Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
På grund häraf hemställer Utskottet vördsamligen, att ifrågavarande motion ej måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 16 Oktober 1860. Sammansatta Lagsamt Allm. JBesv.- och Ekon.-TJtskottets Betänkande N:o 43. 3 JW -48. Ank. till Exp.-Utsk. den 16 Okt. 1860, kl. 12 nvidd. Betänkande, i anledning af väckta motioner om förhöjning af de i 15 Kap. Byggninga-Balken för vållande till skogseld stadgade böter. Uti tvänne af Friherre Hierta, F. P., och Herr Stjernspetz, P. A. II., inom Iiöglofliga Ridderskapet och Adeln väckta motioner har Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit väckt derpå, att de i 15 Kap. Byggninga-Balken stadgade böter för vållande till skogseld, och särskildt straffbestämmelserna för underlätet iakttagande af föreskrifna försigtighetsmått vid svedjande samt sä kallad flåhackning och bränning, icke stöde i något lämpligt förhållande till den skada, som genom berörde förseelser kunde åbringas de i sednare tider i allt högre värde komna skogarne, och följaktligen icke uppfyllde sitt ändamål; och har i anledning deraf Herr Stjernspetz föreslagit, dels att samtlige ansvarsbestämmelserna i ofvanberörde Kap. af Byggninga-balkon mätte skärpas, dels att i samma kapitel införda stadgande derom, att jordegare, som ä sin egendom vill svedja, skall sjelf vara ansvarig lör de föreskrifna försigtighetsmåttens behöriga iakttagande samt, om skada följde, pligtig att densamma gälda.
Bonde-ståndet har till Stats-utskottet remitterat en af Pehr Mattsson från Vesler-Norrlands län väckt motion, angående anvisande af den återstående hälften utaf skydds-afgiften till Folk-undervisningen; men som Utskottet anser denna fråga icke hufvudsakligen tillhöra dess handläggning, får Utskottet, med stöd af 44 § 3 mom. Riksdags-ordningen, förenämnde motion återlemna, för den åtgärd Rikets Ständer finna med åberopade § öfverensstämmande, med upplysning att vid 1844 och 1845 arens riksdag likartade frågor blifvit till Bevillnings-ut skottet remitterade och af detta Utskott, efter inbjudning, gemensamt med Stats-utskottet behandlade. Stockholm den 29 December 1853. N:o 11 ; . , ÅDk.tillExp.-Utsk. d. 29 Dec.-.1853,-kl. 2 e. is. • . Memorial. Till Stats-utskottet har Bonde-ståndet remitterat 2:he särskilda inom bemäld da Riks-stånd af Anders Andersson och Johun Johansson från. Östergöthlands län väckta motioner angående, anslående till fattigvården af den återstående hälften af personela bevillningen; men då Utskottet anser denna, fråga icke tillhöra dess handläggning. får Utskottet, med stöd af 44 § 3 moro. Riksdags-ordningen, förenämnde motioner återlemna, för den åtgärd Rikets Ständer finna med åberopade § öfverensstämmande. Stockholm den 29 December 1853. Siå. till R. SI. Prof. 1853 § 1854. 4 Sami. i Afd. 5 Haft. I 2 Stals-Utskottels Memorial, N:o 12. > Ank. till Exp.-Utsk. d. 29 Dec. 1853, kl. 2 e. ej. Memorial.
Det är Ståndets rätt att nu förändra Utlåtandet. Jag hemställer derföre, om hvad Friherre Åkerhjelm anfört, och som endast innefattar en förändring, nu kan behöfva hvila, eller om det icke vore bäst att nu börja med Friherrens och Grefve von Fersens förslag, samt sedan afslå det öfriga. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken hemställde, alt, då tiden redan så långt framskridit, den ytterligare discussionen i ämnet måtte fä lill eftermiddagens plenum uppskjutas. Bifölls. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till 3 eftermiddagen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Fredagen den 22 Januarii i83o. Plenum klockan half till 6 Eftermiddagen. Upplästes till justering ExpeditionsUtskottets Förslag till arne §§. af RiksdagsBeslutet, den ena angående StatsVerkets inkomster, och den andra angående dess utgifter. Den 22 Januari i e. m. 11 r Herr von Hartmansdorff3 August: Om jag ej hört orätt, omförmältes i den ena §. af RiksdagsBeslutet, som till justering upplästes, alt en ökad Bevillning af 124,000 R:dr skulle tillkomma, ehuru både Statsoch BevillningsUtskotten satt i fråga, att ingen ny Bevillning skulle behöfvas, i anseende till de högre inkomster, som Tullmedlen och Bränvinsskatten påräknas gifva. Jag anhåller således, att denna §. mätte hvila, till dess ifrågavarande ämnen från BevillningsUtskottet återkomma. Herr Tham, Wollrath: Att Bevillningsutskottet i sitt återremitterade Betänkande föreslagit, att denna summa skall utgå såsom tillökning i Bevillningen, i händelse Tulloch Bränvins-inkomsterne icke skulle uppgå till det påräknade beloppet, sådant förändrar icke summans egenskap af Bevillning. Friherre Cederströmj Jacob:
Preft-S andet. wid Ultima Riksdagen i (Örebro den ^ Junii i8e2. S. D. ^§edan, i afledning af Högwördigstc Herr A-ke-Biffopcns och TalmanncnS anmodan, Ståndets Electvrer sammanteädt för att wäija 6 Ledamöter, till det, i afseende pa fragan om en allman Passevolans-inrättning, bcstutna ftrffilta Utffott, upplystes af del wid berörde wal hällne Protokoll, att följande undfått fleste rösterne, neinligen: Biffopen Herr ^riherren Doctor Mörner. — Prosten Elfsberg. — Doctor Drysen. — Doctor Stenhammar. — Doctor Noren, och — Doctor Gen b er a. Hwilka igenom Protocolls-bitdrag ffulle legitimeras, att wara Prest-Ståndets Ledamöter uti ofwanberörde Passevolans, Utskott. Vr supra. klx kstotocollo, s. V. ^Im-iuist. Ut - 446 Den 3 Junit. Utdrag af protocollct, hillet hss ^ägw. prest-Städet, wid Urtima Riksdagen i Gr ebro dea z Junii 1812. mittcr.-dcö: Til! Lag-Utstottet: cäende förkortandet af den tid, etter hwilken fanone Soldaters eiler andre utom Riket wistande Perlow ners hustrur ma fa i andra riZten stäp inga. 17r suxra. fix krotocollo. Utdrag af protocollct, hället ho? ^sgw. Prest-Ståndet, tvid lii tima R.ksdagen i Grebro den 3 Junii 1812. S. D. föredrogs a nyo och bifölls StatS-Utstöttets den l dennes pa bordet lagde Betänkande angående Bihanget till Riks-Standens Protocoll wid Urtima Riksdagen är 1810. Ve iuxra.
Den i handelstraktatens 8:de artikel träffade öfverenskommelse, att tullen å raffinadsocker icke finge bestämmas högre än lill 50 proc. utöfver råsockertullen, har den värde talaren (örmenat innebära ett heklagansvärdl band på vår frihet att lindra sockertullarne, äfvensom han, med åberopande af Tanto sockerbruksbolags framlagda prospekt för nytt bolags bildande, påstått det vara omöjligt för Svenska raffinaderier alt med surtax af endast 50 proc. konkurrera med utlandet. Att intetdera af dessa talarens bekymmer eger någon grund, är lätt bevisadt. Huru mycket man än vill skydda sockerfabrikerna, måste man väl alltid ställa raffinadtullen i visst förhållande till råsockerliillen, så vida icke all konkurrens med utlandet skall omöjliggöras. Den genom traktaten till 50 proc. begränsade surtaxen är också vida lägre än i något af de utaf talaren för sina skyddsomsorger prisade länder. I England är denna surtax bestämd dels till 22,2 proc. för raffinering af gult mascovad dels till 37,5 proc. för raffinering af brunt mascovad, eller per medium till 29,8 proc.; i Frankrike till ungefär 28 proc.; i Belgien till omkring 30 proc.; i Norge till 33 proc.; men hos oss bar den hittills utgjort 62^ proc. och först med traktatens tillämpning från och med detta år nedgått till 50 proc. Kan det val vid jemförelse af dessa fakta finnas troligt eller ens rimligt, att traktatbestämmelsen skulle innefatta någon våda?! — Den 8 Februari e. m. 461 Men jag vill icke stanna vid en sådan jemförelse; ja" heder att ytterligare få meddela R. o. Ad. några taktiska upplysningar, hvilka 3:ne olika, Sveriges betydligaste sockerlahriksidkare inför Tullkomitén lemnat och hvarom jag har bevisen bär i min band:
Jord-förluster genom Kanaloch Väg-anluggningar. 32:o. I anledning af Rikets sednast församlade Ständers underdåniga framställning om utbyte emot kontanta anslag af de efter förslags-markegång till ersättning för jord-förluster genom kanaloch väg-anläggningar på sjette Hufvudtiteln uppförda indelta räntor till belopp af 3,669 ridr 16 sk., har Kongl. Majit, sedan från de flesta ersättnings-tagare infordrade yttranden inkommit, i Nåder föreslagit Rikets Ständer: l:o att med kontanta summor till nedannämnde belopp måtte af det för jord-förluster genom kanaloch väg-anläggningar uppförda förslags-anlag i penningar, eller 3,000 ridr, en gång för alla godtgöras: a) den årliga ersättningen af 8 ridr till fattigvårds-inrättningen i Södertelje för den till Södertelje kanal upplåtna skolmästare-ängen med Ridr 160: b) anslaget till hemmans-egarne i Lyckeby socken af Blekinge län, för förlust af egor genom anläggningen af landsväg vid Lyckeby, 1 tunna 14 kappar span mål, efter ett värde af 11 ridr tunnan, med n 312: —-■ c) den till Hjelmare kanaloch slussverks bolag ut gående räntan af krono-skatte-hemmanet Lilla Skillinge Nio 3, beräknad till 22 ridr, med » 436: tillsammans Ridr 908: 2:o att, emot det att å åttonde Hufvudtitelns anslag till hospitalers och lazaretters underhåll blefve uppförd, enligt Serafimer-ordens-gillets hemställan, en summa af 1,205 ridr 6 sk., de å anslaget till j or d-för luster genom kanaloch väg-anläggningar med tillsammans 1,202 ridr 26 sk. upptagna, men till förstnämnde summa rätteligen belöpande, ersättningar till Söderköpings och Norrköpings indragna hospitaler måtte från sistnämnda anslag försvinna.
Ej må val-rätt utöfvas af den under förmyndare står eller efter börjad concurs, från der anmäldt kraf ej fri är, eller ock är för nesligt brott så misstänkt, att laga kraftvunnen dom förklarat saken böra till framtiden lemnäs. Om den ur Riket afvikit, eller i främmande land Medborgarerätt förvärfvat, eller ock i Utländsk tjenst, inträdt, vare lag samma, intill dess han ånyo, utan lydnadspligt emot främmande magt, Tre år i Riket bott och skattskrifven varit. §. 5. Är någon genom laga kraftvunnen dom förklarad ovärdig medborgerligt förtroende, eller att föra andras talan, eller att i Rikets tjenst nyttjas, eller förvunnen till nesligt brott, eller till sådan inverkan på val, som i 33 §. sägs; bafve valrätt för alltid förlorat. §. 6. Hvar, som eger valrätt utöfva, vare ock valbar. Ej må dock någon till Riksdagsman väljas, som bekänner sig till annan främmande Lära, än den Reformerta. Upphör valbarhet, då skall ock uppdrag upphöra, som genom val anförtrodt är. §. 7. Ej må den, till Riksdagsman vald är, det kall sig undandraga, der han ej 60 år fyllt, eller laga förfall häfver. §. 8. Till Ledamöter i Yngre Kamaren skola Städerne i Riket och de Köpingar, som hafva minst 500 innebyggare, välja 30 och Landsbygden 120 Riksdagsmän. 48 lior till Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 26. Huru Riket skall i Val-distrikter indelas, så ock huru många Riksdagsmän hvart Läns Landsbygd skall utse, derom är serskildt stadgadt. §. 9. Val lill Lagtima Riksdag skall hållas i sednare hälften af Augusti månad det år, då den Riksdag skall begynna. Är Urtima Riksdag sammankallad, varde val hållet, så snart ske kan. §. 10. Röstlängd för Stad eller sådan Köping, som i §. 2 är sagd, skall i April månad årligen uppgöras af den tjensteman, som sista mantalsskrifningen förrättat, eller i hans tjenstebefattning sedan inträdt.
I afseende å de återstående propositionerne, förekommer lill en början, att Ridderskapet och Adeln beslutat, att alla de uti Utskottets Memorial N:o 41 * 3, uppräknade 84 voteringar, äfvensom propositionen under N:o 23r, hvilka härröra af bemälde Riks-Stånds från öfriga Ståndens skiljagtiga beslut, angående frihet från utförselstull för åtskilliga artiklar, borde sammanfattas uti en enda voterings-proposifion, samt alt för sådant ändamål åt Utskottet skulle öfverlemnas alt så uppställa frågan till afgörande i Förstärkt Stats-Ulskolt; och hafva de Irenne öfrige Riks-Stånden antagit den af Ridderskapet och Adeln om deltagande i detta beslut till dem aflåtna inbjudning. Vid fullgörande af denna Rikets Ständers föreskrift, finner Utskottet sig föranlåtet fästa Rikets Ständers uppmärksamhet å en omständighet, som, vid fattande af ifrågavarande beslut, synes hafva blifvit af Riks-Stånden förbisedd. Sedan nemligen Utskottet, ibland de ifrågavarande propositionerne, intagit den under ISi:o i54> hafva Riks-Stånden, på sätt nyss är omförmäldt, beslutat, alt icke allenast denna, ulan ock den under N:o 23i, skulle, jemte de öfrige 83, inbegripas i berörde allmänna votering. Som.
Detta utlåt, företogs punktvis till afgörande. Lo Jng:de 2 punkten af Utsk:s ut lat. N:o 3S, eller frågan om löneanslag för en ny assessor i 11. Svea Hofrätt. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: På de skäl jag haft tillfälle att anföra, såväl uti min reservation emot SlalsUlskis betänk. N:o 35, som då diScussionen öfver detta betänk, hos R. 0. Ad. förra gången ägde rum, får jag vördsamt anhålla, att R. 0. Ad. ville fatta det beslut, att ifrågavar. 1,500 ndr uppföras såsom lön för en assessor i Svea Hofrätt. II. Ex. Hr Gr. 0. La ndtm. hemställde, om R. 0. Ad. bifölle det af K. M. äskade anslag af 1,500 r:dr, att såsom lön pä stat för en ny assessor i K. Svea Hofrätt pä 2:dra hufvudliteln uppföras; men innan denna propos. hann blifva besvarad, anmälde och yttrade sig Frih. Raab, Adam Christian: Jag vågar vördsamt hemställa, huruvida icke vid delta beslut bör göras det villkor, som af R. 0. Ad., när frågan här förra gången förevar, betingades, nemi. att i fullmakten skulle göras följande tillägg: ”Hvarvid han äger att åtnjuta den lön och öfriga förmåner, samma tjenst, enligt stat och författningar, nu tillkomma, intill dess, i anledn. af väckt fråga om förändrad organisation af Rikets Hofrälter, löneförmånerna och tjenstgöringsskyldigheten för Hofrätternas ledamöter kunna blifva annorlunda bestämda, då N. N. kommer att ställa sig till efterrättelse de särskilda föreskrifter, som i detta afseende varda meddelade.” Frih. Palmstjerna:
Ehuru min kännedom af detta ämne är långt under Frih. Ehrenborghs, får jag dock till Hr Frih. hemställa, om icke den af Constit.Utsk. i 99 § föreslagna benämningen: Just.departements-expedition kan bibehållas af samma skäl, sorn R. o. Ad. bibehöll den i 34 § föreslagna redactionen, nemi. att uti Just. d epar t eroentets expedition just.ärenderna skola beredas till föredragning och afgörande i Högsta Domstolen. Frih. Ehrenborgh: Som jag icke var närvar., när i lS Den O g t o 1» c r e m. 4cuna J genomgicks, stur den inconsequens, sorn du begicks, icke för min räkning. Min mening har dessutom icke varit, ott den förändring skulle äga rum i Just.departementet. hvaraf dessa namnförändringar blifva en följd; men jag liar, såsom ledamot af Constit.Utsk., ansett mig skyldig att fästa uppmärksamheten på nödvändigheten af en förändring i den förevar. §:u för att ställa den i öfverensstämmelse med den mening, som varit segrande inom detta hus. Gr. von Fersen, Hans: Som genom tvenne värda talare och — jag är öfvertygad derom —- i öfverensstämmelse med prot. blifvit vitsordadt, att någon inconsequens är begången i besluten, får jag förklara, att jag i dessa beslut öfver Constit.- TJtsk:s memor. N:e 34 icke deltagit, hvilket jag anhåller må till prot. antecknas. För mig svnes, att då man sönderplockar ett förslag, inträder man på en bana, som lätt leder till inconsequenser, emedan besluten till större delen bero på voter:ssedeln, då man således svårligen kan vänta, alt couSCquenta resultat i alla beslut komma att äga rum. Hr von Hartmansdorff: För mig är det en nyhet, sorn jag nu först får veta, att It. o. Ad. i den omförmälda ^4 § infört en oriktig redaction, sorn ej står tillsammans jned Ståndets förut fattade beslut.
Med tull-uppbörd, som tull-uppbörd unR:dr R:mt. i hva:je stad öfderstiger vidstå verstiger. ende bele pp efter B:dr Bunt. lo Ij ande irocent. M:t vidare förordnar; att hvad angår redan befintliga, men till uppbärande af tolag nu icke berättigade stapelstäder, äfvensom ytterligare blifvande stapelstäder, E. K. M:t må ega alt, om anledning dertill vid pröfning af hvarje särskildt fall förekommer, i stället för tolag bevilja sådan stapelstad ett anslag af tull-medlen, motsvarande fem procent af stadens årliga tulluppbörd; - *) 1855 års tulluppbörd att Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o i64. 465 alt denna lolags-ersätlning icke må utan samtycke af Kongl. Majit och Rikets Sliinder förändras; samt alt det förändrade säll, hvarigenom städerna komma i åtnjutande af den fordna tolagen, ej skall medföra någon rubbning i den städerna tillförsäkrade dispositionsrätt öfver deras tolagsmedel och icke heller föranleda lill förändring uti hittills gällande stadganden, angående lolagens användande och stapelstädernas pligt att hvart tredje år lill Kommers-kollegium insända bestyrkta uppgifter öfver beloppet och användandet af de under näslföregångne tre år influtna tolagsmedlen.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 17 April 1823. S. D. Remitterades till Statsoch BancoUtskotten: Grefve Hård», Carl Gustaf, Memorial, innefattande anmärkningar emot FinanceComitténs Betänkande. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af RiddarhusUtskottets den 5 dennes aflåtne, samt den 11 derpå följde eftermiddagen på bordet legde Memorial, angående Bånkmåns afskafFapde; blef samma Memorial, i anledning af de utaf åtskilliga Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till RiddarhusUtskottet återremitteradt. Ut supra. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan | till 11 om aftonen. In fidem Protocolli O, J. Lagerheim. 4^8 Den 22 April f. m. Tisdagen den 22 April. Plenum klockan half till 10 förmiddagen. Upplästes ett från Riddarhus-Utskottet inkommet så lydande Hörsammaste Memorial: Hos RiddarhusUtskottet har RiddarhusDirectionen anmält, att Konungens tjenstgörande förste LifMedicus, vice Ordföranden i Kongl. SundhetsCollegium, Riddaren af Kongl. Wasa Orden samt af Kongl. Preussiska RÖda Örns Ordens 2:dra Class, Medicinae Doctorn och Chirurgie Magistern Eric Edholm, hvilken under den 5 Juni 1821 blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder upphöjd i Adeligt stånd, med antagande af namnet af Edholm, hos RiddarhusDirectionen anhållit, att såsom Adelsman vinna introduction å Riddarhuset, samt att han, med företeende af Kongl, Maj:ts för honom utfärdade Nådiga
Direktionens öfver allmänna Barnhus-inrättningen i Stockholm underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers den 14 förutgångna Oktober afgifna underdåniga berättelse om verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1862, i hvad samma berättelse angår allmänna Barnhuset. Till underdånig åtlydnad häraf och då i evisorernes framställning alser helsovården inom Barnhuset samt ändamålsenliga åtgärders vidtagande för dess förbättrande, i hvilket afseende Revisorerne fästat uppmärksamhet å nödvändigheten att, så snart ske kunde, bringa till verkställighet den redan länge ifrågasatta åtgärden att åt Barnhusinrättningen anskaffa rymligare och i enlighet med närvarande tids fordringar anordnad lokal, har Direktionen infordrat och får nu underdånigst åberopa Ofver-läkarens vid Barnhuset härhos bilagde yttrande i ämnet. I afseende å den af Rikets Ständers Revisorer omnämnda fråga angående ny lokal för Barnhus-inrättningen, vågar Direktionen underdånigst åberopa hvad Direktionen i sin underdåniga berättelse om Inrättningens förvaltning och ekonomiska ställning år 186.1 härutinnan anfört, nemligen att förslag att anskaffa en rymligare och mera efter nuvarande tid« fordringar anordnad lokal också unde# år 1863 varit inom Direktionen väckta, men att det visat sig vara med stor svårighet förenadt att dertill finna någon fullt lämplig byggnadsplats; att, dä likväl ibland de flera tomter, sorn för ändamålet blifvit undersökte, Kongl Humlegården ansetts ega företräde, Direktionen beslutat, att i underdånighet anhålla om Eders Kongl.
Bästa beviset är det, att första gången egendomen såldes, gick den till 8g5o R:dr, och andra gången till 4^00 R:dr. Jag tror, att det rätta värdet på egendomen är att jemka det efter den ränta den gifver. Seqvester-värden äro ej höga, det vet hvar och en; men värderingen på grödan, som gjordes afKronoBetjeningen och tillkallade Gode Män, gick till 2642 R:dr 44 Detta är då en stor egendom. Jag vågar således underställa, om egendomen var betald med 8g5oR:dr? Äfkastningen kan visserligen vara mindre andra år, men icke så mycket, att icke den uppgår till normen af i5oo R:dr, hvilket utgör den beräkningsgrund jag föreslagit; 55 IL 6 82 Den 28 December e. m. och hvarigenom hufvudsumman uppgår till 16,000 R:dr. Jag skulle gå in med Herr Uggla i hans åsigt, som tenderar, att bevilja en ersättning, svarande mot förlusten, om jag hade den uträkningen gjord; men jag tror det vara säkrare, alt taga den summa jag föreslagit, och hvilken ej måtte differera med hans på mera än några hundrade Riksdaler. Herr Ribbing: Man har framställt den mening, att författningarne af Domstolarne setts på två olika sidor. Jag har förut gjort Ridderskapet och Adeln uppmärksamme deruppå, att författningarne verkeligen setts på samma sida i HofRätten och Nedre JustitiasRevision, som i Högsta Domstolen, men alt den formalitet, uti hvilken man ansett Herr Adlerstam hafva brustit, ansetts i Högsta Domstolen böra drabba honom svårare. Det är sagdt, att vid Banco-auctioner egendomarne ej säljas så högt, som då man slipper klubban; men det gäller för utmätnings-auctioner i allmänhet, och för Bancoauctioner tror jag att det kommer att gälla mera hädanefter, än hittills. Herr PrintzensköldAxel: Få ämnen äro af den kinkiga beskaffenhet i representerande församlingar, som enskiltas ansökningar, men just derföre anser jag, att ingen Ledamot bör undandraga sig att säga sin mening.
Mng.is N&lfga Proposition N',o rg. g Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörnerj II ans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke_, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Gretve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm , Poppius j Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim, Stats-Secreteraren Grip. Stats-Secreleraren upplöste lill justering ett, i enlighet med förut fstladt beslut, uppsatt Förslag till Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse till Rikets Sländers Stals-Utskott om uppförande på Allmänna Indragnings-staten af en Capitainen vid f. d. Regementet Royal Suedois L. Stjernstam beviljad löneersättning; och täcktes Kongl. Majrt, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, berörde Förslag gilla, och befalla, att Nådig Skrifvelse, i enlighet med detsamma, sådant det finnes vid della Protocoll bilagdt, skulle till Rikets Ständers Stats-Ulskolt i vanlig ordning expedieras. Ex Protocollo C. A. Sebell. Antora i afstr. till Exp. Utsi. d. 17 Febr, bl. 10 f. m. KONGL. MALPS Nödiga Proposition till Rikets Ständers Stals-Utskott, angi vidi Gommendanten å Carlshamns Castell, Capitainen Ren-ei.stjernas efterleinnade Enka, Magdalena Hertzels! jernäs uppf tinande till pension u Allmänna Jndragnings-staten. Gif ven StveJ*- holms ilott den 25 Januarii t83/f. Sedan, i anledning af den år 1817 vid Carlshamns Castell inträffaBihang till R. S. Prot, ig?4. I Stimi, 1 Afl, ■ . 2 j.dje Häftet.
Maj:ts Beskickningar å Utrikes Orter anställde Embetsoch Tjenstemän under nästa år upptagas till 48,000. och till Skrifmaterialier och Expenser samt Extra Utgifter, hvilka för nästa år antagas öfverskjuta det för gäldande af dessa utgifter nu utgående belopp med 54.000. Tö^öööT eller anpart i denna summa, som enligt meranämnde fördelningsgrund bör belöpa sig å Svenska Statsverket, eller -jf, med . 72,000: —- S u m m a~IUck lUnd~86,2 60: — Wierde SSufmidtitein, innefattande anslagen för Landtförsvars-Departcmentet: För de årliga eller ständiga ufgifterna under denna Hufvud-Titel finnes, enligt nu gällande Riks-Stat, anvisadt: Penningar B:ko R:dr 2,958,803: 32. Indelta räntor efter markegång, på förslag 1,169,449: 32. Transport 4,128,253: 16 Bih. lill R. St. Prop. j\':o /, mn Statsverket -ISöB. Transport 4,128,253: IG. Indeld Spanmål, pä förslag, 1'9,993 T:nor å Gj R:dr tunnan » n 133,286: 32. Oindeld Spanmål, 17,220 Tunnor, förslagsvis a 6} R:dr tunnan » » 114,800: — Tillhopa B:ko R:dr 4,376,340: — edler 6.564,510 R:dr Riksmynt. Det af Departemcnts-Chefen afgifna och uti bilagde inför Kongl. Maj:t uti Stats-Rådet den 14 i denna månad hållna Protokoll intagne Betänkande, hvilket Kongl.