Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Under uppläsningen af det sednare Protokollet för d. ,i Nov. afträdde Herr Grefwen och LandtMarssalken för att pä någon stund upwakta Kongl. Mch:t, anförtroendes emedlertid Klubban ät Herr Grefwe ^acob Oe la Qaräie. Widare justerades följande: Utdrag af Protokollet hällit i Högloss. Ridderskapet och Adelns Plenum d. rZ Nov. 1809. SD. bestöt Ridderskapet och Adeln, att ät Statsoch VancoUtskottet gemensamt updraga, att för tillkommande Revisorer af StatsBankooch RiksgäldsWerken författa en Jnstruction, hwaruti tillika göres afseende pä Revisionen af de Publique Werk till hwilka allmänna Statsmedel instöta; hwarom de öfrige Respeckive Ständen genom Utdrag af Protokollet skulle manligen underrättas, lät supra. S. D. Föredrogs och gillades CrnstikutionSUtskottets utlåtande af d. rz Nov. öfwer den an» märkning som wid det af berörde Utskott ingifne För» stag till Swea KonungtiFörsäkran blifwit hos Rid» derftapet och Adeln gjord, i följe hwaraf detta Förslag af Högloft. Ridderskapet och Agelii oförändradt bifölls och antogs; och skulle de öfrige respective Skänden härom »vänligen underrättas, bit lupra. S. D. Föredrogs ä nyo BancsUlskottets d. 14 Nov. uplästa och pä Bordet lagda ProtokollsU drag af 87» Den r8 November. af den 6 Nov., i anledning af Åtskilliga ansökningar om Banquens öpnande till Fastighetslän, och blef BancoUiffottets deri afgifne utlätande till alla delar gilladi och bifallithwarom de öfrige respective Skänden genom Utdrag af Protokollet skulle under» rättas. Dr lupwa.
Maj:ts Befallningshafvande anfört, att det nu utgående arrendet ej skulle kunna påräknas af någon annan än nuvarande arrendatorn, icke understödja sökandens i nyssberörde måtto gjorde framställning, såsom stridande emot gällande föreskrifter om sättet för dispositionen af dylika hemman -r hvarjemte Kongl. Collegium, vidkommande det af sökanden föreslagne villkor vid en ny arrende-auclion å ifrågavarande hemman, att nemligen den blifvande arrendatorn skulle vara förbunden att erlägga lösen för de af sökanden å Barkarby uppförde hus efter deras brandförsäkringsvärde, med 3,000 R:dr B:co, sig utlåtit, att, enär beviljandet af ett sådant förbehåll ingalunda kunde förenas med kronans fördel, helst det icke finge antagas, att besagde hemman vunnit väsendtlig förbättring eller lillökadt värde genom uppbyggande af hus, hvilka väl kunde vara dyrbarare än dem Stats-Vtskottets Utlåtande j N:o igo. 5 arrendatorn, enligt 3 £. i contractet, åligger underhålla, men hvilka likväl förnämligast åsyftat en heqvämligare bostad för nuvarande arrendatorn, samt då det dessutom vid den afoch lillträdessyn, som å hemmanen komme före arrende-tidens slut att förrättas, tillhörde HäradsRält alt i första rummet pröfva och bestämma, hvilka och luiru beskaffade hus arrendatorn hör vid arrendets utgång aflemna, ansåge sig Kongl. Collegium icke eller i denna del böra tillstyrka bifall lill Assessorn Lagercrantz^ underdåniga ansökning. Vid öfvervägande af hvad de gjorde anmärkningarne innehålla, har Utskottet icke funnit skäl att frånträda sitt uti Betänkandet Nio 85 framställde, af aine Riks-Stånd godkände, utlåtande. Ank. till Exp. Utsk. den 27 Juni, kl. 1 e. nr. Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss ä Utskottets betänkande N:o 84, angående Arrendatorn M.
Då jag uti Utskrt deltagit uti behandlingen af denna fråga från dess början till dess slut, anser jag mig skyldig att äfven härstädes yttra några ord rörrde de skrifvelselörslag, hvilka nu äro under pröfning. Jag vill likväl endast i korthet tillkännagifva, att jag tilldelar Hr Nordenfelts 44-1 Den 28 Mars f. m. förslag företrädet framför de öfriga. Det Sr nemi. det mest logiska och formenliga. I öfrigt har det den fördelen att man derstädes återfinner, icke allenast Utskits Betänk., utan äfven de särskilda Ståndens olika beslut, så att man kan säga, det hvarje Stånd derstädes igenkänner de i ämnet förde diskussioner samt fattade beslut. Min tro är således att nämnde förslag har mesta utsigt att vinna gehör i de öfrige Stånden; men då jag likväl icke, hvad R. o. Ad. beträffar, anser mig kunna hafva ani. att med säkerhet deruppå hoppas, har jag, för den händelse del Högh Ståndet antager något annat förslag, velat hemställa, att Hr Nordenfelts af mig förordade förslag i ämnet måtte få åtfölja detsamma till MedStånden. Hr Cederschiöld: Hr Printzensköld har visserligen haft rätt deri, att inga anma här blifvit framställda mot Exped.Utskits förfarande i detta hänseende, emedan Utsk:t tillvägagått efter praxis och i öfrigt följt Betänkit så noga som möjligt; men likväl kan icke nekas att man åtskilliga gånger under diskussionen hort yttras, att, som Betänkit ingått mycket i detaljer, har äfven Exped.Utskits förslag till skrifvelse fått en vidlyftighet, hvilken icke är lämplig. Med alside härå anser jag att Gr. Sparres förslag har ett gifvet företräde. Vidare, och i fäll mitt minne icke sviker mig, hörde jag Hr Printzensköld uti förra plenum förklara, det han gerna skulle antaga hvilket förslag som helst, allenast icke frågan blefve upskjuten.
BondeStdndet, hvarest många Ledamöter yrkat bifall till Utskottets i denna punct framsläldta Förslag, Anders Danielsson från Elfsborgs Län ansett Anslaget böra nedsättas lill det i K. M:ts Proposition begärdle belopp 209,663.* 32. 2., samt Utskottet böra förklara, hvarföre omkostnaderne för PostVerket under de uppgifna 4 åren till den graden öfverstiga den beräknade AuslagsSumman att utgifterne för det sista året öfverstigit beräkningen med ej mindre än 84,000 R:dr. 4o Stats-Utskottets Orsaken, hvarföre under alla åren sedan år 1823 Postverkets utgifter visat sig större, än det anslag R. St:r vid sista Riksdag beslöto att förslagsvis dertill i RiksStaten upptaga, ligger i allmänhet deruti, att det belopp R. St:r beräknade, och hvilket med 85oo R:dr understeg hvad för samma år åtgeck, varit otillräckligt till bestridande af de mångfaldiga från Posternes fortskaffande oskiljaktiga utgifter, synnerligast de, sora för Utrikes Brefväxlingen öfver Hambnrg och Helsingör erfordrats och sora öfverstigit den år 1828 dertill åtgångne Summa, 76,688: 3o. 4-> för år 1825 med 9,982: 11. 3., för år 1826 med. 40,676: 4*• »o. och 1827 med 66,870: 3. 10.; hvarjemte, ibland annat, kostnaderne för SjöPostfarten vid Ystad förändrat sig från år 1823 R:dr 9,689: 34.
207 all ifrågavarande förläningar, bestående af räntan från Löfås gård S mantal, förhöjning af 600 stigar kol, 3oo dagsverken, kronolionde-spanmål af per. medium 184 tunnor, samt vindliästmedel af allmogen i Skedvi och Husby Socknar, jemte Finsta Fjerding i Hedemora Socken, till den del samma förläningar i Krono-räkeuskaperne finnas upptagne oell, uträknade efter markegång för åren 1820 till och med åren 182g, i medeltal uppgått, efter vissa afdrag, till 1,34g *9 s^* 6? r:st. Banco, utom en spann aska af hvarje mantal från nämnde Fjerding; äfvensom Lötås Verket innehar nyttjanderätten af en Krono-allmänning om 1,104 tunland 2 kappland skogsmark; att interessenterne i Löfås Silfververk förklarat sig benägne att, emot deras frikallande från skyldigheten att efter bestämda föreskrifter drifva grufvu-arbetet, frånträda förläningarne till Verket sålunda, att den åtnjutna befrielsen från räntornas utgörande för Löfås gård, förhöjningen å 600 stigar kol, de så kallade vindhästmedlen och rättigheten till en spann aska utaf hvarje mantal i Finsta Fjerding skulle, genast vid Verkets nedläggning, upphöra, samt de förlänte 3oo dagsverken jemte dispositionen af kronolionde-spanmål, efter bibehållande deraf i femton år, afstås; hvaremot interessenterne förbehållit sig att, på de af E, K. M. och Rikets Ständer fastställda grunder för recognitionsskogarnes försäljning, få till sig lösa Löfås grufvu-allmänning; alt Bergs-Ccllegium, enär interessenterne icke kunnat förmås att med andra vilkor lemna förläningarne, på anförda skäl tillstyrkt antagandet af de utaf interessenterne erbjudna vilkor och förbehåll, i hvilken hemställan Stats-Conloret hufvudsakligen instämt; att KammarCollegium deremot, jemte anmälan, det
Barthelemy måtte anvisas för år 1867 en summa af 18,000 Ridr; och då af Statsråds - Stats-Utskottets Utlåtande M 53. 13 Statsråds-protokollet inhemtas, att de kostnader, berörda koloni under sednare åren medfört för Statsverket, icke understigit nämnda belopp, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer måtte för ifrågavarande ändamål anvisa en summa af 18,000 R:dr, att år 1867 från Riksgälds-kontoret utgå, 20:o. Till Utskottets behandling har blifvit öfverlemnad en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion (N:o 46), deruti Herr Du Rietz, F, af anförda skäl, föreslagit, att en telegraftråd måtte på Statens bekostnad sträckas från Fårösund öfver Wisby till Burgsvik och vidare från Wisby till Slitö samt från Wisby till Ljugarn eller Rohnehamn; men då Utskottet, i enlighet med de åsigter Rikets Ständer vid flera föregående riksdagar i likartade frågor uttalat, anser telegrafverkets vidare utveckling böra hufvudsakligen blifva beroende af de tillgångar, verket sjelf kan sig bereda, så att direkta statsanslag för nya telegrafledningar icke ifrågakomma, hemställer Utskottet, att förevarande motion ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 21:0. Uti en inom Bonde-Ståndet väckt, till Utskottets behandling remitterad motion (N:o 167) har Riksdagsfullmägtigen Ola Lasson från Christianstads län, af anförda skäl, föreslagit, att jordegare, som, efter behörig anmälan, med skog besådde flygsandsfält samt dervid ställde sig till efterrättelse de föreskrifter såväl i afseende på planteringens verkställande och vårdande, som i fråga om afverkningen, hvilka kunde varda i sådant hänseende af Kongl. Maj:t meddelade, skulle vara berättigad att af statsmedel erhålla godtgörelse för en tredjedel af kostnadssumman.
Lands-Kamereraren skall, såsom allmänt ombud, och för att meddela upplysningar, vara tillstädes, utan rösträttighet, men med skyldighet att märka, huruvida Kronans rätt vid laxer ingert'ne blifvit äagtlagen. § H5. Pröfnings-Comiléen, som eger alt bålla sina öfverläggningar inom slutna dörrar, sammanträde å tid och ort, som af Konungens Befallnings - Bih. till B. St. Prof. 1844. 5 Sami. 1 Afd. 5 Haft. 9 66 Bil. till Bev.-U tslcottets Betänkande, N:o IS. hafvande utsattes, med iagttagande af två månaders rådrum, ifrån det laxeringarne blifvit fulländade, på det besvär öfver Taxerings-Comiteernes åtgärder må kunna bos Pröfnings-Comiteen anföras inom den tid, som bär framdeles föreskrifves. Är Konungens Befallningshafvande af förfall hindrad alt i Comileens göromål deltaga, an mäle det i underdånighet hos Konungen, som, så vida det anmäldta förfallet godkännes, lärer täckas en annan Ordförande i Nåder förordnaj men skulle förfallet inträffa så nära Siden för Pröfnings-Comiteens sammanträde, att ett slikt serskildt förordnande icke hinner att ankomma, sammanträde Comiteen och välje inom sig Ordförande. § 116. Sedan Taxerings-protocoll, handlingar och längder inkommit, utförde Konungens Befallningshafvande allmän kungörelse, som innehåller dagen för Pröfnings-Comiteens sammanträde, namnen å de utsedde Ledamöterne, samt föreskrift för den, som af Pröfnings-Comiteen äskar någon rättelse, att antingen förut hos Konungens Befallningshafvande, eller sednast klockan Tolf å den dag, Comiteen sammanträder, skriftligen ingifva sina anmärkningar vid den öfverklagade åtgärden, skälen till den rättelse, som sökes, jemte hvad till upplysning och bestyrkande af förhållandet tjena kan. § 117.
Någon större säkerhet än ädla metaller torde likväl icke kunna erbjudas, helst om det stadgades att, vid uteblifven liqvid å förfallotiden, panten skall hemfalla till Banken, då den ofördröjligen, utan allt uppehåll, kan genom Myntverkets försorg förvandlas till det fasta mynt, hvaraf behofvet vexer i egenskap af exportvara i samma mån, som landets utländska gäld ökas. Det anföres vidare, att den föreslagna lånerörelsen ådragit Banken så betydliga förluster genom dels falska panters belåning och dels andra underslef. Vid närmare undersökning utrönes dock, att hela den så mycket omordade förlusten, så vidt man känner, allt ifrån Bankens första stiftelse uppgått till endast några få hundra R:dr, och detta under det Banken på. ett enda år på sin vexelrörelse förlorat öfver Sjutio tusen R:dr. Det har äfven ordats om bristande utrymme inom Bankohusen för emottagande af alla de panter, som möjligen kunna komma att hembjudas. Förvaringsrummen inom Bankohusen åro icke förminskade, och efter sednast verkställda inspektion i Bankens hvalf hafva Herrar Revisorer tvifvelsutan kommit till fullkomlig visshet att utrymme der icke saknas, om ån den oförmodade händelsen skulle inträffa, att de guldoch silfverpjeser, som kunna ifrågakomma till belåning, skulle till omfång blifva jemförliga med de husgerådspersedlar, till hvilka man år så benägen att hänföra dessa redbarheter af ådel metall. Ofta göres den invändningen, att, i händelse ädla metaller finge i Banken belånas, borde samma rättighet med lika stort skål medgifvas emot pant af möbler och allt annat husgeråd. De ädla metallerna innehafva ett bestämdt värde, icke underkastadt de vexlingar och förändringar, hvarför all annan egendom år utsatt; och hela denna invändning synes mig i sanning vara snarare på skämt ån allvar framställd. Man framhåller äfven de missbruk, till hvilka många gjort sig saker, genom att begagna denna låneutvåg, för att tillfredsställa begår efter njutning.
Ständer då i underdånighet hemställde, från den ena Postdagen till den andra, utan alltid och det syntes mig vara likgiltigt, om de samma funnos i förstugan uthängne, der de ock af kitslighet kunde borttagas, eller inom PostContoiret att tillgå, ansåg jag, för min del i underdånighet, ifrågavarande af Rikets Ständer föreslagna anstallt så mycket mera öfverflödig, som icke någon väsendtlig nytta deraf skulle vara att vinna, men väl ökadt besvär derigenom tillskyndas Postförvaltarne, serdeles vid de större PostContoiren, der göromål en redan äro så trägne, att de icke utan nya, förStaten betungande biträden, kunde ökas. Jag trodde i underdånighet, att en Kungö - relse i Tidningarne af innehåll att de å PostContoiren förde Protocoll, hvilka upptaga de bref, sorn finnas å PostChartorne, vore alla söcknedagsförmiddagar, med undantag af posttimmarne för Allmänheten att tillgå, skulle göra tillfyllest i afseende på Rikets Höglofl. Ständers underdåniga framställning i denna del; och täcktes Kongl. Maj:t, efter ofvanberörde erhållne upplysningar, i Nåder gilla hvad jag i underdånighet framställde. Då den af Grefve Spens nu väckta Motion skiljer sig ifrån ofvannärende Rikets 4o4 Den 19 December e. m. Ständers begäran endast i afseende på stället, der doublette-chartorna skulle unslås, torde, vid den vidare behandlingen deraf, b vad jag bär ofvan haft äran upplysa, kunna komma i öfvervägande.
-—, angående beviljande af ett extra stats-anslag till åtskilliga äldre officerares —; motion af Herr Carl Reinhold af Robsahm: se Motioner. Pensions-fond för prestman, angående bildande af en sådan utaf de tillgångar, som skulle beredas genom föreslagen indragning af åtskilliga Biskops-Embeten; motion af Grefve Carl August Adlersparre: se Motioner. Pensions-fonder för Ecklesiastika tjenstemäns enkor och barn, angående afverkning och försäljning af skog från Presteboställen för beredande af medel till —: B. IV 276, 489, A. 489. Pensionsoch löne-förhållanden, angående förbättring i militärläkarnes —: motion af Herr Fredrik Angust Cederschiöld: se Motioner. Pensions-förhöjning för de civile och militäre embetsoch tjenstemän, hvilka erhållit afsked före den sednaste pensions-regleringen; motion af Herr Gustaf Montgomery: se Motioner. — för Landtbruks-Akademiens Sekreterare J. Th. Nathorst, angående; motion af Grefve Carl Göran Detlof Mörner: se Motioner. Pensions-inrättning, Civil-Statens, angående pensions-rätt i densamma och å Allmänna Indragnings-Staten för Rikets Skogsoch Jägeri-Stat; motion af Herr Anders Emanuel Ros: se Motioner. Pensions-Kassa, Arméens, angående berättigande för åtskilliga dess delegare att derifrån uppbära pension; motion af Friherre Carl Herman Leuhusen: se Motioner. Pensions-kassor, angående upphäfvande af den enskilda skådespelare och konst-idkare m. fl. ålagda skyldighet att för deras representationer erlägga afgifter till Kongl. Theaterns och Hof-Kapellets Pensions-kassor: B. IV. 276, 489, A. 489; E. V. 427.
Helsingland skall ega ett särdeles behof, emedan icke blott, genom Ljusne Elfvens öfversvämningar, flere hundrade tunneland redan odlad jord årligen, skadas, utan ock betydliga, nu af vatten fördränkte, sträckor erbjuda sig för odlingshågen, med utsigt för de förmånligaste resultat; och är i sammanhang härmed yrkadt, att strömrensningsmedlen, fördelade på hvarje ort, der de nyssnämnde förhållanden inträffa, måtte, i förening med bidrag a£ jordegarne, till slike företag användas. Slutligen, och i afseende på förslaget, att de inom Helsingland varande myror, kärr och mossar samt andre ofrugtbara trakter måtte af kronans manskap i orten få bearbetas mot betalning af jordegarne och efter derom skedd anmälan hos Kon - 438 Besv. och Ekon. Utsk. Betänkanderf. qngens Befallningshafvande eller annor ära? hetsman, har blifvit uppgifvet, att orter} saknar egna arbetskrafter till utförande af sådane företag, hvilka likväl, både genom den positiva vinsten af en ökad afkastning och den negativa fördelen af klimatets förbättrande, förtjena största uppmärksamhet. Öfver dessa särskildte påståenden och förslag går Utskottet nu att yttra sig; och, hvad först beträffar den indelde soldatens fullkomliga befrielse från arbetscommenderingar, så får Utskottet upplysa, att, aå väl vid 1815 års som 1817 och 1818 årens Riksdagar, motioner blifvit väckte om Helsinge och Vestmanlands regementers fritagande från arbete vid Götha Canal, öfver hvilka Motioner detta Utskott, efter erhållen remiss, afgifvit utlåtanden samt deruti, bland annat, förklarat, att, då, enligt 14 §• i Kongl. Majlis och Riksens Ständers fastställde Regeringsform, d. 6 Juni 1809, Rikets krigsmagt vore ställd under Hans Ma.jst Konungens eget omedelbara befäl, och Kongl.
Lika kändt det är, att de för flere Verk äro erfor-, derlige; lika kändt är det ock, att för Skåne, som äger den fruktbaraste jorden i Sverige, och den lämpligaste att användas till production af spannmål, men har brist på skog, det skall vara af en väsendtlig nytta, att till bränsle hafva andra tillgångar att påräkna; och it bland dessa utgör stenkohl den förnämligaste. För att kunna med desto mera skäl använda den goda jorden mest till Åkerbruk, och mindre, än sorn nyligen påbudit blifvit, till plantering, är det ej blott för denna del af vårt Rike, utan för hela Riket af vigt, att befordra tillgången på Stenkol inom Skåne, hvarigenom således äfven införseln af Spannmål utifrån skall minskas. Det är sant, att man i tredsbd kan få Stenkol från England, men om vi önska att bereda oss ett oberoende af utländningen. måste vi inom landet söka fylla vårt behof af nödvändighetsvaror. I händelse af krig med EngJ land, skulle man, i vidrigt fall sakna tillgång på ifrågavarande vara. Jag anser hög tull i allmänhet mindre nyttig, men då det är nödvändigt, att bereda en ökad produetion af en inhemsk vara, genom försvårandet af den utländskes införsel, tror jag, att den allmänna principen tål inskränskning, och föreslår således, att Ridder kapet och Adeln hos KonglMajit i underdånighet anhåller, att Kongl» 5 ao Den 29 Maji. Majrt, efter förekommande omständigheter, täcktas något höja tullen på inkommande utländska Stenkol 3 en utväg, som torde vara den naturligaste, för att underhjelpa ett företag, hvilket i annat fall ej kan bära sig, helst vi veta, att Engelsmännen endast såsom barlast utföra sina stenkol, hvilket vi ej kunna göra, då vi blott äga en enda Grufva, och man ej kan begära, att SkeppsRedarne i hela Riket vid Höganäs skola inlasta deras barlast. Jag anhåller om Hans Excellences proposition till bifall af detta mitt förslag. Friherre Cederström , Jacob-. Jag kan ej instämma med den värde Talaren Hére Munck af Rosensköld, i afseende på den förmenta nyt tan af hög tull å Stenkol.
Innebafvande Embete, Tjenst eller Caracter, egande eller arrenderande Egendomar och Lägenheter, Verk och Inrättningar inom Skattskrifnings-districtet. fKammar-Rätts-Råds caracter, enligt j Fullmagt af den På mina egor bo för öfrigt N. N. 4 Bevillnings-Utskottets Memorialj N\o 45. Brukningsdelar* -3 Skatte. Krono* Frälse. Hustrur, Enkor och ogifta qvinnor, som äro sina egna* Den skattskyldiges namn, jemte anteckning af Egare, Arrendatorer eller brukare af fastigheter m. m. rt> Ö oa 2 S B B O Männer af alla stånd. Åsum 2 i i Lars Ericsson 82, h. 90, Gustaff 27, i Maja 24, Eric 27, Pehr 30, Anna 33, Drängen Lars 20, Jonas ® 27, Greta 25, Lisa 20 1 i Anmärkes', Vid upprättandet af Mantalsoch Skattskrifnings-Långd för Stad iakttages, att, i mer och storlek samt Stadsjordens rymd till Tunneoch kappeland, I a i r e. Bevillnings-Utskottets Memorialj N:o 45. uti N. N. Socken [Stad) för år 18 Betalande. Emellan fyllda 17 och 18 år. rO Vi c B S-§ a ju o b Befriade. o o B O > ** ~ 03 B-S Öfverårige m. fl. Under årige. rO Uppgift till Brånvinsbrännings utöfvande. Pannerymd. För de serskilta clas seme komma columner att inrättas, sedan Rikets Ständer fattat slutligt beslut till grund flir cluss-indelningen. co 18' — 3 era pr *-3 1: a 1. w r pi Afkortning för 4 eller flere barn under 17 år. &T C. B co -1 B c-, B ö aq c?
Inbjudningen, såsom icke rörande Borgare-Ståndet, lades till handlingarne, och voterings-propositionerna godkändes. S. D. Föredrogs ånyo ett meddeladt Utdrag af Höglofliga Ridderskapet och Adelns Protokoll den 20 dennes, med inbjudning till Med-Stånden att instämma i Ridderskapet och Adelns beslut att bi falla det tillägg, som Herr Mannerskantz, i afgifven reservation, föreslagit vid BankoUtskottets Utlåtande N:o 70, i fråga om sättet för användande af de medel, som, enligt Kongl. Maj-.ts och Rikets Ständers beslut, skola, till allmänna rörelsens underlättande, å utrikes ort upplånas; men denna inbjudning afslogs, och Protokollsutdraget lades till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Stats-Utskottets Memorial N:o 216, angående verkställd omröstning, i anledning af Riks Ståndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till stats-regleringen hörande frågor. S. D. Föredrogos ånyo Stats-UIskottets Memorial och Utlåtanden: N:o 229, med förslag till voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om anslag till beredande af tillfälle för officerare af arméen att ingå i utländsk krigstjenst. I följd af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse N:o 98, enligt hvilken ärendet är afgjordt, lades Memorialet, utan vidare åtgärd, till handlingarne. N:o 250, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga förslag om förhöjning af det å Nionde Hufvud-titeln uppförda anslag till ersättning för mistade löne-innehållningar. Bifölls; och N:o 231, i anledning af väckt motion om ett årligt anslag af 5,298 R:dr Riksmynt åt Lifbevärings-regementet. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets Utlåtanden.