Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är just hög> sta möjliga inskränkning af både förtullnings^ frihet och frihet i bruket af utländska fabricater och Manufacturvaror, som fordras för Svenska Fabrikernes bestånd, för inhemska produetions-idogheten och för den med sådan idoghets skydd och uppmuntrande tillväxt förenade, sanna och allmänna välmåga och förkofran i landet. Herr CommerceRådets erinran om sitt anförande vid sist förflutne Riksdag i Örebro bör föranleda att tillika erinra om Herr Lagmannen Runnquists yttrande vid samma Riksdag och i samma ämne den 25 Maj l8l2- Hvarje oveldigt tänkande Svensk Medborgare, som jetnför med hvarandra nyssnämnda tvänne yttranden, skall, åtmindstone i sitt sinne, icke tveka att bedömma 240 Den 8 Maji hvilketdera af elem båda visar' det varmaste och sannaste nit för inhemska Näringars be* fordran, och hvilketdera grundligast framställer de mest lämpliga efterdömen af främmande Statsförfattningar i sådant afseende, samt föreslår de rättaste och verksammaste medlen, att för sådant ändamål vidtagas i Sverige. Herr ComrherceRådeCs erinran kunde äfven gifva anledning att ånyo upptaga till granskning ett och annat ämne, som ban vidrört i sitt Memorial den 28 Maj 1812, såsom frågan om Landt-Tullarne 111. m., ett ämne, son: hittills blifvit mera omtvistadt, än verkligen utredt, och hvaröfver de t agna beslut icke lära till alla delar uppfylla deras uppgifna syftemål, nemligen fullkomligt upphörande af otillbörligt uppehåll och hinder vid transporten af Landtmarma-produeter, Stats-Cassans fullkomliga ersättning för dess förlorade intrader af Landt-Tullarne, samt ett rättvist fördelande af denna ersättning genom vissa dertill förordnade ut* skylder af Landets invånare; men deremot, vid absolutomöjlighet eller åtmindstone brist för det närvarande af tillräcklig Tullbevakning på Rikets vidsträckta kuster, lemna nästan alldeles öppet åt Lurendrägare och Tullförsnillare att nedtrycka den ärliga inhemska arbets, och näringsfliten.
R:dr årligen, hvaraf hittills utbetalts 3,600 R:dr „ 47,400: — anslaget till förhöjning af lönerna för de vid folkskolorna anställda lärare, 80,000 R:dr årligen, hvaraf hittills utbetalts 5,523 R:dr 17 öre „ 234,476: 83. anslaget till andra utgifter för folkskoleväsendets utveckling och förbättrande, 75,000 R:dr årligen, hvaraf hittills utbetalts 15,935 R:dr 99 öre „ 209,064: 1. hvadan de vid sistlidne riksdag Riksgälds-kontoret ålagda, men ännu icke verkställda, utbetalningar för folkundervisningens belrämjande utgöra ett sammanlagt belopp af icke mindre än R:dr 682,081: 10. Kostnader för Riksdagarne och Statsrevisionerna. Med inberäkning af reparationskostnaderna och andra utgifter för Rikets Ständers hus, hafva de under åren 1859, 1860 och 1861 af Riksgälds-kontoret bestridda riksdagskostnader uppgått tillsammans till R:dr 641,146: 15. hvilken summa, om den fördelas på 3 år, utgör för hvarje år. Utaf dessa kostnader hafva utbetalts: för 1856—1858 års riksdag ,« 15,264: 16. „ 1859 och 1860 års riksdag : „ 598,712: 32. och för innevarande riksdag „ 11,284: 94. samt för Rikets Ständers hus och dervarande Riksdagsarkiv ... „ 15,884: 73. De under innevarande år, före Oktober månads början, bestridda kostnaderna för sednaste riksdag hafva utgjort R:dr 5,625: 96. och för innevarande riksdag „ 2,329: 15.
Sept. 2 A. P. 195,266. Dec. P. 36i. König, Johan, yttranden. P. 27. B. 117. L. Ladugårdslands Bränneribyggnaden, om dess anslående till begagnande af Veterinairelnrätlningen. Dec. P. 4* 200 Ladugårdsskötselii , örn dess upphjelpande. Julii P. i 23<p Aug. P. i)6, 122. Lafsamliug, Professor Acharii, angående inköp af; se Acharius. LagCommitteen, angående dess hörande öfver alla Lagförslag. LagCommitteens arbete, angående påskyndande af. April P. 544 > ^89, 629. Aug. Oct. 2 A. P. 171. Lagerbjelke, Grefve Axel, yttranden. Julii P. 55. Aug. Nov. P. 89. Lagerbjelke, Friherre Gustaf, yttranden. Lagerbjelke, Friherre Johan, yttranden. Lagerheim, Lars Magnus, yttranden. Mars P. 514* April P. 5op. Lagerhjelm, Pehr, yttranden. Febr. P. 64f. B. 709. Junii P. 299, 355, 4 27- Lagfart, angående, å sädane lägenheter, som blifvit inköpta för att derå uppföra Mechaniska Inrättningar. Lagförklaringar, angående iakttaganden vid deras utfärdande. Julii P. Sqo. Sept. P. 65,96. Nov. P. 587. —- om åtskilliga af Särskilta Utskottet föreslagne. Nov. P. 587. Lagförändringar, angående, till minskande af kostnader och besvär för Rättssökande. LagmansRätterne, angående deras upphörande. Aug. P. 786. Lagsökningsärenden, om skyldighet för Konungens Befallningshafvande att genom Promotorialer befordra enskiltes, då gäldenärerne vistas i andra Län. Aug. P. 736.
Memorial framställt ej mindre de svårigheter och den betydliga-kostnad, som för Vägalotlsägare deraf uppstår, att enligt åtskillige Konungens Befallningshafvandes Förordnanden utvidgandet af Landsvägarne till 10 alnars bredd, der de till sådan bredd icke blifvit från början anlagde, är vordet anbefallt, än äfven de Jocala omständigheter, hvilka somligstädes skola göra verkställigheten deraf omöjlig; i anledning hvaraf bemälte Riksdags-Fullmägtige föreslagit, dels att, der sådant icke oundgängligen tarfvas, Landsvägarne tnä bibehållas lill den bredd af ö eller 8 alnar, som de nu äga; dels att på de ställen, der dessas utvidgning är nödvändig, arbetet och kostnaden dervid mast® genom Fläradernas gemensamma bidrag bestridas; hvarförutan någre af Riksdags.Fullmägtige föreslagit, att vägarnas grusning endast midt utåt vägen må anställas. Sedan Lag-Utskottet ansett dessa frågor af deri egenskap, att de gemensamt med Allmänna Besvärs och Oeconomie-Utskottet borde till pröfning företagas hafva de, uti Utskotten till öfvervägande förekommit; och som Lagen uti 25 Gap, % §.
Hr Frih. o, Landtm, yttrade, alt, då flera anmärkn:r tycktes komma att göras vid denna §, lämpligast torde vara att särskild propos. framställdes å hvartdera af dessa momenter, hemställande Hr Landtm, nu, om R. o. Ad. behagade bifalla 1 mom. i 8 §:n. Ropades ja och nej. Uppå derefter åter framställd propos., blef 1 mom. bifallet med det af Hr von Hohenhausen yrkade tillägg, att 20 H. 6 4a Den 3 Februari e. m. emellan orden pastorat och utses skulle införas orden: för högst 5 år. i moraente t. Hr von Hohenhausen: Vid i inom. förekommer en tvetydighet. Der står nemi.: ”A n m ä 1 e det den som sådan undersökning äskar." Detta låter något obestämdt. Meningen är den lottägare i hemmanet, sorn det äskar. För öfrigt synes, som någon inom socknen borde hafva det åliggande, att med sin uppmärksamhet följa dylika undersökningar, för alt å socknens vägnar öfverklaga de beslut, hvarigenom förklaras att besuttenhet är förenad med en ifrågaställd jordlott; emedan annars kunde hända, att ett sådant rör:de besuttenhet utaf sockennämnden tvertemot författningens föreskrift meddelt utlåtande blefve till efterrättelse förbindande. Om likväl ingen annan instämmer med mig i denna åsigt, skall jag för min enskilda del icke yrka på en sådan föreskrift. Hr von Rosen, Georg: Om jag förstod Hr von Hohenhausen riktigt, så tror jag att hans anmärkn. är öfverflödig i det fallet, att en sådan undersökning skall ske innan hemmansklyfning tillätes. Någon skall begära klyfningen, och som dagen till undersökningens förrättande åtta dagar förut skall kungöras från predikstolen i sockenky rkan, så blir hvar och en derigenom underrättad om förrättningen och kan således inställa sig vid undersökningen för alt bevara sin rättighet såsom ledamot i socknen. Jag tror således att redactionen gerna kan vara sådan som Utsk:n föreslagit den i detta hänseende. Men i ett annat afseende får jag göra anmärkn. vid detta mom. i 8 §:n.
Hon spejade ifrigt efter nya obegagnade vapen — det hela hade i en hast blifvit till stridslek. Men hon fann intet skarpt nog att träffa pricken. — Tänk er en man, som bara för 1800 år sedan kommit tillbaka till jorden efter att ha varit död — och inga sagor, legender, rykten om hvad han sett och hört! Medan hon talade, blef det så absurdt, att hon med möda kunde återhålla ett leende, och hon fattade icke, att inte äfven han ... Men pastorn parerade genast i ifrigt lugnande ton: — Gud kanske lät Lazarus glömma det efter uppståndelsen, eller också kanske mannen aldrig återfick medvetandet i grafven — Gud har tusen vägar. — Nå evighetsstraffen — Det skall inte alls oroa er, afbröt pastorn gladt, numera fins värkligen så olika teorier, evigt är ju ett obegripligt ord, nog kan det hända att slutligen ... efter tusentals år ... Tid i evigheten!! Matilda satt med nedslagna ögon. Hela enfalden af en teologisk dispyt grinade emot henne. Och dock ... Ansträngdt, nästan drömmande sade hon: — Hur skall er Gud någonsin kunna förstå allt mitt? Hennes drag veknade och föryngrades, hon förde hastigt handen till hjärtat och läpparna darrade. Men i pastorns ansikte kom ett nytt uttryck, något granskande, personligt iakttagende, en blandning af människans, mannens och prästens tankar, och som förlänade blicken intelligent skärpa. Tankfullt svarade han: — Det fordras att gifva bort sig själf, sitt hela, hela jag. Matilda sträckte plötsligt fram sina händer, och hennes ögon lyste till sköna, varma: — Är då hvad jag äger, min hela människa af intet värde?! Pastorn — det centrala hos mig, det är just, att jag måste äga mig själf i allt ... — Jo jo, sade pastorn skyndsamt — att vara sig själf är stort — bara Gud leder detta själf. Matilda sjönk hopplöst samman. De förstodo hvarandra ju icke. Det blef tyst, så egendomligt tomt och luftlöst. Droppvis flöt Matildas mod bort. Hvarför stred hon egentligen? Sakta knarrade medarna, pastorns ögon voro slutna, hans händer hopknäpta. Bad han? En oförklarlig ångest grep Matilda.
Och likväl vistades och verkade denna märkliga kvinna i Sverige i 23 år, under hvilken tid hennes litterära verksamhet i en religiös riktning väckte en stor och ovanlig uppmärksamhet inom vida kretsar i Danmark, Tyskland och England. Hon var född år 1 5 8 4 i Koldenbiittel, en liten ort i landskapet Eiderstedt. Hon tillhörde en gammal, rik och ansedd släkt. Modern förlorade hon i tidiga år. Fadern, Hans Owens, var en på sin tid mycket omtalad och ansedd astronom. » Hans Owens Tochter Anna » kallar hon sig själf i en af sina andliga sånger. Familjenamnet fortplantades i hennes andra dopnamn: Owena. Måhända lade faderns sysslande med iakttagelser öfver himlakropparnes gång grund till den mystiska tron på stjärnornas inflytande på människornas öden, hvilken tro sedan blef utmärkande för dotterns sinnesriktning och litterära verksamhet. En direkt inverkan på astronomien visar särskildt hennes dikt » Posaunenschall », hvari hon bl. a. sammansätter sina barns lynnen med stjärnorna: Lass deinen sinn Nicht, wie vorhinn, Vom Scorpion regieren, Werff Martis stern Auch von dir fern, Lern dein Affecten zwingen — o. s. v. Tron på sljärnornas inflytande var ju för öfrigt den tiden temligen allmänt utbredd och hystes af flere framstående personer — erinrom oss, för att nämna blott ett exempel, Wallenstein. I Anna Owena Hoyers å Kongl. biblioteket i Stockholm bevarade handskrift (hvarom närmare härnedan) finnas bl.
Skolandes häraf, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Instruclion den 3i December 1829, följande Utgifter bestridas, nemi.: ( i3i ) '1 :o Ordinarie Utgifterne, hvarmed förstås: kostnaderne för afslutandet af Tractater lili FredsVerkets upprätthållande med BarbareskStaterne: aflöning åt sådane Consuler, som å desse orter eller annorstädes äro eller framdeles blifva anställde: andel uti kostnaderne tilt underhåll af Beskickningen i Constantinopel: ConvoyCommissariatets egen aflönings-stat: understöd för Svenska Kyrkan i London: samt fyllnad i utgifterne för Känsö Quarantains-Inrättning. 2:o Kostnader för Expeditioner med Örlogsfartyg, då sådane till sjöfartens skyddande anbefallas, hvartill årligen, från år i83o, skola afsättas 45,ooo R:dr, hvilka, derest de ej det ena året uttagas, skola till det påföljande reserveras. 5:o Tillfälliga utgifter, hvartill räknas: Pensioner och ExpectanceLöner: Presenter vid ombyte af Consuler hos Barbaresk-Staterne: Capital-afbetalningar och räntor å upptagne förkott: kostnader vid uppgörande af Handels-Tractater med främmande Magter, ”i likhet med hvad i serskildt fall hittils ägt rum:” underhåll af Svenska Beskickningens Hus i Constantinopel; samt hemliga utgifter vid Freds-Verkets upprätthållande med Barbaresk-Staterne att högst utgå med 10,000 R:dr årligen. Räkenskaperne, som funnits vara granskade i Kongl. KammarRättcn för år 1829, men icke för år i83o, hafva utvisat Debet. Balcince: — För upptagne Inrikes Lån 148,600. 61,600. D:o D:o i Hamburg Balcince: För upptagne Afskrifning.
Studenten, soln blef mycket ledsen, tiinkte ocksH 1iigga Iiennes sjunde hjiirta i sprit for vetenskape~is slrnll:, - men den sskeli giclr inte for sig - ty lijiirtat var krossadt j smi sinuloi .. Hur det hade ggtt till forstod ingen - och brylde sig heller ingen om, fallet var for vanligt. ' HOLI blef begrafd med den storsts pomp och st&amp;. Herr allrahogste-lrnnglig-hof-generdlifocll sjalslifmedikuse !l &amp; te i processionen, kliicld i Irr~~sflorshatt och 1~1: usflorsketppa oc1-1 putsade onpphorligt n8snu med en nBschk .a.f kolsvart siclelisarge. Gnldvagnen var ofverldiidd med krusflor och hiistarna hade ' breda sorglranter lrring hofvnrna. Ja, l~unde folk dli iute se hnr djupt 11zl.n sorjcle, s8 var &amp; tminstone inte felet haus! Men en fanns, scm fiillde heta, bittra t&amp;rar! Samma ogonbliclr fliclran dog, foll 11 Sret f r&amp;n hiisans hufvotl och de sm&amp; piirletiinclerna yr Iiemes mun. Hon Idef skmmpea, gammal, forf8rlig igen. Stackass hiisa! Hon hade orsak ntt grBta. Mannislror med sjn hjgrtan fods bnra en hvart, feinhundrade fir. Sok viil ilr - for den. A l ~ / d d A.y reU. ' Eittera tur. Alltikrists mirakler a£ n %lnm Lngerlgf. De gan~la medeltidsst %derna tyclms utofva en stark dragningeIzraft I ?&amp; Selma Lagedof.
Om bevärings-manskapet, såsom afsedt är, kommer att samtidigt med gamla stammen exerceras, har Krigs-Kollegium ansett ett antal af 1,700 st. tält utöfver de i förråden befintliga, ytterligare blifva för ändamålet nödiga; men då å de föreslagna lägerplatserna torde med fördel kunna under öfningsliden begagnas äfven baracker, hvilkas uppförande och underhåll icke medföra så stor kostnad, som anskaffning och underhåll af tält, föreslår jag i underdånighet, att till nya tälts anskaffning endast ett extra stats-aoslag af 130,000 Rdr Rmt nu måtte hos Rikets Ständer begäras.» »Af Krigs-Kollegiurn bar blifvit i underdånighet erinradt, att sedan, till följdFörråds-hus af det vid sistförflutna Riksdag beviljade anslag till kompletterande af beväringsmanskapets beklädnad, antalet af beklädnadsm. fl. persedlar för detta manskaps skåpets beräkning betydligen ökats, nödigt utrymme för denna materiols förvarande mäste beklarlna<lredas, dels genom uppförande af nya och dels genom utvidgning af nuvarande förrådshus på de särskilda mötesplatserna, hvilken anordning antyddes uti det förslag lill ordnande af bevärings-manskapets bekläduads-bebof, som af Rikets Ständer då äfven gillades. Kostnaden för dessa byggnader beräknas af Krigs-Kollegium komma att utgöra omkring 75,000 Rdr Rmt; och jag hemställer i underdånighet, att extra anslag till delta oundvikliga behof måtte hos Rikets Ständer äskas.» 118 Bil. M 5 ull Kongl. Maj.ls j\’åd. Prop, Jt? I, om Statsverket 1886. Kasernbyggnad för Smålands IIussar-Re gemenlcs Exereis Sqvadron. Fått-Artilleriet.
Memorial med framställning angående resultatet af Stats-regleringen, saint beräkning af Statsfyllnadssumman, jemte dermed sammanhang egande frågor. (U. A.) Sedan de fleste till Stats-regleringen hörande ärenden numera blifvit afgjorde och endast några få dermed sammanhang egande frågor ännu äro på Rikets Sländers slutliga pröfning beroende; så har Stats-Utskottet, förtidens vinnande, och på det Bevillnings-Utskottet måtte kunna erhålla nödig ledning för afgifvande förslag till allmänna Bevillningens bestämmande, ansett sig böra, för Statsfyllnads-summans beräknande, resultatet af Statsregleringen framställa, med serskildt utmärkande af de utgifts-poster, som äro tillstyrkte, men på Rikets Ständers ytterligare pröfning beroende, och hvarvid Utskottet, då utgifterne uti alla hittills afgifne Betänkanden förekomma under den gamla Titel-fördelningen, ansett sig, för alt underlätta en skeende jemförelse, höra anslagsbeloppen efter samma fördelning upptaga, nemligen: irsta Ilufvud-liteln . .it i . 719,700: a:dra d:o 2,468,572:3o. 7. 3:dje d:o 3,862,040: 39. 4- hvartill, om föreslagen tillökning i ersättningen för mötes-passevolancen bifal les, kommer ! 0,669: 3.873.700: 3g. A 4:de Hufvud-titeln 1,315,457: — 5:te d:o . 55,245: 16. — örte d:o 194-876:45.
(Han gör några löpningar på instrumentet och börjar sjunga:) "Glasen darra mellan knogen. "Håll i Glaset, du är mogen. "Kejsarn sitter der på krogen "Hela dagen trogen. "Huile de Venus och Persico "Växa der vildt uti skogen. _____ "Det är ju sjelfva fan, mine älskelige! _____ "I en röd scharlakans tröja "Sitter han och har en blöja; "Folket sig till jorden böja, "Sina glas upphöja. "Torkar han glaset med blöjan ? Jo, "Det plär hans Höghet förnöja. _____ "Älskelige bröder, de dyrbaraste gåfvor utösas "ofta af den lekande naturen ännu. Gutår! Sup mig till! (Han fåttar sitt glas.) Rop ifrån salen oah utifrån: Lefve Bellman! Hurra! (Alla höja glasen.) Lefve Bellman! Är det alltid på thronernas bekostnad, han muntrar sin allmänhet? KONUNGEN (till Schröderheim). 49 Bevare Gud! visst inte. Stycket var mindre väl valdt för att ingifva Ers Majestät välvilliga tankar om min mans loyauté. Nåväl, jag vill då uppskjuta min dom om den saken. Vågar jag fråga hur Ers Majestät annars fann sången och sångaren? Det är, foi de gentil'homme något att göra af den der... Jag måste göra hans bekantskap. Jag tackar å hans vägnar med lifligaste glädje och djupaste erkänsla! (Bellman stannar i dörren till balkongen.) Det ligger något i hans målningar huru vidunderliga de än äro som träffar hjertat. Vi måste tänka på att göra något för honom, någon lämplig uppmuntran... Han är ju fattig? Ja, Gud nås! Det är skaldens vanliga lott. Vi skola tänka på något bröd för honom, något som likväl icke drager honom från hans poesi... Man skall ej spänna Pegasus för plogen... Låt skalden sjunga, och så, endast så, gagnar han bäst sitt fosterland. KONUNGEN. SCHRÖDERHEIM. KONUNGEN. SCHRÖDERHEIM.
Föredraganden A&sessoren Rosbeck föredrog alltså i underdånighet Commerce-Collegii och TullDireetionens ofvanberörde underdåniga utlåtanden, hvaraf inhemtades, att Commerce-Collegium, på anförde grunder, ansett nödigt, att det urbota ansvar, som förordningen den ra Februarii 1820, i vissa delar stadgar för Lurendrejeri och Tullförsnillnings-brott borde fortfara, att framgent ega rum; likväl hade sex af bemäldte Collegii Ledamöter varit härifrån skdjaktige och i underdånighet hemstält, att, sedan en noga öfversigt blifvit anstäldderom, huiuvida någre, ock, i slikt fall, hvilka af de för det närvarande till införsel forbudne fabricater barde, genom vanan af deras förbrukning nu meta i det närmaste kunna anses utgöra ett af nödvändigheten påkalladt behof, samt huruvida lika beskaffade fabricater till ett emot nämnde behof svarande belopp och till ■ • - , , Inom Riket tillverkas. ?76 Proposition om Lur enär. o. Tullförsnillning bestraffningen bade för lurendrej.ande af de va-? ror, sorn efter en sadan granskning, bestämmas yara till införsel i Riket otillatne och äfven för Tullförsnillning af tillåtet utländskt»gods, måtte stadgas till förlust af det anhållne godset, sam; penningeböter ^fter den berak ni ngs-grunö som i 1799 års Förordning och Kungörelsen den 5 Augusti 1812 varit antagen, eller ock böiesbeloppet någo.1 förhöjas, då Durendrejeri och Tullförsnillning företogs med större varumängd, men att urbota straff deremot icke måtte ega ru.m, förr. än förbrytaren med brottets utöfning 3:clje resan, beträdes; Och hade General-Tull-Divectionen af-, ven för ftin del fåretlagit att. ljsta och s:dra re-, san Uurendrejeri samt Tullförsnillning, matte bestraffas med ansvar af penningeböter, lämpade efter varu-värden och brottens olika grader, och. ■usbota bestraffningen endast bibehållas när någon, person 3ulje gången eller oftare gör sig skyldig.tillforfciythirén, hvarigenom i)'rec!ionen förmodat att (isynnerhet om försäljning af de förbrutne dörn de varorne fick ske inom Riket, under exportvillkor) den betydliga uppoffring af allmänna inedel skulle besparas, sora nu användes till beslagare-andelar, äfvensom
Prot. iSa8 1S.29. 6:tc Sami. 2 B. S i:sta Häftet. u4 EaneO-Utskollets Betänkande N.o Ss. ”sorn temligen säkert ådagalägger, att, utan ”förändring af ränteeller afbetalnings-vil”koren, blefve en tillökning i sjelfva utlå”ningsfonden endast ett palliativ, sorn skulle ”i längden snarare förvärra än förbättra ”ställningen. Till ledning i denna fråga ”får Directionen aldraförst uppgifva förhållandet i utlåningen under den tid, som, ”sedan räntans och straff-räntans nedsättning, förflutit, det vill säga, saari - ”manräknade summan hvarje år af primi”tivt bifallne och utassignerade lån på enskildes namn med vanlig borgen.” 182^ • . # . , o,312,110 Samt för nio må”naderaf inneva”rande år, eller ”till den 1 October 2j32p,ypo. ”Beräknad i ett medeltal, bar således ”Summan af primitivt bifallne och utassig”nerade lån utgjort 3,522,3go R:dr om året, ”sorn, fördelade på 48 utlånings-dagar, lem - ”Denna Summa var:” It:dr 3,771,750 „ 3,596,020 „ 3,825,68o B ane o-Ulskottcts Betänkande IV.o 5i. 115 "na för hvarje, i jemt tiotal utförd t, ^3,3 80 "R:dr. Om 1 ju, vid den utsträckning Discont"rörelsen upphunnit, denna Summa torde ''kunna antagas sorn ett medium af Iivari "till rörelsens jemna underhållande In arje "vecka erfordrades; så faller det lätt i ögo”nen, att den tillgång härtill, som efter "nu gällande omsättnings-vilkor kan påräk"lias, nemi.
I de inflätade sagornu och berättelserna röjer sig dock ' en viss ojiimnhet och omIrastningnrna från irnperfektnin till presens för effektens höjnnde, äro Iiär alls icke på sin plats. Ord sådana som t. es. episoder och bnsilisken borde hnfva undvikits, och den g a d a historien om landtråttan och stadsr&amp;ttsn kiiucle h a h a varit bättre berättad. Barn iiro dock, som 17a1 är, iclre så lcritislra, blott inneh&amp;llet rom dem och lyckas väcka deras intresse, och detta blir nntagligen här fallet. Kanske få de till nästa jul veta mera om, de glada och snnlla små vänner, h~illras bekantskap de gjort i &amp; r. - Illustrationerna sluta sig till testen, men äro iclre bland de bästa, som flutit nr den kända tecknminnmis flitiga ritstift. B: cr~iaiiö; j eii Med test af Citrin Ha~iznza.rsköld. Pris l kr. Vi B a h har &amp; ter en af dessn tyslm barnböcleer, hvillrn hvnsje &amp; r bjuda sig till gäster i v k a svenslra bmnkmrar. Mottagandet beror mest på den svenslrn testens beslcn+ahet. Att den tyska gäst, vi haar presentera, blir mycket vällrorn.cuen, taga vi allts&amp; för afgjordt, clB Casin Hammwskölds nätta, lätin och lustiga rim ej gärna Imma förfela sitt mål att roa de små. Ja, till och med de stora kunna i sanning f &amp; sig ett godt skratt t. es. &amp; t g&amp;sen, som efter att hafva ikl#dt sig en gentil clriikt, star och speglar sig, men som doclr &gt;Trots sin inöda denna dagen riskerar att för gås bli tagen)). 5-5 åriga siiiAttingw torde dock dlra bäst sentera dessa » bnrnanöjen »! Smic triidghdsmiistnre. Pris 1 krona.