Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I den ordning Rikets Ständer, uti 160 §. af Riksgälds-Kontorets J^LindVer lemen^e» föreskrifvit, har förre Bokhållaren vid detta Verk J. E. Lindberg hos Revisorerne anfört besvär deröfver, att Herrar Fullmäktige, då Klagandens ansökning om afsked från dess i Riksgälds-Kontorets Boksluts-Kontor innehafda tjenstebefattning, den 18 Maj 1842, beviljades, icke tilläde honom den pension, hyarom han då tillika hade anhållit; och som Lindberg, genom besvären bilagdt Läkarebetyg, 1111 mera behörigen styrkt sin i afskedsansökningen uppgifna oförmåga till vidare tjenstgöring; så ock i ölverensstämmelse med Herrar Fullmäktiges, vid besvärshandlingarnes öfverlemnande, afgifna yttrande, hafva Revisorerne pröfvat skäligt alt, på grund af 194 §■ * åberopade Reglemente samt 2 §. mom. lit, g. uti den för dem utfärdade Instruktion, tillerkänna honom pension till ett af Riksgälds-Kontorets Kommissariat, med tillämpning af de för detta Verks tjenstemän fastställda pensionsgrunder, uträknadt belopp af 44° R-"dr si sk. årligen; hvilken pension Revisorerne ansett böra af Riksgälds-Kontoret utbetalas och Lindberg från och med månaden näst efter dent hvarunder han erhöll sitt afsked, tillgodoberäknas. Post ImpektoLikaledes har Post-Inspektoren C.F. Lindstedt, i föreskrifven ord jtTdn^mird"n'nS» ^los Revisorerne k/agat öfver ett af Herrar Fullmäktige den 14 Juli 1842 meddeladt beslut, hvarigenom Lindstedt, i egenskap af extraordinarie Kontorskrifvare vid Riksgälds-Kontoret, förklarats böra, jemlikt Reglementets 185 inför Kontorets Kommissariat erhålla föreställning och åtvarning, i anseende till det skrifsätt, han uti en till Henar Fullmäktige ingifven besvärsski ift begagnat.
In fidem. NA. Heurlin. Rätteligen transsumeradt; betygar ex officio C. F. W. Lamberg. 14 Kungl. Maj:ts Nåd. Prop. M 24. Transsumt af Protokollet öfver Juslitie-departements-ärender, hållet inför Hans Maid Konungen uti Statsrådet, å Stockholms Slott, Fredagen den 4 September 18öl. Närvarande: Hans Excellens Herr Justitie-statsministern Grefve Sparre, Hans Excellens Herr Statsministern för Utrikes ärendena Friherre Stjerneld, Statsråden: Herr Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Ulner, Reuterdahl, Grefve Gyldenstolpe, Justitieråden Backman och Nordenstolpe. Hans Excellens Herr Justitie-statsministern anmälde i underdånighet: l:o. Att sedan Kongl. Maj:t vid underdånig föredragning den ll:e sistlidne Augusti af Rikets Ständers, i underdånig skrifvelse den, 29 förutgångne Mars, afgifna und. förslag angående upphörande af bördsrätten i stad, med fästadt afseende å hvad emot sagda förslag förekommit, funnit för godt vägra Sitt samtycke till berörde förslag i det skick, detsamma blifvit framstäldt; så hade Kongl. Maj:t, i afsigt att till Rikets Ständer framdeles aflåta Nådig kontra-proposition, rörande denna lagfråga, behagat infordra Högsta Domstolens yttrande öfver ett af Hans Excellens Herr Justitie-statsministern i sådant afseende upprättadt, nytt förslag till stadgande i detta ämne, hvilket förslag var af följande lydelse: Högste Domstolens fleste Ledamöter, Justitieråden Engelhart, Rackman, Qviding, Hoffstedt, Gyllenhammar och Quensel, hafva ansett sig böra tillstyrka, att nådig kontraproposition i öfverensstämmelse med nu ifrågavarande förslag må till Rikets Ständer aflåtas. Justitierådet Alexanderson har i så måtto varit skiljaktig, som han ansett fullständigheten föranleda, att efter orden »nyssnämnde Balk» blefve tillagdt »samt Kongl. Förklarin - Kongl. Majus Nåd. /‘rop. NI 24.
När man dertill lägger, att här finnas bruk (jag menar i Westmanland, hvilken provins jag känner, emedan jag der är boende), som äro på öfvergångsperioden — mine Hrr! bruk, hvilka i så ringa qvantitet och så ofördelaktigt producera jern, att de hålla på att förvandlas i jordbruk; anse dä Hrrtna rätt och billigt vara, att afskära comitéerne möjligbeten att vid taxeringen af ett bruk, sora knappast har 40 sk. vinst pr Ski? å sitt jern, kunna understiga det nu varande minimibeloppet eller 1 r:r 26 sk. 8 r:st. pr SkSf? Kan det väl innebära någon fara, att åt taxeringscomit (ferne gifva en sådan latitud, endast med afseende på de bruk, som så ofördelaktigt producera sitt jern, att de gå, så att säga blott för att föda arbelarena, då man dessutom bör vara öfvertygad derom, alt der man känner någon productionsvinst hafva ägt rum, der blifver den äfven debiterad? Man har jemfört jordbruket och jernbruken med hvarandra. Afven jag känner, att åkerbruket ingalunda i närvar, ögonblick är fördelaktigt; men jag håller mig till den gamla regeln: ”nullum magnum parvumve sine comparatione-. ” de måste jemföras, och hvad jernet då angår, så ser man ofta på våra öfverfyllda vågar, att det icke kan exporteras. Vill man då att brukspatronerne skola äta jern? Man kan det icke, men man kan förtära säd. När det blifver öfverproduetion af säd, kan man gömma den till ett annat år, dä det lönar sig bättre att sälja densamma, och då den i alla händelser blifver förr såld än jernet från våra vågar. Hvad beträffar det inkast, att jernet ofta vore illa smidt, så medgifver jag det visserligen; men jag ber dock Hrr:ne taga i betraktande sakens verkliga förhållande, att Hrr:ne mätte se våra vågar fyllda med jern, under det alt magasinerne stå tomma på spanmål. Delta malle väl bevisa, alt man alltid behöfver säd, men icke jern.
Häruti hafva instämt: E. Christensson från Götheborgs och Bohus län, Carl Tholson från Skaraborgs, Anders Pehrsson från Östergöthlands, Erik Andersson från Kopparbergs, Per Nilsson från Malmöhus, G. Hultman från Nerikes, Nils Andersson från Wermlands, Gustaf Glad från Westerbottens samt Olof Lagergren från Gottlands län. Af C. G. Sköldberg från Nerikes län och Nils Olsson från Malmöhus län, emot Utskottets förslag i afseende å fördubbling af de i 9 § stadgade minimi-afgifter. Bill. lill B. SL Prof. 1856 1857. 5 Sami. i Afd, 3 Haft. 5 I STOCKHOLM, tryckt ho« N. Mareus, 1857. Bevillnings-Ulskollels lie länk and c JY° ii. till ändringar i gällande bertilnings-stndga. Art. I. Personlig Skyddsafgift. §• * 1:° Personlig Skyddsafgift erlägges af alla i mantalslängd skattskrifne personer, inom nedannärnnde åldrar, utan afseende på stånd eller förmögenhet, nemligen: Af hvarje mansperson, från och med fyllda 18 till och med fyllda 60 år — 40 öre. Af hvarje qvinna, från och med fyllda 18 till och med fyllda 60 år 20 » 2:o Denna afgift fortfar att årligen utgå, äfven efter fyllda 60 år af alla dem, hvilka utaf tjenst eller rörelse, eller genom undantagsbeting vid afhandlingar om öfverlåtelse af egendom, ega ISO R:dr R:mt årlig inkomst, äfvensom af dem, hvilka efter 2:dra Art. utgöra Bevillning för fast egendom af öfver 300 R:dr R:mt värde. Art.
Reservfondens dito Magnat-stipendie-fondernas dito Balans till år 1862: Skulder: Akademiens egna medel 43.351: 28. Kredit. Balans från år 1860: Skulder: Utgifter: Akademiens egna medel 223,<96: 26. Tillgångar: Akademiens egna medel 434,229: 47. Till någon anmärkning från Revisorernes sida har räkenskapen icke gifvit anledning. 208 — Lunds Domkyrka. Dess räkenskap, i Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning, visar följande förhållande mellan inkomster och utgifter: D t b et. Balans från år 1860: Uppbörd : Ordinarie räntor, arrenden och tiondespanmål m. m 55,562: 46. Balans till år 1862: Kr edit. Anslag till Lunds Akademi 1,213: 46. Expenser och arfvoden 2,306: 98. Byggnader och reparationer 62,362: 74. Balans till år 1862: Hos Revisorerne har icke förekommit något att emot denna räkenskap anmärka. - 209 - 95,470: 21. Konsistorium Ecklesiastikum i Upsala. Räkenskapen, som med anmärkningar blifvit granskad i Kongl. Kammar-rätten, upptager inkomster och utgifter på följande sätt: Debet. Balans från år 1860: Tillgångar: Uppbörd: Balans till år 1862: Skulder: Konsistorium: Upsala elementarläroverk: Gefle elementarläroverk: Hudiksvalls elementarläroverk: Egna kassan - 318: 85. Norrtelje elementarläroverk: Premieoch fattigkassan 33: 81. Balans från år 1860: Upsala elementarläroverk 500: — Hudiksvalls dito 336: 30. Utgifter: Enköpings dito 2,369: — Söderhamns dito 2,500: 63. Enköpings skolkassa - 127: 24. Balans till år 1862: Kontant Utlånta behållning. medel. Fordringar. Summa. Tillgångar: Konsistorium: Upsala elementarläroverk: Fordringar. Summa.
Olof Pettersson från Wike och den sednares gästgifvaren Måns Pehrsson från Trusta. 122 § 2 Framställdes till socknemännens ompröfvande huruvida skomakare gesällen Pehr Bergström, som förut vore skrifven inom församlingen, kunde få mantalskrifvas såsom sockenskomakare, och blef denna hans begäran utan nogon motsägelse bifallen. § 3 Som en sockenstämma förut blifvit hållen angående Öhne byamäns begäran att få något bidrag af Rödöns socknemän för deras sistledne sommar genom hagel lidne skada, värderad till, enligt sistledne den 17:de october hållne syn, 71 tunnor och 19 kappar korn, samt 25 skrindor halm, men uti densamma \då/ yttrades att socknemännen ej ville förr yttra sig öfver ifrågavarande sak, än sökande ingått till Konungens befallningshafvande med anhållan att få understöd af besparade nödhjelpsmedel, så emedan Konungens befallningshafvande genom utslag af den 15 dennes afslagit helt och hållet Öhne byamäns ansökning, kallades åter Rödöns socknemän att denna dag ånyo yttra sig öfver ifrågavarande sak, och stadnade man då vid det beslutet att hvarje boställsoch hemmansegare borde tillskjuta tvenne (2) kappar korn för hvarje tunnland oförmedladt skattetal, samt hvar och en torpare en kappe korn. De hvilka ville, kunde vid nu instundande kronouppbördsel sitt bidrag aflemna, men finge Öhne byemän annars sjelfva draga försorg om dess uppbärande. År och dag som ofvan. O. A. Staaff t. f. pastor Uppläset och justeradt på allmän sockenstämma i Rödön den 22 januari 1854. O. A. Staaff t. f. pastor M. Öberg i Silje, Carl Hemmingsson i Nyland, Olof Jonsson i Undrom, Eric Olofsson i Kälen. Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 160–161, ÖLA. Protocoll hållet vid allmän sockenstämma i Rödön den 22 januari 1854.
När nemligen, i följd af Rikets Ständers begäran, det gamla Wester-Norrlands län, med landshöfdinge-residens i Gefle, år 1762 delades i Gefleborgs och Wester-Norrlands län, förordnndes att Landshöfdingen i det sistnämnda länet skulle hafva sitt säte i Hernösand eller Sundsvall, hvilken sednare stad blef dertill af den förste Landshöfdingen utsedd. Fråga om residensets flyttning till Hernösand väcktes af denna stads magistrat 1776 i sammanhang med dess anhållan om ett krono-bränneri, ha ilken inrättning regeringen ansåg helst böra i residens-stad förläggas till vinnande af bättre kontroll; och genom Kongl. Brefvet den 14 Februari samma år förordnades, att Landsböfdingesätet vid nästblifvande landshöfdinge-ledighet skulle flyttas till Hernösand, emot förbindelse å sistnämnde stads sida alt förse Landshöfdingen med nödiga och anständiga husrum, emot det att staden derför fick åtnjuta den summa penningar, 600 daler silfvermynt, som Kronan årligen bestod Landshöfdingen i hyra. Sedan staden ytterligare förklarat sig vilja, mot denna byres-ersältnings utbekommande för flera år på en gång, uppbygga ett hus med tjenliga rum för Landshöfdingen, Lands-kontoret, Lands-kansliet, Landt-ränteriet och Landtmäteri-kontoret, förordnade Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref den 2 December 1782, det Hernösands stad, till understöd vid den tillernade nybyggnaden ef residens-hus, skulle »för tio års tid utbekomma den hushyra af 200 R:dr årligen, som lill rums hyrande för Landshöfdingen var anslagen, dock med uttrycklig förbindelse å stadens sida alt, under Landshöfdingens tillsyn, i alla delar väl och försvarligen uppföra byggnaden efter den af Ofver-intendents-embetet uppgifna och af Kongl. Maj:t
Om förbud emot införande af utländskt spunnit Bomullsgarn; och 2:0 Angående en fri Tackjernshandnl. Bifall till följande Betänkanden: s6o Den 17 Martti, e. in. Från Dugsomt Allmänna Besvärsoch Oeconotuice Utsk otten : 1:0 'Angående afskaffande af Luderplatsar och allmänna Skallgångar. <2:0 Rörande Härjeådahlers undantagande från Storskifte af Hemiriansmark. 3:0 Angående inskränkning i förbudet mot nyttjande af Tröskslagor utaf Ek. 4:0 Oin Förslag till bestämmande af Jordäga* res och Torpares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter. 5:0 Angående författande af ett Sammandrag af Författningar, rörande Jordägarnes rättigheter och skyldigheter. 6:0 Om lösens beräknande för SkatteHemman, Arfvingar emellan, samt gräns för Hemmansklyfningar, samt från Allmänna Besvärsoch OeconomicrUtskottet serskildt, rörande väckt fråga om Boskapsafi* velns uppmuntrande i Blekinge. Att OeconomiceUtskottets Memorial, i anledning af gjord Motion, angående en undersökning om Stenkohl finnes på Öland, blifvit lagdt till Handlingarne. Af den 12 Mars, innehållande: Att BorgarcStåndet vid föredragning af de Den 17 Martil, e. m. 261 vid 1815 års Riksdag beredda förslag till ändring i Rikets Grundlagar, bifallit de nya Redactionerne af 4., 29., 37., 41. och 8r« §§. Regerings - Formen ; men ogillat de föreslagne ändringarne uti 28-, 38-, 53., 56., 6c. och 96. samt den nya §. emellan 37. och 38. hvarjemte Ståndet antagit de förändringar, som blifvit föreslagne uti 38., 63. och 68. §§•
Transport 23,053 k:f. 3 k:r b) att så kallade prostetunnor anslås: till kontraktsprosten i Norra Wedbo kontrakt för Haurida församling med 1 tunna spanmål eller 6: 3. och till kontraktsprosten uti Wikbolands kontrakt för Häradshammars och Rönö församlingar med 2 tunnor spanmål eller 12: 6. Summa 23,072 k:f. 4 k:r c) att till löneförhöjning åt kapellpredikanten i Jörns församling beviljas 4:o. För Lappmarks Ecclesiastikverk. att det för nämnde ecclesiastikverk uppförda förslagsanslag 11,000 R:dr för nödig förbättring uti presterskapets i Lappmarken löner, förhöjes till 22,700 R:dr och således ökas med hvaremot Kongl. Maj:t vill till Riksgäldskontoret öfverlemna den sedan 1835 uppkomna Lappmarks ecclesiastikverks fond, utgörande omkring 36,500 R:dr. 5:o. För Universiteterna: Upsala. att lön anslås för en professor i fysiologi med R:dr 4,500: — att till inköp af instrumenter och materiel för de fysiologiska och pathologiskt-anatomiska laboratorierna beviljas 1,000: — att 2 adjunktslöner förhöjas med 500 R:dr hvardera 1,000: — att arfvoden för 4 amanuenser beviljas med 350 R:dr till hvardera 1,400: — och att lönen för musikdirektören höjes med 750: — Land. att arfvode för 1 amanuens beviljas med 350: — att trädgårdsmästarens vid botaniska trädgården lön förökas med 825: — Transport R:mt R':dr Kongl. Maj:ts Nåd. Prof. N:o 1, om Statsverket 1862. Transport R:mt R:dr 6:0.
M:s begäran afgifva ett så undvikande svar, som det för handen varande. Jag anser att K. o. Ad. ej bör gilla StatsUtsk-.ts tillvägagående i detta hänseende och anhåller jag om afslag å Dtsk:ts Utlåt, och bifall till Frih. Åkerhjelms gjorda förslag. Gr. Anckarsvärd: För att ådagalägga konseqvens i mitt förfarings-siitt, vill jag, i motsats till Hr Stjernsvärd, yrka bifall till Utsk:ts i denna punkt gjorda framställning. Hr Stjernsvärd: Jag anhåller, att ordet »afslag» i mitt förra yttrande, måtte få ändras till ordet »bifall». Sedan öfverläggningen härmed ansetts fulländad, yttrade H. Exc. Hr Gr:n o. Landtm., att. derunder blifvit yrkadt dels bifall till Utslcts hemställan, och dels af Frih. Åkerhjelm, att 11. o. Ad., med afslag derå, måtto besluta, att från och med början af det år, hvarunder H. K. H. Hertigens af Dalarne förmälning möjligen kommer att ega rum, haus hofhållningsanslag skall, på sätt K. M. föreslagit, ökas med 17,000 rdr rint; hvaruppå H. Exc. framställde propos. först å bifall till Utsk:ts hemställan och,o då dertill svarades många nej blandade med ja, å bifall till Frih. Åkerhjelms förslag, hvilken sednare propos. besvarades med starka ja jemte åtskilliga nej; och förklarade H. Exc. sig nu hafva funnit ja öfvervägande. 4:de punkten, ronde anslaget till Fl. K. H. Prinsessan Eugenie. Frih. von Schultzenheim, David:
Slutligen tror jag, att tidpunkten icke nu arden rätta; tiden derföre är, äfven efter Hr von Troils tanka, sora flera gångor i sitt tal yttrat, att en sådan adress bör aflemnas i början af en riksdag, längesedan förliden hvad denna riksdag beträffar. Ehuru jag således fullkomligen delar den, af Frih. Sprengtporten och Hr von Troil yttrade tanka, att då ett. throntal hålles, det är conseqvent, att det besvaras, nemi. så snart ett stadgande derom influtit i grundlagen, kan jag ej annat än anse, att, innan detta skett, både ridderlighet och adelskap tillåta mig att höja min röst emot adressförslaget; och jag anhåller derföre, att detsamma icke matte, under nuvar. förhållanden, till öfverläggning företagas, utan dermed enligt den i grundlagen löreskrifna ordning för sig gå. Hr Rääf uppläste följande: Då jag för en stund sedan erhöll rättighet att yttra mig öfver denna fråga, men derifrån afstod, skedde det i förhoppning att hon skulle erhålla den enkla utgång, fl iscussionen då tycktes antyda; men enär sedermera flfskilligé talare vidrört det enskildta af adressförslaget och uppgifvit några punkter, dera de ansågo R. St. äga fog att öfverklaga, och andre yrkat vigtcn af opinionsyttringar, från hvilka de ej lära vilja utesluta dem som något kunna strida mot deras; så får äfven jag utbedja mig en stunds uppmärksamhet, den jag icke ofta skall påkalla. Adressförfattaren vidrörer flera af samhällets vigtigaste angelägenheter; han klandrar mycket; han berömmer litet. -Skriften är tili aila Stånds bedömmande aflemnad, och det kan således tillkomma äfven mig stt få yttra några ord öfver dess hufvudpunkler. Bland s. k. underlåtna styrelse-åtgärder fäster denna granskare sig först vid förenklingen af räntepersedlarna.
Under granskningen af Diskont-verkets lagsöknings-ärenden, tillhörande fonden till utlåning med omsättningsrätt, har Utskottet funnit: i:o alt 20 st. af de till ombudsmännen, för indrifning och bevakning öfverlemnade, under loppet af åren 1847—1855 förfallna lån, hvarå annu återstå obetalde 9,292 R:dr 23 sk. 6 rst. Banko, äro af den högst osäkra beskaffenhet, att desamma icke kunna anses innefatta någon egentlig tillgång, och följaktligen ej böra i verkets kapital-summa inberäknas: 2:o att af de till lagsökning utlemnade, under åren 1820—1845 till betalning förfallna, lån, 15 st., hvilkas sammanlagda kapital-belopp uppgått lill 15,990 R:dr, deraf ännu återstå obetalde 10,983 R:dr 4 sk. 5 r:st, äro af den beskaffenhet, att så väl låntagare sorn löftesmän i mer eller mindre torftiga omständigheter med döden afgålt, och att alla lagliga åtgärder för indrifvande af de qvarstående, inom linien förda, beloppen blifvit vidtagna, så att för dessa lån hvarken någon vidare handläggning kan ifrågakomma, eller någon ytterligare afbetalning, utöfver hvad som redan tillgodokommit verket, är att förvänta; 12 Banko-Utskottets Berättelse J\s 65.
Sedernas fräcka vanhelgd genom otuktiga uttryck och grovheter. För alla dessa missbruk betalas dryga böter. Hovkanslern skall vaka över utgivning och även kunna lägga kvarstad på viss tryckning. Utgivare av Dagblad eller Veckoblad är ensamma underkastade författaransvar. Kvarstad eller konfiskation av skrift gäller endast det blad eller del där åtal görs. Hovkanslern skall vaka över utifrån inkomna skrifter på svenska språket på samma sätt som de i riket tryckta. Förbryter boktryckaren mot tryckfrihetslag upptas målet vid kämnärsrätten. Finner hovkanslern sig befogad att ta skrifter i kvarstad, skall det ske skyndsamt och anmälas till magistraten som med nästa post skall insända anklagelsen till justitiekanslern. Om kvarstaden inte blir behandlad i domstol inom en månad, äger boktryckaren rätt att få den hävd. Justitiekanslern har högsta ansvaret i tryckfrihetsmål. Innan ärenden hamnar i Hovrätten skall yttrande av tryckfrihetskommittén inhämtas. Bokhandlare eller annan person som utsprider tryckta skrifter behandlas efter samma stadga som boktryckare, Böter mot denna lag kan bara omvandlas till fängelse efter beräkningen att 16 riksdaler 32 skillingar är lika med fängelse i 28 dagar. Böterna delas mellan åklagaren och närmaste inrättning för fattiga. Stockholm den 9 mars 1810. De fyra talmännen Anckarsvärd, Lindblom. Schvan och Olsson. Allt detta vill Vi som orygglig grundlag antaga och befalla som tryckfrihetsförordningen att gälla för Oss och Våra efterkommande. Med egen hand underskriven. Stockholm den 9 mars 1810. CARL. Kungörelse att engelska varor icke efter den 24 nästkommande april må i svenska hamnar införas. Stockholm den 28 mars 1810. Efter fredstraktaten mellan Oss och ryske kejsaren biträder Vi som utlovat continentalsystemet, vilket innebär att krigsoch handelsfartyg från Storbritannien inte får angöra svenska hamnar. Detsamma avtal gäller i fredstraktaten med kejsaren av Frankrike Endast Vårt behov av salt förbehåller Vi Oss att få införa. Stockholms slott den 28 mars 1810. CARL. Kongl Maj: ts nådiga stadsfästelse uppå RIDDARHUSORDNINGEN. Stockholm den 31 mars 1810.
Jag tror visserligen, att resultatet skulle blifva sådant, i händelse jag åsyftat, att arbetet skulle af samhället anskaffas åt alla utan urskiljning, och att detta arbete skulle betalas lika högt som annan fri arbetare kunde påräkna. Af ett sådant förfarande skulle liknöjdhet uppstå, ty man visste då, att man skulle förtjena lika mycket ehvad man sjelf sträfvade för sin utkomst och förkofran eller man litade endast på det allmännas omsorger. Ett sådant förslag har jag dock aldrig framställt, utan endast att de, som saknade arbete, skulle, i ersättning för användandet af deras arbetskrafter, erhålla så mycket, att de kunde lifnära sig, och jag tror icke att någon, 32G Den 22 December f. m. som kunde erhålla arbetsförtjenst på annat sätt, skulle önska alt qvarblifva vid ett sådant arbete längre än den verkliga nöden tvang honom dertill, utan tvertom sträfva efter att så snart som möjligt göra behofvet af en sådan hjelp för sig obehöflig. Gr. Anckarsvärd, Carl Henr.: Under ett fullkomligt biträdande af premisserne uti Hr Cederschjölds motion, har jag ansett mig, som landtman och ledamot af en kommun, alldeles icke kunna biträda resultaterne af Hr Cederschjölds anförande eller det förslag, som deruti blifvit afgifvet till centralisation af fattigvården. Jag tror att man haft tillräckligt många anmärkmr emot centralisation i allmänhet inom statsbestyret. Jag tager mig friheten att inför en samling af praktiska landtman hemställa huruvida J, mine Hrr! ansen fattigvårdens Centralisation möjlig i anseende lill de mångfalldiga kostnader, som deraf för samhället skulle uppstå. Jag tror att förslaget strider mot den allmänt antagna grundsatsen af arbetets fördelning såsom det fördelaktigaste för vinnande af ett större resultat. Jag tror att kommunens vård om sina fattige blir mycket mera tillfredsställande, ty kommunen är i tillfälle att vaka deröfver att kostnaderne i främsta rummet icke blifva för dryga och att fattigvården icke må göra förluster.
N:o äg godkändes, och Mörsare samt finare och grötre Lavetter, J Kanoner, Stycken, Nickhakar ocli> ... , t , i /Bestämdes till lika utoch införsel-tull Mörsare, oslamplade och oborra[ . >med tackjern samt till utoch införsel rade, samt Hällar öfter . (förbjudne. tums tjocklek. / Gamla casseiade Kano-1 ^nsågos böra vara förbud ne till införsel; utoell ner och Bomler. jmlörselloUen gillades, enligt Bet. N:o a». Öfriga artiklar under rubriken Jern. Tullhestämmelserne, enligt Betänkanlandet 29, godkändes, ined följande iakttaganden: att Jern, stång platt, 3/8 tum tjockt och deröfver, under 12 tums bredd, af större eller mindre längd, fyrkant öfver 5/8 turn, längre eller kortare, bandoch platt, under 8/8 tum tjockt, bultoch gallersamtsänksmide, rundt eller kantigt, knipoch fyrkant af 5/8 turn och derunder, skäroch klippjernsaltpanne-plåtar, 3/8 turn tjocka och deröfver samt af 12 tums bredd och deröfver, plåtar oförtente, under 3/8 tum tjocka, till och medöLpds. vigt, plogbills-ämnen samt spik och nubb oell allt manufaeturoch handtverkssmide, ej speeificeradt, borde vara till införsel förbjudna; och att redaclionen af rubriken: Kettingar samt utförseltnllen å smidt och valsadt jern skrot bestämdes, enligt Utlåtandet n:o 45^ i öfrigt gillades. Betänkandet N:o 29 för Litt. I; Litt. K. Kläder, gång-, linne-och säng-, ej specificerade, nya. Tullbestämmelsern», enligt Betänkandet N:o 29, gillades, med utsättande af förbud till införsel. Prof.