Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Javan, Thubal och Mesech handlade med dig, och förde trälar och koppar in uppå din marknad. De af Thogarma förde dig hästar, och vagnar, och mular, in på din marknad. De af Dedan voro dine köpmän, och du handlade allestäds på öomen; de sålde dig elphenben och hebenträ. De Syrer hemtade ifrå dig ditt arbete, som du gjorde, och förde rubin, purpur, tapeter, silke och fogel, och christall, in på din marknad. Juda och Israels land handlade ock med dig, och förde dig till din marknad hvete af Minnith, och balsam, och hannog, och oljo, och mastix. Hemtade ock Damascus ditt arbete ifrå dig, och allahanda varo, för starkt vin och kosteliga ull. Dan och Javan, och Meussal förde ock på din marknad jernverk, casia och calmus, att du dermed handla skulle. Dedan handlade med dig med täcken, der man uppå sitter. Arabien, och alle Förstar af Kedar, handlade med dig, med får, vädrar och bockar. De köpmän af Seba och Raema handlade med dig, och förde till din marknad allahanda kosteligit speceri, och ädla stenar och guld. Haran, och Canne, och Eden, samt med de köpmän af Seba, Assur och Chilmad, voro ock dine köpmän. Alle handlade de med dig, med kosteligit kläde, med silkes och stickade mantlar, hvilka de uti kosteliga cedrekistor och väl förvarad, till din marknad förde. Men skeppen utaf hafvet voro de yppersta i dinom marknad; alltså äst du mycket rik och härlig vorden midt i hafvena; Och dine skeppmän förde till dig på stort vatten. Men ett östanväder skall sönderbråka dig midt uppå hafvena; Så att dina varor, köpmän, handlare, skaffare, skeppare och skeppbyggare, och dine handterare, och alle dine örligsmän, och allt folket i dig, skola förgås midt uppå hafvena, på den tiden du nederlägges; Så att ock hamnerna varda bäfvande, för dina skeppares rops skull.
Bevillning»-Utskottets Betänkande M 10. 13 Uti tulltaxans uppställning och formela beskaffenhet har Kongl. Maj:t, med godkännande af komcnitterades förslag, ansett förändringar höra vidtagas, dels derutinnan att de vid införsel tullfria varor, som nu äro å en särskild förteckning upptagna, skulle, med iakttagande af behörig alfabetisk ordning, införas uti införsels-tarifen, dels ock att den i taxan förekommande kolumnen för varors tullvärden borde derifrån uteslutas. Skälen till dessa förändringar äro i Statsråds-Protokollet närmare utvecklade och kunna icke annat än af Utskottet godkännas. Begge förändringarne leda till förenkling; Och tullvärdes-kolumnens bibehållande blefve utan allt ändamål, derest, på sätt här ofvan blifvit föreslaget, tolagen helt och hållet upphör såsom särskild afgift, samt öfrige lill städerne ingående afgifter, som nu beräknas efter tullvärdet, varda ordnade efter annan lämpligare grund, äfvensom nederlags-afgiften samt böter i konfiskationsmål varda bestämde att utgå, den förra med viss procent af tullbeloppet och de sednare efter den värdesumma, hvartill i beslag tagne varor, vid i allt fall stadgad besigtning och värdering, uppskattas. Af dessa förutsättningar torde, utom den redan behandlade frågan om tolagens upphörande, endast förslaget att beräkna böter i konfiskationsmål efter i hvarje fall skedd uppskattning böra i sammanhang med förevarande ämne komma under Rikets Ständers pröfning. Vid § 12 af tulltaxe-underrättelserna kommer Utskottet att behandla förslaget om förändrad grund för nederlags-rekognitionens utgörande; Och frågan om beräkningsgrunden för åtskilliga, utom tolagen, till städerna ingående afgifter är ännu beroende på vidare utredning samt Kongl. Majrts ytterligare bepröfvande. Hvad således beräkningen af böter i konfiskationsmål angår, så anser Utskottet både rättvisa och billighet kräfva, att dermed förfares på sätt Kongl. Maj:ts förslag innehåller.
Efter långa år af rastlöst arbete och outtröttlig energi hade Rosina Heikel nu nått målet för sina studier genom att sistnämnda år aflägga medicinelicentiatexamen. Skrankorna voro brutna och som segervinnare kunde kvinnan först nu betrakta sig på vetenskapens svåraste fält — läkarekonstens. Det var en stolt, rättmätig känsla af beundran och tacksamhet som manade Finlands kvinnor att i RoHELLBERG. Träffas å b y r å n k l. Tryckeri Aktiebolag 6:te årg. - r a d. Heikel. sina hedra den segerrikt till målet komna kvinnliga läkaren. Det var den i Rosina Heikel personifierade kvinnoemancipationen som nu först, med och genom henne i våra nordligare bygder, fick rättvist berättigande, aktningsfullt erkännande och — fördomsfri tolerans. Det var kvinnan, frigjord ur sekelgamla band, och därigenom att denna » frigörelse » bildar en epok i Finlands kulturhistoria, är Rosina Heikels lifsgärning — till och med endast härigenom — af oförvansklig bärvidd för kvinnans deltagande i det ofientliga samhällslifvet. Kvinnosakens i dunkel sänkta baner höjde sig stolt, och med innerlig glädje sågo Finlands kvinnor, att en af Suomis döttrar brutit bana för kvinnans jämnlikhet med mannen på den för henne hittills afstängda väg, som ledde till universitetets lärdomssalar. Den fria forskningen är nu öppen for enhvar af Finlands innebyggare. Rosina Heikel var icke allenast banbryterska för den kvinnliga likställigheten med mannen, efter det bon afl agt sina lär IDUN 146 Är du lycklig, väl så gläd dig Åt din lycka med enhvar; 1893 Och ju mer du delar med dig, Desto mera har du kvar. JJ, domsprof. Nej, det kunskapsmått som Rosina Heikel under oerhörda svårigheter måste förskaffa sig på enskild väg, är nu mera tillgänglig för hvarje kvinna. Genom Rosina Heikels initiativ uppstod frågan om tillåtelse för kvinnliga studerande att studera vid universitetet. Denna fråga har närmast henne att tacka för den lösning konsistoriet gaf i sitt utslag, som fastställde kvinnans fullkomliga lika berättigande som mannen i höroch anatomisalar. som fördom, konservatism och intolerans slagit om kvinnans framtidsvyer.
Från Herr Rosenblads förslag åter bar Utskottet icke funnit skäl till annan afvikelse, än att dels sådane kläder, som äro försedda med spetsar, blonder samt broderier, de sednare äfven af andra ämnen, än guld och silfver, höra draga den högre tullsatsen, dels ock, i stället för den vid beklädnadspersedlar med pelsverk till öfvertyg lemnade hänvisning till kläder, Utskottet, till undanrödjande af allt missförstånd i tillämpningen, vid den förra artikeln utfört sjelfva tullbestämmelsen; och hemställer Utskottet, i enlighet härmed, att, jemte upphäfvande af gällande införselsförbud för artikeln kläder, hvad bilagde taxeförslag för denna artikel under rubrikerna »hudar och skinn, pelsverk, beredda», »kläder, gång-» samt »sängkläder» innehåller, måtte varda godkändt. Såsom Herrar Rosenblad och Murén anmärkt, har nu gällande alltför höga Knappar. tullsats å »knappar af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen» gifvit införseln deraf en oloflig riktning; hvadan ock Utskottet hemställer, att införselstullen å knappar må nedsättas från 32 sk. till 24 sk. skålpundet. 38 Bevillnings-Utskottcts Betänkande, Jtä 5. Knifvar. Koppar: smidd, Bleck och Spik. Kopparstick, Estamper samt Lilhograpska arbeten. I enlighet med hvad Herr Murén samt alternativt äfven Herr Rosenblad föreslagit, angående rakoch pennknifvar, som nu förtullas efter stycke, de förra med 16 sk. och de sednare med 8 sk, hemställer Utskottet, att »rakoch pennknifvar, med eller utan fodral», må under denna rubrik åsättas 1 R:dr 12 sk. införselstull per skålpund.
Vid pröfning häraf och med erkännande af den nitiska verksamhet, staden Christianstads invånare ådagalagt samt de uppoffringar, den sig underkastat för ifrågavarande arbetens och byggnaders verkställande, hafva Rikets Ständer beviljat samma stad ett låne-understöd af Tjugo Tusen Riksdaler, att från Riksgälds-kontoret utbetalas; för hvilket lån bör årligen, efter slutet af det år, hvarunder lånemedlen mits, erläggas ses procent af hela den lyftade låne-summan. hvarigenom räntan godtgöres efter fyra för hundra utaf obetalda kapital-beloppet, och det öfriga utgör afbetalning å detsamma. Dock som särskild årlig ränte-iiqvid ej behöfver verkställas, kommer någon föreskrift derom icke att i skuldförbindelsen intagas, utan bör låntagaren endast förbinda sig att under den tid, som åtgår för det erhållna lånets fidla återbetalning, före hvarje års slut, erlägga sex procent å lånets ursprungliga belopp. Verkställes - Expeditions-Vtskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o i67. 457 ställes ej inbetalning å bestämd tid, är låntagaren pligtig, att för det till liqvid förfallna oguldna beloppet erlägga fem procent årlig ränta, intilldess betalning sker. Och få ‘Rikets Ständer sådant hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 25 Oktober 1854. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 Okt. 1831. Presle-Ståndet den 21 Borgare-Slåndet den 21 Bonde-Ståndet den 23 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående understöd för fullbordandet af Norbergs jernväg. (Stats-Utsk:s Uthde N:o 303.) S. A. K. Sedan, - för anläggningen af en jernväg emellan Norbergs grufvefält i öfra delen af Westmanland och sjön Amänningen vid Strömsholms kanals segelled, ett bolag blifvit bildadt och, emot tillgodon jutande af ett lån utaf allmänna medel å 100,000
När nu frågan befinner sig i detta outredda skick — till föga fromma för dem som haft att behandla, och utreda densamma — så hemställer jag om det väl är klokt och med nödig försigtighet förenligt, att göra förevarande förslag lill föremål för det förstärkta StatsUtsk:s votering? Gr. Lagerbjelke: Hvad Hr von Hartmansdorff anfört om arrende-kontrakternas helgd kan jag icke finna har med denna fråga att skaffa. Här är nemi. fråga blott om att till Stasverket indraga de årliga utgående arrende-beloppen, i st. f. att låta dem fortfarande såsom hittills tillfalla de verk, som hafva fått dem sig anslagne. Att detta icke har någon gemenskap med en befarad violation af sjelfva arrendekontrakten, synes vara klart, så länge man icke tillika föreslår att arrendatorerne skulle åläggas någon ny afgäld eller tunga, hvilket här visserligen icke är ifrågasatt. Den siste värde talarens påslående att frågan icke skulle röra Statsregleringen tror jag vara lätt besvarad med det ena faktum, att Statverket i ersättning för de åtskilliga arrenden, som till detsamma, efter förslaget borde indragas såsom en dess inkomst, skulle komma att ärligen utbetala bestämda kontanta anslag hvarigenom Statens inkomster och utgifter i della fall, naturligtvis kunde blifva underkastade förändring, emedan ersättningarne för de indragna arrendena skulle utgå med ett visst oförändradt belopp, men Statens deremot erhållna nya inkomster komme att variera efter de olika belopp hvartill arrendena i en framtid kunna komma att uppgå. Hr Printzensköld: Möjligtvis kan efter 8 å 10 års förlopp det blifva fråga om att i Statsregleringen iakttaga det förhållande, som Gr. Lagerbjelke nyss omförmälde, men då man vid den 458 Den V5 September. Statsreglering, som nu är för handen, icke kan komma till någon slags tillämpning utaf hvad man här vill göra till föremål för votering i förstärkt StatsUtsk., så är det för mig alldeles obegripligt luiru sådan votering nu kan påyrkas; ty man måste väl veta hvarom voteras skall och hvilka arrenden som skola indragas, innan man beslutar sig dertill.
Enskildt anhäller jag wördnadsfullt omHöglosiige Ridderffapets och Adelns benägna och pnnestfulla öfwerwcnde med min bristande förmäga; et öppet förtroende, rent upsal, oförfalskad nit, warm kansta för Fäderneslandets och sann högaktning för det wordnadswärda Stand, hwaraf lyckan gjort mig til medlem , är hwad bos mig'med säkerbet kan paräknas, och jag innesluter mig uti Hogloflige Ridderffavets och Adclns bewägna och pune si fulla wänffap. Friherre ^ullbeck, ?ebr Dä hästra Armens kraftiga och wärdiga företag til Rikets frälsning warit en huftvudaniedning til den här lyckligt inträffade och utförda Negementsf rändrina, som afwarjt en öfwerswämning af Rikets stender, som fredat land och fläder ifrån plundringar och kanske ödesmäl, och 6 Den 5 Maj. som föranledt detta Ntt päbegpnta Riksmöte, hwilket jag med upriktig känfla önskar mätts säkert bereda Swcriges framtida wälgäng och sjelfständighet, sä lärer Ridderffapet och Adeln finna sig lika ssyldigt sorn wärdigt, at til desto sä älskade som aktningswärde ' LLapenbrödcr frambära erkänslans och >tacksambetens gärd, hwaröfwer jag fär den -äran ansätta om Herr karons och Landtmarffalkens prono^irio, dä i händelse af bifall wäre Med-Ständer äfwen torde fä inviteras, att uti en sädan tacksägelse deltaga.
Åh nej, honbeklagade nog kan hända sin stackars tjenstflicka, som dagligen fick släpa de tunga vattenhinkarne tre, fyra trappor upp i höjden, men detta medlidande födde ingen tanke i hennes hjerna; — eller var det en qvinna, som insåg det beqväma och bränslebesparande i att ersätta den öppna spiseln med någon slags ugn? Har en qvinna uppfunnit dubbelfönstren eller den mekaniska mangeln eller tvättpressen eller några andra af de hundratals små förbättringar, som helt och hållet falla inom hennes område och kommit till för att underlätta hennes mödor? — Du skall kanske invända, att för att kunna tänka ut något af allt detta, måste man vara specialist på respektive områden. Det tror icke jag. Sidenfabrikören är icke mekanikus, men då han går bland sina maskiner, kan han ändå tänka ut, att om vissa ändringar vidtoges med den eller den maskinen, skulle arbetet påskyndas eller förbättringar i fabrikationen vinnas. Bryggaren är icke glasblåsare, men kan ändock finna, att om buteljerna hade den eller den egenskapen, motsvarade de bättre sitt ändamål, och boktryckaren är icke gjutare, lika litet som ritare, men detta " hindrar honom icke att göra ständiga förbättringar i sina stilar liksom i allt annat, som tillhör hans fack. Det samma gäller administrationen, den yttre oeh inre ledningen. » Inga initiativ, inga beräkningar, bara lunka fram på utstakade vägar med så litet hufvudbry som möjligt » — det tycks deremot vara vår lösen. Tycker du detta är rätt, tant lilla, är det hedrande för oss? Ja, vi försöka åtminstone ge det sken deraf och äro synnerligen angelägna om att tillskrifvas ett par egenskaper, som skola vara specielt qvinliga: anspråkslös ' iet och förnöjsamhet. Men j a g undrar, om vi icke ofta gå l å D g t utöfver den gräns, der dessa egenskaper upphöra att vara dygder och i stället blifva fel och böra kallas liknöjdhet, slapphet, indolens? Du vet väl, att det kan hända ibland, att äfven en qvinna har blick för, att allt icke är så bra inom hennes lilla sfer, som det kunde vara, men du har nog också hört, hur hon säger då?
För Korpralskolorna å kommenderingsorter, har särskild kostnad ej blifvit uppförd, såsom icke före kommande utöfver sjelfva underhållskostnaden för den kommenderade styrkan. 6. 1 afseende å Underbefälsskolorne har vid beräkningen antagits, att Officerare och Underofficerare, Läkare, Sjukvårdssoldat och Spel erhålles från det regemente, å hvars mötesplats skolan eger rum; att dit beordradt underbefäl och manskap fortskatfas genom marsch forcé, samt att officerare och underofficerare njuta aflöning enligt resereglementet och manskapet naturaportion jemte tobaksskilling. 7. För undervisnings-materielen vid Korpralsoch Underbefäls-skolorna har någon särskild kostnad icke blifvit upptagen, emedan dels sådan materiel redan finnes vid de förra skolorna, dels underhållet af både denna och underbefäls-skolornas materiel bör bestridas från den s. k. volontär-vacansfondens för dylika ändamål afsedda tillgångar. 8. Förvaltningskostnaderna äro beräknade i öfverensstämmelse med Ivommitterades förslag till Intendents väsendets ordnande vid Regementena. 22 Bil. B. Approximativ beräkning öfver kostnaden för Wermlands Fältjägare-corps’ vapenöfningar, ordnade i hufvudsaklig öfverensstämmelse med det iudclda infanteriets, enligt Kommittcrades förslag. Befälsmöte. Marschkostnad: Marschpenningar för 92 man R:dr 138: — Möteskoslnad: Marschkostnad: Marschpenningar för 100 man ... R:dr Möteskostnad: Ilefälets och Underbefälets dagafiöning under 42 dagar Marschkostnad: Marschpenningar för 328 man, som ej afgått till befälseller rekrytmötet... R:dr . 492: — Möteskostnad: Marschkostnad: Upptages ej här, såsom varande ofvan beräknad för hela styrkan. Möteskostnad: Underhåll i 8 dagar för 48 Skarpskyttar, 384 portioner efter 51 öre R:dr Härtill kommer för vapenöfningarna i allmänhet:\ Sjukvårdskostnader R:dr 200: — Förvaltningskostnader samt för inventarie-persedlars underhåll » 1,800:
Namnsedels framlemnande vore det medel, Tryckfrihetsförordningen tillerkände Boktryckare för att undgå författare-ansvar, hvarföre det ock vore tili honom namnsedel skulle aflemnas och af honom den skulle förvaras. Af Boktryckarens godtycke berodde det derefter, huruvida han, vid uppkommande åtal, ville till domstolen ingifva den honom tillställda namnsedel eller heldre behålla den och sjelf ikläda sig författare-ansvar jemte öfriga påföljder. Då Rosenschöld den 23 December 1854 bestred, att ifrågavarande handling skulle öppnas, och påstod, att densamma måtte till honom återställas, 31 var det, efter Advokatfiskals-Embetets omdöme, Rosenscfiölds lagliga rätt att återfå liandlingon ouppbruten, heldst som, då handlingen icke finge betraktas såsom namnsedel, den väl icke heller kunde anses upplysa, hvilken person borde såsom författare anses. På grund af hvad sålunda i målet förekommit, har Advokalfiskals-Embetet, hemställande till Kongl. Hof-Rättens pröfning den åsigt, Justitie-Ombudsmannen anfört till stöd för anmärkningen, att Rådstufvu-Rätten förfarit olagligt, då den, genom beslutet den 10 November 1853, förklarat något afseende icke kunna tilläggas den handling, Munck af Rosenschöld såsom namnsedel sist ingi fv i t, och under tillkännagifva nde, att förre Ordinarie Borgmästaren, som deltagit uti några af de klandrade besluten, sedermera aflidit, framställt slutliga ansvarspåståenden och hufvudsakligen yrkat, att, med tillämpning af l Kap. 12 §.
I anledning häraf och då fördelen för Banco-Styrelsen, att kunna, när Bankens säkerhet det fordrar, betinga Banken ett lån å utrikes ort icke lärer bestridas; då det visat sig att ett sådant lån icke kan af Banken directe upptagas, utan att medföra stora utgifter, samt då den genom ii5 §. i ofvannämnde Reglemente, Banco-Styrelsen lemnade rättighet, att upptaga Credit eller Creditiv å utrikes ort icke kunnat begagnas; får Utskottet föreslå icke allenast, §. 61. det Banco-Fullmägtige må berättigas att, då Bankens säkerhet det kräfver, till förstärkande af Metalliska Cassan, å utrikes ort upptaga lån till ett belopp, motsvarande högst Tre Millioner R:dr silfver; utan äfven §. 62. att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit, uppå Banco-Fullmägtiges underdåniga anmälan i ämnet, i Nåder täcktes låta bemedla det af BancoFullmägtige för Bankens säkerhet nödigt ansedda lånet, under den form, som för ändamålet kan finnas erforderlig, samt å ett sådant lån meddela Dess Nådiga garanti. Efter hvad i det föregående blifvit antydt, har Utskottet öfver vägt den så väl vid flere punkter i Betänkandet N:o 29 i anmärkningsväg framställde, som den uti en inom Ridderskapet och Adeln väckt samt tili Ut - 68 BancoUtskottets Utlåtandej N.-o skottet remitterad motion af Herr Lefrén J. P., upptagne fråga om ändring af 116 och 117 §§. uti Banco-Reglementet, lydande som följer: §• »‘6 ”Banko Fullmägtige, berättigas att, då Bankens säkerhet det fordrar, förpanta Bankens egande inteckningar i faslighet, under vilkor, att den i skuldförbindelserne Banken serskildt förbehållna uppsägningsrätt för liela skuldbeloppet icke lår af annan innehafvare begagnas, försälja, till större eller mindre belopp, Bankens innehafvande
Känta godtgöres till den i November 1817; hvaremot Capitalen, (med undantag af Bankens fordran för Creditivet af 200,000 R:dr) ifrån nyssnämnde dag, eller; den Förste (1) November 1517 löpa med Sex Procents Rän:a, derest icke Capitalen skulle vara uppsagde inom d. 1 October 1817, i hvilket fall enahanda Ränta af Sex Procent beräknas ifrån förfallo-dagen. Bankens Capital-fordran för Creditivet af 200,000 R:dr liqvideras på enahanda sätt, sorn Discontens öfriga Skulder; dock så, att den Banken härå tillkommande Ränta utgår ovilkorligen efter Tre Procent om året, samt derest, vid utrednings-tidens slut, tillgång skulle finnas, bör Banken, i likhet med öfrige Fordrings ägare, undfå fyllnaden i Sex Procents Kanta, beräknad ifrån Discont - Octrojens utgång den 26 October 1818; hvilken förhöjda Kanta dock icke utfaller förr, än Sex Procents Ränta, beräknad till utrednings-tidens slut, kunnat åt Actie-ägare utdelas. Men derest Directeurerne öfver Götheborgs Discont icke skulle vilja ikläda sig pn sådan förbindelse, som uti 2 Morn. omför - Statsoch Banco-Utshottens Petcinkanden. 1973 males, komma Götheborgs Disconts med Ränta löpande Skulder, att liqvideras sålunda: Den å desse Skulder (med undantag af Bankens fordran för Creditivet af 200,000 R:dr) till den 1 October a 818 upplupne Ränta, beräknad på sätt 3 Momentet innehåller, betalas Contant och likaså en femtedel af Capitalet; men för de återstående
I anledning af Grefve Posses yttrande om Latinska Språk-undervisningen vid Gyrnnasierne, vill jag blott nämna, att kännedomen af Latinska språket, efter min öfvertygelse, är i alla yrken så mycket mera användbar, som densamma, enligt hvad jag redan haft äran anmärka, förutsättes såsom ett villkor för specimina inom alla fyra faculteterne, och detta språk, enligt hvad Friherre Björnstjerna sjelf yttrat, innehåller de yppersta mönster för ett enkelt och vackert skrifsätt. Hvad åter angår bristen på undervisning i Thechnologien, anser jag bästa stället för technologiska professionens inrättande vara vid våra Universiteter , där alla kunskaps-ämnen böra afhandlas; och då vi äga tvänne Universiteter, s)mes det 360 Ben 21 Maji f ml vara vida bättre att gifva dem ett fullständigare skick, än att anlägga en Polytechnisk Skola, där inga andra läro-ämnen kunna förekomma, än de som böra tillhöra Universiteterne. Herr Grefven och Landt Marfkalken hemställde, om icke, då Herr Montgommeries ofvannämnde Memorial innefattade svar å Friherre Björnstjernas, Magnus, den i5 dennes förmiddagen till Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten rfemitterade anförande, i anledning af Herr Montgommeries Motion, angående upplösning af KrigsAcademien m. m. , berörde .Memorial finge, jemte de af åtskilige Ledamöter rörande samma ämne nu afgifne yttranden, till nyss bemälte^ Utskott förvisas, r Bifölls. Företogs till pröfning StatsUtskottets den l3 dennes under N:o i5i afgifne samt den i5 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande', i anledning af de hos Ridder^kapet och Adelil samt BondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 5 sistledne April meddeldte yttrande , 0111 medels anslående till kostnadernes godtgörande för Hans Kongl. Höghet KronPrinsens förestående förmälning och verk-, ställde Utrikes resa.