Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
En värd ledamot har kallat detta betänk, barbariskt. Jag vill icke neka att han kan hafva skäl dertill. Jag har hört Ekon.Utsk. i många fall klandras för uppställningen af detta betänkande. Jag tillstår också alt med den kännedom man äger 0111 vårt presterskap, borde man hafva kunnat vänta af dem mera motstånd, an iatr tror mig känna alt detta betänk, mött inom PresteStåndet. fo O o . Likväl skulle jag tro att det är mera fran en politisk statsekonomisk synpunkt, än från den rent religiösa, som man betraktat frågan. Jag delar deras tanke, som motsätta sig detta betänkande. Jag tror icke att i religiöst afseende ringaste våda kan uppstå genom Judarnes emancipation, lika litet sorn jag deraf befarar någon våda för samhällets politiska bestånd. Den laglydnad och mora lite, som finnes hos en nation, så utstött från samhällena, som Judarne äro, visar att deras moraliska förhållande både såsom enskilde och statsborgare står i omvändt förhållande till det betryck de lida hos åtskilliga folkslag. Sålunda skall man finna, att Judarne uti Asien och Afrika icke innehafva den moraliska ståndpunkt, som uti de frisinnade länderna af Europa och Amerika. Det är denna sanning, för hvilken man icke bör blunda, som bort ligga lill grund för all lagstiftning rör:de denna nation. Jag delar deras tanke, som tro att det icke står tillsammans med en Stats värdighet att så behandla detta folk, som Utsk:o velat att det skulle behandlas. Jag får erinra alt Utsk:n förbisett den vigtiga grundsatsen, som bjuder alt icke onödigtvis påkalla det Kongl, veto, och är det äfven på denna grund jag anser att R. o. Ad. för dess del gör rättast att afslå betänk., på det att icke K. M. emot al - Den i!\ April f. m. 343 Ja fyra Ståndens åsigt må komma att ogilla R. St:s på detsamma grundade beslut. Hr La gergren, Anders:
Regerings-Formen, rörande åtskilliga till förstärkt Stats-Ulskott hänvisade frågor. IX. 6. A. 9. U. 182, A. 185. ( 34 ) Constitulions-Utskottels Memorialer, Belänkanden och Utlåtanden. — N:o 15. lill Kikels Sländer, med förslag lill ändring uti 36 och 43 §§. Riksdags-Ordningen, rörande sammansatta Utskott. VIII. B. 595, 620. IX. A. 10. U. 182. A. 185. — N:o 16. lill Rikets Stäuder, med förslag till ändring i lista mom. 49 §. Riksdags-Ordningen och 56 §. lista mom. Regerings-Formen angående motioner. — Nio 17. till Rikets Ständer, med förslag till eli tillägg i 59 §. Regerings-Formen och 27 §. lista mom. Riksdags-Ordningen rörande propositionen om Statsverkets tillstånd och behof. VIII. B. 595, 620. IX. 10. A. 17. — Nio 18. till Rikets Ständer, med förslag till ändring i 3 mom. 14 §. Riksdags-Ordningen, rörande grunderna för rnstbetåkningen vid riksdagsmannaval i städerna. IX. B. 55. A. 76. — Nio 19. lill Rikets Ständer, med förslag till ändring i lista morn. 14 §. — Nio 20. till Rikets Ständer, i anledning af återremisserna af de uti Memorialet Nio 9 afgifna förslag lill ändringar och tillägg i 28 §. Regerings-Formen. IX. B. 55. A. 77. — Nio 21. till Rikets Ständer med förslag lill voteringspropositioner i anledning af Riks-Slåndens olika beslut, rötande de uti Memorialen Niis 7 och 10 afgifna förslag till åtskilliga ändringar i grundlagarne. — Nio 22. till Rikets Ständer, i anlednine af återremisser af Consliiuiions-Uiskoliets, uti Memorialet
Hushyra samt ersättning för viii Beli ljus till Cöhiré-Åmiralen tr. af Klint, för dess Contoir i och föt fortsättningen af Sjö-ChartasWerket, likmätigt Kongl. Brefven den 22 Jaiiuärii l8ii. den 18 Junii 1818 och den 9 Lebr. 1819 i hvilkert utgift förändrar sig ef ter Markegåhgert å berörde Artiklar, men för år 182 i utgjort 202 R:dr 16 sk; samt 3:0; Ersättning till Trädgårdsmästaren vid f. d. Kongl. Trädgården Nils Fogelström, för, å Lön åtnjutné 12 Famnar Wed, å 5 R:dr; tiliéarrlmänS 6d ftjdr örn året, i följd af Kongl: Brefvet den 22 Sept. 1813, hvarförutan E; K. M.; genom särskilde Nådige Skrifvelser anvisat å Titelns besparingar fett årligen beviljadt arfvode åt den Tjensteman i Kongl.
Utskottet, som på nu anförda skäl funnit sig hvarken i ett eller annat hänseende kunna understödja motionärens framställningar om upphäfvandet eller förändrandet af hvad Rikets Ständer, angående fonden för Hjelmare kanaloch slussverks framtida underhållande, beslutat och förordnat, hemställer alltså, att dessa framställningar icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 13 Mars 1851. STOCKHOLM, tryckt hos isaac marcus, 1851. Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 79. 1 N:o 79. Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Mars 1851, kl. 10 f. m. Utlåtande, i anledning af åtskilliga, vid tillämpningen af siadgandena rörande staden Wexiös bygg*- nadslån förekomna, frågor. (Rg:s Afd.) I afseende på de uti Kongl, brefvet den 18 December 1843 stadgade, och i 32 § af nu gällande reglemente för Riksgälds-kontoret införda, vilkor och bestämmelser rörande det låneunderstöd af 240,000 r:dr, som för staden Wexiös återuppbyggande, efter den, staden sagde år Öfvergångna, eldsvåda, blifvit i nåder beviljadt och till utgående af dåvarande mindre kreditiv anvisadt, har Stats-utskottet, genom dels erhållna remisser från Riksstånden, dels fullmäktiges i Riksgälds-kontoret till Utskottet aflåtua skrifvelser, fått emottaga här nedan anförda framställningar, hvilka Utskottet ansett sig böra i ett sammanhang behandla och underställa Rikets Ständers afgörande. 1:0. Angående rättighet för Byggnads-kommittéen att till ytterligare låneunderstöd använda eli ut gifve t, och efter ullåningsterminem förlopp återbekomma, byggnadslån. Sedan regementsskrifvaren vid Kronobergs regemente, kapitenen F. G. Klingström, under September månad 1849, till Byggnads-kommittéen i Wexiö återbetalt den honom tilldelade lånesumma, 7,500 r:dr, samt kommittéen utaf de sålunda återbekomna medlen beviljat förre fångknekten J.
St:s beslut i frågan om liqvid af cabinetlscassans skuld skall erhålla följande lydelse: ”R. St. anvisa å Riksg.cont. ett årligt anslag af 100,000 i-:dr att intill nästa riksdag utgå lill reglerande af cabinettscassans skuld, med föreskrift för fullmäktige i Riksg.cont., att till amortissement och räntebetalning öfvertaga det lån, stort 5o,ooo pund sterb, som för Colonial-departementets räkning år i83ö blifvit hos W. Smith, Paine & Smiths i London upplaget, roen till cabinettscassans disposition öfverlemnadt, och hvaraf för närvar, återstå 3o,ooo pund sterling. De medel, som öfverskjuta hvad till berörde liqvidation årligen erfordras, öfverlemnas till Utrikes-departementets disposition för bestridande af cabinettscassans ränteoch skuldalbetalningar. Med hänseende härtill anhålla R. St. hos K. M. i underd., att det contrnct, som blifvit upprältadt mellan Colonial-deparlementel och handelshuset i London, äf - 473 Den 3o April f. m. vensom de infriade obligalionsoell ränfe-coiipons 5 nämnda lån måtte till fullmäktige i Riksg.cont. öfverlemnas. Derjemte och på det alt R. St. måtte förvissas, att de sålunda vidtagna åtgärder ledt till det åsyftade ändamålet, må R. St. i und. anhålla, att K. M. täckes till R. St. vid nästkommande riksdag låta öfverlemna uppgift å cabinettscassans ställning.” Efter voteringens slut, befunnos rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 82. Mej — 177. Hr Munck af Rosenschöld: Jag reserverar mig så väl emot sista beslutet i afseende på contra-propos:n, som emot beslutet i liufvudsaken. Hr Dalman, Willi. Fredr.:
Jusrjti$RevisioesExpedition8 inkomster af Expeditionslösen, och hvilken minskning till äfventyrs i framtiden skulle fordra nya Statsanslag. 3:0 Af Herr Prosten Ostberg, som ensett det skäl för Utskottets' tillstyrkande, som hemlats af de ägtenskapssökandes Besvär och kostnader , icke vara gällande, dels 73^ LagUtskoteets fietänknutlen. derföre att giftermål emellan Syskonebarn af ringare Folkclassen sällan ingås, dels ock att de merendels grundas på ceconomisk© considerationer, hvarigenom de inom SlagteD vilja behålla någon från förfådren lemnåd fastighet ödslad , eller ock genom ökad förmögenhet å ömse sidor, öka dess vigt och anseende. 4',o Af Herr Prosten Forssander, sons förenat sig med Herr Professoren Doctor Thyselius, att Syskonebarn utom Konungens tillstånd icke må ingå ägtecskap med hvarandra; men deremot ej funnit skäl tillstyr, ka befrielse från lösen för Kongl. Majz.ts. nådiga Resolutioner, heldst Sökande af allmogen njuta den förmån tillgodo, att från ChartgeSigillataa afgiften vid dylika ansökningar vara förskonade. I anledning af desse särskilda anmärkningar, har Utskottet åter till pröfning företagit frågan om befrielse för Syskonebarn, att vid tilltänkt äktenskap dertill söka Konungens tillstånd, och får Utskottet dervid yttra den öfvertygelse, att den framståld© vådan för sedligheten, i händelse detta hin» der för sådane äktenskap undanröjes, icke är att befara. Möjligheten att med hvarandra ingå giftermål, blefve derefter för Syskonebarn ej närmare, än den förut varit, ty allmänheten är vand dervid, att tillstånd till ågtenskap i dessa fall aldrig nekas af Konungen, äfven om lagrande mellankommit. Syskonebarns förhållande till hvarandra är dessutom icke af den be«kaf - Lagutskottet! BttånkanAeit. 737 fenhet, att sedlighetens bibehållande fordrar i afseende på dem särskildte försigtighetsmått
Jag skulle visserligen icke hafva någonting emot, om den förevarande lagen klefve ännu strängare emot directeurerne, ja så sträng som möjligt, blott man dä kunde få några direclcurer. Men denna för privatbank vigtiga omständighet, tror jag, lika med Gr. Cronhjelm, icke klefve möjlig. Dä i alla fall samtlige lottägare ansvara, en för alla och alla för en, så kan jag icke se hvarföre man bär skulle yrka ett ännu strängare ansvar för directeurerna, än hvad allmänna lagen för andra bolag bestämmer. Nu vill man således stifta en ännu strängare lag, i hopp att få bättre direcleurer. Herrarne må försöka huru det lyckas. Jag för min del anser ändamålet vara vunnet med Gr. Cronhjelms förslag, och tillstyrker derföre bifall dertill. Gr. Posse: Äfven jag är bland dem, som anse, alt detta stadgande i 15 § är bland deni, som äro det säkraste medlet att icke få några privalbanksdireeleurer; men jag kan icke förneka, att jag äfven gillar Hr Åkermans åsigt, att om denna stränga föreskrift skall allmänt tillämpas, så får man ieke eller några actieägare. Ehuru jag således tror, att ansvaret lior i första hand träffa direclionen, så kan jag likväl icke gilla, att hvarje sedelhafvare skulle efter godtfinnande få seqvestrera directeurerues egendom. Sådant anser jag icke böra fä ske förr, Den 23 April e. m. 77 än då Konungens Bef:h:de, efter hållen undersökning, förklarat, att bancorörelsen skall inställas. Ty det skulle ju kunna hända, att någon, med uppoffring af kanske tusentals riksdaler, ville störta en privatbank, och derföre samlade mera af dess sedlar, än den på minuten kunde inlösa, ehuru banken inom ett par dagar möjligen skulle kunna skaffa dessa penningar.
Sådant tror jag hade gått an, innan det förevar, betänk, inkom; men sedan anmälan om förhållandet skett, återstår ingen annan utväg, än att genom prot.utdr. förklara, det vi icke godkänna voteringen. Hr Dalman: Ehuru jag ej anser det sannolikt, att, om fråga uppstått i förstärkta StatsUtsk. om cassering af den ifrågavar. voteringen, någon inom Utsk. motsatt sig en sådan cassation, eller envisats att förklara voteringen laglig, kan jag likväl icke linna, att förstärkta StatsUtskts förklarande i denna del gjort hvarken till eller ifrån, eller att förstärkta StatsUtsk. kan, utan regress från R. St:s sida, begå hvilka olagligheter som helst. Det är nemi. gifvet, att R. St,'s beslut skola uppfattas i riksdagsbeslutet, och hvarje § af sistnämnde beslut skall ju undergå justering inom RiksStm, hvarå jemväl propos. för hvarje särskildt fall utaf talmannen framstå!les. Om nu förstärkta StatsUtsk. förklarade en i formen olaglig votering såsom laglig, så inträder talmannens skyldighet att vägra propos. till expedierande af det beslut, hvilket pä sådant sätt olagligen tillkommit. Detta är, efter min öfvertygelse, den enda väg, uppå hvilken dylika olagligheter enligt grundlagen kunna annulleras; och jag .finner det ganska besynnerligt, om R. St. skulle t. ex genom votering kunna afgöra, att den ifrågavar. olagliga voteringen ändock skulle anses såsom laglig. Ett sådant resultat skulle likväl, kunna uppstå, i händelse R. St. t. ex. afslogo StatsUtsk:s nu gjorda hemställan, att voteringen måtte förklaras ogiltig. Jag förmodar således, att Hr Gr. o. Landtm, icke å StatsUtskrs förevar, betänk, kan meddela någon annan propos., än att detsamma, såsom en enkel anmälan, lägges till handkna. Gr. Posse: Jag har redan sagt, att jag icke vill sätta mig emot betänkts läggande till handltna; ty med den tydning, man deråt äger rätt gifva, kan Utsk. anse sig oförhindradt att vidtaga ytterligare åtgärder i saken.
S. D. Remitterades tili Stats-Utskottet: lro Herr StråleSj Nils Wilhelm, motion om användande af en del utaf Bancovinsten till uppköp af obligationer att begagnas då stora creditivet beböfver tillitas; 2:o Herr von Hartmansdorffs, August, motion om anmodan till StalsUtskottet, att, i afseende på den reservfond af Riksgäldsmedel, hvilken enligt 1837 års Hufvudbok förefanns, inkomma med enahanda utredning och förslag, som redan egt rum rörande reservfonden af Statsmedel för samma år. Från H ö g v ö r d. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Constitutions-Utskottets memorial Nro 67, i anledning af de från samtlige Riks-Stånden till Constitutions-Utskottet hänviDih. till R, St. Prot. 1840» 9 Sami. 1 Band. io4 826 Prot. Utdr. d. 1 Dec. 1840. säde anmärkningar vid Memorialet N:o 38, dervid äfven i betragtande tagas de å serskildt blad meddelade rättelser i Memorialet N:o 67. Ståndet, som vidblef sitt beslut, godkände voterings-proposilionen. S. D. Sedan Ståndet den 25, 27 och 28 No vendier sisth samt denne dag till pröfning förehaft Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 354, angående anslag å extra stats-regleringen, jemte de under Litt. A, B, Ch, Ds E och F förekommande serskilda Utlåtanden, blef, till följd af de dervid gjorda anmärkningar, samma Utlåtande, jemte de under sagde Litt. förekommande, nu återremitteradt. S. D. Föredrogos anjo Lag-Utskottets den 27 October ocb den 16 November sisth å bordet lagda betänkanden: N:o 143, öfver väckte motioner, angående gemensam lag för inrikes oell utrikes vexlar. Återremitterades.
Öfverste-löjtnanter och Förste majorer vid re-, gementena, Öfverste-löjtnanterne vid Topografiska och Ingeniör-korpserna, Sekund-chefen vid Lifregementets Grenadierkorps, Chefen för Smålands Grenadier-bataljon, Cheferne för Norrbottens, Westerbottens och Jemtlands Fältjägare-korpser. 55 65 2,250 16 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 28. Tiden för pensionsrätter inträ- dande. Tjenstgö- ringsskyldighet efter afsked intill viss lefnadsålder i krigstid hemma i landet. Pensionens belopp. Fjerde Massen. Lefnadsår. År. R:dr R:mt. Andre Majorer vid Arméen, Majorerne vid Topografiska ock Ingeniör-korpserna, Artilleriet och Husar-regementet Konung Carl XV, Chefen för Jemtlands Hästjägare-korps, Cheferne för Hallands och Wester-Norrlands beväringsbataljoner. >.. 55 65 2,000 Femte Massen. Tredje Majorer vid Arméen, Majorerne vid Lifregementets Grenadier-korps, Smålands Grenadier-bataljon, samt Norrbottens, Westerbottens och Jemtlands Fältjä- gare-korpser. 55 65 1,600 Sjette Massen. Förste och äldre Kapitener vid Topografiska korpsen, Artilleriet och Ingeniör-corpsen, Kompanioch Sqvadrons-chefer vid regementen och korpser, Batteri-chefer vid Artilleriet. Öfrige Kapitener och Ryttmästare vid Arméen 1 samt Regementskvartermästare vid rege-Jmentén och korpser, J Professorn vid Topografiska korpsen, så framt han minst 20 år i denna egenskap tjenstgjort. 50 60 60 1,200 1,200 Åttonde Massen. Regements-auditörer, Regements-skrifvare, Sekreteraren vid Ingeniör-korpsen. 60 1 800 Kongl. Maj:ts Nåd. Tiden för pensionsrätter inträ- dande.
Skrifvelse, N:o 148. 15 Enär terpentin är ett råämne och närmast jemförlig med harts, som drager 1 öre lull per skålpund, samt terpentinolja utgör ett material lör näringarne, särdeles målarehandleringen, och skäligen icke bör vara belastad med sä hög tull som den nuvarande, har tullen å terpentin blifvit bestämd till 1 öre samt å terpentinolja och ter pentinspiritus till 3 öre skålpundet. En i handeln gängse varuartikel Takpapper, som, enligt hvad embetsverken upplyst, till sin egenskap lärer vara jemförlig med de i taxan under rubriken Papper specificerade slagen "lörhydningsoch press-11 har under nämnda rubrik och i sammanhang med sistnämnda 2:ne slags papper blifvit i taxan inlagen såsom tullfri; hvarjemte, enligt embelsverkens hemställan, blifvit i slutet af laxebestämmelserna rörande papper införda följande tillägg: “med tryckta linier; tullbehandlas såsom tryckpapper. “linieradt för hand eller machin, drager samma tull som papperet/1 Kommers kollegium och Generaltullstyrelsen, som förmält, hurusom för varuarli keln Peppar, alla slag, åsatt en lull af 11 öre per skålpund, ett visst tharaaldrag vore bestämdt, dock endast i de fall, när varan förvarades i bal eller i fat af lätt eller tungt trä, hvaremot dä densamma inkomme på glasflaskor, såsom förhållandet vore med cayennepeppar, thoran hvarje gäng mäste särskildt utrönas, hvilket ej utan svårighet läte sig göra, hafva under sådana förhållanden ansett lämpligast, om förlullningen af delta slags peppar skedde utan afdrag af flaskornas vigt men likväl ulan nedsättning i nuvarande redan lörul låga tullbestämmelse; Och har, enligt embelsverkens hemställan, ett stadgande härom, af det innehåll förslaget utvisar, blifvit under rubriken “peppar*' infördt.
Att en för vårt lands fleste författare rent af typisk olycka, fattigdomen, hos henne skulle sammanfalla med mer än vanligt intensiv förmåga af lidande och med en obotlig sjuklighet, är mer än tillräcklig orsak till ett tragiskt öde. Af alla de många yttranden från sista halfåret af Ernst Ahlgrens lif torde nedanstående vara bevisande med afseende å den andel, som den ekonomiska frågan egde i detta öde. Den som hade råd att skrifva bara när man kunde, och låta bli dess emellan! Men denna förfärliga ångest, att känna tvånget att skrifva, nödvändigheten att skaffa pengar – känna detta när man inte han skrifva, när man behöfde hvila sig! Men det är inte lönt att tala om det. Ekonomien skall knäcka mig, som den knäcker alla svenska författare. Jag kan inte tillgripa öfverproduktionen, jag är för stolt och för sann till det. Alltså skall jag icke kunna föda mig. Låt dem icke koka ihop någon romantisk historia om mig – framdeles. Jag är så nykter; låt dem derför icke måla ut mig till ett sentimentalitetens offer, om det hela bara är ett enkelt penningspörsmål. — Tänk inte att något kan göras, ty om jag också inte för tillfället vore i penningknipa (och det är jag inte, jag kan lefva 4 månader), så skulle förr eller senare tröttheten bli så stor, att jag måste hvila mig till hvad pris som helst. Och då – Ty allt jag förtjenar kan ju endast bli tillfälligt; en bit att stoppa i munnen strax. Det är så underligt att vara så ensam, så utan rotfäste; drifva eller sjunka, hur man kan. Men jag vill hellre det än vara ofri. Det fins knappt någon tid i mitt lif, som jag skulle vilja utbyta emot denna. Jag har det bättre nu, än jag någonsin velat hoppas jag skulle lyckas att få det. Jag är fri, en riktigt fri menniska, och det är bättre än allt annat. Bättre än att vara rik och få hvila sig. Jag ville icke ha igen den tiden, när jag hade händerna fulla af penningar, jag ville inte ha den igen för en hel million. Jag är så trött att det ringer för mina öron som två stora kyrkklockor. Men jag skall strama upp mig. Jag vill icke ge tappt ännu. Jag har haft det värre än nu, ibland, och varit lika trött. Stackars de rika!
Det är lille Benjamin, utan betydande kostnader, hvilka i sin ordning som flickan kommer hem m e d från kälkskulle åstadkomma en stegring af prenumerabacken. Han måste lyftas upp för att själf tionspriset och sålunda oangenämt beröra äfven kunna ringa, men för att öka larmet så de icke frågande inom läsekretsen. Och desstrummar han också löst på breflådsluckan. utom: utvidgades tidningen, skulle efter all sanSå snart dörren öppnas, skriker han med nolikhet frågefloden växa i proportion och afdelsin gröfsta stämma: » Goddag, Betty! Hvar ningen inom kort ånyo hotas med en öfverä ' m a m m a? » Farfar säger alltid, att han svämning. Effektivare medel måste vi alltså anhar mycket goda anlag för att blifva officer. lita. Att torka af fötterna, taga af sig mössan Kunna frågorna möjligen minskas till antalet? eller öfverrocken anser den lille stråtröfvaren Naturligtvis, liksom antalet svar på hvarje säricke tillhöra sina medborgerliga plikter — skild fråga redan blifvit betydligt inskränkt. han rusar direkt in till mamma och visar Ett sätt att söka hålla den på vissa håll ungsitt strålande, rosiga ansikte. Han vet på domligt öfversvallande vetgirigheten inom tillförhand, att man måste kyssa honom, och börliga gränser vore visserligen att belägga hvarje väntar blott därpå; och jag lägger mig på fråga med en obetydlig afgift. Men då en så- knä för honom och kysser den mjuka kindan åtgärd skulle kunna uppfattas som en yttden, och han omsluter bårdt min hals med ring af vinstbegär — för att icke tala om att sina mjuka armar. obehöriga frågor med stöd af de fattiga slantarna Jag skulle gärna vilja veta, om det finkunde vilja pocka sig till inträde — förbjuder nes en större och renare njutning än att saken sig själf. Nej, enda rätta sättet att rankänna sig kysst af en sådan mun och famgera saken är otvifvelaktigt att modifiera de nad af sådana armar. Och du, min lilla liberala principer, efter hvilka frågeafdelningen kära gosse, kunde du blott alltid förblifva hittills redigerats, eller med andra ord att underså frimodig och duktig och på samma gång kasta frågorna en lindrig censv / r.
Sedan det Höglofliga Utskottets plenum den 28 Mais hade förkastat förslaget till den underdåniga skrifvelsen, och man skulle bestämma minimi-tariffens beskaffenhet, trädde, besynnerligt nog, flera af dem, som kraftigast hade motarbetat samma skrifvelse rörande bevillningsväsendet i allmänhet med serdeles ifver ensidigt upp emot tariffen, hvars olämplighet tydligen ådagalades; men enär de olika åsigterna om utvägar till rättelse, hvaribland framställdes äfven den af herr friherre Palmstjerna, C. O., vid föregående riksmöte yrkade och uti Bevillnings-utskottets Utlåtande N:o 25 förekommande, rörande just en underdånig skrifvelse i ämnet, icke ville låta sammanjemka sig, och då vid anställd votering äfven denna skrifvelse afslogs med 24 Nej mot 14 Ja, var, till serdeles belåtenhet för dem, som älska ett ojemnt och obilligt beskattningssätt, minimi-tariffen uti sitt nuvarande skick räddad. Huru mycket den är förtjent af denna räddning har reservanten tillåtit sig framställa inför Högloflige Bevillnings-utskottets plenum genom en lubell, utvisande så väl värdet af Svenska jorden, med afseende på minimi tariffen (således upptagande endast hemman, som innehafvas under egandeoch åbo-rätt eller med lifstidsstädja, och följaktligen icke boställen, qvar - 14 Bevillnings-Utskottets Betänkande, N:o 4. nar, fisken m. m.) som ock dess uppskatlningsvärde enligt sednaste Femårs-berättelser; och ådagaläggande otjenligheten af samma tariff jemte nödvändigheten af annan nppska/tningsgrund till beredande af nedsatt mille-afgift. Då reservanten förmenar, att samma tabell skall lemna åtskilliga icke alldeles ovigliga upplysningar, huru det förhåller sig med uppskattningen af fäderneslandets välsignelsevärda, ehuru missaktade, jord, så anser han sig böra genom fästande af samma tabell vid sin vördsamma reservation låta den träda inför de Högloflige Ståndens dombord.