Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Iean anses för det åsyftade ändamålet göra tillfyllest , eller om dessförutan någon egentelig prsescriptionstid må finnas af nöden, efter hvars för-’ lopp alla ej ingifne Sedlar borde anses förfallne och deras inlösen af Banken ovilkorligen vägras, har Banko-Utskottet utur Bankens räkenskaper låtit upprätta sammandrag ifrån 1806 års början till och med 1816 års slut så väl rörande Bankens äldre små Sedlar af 36, 24, 12, ^ , och 6 Dalers valeur, hvilka till och med år 1776 utgåivos , som angående de allt ifrån Bankens in« rättning utgifne Transportsedlar af Fern R:ds Valeur och derutöfver; hvaremot, hvad 3 och 2 B:ds Sedlar samt nu brukelige Skillings-Sedlar beträffar , någon tillförlitelig uppgift i detta afseende *j stätt att erhålla, emedan de vid infriandet endast efter stycketal och valeur men ej till åratal hunsa bokföras och redovisas. BankoZhskottets Betänkande 68 3 Af nämnde sammandrag upplyses att: Gamla Kopparmynts-Sedlar af 36, 24, 12, 9, oclx 6 Dalers valeur vid ' slutet af år 1806 funnos såsom utelöpande Bokförde till ett belopp af B:d 83,566. hvaraf under påföljande Tio år till och med 1816 årsslut till Banken ingått - 14,652. — Så att återstoden vid *816 års utgång endast utgjorde R:d 68,914. —i Inom hvilket belopp alla , hvilka såsom förkomne skulle kunna anses , äfven innebegripas ; men, som , för att döma efter det exempel, att iner än 14,000 Bni under nästfcirflutne Tio år , utaf dessa mera an 40 år gamla Sedlar kunnat ingå, o« tvifvelaktigt måste vara af föga betydenhet.
För den händelse åter att denna inbjudning ej antages och frågan således, jemlikt 73 § Riksdags-Ordningen, måste genom votering i förstärkt Utskott afgöras, föreslår Utskottet följande voterings-proposition: den, som anser Rikets Ständer böra hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att åt de i landet födde judar måtte beredas rättighet att, utan Kongl. Maj:ts särskilda tillstånd, få bosätta sig i alla Rikets städer, röstar Ja, den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att i Sverige födde Mosaiske trosbekännare och öfrige denna trosbekännelse tillhörande personer, som vunnit Svensk medborgarerätt och under fern års tid i Riket vistats, må förklaras berättigade, att, utan särskildt Nådigt tillstånd, bosätta sig och ega fastighet, utom i åt dem redan upplåtna städer, äfven uti alla öfriga Rikets städer af första, andra och tredje klasserna, som hafva stapelstadsrätt. Besv. och Ekon.-Ulsk. Betänk., N:o 105. X:i) 105. Ank. till Exp.-Utsk. den 21 Juni 1854, kl. 10 f. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om ändring i 12 punkten af Instruktionen för Postmästare den 16 Februari 17 07. Uti en inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt, till Utskottet remitterad, motion har Riksdags-fullmäktigen Erik Ersson från Gefleborgs län, med hvilken Riksdagsmannen Olof Persson från samma län sig förenat, fästat uppmärksamhet vid de, enligt motionärens förmenande, stora olägenheter på landet boende korrespondenter äro underkastade, derigenom att desse måste antingen vidkännas godtyckliga och stundom allt för dryga afgifter till Postmästare för brefvens afsändande till landsorten, eller ock vara utsatte för obehaget att deras bref, huru angelägna de än måtte vara, blefvo qvarliggande på postkontoren. Till förekommande af berörda olägenhet har motionären föreslagit, att stadgandet i 12 punkten af Postmästare-instruktionen den 16
Som nu denna styrka af flotta är nära lika med hvad man nu för tiden omtalar såsom den önskliga *), så lärer bristen nu icke vara mindre än då, helst det Finska båtsmanshållet sedan den tiden ifrån tillgångarne försvunnit. En lika calcul uppgjordes vid samma tid för galereflottan och för escadren i Götheborg, som äfven var grundad på väl *) Se Grefve Grönstedts Mein. alden 6 Mars 1823. 122 Den i De ceni be i'. inrättade besältningslistor, och blefbristeiv för galercflottan. 714 volontairer, 343 coopva-erdiebåtsmän, 3o3 båtsmän, samt för Götheborgs escadren 65 volontairer och 684 båtsmän, förutan infanteriet, hvaraf galéreescadren fordrade 20,847 oell. Gölheborgsescadr. en. i568 man, —> Hela besättningbristen var således den tiden för alla. rikets flottor: 784 volontairer, 386 coopvserdiebåtsmän, 7193 båtsmän.! och 27,353 soldater.. Årmeens flotta ingick då annm icke uti; räkningen; men, om man tager, dess bemanning för 1790 års campagne, så finner man, att denna då utgjordes af 6434 volontairer, coopvaerdiekarlar och båtsmän, samt 13,414 landtsoldater, hvadan be liofvet för det hela kan till det minsta räknas för enahanda nu som då; och Ryssland liar sedan den tiden uti Finska och Åländska båtsmanshållen vunnit en tillökning i sina utvägar, som vi förlorat för sjöförsvaret.. / i . « Framfarna tiders erfarenhet visar vanskligheten af, att hos oss, ifrån andra utvägar än den stående styrkan, påräkna besättningsbehofvets fyllande vid ett krig. Ar 1741 erhöll man, genom inrikes värfning, 31 man och 9 genom utrikes. År 1742 fick man 81 man utrikes, hvaribland 28 underofficerare och 1 lieutenant.. Den i December.
Jag hoppas att den tid skall komma, då delta bestyr, i likhet med gatuläggningen och renhållningen, skall blifva ett generelt åliggande, tillhörande en särskild direction och icke mera de serskilda husägarne. Inträffar delta, så blifver säkerligen den af Frih. Hamilton gjorda anmärkn. äfven obehöflig. Slutligen har Frilen sagt, att de dyrbara granit-quaierne icke få till upplag af sädane, som de nu ifrågavar. varorna begagnas; detta är visserligen sant, men man måste väl åtminstone icke kunna neka, att slussarne äfven ingå såsom en ingredierande part för de trafikerande. Desse måste naturligtvis äfven ombyggas, och då Stockholm har en betydlig skuld, hvar skola då de medel tagas, som erfordras, för att åstadkomma denna nybyggnad? Jag anhåller att få upprepa min begäran om afslag å Utsk:s betänk, jemte det jag tillstyrker, att den ifrågavar. afgiften måtte blifva bibehållen till det belopp, som den för närvar, utgör. Frih. von Döbeln, Napoleon: Gr. Lewenhaupt har på så grundliga skäl bevisat, att Ekon.Utsk:s ifrågavar. betänk, bör afslås, att jag ej har något synnerligt att dervid tillägga. Jag anhåller dock att få fästa uppmärksamheten derpå, att det för städer i allmänhet är ganska farligt att nedsätta sådane afgifter, som röra dess ekonomiska hushållning, men att en dylik åtgärd måste blifva af yttersta våda, då den rörer en sådan stad som Stock3 H. 52 410 Den 30 October f. m» holm. Dessutom då här finnas hamnar inom hufvudstaden, hvilka bevisa sanningen deraf, alt man bör vara betänkt på att hafva tillgångar till de utgifter, som kunna erfordras för deras iståndsältande, så anser jag högst olämpligt att just vid en sådan tidpunkt nedsätta de afgifler, som för samma ändamål äro afsedde. Vi hafva t. ex. Nybrohamnen, Nya Kungsholmsbron äfvensom den Gamla, af hvilka den första oell sista åtminstone fordra ombyggnad.
Del torde således vara nödigt, alt, om 2:ne Mom. skola återremitteras, samma åtgärd vidtages med hela punkten, så att StatsUtsk. får tillfälle att ännu engång genomse hela redactionen, hvarföre jag förenar mig med Gr. Wrangel i begäran om återremiss af hela punkten. O Frih. Åkerhjelm: Om jag rätt. upfattat Gr. Wraugels yttrande, påstod Gr:n att räntorna för ifrågavar:de hemman och lägenheter, skulle ur räkenskaperna helt och hållet afföras, men jag hemställer, om icke den åtgärden medför den olägenheten, att man icke kan se, om ersättning blifvit lemnad för afträdd jord. Dessutom får jag nplysa, att denna punkt med undantag af Lill. a, hvilken BorgareSt. återremitterat, blifvit af öfrige Stånden bifallen. Lika med Hr Bildt anser jag Lilt. a böra återremitteras, men punkten i öfrigt bifallas. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Såsom frågan blifvit framställd i den Kongl. Propos:n, kan hon ganska väl bifallas, utan att någon förblandning eller missförstånd dervid kommer att äga rum. Jag vill likväl icke motsätta mig en återremiss, ehuru jag anser den obehöflig; ty siffrorna äro i den Kongl. Propos:n rigtiga och upgifna af vederbörande embetsverk. Kan emedlertid StatsUtsk. åstadkomma ett fullständigare tillstyrkande, skall, såsom jag nämnt, jag icke motsätta mig en återremiss. o Hr Bildt: Jag tror att Frih. Åkerhjelm är oriktigt underättad, då han sagt, att endast BorgareSt. beslutat återremiss. Jag vet det nemi. icke, huru det förhåller sig med BorgareSt., men det vet jag att PresteSt. har återremitterat Mom. a och de Mom. som hafva sammanhang med denna fråga. Och då äfven 4:de Mom. har sammanhang med denna punkt, anser jag rättast vara, att återremittera punkten i sin helhet. Om nu BorgareSt. jemväl beslutat återremiss, och R. o. Ad. fattar enahanda beslut, hafva tre
Majit jetmoäl för befa Sauter mebbelat oftroj, äftoettfom reglementen för bent blifioit faftflättba. $ör ^t)potf)efdförettingarne medan jorbegare uti SÖermlanb, Öjier* göt^lanb od) ©fåne fjaftoa förntmbe reglementen blifioit utfärbabe. ftprelfe fig tillbragit [eban fifta Otiföbag. 77 Uti Skriö ftab bär en öifränte-anftalt blifteit inrättab, ä fleen forn 8tfrän|e Majit å be för befa inrättningar uppgjorba reg(emen Maj:tö nåbrga befallning, till trbdet beforbrabe. Meb anlebning af l)ieab 9iifetö febnaft förfamlabe ©tänber t »11 Majit åt en ferffilb tillförorbnab Committé t nåber upp Majit infomma meb fullftänbigt förflag till inrättanbe af en fåban anftalt för ålberjiigne eller brädlige fjömänö unberjlöbjanbe, forn blifieit af Diifetö ©tänber affebb. Då Äongl. Majit meb leälbepag aitfer broarje bemöbanbe för leubftabenö förfföning od), i fåbant affeenbe, ide bettet lemnat utan* menuppmärffambet bet tibtalö förefomna förflaget att borttaga alla be på 78 Serättetfe om Ijmab t 3? t f e t o c befö jlaböbelett §elgeanböhotmen befintliga ljud ort) bpggnaber famt planera benna joline, ^ar Äoitgl. 9)laj:t, fåfont en förberebanbe åtgärb för betta företagö merfjlättigfjet, i imber öfmerlemnat åt en ferffibt Committé att uppgöra ort) titt Äongl. Sftajrt iirtomnta meb förflag, få toäl ttttÄongl.
Jag förblifver Eder, Gode Herrar och Svenske Män, med all Kongl. Nåd och Ynnest, städse välbevågne CARL JOHAN. Enligheten med Höga Originalet, intygar G. af Wetterstedt. I Den 16 Jirm f, m. 37 Friherre Palmqvist, Magnus, uppläste föl* jande: Då, efter behörig motion, Banco-Utskottets Betänkanden under den 10 Mars och 15 * Maji, rörande befordringggrunderne till BancoCommissarie-tjensterne, blifvit afgifne, enligt hvilka, jemlikt hittills gällande, uppå formlige öfverenskommelser RiksStånden emellan grundade Författningar tredjedelen af desse syslor böra tillfalla Adeliga personer, som sig uti Bankens tjenst uppehållit, nu mera, jemlikt Proto ollsötdrag ifrån Rikets Ständer, med af* slag från Ridderskapet och Adeln under den 25 Maji, och med bifall ifrån Högv.
Jag afstyrker derföre helt och hållet den ifrågavarande inbjudningen. Herr Munck af Rosenschöld, Eberhard: Då icke alla de öfrige Stånden i delina fråga stad nät i motsatt beslut med Ridder - 122 Den 9 Mars f. m. skåpet och Adeln, anser jag just det fall vara inne, då en inbjudning är, lämplig, och tillstyrker derföre densamma, så mycket heldre, som, om ett enda Stånd framgår sin mening, 3:ne Stånd blifva ense om heslutet. Herr Riben, Carl Wilhelm, anhöll, alt denna motion måtte ytterligare blifva på hordet hvilande. Häruti förenade sig Friherre Boje, Fredrik, samt Herrar Lövenström, Johan Jacob, och Rosenqvist, Fredrik Leonhard. Grefve von Fersen, Hans: Jag kan visserligen icke bestrida, att inbjudningen åter lägges på bordet, ehuru derigenom den kanhända helt och hållet förfelar sitt ändamål, då den måhända för sent kommer att expedieras, men tager mig friheten fästa uppmärksamheten på huru passande och ändamålsenlig behandling det är, att de sista dagarne af Riksdagen på detta sätt förhindra de redan bordlågde målens afgörande. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att, enär flere Ledamöter förenat sig i begäran att denna fråga skulle ytterligare blifva hvilande på hordet, kunde sådant, enligt 49 § Riksdagsordningen, ej förvägras. t Den 9 Mars f. m. 123 Föredrogs ånyo ConstilutionsUtskottets, den 26 sistlidne JNovember under N:o 53 allåtne, och den 4 derpå följde December eftermiddagen på bordet lagde Memorial, med förslag Lill grundlagsbestämmelser om Lagtima Riksdagars återkomst livart 5:te år, om urtima Riksdagars föremål, ocb om tiden för lagtima Riksdagars fortfarande. Grefve Gyldenstolpe, sin ton Gabriel: Fastän jag instämmer i ConstitutionsUtskottels förslag om åtskiljandet af Lagtima och Urtima Riksdagars verkningskrets, kan jag dock icke med Utskottet ingå på dess föreslagne redaction. Utskottet säger:
Ester uppläsningen häraf conformerade stg Herr till olla delar med hwcrd Herr Lerger>8clinlä hade yttrat. A"wäldes och infördes en Deputation ifrän det Hrderwärda BondeSrändek, anivcd af Riksdagsmannen isrän Upland c.ric f, 8-Mn , hwilkeN tillkännogaf, att Bor-deSläudtt till den stora Dexutotlon som dör uppwakta Hans Kongl. Höghet KronPrnifen, beflutat att Utse 24 Ledamöter. Deputationen afträdde, utbeledsagad efter tvaulighere-r. Herr l^orclenslolps, ^ncler8, uppläste ett Dictamen, fä lydande: Uti ett fran LaaUtstottet hitkommit och den 2t December här uppläst Betänkande, rörande JnIkckmnaar, sörefläs, uvpä förut nämde stä!, att sökt Jnlecknina ej stall m?dföra näoon förmånsrätt, om den icke iökes ^0 dagar löre Gäldenarens EetzionS anföknina. Mig torde förlätas arr joo fruktår detta bäde förswäror för den behöiwanve art bekomma erforderliga län, och förringar LängifwareS rättighet att »ä iäkerbet uri fast egendom pä Landet, dre endast Domstolen sammankommer L äz gängee VM Den 9 Ianirarik. 409 ow äret och wid hwilka efter gamla Författningar endast dä Inteckningar stall sök^S och kan bekommas, hwilken Jiteckningö stränghet redan warit hinderlig för Landlmanncn och lärer hädanefter än mer betaga honom alla ukwägar att kunna Minera nägra Laire summor förr än Inteckningen wid det Ordinarie Tinget är bewi^jad; deremot i StäLerne wedcrbö'ande Domitoiar 2 ä Z gängrk t hwarje w-cka äro tillsammans samt fvrutnämde Zntecknlngs anmälan dä kan göras.
Då nu Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåge de emot ifrågavar. skrifvelseförslag gjorde anmärkmr föranleda till detsammas återremitterande, ropades starka ja, blandade med nej; hvarefter Hr Landtm, tillkännagaf, det han trott sig finna att ja varit öfvervägande. Vidare föredrogs Exped.Utsk:s under N:o 11 afgifna, d. 12 dennes f. m. på bordet lagda, förslag till R, St:s und. skrifvelse till K. M. i anledn. af Dess nåd. propos. om ändring i 6, 15 och 43 £§ Reg-R Gr. Lagerbjelke, Gust.: Med detta skrifvelseförslag är förhållandet enahanda, som med det förra. En dylik reservation är äfven bifogad. Jag vågar derföre hemställa att äfven detta skrifvelseförslag mätte återremitteras. 2 H. 32 493 Deu tIi Februari f. m. R. o. Ad. ansåg äfven detta förslag till uud. skrifvelse böra i anledn. af de gjorde anmärkn:ne återremitteras. Vid föredragning af Exped.Utsk:s under N:o 12 afgifna d. 12 dennes f. m. på bordet lagda förslag lill R. St:s und. skrifvelse till K. M., i anledn. af Dess nåd. propos. om ändring i 1 § 9 morn. Tryckfrihetsförordningen, yttrade sig Gr. Lagerbjelke, Gust.: På skäl som vid de föreg:de förslagen blifvit anförde, hemställer jag vördsammast, att äfven detta förslag till und. skrifvelse måtte återremitteras. 1 anledn. häraf blef jemväl detta förslag till und. skrifvelse af R. o. Ad. äterremilteradt. Upplästes till justering och godkändes följande från Exped.- Utsk. inkomne förslag till R. St:s und. skrifvelse!- till K. M.: N:o 15, i anledn. af K.
Han hade så oförväntadt blifvit tagen bort från lifvet, att de, som om morgonen hört honom tala, hade svårt att fatta möjligheten af en så plötslig död, och svårast af alla var det för Oskar, som ännu tyckte sig höra hans sista ord återljuda: “Du äter middag hos mig i morgon“. Oskars studier voro afslutade. Han hade tagit sin sista examen; men hvad innebar det nu för glädje att vara medicine doktor, då den, som hjälpt honom att kunna ernå denna grad, icke med sin välljudande och glada stämma skulle lyckönska honom? Den sjette december – hvem glömmer väl den dagen? August Blanches stoft ledsagades då af en stor del af Stockholms befolkning till sitt sista hvilorum. Vi kunna inte påminna oss, att någon privat man så blifvit beundrad i lifvet, så hedrad i döden, som August Blanche. Denna hyllning var han ock förtjänt af, ty som en man hade han i alla tider kämpat för frihetens och upplysningens sak. Ibland de vagnar, som väntade vid Nybrohamnen, var en, uti hvilken Oskar och hans mor sutto. Båda djupt sorgsna och sorgklädda. Processionen nalkades. Oskar lutade hufvudet fram mot vagnsfönstret och följde med bedröfvad blick sorgtåget, som öppnades af ett kompani skarpskyttar under gevär, därefter kom skarpskytteföreningens musikkårer och efter dem fanorna, behängda med sorgflor, vidare ett August Blanche’s begrafning. kompani skarpskyttar äfvenledes under vapen, så skarpskytteföreningens styrelse, hvarpå likvagnen följde. Då den med krusflor och blommor behängda ekkistan passerade förbi, gömde Oskar ansiktet i händerna och grät häftigt. Han satt så, utan att märka det vagnen sattes i rörelse, och färdades fram genom en böljande människomassa, hvilken uppfyllde alla gator. Framkommen till kyrkogården, steg han ur och intog sin plats i processionen. Han var äfven nu en objuden gäst, men till dessas antal räknades hundradetals personer, som frivilligt slutit sig till sorgetåget. Kistan sänktes ned i grafven. Prästen uttalade de gripande orden: “Af jord est du kommen, jord skall du åter varda“ och det var med möda, den unge läkaren förmådde hålla sig uppe, så upprörd var han.
Med Herr von Hohenhausen förenade sig Herr Doctor Grenander, Herr Rubin, Per Hindriksson ifrån Norrbottens Län och Carl Gabrielsson ifrån Östergöthlands Län”; 5:o af Hr Doctor Grevillius: ”Emot de sammansatta Utskottens beslut, som bestämmer ett minimum af hemmansvärde, hvat under rättighet att utöfva bränvinsbränning icke får ega rum, reserverar jag mig. Då man förklarat bränvinsbränning som en förmon, tillhörig jordbruket, finner jag intet skäl, hvarföre en sådan förmon skulle betagas innehafvare af de minsta hemmansdelarne, eller dem, som i värde understiga 3oo R;dr. Åboen af en sådan hemmansdel måste mer än någon annan draga dagens tunga och för sin bergning anstränga den yttersta arbetskraft; månne det vöre billigt att derunder beröfva honom tillgången till vederqvickelsen af en sup, då man låter bränvin flöda hos den bättre lottade dagdrifvare»? Eller skal! man tvinga den förre till afnämare af den senares öfverproduction? hvarifrån skall han hemt3 medel dertill? väl kan den svagare jordbrukaren genom oförtruten möda uppbryta jord för frambringande af en eller annan tunna poläter, utöfver behofvet, och med lätthet förvandla den till bränvin för sin nödtorft, men penningar för dess inköpande af den lyckligare grannen skall han ej magta anskaffa. — Skälet, sona anföres: att de små hemmansloiteine icke producera säd eller potäler Bcvilln.- samt Allm. Besv.- och Gecon.-Utsk. Utlåtande N o 5. till bränning, anser jag således vacklande. Poläter kunna produceras, penningar icke. Dessutom, månne de stora bränvins-patrnnerne endast af verka egen sädesproduction ? Man bör icke beröfva den ena medborgaren en förmon, blott för det han är fattig, och tillägga den en annan, endast för det han är rik , således icke heller tillägga bränvinsbränningsrätt åt den större jordegaren, under det man betager den mindre begagnandet deraf.
Oct. 2 A. P. 125, 175. 558 StatsUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag: i anledning ej mindre af Friherre Anckarsvärds anmärkningar vid den af Riksens Ständers Revisorer år 1822 afgifne Berättelse, rörande då verkstäld granskning af Allmänna MagazinsInrättningens förvaltning under de sednare åren, än äfven de af Friherre af Nordin och Herr af Uhr öfver berörde anmärkningar meddeldte yttranden. Sept. P. 3o3. Sept. 2. A. P. 277, 342. — i anledning af Konungens Proposition# angående upplåtande af Rosersbergs Kungsgård till Enkesäte för Hennes Maj:t. Drottningen. Sept. P. 3o3. Sept. 2 Ä. P. 5o# 87, 338. — i följd af återremiss uti frågan om expectancelön för Cornetten Friherre Casimir Sparre. —» i anledning af återremiss uti frågan om pension för Enkefru Grefvinnan Adlercreutz. —- öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande, i fråga om pension för Herr Landshöfdingen H. Järta. Oct. 2 A. P. 235. — i anledning af Konungens Skrifvelse, angående Tredje HufvudTitelns behof. Sept. P. 368. Oct. P. 559 StatsUtskottets Betänkanden, Memorial och ProtocollsUtdrag: angående verkställigheten af BiksHufvudBoken. Sept. P. 368. Sept. 2 A. P. 186. Oct. 2 A. P. 170. — i anledning af ansökning om liqvid för Grefliga Gyllenstjernska Famillens påstådda fordran, i stöd af arfsrätt efter Konung Carl VIII Knutson. Sept. P. 368. Oct. P. 43o. Oct. 2 A. P. 124. 175, 264. — om ändring i tiden till redovisningen för Statens inkomster. Sept. P. 368.
Dervid bör äfven ”anmälan, som, enligt 21 § skett, företes bevis, innefattande ”tillika de upplysningar, som för afgiftens beräknande erfordras, ” må förfalla; c) från 75 § 2 mom. orden: ”erlägge ock skillnaden "emellan den afgift, han erlagt, och den han erlägga bort, ”dock för minst en månad, och, i fall destilleringen än län”gre fortfarit, för två, tre eller flera månader, tiden beräknad "på sätt i 67 § föreskrifves,” må uteslutas; samt cl) följande, för 80 § 2 momentet antagna, nya stadgande: ”Den, som, innan han destillering enligt 20 § utöfvar, icke erlägger den afgift, som derför utgå bör, bote från "och med 3 R:dr 16 skillingar till och med 33 R:dr 16 skillingar,” må utgå. Tillika får Utskottet hemställa, att följande, i öfverensstämmelse med de om destilleringen sednast fattade beslut, upprättade förslag till formulär för mätningsoch stämplings-bevis, må varda antaget: Särskilda Utskottets Memorial, N:o 22. 5 F o r in 111 ä r till Mätningsoch stämplings-bevis å bränvinstillverknings(destillerings-) redskapen M Enkel 'j fmed fast) l panna < med löstj, bröst DubbelJ (utan J Conisk ) hatt med 00 tums Cylindrisk J ängrör Enkel \ rektifikations-apparat, I fästad vid hatten, att > sättas emellan pannan l och afkylnings-redDubbel ; skapen. Mäskvärmare. Med (utan) ång-apparat. >■ B koppar 00 00 00 00 - tn B I. t-i a O t«r o »ö >-t o ^ S ro ^ f-« P D 5' cm » 0 st. oval af 0 t. diam. 0 st. rund af j 0 t. diam. Redskapens rymd är stämplad å pannans jjjj^grsta jg]}—00. På panna, hatt, mäskvärmare och rektifikations-apparat åsatt min namnstämpel, årtal och ordningsnummer.
Vet någon något medel, som kan säkert, och om möjligt för alltid, utrota några missprydande hår i ansiktet? Tacksam för svar vore Ebba v. E. N R: 730. Huru kan en bra och praktisk resväska F Ö R herrar häst sys? Éagnh. N R: 731 Uti Idun n:r 2G, förekommer en uppsats om strykning. Undertecknad beder att å veta, huru mycket 10 öre hvitt vax och 10 re borax äro I vikt. E. W. N:. Härmed frågas om det på något vis kan anses oegentligt eller orätt, att undertecknad, som är 34 år, har allvarliga tankar på en 18 ärs mö? v. s., är icke åldersskilnaden — 16 år — för mycket? Östgöte. N R: 733. En flicka, som efter sin nyss aflidne far (modern förut död) ärft 12,000 kr., ber någon välvillig person vara nog god och upplysa henne, hvar hon bäst skall placera dessa pengar, att de ränta af sig så mycket som möjligt, men framfor allt att de säkert, ty dessa 12,000 är det enda hon eger. _ Hos enskild person vill hon ej hafva dem. Ä r det månne bäst att placera dem i en hank? I s å fall i hvilken? Eller köpa papper därför? I så fall hvilka? För ett svar, välbetänkt och utförligt, på dessa alla frågor blir oändligt förbunden Amelie K. N R: 734. En ung gymnast, utbildad vid 2:ne framstående gymnastikinstitut, vill härmed utbedja sig råd af välvilliga och välvisa peroner för sin framtid. Hon har nämligen ej för afsikt genomgå Central-institutet, utan i stället söka sig anställning utomlands — helst vid någon pension för språk-kunskaps inhemtande mot lemnande af gymnastik i utbyte. Sedermera är hennes tanke fortsätta längre bort i fjärran med gymnastiken. Gif nu ett godt råd till en ensam stående flicka, som behöfver söka sin utkomst — hvilket är bäst: att Centralen eller som hon själf tänkt sig saken? Ställer Fredr: Bremer förbundet med platsanskaffande, om man förtroendefullt lemnar sin närmaste framtid i dess hägn?