Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag vill gå ämnet närmare och för min del medgifva, att Konventikel-plakatet, oaktadt sin vackra form, oaktadt sin upmauing till kristlig hus-andakt, likväl är i så målto felaktigt, att man tror det stadga ett rent förbud emot alla religionssammankomster; men såsom jag upfatlar andemeningen utaf detta plakat, så innehåller det ingalunda något sådant, annat än i det afseende alt sammankomster icke få hållas der personer upstå för att uttyda och förklara Guds ord, hvilket är ganska rätt, då vi hafva ett serskildt prediko-embete. Vi se ändock, att ordet kan på flerahanda sätt tolkas, och huru skulle väl dermed komma att tillgå, om det vore en hvar, som säger sig benådad med den Helige Andas kraft, tillåtet, att med denna tolkning sig befatta. Man åberopar, alt PresteSt. vid 1823 års Riksdag förordat en lindring i detta plakat, hvilken äfven jag vill medgifva. Då upstår den frågan: på hvad sätt bör detta plakat förbättras? Svaret blir naturligtvis: jo, på det sätt, att kyrkan och samhället äro dermed belåtne. Man bör väl då tillse, att icke allenast de som yrka pä frihet få sin önskan upfylld, utan att afseende äfven blir fästadt på deras önskningar, som stå utom striden och hvilka utgöra flertalet. Man hör så strängt ropas på förföljelse emot dessa separatister, men jag har icke sett några förföljelser. Den verldsliga makten har icke gjort annat, än enl. lag straffat dem som brutit emot allmän lag; utöfvas icke denna makt så äro de som stå utom läsarne icke skyddade, ty man ser hvilket stort inflytande de hafva förskaffat sig genom sitt begär att inverka på andra menniskor. Den som söker att verka på andra, upnår ofta detta mål, och desse synas just hafva gjort detta tili sitt syfte, hvarföre de äfven måste ursäkta om också samhället tänker på dessa andra. För min del anser jag, i likhet med den siste värde talaren, LagUtsk:s förslag vara i högsta måtto olämpligt, och vida sämre än det gamla. Det nya förslaget borttager ifrån predikoembete! allt förtroende, allt inflytande.
Vid förnyad föredragning af Bankooch Lag-Utskottens den 2 och 5 dennes på bordet lagda Betänkande N:o 1, i anledning af väckte motioner, angående förändringar i lagstiftningen för Prot.-Utdrag den 6 Augusti 185i. 461 Privat-banker, biföll Ridderskapet och Adeln hvad Dtskotten tillstyrkt och lades detta Betänkande i öfrigt till handlingarne. S. D. Föredrogos åny® och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 2 och 5 dennes på bordet lagda Utlåtanden: N:o 123, i anledning af väckt motion om åtgärders vidtagande för verkställighet i Sverige af Norrska och i Norrige af Svenske Embets-myndigheters beslut; och N:o 124, i anledning af väckt motion om undersökning af förhållandet med klockarejordarne på Gottland. S. D. Föredrogos ånyo och afslogos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 2 och 5 dennes på bordet lagda Utlåtanden: N:o 12-5, i fråga om optionsrätt för arrendator af Annexoch Mensal-hemman eller för hans enka och barn vid nytt arrendes afslutande; och N:o 128, i anledning af väckt motion om grundräntornas fördelning och nedsättning. Från Högv. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande N:o 274, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, angående bildande af en fond till understöd för afskedade folkskolelärare. S. D.
Då de tillgångar, hvaraf lön för tredje Läraren vid Veterinär-Inrättningen varit beredd, nemligen öfverskotten å inkomsterne af smedjan, hyror för några Inrättningen tillhörande lägenheter samt det för en Pensionär vid Inrättningen bestämda anslag af 333 ll:dr 10 sk. årligen, i så måtto förminskats, att, sedan hufvudstadens fleste hofslagare vid Inrättningen förvärfvat sig den kännedom och skicklighet i hofslagare-yrket, att behofvet att för hästars rätta skoning vända sig till Inrättningen, till en stor del upphört, inkomsterne deraf öfverstigits af utgifterne för Inrättningens underhåll, samt hyresinkomsten af rid-stallet, 500 R:dr, komrne att upphöra den l:sta October innevarande år, sedan Krigs-Collegium uppsagt det derom förut upprättade contract, har Kongl. Majit, för att ersätta dessa brister, föreslagit, att Rikets Ständer måtte öka Inrättningens stat med 066 R:dr 32 sk. I detta ämne hafva till Utskottet inkommit t vän ne motioner, nemligen från Ridderskapet och Adeln af Herr Bråkenhjelm, P, I?., sorn yrkat, att, i enlighet med hvad Kongl. Sundhets-Collegium hos Kongl. Maj:t i underdånighet tillstyrkt, Veterinär-Inrättningens stat måtte erhålla en tillökning af 2000 Riksdaler, samt från Bonde-Ståndet af Johan August Zetterberg från Stockholms Län, med förslag, att för Veterinär-Inrättningen måtte intill nästa Riksdag anvisas ett tillökt anslag af 1000 R:dr. Utskottet, som icke anser sig för dessa af Kongl. Maj:t i Nåder pröfvade behof kunna lämpligen föreslå högre anslag, än som af Kongl.
Proposition N:o 98 23 Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ar enden, hållet inför Hans Maj.t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 27 Mars 1863. Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Friherre De Geer, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld. Föredragande Departements-chefen, Stals-Rådet Lagerstråle, uppläste härefter till justering följande, i enlighet med Kongl. Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade beslut, uppsatta förslag dels till dels ock till nådig Proposition till Rikets Ständer angående pension på allmänna Indragningsstaten för Kommissionslandtmätaren P. A. Toll; Och behagade Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag samt förordna, att i enlighet dermed —, Proposition, af den lydelse bilagorna Litt. och D, till detta protokoll utvisa, skulle till Rikets Ständer afgå. Ex protocollo Otto W. Seippel. 24 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 99. Arik. tiil Exp.-Utsk. deri 23 April 1863, kl. 11 f. m Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående anslag af statsmedel till lönéfyllnad åt nuvarande innehafvaren af Weskinde och Bro församlingars pastorat, Theologie Lektorn vid Wisby elementarläroverk Q. W. Lemke, på det sagde pastorat må, utan afbidan å inträffande kyrkoherdeledighet derstädes, kunna i egenskap af prebende upphöra; Gifven Stockholms Slott den 27 Mars 1865.
Denna förändring skulle i nu förev:de g utan svårighet verkställas, om blott de på den tredje raden förekommande orden »300 k:r» uteslötos och talet »100», som förekommer på 5:te raden, förändrades till 300. Hr Reutersvärd: Om R. o. Ad. skulle, i likhet med flera ledamöters yrkande, bestämma minimibeloppet till 300 kannor, så vill jag blott i förbigående anmärka, att redaktionsförändringen af ifrågav-.de g ej blefve så lätt verkställbar, som Hr Ribbing antydde. För öfrigt, om det vore R. o. Ad. ensamt förbehållet att i detta afs:de stifta lagar, så skulle jag ingenting hafva emot att man bestämde minimibeloppet så högt som möjligt; men då man vet att detta privilegium tillkommer alla i RiksStånden, så tror jag Högh Ståndet gjorde klokast i att bifalla Utsk:ts i detta hänseende framställda förslag. Gr. Mörner, Carl: Sedan R, o. Ad. genom dess i 3:dje g fattade beslut fråntagit de smärre jordbrukarne^rättigheten att idka bränvinsbränning, så finner jag mig föranlåten att med min röst förorda det tillverkningsminimum, Utsk:t i 4:de g föreslagit, nemi. af 100 k:r om dygnet, Man anser att de små brännerierna blifvit missgynnade; jag medger det, men de flesta mindre brännerier hafva brant vida mer än 100 k:r om dagen, och jag tror således ej, att det vore orätt att man då bestämde att~100 k:r skulle blifva det lägsta belopp, som finge brännas, emedan man verkligen nu kommit så långt, att man anser det vida förmånligare att bränna i små brännerier, än att bränna med ånga. Hvad beträffar Hr Hjärnes anm., att det skulle blifva för dyrt för de miudre brännerierna att underhålla kontrollörer, så hyser jag dervid 'ingen farhåga.
Skiftesoch Å skiftesoch odlings-lån utestodo vid slutet af år 1863 R:dr 17,948: 89. odlingslån. Under år 1864 inbetaides , » 10,412: 71. så att utestående beloppet vid 1864 års slut utgjorde R:dr 7,536: 18. Under innevarande års 1 sta hälft hafva afbetalningar skett med tillsammans » 3,298: 27. hvadan den 30 Juni 1865 utestodo R:dr 4,237; 91. § 48. Lagsökningar Den 1 Juli 1864 voro på utsökning beroende 5 skiftesoch odlings-lån; och för skiftes-och hafva sedermera intill nyssnämnde tid detta år tillkommit 2 lagsökningar för dylika lån, odlingslån. men genom verkställd indrifning afslutats 4, så att följaktligen 3 lån återstå oredovisade. § 49. Äng. gransk I följd af Rikets Ständers vid sistlidne riksdag fattade beslut att granskningen niny af Diaf Diskont-kontorets förvaltning och räkenskaper för 1864 och derpå följande år må, inskonthontorets tilldess annorlunda kan varda förordnadt, verkställas af Rikets Ständers år 1865 och fölförvaltning och |ren samm anträdande Revisorer öfver Stats-, Bankooch Kiksgälds-verken, hafva r ens aper. ^ församlade Revisorer genomgått de vid Diskont-styrelsens sammanträden under år 1864 förda protokoll samt, så vidt tiden medgifvit, granskat Kontorets räkenskaper för samma år; äfvensom Revisorerne såväl anställt inventering af de under Diskont-styrelsens vård varande låneoch säkerhetshandlingar, som emottagit redogörelsen för de af Om - — 41 — budsmännen vidtagna åtgärder i och för de på deras handläggning beroende fordringar; och har härvid någon anledning till anmärkning icke förekommit. § 50. Af Bankens Diskont-kontors samt Låne-kontorens i Göteborg, Malmö och Wisby räkenskaper för är 18(i4 meddelas följande sammandrag: A. Handelnoch Närings -Di s k o n t Jon de n s rörel s e. Anvisad ond jemte
Mitt sinne reste sig oöfvervinnerligt emot, att fortfarande vara tvungen att kampera med dessa råa gastar, och mina tankar flögo ständigt hit till Tannila. Emellertid kom underrättelse om att Fleming vore i antag med krigsmakt. Denna nyhet verkade som ett trollslag. Den bullersamma folkhopen, som förut endast ordat om sin önskan att få tag i herr Klas för att slå honom till jorden, den hade nu med ens blifvit helt spak, när den fruktade mannen med sina knektar stod den inpå lifvet. I den allmänna villervalla, som nu uppstod, lyckades jag obemärkt, smyga mig ut till en inhägnad, der, ibland andra hästar, äfven de förvarades, som togos från Tannila. Jag kastade mig opp på en af dem och red i sporrsträck derifrån. Jag tror att man märkte min flygt, ty jag hörde skrik och hojtande att stanna; men i villervallan torde ingen hafva kommit sig att förfölja mig, åtminstone upphann mig ingen." "Mycken tack äro vi eder skyldiga äfven för eder välvilliga omsorg om oss. Hem, kan ni numera i afton icke resa, och det är sannt, der har ni icke ens tak öfver hufvudet. Men ni är trött och behöfver hvila, och det behöfva vi alla, ty det är nu ganska sent, och vi ha alla haft en besvärlig dag. Hurudan välfägnad jag kan bestå eder, vet jag ej sjelf än, knappt nog hurudan bädd. Genom er rådighet att krossa stegen, kom ingen att tänka på att i vinden kunde finnas något förvaradt; jag tänker väl att jag derifrån skall få oss bäddar. Men mina sängar med goda nya sängkläder, som stodo bäddade här i rummen, varma och sköna, dem ha de allt fört med sig. De voro utmärkt väl tillställda, spunna hemma, och väl väfda och med nya dun." Fru Mettas mod höll på att svika henne, vid minnet af de många uppbäddade sängar, som utgjort hennes stolthet; men tid var ej nu att sörja. Hastigt var hon åter i verksamhet, de söndrade fönstren tillstoppades så godt sig göra lät, fönsterluckorna stängdes och brasor upptändes.
Stats-kontorets kungörelse den 8 December 1836, föreskrifvet, att Konungens Befallningshafvande eger, att, efter sig företeende omständigheter, förordna om uppbördsstämmors hållande å någon lämplig tid inom Januari, Februari eller Mars månader hvarje år, eller, der särskilda omständigheter någon gång kunde gifva anledning till längre anstånd, sist inom medlet af April månad, men erfarenheten har lärt, att detta längre anstånd högst sällan meddelas, och jag vill minnas att till och med under innevarande år, då det varit mer än väl behöfligt, Konungens Befallningshafvande blott i ett enda län föranstaltade om tidens framflyttande för uppbördsstämmornas hållande. Men äfven om så skulle ske, qvarstår icke destomindre den förut omnämnda olägenheten, att alla landets penningetillgångar under •28 Motioner i Bonde-Ståndet 1865. N:o 21. cn och samma årstid dragas ur allmänna rörelsen, och detta innan kommunikationen med utlandet ännu är öppnad, så att utländska kapitaler kunna få i stället inkomma. Det vore således, enligt min föreställning, nödvändigt att fördela uppbörden på två terminer, hvaraf åtminstone den ena under sommaren. Man skall troligen häremot invända, att detta kommer att öka uppbördsmännens besvär, men härpå kan svaras att desse äro Statens tjenare och, såsom sådane, rikligen aflönade efter den sista löneregleringen, hvadan det itke heller är obilligt om deras göromål i någon mån derefter ökas, då sådant sker för det allmännas bästa. Att en sådan anordning skall i betydlig grad afhjelpa den hvarje år under vintermånaderna återkommande penningeförlägenheten och deraf härledande prisfall är påtagligt, och jag får på grund häraf vördsamt föreslå, att kronouppbörden hädanefter fördelas i 2:ne terminer, hvaraf den ena i Februari månad och den andra i Juni, med iakttagande, att de vanliga debetsedlarna komma allmänheten tillhanda en månad före första uppbörden, då hälften af den debiterade summan erlägges, och den andra hälften vid den sista uppbördsstämman. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 3 November 1865.
Men jag har hedt om återremiss, för att ej se löig i den obehagliga ställning, alt gå till Den 19 Februarii c. in. •263 ConstitutionsUtskoltet. Nödgas jag dertill, skall jag ej underlåta att göra den offentlig; jag tanker ej låta begrafva mina tankar i ConstitulionsUtskottets dammiga luntor. Friherre Anckarswärd: Hvad hufvudfrågan angår, nemligen om en önskan till Kongl. Maj:t, alt, vid Ekonomiska författningars utgifvande, iakttaga en viss tid, så tror jag oss äga tillräckligt stöd för en sådan åtgärd, om vi blott känna 1 å 2 sådane fall, som med tulltaxan. Hvad åter bcträlFar Herr Thams grundlagsföreläsningar, vill jag blott förklara, att de ej verka på mig. Jag känner så tillräckligt grundlagen, att jag ej beliöfver mottaga några föreläsningar deri. Att förvandla önskningsrätten till anmärkningsrätt, öfverlemnar jag tili Herr Tham. I min öfvertygelse om återremiss är jag fast, i hopp alt Utskottet ej skall lemna utan afseende de gjorde anmärkningarne. Herr von Hartmansdorff, August: Under förra Riksdagen var jag en bland dem, som sökte fästa upmärksamheten på det stora ingrepp i beskattningsrätten, som sker derigenom, att den Ekonomiska lagstiftningen är i Konungens hand allena. Jag har sedan eftersinnat, Kuru det skulle kunna förekommas. Att dela denna magt mellan Konung och Ständer, vore måhända orådligt, då fern ar kunna förflyta emellan hvarje 264 Den ig Februarii e. m. Riksdag, och dä de Ekonomiska författningarne kunna fordra ofördröjeliga ändringar. Skulle man åter nu, såsom under tvedrägtstiderna underkasta de mellan Riksdagarne utkomna Ekonomiska författningar nästa Ständers granskning och godkännande, innan de förblefvo gällande för framtiden; så gjorde man denna lagstiftning måhända * ännu mera ostadig. Jag vet således ingen annan utväg, än att i tid varna medborgaren för den våda, som hotar hans egendom genom <?n Ekonomisk författning; så vida nemligen dröjsmål med hennes verkställighet kari äga rum.
N:o 40. i anledning af väckt motion om förändrade anstalter för vakthållningen vid Correctionsinrättningen å Långholmen. VIII. B. 2g3. A. 358. — N:o 4** angående föreslagna villkor och iakttagelser vid befordran till embeten och tjenster, bestämmelser om Embetsmäns rang och upphörande af fullmakters meddelande å titlar, utan motsvarande tjenstebefattning. VIII. B. 293, 378. XVI. B. 2o3. XVII. 77. XVIII. A. g. XXV. U. 2g. A. 86. E. 477. — N:o 42. angående föreslagen förändring af författningarna om grunderna för befordran lill civila embeten och tjenster. VIII. B. 228. A. 240. X. E. 13. — N:o 43. angående föreslaget förbud för tjenstemän vid Embetsverken att på samma gång innehafva mer än en tjenst med lön på stat. VIII. B. 228. Å. 248. XI. U. i3o. XII. A. 141. XIII. E. 67. — N:o 44- i anledning af väckt motion att förekomma tjenste-accord. VIII. B. 228. A. 25g. — N:o 45. angående föreslagen indragning af vice Presidents-embetena i Hofrätterna och förändrad benämning af Hofrätternes Ledamöter, samt om ordningen för förslag till Ledamöter i Hofrötter och Collegier. Vill. B. 228. A. 25g. XVIII. U. .76. XIX. A. 265. — N:o 46. i anledning af väckt motion, att befordringar till embeten och tjenster icke måga hindra Embetsverkens förändrade organisation. VIII. B. 228. A. 263. — N:o 47- i anledning af väckt motion om iakttagelser vid utnämningar till Riddarevärdigheter. VIII. B. 228. A. 263.
Fjerdepartsegare i Fahlu Bergslag ega att inom sig till riksdagsman i Borgare-ståndet utse en fullmäktig, som icke till annat riksstånd hörer och ej 20 Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N:o 14. någon beställning i rikets tjenst innehafver. Valet verkställes på lifligt sätt inför magistraten i Fahlun, och rösterna beräknas efter fjerdeparts grufvedelarne. Ingen vare härvid valbar, som icke i nämnde bergslag varit fjerdepartsegare minst tre år före den dag, hvartill riksdagen blifvit pålyst, och är inom länet bosatt. 6:0. Utom Fahlu bergslag, äge ock de öfriga bergsbruken, hvarunder inbegripas alla af styrelsen öfver bergverken privilegierade inrättningar, till förädling af mineral-rikets produkter, att, inom sig, till Borgare-ståndet utse fem fullmäktige, sorn ej till annat riksstånd höra, och ej någon beställning i rikets tjenst innehafva, och hvarvid, med förbehåll af den, i 18 §, alla kristna trosförvandter tillerkända valrätt, i öfrigt ingen må välja, om han ej valbar är. Med valen förhålles sålunda, att styrelsen öfver bergverken bör, när riksdag inträffar, uppgöra grunderna för denna representations-rätt, efter värdet af förra årets tillverkning, beräknadt, för jerntillverkningen, efter det för bammarskattsjernet årligen bestämda pris, och, för annan tillverkning, efter det medelpris, hvartill Kongl. Maj:t och kronan försäljer den deraf in natura utgående tionde eller skatt, samt, ifall någon af dessa förädlingar icke skulle kunna hänföras till någotdera värdet, efter det i hufvudstaden allmänt gångbara pris. Sedan summan af alla tillverkningarnes sammanräknade värden härigenom blifvit utrönt, samt huru stort värde, i följd deraf, svarar emot en fullmäktig, fördelas bergsbruken i fem valdistrikt, afpassade efter orternas lägen, och så, att, i det närmaste, ett på tillverkningsvärdet grundadt, mot en fullmäktig svarande, röstetal må inom hvarje valdistrikt finnas.
Vill lån innehafvare» förskottsvis, före förfallodagen, sig större eller mindre del af den honom åliggande inbetalning afbörda, stånde det honom fritt, dock hillver alltid räntan fullt beräknad till först infallande förfallodag. 10:0 Skuldförbindelserne ställas i Svenskt B:co. 31:0 Lån må ej af denna fond utgifvas å mindre summa än 3oo R:dr, ej eller å större än 3o,ooo R:dr, derunder sammanräknade samtlige de lån, samme ägare på olika egendomar kunde söka eller förut af fonden innehafva, dock, hvad maximisumman beträffar, med de undantag, sorn i nästa Punkt, mom. lit. e omförmäles. — En förskotts-liquid sedermera, när någon gång 1 å n -inneha fva r e n så skulle önska, må gerna tillåtas, endast räntan betalas till den bestämda förfallodagen, så att RiksgäldsContoret, som derefter måste ställa sina beräkningar, ej förlorar räntan för den tid, pennjngarne ligga oanvända i dess Cassa. Vid lånens beviljande iakttages följande ordning: «) att af den på hvarje lanetermin disponibla summan eli fördelning göres emellan Länen, i förhållande till det sammanräknade inteckningsbelopp, hvarmed , enligt senaste officiella uppgifter, i dom belägen jordegendom finnes besvärad, ägandes inom den sålunda på hvarje Län fördelade lånesumma, de ifrån Länet inom terminen inkomna antagliga. låneansökningar, t den ordning de blifvit aflenmnde och pröfvade, rätt till bifall; dock så att företrädesvis de lån skola utgå, som anvisas till infriande af äldre inteckningar eller af någon Discont-skuld; Att hvad som derefter kan å lånefonden 62 H. 2»1 Med ledning af hvad Utskottet antvdt, har man endast sökt bestämda och klara föreskrifter. Såsom grundsats har man antagit, att väl icke utesluta från lånerätt (om något finnes öfver) dem, som anmäla sig efter låneterminen, men att utesluta dem från alla Länsoch smålåns privilegier.
Vid förnyad föredragning af Banco-Utskottets den 14 sistlidne December på bordet lagda Utlåtande N:o 130 öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 97, i fråga om Creditiv för Directionen af Armeens Pensions-cassa, blef nämnde Utlåtande N:o 130 ogilladt af Ridderskapet oell Adeln, som beslöt, alt Directionen öfver Armeens Pensions-cassa erhåller ett å Banken ställdt Creditiv, stort Tre Hundrade Tusen Riksdaler Banco, att utgå efter de föreskrifter, sora för Cassa-creditiv i allmänhet äro gällande. S. D. Till handlingarne lades Förstärkta Banco-Utskottets den 15 sistlidne December på bordet lagde Memorial N:o 135, med anmälan om utgången af de omröstningar, som inom Förstärkta Banco-Ulskotlet blifvit anställda 36 Trot, Vteir, d. 20 Jan, l8.p. öfver åtskilliga frågor, upptagna i Banco-Utskottets, under N:rislll, 112,128 och 129, afgifna memorialer. S. B. Anjo föredrogos och biföll os Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 19 sisth December på bordet lagde Utlåtanden; N:o 104, i anledning af väckt fråga om befrielse för rusthållare från skyldigheten att under krig recrytera, remontera, och att ersätta förlorade persedlar, emot en årlig afgift till staten, m. m. N:o 106, i anledning af väckt motion om vidtagande af åtskillige förändringar uti Postförfattningarne, m. m. N:o 107, i anledning af väckt motion om öppnande af direct postgång emellan Fahlköping och Mariestad. S, D. Återremitterades Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 19 sisth December på bordet lagde Betänkanden: N:o 105, i anledning af väckta motioner, dels om upphörande af Postföringsskyldigheten, dels om lindring i detta besvär, m. m.
StatsMinistern för Utrikes ärendena Herr Grefve Wetterstedt, å BarthelemyKassans vägnar, den 31 December 1826 utgifven, på fransyska språket författad förskrifning N:o 14 å 2,500 Riksdaler Hamburger Banko, med derå befintliga borgensförbindelse och öfriga påskrifter. f) Afskrift af ett inför Hans Majit Konungen den 17 Mars 1839 i Christiania på fransyska språket fördt protokoll angående förnyande af åtskilliga lika beskaffade förskrifningar. g) Ett i nämnde protokoll åberopadt underdåningt memorial afH. E. Herr Friherre Stjerneld och Herr StatsRådet Ihre. h) Afskrift af Kongl. Majits den 7 November 1826 gifne antorisation för upptagande af ett lån för BarthelemyKassans räkning. i) Afskrift af ett den 11 Juli 1827 af H. E. Herr Grefve Wetterstedt utfärdadt bevis, att lian emottagit lånesumman. k) Transumt af Bouppteckningen den 24 Mars 1830 efter KommersRådet Paul Eduard Filéen. /) Kongl. Majits den 27 Februari 1836 aflåtna nådiga skrifvelse angående Filéenska Testamentsmedlen. ni) Kongl. Majits nådiga skrifvelse den 19 Mars 1840 till StatsUtskottet angående ön S:t Barthelemy. Yttrande Herr Justitieombudsmannen för öfrigt i denna del muntligen: Af första punkten i hithörande anmärkningsmemorialet inhemtades, att åtal vore anstäldt emot Konungens Rådgifvare för deras tillstyrkande åtgärder dels i afseende å anslag från Handels och sjöfartsfonden till understöd för ombyggnad af Trollhätte Kanal och Slussverk dels ock om bemyndigande för Konvoj Kommissariatet att acceptera de anvisningar å ett sådant anslag, som af Direktionen vid det emedlertid bildade nya Trollhätte KanalBolag blefve utgifna, i hvilket sednare hänseende Direktionen vid flera tillfällen till Kongl. Majit med underdåniga framställningar inkommit.