Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag får shueligen framställa ett Förslag, hvarg ani. *) Haassminns Beskrifning öfver Neder-Sachsiska Bergverken, Deri 8 Mars användbarhet och fördelar underkastas den upplysta Allmänhetens omdöme, och hvars verkställighet är mera, än pä de de flesta Orter 1 Riket, möjlig pä Oland, i anseende till Kronans dervarande ansenliga disponibla mark a'f omkring, 125,000. Tunneland. Man känner, att den Grundskatt, sorn kallas, Jordeboks-Renta lis, efter vanlig Skattläggnings-, method, bestämd i förhållande till ägors, vidd, graderade godhet samt andra ’ förmåner. Deraf följer, att då ett område har mindre ägor än ett annat, är denna olikhet godtgjord genom, en lindrigare Grundskatt. Men det gifves också, andra betydliga skyldigheter, hvilka utgå efterbenämningen af Hemman eller Mantal, och dessa till ett lika belopp af hvardera, ehvad Hemmanet har stor^ eller små ägor, bättre eller sämre, jord. Sådape äro: deltagande i Allmänna Bygg-, naders kostnad, Väg’- och Brobyggnad, åtskilliga, slags Skjutnings-skyldigheter, en del af Brännvins-, skatten t och på manga Orter äfven Rotenngs-besväret. Ju mindre ett Hemman är, ju mera skola dessa onera yara tryckande, och det synes, ej, vara med begrepp om billighet öfverensstämmande, att de liro lika på ganska olika Hemman, och att de 'tiga efter benämningen af Hemman, och icke i proportion till Grundskatten. Att taga massan af Orts allmänna Hemmansskyldigheter och fördela densamma på massan af dess Grundskatt, medförde rubbning uti Äganderätten och belastade de större Hemmanen med en tunga, som icke varit beräknad vid bestämmandet af deras vär - Deri 8 Mar s 193 värden vid Arfskriften eller försäljning. Men med biträde af Kronans Utmark skulle en annan fördelning, an efter Hemmans-benämningen, katina verkställas, till mycken lindring för de mindre. Hemmanen , utan att betunga de större.
Banken hade med en ringa ränteuppoffring beredt Cassorna en oskattbar säkerhet för deras inkomster, gäldenärerna en förmån, svår alt i någon annan väg i lika grad vinna, och sig sjelf en fond, som gifvit dess rörelse en fasthet, väl värd någon uppoffring. Men som förslaget ej vann bifall, väcktes ej derom fråga. I samma afsigt — ehuru utan minsta samband med realisationen, för hvilken dessa åtgärder icke behöfdes, fastän begges flender icke underläto att framställa dem såsom oskiljaktiga — uppstodo mot slutet af Riksdagen flera förslag, till en del från annat håll och hvilkas resultater äro kända. 1 H. 26 202 Den 17 Februarii f. ra. Om de förslag, sorn från Utskotten utgingo, de beslut, som deraf föranleddes, ej i allo motsvarade dessa åsigter, må man erinra sig, att äfven andra opinioner än våra ägde rätt och magt att göra sig gällande, och att äfven då bemödanden icke sparades, att genom farhågors och fördomars uppväckande inverka på besluten. Men ehvad brister sednaste Ständers beslut kunna äga, äro vi dem skyldiga en oskattbar förmån, lagar nemligen, som afgöra den stora frågan af förlikningspunkten emellan gäldenärer och borgenärer — med våra skilda interessen, opinioner, fördomar, hvar skulle vi väl stå, om vi ej ägde denna föreningspunkt? —, lagar, som endast fordra ettord af oss för att inträda i verkställighet och, efter i5 års rättslöshet, återgifva Svenska penningerörelsen laglighet, ordning och trygghet. Jag öfvergår nu till upptagande af de invändningar, som blifvit gjorda mot verkställigheten af dessa lagar; men härvid kan jag ej undertrycka min förundran att nyss hafva hört en Ledamot af BancoUtsk., som löreslagit upphäfvahdet af hvad de verkligen innehålla, deremot citera och tillstyrka bibehållandet af ett stadgande, som icke deri finnes.
— Det var då en riktig öfverraskning för alla! Dahlman gick fram till kakelugnen och började röra om i glöden. Han kände en o öfvervinnelig blyghet att tala om sin bok, på samma gång han ej önskade något högre, än att få höra talas om den. — Ja, sådant pratar man väl inte om för kreti och pleti. — Nej, det var allt klokast att låta bli. &gt; — Javisst. Här har du en cigarr! Nå, hur lefver världen med dig själf då? — Bra, fast man har sina förargelser. — Är det något särskildt, något som jag kan hjälpa dig med? — Det hade förefallit Dahlman från första ögonblicket, Röning kommit inom dörren, som om denne hade något på hjärtat.26 KRITIK. — Nej tack, du har gjort tillräckligt! Det var inte svårt att förstå, hvem du ville åt i den där berättelsen! I » Tvenne Öden »? — Nej, den har jag inte läst. Spela inte komedi, du förstår mycket väl, att jag menar » Balluft »; jag tittade i den, därför att jag hörde, att den skulle handla om personer och förhållanden här i staden och det gör den också på ett väl ogeneradt sätt. Det är inte tillräcklig * qmklädnad att förflytta en person från hofrätten till tullen, skall jag tala om för dig, man fredar inte sitt samvete med så litet. — Hvad är det för dumt snack, skulle » Bàlluft » röra sig om lokala förhållanden! Den där historien är skrifven för fyra år sedan, innan jag någonsin satt min fot i den här skvallerhålan. Är det flera än du, som känna sig pikerade? Ha, ha, ha,-det är sannerligen komiskt! — Det skulle du inte skratta åt. Det kan aldrig vara korrekt af en vän och kamrat; det hade jag verkligen inte trott dig om. — Har du råkat ■öfverstinnan nyligen? — Nej, men jag träffar henne väl hos Vallins i morgon, jag är bjuden dit på middag, och jag tror nog jag går. Hur mår hon? — Hon mår bra, hvarför skulle hon inte göra det? — Jag frågar, därför att du ser så mystisk ut. — Nej bevars, jag är visst inte mystisk. Det ligger inte i min natur.
Under de fem år, denna berättelse omfattar, äro nedannämnda allmänna arbeten började, nämligen: l:o Uppmuddring al Örsunds å, i gränsen emellan Lagunda och Hagunda härader, från dess utlopp i Mälaren till en ny anlagd hamnplats, vid pass tre åttondedels mil, hvarigenom denna igenvallade vattuled blifvit segelbar för åtta fot djupgående fartyg; 2;o Sänkning af Wendels-sjön till befordrande af vårvattnets friare aflopp; 3:o Sänkning af sjön Wiggan i lierps socken; 4 4:o sänkning af Tösjön i samma socken; 5:o Utdikning af det så kallade Säfsta-kärret i Husby Sjutolfts socken. Upprensningen af Örsunds å är fullbordad med ett af Eders Kongl. Maj:t i nåder beviljadt statsanslag af Elfva tusen R:dr Banko. Wendels-sjöns sänkning, hvartill Eders Kongl. Maj:t nådigst behagat anslå Ett tusen sexhundra fyra R:dr banko, är likaledes verkställd. Sänkningarne al Wiggan och Tösjön, med nådigt understöd af tillsammans Sjutusen R:dr banko, äro under arbete, likasom Säfsta-kärlets utdikning, hvartill ett lån af Sjuhundra R:dr banko är i nåder beviljadt; och beräknas en förut fördränkt och frostalstrande jordrymd af vid pass Sex tusen fyrahundra två tunnland derigenom kunna försättas i fruktbärande skick. Emellan Grans och Tibble gästgifvaregårdar är ny landsväg, till en längd af vid pass trefjerdedels mil, åren 1845 och 1846 anlagd af Håbo och Bro häradsboar, med understöd af det stats-anslag, stort Tretton tusen R:dr banko, som Eders Kongl. Maj:t i nåder dertill beviljat. Genom denna vägförändring undvikas flera backar och deribland en ganska svår. Den nya vägen framlöper utmed Mälarens strand, genom en behaglig och numera jemnad trakt, der dock betydliga naturhinder måst bekämpas.
Fullm:ge hafva tillstyrkt 6 Kassörer, hvilket Hr von Hartmansdorff yrkat mätte blifva R. St:s beslut, utan afseende på om Diskonten erhåller serskild Kassör. Jag hemställer, om det icke snarare är en öfverraskning, att fatta ett beslut, hvarigenom man binder liänderne på sig i fråga om Diskont-Kassören. Hvaremot, om R. o. Ad. antager de båda alternaliverne, det ena att gälla, i händelse Diskont-Kassör kommer att tillsättas, och det andra, om sådant icke sker, R. o. Ad. är oförhindrad att framdeles pröfva frågan. Gr. Gyldenstolpe: Jag torde icke behöfva dmnämna, hu - 254 Den 14 Oktober e. m ruvida en diskont-kassör är behöflig eller icke, men anser mig kunna pröfva Utsk:s förslag och bifalla båda alternaliverna, hvaraf naturligtvis tillämpning icke kommer alt ega rum, förr än det blir bestämdt, huruvida en serskild diskont-kassör kommer att finnas eller icke. I förra fallet lärer väl ett sådant antagande icke komma alt ega rum med mindre, än att man anser Bankens kassarörelse kunna bestridas med de af Utsk. föreslagna 5 kassörerne. Anser man åter, att Bankens kassarörelse icke kan dermed bestridas, så antager man icke någon serskild diskontkassör, ulan man bibehåller de 6 kassörer, som för den händelsen åro af Utsk. föreslagne. Jag anhåller således om bifall till den nu föredragna punkten, likasom till det sednare alternativet. Hr von Hartmansdorff: Om, såsom det synes, denna punkt eger så nära samband med ett annat af Utsk. afgifvet förslag, hvilket ännu icke blifvit för R. o. Ad. framlagdt, så visar detta en ofullständighet i sakens behandling, hvilken, enl. min åsigt, bör föranleda dertill, alt denna del af Betänk, upskjutes, intilldess frågan om diskont-kassören förekommer. Skulle K. o. Ad. då finna, att en dylik tjensteman bör tillsättas, och att man följaktligen kan minska antalet af expeditions-kassörerne, så är saken riktig.
St. användas, för hvilket ändamål StatsUtsk., efter hvad jag förmodar, kommer att uppgöra förslag att underställas R. St:s pröfning. Jag får således hos Ur Gr. o. Landtm, anhålla om propos. till bifall å punkten a), förändrad på det sätt jag nu haft äran föreslå, samt å punkten b) i öfverensstämmelse med Otsk:s förslag, och att punkten c) måtte för närvarande alldeles förfalla. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då fråga blifvit väckt om uppskof med pröfningen af 6 §, R. o. Ad:s ledamöter torde finna nödigt att denna fråga först blefve afgjord, och att H. Ex. derföre finge anmoda de talare, som anmält sig, att för närvar, endast yttra sig öfver det ifrågaställa uppskofvet. Hr Lagerhjelm, Pehr: Jag anser icke nödigt att uppskjuta Den 11 April. 261 denna frågas afgörande, ulan är för min del färdig att ingå i hufvudsaken, men vill afvakla R. o. Ad:s beslut derom, utbedjande mig att sedermera få ordet. Frih. Stjernstedt, Jac. Theodor: Då uppskof af denna § bar blifvit hegardt, så skall jag icke yttra mig derom, utan vill i sådant fall förena mig med Hr von Hohenhausen; emedan jag föreställer mig, alt det var hans mening, alt blott momui litt. a) och b) skulle uppskjutas tilldess 57 § är afgjord, emedan det endast är dessa momenter, som stå i gemenskap dermed. Mom. litt. c) står deremot i nära sammanhang med den sist afgjorda §, hvarföre jag skulle tro, att detsamma borde nu företagas. Frih. Cederström, Jacob: Något skäl för uppskjutande af denna § till afgörande i sammanhang med frågan om möjligheten af privatbankernes upphörande förefinnes icke i förslaget. Hvad beslut R. o. Ad. fattar ronde den 6 § betyder mindre än. intet för de följder af beslutet, som komma att vid de andra §§ bestämmas.
Allmänna Besvärsoch OecononiieUtskottet ■i: 0 Herr jennings, Georg, anförande, i anledning af Herr Montgomeries, Fahlan, den 25 sist!. November till Utskottet remitterade Motton, angående förändrad flyttningstid för tjenstehjon'. 2:0 Herr af Stenhofs, Christian , Mentorp al, angående nödvändigheten af dea Pro t. TJt dr* il. ai Jan. rjjg, 1 4g bya Eyangelii och Böne - Bokens granskning och antagande. Från Högvördige Preste-Ståndet. S. D. Insfärnde Preste - Ståndet, under känslor ef tacksamhet mot försynen för Dess nya, det Kongl. Huset och Fäderneslandet bevisade Nåd och omvårdnad , i Höglofl. Ridderpets och Adelns denna dag fattade beslut , alt, i anledning af Hennes Kongl. Höghet KronPrinssessans i dag på morgonstunden inträffade lyckliga förlossning med en Prins, Rikets Ständer, genom en stor Deputation, inför Hans Magt Konungen och det Kongl. Huset borde frambära deras underdåniga vördnad och lyckönskningar uti en Adress, den ExpeditionsUtskottet skulle anmodas skyndsamligen uppsätta, S. D, Vid föredragning af Höglofl, Ridderskapets och Adelns Protocolls-Utdrag af den 1.2 uti denna månad, innefattande underrättelse om återremiss af Lag-Utskottets Utlåtande, N:o 8» i anledning af väckta Motioner > dels om öfverseende af den för Rikets Ständers Ju~ Stitiffi-Ombudsman utfärdade Instruction, och Bih, tilt R, St, Trot, igsS — 1829, 9-de Samt, aldra Häftat. B. S4 5° Trot, Utdr. d, 51 ffart. Itthoi, dels om tillägg deruti, instämde Preste-Ståndet så mycket hellre uti den nu af Höglofl.
Embetsmyndighet meddeladt laga kraftvunnet beslut, eller på hvilket annat lagligt sätt som helst, egaren af något, ej till hafsstranden gränsande hemman blifvit förklarad berättigad att å andras egor hämta Hafstång, funno Utskotten sådant vara ett serskildt fall, der hvar och en, med begagnande af.de medel, som allmänna Lagen anvisade, kunde göra sin rätt gällande, utan att sådant genom en speciel Författning kunde elier borde bestämmas; under åberopande af hvilka skäl, de der Allmänrn Besvärsoch Oecouomie-Ulskottet vid 1828 års Riksdag anfört, till grund för dess afgifne Utlåtande, i då likaledes väckt fråga om bestämmandet af rättigheten till upphemtning af Hafstång, Utskotten afstyrkt bifall å motionen, att Utskotten, efter det berörde IJ.låtande blifvit återremilteradt, i anseende till de vitsordade olägenheter, Lag-samt Alim. Besv.- och OeconUtskottens Betänkande LT/o, i. som Jordbruket, serdeles inom Hallands Län , skulle tillskyndas genom en jordegare vid hafsstranden uteslutande tillkommande rättighet till långtägt, stannat uti det Beslut, (Bet. j\':o 29 i 7. Sami. 2 Band. 10 Haft.) som förut blifvit omförmäldt, samt alt Utskottens först afgifne Utlåtande blifvit af Irenne Riks-Stånd gillad t.
Det kommer att gå som en dans, och det är vi, som skola traktera fiolerna och få björnen att dansa. Farväl nu, herr Hall, och sof sött till i morgon! Vi skola ej längre uppehålla. – Nej, nej, jag vill inte. Jag tillåter det aldrig. Jag är tacksam för herrarnes välvilliga tänkesätt mot mig och för pieteten för min älskade faders minne, men jag kommer aldrig att tillåta att något våld sker, aldrig, aldrig! – Lita på, att det kommer att ske våld, det sörjer herr Backman för, men starkare näfvar och trofastare hjärtan än hos oss och vårt folk kan herr Hall aldrig finna. – Nej, nej, jag vill det inte, jag vill det inte, och det kommer inte att ske. Jag skall oförtöfvadt gå ner och tala med min kompanjon. John Hall ville rusa upp från sängen, men kapten Berndtson höll honom tillbaka. – Var nu inte enfaldig, herr Hall, och förstör sin lycka! Stå inte alltid i ljuset för sig själf! Var inte dum, utan låt den kvicke herr Backman göra som honom för godt synes, och lägg sig inte däri. – Jag tackar innerligt min fars gamla trogna tjänare och vänner, men jag vill ej veta af våld. Jag har rätten på min sida, och våld behöfs icke. Och huru kunnen I vara så enfaldiga och tro, att våld skulle hjälpa härvidlag? – Det är herr Hall, som är enfaldig och inte förstår, att om Kungliga Majestät ser, att herr Hall har allt folket på sin sida, och att alla rättänkande människor äro ilskna öfver det våld, som begås mot herr Hall, så måste Kungliga Majestät träda emellan och förbjuda egendomarnes försäljning på det sätt, som man nu ämnar. Ett duktigt upplopp hjälper härvidlag mer än hundrade böneskrifter och protester. Alla sjökaptenerna instämde och försökte öfvertala John Hall, som ej fann andra ord till svar än: – Jag vill inte, det får inte ske, det skall inte ske. – Tack för det trogna hjärtelaget, det har styrkt och gladt mig, men god natt nu – jag är mycket trött och jag kan ej hvila, förrän jag talat vid min kompanjon och fått förhindra dessa våldsplaner. John Hall måste nästan med våld skjuta ut sina välvilliga, men besvärliga gäster genom dörren.
Hon trodde det knappast, och hon hade hör du, han räckte armarne åt mig! » Eva skrattade gladt, men hon förstod icke hjärta att säga de ord, som lågo henne på tungan, att hon så när glömt bort allticke djupet af den tillfredsställelse, som låg sammans. Idun SfoHhohn. N:r 8 (218) Prenumerationspris pr år: Idun med Modetidning oeli kolorerade planscher kr. 8: — Iduu m. Modet, utan kol. pl. Byra: Klara v. Kyrkogata 7, 2 tr, (Aftonbladets nya hus.) Prenumer. sker i landsorten å postanstalt, i Stockholm bos redaktion. Redaktör och utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Trädas å byrån kl. 12 — 1. AUm. Telef. Eokir.-Ahiicb, 5:te årg. Utglfningstid: hvarje helgfri Gernändis fredag. Lösnummerspris 15 öre. (vid kompletteringar). Auiionspris: 35 öre pr nonpareillerad. För » Platssökande » o. » Lediga platser. 25 öre för hvarje påbörjad! tiotal stafv. Utländska aunons. 70 öre pr nonp.-rad. L i l l y C a d i e r. ldre stockholmare erinra sig ännu ganska väl från midten af femtiotalet en charkuterihandel, hvars stora, blåmålade fönster på Fredsgatan bjöd på en utställning af kökets läckerheter, och som på sin tid med rätta betraktades såsom hufvudstadens förnämsta, snart sagdt enda rnat7aruoch delikatesshandel. Kokkonstens alster lämnade emellertid gaaska snart rum för andra konsters alster, då innehafvaren af charkuteriboden öfverlät lokalen till konsthandlarfirman Levertin &amp; Sjöstedt och själf öfvergick till en vidsträcktare verksamhet, alldenstund han i n:r 12 vid Gustaf Adolfs torg öppnade en utsökt restaurant, känd för den tidens fiosmakare under namn af Trois fréres provenceaux.
N:o 6 angående grunderne för den blifvande Bevillningen; biet samma Betänkande, i anledning af de utaf åtskillige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till Bevillning? Utskottet återremitteradt. S. D. e. m. Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 7 dennes e. m. på bordet lagde Utlatanden. Från StatsUtskottet: N:o 139 af den 3 dennes, om rättighet för åboer å de till Upsala Akademi donerade, äfvensom på preste - Klockare, Annexe ocliMensalhemman, att lösa dem till Skatte m. m. från Lagutskottet N:o 43 Af den y sistl. April, angående rättighet för en hvar att, utan behof af allmän åklagare, utföra talan mot Domare tor Äm betsfel. fran Allm. Besvärs och Ekonomiutskottet N:o 51 af den 8 sisth April, i anledning af vackr iråga, om de så kallade Planpennin* garnes utgörande. S. D. Prot. Vt är. d. is. Maj 1823. «25 S. D. e. m. Vid förnyad föredragning af StafsUtskottets, den 3 dennes afgifne samt den 7 derpå följde e. m. på bordet lagde, Betänkande N:o 140 angående bidrag af Staten tili PensionsCasse-Inrättningen för civile Ämbets och Tjenstemän, bief samma Betänkande, i anledning af de utaf åtskillige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till Stats Utskottet återremitteradtj S, D. e. m. Vid förnyad föredragning af Allm. Besvärs och Ekonomi Utskottets den 14 sistl. April, under r:o 56 afgifne samt den 7 dennes e. m. på bordet lagde Betänkande, angående lämpligaste tiden till allmänna Vägarnes grusning; blef samma Betänkande af Ridderskapet och Adeln afslagit, S. D. e. m.
1 afseende på förhållandet med förbindelserna för de fordna Svenska statslånen i Brahant, har, såvida af Fullmäktiges protokoller kunnat inhemtas, någon förändring icke efter sednaste stats-revision inträffat. Enligt hvad Itevisorerne erfarit, har Kongl. Svea Hofrätt under den 1 sistlidne Juli meddelat dom uti den till Hofrätten återförviste rättegången angående den fordran, som åtskillige personer, i uppgifven egenskap af framlidne Rådsförvandten i Stralsund Niklas Baumanns arfvingar, påstått sig äga bos Kongl Majit och Kronan; och är målet till .högsta instansen fullföljdt ej mindre af Kammar-Advokatfiskats-embetet, å Kongl. Maj:ts oell Kronans vägnar, än ock af åtskillige bland arfvingarne. Sedan 1856 års riks-hufvudbok blifvit afslutad, har den. på grund af samma hufvudbok, upprättade liqvid emellan Statsoch Riltsgälds-verken, angående öfverskott en ä Statsverkets inkomster samt besparingarne ä och bristerne uti förslagsanslagen för nämnde år, i jslutet af sistlidne. Augusti månad blifvit från Kongl. Statskontoret till Riksgäldskontoret öfvérlemnad; uti hvilken liqvid Riksgälds-kontoret godtgjorts för behållna öfverskotterne å Stats-verkets inkomster med D:ko R:dr 4,695,684: 9. — samt för de å en del förslags-anslag uppkomne besparingar till belopp af » 18,806: 43- Vfi. eller tillhopa B:ko H:<lr 4,714,491: 4. 6. Deremot har Riksgäldskontoret påförts: å öTverskotierne anvisade utgifter 39,262: — 3. kostnaderne fjir befordrande till verkställighet af beskattningsväsendets förenkling . 3,903; 16. — Ersättning för mistad rättighet till forsellön 27,518:42. Rättegången angående Trollhätte slussverks lottsedlar. Förbindelserna för Svenska fordna statslånen i Brabant.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 7 Jan. 1848, kl. 5 e. m. Memorial, med hemställan dets angående inköp af 100 exemplar utaf Skriften: "Anteckningar om Rikets Ständers Bank ock Allmänna Lånerörelsen i Sverige" samt dels om utgifvande till berörde skrifts författare af Bankens Jubelmedalj i Guld. Under förmälan, alt det enda från trycket utgifna historiska arbete, rörande Rikets Ständers Bank, hvaraf fullständiga upplysningar kunna vinnas om denna Banks rörelse och förvaltning ifrån dess stiftelse intill närvarande tid, är en af Herr Presidenten och Commendeuren C. D. Skogman författad bok, med titel: ”Anteckningar om Rikets Ständers Bank och Allmänna Lånerörelsen i Sverige”, har inom Utskottet en af dess ledamöter väckt det förslag, att af berörde bok måtte af Bankens medel få inköpas omkring 100 exemplar, för att tillhandahållas Utskottets ledamöter. Om en hvar, yttrar motionären, torde medgifva, att ett af de vigtigaste föremålen för Rikets Ständers verksamhet är Bankens Styrelse, samt genom den, myntvärdets upprätthållande, såsom utgörande grunden för all egendomsoch all produktions-värde, lärer det på samma gång icke kunna nekas, att många af dem, som till ledamöter i Banko-Utskottet utses, förut icke varit i tillfälle, att åt studier i Finans-vetenskapen egna deras tid, under det att de få åter, som kunnat förskaffa sig dylika insigter, fått erfara, att några för alla förhållanden gifna axiomer, hvad bankförvaltning angår, icke derigenom stått att vinna. Erfarenheten är deremot i detta, som i de flesta fall, en god läromästare, och då en sådan lärdom kan, hvad Rikets Ständers Bank beträffar, vinnas genom en uppmärksam läsning af ifrågavarande arbete, skall, enligt motionärens öfvertygelse, ett bifall till hans förslag bära goda frukter. Vitsordande nyttan och fördelen för dem, hvilka det åligger att utreda ärenden angående Rikets Ständers Bank samt uppgöra förslag till densammas framtida förvaltning, att ega tillgång till ett arbete, af det erkända värde, Bih. till R. St.
Län (kulle hända äger 28084 Upfala . dito 26943 Södermanlands dito 22900 Öftergöthlands dito 43542 Gottlands dito 17755 Calmar? dito 31812 Blekinge dito 28443 Jönköpings dito 17402 Cronobergs dito 10095 Chriftianftads dito 14730 Malmöhus dito 24391 Hallands dito 9228 Götheborgs dito 31808 Elfsborgs dito 20820 Skaraborgs dito 23828 Örebro dito 24725 Carlftads dito 22871 Weftmanlands dito 27546 Kopparbergs dito 21384 Gefleborgs dito 31354 Welternorrlandsdito 15469 Wefterbottens dito 18193 Reprcfentanter Samma Ståndsperlons Jordägare 64 Brukspatroner, Manufa&urifter och Fabriksidkare fkulle äfven bäft kunna Länevis vcrkftälla deras Riksdagsmäns val; och ora trin grund tages vifta Ikeppund ftångjernsfmide, forn berättigade att landa en Reprefentant, äfvenfom röft-rättigheten derefter Ikulle räknas, få bleive verkitälligheten både lätt och enkel. För att äfven kunna uppgöra ett bilr ligt och rätt förhållande emellan den på jordegendom och brukshandtering grundade reprefentationg få torde hemmantalens .hamma och vardén böra jemföras med ett tili lika värde eftimerat Imide.