Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang härmed hafva Riksens Ständer trott sig böra yttra den underdåniga önskan, att E. K. M. täcktes, genom Dess Befallnings - 20(5 Underdåniga Skrifvelter'. hafvande, för Städernes innevånare i Nåder framställa nödvändigheten oell fördelarne deraf, att de förena sig om införande af sådarie Byggnadsoch Brand-Ordningar, hvarigenom, i möjligaste måtto, eldsvådor hunna förekommas eller vadeldens förstörande verkningar inskränkas, och hvarvid följande omständigheter torde böra iakttagas, nemligen: att, i de Städer, der tillfälle gifves och en alltför betydlig skilnad i kostnaden icke möter vid verkställigheten, hus och byggnader uppföras af materialier, hvilka icke äro blottställde för antändning: att, der uppsättandet af trädhus, i anseende till det lindrigare priset eller i saknad af bättre materialier, icke Iean undvikas, bygnadssättet efter möjligheten yarder inrättadt så, att vådor deraf icke må vara att befara: att tak af halm , näfver och torf, spån, bräder och andra lätt antänd bara ämnen , serdeles vid nybyggnader icke tillåtas, men husen deremot täckas med tegel, skiffer eller plåtar: att lador, till förvarande af större qvantiteter utaf otröskad säd och foder, helst der Renligt utrymme finnes, må uppbyggas utom Städerne, samt att för inrättningar, hvilka hädanefter anläggas och äro af den beskaffenhet, att de medföra större våda för utbrott af eld, äfven anvises plats utom Städerne, så vida läget är för samma inrättningar lika fördelaktigt. En vis Begerings Nådiga afsigter, tillkannagifne för folket, hafva sällan förfelat sitt ändamål; och Riksens Ständer äro således öfvertyg gade, att en Nådig uppmaning till Städernes innevånare, att öfverenskomma om upprättandet af sådane Byggnadsoch Brand-Ordningar, sorn Underdåniga Skrifveiseri 301 Riksens Stander uti förberörde matto föreslagit,3 skall kraftigt befrämja denna vigtiga anstalt, i synnerhet cm E. K.
Det större antalet af städer skulle sålunda blifva skyddadt för den sabbatskränkning och det bränvinets missbruk, som, på söndagen börjadt, ofta förtsättes intill långt på måndagen och förderfvar vår handtverkareklass, dess gesäller och lärlingar. Åtskilliga stadskommuner hafva redan insett och behjertat detta, samt genom krogars och källares stängning under sönoch helgedagar lyckats befria sina samhällen från de olyckor, som i krogsittningen hafva sin orsak. Öotn likväl denna bättre anda ej kan förutsättas hos alla stadskommuner, ej heller så snart göra sig gällande mot den fördel i financielt afseende, som städerna i allmänhet hafva af en till hela veckan utsträckt bränvinsförsäljning, så fordras här utan tvifvel lagstiftningens mellankomst. Också är ju lagstiftningens bestämda uppgift, icke att först vänta på, utan att sjelfmant bereda hvad som kan befordra samhällets utveckling och förädling. Jag får i följd deraf vördsamt föreslå att '28 §, andra, tredje och fjerde momenten förändras till ett enda så lydande: likaledes vare å sönoch helgedag all annan utskänkning förbjuden, än på gästgifvaregårdar vid måltider till resande, derest vår Befallningshafvande ej, på grund af särskilda om ständigheter, undantag meddelat."' af Kontraktsprosten Fant emot Utskottets beslut beträffande § 1. af Herr A. M. Lundberg: “I Utskottets beslut angående 12 och 27 §§ rörande bränvinsförsäljning vid gästgifveri å landet och på apothek har jag icke deltagit. Beträffande 2 § har jag inom Utskottet biträdt den, med särskild anledning af förhållandet i Stockholm, framställda och vid omröstning med blott någon rösts pluralitet underkända mening, att vid minuthandel med bränvin borde få säljas en fjerdedels kanna; och torde till stöd härför kunna åberopas hvad Utskottet anfört för afstyrkande af en i motsatt syftning väckt motion. Sammarin. BeviUnLags. Allm. Bese.- o. Ekon.- Utskott.
I öfverensstämmelse med de skallskyldiges framställningar, skulle förhållandet blifva följande: Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 37, Litt. A. 21 i afseende på hemmans-ränteTill lösen gen elter af allmo markeTilt leverering in natura vid Stora kolen: gång. Kopparberget. Summa Indelte på Kong!. Maj:t Indeltp, lö- Oindelte, lö- Laudt-staten. oell kronan behållne. sen elter 1 markegång, j sen efter progressiv förhöjning. Gustafs d:o 1,258'f — 12581! Qvarnttills-eller Mantals-kol. 1 afseende på qvarntullseller manFrångå Sto1 ltibehållas ra Koppar Itill leveretal s-kolen : bergs bergslagoch mantalspenningar i stället erläggas. ring vid Stora Kopparberget. Summa Stigar Stigar Svärdsjö socken — 1229 d:o N:o 145 vest-roten 34; — Sundborns socken 103 Wika socken 1711 Stora Skedvi d:o 640 Thorsångs d:o 2361 — Stora Tuna d:o Utorobron 195 a1 — d:o d:o återstod af Hesse fjerding 296 d:o Ofvanbron - -■ 882 d:o d:o Laxsjö bruk samt bjarne Långmyran, Smälla, Hästberg oell Idkerberget . 46 — Gagnefs moderförsamling 826 Mockfjerds kapell-lag 217 — Åhls socken 304 — Bjursås d:o , — 351 Säthers d:o 277i Gustafs d:o 410 — Husby d:o — 601 Leksands d:o 16351 Bält viks d:o 1403* — tillsammans | 540U | 44591 J 9859!
Si års ålder, och torde dessförinnan, till befästande af en dyrkad Dynasti, (hvarpå ock Rikets framtida lugn beror) hafva inträdt uti ett lyckligt och sig sjelf värdigt gifte; jag under, ställer derföre i ödmjukhet Eders Excellence och Höglofl. Ridderskapet och Adeln, om icke Höglofl. Stats-Utskottet, vid öfverseende! af Kongl. Hof Staterna, må anmodas, att till behofven vid ett så betydligt skifte eller förestående förmälning, tillika föreslå en erforderlig Stat för Högbgiflåys Förste, så Väl som fö£ dess tillkommande - 131* Hen ?8 Juni• de Höga Gemål. De öfriga Högloft. Riks-Sttnden lära icke underlåta, att i en så angelägen om» sorg vilja nitfullt deltaga/’ Och hafva Högvördiga Prest-Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet uti Protocolls-Utdrag af den 5 nastiMaj jemväl uti denna Remiss till Ut-* skottet sig förenat. Hvad Herr Förste Archiatern von Schulzenheim anfört och föreslagit, anser Utskottet både val grundadt och instämma ej mindre med Nationens allmänna önskan och hopp, än ock med Riksens Ständers åtgärd vid Riksdagen här i Stockholm åren 1809 och 18 to, då en Summa bestämdes att, i händelse af Rikets då valde Thron, följares förmälning, vara att påräkna för den tillökning i Dess Hofhållnings kostnader, som derigenom uppkomme. I följd häraf och sedan Utskottet genom särskildt Betänkande af denna dag tillstyrkt den förhöjning i Hans Kongl.
Ständer uti underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t af den 10 Octo ber 1809 anhållit, det Kongl. Maj:t i Nåder täcktes vidtaga nödiga anstalter till. Götha Carial-arbetetsutförande, och att arbetsmanskap af Infanteri Regementerna måtte dertill lemnäs, har Utskottet ansett sig böra taga såsom alldeles gifvet, att det varit denna Riksens Höglofl. Ständers egen underdåniga begäran, som grundlagt deras öfvertygelse om rättvisan och billigheten uti det beslut, hvarmedelst Riksens Höglofl. Ständer vid 1815 års Riksdag gillat och bifallit detta Utskotts den 1 Juni samma år afgifna Betänkande, hvilfeetitilHtyrker äfslagå den vid nämnda Riksdag gjorda anhållan om Helsinge Regementes befriande från arbete vid Götha Canal. Då för öfrigt ej allenast §. uti 1809 års Regeringsform tillägger Kongl. Maj:t Högsta Befälet öfver Rikets Krigsmakt till Lands och Vatten, utan ock Kongl. Maj:t, uti Dess ofvan omförmäldte Nådiga skrifvelse af den 12 Februari 1811 förklarat, att Tropparass Commendsrande till Canalarbetet skulle ske genom Konungens tjenstgörande' GeneralAdjutanter, tror Utskottet det vara utan allt tvifvel, att denna fråga äfven innefattar Best), och Elion, Etsk. Betänkande», 491 ett commandomål; och uti denna öfvertygelse styrkes Utskottet ännu mera deraf, att de öfriga gne Respective RiksStånden gillat och godkänt de skäl, på hvilka Utskottet uti Dass under den 17 sistlidne Januari afgifna Betänkande, tillstyrkt afslag å Riksdagsmannen Wessings med de Heres ifrågavarande motion. Stockholm den 5 Apiill 1818. N:r 85- Riksens Högloft. Ständers Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotts
Af Vesa stal får lag wördsanit tillstyrka, antagandet af UrstottetS betänkande och hos Walborne Herr Landk-Marstalken begära proposition. Grefwe 6^llenkor», gökan läennrttA, llsiläste: ' Med stylvig högakning för Höglosi. särskilds ^tstoltctS grannlagenhet, att med lörestäende af en Påse - Dest 22 Ijlniu 68s Pasievolaneeafgift såsom ersättning för möteskost och skjulsningar förena lindrigare wilker, än dem, som i Kongl. Maj:tS nådiga proposition äro framstälde, nödgas jag kikwäi anföra nägra quMärk»ingar wid Högloft. Utskottets betänkande, Men, förr än jag ingar i pröfning deraf, anser jag Mig böra ytterligare förklara, det jag aldrig twekatvM nyttan af den föreflaqne inrättning att wänja soldaten pa MöteN wid fältlefnaden, och alt, t bewillNingswägen jag gerna mrdgifwer ätt erlägga hwad r sadant ändamål kunde affae, dä jag deremot bestrider rotehällareS ytterligare enskifte betungande, utöfwSV hwad hitkils rätteligen dem älegat.
BorgareStåndet blifvit fÖrkastadt, men då samma förslag innehåller en fråga, som i sjelfva verket icke afser annat än organisationen af Tull-Bevaknings - anstalterne och 'möjligheten att förekomma Tullförsnillning, men hvarken någon Bevillnings-Summa eller grund för dess fördelning; Och enär till Beslutets gällande i denna del således lärer erfordras Kongl. Maj:ts Nådiga bifall, anser äfven Utskottet denna fråga genom tvenne Stånds sammanstämmande Beslut, vara afgjord. 5:o Höglofl. Ridderskapet och Adeln har Beslutit, alt hos Kongl. Majit i underdånighet skulle anhållas, det Kongl. Majit täcktes efter vederbörandes hörande, enligt de af Riksens Ständer faststälda grunder, vidtaga den nedsättning af Tull-tariffen, hvartill omständigheterne kunna föranleda; Högv. PresteStåndet har med erkännande af Riksens Stan - 8 Be villn ings-Utskot tels ders rätt, att sjelfve bestämma Tull-Bevillningen, beslutit det böra till Kongl. Maj:t öfverlemnas, att i vissa fall vidtaga de af inträffande förhållanden påkallade ändringar och jetnnkningar i Tull-tariffen, efter de grunder, sorn under nuvarande Riksdag och Riksens Ständer fastställas, hvaremot Yällofl. Borgare-Ståndet icke något tillägg eller förändring i afseende på den rättighet Kongl. Maj:t, enligt Betänkandets a:dra punct, eger, att i afseende på Utländska Magters förhållande , jemnka och förändra Tull-tariffen; och och Hederv. Bonde-Ståndet, genom ProtocollsUtdrag af den ii dennes, till alla delar gillat Utskottets förslag, att Tull-tariffen borde blifva oförändrad i alla andra afseenden, än som nämnde a:dra punct omförmäler. Då denna fråga har omedelbart sammanhang med Tull-Bevillningen , får Utskottet till '"Högloft. Förstärkta Stats-Utskottets afgörande genom omröstning föreslå följande Voterings propositioner: i:sta Propos. Den som bifaller att den af Riksens Höglo fl.
Ett töcken lade sig öfver mina torra och brinnande ögon, jag tror att smärtan beröfvade mig medvetandet — det är åtminstone en lucka i mitt minne — och då jag åter såg upp, var platsen tom, Percy och hans hustru voro försvunna. Jag blickade förvirrad omkring mig. Var allt detta sannt? Hade jag verkligen återsett föremålet för min lidelsefulla kärlek som en annans make? Hade allt hvad jag lidit, allt hvad jag gjort för att vinna denne man varit förgäfves; hade dessa brott varit gagnlösa och alla mina planer och förhoppningar strandat emot den hvardagliga och likväl oväntade händelsen, att han var gift? Besynnerligt, att jag aldrig tänkt derpå! Jag tyckte mig höra hånskratt af den afgrundsande, som bedragit mig på ett så simpelt sätt, som tagit min själ, utan att gifva mig lönen derför. Jag steg upp långsamt och med möda, min kropp kändes styf och tung som bly, och öfver mina ögon hvilade en skymning liksom en bindel betäckt dem. Ännu en gång öfverforo mina blickar platsen, der jag nyss sett den oväntade scenen framför mig; der låg ju ännu qvar, den brokiga mattan, på hvilken Percy hvilat, den bok i hvilken han nyss läst, och den vackra qvinnans schal på bänken bredvid; det var ingen dröm, alltsammans var sanning och verklighet. Jag vet icke huru länge jag stod stilla och stirrade derpå som en vansinnig. Ändtligen vände jag mig bort och smög tillbaka samma väg som jag kommit. Jag mötte ingen, och skulle just passera öfver en liten öppen gräsplan förbi en af dammarne, då ljudet af den italienska ammans röst åter nådde mina öron. Jag stannade och såg henne sittande i gräset, ifrigt samtalande med samma karl, hvilken jag nyss sett hos henne på trappan; han höll hennes händer i sina och båda två syntes mycket interesserade af hvarandra. Jag vände mig derifrån utan att egna dem någon tanke, skyndade tyst och hastigt öfver den öppna planen och var inom ett par sekunder under pilträden vid dammen. Alldeles vid brädden af densamma, mellan gångstigen och vattnet, stod den flätade korgvagnen, i hvilken den lilla gossen sof.
10,000: 16:o återstoden af den för myrutdikningar på Gottland beviljade lånesumma 46,300: 17:o dito af de för vattenaftappningar och större odlingsföretag inom Rikets medier O o sta och södra provincer anvisade medel samt det för Stång-åns upprensning beviljade, men för andra dylika företag numera disponibla, lån 34,478: 8. — 18:o arfvodet för år 1844 till en lärare för Civil-Ingeniörers bildande viii Marieberg 1,000: 19:o återstoden af anslaget till uppförandet af en residensbyggnad för Kongl. Maj:ls Befallningshafvande i Wexiö 15,000: 20:o anslaget för förändrad inredning af den utaf Riksgälds-Contoret nu begagnade lokal 6,000: 21:o dito för reparerandet af Konungagrafvarne i Warnhems kyrka 1,500: 22:o dito för kyrkors uppbyggande inom Wermiändska Finnmarken 6,000: 23:o återstoden af anslaget för tillbyggnaden och reparationen af Kongl. Akademiens för de Fria Konsterna bus 6,000: 24:o dito af anslagen för åren 1842—1845 lill inrättandet af Seminarier för Folkskolelärares bildande 10,000: Transport 1,643,677:28.
I alla Rikets Skader, Stockholm och Götheborg undantagne, stall jemte dcn förestrifne afgiften i mon af de till nyttjande upgifne pannors storlek, pä lika sätt som pä Landet är förestrifmit, Bränwins-Bewillningen erläggas efter personalen, att tolf Mantalsskrifne personer anses lika med ett helt Hemman, och päföras 2 R:deller 8 si. för hwarje person, ehwad densamma af Bränwins-Brännings rättighet ager sig begagna eller icke; Dock med undantag af dem ibland Garnizonerayde manskap, som ej äro husägare; Och böra Städerne sjelfwa Llifwa owilkorligen answarige för hwad hos de taxerade ej kan utgä. Skulle nägon, det ware sig pä Land eller i Stad, wilja pä ett och samma ställe nyttja särskilta pannor till afwerkning och klarning, sä beräknas likwäl alltid Brän wins - Den 21 April. 907 wins-afg!sten enligt förutnämnde tariff efter alla eller bägge pannornas sammanräknade runehäll, sä att lill exempel den, som hsr en Vränwins - panna pä roo:dc kannor och särskilt klarpanna pä 50 kannor, bör efter tariffen erlägga afgift, säsom för en igo kann rs panna; Dock mä distilleringspannor äf 6 kannors rymd utan särstild afgift fä begagnas. Krogar , hwarcst Branwins - minutering tillätes , Taxeras utom hivad för Krögare i allmänna BewillningsFörordningen stadgas, till 2r, §, 7'- och 10 R:d. allt efter deras mer eller mindre förmonliga läge, under hwilstn förstnämnde afgift ingen Krog fär taxeras. - Taxeringsmänncn ware likwäl icke förbundne att i hrvsrje ort taxera de der befintliga Krogar ester alla fyra graderne, sä wida ille nagra sä bestås, ade finnas, att de tils de högre Clasterna ffäligen hänföras'kunna.
Med erkännande af rättvisan och billigheten utaf Rådhus-Rälternes ersättning, för deras genom Tullmålen förökade göromål, hafva, uti motionen åtföljande serskilde anföranden, Herrar Klingvall och Lale ansett, den förre, att en viss summa, svarande emot den, som genom Kgl. Kungörelsen af den 7 Maji i83i, redan blifvit Rådhus-Rätterne i Stockholm och Götheborg tillerkänd, borde af Tullmedlen anslås till arfvoden åt de öfrige Rådhus-Rätterne, der Tullmål förekomma; i hvilket ändamål Herr Klingvall bifogat ett Utdrag af Wisby Rådhus-Rätts Dombok, utvisande att, under loppet af år 183 3 , trettiofyra Tullmål varit till Rådhus-Rätten i Wisby instämde, som, utgörande 76 §§. i Domboken, i 47 dagar upptagit Rådhus-Rätten med ransakningar och utslags afkunnande; hvaremot Herr Lake föreslagit, att ersättningen för Rådlms-Rätternes besvär med Tullmai skulle beredas genom Protocollslösen, hvilken hädanefter uti dylika ärenden borde ega rum. Utskottet, som i allmänhet icke kan godkänna den grundsatts, attona, till följd af någre förändringar i administrativ väg, göromålen för en och annan embetsmyndighet i någon mon tillökas, Staten genast skall vara pligtig derför vidkännas ökade aflönings-utgifter, kan så mycket mindre tillstyrka något serskildt aflöningseller arfvodes-anslag till följd af RådIius-Rätternes handläggning af Tullmål, som sådant då äfven borde ifrågakomma för Rikets Hof-Rätter, serdeles Kongl. Svea Idof-Rätt, sorn genom Tullmålen erhållit en icke obetydlig tillökning i deras göromål. Alt, på sätt Herr Bruse alternativt föreslagit, på Magistraterne öfverflytta bestyret med försäljningen af gods, som dömes förbrutet, emot lillgodonjulande af 2 procent såsom provision å försäljningssumman, anser
Till dess — se här några ord att gissa Som rutats ut ur min klädningsfåll. Ett ädelt namn ifrån forna tider, Som föll på ridderlig ungdoms lott; Nu allt på sned man j u städse vrider, Och namnet klingar ej fullt så godt. Hvad förr fanns ofta i hvar mans vilja. I sal af hvad satt en gång kung King? Och hvad som brukas som mest till tilja. Och hvad som säges om ruskig ting. Hvad kommer kopparn att skifta färg? Hvad alltid äger ju hvarje berg? Hvem guler lustigt på grönklädd — hvad? Pierre förde var onaturligt. än att hänga öfver gummorna i spiselvrån. » De InnehåUsförteeknmg. Elisabet Kraflft; af Amanda Leffler. (M e d porträtt.) — Mors visa; af Amalia Faklstedt. — » Societéna » martyrer; af Maria Nyström. — E n solglimt; af Elisabeth Kuylenstierna. — U r drottning Sofias lif pä Ulriksdal; bref till Idun från — a —, — O m ansiktets vård; hvarje dam sin egen » facemasseusei, af Londonflicka. — T i o julklapps-idéer; prisbelönade bland de insända bidragen till Iduns julklappsbazar. (Forts. o. slut). — U r notisboken. — Teater och musik. — Pierres fastrar; skiss för Idun af Ina Stockenstrand. — Tidsfördrlf. kära gamla! Pierre förstod dera så väl. Det fanns intet offer så stort, att de ej skulle sökte att rätta sig efter H a n förderas små egenheter Hvad finns i massor i större stad? HOR Dalafolket en vacker sjö. Af malm som brutits vid Gellivare, Af Floras barn får du två i rad. Idun Stockholm. (263) Prenumerationspris pr å r: tdun med Modetidning och kolorerade planscher kr 8 — [dun m. Modet, utan kol. pl • 6 50 Idttn ensam &gt; i: — Byrå: Klara v. K y r k o g a t a 7, 2 tr, (Aftonbladets nya hus.)
Emellertid var chefen i följd af motvind nödsakad att löpa in till Dynekilen, hvars hamn ligger nära två mil från inloppet och tre mil från Fredrikshall. Detta inlopp är så trångt att man ansåg det vara lätt att här försvara sig. På transportflottans lyckliga framkomst berodde helt och hållet fälttågets utgång, hvarföre fienden också länge haft sina blickar riktade på dess borttagande. Men den var icke lätt att åtkomma såväl för dess starka betäckning som för dess läge i den farliga Dynekilen, hvars höga klippstränder bort försäkra fienden att de bevarade hvad dem anförtrodt var. Det fanns likväl en dansk hjelte, den store Tordensköld, som vågade försöket. De svenske officerarne på konfojen bevistade i all sköns ro och sjelfförtröstande säkerhet ett bondbröllop på Dyne, då plötsligt kanonsalfvor kallade dem från den glädtiga bruddansen till slagtningens blodiga tummel. Gynnad af en strykande vind, hade Tordensköld med en fregatt, några kanonpråmar och galerer styrt midt in i svenska flottan och gaf der lag på lag. Elden varade med ömsesidig häftighet i flera timmar utan bestämd lutning åt någondera sidan, men svenska flottiljens redan från början underordnade ställning försvårades ännu mer, sedan chefsfartyget jemte åtskilliga galerer fått sina förtöjningar bortskjutna och flera nya fiendtliga galerer inkommit i hamnen. Stridens slutliga utgång blef, att en del af de svenska fartygen skötos i sank, andra togos af Tordensköld och resten sprängdes i luften af svenskarne sjelfva, hvilka, då de ej förmådde rädda dem, icke ville se dem i fiendens våld. Olyckan fullständigades derigenom att man icke tänkte på besättande af stränderna vid utloppet till att försvåra återtåget för fienden, hvilken genom denna uraktlåtenhet också i all säkerhet försvann med sitt byte. Det var i följd af denna motgång som kung Carl nödgades afstå från sina planer för det året. Olyckan i Dynekilen hade beröfvat honom både proviant och ammunition, hvadan fälttåget inställdes af sig sjelft.
Och genom denna ftrid skall vtwifwrl^gligt dct religiösa tänkesättet mera winna än g nom den graflikatystnad, som inskränkande förordningar pädjuda. 2:0 har man sagt att härigenom skulle Konunga , Värdigheten kunna förnärmas och nnder sätarnes lydnad och stillhet ftöras; men stadgar dä c) allmänna Lagen straff för Majestätets stjclfswäldiga missfirmande eller upprors och orokigheters predikande» ket ina ske pä hwad sätt som hälst ? Och dessutom han . man napolina sett en Thron skakas af skrifter och re« sonnementer? chnLOniLL II -som käk längre nedflytta dct prsquill man vin-honom hade uippspikat, pä dct att flMlen lättare tkulle fä läsa' det, höll med säkerhet sin spira' skyddad af sitt Folks tillgifwenhck, dä deremot s-bovio XVI, i hwars land ingen skrift fick se dagskstiset litan efter den alldra strängaste EcN-i su>', Mäste sträcka sitt hulwud under Guillotinen. Och g:o, har det ffutckigen blifwit pastätt att en widsträckt Tryckfrihet kunde" UtsätM mängcn redlig ansedd man för obemula och arga tillmäken. Det är sant den dpg-igaste man kan hafwä stna-stender, men alldrig (nägot dylikt exempel-kan 'ätmin-ftonne icke uppwisaS) har den, hwars ärlighet warit-obefläckad, af illwiljan ges nom offcntcligt tryck - blifwit satt st twifweksmät. - Ty ingen Fdrstrttare har nägonfin warit fä'friimfufigk'0» klok alt han wägat angripa en sann, Nitisk» vegenrottig och om Staten män Embetsman, och pä dct sättet motsäga hela oub'iq„eä.
Ridderffapets och Adelns Uenum den 29 Mars igro. S. D. Föredrogs ä nyo Stats-Utskottets den 17 Mars vä border lagda keiemoriLl, rörande indragning af alla Klubbar och Tasflar/ som under förra och denna Riksdag wanligrwis haswa hällits pä Statens bekostnad; och blef detta lvleworinl, ätföljdt af derwid gjorde anmärkninaar, til Stats^Utffottet äter-rsmirteraät: hwarom^Utdrag af ?rotocolll-c ffulle de öfrige respElve Ständen manligen meddelas. Ht supra. lzzo Den 29 Mars. e. m. Utdrag af krotocollet. hållet i Högloft. Ridderffapets och Adelns plenum den 29 Mars iZio. SD. Föredrogs a nyo Stats-Utffottets den 23 Mars pä bordel lagda utlåtande öfwer de anmärkningar, som wid Utffottets förslag lil InLtruÄion för Lommi85arierne uti Riksgälds kontor, ret blifwit gjorde; och besiöt Högloft. Ridderffapet och Adeln, at sa wäl til detta utlåtande som berörde Förslag til InstiuQionen til alla delar sitt bifall lemna: hwarom de öfrige rezxeälve Ständen genom Utdrag afprotocollet wänlig del ffulle lemnäs. plt suxrs. Utdrag af protocollet, hållet i Högloft. Ridderskapets och Adelns plenum den 29 Mars i8io. S. D. Föredrogs a nyo och bifölls Allmänna Befwärsoch Oeconomi^. Utskottets den 24 Mars pä bordet lagda krotocolls-Utdrag af den io:de sistlidne, innehallande Utffottets utlåtande rörande det Aederwärda Bonde-Skändets yrkande, at Enffiftesoch Storffiftes-Författningarne mätte öfwerses och lämpas efter behofwen och omständigheterne pä olika orter, och at emedlertid i synnerhet