Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det misstag, som förelupit vid sammanfattandet af Kyrkoherden G. A. v. Zweigbergks ofvan anmärkta underdåniga ansökning, genom äskandet af äborättens till ifrågakomne boställshemman inskränkning till bemälde Kyrkoherdes lifstid, uppenbaras klarligen deraf, att det varit uteslutande till följe af hans äktenskap med Maria Häggren, som han egt till Kongl. Majit ingifva samma ansökning och fått densamma i nåder bifallen. Följden af detta misstag hafva dock Kyrkoherden von Zweigbergk och hans maka ansett öfverflödigt att undanrödja med afseende på de föreskrifter, som sedermera meddelats uti Kongl. Brefvet den 31 Juli 1829 till Chefen för Vestgötha Kongl, regemente, angående dåvarande åboers bibehållande vid besittningen af vid regementet till general-förrådskassan indragne boställshemman, genom hvilket nådiga Bref Kongl. Majit dels bifallit åtskiliige åboers å så beskaffade boställshemman ansökning, att för sig, jemte deras hustrur, de sednare så länge de efter mannens frånfälle uti enkestånd förblifva, bibehållas vid besittningen af samma boställen, dels ock, i anledning af llegements-chefens Motioner i Borgare-Ståndet 1862. ,JW 43. 85 derom gjorda underdåniga hemställan, stadgat, att åboerne å de andre boställsdelar af ifråga komne beskaffenhet, hvilkas innehafvare om en sådan fortvarande besittningsrätt sig då icke i underdånighet anmält, jemväl egde, om de så åstundade, enahanda fö fm än åtnjuta.
Der tjenslemannen och de kommiterade mötas med beredvillighet, icke någondera tillvällande sig afgörande myndighet utan blott öfverläggande om sättet att ernå det gagneligaste resultat, fler går verkställigheten lätt. Ett Härad har frånsagt sig all vidare befattning med allmänningsvården. Kronoparkerne hafva under samma tidrymd icke blifvit till trakthuggning indeldte; bloLL förslag dertill uppgjordt för den inskränkta vestra Malmskogen, som nu vunnit stadfästelse och snart skall träda i verkställighet. Kronoparken Omberg är ännu till någon del underkastad tvist om utbrytning och derföre har förslag om dess begagnande ej ännu kunnat ske. Ycke kronoparks aflägsna läge hindrar dess begagnande med fördel förr, än priserne på skogsförnödenheter stiga högre än de för närvarande äro, hvilket faktiskt visar sig genom de fåfänga bemödanden, der gjorts, att till någorlunda skäligt pris försälja af vindfällen och torkade träd, upphuggen ved. Plan leri ngarne på den lilla kronoparken östra Malmskogen bära föga frukt, emedan så väl mullbärssom lärkträdsplantorne affrusit våren år 1842- Enskilte, som se denna inverkan af klimatet, afhålla sig nogsamt ifrån att på sådant sätt använda kostnad och möda. Sedan Kongl. Majit under den a3 Augusti 18,4^> Nådigst anbefallt att såg framgent skall nyttjas vid fällning af träden på kronoparkerne och tre större haiidsågar lill Länet ankommit, har profsågning dermed ägt rum; hvarvid utrönts att fällning med såg går något, ehuru föga långsammare än med yxa, men alt den på större träd besparar vid pass f aln af trädets bästa del. Vid afsågning utaf liggande träd vinnes, genom begagnande af yxa, så viii betydlig tid, som, i trädmassa en tolftedel. Men ett stort antal sågar erfordras, om alla träd som årligen böra å kronoparkerne utsynas, skola fällas med såg; och instrumentets dyrhet samt besväret att varsamt köra det på käl - 14 ken till skogs, motarbeta användandet i stort, hos allmogen, utaf denna skogsbesparings-utväg.
En annan spådom uttalades om denne sedan så utmärkte konung, då han som 9-årig gosse vistades vid Sten Sture den äldres hof. Konung Johan, som en gång 1499 kom på besök hos denne, berättas nämligen ha kallat gossen till sig, betraktat hans sköna och lifliga ansigte samt slutligen ha klappat honom på hufvudet med de orden: “Nog blifver du en man uti dina dagar, derest du får lefva. I Almanachan för 1580, eller Calendarium som den då kallades, fanns ett prognosticon, der man får veta, hvad Erland Dryselius i sin kyrkohistoria sist torde ha upprepat, att then 22 Aprill, en Söndag, begynthe Gudh skapa himmel och jord“; och, hvad som Dryselius 1708 med tystnad förbigår, att Rom skulle falla 1672. Den stridslystna anda som 30-åriga kriget väckte och underhöll inom fäderneslandet, lockade äfven Sparfvenfeldt att söka vapuens faror och ära. Han antog krigstjenst såsom simpel ryttare. Den lycka så mången annan före honom skördat under den långvariga stridens buller, hade tändt stora förhoppningar i hans unga och uppåtsträfvande sinne, och det berättas att han, vid afskedet från hemorten, skall för en gammal grannqvinna, i sin ysterhet, yttrat, att han ej skulle återkomma förr än han var öfverste. Hon gaf det gäckande svar, att en viss bakdel af hennes kropp lättare blefve förvandlad till smör. Efter en följd af år återsåg ryttaren Sparfvenfeldt sitt fädernesland såsom öfverste och adelsman, ty vid utresan hette han Sparf. Drottning Christina hade under sitt vistande i Rom en kammarfru, vid namn Julia, om hvilken det berättas, att hon kunde förutsäga tillkommande ting, och drottningen kallade henne sin Sibylla. Kort tid före drottningens död inkom Julia till drottningen, hvilken stod klädd i en alldeles ny, vacker klädning. Drottningen frågade henne då: “Hvad tänker jag nu på?“ Frun svarade: “Drottningen tänker att blifva begrafven i denna vackra klädningen“; hvarpå drottningen genmälde, att det väl vore hennes tankar, men att sådant stode i Försynens skickelse.
Och ömkade sig Margaretha öfver att jag för hennes skull måste vaka, det jag dock för henne af hjertat gerna ville. Sade jag nu, när jag i boningsstugan återkom: „hin som törs vara hos käringen, när hon har sina trollerier för sig, kunde lätt kosta ens nacke.“ Låtsade jag ock snart somna, men såg dock noga åt, att ingen ur rummet gick; och steg jag följande morgon, innan ännu någon vaknat, upp, och knackande lätt på Margarethas dörr bad henne laga sig färdig. Spände strax hästen före, och voro vi sålunda snart ifrån detta farliga stället. Samma dag emot aftonen kommo vi lyckligen till en gård, dit ingen väg gick; men som vår häst af det dåliga föret var alldeles uttröttad, måste vi här en stund hvila. Här var allt förstördt och öde, och endast två rum hade någotnära tak i behåll. Några halfkullfallna mobilier stodo ännu i rummen, och med bräder, som jag ref af den nedfallna väggen, var lätteligen en brasa lagad. Mat hade vi i Ellis vägkostknyte, och beslöto vi, att här vore allra säkrast och bäst att till följande dag hvila. Suto vi här tillsamman i denna ödsliga boningen, mera glada och nöjda i hjertat än mången, som allt i ro och fred hade, och undrade Margaretha, att hon så lugn kunde vara, då hon af modrens och systrens öde intet visste och sjelf sväfvade i stor farlighet, och sade hon, att hon trodde det olyckan förhärdat henne. Sade jag henne, att hon snarare borde säga det man i olyckan lär sig att fatta mod och förtröstan till Herren, som ur faran hjelper. Sade hon, att jag trodde henne bättre, än hon förtjenade, ty det vore icke endast förtröstan, utan hon vore ofta och isynnerhet i qväll rigtigt glad. Blef jag mycket glad i hjertat, och sade jag henne, att jag nu visste hvarken af sorg eller fara, när jag här hade henne och hörde henne så tala.
När derifrån afräknas den rymd, som upptages af fästningen, citadellet Gråen, stadsplanen inom fästningsgrafvarne samt 127 tunne14 89/i6o:dels kappland, som omfatta förstäderne, värnarne och allmänna vägar, återstå 1,780 tunne17 7'Vi6o:dels kappland åker, äng, betesmark och plantering, deraf äro anslagne till civile och ecklesiastike embetsoch tjenstemäns aflöning 364 tunne25,7 kappland, kyrkor och andra allmänna verk 96 tunne26,5 kappland, plantering 45 tunnland, vagnmanslaget för bestridandet af skjutsningsbesväret 186 tunne8'/,6:dels kappland, Kongl. Maj:t och Kronan behållne 16 tunne 8, 0 kappland, enskilde personer tillhörige 114 tunne25,9 kappland och för stadens räkning bortarrenderade 956 tunne21%.,:dels kappland. Arrendet erlägges för närvarande uti penningar, som på bestämda tider till stadskassa» inflyta. Stadens folkmängd, som år 1850 uppgick till 3,488 personer, utgjorde vid 1855 års slut 4,227 personer, deraf skattskyldige 2,417 och skattfrie 1,810. Här - 69 vid anmärkes, att i invånarnes antal ej äro inbegripne här såsom garnison förlagde 2 Depot-kompanier af Wendes Kongl. Artilleri-regemente med befäl, utgörande 200 personer, samt 8 fästningen förvarade 511 fångar. Folkmängden har under de sista fern åren ökats med 945 personer, hvilket förnämligast får tillskrifvas dels en ökad rörelse i handel och sjöfart, dels stadens sockerbruks betydliga utvidgande och behof af arbetare, som från landet för berörde ändamål inflyttat. Vid nordöstra ändan af stadens hamn finnes det i sednaste underdåniga berättelse upptagna skeppsvarf, hvilket äges af ett bolag och drifves med en Qvartersman samt 9 timmermän.
Boye nämnt, har afseende på 36, 37, 38 och 3g voteringsproposrna i förstärkt Const.- Utsk. vid sisth riksdag; det åter, som nu är under öfverläggning, är en följd af besluten öfver i:a och 2:a voteringspropositionerna. Hvad åter Const.Utsk. om 6:te punkten yttrat, är en följd af föreskriften uti 82 §:n 6:te punkten riksd.beslutet, som säger, att förslaget till bestämmelser ang:de urtima riksdagar och dessas föremål, endast vore hvilande under den förutsättning, att frågan om lagtima riksdags återkomst på bestämd tid först borde af begge Statsmakterna vara bifallen. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att hvad först anginge Hr Lefre'ns erinran om bokstafven a, att det nemi. står intaga istället för in tage; så förmodade Hr Landtm., det R. o. Ad., efter de af Gr. Spens lemnade upplysningar, fann, att detta blott vore ett tryckfel uti ett ord af den gamla redactionen, hvilket således ej borde hindra Ståndets beslut i detta fall. Hr Landtm, hemställde alltså, om R. o. Ad. behagade bifalla det uti 5:te punkten upptagna förslag till förändrad redäction af 49 §:n Reg.F:n samt 2 §:n Riksd.Ordn. Ropades starka nej, blandade med många ja. Hr Frih. o. Landtm, förklarade, det han trott sig finna pluialiteten hafva besvarat hans propos. med nej. Frih. Cederström: Sedan R. o. Ad. afslagit ifrågavar. förslag, anhåller jag att få fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att dermed också bör följa det förslag, som är anmäldt uti Const.Utsk:s mern. N:o 126 vid sistlidne riksdag, så lydande: Frih. Cederström uppläste härefter nyssnämnda mein. N:o 126, hvarefter Hr Frih:n fortfor: På grund af detta mern., som af R.
Man synes räkna på Capitalisters så kallade skrinlagde Cåpnalt-r, men hvarken lära dessa till särdeles stort belopp finnas, ej eller är det sannolikt att den egentslige Cäpitalistert, som hvarken är jordeller bruksägare, handlande eller fabrikant, äfven med fullt förtroende till PrivatBankernes soiidité, åtnöjef sig med att Bil. lill Ridå, o, Ad, Fr. Il Band, 41 648 Den 7 Martu, der insätta sine penningar emot högst 3 procents ränta, för längre tid än som kan behof, vas att emot nöjaktig säkerhet få dem placerade till 6 procent. De penningar som vissa tider af året ej kunna i handelsrörelse användas, torde Val af PriVatBankerne kunna påräknas, men det blefve i alla fall på så korta och obestämda tider, itt de dermed synas vata föga belåtne. För dét andra tror jag ej, att den Öfverklagade penningeförlägenheten genom desse BankJ inrättningar till någon betydlig del, skulle kunna minskas; den är väl mäst tryckande för jordbruket. Emot intekningar eller reverser med säkerhet utstälde på längte tider, hvarmed jordbrukare endast kunna vara belåtne, kunna PrivatBankerne enligt sin plan ej lemna lånebiträden; således finner jag för dem derigenom alldeles icke någon lättnad beredd* Förhållandet för det närvarande är dess^ »tom, att för solide låntagare och goda hypotheker penningar icke saknas, hvilket i ett motsatt fall nu och hädanefter alltid skall inträffa med eller utan PrivatBanker. Slutligen får jag tillägga, hvad dert sökte rättigheten för desse PrivatBanker vidkommer att få sig tillerkänd växelrätt för belånte accepterade in visningar, att jag anser den orättvis och, skadlig, orättvis om den skulle blifva en uteslutande rättighet för PrivatBanberne, ty icke bör någon fordringsägare äga Den 7 ALxrlii, Ö4J mindre rätt till sin gäldenär derföre, att han ej ät i behof att beläna dess accept; en följd af denna rättighet utsträckt till alla accepterade invisningar, biel ve otvifvelagtigt, att desse skulle intaga reversernes ställe, hvilka derige^- nom skulle försvinna.
Till upplysning om beloppet af sådana under innevarande Riksdag beviljade och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade extra eller tillfälliga stats-utgifter, utom den för Statens jernvägs-byggnader anslagna summa, hvilken, såsom ofvan är anmärkt, skall genom upplåning anskaffas och således vid uppgörandet af nu ifrågavarande beräkning öfver Riksgälds-kontorets utgifter och dertill erforderliga medel afskiljts från öfriga samma verk ålagda utbetalningar, har Utskottet låtit öfver dessa utgifter upprätta bilagda sammandrag Litt. A., deruti desamma äro upptagna i enahanda ordning, som i Utskottets jemte Memorialet JVs 282 Rikets Ständer underställda förslag till den afdelning af reglementet för Riksgälds-kontoret, hvilken bör innehålla föreskrifterna angående verkställigheten af alla å nämnde verk af Rikets nu församlade Ständer anvisade utbetalningar. Enligt hvad detta sammandrag ådagalägger, utgöra de stats-anslag, som blifvit beviljade att frän Riksgälds-kontoret utgå utan återbetalnings-skyldighet, Runt 12,881,192: 2. och de utgifter, som auvisats i egenskap af lån ... » 3,542,350: — Tillsammans Runt 16,423,542: 2. hvarifrån dock afräknas den del af anslaget för kommunikationsleden mellan Asasjön och Carlshamn, som först efter 1860 års slut får utbekommas, eller 355,000: — utgörande det efter detta afdrag återstående anslags-och lånebeloppet R:dr 16,068,542: 2. 6 Stats-Utskollels Memorial M 291. Beträffande den samma Verk dessutom åliggande ulbetalnings-skyldighot i anledning af de krediliver, som derå blifvit anvisade, får Utskottet erinra, att Utskottet ansett de, till följd af stadgandet i Regerings-forrnens 65 §, anslagna 2:ne särskilda kreditiv-summor, lika litet vid denna, som vid föregående enahanda utredningar af Riksgälds-kontorets behof, böra tagas i beräkning.
Sedan denna kommitté avslutat sitt arbete, har hela betänkandet lagts vid det protokoll — av den 2 okt. — vid vilket 22-sept.-kommitténs koncept först anmäldes. Troligen har man sedan ej hunnit göra fler utskrifter än som krävdes för expedieringen till stånden, varför konceptet väl fått vara till fyllest som bilaga vid utskottets protokoll. I det följande avtryekes betänkandet sådant det nu föreligger bland bilagorna vid 2-oktober-protokollet. Det bör alltså observeras, att ingressen och §§ 1—4 äro ett resultat av 22-septemberkommittens verksamhet, som ledde till beslut i utskottet den 5 okt., medan § 5 är resultatet av dels sagda kommittés arbete, dels 5-oktoberkommitténs granskning, vilken senare ledde till utskottets beslut den 10 okt. 774 Tillägg till 1810 års konstitutionsutskotts protokoll Betänkandet avtryckes här nedan med den sammanhängande texten i spalten till höger, alternativen och anmärkningarna i spalten till vänster — alldeles som i originalet. Ingressen.1 (12:te raden efter orden: utgifwa skrifter.}2 11 :te raden efter orden några [:] andra än de i 3 §. 2. Mom. af den af Oss särskildt stadgade Tryckfrihets Lag.3 4 §• I (2 ulra Mom: 2 punct efter orden ej eller något insattes ordet annat och efter orden: wara tillåtit, än hwad särskildt i 4:de § 3. Morn: stadgas.} 1 Härmed avses ingressen till Tryckfrihetsförordningen av den 9 mars 1810. 2 I marginalen vid detta stycke förekomma fyra energiskt skrivna hakar. Stycket har överkorsats, vilket av allt att döma skett redan vid utskrivandet av betänkandet, då ju meningen ej fullbordats, utan, omedelbart efter överkorsandet, efterföljts av ett annat förslag; se nästa stycke! 3 Denna mening har varit överkorsad men har därefter åter införts genom sedvanligt återställelsetecken. Mom. af i denna mening äro tillskrivna efteråt mellan raderna och genom klammer inplacerade i sammanhanget.
Lärarne således synas böra till en början med de mindre Lch nerne åtnöjas. Riksens Ständer framhärda etc. N:o a44* Uppl. e. godk. hos Ridd. o. Ad. d. ao Oct. i8*3l Preste-Ståndet d. 33 Borgare-Ståndet d. 33 —• — Bonde-Ståndet d. 33 Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af vackt frågd om biträde af Stats-lerket till Måss-odlingar i Skaraborgs Län. S. A. K. Hos Riksens Ständer har anmäldt blifvit, att, med anledning af E. K. Mus uti Nådigt Citeu - Underdåniga Skrifvetter. 713 lair6 af den 1 September 1818, till Desa samtlige Befallningshafvande, meddelade föreskrifter I afseende på undersökningars anställande om så* dane odlings-lägenheter, hvilka, genom vattenledningar eller andra, den enskilda förmågan öfverstigande företag, kunde göras fruktbare, E. K. Mits Befallningshafvande i Skaraborgs Län låtit afväga de i södra delen af Länet befintliga Sjögerås, Hobergs och Mönarps Måssarne »arnt Måssen Ryttaren, hvarvid skall befunnits, att desamma, till en areal af 14,903 Tunneland 1 lappi-, hafva sådant läge, att de, genom aftappning, hvartill kostnaden skulle uppgå till omkring 30,000 B:dr B.co, skulle kunna försättas i odlingsbart skick; Och som odlingen af ifrågavarande Måssar skall vara af en allmän nytta, »nen overkställbar utom biträde af Staten, så att, medelst deras aftappning och hufvuddikning, Delegarne sattes i tillfälle, att uppodla sina Lotter af Måssarne, så har Riksens Ständers synnerliga uppmärksamhet blifvit vänd, så väl å vigten af företaget, som å behofvet af medlen föt utförandet deraf.
Länets indelning och naturbeskaffenhet i allmänhet. Länet, bestående af provinserna Gestrikland och Helsingland på en yta af 171,6 qvadratmil, har till sina gränser ej undergått någon förändring under femårsperioden. Uti administrativt hänseende är länet indeladt uti 48 kyrkosocknar, derutaf Ramsjö socken och pastorat blifvit bildadt genom Kongl. Städerna äro trenne till antalet, nemligen Gefle, Söderhamn och Hudiksvall, hvilka alla äro sjö- och stapelstäder samt hafva egen jurisdiktion. De uti Statistiska Central-Byråns underdåniga berättelse för åren 1851—1855 Tab. N:o 6, sid. CXLV omförmälde oregelbundenheter uti den administrativa indelningen qvarstå oförändrade. Nu mera framlidne Landshöfdingen och Riddaren P. H. Widmark har under år 1860 från trycket utgifvit förra afdelningen till första delen af Beskrifning öfver provinsen Helsingland, hvartill andra delen, innefattande specialbeskrifning öfver Bergsjö tingslags fem socknar, redan år 1849 blifvit till tryck befordrad. 2. Innevånare. Folkmängden, upptagen i tabellen N:o 1, är i fortfarande tillväxt. Den närmaste orsaken härtill är Tab. n dels inflyttningar, föranledde till följd af ökad rörelse, större industriela arbeten och byggnadsföretag, hvarigenom en större sysselsättning och särdeles god arbetsförtjenst blifvit personer af arbetsklassen beredd, och dels erhållna goda skördar. Några särskilda administrativa förfoganden hafva icke påkallats för innevånare, som tala främmande språk. Landsh.-Emb, uli Gefleborgs län und. ber. för åren 1856—1860. 1 2 Gefleborgs län. Schismatiska rörelser. Byggnadssätt. Klädedrägt. Bränvinsmissbruk. Jordbruk. Inom vissa delar af Helsingland förekomma så kallade Heclbergianare och Baptister, men någon särskild församling af dylika schismatici har icke blifvit bildad. Det gamla sättet att uti en fyrkant med instängd gårdsplan uppföra gärdsbyggnaderna å landet försvinner allt mera.
Vid slutet af år 1863 utgjorde nämnda fonds hos Riksgälds-kontoret innestå ende behållning R:dr 1,273,731: 66. samt i Kongl. Räntekammaren och Landtränterierna „ 56,047: 74. Fordringar utestående i de särskilda länen , 154,108: 16. Propriebalanser och anmärkta medel (deraf propriebalanser 872:10.) » 243,154: 60. Från början af år 1864 till Juni månads utgång innevarande år hafva af undsättningsmedlen beviljats understöd till följande belopp, nemligen: morn » 55 » Stockholms län under Jönköpings „ „ Kronobergs „ „ Hallands Elfsborgs Norrbottens Kopparbergs Wester-Norrlands » Jemtlands » Westerbottens „ Gefleborgs län under 55 55 55 län år 1864 . dito dito dito dito dito under åren „ dito „ dito „ dito år 1865 1864 och dito dito dito 1865 Summa R:dr Med återbetalningsskyldighet. Af Fondens hos Riksgälds-kontoret inneståeude medel hafva blifvit lyftade: under år 1864 R:dr 165,000. samt under första hälften af år 1865 „ 30,000. 195,000. hvaremot till nämnda Kontor levererats: år 1864 - R:dr 80,000. och under förra hälften af innevarande år „ 30,000. 110,000. Statsverkets fordringar för meddelade undsättningslån åt nödställde innebyggare inom nedannämnda län utgjorde vid sistlidne Juni månads utgång: inom Elfsborgs län R:dr 16,639: 66: 55 55 55 55 J) 51 Ji Göteborgs och Bohus län „ Hallands län. Gefleborgs , Jemtlands „ . R:dr 9 öre vore utestående inom Westerbottens och Norrbottens län, utgjordes af äldre lån, för hvilka godtgörelse ej kunde med säkerhet påräknas. Stats-UtsJcottets Utlåtande N:o 9.
Utskottet, sorn för den del af 6 §., hvilken här är i fråga, antagit den af Rikets Ständer vid 1823 års Riksdag gillade redaction, men vid ytterligare granskning deraf funnit, att den af Herr Presidenten Poppius föreslagna redaction bestämdare uttrycker lagbudets mening, äfvensom att, ehuru det ej borde kunna sättas i fråga, att ju Hustru, som erhållit laglig ägtenskapsskillnad, skall, i afseende på det Lag-Utskottets Utlåtande N:o 100. åj upplösta boets gäld, betraktas Ilka med Enka, det af Herr Presidenten yrkade tillägg gifver Lagen en större fullständighet och afvärjer tvifvelsmål, sorn eljest möjligen kunde väckas, får i följd deraf, vördsamt tillstyrka, att 6 §. i 8:de Cap. måtte ändras till denna lydelse: Efterlefvande Maka, som Egendo men rätteligen aftrådt, vare fri från all gäld, hvarföre den andra Makan ensam svara bordt. Har Enka aftrådt äfven sin lott i boet, och enskild egendom, så långt de förslå, till betalning af den del i gälden, sorn å heline belupit, efter ty i 11 Cap. Gift er måls-Balken skiljs; njute ock hon f ör framliden befrielse från all gäld, som under ägtenskapet tillkommit, ändå att hon och mannen. en för Bägge och bägge för en, sig till gäldens betalning förskrifvit hafva, eller hon för den gäld i borgen gått. Har hon åsamkat sig gäld, i och för köpenskap eller annan näring, den hon, efter serskildt tillstånd, idkat, vare lag som i 7 Cap.\ 13 §. om Hustru 28 Lag.Utskoitets Ullätande N:o iooj stigs. Hvad om Enka nu är sagd t, galle äfven för Hustru, som från Mannen i tigtenskapet blifvit lagligen skild, i afsende på egendom, hvilken kan henne tillfalla, sedan ägtenskapsssillnad vunnen är. Kongl. Förordningen d. 22 Oct. 1818.
Bor åbagalåggaS af beni/ forn tmbergå. Suribijl ocp ämbets epam en; 34:0. meb anpållan , att ben nu.gållanbe. (irppebitionS^apan: måtte varba i aCmånpet ofverfebb, 111. m.; 3^:0. angåenbe o3\onql. $)?aj:tS ocp kronans? BeviSningS fTplbigpet, i fråga om formeblingS återgång 36:0. angåenbe upppåfvanbe-af bet, i å\ongl. dammar? Collegii 0rculaire.*.$5ref ben 18 ftebruariiisaö; intagne frabganbe om flatna mo* Böter; 37:0. angåenbe ffplbigpet. för borgare, att i [laben mara mantals ocp [Ta 11 |Tr i froen; 38:0; meb anpållan om unberfofning i affeenbe på moje# lig; nebfåttning af jTepp&tmgafber å (SvenfJa fartyg; 39:0. angåenbe inråttanbe af en £åne#an[falt till förmån för ^acfjérnStillverfare i SRifet; 40:0. ben-17 (September/ angåenbe Canjln^tprelfené $anbca§aé forflott* ning;till SfiESgåifcSContoiret, i pånbelfe af forenåmnbe SmbetSverfS upplösning;; 99 4i:o. ben 17 (September angäenbe angelägenheten af en allmän regler ring