Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Biksdags-Ordningen tilläggas vid slutet: ”Frågor rörande ämnen , hvaröfver Riksens Ständer ensamme äga. beslutande rätt, fä under loppet af hela Riksdagen väckas, och skola till vederbörande Utskott remitteras; men dä sådana frågor, efter den ofvannämde mations-mänadens utgång väckas, upptagas de’ej förr till beredande af Utskotten, än vid nästföljande Riksdag.” Hvilka förslag till Biksens Ständer skulle anmälas, för att, enligt 56 §. Begerings-Formen behandlas. Stockholm den 13 Juli 181.5. På’Högh Biddersk. På Högv. Prest-Stån och Ad. l edamoters "dets ledamöters vägnar vägnar Rudolf Cederström, C. v. Rosenstein, På Vällofl. BorgarePå Hederv. Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar J. Wegelin. A, J.son Hyckert, • ' * G. A. Silverstolpe. yord. Den 14 Juli* *34» Uppläst hos Samteliga Riks-Stånden dea 14 Juli. Vördsamt Memorial! I anledning af inom Constitutions - Utskottet väckt motion får Utskottet härmed till Rikssens Ständer anmäla ett förslag till en ny §., hvilken borde införas mellan den 37 och 38 §. Regerings Formen, så lydande: ”Norrman som till Sverige inflytta njute Svensk medborgarerätt ifrån den tid de sig dertill hos Konungen anmäla. Utlänningar sorn bekänna sig till den Christna Läran, hvilka 6 ar innehaft Ordinarie Embete, Burskaps rätt eller varit fastighets ägare, vare berättigade att såsom Svenske Medborgare anses. Andra utlänningar måge efter 6 års vistande i landet sig hos Konungen anmäla, som äge att pröfva huruvida medborgare-rätt dem må förunnas.” Hvilket förslag anrnäles till behandling, enligt 56 §. Regerings-Formen. Stockholm den 13 Juli 1815* På Höglofl. Riddersk. På Högv. Prest-Ståndets och Ad.
Och jag, som är menska – jag skulle ej dricka? Drar sjelfva solen ej vätskor till sig. Lefve kung Gustaf, jag sjelf och min flicka! Kung Gustaf för alla: min flicka för mig.« 25 Konungen drog igen fönstret. De begge skalderne började en öfverläggning om, hvar de skulle intaga sin frukost. De bestämde sig för det lilla trefliga – landtligt trefliga – Norrbacka på höjden, vid början af Solnaskogen, såsom det minst dyra; ty deras «poetiska omständigheter« – ett uttryck, som Bellman sjelf vid ett tillfälle nyttjade om sina tillgångar – medgåfvo ej att göra stora omkostnader. Just när de voro i begrepp att gå, kom baron Ehrensvärd från slottet och gick dem till mötes. – «Hans Maj:t« – mälte kammarherren – «som förnummit herrarnes afsigt att dricka Dess skål, vill, att det må ske på ett sätt, värdigt sitt höga föremål. Till herrarne begge har jag derföre fått befallning att öfverlemna dessa 25 specieriksdalrar, med tillsägelse, att «hofsekreteraren« Bellman skall förvalta dem för herrarnes gemensamma räkning.« De begge, skalderne tackade så, som läsaren torde kunna föreställa sig. – «Värdes likväl ursäkta – tillade Bellman – att jag erinrar herr baron om ett litet misstag: jag är icke «hofsekreterare«, utan blott «sekreterare vid Nummerlotteriet«. – «Vår store monark nyttjade just de ordalag, jag haft det nöjet att upprepa. Han har till gåfvan i penningar åt herrarne gemensamt lagt ett vedermäle af sin bevågenhet särskildt åt herr Bellman, att betyga sitt nådiga välbehag, för det ni nyss så målande besöng Hans Maj:ts vackra Haga. Då konungen täckts benämna er hofsekreterare, är ni det också i samma ögonblick.« Bellman förstummades i början af öfverraskningen. Lidner – den tygellösa, men godhjertade naturmenniskan – glädde sig som ett barn, ej mindre åt penningarne, än åt den utmärkelse, som nu särskildt vederfors hans vän.
Maj.t i Nä derfaststäld 3,355- Prins Carl Augusts Pensio. nairer 2,483: 16.— Pensioner till bletzerade Officerare »ch Under. Officerare 5,500. Ränta pä Hamburgsta Banquie. rerne Amer hoffs Sterbhus, E. A. v. Hast l c L Son och Luis L I e nc quels Capital.fordran af Pomerffa Kammaren, hwil. ken ränta,sedan Capital.ffulden blifwit af Riksens Ständer garanterad ansetts böra frän Stats-Werket utgä till Riksgälds-Contoret efter Contorets wanliga Cours, och hwartill pä förslag utföres 20,000. — Af de till Hans Kongl. Höghet Kron-Prin. sens jemte Prins Oscars hofhällninq anslagne 66,666 Riksdaler 32 st. funnos förut endast 24,000' Riksdaler för f. d. Högstsalig KronPrinsen Carl Augustpä Stat uppförde. Den tillökning af 24,000 Rid., som i händelse Hans Kongl. Den 15 October. 233 Kongl. Höghet hade trädt i ägtenstap moro bewiljade, samt de af Riksens Ständer anslagne 12,000 Rid. i Nesepenningar, wörö ej pä Ord», narie Stat insatte och mäste säledes nu till be, rörde Summas fyllande jemte den egei teliga för Prins Oscars Siat nu tillagde förhöjningen af 66,666 Rid. 32 st. Banco, för detza medel utwäg sökas.
Resultntct af de nya valen har \ .arit i: o) att föröka antalet af vira ranner (sSdaiia som niitingen h a f k riistat för OSS eller skriftligen eller i offentliga uttalanden lofvgat att iiiiderstödja o s) till 344: S andra sidan Xr antalet i f r h &amp; änh niotst5ndnre euilnst 136 Ile Fiterst5endc Cro, SS ridt oss kBndt Br, neutrala; 2: o) att vi nu genom att de konservativa h y o konimit till makten, hafva miktiga viinner i sjelfvn kabinettet. Niigra af regeringens ledande mTn, lord Salisbury, lord Iddesleigh, sir J. Maniiers, sir John Gorst, äro gpuamt siBnida för oss och ett mycket större antal konservativa Bro Eirdiga att rösta för oss nu, iin rid nagot föregaende tillfille. Det synes som hade den kanslan allt mera trXngt igenom, att qrinnoriias röster skulle blifva niera oföriiiiderliga och att Lfa p&amp; Bn in5iiga nf de nya nianliga elektorernas; samt att de besiittna qvinnorna, hrilka mnligen höra till den bildade klassen, i iii9iign grekkap representera en ej s9 liten fömiögenhet. Under tiden fortg3.r ifrigt arbetet med att viirfva qrinnorna för de olika partierna: Giillvifve-ligan (the Primrose League) för de konservntiw, 1,il) erala föreningen, Home-rule-ligan, Uiiionisternas förbund etc. Jag tanker detta Br en oundviklig sak, meii ilen gliider mig icke. Jag skiille mycket heldre se, att qviniionia stodc iitoin partirCsendet, att dc röstade fir hrad de ansage vara de bästa männcn cller ile bista Ingame iitan afseende pil opinionen inom de olika particma.
I anledning af Hans Excellences proposition, att Betänkandet må hvila, för att helt och hållet, i sammanhang med det inväntade RiddarhusUtskottets yttrande, pröfvas, underställer jag, huruvida detta RiddarhusXJtskottels Betänkande kan förblifva på lika sätt, som med ConstitutionsUtskottets måste ske, hvilande till nästa Riksdag; i sådant fall tillstyrker jag bifall å Hans Excellences proposition. ConstitutionsUtskottet har föreslagit hufvudgrunderne, men RiddarhusUtskottet skall utveckla delaillerne; det vore inconsequent, Den 18 Junii f. nl. 16g alt utsträcka RiddarhusUtskottets profningsrätt i Ståndets economiska mål så långt, alt det skulle äga föreslå detaillerne till elt beslut, hvars hufvudgrUnder här ännu ej äro afgjorde, eller på denna Riksdagen ens kunna afgöras. Likaså kan RiddarhusUtskottets Betänkande icke bestämma vårt beslut om de andra Ståndens rätta representation. Hvad liufvudsaken angår, bar en princip blifvit fastställd, som jag på ingalunda sätt kan gilla, nemligen att antalet af Ridderskapets och Adelns Representanter är för stort. Jag anser ingen ziffra vara af väsendtligt värde; det vigtiga är, att Allmänna rösten oberoende må kunna låta böra sig; innan denna rosts oberoende blifvit fullkömnadt, fins ingen enda säker borgen för sann liberal anda. Dessförinnan tjenar hvar förändring blott till rubbning af en gammal form, Sorn ägde åtmindstone den förtjensten att respecteras. Jag instämmer således med Herr Munck af Rosenschöld deruti, att det vore bäst låta vårt nuvarande representalions-sätt förblifva ofÖrändraclt, ej för det jag icke inser de ganska betydliga felen i det närvarande, utan derföre, att jag anser den gamla, af tiden så väl helgade, som afflotta formen, för vigtig för att öfvergifvas, innan alldeles nya former kunna ersätta den, och utan flickning, utan halfhet i roten borttaga det onda.
Häröfver har StatsUtskottet skolat vördsamt meddela det yttrande, att den af Riksdags-Fuilmägtigen Longberg föreslagne utväg, att från Wester-Norrlands och Gefleborgs Län på Ångfartyg transportera, de ärlige Båtsmans-Commenderingarne till Stockholm och derifrån åter till hemorten, synes mindre lämplig och troligen, såsom någre Ledamöter inom Bonde-Stånclet jemväl yttrat, overkställbar, enär BåtsmausCommenderingarne vanligen afgå till Stockholm vid vårens början och derifrån till hemorten återvända först i November månad, vid hvilka tider Bottniska Viken och Skärgården ofta äro belagde med is, eller - Stats-» Utskottets Jletänkandcn, ock sjögången gör begagnandet af Ångfartyg i detta farvatten, om ej omöjlig, åtminstone ganska svår; hvarföre och då Allmogen för Kronoskjntsningen njuter en i sednare tider betydligen förhöjd skjutslega, samt Commenderingens förplägning ersättes elter Taxor, som årligen upprättas och grunda sig på Markegångspriset, Stats-Utskottet finnér det af Riksdags-Fullmägtigezr Longberg föreslagne sätt för Båtsmans-Commenderingars transporterande, icke kunna tillstyrkas; men som Utskottet erinrat sig att, i anledning af Riksens Ständers underdåniga framställning, vid sista Riksdag, Kongl, Majtt genom Nådigt Bref af den i Junii 1820,hvarom Kongl, Krigs-Collegium aflåtit Circulaire den 10 Augusti samma år, förordnat att transporter af Kronans effecter skola, så vidt sådant låter sig göra, verkställas sjövägen, och Allmogen derigenom vinna lättnad uti det tryckande Skjutsningshesväret, tror Utskottet sig böra föreslå, det Riksens Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att ett sådant stadgande jemväl mätte i Nåder meddelas för så väl Landtsom Sjö-Trouppers transporterande, att till ofelbar efterrättelse iakttagas, så ofta det med Kronans tjenst är förenligt och kan åstadkommas. Detta hemställes vördsamt till Riksens, Höglofh Ständers pröfning.
S. D. Föredrogs Bevillnings-utskottets betänkande N:o 28, angående beräkningen af tull-medlen, salu-accisen, post-medlen, chartae-sigillatse afgiften och husbehofs-brännerimedlen, hvaraf 1, 2, 3 och 4 punkterna samt Utskottets yttrande angående tidningsoch kort-stämpel-afgifterne godkändes, hvaremot 5:te punkten återremitterades med dervid gjorda anmärkningar. S. D. Vid förnyad föredragning biföllos Stats-utskottets memorial: N:o s8oj med förslag till stadganden i Riksgälds-kontorets nya reglemente, angående åtskilliga vid föregående riksdagar beviljade men ännu icke verkställda utbetalningar; N:o ag5j med förslag till åtskilliga §§ uti det nya reglementet för Riksgälds-kontoret; och N:o 2g6_, med förslag till aflöningsoch pensions-Stater vid Riksgälds-kontoret. S. D. Föredrogos Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottens följande betänkanden och memorial, nemligen: N:o 28j i anledning af väckt motion om ändring uti Kongl, kammar-kollegii cirkulär-bref den 4 October 1746 och den 18 Juni 1779, i 632 Prot.-utdrag den 9 Augusti i848. fråga om skyldighet för den med under-rätts utslag missnöjde att lösa flera än ett diarii-bevis. Bifölls. N:o ZQj i anledning af återremiss af betänkandet N:o 17, i fråga om prygel-bestraffningens upphörande. Lades till handlingarna. N'.o 30j i anledning af återremiss af betänkandet N:o 18. Lades till handlingarna. IV:o 34 i anledning af väckt fråga om upphörande tills vidare af uppläsning från predikstolen af 1814 års sammandrag af författningar eller och om nytt revideradt sammandrag deraf. Bifölls; N:o 32j i anledning af väckte frågor, dels om bestämmande af hvad med ”matlag” bör förstås, dels och orri ändring uti Kongl, kammarkollegii kungörelse den 20 Juli 1830, om sammanläggande al hemmans delar under olika nummer i samma skifteslag.
Beträffande de öfrige i den Kongl. Propositionen utförda summor, utgörande tillsammans 15,516 Ridr 10 sk. 9 rist. till åtskilige der uppräknade tjenstemän, har Ulskottet icke ansett sig böra tillstyrka Rikets Ständer att bifalla det af Kongl. Majit i ofvanberörde ändamål äskade anslag, då hvarken behofvet deraf skulle kunnat inträffa eller någon brist i tillgångarne uppstå, om de grunder för verkställighet af regleringen blifvit följda, som Rikets Ständer vid sista Riksdagen föreskrefvo. Stats-Utskottets Utlåtandej N.-o 4°- 7 6:0 Minister-Staten, Från Borgare-Ståndet har Utskottet erhållit remiss å följande motioner: 1:0 Af Herr Winge, som, under förmenande, att Sverge hvarken behöfde frukta anfall af främmande nationer eller med krig oroa dem, ansett att, då mägtigare Stater än vår ombesörja sina diplomatiska angelägenheter genom Chargees d’affaires, inskränkningar i kostnaden för Svenska Sändebuden å Utrikes orter kunde göras; samt 2:0 Af Herr Wcern, med hvilken flere Ledamöter af nyssnämnde Riks-Stånd sig förenat, alt, då våra femton utländska missioner kosta mera än hela den egentliga högre Civil-förvaltningen, Collegierne och Hof-Rätterne tillsammans, nedsättning i anslaget för Minister-Staten måtte, i anseende till landets behof af skatlelindring, verkställas, m. m.
Den Statsmnnnaåsigt, sorn leder alla den stora Brittiska Nationens steg, kunde ej undgå att göra afseende på denna frågas vigt, då Londonska Bankens moratorium skulle återtagas, och det är lärorikt att se den ömtålighet, hvarmed man der, under förhållanden som nära likna våra, umgicks med Nationens interessen, emedan handelns mindre förmonliga ställning höll guldpriset i ett värde af 81 sk. unset, då realisation skulle ske efter 77 sk. och io£ pence, och man således ansåg nödvändigt att nedtvinga cursen genom en sedelindragning, som åter ansågs skadlig för näringar och handel; oaktadt all varsamhet vid verkställigheten och en stor öfvervigt i produetion och enskilda creditens utveckling, kunde icke denna realisation verkställas utan inre skakning. Jordarrendatoreme ruinerades och egendomsvärdena sänktes 3o procent. Erfa - Batico-Vukotteti Bet. A'!j 6, 9 Erfarenheten inom Sverige besannar sådana verkningar, Efter 1776 firs realisation minskades rörelsecapitalet och näringarne sjönko till dess att Riksgäldssedlarne ålergåfvo lif åt landet. Från 1817 till 1822 hade rörelsecapitalet blifvit minskadt med 4.0 18,000 R:dr, och symptomeme blefvo genast märkbara. Hvarje sådan rubbning störer capitalens naturliga gång, oroar den enskilda emi i ten, väcker misstroende och fjettrnr åter andru capital., sli att strypningen verkar i flerdubbladt för hållande; också finnå vi, alt Sveriges export under sistnämnde år a flög och att cursen så höjde sig, att rörelsecapitalet förlorade, i metalliskt värde, 3,492,55a R:dr Silfver Specie. Skatteökningen torde få antagas såsom nästan omöjlig; och om våra näringar ellerden allmänna hushållningen ej lemnar oss den öfvervigt uti handel, att cursen skall få tendens till fall och silfver tillflyta landet* så finnes alltså i min tanka ingen annan utväg, än att vid blifvande realisationen biträda Stat slånesys temet.
Aug 1812- SD. d slutlig föredragning af Allmänna Besrvarsoch Economie-UlskottrlS Betänkande om Härads,Allmänningarnes bättre anwändande och Jägeri, BetjeningenS afskaffande, blef detsamma af Borgare,Ståndet ogilladt. hlt supra. blx ?rotocollo, 1- stZergström. Utdrag af wällöf!. Borgare Ständets pro, tocoll, häller wid Urtima Riksdagen i Örebro den i; Aug. 1^12. S. D. Ä^!d justering af Expeditions - Utskottets insände Project till underdånig jkrifwelsc till K maj. Maj:t, angående Sallbitter. lillwerkningen i Riket, fmklarade Borga! e. Ståndet, att det ej wille fran, ga sitt meddelre bifall till Allmänna Besvärs, och Economie-Utskottets först afgifne Betänkande i öm, net, men att det ansage detta bifall såsom en Concession i Ståndets Privilegier, och att denna C n, cession ej kunde sträckas utöfwer det af Stander gjorde begifwande, hwartill Exoeditions-li skottet tagit sig anledning af de öfrige Stundens godkännan, de utaf Allmänna Besvärsoch Evonomle-Utffott.ets sista Utigrande: Z anseende hwartill Ståndet ej kunde antaga der insände P-ojectet, utan skulle an, moda Expeditions-Uttkottet, att skrifwelfcn till KonglMajit, t öfwettnsjiammelse med Ståndets destut. 2664 Den ix Augusti. förandra; Deruti Rcspcctive Med, Stunden skulle inbjudas att sig förena. Ot suxrs. krotocollo, ^s. ch Ler^s tröm. Utdrag af pF»tscollet, hållet hos Hederwarda Bonde Ståndet, wid Urtima Riksdagen i Örebro den 15 2lug. 1812.
St:s, uti deras underdåniga Skrifvelse af den 23 sisth October, upptagne beslut, att vederbörande Tjenstemän och Vaktbetjente, hvilka vid Inrättningens upplösning icke komma i åtnjutande af Expeotance-löner, undfå Gratiftcationer, svarande emot ett halft års lön; hafva R. St, icke ansett sig böra samma deras beslut förändra. Rikets Ständer framhärda etc, N:o 35o. Memorialj angående en underdånig Skrifvelse Expeditions-TJtslotteis "Memorial, N:o 35o. 23 om verkställd granskning af Lazarettsoch Curhus-Räkenskaperrie. I öfverensstämmelse med Stats-Utskottéts af R. H. St. bifallna Betänkande, N:o 296, angående verkställd granskning af Lazarettsoch Cilrhus-räkenskaperne för år 1826, har ExpeditionsUtskottet till R. H. St. afgifvit Förslag, N:o 245, till underdånig Skrifvelse £ och har samma Förslag icke allenast blifvit af samtlige de respective Riks-Stånden gödkändt, utan ock underdånig Skrifvelse i ämnet till Kongl. Maj:t, med Hans Excellence Herr Grefvens och LandtMarskalkens samt de öfriga Riks-Slåndens Herrar Talmäns underskrifter försedd. Men då* före afsändningen af denna underdåniga Skrifvelse, befunnits, att den af Högloflige Statsutskottet i dess ofvanberörde Betänkande gifna och i den underdåniga Skrifvelsen följde uppgift, att totalbeloppet af räntan å ett deri omnämndt, uti Hufvud - Böckerne balanceradt Skuld-Capital, 11,533 Rdr *6 sk., hvilken ränta utgör 692 Rdr om året, skall från år 1804 till 1827 utgöra 19,515 Rdr 36 sk. 11 rst., icke möjligen kan vara med verkliga förhållandet instämmande; så, och på det R. St. ické måtte hos K.
Herr Landt-Narffalken erinrade, akt fräsan - Den 9 Julli. l45 Han om grunder för asoifterne efter hemmans ivarde höroe till en sednare punct af Oeconomiä-Utstottekö betänkande, och art den fräga fom nu more Under öfwerläggning rörde endas! den högsta tilläteliga panne »md. Grefwe Lilienborg-, polian IckenninZ, hem, ställde huruwida icke srägan om afgifterne först borde bestämmas Zerr Landt Narfkalken erindrade deremot atr saken borde behandlas efter ordningen af punterne i Oeconomiä-Ulstokrets betänkande. Grefwe von Lcbvorm utlät sig wilja afstä ifrän sirr nekande i händelse det tillätes arr nyttja gannor blott tili 180 kannors rymd, och för dem sammanräknade en förhöjd progrestiv' afgift kom ine art erläggas.' Pä begäran uplaste Zerr vrukva ä nyo Alde punclen af sitt förflag. Grefwe von 8cbvverin förnyade sin förut gjorde fräga hwar, enligt detta förflag, gränsen more för amalet af pannor som en ägare singe nyttja. Herr vrulva: om han har jord till ert warde af iZ,ovQ Riksdaler äger han ali nyttja en panna om 90 kannors rymd. Grefwe von Lefverin: an om han äger jord till etk warde af 60,000 Riksdaler, är meningen dä att han bör fä nyttja ett motswarande ,antal af 90 kannors pannor?, , Herr Orukva: ja, om han inom en mil kan hafwa egendom af sä stort wärde. Friherre 8tae1 von läollstein: om hemmantalet Ändra DelN-o rs.- 146 Den 9 Julli talek tages kill grund, sä wore i min tanka ingen ting at! inwända emot de projeckerade proportioner ne af pannerymden till högst 90- kannor; men da wärdering af egendom blir grunden, torde mänga missbruk äga rum, med mindre b^-vinningen också komnier att limnäs efter samma grund.
Ja, Gud pan öfver axlarna och kilade tvärt öfver vet, om de inte höllo näsduken för näsan torget rakt in i gapet på borgmästarinnan, där de sutto hela bunten i god ro och drucko med! Inte att jag för min del håller på fröken vin och åto tårtor. Key! Hon är alldeles både för obegriplig, för (Hon har minsann inte varit snål på trakinoch utvecklad för mig, och hvad hennes tering den här tiden! Allt i sedlighetens framtidens kvinna angår, den där besynnernamn!) ligheten som är hvit därför a t t hon är svart, Inte tror jag, att jag var så särdeles och varm därför att hon är kall, så nog blir blek, och nog fruktar jag att hatten satt den karl lycklig som får det fruntimret till litet på kapurr, men orden fick jag ändå hustru. Men det är en sak för sig det. fatt uti, som väl var, och så sa j a g: Som festtalare har väl ändå till och med frö- » Att folk, som inte ens duger till att ken Key sina rättigheter. Och det sa jag dabba sig i fullt uppenbart gassken, ska dem! » Betänk, » sa jag, » hvad det vill säga sätta sig till doms öfver folk, som gått igeatt åka en hel natt på järnväg, som hon nom den förfärliga persen, och det rakt in gjorde, komma fram i en uppskakad koni hvitögat på nordens, ja, på jordens fördition och skrifva talet färdigt på själfva nämsta skald, är, minst sagdt, olämpligt. festen i ett afsides beläget rum, omgifven Festtalare är ett fridlyst vildt, ska jag säga af hungriga referenter, som trycker orden er: att anfalla dem är att anfalla en af från ens läppar, innan man ens hunnit sätta våra äldsta, dyrbaraste och heligaste rättigdem på papperet, allt medan festsorlet surheter. Hvad nu det sedliga angår, så säger rar utanför och folk kilar u t och in och jag, att är en karl inte sedligare än a t t jag frågar: ' Är det inte färdigt snart? '
För öfrigt förmodar jag at wid den snart utkommande Riksdags-Ordningens antagande, Riksens Stander pa det nogaste iagttaga, at strängeligen ålägga den Ämbetsman, som en sädan handling som den nu ifrägawarande, pä Konungens befallning, expedierar, at densamma 0- willkorligen contrasignera; samt i händelse framdeles detta fela skulle, hwarje Ständs Ordförande äro pligtige detta Ständen före upläsningen genast tilkännagifwa. 974 Den 1Z Augusti. HerrGrefwcn och Landtmarffalken trodde, at detta wore et ämne af egenffap at ventileras wid Riksdags - Ordningens företagande. Herr Grefwcn och Landtmarffalksu, tilkännagaf at frän Riddarhus-Utskottet blifwit inlemnadt Kammar-Radct ^oacliiin »k 8trubin^8 Adeliga Sköldebref, jemte anmälan, at alla nödiga prestanda befunnes wara fullgjorda, i anledning bwaraf Herr Landtmarffalken proponerade, at Adeliga Ätten StruKinZ mätte erhälla introduetion under N:o Lis?. Bifölls, och blef efter manligheten introduetions Listan af Herr Landtmarffalken un« derffrifwen. Föredrogs följande frän 'Constitutions-Utffottet ingifne betänkande. Wördsamt Memorial! Genom remist af den 21 ststl. Iulii har Högloft.
I betraktande af de utaf motionären anförda förhållanden, och då, genom Doktor Hyckerströms uppoffrande verksamhet för det allmänna, hans familj blifvit beröfvad ali utsigt till framtida bergning, synes det Utskottet vara Staten värdigt, att med något understöd bidraga till lindrande af denna familjs nödställda belägenhet; hvadan Utskottet tillstyrker. 64 Stats-Utskottets Utlåtande JYl 167. att Doktor Hyckerströms enka. Johanna Gustafva Ernander måtte å allmänna indragnings-staten tilldelas en pension af 300 R:dr R:mt. 91:o. Jemte förmälan, hurusom Regements-skrifvaren vid Kongl. Helsinge regemente, Fält-kamereraren J. C. Schönning vid sin den 14 Maj 1853 inträffade död efterlemnat en 60-årig enka jemte en sjuklig, oförsörjd dotter, har Riksdags-fullmäktigen Eric Ersson från Gefleborgs län, uti en inom Bonde-ståndet väckt, till Utskottet remitterad motion, föreslagit, att en årlig pension af 200 R:dr B:ko måtte af allmänna medel tilläggas bemälda enka. Karin Gseverberg, för hennes återstående lifstid och att samma pension derefter finge tillfalla dottren, så länge hon förblefve ogift; varande till stöd härför af motionären anfördt, att Fält-kamereraren Schönning under en tid af 47 år varit i Statens tjenst och derunder förvärfvat sig allmänt anseende och aktning vid det regemente han tillhörde, samt att han, vid tillträdandet af regementsskrifvare-befattningen, måst till företrädaren utbetala en ackords-summa af 4,000 R:dr B.ko, emot den dåvarande Regements-chefens förbindelse att samma belopp skulle ,när Schönning lemnade tjensten. till honom återbetalas, hvilken ersättning dock, i anseende till den sedermera skedda regleringen af Arméens ackorder, hvarken Schönning i lifstiden eller bans efterlemnade enka sedermera kunnat utbekomma.