Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru ingen förklaring af mig i anledning häraf synes erforderlig, tillåter jag mig dock i underdånighet dervid erinra, ätt, om också ersättning för det behöfliga jordområdet utgör en afsevärd del af kostnaden för jernvägsanläggniugarne, densamma dock i allmänhet i vårt land icke är så betydlig, att det bör utöfva något väsendtligt inflytande på beslutet om rigtningen af Statens stambanor, för hvars bestämmande det allmänna industriela och politiska, fosterlandets gagn i sin helhet omfattande ändamålet måste vara hufvudsakliga rättesnöret, i jemförelse hvarmed de små lokala intressen, sora oftast ligga till grund för erbjuden kostnadsfri upplåtelse af jord, förtjena föga afseende. Så önskvärd hvarje ändamålsenlig minskning uti de stora omkostnaderna för Statens jernvägsbyggnader än är, och så lämplig jag erkänner en förfrågan vara till vederbörande jordegare och kommuner, före eller efter beslutet om en jernvägsanläggning, huruvida de äro benägne att utan ersättning afstå jordområde, eller att bidraga till lösen derför och äfven till kostnaden för anläggning af stationer i deras grannskap, så anser jag dock i underdånighet, att frågan om en för öfrigt välberäknad jernvägsanläggning icke kan bero af vederbörandes bifall eller afslag till en dylik förfrågan i andra fall, än då 2:ne alternativa förslager förekomma, emellan hvilka företrädet icke kan bestämmas på grund af andra och vigtigare skäl. Uti § 2 hafva Rikets Ständers Revisorer anmärkt, att under rubriken af »Diverse utgifter» sådana poster blifvit afförde, som kunnat och bort afföras på andra — 308 — bestämda konti, hvarvid jag underdånigst får erkänna att, ehuru jag i möjligaste måtto sökt öfvervaka det vidlyftiga och spridda räkenskapsverket vid jernvägsbyggnaderna och sökt tillhålla mina underordnade att noga tillse alla utgifters behöriga litterering, förbiseenden likväl möjligen kunnat ega rum, ehuru, såsom jag hoppas, blott i mindre väsendtliga fall, hvilka för framtiden genom förnyade noggranna föreskrifter skola så vidt möjligt undvikas. Stockholm den 12 December 1862. N. ERICSON. Kongl.
I anledning af hvad sålunda förekommit får Konstitutions-Utskottet vördsamt anföra, att då det väckta förslaget afsett ett föreläggande för ExpeditionsUtskottet att till Hedervärda Bonde-Ståndet inkomma med en afskrift af åtskilliga Förstärkta Stats-Utskotfets protokoll och således, i den form det blifvit framstäldt, icke kan betraktas såsom en allmän fråga, hvarmed, jemlikt 44 § Riksdags-ordningen, förstås sådana, som kunna eller böra komma under samtliga Riks-Ståndens pröfning, i hvilket fall det ock, enligt samma grundlagsparagraf, ej kunnat i Ståndets plenum till omedelbart afgörande upptagas, utan det framställda förslaget måste anses innefatta en Bonde-Ståndet särskildt rörande ange lägenhet; men grundlagen, som i 44, 49 och 73 §§ Riksdags-ordningen föreskrifver sättet och ordningen för meddelanden mellan Riks-Stånden och Utskotten, icke gifver någon anledning till antagande af ett särskildt Riks-Stånds behörighet att i en för detsamma enskild fråga gifva Rikets Ständers Utskott förelägganden, så anser Konstitutions-Utskottet Bonde-Ståndets Talman hafva i grundlagens stadganden haft stöd för sin vägran af proposition å det inom Ståndet väckta förslag om föreläggande för Expeditions-Utskottet att till bemälda Riks-Stånd inkomma med en afskrift af de vid Förstärkta Stats-Utskottets sammanträden den 6, 7 och 11 sistlidne Augusti förda protokoll. Stockholm den 3 September 1863. Reservationer: af Herrar Blanche, Lovén, Carlén och Schenström, samt Riksdagsfullmägfigen Carl /jäders Larsson. STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, !8fi3. Memorial till Rikets Ständer, med förslag till ändring i åtskilliga grundlags-stadganden, för att bringa dessa till öfverensstämmelse, med strafflags-fårslaget.
För öfrigt förekommer här 2:ne frågor: den ena om högre löner, och den andra, huruvida dessa löner skola blifva fasta eller anses som arfvoden. Dessa frågor uro tillräckligt omtalade och utvecklade. Hvartill gagnar det väl att R. o. Ad. fordrar samma sak på ett annat sätt än de öfriga Stånden? Det leder endast derhän, att det ena Ståndet beslutar på ett sätt, det andra på ett annat, och det 3:dje olika med det 4:^ej hvaraf slutligen följden Den 16 September f. in. 4” b!ifver intet resultat. Jag tillstyrker således bifall till StatsUlskrs förslag. Uppå derefter fr.itnslälld propus, blefvo de i litte punkten föreslagna voter:s-propos:na af R. o. Ad. godkända. lltde punkten. Frih. Cederström: Ulsk:s förslag till i:a propostn i afseende å bestämmandet af lönebeloppet till i5o eller 45o r:dr torde af R. o. Ad. böra gillas och godkännas; men hvad sedermera i Ulskrs betänk, förekommer rörtde dessa läkares rättigheter, tillsättande och vistelseort, är icke annat än ett ekonomimål, hvilket jag förmodar bör återremitteras till Utsk., för att i jemktiingsbetänk. föreslå hvad Utsk. anser Ståndens beslut föranleda; hvarefter Stånden hafva att besluta, oell om 3 Stånd sig då förena, blifver det ett R. St:s beslut, sorn genom lind. skrifvelse till K.M. afgår, med anhållan att den ordning må blifva fastställd för så väl ordin, som e. o. provincial-läkares tjenstgöring, sorn R. St. ansett nyttig; men stanna åter i Stånd emot n i denna fråga, så förfaller densamma. Att den skall kunna blifva föremål för votering i förstärkt StatsUtsk., måste jag bestrida. Jag begär således bifall till den första voter:s-propos:n, och derefter återremiss tili Utsk för sammanjemknuig af de olika meningarna rörtde villkoren för de extra-prov.läkarnes tjenstgöring. Frih.
— Fria från utrikes ort återkommande, i Sverige tryckta, då de reklameras af författaren eller förläggaren, eller då två besigtningsman af hvilka minst den ene bör vara boktryckare, intyga att böckerna äro i Sverige tryckta — Fria på Svenska språket i Finland tryckta och af Finske undersåter författade — Fria andra på Svenska språket tryckta 1 skålp. — 15 med inbundet, rent eller linieradt papper, draga lika tull som papperet med tillägg af 20 procent. s. k. Album 1 skålp. — 40 *Bönor: trädgårds1 centner. — 50 åkerbönor, alla slag; se Spanmål, omalen, endra slag Bössor; se Gevär. Cassia Fistula; hänföres under Apotheksvaror. Cassia Liglica; se Kanel. Cement Fril t. Chagrin skinn; hänföres under Hudar och Skinn, ej Pelsverk, beredda, andra slag. Cliampignoncr 1 skålp. — 16 Ch Miiller; hänföras under Gulddragare - och Suörmakarearbeten. Chocolad 1 skålp. — 30 Chrystalli tartari; se Vinsten. Cider; tullbehandla-: lika med Vin Cigarrer; se Tobak. Förslag till Tulltaxa. 9 Qvantitet för Införselstullberäktull. nirigen. Riksmynt. •Cigarretter; se Tobak. U:dr öre. Cikoricrot 1 skalp. 2 bräud, eller malen; hiinföres till hvad under rubriken Kaffe är bestämdt för alla till kaffesurrogat användbara brända vester. Cinders; se Stenkol. Cirklar, Passare och Cirkelbestick; hänföias under Instrumenter, mathematiska. Citroner 1 skålp. 6 Citronsaft Fri Citronsalt eller kristalliserad Citronsyra Fritt. Citronskal, to: ra * . 1 skålp. ____ 6 Coakes; se Stenkol. Cremor tartari; hänföres under Vinsten. C urell ma, Gurkmeja; hänföres under Färger och Färgningsämuen, ej specificerade. I Dadlar 1 skålp. läi Dcglar; hänföras till Redskap och Machinerier.
Det är ett fel som beklagligen icke så sällan faller vår lagstiftning lill last att den, då lagar och förfatl 11:r föreslås eller beslutas, icke så noga öfverväger huru dessa skola verkställas. Följden blir också ilen att 0111 den ena statsmakten bifaller hvad den andra föreslår, utan alt öfverväga följderna af ilen lag som utfärdas, sättas de, hvilka skola tillämpa lagen. i den största förlägenhet och man kommer till den slutsats, att det varit bättre om lagen aldrig utkommit, än att stiftas i det skick den befinner sig Denna anmärkt), anser jag kunna tillämpas på det förslag som bär är i fråga, för så vidt detsamma blifvit af PresteSt. bifallet, med uteslutande af de sista orden som detsamma innehåller. Om K. M. skulle på Ståndornes begäran utfärda en författn., hvilken föreskrifter alt hvar och en som låter verkställa eli arbete af större omfång, vore skyldig alt anskaffa prest eller ansvara för arbetspersonalens religions och sedlighelsvåd, huru skulle väl då denna förfallit, komma att tillämpas? Orden »större omfång» innefatta ett så suhjectivt begrepp, att den ene kan säga att arbetet är af större omfång under det en annan påstår motsatsen. Skall då ett enskildt bolag, som vill företaga ett arbete, först vända sig till vederbörtde embetsmymligheler lör att beskrifva sitt arbete och derefter erhålla denna myndighets utlåtande eller omdöme öfver, huruvida arbetet är af större omfång eller icke? Skall denna embetsmyndighet vara berättigad att pröfva ett sådant förhållande? Om nu bolaget anser ett arbete icke vara af det större omfång att denna författn. hör tillämpas, så kan ju hända att embetsmvndigheten är af annan åsigt och derefter meddelar utlåcde; och på så sätt komme kanske bolaget i nödvändighet alt utföra en hel rättegång innan detsamma kan verkställa ett arbete, hvilket lag och alla författn:)’ lemnar det obestridligen rättighet att företaga och utföra Detta skulle blifva följden af en författn. som satte alla enskilda bolag i samma kategori som de, hvilka äro skyldige att utföra arbeten med bidrag af allmänna medel.
Oepsrtements-Kireken kästsele Kongl. Napts Ksdigs nppmärksamlaet derpå, stt, seclsn Kongl. Napt, under elen 14 December 18-ko, körklsrst 8ig ieke lsikslls llikets 8täneiers undeielänigs llegärsn om ökverlemnsnele sk k. el. Lsncelli-^^relsens Ilsnelessss till Iliksgälds-Lontoret, det under nsmn sk understöd kör vetenskapligs srlaetens utgikvsnde, säsom ersättning kör ränF//. /t^o 3 /t. /)/. /täll/. /öo/lvL. n'// /L. ön -3^. 8 58 trin af ofvannämnde 63883, lemnade an8lag af ^5o K:dr liorde frän Åttonde Dufvud-titeln ute8luta8. 8tat8-llädet8 öfriga Dedamöter in8tänide i De^art6m6nt8-(lli6fen8 vttrade mening, livillien Kongl. Naj:t jemväl täelite8 i Näder liifglla, livaroin frani8tällning till llili68 8tänder följalitligen 8liulle gÖra8. 26:0 De 10,060 Kalr ärligen, lividia vid 8!8t3 llili8dag lilifvit an8lagne till understöd tor deri faltigvärd, 8001, enligt 21 3 moni. i Ililiet8 8tänder8 töi'8lag till 8tadga ONI Kattigvärden i lliliet, 8linlle liomma att af Kongl. IVIaft oell lvron in Iieli08ta8, li.itva 16Ii6 lie vilj38 längre än till nuvarande Kili8dag.
II åt dessas innehafvare upplåtas} eller för Stadens gemensamma räkning utöfvas och om brännvin •bränningen skall sie med serskilda pannor, efter hvarje jordlotts varde, eller ock i ett eller flera sammansatta verk, efter alla eller flera jordlotters sammanslagna värde; dock får af sådana föreningar icke begagnas större än 90 kannors, på visst uppgifvet ställe, inrättad panna af enkel beskaffenhet, derest Kongl. Maj:t ej i betraktande af serskilda omständigheter, ani norlunda redan för ordnat el er framdeles förordnar;" hvarjemte orden : "Stadens innevånare i slutet af 1 Morn. af 3 §. 4 Art. bora utgå. Och lärer, i händelse af bifall härtill, den väckta frågan om serskildt undantag i afseende på Gefle Stads bränneri förfalla. Vid 4:de frågan; ’’Bör brännvinstillverkningen inskränkas till vissa månader af året? " hafva emot Utskottens förslag, att brännvins-bränningsrättigheten matte få utöfvas alla tider på året; utom vid de tillfällen, då högst vigtiga omständigheter, enligt Kongl. Majbs serskilda Nådiga bepröfvande, kunde påkalla inställandet deraf, Bih. till RikSfSt. Prot,iS2$ ochiSi). 5.-e Sami. * Afdi 6;e H:t. 2 18 Bwilln.;Lag'S. Allm. Besv>o.Oec.mUisk.Be.i. Stskillige Talare yrkat, att brännvins-bränningett xnåtte inskränkas till allenast vissa månader af uret; men Utskotten hafva icke funnit någon gil 11 ig vederläggning vara åstadkommen emot de skäl, hvarpå nämnde förslag ät grundadt och afstyrka således ail förändring deruti. 5:te frågan innehåller:
Den i April e, ni. Mening att andre tillgångar kunna finnas i StatsContoiret än Statsverkets, och medel be Då obestämda, kanske tvetydiga föreskrifter i vära grundlagar) i tillämpningen af comrnandomål och allmänna, hushållningsärender, stundom föranledt tillden Utsträckning man icke förmodadt, och hvarå man äfven vid denna Riksdag, i den väg, det är den enskilte Representanten tillåtit, fästadt uppmärksamhet lemnar detta förhållande en så mycken större tillfredsställelse deröfver att Nationens rättigheter till disposition af allmän-? r.a medel* och oinskränkt redofordrande för deras användande äro i Grundlagarne så tydeligen bestämda att ingen tvetydighet kan öppna anledning för yrkande af Rcrgeringes deltagare de deri, annorlunda än i följd äf Standernes genom hufvudtitlarhe i RikgStaten föreskrifnd dispositioner, sorn vid hvarje Riksdag kunna, till belopp och föremål undergå förändring. Vid Herr Friherre Wirséns erinran att Åbofonden torde böra vara att tillgå, i afseende på möjlig fordringsliqvid Sverige och Ryssland emellan, får jag yttra den tanke att det vore äfven så önskligt som formonligt om etoot denna obetydliga Summa Sverige kunde lå sina betydliga fordringar af Ryssland godtgjorde som i alla fall kunde utgå af Statsinédleri mea att, sedan vid alla Riksdagar odi Den 7 jpril e, ml ailä revisioner efter sista Regementsförändringen anmälanden hos Konungen blifvit gjordé och förnyade otti de flere hundrade tusende Riksdaler, som Statsverket och allmänna Magazinslnrätfningen äga i utestående fordringar i Finland, utan någon åsyftad påföljd till liqvid så lärer väl vid nu varande iorhållande, i anseende till Åbofooden komma att förblifva och med gillande af Statsutskottets Betänkande i alla fall ingen annan underdånig anmälan hos Konungen vara lämpelig, än den som i Betänkandet innefattas.
Vid de allmänna sammankomsterne hade jag äran uplysa, att Utsk. misstagit sig i sin upgift, att OfficersCorpsen icke har mera än 14 dagars exercis årligen, emedan utom manskapets exercis befälet har befälsmöte under 14 dagar årligen och dessutom 14 dagars exercis med det sist antagna och minst öfvade underbefäl. För öfrigt har jag redan visat hvad Hr v. Knorring äfven omnämt, att Officerarne ganska ofta kommendederas på besigtningar vid de större förråderne o. s. v. Jag anhåller att få förena mig med Hr v. Knorring. Frih. Baab, Carl Adam: Utsk:s afstyrkande i förev:depunkt anser jag icke vara föranledt af någon animositet emot Reglet utan Utsk. har sannolikt ansett, att det bör indragas eller reorganiseras, dock icke så indragas, att ju icke ett lika antal officerare skola bibehållas för exercisen af det manskap, som på Reglet blifvit indeladt. Då nu Utsk. icke föreslagit eller tillstyrkt II. Stn att till K. M. ingå med und. anhållan, att LifBeväringsReg:tet skall organiseras på samma sätt som Hallands Infanteri-bataljon eller Gottlands Beväring, föreställer jag mig att meningen varit, att offficerarne emellan mötena permitteras, hvarigenom deras löner blifva tillräckliga, emedan officerarne då kunna egna sig åt andra yrken än just krigsyrket. Under sådana förhållanden tager jag för afgjordt, att K. M. skall bifalla en B. St:rs skrifvelse med und. anhållan, att Reg:tet måtte undergå en sådan organisation och tillstyrker alltså, att E. o. Ad. måtte besluta sig för en sådan skrifvelse. Frih. Leijonhufvud, Carl Hjalmar: Under de allmänna sammankomsterne har jag framhållit de skäl, som tala emot indragning af ifrågav:de Regie.
LngVt skottets Eeianknndeit. mare må berättigas, att, då han finner någon Lag och Förordning vara af den beskaffenhet , att förklaring deröfver i någon delar nödig, han, utan att likväl i afvagtan derpå innehålla med något Domslut 9 må sådant, med sine skäl dertill, skrifteligen anmäla hos Riksens Ständers Justitia Ombudsman, hvilken bör, om han finner den sökte förklaringen behöflig, derom göra underdånig framställning hos Kongl. Majit^ men i motsatt fall, förvara skriften till påföljande Riksdag, och då, i sammanhang med sin Ämbetsberättelse, framlägga den för Ständerne, till den upplysning de om förhållandet vilja taga. Vid öfverläggningen härom, har Lagutskottet ansett det icke vara UnderDomare betaget, att till Riksens Stånders Justitieombudsman inkomma med anmälanden, om afhjelpande af möjeliga brister i Lagstiftningen,' eller om Förklaring af Lagar och Författningar i de delar, desse genom otydlighet kunna föranleda olika tillämpning vid särskilde Domstolar} och då Utskottet tillika funnit med grunderna uti 14., 15, 16 och 20 §. §. af nu gäSlande Instruction för Justitieombudsmannen öfverensstämmande, att Justitieombudsmannen, vid så beskaffade anmälanden, fästar dess Ämbetsåtgärd, i mån af frågornas olika beskaffenhet, antingen genom framställning hos Riksens Ständer, om angelägenheten af en fullkomligare Lagstiftning, eller ock genom underdånig hemställning hos Kongl, Lagutskottets Betänkande». 71 IVTajrt, då Lagförklaring af Konungen fean meddelas; har Utskottet trott något sär-> skildt stadgande i anledning af Herr Arvidssons Memorial, icke af behofvet påkallas, eller något vidare för Utskottet i denna fråga vara att tillgöra; hvilket dock Riksens Höglofl. Ständers vidare pröfning vördsammeligen hemstålles. Stockholm den 24 Martii 1823. Ankom d. 17 April 1823. Betänkande i anledning af Herr Friherre Christer Po sses Memorialatt alla, så val af allmänna Lagen föranledde Edgångar, som andre uti särskilde Författningar föreskrifne
Ehuru min erfarenhet icke sträcker sig till arbetsordningen och sammansättningen af rikets högre domstolar, befarar jag likväl icke, att det inre sammanhang, som torde böra finnas emellan landets öfveroch underdomstolar skulle komma att rubbas genom förändring af Härads-rätterne i nedanupptagne syfte och vågar jag derföre vördsamligen föreslå, att Rikets Ständer mätte för sin del i underdånig skrifvelse anhålla, att Kongl. Maj:t måtte täckas genom sakkunnige män låta utarbeta, för att Rikets näst församlade Ständer föreläggas, förslag till ändring af allmänna lagen och Rättegångs-Balken i de delar, den rörer Härads-rätt, och att Rikets Ständer dervid uttalade den önskan, att i stället för or dinarie ting blifva bestämda rättegångsdagar, en, två eller flere i hvarje eller hvarannan månad, allt efter göromålens myckenhet; att, nämndens antal nedsättes till högst sex, som vid kommunalstämma väljas utan afseende på stånd, klass eller förmögenketsvilkor på bestämd tid; att häradshöfdingen eger högst tre och nämnden hvardera en röst vid skiljaktiga meningar; att Rätten är domför med ordföranden och tre nämndemän, då alla äro om beslutet ense; att Rättens beslut, så vidt möjligt är, genast och innan Rätten åtskiljes, afkunnas samt till parten, om så äskas, utlemnas; men att protokoll och beslut skola ovilkorligen sednast åtta dagar efter beslutet varda utskrifne och för parterne tillgänglige. Jag anhåller att denna min motion må till vederbörligt Utskott remitteras. Stockholm den 8 November 1865. Sv. Hansson, från Ostergötlands län. Motioner i Bonde-Ståndet 1865. Af Josef Smedberg från Elfsborgs län, om anslag till upprensning af vattendraget från Arfvidstorp till sjön Kalf ven, m. m. Som jordbruket inom vårt land är en hufvudnäring samt inom min ort numera, sedan husslöjd och andra binäringar till följd af missgynnande konjunkturer nästan afstadnat, utgör allmogens enda inkomstkälla, hvilken under sednare tider allt mer tillvunnit sig uppmärksamhet genom upplysningar och erfarenhet, att medelst vattenafledningar bringa jord, som lider af öfversvämningar, till högre kultur och bördighet.
Hvilket Rikets Ständer få hos Ii K. M. i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhräda &c. Stockholm den 2 Augusti 1848. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 29 Juli I848. Preste-ståndet den 3i Borgare-slåndet den 1 Aug— Bonde-ståndet den 2 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse> angående sättetj ordningen och vilkoren för utbetalning af anslagsoch lånebidrag till befrämjande af allmänna arbeten. (Stats-utsk. Uti., N;ris 196 och 240.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer, jemlikt underd. skrifvelse af innevarande dag, fattat beslut, angående de dels uti E. K. M:s nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof, dels af enskilde personer äskade extra statsbidrag i anslagsoch låneväg för hamnbyggnader, vattenkommunikationer, odlingsföretag och vägförbättringar, hafva Rikets Ständer till pröfning förehaft frågan angående sättet, vilkoren och ordningen för utbetalningen af de anslagsoch låne-belopp, hvilka till dessa föremål blifvit af Rikets Ständer anvisade. I afseende härå hafva Rikets Ständer, såsom ej mindre ledande till förenkling och lättnad vid lånens liqviderande, än ock medförande ökad trygghet för lånebeloppets återgäldande, beslutat, att hvad genom Kongl, kungörelsen den 13 Juni 1845 blifvit stadgadt, rörande sättet för återbetalning af lån Expeditions-Z)tskollets Förslag till und. Skrifvelse, N:o i5t.
Landtmäterifiskalen befallning om en sådan förtecknings upprättande, men alt dertill fordrades en längre lid, så att den ännu icke kunnat åstadkommas, ulan skulle den med möjligaste första vara att förvänta. Sedan derefter den i fråga varande förteckningen den 29 December blifvit fullbordad och kommit mig tillhanda; har jag af dess innehåll erfarit, att då förefunnits redovisningsbrister, hvilka vid 1848 års början bordt vara undanröjda, för ej mindre antal än 129 af Rikets samtlige Landtmätare; och var antalet af oredovisade förrättningar upptaget till 694, hvilket dock icke innefattar de förrättningar, som tillhört vissa från tjensteutöfningen skilda Landtmätare, om hvilka hvar för sig antecknas, nemligen örn R. St. Just. Ombudsm. Emb.-Berättelse för år 1848. 31 den l:sle, atl lian har en äldre balanee, den han såsom utfattig icke kunnat undanrödja, hvarföre handlingarne blifvit honom fråntagna, den 2:dre, att förra tillingarne vore öfvertagna af annan Landtmätare, den 3:dje likaledes den 4:de, alt handlingarna voro honom fråntagna, den 5:te, att han hade en äldre balanee och handlingarne voro honom fråntagna, samt den 6:te, att han hade en renovalionsbrist, den han såsom utfattig ej kunnat undanrödja, och att handlingarne voro honom frånlagne. Hela antalet af oredovisade förrättningar mäste således stiga mer eller mindre utöfver 700; och bland dem äro icke få, sorn blifvit afslutade för mer än 10 år tillbaka, en och annan redan år 1832 och 1833.
Under rubriken » Familj ' emedddandem ha vi anslagit en bestämd plats på andra sidan i vår annonsbilaga för s. k. legala annonser och for dem fastställt ett pris, som rätt mycket understiger vårt annars beräknade annonspris, eller för födelse-, förlofningsoch vigselannons kr. 1: 50 samt för dödsannons inom ram kr. 5: — ett pris som måste betraktas som synnerligen mode1898 rat, då hänsyn tages till vår upplagas ovanliga storlek och den jämna och utbredda spridning tUlkännayifvandet därigenom erhåller. Redaktionen af Idun. En kvinnoorden till kejsarinnan Elisabeths minne har kejsaren af Österrike stiftat i samband m e d högtidligheterna v i d den olyckliga furstinnans likbegängelse. Orden skall heta » Elisabeth-orden » o c h hafva tre klasser samt utdelas till kvinnor, gifta o c h ogifta, s o m gjort sig förtjänta på det religiösa, humana o c h filantropiska området. H o f d a m e n grefvinnan Szatary har fått storkorset af denna orden för sina tjänster hos kejsarinnan i hennes dödsstund. * Den gamla hyllas. Hyllad på födelsedagen blef den 17 dennes fru Lousie Flodin, bokförläggaren Sigfrid Flodins maka, som då fyllde 70 år. Minnesgåfvor, b l o m m o r, brsf o c h telegram ingingo från skilda håll. Styrelsen för det ännu florerande sällskapet L. W. s o m på sin tid stiftades af hr o c h fru Flodin jämte åtskilliga författare och författarinnor m. fl., i syfte att afbjälpa den då rådande bristen på sällskap, i hvilka damer kunde deltaga, uppvaktade fru Flodin, sällskapets hedersledamot, m e d en smakfullt textad och målad adress, undertecknad af styrelsens samtliga medlemmar. Dagen firades egentligen mera enskildt, men ändock infunno sig på aftonen ett 50-tal af familjens umgängesvänner för att bringa den afhållna 70-åringen sin hjärtliga hyllning. Idun meddelade redan i sin årgång 1890 fru Louise Flodins bild o c h lefnadsteckning. * K. M. Lundbergs nya affärspalats vid Stureplan öppnades i går.