Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Arrenden af Liljeholmen Från Stats-kontoret har blifvit utbetaldt och genom Chefen för Statens Jern vägsbyggnader till donna bana fördolt: år 1858 (5,000,000 90,000 4,700 — 1,893,196 2,864,687 339,800 58,702 [1859 CÖ bc • .5 * Utländska materialier, inköpta under 1859 Gemensamma förvaltningskostnader r* ^ :c3 O o » CÖ OOj Kassabeh åll 11 i n o* 123,186 , -i ci O J 2 o & S .fe Af Yestra banan från Gö- teborg under 1859 mottagne inventarier till värde af dels under år 1858 241,850 34,640 & -fe Summa Behållning i Riksgälds-kontoret D:o i Ofver-styrelsens kassa (5,094,700 — 5,156,385 123,186 400,000 114,337 — 276,490 — Värdet af Byråns inventarier 15,600 — Anmärkning. Slutsummorna utvisa en skilnad emellan anslag samt inbetalningar oell behållning af 8,702 B:dr R:mt, men hvaruti denna skilnad består, kan icke förr än vid räkenskapernas afsi utande utredas. Bih. till II. St. Vestra Stambanan från Göteborg. Anslag och Inkomster. Använde medel. Tillgångar. Skulder.
Hamiltons förslag nej-proposition. Anlages då Gr. Hamiltons förslag, såsom uttryckande att pannerymnden fortfarande skall ligga lill grund för beskattningen, så är åter hela grunden för mitt förslag förfallen, och skall jag då ej vidare fortsätta striden för detsamma, utan ber att då endast få yttra mig öfver de särskilda §§:na i Gr. Hamiltons förslag. Hr Den 9 November f. m. Hr von Hartmansdorff: Jag anhåller alt Hr Frih. o. Landtm, läcktes låta fortsätta föredragningen af Gr. Hatniltons förslag i 3:dje och 4;de punkterna. De innehålla icke något, som står i strid med Frih. Hamiltons förslag, och då blir det öppet att vid 5 §:n afgöra åt hvilketdera förslaget Ståndet vill gifva företräde. Derigenom att man går i ordning, kan man hoppas att slutligen afgöra något samt slippa att återgå. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att R. o. Ad. behagade finna, det en följd af de 2:ne beslut Ståndet nu fattat vore, att de förenade Utsktns förslag i dess helhet måtte förfalla. Ropades ja. Vidare föredrogos och biföllos 3 och 4 §§:ne i Gr. Hamiltons förslag. Föredrogs 5 §:n i Gr. Hamiltons förslag. Frih. Hamilton: Som den upplästa §:n såvida innehåller sjelfva grunden för beskattningen, att der stå uppräknade alla de olika uppgifterna om pannerymd m. m., som ligga till grund för densamma; så får jag i motsats deremot framställa 2:dra punkten i mitt förslag, nemi. att beskattningen beräknas oell utgår, med det undantag som särskildt stadgas, efter det under den anmälda tiden högsta möjliga tillverkningsbelopp, beräknadt efter mäskekarens cuDik—innehåll. Skulle den antagas, så vinnes det ändamålet, att då förfalla de sednare punkterna af Gr. Hamiltons förslag. Frih. Cederström: I öfverensstämmelse med hvad den siste talaren yttrat, får jag med honom deruti instämma, att, roed ändring i Gr. Hamiltons förslag i 5 §:n, R. o. Ad. mätte i det närmaste förena sig uti Frih. Hamiltons förslag.
Kammar-Rätten, som härutinnan ansett sig icke kunna frångå den wid anmärknings, måls behandling söreskrifne ordning, har deremot meddelt Herr Grefwen och Justitie, Canzleren Förteckningar uppå alla de anmärknings - atal, som wörö gjorde eller antecknade, da Krigs-RewisionS Departements - Afdelningarne inlemnade sine ffriftellge uppgifter till Deputerade. Wid granskningen af dcfie Förteckningar har Herr Grefwen och Justitie-Canzleren funnit förhållandet wara följande: r:o. Att enligt första Krigs-Newisions-Contoirets elier Asdelningens uppgift, äro wäl anmärknings - annotationer der gjorde och till Deputerade afgifne till ett belopp af 59,687 R:dr 22 si., men am Den 5 Augusti. 2977 anmarkningarne pa de upptagne posterne hafwa icke kunnat utskrifwas och till Kongl. Kammar - Rätten ingifwaS, dels emedan nödige upplysningar för de wid någre Räkenskaper gjorde annotationer annu icke kunnat erhallas, dels i anseende dertill, att Rewisionen med de öfrige Räkenffaperne ännu icke kunnat fullbordas; Förmälande Contoiret, att da Deputerade spafordrade och erhöllo Förteckning pa Summariffe beloppet af de ersättnings - poster, i afseende hwara anmärkningar redan kunde hofwa förefunnits, kunde Contoiret ingalunda föreställa sig, att en sadan Förteckning, grundad endast pa enskilde annotationer, skulle i officiel wäg begagnas och kungöras utan endast hos
SBetPiUning af ©taberne 7. §. 19. 25en>illtiing af iorbbrufet 27. §. 24. ä5eti>illiiiiig af IBergtrerfeii, få otf af fårffilbo SJtaiiufacturier, Sabrifer, SBerf’ od) inrättningar famt yrfen på lanbct 30. §. 30. fBetrillning af Cunarnar od) flere inrättningar 42. §. 32. fBenntlning af Si (ferier 44. §. 33. fBeioitlning af (fapitaler, 9lctie 35olag, Slfociationer, ©ocieteter, (fafor, SBerf, £ppot()efS SSeioillning af Xeitamenfen, ©Sfinor, Sibei SCfgift för ©aracters-gMttmagtcr 48. Wrt. IV'Söreffriften, nttgåcn&c Jyoab «iib 9JJantal§ Ditt SOTantalö- od) ©fatfffrifning .49. §. 49. Dm ebgång roib Xaperingar . 79. §. 123. Dm ffybb för XaperingSmäit 80. §. 124. Dm anbringa föfanbe i (Debiterings odj XareringS mål famt 0111 befroär öfwer åbömbe böter - 80. Wnt. Y. öm Uöpbönb, SCffontning, Unbantog oeö .€inboing famt Stebogöeelfe. §. 128, D111 Uppbörb 82. §. 141. Dm lttibantag od) linbritig i S5etuilltiingen . 88. §. iso. Dm Sfebogörelfen 93. (öäriemtc folia 38, till benna Sörorbning böratibe, SBitagor famt Sörtetfning öfioer beni).
Balken, angäende Jntek. ning i fast Egendom. Or suprs. Lx ?rotocollo 6. Silfverstolpe. Utdrag af Högloft. RidderssapetS och AdelnS Protocoll wid Urtima Riks. dagen 2 Orebro den r Octob. igro. D 8öndiwgs a nya och gillades Banco. Utskottets, den, 89, September pä Bordet lagda utlä - 182 Den 2 Oktober. ptlätande öfwer Herr H. I. Sahlefeldts f§k delägarne i Äbo D»scont'Contoir gjorde pästäende, att emot Bankens Transportsedlar äterfä det Silfwer, eller SilfretS belopp, i Specie mynt, som Actie ägarne, till winnande af delaktighet i werket, uti Banqucn inlemnat. Or puprz. Lx Lrotocollo O. 8illvsrstolpe, Utdrag af Protokollet, hältet hos Hög. wördige Preste-Ständer wtd Urtima Riksdagen i wrebro den 2 Octo. ber igro. S. D. 8ag Ulffotteks Förftag, till Lag, att wid inträffande Folkresningar och wäldsamma upträden i agttagas, blef jämte de inom PresteStändet däremot gjorda anmärkningar, till bemäita Utskott äterförwisadt. dir supra. Lx ?rotoco!lo Utdrag af Protokollet, hältet hoS Hög. wördige Preste. Ständet wid Urtima Riksdagen i Orebro den s Oktober ,8l«. S D. ^ anledning af Högloft. Ridderskapets och AdylnS uti Protocolls.
~N:0 § vändande af manskap ur Arméen vid byggandet af Statens — 8 — 25 — b. 7 Febr. b. 4 Febr. b. 4 Febr. g. 4 Febr. » angående anslag och lån till en Central-verkstad för tillverkning af nödig materiel vid Statens — 4 i 100 — b. 6 Aug. b. 12 Aug. b. 5 Aug. b. 8 Aug. » angående utförande på enskild bekostnad af vissa delar utaf Statens — 4 i 98 — b. 5 Aug. b. 12 Aug. b. 5 Aug. b. 8 Aug. » angående förändradt sätt för utbetalning af medel, anslagna för — 4 i 39 — 11 Mars 7, 11 Mars 11 Mars 7 Mars 44 20 Jernvägarne i Stapelstäderne, om upphörande af Tulltjenstemäns anställande vid, m. m 6 2 3 b. 3 Oct. b. 3 Oct. b. 30 Sept. b. 26 Sept. Jordafsöndring och Hemmansklyfning , om ändrad lagstiftning angående __ 7 2 27 1, 5 Aug. 8 Aug. 5 Aug. 5, 22 Aug. 120 40 Jordeboks-liggare, om upprättande för Malmöhus län af ny — 8 — 27 — b. 7 Febr. b. 4 Febr. b. 4 Febr. g. 4 Febr. Jordeboks-verkel, om betäckande af kostnaderne för fortgången af 130 4 1 186 — b. 21 Dec. b. 22 Dec. b. 21 Dec. b. 21 Dec. 185 20 Jordeböckerne, angående viss tid, hvarutöfver undersökning i och jemförelse med de äldre icke får sträckas i fråga om de nya 15 4 1 49 — b. 8 April b. 8 April b. 11 April b. 8 April 68 Justerare af Mått och Vigter, om tillägg till § 28 i Kongl. Instruktionen för — 8 — 60 — b. 10 Mars b. 11 Mars g. 18 Mars b. 11 Mars Justitie-Departementet, se Statsreglering, AndraHufvud-Titeln.
Höghet Hertigens af Leuchtenberg sjuk. doms-tillståpd inträffade lyckliga förändring. Många ropade på proposition. I anledning hvaraf Herr Grefven och handt. Marskalken hemställde, om Ridderskapet och jjAdelp behagade uti den af Grefve De la G.arv d,ie gjorde framställning instämma. Ropades Jp. Herr Grefven och handt Mar illaiken till - Den 5 Maji f, m. 39 kännagaf, att Plenum korame kl. half till 6 i eftermiddag att fortsättas. Föredrogs å nyo Lag Utskottets den i4t aistlidne April under N:o 4o afgifne, samt den 3o i samma månad e. m. på bordet lagde Betänkande, angående bestämmande af viss grund för Fastighets värde vid Bouppteckningar, hvarefter en åttondedels fattig-procenten må beräknas. Herr Tham, Wollrath,'. Jag känner ej om det är Domaren ovilkorligen ålagdt vaka deröfver, att vid Bouppteckningar rätta värdet iakt. tages, men jag vet att det är deras rätt. Jag känner tvenne händelser då Götha Hof-Rätt återskickat Bouppteckningar, emedan rätta värdet ej blifvit iakttaget, och vid vite ålagt Boupteckningsmännen, att insända nytt Bouppteckningsinstrument med iakttagande af riktiga värden. Det värde som en del af Utskottet föreslagit till grund, nemligen uppskattningsvärdet, är förmodligen ganska olämpligt, så länge det beror på roinimitabellen, hvilken är tillkommen för att hålla egendomsvärdet vid den höjd som fordras för Bevillningens utgörande, utan afseende på dess rätta värde. Denna grund skulle icke allenast i detta fall medföra oriktig upp, gift, utan äfven verka på de öfrige afgiftersont erläggas af Sterbhus. Det är så mycket oriktigare att uppdrifva inventariisumman, sorn fat-, tigprocenten ej erlägges af den behållna sdminan, utan af den förra. Till och med då när-.
Hvarföre icke? Under mitt sista vistande i Åbo, ville penningarne icke förslå; sant år det, att jag ibland hade en gemen otur i spel. Jag är icke spelare af böjelse, men modet ville så ha det, och sedan hade man hundrade andra utgifter, isynnerhet måste man vara artig mot damerna och anställa lustpartier för att roa dem. Men far min, till hvilken jag skref om mera mynt, brummade slutligen alldeles förfärligt; talade om dåliga tider, slöseri, m.m. Då träffade jag händelsevis baron Y. i ett sällskap, och när han sade sig söka en skicklig informator för sina systersöner, föll det mig in att, liksom på skämt, erbjuda mig sjelf. Af skämtet blef alfvar och jag är nu här. Utan att rådfråga din far? Visserligen meddelade jag honom mitt beslut; han insåg genast att detta var det klokaste jag kunde företa mig, under den tid jag beredde mig att välja ett visst yrke. Är bu ännu allt lika villrådig i valet, som förr? I det närmaste; flera vägar äga visserligen något inbjudande, men fördelar och olägenheter stå hvarandra så nära, att jag ännu ej beslutat mig om valet. Jag har utsatt ett år till besinningstid. Hvad har du emot det andeliga ståndet? Du har ju, som jag hört säga, flere gånger predikat med bifall. Mycket, men låtom oss afbryta detta ämne. Hvem vet hvad jag ännu gör, det kommer kanske an på huru jag här kommer att trifvas. Dörren öppnades af den en gång förr omnämnda Lotta, som i prostinnans namn bad herrarna ned, för att dricka té. Det var en s ns vacker flicka! anmärkte Walter lifligt, sedan hon aflägsnat sig. Förmodligen en fosterdotter i huset, ty en piga är hon säkert icke? Du tyckes mig allt vara samma flickjägare som fordom, skämtade Marenius, men jag kan här icke leda dig på spåret; ty, som du vet, är äfven jag nyligen kommen till orten, och endast några gånger sett henne i kyrkan. Och har icke gjort dig närmare underrättad om henne? Du är minsann bra fall för könet! Icke mera än som det egnar och anstår en ordets man, svarade den andre.
Dalarö. Akers, Frötuna adb Bo. Wermdö: Pilhamns eller Ingarö. Djurhamns. Wermdö. Möja. Norra Ljusterö. Österåkers. Kulla. Länna. Blidö. Frötuna. Rådmansö. Danderyds, Sollentuna och Ulriksdals. Wallentuna Danderyds. Lidingö. Täby. Östra Ryds. Sollentuna. Lyhundra, Sjuhundra, Bro Bro. och Wäddö: Wätö. Wäddö. Häfverö. [ Singö. Frösåkers och NärdingEdebo. hundra: Hargs. Börstils. Gräsö. Forsmarks. Upsala. Olands: Hollnäs. Öster Leufsta. Örbyhus: Wesslands. Elfskarleby. 55 Län. Fögderi; Socken. Gefleborgs. Gestriklands: Wahlbo (med Sättra och Hemlingsby.) Hille. HamrAnga. Södra Helsinglands: Skogs. Söderala, Norrala. Norra Helsinglands: Enångers. Njutångers-. Idenors. Tuna. Rogsta. Hamrångers. Jättedals. Gnarps. Wester-Norrlands. Medelpads: Torps. Borgsjö. Tuna. Attmars. Stöde. Njurunda. Gallströms. Ljustorps. Lögdö och Lagfors^ Tynderö. Hässjö. Indahls. Selångers. Sättna. Sjöns. Alnöns. Timrå. Södra Ångermanlands: Hernö. Säbrå. Westanå. Häggdångers. Nora. Bjertrå. Skogs. Thorsåkers. Ytterlännäs. Dahls. Gudmundrå^ Högsjö. Sollefteå. Multrå. Eds. 56 Län. Fögderi. Socken. Wester-Norrlands. Södra Ångermanlands: Norra Ångermanlands: Långsele. Botheå med Gålsjö. Styrnäs. Öfver Lännäs. Sånga. Nordingrå. Ullångers. Nättra. Själevads. Arnäs. Grundsunda. Sjöstäderna. Län. Göteborgs och Bolius: Hallands: Christianstads: Malmöhus: Blekinge: Kalmar: Östergötland: Södermanlands: Stockholms: Gefleborgs: W ester-Norrlands: Stad. Strömstad. Uddevalla. Marstrand. Kongsbacka. Warberg. Hamstad.
Alt Rotehållare år 1813, uppå Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, hörde deröfver, huruvida de ville göra något påslående om afdrag för Soldatens underhåll, nästan enhälligt ett sådant påstående sig afsagt; bevisar endast den eftergift, sorn för den tilländalupne contrakt-tiden blifvit medgifven; men hvilken helt och hållet förfaller genom Passevolance-conlraktels upphörande, hvarefter Rotehållare, i anseende till deras åligganden i denna del, återinträda uti de förhållanden, hvilka uti knekte-contrakten stadgas; och då heter det uti knektecontrakt med Skaraborgs Län den 16 Mars i685, och stadfästelsen af den 6 Januari 1686 och den 1 Februari i6q5: ”Rotebönderne under Skaraborgs Regemente förbindas icke, eller emot deras vilja, till möten, mönstringar eller någorStäds att med skjutsning fortskaffa Soldaten, eller honom någon matsäck meddela , med mindre han vill den samma efter värdering uti sin lön afdraga.” Vid Uplands Regemente är Roten icke skyldig att skjutsa Soldaten till Regementseller andra möten, icke heller förse honom med någon matsäck eller penningar dertill. Men i fall knekten, när Regementsmötet infaller, skulle behöfva matsäck, och Roten derom anmoda, är Roten förbunden att dertill förskjuta, hvad han kan åstad - Den 26 Octo ber f. m. 53 komma, dock så, att hvad Soldaten undfår, inå på dess årliga lön, vid nästa aflöningsmöte, efter markegången afkortas. Vid DalRegementet slippa Rotarne alt till Compagni - mötena gifva matsäck och drickspenningar, men på Regements-möten och General-mönstringar måste de, till Soldatens underhåll, lemna förskott, olika ifrån särskilda delar utaf Länet.
IX. U. 67. 99. U. 411. A. 448. XI. U. 306. 320. — för Lärarne vid Elementar-läroverken, om förslag till ändring i 13, 19 och 22 §§ Riksdags-ordningen angående. Resande, skyldigheten att fortskaffa, angående förflyttning af denna flån ett enskildt åliggande till ett Statens bestyr, samt att i sådant afseende ett Stats-anslag af minst 3 Millioner R:dr måtte anvisas och ställas till Kongl. Resandes anteckningar i Hagbok, om utfärdande af Kungörelse innehållande föreskrifter för. IX. B. 68. A. 105. Reseberättelser, om beviljandet af särskildt anslag för tryckning af sådana rörande industriella förhållanden inom främmande länder. VIK. B. 106. A. 110. — V — Resereglemente, angående utfärdande af nytt. II. 243. R. 526. Reserv-räntor. Se Öfverskotts-rÄntor. Reserv-skjuts, rörande Nämndemans' befrielse från utgörande af. IX. B.' 495. 789. A. 795- — Se för öfrigt Skjuts. Reservskjuts-skyldiges åliggande att befordra paketposten angående lindring i. Se paketposten. Resor i tjensteärender, att Statens Einbetsoch Tjenstemän måtte erhålla godtgörelse lör deias genom förhöjd skjutslega ökade utgifter vid sådana, der ersättning icke särskilt erhålles. och att för sådant ändamål ett årligt förslagsanslag af 150,000 R:dr R:mt må ställas till Kongl. Maj:ts nådiga disposition. Reutersvärd, Patrik, yttrande: II. 53 Reutersvärd, Patrik Oscar, yttranden: IV. 14. VI. Revision af Banko-Diskontverkets räkenskaper och förvaltning för år 1856, angående förrättad. Revisions-berättelse. Se Berättelse. llevisions-skilling, .ingående förlängning af den för Klagande öfver Hof-Rätts dom i civila mål nu föreskrifne tid för nedsättande af. II. 11. 295.
N:o 29, i ani. af väckta motioner om ändring eller omarbetande dels af Landtmäteri-instruktionen, dels af Skiftes-stadgan, och dels af Arfvodes-taxan för landtmäteri-förrättningar; Sammansatta Lagsamt Allmänna BesvärsochJEkonomi-Utskottet: N:o 7, i ani. af väckta motioner om förändrade föreskrifter i fråga om vattenverks anläggande m. m.; N:o 8, i anledning af väckt motion ang:de upphäfvande af itadgandena om byggande och underhållande af badstufvor eller mälthus och rior å kronohemman och boställen; samt N:o 9, i ani. af väckt motion ang:de upphäfvande af 12:te kap. 3:dje §:n Kvrko-lagen om klämtning. R. o. Ad. åtakiljdea kl. 3 e. m. In fidem, 0. Brakel. D-en 6 Maj e. m. 85 fhisdagcii den 6 Maj 1863- Plenum kl. 6 e. m. Upplästes och godkändes nedannämnde, frän Exped.-Utsk:t inkomna förslag till R. St;rs underd. skrifvelser till K. M., nemi.: N:o 85, i fråga om upplåtelse till Wenersborgs stad af en kronan tillhörig tomt derstädes; N:o 86, ang:de sådan förändring i de förvaltande verkens i Stockholm arbetsordningar, att de större utgifterna derstädes komma att bestridas gnnom anvisningar å K. Räntekammaren; N:o 87, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. om antagande af en författn. ang:de allmänt kyrkomöte; samt N:o 88, ang:de ändring, i afseende på anställande af Medicinse Kandidatoch Licentiat-examina, af 1861 års Stadgar för Karolinska Medico-Kirurgiska Institutet.
De drogo till Fredrikshall. På Vernamo marknad. Vid Vernamo på marknaden En aftonstund det var, Då Per och Kersti bytte ring Som troget fästepar; Se’n skildes de att taga tjenst, Enhvar med mod och hopp. »Om sex år ses vi här igen» Så hade de gjort opp. Och Per han kom till kyrkherrgåln. Fastän hans tjenst var sträng, Så slapp han att gå ut som knekt Man tar ej prestens dräng; Och Kersti hos befallningsmans Fick sköta plog och harf, Som blifvit qvinfolksgöra nu I Carols tidehvarf. I sina träskor gingo de Den tunga mödans stråt Och rörde aldrig af sin lön En enda kronans plåt. »Om sex år», så det hette jemt, »Då blir det annat slag, Då ha vi sparat samman nog Att bygga hjonelag.» Och tiden skred med snäckans fjät Evinnerligen lång, På många månader ibland De tu knappt mötts en gång. För dans och lek var ingen böjd I dessa sorgens år, Men efter väntans mulna tid Vardt sjette gången vår. Af ljuflig oro brunno då Båd’ ungersven och mö, Från alla hagar kom en doft, Det glittrade på sjö. Utaf ett vårregn tvagen nyss Den späda grönskan log, Och göken gol for fästefolk Långt hän i dunkel skog. Den arma svenska jorden nu Sig gjorde rigtigt grann Och sken som utur tårar upp Till lust för fattigman Och strödde glada färgers prål Längs hvarje dikes-vall, Liksom i vintras aldrig smällt Ett skott vid Fredrikshall. Vid Vernamo på marknaden De möte stämt, de två, Bland magra stutar var ej svårt Hvarann att hitta på; Med rörelse och köpenskap Det jemmerligt gått ned, Fastän det sports att herrarne Snart skulle göra fred. Men prestgårds-Per han hade mynt Och var så morsk och käck, Och slantar hade Kersti ock Uti sin kjortelsäck. Med ögon strålande af fröjd De satt sig i en vrå Och klingade med pengarne Och hviskade som så: »Nu vännen lilla» – sade Per – »Är jag min egen karl Och kan ta upp ur ödesmål Det torpet efter far.
Eldsläckningsmanskapet är talrikt samt sedan gamla tider väl ordnadt, djerft och modigt. Under vår nattrast i Takasaki inhystes vi i ett dylikt eldfast hus, i ganska stora snygga rum, hvilkas golf delvis voro betäckta med mattor efter europeiskt mönster. Murarne voro mycket tjocka och af tegel; inredningen och trapporna i huset deremot af trä. Jag nämnde nyss, att vi nödgades anlita polis för erhållande af nattqvarter. Polistjenstemännen i Japan äro talrika, så väl i städerna som på landsbygden. Till största delen äro de tagna ur den forna samurai-klassen. De äro klädda efter europeiskt mönster och vandra, med en temligen lång påk i en bestämd ställning under armen, stilla och lugnt på gator och vägar, utan att annat än i nödfall gifva någon yttring af sin embetsmyndighet. Vanligen äro de, eller synas vara, unga, och alla hafva de ett gentlemanlikt utseende. Med ett ord de tyckas kunna fullt jemföras med det bästa nutida polismanskap i Europa och stå omätligt öfver säkerhetsväktaren eller förargelseväckaren, sådan han för några årtionden tillbaka visade sig på den europeiska kontinenten. Under det senaste upproret användes polismanskapet af regeringen som infanteritrupper och väckte allmän beundran genom den hänförelse, det mod och det dödsförakt, hvarmed det inlät sig i strid med sitt gamla kära vapen, det japanska svärdet. Man behöfver fortfarande pass för att resa i det inre af landet, men på begäran af konsuln erhålles detta med lätthet, i fall man som orsak till resan anger helsoskäl eller forskningsbegär, under hvilket senare namn äfven vanlig reslust torde kunna inbegripas. Handelsresor i det inre af landet medgifvas tills vidare icke, och ej heller får en europe rätt att der slå sig ned för idkande af affärer.
Detta var också en lag, det var en köpstädernes rättighet; men man har insett behofvet af en dylik lags upphäfvande, ehuru jag till min stora förundran icke vet, att den upphäfdes förr, än långt in på 1700-talet, hvarvid jag dock bör rättvisligen tillägga, alt jag icke eller känner, det någon mislat lifvet, för det han sålt en tunna säd, eller en bjelke åt någon annan än till en köpman. Hvad angår antalet af valberätligade personer af R. o. Ad., när jag antager 25 års ålder såsom den tid, då valrätten inträder, så utgör det (om siffran ej är så precis, så ber jag derför om ursäkt) 2,700 personer; det är hela den massa af Adel, som vid 25 års ålder skulle blifva valberättigad, om hela Adeln skulle utöfva valrätt. Af denna summa, 2,700, äro 1456 i tjenst, och endast 1021 hafva fast egendom lill högre eller lägre värde. R. o. Ad. anser jag, då afdrag göres af intecknad skuld, äga en synbar förmögenhet — hvilken för öfrigt ej kan bestämmas af statistiska uppgifter, ty namnskulder äro icke synbara — af 50 millioner r:dr; men det kommer äfven i beräkning, att denna förmögenhet äges af 1021 individer, och de öfrige af de ofvan uppgifne 2700 synas icke äga något annat än sina tjenster och den osynliga förmögenhet, som hvar och en möjligen kan äga. Om jag på dessa 1021 personer fördelar de 50 millionerne, så skulle på hvar och en belöpa sig en förmögenhet af 48,000 r:dr, hvilket man linner icke kan vara händelsen, då somlige äga millioner och andra i proportion desto mindre. Med PresteSt. är förhållandet följande: biskopar och pastorer utgöra 1083, capellaner 889, adjuncter och vice pastorer 1007, prester vid diverse inrättningar 137, samt prestvigde academi-lärare 123, tillsammans utgörande 3,239 personer.