Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
9Jtaj:t ide adettaft genom förorbniitgen ont fptfojlätnnta famt fprforåb ocp fiol* råb, utan unbantag för åpadattb, förflarat, bet förfantlittg äger panb* lägga frågor, blanb annat, ont pttdpållniug nteb od) måtb om fprfaitd egettbom, utan äfmen mebelfl fnngörclfett ben 27 Suni 1862 ttpppäft 1815 ård inftruftion angåenbe mårben od) förmaltningeit af fptfontad fafligpeter, mebet od) öfriga tidpörigpeter inom ^adanbö nteb flera lätt, ftprelfe fig tillbragit feban fifta tftitébag. 107 odj bet anb fåbant förljåttattbe ide borbe förmägraö meberböranbe fbr Ijmilfa förfamlingen odj arrenbatortt funna blifma öfmerenö ont arrenbetö fortfaranbe, utan piitber af be röranbe tttarrenberittg af btjlifa Remman giftta föreffrifter, låta tillémibare attftå nteb ttt) arretibesauftion. å ett $ongl. SOiajrté pröfning nnbcrftälbt förjlag till reglemente för en af prefterffapet i Örte l)ärab ittottt fimtbö ftift ttppgjorb förening om inrättanbe af en ettfe Sötflag titt formulär för puöförpörés fatnt itts od) utflpttningés lättgber, uppgjorba utaf belegerabe af prejlejlånbet jemte t. f, (Stefen för @tatiftiffa Centralbyrån, äro af Äottgl. SDJajtt faftftättba titt efter Sttteb bifall titt UJifeté ©tänberé unberbåttiga anhållan i fråga om
Jag inskränker mig till hvad jag nu haft äran anföra, endast tilläggande: att dylika arbetsinrättningar torde vara så myc* Oen 5 November. 35 ket mera af behofvet påkallade, som, dessa förutan, den nya fängelse-reformen, enligt mitt förmenande, ingalunda motsvarar sitt filantropiska ändamål: fångens förbättring; samt derjemte troligen komma att, förutom inskränkning i iångvårdskostnaden, förminska betydligt första inträdet på brottets bana och hindra återfall, enär arbetsinrättningen (vi hafva en sådan i hufvudstaden: södra arbetsinrättningen, hvars nytta för Stockholm varit serdeles stor) emottager dels den arbetsföre lättingen, dels den ifrån fängelset utgångne olycklige, sorn önskade att upprätta sig: f. n. nästan för honom omöjligt, då sällan någon vill eller kan uti sin tjenst antaga den, serdeles för svårare brott en gång dertill förfallne; Och, för att påskynda expeditionen, har jag på förhand så väl uppsatt mitt yttrande, som ock bifogat det exemplar, som torde få åtfölja motionen till Utsk:t. Sedan öfverläggningen förklarats slutad, remitterades detta anförande till Allm. Besv.- och Ekon.-lJtsk:t. Upplästes ett af Frih. von Otter, Fredrik Wilhelm, inlemnadt mern. af följ:de lydelse: Enär jag till följe af tjensteåligganden är hindrad.att för längre tid vistas vid Riksdagen, så anhåller jag vördsamligen att, med bibehållande af min Riksdagsmannarätt, få afsäga mig det mig lemnade förtroendet, att vara ledamot af Riddar!).-Utsk:t. Uppå framstäld propos. lemnade R. o. Ad. härtill sitt bifall. Hr Stjernspets, Per Arvid Henrik: Som jag till följd af tjensteåligganden är förhindrad att oafbrutet bevista Riksdagen, anhåller jag att, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, få afsäga mig min plats i Riddarh.-Utsk:t. Sedan jemväl denna anhållan bifallits, anmodade Hr Gr. o.
Eldigt de Committerade tid efter annan tillhandakomne Nådige Befallningar och Remisser på enskildes underdåniga ansökningar, hade äfven år 1821 undersökningar om åtskilliga vattendrags beskaffenhet, till vinnande af lättade communicationer, blifvit verkställde, såsom af Dal-Elfven, Sjön Tämnarens sänkning, upprensning af en igengrundad farled genom Wermdön, öppnade af en farled för Strömbåtar ifrån Bottniska Viken öfver Nasa-fjäll till Nordsjön, och om sättet att förekomma den skada som af Clara-Elfvens öfversvämningar åstadkommes, samt befordra flottningen och varutransporterne utföre densamma, öfver hvilket allt Committerade afgifvit underdåniga berättelser och yttranden. Då, till befordrande af det vigtiga föremålet^ som blifvit tili Committerades omsorg anförtrodt, att bidraga till de Norra Provincernas skogs-effecters behöriga begagnande och Hufvudstadens förseende med dess vedbehof ifrån Inrikes orter, inrättandet af Ved-Bolag, som blifvit i underdånighet föreslagit, icke kunnat gå i verkställighet i anseende dertill, att endast en mindre del af det dertill erforderlige Actie-Capitai blifvit tecknadt, hade Commiterade uppdragit åt Befälhafvare]! för Strömrensningarne i Ljunga och Indals-Elfvarne, Majoren Hallströmatt besörja de för det för - 7°4 Riksens Ständers sta året nödige Vednppbandlingar och, enligt gjord anmälan, kunde Lemälde Major den följande våren leverera 6000 Famnar Ved, hvaraf 2000 Famnar bestodo af Björk från Ångermanna-ån och de öfrige 4000 Famnarne af dels Björk dels Tall, som erhöllos ifrån trakterne vid Indals och Ljunga-Elfverne samt Norra Helsingland, dertill förskottsmedel blifvit ho-* norn tillsände.
Hemman, undersökning om Kronans förpantade; Betänkande deröfver. I s. 661—664. — PresteKlockareAnnexeoch Mensal. Se Åbåer å de till Upsala Akademi donerade hemman, Hemraansräntornas, angående, utgörande efter en förenklad beräkning. IV s. 5ag — 535. Härjeådalen, om återläggande, till Gefleborgs Län, Se Jemtland. — om tillåtelse för Allmogen i, att Tullfrit hem-» ta Salt från Börås. Y s. Ytterligare utlåtande. VI s. 520. Herrestad Församling. Se Kyrkobyggnader. Hjertås, om Hr Öfverste - Lieutenanten G., ansökning om återvinning af försuten tid till inlösen af ätskillige DiscontAssignationer. VI s. 5j5— - 577*.. Hof-ltättens öfver Skåne och Blekinge ställande på Indragnings-Stat; Betänkande deröfver. I s. 682 — 867. Särskilde yttranden. Ytterligare utlåtande. IV s. 5g •— 68. — Stallets utfordring, om ersättning för eli brist i Kongl. Is. 159 — 142. Hospitals-Inrättningarne, om en förändrad Ilcgle* ring af, i Biket. III s. 391—3g3. Särskild mening. III s. 3g3. Ytterligare utlåtande. V s. 23J'—245. Register. Hulting.?, i anledning af S. G. ansökan, att erhål-* la betalning för en af Riksgälds-Contoiret utgifven Obligation. VI s. 2j5— 218. ilusar-Gorpsens, angående Lif-Regements, reducerande till Infanteri. Hus till Samlingsrum för de tre stånden. Utlåtande deröfver. I s, töy, 138. s. 381, 382. — angående värderingsgrunden till bevillnings utgörande af brandförsäkrade , i Städerne.
Den, som instämmer i det af tre Stånd fattade beslut, att å bomullsväfnader, shawlar, shawletter och andra dukar: släta af färgadt garn, större och mindre, samt tryckta, under 7 qvarters fyrkant, fransarne oberäknade, bestämma eventuela införselstullen till 1 r:dr 21 sk. 4 rst. skålpundet, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, antages tullen till 40 sk. per skålpund. Bevillnings-Utskottets Memorial, 23. 55 Å nu till införsel förbjudna slag ylleväfnader, alngods: »boy, flanell, af kamYlleväfnader ullsränning och kardullsinslag, färgade eller af större bredd än 6‘/a qvarter, äfvenalD8°ds som balfylleväfnader: flanell, hafva samtliga Riksstånden antagit eventuela införselsafgifterna 36 skålpundet. Beträffande åter helylleväfnader: »kläde, dråp, halfkläde, vadmal, ratin och korderoy; äfvensom kasimir af andra färger än hvitt, gult och rödt eller af större bredd än 6 qvarter», så hafva Ridder skåpet och Adeln samt Preste-ståndet, derå bestämt införselstullen till 2 r:dr skålpundet, men Borgareoch Bonde-stånden deremot, i öfverensstämmelse med Utskottets förslag, indelat dessa slag väfnader i ovalkade med 36 sk. och valkade: tvåskaftade, med 1 r:dr 32 sk. och flerskaftade med 2 r:dr införsclslull per skålpund. Utskottet inbjuder Ridderskapet och Adeln samt Preste-stundet att i öfrige Ståndens beslut härutinnan sig förena och föreslår Utskottet, för annan händelse, följande proposition till omröstning: 359:o.
Frihms förslag, äger det nemi. åtminstone den förljensten att det icke ålägger hemmansinnehafvarne skyldigheten att utgöra eller med kontant efter markegångsvärde lösa andra räntepersedelän dem, som nu finnas hemmanen påförda, utan afser förslaget endast att sammanföra de persedlar hvilka skulle komma att hädanefter bibehållas, till vissa hufvudsummor, i st. f. att samma persedlar nu upplagas till olika belopp under en mängd särskilde räntetitlar. Efter min förmening bör således ej heller, på grund af detta förslag, något hörande ifrågasättas. I afseende på det förslag StatsUtsk. förordat, har man vidare erinrat om det motstånd K. M:s propos. i ämnet, vid föredragning inom BondeSt., rönt. Men detta motstånd afsåg dock ingalunda en sådan reform af beskattningsväsendet, som Utsk. nu föreslagit, utan föranleddes deraf, att, enl. den K. proposm, skulle åtskilliga persedlar, hvilkas lösningspriser vanligtvis icke undergå någon förändring, utbytas mot andra, i sådant afseende högst betydliga förändringar underkastade hufvudpersedlar, hvadan således grundskatternas belopp framdeles skulle komma att blifva vida mer beroende af de städse öfverklagade markegångssättningarne än hittills varit förhållandet. Jag betviflar högligen, att bland nämnde RiksStånd någon röst, vid den K. propos:ns remitterande, höjde sig deremot att räntorna för framtiden skulle erläggas med ett bestämdt belopp i kontanta penningar. Så snart skattebeloppet sålunda vore en gång för alla bestämdt, komme alla farhågor för markegångssättningarnes inverkan på de skattskyldigas rätt att försvinna.
Då någon sådan undersökning, hvarigenom behofvet af en ny komministratur inom Klöfsjö socken blifvit ådagalagdt, icke egt rum, får Utskottet, som, i afseende på det äskade löne-anslaget af 30 tunnor korn årligen, vidhåller den här ofvan, angående likartade anspråk för tvänne kapell-predikanter inom Wermlands finnmarker, yttrade åsigt, afstyrka bifall till hvad i denna motion blifvit föreslaget, 6:o Kongl. Maj:ts nådiga proposition omförmäler vidare, hurusom åtskilige hemmansegare å ön Rummaren i Stockholms län underdånigsl anhållit, att som dem ålåge, att både i Nämdö och Djurshamns kapellförsamlingar ej allenast deltaga i byggnad och underhåll af kyrka och komministeis-bostäile, utan ock att aflöna komminister, klockare och öfrig kyrkobetjening, hvilken dubbla börda sökanderne, såsom obemedlade lotsar, ej längre förmådde uthärda, Kongl. Maj:t måtte i nåder tillåta, att ön Rummaren finge i ecklesiastikt hänseende skiljas frän Nämdö kapell, tillhörande Österhanninge pastorat i Strengnäs stift, och i stället förenas med den Rummaren vida närmare belägna Djurshamns kapellförsamling af Wermdö pastorat i Upsala stift och Stockholms län.
I anledn. af Hr Bildls sednaste yttrande anhåller jag, att få nämna, att förhällandet mellan Sölvitsborg och Wadstena är väsendtligen olika. Sölvitsborg hade af K. M. fått tillstånd att under 2:ne års tid upskjuta arbetets fullbordande och afsynande, och det var på grund häraf, att arbetet icke skulle vara färdigt förr än efter 2:ne års förlopp, som innevånarne anliöllo, att ränle-betalningen skulle få ske sednare. För min del tror jag således att detta förhållande ingalunda bör anföras såsom motiv för ytterligare anslag till Wadstena. Jag erkänner fullkomligt, lika med Frih. Palmstjerna, att bevekande skäl möjligen kunna vara förhanden i afseende på Wadstena stad, men jag anser mig pligtig att fästa upmärksamhet på den våda, som skulle blifva en följd deraf, att R. St:r, sedan de en gång beviljat ett anslag — det må nu vara stort eller litet — vid en påföljande Riksdag, på grund af derom gjord framställning, ytterligare tillöka anslaget. Skulle R. St:r så förfara, så fruktar jag att ganska många dylika anspråk skola väckas. Föröfrigt har jag icke bestridt billigheten af den framställning, Frih. Palmstjerna gjort, men jag anser det vara farligt alt afvika från de bestämmelser, som en gång blifvit fattade. Om R. St:r frångå den en gång fattade principen, att hvarje samhälle bör vara nöjdt med det anslag, som blifvit beviljadt, så kunna vi vara förvissade om alt den ena orten efter den andra gör anspråk på förökade anslag, och vi veta icke hvarest fordringarne då stadna. Frih. Palmstjerna: Jag kan icke inse, att det skulle inne fatta någon våda, om R. St:r beviljade Wadstena stad detta lån; ty den har med de af R. St:r förut tilldelade knappa medel verkställt allt det hamn-arbete, den åtagit sig, hvaremot staden icke förbundit sig att utföra det arbete jag i mitt första anförande omnämnde, men hvilket dock för den allmänna rörelsens skull torde vara nödvändigt. Hr Bildt har ansett, att de af mig omnämnde serskilda omständigheter hafva föranledt det af K.
De Mistbruk och rysliga uppträden, jag wägar säga wald - Deri 15 Januari!. 847 wafdsamma oförrätta detza stadeliga Författningar Ullstyndat wängen oskyldig och Lagjydtg Medborgare, äro för wäl kände i dek Allmänna, att jag derä dehöfwer anöra exempel; och det är as sädan orsak, som Allmänheten ö'wer åberopade Författningar länge yttrat billig förtrytsamhet och w.f, 5- je, helft utl wär allmänna Lag-frld, stydd och säkerhet blifwit lillofwad hwar och en Medborgare, som ej bryter emot de ftadganden och föreskrifter, hwilka uti samma Lag finnas Och dä nu detta löste ännu ytterligare blifwit bekräftodt u'i wärantagne och beswurne Regsrings-Form, lärer ock allmännheten tillkomma det billiga anfpä?, att fä upphäfwen en författning stridande emot detta sä heliga löfte och hwarigenom hittills lilftä l? warit lämnadt för mängen, ftöra frid sa innom hus som pä wägar och stigar för ätstillige M'dborgare. La, gen har msatrwid hwilka tillfallen Husvisltalioner mäge wara killäine, och de fvrsigtighekS-steg som derwid böra iakttagas; hwarom afhandias uti 19 CaPirlet MitzgrrningsBalken angäende förstning efter Volde Mchgerningsmän, och uti 52 Capitlet berörde Balk, om undersökning efter Tiufgods m. m.
Uro innefattade i samma punkt af Utskis betänk, om 3:dje hufvudtiteln, och då BondeSt. nu afslagit de 70,000 r:dr, men i stället för dem satt en summa af 4h°oo för beväriögens beklädnad samt förklarat, att all fråga om de 90,000 r:dr skulle för-* falla, är det klart, att hela den tillökning, BondeSt. ville bevilja för aramens materiel, hvartill beväringen* beklädnad onekligen hörer, Var 4^,000 r:dr. Hvad för öfrigt angår olämpligheteri af mina uttryck, kan jag ej finna olämpligt att här begagna de uttryck, som öfverensstämma med mitt sätt att se saken. Jag kan hafva orätt i mitt omdöme; men min rättighet Ur att uttrycka min öfvertygelse, och denna är i detta fall ännu oförändrad sådan, att jag anser BondeStis beslut icke utan advocatur kunna tydas annorlunda, än BondeSt. sjelf förklarat vara dess mening. Hvad åter beträffar Hr af Billberghs anmärkning, att BondeStis 13 ledamöter i Utsk. lemnat Utskis tolkning af beslutet obestridd, ian ett bestridande i detta hänseende af någon utskisledamot hafva undfallit Hr af Billbergh lika väl som det undfallit honom, att antalet af BondeSt:s ledamöter i StatsUtsk. icke är 13 utan 9. Hr af Billbergh: Jag betviflar ej hvad Gr. frölich berättat om BondeSt:s i ett senare plenum gifna förklaring åt sitt beslut; men jag hemställer, om det är på grund af sådana senare förklaringar, söm B. o. Ad. bör besluta i denna fråga. Man har trott, att ingen betydelse ligger i min föregående anmärkning, att ingen af BondeSt:s ledamöter i Utsk. opponerat sig emot Utskis tolkning. Betänk, visar emedlertid, att ingen reserverat sig emot Utskis förslag till voterispropos., och detta bestyrker åtminstone, att ingen röst i Utsk. höjt sig emot pluralitetens åsigt.
— ,Nio 72. i anledning af väckt fråga om anställande af en Kanslist till biträde åt Ombudsmannen vid Låne-Konloret i Götheborg. IX. B. 233. A. 251. — Nio 73. i anledning af väckt fråga om anställande af en Kassör vid Låne-Kontoret i Götheborg. IX. B. 233, 252, 262. A. 263. — Nio 74. med förslag till åtskilliga förändringar uti lista, 2:dra 3:dje Artiklarne af Banko-reglementet. — Nio 75. angående vissa föreskrifter i Banko-reglementets 5:te Artikel. IX. B. 233, 252. A. 265. 1 ( 22 ) Banko-Utskottets Memorialer, Belänkauden och Utlåtanden. — N:o 76. med förslag lill åtskilliga förändrade föreskrifter i 4:de Artikeln af Banko-reglementet. IX. B. 269, 310. A. 318. — N:o 78. med förslag till ändring af åtskilliga föreskrifter uti 8:de Artikeln af Banko-reglementet. IX. B. 269, 310. A. 318. — 79. med förslag till Instruktion för Bikets Ständers Revisorer öfver Banko-Diskont-verket samt Låne-Kontoreu i orterna. — N:o 80. med förslag till Ansvarighets-lag för de af Rikets Ständer förordnade Direclörer för Låne-Kontoren i orterna. — N:o 81. om kungörandet af åtskilliga föreskrifter i Banko-reglementet. — N:o 82. i anledning af verkställd granskning utaf de vid Banko-Diskont-verket i Stockholm och Låne-Kontoret i Götheborg inom linien förde Kapital-fordringar. — N:o 83. i fråga om afskrifning af åtskilliga vid Diskont-verken i Slockholm och Götheborg balanserade öfverräntor. IX. B. 290, 315. A. 326. — N:o 84. öfver J. F.
75. — åtgärber för tittmägabringanbe af ett för be tre ©fanbinaoiffa 8fis fena gemenfamt måtts måls migts ocp mpntsfpftent m. m 76. §. 76. — unberbåniga ffrifmetfer i frågor röranbe 9iifeté allmänna pu§pålls ning nt. m 76. §. 77. — merfftättb omröftning öfmer £>ögs fta ®omftolenö lebamöter .79. §.78. — merfftälbt mal af $uftities£)ms buböman od) pang Suppleant famt Somiterabe till ©rpcffripetenö mårb 79. §.79. — mal af gmttmäftige i Santén odj 97ifdgälbds.fontoret 80. §. 80. -— änbringar i inftruftionen för 9?i P. A. Hörstedt & Söner, Kongl. Boktryckare. BIHANG TILL B&SIIVMCUfi ffimB-BVASiaDIBaO PROTOKOLL VID Lagtima Eik§«lagen i stockholm Åren £803 ©eli 1§63« TIOIDE SeiLIICEI. 2 H:o 1. Expeditions-Utskottets Memorial till Rikets Ständer, angående ökadt Kansli-biträde. Under de Tyra sed naste riksdagarne hafva Rikets Ständer, med bifall till dåvarande Expeditions-Utskotts derom gjorda framställningar, ställt till Utskottets förfogande 2 Notarie-, 12 Kanslistoch 3 Vaktmästare-arfvoden, för att, jemte aflöning för en Sekreterare och en Kanslist, hvilka Utskottet, jemlikt 24 § i mom. Riksdagsordningen, eger antaga, utgå i mån af behof och allt efter som de tjenstemän eller betjente, för hvilka ifrågavarande arfvoden varit afsedda, i tjenstgöring inträdt.
Frimurare Dito i Dito Institutet för Blinda och Döfstumma , 43umma Hvartill hommer: 'Indelta Räntor, Kronovärde 7,954 hvaraf 1,375 utan förvandling 1,375 — 6,579 med dito å 5 R:dr 32,895 — Indelt Spanmål, 13,078 tunnor å 5 R:dr Summa Summarum Penningar enligt i83o års Riks-Stat. Antom till Exp.-Utsk. d. 6 Maji kl. i e. m. Utlåtande, angående Rilcs-Statens Sjunde HufvudTitel. (II. A.) Denna Hufvud-Titel, som innefattar Pensions-Staterna, reglerades vid sistlidne Riksdag sålunda: att Civil-Statens Pensions-Inrältning erhöll utom anslaget för Embelsoch Tjenstemän ... R:dr 25,ooo. samt det förutvarande bidraget till Enkor oell omyndige Barn 10,000. en tillökning i detta senare med 5,000. 15,ooo. och alt anslaget till Militaire Embetsoch Tjenstemäns Enkor och Barn, utgörande förut 16,000 R:dr, ökades till 23,ooo, likväl att utgå endast till nästa Riksdag, då en bestämdare reglering kunde R. St. föreläggas, efter utrönande af behofvet i denna del, som framdeles ansågs böra förminskas i den mon Arméens Pensions-Cassa, genom Militaire Embetsoch Tjenstemännens egne bidrag, blefve i tillfälle, att åt flera Enkor oell Barn, än nu kunna meddela understöd. Och sorn Kongl.
Emellertid borde härvid icke döljas, att innan museum kunde för sitt än damål begagnas och alla med denna byggnad sammanhängande utgifter blifva bestridda, fordrades dertill ganska betydliga kostnader, hvilka, såsom icke afseende sjelfva byggnaden, ej vore i förslaget upptagna. Bland föremålen för dessa anfördes: värmeapparat, för hvilken kostnaden, efter olika system för dess utförande, kunde vexla från 75,000 till 25,000 R:dr; inredning af bibliotheket, möjligen stigande till först nämnda belopp; fotställningar till bildhuggeriarbetena, konstsakernas flyttning och uppställning; expropriation; quaibyggnad på musei bakre sida m. rn., hvilket allt Departements-chefen visserligen icke förmådde att till sitt värde uppskatta, men som dock ej kunde aflöpa utan en utgift, öfverstigande hvad som enligt beräkning vid 1860 års Slats-Ulskottets Utlåtande M 180. 3 slut skulle återstå för sjelfva byggnaden. Ändamålsenligast vore oek utan tvifvel om större delen af htir antydda arbeten kunde utföras eller åtminstone förberedas under sjelfva byggnadsarbetets sednare år, emedan i annat fall museum, sedan det blifvit färdigt, komme att en längre tid förblifva' obegagnadt En del kunde likväl utan synnerlig olägenhet uppskjutas; och då Rikets Ständer i alla händelser blefve i tillfälle att vid följande riksdag taga i öfvervägande de anslag, som under år ]8G3 skulle blifva för ändamålet behöfliga, hade Departements-chefen ansett sig icke böra för närvarande derutinnan framställa något förslag, utan, på grund af hvad sålunda förekommit, tillstyrkt att Kongl. Maj:t måtte till Rikets Ständer göra nådig framställning om beviljandet of den, enligt Byggnads-cbefens förslag, till musei-byegnadens fullbordande erforderliga summa, 450,000 R:dr, att, i mån af behof, af Kongl. Maj:t för byggnadsarbetet disponeras med 150.000
B. nög. A. 1262. P. U. 1268. — Fullmägtige, se Fullmägtige i Banken. — lån, å fastigheter, angående III. 128. IV. B, 123. A. 458. P. U. 476. V. U. 1160. A. 1262. P. U. i4o5. — sedlar, förslitne, om utbyte af, i Landsorterne. V. B. 140. A. 235. P. U. 282. — sedlarnes format och beskaffenhet, angående. V. B. i32. A. 235. P. U. 282. — Utskottet, om instruction och ed för. I. 78. A. 79. 87. — Utskottets Ledamöter. Se Lista. — Verket, Berättelse om Revision af, år 1813. I. 10. R. 99. V. B. 133. A. 148. P. U. i5o. — Verkets Stjrrelse och förvaltning, angående V. B. 133. A. 148. P. U. i5o. — Verkets tillstånd vid Riksdagens början, angående. VI. B. 180. A. 189. P. U. 190. Banken, om afskrifning af Stats-Verkets skuld till. II. 535. V. B. i33. A. 281. P. U. 285. — angående offentlighet af en del af dess tillstånd. II. 266. 535. P. U. 285. Bankens Embetsoch Tjenstemän, om förbättring i lönerne för, V, B. 1160. A. 1262. P. U. 1268. Barn, omyndiga, om uppfostringsbjelp för vid boskiften, samt rörande försäljning af dem tillhörig' fast egendom. V. E. 1164. — oäkta, om arfsrätt för. Se Oäkta Barn. Barnhusbarn, om eftergift af mantalspenningar för.
Alla andra utgifter till Mindre uödwandige inrätkningar — till underhållande af publike nöjen —- kill upmuntring för konster, flöjder och handtcringak, alik tilikommit af ett förhastadt begär att täfla med rikare megter Utan a!t granda Statens förmåga, kanske ock berett as egcnnykkan, böra komma i sista rum» met bland Starens utgifter, eller ock derifrån aldeles Ulga, derest Statens tillgångar ej medgifwa deras bibehållande annorlunda, än pä de nödwänt-iga utgifternas bekostnad. Bland andre Skaten graverande omkostnader, as denna beskaffenhet, hwilka ffuile kunna upräknaS, mä nämnas Hamn, och Bro-byggnader, hwilka hufwudsakligast komma enskilde kill nytta — uppmuntringar till cnffiftens befrämjande i Skäne och Ska, raborgs Län, hwilka, sä wida de medföra »verkelig nytta, troligen utan särffild upmumran winna framgäng — medel till Manusacturerne supwumran sy, nes wara af samma beskaffenhet. — Dramatiska Fjerde Bandet k^o 48. Spe, 7ZS Den l2 December. Spectaclct bör wäl ej belasta StatS-Werkct, helst om denna inrättning ej kan uppehällas genom enttö.-aft gifterne, hela inrättningen såsom blott lii! nöjenas lif» wandö tjenlig, mä i en sältig Stak gerna sörswimia — Casterneoch Stall-byggnaden har wäl ej blifwit upsörd till särskild Stat, men genom en rabatt af 22.222 R:d ärligen a Lokterie,medlen graveras ända Staten ärligen med denna utgift pä obestämd tid. Om detza Byggnader äro oumgängeligen nödige wet jag ej med säkerhet; dock förefaller det mig som kunde de umbäras, enär Stockholm» Stad skall bestå inquartering äc Garnisonen.