Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
1860—1863 års anslag, 500 R:dr årligen, för fortsättande och vårdande af Kamreraren C. Sandbergs samlingar och anteckningar rörande Svenska kameralväsendet 2,000: — 2,000: — 1863 års anslag för bestridande af kolonien S:t Barthelemy s förvaltningskostnader 18,000: — - — Utaf anslaget, 33,000 R:dr, till uppförande af ett växthus i nya trädgården vid Lunds Universitet 33,000: — 23,000: — 1861 års anslag, 2,000 R;dr, till aflöning åt en Antiqvi tets-intendent 1,000: — 1,000: — Transport: 5^329,186: 94. 7,349,825: 82. — 9 Transport: 5,829.186: 94: 7,349,825: 82. Isöl - 1863 års anslag, .'i,000 R:dr årligen, för utgifning från trycket af äldre, för Sveriges historia och offentliga förhållanden viytiga skrifter och handlingar 9,000: — 9,000: — Anslaget till byggnadsarbeten å den åt Stockholms veterinär-inrättning upplåtna egendom 13,000: — 13,000: — För folkundervisningens befrämjande: vid vid 1863 års slut. 1864 års slut. R:dr årligen, till understöd åt Serninarie-elever 21,100: 42. — 1861—1863 års anslag, 10.000 R:dr årligen, till förbättrande och tillhandahållande af undervisningsmateriel samt till utgifning af lämpliga läroböcker och kartor m. m. för folkskolorna 24,570: 99. 22,770: 99. R:dr årligen, till löneförbättring åt de vid folkskolorna anställde lärare 207,638: 20. 171,537: 78. Beviljade under 1862 och 1863 års riksdag: Första hufvudtiteln:
Silfver, som i Ränterierne deponeras i afbetalning fi Fastighetslån, om erhållande deraf kostnadsfritt för Banken . ■ om dess emottagande i Krono-Uppbörd Silfverfond, Bankens, angående förslag om medlen att ställa den i största säkerhet Silfva—lettoiier vid Vetenskaps-Academien, angående . Återrcmiss Silfverköp, anstalter dertill angående . Återrcmiss o Ytterligare åtgärder derför Återrcmiss om förlängande deraf till 1829 års slut . hvad dertill må användas — utvexling, tiden derför (se ofvanförc). o provisoriska åtgärder derför (d:o). Äterremiss Memorial rörande skiljaktiga beslut Återrcmiss ... Förstärkta Statsoch Banco-Utskottens beslut Silfvermynts utvexling från Banken, angående rättighet dertill för vissa Akademiers Collcgier m. fl. , Äterremiss Silfver och Guld, angående invexling deraf vid Låne-Contorct i Götheborg .. Återrcmiss i^l L10I1Ii>0(JuJ(]i ! Samling. | Bandet. K GX oT 73 era. 5" w Betänkandets. Riks-Ståndcns Beslut. Underd. Skrifvelse. 1 Biksdagsj Beslut. N:o Ridd. 0. A. Prestestånd. BorgareSt. BondeStånd. G — 2 8 1 84 23/12 29. 21/12 29. 21/12 29. 21/12 29. s. Silfversköld, Öfverste, dess Aecordsersättning (se Accord), Silfvervärde, Bancosedelns angående (se Banco), af Sillén, Kamererare, dess iönförhöjning , . , , Aterremiss Sjukhuset, Garnizons, om Frosspaticnters emottagande derstädes (se Garnizon).
Men vi se af erfarenheten vid denna riksdag, att det, oaktadt allt vårt bemödande, icke varit möjligt att alltid följa denna princip; och jag får derföre hemställa, om det icke skulle vara vådligt att för framtiden betaga Stånden rättigheten att remittera mål till liera Utsk. Dessutom skulle det föranleda till en ofantligt större tidsutdrägt, om målen successivt skulle behandlas af flera Utsk., t. ex. först af Allm. Besvärsoch Oecon.Utsk., derefter af StatsUtsk. och slutligen tilläfventyrs af LagUtsk.; för hvarje instans med återremiss och kanhända voteringar i förstärkt Utsk. Jag anser derföre bäst att i detta afseende icke hafva händerna bundna, och tillstyrker således afslag å ifråga v. föreslagna redactionsförändring. Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius: För min del ser jag ingen olägenhet deruti, att då Utsk. med annat eller andra sammanträda till öfverläggning om något ärende af särdeles vigt, desamma, på sätt nya redactionsforslaget åsyftar, likväl icke gemensamt afgöra frågan, emedan controllen är bättre, om ärendet blott till ett Utsk. remitteras; äfvensom jag tror, att ärendet blir hastigare och ofta bättre utredt, om det af hvart Utsk. för sig behandlas. Vi hafva 4 II. 5:1 Den Mars f. m. dessutom Under föregående riksdagar sett, till hvilken tidsutdrägt det leder, att målen af sammansatta Utsk. behandlas. Af dessa skal och då det kan vara Stånden temligen likgiltigt, om målet af det ena eller det andra Ulsk. herodes, blott det blir val utredt, tillstyrker jag antagande af de nya redactionsförslagen. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Jag får vördsamt tillstyrka afslag på de föreslagna redactionsförändringarna af 43 och 4 4 §§• Riksd.Ordn.; hvad 43 §• beträffar, af det skäl, att nya förslaget innehåller, att 1 eller flera Utsk. icke må gemensamt ärendet afgöra.
Den 9 Junit f. m. skötsel kunda användas. Må någon sorn en gång läst denna Riksdags Protocoller, bättre än j*g lyckas i att fatta, huru Utskotten kunnat hänföra, såsom pag* 43 > deras första Betänkande skett, detta Konungens Nådiga förslag till de anstalter, som kunde till vidtagande vara förbehållna utomordentligare förhållanden,’ och tillstånd af en större våda, men som nu kunna besparas! Jag för min del kan icke dölj* min tanka, att med denna inrättning icke bör dröjas till dess landet i sin yttersta våda kommit, att den tvärtom ju förr ju helldre bör sättas i verket, just för att förekomma en sådan våda. Icke för det, att ju jag ganska väl inser, att vådans tidpunkt snart skall inträffa, alla da gerskilta methoder eller försök, på hvilka tidehvarfvet visat sig vara fruktbart, att borttaga all slags lätt rörelse i landet, för att, som man tror, förbättra myntet, att belägga alla enskildas transactioner med bojor så mycket möjligt är, för att förekomma i det längsta den ledsamma händelsen, att nöden sjelf kunde bringa bytesmedlens antal i den förhatfiga jemnvigten med behofvet af deni; alla dessa försök, hvaraf troligen en del lyckas, skola snart nog bringa oss i en högst vådlig financiel belägenhet; men det är icke så säkert då, att detta medel är så hastigt möjligt att begagna. Man fruktar myntets försämring genom de föres'agna obligadonerna; må man då öfvergifva det af Kongl Majst gjorda tillägg, att de efter vissa år i Banco liqvider skulle emotfagas 6amt ett creditiv Öppnas i Banken eller RiksgaldsContoiret lör att hålla dem i värde. Samma Deri 9 Junii /, tn, 499 gångbarhet som Sedel-myntet bora de aldrig blifva och såsom hvilande hypotheker böra de kunna sjelfva försvara sin Credit. Om således anstalten utan förändring med de allmänna penningeverken kan verkställas, hvad fruktar man deraf då?
Det torde dessutom ej vara tvifvelaktigt, att den allmänna sociala redlöshet, hvarunder Franska folket arbetar, till en god del har sin grund i den högre uppfostrans och undervisningens ensidigt praktiska, utåt vända rigtning, sorn, man säge hvad man vill, är en af sakens egen natur gifven följd af det enstaka fakultets-systemet. En på Franskt vis ifrån barndomen till deklamatör och lithurg uppfostrad prest, må både flinkt och smakfullt tjenstgöra för en katholsk menighet, men kristendomens djupa inre sammanhang blifver merändels alltid för honom tillslutet. Någonting sådant torde äfven gälla om läkarebildningen; ehuru behofvet af en djup theoretisk undervisning allt mer gör sig erkänd och skolorna för Offlciers de la santé äro af allmänna opinionen utdömda; också besöka § af Frankrikes medicinae studiosi det fullständiga universitetet i Paris. De skäl, som för bevarande af universiteternas fortfarande helhet blifvit anförda, äro för samhället af så stor och afgörande vigt, att deras förbiseende skall sträcka sina skadliga följder till den aflägsnaste framtid. I så djupgående frågor borde utslaget ej grundas på ömsesidiga tillvitelser om tillfällig svaghet, som i rikt mått skall yppa sig hos hvilken institution sorn helst. Mot hela Upsala universitets förflyttning till hufvudstaden vore ej mycket att säga, emedan skälen för en sådan flyttning kunna gälla lika mycket, sorn skälen emot densamma, ifall 2 eller 3 millioner för ändamålet vore att disponera. Men för en sådan utgift synes Utskottet bäfva tillbaka, hvilken betänklighet äfvenväl af Rikets Högloflige Ständer kommer att delas. Mig synes det höga syftemålet, hvartill Carolinska institutet sträfvar, lätteligen kunna utan all sönderbrytning uppnås, om den theoretiska sektionen af läkarebildningen, behörigen afskiljd och ordnad, får qvarstadna vid universiteterna och den praktiska får inhemtas vid Carolinska institutet, som i sådan händelse bekommer rätt att, lika med lärarne i de theoretiska sektionerna, afgifva de betyg, hvarpå rättigheten till doktors-värdighet skall grundas.
N:o 22, med förslag till den ändring i 31 § Regerings-formen, all äfven andra af städernas innevånare, än Borgerskapet, må ega att deltaga i val lill Borgmästare. Förklarades skola hvila lill grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. N:o 23, med förslag till tillägg i 109 § Regerings-formen och 8 § Riksdags-ordningen, angående uppskof i riksdag. Förklarades skola hvila lill grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. Frän Högv. Preste-Ständet. S. D. Af inkommet och nu uppläst Protokoll, hållet vid Ståndets Elektorers sammanträde denna dag, inhemfades all till ytterligare Suppleanter uti ExpeditionsUtskottel blifvit utsedde Professor Carlson och Doktor Tellbom, hvilka ega all vid inträffande förfall för ordinarie Ledamot eller förut vald Suppleant, uppå anmälan af Ståndets främste närvarande Ledamot i Utskottet, derstädes inträda och tjenstgöra; hvarom Protokolls-utdrag i vanlig ordning expedieras skulle. S. D. Föredrogs ånyo och biföllos Sammansatta Bevillningssami Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: N:o 7, i anledning af väckt motion om ändring i sättet att expediera den så kallade kyrkoposten; och 444, Prot.-Utdrag den 23 Maj i860. N:o 8, i anledning af väckt motion angående förändrad grund för uppskattning af bränvins värde vid partihandel. S. D. Vid förnyad föredragning af Ståts-Utskottets Memorial N:o 409, i anledning af Rikets Ständers beslut i de uti Stats—Utskoltets Utlåtande N:o 86 behandlade frågor angående fortsatt utförande af jernvägs-arbeten för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga' medel, godkändes Utskottets förslag, som förekommer vid slutet af detta Memorial, hvilket i ölriga delar lades lill handlingarna.
Aett Landt rNarstathen fSkmälte fig förs Mohaatt uplysntng, i afseende pa denna anmärkning, st tille faS, När Stats.Alstottets betänkande ont Rtköääidswerkels tillstånd och förwaltning till Riksens Ständer hunne inkomma Friherre Legerström erinrade, att sä länge rit sadan Uplysmng icke More gifwen, knnde Riksens Siändet ej dömnia om hntiiwidä Stgtswer» werkets rcdoMiSnlNn More riklig eller est Herr Landt Narstälkett gjorde härefter dest proposition, om Nidderstapet och Adeln aNsäge dk «f Friherre Legerström gjerde anmärkningar hinder» - Dest 20 IunlL. berkiga för tisäll till sörsta delett af Gtats-Ukffottets betänkande. Swarades Aej och ^sg. Zekr Eandt Marfkalkest förnyade ater sams Ma proposition och föreställde Högloft. Ridderffapet och Adeln akt älla Ständ redan förut bifallit den i fräga tvarandö suinMatts anwändande akt syll, ben Million soM till Armeens behöf blifwit anflagen» Erefrve förner^ ^clojpk, Loran: A änleds Ving af Friherre Lcckerströms gjorda anmärkning, att af Bewillningen icke sä mycket influtit, som ivar anslagit, kan Mät ej sädant hindra Statswer, ker, akt hos Riksgälds-Eonloiret, äga ett fordran När den möre grundad i Riksens Ständers beflur. Stats - Corfloiret är ej förbundet att undersöka Riksgälds - Coytoirets tillgångar: Desi rätt be rodde endast af Riksens Ständers föreskrift och dek den sinnes, more Skälö'Tonloirets fordrat, obe, sttidlig, om de äf Riksens Ständenanwisade medel funnits eller ej» Friherre
»Var snäll och akta din tidning, kära Magnus!» Det var allt så enkelt och alldagligt det kunde vara, endast theet och fruns ljufva, glada uppsyn voro utsökta. Ja, det går besatt enkelt till! lärer också läsaren säga. När man så der skuttar öfver sju år i sender, utan att om dem säga ett ord, så är det ingen konst att skrifva romaner! Men detta är dock bättre, än att såsom Sterne i Tristram Shandy följa sin hjelte blott till sju års ålder, om man nemligen icke som han gör sin bok till verldens yppersta humoristiska arbete – eller åtminstone så tidigt som han börjar hjeltens historia, d. v. s. från den stund dennes mor, om hon är oklok, frågar sin man: »har du kommit ihåg att draga upp vägguret?» men om hon är klok endast ger honom en kyss och några stycken kyssungar. – Dock, det blefve i sanning roligare att här berätta Tristrams historia, än att fortsätta den sorgliga berättelse, vi börjat. Men läsarinnan fordrar nödvändigt upplysning om, huru allt detta tillgått, d. v. s. blott huru det kom till giftermål emellan de båda – ty det öfriga läses hos Sterne. Då jag frågade Magnus, beklagade han, att alltsamman tillgått så prosaiskt. »Om Tit. vill skrifva en historia derom, sade han, så måste betydliga skarfvar göras, och jag föreslår följande: »En afton i den tidiga höstskymningen trädde Magnus in i farbrodrens hus. Salen var tom och, ovanligt nog, äfven gubbens egen kammare» här sväfvade han litet på rösten. »Då tittade han in åt förmaket – Der såg han intet ovanligt, men hörde till sin förvåning några de aldra subtilaste snarkningar sakta hviska ifrån trakten af soffan. Tyst och med anande hjerta närmade han sig, och hans aning hade icke bedragit honom. Der hvilade Lina, lutad mot de tapisseribeklädda dynorna i ena soffhörnet, och dödsengelens försonande broder hade med vallmostängeln fläktat ett doft af slummer öfver den mildas ögonlock. Hon tog sig nu just en liten middagslur. Hon brukade det stundom. Men hennes slummer var icke lugn.
Har tillägga vi blott cn allvarlig önskan, att våra begåfvade yngre författarinnor, liiiru nara de an iiiå Iiafva tradt skiljegranseii niellan den frisinnade högern och clcii radikala venstern, mellan social reform och socialism - och livcm vill val neka, att just p i den gransen ligga stora uppgifter för tidens basta ocli ädlaste man ocli qvinnor att saniialdt lösa! - dock ickc iiiåtte öfverskrida dc11 för att cgna sina rika, ansvarsfulla gåfvor åt syften sådana som dc, hvilka framgå af brefveii wanncr c~iiellai~z. Hr Bernhard Xleijer har bl. i. skzifvii ett sutn~.4t-hirtovir.4f Itxiion, soni h h n c d anbdaller till Ilsareni v61 förljenls. uppmlrkiamhet. Vid Nyåret. Jfjvket vill jag nu SS gerna glömma, Mylla ner i gamla Brcts graf, dijckct vill jag &amp; pt i hjertat gömma Af det goda, som det ofta gaf. Aii i ögat sirg ibt,rnd en dimma, Kll jag glömma, h var c j min vän; Bakom s4nr klara stjnwr gli~nma Ljust och godt i vinttrnaftrn un. Att jqg fr&amp; ibland, del vill jag glömma: Isen smälter nog och det blir d r, Blott i hjtrtat jag kan @ upnrt gömma Hivarje varm och solig b / ick jag far. Att jag ofta log, dti vill jag minnas, Clä+n var mi,r biista vuir ända; Z b a r ilfcrnog i verlikn ~ I U M S, Derfor vill jag le, da jbg kan fd. Och af / &amp; sa minnen vill jag römma &amp; tt ett kläde med min rarma hand, Dermed skall jag val förbka gJmnIo T h u, som tränga fram ibland.
Då förhållandet deremot är sådant, som med Convojeommissariatels cassa, att dess in* 13 4 Den io Februari f. ra. koraster härleda sig ifrån tvänne särskildta riken, så skulle jag, på grund af de skäl som blifvit anförda, tro, att fonden är af beskaffenhet att aldrig kunna med Svenska statsverket så införlifvas som StatsUtsk. föreslagit, med mindre de begge lunderne så införlifvades med hvarannan, som Svea och Götha Riken numera äro. Man har uppgifvit, att på den föreslagna förändringen skulle nian vinna en årlig besparing af 100,000 r:dr. Hr Nordensköld har redan visat, att det icke kan ske, utan att medel för nödiga utgifter skola komma att brista. Det torde måhända trötta R. o. Ad. alt böra siffror upprepas ånyo, men för bättre minnes skull, och på det att man må hafva så mycket bättre tillfälle till jemförelse, torde det tillåtas mig alt upplaga förhållandet, som det för närvar, befinnes. Handelsoch sjöfartsfondens medel å io proc. å inlörselstullen, beräknade för Sverige allena, upptagas till b:co r:dr 320,ooo. — Bidraget ifrån No.irige, i5,ooo species, eller „ 4D>000- Räntor å utlånta medel, omkring 8,ooo. — b:co r:dr 368,ooo. — Nuvarande utgifter årligen: Fredssumman till Marocco, 20,000 piaster, eller b:co r:dr 53,333: 16. Consulaterne på Barbaresk-kusten „ 37,333: 16. Beskickningen i Constantinopel „ i5,ooo. — Consulaten utom Barbaresk-kusten . ... „ 80,333: 16. Anslag för sjöexpeditioner till handelns skydd „ 45,ooo.
— Om medel till hemförstaffande af Utrikes warande Swenfkt Gjös lk, ,84. — Lm projecr lisi ärenhernes bättre behandling inom Rikets Styrelsewerk, 184.—. LM Riddarhus - Kammererarens redogörelse för ups burit förffott till Uiksdagskostnaden, 184- — Om ytterligare understöd kill jernhandteringens uprätthällande, 184.—Om ändring r 6 Cap. Handels Balk, »84. — Om hänwisande till ConstitUtions - Utflottets nfgörandeiaf frägan angående erläggande af en paster volance-afgift, rörande hwilkens ren,ist twä Ständ stadnat mot twä, ,85- — Om revision af allq Rikets medel sehan 1800 ärs Riksdag, 221. — Om Riksgälds-Contoirets urländffa gäld, 221. — Om Statsregleringen sami Riksstat för är 1812, 22l. Om inrättandet af ett Invalidhus, 221. — Om befrielse för allmogen att erlägga mantalspknningarne i kohl, 22i« — Om pension för Chirurgiä Magister Osbeck, 22r— Om recognifionskkogarne, 222, — Om ersättning för hjelprytarne lill stamrotarne för Soleatetyrp, m, m, 222, — Fördelning af Trouppcrs inqvartering MM. emellan Staderne och Landet, 222, — Om ärlig lefverering af spannemäl kill Konungens disposition för behöfwande Provincer i Riket, 40 Register, ZZ2,—Om särssildt Landshöfdingedömes Inrättande i Bydus Län, L2?, — Lyr boiiptckningar 222» Om penningeböters rättande efter de liders penningewärde da de faststaldee, 202,—Om förpantning åfjord, 222.
D. gjorde tillstyrkande om försäljning af Numer-Jotteriets hus och den derföre inflytande köpeskillings användande för nödige tillbyggnader och förändringar vid Carolinska Institutet, biifver häraf en följd, att några medel på sådant sätt ej blifva att disponera lill det i Prosten Ahlqvists motion afsedde ändamål; och ehuru Utskottet icke kan ifrågasätta, att behof af deri till Institutets Bibliolheks och Samlingars förvarande afsedde byggnads reparerande och inredning må vara förhanden, har Utskottet likväl, då plan för arbetet och kostnads-förslag icke finnas upprättade, ansett sig böra, i enlighet med hvad i det förra Utlåtandet blifvit yttradt, afstyrka det af Prosten Ahlqvist äskade serskilde Statsanslag. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o if.35. Litt. E. 21 d:o Yttrandet, angående det af Herr af Forssell äskade anslag till inköp af barometrar m. m., har af Presteoch Borgare-Stånden blifvit lemnadt utan anmärkning och af Bonde-Ståndet bifallits, hvaremot ledamöter af Ridderskapet och Adeln anfört, att de af motionären ifrågasatte observationer voro af en stor vigt för att erhålla närmare upplysningar om de i naturen föregående omvexlingar, serdeles uti ett land, så vidsträckt som Sverige och med så olika natur-förhållanden i dess serskilde delar, samt att Yetenskaps-Acndemien säkerligen skulle hafva understödt förslaget, om den blifvit öfver detsamma hörd, hvadan bifall lili motionärens framställning blifvit yrkadt. Då det förra Utlåtandet i denna punkt sålunda blifvit af 3:n« Rika-Stånd bifallet, eller lemnadt utan anmärkning, vidblifver Utskottet detsamma. 5;o I anledning af hvad Utskottet anfört, i fråga om inköp för Statens räkning af det så kallade Oxenstje.
Gyldenstolpe har yttrat, att räntan borde sättas till 5, i st. f. 4 proc., delta gör dock en förändring i Föreningarnes utgifter. Om jag antager ett kreditivbelopp af 100,000 r:dr, hvaraf hälften öfver hufvud vore begagnadt, så verkade denna räutetillökning en förlust för hvarje Förening af circa 500 i:dr årligen, och Föreningarnes ändamål är att spara, och de behöfva det äfven i smått, för att kunna öka sin reserv-fond. Jag fattar ej skälet, hvarföre räntan skulle höjas för dessa Föreningar, serdeles som deras ändamål är jordbrukets understödjande, då räntan på de kreditiv och låneunderstöd, som lemnats till jernhandteringen, manufakturer, fabriker, och andra näringar, utgör 4, ja, till och med 3 proc. Hvarföre skulle väl landets hufvudnäring, som drager de största skatterna, som behöfver det bästa understödet, betala högre ränta, än man fordrar af de andre? Medan jag har ordet ber jag att helt korteligen få besvara Hr Lefre'ns yttrande, i afseende på min framställning om förhållandet med skuldsättningen i Preussen, nemi. ”att den steg långsamt, under loppet af 50 år”, jag får dervid erinra att skuldsättningen i Schlesien på 1770-talet genast utgjorde 10 mill. tlialer, hvarvid tillika torde märkas att denna summa för 70 a 80 år sedan, icke knnde kallas obetydlig, föreställande mig, att de förskräckte der, som på den liden tilläfventyrs delade samma Stals-ekenomiska åsigter, som våra förskräckte nu för tiden, haft mera skäl att hissna för den summan, än vi för de 20 mill., hvarom egentligen här är taladt. Bien skuldsättningssumman steg der småningom ända till 40 mill. thaler, som den utgjorde 1835, hvarefter den åter fallit. Säkert är ock att den kommer att stiga betydigt äfven i Sverige.
Längre hade det dock icke kommit med denna afslutning, än att bankirhuset Raphael Edånger redan den 17 Mars, och således blott åtta dagar sedan hans så kallade definitiva svar ingått, tillkännagaf, att två af de uppgifne låneöfvertagarne, nemligen Nord-Tyska Banken och Bankirhuset Salomon Heine, dragit sig tillbaka, hvarförutan nya anspråk samtidigt framställdes, hvilka anspråk alltjemt stegradies, ända till dess, efter en månads ytterligare underhandlingar, slutligen aftalet skedde och affären uppgjordes, icke med Edånger i Frankfurt arn Main, med hvilken underhandiingarne genom Heinemann bedrifvits, utan med J. H. Schröder & Comp. i London, som också, å låneöfvertagarnes sida, ensam undertecknat kontraktet. Det vill synas Revisorerne, som skulle åtminstone från och med den 17 Mars något giltigt hinder för Fullmäktige icke funnits att, sedan spekulanterne då sjelfva brutit öfverenskommelsen, taga i betraktande Konsul Smitts anbud.
Ridderskapel och Adebi samt Borgare-Ståndet hafva, med bifall till förslaget i öfrigt, beslutat, att Kokosnöt-olja skall införas i den förstnämnda rubriken och sålunda draga 6 rst. införsels-tull. Preste-Ståndet bar för »andra till Apotbeksvaror ej hänförliga, eller eljest ej specificerade slag,» bibehållit gällande tullsats, 1 sk. 4 rst. ^/.:det, men i öfrigt bifallit förslaget. Sä vida Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet vidblifva sina beslut i afseende på Kokosnöt-olja, och Preste-Ståndet icke vill förena sig med de öfriga Stånden om godkännande af Utskottets förslag till nedsättning i införsels-tullen å ej specificerade och till Apotheksvaror icke hänförliga feta oljor, föreslår Utskottet följande omröstningar: - Bevillnings-Utskottets Memorial, N.o 46. 27 N:o 62. Den som vill, att, i enlighet med Utskottets af två Stånd gillade förslag, Kokosnöt-olja icke skall särskildt specificeras, utan inbegripas under rubriken: »Andra till Apotheksvaror ej hänförliga, eller eljest icke specificerade slag,» feta oljor, röstar Ja j Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer Kokosnöt-olja att särskildt specificeras bland de slag feta oljor, som äro åsalte 6 rst. införsels-tull ^.:det. Den som bifaller Utskottets af tre Stånd godkända förslag, att införsels-tullen å »Andra till Apotheksvaror ej hänförliga, eller eljest icke specificerade slag» feta oljor skall nedsättas till 1 sk. ^f.:det, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålles härå gällande införsels-tull, 1 sk. 4 rst. $f.:det. För art. Ost, alla slag, hade Utskottet föreslagit nedsättning i tullafgiften från nu gällande belopp 1 R:dr 12 sk. till 1 R:dr lispundet.