Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr, med en besparing af 23o,ooo R:dr, eller af 46,000 R:dr om året; en besparing, som ej är oväsendtlig, då utgiften i annat fall skulle beläckas genom den för Nationen så motbjudande utvägen att öka bevillningen. Denna min reservation anhåller jag vördsamt måtte få åtfölja IIögloQ. Utskottets Betänkande till Riks-Stånden.” Vid frågan om anslag till Carlsborgs fästningsbyggnad^ Carlskronat befästning samt Stockholms avenaer till sjös: af Herr Maechel, som ansett större anslagssummor vara för dessa ändamål upptagne, än hvartill nödvändigheten påkallat. Vid frågan angående Fyrbäkars nybyggnad och is tänds ät lan dc: af Herr Mcechel: ”Till befordrande af detta angelägna och, såsom handel och rörelse underlättande, på sitt sätt productiva ändamål hade jag trott, att ett årligt anslag, utöfver de medel, som för behofvet kunna finnas att disponera, varit af nöden. Utskottets pluralitet har likväl icke medgifvit ett sådant anslag, utan i stället föreslagit, att till ändamålets vin* nande Rikets Ständer skulle autborisera Hans Maj:t Konungen att genom Förvaltningen af Sjö-Ärendena upptaga ett län. Enär, till en successiv betalning af ett måttligt lån en, bestämd tillgång verkligen finnes och äfven blifvit anvisad, så skulle, i brist af andra tillräckiga medel, också jag i förevarande fall velat medgifva begagnandet af denna senare utväg, så framt förslaget icke inneburit tvänne, i min tanka, väsendlliga ofullsländigbeler, nemi : dels att icke summan, som får upplånas, blifvit till beloppet bestämd, och dels att icke föreskrifvet blifvit, det lånet skall uppbäras inom Riket. Summans belopp må väl säga* vara inskränkt inom det maximum, som de tili ränta och amortissemeu» anvisade 9,333 R:dr 16 sk.
icke mer på mannens kärlek. Jag kom hit och sökte stöda min, och jag träffar ett djur som vrider sig i stoftet under lidelsernas vanvett. FOGATEN. Nej! Jag föraktar er! Och för öfrigt, jag tror er vänskap; jag kom för att finna en själ, som kunde för mig ni, som nyss brutit band som äro heliga för alla! Ni stiger upp i predikstolen och predikar dygd Utom för lagen, herr fogat! FOGATEN. man på en så sen timme, kommer för att lära honom dygd och seder! När fick ni dessa vackra tankar, att MARGIT. Ni, som lemnar ert hem för att besöka en ogift giftermålets fångenskap är bättre än kärlekens frihet? Nyss! Medan jag väntade på er, fick jag lära att det fins lagar i menniskohjertat som gå öfver edra skrifna. Lagen gaf mig fri, men menniskorna som stiftat lagen göra det icke. Ni sjelf, som är lagens behandlar ju mig som en fallen qvinna, och er handhafvare och tolkare, ni tror ju icke på den; ni tjenare bemötte mig som en sköka! Och när ni sjelf giftermålet; då upphörde jag att tro, det Gud låtit midt i lifvets öken ett paradis stå öppet, oaktadt nyss öppet visade era afsigter, då återfick jag tron på syndafallet drifvit oss ur det samma, då förstod jag och att kärleken var en himlens gåfva af nåd som att giftermålet var en pligt bland många andra pligter, skulle göra den pligten lättare, men icke ensam vara till för sin skull, ty himlen har icke skickat oss till men för sent! Hvarför ha ni ljugit för mig ända jorden för att vi skulle roa oss! Detta har jag insett, sedan min barndom och sagt att lifvet var en lustgård, der kärlekens rosor utan törnen evigt skulle blomstra? Hvarför har ni ljugit och sagt, att vi voro englar, hvilka ni endast ville dyrka på afstånd och som ni likväl endast vänta på att få rycka ner och trampa? Hvarför sade ni icke, att jorden var en jemmerdal, att kärleken var ett ljuft bedrägeri, att giftermålet var en tung pligt, att vi svaga qvinnor voro barnaföderskor och att männen voro arbetare, som
Förlag och i betalning derföre emottager deras tillverkningar, får, då Förlagssumman det föregående året utgjort 4000 R:dr och derutöfver, upptaga lån till 40 procent deraf, samt att derjemte de af Fristadens Manufacturister eller arbetare, som sysselsätta sig med finare Jernoch Metallförädling, äga att uppbära lån till 33J procent af den summa, hvartill deras tillverkningar det nästförflutna året uppgått; men att dervid tillika är förordnadt, att desse serskUdte Låningsfcrmåner icke kunna tillgodonjutas af en och samma person i egenskap af både Förläggare och tillverkare, samt att, den som ingått i båda dessa näringsföretag, bör vid årets början anmäla sig till den Ettdera åtföljande lånerätt, hvaraf han helst vill sig begagna. Ben 19 Jul ii f, m. 2:0.
Troligen är eu sondering af tårsin förmåga. gar till » E. », Kalmar p. r. Saken i fråga är för den spörjande en verkkanalen nödvändig. Ni kan med trygghet T v å unga fruntimmer, hvilka vilja (a. 2421) [200] lig välfärdssak, och dess tacksamhet blefve vända er till hvilken ögonläkare som helst i dela rum o. betala högst 30 kr. i må- outsäglig, i fall någon härutinnan ville räcka Stockholm. naden hvardera, önska öfver sommaren en hjelpsam hand till A poor old maid. Fordrar undersökning. Här i StockE n ung flicka, inackordera sig i en treflig familj på holm har ni ju tillfälle att — om ni så vill kostnadsfritt — rådfråga ögonläkare. som genomgått 8-klassigt elementarlandet, högst 2 timmars väg fr. StockToni. 1) Drick några veckor ett hälft dricksSvar. läroverk och derifrån har goda betyg, holm vid jernvägseller ångbåtsstation. glas Ronnebyvatten före er morgonpromenad önskar plats i bättre familj för att unN:r 44. Man tager 2 kannor hvit kalk och Svar (ill » H. G. », Iduns byrå. [202] och samma " qvantitet på eftermiddagen. — Chocolad är nog bra, men ni bör dess utom öfvergjuter densamma med 3 kannor vatten dervisa minderåriga barn i vanliga skolsamt låter det stå och draga i 2 ä 3 dagar; förtära annan mjölkmat och mycket, mjölk i ämnen, språk och handarbeten. Musikman omrör flitigt i kalkvattnet, sedan tagas allmänhet. Tag så mycket motion som möjBilligt sommarnöje. ägg värpta i maj månad, emedan dessa ega undervisning lemnas åt nybörjare. Löneligt. 2) Se svar till Ingeborg i n:r 19. För 25 ä 30 kr. pr månad erhålles den bästa smaken, och nedläggas i stenkruPrenumerant. Det är oss omöjligt att säkert pretentioner 100 kr. Svar till » 19 år », kor, hvarefter kalkvattnet påhälles till ett hel inackordering i ett stilla hem på veta, hvad ni menar. Ni måste uttrycka er Norrköping p. r.
Betänkande, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl, Kungörelsen den 48 Mars 4845, i fråga om ersättning åt särskildt tillförordnad domare för syn å militie-boställe. Inom Hedervärda Bonde-Ståndet har Paul sindersson från Jemtlands län, uti en till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad motion (N:o 484). hemställt, att som, jemlikt Kongl. Kungörelsen den 18 Mars 1843, särskildt tillförordnad domare i och för syneförrättning å militie-boställe för närvarande icke tillgodonjuter högre traktamentsersättning än dervid biträdande nämndeman, eller 1 R:dr 50 öre, ehuru sådana förrättningar oftast äro vida besvärligare än andra domare-göromål, 1 § af nämnde Kongl. Kungörelse mätte erhålla följande lydelse: »Då antingen ordinarie eller för viss tid förordnad domare å landet, samt ordinarie eller för viss tid tillförordnad auditör af laga förfall är hindrad att å militie-boställe förrätta afoch tillträdessyn, särskildt anbefalld laga syn. eller syn å karaktershus, samt, uppå derom skedd anmälan, vederbörande Hof-Rätt pröfvat nödigt för tillfället förordna extra domhafvande i och för uppgifven syneförrättning, vare sistnämnde förrättningsman berättigad att åtnjuta resekostnadsersättning och dagtraktamente till lika belopp, som är för häradshöfding i gällande rese-reglemente stadgadt.» Utskottet har inhemtat, att det dagtraktamente ordinarie domhafvande åtnjöt, då 1843 års här ifrågavarande Kongl. Kungörelse utfärdades, uppgick, utan afseende på förrättningens beskaffenhet, till 2 R:dr 75 öre, samt att en näinndeBih. till R. St. S Sami. 13 Haft. 2 Allmänna Besvärsoch Ekonosni-Utskottets Betänkande A:o Si. mans dagtraktamente vid samma tid utgjorde 1 R:dr. Sedermera har, på grund af Rikets Ständers derom gjorda framställning, Kongl.
Härwid har det icke undfallit mig, huru som, med afseende pä nu förwäntade grödans bördighet samt Iordbrukarnes behof af sädens ffyndesamma anwändande til nödige penningars erhällande, en wid Kronans Magaziner detta är ffeende uphandling mäste blifwa gansta betydelig, om wanpris stall kunna förekomrnas, samt at Kongl. Maj:t och Kronan wid sädant förhällande och derest större delen af samma upköpte Spannemäls lager blefwe längre tid oförstäldt hade at befara förlust, del genom - 473 Dey 26 Juiri. genom det til inköpet anwände Capitaleks ofrugtbarhet, dels genom den oriade sädens förskoning. Men hwad angar den til befarande förlusten genom berörde Capitals ofrugtbarhet; sä emedan snart sagt alle framfarne ärens erfarenhet uplyst, icke allenast at SadeSpriserne, ifrän fförde-tiden til Jul-tiderne, hwarunder uphandling wid Krono - Magazinerne i synnerhet bör ffe, warit mindre än päföljande wär och sommar, härtil äfwen kommer, at i händelse afsättningen dera det ena aret warit mindre gynnande, försäljningen deremot en annan tid blifwit förmonligare; Ty bör, efter min tanka och öfwertygelse, sädane försigtighets-mätt och anstalter, wid i fräga warande Operations werkställande kunna widtagas, at det anwände uphandlings Capitalet icke allenast gifwer en ffälig ränta, utan ock wid sina tilfällen nägon winst, som kan ersatta hwad som mä hända en annan tid möjeligen kan förloras; Hwarförutan jag ock häller före, at om äfwen nä gon ränte-förlust ffulle inträffa; sä warder den mängdubbelt ersatt genom följderne af det med Magazins-inrättningen äsyftade wigtiga ändamål. Beträffande ater en til bcftugtande förlust genom et större oriadt Spanmäls lagers försämring:
Att Riksens Ständers författningar om BancoD scöntens samt andra utlåningsanstalter medgåfvo omloppet af en lika stor pénningestock, sorn förut, verkade måhända fördelagtigt på Hufvudstaden samt der - intill närmast belägne Provincer, men visst icke så på dertt, som derifrån aflägse, genom bristande relationer föga kunde begagna de öppnade hjelpkällorna, men strängt tillhöllos att der inbetala de lån de gjort på annan ort 4 åt hvilken afsättningen af deras producter förut till en del varit rigtad. Bevillningen år 18ra var emedlertid grundad på den uppskattning som, efter då gångh ira priser, verkställdes. Uppskattningen sänktes vid senare taxeringar i den mon priserria föflo, men egendomarnes taxeringsvärden måste, enligt 18 iS års Bevillningsförordning åter betydligen höjas, och Bevillningen är efter sådan - Tryckfel. Bilag. pag. »73, ro;de raden nedifrån står manga läs nagra, samma pag. 4:de raden nedifrån står vahra v är dt läs vanvärde, 1 Den Io Februårii. äog dan förhöjning, utgjord intill denna dag, oBktadt egendomars verkeliga värde, så väl sorn deras afkastning fallit snart 50 procent under de åren 1812, 1813 och 1814 Upp,tegrade priser. Huruvida flere af Rikets pro*- vincet delat lika öde med Skaraborgs Län, lärer af närvarande Herrar Riksdagsmän bäst kunna upplysas, Jag tror att så är > samt att landets innevånare behöfva kraftig hjelp, om ej hågen för odlingar, näringar och arbeten fkall förfalla och vanmagt tråda t stället för välstånd.
— På grund häraf och då Nyköpings hospital derjemte är i stort behof icke allenast af en portvaktarestuga, hvaraf hospitalet hittills är i saknad, utan äfven af likaledes för närvarande saknadt jordutrymme till patienternas sysselsättande med arbeten utom hus, samt kostnaden för vaktstugan blifvit af sakkunnig person uppskattad till närmare 2,400 R:dr, och anledning jemväl är att, mot en ersättning af omkring 3,150 R:dr, hospitalet skulle kunna förvärfva en till hospitalets område gränsande jordlott af vid pass 221 qvadratrefvar, anhåller Ordensgillet, det Eders Kongl. Maj:t nådigst måtte behjerta äf - Bil. N:o 7 till Kongl. Majtts Nåd. PrOp. N:o 1, om Statsverket 1865. 59 ven de sålunda för Nyköpings hospital förefunna behof medelst framställning om statsanslag för deras afhjelpande till sammanlagdt belopp af 20,000 Riksdaler. d) I öfrigt och alldenstund vid utförandet af de sistlidne riksdag beslutade byggnader vid Wisby hospital, hvartill då anslogs ett belopp af 13,221 R:dr 85 öre, det visat sig nödvändigt, såsom väsendtligen bidragande till ordningens upprätthållande inom inrättningen, att jemväl för detta hospital erhålla en portvaktarestuga, finner, vid sådant förhållande och enär berörda anslag synas kunna, till följd af billiga entreprenadanbud, lemna ett öfverskott af omkring 2,700 Riksdaler, SerafimerOrdens-Cillet sig föranlåtet i underdånighet hemställa, att hos Rikets Ständer måtte utverkas bemyndigande för Öfverstyrelsen att för en vaktstuga vid Wisby hospital få använda detta öfverskott.
Man kan nemligen, efter genomgående af den ifrågav:de boken, lätteligen se, på hvilken ort tjenstehjonet vid hvarje tid uppehållit sig och således leda sig tili den kommun, hvilken fattige vårdsansvaret rätteligen bör drabba. Detta är en fråga, som man i närvarande tid har ganska svårt att utreda. Att deremot i dessa tjenstehjonsböcker skulle behöfva intagas de serskildta aftal om aflönings-förmåner m. m., sorn emellan husbonden och tjenaren varit uppgjorda, anser jag vara alldeles onödigt, emedan dessa förhållanden blott röra de båda kontraherande personerna enskildt och följaktligen icke behöfva blifva föremål för andra personers nyfikenhet eller bedömande. Hvad motionärerna i denna del föreslagit, anser jag således, på sätt jag förut nämnt, fullkomligt öfverflödigt. Ett stadgande i sådan syftning har icke heller ingått uti det af Utsk:t framställde förslag, hvilket jag tror mig hafva allt skäl att förorda. Hr Nordenfelt: Då en värd ta.lare här midt emot mig framställt till mig nästan direkta frågor, nödgas jag ännu en gång upptaga R. o. Ad:ns tid. Det har nemligen bland annat blifvit af honom yttradt, att mitt påstående att Utslct utgått från falska premisser saknar all befogenhet. Med anledning deraf tillåter jag mig erinra, att jag icke yttrat, det Utsktt skulle hafva begagnat, expressis verbis, de af mig anförde ordalag. Jag har endast ansett det beslut, hvari Utsk:t, stannat, vara grundadt pä de af mig citerade motiver, hvilka till en del återfinnas uti de i ämnet väckte motioner. Så har en af motionärerne, Hr Kyrkoherden Ternström, bland andra skäl till den ifrågavtde förändringen, uppgifvit, »dels att priserna »på dagsverken stigit i en oskälig grad, dels att en mängd laster, »isynnerhet otukt och dryckenskap, tagit öfvqrhanden», samt att sålunda en försämring af tjenstehjonsklassen på senare tider egt rum.
Coust.Utskts förslag har visserligen ett banande syfte; ja, det är sammansatt för tillfället, för att rödja rum åt det politiska nyhetskram man vill lurendreja in i våra institutioner. Sverige får ej mer vara Sverige; Sveriges egenheter få icke mer ligga till grund för ombildningarna. Hela statsbyggnaden måste ner uti den rationella stöpslefven, för att få en amalgamering med de utländska lärorna, och den ärliga Svenska nationalkarakteren skall göras smidigare under snällprässen. Detta partisinnets omstöpningsraseii är oförenligt med mina rent Svenska åsigter, och intilldess en verkligt S v e u s k patriotisk anda, fri från allt småsinne och kastafijnd, för oss till eli bättre sakernas skick, vidblifva r jag hvad som är, och anhåller om propos. till afslag å Coust.Ulskrs betänkande. Hr Frih. o. Landtm, lillkännagaf, att plenum komme att fortsättas på e. 111. kl. 6. Frih. Sprengtporten, Jac, Wilh.: Jin jemförelse emellan den motion, som jag har inlemnat till Const.Ulsk., med afseende ä en representationsförändring, och det förslag, som utgör föremål för R. o. Ad:s pröfning, är tillräcklig för att öfvertyga derom, att jag nu här icke uppträder för alt försvara del förslag, som Con-d.Utsk. uppgjort i dess 1111- var, skick; men jag begagnar detta tillfälle, för att förklara Const.Ulsk. min tacksamhet derför, alt detta Ulsk. har valdt det första, som till representationen framställt denna flå - 9’ Den 17 April f. ra. ga, och är förvissad att detta i framtiden kommer att leda lill lyckliga följder, ehuru jag med detsamma bör öppet gifva tillkänna, att jag befarar att Ulsk. har beträdt en bana, som icke så säkert skall leda till målet, som jag hade önskat. Detta förslag är för öfrigt af den egenskap, att det står i en bestämd strid med alla de beslut, som af RiksSttn blifvit fattade.
Förslag till ett tillägg i 28 § Regeringsfosmen, angående befordran af utländske män till vissa embeten och tjenster. $ » Förslaget sub N:o 1 afslogs och förslaget N:o 2 ansågs lill följe häraf förfalla. S. I). Remitterades till St ate-Utekottet ett af Biskop Heurlin denna dag afgifvet anförande i anledning af Kongl. Maj:ts til! Pikets Ständer allåtna, och af Ståndet till sagde Utskott remitterade, Nådiga Proposition, angående låneunderstöd för utvidgning och reparation af Domkyrkan i Wexjö. S. D. Till StaU-Utskottu remitterades en af Prosten Melén, med stöd af 56 8 128 Prof.-Utdrag den 35 Jarnri 1851. Riksdags-Ordningen, väckt motion om ytterligare anslag lill förbättring af Häradsskrifvare» lörievilkor, tillika med de i anledning deraf uti Ståndets Plenum den 22 dennes afgifna yttranden. Från Vidlöf . Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Konstil ollons-Utskottets Memorial, N:o 4, med uppgift å de från sednaste Riksdag hvilande förslag till partiela ändringar i Grundlagarne. Härvid förekommo: l;o. Förslag till ändr ing af 68 § Hiksdags-Ordningen, rörande tiden för Revisionerna af Slats-verkets, Bankens och Riksgälds-kontorels tillstånd, styrelse och förvaltning: Förslag till ändring i 2 — 3 mom. 14 8 och 22 § Riksdags-Ordningen, rörande representationsrältigheten för Fahlu Bergslag: Antogs. 3:o. Förslag tfll ändring af 52 § R. F. och 21 8 RO., angående tillförordnande af Bonde-Ståndets Sekreterare; Antogs. 4:o. F. samt 33, 34, 49 och 51 88 R. ()., angående motioner; Blefvo icke antagna. 6:o Förslag till ändring och tillägg uli 36 och f3 88 R. O., rörande sammansatta Utskott; Antogos. 7:o.
Vid ett sådant förhållande, och då en god ordning ovillkorligen fordrar, att någon föreskrift finnes, sorn lemnar Befälet rättighet att anskaffa rustningshä-t, då den rustande en längre tid undeilåtit att fullgö» ra denna dess skyldighet , samt någon inskränkning för Officerare mer än fQr andre personer i dea hvarje fri medborgare tillkommande rätt, att träffa ömsesidigt frivillige öfverenskommelse^ vare sig om iustniogshåstar eller annat, icke lärtvisligen bör ega rum, finna Utskotten förderas del, beskaffenheten af Befälets befattning med anskaffande af ruslningshåstar, redan vara i gällande Fö fattning så bestämd, att någon vidare föreskrift i detta afseende icke synes vara af nöden, Pedta hemställes dock vördsamligen Riksens Hoglofl. Ständers vi. dare piöfning. Ankom d, 14 Julii 1823. Utlåtande, i anledning af Åt er-remiss: af Ut skot t et s\ Betänkande N:o 4r, angående yrkad skärpning af Lagar-, lie rörande tjenstledighet för Domare. Höglofi. Ridderskapet och Adeln har till Lagutskottet återremitterat förberörde 604 LagUtskotttts Bet (inkan iett'. Betänkande i anledning af följande dervid gjorde anmärkningar: 1:0 Af Herr Casper Ehrenborg, som yäl förenat sig med Lagutskottet deruti „ att, i fråga om DomareÄmbetens förvaltning sf deras rätte Innehafvare, utan biträde af Vicarier vid andre tillfallen, än då verkeliga förfall dertill föranleda, det icke är nya Författningar, utan de redan gifvnes efterlefnad som erfordras; men då det missbruk hvaröfver i motianerne klagas, åtminstone i medlersta delen »f Riket inträt» fat, att icke allenast
(I. A.) Sedan Stata-Utskotfet. efter erliållne återremisser å dess n:o 92 afgifna utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, angående de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förvandling, i ämnet afgifvit förnyadt utlåtande n:o 191, så hafva, enligt Utskottet tillhandakomne protokolls-utdrag, samtlige Riks-stånden till detta sistnämnda utlåtande lemnat bifall, hvarvid likväl ej mindre Bonde-ståndet, än äfven Presteoch Borgare-stånden, med antagande af Bonde-ståndets i frågan gjorda inbjudning, fästat det förbehåll. att de misstag, som möjligen i afseende på ett eller annat län kunnat ega rum vid beräkning af de nuvarande ränte-persedlarnes belopp eller deras omsättning till penningar eller annan ränte-persedel, blefvo rättade. Utskottet, som anser det af vigt, att Rikets Ständers beslut i frågan icke må innebära några obestämda förbehåll, som möjligen kunde vid tillämpningen deraf medföra svårigheter, har gjort sig underrättadt om anledningen till ofvanomförmälda förbehåll och erfarit, att detsamma egentligen är förorsakadt deraf, att Riksdags-fullmäktige af Bonde-ståndet ifrån provinsen Helsingland vid det af Utskottet för denna provins afgifna förslag, att hufvud-ränte-persedlarne skulle utgöras på hvarje helt mantal med 2 tunnor spanmål, 1 S 12 S smör, 1 i 12 M kött och 24 S, hö, framställt den anmärkning, att, då den gamla smör-rän - Bih, till R. St. Prol. 1852 $ 1854. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 43 Höft. 2 Stats-Utskottets Memorial, N:0 Z57. tan på hvarje mantal endast utgjorde 14T35 U. och i deputerades, i ämnet afgifna, utaf Kongl.
Hvad skall det heta, fru Grefvinna? ert afsked hvad har då h ändt? förklara er närmare! G r e f v i n n a n . Då Ers Majestät befaller, är jag skyldig att tal a. Då jag emottog den ansvarsfulla platsen af Hofmästarinna hos H. M. Drottningen, föresatte jag mig att på all t sätt sök a f rämj a det goda förhållandet s å väl emellan Ers Majestät sjel f och dess höga Gemål, som med H. M. Enke-Drottningen. Ers Majes tät v et sjelf, att mina bemödanden i den vägen alldeles icke blifvit krönta med framgång. G u s t a f . Och det är mig ni ger skulden härför? Är det då mitt fel att man tvingat mig att ingå ett 35 politiskt giftermål, hvari mitt hjerta icke haf t den minsta del? Å ena sidan kallad af statens röst, som ålade mig att gifva henne min hand; å andra sidan hotad af mina föräldrars ovilja, om j ag gjorde det, var jag likväl tvungen att ådraga mig den s ednare, för att lyda ärelystnadens bud. Ni känner den aversion, Enkedrottningen alltid hyst för min g emål , en aversion, som hon aldrig en gång gjort sig mödan att dölja. På det sättet oupphörligen sliten emellan en mor, som jag ifrån min barndom lärt mig att vörda, och en gemål som jag , trots alla mina bemödanden, inte ku nnat äl ska, h ar jag känt mig mycket olycklig, och den försigtighet jag nödgats i akttaga emellan dem begge, de trakasserier, för hvilka jag ständigt varit utsatt, h ar kastat en dys terhet öfver mitt enskilta lif, som inte kunnat undg å att efterlemna någ ra spår i mi tt lynne. G r e f v i n n a n . Men betänk då, Ers Majestät, hur olycklig er gemål måste känna sig, och hon är likväl fullkomligt oskyldig. Lik en f rämling irrar hon omkring vid ert hof , och sjelfva hennes försagdhet tillräknas henne so m ett brott. G u s t a f .
Utffottet ämnar att röranbe formen för rebovoiSmngen af ©tatenö etebel ocf; titlf;örig(;etcr i attmänget afgifma fers ffitbt S3ctänfanbe; få anfer Utffottet ffg böra intin beg uppffjuta förffagen titt rättelfe äfroeit i betta ganfeenbe. ®en 13 ©ept. 1B29. ' w: 41»- . .vr-: ■ ' • / '.k Betänkan t) en, N:o 266. 295 N:o 266. R. II. St:rs Förstärkta StatsUtskotts Memorial, angrde verkställd votering i fråga om Bevillnings erläggande för FrosleTunnor. Sedan, enligt aflåtne ProtocoIlsUtdrag, samtlige RiksStånden den i4, 17 och 19 sistlidne Augusti bifallit den, i anseende till yppade skiljaktiga Beslut i afseende på förhållandet i ofvanberörde ämne, af BevillningsUtskottet i Memorial N:o 38 föreslagne voterings Proposition; nemligen: ”Den som vill, att ProsteTunnor skola, likasom andre Löne-Inkomster till Bevillnings erläggande uppgifvas och beräknas, samt att ett stadgande derom »kall i BevillningsFörfattningen inflyta, röstar Ja, Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, komma ProsteTunnor att, i likhet med Bmbetsoch Tjcnstemäns resepenningar oell tractamenten i Kronans Ärenden, från Bevillning fritagas, och stadgandet härom att införas i BevillningsFörfaltningen;” så har, vid sammanträde denna dag, af Förstärkta StatsUtskottet omröstning öfver berörde Proposition blifvit verkställd.