsen ån den, hvartill Konungens bref föranleder. Konungen år sjelf enda innehafvaren af ali Konungsligän rått och magt, och utöfver den del deraf, som Hans Majit sjelf vill åt sin Herr Son uppdraga, kunna vi omöjligen tillåta oss att gå.
Efter det Kammarkollegium och Kongl. Majits samtlige Befallningshafvande i länen blifvit hörde, har Kongl. Majit under den 12 November 1858 låtit utfärda nådig kungörelse i ämnet. 130:o Af den 12 September 1857, angående åtgärders vidtagande för beredande af så kallad transito-rätt mellan Sverige och Norge (122). 1858 den 15 Januari i underdånighet anmäld, hvarvid, enär den, i sammanhang med andra förslag till ändringar i Mellanrikslagen, väckta frågan om rättighet att föra oförtullade utländska varor såsom transito-gods från det ena af de förenade rikena till det andra, redan blifvit af Norges__sednast församlade Storthing afgjord sålunda, att det derom framställda — 23 — förslag förfallit, Kongl. i\Iaj:t i anledning af Rikets Ständers förevarande skrifvelse ansåg sig endast böra i nåder förklara, det Kongl. Majit, vid framtida pröfning angående hvilka förslag kunde finnas lämpligt att till näst sammanträdande Ständer och Storthing afgifva i afseende å tillvägabringande af ytterligare lättnad i handelsförbindelserna emellan de förenade rikena, ville å nvo taga frågan om transito-rätten i nådigt öfvervägande. 131:o af den 16 September 1857, angående föreslagna Jernvägs-stamlinieis utförande, samt om anvisande af dertill erforderliga medel (124). 1857 den 2 Oktober i underdånighet anmäld och vederbörande till behörig kännedom och efterrättelse medddelad. Kongl. Majit har sedermera dels fastställdt arbetsplaner för jernvägsarbetenas fortsättning under åren 1858 och 1859, dels ock, i anledning af Rikets Ständers anhållan om införande af ett och samma redovisningsoch räkenskapssätt vid alla Statens jernvägsbyggnader, under den 26 sistlidne Maj fastställt formulär för uppställningen af berörda räkenskaper. 132:o af den 19 September 1857, med förslag till förordning angående villkoren för bränvinstiilverkning (125).
Är i annat land iakttaget hvad sorn å hvarje ort för sig kan vara lag och sedvana likmätigt, dä håfve det sin laga kraft. I sammanhang härmed får Utskottet jemväl hemställa, om icke Rikets Högt. Ständer, vid öfverlemnande till Kongl. Maj:t af deras underdåniga förslag till ifrågavarande Lag, måtte uttrycka den underd. önskan, att Kongl. Maj:t täcktes, genom serskild Författning, som liktidigt med samma Lag kunde promulgeras, meddela de reglementariska föreskrifter Kongl. Maj:t i Nåder kan pröfva nödige, i stället för sådane, till Börsoch Mäklare-Ordning hörande lu°bestämmelser, som äro intagne uti de serskilda Författningar, hvilkas uppliäfvande blifvit föreslaget. Hvad slutligen vidkommer den i Herr Rosenblads motion gjorda framställning, all, ”med afseende pä olämpligheten deraf, att emellan Brödrarikena ej några omedelbara vexelförbindelser egde rum, en underdånig anhållan måtte hos Kongl. Maj:t göras derom, att Kongl. Maj:t täcktes låta ombesörja ändring i delta fall både i Sverige och Norrige,” så enär, Utskottet veterligen, hinder för det närvarande icke möter för inbyggarne i del ena landet, att draga vexlar på det andra, med all den rätt, som vexlar i allmänhet tillagd är, synes skäl ej heller vara för handen, att i Lag-Utskottets Betänkande N'.o 1"]Q. det af Herr Rosenblad sålunda omförmälde hänseende någon serskildt åtgärd tillstyrka. Reservationer, dels af en Banco-Utskottets Ledamot, i afseende på samma Utskotts ofvanberörde, enskilt afgifna yttrande, dels af en Ledamot utaf Lag-Utskottet, bifogas. Stockholm den 3i Mars i835. Reservationer: af Herr Helsingius:
Bly: oarbetadt, i tackor eller rullar ___ Frit ;t. arbetadt, ej specificeradt: omåladt och olackeradt 1 skålp. 3 måladt eller lackeradt 1 skålp. 13 Blyerts Fri. Blyertspennor, alla slag 1 skålp. — IS Blyglete; se Glete. Blysocker - frit t. Blytran; hänföres under kemiskt-lekniska preparater. Blår, hampoch linFria. Bläck, skrif1 skålp. S * Bläckpulver eller Bläcksubstans 1 skålp. IS Eobilier; hänföras till Redskap och Machinerier, eller delar deraf. llokbilldarccloth, eller klistrad och pressad bomullsväfnad; se Väfnader, bomulls-. Bokguld; se Guld. Boksilfvcr; se Silfver. Pokstafsstäinplar samt Boktryck och Stilar 10 förslitna och obrukbara eller s. k. Stilskrot. Fria, Bokoch Koppartrycksvärta 1 skålp. 3 Bolus, hvit och röd, samt Terra Sigillata — Fri. Bomull — Fri. Borax — Fri. Boraxsyradt Natron eller Tinkal — Fritt, Borst; hänföres till Här, andra slag. Borstbindarearbeten: med infattning af opoleradt eller måladt trä eller jern *) 1 skålp. — 10 med infattning af poleradt eller lackeradt trä2) 1 skålp — 20 med infattning af ben, horn eller andra ämnen 3) 1 skålp. — 40 murareoch målareborstar; hänföras till Verktyg. ') Enligt Traktaten nedsättes tullafgiften från och med är 1868 till S öre. 2) » » » » » » » 1868 » 10 » 3) » d » » » » » » 1868 » 20 » 6 Förslag till Tulltaxa. Qvantitet för Införselstullberäktull. ningen,. Riksmynt. R :dr öre.
Då således uti denna anslags-fråga två Riks-Stånd stadnat emot två, får Utskottet, för frågans afgörande medelst omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, föreslå följande votcrings-proposilion: »Den som, i öfverensstämmelse med Utskottets, af Ridderskapet och Adeln L Bonde-Ståndet godkända, hemställan, anser, att väckt motion om anslag till ande af en teknisk skola i Borås icke bör till någon Rikets Ständers åtgärd ranleda, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; Vinner nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med Presteoch Borgare-Ståndens beslut, beviljat ett anslag af 5,000 R:dr årligen under nästa Statsregleringsperiod till en teknisk skola i Borås, med enahanda vilkor, som vid anslag för dylika skolor, förut äro bestämda. Stockholm den 30 Oktober 1854. Ank. till Exp. Utsk. d. 30 Okt. 1834, kl. 1 e. m. Memorial, t frågan om •pension för t. f. Chefen vid Skogs-In stitutet, Holjägmästaren m. m. af Ström. (0. A.) Yid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande JW 322, angående pension för t. f. Chefen och Direktören vid Skogs-Institutet, Hofjägmästaren m. m. Israel Adolf af Ström, har, enligt ankomne protokolls-utdrag, samma Utlåtande blifvit af Ridder skapet och Adeln samt Presteoch Borgare-Stånden bifallet, men af Bonde-Ståndet åter afslaget. Denna fråga är alltså genom Irenne Riks—Stånds sammanstämmande beslut, jemlikt 75 § Riksdags-Ordningen, afgjord. Dock som Bonde-Ståndet, utan föregången återremiss, afslagit Utskottets Utlåtande, har Utskottet trott sig böra om frågans utgång meddela underrättelse. Stockholm den 30 Oktober 1854.
Till Stats-Utskottet har Kongl. Majit genom Nådig Remiss den 7 i denne månad behagat öfverlema Häradshöfdingen uti Näs och Gill" ’!5tats-tJiskottets Éaähkanden1 86§' / ' i %'gi-gs härader i Vérmeland Nils örtendahls i underdånighet gjorde ansökning, att antingen, något tjeniigt hemman matte inlösas till Bo* ställe för honom, eller ock Lön-förhöjning honom beViljas, i anseende dertill, att Häradshöfdingen, såsom innehäfvändé blött R:drs lön men icke hagot Boställe, hvilket ater tillhörer den andra delen utaf den Domsaga, hvartill nämnde bägge Härader tillförene hört, vore o» tillräckligt lönad för egert utkomst oell Skrif» Vares underhållande. tjppå väckte Motionér hos Itiks-StåndenJ. om förbättrade allönings-vilkor För Häradshöf» dingarne i allmänhet, har Stats-Utskoftet gemen»; Samt med Lag-Utskottet under den 18 sistled» ne Martil afgifvit yttrande, hvarvid Stats-Ut» skottet på anförde skäl, förklarat sig ické kun» rta tillstyrka någon ändring elier tillökning uti Häradshöfd i ngairhteis löner för närvarande. —- Och sorn detta Utlåtande blifvit bifallit af 3:n® Riks-Stånd, rteml, utaf Höglofl. Ridderskapef Och Adelil den 11, af Högvördige Präst-Stån» det samma dag och af Hedetvärdå BondeStåndet den 15 i denna månad; så får Stats-Utskottet allenast vördsamligen åberopa’ hvad sålunda redan i detta amne förekommit och afgjordt blifvit, och på grund hvaraf ifrågavarande Nådiga Remiss lärer af Riksens Höglofl. Ständer i underdånighet besvaras. Stockholm den 22 April 1818* Jiihang till Riks*St.
I anledning9 af Friherre af Nordins yttrande, att Skåne genom en förändring i räntornes utgörande, skulle få en tillöksd beskattning af 170,000 R Jsg tror, att, efter den af KammarColiegiuin uppgjorde calcul, icke blott Skåne, utan äfven Blekinge och Bohus Län, skulle fä denna tillökning, och det Pen 5 Junii t. in. Om StatsUtskottet adopterar den modification, att tillökning sker efter hvad som 1766 års Ständer gåfvo oss, så tror jag att calculen , får ett annat utseende. Detta hindrar ej, att om Utskottet anser det af Friherre Björnstjerna föreslagne sätt vara tjeniigare, jag Dästaa heldre skulle se det, och jag får blott erinra att jäg äfven framställt detta alteraatif i min första motion. Herr von Hartmansdorff.: Man har yttrat huruledes ägande-rätten vöre bekräftad af RegeringsFortneo. Jag erkänner det fullkomligen; men han bekräftar ock Indelnings-Verket i 30 §. der det står: Krigsmakten till häst och fot, sä vä' som jBåtsmanshället af rotering och indelning'<9 förblifver vid de med Landet och Släderne upprättade Contracteroch IndelningsVerk, hvilka till deras hufvudgrunder skola orubbade vara , intill dess Konungen och Riksens Ständer finna nödigt någon ändring deruti samfält att göra. Detta är grundsatsen, och det är blott den sorn Ständerne och deras Statsutskott böra tydeligen yrka och utföra. Det ar visst möjligt, att flere skäl och anledningar till minskning af de ursprungliga utskylder, som enligt persedel-beräkning skulle utgå, kunna äga rum. Men pröfningen af denna minskning, synes det tillhöra EtnbefsVerken att göra, lag och författningar likmätigt, sedan Riksens Ständer yitrat sig öfver grundsatsen. Friherre Wrangel har anmärkt, att Regememterne äro beräknade på att försvara hela Landet och icke någon viss Provins och att sale - 26 Ven 3 Junii e. e.] des hel* Landet bör aflöna dem.