Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Med anledning af hos Rikets Ständer gjord framställning om förhöjdt anslag för denna Akademi, hafva Rikets Ständer, då ifrågavarande institution, hvilken har sig ombetrodda vården, utvecklingen och spridandet af tonkonsten inom fäderneslandet, ej kan, sådan den för närvarande finnes organiserad, uppfylla sin bestämmelse, samt angeläget är, att om densamma skall kunna lyftas till den ståndpunkt, hvarpå den bör befinna sig, läroverket utvidgas genom anställande af ett tillräckligt antal lärare och tillfälle derigenom beredes eleverne till inhemtande af grundligare och mångsidigare insigter i tonkonstens så theoretiska som praktiska delar, än som närvarande förhållanden medgifva, ansett i sådant afseende ett ökadt anslag för den Musikaliska Akademien vara af bohofvet påkalladt. Då emellertid Rikets Ständer, i saknad af en fullständig och antaglig plan för läroverkets utvidgade verksamhet, icke äro i tillfälle att pröfva hvad för ändamålet verkligen erfordras, hafva Rikets Ständer funnit sig för närvarande endast böra medgifva, att en summa af 3,000 R:dr årligen ställes till E. K. M:ts förfogande för att användas till undervisningens befrämjande vid bemälde Akademis läroverk. Hospitalers och Lasaretters underhal/. 24:o. I öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer, i afseende å 6:te hufvudtitelns anslag för jord förluster genom kanaloch väg anläggning ar, beslutat, har på 8:de hufvudtitelns anslag till Hospitalers och Lasarelters underhåll blifvit uppfördt ett emot de af Söderköpings och Norrköpings indragna hospitaler å förstnämnde titel nu innehafvande indelta räntor svarande ersättnings-anslag af 1,205 R:dr 6 sk.; och har ett å anslaget till Hospilalers och Lasaretters underhåll nu befintligt odisponeradt belopp af 1 R:dr 37 sk. 8 rst. blifvit från Riks-Staten uteslutet. Kyrkors underhåll. 25:o.
Mits Nåd, Propos., angide utbyte af Kronolänsmans-boställena Melby och Näsby emot Kronoskattehemmanet Bredinge på Oland; N:o 22, i anledn. af K. Mits Nåd. Propos., 1 fråga om disposition af sex stycken holmar i Götheborgs och Bohus Läns skärgård; samt Nio 23, i anledn. af K. Mis Nåd. Propos., angide uplåtande af mark å Kronoparken Rådaås i Skaraborgs län för en vattenledning till staden Lidköping. Anmäldes och lades på bordet Banko-Utskis Berättelse Nio 8, angide R. Stirs Banks styrelse och förvaltning. Hr Gr. o. Landtm, framstälde att erfarenheten under den förflutna delen af Riksdagen visat, att det antal Notarier, som R. o. Ad. redan antagit endast med svårighet kunnat medfölja de stundom långvariga discussionerne, så att R. o. Adis Prot. kunnat i behörig tid blifva justerade, samt hemstälde fördenskull om R. o. Ad. behagade bifalla att till tjenstgöring vid Prot. 2;ne Notarier, utöfver det hittills bestämda antalet, nu fingo antagas; och lemnade Ih o. Ad. härtill sitt bifall samt skulle StatsUtsk. genom Utdr. af Prot. härom underrättas på det Utsk. måtte gå i författning om utbetalning af arfvoden för dessa Notarier. Den 3 Januari. 5 Hr Palmcrantz, Joli. Maur., anförde skriftligen; Bland den mängd förhöjda anslag, sorn å K. M:s vid denna Riksdag afgifna Nåd. Propos. om Statsverkets tillstånd och behof blifvit begärde, förekommer under 6:te hufvudtiteln eller Civil Departem:tet en så betydlig tillökning i ordinarie aflöningsstaten för endast Landstatens tjenstemän, upgående årligen till 271,829 R:dr 11 öre, att denna summa är altför hög för att icke specielt ådraga sig hvars och ens närmare upmärksamhet. Då emedlertid R. St. vid förra Riksdagen, på K.
Jern och Stål d:o Koppar och Messing d:o Linne oblekt d:o blekt d:o Trädvaror: Stäfver af Furu och Gran 42 o. ■>.’] tum af Ek och Bok d:o deröfver t. o.m. 70 och 42 t. derutöfver Arträd och Årämnen Tunnor och Fastager År i83i. Varu qvantitet. Värde. Vägg Vadd: Bomulls . Vagnar Vaxduk Väfnader: Helsiden släta Flor och Dukar . Bomulls, släta Gaze st. d:o d:o d:o par R:dr LU. Varu qvantitet. Värde. St. Bet. oin Tulltaxan. Väfnader: Bomulls, fasonerade aln. Dukar R:dr Ylle, kläde , . aln. En stor del af ofvanstående varor har blifvit utförd till Finland, äfvensom landvägen till Norrige, dervid tull-afgift icke egt rum. (Fortsättning af Bevillnings-Utskottcts vid förra Riksdagen Tak. N;0 6). Calcul öfver den serskilda Tull-intägten af inkommande, och utgående varor nedannämde år. Sjö-Tull och Umgälder. Inkommande Tull, Nederlags recognitioji samt uppgäld derå. Utgående Tull, Nederlags recognition samt uppgäld derå. varor. Summa.' Piik. till Ii. St. Fröt. /S34, 5 Sami. t Afd. Hör till Hevilla. Vtsk. Bet. om Tulltaxan. i'% '' 1 ' vr jW-Vy; . v’:. i. (Fortsättning af Bevillnings-Utskottets vid förra. Riksdagen Tab. N.-ris 7, 8j g, Jo.) Utdrag af de från Kongl. General-Tull-Styrelsen till Kongl. Commerce-Collegium inkomne Persedel-Extract, utvisande trafiken af Svenska och Utländska Fartyg med deras Lästetal samt omätte Båtar, hvilka nedannämnde år till Sverige frän Utrikes orter antingen ankommit eller från Svenska hamnar afgått. Svenska Fartyg och Båtar. Utländska Fartyg och Båtar.
Af sådan orsak hemställes, att, i lall icke Skånska posten kunde blifva qvarliggande i Götheborg, tills Stockholmsposten ditkom, hvilket ofta skall ske en eller par timmar efter den förras afgång, Kongelfs postväskan då finge med Extrapost afsändas, såsom endast varande ij mil från Götheborg, och hvarigenom denna olägenhet skulle förekommas, ofta medförande känbar förlust för Kongl. Ma;:t och Kronan, derigenom, att då Coursen, sorn postdagligen till rättelse vid Tulluppbörden från Stockholm till Tullkammaren afgår, stigit, Kronan skall förlora Coursförhöjningen å de clareringar, sorn på dessa dagar ske, och hvilken möjligen för en enda postdag skall kunna uppgå till bela års-depensen för en Extraposts afsändande denna korta väg, Ifrån Hedervärda RondeStåndet: 4:0 Memorial, undertecknadt af RiksdagsFullmägtige från Bohus Län Joh. Henr. Leiditz, G. F. Berg, Eric Svensson, Hans Andersson och Börje Pehrsson, hvarmed samtelige RiksdagsFullmägtige från Halland och Jacob Ersson från Örebro Län sig förenat, och hvaruti andrages: att inttan Konungariket Norrige med vårt Fädernesland förenades, hade so.® Besv. och Ekon, Utsk. Betänhonden., det förstnämnda meci Moderlandet Danne» jnark en postgång», organiserad ungefär såsom Svenska postgången, genom detta på Hamburg» jnen att denna Inrättning efter Föreningen upphört» dl Norrska och Danska posterne med Svenska vanliga Posten passerade genom Bohus Län, Halland och Skåne, hvarvid det uppehåll, som förorsakades, då posten i hvarje stad inom dessa Provincer något litet måste dröja, för att aflemna och mottaga postväskor, tjena! till anledning för en an» nan reglering, hvars tyngd föll på Bonden» i thy att ReserveSkjuts-lagen blefvo ål agde att emot vanlig skjutslega fortskaffa Bref-. Posterna mellan Norrige och Dannemark» hvilket bruk, oaktadt alla klagomål, ännu fortfar.
27, Sthlm NISSENS världsberömdal Bröstkaramelier I Inr. varu inr. varum. Försäljes bos alla välsorterade Specerihan lande samt i parti hos Ä. - B. N i s s e n s Manufacturin^ STOCKHOLM. fvi |j K Stort urval. Billiga priser. i M | | M KC Allm. — Allm. | / | Exempel på omdömen: » Ett litet praktiskt album. — Det t s ^ 5 — » Nya Dagl. AUehatida. Träsnidarejärn. » Solidt band, vacker utstyrsel, För in * sortiment Illustratroner och pristresserade tidningsläsare, hvilka icke blott Största lista sändas på begäran gratis. vilja läsa, utan äfven gömma och minnas, P. AUG PAULSSON, Helsingborg. är denna registrator en verklig skatt. » Hos alla bokhandlare I: 50, praktband ii kr.&lt; östra Westman !. eller [rån WilhelniSSOns Boktr, A.-B., Gr-ejthuregatan 39, Stockholm. Putsmedlet En Sofia Larsson, Jönköping. Julklapp TJen som vill smycka sitt julbord me&lt; någon tysk julklapp blir reelt och lermt be tjänad i exportaffären. GEORG F. G. KLEFE, Liibeclc. En första klHruens Tapisserisffå r med finfin kundkrets i en af södra Sverige; större sjöstäder, linnes att pä förmånligs villkor få öfvertaga. Kurant lager. Affärer är i bästa flor. Erforderligt kapital c:i FOOO kr. Svar till .Förmånlig ntfär », denn; tidnings exp. (S. T. A. 4728) d e t äro oöfverträffade genom sin tysta, läl gång samt vackia sömnad och utstyrsel. Nornans Symaskins-verkstad, Birger-Jarisgatan 6. Stockholm. Pappersmattor. Starka, vackra gångmattor i olika far, å 65 öre pr meter säljas från Krontorps Ga adr. Vermlands Björneborg. Eleganta (Paent) \ ^|pBTj|§|? r Sol rekommenderas visitkor å omtycktpresent!
Nådiga öfvervägande nu hemställa frågan om beredande af tillgång till den summa af 2,558,400 Ridr Rimt, som Sverige borde för sin del i lösen för Oresunds-tullen till Danmark utgifva, och hvars liqviderande, enligt Kongl. Majits redan fattade Nådiga beslut, borde verkställas på 20 år medelst fyratio halfåriga lika stora inbetalningar, som hvardera, efter verkställd uträkning och med iakttagande af under tidens lopp uppkommande minskning i den till fyra procent bestämda räntan, belöpte sig till 93,524 Ridr Rimt, att första gången erläggas den 1 Oktober innevarande år. I detta afseende ansåg Departements-Chefen Hvad Departements-Chefen sålunda yttrat och hemställt, och hvari Stats-Rådets öfrige närvarande Ledamöter instämde, behagade Kongl. Majit till alla delar i Nåder gilla; hvarjemte Kongl. Majit befallde, att Nådig Proposition i ämnet, sådan den finnes delta Protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständer afgå. • Ex protocollo Otto IV. Seippel. Bill. till Ii. St. Kongl, Maj:ts Nåd. Ank. till Exp.-Utsk. J. 26 Mars 1857, kl. 1 e. m. Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående grunden för utgörandet af de till Bätsmans-indelningen i Blekinge län anslagna s. k. öfver skottsoch reserv-räntor; Gifven Stockholms Slolt den 20 Mars 1857. Enligt de genom Kongl.
Presle-Slnndct den 11 Borgare Staude! den 11 Bonde-Ståndet den 11 Rikets S'Unders underdåniga Skrifvelse, angående förändrade grunder för Mjöloch Sågqvarnars beskattning. (Slals-Ulskollels Utlåtande N:o 45. Litt. A.) S. A. K. Vid innevarande, liksom vid flere föregående riksdagar, hafva hos Rikets Ständer framställningar blifvit gjorda, åsyftande eli förändrad) beskattningssätl för mjöloch sägqvarnar: och hafva Rikets Stander, efter lagen kännedom af hvad i detta ämne blifvit såväl nu som tillförene anfördi ocb ulredt, ansett sig endast böra i sådant alseende erinra, alt, enligt Kammar-kollegii underdåniga utlåtande af den 29 Augusti 1850, grundräntan å skalilagda tullmjölqvarnar beräknats till 80,000 R:dr Banko, utgörande i Riksmynt 120,000 B:dr, hvilket belopp, i anseende lill derefter inträffad prisstegring och med tillägg af sågränlan, hvilken icke lill summan blifvit utredd, vid sednasle riksdag ansetts böra för båda räntorna upptagas till 130,000 R:dr, samt att vidare den till särskilda ändamål anordnade del af ifrågavarande räntor, jemlikt förbemälda Kollegji utlåtande af den 12 December 1856, förslagsvis beräknats till 28,tlOR:dr 58 öre, som sålunda kan i jemn! tal upptagas lill 30,000 R:dr R:rnt.
Kunde man lindra alla, o! jag skulle med gladt sinne rösta för nedsättning för dem alla, men nu kan jag ej med min röst biträda ifra - 50 Den 4 December f m. gavar. förhandling lill jcrnhandteringens förmån, utan måste bestrida alt den ena näringen vinner på den andras bekostnad. Såsom bevis för jcrnverkens hårda taxering, bar af en talare blifvit uppgifvet hvad bergverken taxera oell deri ulan frånskiljande blifvit intaget alun och koppar. Jag skulle önskat, att den egentliga jcrnverkens taxation varit utmärkt, för alt kunna bedomina hvad som utan förblandning verkligen tillhörer den sistnämnde. — Ilär liar blifvit sagdt, alt hemmansköp slå vida högre än i förhållandet med köpeskilling för bruk. Jag fäster talarens uppmärksamhet på alla de motiv, som leda till en mindre hemmansdels köpvärde, hvilket många gånger kan bringas till ett öfvervälde, utan alt bevisa något i det bela. Hvad angar bevillningens belopp i en uppgifven fabriksstad, t villar jag lika med en annan talare, sorn förut yttrat sig, alt den uppgifne bevillningen är sä låg. En värd talare bar upprepat, att lian icke vill hafva någon nedsättning i brukens bevillning, men väl skaffa taxeringscomiléen en större latitud, för att med mera rättvisa komma till den rälla punkt, der taxeringen bör stanna. Jag -frågar honom på samvete om saken icke blir den samma som nedsättning, oell alt den nu begärda -,‘ff kommer att mera tillämpas än , J. När alla uäringarne behöfva lindring, men ingen kan fä nedsättning, i följd af Statens redan kända behof, vädjar jag till H. Ståndets rättskänsla om det blir skäligt alt gifva nedsättning ät en, och röstar till följd deraf för bifall lill Ulskrs tillstyrkan. Frih. Cederström, Jacob: Till hvad Hr von Schantz anfört och hvilket utgör en bestämd och sann lalla af förhållandet näringarne emellan, anhåller jag att få lägga några ord.
Jag instämmer för min del uti den reservation, sorn Hr Gunther afgifvil emot del förslag, som af Utsk. blifvit framstäldt. Jag linner del vara mer än besynnerligt, all häktning ej skall äga rum för urbota brott, der brottet är påtagligt; är det åter icke påtagligt, sä följer icke någon häktning, hvarken genom den judiciclla eller administrativa myndigheten, äfvensom det är klart, att någon annan reconvcntionslaian, än den sorn skall följa af en olaglig häktning, d. v. s. dä subjeclet är oskyldigt, icke lärer kuuna ifrågakomma. Den siste värde talarens åberopande, att 0111 K. AI. icke skulle vilja att rättegången kommc att fortsättas, en reconventionstalan med skäl kan väckas, förljenar sålunda, enligt miu förmening, intet afseende, enär det icke kan vara frågan om någon annan reconvenlionstalan, än den, huruvida den anklagade varit olagligen i häkte inmanad eller icke. Jag tillstyrker afslag ä sednare delen af Utsk:s betänk. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, alt Hr Oxehufvud yrkat bifart till Utsk:s betäuk., i fråga om den deri omnämnde motion af Frih. Cederström och afslag å samma betänk., så vidt det angar R. St:s Just.ombudsmans hemställan i ämnet; men alt H. Ex., innan propos. å de särskilde puuklerne i betänk, fram - 252 Den 13 November e. m. ställdes, ansåg sig böra inhemta, huruvida R. o. Ad., i öfverensstämmelse med hvad Hr Cederschjöld yrkat, behagade bifalla betänk, i sin helhet. Sedan härefter propos. till bifall å Utsk:s betänk, blifvit framställd, samt besvarad med starka nej, blandade med ja, hemställde fl. Ex., om R. o. Ad. bifölle della betänk., i hvad det angår den af Frih. Cederström väckte motion. Ropades starka ja, jemte några nej, hvarpå II.
Med ett väl ordnadi. öfver hela landet utbredt sparbankssystem, till hvars befordrande jag ämnar väcka motion, torde ett bättre förhållande i detta afseende snart nog inträda. Det kan dock ännu dröja, innan kapitalisterna finnas benägna att i fondpapper nedlägga synnerligt stora belopp. Det är äfven i andra länder förnämligast de små kapitalerna, äfvensom omyndiges, publika kassors och andra allmänna inrättningars behållningar, som nedläggas i sådana fonder. I motsats häremot är i Sverige ännu temligen allmänt i bruk, att förvaitarne af omyndiges medel, likasom af de betydliga kapital, som tillhöra allmänna inrättningar och kassor, räkna för en pligt att söka erhålla den högsta möjliga ränta och för sådant ändamål äflas att belåna inteckningar och andra enskilda förbindelser, som lemna, om möjligt, 6 procents ränta. Nu mera, då första klassens inteckningar allmänt söka sin placering hos hypoteksföreningar eller i andra inrättningar, som lemna amorteringslån. är det klart, att den högre räntan ej i längden kan påräknas, utan mot papper, som erbjuda mindre säkerhet. Vid sådant förhållande och då det vid förvaltningen af omyndiges medel torde vara af större vigt. att kapitalet mot skälig ränta säkert och utan äfventyr bibehålies, än att något högre ränta tillfälligtvis vinnes, tar jag mig friheten föreslå: att Rikets Ständer för sin del måtte besluta, att omyndiges medel, der de icke är o nedlagde i fastighet, skola göras fruktbärande genom säkra inteckningars belånande, eller inköp af Statsverkets eller andra med Kongl. Maj:ts fastställelse försedda inrättningars obligationer, som å inköpspriset lemna minst procent årlig afkastning, men att, derest beloppet är så ringa, att det icke lämpligen kan pä ena eller andra sättet Claceras, det må insättas i någon af Kongl. Maj:t sanktionerad sparank. Om ett sådant beslut vidtages och vunne Kongl. Maj:ts fastställelse samt derjemte meddelades betryggande föreskrifter rörande förvaret af de omyndiga tillhörande värdepapper, skulle äfventyret för de omyndige af de tysta förmånsrätternas upphörande, kunna till stor del undanrödjas. Stockholm den 29 November 1862. Gust.
Och anser sig Utskottet härigenom jemväl hafva besvarat de af molionärerne gjorda framställningar, undantagandes dock den om anvisande af stipendier åt Umjer-löjlnanter vid Artilleriet, som för studiers idkande vistas vid Högre Artilleri-läroverket å Marieberg, hvarutinnan Utskottet skall längre fram i sammanhang med den under denna Hufvud-titels under-afdelningi Materielen förekommande fråga om tillökning i anslaget för nämnde läroverk afgifva yttrande. Slutligen hemställer Utskottet, all belöpande rations-ersättning för det af Kongl. Majit föreslagna, från 44 till 41 nedsatta, antal tjenstehästar, äfvensom ersättning för stallhyra m. m. för dessa hästar, må å staten uppföras. Enligt den tabell, Utskottet låtit uppgöra, uppgår den erforderliga tillökningen i Artilleriets anslag lill 145,793 Ridr 50 öre riksmynt; och Utskottet tillstyrker alltså, att berörde anslag må ökas med denna summa, att utgå på sätt Utskottet i tabellen (N:o 12) föreslagit, dock med det förbehåll i afseende å den förhöjda aflöningen för dem, hvilka nu åtnjuta spanmål in natura under lönen, att denna span mål kommer att från aflöningen försvinna. Vidkommande särskildt Artilleri-batteriet i Norrland, hvars aflöning ut går från Norrbottens Hästjägare-sqvadrons fond, har Kongl. Majit för detta batteri föreslagit löne-förbättring lill belopp af 1,483 Ridr 50 öre att jemväl utgå Stats-(Jtskoltets Utlåtande N:o 74. 47 af berörde fond, häruti inbegripet ett nytt arfvode af 50 R:dr för 1 Infofmationsunderolficer. Efter lagen kännedom af Departements-ehefens yttrande i denna del (sid.
Auttioncrsä mäl > ben ort her waran erfordras som witz wedcrbörans -e Werk i Huftvudstaden, och fär tillika föreflä, att wid sädane uphan-lingar inga särstildta Anbud mä fäagarum» ntan lägsta anbudet altid antagas, Dernäst och hwad beträffar upphandlingen af Kronans Hehof i krigstider; sä enär erfarenheten nogsamt Ådagalagt, att behofwer yftast äro fä pässyndande, att Auetioner till Upköp deraf omöjeligen hinna palysas och werkställas, utan att ändamälet med sjelftva anstaffandet stall förfelas, sä anser Utstottet sig wördsammeligen böra fökeflä, det tillKongl. Majtt matte i underdänighet öfwerlämlias, att i krigstider, genom wederbörande Werk och Embets? Män widtaga de mäst lämpeliga och sä wäl till bchofwenS fyllande, som crhällande af möjligaste bästa pris, tjenlige utwägar. Utstottet hämtar sä mycket mera skäl till den? 2>a sin hemställan af den i Herr Directeuren L-mo-ions Memorial nämnde casus, akt under nästlidne ärens krig Kungörelsen om en till fyllande af Kronans behof Utfatt Ruclion icke blifwit utfärdad för än dagen före Auctiomn fgmt endast i drn Stad der Eommistariatsr restderat, som Den 6 April.' skmma exempel ytterligare bestyrker att Auktioner killuphandling af Kronans behof under pästäende krig, i anseende till den derwid erfordrande ffvndsamhet, sällan äw tjrnlige och till ändamälets minnande lämplige.
Göres anslag senare, ware llwnam, B.inkmans eller E ectorers sammanträden ogiltigt. Om under warande tinu-n fortsättning pröfwas nödig pä eftermiddagen, bör anstag dertill innan klockan 1 wara gjort. ' 8. Zr. Första gängen dä Ridderstapet och Adeln ystd hwarje Riksdag -n ?Uno samlas, bör, jemte hwad i öfrigt till kungörande kan wara förestrifwit,. denna Riddarhus-Ordning uppläsas, och sedan ett trvckt exemplar alltid wara att tlllgä, sä wäl äLandt-Marstalks-bordet, som Uti Riddarhus-Canzliet. §. 32. Landt-Marstalken eller, om han latit tillkännagiswa att han ej kan tillstädes komma, den närwarande efter Matrikeln äldste Grefwen, åge att wid samltngstimman, efter med Klubban ästadt ljud, läta börja öfwerläggningarne. Denne senare bibehälle dock alltid sin ratt att rösta. Dör Landt-Marstalk, afwagtas i underdänighet Konungens nädiga utnämnande af en annan. §. zz. Den 28 September 25 r. §.. ZZ. Landt-Marffalken åge, med efterlefnad af Riksdags - och Riddarhus-Ordningarnes före» ffrifter, ensam rättighet: 1:0 Att sammankalla Ridderffapet oä) Adeln, in kleno. s-.o Att börja och, med Ståndets samtycke, affluta klenum; hans rättighet dock obetagen, att, i de fall H. Riksdags-Ordningen stadgar, förklara öfwerläggningen hwilande. z:o
695 ra tider Herrar Riksens Råd crhöllo nemligen 656 Red. Z2 H; I likhet hwarmcd, man icke verutöswcc jag ock wägar ödmjukeligen tiästprka denna Pension. Och widkomande de öfrige ofwanberörde af Scakö-Uk, skottek sörestaqne Pensionerne, sä mäste det wäl wara till förmodandes, art genom Pensiouärernes befordringar kill sadane Sysilor elier Beställningar, hwarwid sag« de Pensioner kunna umbäras, dctze Statens Utgifter mage förswinna och uphöra; Anseendes jag i öfrigt för min del billigt wara att åtminstone oswannämnde Språkmästare och Danö-mästare, med afseende pade löfrén som dem warit gifne, warda med deras halfwa ^öncr pensionerade. Uti Häglof!. StatS-UtskottetS Betänkande är wäl med ömaste talesätt Statens Pcnninge Löntagares sivara belägenhet omförmäld, men ingen' wärkelig hjelp däremot föreslagen. Jag bestrider ingalunda att St:rsWerketS tillstånd för det närwarande, icke medgifwer hwad som t denna delen rättwisligen borde göras, men mig matte gunstigt förlams, om jag tror ail med besparing uti andre wägw nägot kunna kill de livandes tillfredsställelse åstadkomma, om Häglof!. Utskottet, som förmodeligen äswen inhämtat kännedom deraf, behagat upgiswa beloppet as den totala Summan, hwartill Lönerne för de Embetsmän, som of Statens Medel endast upbära penningelöner, sig bestiga sa hade man till äfwentyrs kunnat nägot mera sannolikt bestämmas möjelioheten af en nn tillgörande början med Vesta löners förbättrande. Emedlertid wägar också jag nu, af sadan anledning taga mig friheten ödwjukeligen hemställa om icke Högloft. Utskottet matte blifwa anmddadt icke allenast att till Riksens Högloft.
Kostnaden härtill anser jag hafva uppgått till högre belopp än de inkomna uppgifterna innehålla och tabellen derefter upptager. Ordningen vid gästgifverierna besörjes efter vanligheten. Med undantag af värdshus och krog i Ratha hamn, som, under öppet vatten, ofta besökes af sjöfarande, finnes ingen dylik inrättning i landet; men rättighet till idkande af spisqvartersoch källar-rörelse under frimarknaderna, har efter behof beviljats. År i8a5 inrättades här i staden en Sparbank för Länet, hvilken dock, i anseende till den allmänt rådande penningebristen, på sednare tiden icke vunnit någon förkofran. Rofdjur äro sällsynta å kustlandet. Under den 28 December sistlidet år, har Kongl. Maj:t i Nåder fastställt de öfverenskommelser som en del socknar träffat till rofdjurs dödande utom skallgång, samt på derom gjord underdånig framställning, i öfrigt ansett någon vidare åtgärd i ämnet för närvarande, i afseende på detta Län icke vara att vidtaga. I Lappmarken äro invånarne allmänligen snälla skidlöpare och goda skyttar, som med lätthet dödar björnar, vargar och andra rofdjur. 5:0 Umeå Sjö- och Stapelstad. Denna stad, grundad på hemmanet Sanda om ett halft mantal, är belägen vid Umeå eif, två och en half sjömil från hafslandet, har den 3o Augusti 1646 erhållit sina privilegier, och genom Kongl. Maj:ts Nådiga Resolution den 15 Juli 1812 vunnit rättighet att uti sin hamn emottaga främmande makters fartyg. Stadens hamn uti det så kallade Småholmssundet nära hafvet, är beqvämlig och i/\ till i5 fot djup; men segelleden derifrån till staden kan icke befaras med mer än åtta fot djupt gående fartyg vid vattnets medelhöjd. Utrikes handeln är obetydlig, likväl har under loppet af sistförflutna fem åren två å tre fartyg varit utskickade, lastade med bräder, jern och tjära.