Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Huset kunde ju pi % ett viirdigt satt h a en stor drottnings jubileum genom att medgifva kvinnan rostratt. Sir W. Harcourt ansig, att det ej vore ntgot skal att Levilja kvinnan politisk rostratt, darfor att hon fiitt kommunal. Om en g h g framdeles allman rostratt skulle bli inford fiir bide miin och kvinnor, hvad skulle dB resultatet bli med 1,200,000 k v i ~ o r mer ii-n miin? Det skulle. bli ett fidlkomligt ainazonregernente och konselwenserns knnde blifva omatliga. Strax dikefter afslutades den 5 timmm linga debatten med omrostning, som visade 71 ' rosters ofvervikt for billen, den storstn triumf denna. segslitna friga h a t, hvarefter alzdra lasningen foretogs och frbgan hiinskiits till komitk den niistkommkde 23 jmi. Det egendomliga. vid. denna omrostning. var, att - .all partigruppering npphiirt, sii a t t man siig .liberaler votera mot billen, under det konservativa rostade for densamma. Ett f6r forslaget mycket &amp; nnsamt tecken var; att det. hade majoritet inom .Un.derhnsets alla fyra partier, sBsom synes af foljande tablii: Pa~: ti:. Liberaler Irliindska Nationalister Konservativa Unionister. Ro.s@ii~.deLting. Forslagets vanner hafva ' tre ' m h a d e r pii sig, tills billen, sknllbehnndlas i komitk, och det %r att hoppas, att dera.s rastlosa verki sambet slrall kronas ~ n e d ett godt resudtat - ett .resultat sii mycket viktigare som parlamentets beslnt saliert kommer att starkt inverka. I pH friigans st511ning i Europas ofriga stater. A. S. Sommarhvila och vinte~ro. : ~) ' Det finnes v d ee nagon af oss jaktade. nutidmanniskor, som ej ibland gripits af I h g t a n till landet.
Efter tagen kännedom af hvad de till denna nådiga proposition hörande handlingar vidare innehålla, har Utskottet funnit det kunna ifrågasättas, huruvida Direktionen för Danviks hospital — som, på sätt ofvan förmäles, erbjudit sig att af hospitalets inkomster till den nya sjukvårdsanstaltens ordnande årligen utbetala ett belopp af 24,000 Ridr — genom uppfyllandet häraf samt i öfrigt genom erläggandet för en Stats-Ulskottcts Utlåtande M 123 (Fortsättning). 17 en gång af den summa 20,000 R:dr, som motsvarar värdet af den nu till dårhus begagnade byggnad med tomt, må anses hafva fullgjort allt hvad af inrättningen vid Danviken rätteligen kan i detta hänseende fordras och påräknas; men då, efter hvad Utskottet inhemtat, Kongl. Majit, i sammanhang med pröfningen af andra den nya inrättningen rörande organisationsfrågor, genom nådig Skrifvelse till Öfverståthållare-embetet af den 31 sistlidne Mars anbefallt denna myndighet att, efter vederbörandes hörande, i underdånighet inkomma med fullständig utredning af de förhållanden, hvarpå bestämmandet af Danviks hospitals bidrag till den nya sjukvårdsinrättningens uppsättning och underhåll må kunna bero, har Utskottet, vid sådant förhållande, funnit den betänklighet, som i berörda hänseende hos Utskottet sig yppat, icke böra till någon särskild åtgärd från Rikets Ständers sida föranleda; — och som det utan tvifvel är af högsta angelägenhet, att det nya hospitalet, hvars uppförande och yttre inredning snart torde vara fullbordad, sättes i tillfälle att så skyndsamt som möjligt träda i verksamhet, samt i afseende på beloppet af de för detta ändamål af Kongl. Majit begärda medel, annan anmärkning hos Utskottet icke förekommit än den redan anförda rörande
Äd. måtte besluta, att Riddarhusgården, sedan alla derå nu uppförda byggnader blifvit borttagna, bör omslutas med ett på granit-sockel uppfördt jernstaket, afjemnås, grusas och planteras; att två paviljoner, sådana de blifvit af Intendenten Scholander föreslagna, dock med höjda fotmurar, uppföras i gårdstomtens nordvestra och nordöstra hörn; att staketet bör förses midt på norra fronten med en prydlig jernport med jernpelare samt på östra och vestra sidorna med grindar; att värmeapparaten bör flyttas ned i källaren under Riddarhuset; att åt Riddarh.-Direktionen lemnäs rättighet dels att vid utförandet af byggnaderna och i öfrigt göra de detaljförändringar, som må finnas nödiga, dels ock vidtaga sådan inredning af paviljonerna, att de på en gång uppfylla det med dem afsedda ändamål att inrymma bostad för Riddarhusets vaktmästare samt erforderliga uthuslägenheter, och tillika lemna den möjligen största inkomst; samt slutligen att åt Direktionen uppdrages, att R. o. Adms beslut på lämpligaste sätt till verkställighet befordra; äfvensom att, i afseende å medlen till bestridande af byggnadskostnaderne m. m., R. o. Ad. ville bemyndiga Riddarhus-Direktionen att för bestridande af de kostnader till gärdens ordnande och bebyggande, som ej af Riddarh .- underhållsfondens tillgångar kunna betäckas, upptaga lån från andra Riddarhusets fonder att, jemte sex proc. ränta derå, återgäldas i den mån förstnämnde fonds ställning sådant medgifver. Hr v. Francken, Georg Wolfgang: Frih. Bennet har redan tydligt och klart visat, att Utsk:ts förslag är det sämsta af alla, hvarföre jag inskränker mig till att instämma med Frih. Bennet i yrkandet om afslag å nämnde förslag. Det yrkande, som blifvit framstäldt af Frih. Alströmer, öfverensstämmer hufvudsakligen med den åsigt, jag vid ett föregående tillfälle uttalat, och jag biträder derföre Frih. Alströmers yrkande. 672 Den 16 Juni, Hr Edelsvärd, Adolf Wilhelm:
Jag erkänner, alt jag icke har uträknat, huru högt mäsken kommer ali slå, i fall pannans proportioner blifva sådana jag föreslagit, men jag vill blott omnämna hvad i Utsk. upgafs af dem, som närvarit vid den skedda profbränningen med en 20 k:s panna, eller att mäsken deruti stod 5 tum hög vid kanterna, men lOtum i bottnen. Dessutom ber jag ali fä nämna, att man i andra länder påfunnit ett ganska enkelt sätt att förekomma vidbränning, bestående deruti, ali man utpressar det tjockaste af den utjästa mäsken och endast bränner återstoden — det tunna, då den utan fara för vidbränning kan afkokas, om den står knappt 2 tum djupt. Den större afverkningsförmåga, som pannan genom bottnens allt för stora vidd skulle erhålla, blefve icke så obetydlig, som man tyckes vilja föreställa sig. Hr Gripenstedt: Den enda grund, hvarpå raotståndarne till Frih. Raabs förslag hittills stödt sig, är, att det maximum för de. enkla pannornas storlek, som blifvit af Utsk. bestämdt, är mindre än det af K. M. föreslagna. Gr. Lagerbjelke har ansett denna omständighet vara så väsendtlig, att en föreskrift i afseende ä pannornas form endast härigenom blifvit alldeles öfverflödig. Men denna skillnad är i sjelfva verket icke så vigtig som man velat förespegla. Då 20 förhåller sig till 27 ungefärligen såsom 3 till 4, är således pannerymden enl. Utsk:s förslag endast ^:del mindre än uti K. M:s Propos. Kan nu denna inskränkning i pannerymden göra en bestämmelse öfverflödig, som man eljest anser vara ganska välbetänkt, ja till och med medgifver varit oeftergiflig. Det är dessutom alldeles icke en småsak, om man, genom att gifva pannan någon förändrad konstruktion, kan updrifva dess afverkningsförmåga måhända till dubbelt emot hvad vid skattens åsättande blifvit beräknadt.
Det är i an. seende dertill, äfvensom i anseende till svårig. heten, att, i fall betalnings-terminerne i någon betydlig mån uppskjötos, kunna hålla, nödig reuda på de personer, hvilka, i händelse af dödsfall, deraf följande arfskiften, afflyttningar och ombyten af Egendoms Innehafvare, vore de verkligen betalningsskyldige, som Kongl. Maj:t ansett sig böra till Rikets Ständer hemställa, om icke hälften af det lemnade Lån-biträdet kunde dessa Läns Innevånare, i anseende till deras närvarande oförmögenhet, efterskänkas, för att komma de mest behöfvandeoch fattige, på sätt Herrar Landshöfdingarne föreslagit , till godo. Och förbehåller sig Kongl. Maj:t, att till det; Utskott, som får beredningen af detta mål sig .uppdragen, låta öfverlemna så väl den af Riksdags - J&£n"*2 9 Maj> 403 dagsPullmägtige ingifna underdåniga ansökning, sorn Herrar Landshöfdingarnes i anledning detg af -infordrade utlåtande. Och sedan desse uti Kongl. Mnj-.fs Nådiga. Proposition omförmälte Handlingar kommit Stats-' Utskottet tillhanda, och hvaraf afskrifter sub Uit. A. dr B. bifogas, har Utskottet ärendet till öfverläggning förehaft, hvarvid Utskottet inhämtat den, upplysning , att ifrågavarande Lån af 50,000 Rulr Banco, som utgått af de i Ban. ken för Statsverkets räkning insatta frivilliga Uån och Håfvor, blifvit i September månad 1809 xentefritt lemnadt Westerbottens nödställda Inbyggare, att fördelas och användas på det sätt, sorn. Kongl.
Deraf anviste för fältbataljonerna i6,o5o man, och för de'poten 4;95o, summa 21,000 man; således 1,700 man mindre än bär som befintlige upptages, för att svara emot 352 (2 per indelt compagni) tjenstbara volontärer, tillfälliga vacancer, sjuka vid uppbrottet fran hemorten m. m. Effective äro, inberäknadt volontärerne, vanligen 2r,5oo man. Der eflfectiva styrkan uppgår lill högre belopp, än hvartill den här lågt är beräknad, ökas fällbataljonens stam med öfvcrskottet. Till vinnande af beväringen.* bättre vård, och undvikande af de olyckor, som år 1808 drabbade landtvärnet, införlifva* beväringen med stammen, öfverallt vid de corpser, der sådan finnes. 2:0. Styrkan af fältoch de'pot-bataljonerna är så beräknad, att ett öfverskott af omkring 6,000 man beväring för cavalleriet och artilleriet vunnits, att efter eget val dertill utgå. Cavalleriets behof, enligt K. brefvet den 2r Maj >83t, utgörande minst hälften af stammen, är bär upptaget till hälften af cavalleriets styrka enligt plan. Fot-artilleri har ansetts kunna organiseras inom alla districten, och folk dertill äro anvisade utom i det 5:te districtet, hvarinom tillgäng derför likväl lätteligen kan beredas. Att cavalleriets och ar tilleriets hellof är på vissa regtten anvisadt, hindrar ej, att det uttages efter val; emedan infanteri-bataljonens styrka derefter i allmänhet kan ökas eller minskas. Cavalleriet bör äfven emottaga och exercera sin erforderliga beväring, åtminstone lill fot; befäl finnes derför afsedt, utom vid Jemtlands corps.
Räkenskaperne derför äro i Kongl. Kammar-Rätten granskade för båda åren utan anmärkning, samt utvisa en behållning till år 1840 af 981 Rdr 9 sk. 1 rst., deraf 586 Rdr 27 sk. 9 rst. finnas i LandtRänteriet celi 394 Rdr 29 sk. 4 rst» ntestå enligt restlängd. Uppå Kongl. M j;ts Befallningshafvandes underdåniga framställning, har Kongl. Maj:t den 11 September 1837 i Nåder medgifvit, att behållningen af denna fond, äfvensom de 2,000 Rdr, äldre kredilivmedel, hvilka sednast varit anslagna till uppköpande af lin, för att till spånad ullemnas åt Länets arbetsföra, fattiga inbyggare, finge, under föreskrifna villkor, för samma ändamål, i anseende till inträffad högst ofördelaktig skörd, äfven under påföljande årets vinter användas. Någon anmärkning vid redogörelsen har icke förekommit. Stor - — 169 — Storskiftesoch Afvittringsförrättningen i Stora Kopparbergs Län. Räkenskaperne, granskade uli Kongl. Kammar-Rätten för båda revisionsåren utan anmärkningar, redovisa inkomster och utgifter sålunda: Balans från föregående året: Kontant behållning 2,566: i5. 2,26g: — g. Uppbörd: Kontant från Landt-Ränteriet 10,000: 10,000: Summa 12,566: i5. — 12,269: — g. Credit. Ut gift: — Arfvode för jordeboks-arbetet 400- ~~ — 400* Understöd lill stor skiftesförrättningen inom Stora Tuna socken i,45o: Förskott till framdeles redovisning . 112: Diverse utgifter . 15 r: 46. 3. 5g: 23- 6. Balans till följande året: Kontant behållning 2,26g: g. 3,got: g. 3. Summa 12,566: i5. — 12,26g: — g* Åfvittriagen i Jemtland.
Utur g.ke Regeln komme att uteflutas den sista meningen frän och med orden: dock nud undantag af Lagstadda tjensthjon rc. ända till slutet. 18 Regeln skulle erhälla följande nya redaction: Jemlikt 4.de Art» r Z. 7' Mom. äligger det Husbonde att anstvara för sitt Tjeustfslks i Tariffen M:o 2. utsatta personliga bewill-iing, äfwen i de fall da tjensthjonet för Egendom eller behållen Inkomst taxeras; hwarföre denna tjensthjonets afgift alltid bäde i Uppbördsboken och i Husbondens Debetsedel uppföres, samt afHusbonden betalas, dock med rättighet för honom att af tjensthjonets lön afdraga hwad han för detsamma erlagt. Har tjensthjon, utom sin län och sitt underhall, Egendom eller särstild behållen Inkomst, bär, till följd af i. Art. i. Mom., dest bewiÄnmg efter bädaTarifferne uträknas samt derwid dest lön och underhall efter förhällandet i hwarje Grt upptagas bland dest öfriga behallna inkomst; stolandes den bewillning som enligt denna beräkning tjensthjonet päföres, af detsamma erläggas, sedan dest genom Husbonden förskjutna personliga stydds-afgift derifrän blist wik afdragen. Ständet beflöt härjemte uppdraga Expeditions-Utskottct att i Förordningen och de föreflagna reglorna werkställa desia förändringar, äfwensom att i formulairen till Taxerings längder, i enlighet härmed, förändra de exempel Den ig October. L4Z pä tjenstbjons debitering för egendom och behäl. len inkomst, hwilka af Bewillnings. Utskottet blifwit uppgifne. Och skulle de Resp. MedStänden genom Protocolls-Utdrag inbjudas att i detza beslut med Borgare-Sländet instämma. suprr. ?rotooollo g. O. Vstcrius.
Utan att vilja ingå i någon granskning af lämpligheten och rältsenligheten i allmänhet af de straff, som, enl. gällande författningar, hos oss åläggas förbrytare, hvilket blefve ett alltför vidlyftigt och min ringa förmåga vida öfverstigande företag, kan jag icke undgå att nämna, det mig synes, alt lagstiftaren bör, vid bestämmande af straff, i första rummet taga i betraktande, att förbrytaren eller missdådaren är en menniska, som har anspråk på mensklighet och menskligt måste behandlas; hvadan uppenbart följer att straffet bör i första rummet afse förbrytarens moraliska förbättring, samt i andra rummet en indenmisation åt Staten och den förorättade. Utgående från denna synpunkt och vägledd af historiens erfarenhet, som bär vittne derom, att alltför stränga lagar, långt ifrån att hämma brotten, tvertom ökat deras 94 Den 4 Mars c. m. antal, då deremot milda och rättvisa straffbestämmelser verkat förmånligt till förekommande af brott, får jag bos H. R. o. Ad. motionera upphäfvaude af K. förordn. d. 16 Juli 1776, deri sålunda stadgas: "Om någon enskild tjenare, "bonde eller torpare, som betjenar med dagsverke, sätter sig "i försåt för lmsbondefolket, ehvar helst det är, att gora "dem skada till lif eller lem, och sargar dem eller slår blånad eller blodvite, skall den brottslige straffas, mannen med "3a par spö och qvinnan med 24 parris, samt derjemte milsta äran och arbeta ett eller flera år på fästning, allt elster brottets grofhet och den brottsliges arghet; och skall ”brottslingen dessutom under arbetstiden på fästningen utstå "samma straff af spö eller ris, en gång hvarje år, på samma "dag han eller hon första gången det undergått.” Genom tillämpning af detta lagbud, komme denman, som enl. detsamma blifvit fälld till två års fästningsarbete, genom straffets itererande på den bestämda tiden, alt för ett och samma brott afstraffas med 96 par spö, ja ända till 128 parspö, om han dömdes till 3 års fästning.
Alla frågor om förklaringar öfver lagen skola hos Konungen anmälas och Hans röster deruti inhemtas och beräknas, änskönt Han icke i Högsta domstolens öfverläggningar derom deltagit. § 71. Uti Högsta domstolen kunna ringare mål pröfvas och afgöras af fem ledamöter, så ock af fyra, der alla fyra äro om beslutet ense. Ofver vigtigare saker skola^minst sju döma. Ej må flere än åtta ledamöter på en gång tjenstgörande vara. § 72. Uti Konungens nedre Justitie-revision skola justitieärendena beredas till föredragning och afgörande i Högsta domstolen. § 73. Alla Högsta domstolens beslut utfärdas i Konungens namn och med Hans höga underskrift eller under Hans sekret. § 74. Alla domstolar skola efter lag och laga stadgar döma; alla embetsverk samt högre och lägre embetsman skola förvalta de dem åliggande sysslor och värf, enligt de instruktioner, reglementen och föreskrifter, som redan gifna äro eller framdeles kunna gifvas; lyda Konungens bud och befallningar och räcka hvarandra handen till fullgörande deraf och af allt hvad rikets tjenst utaf dem fordrar; blifvande de Konungen i laga ordning ansvarige, om något qif de<W undeplåtes och försummas eller olagligen behandlas. § 75, Konstitution sltskottets Memorial, N:o 7. 17 § 75. Till Justitiekansler må konungen nämna en lagfaren, skicklig och oväldig man, R. F. § 27. som i dornarevärl varit nyttjad. Honom, såsom Konungens högste ombudsman, åligge förnämligast, att föra eller genom de under de honom ställda fiskaler låta föra Konungens talan i mål, som röra allmän säkeihet och kronans rätt, samt att, å Konungens vägnar, hafva tillsyn öfver rättvisans handhafvande och i sådan egenskap beifra fel, som af domare och embetsmän begångne blifva. § 76.
C och 9 §§. äro antagne dels af alla Stånden, dels af Irenne Stånd. i o §. är antagen af Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden, utom det alt PresteStåndet icke föreskrifvit fatligvårdsansvarighet för hemmansbrukare och Lagsamt Allm. Besv.- och Eloii.-Ulshottens Förslag, JY:o 23 arrendatorer, hvari Ridderskapet och Adeln så mycket heldre instämt, sora hela §:u är genom dess beslut afslagen. Sora således, i afseende på berörde föreskrift, 2 Ständ stannat emot 2, lärer den förfalla; äfvensom föreskriften om husbondes rätt till godlgörelse för hvad han påkostar lill underhafvandes fattigförsörjning, kommer att uteslutas, till fö!jd af 3:ne Stånds beslut, men stadgandet i öfrigt i denna §., såsom bifallet af 3 Stånd, bibehållas. Efter denna §. hafva väl Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-Stånden antagit serskildta föreskrifter, dels om giltighet af enskilda fattigvårds-anstalter, dels om ökadt fattigvårds-ansvar i vissa fall, då fattigvården ovanligt betungas; men endast i en del hafva 2:ne Stånd förenat sig om dessa föreskrifter, och i öfrigt äro alla Stånden sins emellan skiljaglige; derföre besluten härom lära förfalla. 11 §. är af Ridderskapet och Adeln helt och hållet afslagen, men af de öfrige Stånden antagen, med förändringar af Preste-Ståndet, att orden J’är gift eller”j uteslutes; samt af Borgare-Ståndet, alt tiden för den påbjudna ansvarigheten inskränkes från 5 lill 2 år. Med iakttagande af begge dessa inskränkningar, hafva de 3:ne ofrälse Stånden antagit §:ii, så lydande:
Men då icke någon ytterligare inkomst för Banquen häraf uppstår, är detta ej i Litt. A. upptagit. Afgår Banquens nu varande Fordringar af alla Disconterne Återstår, som utföres ... i . Skilnaden utgör förlusten och utföres med * Axel, uppläste följande: Rike's Högloflige Sränders Stats - och EancoUtskot s Betänkande at den 3 innevarande Martii omfattar den delen at Kongl. Majrts Nådiga Proportion af den 10 December, so*.n upptager utredningar af de tre FilialDiscotiternes Concourser* Respectiye Utskotten hafva bifogat Calcul öfver dessa Disconters utredning, hvaraf inhämtas, att Götheborgs Discont äger full tillgång till sina Borgenärers förnöjande, så vidt den får tid att indrifva sina Fordringar, hvarföre är tillstyrkt, att den må undiå ett uppskof af två och ett halft år efter dess Octroys slut den 26 October innevarande år , samt att Banquen emellertid genast inlöser dessas Assignationer till ett belopp sf R:dr 150,725, samt de öfriga Skulderna (R:dr 1,031,94.3) på två och ett halft år i fem Terminer med Ränta. När Rikets Ständer äga en Fabrique, som tillverkar Penningar, och det utan någon synnerlig omkostnad , så är väl intet lättare och vigare, än denna utväg atf göra utredningar, och enär ingen af Fordringsägarena kan sägas förlora, då han njuter laglig Ränta under Jernbrefstiden, så lärer ock all klagan ifrån dessas sida försvinna, desto meia, som under allmänna villan, då man icke såg för sig annat än förluster, denna utredning kan anses såsom en skänk. Detta är emellertid ett lärorikt efterdöme för blifvande Speculanter på Folkets Cassör och Förmögenhet, ty nu måste /Jen 11 Marth , j, ffh ju denna Discont stå något flat öfver sin är^ lighet, dä han af utredningen af de andra Concourserna får se, huru litet man äfventyrar med en val uttänkt raskhet.
\S34'. bordet livilande frågorne om grunderne för bränvins-bräiinuigen, med’ Hrad dermed liar gemenskap, samt angående Stora Sjötulls-Revillningen,; och heslöt i anledning haral Ridderskapet och Adeln, att frågan om Sjötulls-Bevillningen borde blifva den första fråga, hvilken inom Ståndet föredrogs, sedan de redan länge livilande Grundlags-frågorne blifvit afJ Ståndet pröfvade. S. D. Då nu å njo föredrogs Cbnstitutions-Utskottets,åer\g sistlidne September på bordet lagde Memorial, N:o 34>, med lörslag till Grundlags-ändringar, åsyftande en ändamålserdigare organisation af StatsRådet, förklarade Ridderskapet och Adeln följande emot Utskottets yttrande gjorde anmärkningar utgöra. Ståndets. gemensamma, tankar, nemligen : 1:0 att 5 §. Rederi nersFormen borde erhålla följande-lydelse:! Stats-Rddet skall bestå af nio Ledamöter, hvilka ege att alla der förekommande ärenden öfvervara. Ej md fader och son eller hr öder pä en gäng vara Ledamöter af Stats-Rddet; 2:0 a) att Cheten för Juslitias-Departementet icke må tillika vara Ledamot af Konungens Högsta Domstol; Zd) att uti Grundlagen må bestämmas endast de allmänna föremålen, för de serskilda Departementen, men att det må öfverlemnas åt Kongl. Maj: t, att genom serskilde utfärdande Kungörelser bestämma den. närmare fördelningen af göromUlen Departementen emellan; cf att benämningen Minister borde utgå, ur förslaget' tili, irsta och 2;dra mom. af 6 Regerings-Forrnen ; och <zj) att intet Hof-Gancellers Departement skall finnas; I sammanhang hvarmed, och till följd af serskildt gjorde och såsom Ståndets gemensamma tankar förklarade anmärkningar, 6 §. Regerings Formen skulle erhålla följande lydelse: Af Siats-Rådets Ledamöter skola Sju vara' Chef er} hvar för sitt Departement, nemligen:- en för Justitia?
Silfverskiöld å Embetets vägnar, och f. d, GeneralLieutenanten Budenbrock, hvilken i Riksens Ständers Commission öfver Krigets olyckeliga förlopp blifvit afgjord. 8:0 En Bundt, efter upprättad och bifogad förteckning, innehållande Acta uti de af KrigsFiscalen Mannerfeldt å Embetets vägnar utförde Actioner eller eljest gjorde påståenden emot vederbörande Regementschefer, som bevistat Fälttågen i Finland under sista kriget mot Ryssland. 9:0 Ett häfte innehållande en mängd Memorialer och Utlåtanden af diverse personer. Den 19 Mars e. ro. »71 10:0 Register uppå de Protocoll, sora blifvit hällne uti den vid 1743 års Riksdag förordnade Rikets Ständers Commission angående orsakerne till krigets olyckliga förlopp i Finland, (defect.) 11:0 En anteckning i form af Dagbok, i qvartformat. 12:0 Rikets Höglofl. Ständers Commissions Utslag och Dom, angående thet hemställande och påminnelse sora KrigsFiscalen, Ädel och Välbördig Eric Mannerfeldt å Embetets vägnar gjort vid de af Öfversten för Elfsborgs Regemente till Fot, Ädel och Välbördig Herr Carl Otto Lagercrantz vid ett KrigsRåd under förlidet års fälttåg i Finland yttrade tankar och mening angående Fredricshamns Fästning m. m. afsagd vid Riksdagen i Stockholm den 3 September 1743. — tryckt i qvartformat, 3:ne exemplar, i3:o Concepter till Domar i Riksens Ständers Commission. j4:o a) Ett Band innefattande Protocoller hällne vid KrigsRåd i Finland åren 1741 och 42. b~) Rotulus öfver Kongl. Maj:ts till Herr Grefven och Generalen Lewenhaupt, samt någre flere utfärdade bref lör åren 1741 och 1742, c~) Rotulus Actorum uti saken emellan JustitiaeCantzleren Högvälborne Herr P.