Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle detta försök till jemkning fruktlöst aflöpa, ukrvälje Ständen en Nämd, 4043 Den 10 October Nämd, sädan som den i RegeringsFormens 69 § be, skrifwcs, och er hälle, i sädant afseende, det Utskott, till hwars handläggning wälet hört, den förstärkning, att Lcdambtcrnc blifwa Trettio af hwarje Ständ; ägandes detta sälunda förstäikta Utskott att med Riksens Ständers rätt den twistrga frägan afgöra. §- 74- Efter: h warom serskildt: i Re, gerings-FormenS 69, 70 och 71 Tilläggning wid flutet: Mm är frägan af säban beskaffenhet, att den ej kan förfalla, Hänge som i 72 Z stadgadt är. §- 75> Gtyliseras salunda: Allt hwad Riksens Ständer efter granskning godkänt eller lemnat oan, märkt, bör anses haswa wunnit llaclmrZe i afseende pä det granskade, och ingen np, till answarighct förbin, bande granskning af npa Ständer i samma mäl wara tilläten. §- 76. Efter: eller någon Corps tillagges: Militär eller Civil, eller ock nägon mes nrghet, af hwad namn den wara mä, antingen af e, gen drift eller med anledning af befallning m. m. §. 77. Efter orden; Ejma Riksdagsman: nägon tid. Ester; Den 10 OctoKer. 4049 Efter: Ledamö t e r i nstä m t: Lage sig dock ingen häraf anledning till frikallelse frän det Fbrfattare-answar. som Regerings-Formens 84 § och 2 Mom. 29 § af denna Riksdags - Ordning utsätta. Efter: Domaren säd ant skäL i gt..p r ä fw a t: sä ivida han ej ä bar gerning gripen warder. §. 78. §:n börjas med ett nptt moment, sä ledande:
Nådig befallning är meddelad i Kongl. Circulairet den i3 Februarii i83o, lemnar Konungens Befallningshafvande tillräcklig myndighet, att förekomma deras olagliga kringvandringar, finna Utskotten några serskilda inskränkningar i afseende på förpassnings meddelande för bemälde så kallade Vallackare, hvarken af liehofvet påkallade, eller med rättvisa förenlige. Den af Johannes Andersson äfven framställda önskan, att Konungens Befallningshafvandes rättighet, att åt vissa pålitlige, förståndige och bofaste män öfverlemna utdelning af pass på serskilde ställen inom Länen, måtte upphöra, anse Utskotten så mycket mindre förtjena afseende, som detta ändamålsenliga stadgande bereder beqvämlighet för aflägse från Landshöfdingesätet boende invånare, hvilka eljest voro nödsakade, att antingen företaga serskild resa för anskaffande af pass, eller ock genom Ombud besörja derom, hvilket skulle föranleda besvär eller onödige utgifter. 5:o Om än Utskotten icke fullkomligt kunna dela Nils Månssons och Gustaf Gustafssons mening, att personer af högst tvåtydig frejd vanligtvis begagnas såsom Lumpsamlare, lärer likväl icke kunna motsägas, att de, som egna sig åt detta yrke, icke sällan äro sådane, som genom eget förvållande, fylleri, oduglighet, o. s. v., kommit på obestånd. Vid valet af dylike handtlangare, torde behörig uppmärksamhet hos vederbörande Pappersbruksidkare stundom blifvit åsidosatt, och då i öfrigt lättja, fylleri och oduglighet icke egentligen medföra vanfrejd, lärer det icke vara sällsynt, att personer, som gjort sig skyldige härtill, undfå bevis om oklandrad frejd. Genom ett derpå grundadl lumpsamlarepass erhåller en sådan, eller tilläfventyrs en ännu sämre qvalificerad person rättighet, att i flere Län kringstryka under förevändning att sköta sitt yrke, fastän lumpsamlingen stundom torde vara endast täckemantel för helt andra afsigter.
Se vidare Stats-, Bevillning»-, samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 19. — af d. 18 Juni 1842, angående underdånig anhållan om nedsättande af en komité för revision af, samt om vidtagande af de åtgärder, som på grund af ifrågavarande komités utlåtande, kunna finnas tjenliga för åstadkommande af en sann och lefvande folkbildning. II. 123. IL 121. Se vidare Stats-, Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 19. Folkskoleväsendet, om anslag till dess befrämjande åt Grefve T. ltudenskjöld. Se ltudenskjöld. Folkskolenndervisningens befrämjande, om personliga skyddsafgifteus anvisande till. II. 119. 11. 123. Se vidare Stats-Utskottets Memorial N:o 3; Bevillnings-Utskottets N:o 5, och Stats-, Be vil 1- ningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets N:o 19. Folkskolorna och Församlingarne, angående kristendoms-undervisningens besörjande i. VIII. U. 114, 125. — angående uteslutande begagnande af Doktor Luthers lilla katekes såsom lärobok vid kristendoms-undervisningen i, m. m. I. 507. IL 509. VII. B. 442, 447, 521. Å. 528. Vin. U. 114, 125. — att fruntimmer företrädesvis matte komma i åtanka till bestridande af undervisningen i, I. 334, 381. R. 384 Se vidare Stats-, Be - 69 villningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 19.
Det borde likväl vara tillräckligt af mig ådagalagdt, och jag hoppas, att jag skall anses trovärdig, då jag försäkrar Hr Danckwardt, att Utsk. icke upptagit hälften af hvad Utsk. hort upptaga, om man följt motionärernas framställning. Men detta kan möjligen ändras, då återremissen kommer till Utsk., och jag skall söka att på allt möjligt sätt tillfredsställa Hr Danckwardt i detta fall. Uti motionerna från EondeSt. har i delta afseende blifvit sagdt allt, hvad sägas kan. Man har sökt fästa it (presentationens hela uppmärksamhet på detta, och Utsk. har enhälligt varit af den öfvertygelse, som derom i betänk, blifvit yttrad. Jag häri detta fall ej varit af skiljaktig tanke. Det förundrar Hr Danckwardt, att jag, ehuru jag ej gillat Utskrs betänk., ej dervid fogat någon reservation eller ett särskildt förslag; men min enskilda åsigt har varit den, att då ett Utsk. inom sig ej kunde blifva ense om ett förslag och de personer, som saken närmast rörde, yttrade ett bestämdt misstroende till dé auetoriteter, som skulle komma att handhafva ett sådant förslag, hade det varit orätt att framlägga detsamma. Det är på sådan grund jag ytterligare framställer min önskan, att Regeringen måtte inse, att det är från dess sida, som förslaget bör göras; ty Hr Danckwardt känner alltför val de enskilda omständigheter eller, om jag så får uttrycka mig, de enskilda afsigtcr i flera afseenden, som skulle göra sig gällande vid ett betänk., utgående från ett Utsk., som är sammansatt af ledamöter från 4 Stånd. Det är så många olika interessen, som dervid komma i fråga, att de ej kunna förlikas, om man ej vet, att Regeringen med fullkomlig kraft omfattar ämnet. Jag har med full kännedom af detta förhållande dragit mig tillbaka och endast sökt att icke blifva comprometterad. Jag skall alltid söka att, så långt jag förmår, göra min tanke gällande; men finner jag, att den ej kan vinna pluralitet, kommer visserligen icke något förslag från mig. Hr Grundelstjerna: Jag har begärt ordet i anledn. af Gr.
December 1680, della nådiga löfte likväl icke gått i fullbordan, hvadan ock desse rusthålls-innehafvaie icke allenast varit nödsakade att årligen efter markegångspris lösa omförmälda dagsverken, utgörande ett antal af 30 på hvarje rusthåll, utan äfven varit i mistning af lösen för de dagsverken, som de till rusthållet! anslagna augmentshemman måst utgöra och hvilka förbehållits kronan; i anledning hvaraf blifvit föreslaget, det bemälde rusthållare måtte ej mindre hädanefter frikallas från den dem hittills ålagda dagsverksskyldighet, än ock berättigas att, oafkortadt och utan afdrag för dagsverks-skyldighelen, uppbära den för rustningen anslagda augmentsränla[; och ehuru förevarande ämne då ännu icke vunnit den fullständiga utredning, att Rikets Sländer derpå kunde grunda ett tillförlitligt omdöme, huruvida den sålunda gjorda framställningen försenade afseende, ansågo sig Rikets Ständer likväl, när ofvan uppgifna förhållanden syntes antyda, att rusthållarne i Kungsörs län äro, i hänseende till rättigheter och skyldigheter, försatte i annan och sämre belägenhet, än rusthållarne i öfriga delar af riket, böra hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att, efter det vederbörande blifvit hörde och så framt omförmälda. till rusthållarnes förmon väckta, förslag funnes rättvist och billigt, Kongl. Maj:t täcktes vid en kommande riksdag till Rikets Ständer aflåta nådig proposition i ämnet. Kongl, Maj:li Nåd.
ProtocollsUtdrag, Ridderskapets och Adelns, om bifall till BancoUtskottets Betänkanden, rörande 1:0 förändringar vid Sedelutgifningen från Banken; 2:0 Lånebiträde från Banken till Uddevalla Stads Kyrka; 3:o understöd från Banken till uppbyggande af Lärohus uti Städerne Calmar och Skara; 4:o till Bankens Archiv aflemnat Biographiskt arbete af BancoCommissarien C. G. Silfverstolpe, 1 5o.— om gillande af LagUtskottets Betänkande!!, angående så väl det af Kongl. Maj:t i Nåder framställde förslag till ny ConcursLag, som beträffande ändring af nu gällande formulaire till Borgenärs Ed, dito. — om gillande af Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Betänkanden, rörande 1:0 bidrag till fattigförsörjningen af Torpare, Dagkarlar, Backstugu-sittare, m. fl.; 2:0 Westerbottniska Allmogens Seglatiorisfribet; 3:o förändringar uti Skjutsväsendet och de i detta ämne utkomue nu gällande Författningar; 4:o upphäfvande af den författning, som påbjuder hvart 5o Tunnelands plantering med träd på Slättbyggden i Skåne; 5:o inskränkning i exclusiva privi - 228 legiers meddelande; 6:0 yrkadt förbud emot. införande af Utländskt Bomullsgarn; 7:0 vidtagande af vissa anstalter till besparing af SkogsEfFecter, och 8:0 skyldighet för Götha-CanalBolag att besörja underhållandet af de vägstycken i Skaraborgs och Östergöthlands Län, hvilka tillhört sådane Hemman, som genom Canal-anläggningen blifvit indragne, 151, i5a.
"Rättvisan kräfver onekligen att den mistning af boslälls-inkomster, hvilken en tjensteman måste vidkännas under företrädarens fardagslid, framdeles ersättes honom och att han, oaktadt han blifvit befordrad, får åtnjuta den rätt man i allmänhet har till fardags-förmonernas beräknande från den tid, då tjensten lemnäs, helst efterträdaren ej kan hafva skäligt anspråk på tillträde af ny indelning, i annan mon, än lian är pligtig att lemna den, han redan innehafver, och den förre eljest kan komma att längre tid tjena ulan boställs-inkomsler, som oftast utgöra den väsendtligaste delen af löneförmonerne; men jag tror att lagstiftaren bör, vid bifall af detta kraf, icke allenast söka förekomma alltför täta ombyten af boställsinnehafvare, utan ock tillse att den, som redan vidtagit nödige åtgärder och nedlagt kostnader för boställets mottagande, ej beröfvas fördelarna deraf, samt att en tillträdare får tillräckligt rådrum för anskaffande af arbetare och inventarier m. m. vid sitt nya boställe. Utskotten hafva dock icke lagt någon vigt härpå, utan blott föreslagit att itta momentet af 55 § i Kongl, militiae-boställs-ordningen måtte utbytas mot ett stadgande af detta innehåll: "tjensteman, som, innan tillträdesdag inträffar, afskedas, befordras, transporteras eller på annat sätt skiljes från hemställning, hvarmed boställe åtföljer, tillträder icke bostället, utan skall den, ”sorn efter honom till beställningen befordras, detsamma tillträda, med skyl - * Lagsamt Allni. Besv.- och Ekon.-Utskoltens Betänkande, N:0 39. ”dighet att ersätta den förre så väl boställets uppskattningsvärde, efter afdrag ”af boställs-räntan för den tid, han, genom dennes afgång från beställningen, ”kommit i förtida besittning af bostället, som ock den trädesoch bruknings''kostnad, han kan hafva vid detsamma an vändt.’'
Grosshandlaren Berg, sorn hufvudsakligen förenade sig i detta yttrande, tilläde derjemte, att, då det å hela lånesumman inkomna anbudet icke funnits antagligt i anseende till flera i detsamma förekomna betungande vilkor, han hade önskat, att det af Enskilda Banken gjorda anbudet å 5 å 6 millioner icke blifvit förkastadt, utan att Fullmäktige derförinnan sökt bereda någon nedsättning i den äskade kapitalrabatten och dymedelst göra detsamma antagligt, hvarigenom Riksgälds-kontoret, åtminstone under den närmaste framtiden, kunnat blifva oberoende af de eventualiteter, hvarmed den politiska ställningen i Europa syntes hota; och hade en sådan åtgärd för öfrigt icke lagt hinder i vägen för antagande af den genom Rikets Ständers Banks Vexel-deputerade erbjudna krediten. Såväl under Fullmäktiges sammanträde den 12 November som vid de derpå följande sammankomsterna den 19 och 26 i samma månad förekommo flera särskilda förslag dels att genom Rikets Ständers Banks bemedling, i händelse af behof, erhålla tillfällig försträckning, dels att a utrikes ort anskaffa kredit, för att kunna begagnas genom derå utställda vexlar under afvaktan af den allmänna penningeställningens förbättrande eller upphörandet af de politiska förvecklingar, som, i förening med andra omständigheter, försvårade lånevilkoren. Vid det förhållande att, efter nu uppgjorda förslagsberäkningar öfver Riksgälds-kontorets disponibla tillgångar under första månaderna af år 1864 samt Kontorets utgifter under samma tid, Kontoret ansågs under nämnde tid icke hafva behof af en sadan tillfällig kredit, fingo dock de derom väckta förslagen förfalla.
Vidkommande de af Prosten Tellbom, i nämnde hans förklaring omförmälda, till Konsistorium insända 18 sk. 10 rst Banko, så vill Konsistorium tillse, att dessa medel blifva Westerås Gymnasii premiekassa behörigen godtgjorda. Med djupaste undersåtliga vördnad, trohet och nit framhärdar, S t o r m ä k t i g s t e, A 11 e r n ä d i g s t e Konung! E d e r s Kongl. M a j: t s underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, G. H WÄSSER. J. C. Wulff. E. G. Björling. J. F. Norman. Westerås Domkapitel den 12 Februari 1848. J. TV. Sjua-vist. 58 458 — Konsistorie-Notarien G. Törnstrands förklaring öfver 1847 års Revisorers anmärkningar vid Westerås Konsistorii räkenskaper. Till Högvördiga Domkapitlet i Westerås! Till följd af Domkapitlets befallning att inkomma med förklaring i anledning af de i Rikets Ständers Revisorers år 1847 afgifna Berättelse, angående verkställd granskning af Stats-verketsrsamt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, förekommande anmärkningar vid Konsistorii räkenskaper, får undertecknad härmed afgifva, följande förklaring: l:o Räkenskaperna hafva årligen varit inbundna i ett band, försedda med register och nummerföljd. Om någon annan ordning, än den, som i detta hänseende blifvit följd, skulle anses vara af nöden, torde föreskrift derom lemnäs alt tjena räkenskaps-förarne till efterrättelse. 2:o Redovisning förde, enligt interimsstaterna af år 1819 och 1833, till Lärarne vid Elemenlar-läroverken ij Stiftet anvisade anslag, bar aldrig blifvit infordrad. Att Lärarne icke lära underlåta uttaga sina löne-andelar, torde innebära nog garanti. För sin egen säkerhet, har undertecknad alltid tagit löntagarnes qvittenser öfver utdelningen, och äger dem i sin värjo.
Mo menterne oförändrade. 6:0. Jnkeresscn ä de 2:ne Län, Hans Ercellence, En af Rikets Herrar f. d. General.Gouverncurcn m. m. Herr Grefwe E. Ruuth innehar, och hwilka Jnteressen ärligen utgöra Tio Tusende Serhlin - 2 592 Den 12 Augusti. lingen, som är utlänt, ock) hwilken ränta ärligen erlägges med Sex Tustnde Riksdaler Specie. Allt hwad som kan inflyta uppå i3ox ärS ännu adetaide KrigsSärd - s §. Riksgälds - Contoiret kommer, pä lika sätt svin hittills, att bidehallas wid rättigheten, att uti Banken mot Ewa procents! Ranta under Discontwillkor nyttja en witz Summa, hwilken, i stallet för 6os,ooO R:d. hwartil! den förut warit bestämd, nu mera, wid pakommande behof, fär utsträckas till En Million Riksdaler Specie, hwaraf 400,000 Riksdaler cgenteligcn komma att begagnas till inlösen af Credit,Sedlar. 3 §- Alla genom Sjö-TullsUppbörden. inflykande Wexlar komma att aflemnas till Riksgälds - Contoiret emot ersättning ester den Cours, hundrade Åttatio Riksdan lek Banco. 7:0. Restantierne uppå «8oZ ärs Krigsgärd samt Bewillningen för 1812 tilr lika med hwad som för >8n och föregående arén kan inflyta. 2 §.
Om man, å den ena sidan, icke kan undgå alt erkänna rättvisan och billigheten al sistberörde Förordningar, hvarigenom skogsegare befriades från de band, hvarmed de, till uteslutande förmån för vissa näringar, varit fjetlrade, så kan, å den andra sidan, det icke eller nekas, att det ändamål, sorn afsågs med den ofvanomförmälda delningen af de tillförene under det allmännas vård stående skogarne, tågsamt Allm. Besv.- och Ekonomi-Utskottens Betänkande, Af 29. eller införandet af en bättre hushållning med dessa skogar, helt och hållet förfelats; alt tvärtom de flesta skogstrakter, som, till följd af 1824 års Förordning, blifvit mellan enskilde fördelade, redan äro till större delen ulhuggne, utan att någon den ringaste omsorg blifvit egnad åt deras återväxt; och i allmänhet, att den sorglöshet, hvarmed skogarne, utan allt afseende på framtida behof, öfverlemnas till sköfling, lemnar föga hopp om att den medgifna friheten, åt sig sjelf lemnad, skall leda till en ändamålsenligare skogshushållning. Bekymret öfver detta skogarnes förhärjande har väl, jemlikt Rikets Ständers vid 1847—1848 årens Riksdag fattade beslut, föranledt till stadganden derom, all bidrag af Skogsplanterings-kassan skola lemnäs att af Hushåll ni ngs-Sällsk a perne i länen användas, dels, efter jägeri-betjeningens hörande, till utdelande af premier åt personer, hvilka, genom plantering och synnerlig vård örn skogen, gjort sig af en sådan uppmuntran förtjente, dels för tillhandahållande af skogsfrön, dels ock för spridande i allmänhet al Ijenliga skrifter och underrättelser om en förbättrad skogshushållning; men huru litet härigenom blifvit vunnet för det afsedda ändamålet, huruledes de sålunda erbjudna tillfällen lemnäs obegagnade samt skogarnes ödeläggelse och vanvård fortgår, inhemtas genom de af Konungens Befallningshafvande afgifne och offentliggjorde embelsberältelser.
Sedan Kongl. Maj:t beslutit, att till Rikets Ständer aflåta Nådig Skrifvelse, angående beviljande af ett Bancolån till fullbordande af nya Bi Bih. t. Rikt St, Prot, 1, Sami, itlj, a:a Band, | 4 Om Bibliothehbyggnaden i tUpsala. bliotheksbyggnaden vid Upsala Universitet j upplästes nu till justering berörde Skrifvelse, hvilken, uppå Stats - Secreterarens och StatsRådets underdåniga tillstyrkande , af Kongl. Majit i Nåder gillades, och skulle till hvarje Riks-Stånd , på vanligt sätt , öfverlemnas. Ut supra. Ex Protocollo T/i. v. Baumgarten. Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, angående ett Lene b it rade till fullbordande af nya Bibliotheks - byggnaden vid Upsala Universitet; Gifven Stockholms Slott den 4 Juni i 182 3- tios Kongl. Maj:t har Consistorium Academicum i Upsala, genom dess Canceller Hans Kongl. Höghet Kron - Prinsen , i underdånighet anmält , att den år 1817 derstädes påbörjade nya Bibliotheksoch Akademi-byggnaden , på hvars uppförande redan en kostnad af 105,005 R:dr blifvit använd, för det närvarande är i saknad af de till dess fullföljande erforderliga medel, hvilka till arbetets fullbordande på 2:ne år förmenas uppgå till ytterligare en Summa af 50,000 R;dr.
563 egendomar ej skulle blifva den minsta, så ligger det i sakens natur, att, äfven om en sådan fullt rättvis fördelning af alla skatter å jorden kunde för närvarande åstadkommas, skulle likväl, till följd af olika bördighet och odlings-tillfällen, dessa sednares mer eller mindre kloka begagnande, nya eller lättade utvägar till afsättning, med flera omständigheter, som verka på egendomars afkastning och värde, inom en icke aflägsen tidrymd åter hafva uppstått ganska betydliga missförhållanden i skatte-beloppen vid jemförelse mellan särskilda egendomar; i betraktande hvaraf Rikets Ständer instämma i den af förbemälde Kommitterade yttrade åsigt, att det icke låter sig göra att med fix skatt å jord-egendom åstadkomma dess ständigt fortfarande jeinlika förhållande till hvarje skattdragandes inkomster, som likväl utgör rätta grunden för all beskattning. Om således de stä dse upprepade klagomålen öfver grundskatternes oj emna fördelning och de vid hvarje Riksmöte i detta hänseende förnyade framställningar skulle förtjena behjertande, torde något annat sätt att för framtiden afhjelpa dessa olägenheter — så framt icke Staten skulle helt och hållet efterskänka denna inkomst — ej finnas, än att medgifva de skattskyldige rättighet att, genom erläggande till Staten af räntornas efter vissa grunder bestämda kapital-värde, friköpa jorden från grundskatt, eller, med andra ord, grundskatternes kapitalisering. Af de emot detta förslag vid föregående tillfällen framställda anmärkningar, har den, som hämtats från Statens financiela förhållanden, i främsta rummet tilldragit sig uppmärksamhet, i det den åsyftade att framhålla omöjligheten för Staten att undvara grundskatterna, som utgöra icke allenast en till beloppet betydlig, utan äfven den under alla omständigheter säkraste af dess inkomstkällor, då deremot de indirekta skatterna kunna, till följd af tillfälliga förhållanden, vara underkastade betydliga omvexlingar. Härvid synes dock åtskilligt vara att erinra.
Enär ulredt är, att genom en om hösten år 1845 inträffad orkanlik storm och våldsam sjögång den med stor kostnad för Wisby stad uppförda öfverbyggnad å vågbrytaren blifvit förstörd, samt de arbeten, som, till densammas förstärkande i grunden och 2:ne nödiga landtarmars grundläggning, påbörjats, måst, i anseende till bristande medel inställas, hvarigenom fara är för handen, att, derest statsanslag icke skyndsamt erhålles, så att hamnhyggnads-arbetet kan fortsättas och fullbordas, vågbrytaren inom kort förvandlas till ett stenref, som kommer att stänga hamn-inloppet, linner Utskottet, i betraktande ej allenast af ortens obestridliga behof och fördel af en säker hamn vid Wisby, utan ock af den stora vigt för sjöfarten i allmänhet, att den i dessa farvatten blottställda seglaren kan i berörde hamn söka skydd mot nordvestiiga stormar, sig ega fullt skäl tillstyrka Rikets Ständer att bifalla det af Kongl. Majit i förevarande hänseende äskade anslag; men på det alt, så vidt möjligt är, säkerhet för det allmänna må vinnas, att (let med anslaget afsedda ändamål uppnås, anser Utskottet staden böra, innan anslaget, derest det beviljas, utfås, förbinda sig att sätta den inre hamnen till 13 fots djup i fallfärdigt skick. Utskottet hemställer alltså, att till fullbordande af hamn-byggnaden vid Wisby medelst vågbrytarens förstärkning och 2: ne landtarmars grundläggning, Rikets Ständer må bevilja ett anslag af 84,625 R:dr, att från Riksgälds-koatoret utgå, med vilkor dock, att, innan anslaget utbekommes, staden förbinder sig att försätta den inre hamnen till ett djup af 13 fot i fullfärdigt skick. 4 Stats-Utskottcts Utlåtande, N.-o 163. 2:o Till is tån ds ättande af öfverbyggnaden å ena hamn-armen vid Cimbritshamn 14,930 R:dr.
Första yttrandet, eller det, som finnes vid slutet af sidan 1. Lades, med ogillande af motiveringen, till handlingarne, och lät Ståndet vid yttrandet bero. Andra yttrandet, eller en inbjudning till Borgare-Ståndet. Denna inbjudning antogs. Tredje punkten. Lades till handlingarne. Sista punkten eller hemställan. Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 65, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande Konstitutions-Utskottets i Memorialet, N:o 58, afgifna förslag lill ändring i 14 § 4 och 5 momenten Riksdags-ordningen. Härvid förekommo: Första yttrandet. Lades till handlingarna. Andra yttrandet. Borgare-Ståndet vidblef sin mening, och Utskottet förelädes att uppsätta erforderlig voterings-proposition. Bik. till R. St. Ståndet att frånträda sitt förut i ämnet fattade beslut och förena sig uti hvad Preste-Ståndet i förevarande fråga beslutat; 10:o. Utskottets hemställan godkändes; hvarjemte Ståndet lade till hand lingarne Utskottets yttrande, nederst å pag. 6; H.o. Utskottets anmälan lades till handlingarne; 12:o. Utskottets hemställan, alt från Riks-Slatens nuvarande äldre anslag för Folkskolorna måtte afräknas och till Kronan indragas vissa specificerade poster m. m., äfvensom Utskottets tillstyrkan, att anslaget för Pedagogier och Folkskolor måtte bestämmas till en sammanlagd summa af 49,000 R:dr H:mt, ldefvo af Ståndet godkände; 13:o. Utskottets hemställan bifölls; 14:o och 15:o. Utskottets yttranden lades till handlingarne; 16:o. I anledning af Utskottets hemställan, biföll Ståndet hvad under litt. c af 65 punkten i Utlåtandet N:o 123 blifvit tillstyrkt, eller att