Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta skolen I göra Herranom i edra högtider, undantagno det I lofven och friviljoge gifven till bränneoffer, spisoffer, drickoffer och tackoffer. Och Mose sade Israels barnom allt det Herren honom budit hade. Och Mose talade med de Förstar i slägterna af Israels barn, och sade: Detta är det som Herren budit hafver: Om någor gör Herranom ett löfte, eller svär honom en ed, så att han förpligtar sina själ; han skall icke göra sin ord omyndig, utan göra allt det af hans mun utgånget är. Om en qvinna gör Herranom ett löfte, och förpligtar sig, medan hon är i sins faders huse och i sin pigodom; Och hennes löfte om förpligtelse, som hon gör öfver sina själ, kommer för hennes fader, och han tiger dertill; så gäller allt hennes löfte, och all hennes bepligtelse, som hon sig med öfver sina själ förpligtat hafver. Men om hennes fader säger der nej till, på den dagen han det hörer; så gäller intet löfte eller bepligtelse, der hon sig med öfver sina själ förpligtat hafver; och Herren skall vara henne nådelig, efter fadren hafver det nekat henne. Hafver hon man, och hafver ett löfte uppå sig, eller af hennes mun utgår en bepligtelse öfver hennes själ; Och mannen hörer det, och tiger den dagen stilla; så gäller hennes löfte och bepligtelse, med hvilko hon sig öfver sina själ förpligtat hafver. Men om hennes man säger der nej till, på den dagen han det hörer; så är hennes löfte löst, som hon hafver på sig, och den bepligtelsen, som af hennes mun öfver hennes själ utgången är; och Herren skall vara henne nådelig. Enes enkos löfte, och enes, som bortdrifven är, allt det hon förpligtar sig öfver sina själ, det gäller öfver henne. Om någons mans tjenstehjon lofvar, eller sig med en ed förpligtar öfver sina själ; Och husbonden hörer det, och tiger dertill, och säger der intet nej till; så gäller allt det löftet, och allt det han sig förpligtat hafver öfver sina själ.
Vid bokslutet i November 1860 hade de fastighetsvärden, för hvilka delegare i Westmanlands län vunnit inträde i föreningen, uppgått efter 1844 års bevillningstaxering till 442,372 R:dr, efter särskild uppskattning till 1,045,350 R:dr 50 öre, summa 1,487,722 R:dr 50 öre. Utgifne amorteringslån utgjorde vid samma tid till delegare inom Westmanlands län 453,750 R:dr. De i länet befintlige Sparbankers benämning och stiftelseår, förhållandet vid 1860 års slut med Tab. N:o antalet af delegare, med beloppet af bankernas hela kapitaltillgång och med öfverskottet eller besparingen utöfver delegarnes andel, äfvensom beloppet af insättningar och uttagningar under hvartdera af åren 1856— 1860, upplyses af bifogade tabell N:o 12. En Sparbank finnes äfven i Fellingsbro socken, stiftad genom sockenstämmobeslut af den 6 November 1853, men för denna redogöres icke här, då blott en mindre del af församlingen hörer till Westmanlands län. Sparbanken i Westerås var den första, som stiftades inom detta län. Den erhöll stadfästelse genom Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 26 April 1826, förnyadt reglemente den 22 April 1853, och den 7 Januari 52 Westmanlands län. Sparbanker. 1860 fastställelse å ändringar i 2 och 6 §§ af sistnämnde reglemente. Straxt derefter uppstod Sala stads sparbank, hvilken först den 21 Juli 1828 konstituerades såsom filialafdelning till sparbanken i Westerås, och öppnades till insättning den 13 September samma år. Den erhöll år 1831 den 24 September eget reglemente och skiljdes vid sistnämnde års slut ifrån Westerås sparbank. Köpings sparbank började först år 1841 såsom en besparingsinrättning för staden, men från och med den 1 Maj 1844 utsträcktes den till Köpings landsförsamling och Kungs-Barkarö socken.
scenen, och det är icke till den goda smakens främjande som det stycket tillskansar sig bifall. Fru Agrells interiör » Räddad! » är bland de stycken som aldrig borde lemna spellistan. Det har Qckså nu åter upptagits och gjort samma djupa intryck, som då det först uppfördes. Det spelas fortfarande af sina ursprungliga framställ are, och fruame Dorsch-Bosm och Swartz samt hrr Tkeger-ström, Tömquist och A. Örtengren visa sig alla från sina bästa sidor. Skada är, att samma författarinnas » Dömd » icke kunnat uppföras under böijan af detta spelår, enär fröken Björkegren varit frånvarande, men stycket upptages sannolikt efter denna skådespelerskas återkomst. Hr Harald Molanders » Vårflod » har också åter upptagits, och därmed torde listan öfver d© svenska originalstyckena på Dramatiska teatern under de tre månaderna vara full. Om jag tillägger, att Runebergs » Kan ej » uppförts en gång, och det italienska stycket » En brist i uppfostran » tre gånger — med lyckad debut af fröken Reis — samt att » Målaren och modellerna » och » Nurnbergerdockan » låtit höra af sig på äfven Dramatiska teatern, är, skulle jag tro, hela spellistan genomgången. Ännu återstår dock mycket att säga om åtskilliga förhållanden vid denna teater, men jag nödgas uppskjuta det till en kommande månad. Under det de kgl. teatrame nu mer arbeta under jämförelsevis trygg tillvaro, tycks Nya teatern ej häller frukta för sin framtid, fastän han har endast allmänhetens bevågenhet att lita sig till. Förhållandena vid denna teater äro i det hela oförändrade sedan förra spelåret, om man undantager tillkomsten af några nya krafter och främst bland dem hr Hillberg, bättre än någonsin förr, en i sanning utmärkt skådespelare, samt fru Ulff som öfvergifvit den kgl. scenenoeh såsom Rosalinda i Shakspeares » Som ni behagar » samt i titelrollen af Schillers » Jungfrun från Orléans » visat, att hon fortfarande ar den samma, icke så varm just i sin framställning, men i allmänhet » korrekt », om man uhdantager en och annan gammal synd mot den rätta tonvigten, samt ännu ganska ungdomlig, i Rosalinda till och med liiligare än förr.
Borgare-Ståndet väckta Motion, så väl omfördelningen af arbetet emellan Riksens Ständers Revisorer af StatsBancooch RiksgäldsVerken, sorn skyndsam tryckning af desse Revisorers Berättelser; så har detta Betänkande, i anledning af dervid gjorda anmärkningar, blif - 2 012 Stuts■ Utskottets Belänttänden. vit fran Högloft. Ridderskapet och Adeln samt Högvördigé Prest-Ståndet återremitteradt. En värd Ledamot af Högloft. Ridderskapet och .Adeln tyckes sana i flaga, huruvida den af Siats-Utskottet föreslagne tryckning af Revi* sorernes Berättelser till Riksens Ständer skulle vara förenlig med Tryckfrihets-Förordningen, då han yttrar sig, som följer: ”Dessutom finnes ett ytterligare skäl emot en så beskaffad tryckning deruti, att Tryckfrihets-Förordningen skulle derigenom eluderas. I nämnde Förordning stadgas, att Revisorernes Protocoll och Handlingar icke kunna till tryckning fordras, dier, utan vederböraii' des tillstånd, utbekommas. Det kan icke vara Revisorerna, som här menas med vederbörande, efter deras åsigter äro underkastade pröfuingen af en högre Autoritet.” Då all elusion af Författningar i sig innebär en öfverträdelse, kan af denne värde Ledamots ofvan anförde yttrande icke dragas någon annan slutföljd, än att Riksens Ständer sjelfv® skulle vara hindrade af Tryckfrihets-Förordningen tillåta att Revisorernes Berättelser, utan föregången granskning af Riksens Ständer, till trycket befordras. Men häruti kan Utskottet så mycket mindre ined denne värde Ledamoten instämma, som i sådant fall ett absolut förbud emot tryckning af Revisorers Berättelser skulle vara stadgadt.
Ridderskapetsoch Adelns upplysta granskning och bedömande uppgifva dc medel, sorn jag hoppas skola, om icke alldeles och genast , dock med tiden och i betydlig måtto, befordra det af inig åsyftade ändamål, utan ock, om jag så S6 3 Den n Maj e. ml mä yttra mig, vördsamligen uppmana det eller de Riksens Höglofl. Ständers Utskott, hvartill denna min motion varder remitte. rad, att, i den händelse mitt förslag antingen icke gillas eller finnes otillräckligen verkande till målet, visligen föreslå andra dertill bidragande medel och utvägar. Då Rikets hedervärde Allmoge, från hvars fårhjordar den grofva ullen egentligen kan vara att påräkna, af sådan orsak, under den tid premier för den fina ullen ägde rum, icke utaf dylika premier varit delaktig, är det således desto billigare, att desse jordbrukare nu blifva genom premier uppmuntrade att öka Och hämta vinning af deras ull-production; och af deras kända nit för allmänt bästa, är jemväl tillförväntandes, att de så mycket villigare gå Regeringens anstalt i denna väg till mötes, i synnerhet då jemväl Herrar Landshöfdingar med råd och föreställningar densamma understödja, som desse Rikets jordbrukare sjelfve snarligen skola finna deras egen fördel deraf. Skulle föröfrigt någon betänklighet i afseende på tillgången för de föreslagna premierna uppstå, så får jag dervid erinra, icke allenast att troligen någon tid åtgår, innan ull-production uppnår den högd, att premieutgiften blir betydlig, utan ock att i alla fall, om ändamålet vinnes, denna utgift blifver väl lönande, samt torde kunna blifva ersatt genom motsvarande tull-afgift på inkommande utländsk ull. Slutligen hemstäl - Den i r Maj. e. ml les ödmjukast, om icke detta mitUMemorial må blifva remitteradt till Högl. Allmänna Besvärsoch Oeconomiesamt LagUtskotten. Remitterades till Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotteii. Friherre Mannerhdmt Lars August, anförde skriftligen: Vördsamt Memorial! En rättvis efterverld tillerkände forntidens Lagstiftare ett odödligt namn.
Ytterst, och för att ej missförstås, må det tillåtas mig att förklara, att jag med det föreslagna närmare öfverseende! af lagförslagets redaetion ingalunda har för afsigt, att någon granskning af hvarken principer eller detailler dervid må äga rum, utan blott af sjelfva redactionen; hvartill dock, efter min tanka, måste höra, att, der sådant skulle fordras, en omflyttning af lagbuden från ett ställe till ett annat må kunna föreslås. Att denna motion må varda till LagUtsk. remitterad, derom anhåller jag vördsamt. Dessa båda anföranden lades på bordet. Frih. Ehrenborgh, Casp. Wilh.: Då det blifvit min lott att, i egenskap af President uti en af Hofrätterna, granska det förslag, som K. M. nu till R. St. öfverlemnat, kan jag ej vid detta tillfälle undertrycka min känsla af glädje och tillfredsställelse öfver, att detta förslag ändtligen kommit till R. St:s kännedom. Det innefattar visserligen, efter min mening och efter de ledamöters af Hofrätten, hvilka med mig granskat detsamma, åtskilligt, som vi för vår del icke kunnat gilla; men de som grundligt undersöka det, måste alltid erkänna, att det innefattar de största bevis på djupsinnighet hos de män, som utarbetat det. Den man, som så länge i främsta rummet ledde arbetet och hvars beröm min röst är för svag att här tolka, ligger nu i sin graf; men efterverldeu skall säkerligen göra honom den rättvisan att genom - JDcn 21 April. norn sitt nit för detta arbete hafva förvärfvat sig obestridliga anspråk på Svenska folkets erkänsla. Arbetet har sedan fortgått under nuvarande Just.Statsministerns ledning; och man bör vara öfvertygad, att de meningar, han godkant såsom granskande ledamot af committeen, skola på högre ort af honom understödjas och vinna framgång. Jag anser, att nationen är skyldig Konungen en gärd af tacksamhet för den delaktighet af förslaget, vi nu undfått; och ehuru öfverlemnandet icke skett i den form, som man måhända väntat, lär det efter min mening icke läggas Styrelsen till last, ty K. M. har vid föregångna riksdag redan förklarat, att K.
Jag har svårt att tro det R. o. Ad. katr lemna sitt bifall till hvad Hr Stjernsvärd föreslagit. En motion har nemi. blifvit väckt, ang:de KrigsHofRättens indragning; ehuru det visserligen kan vara troligt att R. o. Ad. uti denna fråga vidhåller sitt vid förra Riksdagen fattade beslut, vore det dock emot grundlagens bestämda föreskrift stridande, att a priori, d. ä. innan LagUtskds Betänk, uti frågan inkommer, om denna fråga fatta 140 Den 11 Fe bruer i e. m. beslut. lag anhåller (lerlöie att R. o. Ad behagade afslå Hr Stjernsvärd* yrkande. Frih. Creutz: Jag instämmer med den siste talaren sä mycket hellre, som jag icke kan föreställa mig att någon omorganisation kan komma i fråga, då ii. St:r hafva hört K. M. uttala sin mening, att KrigsHofliätten skall fortfara sådan den nu befi tines, man må nu tänka derom och önska hvad man vill, sedan R. St:r en gång beslutat denna domstols uphörande. Hr Stjernsvärd: Jag hemställer till Gr. Ugglas hvad följden skulle blifva om LagUtsk:t t. ex. skulle afstyrka KrigsHolRättens bibehållande och detta förslag nntoges. Månne icke detta afstyrkande skulle utrifva det beslut, som nu fattas? Det är nu fråga om en summa nf 12,550 lidr 50 öre såsom anslag till KrigsHofliätten. i och roed detsamma denna summa blir af li. o. Ad. bifallen, tror jag icke att någon indragning af KrigsHofRätten kati inverka på R, och Ad;s beslut. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, yttrade H.
Men vid Högstsalig Hans Majit Konung Carl Xlllls , Glorvördigst i åminnelse, upphöjelse på Svenska Thronet] är en sådan prqlongatioA t)en 24 Martil, / mi Presterskapet icke förunnad, af orsak, att pä Gottland, såsom å flera ställen i Rikets öfrige Provincer, fråga uppstått om en bestämd, mera lämpelig Tiondesättning, och i anseende till åtskilliga obehagliga stridigheter dtrom, såväl Högvördige Preste Ståndet, som öfrige Resp'dT ve RiksStånden vid sednare Riksmöten, i underdånighet begärt Konungens Nådiga bemedling } äfvensom angående ofvanberörde Conven* tionsStadgas kraft och verkan uppstått tvist y hvilken, j mte serskildt förslag till cn lämpe-1 lig och billig utväg att Presterskapet på Gott* land må hädanefter åtnjuta en tdltåcklig ut-' komst, utan att Tionde-gifvare allt för mycket emot deras likar å Svenska sidan varda betunö gade, blitvit i underdånighet till Konungens Nå* diga skärskådande och afgörande, efter derom hällne Socknestämmor, ölverlemnadt. En närmare Historisk teckning öm allt, hvad till beredande al Tiondesättning på Gottland, tid efter annan förelupit, hörer icke egen* teligen till förevarande Ira ga, hvarföre rag den Samma med allt skäl nu förbigår. Och tär endast väcka Högloflige Ridderskapets och Adelns Uppmärksamhet på den vigtiga omständighet, att i händelse Ut kottets Betänkande utan uni dantag för Gottland bifalles, skulle genom advocatorhk tolkning den slutsats kunna framdeles uppgöras, att omförmälte så kallade ConventionsStadga jemväl derigenom vunnit den san-1 elion, att alla öfverläegningar om Tiondesättning på Gottland, och Konungens nådiga pröfning af de fiågor i detta ämne, hviika till Rong!- Den 24 Martil t f. m. Maj:ts Nådiga afgörande blifvit hemställde'* måste förfalla.
R:dr; eller, då penningarne kosta Staten öfver 3 procent, men af bolaget endast uppbäres 4 såsom ränta, omkring 3,000 R:dr årligen. Detta oaktadt hafva, till följd af de för ortens industri ogynnsamma förhållanden, som föranledts af det Amerikanska kriget, förhoppningarne om trafik-inkomst af banan under den närmaste tiden efter dess öppnande högst väsendtligt försvagats. Oafsedt det kända förhållande, att någon tid alltid åtgår, innan trafiken vänjes till en ny kommunikationsled, förekommer således här, att den förnämsta källan till trafiken för ögonblicket utsinat, och torde detta förhållande åtminstone ännu ett år fortfara, hvarefter ytterligare ett eller två år lära förflyta, innan ortens industri kan återvinna sin forna liflighet. Vid de flera låne-understöd, som innevarande riksdag beviljats för jernvägsanläggningar, hafva tre frihetsår blifvit bestämda, under hvilka ränta och kapitalafbetalning ej fordras. Jemväl för Köping—Uttersbergs-banan, för hvilken bolagsmännen ej ens vid ansökningen om lån begärt frihetsår, beviljades två sådana. För de låneunderstöd, som tillförene emot vida lägre ränta, — hälften af hvad Borås-bolaget erlägger, — beviljats till jernvägsanläggningar, har aldrig fordrats ränta under arbetstiden eller något år derefter. Det är kändt och erkändt, att af intet genom enskild försorg åstadkommet sådant arbete en så stor direkt vinst tillskyndas Staten. Jag skall derom meddela upplysningar, så snart de komma mig tillhanda. Den inkomst, som vestra stambanan erhåller genom Borås-banan, är nemligen minst dubbelt så stor, som den, hvilken af Borås-bolaget uppbäres; ty varorna, som till största delen komma från Göteborg, dit också passagerare-trafiken går, föras 8 mil på stambanan, men endast 4 på bibanan. Beträffande det gods, som föres upp åt landet,iär inkomsten för stambanan i proportion ännu större. Det kan icke antagas att Rikets Ständer skulle vilja, då uppmärksamhet derpå väckes, bibehålla hårdare vilkor för lån till ett företag, hvaraf Staten skördar en så oerhörd vinst, än för andra, af hvilka den direkta vinsten är ringa eller ingen, minst då detta företag börjar under sådana, till följd af yttre politiska förhållanden framkallade, ogynnsamma konjunkturer.
På alla dessa grunder vågar jag härmedelst vördsamt föreslå ett sådant förtydligande af nu gällande Bevillmsförordn., att förmyndarearfvoden icke må räknas till det slag af inkomster, för hvilka bevillning skall utgöras; och anhåller, att denna min motion måtte till H. BevillmsUtsk. varda remitterad. Remitterades till BevillningsUtsk. Anmäldes och lades på bordet följande från StatsUtsk. inkomne mern. N:o 4, ang:de bestridandet af kostnaderne för innevar. riksdag, och N:o 5, ang:de godtgörandet af Landtnäs och Talmännens ökade riksdagskostnader. Uplästes och lades till handlingarne ankomne prot.utdr. från de öfrige RiksStm, nemi. från PresteSt. af d. 11, 14, 17 och 18, frän BorgareSt. af d. 14, 17 och 18 samt frän BondeSt. af d. 14 och 18 i denna månad, tillika med en af BorgareSt. jemte prot.- utdr. N:o 29 för d. 14 dennes, MedStånden kommunicerad motion af Hr G. P. Rönblad, ang:de afskrifning af ett lån, som af Statens medel utgått till Hernösands kyrkobyggnad. 2 H. 9 130 Den 21 December. H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf att då nu alla de roåi, som varit upförde på föredragn:s-listan, redan blifvit behandlade och jemväl alla de R. o. Ad:s ledamöter, som anmält sig sinnade att i dag väcka motioner, redan fått afgifva dem, något plenum i dag på e. m. icke erfordrades ulan det derom utfärdade anslag komme att nedtagas. Frih. Alströmer, Jonas:
Den, sorn bifaller Ridd.Utsk:s förslag, att andra uppropet vid val och voteringar må afskaffas, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Den 12 Juni. a5i Vinner nej, kommer Ridd.Utsk:s memor., i hvad det angår frågan om afskafFande af andra uppropet, att af R. o. Ad. återremitteras. Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 37. Nej — 5j. 8:dc punkten, ang:de särskildt val till Ordför. i Ridd.direct. och hans suppleant, samt till de öfriga ledamöterna i Directtn jemte suppleant e r. Frih. Hermelin, Garl Sam.: Med Utsk:s öfriga ledamöter har jag visserligen instämt i önskan, att valet till ordförande och till ledamöter i Ridd.direct. bör ske särskildt; men deremot finnér jag betänklighet vid Utsk:s förslag, att val af ledamöter och suppleanter skall ske på en gång eller på samma lista, på sätt 33 §. Ridd.Ordn. i allmänhet föreskrifver och hvarigenom lätteligen kan inträffa, att den person blir utsedd till ordinarie, som majoriteten ämnat till suppleant, och tvärtom, hvilket säkerligen skulle af Ståndet ogillas, utan tror jag snarare, att man bort helt enkelt för framtiden föreslå, att dessa val skulle ske efter 35 §. Ridd.Ordn. på samma sätt som val tillFullmägtige i Banken ochRiksg.cont,; och jag anhåller att få denna min mening intagen i prot. Jag tror ej heller det vara behöflig t, att suppleanternas antal bestämmes i Ridd.Ordn.; det vore efter min tanka tillräckligt, att detta finge bero på Ståndets eget godtfinnande, eller också intagas i Ståndets enskilda reglementariska föreskrifter. Denna nu föredragna punkt blef af R. o. Ad. bifallen. Upplästes till justering och godkändes nedannämnda från Exped.Utsk. inkomna förslag till R. St. und. skrifvelse!- till K. M., nemi.:
Att Dannemarks naturliga handelsintresse genom det landets belägenhet för transitohandel, är rakt motsatsen af vårt, medgifver jag icke utan bevis. Det stora antal öar som utgöra en del af Danska Monarchien, gör en Tull; bevakning lika svår, ja svårare än i Sverige, ocj} jag vill väl veta af hvad skäl Köpenhamns läge mer gynnar en transitohandel än Götheborgs. Förvånande har det varit för mig att höra Portugals exempel åberopas såsom varnande 6;ii Den 28 ./unn f. m. emot en handelsfrihet. Den öfversvämning; af Engelska Fabrikater, som enligt Herr Friherrens yttrande, på Portugals oeeonomiska belägenhet utöfvat ett så menligt inflytande, är väl den cn verkan af handelsfrihet, sådan som den Bevillningsutskottet velat bereda Sverige? Portugal utgör, som bekant är, den mest Sydvestra delen af Europa. Med sin ena långsida fastväxt vid continenten, på den andra omgifvit af Oceanen, utan Constitution, utan Flottor , utan mäktiga Krigshärar, har detta Rike icke sällan lått erfara tyngden af ett utländskt inflytande , och jag vågar hy^a den glada öfver tyge Iren, att dess öde ieke bör bli rättesnöret för Svenska Ständers åtgärder; men nog härom och jag öfvergår nu till granskning af ett annat här i dag uppläst anförande, som jag vist icke kunnat, tili alia sina delar följa; men jag utbeder mig att få framställa några erinringar vid ds Herr Klintbergs åsigter, sorn jag dels under uppläsningen föriwått att uppfatta, dels efteråt hunnit anmärka. Med Herr sf Klintberg instämmer jag icke i den mening, att oeeonomiska författningar ofta tarfva förändringar. Jag tror tvertom, att goda väl beräknade, oeeonomiska författningar, icke tarfva täta förändringar; men då Ministéren t i 11 eg na r sig rättigheten att agera Förmyndare för fullmyndiga menniskor, och tilltror sig förmågan att, genom omväxlande tillåtelser och förbud , bereda folken en svag ersättning för en beröfvad frihet, då uppkommer ett behof af täta förändringar i oeeonomiska Den 2&
Annvnspris: 25 öre pr petitrad ( Ingen annons införes under 1 kr. Trolofvade. Filosofie Licentiaten J. R o h d e och Anna Arfvidson. Göteborg. Lagmansholm. Tillkännagifves endast på detta sätt. Född. En dotter. Stockholm den 7 febr. Betty och Carl Tömblom. Död. Lördagen den 4 febr. / {5 /. m. tog Gud hem till nig v å r ö m t älskade s o n Johan Arvid Sigurd i Upsala, efter en lefnad af 3 mån. Djupt sörjd oeh saknad. Herren gaf oeh Herren tog. Välsignadt vare Herrens namn. Hilda Janson, ludd Bruneli. LEDIGA John Th. Janson. E n anspråkslös, musikalisk lärarinna erhåller den 1 april plats för att undervisa en 11-årig flicka. Afskrifter af betyg och rekommendationer torde sändas till » H. P. », Iduns Redaktion. Svaren afhemtas den 20 dennes. I en bättre familj i landsortsstad får ett yngre fruntimmer om 20 — 24 år plats för att hafva uppsigt öfver 3 barn om 2 — G år samt vara som sällskap åt frun. God bildning och goda rekommendationer fordras. Bref torde sändas till Idnns Redaktion, märkt » 200 », f. v. b.] [u 6 PLATSSÖKANDE. Plats s o m lärarinna för mindre barn sökes af en ung flicka, som genomgått sjuklassigt läroverk. Den sökande är äfven villig att deltaga i hushållsgöromål och är kunnig i finare handarbeten, äfven knyppling. Små löneanspråk. Goda betyg kunna företes. Svar till A. K. torde sändas till Iduns Byrå, Sturegatan 8. [134] E n ung:, b ä t t r e flicka, väl kunnig i hushållsgöromål samt med bästa rekommendationer från föregående plats, söker ny sådan helst på landet att gå husmodern till hända eller sjelfständigt förestå ett mindre hushåll. På lön göres mindre afseende än på ett godt hemlif. Reflekterande sände bref under adress » E. F. » Kungsholms postkontor, Sthlm, pöste restante.