Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vare detta en påminnelse till BevillmsUtsk. alt begära sammanträde med StatsUtsk., på det ämnet må blifva hallstan - <j6 Den 4 Augusti f. m. digt utredt. Uti Gr. v. Fersens reservation finnes visadt, hurusom Utsk. öppnat väg för motionären att genom remiss till StatsUtsk. få frågan pröfvad; och Hr v. Hohenhausen har i sin reservation ådagalagt, livad äfven jag, i strid med Utsk:s förklarande i dess förra betänk , anser vara riktigt, att nemi. den "egentliga frågan" består i ändamålet. Medlen måste komma i 2:dra rummet. Det är för alt framkalla ett yttrande af Utsk. öfver det förra, som jag önskar, att saken ånyo må komma under Utsk:s pröfning. Frih. Cederström har hänvisat till 34 § Riksd.Ordn. Jag kan icke finna denna hit lämplig; ty den afser ämnen, som icke hafva en bestämd tendens till något visst Utsk., och den nu i fråga var. motionen har likväl en bestämd tendens till Statsoch Bevilln:sUtsk:n. Då frågan sista gången förevar, ägde en vidlyftig discussion rum om formen för Utsk:s behandling af ämnet, och det var just i detta afseende som återremissen beslöts. Utsk. hade således bort besvara dessa anmärkningar och icke låta dem äfvensom sjelfva sakeh förfalla. Emedlertid, och då återremiss icke lärer kunna ske mer än en gång, torde det vara bäst att ingå på Frih. Cederströms förslag, för att vinna utredning af målet. Likväl skulle jag tro, att man uti beslutet borde utur 56 § RegF. låna ordet: "förkasta.” Propos:n blefve då, att R. o. Ad. förkastade IJtskts meraor., med förständigande till Utsk. att yttra sig öfver frågan i dess helhet, då det hlefve nödvändigt för Utsk. att meddela ett sådant yttrande, antingen ensamt eller efter sammanträde med StatsUtsk. Hr Cederschjöld, Pehr Gust.: Man har klandrat Utsk. derför, att det icke utlåtit sig ang:de ändamålet med den föreslagna accisafgiften.
Ofver nedanstående, i Sammansatta Stats-, Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial JVs 50 omförmälda, af samtlige Riks-stånden godkända, proposition har Förstärkta Stats-Utskottet denna dag anställt omröstning: »Den, som bifaller Sammansatta Stats-. Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets uti dess Memorial M 43 gjorda, af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet gillade, hemställan, att hvad af den till folk-undervisningens befrämjande anslagna halfva personliga skydds-afgiften icke är för vissa bestämda behof anvisadt, skall ställas till Kongl. Maj:ts nådiga disposition, att till folk-undervisnmgens befrämjande användas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages Borgare-och Bonde-ståndens beslut, att hvad af ifrågavarande anslag icke är för vissa bestämda behof anvisadt, skall ställas till Kongl. Maj:ts nådiga disposition att till folk-undervisningens befrämjande användas, företrädesvis till de mindre förmögna församlingarne. Och som denna omröstning utfallit med 59 Ja och 58 Nej, sedan 2me voteringssedlar blifvit kasserade, hafva Rikets Ständer följaktligen beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens innehåll; Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat härmedelst anmäla. Ank. till Exp.-Utsk. d. 22 Febr. 1858, kl. 2 e. m. Memorial, med förslag till reglemenlariska stadganden angående förräntningen af Riksgälds-Jcontorets kontanta behållning.
Jag får* i anledning af den siste värde Talarans yttrande påminna, att icke blott i Grundlagen och i allmänna Lagen, utan äfven i ali skrift och i allt tal, tanken måste suppleera vissa ord, som utelemnas, för att undvika onödiga och just derföre högst obehagliga repetitioner. Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, 0111 Ridderskapet och Adeln be - Den g November. 25g lingade gilla Riddarhus-Utskottets föreslagna redaction af i §:n. Ropades J a. Herr Hjerta: Jag anhåller vördsamt, att få anmäla min reservation mot detta beslut, såsom icke enligt med Svenska språkbruket. §. 3. Herr von Hartmansdorff: Jag anhåller, att få tillstyrka en bestämdare, och såsom jag tror, fullständigare redaction af denna §., medelst följande lydelse: Ej må någon upptaga annan Ätts namn eller vapen, den må vara lef vande eller utdöd , med mindre lian dertill undfått Konungens Nådiga tillstånd, efter att, i händelse Ätten ännu lefverj hafva inför Kongl. Maj:t uppvisat dess medlemmars uttryckliga samtycke dertill. Herr Grefven och Landt - Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade godkänna den af Herr von Hartmansdorff utaf 3 §:n föreslagna redaction. Bifölls. §. 4 blef, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen. Den Q November. $. 5. Herr von Hartmansdorff: Jag skulle tro, att det 3:dje eller sista Momentet af denna §., innehållande tillämpningen af grunderne i de bägge föregående Momenten kunde utgå, och tydligheten i alla fall blifva lika stör. Några små redaetions-förändringar torde likväl behöfvas; hvarföre jag anhåller att få uppläsa det Förslag till denna §:s lydelse, hvilket synes mig vara rigtigast: 1:0. Inom så val gamla sorn nya Adelil , anses såsom Stamfader för en Adelig Ätt den, sorn till samina Ätts värdighet först npphöjd blifvit, och såsom
Januari, upplyst blifvit, att Committerades Förvaltning helt och hållit grundat sig på af Kongl. Majit i Nåder gifne föreskrifter, samt att den i Götha Canal D.iscontVerk gjorde insättning af 522,300 Rtdr, hvarvid Riksens Ständers Revisorer, såsom berörclt är, uppmärksamhet fästat, varit a£ Kongl Maj:t i Nåder anbefalld genom Skrifvelset-ilh Committerade af den taFebruarii 1817. Och anser vid sådant förhållande Stats-Utskottet någon annan åtgärd i anledning häraf icke äga rum, än. S6S8 Stats-Vtskottets Betänkanden. att den underdåniga önskan torde hos Kongl. Majit anmälas, att ifrågavarande medel hädanefter icke varda utlånade, utan alltid i Statens Gassa hållas i beredskap för de ändamål, hvartill de böra vara att tillgå. Och beträffande åter Revisorernas anmälan om det hinder, som för dem skall uppstått.i afseende på nödig underrättelse om den u-nder Cominitterades förvaltning ställde Fond, så hem-, ställer Utskottet, att Riksens Höglofl. Ständer jemväl hos Kongl. Majit i .underdånighet anhålla, alt sarntelige vederbörande, sam handhafva och redovisa Stats-Verket tillhörige medel, måtte, enär Riksens Ständer eller deras Revisorer i föreskrtfven ordning sig derom anmäla , till dem aflemna de Räkenskaper, Handlingar elier upplysningar, sorn af deni kunna äskas och deras åtgärd tillhöra t hvilket allt vördsamligen . underställes Riksens pjöglefi,-Ständers bepröfvande. Stockholm den a5 Maji igi8- (Bilagan Litt» A, eller Förilag öfver K.iigs Fonden* Skulder och Tillgångar finnei serskildt tryck! och hit intecknad; man Litt. B, eller Utlåtande aS Committarade för Allmänna medels För vältning är förut serskildt tryckt och kringspridt, hvadan detsamma här utcslutes.) N:r 2 7 G. Riksens Högloft.
Skälen hafva i min tanka ingenting förlorat i kraft, utan torde de fastmera föranleda JR. o. Ad. att bestämma sig för ett likartade beslut; hvilket, efter min tanka nu borde blifva en återremiss af denna punkt, med förständigande lill BankoUtsk. att afgifva förslag såväl i afseende på summan som ock i afseende pä sättet, att ställa denna § i hufvudsaklig öfverensstämmelse med den, hvars uteslutande BankoUtsk. tillstyrkt. Ifr Rosenblad: Jag kan ej annat än dela Frih. Cederströms mening derutinnan, att Utsk. ytterst obetydligt upptagit de anmärkmr, som i afseende på Utsk:s förslag blifvit gjorda. Det har nemi. belt och hållet förbigått den aldra vigt igaste delen deraf, som utgjorde en integrerande del af hela det system, som R. St. vid förra riksdagen antog för bestämmandet af bankens sedelstock; det bar nemi., säger jag, alldeles undgått att fästa sig vid den anmärkn. sora här gjordes, att R. St. vid sednaste riksdag fattade det beslut ali, med godkännande af hvad Utsk. dä föreslagit, grunda den sedelstock som banken egde att utgifva utöfver den förstärkning, som kunde vinnas genom metalliska fondens tillvext under lyckliga konjuncturer, ali grunda denna sedelstock på de förhållanden som förefunnos, och grunda den på den säkerhet, som bankens egna kapitalförmögenhet gaf. Med ett ord, det var en efterföljd af det system, som nyss i England blifvit grundlagt af en man, hvars namn utgör en auetoritet i dessa ämnen, af Sir Robert Peel som dervid understöddes af allt hvad England egde ansedt utaf financierer, af hvad olika åsigter de i öfrigt än voro. Systemet grundades har sålunda, att man beräknade bankens sedelstock skarpt, att, om alla beräknade lånefonder dä skulle hafva gått ut, det hade blifvit en brist af J million i den tillåtna sedelstocken; under det att man i England i den mest gynnande lid lemnade eli tillskott i tilläten sedelstock af -k utöfver den befintliga.
TaxeringsComitéens - Fast Egendoms värde. Bevillning efter 2:dra Art. anteckningar. Löfsta Jernbruk med 2 st. Rätteligen utdraget betygar, Klef HäradsskrifvareContoir dea 8 Mars J815, C. §?, Tesswv. Utdrag af PröfningsComitéens i Upsala Lån Taxerino-sUWrl för ö j ™ och ™' ms' 1 De1, ,id-315- _ £ Z F ^an -taxeringsLanga tor Örbyhus och Norunda Häraders Taxerings-Distria, för år i8iä Den Skattskyldiges Namn och Caracter Hemman, Lägenheter, Verk och Inrättningar Ryttmästaren Baron Carl De Geer. Dito Dito Dito Tierp Socken. Ullforss Bruk. • * - Wesslanda Socken. Carlholms Bruk. Tolfta Socken. Strömsbergs Bruk. Wesslands Socken. Wesslands Bruk. Hem man. TaxeringsComitéens åtgärd. Fast Egendoms värde. PröfningsComitéens förrättning. Tillkommer. Fast Egendom.' värde. A fgår. Parti Summa. 182 13 24 Hufvud-j Summa. \ Parti Summa. Hufvud summa. 24,000 25,000 Afgift. 24,000 Summa gn fastställd o 5' Bevillning. Smides / tillverkning å 24 sk. af 701 Sk. D;o ä 24 sk. af 1601 Dilo å 24 sk. (för Spiksmide! 2000K. för Abyggnaden 3509 ^Riksdaler. &oh. Holm, FiltKamertrare och LänsBokhällare Ridd. e. Ad. Del. sid. 319, Utdrag af 18i5 års TaxeringsLångd för Löfsta Tingslag af Upsala Lån. TaxeringsComitéens förrättning. TaxerinsComitéens Fast Egendoms värde* Bevillning efter 2:dra Art. anteckningar. Löfsta Jernbruk med 2 st.
Jag föreställer mig dessutom icke, att, såsom Utsk. antydt, tillförordnanden böra leda till minskning i säkerhet samt juridisk eller moralisk ansvarighet vid embetsförvaltningar. 1 g §:n Reg.Ftn är särskildt utsatt, att stats-secreterarne, eller de som deras tjenster förrätta, skola vid målens föredragning i Statsrådet sina meningar yttra och förklara. Man har således der förutsatt hvad som oundvikligen måste hända, att någon gång en tillförordnad skall inträda äfven i sjelfva Statsrådet, för att naturligtvis med ansvar och icke ansvarsfritt behandla de der förekommande ärenden, och inför lagarna i allmänhet måste väl en tillförordnad stå för sina i embetsväg begångna förbrytelser likasom en ordinarie. Uti anmärkn:n N:o 10 har Utsk. fästat sin uppmärksamhet vid öfverflyttningen af öfverinseendet öfver Myntverket ifrån Bergs-coll:m till Stats-contoret. Utsk. anmärker härvid, att Konungens rådgifvare med stillatigande afhörde detta beslut och förklarade sig icke mot dess verkställande finna något hinder. Myntverket har i långvariga tider, till och med under mer än ett sekel, varit släldt tinder Kammarcoll:m. Det öfvergick i83o derifrån och ställdes under statssecretm för finance-ärendena, samt försattes således i samma förhållande som myntverken i andra conslitntionella stater. Under den tiden ombyggdes alla de verkstäder, sorn der nu finnas, äfvensom inredningen och de mekaniska inrättn:na deri förnyades. Verket fick en ny riktning, och tillverkningen blef sådan, att man numera, i afseende på konstvärde och technisk skicklighet, kan jemföra Svenska myntet med andra nationers mynttecken, utan att, såsom förut, behöfva blygas för sitt eget. Det samband, man vill finna emellan Myntverket och Bergs-collrm, kan jag ej fatta. Det förra är ett praktiskt och techniskt verk. det sednare åter fordrar veltenskapligt och egentligen theoretiskl bildade embetsman. Det praktiska verket måste styras af en chef och dermed ensamt sysselsatt embetsman, samt kan icke under collegiala former föras med den kraft sorn vederbör.
Lag för tillfället skulle erfordras för att bringa den föreslagna regleringen till verkställighet. 2:0 Att villkoren i en eller annan måtto icke vore på billighet grundade. och 3:0 Att Liqvidations-sättet blefve af menligt inflytande på Creditväsendet; förminskade Rörelse-Capitalet och ökade penningeförlägenheten, i stället att den afhjelpa eller lindra. Hvad första ämnet angår, anser jag för min del, att man från början gifvit en altför vidsträckt och vigtig tydning deråt. Om grund verkeligen lägges och antages, att hvar och en i de stora massorne interressexad delägare, kommer i åtnjutande af åtmindstone alt det samma, sorn genom Lagens biträde erhållas kunnat, så måtte den författning, som bringar detta till verkställighet, tillkommen genom Riksens Ständers Beslut och Konungens Bihang till Riks-St. Hij-iSH. i:de Sami, N:r 145.14C, ai54 Stats-och Banko-Utskottens Bet lini anderd Nådiga sanction dertill, innefatta ingenting annat än livad sorn bidrager till förmån och lättnad för de interesserade; men deremot utgöra ett abso'ut vilkor för möjligheten att med hela saken sig befatta. En suspension af någon Eagfonn kan dervid alldeles icke förekomma såsom angelägen i annat afseende , än att vinna i tid till utredningens företagande, och att det icke måtte af en eller annan Individ kunna få bero, att uppgifva eller förlama all verkan af regleringen uti ett ämne, sorn är af den allmännelighet, att det med vanliga eljest hit tillämplige fall icke kan erhålla någon slags jemförelse. Det torde icke blifva så svårt att bevisa att, äfven otn Discont-Massorne lemnades till Concours, kunde Eagarne ej heller tillämpas i deras ordalydelse, utan att med det samma öppet inbjuda till Laglöshet och Menederi: hvilken omständighet härvid ej heller synes böra lemnäs utan uppmärksamhet. För öfrigt blir hvilken Finance-reglering, sorn hälst, af ett härmed jemförligt förhållande.
Då härifrån afräknas de under revisionsåret afskrifna osäkra fordringar till ett belopp af » 1,053: 25. 7. befinnes Ull-diskont-fondens behållning vid 1857 års slut ökad med » 506; 29. 2. och således utgöra R:dr 7,602: 14. -, deruti likväl inbegripas osäkra fordringar till belopp af 2,032 R:dr 32 sk. 1 rist. Inom föreskrifven tid liar Kongl. Landtbruks-Akademiens Förvaltnings-kommitté till Kongl. Kommerse-kollegium aflemnat redovisningar, såväl öfver Kronans stam-schäferiers tillstånd vid 1857 års början och de under årets lopp timade förändringar, som äfven för de genom försäljning af arrende-får från dessa schäferier influtne medel; och in hemtas af dessa handlingar, bland annat, att antalet af de vid schäferierna befintliga får vid 1857 års slut utgjorde 804 stycken, nemligen af Southdown237, af Elektoral - 439, af Strelitzermetiser53 och af Cheviot-race 75 stycken, äfvensom att behållningen af de för försålda arrende-får inHutna kontanta medel uppgått till 974 R;dr 34 sk. 8 r:st Banko. Revisorerne hafva jemväl granskat den af Ull-kontoret i Norrköping för år 1857 upprättade kassa-räkning samt Kontorets redovisning rörande emottagen och aflemnad ull, utvisande sistnämnda redogörelse, att 81,412 skålpund ull blifvit under året vid ull-masinet sorterade. I afseende på de å riks-statens sjette hufvud-titel anvisade medel till manufakturernas befrämjande, äfvensom Extra Licentoch Eskilstuna Fristads-medlen samt de från Kongl. General-Tullstyrelsen levererade Tulloch be slag s-andelar, få Revisorerne åberopa det vid denna Berättelse fogade utdrag af räkenskaperna för år 1857 öfver berörde medel, hvilka räkenskaper blifvit i Kongl. Kammar-Rätten utan anmärkning granskade.
Att föreskrift om Borgens ställande, eller penningenedsättning för utgifvare af Dagblad och periodisk skrift, måtte ur förslaget till tryckfrihetslag uteslutas, samt i följd deraf de §§ af samma förslag, som derpå hafva afseende, dels derifrån utgå, dels i öfverensstämmelse dermed omredigeras; böra förklaras utgöra Ridderskapets och Adelns gemensamma tanka, samt på sådan grund till ConstitutionsUtskottet hänvisas, voterar Ja; den det ej vill voterar Nej; vinner Nej, kommer Herr Ugglas ofvanberörde anmärkning att förfalla. Hvilken voteringsproposition afRidderskapet och Adeln godkändes samt derefter anslogs. Friherre Cederström , Jacob: Om proposition blifvit gjord på bägge anmärkningspunkterne, hade jag tänkt att Ridderskapet 94 Den 2j J a nua r ii f. ra. oell Adeln kunnat anse 3:dje mom. böra utgå; men nu, då hvarje mom. upptages såsom ett serskildt förslag, måste jag förklara, att, ehuru jag är emot det af Utskottet föreslagna stadgandet i sin helhet, kan jag icke nu votera emot, utan för detsamma. Voteringen började kl. half till 3 eftei’- middagen; och befunnos, efter voteringens slut kl. half till \ eftermiddagen, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — Nejgr. I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken förklarade, det Herr Ugglas anmärkning således af Ridderskapet och Adeln ansetts böra förfalla. Friherre Boye, Fredrik, anmälte, under åberopande af hvad Herr Friherren förut i detta ämne yttrat, sin reservation mot det af Ridderskapet och Adeln nu fattade beslut. Häruti instämde Herrar Brummer, Carl Magnus, Silfverhjelm, Carl Adam, Vegesach, Ernst, och Vegesach, Eugene. Högloflige Ridderskapet och Adeln Åtskiljdes kl. tre qvart till 4 eftermiddagen.
Här gällde det bara syntes tydligt. — Ack, detta det sorgligaste ord p å människospråk! Till s l u t hade lugn och resignation kommit. Så h ä r t. e x. H u r skulle det l y d a? Där föllo två stora droppar p å hans hand. — D e n långa kalla vintern var förbi. - * " Det yngste. Swrige " i I D U N S julnummer. m e d 22 april till 15 maj realiseras ett större parti Glas o. UtskottsAktiebolaget Svenska porsliner samt öfriga Husgerådsartiklar, passande för Boupp sättningar till sommarnöjen, såsom knifvar, gafflar, skedar, brickor, brödkorgar, koppar — emaljerade och förtennta kokkärl, g r y t o r, stekpannor, Husgerådsmagasinet mortlar, kaffekvarnar, kaffebrännare, hinkar, baljor, lerkärl o c h borstar m 1 7 Tegnérgatan 1 7, hörnet af Döbelnsg. O b s. Af en händelse finnes ett parti Tapeter och Rullgardiner, som bortslumpas. Stor Vår-Realisation! Bland de i denna tografer utdela vi tre n ä m l i g e n ett pris som helhet porträtt; bästa täfling d e l t a g a n d e f o - pris å etthundra kronor för den, betraktad, ett pris grupp-porträttet; pris å femtio trättet. Bland alla d e i n g å n g n a p o r t r ä t t e n utväljes därefter ett hundratal af de bästa och för reproduktion mest lämpade att införas i Iduns ofvannämnda julnummer. Hed. af Idun. Iduns läkarartiklar. (Eftertryck förbjudes.) Af Doktor M a n får stundom höra äfven af eljes förståndiga människor, att den hypnotiska behandlingen verkar liksom ett morfinrus, som den sjuke m e r och mer längtar efter, till dess han aldrig kan k o m m a därur. H v a d detta betyder, kan jag icke rätt förstå.
Skulle detta försök ”till jemkning fruktlöst aflöpa, utväljs Riksens ”Ständer i slöa särskilta plena genom allmän om”röstning tili -t2 'nämnd att förstärka det Utskott, ”till hvars handläggning målet hört, så att jLe”damötetne blifva trettio af hvarje Stånd, hvilka ”samfält och leks. efter Stånd röste, såsom 53 §. ”föteakrifver, ofver den t vistiga frågan, och äge ”att densamma mod Riksens Sanders rätt afgöra.’' Deraf feijé? klart, att så väl GecoöömieU tökottet som andra Utskott uti maij hvilka Riksens Stan*’ der äfpjert, och >r.ké kunna förfalla, men hvaruti de skiljt sig i .ende & detaillerne, kunna föt* stärkas till nämnd. Af sådan egenskap ligger på Ridderskspetr. ~r Adelns bard -ett förslag frän OeconoreieUrskettet till voteringspropositioner i Förstärkt OeconomieUtskott, i frågan om tillsättande af BsklädnadsDireetioner vid indelta Cavalleriet sorn Ständerne beslutat, men hvaröfver de Stannat i olika beslut rörande sättet. PresteStåndet har likväl nu mera instämt med Ridder* skåpet och Adal0} Sä att frågan cm Nämnd för* Den 27 Octoher ct m'. Att återkomma tili försvarande fråga, så ar det genom 3 Ståndsj beslut afgjordt, attcre«( elit-upplag skola aga rum, men £i“aden hafva sksljt sig i hagarne huru och hvarest de skela inrättas.
Sonhustrur, Döttrar och Pigor. « . _ - 0 ? »3g T 0 3 Männer, Hustrur. dhrl r> ^ a>o 3 Bo 0 3«J 'cJ. O s * 3" r 0 3 r> n> 1-4 — trl •t *•* r» a»e 00 3 * ^ ~ ~ a. Q_ W Q. *rj 0 - •♦4 " a» "* 3 O M ^ 3vo c ro ‘A, C> s ™ ^ r 0 B 0 ro cr o, n M 00 Xi3 — CL. Bevillning. Enligt Mantalsoch SkattskrifningsEängdens innehåll: å. M. tillNlr ly iBih.tillRiksSt. Prot.1817—tSiS. y!te Sami.) - i N:o 7. (A) Sammandrag öfver TaxeringsLängderne N:o 1 uti N. N, Fögderi för år 18 Hemman. Frålsercntor. Lägenheter, BergV erk. Manufactu rier, Fabri her, Verit och Inrättningar. Qvarnar. Fabriks.Inrättningar, som äro taxerade efter utsatte Classer, Mantal. Värde i Tusental, > *■*> £ 0) 3 u Värde i Tusental. Antal. Värde i Tusental. > D 10 Värde i Tusental. A ntal. Värde i Tusental. - Antal. Värde i Tusental. Ägande rätts afgift. N. dito 1 Anmärkning. Sorn det är af vigt, att de Statitiska Upplysningar, hvilka genom Sammandragen under denna Nummer böra vinnas, erhålla den fullständigaste noggrannhet, så skola Häradsskrifvarne med största omsorg, genom tjenliga Öfverdrag fran Taxerings Längderna, dem författa, och LandsContoiren åligga deröfver hafva noga tillsyn, med rättighet att affordra Häradsskrifvarne de författade Öfverängen, för att kunna dem granska ecb Sammandra, gens riktighet utröna. (Lit. N, till Ntr 17 i Bih.till RiktSt. Prot. 1817—1818. jlteSamlJ
Simon hade blifvit afundsjuk på sin förre älskling, Elpenikes son, och ville med sina hotelser skrämma honom att aflägsna sig. Clemens tillskref Simons uppförande en helt annan bevekelsegrund. Han trodde, att helgonets skarpa blick såg in i hans hjerta och kände dess förderf. Men Clemens sökte förgäfves att genom sträng asketism blidka Simon. Bekymrad häröfver vände han sig till biskopen och frågade denne om råd. Petros uppmanade Clemens att med tålamod uthärda helgonets vrede, emedan Simon endast ville pröfva hans ståndaktighet. Men tillika skickade Petros Eufemios med ett budskap till Simon, efter hvars emottagande denne synbarligen blef lugnare och lemnade sin granne i ro. TIONDE KAPITLET. Hos Myro. Baruk och hans tillämnade svärson, den lärde rabbinen, hade återkommit från Jerusalem. Resan hade varit lycklig. De landstego i Piræeos utan en aning om hvad som under deras frånvaro tilldragit sig i Baruks hem. Desto förskräckligare blef den upptäckt, som väntade dem här. Den gamla Ester var död. Hon hade dukat under af sorg och blygsel öfver sin dotter. När Baruk trädde öfver tröskeln till sitt hus, kastade sig Rakel till hans fötter. Hennes ansigte var likblekt och stämpladt af förtviflan; hennes hår, som under många dagar icke varit ordnadt, svallade vildt kring hennes skuldror. En enda blick var tillräcklig att upplysa Baruk och Jonas om den arma flickans belägenhet. Den gamle mannen stod som förstenad af förskräckelse. Han lyssnade, utan att säga ett ord, till Rakel, som bad om hans förbarmande och anklagade sig för sin moders död. Derefter utbrast han i höga jemmerrop, slet sitt hår och förbannade det ögonblick, som återgifvit honom åt sin skändade härd. Rabbi Jonas, det stumma vittnet till denna scen, hade aflägsnat sig, utan att han märkte det. Samma afton blef Rakel, belastad med sin fars förbannelse, för alltid förvisad från hans ögon. Hennes förutsägelse till Karmides, att en sådan dag skulle komma, hade således gått i fullbordan.