Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
ADA. veter på maskin! Nej men, Hanna, ä' du tokig! Fålla serHANNA. Hvem ser på det, kära du! När folk kommer hem till mig en gång, så ska jag ge fållar och monogram. Roligare ska de ha. dem annat att tänka på, än att sitta och syna Med bläck! Nej, så tarfligt vill jag inte HANNA. Jag har kommit så efter med mina monoVi väntar till i morgon, så bjuder jag på ­ 36 ­ BERGENHJELM. Bravo! Bravo! ADA. jag gör, Ernst. Jag sitter och arbetar för vårt blifvande hem hela dagen... och så... och sa sätter du inte en smula värde på det. BERGENHJELM. visst gör jag det... Men, min lilla söta flicka, visst gör jag det, HANNA. ä' maskinfåll eller handfåll på serveterna här i huset? BERGENHJELM (funderande). Ne-nej! HANNA. Ä' det monogram eller inte på dem då? BERGENHJELM. se efter. Jag tror... Ja. Nej. Jag ska gå och HANNA. din tillkommande man, som du sträfvar och arbetar åtta timmar om dagen. ADA (ond). med allt hvad jag gör. Du ska förstås försvara dig på något vis, för att du går omkring och ä' lat. Jaså, du menar, att det ä' ingenting bevändt Ser du, Ada! Det ä' åtminstone inte för Hör du, Ernst, kan du säga mig, om det Jag trodde ändå, att du uppskattade, hvad ­ 37 ­ BERGENHJELM. Ada lilla... HANNA. på att låta stänga in mig och aldrig få komma ut i världen, utan bara sitta och sy och sticka. Du trifs med det, du. Men det gör inte jag! ADA. Nej, du vill ha roligt, du! HANNA. lika trefligt hem som du. Jag syr på maskin, när du har broderade. Och på så'nt där spar mycket väl att jag både kan och vill arbeta, Ja, det vill jag, och ändå ska jag ha ett Lat! (Paus.) Därför att jag inte vill gå in
Denna tillökning härrör dels af uppsättning eller förhöjning i förr provisionelt skattlagde hemmansmantal och räntor, och dels genom nya hemmans inträdande i skattskyldigt tillstånd efter tilländagången frihetstid. Under denna sednare kathegori bör hänföras 4m mantal krono och 6f mantal frälse, deraf de sednare eller frälsemantalen äro fördelade i tio hemmansdelar, då deremot kronomantalen innehafvas af tjugunio särskilde besutne åboer. Under ifrågavarande quinquennium hafva SI nya hemman eller nybyggen blifvit till anläggning beviljade, hvarförutan icke mindre än 178 ansökningar om dylika anläggningar blifvit öfverlemnade till behandling i sammanhang med allmänna afvittringsregleringen i länet, eller med andra ord hänvisade till vederbörande afvittrings—landtmätare för de ansökte nyhemmanens utstakning och skattläggning, derest laga hinder deremot ej kunde möta; och då egentligen icke några andra hinder för dessa odlingsföretag kunna motses, än att de till hemmansanläggningarne uppgifna lägenheter antingen förut vore disponerade eller ock för svaga och otillräckliga för hemmans bildande, men sådant, att dömma efter vanliga förhållanden, endast i ganska få fall torde inträffa, så kan man med temlig säkerhet antaga, att af de sålunda sökte hemmansanläggningarne åtminstone 160 å 170 framdeles skola bifallas. Dessutom hafva cn mängd lägenheter för ängsodling blifvit upplåtne emot smörräntas erläggande efter tilländagångne frihetsår, under förbehåll likväl, att desamma mot odlingsersättning borde afträdas för nybyggesanläggningar, då sådant kan komma i fråga. 23 Såsom uppmuntran och understöd vid dylika anläggningar hafva under namn af odlingsoch uppfostringshjelp blifvit under de sistförflutna fem åren utdelade 343 tunnor 46 kappar korn, som i värde efter ett medium af samma årens markegångspris bestiger sig till en summa af 2,438 R:dr 40 sk. 7 r:st. b:ko. Till skatte hafva blifvit inlöste femton hemmansdelar om tillhopa lf# mantal, hvarjemte från krono till skatte blifvit, på grund af Kongl. Brefvet den 6
Otillräckligheten af dessa löneförmåner för en ganska trägen tjenstebefattning, hvarifrån ingen vidare fortkomst kan vara att förvänta och hvilken således bör åt sin innehafvare, äfven då han är gift, bereda dess fulla utkomst, torde, då de numera högt uppstegrade priser å alla lefnadsförnödenheter tagas i betraktande, icke kunna förnekas och desto mindre böra lemnäs utan afseende, som de denna tjenst tillhörande bestyr, särdeles under riksdagarne och vid de täta insättningarne och uttagningarne af medel i Rikets Ständers Bank, i 15 högsta grad erfordra pålitlighet ordningssinne och vaksamhet. För ifrågavarande löneförhöjning talar dessutom jemförelsen med de lönevilkor, som numera finnes vara Vaktmästare i andra Verk tillagde, hvarföre ock Direktionen finnér sig böra tillstyrka Ridd. och Adeln att bevilja förenämnde lönebelopps förhöjning till 300 Ridr Biko, att likasom den nuvarande lönen utgå med T7n af Riddarhusoch af Jungfru-Stifts-kassan. Stockholm den 15 Oktober 1856. F. Puke. J. Aug. Posse. Carl Bennel. Fredr. Boye. F. W. Leijonancker. J. A. Tornerhjelm. 0. 31. Björnstjerna. Albert Munck. 16 Sammandrag af Riddarlius-fiassans Hufvud Debet. Balans från år 1852. Skuld: Tbamiska donationen Honorarier Aflöning Pensioner Extra utgifter Illuminationskostnader Ränta å Tbamiska donationen Afskrifning: Innehållen bevill ning. — Utgifter år 1854. Pensioner Extra utgifter Lifstidsränta till Major C. O. Munck . Medalj till Friherre Carl Bennet Gratifikationer till Riksdagsvak ten Ränta å Tbamiska donationen Afskrifning: Innehållen bevill ning
Vtdr. d. 22 Februari iS/fo. da", och li vilha dels afse en ändamålsenliga ve organisation af Stats-Rådet, dels blifva en följd af Hof-Canzlers-befattuingens föreslagna upphörande. S. D. Remitterades till Stats-Ut skott et : Hans Excellence Herr Grefve Löwenhjelms, Gustafden 19 dennes e. m. på bordet lagda motion om upphörande af skyldigheten att aftjena begrafningshjelp, tillika med ett denna dag i ämnet afgifvet yttrande. Densammes samma dag på bordet lagda motion om Nummer-Lotteriets upphörande, tillika med de i anledning deraf i dag afgifne yttranden. Densammes samma dag på bordet lagda motion om åtskiljande af Polismästarens i Stockhom tvenne befattningar, den ena, som Polisdomare och den andra] som Polismästare, jemte de i anledning deraf denna dag afgifne yttranden. Herr von Rosens, Georg, på bordet lagda motion om understöd för Landtbruks-skolan i Skåne, jemte de denna dag i ämnet afgifne yttranden. Herr Rosenblads , Bernhard, samma dag på bordet lagda motion, angående förbättrade stämplar, så väl å stämpladt papper, som för kortoch tull-stämplingen. Herr von Troils, Ernilj samma dag på bordet lagda motion om upphörande af Nummer-Lotteriet. Herr Ribbings, Arvid, samma dag på bordet lagda motion om enahanda format a allt stämpladt papper, sorn begagnas att skrifva på, tillika med ett denna dag i ämnet afgifvet yttrande. Herr von Schecles<j Frans Adolf, samma dag på bordet lagda motion, angående förändrade stadganden rörande krut-tillverkningen. Densammes samma tlag på bordet lagda motion, angående anslagets för lattade vatten-communicationer användande, äfven för befordrande af jernvägars inrättande. Herr Nordenskölds , Otto Gustaf, anförande denna dag, i anledning af Herr Hjertås motion, angående kronomanskaps samt kronoelfecters transporterande sjöledes. Bevillnings-Utskottet:
Jag tror ej dessa anmärkmr behöfva framställas i en mera bestämd form, än på det sättet, och det skulle möjligen kunna vara gagnelig! att lemna Utsk. tillfälle att för andra gången taga frågan i betraktande. Det ligger ju i alla fal! alltid i Ulsk:s skön att betänka, huru långt del behagar sträcka sig i afseende på formen af dessa grunder, hvilka kunna vara mer eller mindre utförliga. Skulle FIr Frih. o Landtm, deremot tro att denna fråga icke kan fram ställas, emedan den icke blifvit skriftligen upfaltad och aflemnad, så vill jag visserligen afstå derifrån. Orsaken hvarföre jag fästat upmärksamhelen dervid, är endast, för alt om så fordras, bereda en utväg för Gunst.Utsk. alt kunna rätta en brist, som flere talare anmärkt. Jag bör tillägga, att då R. o. Ad. fattade sitt beslut i afseende på formen för föredragningen af de anmärkmr som af Ståndets ledamöter kunde framställas mot Utsk:s förslag, var jag icke bär närvarande och kunde sålunda icke heller iakttaga min rätt. Frih. Raab: Frih. Palmstjerna har som motiv, hvarföre någon ändring i ordställniugen icke skulle få ega rum, förklarat alt förslaget vore skriftligen aflemnadt, detta är likväl icke förhållandet. Emedlertid har det blifvit framsläldt, och jag gjorde den anraärkn. att §:n borde återremitteras med föreläggande för Utsk. att utarbeta en val-ordning, sam skulle i en serskild artikel framställas till Ständerne, att gemensamt med förslaget i det hela Den 31 Maj e. m. kunna anlagas. I sammanhang härmed yrkade jag alt förslaget skulle lyda såsom Hr Frih. o. Landtm, detsamma upläst; men nu har det hindret upstålt, att man förnekat Gr. Björnstjerna att i sitt förslag få göra en förändring, hvilken bestod deruti, alt han ville utesluta siffran 10 från förslaget, att ofrälse ledamöter, som skulle ingå ibland R. o. Ad., borde ega 10 mantal. Här var dock sak i fråga, som jag ber Hrrme bemärka!
Om man upxtazlt de för Lrizskostnaderne bristande 10 Nikkonen genom permanenta annuiteter a 7 p:ct, betalt Länkens körskottcr för Ikriget, men pä ckess ränteinkomster envist en aMortissementskvud för »Icsse annuiteter oek, under sjelfva arén 1808 ock ,809, i körballande till Liksxälds-scdclstockens förökande, indragit viscontrvrelsca, 6a sa mxcket m!n6re kännbart, som boga varupriser ock ökad sedelstock gikvit en sä stor lättnad i näningarne, bade man troligen, utan bekof ak ökade skattebördor, kunnat återställa det rubbade mxntvärdet, innan rubbningen deraf kunnit inverka pa enskilde penniogeock närings-förkällanden; kör kvilken åtgärd likväl fordrats en öfversigt ak rörelsens körkällanden vek af Länkens ställning, som da varande secretcsse icke -n, kemnade Lancovtskottel. tillfälle att vinna. Letänkanden, lV:o r. Z, aflijelpt, under llet ninn omsorgsfullt tillstängt för densamma utvägen, att, genom begagnande af egen Lredit, medelst upptagna län bestrids sä starka päKänningar, sä tinnes klart, att följden mäste blifva att allt mer oek mer allmän ock enskildt skuld förvandlades till Likets löpande m)nt, ock att ordningens återställande i myntväsendet atlägsnsdes.
Prop. om Statsverket, 1863. 15 Grufve-Styrelsen i Fahlun. 1 Bergs-Hauptman åtnjuter dessutom af Bergslaget från Afrads-kassan: i lön 866: 32. i arfvode 600: — äfvensom bostället Samuelsdal, samt ett d:o i staden. 1 Grafve-Ingeniör Lön. 1,200: 1,466: 32. åtnjuter dessutom af Bergslaget från Afrads-kassan: i lön 1,100 i arfvode . 400 ^ ^qq samt boställe vid grufvan. Anm. Spanmålsberäkning under lönerna försvinner. 500: Extra tjenstgör. Summa, arfvode. 1,200: — 500: Summa 1,700: — Bergslags-Styrelsen i Sala. 1 Bergs-Hauptman 666: 32. 666: 32. åtnjuter dessutom å Bergslagets stat R:dr 1,400 samt bostället Wäsbygård £ mantal. 1 Grufve-Ingeniör 500: 500: — åtnjuter derjemte å Bergslagets stat R:dr833:16. samt boställe vid Sala grufva. 1 Bergs-värdie 500: —■ 500: — Summa 1,666: 32. — åtnjuter från Bergslagets stat: R:dr 700 samt boställe vid Silfverhyttan. Anm. Spanmålsberäkning under lönerna försvinner. iVto Bergmästare i öfriga delar af riket, å 1,200 R:dr i lön 10,800: 10,800: — Anm. Spanmålsberäkning under lönerna försvinner. Två Stipendiater eller extra Ingeniörer att i Bergslagsorterne, efter Bergs-kollegii förordnanden anställas: arfvoden å 400 R:dr 800: — 800: — 16 Kongl. Maj-.ts Nåd. Prop. om Statsverket, i853. De föreslagna Stats-summorna utgöra: för Bergs-kollegium „ Grufve-Styrelsen i Fahlun „
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 16 Oct. 1829. Preste-S landet d. 16 Borgare-Ståndet d. 19 Bonde-Ståndet d. 19 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej om åtgärders ■vidtagande till befordrande af den inhemska hästculturen , samt till lättnad nid RemoTiteringsskjldighetens fullgörande. S. A. K. IJ ppå derom hos Rikets Ständer gjord framställning, få R. St., till uppmuntran i allmänhet för den enskilde Medborgarens omtanka till förbättrande af Hästafveln i Riket, äfvensom serskildt lill lindring för de Rustande, härige - Exp. Utsi. Forsing till and. Slcrijv. N:o 1 88, 189- 455 nom i underdånighet anhålla om E. K. Maj:ts Nådiga bifall och förordnande: att företrädesvis till en början, och derefter uteslutande, när sådant pröfvas nyttigt och möjligt, Remonter af Landets egen Hästafvel må vid Cavalleriet antagas, och alt hemma i Landet fallna, väl qvalificerade Föl, vid fyra års ålder, ehuru de ej äro målfylliga, om de kunna påräknas blifva det, må i lediga Nummer få insättas; samt att, till undanrödjande af svårigheterne att erhålla tjenliga Racehästar för afvelns förbättrande, sådana hästar, som från Norra Tyska Orterne kunna af enskilda personer införskrifvas, må, till bestämdt antal för hvarje transport, få uppå Ångpaquelen från Greifswald till Ystad öfverföras. Rikets Ständer framhärda etc.
Endast för alt ej åstadkomma en för hastig återgång till det förra beloppet, stadnade man vid 50 procents förhöjning af den scdnaste beskattningen eller vid l af hvad, som ansetts med rättvisa och billighet enligt, dock med bestämdt tillägg, att detta skulle gälla endast, intilldess vid nästa Riksdag, blifvande Statsreglering träder i verksamhet. Denna tid är nu kommen, näringens konjunkturer äro, enligt Stats-Utskottets eget medgifvande, ”fortfarande gynnsamma”, oell statens behof kräfva nu som förr allas fulla deltagande i de gemensamma skattebördorna. Man borde således icke, såsom nu skott, hafva sökt skäl för ytterligare uppskof med den i så fullt mått behöriga åtgärden uti stångjernstillverkningens närvarande ”föga vinstgifvande belägenhet”. Tillverkningarne af tackjern och stångjern äro af hvarandra så oskiljaktigt beroende, att den förras erkända fördelaktiga stallning måste fullt lugna all fruktan lör den sednares förlägenhet, i händelse'den ifrågavarande förhöjningen vidtages och derigenom det förhållande återinträder, som är det enda lag-enliga. Hvad förhöjningen, skulle verka, är en tillökning i tionden från 12,000 till 16,000 Sk//. Ilen förökade skatt af 4,000 Sk/f som derigenom blefve lagd på tackjernstillverkningen skulle, fördelad på hela årliga produktionen, uppgående minst till 600,000 Sk/f föröka priserna derå med endast omkring 2 sk. för hvart Sk/f och visserligen icke, äfven om den komme att, mot all sannolikhet, i tillämpningen uteslutande drabba stångjernsproducenten, så försvåra hans rörelse, att deraf, såsom nu skett, betänklighet må hemtas mot vidtagande af ett beslut, som icke innebär annat, än återförande af en grundskatt till det mot andra utskylder afpassade belopp, den af ålder egt”. I denna reservation instämde Friherre Stjernstedt Aug. Wilh. af Doktor Stenhammar'. ”Jemte det jag instämmer i Prosten Forssells reservationer rörande beräkningen af tackjerns-räntan, reserverar jag mig tillika mot den af Utskottet föreslagna underdåniga skrifvelsen.
Vid ytterligare underdånig föredragning den 21 Oktober sistlidet år af ofvanbemälda kommittés betänkande, tillstyrkte chefen för Finans-departementet, Herr Friherre Palmstjernaj den nådiga skrifvelse Rikets nu församladeStänder fått emottaga, deruti Kongl. Maj:t, med öfverlemnande af nämnde betänkande, och fästande Rikets Ständers uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att Riks-bankens verksamhet måtte så ordnas, att all den lättnad för allmänna rörelsen bereddes, som med dess betydliga tillgångar kunde åstadkommas, förklarat sig vilja afvakta de beslut, som i berörde hänseende koramo att af Rikets Ständer vidtagas, innan Kongl. Maj:t till slutligt afgörande företoge dessa på Rikets penninge-ställning i så hög grad inverkande frågor.
St:s tålamod tilläfventyrs en gång tröttnar, och staden ålägges att inbetala lånen, finnas möjligen helt andra personer, på hvilka tyngden af inbetalningen faller, än de som ursprungligen iklädt sig betalningsskyldigheten: nemi. deras arfvingar. Jag anser således mycket rigtigt, att det nu begärda anståndet icke beviljas. För den enskilde hushållaren är intet vådligare, än alt upskjuta med betalningen af de skulder, man sig iklädt, att upskjuta lill morgondagen hvad i dag kan uträttas, och likaså förhåller det sig med kommunerne. Ulan att för öfrigt misskänna det lofvärda nit, som upmanal Höfdingen öfver Christianstads Län, att söka bereda fördelar åt en stad inom hans Höfdingedöme, anhåller jag likväl att R. o. Ad. ville bifalla detta StatsUtsk:s förslag. Förevar:de Uti. blef uppå härefter framstäld Propos. af R. o. Ad. bifallet. Ren 1 Juli. Föredrogs ånyo och lades lill handlingarne StatsUlskrs den 21 och 28 sisi 1. Juni på bordet lagda Ull. Nro 165, i ani. af K. Mrls Nåd. remiss å Dess och Rikeis KammarColliii berättelse, angående Kungsgårdars och öfriga Krono-lägenheters förvaltning ifrån den < Nov. 1850 till den 20 Okt. 1853. Föredrogs ånyo och bifölls StatsUlskrs den 21 och 28 sisi!. Juni på bordel lagda Ullål. N:o 166, i ani. af K. Mrls Nåd. Remiss å Kongl. KammarColhii berättelser, ang:de Sala Silfververk* ränte-ersättningsfond för redogörelsetiden ifrån den 1 Nov. 1849 till samma dag 1852 Föredrogs ånyo och företogs punktvis lill afgörande BankoUlskrs den 21 och 28 sistl. Juni -pä bordet lagda Utlåt. N:o 41, i fråga om bestämmande af viss lid, dels för emottagande i Kronans upbörd af R.
Den 9 Junii f m, trycket serskilt få utgifva de af mina anföranden, sorn jag kan finna lämpligt,.på det saken må kunna pröfvas vid en högre Domstol, nemligen Allmänhetens, och Allmänna opinionen deröfver yttra sig vid nästa Riksdag, Man må likväl ej tro, att jag anser den nu antagne Finance-planen så förderflig, som några värda Ledamöter hafva hållit den för att vara. Nej, tvärt om, då jag besinnar, att man fordom i Grekland, vid ett tillfälle då 10 Generaler hade samfällt vunnit en afgörande seger, ville utröna , åt hvilken äran deraf i synnerhet borde tillägnas, uppmanade alla 10 att nämna den, som var och en ansåg näfc fig fjelf mäst hafva utmärkt sig, hvarvid aila enhälligt nämnde den i sjelfva verkst mäst för-; tjente: då jag besinnar, säger jag detta, så fin * ner jag, att den nu antagna Finance-planen till äfventyra torde vara i sjelfva verket bättre än min egen \ emedan jag för min del anfer den famina, näfc efter min, vara den häfta af demt forn vid denna Riksdag blifvit fårejlagna. Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarfkalken gjord proposition, blef Herr Cederschjölds ofvanberörde an-; hållan af Ridderskapet och Adeln bifallen. Herr Munck af Rofenfkjöld: I fall Herr Påhlmans sista yttrande skall anses vara riktadt mot mig, utbeder jag mig få förklara, att jag till alla delar förenar mig med honom der - 5»& Den g Juni i f. m. uti, att Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition ej ovilkorligen borde antagas, endast derföre att den af Kongl. Majit blifvit framställd. Men något sådant har aldrig af mig blifvit yrkadt. Jag har endast fordrat, att de delar af Högstberörde Proposition, hvilka jag ansett skola bereda Fäderneslandets välfärd, bordt af Utskotten behandlas med lika mycken uppmärksamhet, som Utskotten ägnat
Skrifvelse, N.-o i3S oundgänglig inom krigsmakten, der ovillkorlig lydnad samt ögonblicklig rättelse af begångna fel erfordrades, det dock hvarken blefve nödvändigt eller ändamålsenligt, alt bestraffningssätt användas, hvilka förnedra den straffade i hans eget och andras omdöme; till följd hvaraf och då synnerligen det serskilda stadgandet i Kongl. Brefvet af år 1811, att förbrytelser, som ej innefatta egentligt mililär-brott, skola af ordinarie domstolarne afgöras, synes ega företräde framför Krigs-Artiklarnes föreskrift i samma ämne, Rikets Siänder funnit behofvet påkalla, dels att föreskrifterne uti ifrågavarande författningar med hvarandra bringas i närmare öfverensstämmelse och dels att de mildare bestraffningssätt, sorn ega rum för förbrytelser, begångna af beväringsmanskapet på Gottland, jemväl varda antagna, i afseende på beväringsmanskap i alla öfriga delar af Riket. Öfverlygade således ora rättvisan och behofvet af förändrade stadganden i berörde afseende, desto hellre, som Rikets Ständer uti den underdåniga skrifvelse af den 3 Juli 1812, hvarigenom Beväringens inrättande bifölls, uttryckligen anhållit, att Kongl. Majit täcktes genom bestämd lag föreskrifva, det Beväringsmanskapet ej, i och för fel i tjensten eller utan föregången laglig dom, må kunna bestraffas med nesliga eller kroppsstraff, af hvad beskaffenhet som helst, och ej underkastas andra militära bestraffningar, än arrest, cassalion och dödsstraff, hafva Rikets
Du skall icke missbruka Herrans dins Guds Namn; ty Herren skall icke låta blifva honom ostraffad, som hans Namn missbrukar. Sabbathsdagen skall du hålla, att du honom helgar; såsom Herren din Gud dig budit hafver. Sex dagar skall du arbeta, och göra all din verk; Men på sjunde dagen är Herrans dins Guds Sabbath; då skall du intet arbete göra, icke heller din son, eller din dotter, eller din tjenare, eller din tjenarinna, eller din oxe, eller din åsne, eller all din boskap, eller främlingen som innan dina portar är; på det att din tjenare och tjenarinna måga hafva ro så väl som du. Förty du skall ihågkomma, att du vast ock en träl uti Egypti land, och Herren din Gud förde dig derut med mägtiga hand och uträcktom arme; derföre hafver Herren din Gud budit dig, att du skall hålla Sabbathsdagen. Du skall hedra din fader och dina moder, såsom Herren din Gud dig budit hafver; på det att du må länge lefva, och att dig må väl gå uti de lande, som Herren din Gud dig gifva skall. Du skall icke dräpa. Du skall icke göra hor. Du skall icke stjäla. Du skall icke bära falskt vittnesbörd emot din nästa. Du skall icke hafva lust till dins nästas hustru; du skall icke begära dins nästas hus, åker, tjenare, tjenarinno, oxa, åsna, eller hvad som helst honom tillhörer. Desse äro de ord, som Herren talade till alla edra menighet uppå berget, utur eldenom, och molnena, och töcknene, med stora röst; och lade der intet till; och skref dem på två stentaflor, och fick mig dem. När I hörden röstena utu mörkret, och berget brinna i elde, gingen I fram till mig, alle öfverstar i edra slägter, och edre äldste; Och saden: Si, Herren vår Gud hafver låtit oss se sina härlighet, och sitt majestät, och vi hafve hört hans röst utur eldenom; i dag hafve vi sett, att Gud talade med menniskom, och de blefvo i lifve.
Ständer att undersöka handhafvandet och användandet af de medel, som under namn af Statsbidrag, ifrån folket erläggas i utbyte emot de förmöner, som äro Samhällsinrättningens föremål. Riksens Ständer hafva åt sine valde Revisorer under Riksdagames mellantider uppdragit denna så magtpåliggande granskning af allmänna medels förvaltning; och jag anser det vara ett af Riksens Ständers första åligganden, att åt detta deras Revisorers arbete lemna all möjlig uppmärksamhet, och att genom den aldra nogaste granskning; visa den anda. som bos Riksens Ständer är rådande, i anseende till Statsförvaltningen. Riksens Ständer skulle endast på svaga grunder kunna fordra noggranhet och nitjfrån Statens Embetsman om det minsta öfverseende fick äga ruin i anseende till de åligganden, som genom Riksens Ständers dyrbara förtroende tillhöra Riksens Ständers Herrar Revisorer, och jag går att uppfylla en, i min tanka väsendtlig del af mine åligganden som representant, då jag företer de anmärkningar, hvartill senaste Riksens Ständers Revisorers berättelse uti hågra delar synts mig lemna anledning. jag fruktår att dén berättelse Riksens Stan* Zfc.n 17 Februarii, 433 Ständers Herrar Revisorer öfver Allmänna Magazmslnrättningen afgilvit, på långt när icke framvisar den verkligt brydsamma, eller kanhända bättre sagt, aldeles ohjelpliga ställning hvaruti denna Inrättning sig befinner. Jag har tyckt mig med säkerhet kunna se, att Herrar Revisorers calcul öfver Magazinslnrättningens tillstånd vid slutet af år 18: j , på långt när icke i verkligheten framställer det öfverskott, af 110,13? R;dr som calculen utvisar.