Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskolts förflag till alla delar gillade; alltsä skulle de Respeckive Med-Ständen wördsamr och wänligen underrättas, bit su^ra. SD. Uppå de af Högloft. StatS-Utskottet i Protocolls-Utdrag dan 24 nästlidne Ockober äberopade sskjäl och omständigheter, biföll Borgare-Ständet uti^gllw Helar hwad utskotter derutinnan yttrat och förestagit, sä i ansende till desi undandragande att öfwer de fran Hederwärda Bonde-Srandet dit remitterade memorial, om Domkyrko-Tiondens indragning, såsom warandc en Prlvilegii fräga, något utlätande meddela, som äfwen att, i händelse Dom» Kyrkorne möjeligen sknlle kunna innchafwa något Utöfwer Donationer och hwad af alder warit tillagdt samt genom Priviligier stadfästadt, en omständelig uppgift och underrättelse härom mä^ fran Kongl' Kammar-Collegium infordras, pä det Riksens Ständer till nästa Lagtima eller Urtima Riksdag ma kunna fä upplysning om Förhållandet. Hwilket härigenom skulle de Nespective Med-Skänder wörds sanik och wänligen tillkännagifwa. bit tnxra. S. D. I anseende till förekomne Anmarkningar wid Riksens Högloft. Sländers Allmänna Beswärcoch Oeconomiä-UtffottS Betänkanne af den 2 nästlidne Oktober, angående Fattig-Wärden i Riket, blefwo savima Betänkande ärersörwisadt, till ven Den r4 November. Il9 den widare handläggning som anmärkningarnc kunna fordra. Luxra. S. D. Biföll Ständet hwad Höglofl.
Hvad åter angår kriminaloch privat-rätten, föreställer jag mig, att då juridiska examen blifvit svårare eller fordringarna för densamma blifvit stegrade så att för densammas undergående fordras en lid af 2 eller 3 år, ansåg jag något stadgande icke böra finnas, hvarigenom den som egnar sig åt det juridiska studiet måste vid Akademien uppehålla sig ytterligare några år, men jag tror likväl att han under siLt vistande vid Akademien icke underlåter att förskaffa sig den kännedom om den Norrska lagstiftningen, som för hvarje Svensk jurist är oundgängligen nödig. Hr Ribbing: Sedan jag sist yttrade mig hafva 2:ne af Ulsk:s ledamöter anfört skälen,' som föranledt dem att afslå motionen. Jag har häraf erfarit att någon förevändning för Utsk. sak nats, att icke instämma i Gr. Björnstjernas framställning, hvilken jag alltså anhåller, att R. o. Ad. måtte bifalla. Öfverläggningen ansågs härmed fulländad, och efter först å bifall till Utsk:s Betänktde framställd propos., som besvarades med starka Nej, jemte ett eller annat Ja, beslöt R. o. Ad., att med godkännande af ifrågavande motions syfte, likväl, i anseende till det af de öfrige RiksStms redan i ämnet fattade beslut, låta vid förevar:de Betänk, bero. Föredrogos ånyo och biföllos Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:s d. 24 och 28 dennes på bordet lagda nedannämnde Betänk:n: N:o 18, i anledn. af väckt motion om förtydligande af stadgandena om bouptecknings förrättande; och N:o 19, i anledn. af väckt motion om förändrade grunder för beräknande af ersättning vid utmätnings-förrättningar. Föredrogs ånyo Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:s d. 24 och 28 dennes på bordet lagda Betänk. N:o 20. i anledn. af väckt motion, ang:de uphörande af håfgång samt offeroch kollekt-medels insamlande i kyrkorna m. m. Undert.
&amp; - d. c) Efterskrift. R. O-a. af S - 4. ' SMrBd ~.Lei$jOiôh2cfvud, ' Viktor Rydbeqg .. Dikt. Z.itZp E %g&amp;t&amp;&amp;allj Mina Forsell. Ett besök i kvinnornas utställning i Köpenhamn. Meddelande fran. f red rika-f rem er-~öibundet,. ' ' 1 - F r h skilda håll. ' ' s. ' pris pr För Förbundets medlemmar kr. S pecialit.6: LinneStörsta htirvtwande lager af aeli S.ingu * styrsiar. Linnei ~ ' E) Cornu~~svafna~er: r Duktygr, Handdukar, Nlsdukar, Spetsar, Wianslsliiftsr. Broderlar. Mottagningstid f d n och med den 1 Kovemt-ter kl. 12-2. af I~omiill, Liiiiie (- Uiuedalils~ och Ylle, största tjortertide lager, till de lag-. sta priser i AXEL ' HI NDERSONS is. - Filial: Götgrtrn 16.. Gariibod: R6torgt.t. Priskiir: irit siiiidw pli h&amp;rnii. Hygieniska Skodon tillverkas fllr Herrar, Damer esR Bmi, '; OBS.! l ' rislwliiiitn: if ~riikt-liefoi iiifiirciiiugen. Skodon tillverkas afven efter modern fason. J#r A l l t nr1~et.e ntförea iioggramit och af Liista uitrteriel. Renarationer verkställas val och ~i bestämd utlofvad tid. m P. G U S T. Fiiresthiztriiiiia: Fröken H. Cronius. ORS.! Särskild matsal för friintimmer. Bagasin des Nouueanths pour Coafectiee.
Att ytterligare öka göromålen, kan icke vara med rättvisa förenligt. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Ulskts förslag i mom. litt. a) af 2tdra punkten. Ropades starka nej, blandade med ja. Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att nej öfverröstat ja, begärdes votering af åtskilliga ledamöter. i'i8 Den 4 November c. m. Upplästes lill justering oell godkändes följande volerrsproposition: Den, som bifaller SlatsUtskrs förslag i moni. litt. a) af andra punkten i SlatsUtskts utlät. Nto 320, voterar ja; den det ej vill, voterar ne>’ Vinner nej, afslår R. o. Ad. ofvannämnde mom. litt. a) Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 14. Nej — 58. Fortsättningen af detta måls pröfning uppsköts till nästa plenum. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. g till 11 om aftonen. in fidem protocolli F. O. Siljvcrslo/pe. Lördagen den 7 November i84o. Plenum kl. 10 f. m. Öppnades Hrr Electorers lista till val af ledamöter i Ulskm i afgångnes ställe; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde, nemi. i Bevi IlningsUtskottel: N:o 702. Hr Prutz, Lars Adolph, efter N:o 3. Frih. Gyllenstjerna af Lundholm, Nils Christopher; BancoUtskottel: N:o 2220. Hr af Ekenstam, Israel, efter N:o 2161. Hr af Zellen, Nils Wilhelm. Justerades 3 prot.uldr. för den 4 dennes e. m. Upplöstes till justering och godkändes nedannämnda från Exped.Utsk. inkomna förslag lill R. St:s und. skrifvelse!' lill K. M., nemi.:
Den, genom Kongl. Förordningen af den i3 Junii 1800, för skuldfordring i allmänhet bestämda praescriptionstid af tio år ege ej rum i afseende på de af Sedel-Banken utgifne credit-sedlar och invisningar; ej heller erfordras, vid inträffad coneurs eller årsproclama, bevakning af desamma, Prot. Utdr. d. 21 Mars 1835. 41 samma, på sätt i Concurs-Lagen eljest för fordringar är stadgadt, hvaremot, då tiden för privilegium tilländalupit, eller detsamma af annan orsak upphört, hvilket Kongl. Maj:ts Befallningshafvande bör utan dröjsmål till Kongl. Majit inberätta, Kongl. Majit låter utgå Nådig Kungörelse derom, med föreläggande för en hvar, som någon så beskaffad förbindelse af Banken innehafver, att, vid förlust af ali betalningsrätt, förbindelsen till inlösen uppvisa i Banken inom Irenne år från den dag, hvarunder Kungörelsen utfärdas; börande, under tiden, samina Kungörelse årligen från predikstolarne uppläsas. Kan inlösen ej ske, vare ändock förbindelsens innehafvare skyldig, att, inom sagde tid, till bokföring och erhållande af påskrift derom, uppvisa förbindelsen inför den eller dem, Rätten i sådant afseende tillförordnar. i3 §. I afseende på utlånings-rörelsen iakttages; i:o att Acliev eller Lottbref icke få belånas i den Sedel-Bank der de äro utgifne; 2:0 att, med undantag af Cassa-creditiv, lån icke må beviljas på längre tid ä-n nio månader.
Den gamla skrynkliga g u m m a n med de vänliga, stereotypa uttrycken o c h den småländska brytningen drog i sin krafts dagar många kunder till sin lilla modeaffär. Litet af de pengar h o n g e n o m sin flit hopskrapade använde emellertid Sofi själf — h o n lefde alltid ytterst sparsamt o c h tarfligt — utan det mesta skickades till en apotekareänka o c h hennes barn i Småland. H o s henne hade Sofi tjänat i sin ungdom, m e n ' då familjen k o m m i t på obestånd var det Sofi, s o m åtog sig att försörja den, och det gjorde hon till stor del m e d äkta småländsk ihärdighet o c h g e n o m att själf försak? det nödvändigaste ända till på de sista åren. Det är i vår egoistiska tid mera än sällsynt att finna en så uppoffrande hängifvenhet,. o c h sådana original s o m gamla Sofi behöfde mänskligheten många. Tyvärr d ö de ut, m e n m e d heder skola de länge minnas. • Så var där en balett, s o m kunde ha varit gratiösare, en chansonettsångerska (fru Ringvall), som svårligen kunde varit ståtligare, o c h en tenor (hr Adami), s o m var det allra sockersötaste. Och nöjda voro vi, o c h snällt applåderade vi. Så n o g blir det folk på den » Operabalen ». Svenska teatern gaf i onsdags för första gången » V i d rikets p o r t », skådespel i 4 akter af Knut H a m s u m. Som veckans n u m m e r samma dag presslades, kunna vi först i nästa vecka närmare behandla den intressanta premieren. Romanssångerskan fru Bergliot Ibsen gifver konsert i Musikaliska akademiens stora sal tisdagen den 11 instundande oktober m e d biträde af pianisten fröken Gusta Bellmont o c h fröken Alfhild Larson, den senare s o m ackompagnatris. * — - ^~H Sömdt i snö kommer upp i tö. Skiss för Idun af Ari. H Kungl.
Hans ålderstigna tjänarinna, den enda människa, som delade hans enslighet, bäddade vilosoffor åt Krysanteus och Hermione, tvättade deras fötter och dukade dem ett bord med bröd, mjölk, frukt och druvor. Hon glömde ej heller att av friska blommor fläta kransar, varmed gästerna till den enkla måltiden skulle smycka sig. Det började redan skymma i kammaren, vars enda fönster vette åt den närstående klippväggen. Samtalet kom under måltiden att falla på det rövarband, som oroade trakten. Den gamle prästen visste icke mer därom, än att dessa rövare voro kristianer av någon viss, utav de övriga kristianerna hatad sekt, att de icke voro infödingar, utan ditkommit, man visste icke huru eller varifrån, samt att de en dag under den sistförflutna våren hade till betydligt antal infunnit sig här och avfordrat honom tempelnycklarna, men lika litet tillfogat honom och hans tjänarinna något ont som skadat något i templet, vilket för övrigt icke ägde någonting mer, som kunde tillfredsställa rovgirigheten. Kejsar Konstantinus hade i detta fall längesedan förekommit dem, i det han låtit bortföra de sista dyrbarheter den fordom omätligt rika helgedomen ägde. Gubben vidrörde denna sista omständighet i en ton, som ej förrådde någon bitterhet. Ålderdomen hade kanske iskylt hans hjärta. Men den atenske mannens ansikte mörknade, och han lyssnade knappt till den gamla tjänarinnan, som nu tog till ordet och förtalde, att rövarbandet hade flera gånger gjort nattliga infall i den närlägna staden Delfi, plundrat mycket och ihjälslagit många människor. Men nu hade från Korintos anlänt en trupp soldater till Delfis hägn. Detta visste tjänarinnan att berätta, ty hon plägade besöka staden i hushållsärenden, men hennes herre gjorde det aldrig. Sedan måltiden var intagen, lämnade man kammaren, för att i det fria njuta kvällens bleknande skönhet. Herakleon förde sina gäster till en grotta, som fanns ett stycke från templet. Bäcken sorlade i hennes grannskap. Hon var öppen mot väster, och aftonsolen, som lyste genom ett trångt pass där mitt emot, göt sitt rosenskimmer i hennes skymning.
Den är härigenom ett godt exempel på, huru ringa betydelse man får fästa vid allmänna regler » detta är poesi trots alla regler, som förbjuda poesin att befatta sig med historia och med vältalighet .. Det är. visst sådana dikter som dessa, som ästetiken ser snedt pa som reflexionspoesi, och jag tror att vissa strofer skulle kunna hänföras till det slags tonmålning, som Lessing uttalade en så sträng förkastelsedom öfver. Nyss kallade jag hr Wirsén realist, nu blir han revolutionär, en ästetisk kättare, det är ju nästan som om en Nemesis vore med i spelet. Det är mig obeskrifligt likgiltigt, om dessa minnesbilder höra till ett diktslag, som ästetiken sätter högsteller lägst eller har vissa för den misshagliga karaktärer, lyckligtvis står ett sundt omdöme öfver allt hvad ästetik heter och behöfver icke taga städsel hos den stränge husbonden. Dikten öfver Tegnér är också ett mästerprof, der det dock icke är hiertat sjelf, som diktar, men förståndet och fantasin i förening, och i dikten öfver Calderon är det fantasi och snarare spetsfundigheten än förståndet, som gjort gemensam sak, och den finner jag icke heller kunna mäta sig med de båda andra. Men för att återkomma till Tegnérs-dikten så är det en sak, som jag har otald med diktaren, innan jag lemnar den. Det är en allvarlig sak, som länge och väl dryftats, men som aldrig för ofta kan dragas under debatt. Denna Tegnérs-dikt är så karaktäristisk för hr Wirsén, derför att han deri inlagt så mycket af sin filosofi, den anti-Ibsenska nämligen. Versen, som jag syftar på och hvari detta sker, lyder som följer: Och Ingeborg! Fast djupa qvalen trycka, fast ej » pä rosor » smärtans offer står, kung Beles dotter » stjäl ej lifvets lycka », ur » ttdets skeppsbrott » äran räddad går. Knapt fins en dikt, som har en högre mening knapt någon bild mer sträng och skön jag vet: för själens lycka kräfves själens rening och pröfning heter lifvets hemlighet. Mot högre gudar äro menskor svaga och Frithiofs saga är vårt slägtes saga.
Maj:t anser äfven, att den nuvarande föga betydliga talgräntans förvandlande till en hufvudräntepersede), hvilket den ingenstädes är, hvarken i de Småländska länen eller i de öfriga, skulle blifva olämpligt, likasom den med de flesta län gemensamma smörräntans utbytande mot annan persedelränta vore. Smörräntans bibehållande, af Kammar-kollegium förordadt, är af Jönköpings och Calmar Läns fastlands-deputerade jemväl ansedt böra ega rum. Men i öfrigt vill Kongl, Maj:t, med afseende på det af Länets deputerade framställda förslag, som inskränker antalet räntepersedlar och tillökar spanmålsräntans förutvarande, ej särdeles betydliga belopp, nu föreslå Rikets Ständer att: l:o Såsom hufvudräntepersedlar inom Kronobergs Län bestämmas: spanmål, smör, fläsk, kött och dagsverken; 2:o Nuvarande räntepersedlarne, spanmål, smör, fläsk, kött och dagsverken bibehållas med blott de förändringar, som blifva en följd af nedanstående tillökning och i allmänhet gifne föreskrifter; oxe, ko, stut, får och lamm förvandlas till kött. Det belopp, hvartill nuvarande ved-, hö- och halmräntorne, enligt markegångspriserne för de tjugu åren 1832 till och med 1831 uppgått för hvarje hemmansnummer eller särskild jordeboks-lägenhet, sammanlägges och förvandlas, enligt samma markegångsberäkning, till hällten till spanmål, tili en fjerdedel till fläsk och till en fjerdedel till kött, samt påföres sålunda samma hemmansnummer eller särskilda jordeboks-lägenhet, att framgent uti den i allmänhet för persedlarne stadgade ordningen utgöras. Spanmålen blir hälften råg och hälften korn. Dock må lägenhet, som nu utgör sin skatt med endast en enda af förenämnde, förvandling underkastade, persedlar, äfven framgent få behålla dylik enkel ränta, så vidt den förvandlas till någon af Länets hufvud-räntepersedlar, enligt allmänt gällande grunder; liih. till It. Sl. Prot. 1SS3 & ISSi. 1 Sami. i Afd.
Om bevillniDgsmedlen gå ifrån Den 27 Maj. 157 ränteriet till statskont., så liar riksdiskont. lika liten eller lika mycken säkerhet om deras erhållande, som nu. Vill Regeringen undanhålla dem, sä kan han lika väl gifva landshme, som statskont. befallning derom. Det andra skälet går derpå ut att statskont. äfven om det finge omedelbart uppbära bevillmsmedlen, likväl skulle vissa tider på året sakna tillgång att bestrida sina utgifter. Denna olägenhet vore afhulpen om riksg:skont:s kreditiv på banken i stället lemnades åt statskont. Men såsom sagdt år, jag vet alt det är förgäfves att häruti söka vinna rättelse. R. o. Ad. biföll SiatsUlsk:s utlåt. Föredrogos och biföllos SlatsITlsIcs d. 20 dennes på bordet lagde ullåtm: Nio 175, i anledn. af väckt motion om förbättring af statsväsendet; och Nio 176, ang:de inlösen af åtskilliga först efter prmscriptionstidens slut i riksdiskont. företedde riksgäldssedlar. Föredrogs BankoUtskis d. 22 dennes på bordet lagda mern. Nio 57, med underrättelse om RiksStms fattade beslut, i anledn. af Utskis utlåt. Sedan underl. Ridd.secreterare, på förfrågan af Hr von Hartmansdorff, Aug., upplyst att, enl. ankomne prot.utdr., Borgareoch BoiideSnn, lagt BankoUtskis förevar, mern. lill handlingarne, men att underrättelse om PresteStis i ämnet fattade beslut ännu icke blifvit R. o. Ad. meddelad, yttrade sig Hr von Hartmansdorff: Denna fråga är temligen invecklad; och jag tror att vid förliden riksdag något dylikt äfven förevar. Sora jag önskar mig rådrum att derom taga närmare kännedom, så anhåller jag att betänk, måtte få ytterligare hvila. Häruti instämde Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius.
Sverige ut-; gör må hända en punct som med afundsfulla blickar beskådas af många ibland Europas folkslag, under det de ena följa oss med sina önskningar, de andra må hända med sina farhågor; att i en sådan ställning allt hvad som kan förminska vårt anseende försvagar vår natio - nalkraft, att hos ett mindre talrikt Folk med små Den 17 April e, m„ nationaltillgångar, är det blott genom éftigheS och en bestämd vilja för allmänt väl, som desea mindre krafter kunna nå sin fulla utveckling, att den lätta konst, att under skygd af Representantens rättigheter, ansvarslöst klandra, icke blir gagnande och icke är pligtenlig, om den icke mera hat till föremål att rätta än att tadla, att upplysa än att förbittr.*», om den ieke med moderation i utöfning* har sanningen till grundsatts och rättesnöre. Då, när dessa tärn? kesätt oförsiäldt ådagaläggas, då kunna p^rsö-' ner af de mäst skiljaktiga åsigter, utan smick-* fao och utan ovilja, oaktadt olikheter i omdömen och oaktadt stridigheter vid bifall ellef ogillande, med gemensamma hjertan och gemensamma bemödanden, förena sig kring dé vördade föremålen en lagbunden styrelse Och «n lagbunden Konung. N o 4.7 Herr Danchvardt, Magnus Georgi Uti det af Herf Friherre Anckarsvärd vid justeringen af Protocollet för den 1 sktledne Mars uppläste anförande har jag, bland de flere åtgärder, sorn blifvit lagde Mmistéren till last, funnit några beroende af den befattning, hvilken varit mig, såsom Föredragande vid Kammar-arenderne sedan tvenne år Uppdragen ; och ehuru öfvertygad, att den upplyste grannsbaren af nämnde anförande finnér halten af Herr Friherre Anckarsvärd» anmårkaingar i desse delar, anser jag snig dock börs JDen 17 April e. mi 38» ingå i vederläggning af hvad Herr Friherre» derom anfort, för att derigenom närmare ådagalägga, 1 hvad mon det stödjer rig på san-» ning och rättvisa.
Genom en sådan räntebestämmelse skulle, derest densamma inskränktes till det belopp, som räntefoten för dessa obligationer under gynsamma penningeförhållanden anses böra utgöra, hela upplåningen vid motsatta förhållanden möjligen kunna tillintetgöras; i hvilket fall arbetena å de jernvägar, som genom Statens försorg och på dess bekostnad skola anläggas, måste antingen inställas eller bedrifvas på ett sätt, som hvarken öfverensstämmer med derom lättade beslut eller uppfyller tidens, i afseende på dessa företags ofördröjda utförande, allmänt uttalade kraf. Att deremot fastställa den ränta, hvarom nu är fråga, till ett så högt belopp, att man kan vara fullt förvissad att, oberoende af penningeställningens vexlingar, erhålla de medel, som i upplåningsväg måste anskaffas, kunde åter komma att för Stats-verket föranleda en större ränteutgift än detsamma eljest behöft vidkännas. Ett beslut, hvarigenom ett sådant högre belopp fastställdes, kunde dessutom lätteligen, i synnerhet bland långifvare, som icke egde närmare kännedom om landets finansiela ställning, tydas såsom ett uttryck af representationens misstroende till Svenska Statens kredit; hvilket åter säkerligen skulle uppmuntra lill ökade anspråk å långifvarnes sida och måhända gifva anledning dertill att det belopp, som vid räntans bestämmande afsetts såsom ett maximum, komme alt af långifvarne vid framställandet af deras anspråk betraktas och begagnas såsom ett minimum. Inom landet skulle möjligtvis bestämmandet på förhand af en räntefot betydligt öfverstigande räntan A de lån, som i sednare tider för Statens räkning upptagits, föranleda den allmänna penningeräntans fortfarande stegring samt deraf motsedda menliga följder för industrien och näringarne.
Ut Supra. S. D, Föredrogs ånyo Lag-Utskottets ej mindre den i5 sistlidne Augusti under N:o i 03 afgifne samt den 37 i berörde månad e. m. på bordet lagde, Betänkande, angående föreslagne ändringar uti Concurs Lagen af den 18 Julii 1818.; än ock den 25 sistlidne October under ,N;o 213 medeldle samt den 6 dennes på bordet lagde, Utlåtande, Öfver de vid förstnämnde Betänkande gjorde anmärkningar; I sammanhang hvarmed äfven uplästes Preste-Ståndets Protocolls Utdrag af den 10 dennes innehållande Ståndets 136 Ben 17 November e, nt» i detta ämne fattade sersltilde .beslut, uti hvilka de öfrige Riks-Slånden blifvit inbjudne, att sig med Preste-Ståndet förena; och fann Ridderskapet och Adelil, som ansåg sig icke kunna antaga Preste Ståndets inbjudning, för godt, att Lag-Utskottets berörde Utlåtanden i allt öfrigt afslå, utom hvad angick Utskottets yttrande, rörande formulair för Borgenärs Ed, Som af Ridderskapet och Adeln godkändes. Ut Supra S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs och Oeconomie-Utskottels den 5 dennes under N:o 208 afgifne, samt den io:de derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Memorial, angående förslag till jemkning af Riks-Ståndens olika beslut i frågan, rörande nödvändigheten af krönta kolskrindor och angående kolmätare; fann Ri iderskapet och Adeln förgodt tili alla delar instämma uti Högvördige Preste Ståndets och Hedervärda Bonde-Ståndets rörånde detta ämne fattade beslut. Ut Supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande Allmänna Besvärs och Oeconomie
Hammarskölds för 1849 och 1850 årens obetalde folii-afgifter R:mt Rrdr 942: — och i aflidne Brukspatronen C. G. Johanssons, återstod af 1849 års enahanda afgift „ 192: 30. Tillsammans Angående omfattningen af anvisnings-rörelsen till förekommande af sammandrag af räkenskaperna deröfver för år 1859. Anvisningar utfärdade af Rikets Ständers Bank Låne-Kontoret i Götheborg d:o i Malmö . d:o i Wisby Stockholms Enskilda Bank Anvisningar infriade: Rikets Ständers Banks Låne-Kontorets i Götheborg d:o i Malmö d:o i Wisby Stockholms Enskilda Banks pa Summa utfärdade anvisningar på Summa infriade anvisningar a: Summa utelöpande anvisningar pt, Assignationer utfärdade af Wisby Låne-Kontor R:dr 74,300, infriade af Rikets Ständers Bank R:dr 72,900, utelöpande på Af de från Låne-Afdelningen för rörelsens bedrifvande använda förskott R:dr 5,000,000 äro återbetaldta R:dr 2,500,000 och således oliqviderade Summa skule. Fordran hos Stockholms Enskilda Bank den 31 December 1859 Kassa-behållningar s. d hog> Summa tillgång' 39 34. p en n in ge-för sän dn in gar med posterna få Revisorerne meddela följande Rikets Ständers Bank. Götheborgs J Malmö Låne-Kontor. I Låne-Kontor. Wisby Låne-Kontor. Frim Fanken utgifna räntebärande skuldförbindelser.
Vi meddela det här efter en afskrift, oss benäget meddelad af Bibl. Klemming. Her effter star huru jwll och fasta the trätte. Fastan Jach är skyldug först at mälä konunga och biscopa sitin hele och sälä! jach är then som heter fasta, jach är wan wakta synder och lasta; then som sik wet wara brutlik, honum är radh at komma til mik. Jwlen herre konung och biscop badhä jach bedhis aff idher hielp och nadhä. iach är hon som heter jwll, iach kryper ey for fasto i skiull. fasta wil mik wara mot, herra konung war min bot. mik hopär at iach liffver wäl, herra konung i warden min skäl. thet weth badhä fatik och rik äldre warder fasta slik. Fastan iach skal kenna tik än fägrä sinna drikkä och ätä nokot swa minna, sith ey lenge wid thit bord, gak och stundom och hör gudz ordh. Jwlen iach sigh tik fasta, hwat thu gör, gak til predican nu som för; lat mik sithiä widh min mat, fyll mit horn, wi skilioms ey at. Fastan man warder ther aff litit böt, at man täffkär offmykit söt. thu föder medh krasom thin wanda buuk och siälden är medh syndhom siwk. Jwlen mik tykker tik fasta wara skarp och blek och mio och mager och iarp, thet skal nu gud withä giörst, hwar som fanga himmerikit först. Fastan iach förer os en tolkan tima, latum alle waar bak at lima, wi skulom warom scripta fader mötä och allä sma svnder ödmiuklik bötä. Jwlen thet är thin syslä scriptamal hörä, sithiä i kiörkio och ey annat göra; komber iach thil thin langefre dax nat mik tykker thet wara offrit brat.