Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet visserligen icke kommit att tillstyrka en utgift för Banken, så motstridande alla Bancobruk, instämmer jag deri, att jag fruktar, att en högre summa skulle snarare väcka motståndarne af denna gåfva till afslag inom de andra Stånden; och jag underställer derföre Herr Adlerstams närmare vänner, om de vilja våga vådan afenåterremiss. Herr Bråkenhjelm, Pehr Reinhold: Efter min åsigt, lärer här ej vara fråga om rättvisan af de domar, som äro fällde i Adlerstamska målet. Att Högsta Domstolens utslag varit rättvist, lära vi få antaga, synnerligen som Rikets Ständer icke få befatta sig med rättegångs-frågan. Men detta förhindrar ej Ständerna, att anse författningen orimlig, samt efterlefnaden deraf omöjlig, eller åtminstone ett uraktlåtande af denna efterlefnad ej böra inverka på menniskors hela välfärd. Här torde således kunna blifva fråga om något mer, än medlidande och förespråkareett uttryck, vid hvars olämplighet jag dock ej vidare vill uppehålla mig. Det lärer dessutom vara Rikets Ständer, och ej BancoUtskottet, som slutligen skola afgöra denna fråga. Hvad jag egentligen hade ämnat yttra, såsom skäl till en högre ersättning för Herr Adlerstam, är, att då någon, på sätt som Herr Adlerstam, bortmistar hela sin förmögenhet emot I :del D e n 14 S eji t c ni b er f. m. iq> |:del af dess rätta värde; så är lian litet eller intet belåten med alt, 5 år derefter, återfå de öfriga båda tredjedelarne; om elt sådant öde träffar en så ringa förmögenhet, attén talrik familj på jderaf ej kan lifnära sig, Ty då torde inom dessa 5 årens förlopp icke allenast den återstående tredjedelen vara åtgången; utan måhända på den möjliga ersättningen anliciperadt, Hvar och en inser det förstörande, som ligger uti att sålunda styckevis bortmista, och styckevis återfå, sin lilla förmögenhet.
Emellertid inträffade att, då extraroteringskarlarne utgingo vid 1812 — 13 årens krig, så upphörde ulskrifningspenningarne att erläggas, och hafva sedermera ej varit erlagde af dessa Halländska utsockne-frälsehemman. För min enskilda del skulle jag visserligen tro, att man kunde med allt fog pålägga de oftanämnda hemmanen ordinarie rotering; ehuru jag ej, lika med Frih. Cederström, anser saken vara genom föregående Ständers beslut fullständigt afgjord. Förhållandet är nemi., att vid 1815 års riksdag dävar. Allm. Resv.- o. Ekon.Utsk. yttrade sig sålunda: ”Sedan Utsk. öfvervägat att enligt äldre stadgar och författningar all jord af krono-skatteoch frälse-natur bör vara underkastad ständig rotering, har Utsk. trott sig finna, att bland undantagen från extra rotering, äfven all sä beskaffad jord borde innefattas, och af sådan anledning föreslår Utsk. derföre, att, i stället för sistnämde rotering, med ständigt knekteoch båtsmans-håll enligt de i hvarje provins förut gällande roteringsgrunder, eller, der sådane icke finnas, efter nya, med afseende på hemmanens förmåga att draga rotering, 206 Den 22 Juni e. m. lämpade grunder, må beläggas alla vid 1811 års rotering antecknade hemman af förenämnde beskaffenhet”. Hade den nu upplästa punkten varit en Utsk:s tillstyrkan, som hade blifvit af R. St. bifallen, då hade det ovägerligen varit ett R. St:s beslut; men då man framtager handlingarne för 1845 års riksdag, så finnér man derstädes, att den ifrågavarande punkten ingått såsom motifi ett af Resv.- o. Ekon.Utsk. afgifvet betänk., men ingalunda såsom ett R. St. till afgörande förelagdt beslut. Det är denna omständighet, att den ifrågavar. punkten i betänk, endast inkommit såsom motiv, som, jag erkänner det öppet, ingaf mig någon betänklighet vid, att såsom Frih.
I fråga om Controll - Stämpel - medlen, Kammar-Rättens Observations-medel samt Djekne-pénningarne i Vesterbotten har blifvit anfördt, att desse Inkomst - Titlar skola vara så osäkre, att någon förhöjning i beräkningen deraf icke bort i fråga komma; hvarjemte, hvad Djeknepenningarne serskildt angår, förundran yttrats Öfver Utskottets noggranhet att fästa uppmärksamheten vid ett så obetydligt föremål. Enär Controll-Stämpel-Medlen, sorn år 1816 beräknades till 2000 R:dr, de sednare åren lemliat en Inkomst af 3 till 4000 R:dr årligen; Och Kammar-Rättens observations-medel, ehuru till sin natur osäkre, för år 1815 uppgått till 5179 R:dr, samt för år 1816 till icke mindre än 17,999 R.'dr, tror Utskottet sig hafva visat tillräckligt skäl för desse Titlars förhöjda beräkning; Och vidkommande Djekne-penningarnes upptagande, så torde den anmärkta uppmärksamheten i denna del icke anses öfverflödig, utan snarare ingifva ett större förtroende till Utskottets åtgärder, enär, såsom förr är nämndt, det Varit Utskottets ovilkorliga pligt, att noggrannt uppgifva alla Statens Intrader. Beträffande Anmärkningarne om Nummer• Zotteri-medlens uppförande i Förslaget; har Ut» » Stats-Utskottets Betiinkanden. 707 sköttel ansett något utlåtande derom nu icke erfordras, enär frågan om denna Inrättnings fortfarande ännu faeror på Riksens Höglofl. Ständers pröfning. I anledning af Herr -Directeuren Schvarts framstälde begäran om upplysning angående beloppet af den ersättning, Stats-Verket ifrän ConvoyComtnissariatet erhållit för bestridandet af Tarki' ska Beskickningens halfva Aflöning; får Utskottet meddela, att berörde ersättning årligen utgör 6575 R:dr Hamburger Den till Fond för Svea och Götha Hoj-Rätters
St. afgifva' förslag till formerande af en Representationens öfra kammare, med ändamål att innebära det conservativa element, som har att bevara Svenska folket från både envälde och mångvälde; i4 H. 4* 322 De,n ii Octobcr c. ra. 3:o att Constit.-, Statsoch Bevilln.Utsktn må bibehållas, men alla andra Utsk. försvinna; likväl att för hvarje motion, som finnes behöfva en förberedande granskning, committerade, en eller flera, af hvarje Stånd utses att nied betänk, deröfver inom kort tid inkomma, hvilket betänk, derefter bör, utan återremiss, till slutlig pröfning förekomma; 4:o att de öfriga reglementariska föreskrifter, sorn af denna förändring i representationssättet blifva nödvändiga, må uppgöras af samma män, som få förslagets uppgörande till en öfre kammare sig anförtrodt, samt varda till nästa R. St:s pröfning öfverlemnade. Hvarefter Frih. Boye muntligen tilläde: Jag torde behöfva en ursägt för det jag nu återkommer till en omständighet, som jag nyss vidrörde, för att framställa en erinran, som jag då glömde. Det är ej nog, att jag påstår, att emellan det yttrande, jag afgaf i8i5, och mina yttranden i dag icke ligger den ringaste motsägelse. Jag har äfven att åberopa en öfverensstämmelse dem emellan, och jag begär, att den icke må falla undan det afseende, hvartill den är berättigad. Ändamålet med den representationsfändring, jag i8i5 begärde, var nemi. (ty det är till märkandes, att uti hela det långa anförandet finnes ingen enda rad, som motsäger en sådan förändring, som den jag nu begärt, emedan jag deruti icke uppgifvit, hurudan representationsförändringen skulle blifva), att jag önskade, att de särskilda interessena, som utgjorde de 4 Stånden, måtte sammansmälta till ett enda. Jag är glad, att jag redan i8i5 framställt den tanken, som jag i dag har till föremål.
På de grunder StatsUtskottet anfört vill äfven jag tro, att ifrån detta förhållande icke uppkommer någon Statsförlust; men om Styrelsen ansett sig kunna göra ett sådant personelt undantag från ett laga stadgande, skulle jag likväl icke tro, att det bör af lagstiftningen sanctioneras. Ett besynnerligt förhållande uppkommer vid Biskop Ebersteins frånfälle. Det är rätt beklagligt, att det skall vara så besvärligt för Biskop Eberstein, att sjelf uppbära sina räntor. Det är likväl ett obehag, hvarifrån jag icke finner att Biskop Eberstein bör vara mera fritagen, än andra räntetagare i hela Riket, och förr än sådant i allmänhet sker, kan jag icke anse något partielt undantag lämpligt. Jag vågar således helt och hållet bestrida bifall till Utskottets Utlåtande. Friherre Cederström: Det förhållande, som inträder i afseende på Biskopsindelningen å Gottland, är, att Biskopen, i anledning af ett Kongl. Bref, äger tillåtelse, att i Ränteriet lyfta sina räntor efter Markegångspris, emot det att allmogen äfven får efter Markegångspris lefverera dem. Detta medför en förlust för räntetagare!!, men icke 348 Den 8 October e. rri. för räntegifvare!]. Det skulle vara högst nyttigt, om samtlige räntetagare gjorde dylika anbud, hvarigenom Statsregleringen för framtiden skulle mycket förenklas. Men i afseende på det anslag StatsUtskottet föreslagit, tar jag mig friheten fästa uppmärksamhet dervid, att detta anslag synes öfverflödigt, och ingalunda behöfves, emedan räntegifvarne inbetala precist den summa, som Biskopen erhåller. Hela omständigheten består deri, att inkomsternes inoch utgående uppoch afföres i Statens räkenskaper. Jag hoppas, att Friherre Anckarswärd torde finna, att detta, långt ifrån att vara en skadlig innovation, tvärtom är en nyttig anstalt för de räntegifvande, på hvilken Staten icke kan lida en skillings förlust. Jag tillstyrker derföre, att Biskop Eberstein må hädanefter som hittills få uppbära sin lön förskottsvis från Ränteriet, efter årets Markegång, för verkställigheten hvaraf icke något särskildt anslag erfordras. Friherre Anckarswärd:
Register öfver de deruti förekommande ämnen; och komme Utskottets i det förra Memorialet yttrade önskan, att få RiksStåndens ProtocollsUtdrag Numererade, lika med de Betänkanden, hvartill de hörde, nu mera att förfalla; äfvensom serskildte Utdrag öfver hvarje Beslut icke heller nu mera blefvo af nöden. Beträffande åter erindringarne om Formatet, Stilen och Registrets omständlighet, har Utskottet, så väl derutinnan, som i de flera dylika till Redactioxi hörande mindre omständigheter, hvilka i Memorialet icke lämpligen kunnat utvecklas, endast försäkrat sig skola iakttaga ali möjlig omsorg, att tillfredsställa Prenumeranters och Köpares billiga fordringar, samt göra Verket säljbart och begärligt. Herr Grefven och Landt Mar skalken tillkännagaf, att de den 2 sistledne Januarii på bordet lagde Memorial, nu kommo att till remitterande föredragas; hvarefter, uppå serskildte Propositioner, remitterades, Till Lagutskottet : Tvenne Memorial af Grefve Gyllenborg, Johan Henning, det ena innehållande dels För 1 - 448 Den g Januarii. slag, att Kreatur, Åkeroch Körredskap, som höra till Hemmansbruk, icke höra få försäljas eller utmätas, utan Jordägarens bifall, dels ock yrkad ändring i 17 Gap. 3 §. JordaBalken, samt det andra, angående angelägenheten af ett närmare bestämmande utaf hvad tili Politie-mål Lagligen bör hänföras. Till StatsUtskottet: 1:0 Ett Memorial af Herr Iserhjelm, II. W., angående Lönelillökning för Allmänna Beredningens Ledamöter. 2:0 Ett Memorial af Herr Stjernschantz, Johan Abraham, angående bibehållande af Rikets närvarande Militaii’e-styrka, jemte Grefve Löwenhjelms, Gustaf, yttrande i samma ämne. 3:o Ett Memorial af Herr Montgomerie, Fabian, angående antagande af en Sockenskrifvare i hvarje Socken. Till Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet:
Uti 188 §. stadgas: »Räntan för utgifvande lån förblifver fem procent, efter år räknadt, hvilken, vid lånets ulassignerande, för hela låne-liden afdrages.» Riksdags-fullmäkligen Peter Gablielsson från Kronobergs län har uti en till Utskottet inkommen motion föreslagit, alt räntan å lån från allmänna diskonten eller fonden för utlåning med omsättningsrätt, måtte nedsättas från fem lill fyra procent. Jemte det Utskottet skolat upplysa, att lör all rörelse, som genom Diskont-verken bedrifves, räntan är bestämd lill fem procent, med undantag allenast hvad angår diskontering af inrikes vexlar, i hvilken rörelse, till befordrande af dylika vexlars uppkomst, räntan för närvarande utgör fyra procent; får Utskottet, i anledning af det väckta förförslaget, tillkännagifva, att som i den utlåning, hvarest ränte-nedsättning är vorden yrkad, största förlusterna uppkomma, samt räntan af fem procent för lån mot borgen med omsättningsrätt i allmänhet är ganska låg; anser Utskottet sig böra Banko-Utskottets Betänkande,^ N:o 34. 45 47:o. afstyrka bifall till Peter Gabrielssons ifrågavarande motion. Under anförande, att föreskriften i 191 §. af reglementet om skyldighet för lånsökande, som icke äro af direktionen för vederhäftighet kände, att vara försedde med officiela intyg angående vederhäftigheten, måste föranleda kostnader och tidspillan för den enskilde, som tvingas att ofta på aflägsen ort förskaffa sig de för Iåne-ansökningens upptagande lill pröfning nödiga intyg, utan att för Diskont-verken bereda någon större fördel, än som kunde vinnas derigenom, att Diskont-verken berättigades att uteslutande på grund af enskild persons intyg bevilja de sökta lånen; föreslog Banko-Utskottet vid sednasle riksdag det tillägg uti omförmälda stadgande, hvarigenom Diskontverken skulle berättigas att antaga låne-ansökningar, i afseende på vederhäftigheten bestyrkta af enskild person, för hvilken direktionen hyser fullt förtroende.
Domaren eller ”Executorn, sjelf besörja om svaromålets af"gifvande, och att, på kallelse, sig till muntligt förhör inställa, men denne deremot ”är berättigad, att, om han utan behörig ”anledning dermed besväras, derföre af Kä”randen erhålla skälig ersättning, yrkandet, ”att en svarande Part skulle ega att, genom ”närmaste Kronobetjents försorg, få sin för”klaving till Konungens Befallningshafvande insänd, samt att vid muntliga förhör uti ”der LagSi Allm. o. Öec.-tltik. Bet. 1V:0 1$. i f ”der anhängige gjorde skuldfordringsmål* ”Käranden borde förskjuta Svarandens kost» '”nåd dertill, icke kunna förtjena afseende.’-’ ''Slutligen , och hvad beträffar Herr ”Grefvens motion derom, att med uttagan» ”de af debiterade afgifter må innehållas, ■”då jäf emot erläggandet af desamma utaf ”den debiterade göres, anser Utskottet, att ”genom de flere Författningar, hvilka blif» ”vit utfärdade angående uppbörden af Kro”nooch Bevillnings»medlen, tillräckligen ”är bestämdt huru i den här ofvan omför» ”mälda händelse bör förfaras, hvarföre odk ”Utskottet funnit något vidare Utlåtande ”derom icke behöfvas.” ”1 likstämmighet med hvad således ät ”anfördt kan Utskottet icke tillstyrka bifall af hvad Hr Grefve Gyllenborg i förrbe» ”sagde delar föreslagit.” Efter granskning och öfvervägande af livad sålunda förekommit, få Rikets Stän* ders nuvarande Lagsamt Allmänna Be» svärsoch Öeconomie-Utskott sitt yttrande i ämnet afgifva; och hvad först beträffar Bih. till R. St. Prof. 1828 och 182g. 7 Sami„ 2 Ajd. 5:te Haft. 2 jfi Ldgs. Albn. Besv.- o. Oec.-Utsk. Bet.
"Ankommande det på Domarens pröfning, när fråga derom uppstår, att bestämma den förhöjning eller förminskning i berörde arfvode, som efter förmyndarens möda skäligen lämpas bör^ samt att Herr Domprosten helst önskade få ordet tvist utbytt mot ordet fråga, emedan han ansåge det vara förmyndarens rätt, att hos Rätten anmäla, om han ej funne sig med det vanliga arfvodet belåten, äfvensom Rättens pligt att tillse, det samma arfvode icke må vara för högt beräknadt, i jemförelse med'förmyndarens möda och ansvar. Inom Vällofl. Borgare-Ståndet, af Herrar Hessle och landerholm: att detta Betänkande borde återremitteras, för dess sammanhang med förut återremitterade Betänkandet N:o 74; . , af Herr Rubin: att redactionen vöre otydlig och mindre lyckligt vald, serdeles i sista momentet. I stället för ordet försatt, som ej syntes kunna göra anspråk på godkännande i ett lagbud, föreslog Herr Rubin ordet förskingrat ” helst de vidare nyttjade ordalagen "till fullo” utmärkte en partiel förskingring, hvarföre förmyndaren borde ansvara. Ordet ”britten” stod icke heller på sitt ställe oeh gjorde meningen otydlig. Herr Rabin hemställde, i Följd häraf, om icke detta moment kunde få följande lydelse: "Har han förskingrat den omyndiges medel, antingen belt och hållet, eller till någon del, och gitter desamma ej till fullo återgälda, fylle då bristen med det arfvode han eljest njuta skulle, så långt detsamma förslår;” Bih. till R. St.
» Det är j u redan så mörkt, att Tony inte kan se att läsa noterna. » » Du vet, jag sjunger helst utantill, » svarade Tony. » Och hon sjunger förtrollande, er syster, » sade grefven, » jag har ingen större glädje än att höra musik. » » Då skall hon ofta sjunga för er, » sade Cordelia, » syster Tony har j u en liten nätt röst. » * * * Konsertsäsongen synes nu komma att på allvar begynna. Nästkommande torsdag, den 5 oktober, gifves konsert i Vetenskapsakademiens hörsal af den i utlandet högt uppburne operasångaren Benrik Vestberg. Så kommer en af Tysklands allra förnämsta operasångerskor, Mareella Scmbrich, och g e r konsert lördagen den 21 oktober. Flere andra storheter lära ock vara väntade. Filharmoniska sällskapet, som i måndags ånyo började sina öfningar, har f ö r d e t ingående arbetsåret, Det i och för sig intressanta stycket får p å Dradet tionde af sällskapets tillvaro, fastställt följande matiska teatern en mycket god, på en hand en snart ' program: t i l l första konserten (i november): Festuvertyr, sagdt genialisk tolkning. Måhända kan anmärkas, af L. Norman, » Drömkungen », af A. Hallen, » Flykten att signor Travetti i hr Orilnders händer verkar en t i l l Egypten », af H. Berlioz, och » Die erste Walsmula monoton och torr; det är nog både känsla och purgisnacht », af F. Mendelssohn-Bartholdy; värme i hans spel, men det s a k E a r finare skiftningar. andra konserten (i februari): » Missa solemnis », af Som hans egoistiska och ytliga hustru Bosa var fru L. von Beethoven, och (eventuelt som fyllnadsnumSternvall ypperligt p å sin plats, och dottern Mariuccia framställdes fint och intagande af fröken Janson. m e r) lista a k t e D S final (heliga graal-scenen) u r » ParDen tredje kvinnliga rollen, tjänsteflickan Brigida, sifal », af Rieh.
För att på egendomsförhållanden i stad consequent tillämpa de af Utskottet vid fråga om testamentsfrihet antagne och prisade, efter landsrätt ordnade grunder, borde giftorätt i stad icke ega rum i ärfd fastighet. Men denna likhet för stad och land har icke rimligtvis kunnat sättas i fråga, och då torde en olikhet i föreskriflerne om testamentsrätt icke eller höra betraktas såsom stridande emot lagens system i det hela. Hvad Utskottet anfört till stöd för sin åsigt, att stadsfastighet hör anses jemngod med jord å landet och, lika med denna, genom inskränkning i gåfvooch testamentsrätt, inom släglen från arfvinge till arfvinge bibehållas, torde vid närmare granskning befinnas mindre tillförlitligt. Det kan nemligen med skäl belviflas, att den till vissa städer donerade, på tomterne fördelade jord skall i allmänhet öfverstiga värdet af sjelfva tomten med dess åbyggnad, och syftemålet med lagens urgamla stadganden rörande arfvejord å landet samt dess bevarande, så ostyckad som möjligt, från ena slägtleden till den andra lärer icke ega den ringaste tillämplighet på fastighet i stad, och minst hafva afsett fasta egendomens större eller mindre användbarhet till hypothek, helst man, vid tidpunkten för lagstiftningen i berörde afseende, troligen ännu icke börjat experimenterne att med skuldsättning grundlägga hvarken enskildt eller nationell välstånd. Om i flera mindre städer jordbruk bedrifves med fördel och jorden sålunda kan äga ett betydligt värde, hvaremot rörelsekapitalerne der äro ringa samt egentliga stadsmannanäringar af underordnad vigt, må ett sådant missförhållande, otvifvelaktigt hörande till undantagen, icke erkännas såsom giltigt skäl att påtruga samtlige Pukets städer lagstadganden om arfvejord, med deraf följande restrictioner, bildande alldeles nya och obekanta förhållanden, lika invecklade, som dem Utskottet i afseende på testamentsrätt förmält utgöra tvistefrö och dem Utskottet sökt albjelpa, om än på ett sätt, derför städernes innevånare icke skulle stadna i synnerlig förbindelse.
Majit i fråga om anslagen å denna hufvudtitel velat i nåder föreslå följande förändringar och bestämmelser: 1:o. Departementets expedition: att i anslaget till Byrån för ärenden rörande den högre undervisningen beviljas förhöjning dels såsom lönetillägg åt Byråchefen i egenskap af Öfverinspektor för elementarläroverken R:dr och dels för tjenstebiträde att såsom lön åt chefen för Byrån för handläggning af ärenden angående folkskoleväsendet uppföres å ordinarie stat och att för tjenstebiträde å denna Byrå anvisas ! ,5 0 0: 1,000: 4,500: — 1,800: — 8,800: 2:o. Riksarkivet: att en Vaktmästares lön höjes med R:dr 150: — Transport Rant R:dr 8,950: — Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 47 Transport Ruut R:dr 3:o. Kongl. Bibliotlieket: att Kongl. Bibliothekariens lön ökas med ••• R:dr 500: — och andre Vaktmästarens med 50: — 4:o. Kleresi-staten: att till fyllnad i den åt Kyrkoherden i Botkyrka och Salems församlingar af Stockholms län på lön anslagna vederlagsspanmål anslås 9 kubikfot 1,85 kanna oindelt spantnål, hälften råg och hälften korn, att årligen utgå i penningar efter tioårigt medelmarkegångspris för länet. 5:o. Universiteten. Upsala: att nya löner anslås åt en professor inom Juridiska Fakulteten R:dr 4,500: — och en adjunkt i den högre lönegraden 2,500: — att anslaget till docentstipendier ökas med 1,500: att, på det de två adjunkter, för hvilka vissa läroämnen ej äro bestämda, må, lika med öfrige adjunkter, inträda i högre lönegrad, beviljas 1,000: — att till underhåll af materielen å de medicinska och kirurgiska klinikerna anvisas 2,500: — och att anslaget till Fysiologiska Institutionen förhöjes med 500:
Filial-banker, som bildas utan ändamål att ersätta upphörd Privat-bank, vid sednaste Riksdag, af Riks-bankens medel, afsatta 1,300,000 R:dr Banko, må för enahanda ändamål fortfarande afses, hvarförutan Fullmäktige lill dylika Filial-banker ega att af den summa, hvarmed låneoch kreditiv - 16 Banko-Utskottets Utlåtande, M 48. rörelsen vid innevarande Riksdag blifvit förminskad, anvisa 800,000 R:dr Banko, med rättighet för Fullmäktige derjemte, att i den mån dessa medel varda tillgängliga, och intilldess desamma kunna erfordras till försträckningar åt Filial-banker, dem använda dels i första rummet till diskontering och utlåning för handel och näringar, samt lill kassa—kreditiv, efter den fördelning emellan de särskilda Diskontverken Fullmäktige bestämma, samt dels lill inköp af sådana räntebärande papper, som i (213 §) af Banko-reglementet omförmälas. Nuvarande Filial-banker, som vilja underkasta sig de vilkor och förbehåll förestående moment 3 innefattar, må åtnjuta de fördelar, hvilka i samma moment äro blifvande Filial-banker tillförsäkrade. Sorn, i följd af de utaf Utskottet i det föregående tillstyrkta afvikelser från de af Utskottet i betänkandet JVs 34 gjorda framställningar, förlagen till låneoch kreditiv-rörelsen blifvit i vissa delar förändrade; får Utskottet här framlägga förnyad jemförelse af nämnde förlag, enligt nuvarande Banko-reglemente och de här ofvan afgifna förslag: Förlaget Banko-Ulskoltets Ullålande, J\/i 48. 17 Förlaget utgör Ökning. Minskning. eril. nu gällanenl.