Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De komme otvifvelaktig! att vilja derjemte visa hvad de dugde till, i jemförelse med den gamla stammen af Adelsmän samt att de icke vore sämre utan väl bättre än dessa. Nykomlingarne skulle förmodligen söka att här utöfva enahanda inflytande på R. o. Ad., om icke lika starkt, åtminstone något ditåt, som de 5 Brukspatronerna gjort inom BorgareSt. Hvad de der hafva verkat, veta vi något hvar. För att komma derhän skulle ofrälse männen välja de hvassaste personer de hade, och desse skulle i sin ordning vilja göra skäl för sitt rykte. Det är således troligt, att dessa 15 Ledamöter komme att slå sig tillsammans med den Adliga oppositionen. Skälen hvarföre denna skulle, genom upblandningen blifva talrikare än 20, äro, utom de redan anförda föl 4 H. 4 50 Den 15 Februari f. m. jande. Det finnes uprätlhållande adelsmän, hvilka, då de här vore alt anse likasom värdar i sitt hus, skulle tro sig höra vara artiga mot främmande och icke lämpligen kunna så slräfva emot dem, som de kanske gjort mot någon af sina gamla liberala Ståndsbröder. Andra torde af fåfänga vilja visa nykomlingarne att de, som bära aristokratiska namn kunna yttra demokratiska tänkesätt. Det är ock vanligt i hvarje reprensativ församling att personer finnas, som icke hafva någon bestämd mening, utan som vackla hit och dit. De tycka understundom, att när de en tid merendels voterat med de 40, så kunde de väl för ombyte skull, vilja en annan tid votera med de 20, och med de ofrälse. Slutligen finnes personer, som äro så fredälskande, att de häldre gifva med sig mot sin öfvertygelse, än de vilja gräla för att försvara henne. Då kan det hända, alt de, för den kära fredens skuld medgifva, det 2 gånger 2 gör 4.J. På sådant sätt skulle det kunna drabba oss att få ett demokratiskt Riddarhus, ty då 23 och 15 göra 38 och delta tal är pluralitetelen af 75, så vore öfvervigten på den demokratiska sidan lätt vunnen.
Jag trodde, att om man försök akt borttaga dem i de mindre städer och pä sädane stallen, der mindre rörelse ägde rum, hade man kunnat se följderna deras för sjökullsbetjeningen, och man hade imedlertid berö-fwat g en oumgängelig och ej känbar inkomst. Jag h. ser ännu den öfwertygelse, att denna afgift är uta, ^em, som, när alla tillgångar mäste sökas, är ibland de mäst postande. Jag tror att den har a:ne stora förklar, den ena att betalas successivt, och således aldrig genom stora afdrag göra stokänning, dä likwäl denna successiva inkomst blir as mycken beqwamlighek för statscastan. Den andra atr just dä upbäras, när den skattdragande är bäst i ständ att betala sedan han nyst att om också upbörden skulle wara något kostsam, bör afgiften ej derföre förkastas, enär deri sinnes en werkrlig tillgäng för statscastan. Jag wet att det gifmes städer der en enda köpman i nillafgift erlagt öfwer 400 R:dri dä nu hela stadens landttulls ersättning knapr nog stiger sä högt, och sam.' ma köpman icke för hela sin bewillningsasgift betalt öfwer 200 R^dr. Jag kan i intet afseende finna en sädan lindring billig. Dä nn likwäl z:ne Ständ afstagit landt-rullarnes äler införande, finner jag wäl alt Ridderjkapet och Adeln icke widare kan derwid någon ting förändra, i synnerhet som allmänna rösten äfwen är emot ett sädant förslag. Man tror att när bewaknings-tullar existera kunde - 6z6 Den is Augusti. kunde en tillgäng gjfwas genom afgifkers erläggande pä wista öswerflödswaror i wista städer, fäsom till exempel genom afgift pä Utoch införsel af bränwin i Slockholm och Götheborg, pä wista st. nare victualie ivaror, pä nlländsta och colonial waror.
Härvid får jag nämna, alt den grace jernkontoret åtnjuter, genom erhållandet af kreditiv emot 3 procent, icke bör komma hufvudsakligen de rika jernverksägarne till godo, utan jernkontoret, som må använda medlen till premier för jernets förädling m. m. Hr von Troil, Emil: Erkännande behofvet och nyttan för landet alt äga sparbanker, anser jag åtgärder böra vidtagas för att få dem så utsträckte, som de böra blifva; men för vinnande af detta ändamål tror jag icke det vara ett lämpligt medel att lemna dem kreditiv mot alltför låg ränta. En sådan åtgärd skulle måhända föranleda desse banker att begagna det erhållna kredili vet för utlåning, som dock aldrig varit afsedt med dessa kreditiv, utan ändamålet har varit, att sparbankerne, på det att deras utlånings-ränta icke mätte för mycket nedsättas, skulle kunna lemna sina låntagare penningar på längre betalningstider, ehuru alla deras skulder äro ä vista. Det kunde annars möjligen hända, att sparbankerne någon gång icke kunde verkställa äskade återbetalningar, och krediti vet är afsedt att då begagnas, tilldess nödigt belopp af sparbankens fordringar hunnit indrifvas. Om sparbankerne härvid ej skola vidkännas ränteförlust, måste kredilivräntan bestämmas så, alt den ej öfverstiger den som sparbanken erhåller af sina gäldenärer, hvilken sistnämnde ränta vid sistl. riksdag beräknades till 5 procent, men nu något fallit, dock ej under 4 procent, hvarföre denna räntefot för kredilivet ej är för hög. Då nu Hr Gr. o. Landtm, hemslälde, om R, o. Ad. bifölle hvad Utsk. i 41 och 42 punkterne tillstyrkt, ropades starka ja, Den 19 April e. m. 209 ja, jemte åtskilliga nej, hvarpå Ilr Landtm, tillkännagaf, att han funnit ja härvid hafva varit öfvervägande. Ulsk:s hemställan i denna punkt, hvilken genom tryckfel i betänk., på sätt Hr Landtm, anmärkte, blifvit likasom den näst* föregående punkten upptagen under N:o 42, blef af R. o. Ad. bifallen.
Ofverläggningen förklarades nu vara fulländad, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han, enär Utsk:s utlåt, innehöll 2:ne punkter, som kunde föranleda olika beslut, ansåge sig böra framställa särskilda propos:r i ämnet, och nu finge först hemställa om R. o. Ad. behagade bifalla 1 punkten, deri Utsk. afstyrkt bifall till afskrifning af ifrågavar. återstående uppbördsbalans. Ropades ja. Hr Gr. o. Landtm, hemställde sedermera om R. o. Ad. bifölle 2:dra punkten, hvaruti Utsk. tillstyrkt en und. skrifvelse till K. M. i afseende på de skallskyldiges befrielse från gäldande af Ohboms uppbördsbrist. 39* 612 Den 19 Februari e. m. Ropades ja och nej. Propos. till afslag å Utsk:s i 2:dra punkten gjorda tillstyrkande blef härefter framställd och jemväl besvarad med ja och nej, hvarpå Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna alt denna sednare propos. blifvit med öfvervägande ja besvarad. Föredrogs StatsUlsk:s cl 12 dennes e. m. på bordet lagda utlåt. N:o 47, i anledn. af väckt fråga, att det vid Arvika köping belägna öfverjägmästare-bostället Gate må vid nuvar. innehafvarens afgång öfverlåtas till nämnde köping. Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabr.: Dä R. o. Ad. afslagit det nyss föreg:de betänk, af StatsUtsk., hoppas jag Ståndet äfven mätte afslå det nu förevar., hvilket jag anser vara ändå olämpligare. Uti det förra hade Utsk. likväl till en del tillstyrkt någonting bestämdt, eller att R. St. skulle hos K. M. förorda anstånd för de skatlskyldige med betalning: men här har Utsk. hemställt det R. St. skulle hos K. M. anhålla, att om innevånarne i staden Arvika inkomma med en ansökning uti ifrågavar. syftning och K.
Men om äfven härå icke skulle fästas afseende, så förekommer likväl, att då inbetalningar till Manufaktur-Diskontfonden anses verkställda samma dag, som ett belopp, för Fondens räkning, i Fikets Ständers Bank insattes, men någon viss tid icke är stadgad, inom hvilken gäldenärerne böra i Manufaktur-Diskont-Kontoret förete bevis om insättningens verkställand ’, så äger Kontoret, vid årets slut, icke alltid kännedom om de betalningar af för fallna lån, som för dess räkning ägt rum under de sista dagarr.e af samma år; och förfalloräntans belopp kan således icke vid denna tid med noggranhet bestämmas och gäldenärerne påföras. Vid detta förhållande anser Kolegium sig icke böra i underdånighet tillstyrka meddelandet af någon föreskrift om en dylik åtgärd, som, utan att dan tor fonden kunde medföra någon nytta, endast skulle öka de redar betydliga göromålen i Manufaktur-Diskont-Kontoret. Den i Nå'er hit remitterade Revisionsberättelsen bifogas i uade.dinighet; och Kollegium framhärdar med djupaste vördnad, Stormäktigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Majtts anderdånigste, tropligtigste uudersåter octi tjenare C. D. SKOGMAN. JOHN AD. LEYONMARCK. Stockholm dm 24 Febiuari 1842, L, S. txob. Engelke. — 42 — Kongl. Kommerse-Kollegii Advokat-Fiskals-Embjtes underdåniga Förklaring, i anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkningar.. Stormakt ig s t e Åliernådigsle Konung!! lEje.s Kongl. Mjj:ts och Rikets Kotnmerse-Kollegium liar Iemnal dess AdvokatFiskals-Embete del af dtn Berättelse, Rikets Ständers till Stats-, Bankooch R ksgälds-Verkens öfverseende valde Revisorer afgifvit, angående d n granskning af de un* eler beraälte Kong!. Kollegium ställda fonder och medel, som blifvit förrättad år i84u
Ridderjkapet och Adeln samt Högwörbige Preste Ständet gjorde anmärkningar wid Utskottets den 8 sistledne September afgifne Betänkande, angående Rättegångs Ombud; Och skulle be öfrige Respective Ständen genom Prolocolls Utdrag härom wördsamt och wänligen Underrättas, blc Lu^ra. ^x krotocoiia §« IrZAsrflli. S DFöredrogs och bifölls Höglofl. Lag-Utskottets Betänkande den io:de dennes, angäende yrkad förklaring öfwer 5 §. af Kongl. Förordningen den 2i Februarii 1789, om Krono-HemmanS försäljande till Skatte, samt de förmäner och wilkor, hwarunbet t^katte-Hemman ffola innehaswas; Hwarom de öfrige Re fjerde Bander N:s 28« 434 ' Den 7 December. Respective Ständen genom Prokocolls Utdrog Milie wördsamr och wänligen underrättas, vt 8ux>rs. Lx krotocollo 8. L. HZZäräk. S. D. Ester ffedd föredragning bifölls Högloft. Eag-UtffottelS Betänkande den i i denna manad, i an, ledning af Riksdagsmannen >VeslmAs Memorial om uphäswande as Kongl. Breswet den '25 Nowember 1802, hwarigenom förordnas, att när »vägbyggare wilja hämta sand ä andre hemmans inägor, Iordäga» ren deröswer först höras bör. vr 8uxre. Lx krorocollo 8. L. SD. Högloft.
Ständers uppmärksamhet på den blifvande förlusten för Åcademierna, i förmodan att, så framt Rikets Ständer funne skäl att derå fästa afseende, det måtte till Stats-Utskottet uppdragas att utse och föreslå de till ersättningen behöfliga medel. Men då numera, vid Riksdagens annalkande slut, och sedan Stats-regleringen är till fullo uppgjord, in - 8 Banco-Utskottels XJ llalande N.-o i3g. opil utsigt iir (Vir linndén. enligt livad också anmärkt blifvit, att ändamålet på sådan Väg skulle kunna vinnas, tror Utskottet sig på den ifrån 2:ne Riks-Stånd gifna uppmaning, härigenom böra vördsamt hemställa: Om icke, till ersättning för elen förlust ifrågavarande Academier, Gollegier och Inrättningar, hvar för sig, lill ofvanupptagna belopp, komma att vidkännas genom det förändrade vexlings-priset , sammantagna summan af 3733 R:dr iö skillingar Banco kunde årligen, i nion som vexling eger rum, få anordnas på Bankens omkostnads räkning, och sålunda afgå på den räntevinst, som skall till RiksgäldsContoiret levereras , intilldess oftanämnda ersättning, vid nästblifvande Riksdag, kan, om Rikets Ständer då så för godt finna, såsom verkligt anslag till hvardera Inrättningen, å Riks-Staten uppföras. Hvilket dock till Rikets Ständers eget upplysta bepröfvande öfverlemnas. Stockholm den 4 Mars iS3o. STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinska Tryckeriet, i83o. Banco-TJ tsk:s Memorial, N:o tjöi t N:o t/jo. Ankom till Exp. Utsk. d. 5 Mars tgja, Memorial, med Förslag till de uti Banco - Regi ementet blifvande sta dganden i gemen skap med B an hens Se del-ut g ifn i n g.
Den tillsatta dainkoinitén liar .seclan cless utvecklat en liflig serksanihet. Mrs Potter Paliner har själf Besökt Eiiropa för att intressera. kvinnorna i ga.inl: ~ vaiiIden för deltagande i deii blifvancle » viirldsinarknadens, och genom skrifvelser och cirkiiliir liar man sökt tillförsiikra sig medverkan af alla liiiiders kvinnor. afveii till Sveriges kviniior I i a ~ en nypiiianing oin att sliita sig till rörelsen ingatt. Peiiiia ' iippn~aning öfverlainiiades till Fredrika-Breiiler-Pöi.biiiidet nied anmodaii a t t detsamma måtte taga saken oiii Iiand. Diirtill förklarade sig Förbundet villigt, livarefter af dess styrelse tillsattes en fiirberedande komit6 bestående af fru Ankarsvärd, samt fröknarna. Sdelborg, F r i e s och TVern. livarjamte koniit6n såsom ordföraiide invalde fru Olivecrona, Ilvilken till densammas tjänst ställde sina stora insikter och den rika erfareiihet hon förvarfvat f r h Wiener-iitstiillningen, i ordiiandet iif livars svenska kviniioafdeliiiiig hon tagit en sk verksain del. Den förberedande koiiiit6ns första htgärd ble£ a t t inbjuda för saken intresserade personer till ett möte 5 hotell Continentd den 1 % sistlidne inars. På detta iiiöte redogjordes för befogenheten af deii svenska kvinnans deltagande i Cliicagoutstallningen, och sättet p&amp; livilket korriit6n ansåg detta 1; uniia ske, hvarjiiinte en redogörelse för den amerikanska kvinnolrornit6ns program och arbeten liiinnades. På detta förberedande möte följde ett nytt talrikt besökt möte den 18 m r s.
Ridderskapel och Adeln. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-Utskottets Utlåtanden: JM 32, i anledning af Kongl. Majrts nådiga Proposition om anslag till försök för utrönande af dels så kallade pansarplåtars af Svenskt jern förmåga alt emostå skott och dels lämpligaste konstruktionen af refflade gjutna jernkanoner till fartygs bestyckning, m. m.; JM 33, i anledning of väckt motion om anslag eller lån of allmänna medel ät Läsmannen J. Sandqvist, till gäldande af den på länsmansbostället Grillby JM 3 belöpande skifteskostnad; JM 34, i anledning af väckt motion om anvisande af medel till Westerbottens löns Pröfnings-kommitté, såsom tillskott för bestridande af de i 76 § Bevilluingsstadgan omförmälda utgifter; JM 35, i anledning af väckt fråga, angående ombyggandet af östra flygeln af Rikets Ständers hus; samt JM 41, i anledning of Kongl. Majrts nådiga^Proposition, angående statspension åt Öfversten m. m., Friherre Nils Ericson. S. D. Prot.-Utdrag den 28 Januari 1883 19S S. D. Föredrogos och liföllos Bevillnings-Utskottets Betänkasiden: 32 4, angående kurhus-afgiften; och 32 5, i anledning af vackt motion om upphäfvande af bevillningeu för hundar, S D. Föredrogos Allmänna Besvärs* och Ekonomi-Utskottets Betänkanden: 32 40, i anledning af väckt motion om rättelse i gällande föreskrifter, beträffande ersättning ät läkare-korpsens medlemmar efter rese-reglemcnte och för inqvartering. Bifölls 32 41, i anledning af vackt motion, om upprättande af normalritningar, att tjena till ledning och efterrättelse vid folkskolors uppbyggande. Bifölls. 32 42, i anledning af väckt motion, om indragning af sjötullen vid Blockhusudden, m. m.
Om StatsUtsk. blott hade begagnat en förevändning, för att bereda eu ökad aflöning ät sitt cancelli, så skulle jag visserligen linna att R. o. Ad. hade fullt skäl alt afslå Utsk:s framställning, men så är icke förhållandet. Utsk. har grundat sitt tillstyrkande af ett ökadt arfvode för dessa trenne tjenstemän inom dess cancelli på det factiska förhållandet, att deras göromål vid denna riksdag varit ovanligt träget. Det är otvifvelaktigt, att det arbete, som af dessa tjenstemän vid innevar. riksdag blifvit bestridt, varit mycket drygare, mycket mera omfattande, än vid någon föregående. Det är likaledes ett kändt factum, att Utsk. ifrån början af riksdagen varit ständigt sysselsatt, och att dess secreterares och notariers göromål följaktligen varit öfver hölvan betungande, hvilket ej af någon kan bestridas; och då den flit och arbetsamhet, som af Utsk:s secreterare och notarier blifvit nedlagd för att kunna efterkomma Utsk:s anspråk på skyndsamhet vid expeditionerna, gjort det möjligt alt kunna afsluta riksdagen så snart, som nu sker, så har Utsk. ansett billigheten påkalla en förhöjning i det arfvode, som hittills blifvit åt Utsk:s betjening heviljadt. Hvarför alla secreterare och notarier inom Utsk:n skulle vara lika aflönade, inser jag visserligen icke. Skäl tyckas vara för handen, att inom det Utsk., der göromålen äro trägnast och vigtigare än inom de öfriga Utsk:n, något högre nrfvoden lemnäs åt betjeningen. Jag vill visserligen icke bestrida arbetsdriften hos eancellierna inom de öfriga Utsk:n; men om man beräknar belänk:nas antal, så lärer det vara synbart, att ingen jemförelse i detta fall äger rum emellan StatsUtsk:s och de öfriga Ulskrns göromål. Denna framställning ifrån StatsUtsk. är således i min tanke grundad på ren billighet och rättvisa, och det är af sådant skäl, som jag anhåller om bifall lill Ulsk:s betänkande. Hr von Hohenhausen, Michael Silvius:
Enär Invalidhus-fonden utgör en stiftelse af enahanda beskaffenhet med Wadstena Krigsmanhus-kassa och är afsedd att, med dertill anslagna tillgångar, besörja de utgifter, hvartill den blifvit beräknad, borde, i Kongl. Maj:ts tanka, den nu ifrågakommande ersättningen för fondens hemmansräntor blifva utaf varuvärdenas möjliga omvexling beroende, och räntorne alltså, till den del de utgå efter markegångsförvandling, utbytas emot spanmålsanslag, allt i öfverensstämmelse med hvad i fråga om godtgörandet af Militieboställs-kassans och Wadstena Krigsmanshus-kassas indelda hemmansräntor blifvit af Kongl. Majit uppgifvet. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 51, Litt. A. 29 Beträffande serskildt boställsarrendena, så, och efter det Rikets sednast församlade Ständer bifallit Kongl. Majlts då gjorda framställning om indragning till Statsverket af så beskaffade airenden, emot kontanta anslag, har Kongl. Maj:t ansett dylikt anslag till godtgörande af de till denna fond nu anvisade arrenden böra, med tillämpning af hvad angående ersättningen för räntorne blifvit framstäldt, utgå till ett belopp, motsvarande hvad dessa arrenden för hvarje år utgöra, då den spanmål, hvaruti desamma äro bestämda, beräknas efter enahanda grund, som ersättningen för ofvannämnde i utbyte mot hemmansräntorne föreslagne spanmålsanslag. Då indragningen till Invalidhusfonden af ofvanberörde räntor och arrenden skett successive, i mån af innehafvarnes afgång, och säker ledning för ersättningens beräknande således ej kunnat hemtas från förhållandet med inkornsternasi belopp under den tid, den afgifne utredningen deröfver omfattar, har Kongl.
Stockholm den 15 December 1862. Ank. till Exp.-Utsk. den 15 Dec. 1862, kl. 1 e. m. Utlåtande, i anledning af förre Bokhållaren i Riksgälds-kontoret J. E. Lindbergs ansökan om förhöjd pension. (R. A.) Från Fullinägtige i Riksgälds-kontoret har Stats-Utskottet emottagit en den 20 sistlidne November aflåten skrifvelse, deri Fullmägtige öfverlemnat en utaf förre Bokhållaren uti detta verks Boksluts-kontor J. E. Lindberg dit ingifven, till Utskottet ställd ansökan om förhöjning till 1,215 Ridr Rimt af den årliga pension å 660 Ridr 66 öre, som Lindberg enligt gällande pensionsstat från Riksgälds - Stals-Utskottets 'Utlåtande N:o 18. 9 Riksgälds-kontoret åtnjuter, saint om denna förhöjda pensions retroaktiva beräknande och utgående från den tid, då Lindberg fyllde 65 år; och hafva Fullmägtige derjemte upplyst, att fråga om sådan förhöjning af den pension Lindberg innehar redan under 1853 och 1854 års riksdag, efter derom då väckt motion, varit Rikets Ständers pröfning underställd, men att Rikets Ständer, genom bifallandet af dåvarande Stats-Utskotts under N:o 37 öfver denna motion afgifna utlåtande, förklarat sig icke finna skäl att derå fästa afseende.
M:t i nåder föreslagil, beviljat ett lån af Fem hundra tusen R:dr Hant för åstadkommande af en kommunikations-led mellan Söderhamn och Bollnäs, dels genom anläggande af jernväg för lokomotiv eller ångkraft från nämnde stad till sjön Bergvikens östra strand samt af jernbana för hästkraft förbi Landa-lorsen i Ljusne-elf, och dels genom upprensningar i denna eif och sjön Warpen: äfvensom Rikets Ständer för delta lån, hvilket jemväl anvisats alt från Riksgäldskontoret utgå, fastställt samma belalningsvilkor och föreskrifvil enahanda åligganden, som för det här ofvan omförmälda låneunderstödet för jernvägsanläggningen mellan Hudiksvall och södra Dellen; dock med den förändring, att aktie-tecknings-summan för de 1111 ifrågavarande jernvägs-anläggningarne i södra Helsingland blifvit bestämd lill 1,000,000 R:dr Runt. 3:o. Angående Norbergs-jernvägens utsträckning lill Dalelfven samt upprensningsarbeten i denna eif. Uti högstberörde proposition har E. K. M:t jemväl föreslagit, att särskildt statsbidrag mätte af Rikets Ständer anvisas för nedannämnde kommunikations-förbältringar, nemligen : för anläggande af jernväg mellan Norbergs grufvefält och Dalelfven, ett lån å ILdr Runt 326,000: — och för verkställande af upprensningar i samma eif ett anslag utan ålerbelalningsskvldighet å 31,000: — eller tillhopa R:dr Runt 357,000: "— Vid öfvervägande af hvad handlingarne rörande den ifrågaställa kommunikationsförbätlringen mellan Norbergs grufvor och Dalarne innehålla, hafva Rikets Ständer funnit sig icke kunna lemna utan afseende den i Vägoch Vatten-byggnads-styrelsens underdåniga utlåtande gjorda erinran emot fullsländigheten och tillförlitligheten af undersökningarne och koslnadsberäkningarne för de föreslagna rensningsarbetena i Dalelfven. På sätt bemälde
Bonde Ståndet. b. 10 Mars Hufvud - b. 28 Mars b. 15 Sept. å. 14 Juli b. 19 Sept. b. 20 Okt. 14 Juli a. a. 5 Okt. b. 20 Okt. i. a. 10 Mars Titeln. b. 26 Mars g. 15 Sept. 17 Juli b. 18 Sept g. 20 Okt. 17 Juli a. a. 2 Okt. b. 20 Okt. co £3 STS. pro Igs CO p CD _>. Förmynderskap, angående föreskrifter till närmare kontroll, huruvida någon innehar eller ej Förskott, om ersättning till StatsKontoret för vissa, se StatsKontoret. Försträckning på viss tid, angående räntan vid, se Ränta. Försvarsverket tilt Lands, eller Krigs-Ivollegii Afdelningar, om anslagen till Förvaltning af Sjöärendena, se Femte Hufvud-Titeln. Gr. Gardes-Regimenternas förening till ett Regimente, se FotgardesKegimentena. Garpenbergs llruk, om allmogens i Garpenbergs socken befrielse från utgörande af tjenstbarheter till, se Garpenbergs socken. Garpenbergs Socken, om befrielse, från Utgörande af tjenstbarheter till Garpenbergs bruk, för allmogen i, m. m Gefle, örn anläggning af telegraflinea mellan Oregrund och, se Telegraflinea Geijerska huset, om användande till Riksarkiv af f. d., se Riksarkiv. Gellivar! bolag, om upplåtelse, för en jernvägsanläggning, af Kronan tillhörig mark åt Gemenskapen af Arméen, om upphäfvande af förbudet för, att utan befälets samtycke gifta sig Register öfv. Bill. t. R. St, N:o 36 8 o a - Riks-Ståndens Beslut. N:o | Sid. Ridd. o. Adeln. PresteI Borgareståndet. Fjerde b. 4 Juli b. 13 Juni b. 9 Juni Prot. 1859—1860. b. 20 Okt.