Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ty om ändteligen Slättboen ej borde få vara i be - Den 2 Martii. 97 liof af alt, i utbyte mot sina Producter, taga någon del af sina Trädvaror från Skogsbygden, så kan öfverflödig tillgång på dessa inom Slättbygden beredas honom : 1:0 Genom den i alla afseenden nyttiga, men för största delen ej påbegynta Planteringen af de stora Sandhedar och andra ofrugtbara, mycket stenbundna Marker, som äfven finnas på Slättbygden. 3:0 Genom Plantering vid Boningarne, på Gärdesgårdar och vid Landsvägar. Planteringen vid Landsvägarne bör dock ej vara så tät, som påbudit var, ty på våra, ej som i England breda, utan merendels smala Landsvägar, hindrar tät Plantering Blåst och Sol att upptorka vägarna, hvarföre man merendels finner de stycken af en Landsväg, som äro tätast planterade, i allmänhet vara de elakaste och sist upptorka. Man kan derföre ej 110g förundra sig, att tät plantering, jag tror 3 alnar blott mellan hvart Träd, varit påbuden vid Landsvägarne och äfven tillåten i Landsvägs-groparne och på sjelfva Vägarne i Malmöhus Län, på samma tid, som man här uppe i Landet befallt att Träden på ett visst afstånd från Landsvägen skulle nedhuggas. 3:o Genom Plantering på de närmast Slättbygden befinteliga Skogsbygdens ofrugtbara och mycket stenbundna, i senare tider Ridd. 0. Ad. Prot. I Aid. l3. nj. 9£ Den x Martii. uthuggna sträckor, samt genom Skogarnes i den Bygden bättre värde. 4:o Genom Höganäs StenkolsVerks bibehållande, hvartill det Allmänna omöjligen skulle kunna komma att göra så stora uppoffringar, som till den påbudna Planteringen, hvilken skulle fordra så många Millioner Mansoch Öke-Dagsverken, samt äfven förstöring af den gamla Skogen. 5:o Genom Veds likaså fria Införsel till Skåne från Blekinge, som till Sverige från Ryssland.
Hr Printzenskjöld bar väl gjort den invändning, alt det finnes personer som icke läsa tidningar, men jag hemställer huruvida del är ali förmoda att anförandet skulle blifva för sådane fiender af läsning mera kändt genom särskildt tryckning, än det blefve genom införande i en tidning. Ilr Hjerta, Lars: Här har visserligen blifvit anfördt nästan allt hvad som möjligen kunnat sägas emot den ifrågasatta tryckningen, men då man med kännedom om de Hrns karakter, som tillstyrkt denna åtgärd, icke kan vara oviss om att ju icke votering öfver denna fråga möjligen kommer att begäras, så skall jag likväl anhålla att äfven för min del få tillägga några ord. Jag vill icke med Hr Printzenskjöld försöka en uppskattning af huru många af Ståndets medlemmar möjligen må läsa tidningar, men jag skulle tro att äfven den mest granntyckte af de med Hr Rääf lika tänkande skulle, för att fä läsa haus anförande, för till - Den 18 December f. m. 205 fället söka öfvervinna denna motvilja. Men jag tager mig friheten erinra derom att Ståndet på sednare tider helt och hållet frångått den fordna plägseden att låta trycka enskilda ledamöters anföranden på Ståndets bekostnad. Sedan 4 eller 5 riksdagar, som jag minnes tillhaka, har, då fråga härom uppstått, dervid så tillgått, alt den som önskat få ett anförande särskildt tryckt för att hållas Ståndsledamöterne tillhanda, fått göra det på egen bekostnad. Jag finner det ganska naturligt alt frågan om tryckning af Hr llääfs motion blifvit väckt af en viss sida inom delta Stånd; del är en klok demonstration af med honom lika tänkande, att söka begagna hans anförande såsom ett politiskt kapital emot del nya lagförslaget. Men om Ståndet verkligen är benäget att ingå på en sådan kombination, skulle jag dock vilja hemställa om det icke vore skäl att låta saken hvila till ett annat plenum oell under tiden betänka sig derpå. Dessutom, oaktadt Hr Rääfs anförande vittnar om mycken stilistisk förmåga och mycken värme för de deri framställde äsigter, förekommer likväl dervid alt motionären uppkastat tvifvel om frågor, som redan äro af alla tänkande inom den civiliserade verlden afgjorde.
Nio 34, angide de lill den blifvande nya Bevilimsstadgan hörande formulär. Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, nedannämnde d. 17 dennes första gången på bordet lagde Mern. och Betänkin, nemi. från Banko-Utskottet! JM 81, med förslag lill vissa nya eller förändrade föreskrifter i 5:te Ari. lista afdeln. af Banko-reglementet, angide Bankens vexlingsoch kassa-rörelse; Lag-Utskottet: •Af 5(5, i anledn. af väckte motioner, angide förändring i lagstiftningen om preskription af fordringar; och Den 18 November. 121 JVa 58, i anledn. af väckle motioner, ang:de dels förhöjning af det i 24 Kap. 8:de §:n Missg:B:n och K. Förordnm den 19 Augusti 1845 stadgade ansvar för begagnande af lifsfarligt vapen, dels förklaring af berörde K. Förordn., dels ock ändring af 20 Kap. 6;te §:n nämnde Balk. Föredrogos och lades till handlingarne LagUtsk:s den 17 dennes på bordet lagde Mera.: JVa 59, i anledn. af ålerremiss af Betänk. JVa 22, i fråga om bestämmande af en summa appellabilis för fullföljd af talan i Hof-Rätt emot Under-llätls beslut i tvistemål; och JVa 60, i anledn. af återremiss å Betänk. JVa 20, i fråga om den varning, som oeniga makar skola undergå, innan de för oenigheten vid verldslig rätt tilltalas. Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Serskildta Utslcs den 17 dennes på bordet lagda Utlåt. JVa 24, om användande af en del utaf den för bränvins tillverkning inflytande Skatt lill kontroll och tillsyn å efterlefnad af författnme, ang:de vilkoreu för bränvins tillverkning och försäljning m. m.
Den fittiHé, unDer benämning af (Eetuonabafgift, å ratjja löner ffeDDa inneljållnmg af en procent, fjraib fen fäDanefter femmer att, i fammaifyang meD Allmänna Söeraillnin* gen, uppbäraé till ett calculeraDt belopp af 39,000 SfrDr £3anco; äfy raenfom De få fallaDe SiDningé* od> i?ortflämpebafgifterna, beräfnaDe, Den förra till 10,000 9l:Dr, od) Den feDnare, i affeenDe på 0'tatcnö anDel Deraf, till 3,500 3v.Di> allt Q5anco. §ör öfrigt äro De till (Statö^erfet omeDelbart tngåenDe 5ÖeraillningömeDel förjTagöraiö upp*- tagna till följanDe utförDa belopp:.
Uti tkrif\ else af den 27 sistlidne Januari, hafva Fullmäktige i Riksgäldskontoret hos Stats-utskottet anmält, hurusom, enligt 121 § i ej mindre 1841 ars, än nu gällande, Bevillnings-förordning, en och en tredjedels procent af hvarje läns bevillningssumma vore anslagen "lill kostnaders bestridande vid de hållna taxeringarna, såsom för tryckta formulärer, häradsoch läns-samman"drag öfver bevillningen, skjutsoch traktamentspenningar för ledamöter i ’ Pröfnings-kommittéen, arfvode för protokollsföranden derstädes, äfvensom lill ”uppmuntran för städernas uppbördsman och protokollsförande vid taxeringskommittéerna derstädes, hvilka vid mantalsskrifning och taxering genom llit ”och noggranhet gjort sig deraf förtjente”, hvarjemte till dessa kostnader inom de tre nordligaste länen skulle få ”utaf inflytande bevillningsmedel serskildt "användas” vissa bestämda belopp, utgörande för Norrbottens län 220 r:dr; men, efter hvad 1845 års summariska räkningar oell bevillningssammandrag för sistnämnde län samt andra till Riksgälds-kontoret insända handlingar ådagalade, hade den till taxeringskostnaderna för besagde år anvisade andel utaf länets bevillningssumma, med tillägg af det härtill anslagna serskilda belopp, endast utgjort 462 r:dr 30 sk., hvaremot den Pröfnings-kommiltéens ledamöter tillkommande skjutsoch traktamentsersättning då uppgått till 549 r:dr 10 sk. 10 rst., och således ensamt med 86 r.dr 28 sk. 10 rst. öh erstigit hela den för samtliga ofvanuppräknade kostnader och ersättningar disponibla summa; vid hvilket förhållande densamma följaktligen icke lemnat någon tillgång till de arfvoden, jemte andra utbetalningar, hvarför nämnde bevillningsprocent och anslagsbelopp dessutom voro afsedda.
Han har nemi. sagt, att lian icke ansåg lämpligt för Konungens rådgifvare att speja efter Konungens åtgärder i commandoväg. E11 annan rådgifvare, Hr von Hartmansdorff, har då varit uppriktigare, i det han sagt, att bela staden kände anledntn till de vidtagna åtgärderna. Yi kunna också något hvar vitsorda , att anledntn icke kunde vara obekant. Jag frågar , hvad slutsats man skall draga af en sådan, af ett corisultativt Statsråd framställd princip, och hvilken uppfattning och känsla det hos en sådan embetsman uppenbarar af sina plister, alt de, hvilkas åliggande det enl. grundlagens uttryckliga föreskiift är, att sjelfkrafde erinra om Rikets rätt och Den 3 Juli f. m. i83 bästa, icke ens skulle anse sig berättigade att taga notice om hvad K. M. behagar företaga i commandoväg, äfven om det är af den art, att sjelfva thronens eller Rikets säkerhet dymedelst sättes i våda. Beträffande 5i punkten angide Statstidningen skall jag ej yttra mig öfver principfrågan, emedan jag kunde anses partisk deri. Jag vill blott hemställa till Ur von Hartmansdorff, sorn ordat om nödvändigheten för Regeringen alt äga denna organ, hvarföre han dä ej sjelf begagnat den för att söka göra gällande det mouvement, för hvilket han har underrättat oss, att han inom sin styrelsegren arbetat. Om den värde talaren begagnat Statstidningen på det sättet, skulle lian måhända både för sina bemödanden haft mera stöd uti allmänna tänkesättet, och äfven kunnat med sin polemiska ifver gifvit en fart åt tidningen, som den nu saknar. I anledn. af hvad jag nyss yttrade, kommer jag nu till ett ämne, som kanske mera speeielt kan anses angå mig sjelf något närmare.
O Å N G S Ä L L S K A P E T O. D:S M A T I N É på söndags^ middag hade m e d den dragningsmakt, s o m ännu alltjämt bor hos studentsången, till sista plats fyllt Musik, akademiens väldiga hörsal, o c h smattrande bifall k o m den unga sångarskarans samtliga prestationer till del. M e r än i dessa skäligen ytliga b r a v u r n u m m e r k o m m o d o c k de friska stämmornas bästa egenskaper till sin rätt i de mindre kvartetterna, såsom i den m e d demonstrativt bifall hälsade Suomis sång, i Griegs underbart fagra » Christianiensernes sangerhilsen » o c h i Lånyi Ernös ungerska visor. ST? T. A. T. S ?- T H eliotrope, GULDMEDALJ H of juvelerare A H yacinthe, THEA-ROS-PARFYM m. f l. Efter ett inledande kåseri, i korta drag skisserande » Törnrosskaldens » växlingsrika lefnadslopp, öfvergick han till att i ord o c h toner söka framkalla några karaktäristiska drag hos den bizarrt genialiske drömmarens diktning, o c h kärnan i denna framställning utgjordes af ett urval bland de egendomliga, svärmiskt välljudsfagra » Songes », s o m finnas inströdda i » Törnrosens b o k », o c h hvilkas såväl ord som melodier äro A l m q v i s t s egna. Till Sven Scholanders enkla, m e n af innerlig förståelse präglade lutaccompagnement trädde d e fram i hela sin subtilt romantiska skönhet. Flere bland dessa — såsom » Den lyssnande Maria », » Hjärtats b l o m m a », » D u går icke ensam » o c h » Ängelns kallelse » — gjorde en nästan öfversvinneligt gripande verkan. I andra, som i » Min galer », » Fiskarsång vid Kalmar » o c h » H e x a n på kung Carls tid » framträdde åter en kraftig realistisk färgläggning, stundtals lifligt erinrande om Bellman. I ett s o m allt har man skäl att är så blekt och magert; gång så fagert kinder röda.
Dä Fattig-Casian allisa icke medgifwer någon widsträckt hjelpsamhet, och de flesta as de naturligaste wägar för vfwannamnde Personer att söka sitt uppehälle genom egen flit, äro för dem titlstängde, blir u.an twifwel högst nödwändigt att snart undanrödja de hinder, som hittills sig förete. Dck är härom wi ännu en gäng wåge ödnflukast anhälla. Och äge wi den fullkomligaste dfwcrlygelse, att Högwälborne Herr G.efwen och Landt-Marfkalkeu, samt Högloflig Ridderstapet och Aoeln ej annat kan än finna nödigt akt remittera saken till Oeconomieoch Beswärs Utskottet, med anmodan att ofördröjligen presentera ert satt, huru i, sräga -varande del af Qwinnokönet mä kunna sättas i tillstånd att genom flit och omtanka ^förskaffa sig tillräckelig bärgning, samt dymedelst undwika nöd och elände, och att widare undgä att ligga det allmänna till last som wi beklagligen funnit. Stockholm den a November 1809. L. kock. c. LtrLIö. Remitterades till Allmänna Beswärs, och Occonomiä-Utstotlet. Upplästes ett sa lydande ifrån Wällofliga Bor»- gare»Ständet communiceradt Memorial. Af - 248 Den 4 November. Afskrift. 1809 d. 18 Octvber uti Borgare-Ststiidcts Plenum uppläst oH till haudliiigarne lagdi samt Författaren tillätit att häraf lemna de öfrige rcspective Sistliden Lel, bctpgar lst. ke-ierson, Wördsamt Memorial: Med den listigaste önskan att ej wara nödsakad anföra något enskildt Beswär emot Höglofliga Bervillnings - Utskottets Project till Bewitlningens fördelande, ar det likwäl ä ett betryckt Samhälles, Uddewalla Stads magnar, som jag, i den del som rörer densamma, mäste göra följande anmärkningar.
Jag tror att man måste erkänna, att StatsUtskit i detta fall icke haft några fullständigt utredda materialier för att framställa ett positivt omdöme, och att det sökt draga de slutsatser, hvartill det genom handlingarnes beskaffenhet varit berättigad!. Utskit har härvidlag icke för sina upgifter lagt till grund något annat än hvad som förekommer i sjelfva hillänget. På en väg med mycket stigningar kominer dock driftoch underhålls-kostnaden att upgå till dubbelt emot den på en slät väg. Och äfven om raan icke vili fästa sig vid hvad en utländsk författare härom yttrar, behöfver man blott gå till hvad Öfverste Ericson sjelf yttrat i sin promemoria. Han säger nemligen: »Då det är ett obestridligt faktum, att tyngdkraften utöfvar ett motstånd, som vid rörelsen måste öfvervinnas, uttryckt i skålp. på en last H. Y. ' 24 I) en 25 April e. m. af 1 tons vigt, som skall dragas upför stigningar, i följande förhållande, nemligen: Stigningar. Tyngdkraftens motstånd i €t. på 1 tons vigt. TiTBD 2,2 sno 2,80 3,70 5 60 ann 7,46 uW 11,20 TDU 22,40 5|j 28,00 r,n 37,30, BO så finner man häraf till hvilken grad kraften måste ökas i mån af stigningarnes tilltagande, och att, då den kraft, som vid en stigning af 1:300 erfordras för öfvervinnandet af tyngdens motstånd, utgör 7,46, måste den redan vid 1:100 ökas till 22,40 samt vid 1:60 till 37,30 eller i förra fallen vara 3, och i sednare 5 gånger större än den, som erfordras vid stigningen af 1:300». Häraf torde man lätteligen finna hvilket stort inflytande stigningarne hafva på driftoch underhållskostnaden, som också är en vigtig faktor att laga i beräkning vid bestämmandet af sjelfva kostnadsbeloppet för ifrågavide jernväg.
Silfver-uttagen synas ock hafva för detta år upphört, under det att kassan numera tillvexer genom köp af vexlar, betalbara å utrikes ort; uppgående beloppet af de från medlet af nästlidne September till denna dag denna dag uppköpta vexlar till 800,000 Mark Hamb. B:ko. Emellertid kunde metalliska kassans nedsjunkande ej undgå att uppväcka bekymmer; och Fullmägtige våga vid detta tillfälle uttala den förhoppning, att vid granskningen af Fullmägtiges åtgärder på det hein efter nästförllutna Riksdag, den rättvisa skall Fullmägtige vederfaras, att de, vid fattandet af sådana beslut, hvilka halt afseende å metalliska kassans ställning, tillvägagått med den varsamhet, att, å ena sidan, Bankens kredit och anseende både inom och utom landet kunnat upprätthållas och, å den andra, att handel, näringar och industri icke lidit den störande inverkan, som skulle halva härflutit från förminskning af Bankens egen låneoch kreditiv-rörelse, på samma gång, som sedlar ingingo till Banken för uttagande af metallisk valuta och för verkställandet af första afbetalniogen å statslånet. Banho-Utthottet* Memorial N:o 2. |T,# r>.S - Af det .å utrikes ort upptagna Statslån R:mt 12,000.000: är den i kontraktet föreskrifna första afbetalning den 15 näst - skall under nästkommande år, å tre terminer, med ‘/a hvardera terminen återbetalas, infallande första terminen den 15:de instundande Juni. I Statslåne-obligationer, inköpta för Statslånefondens räkning, innehar Banken, för närvarande, llamb. B;ko Mark 44,000 af hvardera serien eller tillhopa 132,000 Mark, motsvarande i Riksmynt 176,000 R:dr, som förminska hvarje afbetalning med 58,666: 67 Rmt, och skillnaden emellan återstoden af Statslånet . f . R:dr 9,000,000: — och värdet af innehafvande obligationer 176,000; — eller R:dr 8,824,000:~
St ler obetänksamt, att, i frågor som röra allmänna crediten , hämta efterdömen af en fri och Storsint Nation, sorn, mera ömtålig än något» annan, örn beVarandet af nationel ocjh enskild rätt, genom anstalter, likstämmig! med dem jag föreslagit, vid enahanda förhållande vunhit det sökta ändamålets Må Höglofl. Ståndets upplysta granskning afgöra, om på en och Samma gång ingen Svensk man skulle kunna tvifla örn Bankens solidité och derjemte det Vara Vådligt ätt uppgifva VexelBanco skulden , utan att tillika uppgifva Bankens tillgångar, samt huruvida Bankens förhållande möjligen kan jemföras med en efiskilds, hVats solidité icke vore lika axiomatisk Meft matte grunden för detta äfgorahdé blifva ett lördomsfritt skådande af skäl, som ligga solklart uppdagade, och ingen tvekan Uppstå genom hinder som icke äga tillvarelse* I Banken afläggés, Utan ali tvifvel, tysthetsed; men den innefattar icke annat än skyldighet att ej yppa sådant söm för Banken kunde vara skadligt. Hvarken i ed eller grundför. fattning Ahnes eh rad, ett ord, som förbjuder kungörandet af Bankens Sedelstock, än mindre eh Stadga, sörtl förevigat ett sådant förbud. Hemlighetens utsträckande till Sedelstockens belopp har i ingen tid Varit annat än eh gammal praxis, Endast i öfvertygelsen otfi des# skadlighet hafva mine medbroder ägt skäl att Den 12 Juni. afstyrka elen inskränkta publiciteten, likasom jag i min oryggliga opinion om dess oumbärliga nödvändighet, ägt lika skal att densamma tillstyrka. Om hemligheten i hela dess vidd varit det palladium, sorn grundat och förvarat Bankens beståndj så måste likväl hemligheten i olika tidpunkter icke ägt lika lycklig förmågaj ty onekligen har ifrån Bankens fundation dess so» lidité varit af särdeles varierande beskaffenhet, och beklagligtvis mindst erkänd, då den utan klingande bevis varit högtidligen proclamerad.
Då saltsmältningen böljat, vänder man det hela, och så snart laken bildat sig ordentligt, hälles hela innehållet i höga glasburkar med botten och tyngd på. Urlakas naturligtvis vid begagnande. [1343] Tandläkare E 3 Stenia. Doktor Carl pisnsburg Styrelsen. [1963] Aprikoser (omogna). Mogna aprikoser bruka vara dyra; men omogna utbjudas de för godt pris, och kunna eljes felfria, ej krympta sådana, förvandlas till en fin konserv. Man prickar dem med nål, kokar dem i vatten — dock ej så länge att de spricka — • och lägger dem på durkslag att väl afrinna. Under tiden kokar man en klar sockerlag af / 4 kg. socker räknadt på 1 kg. frukt, och häller den het öfver aprikoserna. Andra dagen kokar man upp saften och slår den ånyo kokhet öfver. Tredje dagen frånsilas saften och kokas ihop till en tjock sirap, dock hälles den ej tillbaka nu, utan i stället öfvergjutes aprikoserna med rom och efter en vecka tillblandar man sockersirapen, rör väl om och tillsluter burken. DIVERSE. B a k n i n g ". K ondition för sommaren söker en teol. fil. kand. med goda betyg och rekommendationer. Svar märkt » Harald », Sköfde, p. r. [2027] En finsk bakningsmetod. Då jag läste den prisbelönade uppsatsen om hembakning hvarje dag, fann jag en stor olägenhet vid, att degen var färdig till bakning redan kl. 3 om morgonen. kunna unga damer få treflig bostad Ingen tjänare skulle gå in på och inoch god inackordering vid Hjo Vatgen matmor ville väl fordra, att tjä- tenkuranstalt hos doktorinnan M. L. naren hvarje morgon stege upp kl. 3. Tengstrand (adr. till I juni: Upsala, Jag vågar därför föreslå ett annat försedan Hjo). [i8M] faringssätt, hvilket jag lärt mig af en prestfru på landet, i hvars hem gästfriheten var lika stor som brödet godt och hushållet väl ordnadt.
Som ofvannämnda under direktionens för civilstatens pensionskassa förvaltning ställde s. k. allmänna enkeoch pupill fond fått på sig öfverlåten den, enligt Kongl, kungörelsen af den 29 Juni 1798, statsverket förut åliggande skyldighet att pensionera civile ernbetsoch tjenstemäns enkor och barn, samt det tillhör staten att tillse, det nödiga medel för ändamålet ej må saknas, så och enär, enligt hvad Kongl. Majits nådiga proposition upplyser, fondens tillgångar visat sig otillräckliga för bestridande af derå i fr Agakommande pensions-utbetalningar, så att, vid regleringarne af pensionerna för åren 1846 och 1817, pensionsberättigade sökande icke genast kunnat komma i åtnjutande af dylik förmån, utan nödgades afbida blifvande ledighet bland redan befintlige pensionstagarne, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka, alt nionde hufvudlitelns årsanslag till pensioner för civile embetsoch tjenstemäns enkor och omyndiga barn måtte, på sätt Kongl. Majit i nåder äskat, förhöjas med i,5oo ridr, eller till 25,000 r;dr. 3io Borgareståndet har till Utskottet remitterat en af Herr M.W. Collén hos bemälde Riksstånd väckt motion, deruti Rikets Ständers uppmärksamhet fästats å det förhållande, att den under förvaltning af direktionen öfver civilstatens pensionsinrättning ställda enskilda fond för pensionering af civile embetsoch tjenstemäns enkor och barn fått, alltsedan år i833, från tjenstemanna-pensionsfonden årligen uppbära 20,000 ridr, elter 4 af det till sistnämnda fond utgångne årliga direkta statsanslag, oberäknadt hvad ytterligare af pensionsinrältningens tillgångar disponerats till fyllande af en uppkommen årlig brist uti tillgångarna för enkepensioneringen, hvilket allt haft till Slats-Ulskottels Utlåtande, Na 125. 3 följd, alt, oaktadt under tiden medgifna löneförhöjningar, de från civilstatens pensionsimfiltning ulgående tjenslemannapensioner icke kunnat i motsvarande förhållande förhöjas, utan måst bibehållas vid de belopp, som vid inrättningens stiftelse blifvit bestämda, hvarigenom äler inrättningens hnfvudsyflemål — beredandet af möjlighet för embels-och tjenstemän alt laga afsked, innan de uppnått den höga ålder, som är föreskrifven för rättighet till lönens bibehållande å allmänna indragningsstalen, så att det allmänna skulle hos tjenslemännen städse kunna påräkna den för behörig handläggning af statens angelägenheter nödiga kraft och förmåga —, i väsendtlig mån förfelats.
I följd af beslutet, angående 21 8, ansåg Ståndet åberopandet af 24 8- 1, 2 och 4 momenten böra förändras till 21 8, 1 momentet: äfvensom Ståndet fann lydelsen på andra raden af 43 8ts andra moment böra blifva: ”Andra gången /rån 20 till och med 10 H:dr, i stället för andra gången från 20 till 40 lt:dr, med hvilka förändringar 43 §, enligt Utlåtandet N:o 20, godkändes. 8 41. Erfordrade ej någon åtgärd, såsom redan af 3:ne Stånd bifallna. Öfriga förut icke nämnda 88 af Föifattnings-förslaget Godkändes, enligt Utlåtandet N:o 20. S. D. till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remilleradfs en, med anledning af 56 8 Riksdags-ordningen, af herr Björck väckt motion, angående föiändiiugar af 9 och 13 88 uti Kongl. Förordningen den 5 sistiidne September om hvad lills vidaie iakttagas bör till förekommande af kolera-farsotens införande i riket. S. D. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterades en, med anledning af 56 8 Riksdags-ordningen. af herr Björck väckt molion, med förslag, alt de i 8 2 af Kongl. Förordningen den 13 sistiidne September om hvad, vid utbrott af kolera inom Prot.-Utdrag den 19 och 14 Oktober 1854. 471 riket iakttagas bör, gifna föreskrifter måtte tillämpas jemväl i afseende på alla ifrån utrikes ort, der kolera finnes, till svensk hamn anländande fartyg och resande under de tider, då obehindrad förbindelse derstädes eger rum med inrikes, af kolera smittad ort. Frän Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs och bifölls Stat s-UIskot tets Utlåtande IS':o 308, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om beviljande ål staden Jönköping af dels byggnadslån, dels anslag och lån för ny tomt-reglering derstädes.