Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Af denna orsak har det af F. V. O. .. ansetts lämpligt, att besö- karne ej direkt lainna ghfvor, ty litdelandet af sådana får ej vara. anledningen till deras besijk och skall ej. väntas af dem, då de kommfi. Snarare då så småhingom motsatsen. Vi mena, att dh skyddslingen kommit sig något upp ur de första svårigheterna, antingen ~ i u detta ' skett genom föreningens bemedling, genom enskildt anskaffande af arbete eller på annat satt, - alitid ilock till följd af besökerskans kärleksfulla, oförtröttade arbete f ö r. deii fattige vännen, - och denna må- hända kau börja spara några ören, besökerskan då koinrner t. ex. en gång i veckan, bär upp den lilla sparpenningen och insätter den i. postsparbanken. P % detta sätt besöka i sival Englands som Amerikas stiicler Iiundratals kvinnor livarj e vecka f attiga h ein och mottaga till iiisiittiiing hvars och ens sparda penny, mera blir det ofta nog icke. Det kan ju synas; som om den fattige kunde själf lika bra göra denna insättning, men då blir det intet af, och det ä r af vikt att f&amp;, alla il? i vanan att spara, om ock aldrig så litet. Besökerskans möda att gå den kaohanda långa vägen till familjen hvarje vecka är därför. ej fåfäng, afven on1 det blott skfille vara ' ett 10-öre soin lämnades för livarje gång. Naturliga anledningar att ofta besöka sin skyddsling finner v a n - D. ' nem sålunda ' lätt nog, ' de viinja sig alltmera vid hrarandra, besö- kerskan får ett måhända för dem bada omedvetet inflytande p % den fattiga familjen, och ofta finner hon, att hon å sin sida har mycket att lära af den taliga, sträfvande, försakande h i n n a n i det torftiga hemmet.
Jag torde, på grund häraf, kunna hoppas R. o. Ad:s öfverseende, då jag nu i ett sammanhang framställer åtskilliga, bär bilagda förslag i denna syftning, nemi.: 1:0 att lösningspriserria för ordinarie räntan och kronolionden matte bestämmas för 5 år i sender; ilo om i följd deraf behöfliga och möjliga förändringar uti stadgandena, ang:de markegångssättningen; 3:o om de anordnade indelta räntornas indragande till statsverket, emot contant ersättning till indelningshafvarne; 4:o att, till förenkling af taxeringsåtgärderna på landet, Beredn.comiteerna må upphöra och taxeringsbestyret öfverletnnas åt Taxeriugs-comiteerna, fördelade i lämpliga districter; 5:o alt ny uppskattning af egendomsvärden å landet endast må verkställas hvart 5:te år; 6:0 att debetsedlar, på lika sätt som i Stockholm, må utfärdas omedelbart efter verkställd taxering, så att de skattskyldige derigenom erhålla kännedom om dem påförda utskylder; 7:0 om förändring af upphördstiden i städerna, samt särskild uppbördsstämma å landet, höstetiden före flyttningen, för uppbärandet af kronoutskylder utaf alla sådana personer, som icke innehafva hemmansbruk; 8:0 att till undvikande af de olägenheter, som för de skaltskyldige uppkomma genom skyldigheten att anskaffa häradsskrifvarens annotation å kronofogdens qvittenser, samt för beredande af en säkrare controll å utestående medel, särskilda stämplade qvittenser å kronoutskylderna må meddelas; samt slutligen g:o att, i följd af de förenklingar uti uppbörd och redovisning, som de sålunda framställda förslagens antagande skulle medföra, räkenskaperna måtte varda för calender-år uppgjorda och tidigare, än nu sker, afgifna. Anhållande jag om remiss af 1, 2, 3, 7, 8 och g punk - Den 20 Mars f. m. 4*5 terna till StatsUtsk., af 4 och 5 till Bevilln.Utsk., samt af 6:e punkten till dessa båda Utsk. gemensamt. Hvarefter Gr. Spens uppläste de särskilda motionerna, så lydande: 1.
R:dr 21 sk. 6 rst.; att statsverkets utgifter för tiden från den 1 Oktober 1844 tiil den 12 December .1849, eiler under den tid arbetet lemnat någon synlig produkt och utförts af den vid anmärkningstiilfället varande Redaktionen, utgjort 13,010 R:dr 4 sk. 6 rst.; att om från denna summa vidare af drages värdet af statsverkets exemplar utaf Författnings-samlingens serskilda titlar, utgörande, enligt det i Nåder fastställda försäljningspriset, 12,693 R:dr 40 sk., statsverkets egentliga utgift skulle inskränka sig till 314 R:dr 12 sk. 6 rst.; samt att, under förutsättning att arbetet blefve fortsatt efter den fastställda planen, de nu oförsålda exemplaren af de utgifna ti tiar ne skulle, sedan arbetet blifvit fulländadt och derefter årligen kompletteradt med utkommande författningar, kunna efter hand försäljas och således tiil och med i framtiden lemna statsverket någon behållning; hvaremot, om arbetet nu afstadnade eiler planen förändrades, de redan utgifna titlarne skulle blifva utan allt värde och staten tillskyndas en bestämd förlust af 10,000 R:dr; med anledning hvaraf och under åberopande af åtskilliga utaf Kongl. Krigs-Kollegii t. f. President, under hvars öfverinseende arbetet med Författnings-samlingen varit ställdt, till Kongl. Maj:t afgifne, motionen i transsumt bifogade underdåniga utlåtanden, deruti så väl nyttan i allmänhet af det ifrågavarande arbetet, som det sätt, hvarpå detsamma blifvit efter den fastställda planen Utfördt, på det fördelaktigaste vitsordats, motionären anhållit, att Stats-Utskottet, i sammanhang med granskningen af Revisionsberättelsen, måtte föreslå Rikets Ständer, att, med ogillande af Revisorernes anmärkning i denna del, hos Kongl. Maj:t anhålla, att Militärförfattnings-samIings — arbetet måtte efter samma plan som hittills fortgå och på lämpligt sätt på skyndas.
R:dr skall utgå såsom lån lill Ronneby köping; voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, komma 5ooo R:dr alt utgå såsom stats-anslag och 5ooo R:dr såsom lån, hvars återbetalning ifrån lyftningsdagen beräknas sålunda, att 5 procent å det primitiva beloppet årligen erläggas, hvaraf 3 procent utgöra ränta, och återstoden afgår på capitalet. 2©:o. Vid pröfning af hvad Utskottet, under rubriken Utdikningar och Aftappningar, i:a puncten, tillstyrkt, har blifvit beslutadt: af Riclderskapet och Adeln: att för Norrbottens, Westerbottens, Wester-Norrlands, Jemtlands, Gefleborgs} Stora Kopparbergs samt Norra delarne af Wermlands Län, eller öfre och nedre Elfdahls, öfre och nedre Fryckdahls, samt Jösse Härader, borde, i stället för de af Utskottet till förstnämnde Sex Län afsedde 100,000 R:dr, en summa af 120,000 R:dr ställas till Kongl. Maj:ts disposition för de uti nämnde punct, Litt. A, omförmälde ändamål, och unde der stadgade vilkor; äfvensom att lil! vatten-aftappningnr eller andre förberedande åtgärder för större odlings-förelag inom den återstående delen af Wermland, samt Rikets öfrige, här förut icke uppräknade, Län, ställes Lill Kongl. Majlis disposition en summa af 100,000 R:dr, ali utgå på lika vilkor, som uti nyssnämnde morn., litt. a , äro bestämde; af Preste-Ståndet: alt för Norrbottens, Westerbottens, Wester-Norrlands, Jemtlands, Gefleborgs och Stora Kopparbergs Län, 100,000 R:dr; för norra delen af Wermlands Län, eller de i Ridderskapets och Adelns beslut här förut uppräknade härader, 20,000 R:dr; samt för återstående delen af Stals-Ulsbottets Memorial, JV/o 49ö. Wermlands och öfrige Rikets Län, 100,000
Remitterades till Stats-Utskottet; äfvensom till Bevillnings-Utskottet remitterades KonglMajds Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående tulltaxan. S. 1). Till Stats-IJtskotlet remitterades Herr Winges afgifna motion, angående Stals-anslag Lill förhöjd aflöning för Skol-lärare i Nyköping. Från Heder v. Bonde-Ståndet.. S. D. Föredrogs och bifölls Bevillnings-Utskottet» memorial, N:o 1, om rättighet för Utskottet att antaga en Canziist utöfver det i Riksdagsordningen bestämda antal.. S. DRemitterades till StatsUiskottet: l:o Conrad Romins• frän Gottlands Län motion om återkallelse af det Rikets Ständers Beslut vid sisllidne Riksdag, hvarigenom lån af statsmedel beviljats tili utdiknieg och. odling af Martebo Myr å Gottland; 2 o Eric Christenssons■ från Götheborgs och Bolms Län motion, att dwn del af heinmanlalsränlan, sorn från JulandsTorpe och Södre,. A - Prat.-Utdrag, den 14 Augusti 1S44"• sk ims, Westraoch Östra Hisings, samt Säfvedahls härader af nämnde Länt utgår till ålskillige löntagare vid Bohus Läns Regemente måtte få uppbäras af vederbörande Kronofogde samtidigt med andra kronoskatte!- eller ock ingå till Stats-Verket, för alt r penningar ersättas lo niaga t'ne;. Bevil!//in gs-Ut skottet.. Andreas Bengtssons frän Jönköpings och Petter Haraldssons från Elfsborgs län serskilde motioner örn befrielse i visst fall för arbetsfolk å landet från de i 27 § al Bevilhiings-Förordningen stadgade algifler;. Lag-Utskottet:: En af Henr Freidenfeldt, Fredric Daniel, väckt och al Ola Jeppsson från Blekinge Län» såsom dess egen upptagen motion om förändring; af 19 Cap. Arida Balken; Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: Lars Rasmussons från Götheborgs och Bohus
R;dr, dock ej till lägra belopp, än 5oo R:dr; d) uti högsta tillåtna skuldsättnings-beloppet, hvilket, likasom hittills, hibehålles vid 20,000 R:dr för låntagare och tillhopa ej lår öfverstiga 4°,000 R:dr, under alla förhållanden, i hvilka en och samma person kan blifva hos inrättningen häftande, inbegripes icke hvad samina person eljest må vara antingen lill Banco-disconten eller Låne-Banken skyldig. Dock må Styrelsen icke underlåta att förskaffa sig alla de upplysningar, som kunna inverka på omdömet om lånsökandes ställning och förmåga att i alio uppfylla ingångne förbindelser; e) så vida lånesumman ej öfverstiger 10,000 R:dr, må af Banco-Styrelsen bero, att, i stället för en revers med aine namn, antaga, såsom hypothek, lånesummans hela belopp motsvarande förbindelse med allenast ett namn, hvilken förbindelse bör vara förfallen till Discontlånets förfallodag; skulle åter lånesumman stiga utöfver nämnde summa, må DiscontStyrelsen kunna, efter eget ompröfvande, antaga såsom hypothek, antingen en revers med 2:ne namn och en, lånesummans hela belopp motsvarande förbindelse, hvilken likväl då ej nödvändigt måste vara förfallen inom förfallotiden af del sökta länet, eller ock allenast en revers med 3:ne namn; Q Discont-Styrelsen ålägges att noggrannt tillse, det lånen verkligen blifva inbetaide och ej genom omvägar af ett eller annat slag omsatte; O för Handelsoch Närings-Disconten bestämmes ett Creditiv å Låne-Banken af 25o,ooo R:dr, alt begagnas endast då Handels-Disconlen nödgas återbetala uppsagda län, innan den, genom upptagande af nya, eller indrag - Banco-Utskoltets Utlåtande N:o 16. g? ning af egne fordringar, hunnit dertill anskaffa tillräcklige medel. VI.
Af hvad jag förut nämnt framgår äfven, hvilken viktig faktor födans sammansättning och tillagning utgör. I kalkfattiga trakter bör så- lunda befolkningen lägga an på förtärandet af sådana födoämnen, som innehålla jämförelsevis stor procenthalt limsalter, såsom t. ex. ägg, ärter, bönor, spenat, kål m. ni. Särskildt vill jag påpeka, hur viktigt det är för mödrar under grossesstiden att föra en dylik diet, ty mjölktänderna, såväl som en del af de permanenta, begynna förkalkas redan uti moderlifvet. Hvad tillagningen af födan beträffar, så offra de ociviliserade folken ej mycken tid på densamma, hvarför tänderna ha ett drygt arbete med födans söndermalande. Hur annorlunda är det ej hos oss! V i vilja ju, att maten skall vara så anrättad, att den som man säger » smälter i mun ». Tändernas arbete inskränkes till det minsta möjliga och de utgöra ej några undantag från den allmänna regeln, att hvarje organ, som ej får tillfälle att tillräckligt kraftigt funktionera, i motsvarande grad försämras. I sammanhang härmed vill jag varna för ett gängse missbruk, nämligen att utsätta tänderna för alltför hastiga temperaturväxlingar, t. ex. om man ena ögonblicket förtär mycket varm föda och strax därpå en kall dryck. De sprickor, som då i mindre motståndskraftiga tänder kunna uppstå i emaljen, äro nog som utgångsställen för tandrötan. (Forts.) * Från Iduns läsekrets. Till fröken Elsa Borg. Vid tjuguårsfesten. * Du vigt ditt lif, så varm i håg, åt Gud och åt din nästa — dig själf du glömmer, ständigt såg du blott på andras bästa. Du ger dig ut med hvad du har i kärlek gränslös, underbar! Midt ibland ve och synd och natt du höjer korsets fana, där går förtröstande och gladt du fram din ljusa bana. Där mörkast är, man dig ser stå: dig Kristi kärlek tvingar så! * I tjugu långa år har nu fröken Elsa Borg oegennyttigt arbetat på att bringa hjälp åt fattiga, åt fallna, åt värnlösa barn, åt sjuka o. s. v. i en af de mest vanlottade trakterna i hufvudstaden, de s. k.
Ändtligen hade den tilltalade sjelf, utan att inlåta sig i någon vederläggning af de mot honom i saken anförda skäl, endast åberopat det bifall, hans åtgärder vunnit af Konungens Befallningshafvande och Kongl. Karantänskommissionen i Stockholm, samt förmodat sin till Kongl. Civildepartementet inkomna förklaring hafva ansetts nöjaktig. Opinionen morn orten synes således hafva från flera sidor nogsamt förklarat sig emot det anställda åtalet. A min sida liar jag endast haft lagen att rådfråga. Huruvida lag skulle kunna stiftas i likhet med den yttrade opinionen, torde ännu icke vara försökt. Att ett sådant försök skulle lyckas, har jag skäl att tvifla. Men att den i fråga varande spärrningen skett utan tillåtelse af någon gällande författning, och att sådant ej kan försvaras med hvad i Underrättelsen till 1813 års Kongl. Cirkulär om smittosama sjukdomar förekommer derom, att grannar och främmande personer ej må mottagas i hushåll, der sjukdomen utbrutit, det lärer vara desto mera uppenbart, som i sjelfva det nådiga Cirkuläret ej andra anstalter, till förekommande af omgänge imellan friska och sjuka, finnas anbefallda, än »kungörelser och varningar »från predikstolen» samt Konungens Befallningshafvandes makt att »utfärda nödiga påbud och »efter lag och omständigheter föreskrifva vitén». Det bar förekommit mig omöjligt att härmed urskulda en våldsam åtgärd, utförd med väpnad hand, till inspärrande af ställets invånare och deras afhållande i tio dygn från all gemenskap med ortens invånare. Detta egenmäktiga förfarande liar jag såsom allmän åklagare icke tilltrott mig att lemna obeifradt, så framt jag skulle iakttaga min pligt, när ett sådant förfarande hos mig anmäites, såsom genom missbruk af embetsmyndighet tillkommet. *)
Se vidare Stats-Utskoitels Betänkande N:o 79. — angående beviljandet af eli sådant ål staden Lidköping samt ett lån för verkställande af lomlregleringen derstädes. II. R. 215. VII. B. 118, 120. A. 167. VIII. U. 516. A. 556. IX. E. 56. Bätsmanshållet i Blekinge, angående grunden för beräkningen af reservräntorna vid. III. 149. R. 186. Båtsmanstorp, angående befrielse för Rotehållare att anlägga sådan på Gottland. Se Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottens Betänkande N:o 2. Båtsmansvakans-afgiften af nyröterad jord inom Blekinge län, angående fråga om förändrad beräkningsgrund för. III. 149. R. 186. Byrå inom Ecklesiastik Departementet, för handläggning af ärenden rörande Elemenlar-läroverken, om inrättande deraf. Se Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 90. Bäckström, Repslagare J., angående afskrifning af dess skuld lill Banko-Diskonten. Se Afskrifning. Bänkmans-afsägelser, angående. Se Afsägelse!'. Bänkmans-fördelning, angående förrättad. I. 13. Bäukmans-val. Se Val af Bänkmän. Bänkmans-listor, lill val af Elektorer. Se Lista. Börds-lösen af i stad försåld fastighet, angående väckt fråga om uphörande deraf. II. R. 334. C. Calmar Domkyrka, angående uplåtande till, af arrende-inkomsterne utaf jordlägenheter, tillhörande f. d. Calmar fästning. III. 149. R. 186. VIII. B. 358. A. 374. IX. E. 271. Carl den XIILs Torg, byggnad deremellan och Operahuset, angående. Se Byggnad emellan. ( 31 ) Carl Magnus Jonsson i Bistockskulla, angående eftergift af öfverränla för diskont-lån. Se eftergift. Carleson, Edward Hentik, yttranden. III. 400.
H'-o liöi £ N:o no. Ankom till Exp. Utsk. d, 19 Dec, I829. Ullålande, i fråga om förändrade grunder för fördelningen af Båtsmanshållet Rikets Städer emellan* Sedan Kongl. Maj:t, med hemtad anledning deraf, att Städerne i Riket Under Riksdagar, redan i äldre tider tillbaka, ifrågaställt en jemkning eller reglering af Städernas Båtsmanshåll, vid flera tillfällen, och senast den 30 Mars 1824, anbefallt Förvaltningen af Sjö-Arendena samt Kammaroch Commerce-Collegierne, att, med iakttagande af Nådigst föreskrifua grunder, med förslag till en rättvisare och jemnare fördelning af detta borgerliga onus, till Kongl. Maj;t i underdånighet inkomma, samt bemäide Collegier, under den 11 December 1828, med deras gemensamma Betänkande i detta ämne inkommit, har Kongl. Maj:t, ”efter det ären”det sålunda är vordet i möjligaste måtto beredt, ” genom Nådig Skrifvelse den 21 Februarii innevarande år, behagat ”öfverlemna detsamma till Rikets Ständers pröfning och för”slag, ” hvarvid Kongl. Maj:t likväl velat fä”sta Rikets Ständers uppmärksamhet, dels derå: ’’att någon fråga ef bor uppstå om okande af ” Råt smans hållet i det hela, hvilket alltså bor Bih. till R.-St. Prat. 1828 och, 1829, 4 Sami. 1 Afth 3, Band. sfpde Häft. I a Statssamt Oec.-Utsb. Uti.
Betänkande, olver yrkade utvägar att förekomma låsa men arbetsföre personers kringstrykande och betalande i skydd af de Pass, sorn i ett eller annat lagligt hänseende, samt i stöd af gällande Författningar, kunnat blijva för dem utfärdade-, I detta ärende hafva till Lagsamt Allmänna Besvärs, och EkonomiUtskottea gemensamt blifvit remitteradt: Ifrån Vällofl. BorgareStändet. 1:0 Memorial af Herr Leffter, E. M., 80m angifver ett oskick, hvilket särdeles i §66 LtigTJtskotttts BetAnkanden. Götheborg, efter afetannande af der fordom starka Handelsrörelser, eger rum, att då de sm ledige arbetare för en längre tid erhålla Pass, att ä annor ort s')ki sin bärgning, hvilket ock merendels elem lyckas, de på helt eller halft år ej låta höra af sig, utan emedlertid lemna sina hustrur med flere små barn, att sitta hemma och falla Fattigvården till last, utan att erhålla någon eller åtminstone tillräcklig del af Mannens förtjenst, som må hända uti liderlighet och utsväfningar fortares. Under förmodan att detta, äfven å andra orter inträffar, föreslås, att hädanefter intet Pass må för en längre tids bortovaro lemnäs till Arbetskarlar eller deras vederlikar, som hafva hustru och små barn, med mindre de antingen taga dem med sig till ilen ort der de gå att albeta, eller ock förevisa ett ordentligt Contract, hvaruti jemte liden och vilkoren utsattes huru stor del af den betingade arbetslönen, pa vecka eller månad, bör till Hustruns och Barnens underhill lemnäs, på det sätt och med de f.irvaringsmått, sorn i Motionen ytterligare bestämmes. Ifrån Hedero. BondeStändet. 2:o Af RiksdagsFulImägligen från Elfsborgs Län , Olof Jonasson , som yrkar någon å'gärds vidtagande emot försvarslöse personers kringstrykande, hvilka till större delen för brott eiler liderligt uppförande Lagutskottets Betånkanåett, 367 afskedade utur Kongl.
Jemte de skäl emot ett sådant system, som äro upptagne i motiven lill Utskottets Betänkande, ber jag få tillägga ännu ett, alt, när den tid en gång inträffar, då Sveriges rörelse kan gagna ett metalliskt mynt, så måste detta till större delen bestå i guld och icke i silfver; af denna senare metall hafva vi öfver nog, för Rikets Ständers Banks behof, och jag hoppas den öff vertygeise snart skall bli allmän, alt, hvad ökning i myntmassan Sverige än framdeles kan behöfva, den icke må ske under det hittills följde system af centralisation uti Rikets Ständers Bank, hvilken, i anseende lill siri organisalion, dessutom aldrig kan bedrifvas med adequat vinst för sig och Landet, och derföre icke vidare bör hopsamla ofruktbara skatter, hvilka, efter min tanka, lior lill Bancooch Lag-Utsk. Betänk. N.O 2. 21 äro öfverflödige för upprätthållande i värde af det qvantum sedelmynt denna Bank Lör utgifva. Rikets Ständer hafva på ett berömligt sätt sökt stadga sedelmyntets värde; men de hafva gjort det med uppoffring och på Landets bekostnad. Banken har indragit på de senare åren ungefär 1 millioner courant af sin sedelstock, och detta har skett, under det ymniga skördar verkligen ökat varumängden och sålunda gjort missförhållandet än mera kännbart. Intet under derföre, att den redan i några år fortgående så kallade strypningen skulle komma till slut att kännas äfven för hufvudstadens affairsmän, vidden dubbla anledning till crisis och stagnation i den befintliga myntmassans cirCulation, som den inbrytande Choleran och ännu af mången nästan lika mycket fruktade utvexlings-epoken samtidigt framkallade. Hurudan penningebristen i Landsorterna varit och är, borde icke vara obekant för Representanterne. Hittills hafva de dock deröfver iakttagit tystnad. Den paniska fruktan och de fictiva anledningarne till strypning kunna väl nu vara i aftagande; men otvifvelaktigt stå de verkliga ännu ohulpne qvar.
(Såvida det ej är barvinter, tjänstgör snö vid rengöring af mattor, dock måste den sopas af, innan den hunnit smälta). Har hon att tänka på julgåfvor åt aflägsna barn eller släktingar, så lagar hon, att dessa afsändas i god tid — alltid besinnande, att post och järnvägar ej kunna befordra dessa massor af paketer lika snabbt som eljes. På det att adresslappar ej må tryta, tillrådes att laga i ordning sådana af linne med papper alldeles slätt klistradt inunder, så att bläcket ej må flyta; men man låter dem torka, innan man skrifver adressen. — För att komma minnet till hjälp, huru stora och hvilka julklappar man förut gifvit åt tjänstefolk, hjälpgummor och fattiga, hvilka man brukar ihågkomma med gåfvor, är det, bra, om man inrättat åt sig en anteckningsbok: eljes händer det lätt, att man ger precis samma sak flere år å rad. I samma bok kan man j u anteckna alla födelsedags-, bröllopsoch andra presenter, som man gifver bort under årets lopp. Den som ej har gasbelysning, utan måste upplysa sin våning med fotogenlampor, kan till julen höja deras lyskraft genom att tillsätta kristalloljan litet karnfert. Vaxoch stearinljus brinna ej så snart slut, om man ej tager in dem i varmt rum, förrän de skola tändas, och dessförinnan förvarat dem i fryskallt rum. Vid inrättningen af själfva julrummet kan husmodern ådagalägga sin smak och sitt skönhetssinne. — Julgranens plats rättar sig efter rummets storlek och möblering. Af god effekt är det att placera den framför en spegel, som reflekterar hennes strålande bild. Minst i vägen i små, men höga rum är den, om man hänger upp den som ljuskrona i taket. Stammen sågas då utaf tätt vid det det nedersta gröna kvisthvarfvet och klä- des där med en stor rosett af guldpapper. I julbrådskan brukar busmodern ej finna tid att ordna och städa riktigt i alla byrålådor o c h skåp, men under de lugna dagarna efier helgen, inuan det nya året inträder, kan hon äfven hafva hunnit med detta. Stenia. — C S 8 S D — Blommor. För Idun af Helena Nyblom.
Då den befattning, (Konduktören Recin vid Teknologiska Institutet innehar, ehuru till grad och aflöning lägre än de öfriga lärarebefattningarno derstädes, obestridligen är af största vigt och inflytande på elevernas utbildning i praktiskt hänseende, och då det utmärkta sätt, hvarpå Recin utöfvat samma befattning, tillvunnit honom allmänt erkännande och aktning, finner Utskottet sig böra understödja de gjorda framställningarne om Recins uppförande på allmänna Indragnings-staten, helst det måste vara angeläget, att den, som innehar denna vigtiga tjenstebefattning, icke må föranledas att dervid qvarstå sedan lians verksamhet och förmåga blifvit af ålder och aftagande krafter försvagad; — och får, på grund häraf, Utskottet tillstyrka, det Konduktören Recin må förklaras berättigad att, sedan han, efter fyllda 05 år, erhållit afsked från sin befattning vid Teknologiska Institutet, på allmänna Indragnings-staten uppbära en årlig pension af 1,000 R:dr. 53:o. I anledning af Kongl. Maj:ts derom gjorda nådiga framställning, har Utskottet ansett sig böra tillstyrka att, då förre Sekreteraren vid Kongl. Landtmäteri-lcontoret Carl Erik Sandström vid sin död efterlemnat enka och sju oförsörjda barn i ganska nödställd belägenhet, Sandströms enka, Anna Erika Hallström, må på allmänna Indragnings-staten uppföras till en årlig pension af 400 R:dr. 54:o.