Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och för att göra denna författning beständigt fri från försök af rubbning, densamma såsom en Grundlag intagit och bekräftat i Föreningsoch Säkerhets - Acten af samma år. Ehuru Den 3 Juni'. Ehuru nyssnämnde Act till vasendfelig del ar upphäfven och förkastad, har jag likväl aldrig förmodat, det Skatte-Allmogens frioch rättigheter derföre blifvit håfne, och man kan väl intet våga tänka, att någon del af dessa Författningar blifvit ändrade i 1793 års Förordning om Skogarna i Riket, så mycket mindre, som samma Förordning med klara ord undantager dess tillämpande af någon stridighet deremot. Men sedermera är val, efter livad jag kan minnas, en Författning utgifven, med förbehåll af säkerhet för .Kronans räkning och till bevarande af Ekevirke för dess behof, visse personer blifvit utsedde och från Amiralitets - Embetet i Carlscrona förordnade, hvilka hade sig uppdraget att efterse, med Kronans stämpel märka, och noga uppteckna alla de växande och friska Ekar, sorn. för Kronans. räkning då redan voro eller framdeles kunde blifva tjenlige; men huru detta då eller sedan den tiden blifvit verkstäldt, förmedelst dessa träds bevakande och. tillsyn, förbigår jag med stillatigande; jag vill äfven minnas, att sedan detta för sig gått, skulle Skatte - Bonden fritt disponera den öfriga för Kronans räkning odugliga Ekeskogen efter eget behag. Så visst det är både nyttigt och nödvändigtJ att skogarne med all sorgfällighet vårdas, torde en annan utväg dertill säkrare kunna vinnas; jag vill endast nämna den anledning dertill, jag i dessa sednare åren inhämtat, genom den af Kolt un - t Den 3 Juni. 77 rungens Höga Befallningshafvandes i Malmöhus
December 1859, på Statsrådet och Chefen för Ecklesiastik-departementet disponerat ett belopp af 25,000 Ridr, att för ofvanberörda ändamål användas; — 13 och hafva Revisorerne erfarit, att, efter det af dessa medel 24,985 R:dr 15 öre blifvit till Departements-chefen utbetalde, Kongl. Majit den 16 Mars 1860 i bref till Kongl. Stats-kontoret meddelat bemälde Chef full decharge för medlens användande,' jemte det att den af honom uppgjorda räkning med tillhörande verifikationer blifvit till nämnda embetsverk öfverlemnad; hvilket Revisorerne trott sig böra anmäla, enär Revisorerne ansett sig vara förhindrade att granska en redogörelse, för hvilken Kongl. Majit redan lemnat vederbörande full decharge. § 11. I likhet med hvad förut iakttagits, få Revisorerne här nedan meddela uppgift å de vid revisionsårets slut balanserade och på anmälan hos Rikets Ständer beroende förskotter: Utgifter till Kommittéen för reglerandet af vissa juridiska förhållanden emellan Sverige och Norge 5,963: 76. Dito till dito för undersökande af grunderna för städernas beskattning 17,191: 23. Dito till dito för utarbetande af förslag till militära helsovårdens i riket ordnande 4,076: 2. Dito till dito för kommunal-lagstiftningen i riket 19,795: 63. Dito till dito för granskning af stadgar för rikets elementar-läroverk 3,830: 26. Dito till dito för afgifvande af yttranden och förslag till ombildning af styrelse-verken 14,347: 64. Dito till dito för uppgörande af förslag till ny författning angående allmänna bevillningen 16,107: 92. Dito till dito för afgifvande af förslag till skjutsningsbesvärets ordnande 14,624: 39. Dito till dito för ordnande af sundhetsförhålländena i riket 6,696: 43. Dito till dito för dito af medicinska undervisningen 5,308: 16.
I sammanhang härmed tillstyrkes i underdånighet enahanda förfarande med följande artiklar, nemligen: dekorationer, platåer med tillbehör, äfvensom ornamenter ej specificerade; etuis med tillbehör af sammansatta eller ej specificerade ämnen; fjedrar, andra, ej specificerade, än urfjedrar, hvilka sistnämnde åter lämpligen synas kunna förtullas lika med delar af ur, ej specificerade, och i noten dit hänvisas; flaskfoder, oberäknadt våtvarorna; gevär alla slag, eller delar deraf; < gipsarbeten, ej specificerade, utom bilder; korgar, af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen; korgmakarearbeten, ej specificerade; lackerade arbeten, lör så vidt de ej äro specificerade under det ämne, hvaraf de bestå och dit blifvit hänvista; lampor, af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen; ljuskronor, af sammansatta, eller* såsom arbetade, ej specificerade ämnen samt delar deraf; masker; mattor, af strå eller rötter; nät, af alla namn och slag; redskap och machinerier eller delar deraf, ej specificerade; siktar; skrubblor; speglar och lampetter, samt urband och urkedjor af sammansatta, eller, såsom arbe tade, ej specificerade ämnen. Å assa foetida, som icke kan i värde antagas högre än till 32 sk. skålpundet, men nu har i tullvärde sig åsatt 40 sk., torde, med afseende härå, äf vensom för vinnande af mera likstämmighet med norska tulltarifen, som för denna vara bestämmer 2 sk. 7 r:st. tull per skålpund, i svenskt mynt och vigt räknadt, den nuvarande iuförselsafgiften 4 sk. böra nedsättas till 3 sk. skålpundet. Då, bland de med särskilta tullbestämmelser specificerade flera slag af balsam, hufvudsakligen endast kopaivabalsam utgjort föremål för införsel, synes en gemensam tullbestämmelse, på sätt i norska och danska tulltariferna äger rum, Itand. s Bark. Beck. Beckolja. Ben. Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse, N:o 40.
Man må icke genom en vrång förtydning misskänna afsigten. Den är icke att begränsa eller inskränka Konungamaglen, men att gifva lifligare fart åt expeditionen af de Lagförslag, mål och ärenden, som Kongl. Maj:t utan tvifvel, före utfärdande af allmän Kungörelse om Riksdags hållande, i Nåder beslutar låta Rikets Ständer meddela. I stöd af åberopade 56-§., skulle ock Kongl. Propositioner, på lika sätt som motioner, kunna under Riksdagens lopp väckas i anledning af redan fattade beslut, eller redan upptagne ärenden, eller under Riksdagen inträffande händelser, och det vill alltså vara svårt att finna, huru Konungens höga rätt skulle på ringaste vis trädas för nära. Men för representationen blefve det mindre lätt, att finna en undskyllan vid deras committenters klagan öfver Riksdagarnes längd, och medelbart skulle följaktligen uppslå en väckelse att raskare bedrifva arbetet, så väl i Utskotten, som Ståndens Plena. Jag har ej heller kunnat ingå på Utskottets beslut, att tillstyrka Statsoch BevillningsUlskottens sammanslående till ett enda Utskott, misströstande om någon god frukt derutaf, icke ens till Riksdagens förkortande. Mina skäl äro: 1:0 Stats-Ulskottet är redan tillräckligen sysselsatt och mer af arbete öfverhopadt, än något annat Utskott, Mängden och den flera volumer Bih, till R. St. Prot. i83f 3:dfe Sami. a i4-'de Häftet, IO Constitutions-Utskoltets Memorial JVVo /j.u bildande massan af dess Belänkanden vittnar tillfyllest härom, måhända ock stundom dess sätt, att upptaga de inom Riks-Stånden gjorda anmärkningar samt en eller annan enskild motion. Men härtill kommer ytterligare, såsom dess gifna åliggande, en flerfaldig, så väl tid som möda klyfvande Revision.
— Förmedlar inackorderingar. — Begär prisförteckning å blommande växMottager annonser t i l l de flesta tidningar. ter för trädgårdar. Anskaffar gratis lärarinnor, värdinnor m. m. Rotebro Handelsträdgårdar, Åtager sig uppköp af tyger, modev., sybehör m. m. mot billigaste arv. Prospekt på begäran. Carl Lundblad, ROTEBRO. bitr. Provincialläkare. Gefle. Med anledning a f Eder skrifvelse får jag härmed meddela, att jag sedan flera månader tillbaka i m i n praktik använder » MELL I N S FOOD », samt att apotekaren på m i t t initiativ hemtagit preparatet. G e o r g r för Lilje STOCKHOLM. från 26 franska upplagan a f G. C, med företal a f Ingeniör A. E. Pris häft. 3:75, i n b. i klotb. 4:75, kan äfven erhållas i häften (12) ä 30 öre. % » - nerligen lämplig till premier i skolor. P r i s h ä f t. k r. 6 k r. K a n äfven erhållas i 9 häften å 60 öre. OBS.! (S. T. A. 58952) K a r l Drottninggatan 73 C, 7 och 8 häftet utkommet 0 r Bluslif i nya modeller. Kjolar af Siden, Kläde, Moiré och Flanell. Prima kvalitéer. Billiga pilser. 41 X C. w Heloch halfylletyger i vackra skottska mönster till Bluslif och Barnklädningar. Ä k t a (G. 79964) På A L F. till ingång från Lästmakaregatan. Sveriges äldsta hälsobrunn, belägen vid sjön Vettern, 18 kilometer norr om Motala. Intendent: Docenten D:r A. L e v e r t i n, Stockholm. Rikstelefon. STYRELSEN.
Att ett sådant förslag tages i moget öfvervägande torde vara så mycket nödvändigare, som när, under krig, landets befolkning frivilligt erbjuder sig att deltaga i striden, fienden alltid hotar att ödelägga landet och bringar ofta sitt hot i verkställighet, 0111 ej den fria befolkningen genast fredligen återvänder till sina hem; hvaremot förhållandet blir helt olika, när ej frivillighet utan åtlydnad af lag förmår befolkningen att dela stridens läror. Af hvad jag redan anfört torde klarligen framstå, att min mening med detta förslag icke är att nu framställa det sätt; hvarpå denna landtstorm bör organiseras eller i öfrigt någonting om dess öfningar, beväring och utredning. Allt detta anser jag kunna och böra uppskjutas, til! dess Eders Kongl. Maj:t finner ögonblicket vara inne att i detta hänseende vidtaga några åtgärder. Min afsigt är endast att Statsmakterna på förhand skola hafva beslutat den lagliga tillvaron af ett sådant försvar; och inskränker sig således det förslag, jag nu har att i underdånighet afgifva, till följande bestämmelser: Att alla medborgare, med undantag blott af dem, som äro i krigstjenst eller bland beväringen inskrifne elier äro nödvändige för den ecclesiaslika och civila förvaltningens oafbrutna gång, skola, i öfrigt utan afseende på samhällsställning, såvida de ej äro till krigstjenst oduglige, vara skyldige att från 25 till fyllda 40 år tillhöra landtstormen. 2:o Att landtstormsman, den der bär egna kläder och icke är berättigad till någon aflöning eller beklädnadsersättning, icke skall hafva skyldighet att tjenstgöra vid andra tillfällen än under pågående krig och ej, utan eget medgifvande, kunna kommenderas utom den provins, inom hvilken han vid dess sammandragande är bosatt *). 3:o Att den närmare organisationen af landtstormen öfverlemnas åt Regeringen att på ändamålscnligaste sätt och vid dertill lämpligaste tid verkställa. Till befäl och underbefäl för landtstormen torde kunna användas dels pensionerade men disponible officerare, dels personer, tillhörande landtstormen, valde af dem sjelfva och dels eliter som uttjent sina elitkontrakt.
9Rär i fråga om Sftifö*33anfenö ftpretfe odj förvaltning, infomfter ocp utgifter, Hamrarne ftabna i ftribiga Beflut, ffota Hamrarne beröm f)Var för fig röfta, fåfom i näfiföregåenbe § fägS. § 71. jpå enatjanba fått förfaren jemväl ber Hamrarne fig ide förena om grunberna — förbening tiU utgöranbe. § 72. Uitfg Suga npa utan Utiföbagenö fria vilja forbraS. § 74. Honungen åge varba förfebbe. § 75. 3)e årtiga — ®eputerabe, »albe på fått af Uiiföbagen färffitbt ftabgaö. jpvab befje t affeenbe på marfegångöfättningen faftftätta, tjene vinnes. § 76. Utan Sfiföbagenö famtpde fan Betafta. § 77. Hungögårbar odj Honungen icfe utan tRiföbagenö famtpde genom efter be grunber, Utif öhagen beröm föreffriftoer; bod att ©fatte förfäljaö. § 78. Stigen föränbrirtg — aga rum utan Sftiföbagenö Bifall; ÅV nungené oförfratift. j § 80. dfrigötnaften tilt intill befi konungen od) Stiföbagen finna nöbigt utan genom Äonungö od) fftiföbagö fammanftämmanbe Beflut, tillbomma. § 81. 2)enna 9iegeringö IRiföbagenö Beflut i ©runblagöfråga, mcidt af konungen, ffait f)oö -fponom anmälaö, på fatt 5Riföbagö Sintager Stiföbagen ett inom benfamma mddt ©rutiblagöforflag, ffali Beflutet beröm konungen unberftällaö.
N:o ii3, ändradt, blef detta sednare af Ståndet godkändt, N:o 127, med öfverlemnande af förslag lill återstående reglementariska stadganden, angående Bankens belåning af adier och publika papper: bifölls; N:o 128, med öfveilemnande af förslag lill reglementariska stadganden, angående Bankens Disconl-röielse på namn och reverser: bifölls; N:o I29, med öfverlemnande af förslag till reglementariska föreskrifter, angående Bankens lånerörelse genom Handelsoch Närings-Disconten: bifölls; och IST:o i3o, i anledning af motioner om ytterligare j Creditiv för RiksgäldsContoret; afslogs, S. D. Till handlingarne lades följande Memoril: 1:0 Constitutiom-Utskottets, N.‘o 117, rörande utgången af ytterligare inom förstärkta ConstiluLions-Ulskoltet anställde omröstningar; 2:0 Stats-Utskottets N:o 44-» med anmälan om ett misstag vid en inom förstärkta Stats-Utskottet skedd votering; och 3/o förstärkta Stats-Utskottets, N:o 444* i anledning af verkställd omröstning i frågan om det sätt, på hvilket upplåning för Piiksgälds-Contorets behof skall verkställas. S. D, Föredrogs å 113m och återremitterades Stats-TJtskottet Memorial N:o 44'> nie(f anmälan, att Kongl. Maj:t till Stats-Utskottet aflålit Nådig Skrifvelse, med uppgifter a Clerecieoch Skol-Slaternes anslag och löneinkomster. Från Hed er v. Bonde-StÄndet. S. D. Föredrogos å nyo Stais-Vtskotiets på bordet hvilande följande Memorial: N:o 442> med anmälan att ett misstag egt rum vid voteringen i förstärkta Stats-Utskottet, i anledning af Mern.
Men, min goda Pappa, alla recensenter, hela allmänheten äro af den tanken, att just denna är en af Richards ypperligaste skrifter. Likväl inte jag, hör du, Henrik. Och är inte jag sjelf också Allmänhet, och får inte jag derföre också ha mina tycken? – Eller menar du kanske, att jag dermedelst förbrutit mig mot §. 2 af dagens protokoll, hvari denna Akademi definitift förklarat Richard Furumo för ett snille af första ordningen? Men deri är ingen motsägelse. Ty det ges också dumma genier, påstår jag. Jag har auctoritet på det, vet du, Henrik. Tegnér sjelf berättas i sin classification på snillen också ha upptagit den familjen. Men märk, att jag icke påstått, att vår Richard hör dit, utan jag påstår blott, att han har ibland dumma tankar, och skrifver till och med långa uppsatser, som äro enfaldiga durch und durch. Rudolfina hade uppstigit, i skänken slagit i en remmare vin, som hon böd sin fader i det hon sade: Vår goda Pappa har talat sig varm och behöfver litet förfriskning. Se här en bägare friskt rhenskt. – Men, lilla Pappa, tänk på Frans der nere, som ordagrannt skrifver opp allt hvad som säges! Jag undrar således, om ej Pappa skulle vilja tillsäga honom, att stryka ut allt hvad som kan göra Herr Furumo ledsen, ifall han framdeles kommer att läsa våra handlingar. Du kan ha rätt, min snälla flicka, fortfor Herr Hugo, numera svalkad, man bör aldrig nyttja oköfviska uttryck hvarken om vänner eller om snillen, eller om hvilka som helst. Sådant har också aldrig varit min sed, men när man blifvit litet varm i hufvudet, hittar man just inte alltid på det rätta uttrycket. Frans, stryk då ut ordet dumt, och sätt i stället dit absurd, orimlig, eller om du kan hitta på något ännu höfligare uttryck, som likväl exprimerar detsamma. Och du, Henrik, sitt inte så förbluffad: kom ihåg, att du här i Akademien har din fria röst och att du der inte så noga behöfver tänka på respekten. Men din orimliga hetta har trasslat tanketråden för mig. Låt se, hvar var det vi stadnade?
Och såsom orsak hvarföre de af Utskottet uppställda stränga premisser sakna en mot-' svarande slutsats, uppger Utskottet, att framlidne Herr Presidenten Friherre Edelcrantz’s arfvingar väckt anspråk uppå en, för uppfinningen af den vid Eldqvarnen anbragte torkiorättning, efter dess utmärkta egenskap och gagneliga följder afpassad belöning, samt att de i följd af det afsiutade köpet, afstått från sina anspråk». Ridderskapet och Adeln torde finna hura litet premisserneoch slutsatsen motsvara hvarandra, och då jag för min del finner vådligt att Ridderskapet och Adeln af eo sä beskaffad logik låter sig i sina handlingar bestämmas, anhåller jag att få uppgifva de skäl, sorn synas, mig påkalla Betänkandets remitterande. Jag bestrider icke Friherre Edelcrantz’s arfvingar den förmån, att komma i åtnjutande af en belöning, som för uppfinningen af torkinrättningen, kan anses blifva passande,. Uppfinningen är förträffelig. Men innan någon belöning kan af Riksens Ständer tillerkännas, arfvingame, eller innan Rikets Ständer fatta ett beslut, som p» visst sätt sanctionerar den dem, redan tilldelade belöningen, bösa väl i68 Den 25 Junii f. m. Ständerne veta, om Friherre Edelcrantz sjelf genom utlofvadt premium, ägt någon rättighet ®tt fordra belöning, eller om han, i händelse icke något premium vant utsatt, sjelf i lifstiden gjort anspråk på belöning. Har ej något premium varit utsatt, så tor-, de Friherre Edelcrantäfs anspråk, hvilka irån honom gått i arf uppå aflägsna slägtu>gar, för hans namns äras skull iöras under titel af kostnadsersättning.
Ofta har plikten mot mina egna förbjudit mig räcka dig en hjälpsam hand; Din egen hårdhet har ock ställt sig emellan oss; men nu när jag ser dig så djupt förkrossad och då Du behandlat mig med ett förtroende jag vill kalla barnsligt, skall jag glömma ett ögonblick att jag är Din fiende ty det är jag som Lübeckare, men din vän som Herman Israel jag vill glömma att jag är köpman, och Paus. må jag aldrig få ångra detta! Paus. och... och... Känner Du Jon Andersson? KUNGEN. Nej. HERMAN I. Men det gör jag; och jag känner äfven Anders Persson och Måns Nilsson! I går mottog jag deras besök, och i morgon resa sig de södra provinserna! GUSTAV VASA KUNGEN. Det var det således! Ån! Hvem är Jon Andersson? HERMAN I. Svårt att säga; men bakom hans ansikte syns ett annat, som tyckes vara djäfvulens. Har Du hört namnet Dacke? KUNGEN. Ja, men som i en dröm. Dacke! Dacke! Det låter ju som när kråkan ropar! Hvem är han? HERMAN I. Det vet ingen! Det är ett namn på en osynlig, som alla känner, men ingen sett! Men man har läst det namnet skrifvet på ett bref, undertepknadt af kejsaren. KUNGEN. Kejsaren! HERMAN I. Det heliga romersk-tyska rikets kejsare! KUNGEN. Fabler! HERMAN I. Du tror mig icke? Pröfva! TREDJE AKTEN KUNGEN. Jag tror dig och jag tackar dig! Och Du säger att Anders Persson och Måns Nilsson här i min egen stad inlåtit sig i stämplingar med de upproriske? HERMAN I. Ja, så visst mina öron höra! KUNGEN. Åh Gud! Åh Gud! Då är jag klar med dem! Två års strider med mig själf och mitt samvete, och jag är ändtligen klar med dem! Ändtligen! HOFMANNEN inför Jakob Israel. Jakob Israel från Lübeck! KUNGEN. Hvem vågar störa mig! JAKOB I. fram, faller på knä utan att märka fadern. Store konung! En ringa yngling vågar störa eder, ty det gäller ert lif! KUNGEN. Tala! Mera!
Hvad återstod då för utvägar att röra de få capital , som funnos i Götheborg, att förtjena nya, till återbyggande af en genom eldsvådor förstörd stad, och understödja 2:ne genom det uteblifvande Sillfisket i armod råkade folkrika provinser?*Säkerligen inga andra, än att till Medelhafvet göra expeditioner med några få Trädvaror, än mindre Jern, och återföra litet Vin, någon Frukt, och Den 29 Mart. en mängd Salf, som åter här ej kunde använ* das elter det uteblifna Fisket; äfven den förhoppningsfullaste misströstade, helst Nederlagsrörelsen intill den tiden ej varit af någon väsendtlig betydenhet; men just i samma tidpunkt ullslöts Köpenhamns redd för trafiquerandet, Hamburgs mercantila förhållanden minskades , Continentens då varande Betvingare förstörde genom våldsamma decreter Handelsoch Näringsfliten , och alla dessa oväntade händelser sammanstötte att af Götheborg bilda medelpunkten för ali den tran action, soin kunde äga ruin emellan Östersjöhamnarna och andra haf, och ifrån denna tid har nämnde Stad v sat taflan af huru hastigt en i lägervall varande ort kan stiga till välmåga , när en välgörande och vis Regering tillåter att man b gagnar så väl naturens som tillfällighetens locaia förmåner, utan att tvingas genom prohibitiva Författningar. Den första effecten af denna conjunctur har varit återuppbyggandet af den genom 2:ne snart sagdt totala eldsvådor albrända Staden; inom 8 år äro öfver 4co privata Stenhus, utom publique byggnader, uppförda, och da man endast tager byggnadskostnaden lill en Tunna Guld Banco per hus, samt förbigår meubleringsutgiften, framställer sig ett facit af emellan 6 å 7 millioner R dr Banco, som utbetalts till Handtverksoch arbetande classerna , Tegelbruksoch Såg-ä gare, m fl.
Vill man anställa denna beräkning specielt för Stockholms Stad, så visar sig förhållandet sålunda: att då 953 Handlande hafva betalt 52,892 R:dr 44 sk., hvarje person således erlägger 55 R:dr 24 sk., svarande emot en lefnadskostnad af 1 r 10 R:dr; att då 5a6 Fabrikörer utgjort 16,998 R:dr 4 sk. 10 r:st., detta utgör 32 R:dr 16 sk. för hvarje person, hvilket svarar emot en lefnadskostnad af 646 R:dr 3s sk.; och att då 1741 Handtverkare och Borgare i allmänhet betalt 4I>701 R-'dr 10 r:st., deraf belöpa sig nära 24 R:dr på person, eller en motsvarande lefnadskostnad af 480 R:dr. Om man nu antager äfven det osannolika förhållande, att de minst förmögna möjligen kunna lefva af den summa, hvarefter Bevillningen sålunda blifvit beräknad, så måste ändock häraf följa, att borgerliga inkomsten, som måste vara vilkoret för en hos mängden synbart dyrbarare lefnad och möjligheten att derunder äfven samla förmögenhet, icke blifvit beskattad. Då nu härtill kommer, att Bevillningen arden enda hufvudsakliga skatt, som Borgare i allmänhet erlägga till Staten, synes mig billigheten 238 Den 3o Mars f. m. fordra, alt någon verksammare controll vidtages, hvarigenom Staten må blifva försäkrad, att åtminstone erhålla de i BevillningsFörordningen stadgade 5 procent af den inkomst, som hvarje Borgare under nästföregående året njutit. Men icke mindre anmärkningsvärdt är det att finna, huru ojemt Borgare beskattas. Såsom exempel vill jag blott anföra: att då de 3 största handelshusen i Götheborg betala, det ena efter en inkomst af 3i,ooo R:dr, det andra efter 3o,ooo R:dr och det tredje efter 15.000 R:dr, så äro högsta summorne i Stockholm, för en 28,000 R:dr, för den andra 26.000
43) skola de hithörande Actier, nemi. uti Trollhätte Canal och Slussverk upptagne till belopp af R:dr 366: 32. samt uti Södertelje Canal likaledes R:dr i3,i6i: 32. genom Hrr Fullmäktiges föranstalltande bortsäljas. Denna försäljning var väl beslutad, då meranämnde Betänkande N:o 3o2 afgafs, men sorn Actierne uti Trollhätte Slussverk utgjorde i det hela ett obetydligt belopp, samt, vid då varande förhållanden, Actierne uti Södertelje Canal, ansågos ega föga värde, så har den tillförväntande försäljningssumman uti samma Betänkande N:o 3o2 icke blifvit upptagen bland de der förslagsvis beräknade Inkomster, Enär nu mera ett understöd af 3o,ooo R:dr blifvit Södertelje Canal beviljadt ,och anledning således är till den förmodan, att detta skall bidraga till förhöjning i värdet af Södertelje CanalActier, så harlörsäljningsbeloppet af ifrågavarande Actiers värde blifvit Betänkanden, K:o fai. 579 Under en serskild InkomstTitel upptaget bland de för extra Anslagen bräknade tillgångar. 3:o Adier uti Götha Canal, hvilka, i följd af iSi3 Urs RiksdagsBeslutj blifvit till R.-gsContoiret öfverlemnade. Som anledning är att dessa Adier, utgörande i insatt Capital 35,000 R:dr skola kunna till någorlunda skäligt pris försäljas, sedan vid denna Riksdag ett ytterligare Lånebiträde till den återstående CanalByggnadens fullbordande blifvit Bolaget beviljadt, så har Utskottet skolat tillstyrka: att det må uppdragas åt Ilrr Fullmäktige, att om försäljning af dessa Adier och en härifrån tillkommen Motala Verkstads obligation gå i författning på det sätt Hrr Fullmäktige pröfva lämpligast, dock så, att tillfälle beredes åt speculanter att derå göra anbud och åt Ilrr Fullmäktige förbehålles att anbuden antaga eller förkasta. Varandes under förutsättning af R. H. St:rs bifall härtill, försäljningsbeloppet beräknadt för extra anslagem 4:o