Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Prest-Ståndet dén 7 _ Vällofl. Borgare-Ståndet den 10 ttederv. Bonde-Ståndet den 7 __ Riksens Högloft. Ständers Stats■ Utskotts Utlåtande i anledning af anmärkningar vid dess Betänkande om Lön-förhöjning för Penninge-Löntagande Embetsoch Tjenstemännen. Höglofl. Ridd. och Adeln samt Hedervärda Bonde Ståndet hafva, i anledning af gjorda anmärkningar vid Stats-Utskottets Betänkande af den 27 nästlidne Juni, rörande Lönförbättring för Civile Embetsoch Tjenstemännen, sorn med Penninge-löner äro försedde, genom Protocolls-Utdrag den 2 och 5 i denna månad återremitterat ärendet till Utskottets vidare handläggning. De hos Höglofl. Ridd. och Adeln gjorda anmärkningar innefatta egentligen följande punkter, nemligen: att den föreslagna tillök ningen icke skall svara emot behofvet och hvad som väntats, särdeles när den år 1812 några Embetsverk särskildt tillagda förhöjning af omkring 25 procent, ansetts böra gå i beräkning under den nu föreslagna tillöknings-procenten, hvarigenom .Lönförbättringen för Ernbetsoch Tjenstemännen i Kongl. Den 7 JulU och Collegierna blefve obetydlig , heldst genom förvandlingen af halfva Lönen uti Spannmål efter 4* R:dr blott en af Markegången beroende tillfällig och ringa förhöjning åstadkommes; att densamma alltså för Embetsoch Tjenstemännen vid dessa Verk nu synes böra beräknas å de belopp som på 18 ist års Stat, med tillägg af samma års förhöjning , finnas uppförde eller ock hela lönen reduceras till Spannmål efter Stats-pris; att tillöknings-procenten borde blifva lika för alla Lönegrader eller åtmindstone jemkas och förhöjas för åtskilliga uppgifna klasser , samt att de på Indragnings-Stat förde löner måtte få bibehållas utan afdrag i och för ifrågavarande Lönförbättring; hvarjemte i öfrigt an* märkningsvis är yrkadt att å Kongl. Justitias-Revisions-Expeditionens
Indeiningshi ist i Koppar hergs Län 1 >? i o i Jemtlands Dito Transport af Stats-Verket BergsefFekler Odlmgshjelp m. m. för Krono nybyggare ExlJa Utgifter S:r ryde Hufvud titeln: Skiften och A Utflyttningshjelp efter laga skiften i alla Rikets Län, utom Skaraborgs.Malmöhus och Christianstads Län samt på Öland Laga skiften i Skåne och Skaraborgs Län samt på Öland. Vägar och Kommunikationer Undervisnings-Anstalter för Jordbruk och Landtmanna näringar Befrämjandet i allmänhet af Dito Hästafvelns förbättrande . Befrämjandet i allmänhet af Slöjderna . Dito i allmänhet af Handel och Sjöfart ► TJndervisnis-Anstaller förD:o Fiskeriernas Understöd Bergsbrukens Dito 5, i a(i iii)' S:r j 5,i a6|35j c)j Staten: Högsts.H.M.KonungCarlXIlks Hofoch Pensions-Slat Dito Dito förra Furslliga D:© Högsts..H. M. Enke-Drottningen Sophia Magdalenas Pensionärer och Betjente . Högstsalig H. M. Enke-Drettningen Hedvig Elisabelh Charlottas Dito' Hög tsaligH.K.H. KronPrinsen Carl Augusts Pensionärer . Högts. H. K. H. Prinsessan Sophia Albertinas Hofstat och Pensionärer f*. d. Stockholms Slotts-Stat Svea Hof-Rätt med Justitiestaten • . f. d. Allmänna Magasins Inrältningen "Lirndtmäleiiet Jägeri-Staten Landt-Staterna Lsg-Kommitteen JLommitteen till öfverseende »f Rikets Ekonomiska Författningar . * . i Clereci-Staten i — -— 896 3o 2 — —- Lappmarks Eklesiastikverk Elementar-Läroverken Svenska Gardet , Gö lia Artilleri-Regemente , B itai jons-Lä karnes Lönetill ökning Jnvalid-Corpsen å Carlsla DlllS Kastell , Blesserade Öfveroch UnderOfiicerare .
Gollegium insända uppgift å de hemman och lägenheter, hvilkas Ekeskog på förberörde sätt blifvit försåld, än jemväl jordegaren tillhöra att hos Häradsskrifvaren uppvisa det af Konungens Befallningshafvande öfver köpet utfärdade betyg, derå så väl Häradsskrifvaren som RandsKamereraren böra teckna, att annotation i Jordeboken blifvit verkställd, Att Rikets Ständer, i den härom till Kongl. Majit afgående skrifvelse, i underdånighet an. hålla, att, i händelse inom Rikets öfrige här ofvan icke uppräknade Rän, hvarest, i anseende till ekarnes fåtalighet, serskild undersökning och besigtning, ansetts öfverflödige, hemman och lägenheter skulle finnas, der en eller annan ek växer, åtgärder torde i nåder blifva vidtagne, hvarigenom egarne af sådane hemman och lägenheter ina komma i åtnjutande af samma fria dispositionsrätt till Ekeskogen, som nu blifvit i allmänhet föreslagen. Att ifrågavarande lösningsoch dispositionsrätt jemväl må utsträckas till ali sådan Stadsjord och sådane berustade Säterier, som äro af Kronoskatte-natur. Statssamt AllmBesv.o.Oec.- Utsk.Utl•
Efter min tanke vore lämpligast att allmänna lagen ändrades i hvad den handlar om burskap, och att i sammanhang dermed denna fråga utreddes så, att de som bo inom kommunen få ungefärligen samma rättigheter och skyldigheter. Emedlertid torde vara lämpligast att antaga hvad komitén föreslagit. Hr Hjärne: Då BorgareSt:ts beslut öfverensstämmer med Utskits förslag, kan det vara likgiltigt hvilketdera som antages, men då man ej kan neka att man i detta fall bör fästa afs:d-e å BorgareSt:ts omdöme, återtager jag mitt förslag och förenar mig med Gr. Lagerbjelke. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, samt H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels antagande af §:n enligt komiterades förslag, och dels biträdande af det beslut, Bor - D en 5 Oktober e. m. 107 gareSt:t derom fattat, framstälde H. Exc. först propos. på antagande af §:n enligt komiterades förslag, dervid svarades flere nej och några ja, samt sedermera propos. på biträdande af BorgareSt:ts beslut om §:ns lydelse, då svaren utföllo med flere ja jemte ett eller annat nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. § 5 enligt Utskits förslag. Efter gjordt tillkännagifvande, att PresteStit, med ogillande af den utaf Utsk:ti§:n tillstyrkta förändring, antagit densamma enligt komiterades förslag, men att BorgareStit godkännt Utsk:ts förslag till §:ns lydelse, blef propos. på bifall till §:n enligt Utsk:ts förslag framståld och med ja besvarad. § 6. Tillkännagafs vara antagen af MedSt:n och bifölls. § 7 enligt Utsk:ts förslag.
Herr Grefwe» och L arid t - Ma rskalken ^ro^onerAcis bifall til §. med de tillaggningar, ar Landshöfdingen ej matte äga röst i LvmruntsorNZ, och at sammankomsterna ske i hwart Härad eller Tingslag. Samrycktes. 6. §. upläsies och bifölls» 7. §. uplasieö. Grefwe Lträmkelr, kr sörre 6sor§, fraaade hwar ma» skulle fa folk til krocdeollikösr? Herr Lreär. Landshöfdingen har i sadant ändamål at befalla öfwer Kronofogdar, Länsmän m. m. Upyä gjord ?ropolicicm af Herr Grefwen och Landt-Marskalken blef 7. Z. bifallen. Anmältes och emottogS en Ospuratiov frän dek Hederwärda Bonde - Ständet, anförd af Riksdagsmannen Isae Larlsson i fran Skäne, som tilkännagaf, ak Slandet bifallit Brvllopsgardekrs fortfarande pa samme s-sses»' >lZ7 simma <äck och til lika ändamål som bet Mällös. Borgare Slandet förut bifallit. Beswaradeö och aftradde. Hans Lxcallsncs Herr Grefwe Kuurlr. Seda» Rioderskapet och Adeln redan blifwit undrrrät, tade om de Bcstut de z:ne RelpsÄivs Standen taf, it, rörande Kröningsgarben, Begrafningöhjelpcn mm. får jag ödmjukeligen hemställa, om icke w» äsiven genast derpå kunde undfå kropollcioll. Friherre Acsel von hollstein.
I de orter, der hemmanen äro klufne i mindre delar, fä hemmansäboerne, likasom wid prestwal, sammanräkna sina röster efter sin possession, men hela hemmanet beräknas aldrig till mera än 4 röster. Af älder räknas en härd swarandc mot ett hemman; likafä en stock wid kniphamrar eller fpikhamrar, en stälugn och fä widare. Efter denna princip har jag för härd, stock och ngn äfwen räknat 4 röster. 3:o. När, efter erhällen uppgift pä hemmantal och jernwerk, efter denna beräkning omkring 270,000 röster uppkommo, Återstod ännu att beräkna röster för hyttor, kopparwerk, messingsbruk, alunbruk, krutbruk, swafweloch vitriolwerk m. fl. fabriker as mänga slag pä landet; men dä jag dertill saknade nödige uppgifter, beräknade jag för dem Bilaga till Mern. 613 en rund summa af omkring 30,000 röster, hwarigenom talet af 300,000 röster uppfylldes. Den osäkerhet i uppgiften, som harwid roses, minskar högst obetydligt förslagets anwändbarhet. Skulle det röstantal här blifwit supponeradt wara för stort tilltaget, kan mösligtwis det som för Städerne blifwit bcräknadt wara för ringa, och skulle någonsin fräga uppkomma om förslagets anwändning, kunde lätt det ena jeuikas i det andra. 4:v. Jag har saknat all redig uppgift för att kunna beräkna röster i Städerne. Grunderne till denna beräkning äro ofwanföre fastställda, och när jag antagit antalet af röster för Städerne till 60,000, har jag följt den principen, att ester nuwarande walgrunder Städerne utgjort omkring 80 Representanter. 5:o. Sättet, huru bägge Kamrarne sedan sammansättas, synes af Tabellen. Att utmärka distrieter för »valförrättningar m. m. är lätt när man begynner »verkställigheten. Alla detailer af detta slag behöfwa ej utarbetas för att pröfwa systemet; sedan detta är gifwcr, följer lätt det öniga af sig sjelft.
Vidare hade, då jemväl inom provinsen Halland, förutom den helgonskyld, som genom nådiga Brefvet den 17 September 1856 blifvit till församlingarne återställd, åtskilliga andra afgifter i egenskap af ränta eller landtgille utgått och ännu utginge från klockarebolen till vissa stadsskolor, Anders Gudmundsson och Anders Nilsson, begge Riksdags-fallmägtige från Hallands län, sedan de erfarit att fråga om upphörandet af dylik ränta och landtgille, hvad Lunds stift anginge, blifvit väckt och berodde på Kammar-kollegii utredning, uti skrifvelse den 29 Oktober 1860 underdånigst anhållit, att, såvidt sådant kunde ske, en likartad utredning måtte verkställas äfven för Hallands län, samt berörda räntor och landtgillen för lägenhets-mnehafvarne upphöra på samma sätt, som för Lunds stift kunde i nåder varda stadgadt. I anledning hvaraf och sedan Kammar-kollegium, anbefaldt att häröfver afgifva underdånigt utlåtande, i frågan hört domkapitlet i Götheborgs stift samt med ledning af ej mindre de domkapitlets skrifvelse åtföljande yttranden från vederbörande rektorer och klockare, äfvensom de ytterligare upplysningar, Kollegium funnit skäl infordra, än ock andra för Kollegium tillgängliga handlingar, under den 22 Augusti 1861 meddelat utredning rörande detta ärende, jemväl Statskontoret i afseende å det till ersättande Stats-Utskottets Utlåtande JYS 195. 11 af sistnämnda afgifter erforderliga statsanslag under den 27 December nasti, år sig i underdånighet utlåtit. Af bandlingarne i detta mål inhemtades, bland annat, följande:
Underofficerare, af hvilka 25 hade 66 R:dr 52 sk. och de öfrige 44 R:dr 21 sk. 4 r:st. hvardera i årligt arfvode, måtte få en tillökning deruti, de förra med 55 R:dr 16 sk. och de sednare med 22 R:dr 10 sk. 6 r:st.; men då Utskottet icke är i tillfälle att utreda behofvet af de ifrågasatta arfvodes—tillökningar ne, samt dertill kommer, att Kongl. Maj:t i Dess ofvanomförmälda förslag till lönereglering för Gottlands National-beväring icke funnit angeläget göra någon framställning i förevarande hänseende, har Utskottet, vid sådant förhållande, ansett sig böra afstyrka Rikets Ständers bifall till den gjorda motionen. 17:o Vidare har, uti en från Bonde-Ståndet till Utskottet remitterad motion, Riksdagsfullmägtigen Jacob Lindby från Gottlands län, med hvilken Riksdagsfullmägtigen Olof Lagergren från samma län sig förenat, hemställt, att för manskapet vid Gottlands National-beväring slitnings-penningar under mötestiden måtte beviljas med 4 sk. B:ko om dagen; men, med afseende derå, att de bevar i ngsskyldige icke äro pliglige att vara med uniform försedde samt att synnerlig slitning af beklädnaden ej synes kunna ifrågakomma hvarken under de få dagar vapenöfningarne pågå eller under de i allmänhet korta marcherne från och till mötet, får Utskottet å förevarande motion afstyrka Rikets Ständers bifall. 18:o Till Stats-Utskottets handläggning frnr jemväl blifvit remitterad en inom Ridderskapet och Adeln af Grefve Lötcenhjclm, C. A., väckt motion, att Rikets Ständer matte till Kongl.
För öfrigt är uti samma utslag äfven dömdt öfver det af mig till åtal emot Kämnersrättens Ordförande hänvista förhållande, att han obehörigen fördröjt aflemnande af Kämnersrättens ransakningshandlingar rörande tvenne häktade personer; och har Kongl. Hofrätten sig häröfver utlåtit, det Ordföranden gjort sig skyldig till ansvar för det han utan laga skäl i nära tre månader fördröjt att till Rådst.rätten insända ransakningen angående dessa personer; hvarföre ineranämnde Ordförande, hvilken i sammanhang härmed äfven varit för andra embetsfel tilltalad, med åberopande af grunderna i 1 kap. 12 § Rättegångsbalken, dömdes att i en bot plikta det belopp, som motsvarade den honom i egenskap af Rådman i Westervik anslagna lön under ett år till treskiftes, dock under iakttagande af samma föreskrift i afseende på hans egen lott i Stadens bötesandel, som angående de Borgmästaren ådömda böter blifvit stadgad, samt att derjemte godtgöra Stadens Sjumanskammare för de häktades underhåll i häktet, åttatiofem dagar längre än vederbordt, med fyratiosju It:dr 10 sk. 8 rst. oell dessa begge senares såmedelst orsakade förlängda lidande med fjorton R:dr 8 sk., allt banko, till hvardera. I detta utslag har ändring hvarken å min eller de tilltalades sida blifvit sökt; men Westerviks Borgerskaps Äldste hafv.a anfört underdåniga besvär, som af nådig pröfning bero. Enligt hvad i min sista berättelse omförmäles, hafva underdåniga besvär blifvit af Domhafvanden i Edsbergs och Lekebergs m. fl. härader anförda öfver Kongl. Svea Hofrätts den 13 Juli 1852 gifna utslag, hvarigenom honom ålades att öfver alla de i domsagans arkiver befintliga handlingar, som böra i häradskistan förvaras, upprätta samt hos K.
Jag vill nemligen fästaden värde Talarens uppmärksamhet derpå, att det ej är denna Riksdags ConstitutionsUtskott, som får se det Protocoll, hvilket rörer denna sak; utan att det först kommer att uppvisas för det Utskott, som sammanträder 5 år härefter. Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt: Då det beslut, sora af Konungen fattades i denna fråga den a Junii i8a4, kommer under denna Riksdags ConstitutionsUtskotts granskning, tror jag att Herr Cederschjölds önskningar i detta afseende kunna blifva uppfylde. Herr von HartmansdorffAugust: Jag anmälte mig redan, då reservationerne gjordes, för att yttra, hvad jag nu anhåller få anföra. Ehuru jag biträdde den mening, enligt hvilken jag skulle hafva önskat, att ja hade vunnit vid voteringen, anser jag dock den utgång, saken fått, ej böra vara oroande, utan snarare tillfredsställande, livad lagligheten af 1823 års Riddarhusordning beträffar. Nu hafva 198 Ridderskapets och Adelns Ledamöter, genom deras nej till frågan, huruvida den begärde Propositionen, att 1818 års Riddarhusordning måtte förklaras ännu lända till efterrättelse, skulle varda framstäld, frivilligt låtit bero iS6 Den 18 November e. m. vid i8a3 års Riddarhusordning, sådan den är. Desse Ledamöters antal har varit större, än deras, sorn voterat för Propositionens framställande. Således finnes nu ett af Ridderskapet och Adeln formligen lemnadt bifall till denna Riddarhusordning; eller just det, som hittills felades henne. Ilon är följagteligen icke mera Ståndet påtvungen, och derigenom är det, åtminstone för mig, ej längre tungt, att lyda henne, såsom lag. Friherre Boije, Ludvig: Det är smärtsamt att se, huru lätt det går, att vända, än åt den ena, än åt den andra sidan en mening, som för att vara rättvis hehöfver stå i medelpunkten.
De väsendtligaste svårigheter skulle likväl undvikits, om, på sätt Herr Hasselroth förordat, Utskottet lämpligen kunnat föreslå ett utbyte af gällande lagar om stöld och rån emot de kapitel af Lag-beredningens eller 1848 års Lag-Ulskolls, med det förra hufvudsakligen öfverenstämmande, förslag, som omfatta berörde brott. Men emot ett sådant utbyte bar emedlertid förekommit, att de lagförslag, af hvilka nämnde kapitel utgöra delar, äro byggde på helt andra grunder än gällande biotsmålslag, äro till principer och form alldeles olika densamma, samt att Utskottets upgili endast varit alt bereda en partiel reform af denna lag. Om således Ulskotalt i omförmälde förslag än funnit ett mål, har dock i berörde begränsning af Utskottets arbete legat en ständig erinran derom, alt det, vid samma arbete, endast kunde blifva fråga om lagstiftningens utbildning, om öfvergång från ett system till ett annat, och icke om ett uteslutande antagande al ett nytt; och Uiskotlet har derföre blott, så vidt det elter Utskottets öfvertygelse för saken varit nödigt och med ändamålet förenligt, förändrat hvad som är samt derpå inympat de nya principerna. Det ändamål man vill får man nemligen aldrig lenina ur sigte. Gör man mer än sorn behofves, går man icke till, utan förbi, målet; och öf verdi ilten rycker lätt det goda med sig i fallet. Det är emedlertid detta lagom, som alltid är så svårt att träffa Men nödvändigheten har framkallat lagstiftningen; och det är följaktligen den, som lagstiftaren, i sitt arbete, städse måste rådfråga. Ur denna synpunkt har Utskottet således sett saken vid utstakning af gränsen för och beskaffenheten af ifrågaslällde reform i brottmåls-lagstiltningen; och dermed förklaras hufvudsakligen innehållet af nedanstående författning för hvilken, så vidt den angår tjuJtiadsbrottj Utskottet nu vill söka alt i korthet närmare redogöra.
läsare sakna sitt intresse, då denna författarinna här tillvunnit sig en vidsträckt läsekrets och många vänner. Louisa Alcott föddes 1832, den andra i ordningen a F fyra döttrar, hvilka vi återfinna såsom Meg, Jo, Beth och Amy i en af hennes bäst kända böcker. Fadern Amos Bronson Alcott beskrefs af Emerson, hans bästa vän %om en ren idealist. alldeles i saknad af såväl literär begåfning som praktisk förmåga, alltför kall, inåtvänd och griibblande för vänskapsförbindelser. ') Denna bild är kanske icke särdeles tilltalande, men Emerson ger honom också vitsord att ega i uppfattningen " och stå i förtrolig andlig gemenskap med Plato .. Han var ett af " dessa ljusetsn barn, som i världslig visdom icke kunna gå upp emot " världens barnn, en sanningsälskande människa, helt och hållet upptagen af tanken p %. höga föremtil. Det var icke brist på vilja, eller arbetsamhet - det var bristande praktisk förmaga, som gjorde att han icke kunde försörja sin familj. Louisas första ungdom till-. bringades i fattigdom, till och med i nöd. Hennes faders oljraktiska tänkarnatur hade vändt sitt intresse åt uppfostringsfr&amp;gor, och ehuru han lika litet har som annorstädes mäktade genomföra sina teorier, tillämpade han dem dock praktiskt i sin egen familj, och det var under inflytandet af ' dessa som Louisa Alcotts uppfostran skedde. Att grannarna ofta skakade pil hufvudet A t dessa besynnerliga grundsatser och förutspådde att Mr Alcott skulle alldeles förstöra sina döttrar torde vara alldeles visst. Intet kroppsstraff fick förekomma, deremot skulle barnen lära sig att tanka p&amp; egen hand och afväga skälen för och emot vid sina handlingar, hvarjämte de egde fritt tillstånd att framställa hvilka frågor som helst äfven de mest besynnerliga. ' O m också denna metod skulle kunna haft skadliga verkningar uteblefvo dock dessa här, dels genom ' Mr Alcotts insigtsfulla ledning, dels. genom barnens egen sunda natur. I fråga om de kroppsliga.
Som vi nu dessutom hafva elastisk väfnad; äga därigenom förmåga af de bästa förhoppningar att inom den närmaste sammandragning och utvidgning och kunna framtiden från professor A. Key-Åberg få motnärmast liknas vid en porös svamp, där taga den utlofvade uppsatsen om öronens, nä- porerna utgöras af ytterst små luftblåsor sans och halsens sjukdomar samt vidare från (alveoler), skilda från hvarandra genom tunna professor J. Widmark en artikel am ögonsjukbindväfsväggar och beklädda med ett ytterst domarne, torde därmed den enastående och fint nätverk af elastiska trådar och de minsta värderika serien under detta års gång på ett kärl, förgreningarna (blodkapillarerna). Alveoi allo värdigt sätt till fullo kunna afslutas. lernas inre med luften kommunicerande yta bildas af tunna, skiflika celler (alveolarepiHed. af Idun. telet), en förtunnad fortsättning endast af det cellager, som utgör den inre beklädnaden af luftrörens, bronchernas, slemhinna. Alveolerna äro nämligen slutförgreningarna af luftrören, som likt grenarne uti ett träd dela sig inom lungan uti allt finare stammar, öfver allt åtföljda af de på liknande (Eftertryck förbjudes.) sätt sig delande blodkärlen. På grund af XIII. sin elasticitet just är det som lungorna kunna tjänstgöra som andningsorgan; då Lungsot. vi nämligen vid inandning genom sammanFör Idun af D:r T. Horney (Mörsil). dragning af andningsmusklerna — mellangärdet och bröstkorgens vidgande muskler nder benämningen tuberkulösa samman— öka bröstkorgens volym, vidga sig i fattar man alla de organsjukdomar, som, samma mån lungorna och mottaga utifrån huru växlande de än äro till kännetecken större kvantitet syrerik luft, för att åter, och verkningar, dock hafva en gemensam då vid utandning bröstkorgens volym minorsak, bero på ett och samma smittämne, skas genom andningsmusklernas slappande, nämligen tuberkelbacillen. Och det gifves sammandraga sig och afgifva sin numer intet organ, som ej understundom kan bli genom kolsyrans upptagande ur blodet förosäte för denna bacills innästlande. Den renade luft.
Jag hemställer således vördsammeligen att samtelige Utskotten måtte anmodas , att alltid i slutet af deras Betänkanden , synnerligen då de är o af vidsträcktare omfattningt göra en kort framställning af deras förslag, hvilken må tjena till öfversigt af det i H. i5 27.6 Den 20 November. hela och till bestämd rättelse vid beslutets fattande samt expedierande; och att detta sammandragj för att genast falla i ögonen pä den läsande_, mätte urskiljas frän den öfriga texten antingen genom en bredare marginalj eller anförings-tecken i brädden. Om Remiss af detta förslag till ExpeditionsUtskottet, på det att rättelser eller förbättringar af mitt förslag må af detsamma kunna, om så nödigt pröfvas, derjemte framställas till Stånden, anhåller jag ödmjukeligen. Herr RosenbladBernhard: Jag får äran till alla delar förena mig med hvad Herr von Hartmansdorff anfört, och blott tillägga, att jag skulle anse för bäst, om samma method, som nyttjas i Franska Kamrarna af deras Comiteer, äfven antoges bär, eller att i alla Betänkande!), vid slutet deraf, infördes ett sammandrag af Resultatet. I öfrigt anhåller jag, att den begärda Remissen måtte utsträckas till samtlige Utskotten. Herr von Becker ^ Carl Johan: Jag instämmer äfven till alla delar uti hvad Herr von Hartmansdorff så väl anfört. v Lades på bordet. Den 20 N o ve ruber. Grefve Frölich_, David: Den omständighet, att Ridderskapet och Adeln, för närvarande icke lärer hafva något ämne att öfverlägga om, har förmått mig alt skynda hem efter ett förslag till Motion, hvarmed jag eljest ej ämnat framkomma, förr än jag fått tillfälle närmare granska det, hälst jag af Allmänna Tidningarne sett, att jag torde hafva misstagit mig i åtskilligt af det historiska i saken. Då likväl något annat ärende nu icke är för handen, får jag, under förnyad erinran om det ofullständiga i den historiska framställningen, äran uppläsa följande. Härefter anförde Grefve Frölich skrifteligen: De fleste inom delta