Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
» 140. » Leuhusen, Carl Herman, General-Major. » 142. » Leijonhjelm, fullm. Herr Stuart, Carl Gustaf, Sekreterare i R. St:rs Riksgäldskontor. » 143. » Cedercreutz, fullm. Friherre Bonde, Knut Phi lip, Öfverste-Kammarjunkare. w 145. » Stiernstedt, Lars Fredrik, Major. » 150. » von Otter, Fredrik Wilhelm, Premier-Löjtnant. » 154. » Bennet, Kjell Salomon, Ryttmästare. » 155. » Stael von Holstein, Fabian Wilhelm, Kapten. » 158, » von Essen, Gustaf Alexander Carl Thure, Le gations-Sekreterare »161. » von Höpken, Nils Albrecht, Hofmarskalk. » Stierncrona, David Eric, Possessionat. 6 M 167. Friherre von Köhler, fullra. Grefve Wachtmeister, Axel Fredrik, Hyttmästare. » Sack, Johan Gabriel, Löjtnant. » von Knorring, Johan Vollrath, Possessionat. » d’Albedyhl, Gustaf, Löjtnant. » Koskull, Anders Magnus, Kammarherre. » Sture, Sten Miles, Possessionat. » Funck, Gustaf Otto, Löjtnant. b Stackelberg, Berndt Oscar, Kapten-Löjtnant. » Gyllenkrook, Thure Gustaf Elot, Possessionat. b von Friesendorff, Claes Fredrik Ludvig, Löjtnant. b von Gedda, fullm. Herr Munck af Fulkila, Carl o Jakob, Ofverste. b Åkerhielm af Margretelund, Johan Gustaf Nils Samuel, Possessionat. b Ehrencrona, fullm. Herr Björnstjerna, Johan Magnus, f. d. Stats-Råd, General-Major. b Cederström, Carl Gustaf, Med. Doktor. b Armfelt, Magnus, Krigsfiskal. b Lilliecreutz, fullm.
liar nedlagt iiigcket arbete p&amp; att medels jämförelse iiiecl samtida handlingar fullstan(liga och beriktiga sina iippgif ter. Såsom helt naturligt %r, då det ar tafior ur familjelifvet, som upprullas, spela kvinnorna en stor roll i dessa teckningar. första uppsatsen s Grefvinnorna Ebba&gt;, livilken grundar sig på bief-, '. samlingar inom Leijonhufvudska slakteri, skildras ett par kraftfulla damer från 1500- och 1600-talet. Först Ebba Lilliehöök, dotter till Måns Bryntessou Lillieliöök, som fikat efter Gustaf 1: s krona och darfore fick plikta med sitt lif. Dottern blef gift med kung, Göstas svåger Sten Eriksson ~eijonhufvud, hvilken endast genom en slamp. undgick döden ' vid Stureinorden i Upsala 1567, men följande å r på Stortorget i Stockholm. blef nedstucken af en af konung Eriks drabanter under liertigarnes uppror. F r u Ebba, eller gref Ebba, soin hon gärna kallade sig, se ' an hon efter mannens död af Johan III upphöjts i grefligt st3nd och fått Raseborgs grefskap i Finland för sig och sina söner, var en amper dain. Sedan hon vid 39 års ålder blifvit enka, förvaltade hon sjalf med kraftig hand sina agendomar och lade i dagen stor affarsskicklighet. Hon tog verksam del i stridorna mellan Gustaf Vasas söner ocli skröt gärna med, a t t hon skaffat sin makes systerson (Johan III) kronan. Hon låg i beständiga tvister och processer med sina söner rörande arfvet efter deras far, i egotvister med grannar och imderhafvande. Till sönerna skref hoii l h g a bref, i hvilka hvarken fattas skarpa ord och förebråelser eller moderliga förmaningar. och till regering och. råd sände hon långa skrifvelser för a t t få ratt i sina inånga processer.
Utskottet hemställer alltså, att för Enköpings skolas utvidgning till fem-klassigt elementarläroverk med rektor och fem kolleger måtto beviljas en tillökning i skolans anslag af 3,500 Riksdaler årligen. 37:o. Från Bonde-Ståndet har blifvit till Utskottet remitterad en inom nämnda Riks-Stånd väckt motion (N:o 334), deruti Riksdagsfullmägtigen Olof Olsson från Olebyn i Wermlands län, — under förmälan, att Arvika två-klassiga läroverk med ett antal af 64 lärjungar vore beläget på ett afstånd af 8 mil från annat läroverk, hvarigenom Arvika blefve medelpunkten för ett läroverksområde, som omfattade en tredjedel af Wermland; att orten derföre vore i stort behof af tillfälle till något fullständigare elementarbildning, än som kunde vid berörda läroverk meddelas; samt att kommunen nyligen låtit på egen bekostnad uppföra ett nytt skolhus, — hemställt, “att Rikets Ständer måtte anslå nödiga medel till en tredje lärare vid Arvika elementarläroverk i likhet med förhållandet vid andra tre-klassiga läroverk i riket.“ Med hänseende till det jemförelsevis stora antalet af lärjungar vid Arvika skola och då denna skolas aflägsenhet från annat läroverk låter förvänta, att antalet skall framgent tillvexa, finner Utskottet sig böra motionärens framställning till bifall förorda, och tillstyrker alltså, att för Arvika skolas utvidgning till tre-klassigt läroverk med rektor och två kolleger beviljas 1,500 Riksdaler årligen. 38:o. Mod erinran, hurusom vid Skellefteå två-klassiga skola lärjungarnes antal under sednare åren tillvext så att det nu uppginge till 49 och öfverstege antalet vid Piteå fem-klassiga läroverk, har Kongl. Hofpredikanton Rosenius uti en hos Preste-Ståndet väckt motion (N:o 50) anhållit, att lön för en tredje lärare vid förstberörda skola måtte anvisas. Den ifrågavarande ortens raska framåtskridande, de stora afstånden till andra läroverk och det jemförelsevis betydliga lärjungeantalet synas
Hon visste, att den andra hade Ja, han var hemma. Hon blef ombedd bordet. att stiga in och tillfrågad om, hvem man fick » Så, så, så, » sade farbror Örn, sedan han större betydelse. helsa ifrån. Så lemnades hon ensam igen, sett på henne en liten stund, och så klapmen salsdörren stod öppen, och det skar till pade han henne på handen igen. » Så, så, i henne, när hon plötsligt hörde farbror Örns så ... » pipiga stämma från något rum innanför. Han kom sig inte för att säga något annat. f Alchemilla ' ^msé n hlojnma " gp hvars lidnncr enkla Yulgaris. jag kalk i nordens af vår, mången varåt förgäten, ty andras fägring i mängdens c X) ock hennes smak, sedan lyckans doftar fast sommarljumma %n typ af skönhet syns mig dm tvp af skönhet uti Floras som ännu inre, skänker när blygsam vänhet där dagar dc andras formaten. dött och nått yttre anspråkslös höst och skötebarn hon hvars ännu öfvergår en flärd full ut, stilla, sitt slut ... &lt;Jilchcmilla, värld öfverlefver, sin blomstergärd, fägring kräfver. H. Ö. Hvarför? (Ifrån norskan.) | S | e t är så tyst i villan, där vid slutet af gatan. J é / I ett rum i andra våningen har man dragit för de mörka gardinerna för att dämpa dagsljuset. Det är också mycket mörkt i rummet; endast en ljusstrimma ifrån den hvita fajancekakelugnen faller på sängen med de hvita sänggardinerna, som står i hörnet. Då öppnas sakta och försiktigt en dörr. Den kommande håller en lampa i ena handen, med den andra skuggar hon oroligt för lågan, så att icke cien minsta ljusstråle skall falla på sängen. Lampan sättes ned, och den, som bar den, går sakta öfver golfvet. » Månntro hon sofver? » » Nej, Karin, jag sofver icke. » Rösten är matt och skälfver som af undertryckt gråt.
De på real-linien fullständiga läroverken skola ovilkorligen i en framtid lemna ganska tillfredsställande resultater: det finnes åtminstone ingen ani. att förmoda, att de icke komma att lemna goda frukter och således uplylla det med dem afsedda ändamål; men f. n. göra de det icke, åtminstone icke sfi fullständigt, som man hoppats. De äro nemi. nu en slags blandning af klassiska skolor och realskolor, alldenstund de båda linierim fortlöpa bredvid hvarandra. Detta gör, att en tnängd ynglingar inlockas i dessa skolor, och när de sedan komma upp till 5:te klassen, finna de sig med bekymmer och oro försatta i nödvändighet att, i brist på fortsatt undervisning i klassiska språken, antingen öfvergifva skolan för att kasta sig in på något yrke och derigenom vinna sin utkomst, eller ock söka ett annat läroverk. Detta har redan på flera håll framkallat ett begär att fa de nu endast på real-linien fullständiga läroverken förändrade till på båda 376 Den 26 November f, ta. linierim fullständiga. Men det finnes äfven en annan utväg, nemi. att göra dessa skolor till uteslutande reala; och derigenom skulle man äfven vinna tillgång till anslag åt deras lärare, utan att behöfva ytterligare betunga Statsverket. — På grund af de skäl, jag nu anfört, har jag ansett, mig icke böra föreslå K. M. att i den nåd. propos. om Statsverkets tillstånd och behof begära några löner för lektorer vid de ifrågavrde läroverken; och anhåller jag att StatsUtsk:t, vid pröfning af motionen, måtte taga dessa minaskäl i öfvervägande. Frih. Fock: DA Hr Gr. Hamilton medgifvit, att de verk ningar, hvilka jag trott skola blifva en följd af realskolornas nämde organisation, verkligen vore att befara, så anser jag Hr Grrns anförande härigenom hafva gifvit ett särdeles värderikt stöd åt min motion. Gr.
— Vid anstäld probering och uträkning i Svenskt mynt, bar detta silfver, eldigt Kongl. Myntverkets attester, lemnat Banken, efter afdrag af myntskatten 11,751, 96, en behållning i R:mt silfver af 1,555,177 B:dr 34 öre, och således, utan afräkning af myntskatten, Runt 1,566,929: 30. Skillnaden i värdet emellan Hamburger Banko och Svenskt mynt utgör alltså på ifrågavarande silfverparti Runt 14,039: 70. dock ingår i denna skillnad det afdrag af högst \ lod per plants, som Kongl. Myntverkets vederbörande tjensteman eger att, i och för proberingen, föra sig till godo. Utöfver de i fakturorna upptagna omkostnader, B:ko mark 4,300. 13 /, eller ä 133-1 R:dr pr 100 mark i R:mt 5,734: 41. har ifrågavarande silfverindragning medfört följande utgifter: Frakt till Lubeck och speditions-umgälder derstädes 738: 75. Frakt från Lubeck till Stockholm 2,205: 47. Till Kongl. Myntverkets tjenstemän för vägning, probering och uträkning, utöfver ofvanberörde silfver afdrag 405:
Det mest betydande af de tre i Rom utförda Goetheporträtten är det, som nu finnes i Frankfurt am Main, där Tischbein målat Goethe i fria luften insvept i en hvit mantel och halfliggande på en kullfallen obelisk, med Via Appia, Tusculum och Sabinerbergen i bakgrunden. Det hela är ett vackert, ehuru i tidens glatta och tama maner utfördt, verk. Vid alla de andra många Goetheporträtten (i olja, pastell, miniatyr, i marmor och gips m. m.) skall jag ej uppehålla mig. På gamla dagar skämtar han själf öfver att i hans ungdom brydde sig icke målarna utan flickorna om hans ansikte; nu däremot Zu haben bin ich, wie der alte Fritz, Auf Pfeifenköpfen und Tassen, Doch die schönen Kinder, die bleiben fern. Med anledning häraf kan nämnas att Gebbers lilla konstverk, hvilket framställer den gamle Goethe i nattrock på en kopp af sachsiskt porslin, af samtida förklarades vara det likaste af alla porträtt, ett omdöme som vittnar för likheten äfven hos Stielers, ty den utsökt fina miniatyren har samma typ som oljemålningen, men är mer liffull i uttrycket. Från Junorummet ser man en fil af rum öppna sig. Först kommer man in i helgdagsmatsalen, med gula väggar till bakgrund för en mängd intressanta porträtt. Där ser man Karl August, hvars lilla korpulenta kropp inneslöt själ nog för att åt Goethe bereda en större inre frihet och en lugnare tillvaro, än han under denna tid kunnat njuta någon annanstädes i Tyskland. Där finnes ett porträtt af Christiane och hennes son. Ansiktets kraftiga, antika typ, de rika, på skuldrorna nedfallande lockarna motsvara ett samtida uttryck om henne: att hon liknade en ung Dionysos. Dionysostypen finner man ock på det porträtt af Christiane, som Goethe ritat. Ej blott af henne, som blef hans hustru, utan också af den kvinna, han i hemlighet kallade sin maka, och af den, som bort blifva det – fru von Stein och Corona Schroeter – har Goethe gjort blyertsteckningar.
Dessa anmärkningar e^ot den Franska konkurslagstiftningen sammanverka, såsom sagdt är, hufvudsakligen till ett i allmänt och enskildt intresse skadligt förhalande af tiden, alt genom konkurs uppgöra liqviden, då affärerna luta lill undergång. Intet hinder af betydenhet synes möta för att, vid en förutsatt lagens tillämpning i Sverige, undanrödja dessa anmärkta brister, såvida i öfrigt de uttalade åsigterna finnas vara i öfverensstämmelse med rättvisans och civilisationens fordringar. 80 Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse, N:o 10. Uppgift om utlåningar i vanlig sä kallad diskont-vug emot reverser med borgen. X Vid slutet af år 1852: Riksdaler B:ko. Af Rikets Ständers Bank: genom Banko-Diskonten i Stockholm 5,000,000. » Lån-Kontoret i Götheborg 2,000,000. » Lån-Kontoret i Malmö 1,000,000. » Lån-Kontoret i Wisby 100,000. 8,100,000. af 8 privatbanker, tillsammans ~ [ ! ~ 7,148,601. Summa 15,248,601 f N:o 2. Uppgift om förhållandet med de af Rikets Ständers Bank utgifna skillingssedlar, samt om myntningen af silfver och utförsel af silfver i myntad form. Riksdaler Banko. Skrifvelse, N:o 10. 81 antagas, att rörelsens behof af skiljemynt, i stället för de till banken ingångna äldre småsedlarne, blifvit fyldt genom utvexlade silfvermynt å fa och fa Riksdaler, svarande emot 16, 8 och 4 sk. Banko. Rikets Ständers Banks förråd i myntadt guld och silfver med Svensk pregel utgjorde: Dukater. St. IJela Specier. It:<1 r Sp. i Specier. R:dr Sp. l Specier. R:dr Sp. Specier. R:dr Sp. T‘5 Specier. R:dr Sp.
Dessutom skola de tillses hvarje månad af byfogden eller borgmästaren, hvarannan månad af fredsdomaren, livar 4;de af K, prokuratorn och en gång årligen af provinsens guvernör eller en deputerad af provinsial-slyrelsen. Af den circumspection, som röjer sig i dessa båda punkter, kan man sluta till noggrannheten i de öfriga. Se vi nu åter tillbaka på våra förhållanden, så befinnes, för att blott tala om enda punkt, de sinnessjukes rättmätiga anspråk på en upplyst och mensklig behandling: att Slaten icke frågar efter om en i vansinne infallen sjuk erhåller någon tillsyn eller hjelp, än mindre om den lemnade hjelpen är lämplig eller icke. Hvem som vill, lärd eller olärd, man eller qvinna, kan emottaga sinnessjuke till vård, och efter godtycke behandla dem väl eller illa, Blifver icke samhällsfriden deraf störd, frågas icke derefter, icke en gång om personen i fråga verkligen är sinnessjuk, eller kanske en blott våldförd svag person, som girighet eller andra låga intressen vilja hafva ur vägen röjd. Intet ansvar drabbar den som försummar nödiga åtgärder för den sjukes lämpliga vård och möjliga återställande, intet straff den, som skulle låna sig till den svarta handling, som påpekades. Kommer det till en statistisk undersökning torde det val ock visa sig, om icke tilläfventyrs ett stort antal vansinnige lefva utom hospitalen, af hvilka en stor procent, utan fara att fela, kan antagas lemnad ulan både kuratif-behandling och annan tjenlig vård. Kanske kunde ock, om man gör sig mödan efterforska, mer än en Hertzenhjelms historia framdragas i dagsljuset. Alt små och eländiga privatanstalter bär funnits, der patienternas behandling varit sämre än ingen, i det att de ständigt hållils innestängda samt lidit af hunger, törst och osnygghet, är väl kändt, änskönt det, lill följe af sakens natur, icke torde kunna lagligen bevisas. Om sådant skett och kanske ännu sker i Stockholm, hvad kan då icke ske i aflägsna landsorter? Ett så rättslöst tillstånd torde icke fordra några kommentarier.
Sun diers påstående om ersättning för det han genom ifrågavarande rättegång skulle blifvit onödigt och utan anledning besvärad; så har Kongl. Maj:ts och Rikets Svea Hof-rätt, hvars pröfning Kärn - 2 nersrättens berörde beslut är vordet underställdt, genom utslag den 5 påföljande Mars, förklarat, att som i förevarande mål talan är vorden förd om ansvar för ej mindre lögnaktiga uppgifter och vrängda framställningar till allmänhetens förvillande och förledande, hvarom 12 mom. i 3 § af Tryckfrihets-lagen handlar, än ock smädliga uttryck om en Rikets embetsoch tjensteman i och för embetet, derom i 8 morn. af nyss åberopade § förmäles, och således det förhållande inträffat, hvarföre stadgande funnes meddeldt i 15 mom. 5 § af Tryckfrihetslagen, som innehåller, att alla mål, angående förbrytelser mot samma lag, borde vid alla tillfällen då fråga kunde uppstå om flere olika brotts bestraffning, särskilt behandlas; men sådant icke blifvit i detta mål iakttaget, hvarigenom äfven emot föreskriften i 4 mom. af sist åberopade 5 §, enligt hvilken i trxckfrihetsmål endast en fråga borde till nämnden framställas, tvänne sådane i ett sammanhang blifvit nämnden till besvarande förelagde; hvarförutan den ena af dessa frågor, emot hvad samma moment föranledde, upptagit mer än ett lagrum, eller, jemte 3 § 8 mom.
Ilen as Rikets senast församlade 8tänder> uti underdånig 8krifvels« Zon 12 i^lars i835, framställde andällan, att en oföränderlig full mätts fastställas sör införsel as utländsk spanmäl, dvilken fräga förut, under den i5 duni l833, dlifvit, genom riavarande 8tats-8eoret6r3rsn för dlandelsoed finans-Xrendena, numera Rresidenten m. m. 67cogma?r i underdänigdet anmälcl, eduru slutliga prökningen deraf nä uppskjutits. 1 förening Iiärmed förekom tilt Nådigt ompröfvande det vttrande, dvilket de, genom Ivon-;!. älapt i bälter förordnade, Lommitterads för fattigvärds-äreudena inom Riket i ali mandet, uti deras Hän trycket utkomns Retänkanden as den 8:de lunt >83y (pag^2 6c /j3) i underdänigdet asgifvit om utvägar tit! ordnandet as en egentlig spanmäls-dandel; varande denna det utås nämnde Letänkande, jemte dera deri förekommande ämnen, genom Kongl. Naj:t, under den i Uovemder nä8t!idet är, Öf^erlemnad frän fcclesiastik-fxpedilionens tilt ldandelsoell finans-fxpeditionens underdäniga föredragning. föredraganden yttrade i underdänigdet, att, under in8tämmands i dvad Rresidenten 6ä'ogma,r tilt 8tats-Rädets frotocoll den >5:deduni i838 anlört, oell i enligdet med dvsd 8ä vät Lommitterads tilt lull-taxans granskning, 50m ock (dommitterade för fattigvärds-ärenden nti dera8 afvikne Retänkanden yttrat, »nsäge föredraganden, det en oföränderlig lutt L utländsk spanmäl komme att verka formonligt för däde producenter oclr »onsumenter af säd, 8ä8om delordringsmedel tilt en nu 8aknad spanmälsdandel inom landet; att likväl föredraganden trodde de genom Rikets 8tänder föreslagna asgilter allt för doga, för att såsom liva antaga8; att deremot 8kilnaden emellan spanmälens Iäg8ta pris i de utländska Östersjödamnarne oell de Iäg8ta prisen pä 8tockdo'.ms
Offentelig Bolags-Bank grundas på Actier ulan eller med solidarisk ansvarighet; i förra fallet kallas den Actieoch i senare, Solidarisk Bank.” I afseende på 6 § åberopa vi hvad Herr Biskopen Heclre'n derom anfört. 8 §. Utom det att redactionen i denna § ostridigt är i behof af förbättringar, synes stadgandet, om Banks skyldighet att inlösa sina sedlar med Bikels gångbara mynt, vara i så måtto stridande mot de i motiven uttryckta åsigter, som Bolags-Banker, enligt desamma, skulle berättigas ställa credilsedlar ej blott på Rikets gångbara mynt utan ock på Stats-Bankens sedlar, hvilka icke i följd af något lagbud kunna blifva hvad med mynt förstås. Det torde således anses nödigt, att tillägg härom i §:n göres, hvaremot från samma § borde såsom alldeles öfverflödigt utgå stadgandet om kostnadsersättning, enär densamma är en laglig följd af ett godkändt rätts-anspråk. 9 §. Jemte det denna § torde fordra åtskillige förändringar i redactionen, få vi anmärka, att stadgandet, det Bankbolag skulle anmäla hos Kongl. Maj:t tiden för Bolagets upplösning, bort vara gifvet såsom vilkor för åtnjutande Bihang till R. St. Betänk. ;if den föreslagna praeseriptionen, och alt tiden derför hort räknas från Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse härom. i/f §. Denna § torde med bibehållande af dess syftning bättre uttryckas i följande redaction. ”1 händelse Bolags-Bank finnes hafva lidit förluster Lill 25 procent af ”grundfonden, skall Bankens rörelse inställas.” 15 §. torde böra helt och hållet utgå från delta förslag, såsom icke utgörande föremål för Straff-Lägst i fin ing, samt det med §:n åsyftade ändamål sökas i serskildt Betänkande, hvilket Utskotten äfven till en del tyckas hafva insett, då de vid slutet af Utlåtandet föreslagit serskild hemställning till Kongl. Mai:t i delta afseende. 16 §. anse vi sådan, att, i stället för anmärkningar, vi trott bäst vara uppgöra ny redaction.
Rikets Standert, hlnebanks fordran upptagna skuld, härrörande ftån de derstädes af Riksgältls-kontoret mot diskontvilkur och två procents ränta, begagnade försko! ter, och hvilken skuld, enligt upprättad liqvid, utgjorde vid tSaB års slut fyra millioner fjortontusen åttabundrnfemlintvå r:dr sexton skilbngar lie runstycken, kommer alt, utan någon afbetalning ■eller räntas beräknande, fortfarande inom linien i iäkenskaperne upplagas. § 7* Sedan återstående behållningen af den vid slutet af i8a3 för Riksgäldskontorets då utelöpande kreditsedlars och kopparskiljemvnts-polettfi s inlösning å serskild räkning i Rikets Ständers bank upptagna summa, /j,o?.5,o<)5 v:dr 3p sk. blifvit minskad nöd del belopp af 275,21c) r:dr 14 sk., som de före preskriptionstidens utgång, deli 3t December 18/^5, icke infriade Riksgäldssedlarne utgjorde; så ock efter det de medel, som för verkställigheten al den under innevarande riksdag serskildt inedgifna inlösen al dv O O lika sedlar erlordrats, blifvit från samma räkning utassignerade, lå in visningar på besagde räkning icke af 'Riksgälds-kontoret utställas för annat ändamål, än ko pparsk il je mynts-polett ers invexlande. Dessa poletter skola, i den män de af Riksgälds-kontoret invexlas, till banken afl em nas. Den reparationsfond, utgörande nilliotrelusen niohundratjugesex r:dr, sorn innehållits utaf de medel, (iétka kanal-bolag, enligt Rikets Ständers beslut vid 1828—1830 års Riksdag, i Riksgälds-kontoret insatt, skall, till följd af samma beslut, emot erläggande -af 5 procents årlig ränta, hvilken kanal-bolaget, vid hvarje års slut, godtgöres, i kontoret fortfarande innestå, till säkerhet för nämnde kanals framtida trud et håll anele.
Skuld för hö och klorkalk . 927 2 8 Kapital-behållning j 547,172 8 6 Summa , 548,099 64 Under äret tillverkadt papper: a) För Bankens räkning, 3,524,000 blankett, sedelpapper för 1 R:dr 510.000 „ „ 5 „ 201,400 „ _ „ 10 „ 504.000 „ skrif kartor å 2 5 öre 14.000 „ Vexlar, Prima 14.000 „ d:o Sekunda 71.000 „ Filialbanks-vexlar 108.000 „ Filialbanks-assignationer 10 ris Regalpapper 10 „ Läskpapper lil „ Srifpapper N:o 2 11 ., Imperialpapper 20 „ Svenska Allmänna Hypotheks-Banken: 95.000 blank, till obligationer och kuponer å 75 R:dr 7,125: — Kongl. Stats-Kontoret: 62 ris skrifpapper ä 15 R:dr 930: — Transport 9,699: 66,976 6 o! — 56 — Transport 9,699: — 66,976 Kongl. Postverket: 40.000 ark Frimärken . ä 30 R:dr 1,200: Kongl. Kommers-Kollegium: 280.000 blank. Fabriks-tillverkningsståmp lar k 7: 5 0. 2,100: — 66,000 D:o d:o ä 3: 75. 247: 50. Jern-Kontor et: 4,200 blank, obligationer ä 60 dre Stockholms stad: 5.000 blank, obligationer och kuponer å 75 öre J Stockholms Hypotheks-Kassa: 10,500 blank, obligationer 11.000 „ kuponer ä 60 dre 630: å 75 dre 825:
Tre procent ränta, att, i följd af deras under den 20 Oktober 1818 till Banken utfärdade skuldebref och mot derå tecknad fortfarande ansvarsförbindelse, till nästa riksdag, disponera; beroende det af bemälde Fullmägtige att, i öfverensstämmelse med det af Banko-fullmägtige stadfästade reglemente, bestämma på hvad sätt och i hvad ordning detta kreditiv bäst må till bruksrörelsens nytta och båtnad användas, under vilkor likväl, att den vinst, som uppkommer genom skilnaden i räntebetalningen till Banken mot räntan af den, genom Bankens biträde, tillökade fond, bör särskildt redovisas ocb anses såsom tillgång, disponibel för Jernkontorets Fullmägtige till ändamål, som med näringens framgång och förkofran, Jemf. § 148, så lydande: Det vid 1817—1818 årens riksdag