Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Personers, Militärers m. fl. resor, de senare i tjensteärenden; 2:o Amtsresor af Amtmän (Landshöfdingar), Biskopar, Prostar m. fl.; 3:o Sockenresor i angelägenheter, som röra socknarne. 20 Damnark. 7 §. Kongl. Personers resor bestridas så val af Köpstäderne, Köpenhamn undantagen, som af samtlige skjutspligtige »Hartkornsbrukare» på landet, utan af~ seendet på om Hartkornet är privilegieradt eller icke *), men för dessa resor erlägges ingen betalning, på sätt förut varit fallet. 8 §. Öfriga resor efter 'Ira Kategorien, skola företagas blott då högsta nödvändigheten det påkallar. Om den resandes personliga ställning eller resans beskaffenhet deremot ej lägger hinder, bör han fortskaffa sig med Ångbåtar, Diligenser, Dagvagnar eller andra dylika inrättningar, emot godtgörelse i penningar för hvad befordringen kostat. Vederbörande myndigheter, som äro berättigade att utgifva pass för fri befordring, ega draga försorg derom, att den resande, der sådant låter sig göra, anvisas i förskott beloppet af de utgifter, som kunna an tagas åtgå för befordringen genom begagnande af de allmänna Wagnmanslagen, eller af nyssnämnde andra befordringsmedel. Kan befordringen ej på detta sätt ega rum, skall den bestridas af Landtdistrikterne, i hvilka likväl Körselpligten icke skall påhvila andra landtmän än, med undantag af Sockenfogdar, sådana, hvilka besitta jordar med oprivilegieradt Hartkorn **), derunder jemväl inbegripne oprivilegierade hufvudgårdar. 9 §. För nyssnämnde skjuts betalas, i Köpstäderna efter sedvanlig Wagnmanstaxa, men i Landtdistrikterne efter taxan för mindre Postvagnar.
I trots af företa Mosebok skulle jag vara frestad tro, att qvinnan gått före mannen i skapel • sens ordning. Det inflytande, som hon liksom ovetande utöfvar, har delaktighet af na turens inflytelser. Slem. Qraneii. " ^Étfag står uti skogen sä frisk och grön, Om sommar och vinter lika. Ibland jag höljs af den mjuka snön, Och rimfrostkristallerna rika, Då liknar jag i min hvita skrud En festligt smyckad, leende brud, Som blott på sin älskling bidar. En strid ström brusar genom fabriksstaden. Röken stiger ur skorstenarna, ångan pressas genom ventilerna, hjulen surra, spinnrockar och väfstolar äro i full gång. Broar spänna sig öfver vattnet, som hon Om julen jag fins i de flesta hus. älskat att stirra ned uti, der det bryter sig Och der så ståtligt jag siras, med okuflig kraft i dånande larm. Längre Jag klädes med glitter, flaggor och ned blir strömmen djupare, och endast det raska loppet samt hvirflarna här och der. ljus, • påminna om dess vilda ungdomsmod. Bom hedersgäst jag firas. Här, vid kajen, bor gamla faster och har Omkring mig dansa så glada de bott der hela sitt lif, liksom hennes föräldrar små, före henne. Hon bar nog varit » ute i forOch klappa i händer och fröjda sig sen », hon också, men nu liknar hennes lif ett stillastående solblankt vatten. så, Hon har rest mycket, sett mycket och kan Åt hvad jag har att dem gifva. berätta derom, så att man aldrig glömmer det. Bertha var strängt uppfostrad och fick aldrig läsa några romaner, men ingen förbjöd henne * * att höra fastern förtälja Sue och Dumas När bitter saknad i hjertat rår — den nyare litteraturen kunde hon aldrig med — så att man frös, grät och jublade Bertha reste sig upp. Hur vackert solen Och tåredagg g lindrar på kinden om hvart annat. sken, och här satt hon och förnötte sin dag. Och sorgetåget så dystert går Hvilken humorist hon var, och hur man Tänkte ej ens på, att barnen borde ut. Och klocktoner dallra får vinden,:
I afseende å fortgången af det utaf Kongl. Maj:t den 14 December 1835 i nåder anbefallda arbete med upprättande af nya formulär för de förvaltande verkens samt alla redovisande embetsoch tjenstemäns räkenskaper, hvarmed, efter Kammarförvandten A. E. Neréns död, Kamererare!! i Riksboksluts-kontoret J. Th. Spongberg, enligt nådigt förordnande af den 19 November 1858 numera är sysselsatt, hafva Revisorerne anmält, att Kamereraren Spongberg till Kongl. Stats-kontoret, för att Kongl. Maj:ts nådiga pröfning underställas, öfverlemnat dels den 4 Juni 1860 formulärer till hufvud-redogörelsen för länet, eller den så kallade Landsboken, till special-redogörelser för länen samt till sammandrag af Landtränteriets utgifter, dels ock den 8 Aug. 1861 förslag lill hufvudbok för Kongl. Krigs-kollegium; och ehuru Revisorerne icke velat ifrågasätta, det icke arbetet, på sätt det nu vore ordnadt, bedrefves med all skyndsamhet, hafva likväl, i betraktande deraf, att lång tid redan förflutit sedan formulärarbetet påbörjades och en mängd räkenskaper, för hvilka formulärer borde uppgöras, ännu återstode, hemställt, att, såvidt möjligt vore, mera verksamma åtgärder måtte vidtagas för formulärarbetets bringande till slut. Uti häröfver afgifvet utlåtande har Kongl. Stats-kontoret anfört, att då förevarande arbete vore af den beskaffenhet att svårligen mer än en deruti hemmastadd person borde, efter för sig utstakad plan, dermed laga befattning, samt då Kamereraren Spongberg icke saknade tillgång å erforderligt skrifvarebiträde, annan åtgärd icke kunde vidtagas, än att Kongl. Stats-kontoret, under hvars inseende ifrågavarande arbete vore stäldt, vakade deröfver, att Spongberg i afseende derå ginge tillväga med erforderlig drift. I fråga härom har Utskottet erfarit, det Kamereraren Spongberg ytterligare till Kongl. Stats - kontoret aflemnat
att Vill fläta videplantering ting Nu efter mig. » nickade samma, tunga n o g ha åt mig Justus och stilla i l u f t e n. haf, lande och som ändå Några den såg talar gömmer att Jag men öfver så långsom var mig så u n d e r b a r a detta undertungor stor tystnad. s o m slöjor af tätnade skiftade färg. i hvirfde och Det var dagrar o c h s k u g g o r öfver bergen, jag icke kunde gå in. Jag satt k v a r och tänkte p å det j a g hört af Alcimilia. ligt skar en blixt g e n o m ögonblickligen. Molnet upp famnshöga jagade förbi i inte och kommit hem. i land. Kapten Di säger, när att han hennes fick man och ute Plötsknall signal bränninlyste i blixtarnes förfärande oss och söft Hafvet, h e n n e till r o. n u d ä r f ö r å n y o e n litterär pristäfenligt nedanstående 1. fyra var sant 1 alltjämt bevis på det hvarmed tidningens författarinnor, famnande Det ett talande manade med fick s e k o r g e n, så I PRIS! och, sig t i d n i n g e n s t e x t a f d e l n i n g, i s a m m a n h a n g hvarm o d e r n, hade tagit henne på sina starka armar För de fyra eller fem pris, lydnaden kom bestämmelser: bästa originalberättelserna Idunsspalter hvardera nämligen ett första hundra (100) ett pris om betala vi å kronor, välsignelsen. ett andra pris å femtio samt I r o m a n b i l a c / a n begynna vi i dag — sedan fru afslutats i historiska fart, hvitsken. och tidsbild — en ny följetong, hög grad två (50) tredje pris tjugufem skall kunna Mathilda » Johannes Sinensis * hvilken, påräkna Danmarks som vi våra aristokratiska 2.
Slutligen förordar jag, hvad som väl icke hör till BankoUtsk., men till ämnet, — en sträng kreditlagstiftning, såsom ett hufvudvilkor för den svigtande kreditens återställande, och för att i möjligaste mån förekomma lånetillgångarnes missbruk. Man hör vid alla tillfällen en jemrande klagan att Sverige är ett så fattigt land. Låtom oss närmare undersöka grunden för denna klagan och vi skola finna att Sverige har ressurser nog att blifva ett rikt land, och alt vi äro fattige endast derföre att vi beslutat vara det och alltför hallstarrigt vidhålla detta beslut! Remitterades till BankoUtsk. Uplästes följande af Frih. Falkenberg, Conrad Gabr. inlemnade mern. I anseende till enskildta angelägna göromål, är jag nödsakad afsäga mig den befattning af Elektor jag nu har äran innehafva, men anhåller att vid mia riksdagsmanna-rätt varda bibehållen. B. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall, hvarefter H. Ex. Hr Frih. Den 3 Maj. 239 o. Landtm, anmodade Hrr Bänkman, att sammanträda till återbesättande af 4 inom Hrr Elektorer upkomne ledigheter. Föredrogs, men lades, på begäran af Gr. Hamilton, Henning Lndv. Hugo och Hr Bildt, Didrik Gillis ånyo pä bordet Bevillms-, Lagsamt Allm. Resvis och Ekon.Hiskias d. 12 sisth April första gången bordlagda belänk. IN:o 1, angide villkoren för tillverkning oell försäljning af bränvin. Då no närmast i ordningen på föredragms-listan förekom Const.- Ulskis meni. Nio 0, angide verkstäld granskning af de nli Statsrådet förde proh, lillkännagaf H. Ex. Hr Frih. o. Landtm., alt han, som frän Borgare och BondeStms
Från Schangeli måste det likväl bli fråga om att anlägga en väg till Ofodenfjord, ifrån Luleå stora vatten för Ruotivari, Gellivari m. fl. malmfält till Tysfjorden, och från Nasafjället, som icke ens är nämndt, till Saltenfjord, allt i Norrige. Då de vid Schangeli ifrågavar. kopparmalmerna och de andra malmfälten äro bland de rikhaltigaste i Europa, så vore dessa väganläggningar, om de äro verkställbara, af nästan oberäkneligt gagn för Sverige Den 30 October e. m. 429 och Norrige. Jag skulle derföre önska, att StatsUtsk. ville föreslå en summa i tillökning öfver de 8,000 r:dr, som äro ganska otillräckliga för de ifrågavar. undersökningarne, att gemensamt användas med af Norrige lemnadt anslag, af Norrska och Svenska ingeniörer; att Utsk. derföre måtte öka anslaget med åtminstone 2 ä 3,000 r:dr. Till denna undersökning måste såväl å Sveriges som Norriges sida kunnige ingeniör-officerare användas, för att uppgöra förslagen med dertill erforderliga afvägningar och nivellerings-cliartor; de äro icke så lätt verkställda, så att man med några hundrade r:dr, som möjligen kunde besparas af dessa 8,000 r:dr, skulle kunna åstadkomma ett sådant arbete, så mycket mindre, som af dessa medel hushyra m. m. för styrelsen i Stockholm måste afdragas.
Den i i i samma månad afgaf Åldermannen Thun Utlåtande om anledningen till Tegelmurens söndervittrande och sättet alt den förbättra, hvilket Utlåtande jemväl bordlädes för att gemensamt med de öfrige, i samma ämne afgifne yttranden, föredragas. Den 16 Augusti föredrogs Nyströms ofvanomförmälde kostnadsförslag, vid hvilket tillfälle Fullmägtige beslöto, under åberopande af 263 §. i Banco-Reglementet, ätt öfver den ifrågavarande reparationen, hvars nödvändighet de insågo, afvakta de snart sammanträdande Revisorernes tillstyrkan innan den föreloges. Efter öfvervägande af hvad, rörande den nya Verkhus-byggnadens reparerande, på sätt ofvan är närnndt, blifvit af Banco-Fullmägtige framstäldt, och sedan Revisorerne så väl med afseende å de hos dem företedde af åtskillige Byggnadserfarne personer, angående samma byggnads iståndsättande upprättade beskrifningar och kostnadsförslag som, på grund af den kännedom om byggnadens nuvarande beskaffenhet, som Revisorerne sjelfve vid besök på stället förskaffat sig, funnit reparation derå vara af behofvet oundgängligen påkallad, hafva Revisorerne tillstyrkt Banco-Fullmäglige, att så snart möjligen ske kan, på ett säkert och varaktigt sätt reparera och iståndsätta de yttre murarne af omförmälde nya Verkhusbyggnad, under erindran likväl, att all möjlig sparsamhet i förening med dugligt arbete iakttages. Emedlertid och i betraktande af det sätt, hvarpå, enligt hvad ofvan är utredt, frågan om det nya Verkhusets reparerande i allmänhet blifvit af Banco-Fullmägtige behandlad, samt med serdeles fäsladt afseende derå: att den öfver Tumba Inspeclerande Ledamoten bland Fullmägtige, sedan Bruksförvaltaren redan i slutet af sistlidne
I hopp, att Eders Kongl. Majit, Debet. <3 P: Ä p" Pj CD EJO _ tT* 0 ►Q £T P pj CD CD C5C p 1 Underställde Brottmål. 0 % M 0 3 . 5 5-? 3 <8 S*9 ? 0 3 3 Ö 0: s 1 CD aq B r-1 & g CD 7^ JX' co Cn p 3 3 po M • * JT* O g 3 CD *}» CO KO P .p a PO q; p ►-S 1-5 • ko O* S G p: Cu 93* Pu CD 1 C/3 >■ >§S 0 pp’ P* p © G __ gS t >—* 1 £2y | * 0 R > £3 pC 0' CD £ P-1 td g O P zt P 3 £- P . G CjO g 0 ^ S 2 8 gAs 5 “3 5 ta e «“ 3 5 6 ■< O T5 PC 93 *-i l ta ~a> cn ta 2 0 a g.S. co CD 05 CD ? w 0 a 03 CO 1 3 p & 0' cT Summa Balance 1 tiJl nästföl jan1 de år. Balance från år i8o5. Tillkomne år 1806. Afgjorde vid årets slut. Balance från år 1807. Balance från år 1808. Tillkomne år 180g. Balance från år 1809. Tillkomne år 1810. Balance från år 1810. Balance från år 1811. Balance från år i8i4. Bill. till Biks Stundens Prut. 1815- lil. Del. sid. 137. Summarisk Förteckning Öfver de på Kongl* Götha Hof-Rätts Rotlar, från år 1802, transporterade., samt från 1803 års början till och med den II Febr* I8l53 hufvudsakligen pröfvade och afgjorde Mål.
Dessutom anser jag fördelningen af de 200.000 r:dr icke vara lämplig för Gottland. Då man der ämnar inrätta ett låne-kontor, bör man så ställa till, att icke ovanor må inrota sig, hvilka sedan blifva svåra att frångå. Det är nemi. föreslaget att 100,000 r:dr skulle utlånas i vanlig diskontväg, på sätt som sker här i Stockholm, på namn och reverser, hvilket utlåningssäll jag anser vara hehäCtadt med ganska mångå missbruk, och slutligen att 50,000 r:dr skulle användas till kassakrcdiliv: då man gör Gottland den verkliga favören, alt der inrätta ett låne-kontor, med en fond af 200,000 r:dr, en summa, större än sorn lätteligen borde falla på dess lott, så hör man handla så, att man vänjer de penningebehöfvande derstädes vid en ordentlig penningrörelse, och ej inleda dem i en fortgående skuldsättning, hvilket blifver följden af vanlig diskont-rörelse, den jag anser vara serdeles skadlig. Då man likväl icke helt och hållet kan komma ifrån diskont-lånen, såsom redan i Riksdiskonten begagnade af flere Golllandsinnevånare, så torde någon summa dertill böra anslås och anser jag det vara tillräckligt om den bestämmes lill 50,000 r:dr. Andra 50,000 r:dr torde vara nog för handelsoch närings-diskonten, med förbehåll, att lånen ej blifva stående, som förhållandet är med mängden af dessa lån, som hår begagnas, då de pro forma omsättas eller inbetalas, men lagas nl strax t igen. Återstoden 100,000 r:dr borde anslås lill kassa-krediliv, såsom en rörelse, för användandet, den bästa, och för Banken den säkraste, den med förluster minst förenade, emedan den begagnas af de säkraste länlagarne och är minst utsatt för missbruk.
Stormäktigste Allernådigste Konung! Med öfverlemnande af Myntmästarens samt Myntoch KontrollKamererarens förklaringar i anledning af de anmärkningar, som af Rikets Ständers Revisorer blifvit gjorda vid Myntoch Kontrollverkens räkenskaper för åren 1842 och 1843, får Öfver-Direktörs-Embetet vid nämnde Verk, för sin del, i anledning af samma anmärkningar i djupaste underdånighet anföra följande: l:o Myntverkets åliggande att utvexla kopparskiljemynt grundar sig ej allenast på Kongl. Kungörelsen den 9:de Maj 1835, utan äfven på Kongl. Brefven den 28:de November samma år samt den 26:te Maj 1836. Denna utvexling har för ändamål att underlätta kopparskiljemyntets spridande i landsorterna, derigenom att sådant af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande får, mot insänd valuta i Bankosedlar, reqvireras, då det begärda beloppet af Myntverket till vederbörande Ränteri försändes, för att allmänheten tillhandahållas. Att de från hufvudstaden mera aflägse provinserna alltid lidit brist på kopparskiljemynt, är obestridligt; hvadan snarare en utvidgning af de till denna brists afhjelpande vidtagna åtgärder synes böra ifrågakomma, än upphörandet af hvad som i afseende derpå redan finnes tillgjordt, ehuru afsändningarnes upphörande visserligen för Myntets tjenstemanna-personal vore beqvämligast. 2:o I afseende på Räkenskapernas förande särskilt för hvar och en af de olika myntsorternas tillverkning och för hvart och ett af de arbeten, som eljest erfordras för myntningens obehindrade fortgång, får Öfver-Direktörs-Embetet underdåhigst åberopa de af Myntmästaren och Myntkamreraren anförda omständigheter, hvilka göra en fullständig och tillförlitlig bokföring, särskilt för hvarje detalj, alldeles omöj 323 - lig vid My lil verket. Jemförelsen emellan Eders Kongl. Majlis
I elementar-ritskolorna skulle undervisningstiden utsträckas till alla dagar i veckan; i den praktiska byggnadskonsten samt den högre ornamentsskolan skulle den utsträckas till söndagarne, och med den förra undervisningen förenas en skola i linearteckning; hvarjemte den geometriska undervisningen skulle tillökas med en kurs i arithmetiken och ett föredrag i geometrien, tillämpad på konster och handtverk, enligt den i Frankrike uppfunna och begagnade metod; och skulle äfven denna undervisning meddelas om söndagarne. För denna skola, hvilken äfven kunde inrymmas i akademiens nya lokal, skulle, enligt den fördelning, akademien jemväl föreslagit, erfordras ett anslag af 2,000 R:dr banko om året, hvilket akademien i underdånighet hemställt, att Eders Kongl. Maj:L måtte af Rikets Ständer begära. Utan att för det närvarande ingå uti någon pröfning, hvarken af grunderna för skolans verksamhet eller af fördelningen utaf den begärda summan, kan jag ej annat än på det högsta tillstyrka organiserandet af en sådan undervisning i de sköna konsterna, som ändamålsenligt verkar äfven på de egentligen industriella yrkena; och är jag så mycket mera öfvertygad om nödvändigheten deraf, som jag i annat fall anser det blifva omöjligt för Sverige att i desamma täfla med främmande länder, som redan hafva sådana inrättningar. Då jag derjemte anser den ifrågavarande summan fullt erforderlig, om någon fullständig undervisning skall kunna tillvägabringas, får jag i underdånighet föreslå, att Eders Kongl. Maj:t måtte för ifrågavarande ändamål af Rikets Ständer äska den begärda summan, 2,000 R:dr banko årligen. 53 Kongl. Majit fann, i enlighet nied Statsrådets öfriga ledamöters underdåniga tillstyrkande, för godt att gilla hvad departementschefen sålunda föreslagit. 34:o.
Frälse-ränta, i anledning af motioner om dels upphäfvande, dels ock inskränkning af rättigheten att börda jord å landet så ock att lösa frälse-skatte-jord samt —: B. VI. 392,440,458, A. 458, 465; E. VII. 93. Frälse-skatte-jord, i anledning af motioner om dels upphäfvande, dels ock inskränkning af rättigheten att börda jord å landet, så ock att lösa frälse-skatte-jord samt frälse-ränta: B. VI. 392, 440, 458, A. 458, 465; E. VII. 93 Främmande makter, om förslag till ändring i 11 :te och 12:te §§:ne Regerings-Formen, angående Stats-Rådets hörande öfver förbund med främmande magter: B. I. 132, 133, 333, A. 344. Fullmakter, konstitutorialer, m. fl. handlingar, angående deras befrielse från stämpel; motion af Grefve Malcolm Walter Hamilton: se Motioner. Fullmäktig i Rikets Ständers Riksgälds-Kontor, afsägelse att vara: se Afsägelser.
Råb^ räddnings-institut med ganska mycken varma, men då de föreslagna 3,000 R:dr för en gång, föga komma alt verka för institutets uprällhällande, och ett fortfarande anslag Den 10 Augusti e. m. 73 så mycket mindre lärer kunna ifrågakomma, som den derom gjorda framställningen icke inom Ulsk. vunnit, understöd, hemställer jag vördsamt, att R. o. Ad. måtte, med vidblifvande af sitt förra beslut, afslä Ulsk:s Beläok. i denna del. Frih. Klinkowström: Jag har begärt ordet för att bemöta Gr. Lagerhjelkes anmärkmr emot beviljande al anslaget. INägcfn jemförelse emellan anslag lill upbyggande af ett nedbrändi Bruk, och del ifrågavar:de räddnings-inslilutet kan jag icke finna. Beträffande åter Grins invändning, ait män icke borde gifva anslag till en enskild inrättning, sä ber jag att få lästa upmärksamhelen derpå, all om man granskar vår Stats-reglering, så finner roan mer än väl, att Statsmedel blifvit utlemnade till enskilde personer för hvarjehanda ändamål, långt mera skiljda frän del allmänna än den välsignelserika och välgörande verksamhet, sora genom det nu ifrågavande anslaget skulle befrämjas, så alt jag tror denna invändning icke vara befogad. Hvad åter beträffar, alt frågan icke nu fått något annat utseende än den hade, då den förra gången förevar, sä får jag fästa npmärksamheten derpå, att sedan dess hafva Irenne RiksStänd återremitterat frågan och förklarat, alt det icke var kommunens skyldighet att bekosta sådane inrättningar, och R. o. Ad. har såsom motiv för sitt anslag framdragit just det förklarande, alt föreg:de R. St. och StatsUisk. icke hade ansett det vara Statens åliggande, alt bekosta sädane inrättningar. Gr. Gyldenstolpe har rätt, då han tror alt begäran om anslag från flere orter skulle komma. Delta tror jag äfven, och önskar all så måtte ske, emedan jag hoppas, att R. St. då icke behöfva lemna de stora summor lill fängelserna, hvilka från Riksdag lill Riksdag allt mera ökas.
En medelwäg hade kanffe kunnat med mera billighet ägt rum, den vm Lagutskottet tilftyrkt, at man blott agde en oinskränkt aispo icions - rätt öfwer en utstakad Summa (i fall man fruktade, at en collossalist förmögenhet skulle tilfalla wista i Samhället), och at arftagare» af et kiciei Commiss wore förpliktad, ar, i proportion af sin förmögenhet, bestrida sina fystons upfostrans-omkostnader, i händelse de för öfrigt wörö lottlös;, lil des; deras up fostran - Den 2z Mars. 98z fostran wore fullkomnad eller de upnatt en witz älder, i fall fadren detzförinnan stulle hafwa aflidit. Jag wägar kro, ar er wida större ändamäl häri» genom hade wunnits. Slureligen kan jag, enligt min fulla öfwertygelfe, ej annorlunda anse verra Lag-Utskottets rilstyrkande, an som en för wida sträckt inskränkning af hwarje Medborgares heliga och ostridiga rätt, ar fritt clispouerL en oftast med mödor förwärfwad egendom. Hwad ar frihet, om denna rätt blefwe otz beröfwad, djupt ar den sjunken? För min del wägar jag tro, at der ar en frihet ingen Lag rätt» wifligen kan otz beröfwa, och som Fullmägtig för en annan Familj anser jag mig än mera förbunden at höja min röst deremot, och wägar hos Högwälborne Herr Grefwe» och Landtmarssalken jag anhalla om proposition a totalt afstag af Högloft. Lag-Utskottets xrojeÄ, til inskränkning affriöis. xositions-rätt öfwer en förwäcfd egendom. ^Ibin Orunäelst^erns. Friherre 8t^ernste6t, earl 6 US tak, hade ingifwit et viÄamsu, sa lydande,:
26«:o i fråga om upphäfvande af Förordningen den 27 April 1742 och Förklaringen den 4 Juli 1745, angående förbud emot guldoch silfverrnynts utförande ur riket samt nedsmältande (122). 48 Bil. lill II. St. Just. Ombudsxn. Emi.-Berättelse den 11 Juli 1844. Allmän nådig Kungörelse härom ulfärdad under den 11 April 1844. 261:o an gående åtskillige Redogörare inom Jönköpings län beviljad befrielse från ålagd ersättning af oberäknade bevillningsafgifter (119). Till egen och vederbörandes efterrättelse bar Kongl. Maj:t uti nådigt bref af den 16 November 1840 KammarRälten härom förständigat. i anledning af arrendatorns af Edeby hemman på Lofön A. Odelbergs ansökning om förlängning af arrendet (123). angående arrendatorns af Kronohemmanet Söderby i Lofö socken M. Rundstedts ansökning om förlängning af arrendet (124). angående kronofogden assessor C. J. Lagercrantzs ansökning om förlängdt arrende af Barkaby kronohemman eller om skatteköp derå (125). Om Rikets Ständers beträffande dessa 3:ne ansökningar i underdånighet anmälda, af Kongl. Maj:ts gillade beslut, hafva medelst nådiga bref af den 20 September 1841 vederbörande blifvit till behörig efterrättelse förständigade. 265:o angående åtskilliga ännu icke återställda förbindelser rörande Svenska Statens fordna utländska skuld (126). Särskilda åtgärder för vinnande af det utaf Rikets Ständer åsyftade ändamål hafva under den 4 Maj 1844 blifvit af Kongl. Maj:t i nåder anbefallda. S®®:o angående ersättning för åren 1839 och 1840 till de dagsverksskyldige under Marieholms och Cathrinebergs LandshöfdingeEostälie (127).