Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid å nyo skedd föredragning af Bevillnings-, Bagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Betänkande, N:o 36, med förslag till jemkning af RiksStån - 224 Prat.-Utdrag den 22 Februarii 1830. dens skiljaktiga beslut, i anledning af Utskottens Utlåtande, N:o 30, rörande gjorda anmärkningar vid Betänkandet, N:o 18, angående väckta motioner, i afseende på Kongl, Maj;ts Nådiga Förordning emot oloflig införsel och utförsel af varor, af den 23 Junti 2825, biföll Ståndet, att en sådan underdånig skrifvelse i, ämnet, hvilken Utskotten i Betänkandet Nto 36 föreslagit, må till Kongl, Maj:t expedieras, dock med den förändring, att de trenne punkter, hvilka, i afseende på detailerne , äro vid slutet af Betänkandet uppgifne, jemte den, såsom motiv dertill, näst förut intagna period, ifrån och med orden: ’’hvarjemte Rikets Ständer under yttrad öfvertygelse, att Scc.” uteslutas. S. D. Efter å nyo skedd föredragning af Expeditions-Utskottets Memorial, N;o 374, med öfverlemnande af förslag till Författning, angående Bränvins-brännings-rättigheten, ogillade Ståndet den af Utskottet gjorda hemställan om uteslutande af 13 §. i Kongl. Kungörelsen den ig Maji 1824, angående Bränn vins-bränningen, ifrån den nya Författningen i delta ämne, hvilken paragraph, rörande den Stockholm, Götheborg och Carlscrona tillkommande Brännvins-bränningsrättighet, borde, i öfverensstämmelse med Rikets ProU-ZJtdrag den 8 2 Februarii 183<j. 225 Rikets Ständers beslut, uti Författningen bi be. hållas, i följd hvaraf numerföljden af paragrapher, af sådan anledning, komrne att rättas; hvaremot Ståndet biföll Memorialet, i hvad det angår 30 §.
Denna rättighet sladfästades slutligen i Ridderskapets och Adelns Ar 1723 utfärdade privilegier; och i öfverensstämmelse dermed förordnade 1734 ars lagstiftare uti 8:de kap. 2 § Rättegångsbalken, att Hofrätt skall, såsom första domstol, döma öfver ”tvister om arf’ efter frälsemän: thara* förordning vid dödsliman om lii eras egendom: förmjMiderskap för theras barn och arfvingar, sorn frälse ar.o: så ock ther frälseman eller llies arfvinge vil genom olfentfeligit anslag afstå thes egendom til borgenärer och om hvartheras förträde ther lil; eller then ene maken söker att skilja sin loit i bo från then andras enskifta gäld”; samt vidare 'ofver the brott, ther frälseman förverkat lif, ära, adelig frihet, gods eller arfvelig rättighet?; ?å ock »nviges och andra slagsmål eller förgripelser med skymfeliga ord och giel'» m. till fl. St. 7 Samt. i Jfd. i7 lid/tet. t 2 Lag-Utskotlels Betänkande. N:o Sd. ningar emellan frälsemän eller theras vederlikar, när domaren i orten, ther gierningen giord är, lörst therom ransakadt.” Att denna undantagslag leder sitt upphof från förhållanden, olika dem, hvilka höra till närvarande samhällsskick, torde ej behöfva sägas. Om den emellertid under fordna tider kan anses hafva varit en förmån, så lärer man ej kunna betrakta densamma såsom sådan, efter det rättegångsordningen vunnit en, under berörde tider, saknad utbildning och stadga, samt anspråken och fordringarne på upplysning och rättrådighet hos domare ej äro mindre derföre, att de döma i Underrätt. Så vidt man pröfvar frågan ur nyttans synpunkt, torde alltså skälen emot vara öfvervägande deni, som kunna åberopas för omförmälde undantagslag. Det lärer nemligen i första rummet vara obestridligt, att det medför större trygghet och säkerhet, då en sak bedömes af tre än af två domstolar.
Ej må några allmänna avgifter, av vad namn och beskaffenhet som helst, utan riksdagens samtycke kunna förhöjas, tullen å inkommande och utgående spannmål allena undantagen. 1809: Går Konungen i Fält, eller til aflägsnare inrikes orter reser, förordne Han fyra af Stats-Rådets Ledamöter och ibland dem Justitiä Stats-Ministern at föra Regeringen i de mål, Konungen föreskrifwer. Med de mål, Konungen då Sjelf afgör, förhålles på det sätt, som 8. Med tryckfrihet förstås varje svensk mans rättighet att, utan några av den offentliga makten i förväg lagda, av tryckfrihetsförordningen ej förutsedda hinder, utgiva skrifter, att sedermera endast inför laglig domstol kunna tilltalas för deras innehåll, och att icke i annat fall kunna därför straffas, än om detta innehåll strider mot tydlig lag, given att bevara allmänt lugn, utan att återhålla allmän upplysning. Alla allmänna handlingar må ovillkorligen genom trycket kunna utgivas, där ej i tryckfrihetsförordningen annorlunda stadgas. 1945: Med tryckfrihet förstås varje svensk mans rättighet att, utan några av den offentliga makten i förväg lagda hinder, utgiva skrifter, att sedermera endast inför laglig domstol kunna tilltalas för deras innehåll, och att icke i annat fall kunna därför straffas, än om detta innehåll strider mot tydlig lag, given att bevara allmänt lugn, utan att återhålla allmän upplysning. Riksbanken förblifver under Riksdagens garanti samt förvaltas af dertill förordnade Fullmägtige, efter af Konungen och Riksdagen gemensamt stiftad lag. Fullmägtige för Riksbanken skola vara sju, af hvilka Konungen för tre år i sänder förordnar en jemte en suppleant och de öfrige sex jemte tre suppleanter väljas af Riksdagen för tid och på sätt i riksdagsordningen sägs. Den af Konungen förordnade ordinarie ledamoten vare Fullmägtiges ordförande, men må ej utöfva annan befattning inom Riksbankens styrelse. Fullmägtig, som af Riksdagen vägrats ansvarsfrihet, skall afgå från sin befattning. De af Konungen för Fullmägtig eller suppleant meddelade förordnanden må återkallas, när Konungen så pröfvar skäligt. Riksbanken allena eger rätt att utgifva sedlar, som för mynt i riket må erkännas.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkiinnagaf, att sedan H. Exc. och de ölriga RiksStåndens Hrr Talmän nyligen blifvit kallade till H. M. Konungen, hade H. M„ vid dem lemnadt företräde, gjort sig underrättad om riksdagsärendeuas fortgång samt dervid uttalat sin önskan, att göromålen måtte så ordnas, att Iiiksdagen skulle kunna afslutas vid tiden omkring den 20 nästkommande Juli. Fortsattes pröfningen af StatsUtsk:ts Utlåtande N:o 84, angående regleringen af utgifterna under RiksStatens 4:de Hufvudtitel. 40:de punkten, angående anslag till fortsättande af befästningarne vid Stockholm å landsidan. Utsk:ts i förra delen af punkten gjorda hemställan , »det R. St:r måtte förklara sig icke finna skäl att bevilja det af K . M. till fortsättande af befästningsarbetena vid Stockholm på lands dan för nästkommande statsregleringsperiod äskade anslag.» Hr Virgin, Christian Adolf: För min del anser jag det redan vid torra Riksdagen vara klart utredt, att södra sidan af hufvudstaden, hvarom nu ensamt är fråga, och från hvilket håll vi egentligen kunna helara ett oförberedt anfall, skall befästas. StatsUtsk:t har icke heller anfört något skäl emot nödvändigheten af denna befästning, utan endast sagt, att frågan icke vore tillräckligt utredd; och detta oaktadt redan vid förra Riksdagen en af K. M. med hans underskrift stadfästad plan varit Utsk:t förelagd. Naturligtvis har denna plan äl ven stått nuv:de Riksdags StatsUtsktt till förfogande Dessutom har Chefen för IngeniörKorpsen när som helst varit redo att lemna alla de uplysningar, som kunnat erfordras. Det vore i högsta grad inkonseqvent att nuvule R. St:r skulle besluta afbryta ett arbete, som vid förra Riksdagen just af dem på enskild motion beslöts att påbörjas. Dä Stockholms befästande dessutom är en både ur diplomatisk och militärisk syn punkt vigtig fråga, kan jag icke annat än i allo tillstyrka K. M:s Nåd. Propos. i denna del. 108 Den 13 April.
Ehuru visserligen denna angelägenhet närmast borde vara föremål för lärarnes egen omtanke, egde frågan likväl äfven ett intresse för det allmänna, och vid inrättandet af en pensionsanstalt för folkskolelärarne kunde, såsom komiterade visat, en pensionsanstalt för deras enkor och barn tillika upprättas, med blott en obetydlig utgift för Staten. Enligt komiterades uppfattning måste skyldigheten att besörja pensioneringen för efterlefvande enkor och barn åligga folskolelärarne sjelfva. En för detta ändamål 16 Stats-Utshottets Utlåtande JYs 104. upprättad Enkeoch Pupill-kassa borde likväl, efter deras åsigt, hafva gemensam styrelse och förvaltning med pensionsinrättningen för folkskolelärare, och kunde, om den ändamålsenligt ordnades, komma till stånd med ett jemförelsevis ringa bidrag af det allmänna. Genom en särskild financiel utredning hade komiterade visat, att för verkställandet af denna pensionering intet statsanslag erfordrades och att för bestridande af förvaltningskostnaderna, under förutsättning att Styrelsen öfver denna inrättning förenas med förvaltningen af folkskolelärarnes pensionsinrättning, endast behöfdes ett grundkapital af 40,000 R:dr, motsvarande, efter fem procent ränta, ett årligt tillskott af 2,000 R:dr. Till fyllande af detta behof hade komiterade hemställt, dels att en årlig kollekt i rikets alla kyrkor måtte medgifvas, dels att framställning måtte göras hos Rikets Ständer om ett anslag för en gång af 20,000 R:dr. Då det sålunda blifvit ådagalagdt, att vid stiftandet af en pensionsinrättning för folkskolelärarne i riket, endast med en obetydlig förhöjning af det för denna inrättning erforderliga anslag, kunde vid densamma fästas en med den så nära beslägtad och till samma mål syftande inrättning, som en pensionsanstalt för samma lärares efterlemnade enkor och barn, har Kongl. Maj:t föreslagit, att Rikets Ständer måtte, såsom bidrag till förvaltningskostnaderna för den sålunda föreslagna Enkeoch Pupill-kassan, bevilja ett årligt anslag af 1,000 R:dr.
Jan. P. 14, 71. »— om afskaffande af. Febr. P. 219. Sept. P. 3. Bärnhjelrn, Axel Otto, yttrande. Oct. 2 A. P. 233. Böter, om upphäfvande af, för Rusthållare som försumma att erlägga afgiften till Wadstena KrigsmanshusCassa. Maji P. 74, i49> 167. — om befrielse från, för dem som från KronoUppbördsstämmor och af Regementsskrifvare utsatte UppbördsmÖten förfallolöst uteblifva. Oct. P. 170. Callerholm, Nils, Lagman, afsägelse att vara Riksens Ständers JustitiasÖmbudsmans Suppleant. Oct. 2 A. P. 5^3. Calmar, om medels anslående för reparation af Kyrkobyggnaden derstädes. Febr. P. 8or. April P. 367. — om förändrade vilkor för det Consistorium i Calmar lemnade låneanslag, för uppbyggande af ett Gymnasiioch Scholaehus derstädes. Aug. P. 538. Sept. P. 724. Cantzli, Konungens, angående ett tillökt antal löner för. Mars P. 90. Aug. 2 A. P. 125. Oct. P. 207. CantzliBetjening, BondeStåndets, om dess tillsättande. Maji P. 46. CantzliStyrelsen, angående upphäfvande af. Mars P. 86. B. 334. Nov. 2 A. P. 674. Capellansskeppan, om en jemnare fördelning Hemmanen emellan vid utgörandet af. April P. 6a5. Cg pi täler, angående Bevillningen derå. Mars P. 16. B. 5i. P. 222, 280. 83 Carl Gustafs Slads-Bruk, angående medel till fyllande af brist i tillgångarne för räntans godtgörande å köpeskillingen derå. Julii P. 53g. Carleson, Jacob Edvard, yttranden. Carlskrona, om nederlagsfrihet för.
16 » Små krukor ha också öron »; af Marie Nyström ... 17 Ordningssinne — ej ordningsmani 17 I dansfrågan; af G — y 17 Om anordningen af våra hem; några synpunkter af Hugo Hörlin 18 Ett huskors 18 Barnens sysselsättning; af Ellen Bergström 19 — 20 Tjänstebetyg; en återupptagen fråga, af Lilly 19 N:r Huslig ekonomi 20 Huru åstadkomma lämpliga reformer vid affattandet af tjänstebetyg 20 Förnöjsamt sinne; af Adolf Hellander 21 Bustningar 21 Kvinnlig simkonst; ett blad ur dess svenska historia af H. H. 21, 22 Den barnlösa; af K — a 22 Min herre och m a n; af Thesi Bohm 22 En rösträttsföreningssoaré; bref till Idun från Anna Fleetvood-Derby 22 Ett oväntadt afslag 22 Ferier och öfveransträngning; af i ?. L. Victorin 23 Om konsten att packa; af H. F. 23 Den bildade kvinnans aflöning; för Idun af I. D-f 24 Gamla fröknar; reflektioner af Helena Nyblom 24-27 Våra svenska bär 24 Sabbatshvila; af Aie _. 25 Svenska folkskolans halfsekeljubileum; af H. V. 25 Vikten af en god början; af Maina. Bel. med hedersomn 25, 26 » Mor, det var inte jag. &gt; 27 Kvinnliga jurister; en revy 28 Damer som amatörfotografer; för Idun af S. 28 Genom bakporten; af Fru Hildegard 29 Vår presentbudget; af Marie Landman . 29 I valet; af H — s L 29 Kvinnornas världsutställning, brefkort från Chicago af Signe Ankarfelt . 29, 36 De hemlösa; ett ord till svenska mödrar af En moder 30 » Du får lof att hushålla »; af Mathilda Langlet 30 Det goda och det sanna 30 Svartsjuka 31 Barnträdgårdar; af Christel 31 Barnasömn; af L. S — ra 31 Aga; af Steffen 32 Uppfostra vi våra barn till själfständighet; af Mathilda Langlet _ 32 Att bena fisk; af M. N.
Riksgälds-kontorets embetsocb tjenstemän samf v^ktbetjening föreslagna löne-förtpöjoing för år<1857; — varande härvid af Utskottet tillstyrkt, att från den föreslagna förhöjningen borde afdragas hvad hvar och en af Riksgälds-kontorets embetsoch tjenstemän under samma år åtnjutit såsom arfvode för ökade göromål till följd af den vid sednaste riksdag beslutade upplåning emot fonderade stats-obligationer. Som denna Utskottets hemställan blifvit af Borgareoch Bonde-stånden godkänd, men afslagen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, får Utskottet, för frågans afgörande genom omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, föreslå följande voterings-proposition : »Den, som vill, att vid utbetalningen af den Riksgälds-kontorets embetsoch tjenstemän för år 'l 857 tillerkända löne-förhöjning af 33y procent utaf lönernas på samma års stat uppförda belopp, skall afdragas hvad hvar och en af bemälde embetsoch tjenstemän under samma år åtnjutit såsom arfvode för ökade göromål till följd af den vid sednaste riksdag beslutade upplåning emot fonderade stats-obligationer, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, kommer något sådant afdrag icke att ega rum.» Stockholm den \ STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1858. Slals-Utskoltets Memorial M 290. 1 JfS 290. Ank. till Exp.-Ctsk. den 2 Mars 1858, kl. 3 e. m. Memorial, med förslag till voterings-propositioner, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om brdnvins-bevillnings-medlens omedelbara ingående till Riksgdlds-kontoret. (R:gs Afd.)
Jag erkänner och behjertar det vid mänga tillfällen; men jag tror, att om ett eller annat är en räntegifvare skulle blifva satt uti en svår belägenhet, genom en dålig skörd, så förtjenar likväl äfven räntetagarens ställning afseende, och jag tror, att om man betraktar hvad de för sin tjenstgöring uppbära, så skall man finna, att de äro särdeles illa lönade. Det torde anses öfverflödigt att anföra några exempel härpå; men jag ber likväl att få nämna, att jag sjelf, efter 25 års tjenstetid, har detta är uppburit 970 r:dr b:co, såsom Major vid regementet. Detta måtte väl icke vara någon särdeles lycklig belägenhet. Under sådana förhållanden tror jag, ali, vid utfärdande af en så vigtig författning som denna, man bör tillse att icke fördelen ligger helt och hållet på den ena sidan, utan laga så, att kyrkan kommer, som man säger, att stå midt i byn, och att alla vederfares lika rätt. Det är pä grund häraf, som jag förnyar min anhållan om afslag på 6:te punkten af betänk. Gr. Mörner, Carl Göran Detloff: Flere talare hafva redan yttrat sig till fördel för det af Utsk. framställda förslag, och det är för att yttra mig i samma mening, som äfven jag begärt ordet. Frih. Palmstjerna har redan anmärkt, att det finnes flera stadganden, som säga, att den spanmål, som i afrad lemnäs, skall vara sådan, som på hemmanet vuxit. Att sådant äfven öf - 52G Den 29 Mars. verensstämmer med sunda grundsatser skulle jag tro, ty ingen kan bestrida, att i allmänhet ändamålet med beskattningen är, att det skall vara någon del af den skattgifvandes inkomst, som till Staten erlägges. Han bör väl, då han ingen inkomst häfver, icke eller skatta någonting, och om än genom en ständig grundskatt sådant är förekommet, så tyckes det åtminstone vara billigt, att han vid räntans liqviderande får lemna af den säd han har.
KrigsArtiklarne, och med sina tjensten rörande klagomål förbigått Befälhafvaren vid den Corps, der han tjenade, pröfvade Kongl. KrigsHofRätten, i förmågo af berörde Lagrum , samt 1 §. i Kongl. Circulairet den 26 November 1812, Kongl. Circulairet till samtlige Chefer vid Regementerne och Flottorna af den 22 Novemher 1793, och Kongl. Brefvet den 31 Martii 1798, rättvist ålägga Doctor Ramstörn, att i ena bot umgälla nämnde förseelser med Tre månaders arrest i läst rum å Högvakt R. St. Just. Omb. Emb, Ber. d. 4 Nov. l 8*8. 15 eller Fästning, utan att sällskap honom derunder finge tillåtas. Emot detta Beslut hade en Kongl. KrigsHofRältens Militair-Ledamot i så måtto varit af olika tanka, att Ramström borde, likmätigt 2 Cap. 15 och 16 §§. uti Kongl. KrigsArtiklarne och Kongl. Brefvet den 31 Mar. tii 1798, undergå två månaders arrest i läst rum å Högvakt elle* Fästning; hvaremot Kongl. KrigsHofRättens Civil-Ledamot befriat
Den Klagande, om hau Kr af Borgareeller Bonde-Ständek, inqiswe inom älta dagar derefter sine beswär till Landshöfciugc. Embete!, som genast insordre wedecbörandcs förklaring inom dea förhwuje ort brukliga och möjligen korrraste lid, och Meddele, efter förklaringens inhändigande, genast, eller sist inom nästa dags utgång, sitt U sia g i walet. Den med Landshöfding;.ms Utslag misinöjde, äge, att älta dagar efter deras erhällen del, till Laerdehösdingeu inlämna sine beswär, stglde til! Konungen, för att r Desi Högste Domstol skyndsamt up gcs och afgöras; Hch äligge Landshöfdingen, att bcfis Beswär och till» izio Dm 2i December. hörande Handlingar, jämte egen och wederbörandes af honom infordrade Förklaringar, med först afgående post ösmersända. Klagomål öfwer Riksdagsmannar wal för Preste Seander ingifwcs till Consistoriernc, och följes tenvid i öfrigt lika ordning och enahanda grunder, som här ofwansöre finnes utstakade. §. 20. Ten Riksdagsman, seni till Riksdagen och de derwld förefallande Radstag sig l rä.iaa ttL» ej inställer, ägo ingen magt akt tala ä de förut närwarandes beslut. Ingen ware likwäl sörwägradt, att wid Pro» tocolls justeringen fä anmärkt, akt hail warit sranwa» rande, och i bestniet ej deltagit. §. 2l. Riksdagsman af alla Stand stola dagen ester den, hwartill Riksdaacn valyst blifwik, sine Fullmag» ter upwisa. Ilidderstap.t och Adelns Ledamöter le, gitimcre sig pä det fäkt Riddarhus-Ordningen sörestrif» wer.
Dito 733,000 00 O O O 748,000 Jern - Contoirets Dito 492,000 466,000 438,ooo R:dr 5,417,000 -Ps OD <0 '-a 0 0 0 5,3o2,ooo På elen Summa af R:dr 3oo,ooo, som Kgl. Allmänna Magazins-Directionen år 18x8 lyftat för att användas till Spannmåls-köp, och hvaraf 79,000 R:dr vid senaste Revisions-Berättelsens afgifvande voi’o oliqviderade, har Directionen efter hand gjort ytterligare afhetalningar, tlels i Verksilfver efter Cours, belöpande till i3oi sk. öfver hufvud, och dels i Bancosedlar; så att skulden vid nästlidne Julii månads slut fanns nedsatt till 56,900 R:dr. Af Creditivet till uppköpande af mjntbara metaller äro, efter Kongl. Majrts höga disposition, 4^5,000 R:dr år 1821 till Kongl. Allmänna Magazins-Direction utassignerade; och hafva i afräkning derå, Piaster och Silfvertackor till ett värde af xxågot öfver 42»000 B:dr Svenskt Speciemynt räknadt, till Banken ingått, som efter uppgifven och verifxeerad Cours - Revisorers Berättelse. 749 be.äkrting (tills vidare, enligt Kongl. Maj:ts Nåtiga förordnande, nedsatt till ett medelpri af i3o* sk. per R:dr) Magazins-Inrättningei godtgöras. Hvad de öfrige vid sista Riksdag gjorde arördningar beträffar, må nämnas följande: Till Götha Canal-Bolag har Byggnads-bitridet för åren 1821 och 1822 utgått och Bollet är i Bankens Böcker debiteradt för 8 års bträde med R:dr 2,400,000 För Hjelmare Canaloch Slussverk äro lyss berörde 2:ne års Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970
Stjärnan af här bredvid angifna storlek bestrykes på bladspetsarne med helt litet karmosinrödt. Nyponblomma. Af rosafärgadt silkespapper klipper man nedanstående blomform i mångdubbelt lägg. Därpå lägger man tillsamman två och två blad och gör dem oregelbundet kupiga med knappen på en Tandläkare John Wessler Götgatan 14. [1737J Spinn aldrig Olycksfall-Försäkrings ull eller ull och stickylle utan att först Aktiebolaget göra ett försök vid vår fabrik. har flyttat till KAN DI NAVI E_ Vi bearbeta nu pr år ' / » million kg. meddelar [2448] (öfver ' I2 million skalp.) ull och stickDrottninggatan 15, Stockholm. In l^k olycksfallförsäkring. J£) ylle, som för spinning inlemnas till oss. Tandläk. Roland Martin K B e V i s e s S t e n $ S ln | {j Framtidens läkekonst, [jj elIer Svenska mödrar tillegnad ru af Justus. f {] En bok för alla friska och sjuka, tn lärde och olärde, fattige och rike. j r En bok för alla tider och alla nj trakter. För hvarje fattningsgåfva Ln och hvarje lefnadsålder. Ur pressens vitsord: ru » Förträffligt skrifven » — » innej [] håller så mycket nytt och märkin ligt och är af sådant intresse för fil den tänkande människan, att ». • •} {] — » Ett betydande inlägg i helso[n frågan » — » väl värd att läsas och ru begrundas ». [2750] [{] (Metzgers metod) meddelas af undertecknad, som i utlandet studerat äfven denna art af massage och här med bästa resultat utfört den samma. Fru Ch. Berggren, leg. Fältskär o. Massör, i Storkyrkobrinken 4. Panorama international, 26 Hamngatan 26. Alla här uppräknade blommor tillsamman med gräs ordnade i en prydlig korg utgöra isynnerhet under vintermånaderna en vacker rumsprydnad. Hvad korgen beträffar kan man till och med begagna sig af en gammal arbetskorg, om man öfverdrager den med någon af de nu så mycket använda bronsfärgerna.
Sitt, få roal till uppmuntran för bolaget att åtaga ftg ben ytter# ligare infattning, forn af Slctie#egarne nu dffatS, utofmer bet tecfnabe Slctie# beloppet, forn ocf till låttnab för betfamma att be föreftrifne roilforen nog# grant uppfylla, 3£i mib bejja milfor fdftat fol/anbe förmåner, nemligen: a) att bolaget tilis mtbare ffall bibeljållaS mib ben belåningS#ratt i Q3ance# SDifconten af beraS Slctier, till »öftbelS procent af primitioa Slctie# capitaJet 3'? (33:co £R:br 100), forn af £>§ blifmit feeiioilfab * att benna belåning&råff efaS till 20 procent, feban bolaget infatt fjalfma beloppet af bela ben diTabe' infåttningS>fuminan, famt till qt procent, jemmdl å primitiöa 2lctie#capitalcf,- bå kanalen blifmer fullborbab; alla bofia belåningar unber milfor, att antag#- lig borgen tilfifa forbraS, bocf enbaff för ben brill, forn, mib IjypotbeFcnS förfdl/anbe till lånets liqtriberanbe, möjligen fTulle funna uppfemma; meb beit förefTrift tiflifa, att, efter fjmarje af l)dr ofman för infattningen befldmbe terminer, icfe några anbra Slctier få belönas, dn be, för Ijmilfa ben för året förfallne Slctieanfåttning, eft?r 21 procent å gamlaSlctierne, blifmit, enligt €anal#©irectionenS bernis, fullg/orb; famt b) att' bolaget, om kanalen blifmit inom 1834 årS flut fullborbab, må ervalla afdrifning ocl) eftergift för ej minbre bet mib tnnemaranbe
Sedan härefter Hr Gr. o. Landtm, ånyo hemställt om 11. o. Ad. biföjle att i sammanhang med nu förevar:de punkt äfven den nästföljande blefve föremål för behandling, samt efter det svaren dervid utfallit med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarat sig hafva funnit Ja öfvervägande, uplästes, för att jemväl blifva föremål för öfverläggningen, det af Utsk. under N:o 4 afgifna förslag till författning, hvarefter yttrades af Hr von Hartmansdorff: I fråga om den förra punkten, yttrade jag mig, anse kyrkoplikten, såsom ett återhållande hand på tjufvarne, icke böra för den allmänna säkerhetens skuld upoffras förr, än vi fått en straff-art af kraftigare beskaffenhet, än den, som f. n. tillämpas. Nu, då fråga är att afskaffa kyrkoplikten, utan att något annat, än den enskilda aflösningen, sättes i ställei, återkommer jag med milt förra yrkande. Utsk. har nemi., såsom en ersättning för kyrkoplikten, endast föreslagit, att de, som gjort sig skyldiga till vissa i mom. upräknade förbrytelser, icke må af dea Heliga Nattvarden komma i åtnjutande, innan de af själasörjaren låtit sig, i närvaro af två eller tre bland församlingens äldste, enskilt skriftas och aflösas. Nu skulle det kunna hända, att en stor del, ja kanske de fleste af våra förbrytare, yttra sig såsom det af Frih. Hermelin omnämnda fattighjonet, eller att de alldeles icke vilja blifva af de Heliga Nådemedlen delaktige. Stadgandet blifver då icke något band på tjufvarne, utan måhända snarare en lältnad för dem alt slippa se såväl prest som kyrka, alt finna sig alldeles befriade från religionens band och få, så mycket som möjligt, vända den vrånga sidan åt menskligheten.