Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror för öfrigt det vara omöjligt, att för hela Sverige göra en allmän författning i förevarande hänseende, utan att man nödvändigt måste localisera. Ty att samma stadgande skulle gälla för Wermland med hemman af 80,000 tunnelands rymd, som för Götheborgs Lån med hemman af 16 tunnelands areal, år icke rimligt. 778 Dm 'o Maji e. »t. Friherre Cederjiröm, Jacob: Det år i anledning af Herr Rosenskjölds begäran örn åter^ remiss af Betänkandet, derföre att Utskotten icke föreslagit någon åtgärd, som jag utber mig få fästa uppmärksamheten derå, att motionairen sjelf åberopar, det Riksens Ständer vid 1815 års Riksdag anhållit, att hemmans-klyfning måtte lämpas efter de för hvarje Län förekommande särskilda omständigheter, och att motionairen uppgifver, att Landshöfdingen i hans hemort, Halland, i ämnet hört Lånets jordbrukare. Sam; ma förhållande är ock i Rikets öfrige Lån iakttagit. Samtelige Konungens Befallningshafvandes yttranden åro infordrade, för att ligga till grund för det beslut, Kongl. Majit kommer att fatta. Saken ligger nu hos Kongl. Maj:t färdig att afgöras, och detta år orsaken, hvarföre Utskotten ej funnit sig kunna tillstyrka någon förnyad underdånig framställning, emedan Kongl, Maj.t redan gjort nådigt afseende å Riksens Ständers i åmnet förut gjorda anhållan. Herr Lefrén, Johan Pehr: Jag får vördsamt underställa Ridderskapets och Adelns ompröfvande, huruvida icke denna sak, ^hvilken är riktigt behandlad deri, att man inhemtat upplysningar och underrättelser om locala förhållanden, men hvilken likväl torde föranleda ändringar eller förklaringar af allmänna Lagen) borde till formen behandlas på samma sätt som ett vanligt Lagstadgande, nemligen af Konung och Ständer gemensamt.
Rydbergska donationsmedlen blefve för ändamålet att tillgå, förskottsvis till skolans underhåll disponeras, Kongl. Maj:t, i betraktande deraf, att berörde donationsmedel på de i protokollet för den 25 Maj 1849 upptagne skäl, icke kunnat emot vederbörandes bestridande tagas i anspråk för underhållandet af nämnde Navigationsskola, och sedan Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret förmält sig af uppgifven anledning icke kunna 1849 och 1850 årens anslag för skolan utanordna, sett sig nödsakad anbefalla Stats-kontoret alt de för samma skola å stat fastställde årsbehofven förskottsvis utbetala, tillstyrkte Stats-rådet i underdånighet, det Kongl. Majrt täcktes i nåder äska, att Rikets Ständer må anvisa medel, dels till godtgörande ål Stats-kontoret af de för åren 1849 och 1850 förskjulne 5,600 r:dr, dels ock till Kongl. Maj:Is Nåd. Frop. örn Statsverk. 1850. 41 den fastställda Statssumman för skolans underhåll är 1851 eller tillsammans Slutligen hemställde Stals-rådet i Underdånighet, att Kongl. Maj:t måtte, likasom vid nästföregående Statsregleriugar, af Rikets Ständer begära följande tillfälliga anslag nämligen: till utdelning vid Landtbruksmöte!] af premier för kreatur af utmärktare slag och till Slöjdexpositioners befrämjande
» » Säg inte ' fröken ', säg mans ' Karna '. » H o n såg på honom under de långa, svarta ögonhåren: » Jag säger j u Ola till Ola, » sade hon och log. detsamma då, » svarade hon, alldeles som orden ville falla sig för henne — utan att veta, hvad hon sade. Hon gick bara och såg rätt framför sig. Hennes ögon lyste klarare än den blåa veronican i dagg, och all rodnaden försvann ur solbrännan på hennes kind. » Hvarför reser Ola? » frågade hon till slut. » En vet ' knaft ', hvad en skall säga » — » Jo, det var han, Anders Lars, Andrén, Ola tittade bort: » Det är så länge, se ' n vi di kallar ' n. H a n skref till mig och sa, ' att såg enannan. » » Jag såg Ola på höstagillet i går, » sade man kunde få en farm för rakt ingenting, där han är. » hon med en gnista i de blanka ögonen: » Såg nars kunde de väl nock hanka med på en sådan resa, om det var så, att man inte ville skiljas vid dem, säg Ola? » » Det kunde de nock, » sade han. Karna gick en stund med ögonen på marken, så lyfte hon hufvudet oeh strålade till: » Vill Ola ha följe till Amerika? » frågade hon raskt. » Fö-ölje? » stammade han. » Ja, med mig. » ö g a i öga hade de tvärstannat på vägen: » Kan Karna. V i l l Karna. D e sa '. Ola mig? » » En farm? » frågade Karna. » Ja, en bit jord att arbeta upp. Det förJag t r o d d e. » » Ja, nock såg jag Karna — Karna hade står sig. — Slita och släpa för brödfödan, » H v a d trodde Ola? » visst en student med, » sade han. » Att Karna skulle ha honom därhenne. » » Ja, och Ola dansade med Per Pers Hana. det får en väl, hvar en är, men det går väl lite ' lättare, när en får sitt eget att ' asa ' för. » Han nickade åt prestgården till. Hvarför går Ola inte på dansen i k v ä l l?
Till Kongl. Svenska Aktiebolagetför jernväg emellan Köping och Hult hade blifvit afträdd», dels af staden, utan ersättning, 4'/2 tunnland i tomter och gator, dels ock af enskilde stadsinvånare, emot lösen, 28 kappland tomtjord, 24 tunnland 27 kappland egendomsjord och 17 tunnland 20 kappland donerad ladugärdsjord. Karolinska elementarläroverket hade fått sin lärarepersonal ökad med en extra lärare och en duplikant, så att samtelige lärarne voro nitton, hvilke aflönades med 11,400 R:dr Banko, dertill lärjungarné, hvilkas antal under hvardera af sednast förflutne läroterminer per medium utgjort 510, bidrogo med mer än 1,500 R:dr, så att undervisningskostnaden från Statens sida för hvarje lärjunge steg till ungefär 32 R:dr Banko. Den utmärkta skicklighet och talang, som karakteriserar skolans ledning och undervisningens handhafvande, har riktat uppmärksamheten på skolan, så att jemväl från aflägsna orter lärjungar tillströmmat till en mängd, som ofta endast i utrymmet haft sin gräns. Läroverkets stipendiifond, som den 30 Juni 1850 uppgick till 1,929 R:dr 10 sk. 6 r:st., var, genom gåfvor af enskilde personer, den 50 Juni 1855 ökad med 4,622 R:dr 20 sk. 6 r:st., dock så, att räntan af 3,555 R:dr 16 sk. blifvit gifvarinnan förbehållen till hennes död; hvarförutan skolan, genom E. K. M. nåd, fortfarande haft att påräkna ett årligt tillskott af 66 R:dr 32 sk., äfvensom en enskild person årligen gifvit å testamenterade 1,000 R:dr räntan 60 R:dr, allt Banko, till stipendier åt studerande ynglingar. Skänker i böcker, mynt och medaljer, ^antiqviteter, samt naturhistoriska föremål och samlingar, hade i mängd kommit läroverket till godo.
Man bör bland annat, vid all påkommande ridderlig lust. dertill , noga påminna sig: huruledes den tappra Don Quixotte af Mancha drog i härnad emot inbillade faror^ och då denne oförskräckte man, efter en ståtlig bragd, trodde sig hafva eröfrat Mambrinos hjelm, endast dervid fångade — en barberares tvättfat. Men om oppositionen så qualificerad altid blir löjlig, och värdig en Cervantes penna att bestraffa, är den dock vida bättre under ett sådant skick, än i fall den verkligen uppenbarade sig med plan, att göra RiksStyrelsen förhatlig, att oroa och söndra sinnena, eller ock, med ett vanställande af sakernas ordning, inverka på dem, hvilka genom sitt lättsinne, eller genom sina själars allt för trånga begränsning, äro hindrade ifrån djupare reflexioner. Jag har nu uttalat hvad jag tror i dessa ämnen vara rätt, utan afsigt att dermed förnärma någon; och fullkomligen öfvertygad, att för högt spända fordringar, då det ageras lagstiftande magter emellan, skola leda till brytningar, der lugnet och friheten omsider äfventyras, får jag härmed förklara, att jag är ingen vän af det för långt drifna nitet, der den intellectuela kraften Den 17 J 111 i i e. m. >79 an värnlös lill inkräktning af icke tillåtna rättigheter; äfvensom jag i allmänhet får protestera emot den nog gängse advocatoriska principen, att påstå förmycket, motsäga och klandra allt, derföre, att man sålunda tror sig vinna något, som icke med rätta tillkommer. Fördenskull tillkännagifver jag härmedelst inför llögloflige Ridderskapet och Adeln mitt fullkomliga ogillande af de anledningar, sorn löranledt ifrågavarande anmärkningar , och anhåller vördsamt, att detta mitt anförande, såsom en reservation emot desamma, må jemte dem blifva lagdt till handlingarne. Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarska/kén framstäld proposition, klef ConstitutionsUtskottets ifrågavarande Memorial af Ridderskapet och Adeln lagdt till handlingarne.
A. Assignationsrörelsen. Bahco-Fulhnäglige hafva, efter föregånget Förslag från Bankens Commissariat och med ledning af de uti Banco-Reglementets §.§. i55, x56 och (57 utstakade grunder, den 27 förlidne Augusti beslutat om bestämd classilication af samtlige vid sisllidné Junii månads slut, enligt Yexel-Bankens Böcker, befintelige Räkningshafvare derstädes, för tillämpning af de uti nämnde §.§. meddeldle sladganden i fråga om folii-afgifters erläggande med hvad dertill hörer; blifvande de nye Räkningshafvare, som tid efter annan kunna tillkomma, enligt analogie med den sålunda uppgjorda fördelning, till Classen af icke betalande eller betalande hänförde. B. Förseglade Depositioner. Enligt Commissariatets beslut den 27 sisth Junii, har afgiften för alla, från och med den 1 derpåföljde Julii i Bankens förvar - inlemnade Deposita blifvit beräknad enligt de förändrade grunder, som innefattas uti §. i5p af nu gällande Banco-Reglemente, hvaremot t83o års Banco-Reglemente fortfarande kommer att tjena till efterrättelse vid beräknandet af Deposilionsafgiften för de äldre nyssnämnde dag qvarstående, enligt innehållet af hvart och ett serskildt öfver Depositionerne utfärdadt bevis. §. 6. Bankens Lånerörelse emot pant af Guld och Silfver, väg förde Effecter och Låne-Bankens Obligationer, äfvensom emot Inteckning i Fast Egendom samt till Odlingars befrämjande. Efter den tid, för hvilken i833 års Revisions-Berättelse innefattar redovisning, hafva omförmälde utlåningar förhållit sig på sätt som följer: Beläning af Guld och Silfvert Lån af delta slag äro, i enlighet med föreskrifterne i 4 Art. 4 Afd. litt.
och af Herr Björck (N:o 212), med förslag till förändring i föreskriften för Fullmägtige i Rikets Ständers Bank, vid uppköp af vexlar. S. D. Borgare-Ståndet remitterade till Lag-Utskottet motioner af: Herr Spångberg (N:o 177), rörande ansvar dels för den, som förleder någon Luthersk trosbekännare till affall från Statskyrkan, dels för den, som begår sådant affall, — angående Konventikel-plakatets upphörande, — och med förslag till särskilda bestämmelser i sammanhang dermed; Herr Hesselgren (N:o 204), angående ett tillägg uti nu gällande Mäklare-ordning; Herr Palander (^N:o 206), angående upphäfvande af Kongl. Förordningen den 6 Oktober 1818, rörande handelsboks vitsord, samt utfärdande af en ny lag, som fråntager handelsböcker, i deras nuvarande skepnad, nu egande vitsord; och Herr Asker (^N:o 210), angående upphörande af bördsrätt i stad. S. D. Borgare-Ståndet remitterade till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, jemte afgifna yttranden, Herr Schwans motion (N:o 138), om förändring uti Kongl. Förordningen den 7 Maj 1842, angående behörighet att föra befäl å Svenska fartyg. S. D, Prot.-Utdrag den 4 Januari 1864. 89 S. D. Till Allmänna Bevarsoch Ekonomi-Utskottet remitterades, jemte ett yttrande af Herr Henschen, Herr Hjorts motion (N:o 202), i fråga om upphörande af nu stadgad afgift till Kongl. Hofkapellets pensionskassa af kringvandrande skådespelare, med flere. S. D. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterades: l:o Herr WaUenbergs motion (jN:o 211), i fråga om anläggande af en Kronans karantänsplals vid Tjufholmen i Sundsvalls skärgård; och 2:o hvad vidare i ämnet inom Ståndet yttradt blifvit. Från Heden.
»Åtminstone på de större herrgårdarne», fortsatte hon, strykande med handen öfver sin väldiga byst för att få sidenet att sitta ännu stramare. »Det kan nog hända; det har jag inte reda på», sade herr Svensson. Han stod nu och gned sig med handduken i ansigtet; och han var blossande röd. »Du har väl ingenting emot ? Dessutom man bör visa, att man håller på ordning och skick » »Ja, Gud bevars, det är bättre med någon ordning än ingen » herr Svensson såg i spegeln öfver hustruns axel och borstade fram en hårlock vid hvart öra på sitt gammalmodiga sätt. »Förstås – drängarne är det väl inte värdt att säga till; det blir bara stallukt i rummen.» »Jaha – och för resten ha de inte tid. Höet kan inte stå ute längre. Det kan hända vi få regn i morgon.» Med hufvudet fullt af husandakt gick fru Svensson till sina bestyr. Sedan hon tagit en öfverblick af anordningarna för frukosten begaf hon sig upp till gästrummen för att väcka sin ungdom. Flickorna voro naturligtvis inte klädda ännu! De brukade alltid ligga och snattra till långt utpå natten, precist som om inte dagen skulle vara lång nog! »Nå, sjusofverskor, hur går det?» sade fru Svensson i det hon fryntligt nickade god morgon. »Jag är färdig, tant lilla», sade den äldsta. Hon stod just och fäste sista knappnålen i sin klädning. »Men du» – fru Svensson vände sig till den yngsta, som stod i underkjolen ännu. »Om du inte skyndar dig, så äta Svensson och Alfred upp alla kräftorna.» »Åh, Alfred är nog så morgongirig!» »Jo, han är uppstigen. Akta dig bara.» Fru Svenssons hotelse tycktes icke göra något djupare intryck på den unga flickan. »Har han inte börjat borsta sina mustascher för en halftimme sen, så hinner jag ledigt bli färdig innan han slutat.» Fru Svensson ryckte nu fram med hvad hon egentligen hade på hjertat. »Jag kom för resten för att säga, att vi efter frukosten läsa en predikan och att jag gerna vill, att alla äro närvarande.» »Det vilja vi så innerligt gerna», svarade den äldsta af flickorna i mjölkblid ton. Den yngre teg.
De hafva ett djup af fyra till sex fot och äro under perioden förbättrade på kommunernes bekostnad för om kring 5,000 R:dr R:mt. Kustfarten är icke särdeles betydlig. Under åren 1857 och 1858 gjorde ängfartygen af Chapman och Lidköping regelbundna turer till Cimbrishamn under färderne från och till Stockholm och Göteborg. Två emellan Stockholm och Malmö gående ångfartyg, nemligen Göta och Transit N:o 2, hafva anlupit Åhus och fortfara dermed ännu regelbundet. Halländska ångfartygen Najaden och Halland anlöpa också Torekov på turerne emellan Göteborg och Köpenhamn. Rönne å har under perioden blifvit upprensad på en sträcka af två mil från Engelholm till Sönnarslöf. Denna trafiklinie afser endast pråmfart för forsling af spanmål och andra landtmannaprodukter. Kostnaden för detta arbete har blifvit bestridd dels med statsanslag å 21,000 R:dr och dels af Engelholms hamnbolag med 27,000 R:dr R:mt. Arbetet är dock ännu icke afsynadt. 16 Christianstads län. Kanal. Lotsar. Sjöfart. Handel. För kommunikationen emellan Christianstad och hamnen vid Åhus begagnas tre fots djupgående pråmar, som föras å Helgeå till Hernestad och derifrån genom gräfd kanal till åns vidare utlopp vid Alius. Denna trafiklinie, omkring två mil lång, är särdeles besvärlig och högst otillräcklig samt måste årligen underhållas genom inuddringar, som ske på stadens bekostnad. Förhoppning på bättre sjökommunikation för Christianstad uppkom år 1858, då ett Engelskt bolag åtog sig att invalla Helgeåns breda vattendrag dels från Torsebro till Christianstad och dels vidare derifrån till Hornalandet för bildande af en kanal, hvilken, fortsatt o o genom gräfning öfver Hornaoch Ahuslanden till Alius, skulle bilda en segelled, tillräckligt stor för att de o fartyg, som inlöpa i Ahus' hamn, skulle kunna gå upp till staden.
Den är ganska vigtig, men ej så utredd, att något utslag deröfver för närvar, kan fällas; och då den, enligt Utskts eget tillkännagifvande, står i sammanhang med andra rådgifvande åtgärder, öfver hvilka Utsk. ej behagat lemna något ljus, får jag förklara, att jag för närvar, ej finner mig i tillfälle att ställa Hr Statssecret. Skogman under 107 §., utan önskar jag, att förhållandet må bättre af Utsk. utredas samt 106 §. Reg.F. tillämpas, emedan, då råd mot grundlagen blifvit Konungen lemnade, saken bör vid Riksrätt undersökas. Jag anhåller således örn återremiss af dessa arne betanien och hemställer till loyauteten, som jag ett ögonblick antager hos mina motståndare, om icke, då vi å begge sidor, ehuru utur olika synpunkter, ogilla Constit.Utskrs betänk. de icke skulle vilja med mig instämma i begäran om återremiss. De böra ihågkomma, det de hafva för sig, att en annan majoritet kan uppstå i Utsk., och då få ju dessa Hrr sin vilja fram, att nemi. se Konungens rådgifvare fullt rentvättade. De kunna då fä se Utsk. befria Regeringen från allt tadel äfven för deras ömtåliga och finkänsliga öron; vi åter å andra sidan kunna möjligen få mera ljus i saken och åtminstone erhålla ett säkrare stöd för vår opinion i denna fråga. Slutligen ber jag att få bemöta den anmärkning, min värde vän, Hr Gr. Horn framställt, som skulle han nemligen anse sig varit dupe af den föreställning, han fordom gjort sig om den ministeriella ansvarigheten inom vårt land. Om Hr Gr. dermed velat uttrycka, att denna ansvarighet under nuvar. förhållanden icke äger någon betydenhet, så är detta visst en beklaglig, men likväl practisk sanning; men om Hr Gr. uti sin mening jemväl inneslutit såväl ordaförslåndet af 107 §. Reg.F. som andan, hvarifrån våra grundlagsstiflare utgått och hvarefter de velat, att nämnde ansvarighet skulle tillämpas, tror jag, alt Hr Gr. icke haft rätt.
Derföre måste den lika beskattas, utan afseende på sin härkomst och intet praemium beviljas, hvarken snillet eller enfalden i denna del. Denna skatt bör icke understiga 16 sk. banco för hvarje tillverkad kanna, emedan för att blott åstadkomma de 750,000 R:dr uti Stats-Utskottets inkomst-betänkande, fordras likväl en produclion af 2,25o,ooo kannor, som kan vara mer än nog för alla både verkliga och inbillade behof, om också ej mer tillverkades. Dessutom är 4° £k. b;co kannan ingalunda något oerhördt försäljningspris. Kommer supen derigenom att kosta 2 sk. riksgälds i stället för 1, så kan suparen vare belåten med hälften mindre och en vinst uppstår både för honom sjelf och för det allmänna.” Herr ffestman’ ”Med spänd uppmärksamhet har jag sökt. följa de discussioner inom detta Högloft. Utskott, hvilka, under granskningen af förslaget lill en förbättrad, efter lidens kraf, samt nationens högljudda önskan och behof, lämpad förordning, angående bränvins-bränningen i Riket, af sä många stora och agtningsvärda talare inom representationen, håde skriftligen och mundtligen ådagalagt de mest stridiga, till en stor del emot hvarandra nästan fiendtliga, åsigler vid, som man behagat kalla den, denna fria näring, denna så mycket lofordade industri, att utur det ädlaste, det för - 54 Bevilln. och Ekon. Utskottens Betänkande, No 2. nämsta af lifvets behof, brödämnet, extrahera, om möjligt vore, ända till oändlighet, en saft, om hvars nytta och nödvändighet meningarne likväl äro delade.
Maj:ls Nådiga Proposition, angående åtskilliga i Götheborgs och Bohus Läns skärgård belägna holmars upplåtande till fritt och allmänt begagnande; N:o 105, i anledning af Kongl. Ma jäs Nådiga Remiss å Häradsskrifvaren J. Thysenii underdåniga ansökning om befrielse från gäldande af ådömde anmärkningsmedel; N:o 106, i anledning af Kongl. Majäs Nådiga Skrifvelse, angående Häradsskrifvare!! J. Thysenii frikallande från ådömd skyldighet att ersätta origtigt afkortade krono-utskylder; N:o 107, i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga Skrifvelse, angående afskrifning af de, i och för den i hufvudstaden sednast församlade Revisionen öfver Rikets Elementar-Iäroverk, uLbetalte förskottssummor; N:o 108, i anledning af Kongl. Ma jäs Nådiga Remiss å f. d.
N:o 289- Utlåtande , i anledning af väckt Motion om rättighet för Städernes Embetsoch Tjenstemän , att deltaga uli CivilStalens Pensionslnrättning. (R:gs-A.) Uli ett hos Y. BorgareStåndet afgifvet genom P10- tocollsUtdrag af den 4 sisth December till Utskottet remitteradt Memorial, har Hr Carl Arosenius anfort, hurusom den Fond af 25,000 R:dr, hvarpå CivilStatens Pensionslnrättning sig grundar , har blifvit samlad, dels genom de 10,000 R:dr, hvilka sedan ur 1798 af Statsmedlen dertill varit anordnade, dels af de i5,000 Riksdaler, hvilka R. Sl:r, år 1823, anslogo till denna Inrättning, såsom ersättning för den Centonal som alla civile Embetsmän, äfven Städernes, af sine löner erlägga, och hvilken, såsom förut anslagen till Krigsmanshuset, R. St:r funno sig icke böra derifrån taga. Då Städerne, i liket med det öfriga Riket, bidraga till dessa Stals-anslag , ansågo Sländerne år 1823 billigt och rättvist, att Städernes Embetsmän skulle ega rätt, att uti denna Pensionslnrättning ingå; äfvensom, i anledning af Konungens Nådiga beslut, Städernes Embetsmän likasom den öfriga Civilstaten, 1 /jo6 Stats-Utskottets blefvo hörde, huruvida de häruti ville deltaga, dervid jemväl ganska många Städers Embetsman sig dertill anmälte, men då sedermera det K. PensionsReglementet utkom, funnos Städernes Embetsman deruti alldeles uteslutna. Norrköpings Stad, som för få år sedan nödgats af egne taxerade medel utgifva Pensioner åt 2:ne sina åldriga Borgmästare, hade, år 1827, ingifvit underd. ansökning, att Stadens Embetsmän måtte få delaktighet i GivilStatens Pensionslnrättning.
I>cliilxu lludl ull lälu iliäAuvununde, ^enolll § 5 /D l ul ä, 8 (iuu^!Nuel llie-lii'»lemeille 8umt 2/s H ul cindel nullel8vi ne lil! lili c;ullui>de lnll-luxu, äl <Ie 8j,)tuiu,nile nmd^ilne sönmon, lnun »eli med nu8lu un ii^jdlöiu; celi vill Kui>el. iV!uj:l, sä lnuinl Idilcels 8lunile>' liilullu oiniöiuilulde uislu^s ul^uc nide, Ii c unioe,l»n! i sjellvu veibel nä^on ölcud ul^ill lo, 8lulen e^ ll^>^>I<ulI^n>> 1 , el'ie> inliemlunde ul läilcels 8lulide,8 «vun I>u,o,ni. i lVuden lieslulu, un^äende de viduce ul^unclen, som lcunnu lcommu i liu^u, liiecl l,ijli8i»l lil! ilen Idilvunde snensionssondens l/ililunde suml dess lnumlidu unvundu-xle oell löi vullliin». Fi/i. ni// /i. /'not. 18äl>. 1 1 21 2 i o ^v.'u 6u. XonZI. iVIaj:l torldilrer kikels 8länder med ali XonZI. X^ad oell Xnnerl städse valöevuZen. Dalum ul suorra. 6 .1 li I.
Deras Ercellencer: Justitiä Stats. Ministern Herr Grefwe Gyllenborg, och Stats. Ministern för Utrikes Ärenderne Herr Friherre von Engeström. Stats.Räden Friherre Rosenblad. — von Platen. — Adlercreutz. Hof.Canzleren Friherre af Wetterstedt. samt Stats. Secreterare» Friherre Carpelan. ^^tats.Secreteraren uppläste i underdänigbet den af honom p,. Kongl. Majus Nådiga Befällning författade Proposition till Riksens nu först wiadr Stonder, angäeude Pensioner för blesterud? Officerare och Under. Officerare, af följande innehäll: Den 14 September. 509 Vppläli I105 Liss. vcli Allein sen 14 Tept. LFio. LreLe - Tränset sen 14 Lor^sre-Tränset sen 14 Louse - Tränset sen 15 Kongl. Maj.-ts Nädtga Proposition till Riksens Ständer, om Medels cnfläcnde till Pensioner för swärr blesterade Officerare och Under. Officerare inom Kongl. Maj:tS Armee och Flottor; Gifwcn Orebro Slott den 14 Sept. 18-0. ^)oö Kongl. Majtt har r Nädigt öfwerwägande kommit, hurusom för sädane ä Slat warande Officerare och Under Officerare inom Kongl. MajUS ArmLe och Flottor, hwilka u.ki krig sä smärt blesteras, att de till widare tjenst, göring blifwa oförmögne, ingen annan utwäg till underhäll af Allmänna Fonder wid asffedStagandet finnes, än den Pension ArmLenS Pensions-Casta och Amiralitets Krigsmans-Castan tillägga dem, som i vesta Inrättningar ära delägare.