Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
» Hvad har man sagt er? » » Att kapten var så rädd för a t t bli gammal. Och då tyckte jag så synd om kapten, för jag förstod, a t t ni lefvat så, a t t ni inte hade någonting a t t uppfylla ålderdomen med. Men nu vet jag, a t t de narrats för mig, nu när jag känner er, vet jag, a t t de bara inte förstå er. » » Ah nej, de som sagt er, a t t jag är rädd, ha allt talat sanning, » inföll han och lät hennes handske ligga stilla i sin hand. » Ser ni, lilla fröken, för a t t bli gammal utan bitterhet, skall man ha ett helt herbarium af tankar och minnen. Man skall med ett ord ha samlat, medan blommorna voro friska. J a g har inte ett minne, som kan hålla mig sällskap en lång kväll. Balsouveniren kastar man i skymningsbrasan, man drömmer ej om dem vid den. » » Men inte skall en man bara drömma, » sade hon otåligt, » kapten skall väl ha ett mål, ett stort, högt mål; säg a t t ni har det! » » Nej, det har jag inte, » svarade han, » jag är ett ballejon, min unga fröken. » 3 — IDUN 1899. » Nej, nej, » utbrast hon ifrigt, » jag började redan hålla så s t y f f p å kapten. Ska vi bli vänner, riktigt goda vänner. Kapten är dubbelt så gammal, men det gör ingenting; jag har goda vänner i alla åldrar, och jag har en sådan väldig energi, a t t när de bli trötta och slappa, så rycker jag dem med mig. Jag kan locka och jag kan pocka. J a g kan allt, när jag håller af en människa. » » Det tror jag, » sade han innerligt, » men hvad skulle ni t. ex. göra med mig? Ni vet väl att af spånor bygger man inga hus, inte ens luftslott. » » Jag vet inte, hvar jag skulle börja, men här är min hand på, a t t jag nog skall hålla ut och taga ballejonet ur kapten, för hu&gt; hvad den besten förargar mig.
Hvad beträffar Utsk:s yttrande om privatbankerne, så ehuru jag för min del visserligen icke är någon vän af privatbankerne, egentligen derföre, att, i händelse en af dessa privatbanker skulle Den 19 December. 539 blifva felaktigt förvaltad, denna privatbank ovillkorligen skulle draga de andra med sig, hvarigenom skulle förorsakas oredor, hvilkas följder icke kunde beräknas, anser jag likväl, alt den närvarande tidpunkten i intet afseende är fördelaktig för indragning af dessa privatbanker. De hafva hittills i allmänhet blifvit väl förvaltade, och i min tanka gjort ganska mycken nytta. Det förefaller äfvenså, som hade Riksbanken göra nog att sköta sina egna affärer, ulan att i denna stund äga förmåga att sköta privatbankernas. Af sådana skäl skulle jag tro det vara fördelaktigare om privatbankernas oclroj nu förökades med några år, sä alt deras tillvaro vore försäkrad intill nästa riksdag. Jag förutsätter likväl, vid ett sådant förslag, alt privatbankernas sedelrörelse blir begränsad, och att dessa banker underkastas alla de controllör, som för allmänhetens säkerhet äro nödvändiga. Slutligen får jag för min del önska, alt Ulsk. matte vidblifva sitt förslag, om discontlånerörelsens öfverflyttande till Riksg.cont., och, på sätt jag förut haft äran nämna, alternativt framställa det förslag, att, så vidt R. St. icke medgifva en sådan öfverflyltning, Ulsk. öppet förklarar, att Utsk. anser sig icke kunna tillstyrka någon vidsträcktare lånerörelse än den, som nuvarande bancoreglemenle medgifver, utan alt Ulsk. tverlom måste, med ledning af den erfarenhet, som de sednast förflutna åren lemnat, föreslå, att man, hvad beträffar lånerörelsen i disconlväg, mätte återgå till det belopp af 8 millioner, som baucoreglementet för närvarande bestämmer. Hr Mannerskantz, Carl Axel: Många talare hafva redan yttrat sig i detta vigliga ämne, som derigenom har blifvit sä fullständigt utredt och från aila sidor behandlad!, ali för mig måste återslå blott föga nytt att tillägga. Men då delta betänk, troligen kommer att återremitteras i sin helhet, utan att R. o.
BondeSt. af d. 11 dennes, innehållande inbjudning lill de öfriga RiksSt. att instämma i BondeSt:s samma dag fattade beslut om anmodan till Oecon.Utsk. att, inom en månad efter nämnde dag, inkomma med utlåt, i anledn. af erhållna återremisser ä Utsk:s betänk. N:o 35, rör:de framställda motioner ang:de biskopsembetenas indragning. Lades på bordet. Upplästes och lades på bordet nedannämnda från BancoUtsk. inkomna utlåt:n: N:o 16. till svar å de inom samtliga RiksSt. framställda, till Utsk. remitterade anmärkn:r vid dess under N:o 6 afgifna betänk, med förslag till hufvudgrunder för Bankens rörelse och förvaltning; N:o 17. i anledn. af de inom RiksSt. gjorda, till Utsk. remitterade anmärkn:r vid dess under N:o 8 afgifna betänk., ang:de Baukens öppnande till utvexling af silfver. Lades till handlingarna. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 1 på dagern In 6dem prötocolli, F. O. Silfverstolpe. Särskildt protocoll, hållet uti H. R. o. Ad:s plenum förmiddagen d. 14 Juli 1834- Föredrogs ånyo Ridd.Utskts d. 7 i denna månad f. m. på bordet lagda memor. med utlåt, öfver väckt motion om förhöjning i Ridd.-secretts contanta lön; och blef berörde memor., uppå derom gjord propos., af R. o. Ad. bifallet. I enlighet med R. o. Ad:s d. 2 sisth Maj e. m. fattade beslut, företogs nu till afgörande 7tde punkten af Ridd.- Utsk:s d. 14 April detta år aflåtna memor., angtde ridd.- ärendernas förvaltning sedan början af sista riksdag, deruti, med tiilkännagifvande, att Ridd.-direct., efter det numera Justitierådet, Kammarherren och Ridd. af K. Nordstjerneorden O. J.
St. ytterligare yrkades. Embetsverken (Krigsoch KamrnarColkne samt StatsCont.) hafva icke ännu besvarat remissen. 2:0 I anledning af granskningen af JustitieOmbudsmannens berättelse begärde R. St.: aj att K. M. måtte nådigst förordna, att vederbörandes förteckningar öfver alla, för hvilken orsak och på hvilket sätt samt å hvad ställe som helst, häktade personer skola öfverlemnas i 3 exemplar från ÖfverStåthållaren och Konungens Bef:h:de till de Öfverdomstol.!!', under hvilka de lyda, inom den tid och vid det äfventyr K. Brefvet af 1788 innehåller, samt att de två exemplaren, försedda med Öfverdomstolens anteckningar, derifrån insändas, det ena till JustitiseCancelleren och det andra till JustitiEeOmbudsmannen; bj att K. M. täcktes låta tillse, huruvida de nu gällande krigslagarnas föreskrifter, i afseende på rättigheten till klagomåls anförande, äga fullkomlig öfverensstämmelse Dea 8 Mars f. m. med grundlagarna, samt att, i den händelse en sådan öfverensstämmelse skulle saknas, krigslagarna då måtte bringas till enlighet med grundlagarna; Cj att K. M. täcktes låta undersöka, hvilka påbud och stadgar böra i kyrkorna och vid häradstingen till menighetens underrättelse årligen uppläsas, samt anbefalla utgifvandet af en förteckning derå till vederbörandes und. efterrättelse. Denna R. St:s und. skrifvelse har först för någon tid sedan (d. 8 sisth Febr.) varit föredragen i Högste Domstolen, som dervid remitterat den till JustitiseCancellerens utlåtande. 3:o Redan vid 1823 års Riksdag bade R. St. begärt rättelse och lindring i besväret med tågande truppers inqvartering och underhåll, men ingen annan åtgärd bade blifvit vidtagen, än att ett förslag till ny tågordning hade blifvit till trycket befordrad år 1827. Vid sisth Riksdag anhöllo derföre R.
Och den samme andre mannen varder henne ock ogunstig, och skrifver ett skiljobref och får henne i handena, och låter henne utu sitt hus; eller om den samme andre mannen dör, som henne till hustru tog; Så kan hennes förste man, som henne utdref, icke taga henne igen, att hon blifver hans hustru, efter det att hon är oren; ty det är en styggelse för Herranom; på det att du icke skall komma landet i synd, som Herren din Gud dig till arfs gifva skall. Om någor hafver nyliga tagit sig hustru, han skall icke draga ut i härfärd, och man skall intet lägga honom uppå; han skall vara fri i sino huse ett år igenom, att han må vara glad med sine hustru, som han tagit hafver. Du skall intet till pant taga understenen och öfverstenen i qvarnene; ty han hafver satt dig själena till pant. Om någor varder funnen den som stjäl ena själ utaf sina bröder utaf Israels barnom, och försätter eller säljer henne, den tjufven skall dräpas; att du skiljer det onda ifrå dig. Tag dig vara för den plågon spitelskona, att du med flit håller och gör allt det som Presterna Leviterna lära dig, och jag dem budit hafver; det skolen I hålla, och göra derefter. Kom ihåg hvad Herren din Gud gjorde med MirJam på vägenom, då I drogen utur Egypten. Om du något borgar dinom nästa, så skall du icke gå i hans hus, och taga honom en pant af; Utan du skall stå utanföre, och den som du borgat hafver, skall bära sin pant ut till dig. Är han nödställd, så skall du icke gå och lägga dig sofva med hans pant; Utan skall gifva honom hans pant igen, när solen nedergår, att han må sofva i sin kläder, och välsigna dig; det varder dig räknadt för Herranom dinom Gud till rättfärdighet. Du skall icke förhålla lönen för den som torftig och fattig är ibland dina bröder; eller för främlingenom, som i dino lande eller i dina portar är;
Men man har gått mycket längre än till den jämförelsevis oskyldiga färgningen, då man till och med tillverkat konstgjorda kaffebönor af — lera. Smakligt! Brända bönor tillverkas ofta af cikoriemassa, men en slik förförfalskning är ytterst lätt att upptäcka. Öfver hufvud taget bör man alltid köpa sitt kaffe obrändt och omalet, man är då minst utsatt för förfalskningar, och här i Sverige kan man i regeln vara säker om att alltid erhålla äkta och oförfalskad vara, då man köper kaffet obrändt och omalet. Köpes det däremot brändt och målet, kan man aldrig vara säker, då tillfälle till förfalskningar här är » å stort och lätt. Och i alla händelser är det kaffe, som säljes brändt och målet, alltid från början af sämre kvalitet. Från handelsorterna kommer nämligen kaffet sorteradt i flere kvalitéer. Det sämsta kallas » Triage » och det är just detta, som säljes till detaljisterna för att tillhandahållas som brändt och målet. (Forts.) Ur notisboken. Fröken Britte-Sophie J&amp;aab, hvars biografi var införd i n:r 3 af denna årgång, var en af de första kvinnor i vårt land, som invaldes i församlingens skolråd, bland annat som erkännande af hennes mångåriga verksamhet i en af henne stiftad handarbetsskola för godsets barn. Men att hon af länets hushållningssällskap invaldes i dess styrelse torde vara en ännu ovanligare utmärkelse för en kvinna, ehuru stadgarne för hushållningssällskapen icke medgåfvo, att fr. Raab verkligen kunde inträda i nämnda styrelse. * Fredrika Bremer-förbundets tioårstillvaro. Fredrika Bremer-förbundet har beslutit att fira sin 10-åriga tillvaro med utgifvande af en festskrift. Denna kommer först och främst att innehålla en redogörelse för de tio årens verksamhet samt skall förses med en prydlig utstyrsel. För att bestrida kostnaderna för densamma medgaf förbundet, att styrelsen använder 700 kr. af den s. k. fasta fonden, hvilken för närvarande uppgår till något öfver 13,000 kr.
Sundhets collegie skrifvelse till Konungens befallningshafvande i Östersund af den 8:de sistl. mars att, med görligaste första inkomma med underdånigt utlåtande huruvida inom länet behof finnas af en ytterligare läkares anställande i och för den allmänna sjukvården härstädes, sammanträdde, på anmodan af välbemälde landshöfdinge embete samt efter ordentligt tillkennagifvande derom från predikostolarne, Rödö pastoratsboer under ofvannämda dag at afgifva i det anbelangande ärendet följande yttrande: Att Jemtland såsom ett bland Sveriges vidsträktaste provinsier visserligen, å ena sidan, kunde vara i behof af en så kallad extra provincial läkare så mycket mer som den nuvarande provinsial läkaren vore, i egenskap af sådan, ofta hindrad af läkarvården i Östersund, men att landet likväl, å den andra, var för fattigt att utom den anslagne lönen till ordinarie provincialläkares utfästa några vidare lönevilkor åt en ny, så kallad extra läkare. äfvensom att läkarepraktiken uti Jemtland vore för litet lönande för en sådan att grunda sin bergning på, emedan folket i allmänhet hälldre håller sig till vissa innom orten varanda välkända personer än hitkommande okände och obepröfvade doktorer. Det vore dessutom svårt, om icke omöjligt, att för den kommande nya, extra provincial läkaren utstaka något vist embets dictrict eller station emedan, så länge den redan stationerade ordinarie provincial läkaren ha sin vistelse ort i Östersund, i medelpunkten af Jemtland, der han för kurhusets skull anses oumbärlig, det snarare skulle fordras en extra på alla sidor om honom än endast en vid endera sidan af omkretsen. Hvad Rödöns pastorat särskildt beträffar låge det så nära till Östersund att någon vidare läkarevård än den som för närvarande der finnes att tillgå icke synes vara af nöden påkallad. Skulle likväl Kungl. Maj:ts och rikets Sundhets colligium vilja i underdånighet föreslå att den till en extra provincial läkare anslagna lönen finge sammanslås med batallions-läkarelönerna med Kungl. Jemtlands
Uti Skara, der ungdomens antal är störst, har hvarje Lärare, per medium, $5 å 5o gossar att handleda, då deremot annorstädes antalet varierar mellan 3o och 15, men uppgår vid många Skolor icke till högre, än 10 a 13 elever för hvarje Lärare. Jag bar haft tillfälle se skolcatalogerna för Linköpings Stift sistlidne hösttermin och deraf inhemlat, alt Rector i Norrköpings lägre lärdomsskola hade 2 elever, andre Collega i Westervik 8, Rector derstädes 5, Rector i Skenninge 6, förste Collega i Söderköping 5, andre Collega 3 och Rector derstädes endast 1 gosse att undervisa. Mången Prestman på landet har äfvenså stort antal privata disciplar, utan alt derföre skörda några förmoner i befordringsväg. Samma förhållande är med alla större privata pensions-inrättningar. Under granskningen af deras befattningar, som icke äro Skollärare, men med dessa hafva lika befordringsrätt, träffar man också märkvärdiga förhållanden, hvaraf jag vill anföra blott étt enda exempel. Vid Ladugårdsiands-kyrkan i Stockholm tjenstgöra för närvarande 1 Pastor, 2 Comministrar, 3 deras Adjuncter, 12 Garnisonsprester, summa 18, sorn sig emellan dela predikotjenstcn vid denna kyrka, och af dessa 18 äro 14, som hafva dubbla tjenstår. Garnisonspresterna, som tillika i tour predika hvar I2:te helgedag på Garnisonssjukhuset, hafva rättighet att påräkna biträde af Regementenas Skollärare, hvilka likaledes äro med dubbel tjenstårsbeväkning försedde. Huru många för hvarje i tjensten tillbragt Ålim. Besv.- och Oecon.-Utsk. Betänkande N.-o q3. *7 lillbrngt Sr borde då en Comminister på landet åtnjuta, som, i en del Stift der folkmängden socknevis är störst, får ensam bestrida Gudstjensten oell alla öfriga göromål uti sn Annexa med flera tusen invånare? Man tror, att skickligs sökande skola komma alt saknas vid läroverken, om de ifrågavarande lorhöjda tjenståren borttagas. Denna fruktan anser jag vara öfverdrifven.
xöna egend omarnes beskaffenhet till utrymme, jordmån, åbyggnad, belägenhet, afsättnings - tillfälle, förmåner och onera; och bur i afseende på den nytta och rättelse, som vid visse tillfällen derigenom kunde hemtas, de i orten gångbara pris, äfvensom sista Köpesumman, der Taxéringsmännen finna det kunna blifva förhållandet, få, till vinnande af en rättvis Taxering, tjena dem till en vägledning och jemnförelse vid värdets bestämmande , hvarvid äfven afseende bur göras,derå, om den ifrågavarande Egendomen ge De Egendomsvärden, som i köp melian närskyide , genom utmätnings - tvång, ei» ler af andre särskilde orsaker, blifvit bestämde lägre, än de, för egendomar af lika beskaffenhet, gångbara, böra rättas i öfverensstämelse nied värdet å ändra, till förmåner enahanda eller när. mast jemnförlige egendomar, och i förhållande dertill höjas, sQ Morn. Alla Boställen värderas efter sam. ma grunder, som Hemman 1 allmänhet, hvaremot Frälseräntor beräknas till Capital med Feni procent efter förra årets Markegång , och till af* gift derföre lika med öfrige Fastigheter; men om de öfverlåtas till Besittnings - egaren, kommer Köpesumman att, i förhållande dertill, öka Hemmanets värde. ao Morn. Vid Taxering af skattlagde Mjölqvarnar, ehvad de drifvas af eld, vatten eller vind, så i Städer som på Landet, bör deras värde, likasom för Bruk, Manufacturier och andre dylike Inrättningar, utrönas i förhållande till den afkomst de gifva deras egare, hvarvid Qvarnarnes belägenhet i mer eller mindre sädesnke orter, vid större eller mindre betydliga Städer, qvarnstenarnes antal och gång, antingen för hela äret. större eller mindre del deraf, beloppet af den. tull Som tages och dess påräknade årliga intägt, böra i Protocollet anmärkas och värdet derefter» 712 IStvillnings-Utsfiottets Bttänkandcn. i förhållande till ortens gångbara pris, bestämmas.
Björnstjernas förslag, efter den verkställde förändringen deraf, ej vore motsagdt; men att, uti den nu af Gr. Björnstjerna väckta fråga om de 5 Ståndens fördelning i 4 classer, något beslut af R. o. Ad. icke blifvit fattadt. II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde sedermera, om R. 8 II. 41 322 Ben 14 Mars. o. Ad. behagade antaga Gr. Björnstjernas förslag såsom sin gemensamma tanka. Ropades starka nej, blandade med ja, hvarpå H. Ex. förklarade, alt han funnit nej hafva öfverröslat ja. H. Ex. Hr Gr. Björnstjerna: Jag får anhålla, att hela mitt amendement, utan undantag må, såsom min reservation, få i prot. upptagas. Såsom föremål för öfverläggningen, upplästes härefter följande af Gr.Mörner, Carl Göran Detloff, i gårdagens eftermiddagsplenum väckta, numera skriftligen atlemnade förslag till gemensam tanke: Efter sammanträde af riksförsamlingens kamrar, bör inom desamma all ståndsskillnad upphöra; till följd hvaraf alla deruppå syftande stadganden uti det upprättade förslaget till nationalrepresentationens ombildning böra upphäfvas, utom i afseende på frågor, sorn röra de särskilda Ståndens representationsrätt samt deras privilegier, förmåner och rättigheter i öfrigt. Gr. Mörner: Då jag förliden gårdag framställde detta förslag, understöddes det af åtskilliga af Ståndets ledamöter. Ett dylikt förslag har äfven af [lere ledamöter i Borgareoch PresteSt:n vunnit ett lika understöd. Man har trott, att de försigtighetsmått, som vore nödiga för att försäkra riksförsamlingen derom, att, personer, sorn kunde bevaka de mäkigaste intressena, icke inom densamma skulle saknas, att desse försigtighetsmått, säger jag, icke behöfde sträckas längre, då riksförsamlingen redan vore constituerad, utan att man då borde lemna åt dess ledamöter fritt att, vid Utsk:s tillsättningar och mera sådant, välja de personer, till hvilka de hyste det mesta förtroende.
St. fullständigt uppgifva de förändringar i lagstiftningen, som, med förändringar uti närvar, organisationen inom statsskicket, deraf blifva en följd. Så t. ex. skulle fråga om tiondejernet kunna öfverflyttas på Stats-cont., och fråga om skogshushållningen på Kammar-colltm, då deremot den egentliga detaljen för bergshandleringen komme att gå från hergmästarne genom Konungens Bef:h:de directe till Konungen. Kammar-colltra kan äfven komma att upphöra; 17 11. 11 8a Den iG November c. m. ty om hemmanen i Staten Sverige köpa sig från sina räntor, så komma, då sådant skett, rältegångarne om dessa räntors bestämmande genom skattläggningar att upphöra, och följaktligen blifver collini i samma mån öfverflödigt, emedan Konungens Befthtdes beslut rörtde fattigförsörjning, gästgifveriet skjutsning m. fl. hushållsoch polis-mål , som tillhöra collegii upptagande, kunde då gå directe till K. M. I det skick förevar, betänk, sig befinner, kan jag icke tillstyrka detsammas antagande; ty annorlunda och fullständigare böra R. St. uttrycka sig, för att visa, huru en förändrad organisation i förevar, hänseende möjligen låter sig verkställa. Jag tillstyrker således afslag å betänkandet. Hr von Troil, Emil: Jag har så uppmärksamt jag kunnat afhört discussionen, så väl nu som förra gången detta ärende förevar, och jag liar visserligen hört åtskilliga ledamöter sluta med att yrka afslag på betänk.; men jag båticke kunnat finna, att deras motiv för detta yrkande Öfverensstämt dermed. Jag har väl ej i handen Ulskts betänk. ; men om jag icke minnes orätt, så innefattar det ingenting annat, än att Bergs-colhm hvarken har så många eller så vidlyftiga och vigliga ärenden att handlägga, att det är skäl att för desammas behandling bibehålla ett helt collini, hvarföre Utsk. tillstyrker R. St. att hos K. M. i und. anhålla om ett förslag vid nästa riksdag , huru Bergs-collegii göromål må på ett enklare sätt kunna bestridas.
Jus ti t ue-0 an zlers-Expedition en (med 302T:r Spanmal under lönerne) 5:o Justitioe-Revisions-Expeditionen (med 1,357 T:r Spanmål under lönerne) 6:0 Svea Hof-Rätt med derunder lydande Jnstitioe—Stat'. 1842 års Riks-Stats-anslag 64,231:40. - (med 3,715 T:r Spanmål under lönerne) Afgår: Förslag till und. - Bönland 272:24. - (med deri inberäknade 23 T:r 16 kpr. sI’allmal) återstår ’ 63,959:16. - Tillkommer. Ny Assessors-Iön på Stat. 1,500: — (med 3,691 T:r 16 k:pr Spanmäl under lönerne) 113,334 S:a 65,459:16 Tingsgästnings-penningar, förulFörslagsanslag, numera bestämda till 10,128:45.1. Ersättning för Nämndemäns i Stora Kopparbergs Län förlorade inkomster genom Extra Grufvuhjelpens upphörande, förut Förslags-anslag, numera bestämdt till 92:34.6. Jemte Indelta Räntor, i Kronovärdi 301: 3. 6., upptagne efter Markegång till varande Indelta lönernes belopp ökadt med Lagmannens i Upland ersättning för Boställs-ränta 7.0 Götha Hof-Rätt, med derunder lydande Justitiae—Stat: Förra anslaget 57,830: — (med 3,338 T:r Spanmål under lönerne) Tillkommer: Löner pä Stat för Fyra nva Ledamöter 6,600: — Tingsgästnings-penningar, förut »lags-anslag, nu bestämdt till S:a För - 64,430: 10.149:19.1.
De procentbelopp, enligt hvilka bevillningen af gåfva, testamente, fideikommiss, arf och fynd, för närvarande utgår, hafva Rikets Ständer funnit alltför höga och derföre nedsatt till likhet med den procentbeståmmelse, efter hvilken inkomstbeskattningen utgöres, utom hvad angår den i 4:de punkten af § 18 stadgade bevillning för testamente af årlig afkomst eller ränta, utan eganderått till den egendom, hvaraf afkomsten erhålles, eller det kapital, hvaraf räntan utgår, hvilken bevillning Rikets Ständer ansett böra helt och hållet sammanfalla med inkomstbeskattningen enligt art. II. Föreskrifter angående allmänna bcvilluiiigens påförande, uppbörd, afkortning oell redovisning. § 25. Då de under Litt. a) i denna § föreskrifna uppgifter icke vidare ifrågakomma, sedan bevillningsstadgan med år 1862 börjat tillämpas, har hela punkten a) blifvit utesluten och ingressen omredigerad; men då, uti de uppgifter, hvilka hädanefter, liks m hittills, årligen skola af hvarje stådsdomstol och domare på landet afgifvas, angående de fasta egendomar, å hvilka under föregående året lagfart meddelats, äfvensom angående beloppet af den för hvarje egendom betingade köpeskilling, det torde vara nyttigt att tillika anmårkes, når försäljningen skett af föräldrar till barn, äfvensom då förbehåll gjorts om så kallade undantagsförmåner, har stadgande derom upptagits ur den uteslutna punkten a).