Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hos Constitutions-Utskottet. Arfvode i Månaden för Sekreteraren - 166 3? Traktamente om dagen för 3 Kanslister hvardera - 2 24 för 1 Vaktmästare - x 16 Hos Stats-Utskottet. Arfvode i månaden för Sekreteraren i Stats - Verkets ärender 200 — för Sekreteraren i Riks gälds-Verkets ärender 133 16 för den i Utskottet biträdande Kamreraren 133 16 — för den serskildt antagne Kamreraren Auditören I' Orange - .75 Traktamente, om dagen för 2 Notarier, hvardera ” 3 ?4 _ för 5 Kanslister hvardera 2 24 för 5 Vaktmästare, hvardera * 16 Hos Bevillnings-Utskottet. Arfvode i Månaden för Sekreteraren ; - *66; 32 2 0 2 Underdåniga Skrif veiner. Traktamente om dagen för 2 Notarier , hvardera 3 R:d 24 — för 4 Kanslister, hvardera 2 24 — for 2 Vaktmästare hvardera 1 A5 Hos Lag-Utsknttet, Arfvode i Månaden för Sekreteraren 166 32 Traktamente om dagen för x Notarie 3 24 - — för 1 Kanslist 2 24 — för 1 Vaktmästare X x6 Hos Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskott< Arfvode i Månaden för Sekreteraren x66 3? Traktamente om dagen för 3 Notarier, hvardera 3 *24 -tför 4 Kanslister, hvardera 2 24 — för g Vaktmästare hvardera X x6 Hos Expe.ditions-Utskottet, Arfvode i Månaden för Sekreteraren - 16S 32 Traktamente om dagen för 2 Kanslister, hvardera - 2 24 — för 1 Vaktmästare 1 16
Yidare förekommer att, till följd af det värfvade depöt-artilleri-kompaniets förening med Gotlands national-beväring under namn af Gotlands National-bevärings stamtrupp, förorsakats tillökning i göromål för en del af national-beväringens civile embetsman, hvarföre äfven Kongl. Maj:t till en del med fästadt afseende på detta förhållande i nåder föreslagit lönetillökning åt Regements-läkaren samt äfven åt Fältkamereraren och kontorsskrifvaren. En annan civil embetsman hvars göromål visserligen ej blifva förminskade genom denna “förening* är National-beväringens Auditör. Någon tillökning i hans ringa lön af 450 R:dr är dock icke föreslagen. Till följe af hvad jag haft äran här framdraga får jag hos Rikets Höglofliga Ständer vördsamt begära, l:o. Ett årligt anslag, till hvad som redan linnés för National-beväringen, af 2,1 åå R:dr R:mt till aflöning åt 7 sergeanter, 14 furirer, 14 l:sta korporaler och 28 2:dra korporaler, som skola anställas vid de 1 kompanier af samma beväring, som nu äro i saknad af underbefäl samt 2:o. Ett årligt anslag af 150 R-.dr R:mt till förbättrande af Auditörens vid samma beväring lön. Stockholm den 28 November 1862. Söderberg. Af Biskop II. G. Hultman s Om förökadt lärareantal vid högre elementarläroverket i Jönköping. Enligt Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 20 Mars 1858 utgöres lärareantalet vid högre elementar-läroverket i Jönköping af tillsammans 13 ordinarie lärare, nemligen Rektor, 4 Lektorer och 8 Adjunkter. Detta antal var afpassadt efter mängden af dåvarande lärjungar. Sedan dess har emellertid lärjungeantalet varit i ett jemnt och oupphörligt stigande. Redan påföljande året steg detta antal till 234; år 1860 utgjorde det 255; 1861 uppgick detsamma till 273 och utgör för närvarande 311.
Den högre Apologistskola!!, som började sin verksamhet år 1840, är försedd med Rektor och trenne kolleger samt numera äfven Ivänne dupplikanter, jemte lärare i sång, teckning och gymnastik. Den har allt mer och mer tillvunnit sig allmänhetens förtroende, så att lärjungarnes antal nu är nära fyraduhbelt större, än vid dess förändring ifrån lägre Apologistskola. Utom denna läroanstalt finnes en Vexelundervisningsskola, der öfver 100 gossebarn nu undervisas, äfvensom en så kallad flickskola för några år sedan, medelst en dertill donerad fond af 1,666 R:dr 32 sk. Banko, blifvit inrättad för arbetande klassens och andra mindre bemedlade personers döttrar inom detta samhälle; varande af stadens invånare tjenlig lokal upplåten för sistnämnde skola, som är ställd under öfverinseende af sju utaf stadens mest ansedda fruar, biträdda af Pastor och Borgmästare. För allmän sjukvård bar staden icke någon särskild inrättning, men lönar i detta afseende stadsläkare och stadskirurg, hvarförutan ena ordinarie provincialläkaren är stationerad i staden. Fattigvården handhafves af en för ändamålet inrättad Komité. Kostnaderne derför hafva under detta qvinqvennium betydligen ökats, så att, oberäknadt inkomst af kapitaler m. m., uppgående till 666 R:dr 32 sk. Banko, årlig uttaxering ägt rum under sednare åren till ett belopp af 2,700 R:dr Banko; och torde denna tillökning i fattigutgifterna böra tillskrifvas ej mindre ökad omvårdnad för den behöfvande, än äfven hufvudsakligen den tilltagande inflyttningen af obemedlade personer, hvilka, då arbetskrafterna börja svika och påräknad förtjenst saknas, med sina familjer falla den allmänna barmhertigheten till last. Drätselverket förvaltas af en Drätselkammare, jemlikt Kongl. Reglementet den 20 Februari 1836.
Efter hvad han erfarit, hade antalet af fullföljda obetydliga saker i Hof-rätterne i hög grad tilltagit; och då Hof-rätternes tid derigenom gjordes nära nog otillräcklig lör behandling af vigtigare mål, samt det ej syntes kunna vara någon fördel att fullfölja ett mål, sorn ej gäller ens det belopp, som motsvarar rättegångskostnaderne, har Herr Grefven föreslagit, att stadgas måtte, ”det vad emot Häradseller Rådstufvu-rätts dom eller utslag endast skall vara tillåtet, der hufvudsaken, med ränta och afgäld som fordras, stiger olver femtio daler. Bih. till R. St.
Ehrenborgh, som yttrat, att i perioden, ”hvarunder jemväl ansetts inbegripne öfverträdelser af den åt Allmogen i sju Härader af Elfsborgs Län, samt Städerne Borås och Ulricaehamn beviljade handelsfrihet” orden, Författningarne om, syntes vara uteglömde, och att ordställningen således borde vara följande: ”hvarunder jemväl ansetts inbegripne öfverträdelser af Författningarne om den åt Allmogen etc;” samt c) af Herr TV. F. Dalman, hvilken instämt uti begäran om återremiss, på grund af ofvan anförde anmärkningar. Nu, ehuru Utskottets ifrågavarande förslag endast åsyftar frambärande till Kongl. Majit af en underdånig önskan, om förändring af ett stadgande, hvilket i administrativ väg tillkommit, och blott uppger grunderna för den Författning, som, i händelse Kongl. Majit täektes bifalla Rikets Ständers begäran, skulle komma att utfärdas, hvadan någon serdeles vigt icke synes ligga på de ofvananmärkte ordalagen, får Utskottet likväl, enär det tilläfventyrs må vara rigtigare att säga ”öfverträdelser af Författningarne angående den åt Allmogen etc.,” än att bibehålla ordalagen ”öfverträdelser af den åt Allmogen etc.;” samt då det genom misskrifning handt, att ordet inom i stället för under kommit att inflyta framför orden: ”hvars domvärjo Under-Rätten i allmänhet lyder,” härmedelst till samtlige RiksStåndens ompröfvande vördsamt hemställa. Lag-Utskottets Betänkande N:o 97. 11 att nyssnämnde tvänne jemkningar af redactionen måga, vid uppsättandet af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse i ämnet., varda iakttagne. Till något vidare svar anser Utskottet den erhållna återremisseu icke föranleda.
Att i stället f»r Taxerjngs-Committéet ar föreslaget , att granska Uppbörds-Längderne, bör sådant ske vid Uppbörds-möten af deri Taxerings-Committéens Ledamot, sorn dervid bör vara närvarande, så att Committéen i och för denna granskning ej besväras med något Sammanträde. 9:0 I de Socknar eller Taxerings-districtet, det Ledamöterne ej kunna skrifva, bör en skrif* kunnig person på Socknens bekostnad biträda Taxerings-Committéens Ordförande med anteckningar, den dag Uppgiften till Taxerings-Comrnit* téen bör aflemnas. Utsupra. Exprotocollo Clas Livijn, lf:ö 7. Anksm Jen 6 M*ji ijij. Utlåtande 1 anledning af Riksdags Fullmägii* gen, för Lindköpings Stad, Rådmannen Claes Fr. LundrnanS gjorde framställ• ning, om en ytterligare FribrejS rättig* het för Städernas Magistrater. 1-Jti ett tili Riksens Högh Ständers Bevillning». Utskott d. *4 sistl. Febr, remitteradt Memorial ioo BevilInlngs-Utsnöttetse Btänkanden. har Riksdags-Fullmägtigen från Linköpings Stad, Herr Rådmannen Cl. Fr. Lundman anfort, att, ehuruväl Städerne genom Kongl. Maj:ts nådiga Bifall till. Riksens Högl. Ständers vid 1809 och 1810 samt 1815 årens Riksdagar gjorde, men då i Nåder afslagne, och vid sist haline Riksmöte förnyade underdåniga anhållan, om Postfrihet vid öfversändandet af så val Kronouppbördsmedlen, sorn brottmålsransakningar från Städernes
» Mod, mitt barn, » sade han blott, när de gemensamt stego upp i vagnen. Den stora staden hade ännu icke vaknat. Gatorna lägo ödsliga och tomma. En och annan enstaka arbetare, hvars hårda steg gåfvo vidt genljud mellan husraderna, där han vandrade till sin verkstad eller fabrik; någon gång en bullrande bagarvagn, hvars åska förnams från aveny till a v e n y; i hörnet på post en polisman i glänsande hjälm. » Vet han något, » frågade Karl Stjärne efter en stund. » Intet, » snyftade det till svar. » Jag lät i går kväll säga honom, att jag tidigt gått till sängs, då jag ej kände mig rätt kry. Och mitt bref i dag, som underrättar honom om min affärd, får han först vid frukosten vid tiotiden. » » Godt! Och hvart ni reser — det har ni naturligtvis ej sagt honom. » » Jag har i allt följt edra föreskrifter. » » Gud löne eder. » När grefven ensam vände åter från järnvägsstationen, var han sänkt i djupa tankar. Han hade nått sitt mål, så lätt, så snart, att det nästan föreföll honom som en dröm. Och dock kunde han ej känna sig glad. Det var en egendomlig tryckande känsla af smärta, af tomhet inom honom, den han ej kunde förklara. Det var, som om något slitits från honom, som slagit djupa rötter i hans själ; s o m om den ljusa, solmättade sommarmorgonen skymdes för hans ögon af en dunkel slöja. Och åter och åter vände hans tankar tillbaka, sjukligt ömmande, oafvisliga tankar, till ett blondt litet hufvud och ett par tårfuktade blå ögon under ett mörkt flor, som fördes längre ifrån honom för hvar sekund, som gick, långt bort med den brusande trainen mot fjärran, obekanta öden. Oväntadt återseende. (Forts.). V r i å lätt hade han dock aldrig kunnat drömma SL sin seger. (5) ^9 » Ni är en ädel kvinna, Käthe, » sade han * " o ' rörd. » Och ni förtjänar, att ert lif välsignas .med mycken lycka. » » Ädel, » upprepade hon för sig själf eftertänksamt; » mycken lycka!
Ridderskapet och Adelns bepröfvande, hvad slags upplysning cm de ansvarige Rådgifvarenas förhållande Utskottet velat meddela, då till exempel, Utskottet i sammanhang med rådslagen öfver Giftermålsdispence för personer sorn brutit mot 6:ta Budordet, behandlar rådslagen om dispence i Grundlagens uttxyckeliga föreskrift om de 4 StatsSecrete rarena* - Den 10 fulii e, nt. rarnes och JustHiaeCancellerens tillvaro. Utskottet har sålunda i anledning af min gjorda anmärkning öfver de en längre tid varande vacante StatsSecreterarebestäliningar , bestämdt förklarat, att ingen anmärkning kunnat eller bordt göras häremot. Jag hade likväl i mitt Memorial sökt fästa Utskottets uppmärksamhet på vigten för Ständerna att veta huruvida StatsRådet påyrkat ett mera grundlagsenligt förhållande i denna del, eller om StatsRådsProtocollen endast bevittna en kall liknöjdhet, en ansvarsfull tystlåtenhet vid tillfällen af* för vår fria samhällsordnings bestånd, så magtpåliggande åtgärder. TryckfrihetsLagens tolkning, har varit föremål för en anmärkning; men oagtadt jag med afsigt gifvit ConstitutionsUtskottet anledning, att i vidsträckt omfattning behandla detta ämne har likväl Utskottet endast fästadt afseende på indragningen af 3:ne periodiska 6krifter, men förbigått den mycket vigtigare frågan om sjelfva Lagens egenmägtiga förändring uti r §. 4 mom. ConstitutionsUtskottet har icke eller funnit giltig anledning tilhanmärkning uti det af m'g oppgifne förhållande, att åtkomst till försvarsverket rörande handlingar vore förvägrad uti KrigsCollegium, Förvaltningen af Sjöärenderna, Cancellier och Contoir, samt GeoeralAdjutantExpeditionerna; då Utskottet tror, att Bil. till Ridd. o. Adt Pr. VI. Band. i*> 326 T)en 10 fulu 9. m. anmärkningen är tillräckligt både utredd och vederlagd, genom blotta framställningen af beslutet och motiven.
Vidkommande sedermera Riksdagsmannen Anders Perssons framställning om Biskops-prebendenas förseende med egna Pastorer, så hafva Rikets Ständer visserligen uti en vid sednasle riksmöte väckt fråga om samtliga Prebende-pastoratens upphöran - 8 Allmänna Besvärsock Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 5%. de yttrat den åsigt att sådana pastorat borde för Biskoparne bibehållas “på det “desse må ega tillfälle att såsom prester -verka och icke vara skiljda från det kyrkliga “lif, som tillhör deras befattningar"; men då, såsom Utskottet tror sig i frågan om Biskops-embetenas afskaffande hafva ådagalagt, Biskoparne, utan att behöfva sysselsätta sig med pastoralvården inom någon viss församling, hafva tillfälle lill en vidt omfattande presterlig verksamhet, med hvilken, om den skall vederbörligen bestridas, Biskopen svårligen kan förena ett närmare deltagande i prebende-pastoratens skötande, som ock följaktligen i allmänhet lärer hvila på de såsom biträden åt Biskoparne anställda preslmän; alltså, och under förutsättning att, vid den ifrågaställa regleringen af Biskoparnes inkomster, tillgång skall yppas alt bereda aflöning åt särskilda kyrkoherdar vid nämnde pastorat, samt dessutom öfverskott derutöfver möjligen blifva att tillgå, föreslår Utskottet att uti den ifrågaställa underdåniga skrifvelsen Rikets Ständer måtte, under lillkännagifvande af deras önskan att Biskoparnes prebende-pastorat i sådan egenskap må komma att upphöra, hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära att uti det förslag till Biskopslönernas reglering, som vid nästa riksdag tili Rikets Ständer i Nåder afgifves, aflöning för särskilda kyrkoherdar i nämnde pastorat må upptagas, äfvensom att derefter tilläfventyrs återstående öfverskoltsmedel af de åt Biskoparne nu anslagne inkomster i samma förslag afses lill förbättring af det svagast aflönade lägre presterskapets inkomster. Beträffande slutligen Anders Perssons yrkande att meranämnde prebendepastorat, när de i följd af regleringen blefve lediga, skulle såsom konsistoriela anses, så enär 30 §.
Man vill nu hos oss, i stället för detta hinder, sätta: ingengentiug, utan göra qvinnan vid fylda 25 år fullt sjelfständig att räcka sin hand åt hvem som helst. Då jag, uti hvad på mig beror, bekämpar ett sådant förslag, förebrår man mig dåliga åsigter i afseende på upfostran och mycket mera dylikt. Må en hvar hädanefter upbjudu sin förmåga att försöka hindra sin dotter att fatta en olycklig kärlek och, om hon fattar den, lyckas att genom milda varningar korrigera den vilseförda. Jag, för min enskilda del, med någon liten erfarenhet i saken, betviflar möjligheten deraf. Hr Carlheim-Gyllenskjöld, Henrik Adolf Oskar: Här har blifvit yttradt, att, vid fråga om en gagnelig reform, man icke bör se på de svårigheter, som möta emot dess utförande. Denna grundsats är icke blott i sig sjelf ganska vådlig, utan i de flesta fäll äfven hinderlig för hvarje genomgripande förbättring i samhällslifvet. Den rätta statsmannavisheten visar sig tvertom, bland annat, deruti att till sin rätta betydenhet upskatta svårigheterna för ifrågasatta reformers verkställighet och derefter afpassa åtgärderna, sättet och tiden för deras utförande, och erfarenheten vittnar, huru nödiga och nyttiga förändringar, så i politiskt och ekonomiskt hänseende, som i seder och öfriga samhällsförhållanden, motverkas och fördröjas genom ovarsamhet och öfverdrifven ifver just af dem, som mest nitälska för deras tillvägabringande. Men jag kan icke erkänna, att den förändring, motionären föreslagit. eller ens den reservanterne påyrkat, och som här så vältaligt och så varmt förordas, är, för det närvarande, hvarken nödig eller nyttig. Instämmande med Utsk:t deruti, att hvarje rubbning i familjens rätt kail innebära frön till omgestaltning af alla samfundsförhållanden, att dervid, om någonsin, är folkets från fädren ärfda föreställningssätt den högste lagstiftaren, att först när detta föreställningssätt är utplånadt och traditionens makt dymedelst blifvit bruten, en lagförändring rörande familjeförhållanden vore rättmätig, samt att, enär folkets åskådningssätt ifråga om giftomannarätten ej ännu förändrats, skäl saknas till hvarje förändring af gällande lag i detta hänseende.
År 1842 med och ersättning för 1841 års ränte förskott å Sparbanksmedel År 1843 med . Fördelning på Districter, Näringar och Yrken af de vid Banco-Discont-Verket i stockholm åren 1841 och 1842 utgifne nya Lån på namnsäkerhet med omsättningsrätt, enligt gjorde anteckningar. Districter. Antal. Summa. Antal. Summa. Stockholms Antal. Summa. Transport 2,300 1,996,870 2,378 2,061,780 Näringar och Yrken. Sammandrag öfver de till Götheborgs Låne-Contor för utlåning, dels under omsättningsrätt, dels på Publica Papper upplåtne Fonder, hvardera rörelsens afkastning för åren 1841 och 1842, samt huru Låne-Contoret densamma an vändt. Den 31 December l:o Allmänna Disconten eller utlåning med — omsättningsrätt. Skuld. Till Depositions-Afdelningen för begagnadt Creditiv . ^ . 1,868,065 21 5 1,998,552 5 5 Till Låne-Afdelningen för ytterligare fond till utlåning 200,000 200,000 Utelöpande Assignationer på Banken 6,000 Till Ombudsmannen för förskjutne Expensemedel 30 38 Balancerad Discontvinsl, hvaraf innestår till betäckande af osäkra fordringar 63,803 13 1 64,770 7 8 Inköp och reparation å Contorets bus 58,000 Inventarier 1,425 44 8 1,724 15 6 Transport För en på räkningen öfver invexladt utländskt silfvermynt från föregående åren balancerad, numera afskrifven fordran 1 47 1 Lagfartskostnader, reparationer och diverse kostnader för Contorets hus r _ 8,925 10 7 Inköpte och förändrade inventarier 445 40 10 16,646 14 1 ,25,065 39 11 **) Se sid. 74 noten **) Revisorernes Berätt. ang. Bancoverket. 10 n 2:o Utlåning å Publica Papper. Skuld. Den 31 December.
Mig synes t. o. m., alt om man skulle göra en jemförelse med den bästa och mest utbildade constitulionella stat som linnes, nemi. England, så skulle, i händelse ett regeringens förslag icke hade att stödja sig vid en bestämd stor majoritet, aldrig någonsin önskas af en sådan regering att få ett sådant förslag hvilande, som åsyftade en förändring uti grundlagarne; emedan jag tror, alt en Engelsk regering skulle anse sig behöfva en fullkomlig majoritet, och en minoritet af ganska ringa numerär kunde der vara af en stor och ofantlig betydelse. Man skall icke äfventyra att en opposition emot ett sådant förslag auses förnärmande för K. Jag skulle tro det vara ganska nyttigt och ändamålsenligt, att eli K. förslag kan ventileras och ändras vid en riksdag, och alldeles icke skadligt, om det vid den påföljande riksdagen med förändringar bifalles;. ty i sådant fall står K. M. med sin vilja alldeles öfver och oberoende, äfven af sin egen propos., och kan således afslå hvad han föreslagit, men som af R. St. blifvit roed någon förändring förklaradt hvilande. Detta är för mig tillräckliga skäl att tillstyrka och förena mig uti hvad Hr von Hartmansdorff föreslagit, ehuru jag erkänner, att jag skulle hafva en eller annan förändring att önska i åtskilliga punkter; men vi äro bundne här, af att förena oss till gemensamma tankar, och del skulle således vara ganska oriktigt af hvarje ledamot, att framställa ett förslag till gemensam tanka, om hvilken det skulle kunna hända, såsom Gr. Frölich nyss nämnt, att han blefve alldeles ensam. Hr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Gr. Cronhjelm har i min tanka ganska rikligt anmärkt, att det felet är begånget i Dea 5 April f. ni. Const.Ulsk:s förslag, ali Utsk. ansett en motion om ändring i grundlagarne kunna tvenne gånger återremitteras ifrån RiksSlm lill Utsk. oell sisla gången antagas äfven med förändringar. Denna hans anmärkning tror jag är ganska riktig, men finner äfven densamma vara upplagen i Hr von Harlmansdorffs förslag till gemensam tanka, hvaruti jag således med desto mera skäl instämmer.
Beträffande det vid Corrections-inrättningarne i Stockholm iagltagne förfarande att på credit utlemna af correctionshjonen förfärdigade arbeten, hafva Revisorerne erinrat, att nämnde förfarande dels icke syntes vara af bebofvet påkalladt, enär Inrättningar af ifrågavarande beskaffenhet, genom det lägre pris, hvartill dagsverken derstädes kunna beräknas, alltid borde vara tryggade mot andras medtäflan, dels ock för Inrättningarne medfört förlust, hvilket sistnämnde vitsordades af de för dylikt arbete utestående betydliga fordringar, till en del uti concurs-massor, i hvilket sistnämnde hänseende förekomme, att bevakningen af en fordran, stor 1,738 R:dr 29 sk. 4 ist., uti klädesfabriks-idkaren JLUhlströrns concurs blifvit försummad. 46 Stats-Utskottels Utlåtande, N.o 54. Utskottet, sorn, i betraktande af ofvannämnde förhållanden, instämmer i den af Revisorerne antydde åsigt om nödvändigheten att i möjligaste måtto inskränka det anmärkte credit-systemet, får således tillstyrka, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, det täcktes Kongl. Maj:t, till vederbörandes efterrättelse, i Nåder förordna, att de arbeten, som vid Corrections-inrättningarne i Riket åstadkommas, hädanefter icke må utlemnas förr, än full liqvid för arbetet till Inrättningen erlagts, eller nöjaktig säkerhet för arbetslönens inbetalning blifvit ställd; hvarjemte Rikets Ständer torde finna lämpligt att, i sammanhang härmed, i underdånighet anhålla, det undersökning måtte varda i laga ordning anställd, till utrönande af den ansvarsoch ersättnings-skyldighet, hvilken, i följd af ofvanberörde försummade concurs-bevakning, må kunna vederbörande åligga. § 69. ^1843 års Rev. Ber. pag. 255, 257, 259 och 260. Fork!. 124, 128 och följ.)
Uti frågan om 500 R:dr tillökning i Lönen för Chefen vid Andra Lif Greuadier Regementet är hos Ridderskapet och Adeln samt Bon. de Ståndet erinrat att sådane partielle Löntillökningar ej böra ega rum, utan en jemnkning å Lönevillkoren inom Armeen göras, som åstadkomma ett rättvist förhållande. Som detta instämmer med hvad Utskottet vid denna Riksdag yttrat, och jemnväl till verkställighet föreslagit; lärer det göra tillfyllest att erinra, det något 144 Stats-Dtskottet* Betänkandett - anslag till Löntillökning för Chefen vid LifGrenadier Regementet icke blifvit tillstyrkt, utan har Utskottet endast trodt sig böra göra en arn visning inom redan Varande anslag, för att bereda denna Ämbetsman lika fördelar söm veder* likar och dervid Utskottet egde grund för sin hemställan uti hvad sorn inträffat för Chefen vid Nerikes Regemente) hvilken vid enahanda för* hällande att sakna Capitaineskap, i Näder fut^ s;g tillagt ett ärligt arfode af 500 Rtdr utaf de fill förutskedde Militaire Utgifter afsatte medel å alislaget för försvars-Verket; ochså har denna hemställan vunnit Borgare Ståndets bifall, 12:o Vid den tillstyrkta Löntillökningen för Flottornes Constructions Corps, bifallen af Borga* re Ståndet, ar utom de generella anmärkningar emot alla ökade anslag, som hos Ridderskapet och Adeln samt Bonde Ståndet blifvit gjorda, af en Ledamot yrkat, att några förhöjda Lönanslag för denna Corps icke måtte beviljas så vida man ej gör en allmän reglering inom Militairen.