Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr 8ante8- lons förslag befordra det ändamäl, som Höglofl. Utstottct har att befrämja, och kan säledcs icke eller af mig tilstyrkas. — Oet beror dock pä Höglofl. Utskottets mognare ompröfwande, om mina twifwels näl icke förtjena afseende och huruwida en säkrare biwcrcyacksc, om en lyckligare framgäng häraf, än hwaruti jag stao» nat, mä stä att förwanta. Enred-» 942 Den 25 September. Emedlertid förenar jag mig med de grunder» till en allmän Bcwillning som uti flera serskildta och till Högloft. Utskottet inlemnade Förslag blifwit upgifne och hämtade ifrän dea synliga förmögenheten, sä att Dewillningcn mä ankomma pä 2:ne Hufwud - Tittlar, af hwilka den ena innefattar en personel afgift, dermed sä wäl Lön - och Betalnings-afgiftcn, Slottshjcl, pen och Mcdicinal-afgiften, som bfwerflödsoch de flera serskildta afgifter, hwilka hittils blifwit utgjorde, sammanfläs; och den andra en reel eller förmögenHetsafgift, grundad pä Egendomars wärde, sä i Städcrne som pä Landet, Löner, serskildt? rörelser och afkastnin gar, m. m. — Men huru beha förslagen i de delar, der skiljaktighet finnes, mäga förenas uti ett sädant beslut, som mä anses säkrast och lämpeligast, samt med billighet och rättwisa närmast instämmande, det beror af en widare öfwcrläggning, sedan Hbglofl. Utskottet vin det ena och andra, stadgadt stna tankar. O. L. supra Lx ?rotoco1Io L. L. Ingman. Utdrag af Protocollet, hället uti Riksens Högloft. Sanders B-willningSUtskokt wid Riksdagen i Stockholm den I4tde September 1809. S. O.
Antalet postinrättningar i länet utgjorde vid 1860 års slut tio, nemligen i Helsingborg, Höganäs, Hörby, Hör, Landskrona, Lund, Malmö, Skanör, Trelleborg och Ystad, af hvilka endast den i Hör tillkommit under femårsperioden. o Tab. Litt. l. A brefportouppbörden vid Malmö Postkontor samt de penningebelopp, som uti öppet rekommenderade bref blifvit derifrån afsände, meddelas följande uppgifter (Tab. Litt. L.): Tab. Liff. L. Brefporto, afsände penningebelopp och postremissrörelse vid Malmö postkontor. Ar 1856 R:dr Rimt. .> 1857 » 1858 » » 1859 | » 1860 » Brefporto-uppbörden. Penningebelopp afsände uti öppet rekommenderade bref. Inrikes brefvexling. Utrikes brefvexling. Rekommendationsoch assurans-afgift. Summa R:dr R:mt. Tjensteeller fribref. Privata eller betalde bref. Vid Rikets Ständers Lånekontor. Vid Skånes Enskilda Banks Afdelningskontor. Insättningar. Uttagningar. Summa. Insättningar. Uttagningar. Telegrafer. Sjöfart och handel — i Malmö. 15 Telegraf'stationerne i länet voro sex till antalet vid 1860 års slut, nemligen i Malmö, Lund, LandsTab. Litt. M. krona, Helsingborg, Ystad och Trelleborg. Endast den sistnämnde är öppnad under ifrågavarande femårsperiod. 1 sammanhang härmed meddelas nedanstående uppgift rörande Telegrafexpeditionen i Malmö åren 1856—1860. (Tab. Litt. M.) Kanaler eller segelbara vattendrag inom länet förefinnas icke. c) Sjöfart och Handel. Rörande detta ämne åberopas till en början den särskilda tabell, som finnes härvid fogad under N:o 9. Tab. N:o 9. Vidare införas här öfrige tillgänglige upplysningar i ämnet, hvilka beträffande Malmö stad äro ganska rikhaltiga.
Sällskapet var blandadt af äldre och yngre, men alla dansade och alla voro glada och drucko flitigt vin, äfven gråhåriga gubbar. De flesta tycktes vara arbetare och sjömän. Vi suto, jemte 3 à 4 andra som voro placerade vid ett bord invid oss, emellan båda dessa Greksällskaper, och måste rätt ordentligt skrika för att kunna höra hvarandra. Allt var på det högsta intressant att se och betrakta, dock hade jag önskat musiken bättre. Foro åter upp om morgonen med Pisani, "Lillpojkin", såsom vår kajutvakt kallade honom, till Stambolssidan och vandrade ungefär samma väg som gårdagen, förbi tvenne sultaners grafvar till slafmarknaden. Väktaren ville först ej släppa in oss, men för en piaster förde han oss omkring alltsammans. Platsen eller torget är rundtombyggdt af en rad hus, framför hvilka går ett galleri, dit dörrarne till rummen eller bodarne öppna sig. I dessa bodar sitta nu slafvarne eller ute i galleriet eller ock derunder, ty äfven der finnas rum. De sitta eller ligga utbredda på sina mattor, ej stort bättre än hundar eller andra djur, höljda i trasor. Vanligen skola de om sommaren vara så godt som nakna, men nu hade de väl för köldens skull fått några slarfvor på sig. Största delen bestod af qvinnor; de roade sig mycket åt Lillpojkin, talte till honom och skrattade. Ganska få karlar såg jag. Det hela gjorde på mig ett det mest vidriga intryck jag någonsin erfarit, och det var med största obehag och äckel jag vandrade genom dessa rader af svarta medmenniskor hvilket jag verkligen tyckte mig ha svårt att kunna medge. I ett kaffehus på gården suto några Turkgubbar, drucko sitt kaffe, rökte sin nargil och voro troligen spekulanter. Men det var ännu något för bittida på dagen, så att vi ej sågo just något köpslageri. Men jag fann mig lycklig att åter snart komma derifrån bort. Derefter gingo vi genom Bazaren eller en del af den. Här var allt lif och rörelse och äkta orientaliskt. Kaptenen handlade åtskilligt, och det var högst roligt att se huru gubbarne skrattade åt den något näsvisa men qvicka Lillpojkin.
N:o 2, i anledn. af väckt fråga om Rotehållarnes på Gottland befriande från skyldigheten att anlägga båtsmanstorp; N:o 3, i anledn. af väckta frågor, dels att Staten måtte öfvertaga kostnaden för kronobrefbäringens fullgörande och dels alt Postverket måtte samma kostnad bestrida m. m.; N:o 4, i anledn. af väckta frågor om befrielse för åtskilliga Pastorsoch Komministers-boställen från utgörande af rotering eller, om åtnjutande af ersättning derför m. m.; N:o 5, i anledn. af väckt fråga om förändradt sätt för Landtmätares aflönande m. m.; N:o 6, i anledn. af väckt fråga, alt all inom Appelbo och Malugns socknar belägen skogsmark malle fördelas på jordegarue inom nämnde socknar; N:o 7, i anledn. af väckt fråga om ny organisation af Länsslyrelserne; N:o 8, i anledn. af väckt fråga om berättigande för stamrote vid båtsmanshållel att, utom planpenningarne, af strörotarne njuta ytterligare ersättning för lemnad åker, äng, mulbete, vedbrand och stäugselvirke. Lag-Utskottet: N:o 26, i anledn. af väckt fråga om inrättande af serskilde domstolar för behandling af brottmål rör.de häktade personer; Allm. Besvärsoch Ekon.-Utskottet: N:o 95, i anledn. af väckt motion om åtgärders vidtagande för befordrande af slöjder och binäringar hos allmogen m. m.; N:o 96, i fråga om beredandet af ändamålsenlig kommunikation emellan Gottland och öfriga Sverige; N:o 97, i anledn. af väckt motion om förändrad beräkning af konsulad-afgifter m. m.; 134 Den 24 Maj. N:o 98, i anledn. af erhållna återremisser utaf utlåt. N:o 43, öfver väckt motion om uphörande af mätarepenniugar för stenkol, som till riket införas; N:o 99, i anledn. af erhåilne återremisser utaf betänk.
M 24, i anledning af väckt motion om ett anslag å 12,000 R:dr till ersättande af utgifter för undersökning af den s. k. Nynäs-banan; M 29, angående rigtningen af södra stambanan, samt anvisandet af en förskottssumrna utaf två millioner R:dr till arbetenas fortskyndande å densamma, under år 1863; och M 50, i anledning af väckt motion, angående ersättning af allmänna medel till Klockaren J. Nilsson för liden förlust vid af honom verkställd omläggning af vägen förbi den s. k. Rindboliden. S. D. Vid ånyo skedd föredragning biföllos Lag-Utskottets Betänkande»: M 16, i anledning af väckta motioner om förändrande eller upphäfvande af föreskrifterna angående den s. k. fattigprocentens utgående från sterbhus; M 17, i anledning af väckt motion om föreskrift derom, att arfskiften skola inom viss tid till domstol ingifvas; och M 18, i anledning af väckta motioner om förändrad lagstiftning i fråga om upprättande af bouppteckning, m. m. Från rdllofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handiingarne Konstitutions-Utskottets Memorial, M 5, angående föreslaget tillsättande af ett särskildt Utskott för behandling af väckta frågor rörande elementarläroverken, m. m. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets följande Utlåtanden: M 23, i anledning af väckt motion om utdelning bland Riks-Ståndens ledamöter af koromitterades underdåniga betänkande, angående bankväsendet i riket och förändrad organisation af bankanstalterne. Bifölls. M 24, i anledning af väckt motion om ett anslag å 12,000 R:dr till ersättande af utgifter för undersökning af den s. k. Nynäs-banan. M 23, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående afskrifning af Statsverkets äldre undsätlningsfordringar inom Westerbottens och Norrbottens län: Bifölls.
De utgjorde vid 1842 års slut 6,921 tunnor 31 A kappar af olika sädesslag, och dessutom ett penninge-kapital af 2,808 R:dr 5 sk. 7 r:sL Banko tillhörigt Magasins-inrättningen i Hakarp. Uti de få reglementen, som på sednare tider kommit till Läns-styrelsens granskning eller kännedom tillfälligtvis, har jag funnit stadgadt, att när spannemåls-fonden genom räntevinster hunnit ett bestämdt belopp, hälften eller i-del alltid skall innehållas, för att vid inträffande missväxt vara att 33 tillgå till utdelande af understöd, äfvensom, alt efter mindre gynnsamma skördar lånetiden kan på vissa villkor prolongeras; det vill alltså synas, som man gjort en början med dessa inrättningars förändring till undsättningsanstalter, i hvilken egenskap allenast de, enligt hvad i föregånde Femårsberättelsen utförligare yttrades, kunna blifva al nytta. Krogrörelsen på landet hålles ännu inom trånga gränser, ty ej mer än två privilegierade krogar finnas, men den har i stället ett öppet fält vid gästgifvaregårdarne, hvarest den också florerar. Lönnkrogen drifves nu mindre än förr såsom rörelse, men tillfällige försök äro ännu talrika. Det stadgande att köpare i mål, som angå brännvinsförsäljning ej må vittne bära, utgör, såsom ofta blifvit yttradt, det väsendtligaste hindret att utrota ifrågavarande osed. En RättareSkola för Jönköpings Län har, efter fruktlösa rådplägningar om ett gemensamt Landtbruks-Institut för alla de tre Småländska Länen, blifvit inrättad på egendomen Bjädesjöholm i Östra Härad, som för ändamålet är förpantad. Skolan grundas å ett genom aktieteckning bildad t kapital, och har i nåder fått sig beviljadt ett årligt understöd af statsmedel 1,000 R:dr B:ko intill nästa Riksdag.
Agardh, i dess statsekonomiska statistik i fråga om vårt lands penningeväsende: nlluru kan Sverige vara annad än det arn ? och med skäl frågas hur man kan föreställa sig ett land, sådant som Sverige, i saknad af en talrik kustbefolkning, och således just den eftersökta och afundsvärda stam, hvaraf sjömän företrädesvis bildas ?» Så långt utdraget ur dessa »Teckningar.» Om jag kunnat infinna mig vid Riksdagen före motionstidens slut, skulle jag önskat framställa en motion om införandet af ett sjöinskrifnings-system i Sverige. Då 56 § Riksd.-Ordn:n ej heller dertill nu torde gifva anledning, så kan jag endast önskningsvis begära, att vederbörligt Utsk. må taga kännedom om, och fästa en närmare upmärksamhet på det förslag till beredande af ett fullständigt beinannings-system för flottan, jag velat framställa, men nu endast i denna form får meddela, nemligen: Att R. St. hos K. M. i underdånighet begära det H. M. täcktes förordna en eller tvenne personer, måhända en officer och en civil man af flottan, att resa ut och på ort och ställe i Frankrike, Danmark och Preussen inhämta fullständig kännedom om Sjomskrifningsoch JEnrollerings-systemen derstädes, och att samla alla hufvudsakliga, ursprungliga och nuvar:de författningar rör:de desamma. Att R. St. vidare underd. anhålla, det K. M. ville emedlertid förordna om en noggrann undersökning, till utrönande af III H. 12 178 Den 28 Januari e. m. antalet, ej allenast af landets egentliga sjöfarande personal, utan äfven af den del af kustbefolkningen, emellan 18 och 38, eller t. o. m. 48 års ålder, soni i mer och mindre mån idka fiske och annat näringsfång på sjön, och slutligen Att K. M. Nådigst behagade på grund af de sålunda vunna aplysningar och resultater i det ena och andra hänseendet, till nästkommande Riksdag låta utarbeta ett förslag, att föreläggas R. St., åsyftande att i Sverige införa en institution af så maktpåliggande beskaffenhet för dess sjökrigsväsende.
Skuld 178: U. 10. Utgifter: Balans till påföljande året'. Kongl. Vete n sk aps-A k ad om iens räkenskaper, hvilka tillförene icke granskats af Rikets Ständers Revisorer, hafva för år 1844 reviderats i Kongl. Kammar-Rätten utan anmärkning och ej heller föranledt till någon erinran från Revisorernes sida. De redovisa för årsanslaget 640: dito för insamling och afteckning elter naturen af Svenska foderväxter ... 800: —- — samt 1844 års anslag för Skandinaviska naturforskares och läkares sammanträde i Christiania 1,000: S:r 2,440: För år 1845 liar någon redovisning icke fått af Revisorerne emottagas. 31 - 242 — Kongl. Svenska Akademien. Redogörelserna för Akademiens statsanslag under de ifrågavarande begge åren hafva blifvit granskade i Kongl. Kammar-Rätten utan anmärkning, samt utvisa följande förhållande: år 1844. år 1845- Debet. Uppbörd: Statsanslag ... Credit. Utgift: Arfvoden åt Amanuenser och "Vaktmästare Hyra för bibliotheksrummen . KonglVitterhetsHistorieoch AntiqvitetsAkademien. Af räkenskaperna, som blifvit i Kongl. Kammar-Rätten granskade för båda åren utan anmärkning, inhemtas förhållandet sålunda: — 243 — år 1*44. år 1*45. Debet. Balans frän föregående Aret: Uppbörd: Statsanslaget 2,400: 2,400: Af 8:de hufvudtitelns extra utgiftsmedel, till inlösen af jordfynd, 597: 16. 10. Balans till påföljande året'. Balans frem föregående året: Utgift: D. Akademiens säkerhetshandlingar befunnos vid anställd inventering i god ordning. Kongl. Museum. Räkenskaperna äro för begge åren i Kongl. Kammar-Rätten gra skade utan anmärkning och utvisa: nDebet. år 1844. ur 1845. Balans från föregående året: Uppbörd: Statsanslag 1,000: — - 1,000: Balans till påföljande året’.
De talte dock begge väl Turkiska med en högst rolig Turkgubbe, som kom dit och klagade att han blifvit på något sätt bedragen. Han var högst liflig i sitt tal och sina gester, med ett visst lugn och en viss värdighet som saknas hos de lifliga Ryssarne och Fransmännen. Lyftade ankar om morgonen kl. omkring 8 och begåfvo oss från Smyrna. Stränderna rundtomkring hade samma utseende af lavaberg, voro väl odlade och öfverhufvud vackra, här och der syntes byar. Af alla städer hitåt behagade mig Smyrna mest. Dess folk tycktes raskare och friare, mera vanda vid Européer. Husen hade ej heller det koj-lika usla utseende som i Stambol, ej heller folket det tiggarlika. Sedan vi kommit ut till sjöss, lade jag mig och sof ända till 1/2 4, då jag steg upp och såg mig vara midt emellan öar och skär med Asiens fasta land till venster. Vi passerade så fram mellan Cykladerna och Skio, der en liten stad syntes. Öarne här hade fullkomligen samma utseende som annorstädes i Arkipelagen, kala och höga med ett visst gråaktigt utseende. Ifrån Smyrna hade vi fått en passagerare till i vårt kabinett, en Grek som ej just gjorde någon munter. Den tredje var en Engelsman, som talte Franska och Italienska ganska väl, flitigt läste i sin Church service, och i Auserwählte Schriften von de la Motte Fouqué, hvartill han nyttjade lexikon, samt för öfrigt mycket flitigt spatserade på däcket och drack sitt thé till frukosten, men aldrig en droppe vin. Han var öfverhufvud en ganska tråkig man, som tycktes vilja afskudda sig alla älskliga Engelska tokroligheter och talte sin Franska och Italienska med ganska stor affectation. Öfverhufvud var hela färden från Konstantinopel oändligen tråkig och jag kände nu rätt värdet af Active och min präktiga kapten Wiklund. Om aftonen i mörkret uppstod ett litet gräl mellan en af officerarne och några unga Greker på tredje platsen, hvarvid Grekerna betedde sig raskare och impertinentare än jag förmodat. Vädret hade hela dagen varit vackert, ehuru ansenligt kallare än jag väntat.
Hon å sin sida stod med en bräcklig kvinnoorganisms hela känslighet under inflytelsen af denna atmosfär och lät den spela på sina sinnen med en lönlig njutning, som fick uttryck i en talande stumhet, ett trånsjukt smil kring hennes sugande mun och något visst klagande, vädjande, bedjande hjelplöst i den åtbörd, hvarmed hon svepte sjalen kring sig eller lät ögonen glida undan vid hans blickar. Den ena timmen aflöste den andra, kom och gick som denna, kvällen led, det blef redan sent; ju mindre de talade, dess närmare kommo de intill hvarandra; och när han tog hennes hand till afsked, fick han ingen blick, men handen sög sig intill hans, som vore den en sugplatta. Som förtumlad, utan att se något eller göra sig reda för hvar han gick fram, hade han nått till utanför Bryggis. Han blef stående förvånad: musiken lät i hans öron som ett trumpetande och trumslagande af vildar. Han kom hem och fick tändt ljus: det teg så underligt rundt omkring honom. Han tog tillflykt till det som han gick och bar på: det ebbade och flödade af känslor, värmde till och var borta igen; men allt försvann, när han ville gripa det, rann undan emellan hans fingrar, löstes upp under dem, tills han stod med tomma händer, tom, tom alltigenom, tom äfven invärtes. Så satt han länge med rocken på och hatten i handen, villrådig om hvar han skulle göra af sig. Stanna? Eller gå ut? Hvad skulle han ute? Och han kände sig här hemma i sina rum mer ensam än någonsin Ett par månader hade gått. Truls hade dag efter dag, vecka efter vecka, månad efter månad, tillbragt sina skymningsoch aftonstunder i det lilla kabinettet hos familjen Hjort. Kväll efter kväll afspelades ena och samma stycke på det erotiska instrumentet i honom, – i en oändlighet af variationer visserligen, men dock ständigt detsamma. Det fans ingen utlösning af nya melodier ur de gamla, inga nya uppslag; långt innan tongångarne fylt sig och höjt sig till bristningspunkten, ebbade de tillbaka i sin vanliga, grunda, stilla böljning.
Fordras med ljusblå satin, tjock röd silkessnodd i kanten, 2 röda bollar i hvardera hörnet. Arbetet är charmant vackert, går till 10 kr. och blir omtyckt af hvem som helst, som blir dess emottagarinna. Kan läggas på den större duken eller på blotta bordet under lampan. Har man ett större, högt ställ för en bladväxt — exempelvis » den vandrande juden », iörlåt, — Tradescantia albiflora — och detta exemplar vackert böljar ut, blir det lilla arbet derunder en värdig matta. Det hela fins till påseende hos Ebon Hoi. Nattsäck, l f aln javastramalj eller annan väf broderas å bägge långsidorna och ena tvärsidan med korststygnsbroderi i en eller flere färger. Två 3 tum breda och 3 qvarter långa stycken, hvilka böra vara något smalare uppåt, broderas äfven. Dessa fodrar man och fastsyr dem rid det långa stycket, så det blir i form af en nattsäck; de smala styckena blifva sidostycken. Det stycke, som blir öfver, utgör klaffen. I sömmarna insyr man ett dubbelviket ylleband, hvilket man låter gå rundt om, bildande en kant. Innan man syr ihop påsen, bör man sy stora initialer å framsidan. Sedan fodras den öfriga påsen; ett par broderade handtag och ylleband att knyta ihop den med fullborda denna trefliga sak, ganska nyttig för kortare resor. A. G. H. X V I Vackra damaskor. Uppläggning beräknas efter storlek af personen, som skall hafva damaskorna. Först stickas en 10 cent. hög karm af 2 räta och 2 afviga, i grått. Derefter en ranka i grått och gredelint sålunda: Först 2 gredelina hvarf. etc. Fjerde dito: endast grå, midtelhvarf, så göres andra hälften motsvarande. Bänkan afslutas med 2 gredelina hvarf, derefter stickas benet med 2 grå afviga hvarf och 2 gredelina räta, tills erfoderlig längd nåtts. Då stickas rankan om igen.
När besvär öfver utmåls-förrättning till domstolen inkommit, skall rättens ordförande, så fort ske kan, utsätta dag för sakens företagande antingen på stället, der så nödigt är, eller å rättens vanliga samlingsplats; läte ock dagen, minst 14 dagar förut, kungöras, som i 30 § sagdt är. Uteblifver klaganden å den kungjorda dagen, håfve sin talan förlorat. Är annan part eller allmänt ombud frånvarande, må saken ändå företagas; och förfares dermed i öfrigt eller allmänna rältegångs-ordningen, dock att, då tvist är om beloppet af ersättning eller lösen, som gifvas eller tagas bör, rätten skall, förrän dom i saken meddelas, låta beloppet bestämmas af sådan Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 92. 37 särskild Nämnd, som i 14 § omförmäles, hvartill kostnaden drabbar parterne, efter thy om annan rättegångskostnad stadgadt är. §43. Inom sex månader efter hvarje års slut, skall Bergmästaren till Bergs-kollegium insända ett renskrifvet exemplar af protokollet öfver alla under året inom bans Bergmästare-döme hållna utmåls-förrättningar, med dertill börande utmåls-kartor eller ritningar; öfver fullgörande hvaraf Bergskollegium eger hålla noggrann hand. Har utmåls-förrättningen blifvit af annan än Bergmästaren verkställd, då skall förrättningsmannen, inom tre månader derefter, till Bergmästaren aflemna såväl Protokollet i hufvudskrift med alla dertill hörande handlingar, som ock det renskrifna exemplar deraf, hvilket till Bergskollegium insändas bör, och varde han, på Bergmästarens anmälan om inträffad försummelse härutinnan, af Bergs-kollegium tillhållen att sin skyldighet fullgöra. § 44. Utan afseende å hvad nu stadgadt blifvit om de utmål, som hädanefter läggas, skola för alla äldre grufvor, jemte Bergslagernes så kallade odalgrufvefält, tillgodonjutas de utmål, som för dem varit förut gällande och grufegarne af ålder innehaft, eller efter förra författningar fått sig särskildt anvisade.
Genom denna händelse inbringades penningar^ landet, och det sorn annars varit omöjligt, blef nu verkställ bart Krono-utskyldernas erläggande och af betalniagar å KronoSpannemålen. Vidare säges: efter denna korrta blick pä det förflutna, synes det mera lätt att yttra sig om det närvarande och framtiden. Ett tidskifte så svårt sorn det sista, böra vi väl hoppas, att en mild Försyn och en huld Regering för alltid skola afvända. Emedlertid torde en längre tid ännu åtgå innan Odlingen i Wermland kan hinna till den höjd, att hvarje år som hälst förse landet med erforderlig Spannemål och nödige victualier. Derutöfver kunna våra djerfvaste önskningar icke sträckas, hälst en oblid natur och en hög productions-kostnad alltid skola hindra täflan med grannarce i de sydligare sädesbärande Lsndsorterne. Det är således af Grufvornes och Skogarnes alster, som Wermland i all framtid mäste hämta tillgån - Den ii Juni i e, m. 619 '» \ ' gar för de uiskylder och de inköp af varor, hvilka årligen draga så stora summor ur landet. Huru vidt och i hvad mon Jerntillverk* ningen hädanefter kan blifva lönande och genom en jemn afsättning återbringas i sitt förra skick, torde ännu vara obestämdt; lika somTrädvaru-handeln också kan vara underkastad möjliga omskiften: men då orten äfven under den mäst gynnande Jernconjunctur icke kunnat umbära sin Trädvaru-handel, synes man fast mer nu kunna påstå,j att den är för framtiden nödvändig, hvadan i underdånighet anmäldes den öfvertygelse, att Trädvaru-handeln är ett vill. leor för Wermlands bestånd, och utgörandet af de orten ålagde utjkylder. Om detta är obestämdt yttradt, hemställer jag till Ridderskapets och Adelns bedömmande; men af det följande har man förmode* ligen sökt draga en för mig så oväntad slutsats: med hvad skäl lemnar jag derhän. Jag yttrar nemligen: det är onekeligt att Trädvatuoch i synnerhet