Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
När se’n med bruden unga Han vandrar skogens stig, Skall liten fågel sjunga En helsning från dig. (Hon sjunker vanmäktig i de kringståendes armar. De bära henne bort.) V. INDELNINGEN ELLER TAFLAN. (Scenen densamma som i Andra Taflan.) FÖRSTA SCENEN. JAN. (sitter på en bänk utanför sin stuga, sysselsatt med ett handarbete. Han sjunger) Nu hafver jag tjenat i femti runda år; Min styrka den är bruten och grånadt är mitt hår. Så tungt är att lefva. Mig föddes en dotter så fager och så skön; Hon varit all min glädje, hon varit all min lön. Så tungt är att lefva. Då syntes den Lede, för stor var lyckan min; Han snärjde så min blomma och störde hennes sinn’. Så tungt är att lefva. Välsignad är Herren, som gaf och som tog: I djupan graf han låter väl gubben snart få ro. Så tungt är att lefva. ANDRA SCENEN. Den Förre. PROSTEN. Prosten. God afton, Jan Hansson. Hur är det med dig, stackars gubbe? Jan. Gud välsigne vördig Prosten, som gör sej besvär att fare lång väg, för att se te mej i mitt elände! Gunås, det kan foll inte vara annat än sorgligt och tungt i all denne olycka, som kommet öfver mej. Men jag ska foll hoppas, att det blir bätter en gång. Prosten. Är din hustru inte frisk ännu? Jan. Nej, hon ligger allt illa sjuk än. Stackars Annika, hon tog sej så hårdt åf Annas olycka, att det är en Guds nåd, om hon nånsin kommer på benen igen. Prosten. Nå, hur befinner sig Anna då? Vill det inte bli bättre med henne? Jan. Jo, jag kan foll inte annat säja, än att det är en liten mån bätter, men mycke är det inte. Som Prosten vet, var hon så sjuk de första åtta dagerna, att om inte Gud förbarmat sej öfver mej genom vördig Prosten och den go’a Patron på herrgåln, så hade hon allt dött ifrån mej.
Domkapitlets tanke, förnämligast talade för en snart skeende löneförbättring åt bemälda presterskap, nemligen: att Lappmarken visserligen fått utaf framfarna konungar njuta stora vedermälen af omvårdnad, på det kristendomskunskapen måtte bland dess befolkning allt mera utspridas och att derföre de löneanslag, som tilldelats preslerskapet derstädes, varit, såsom det syntes, för sin tid till fullt skäligt belopp beräknade, samt äfven torde blifvit för nuvarande presterskap, oaktadt förökad lefnadskostnad, tillräckliga, om de efter samma beräkningsgrund fortfarande utgått, men att vid Lappmarkens framskridande odling presterskapets inkomster icke, såsom det bordt kunna förmodas, vunnit någon tillökning, utan i stället lidit en betydande minskning, enär de tiondegifvande lapparnes antal, isynnerhet till följd af renbetets försämring genom nybyggarnes förvållande, inom nästan alla församlingar aftagit i sådan grad, att, då t. ex. af Juckasjärvi församling och Saariruoma distrikt i början af detta århundrade funnits femtio skattande lappar, funnes nu derstädes ej mera än två sådana, hvaremot de skattskyldige nybyggarne icke i samma mån förökats till antalet, och dessutom, med få undantag, vore så fattige, alt de ofta sjelfve behöfde understöd af presterna, hvartill komme att sedan den åt desse sednare på lön anslagna kronotiondespanmål icke vidare uppbäres in natura och fritt forslas till Lappmarksgränsen, denna förändring i det ursprungliga aflöningssältet försatt dem i en ännu svårare ekonomisk ställning, hvilket förhållande älven halt till följd, alt bristen på prestmän, som vore kunnige i Lappska språket och villige att tjenstgöra inom Lappmarken, blifvit allt mera kännbar och hotade att göra tillsättandet af de presterliga befattningarne derstädes omöjligt. Hvad nu ifrågavarande reglering anginge, hade Domkapitlet beräk - Stats-Utslcottets Utlåtande N:o 139. 11 nät lönerna till följande minimibelopp, nemligen: för hvardera af kyrkoherdarne i Föllinge, Dorothea, Fredrika och Frostvikens församlingar, der kännedom af Lappska språket vore mindre behöflig, 1,800
R:dr hvardera eller å ett sammanräknadt kapital-belopp af 88,000 R:dr, infrias, Insatt Fond till säkerhet för Götha Kanals framtida underhållande, emot 5 proc. ränta, lunestående medel för ännu icke fulländade hamnbyggnadsarbeten vid samma Kanal, emot dito, Beviljad och afsatt Fond för Södertelje Kanals underhållande, emot dito, Dito dito för ombyggnaden af Strömsholms Kanal och Slussverk, hvartill årligen, under 15 års tid från och med 1842, skall af Riksgälds-Kontoret utbetalas ett anslag af 50,000 R:dr; bestående den härtill afsatta fond utaf Bruksägares Hvpotheks-kassas 4 proc. obligationer, Ränfefria: Riksgälds-Kontorets till inlösen förfallna 5 proc. Obligationer, med derå till förfallodagarne upplupen ränta, Dito dito med dito; utfärdade för Svenska medborgares erkända fordringar hos Franska Regeringen, Dito 4) proc. Obligation med dito. (Denna obligation är inlöst under år 1843) öuttaget belopp af anslaget till Statsbehof v ens fyllande, Aflemnad Fond för Hjelmare Kanals och Slussverks framtida underhållande, Återstoden af den, vid Kongl. f. d. Nummer-Lotteri-Inrättningens upplösning, till Riksgälds-Kontoret öf verlemnade s. k. Brudgåfvofond, Verkställda och sedermera icke återtagna insatser för den inställda 1144:dc dragningen vid nämnde Lotteri Inrättning, Upplupen, outtagen ränta å de, år 1750, för tillskott till Trollhätte Slussverks byggnad utfärdade obligationer, Dito dito å RiksgäldsKontorets ännu räntebärande 5 proc. obligationer, Dito å Bruksägares Hypotheks-Kassas, till fond för Strömsholms Kanals och Slussverks ombyggnad anvisade, obligationer, Vederbörande redogörares fordran för bestridda expenser vid Rikets Ständers Justitie-Ombudsmans Expedition. (Godtgjord under år 1843)
Utsk. har anfört alla de motiver, man rimligen kan begära och, i händelse på detta rum finnas officerare vid flottan, är jag öfvertygad, att de skola erkänna, att inom alla länder den Svenska methoden för skeppsmätningen är ansedd Såsom den bästa. Inom England är den icke antagen, men man har der likväl frångått de gamla methoderne. Motionären har yrkat, att mätningen verkställes efter fartygens kubikinnehåll, men jag hemställer, huruvida det är möjligt att annorledes än efter kubikinnehållet företaga en dylik mätning. Vidare har Hr af Dalström åberopat Major Lundqvists berättelse. Jag har visserligen icke läst den, men jag har om densamma samtalat med åtskilliga personer, hvilka sagt sig hafva af denna berättelse kommit till ett motsatt resultat, så att Hr ljundqvist ingalunda skall hafva klandrat det Svenska mätningssättet, utan tvertom sagt uttryckligen, att det vore det bästa. Då emedlertid Hr af Dalström upgifvit ett annat förhållande, vill äfven jag antaga det såsom ett factum. Jag hyser för Hr Lundqvists berättelse den största aktning, men anhåller då att få framställa andra i facket skicklige mäns yttranden i ämnet. En Hr Carlssund har, rör:de beskaffenheten af det Engelska mätningssättet, yttrat att det vore omöjligt, att kunna uträkna volumen af ett fartyg, och har äfven visat, hvartill denna method ledt i det Engelska mätningssättet, hvarföre man inom England redan förändrat detsamma. Jag anhåller att få öfvergå till det historiska af vår mätareförfattning. Den härleder sig från den allmänt aktade och skicklige af Chapman, som förskaffade sig på egen bekostnad en mängd fartyg och undersökte deras rätta drägtighet, hvarifrån han ledde sig till de coefficienter, som skulle gälla för fartyg af olika demensioner. Resultatet af hans bemödanden var, att han kom det rätta så nära, att med riktig tillämpning af hans method icke fullt en eller två tum skiljde på den vanliga nedtryckningshöjden.
Hl^ntet nedsmälta sädant specie-m^nt; att fri silfver-utförsel skulle försvära om ej allcleles tillintetgöra realisationsföretaget; att åtminstone fri silfver-utförsel ej borrie före utvexlingen tillätas för snöra, än rlem som visat sig bafva utifrån inkört motsvarande belopp, eller erbällit transport ak annor wans sä beskalkade rättigbet, men att om fri utförsel beslöts, förbudet rlock mätts bäfvas emot uppsmältning akrlet gamla 8pecie-m)mtet; samt i anleclning ak körslaget till Oepositionsrsknings inrättancle, viri bukvud-momentet: att en sädan inrättning skulle leila enrlast till cours-vingleri; att rlerigenom ovillkorligen unrlanböllos merlel för uppköp ocb invexling ak silfver, clä i anseenrle till rle lärmäner, rlenna Inrättning skulle för Insätturen ak Lilkver meri - Ig4 8 latsoell Lanco-Dtskvttens fois att sä det återtaga dä kan det för godt sunne, kvar ock en som kade silfver att alläta, naturligtvis skulle kona sin fördel att insätta det i Lanken, emot utlaende ak sedlar, sör att sedermera, vict ökad cours, återtaga det samma; liva,jemte as andre yrkats att depositions-räkningen korde fortfara äfven esler utvexlingen oek att i kändelse depositionei ne skulle öfverstiga det belopp sör kvilket Lanken skall inköpa silfver, icke något vidare deras ma uppkaudlas; vid de uppgilne villkoren: att asgisten matte kestämmas ! sörkällande till den tid som sillret statt i Lanken ock deponenterne kegagnat dess sedlar; att dels all afgift korde försvinna för sillver-i»- sättningen, dels ater för guld ränta ock provision kestämmas till ock med kögre an ^ procent; ^s en Ledamot inom kl. />. o. att det vore stridande mot ali princip för Lanco, öreisen, att Lanco8tvrelsen icke skulle kunna Infalla inställandet af depositionerne med mindre än att kungörelse skedde 3:ne mannder förut; oek as flere Ledamöter inom Lorgare8tsndet, att fullmäktige icke under något vilkor mä äga inkikera depositions-räkningen, sedan den en gang i ordning kommit.
Poller jemte biträde, gratifikation för utarbetande af profjordebok med tillhörande förvandlings-uträkningar och bilagor . , , 500: — för inköp af papper, dels tryckt och deis otryckt, till de nya jordeböckerna med tillhörande sammandrag, äfvensom till förvandlings-uträkningar å räntorna samt till jorde boks förändrings extrakler , , 6,000: — Tillsammans B:ko B:dr 23,036: 32, så att å nämnde anslag för närvarande funnes en behållning af 16,963 R:dr 16 sk. Banko. Vid beräkning åter af de kostnader, som för skatteförenklingens och jordeboksverkets genomförande återslå, visade det sig först, att de förvandlings-uträkningar, hvilka, såsom förberedelser lill jordeböckers uppgörande, blifvit genom Kammar-kollegii kungörelse den 27 Oktober 1856 och dertill hörande formulär föreskrilna, måste upptaga räntepersedlnrncs efter medel-markegång beräknade värde med en noggranhet, som sträckte sig ända till bråk af runstycken, och derefter, vid dessa persedlars förvandling, innefatta, för hvarje post, evalvation från gamla till nya mynt-, måttoch vigt-systemen; då deremot de uträkningar, hvilka förut egt rum på grund af § 12 i Kongl, kungörelsen den 11 Maj 1855, stannat vid skillingtal och icke innefattat öfvergång till de nya räknesätten. Sistnämnda uträkningar hade följaktligen blott undantagsvis och i vissa delar kunnat läggas till grund för de nya; och enär dessa, enligt hvad Kongl. Maj.ts Befallningshafvande i vissa län uppgifvit och Kammar-kollegium vitsordat, erfordrat vida större uppoffring af lid och möda, än de förra, syntes godtgörelsen, som för 1855 års uträkningar, på sätt ofvan är nämudt, uppgick lill 15,066 R:dr 32 sk.
Mars eftermiddagen på bordet lagde Memorial, angående upplösning af Krigs Acadeir. ien m, m. Och 4, April f, m. Bevillnings-Utslcottetl Friherre Boijes, tmdvig, elen 25 sistlidne Mars eftermiddagen på bordet lagrie Memorial * angående iipphåfvande af den så kallade MinimiTabellen. allmänna Besvärsoch, OeconomiUlskottet: 1) Herr af Sillens, Georg Axel, den 25 ' sistli-lne Mars förmiddagen på bordet lagde Memorial, angående förändring af flyttnings-tideri för tjenstehjon, 2) Herr Bruttcrönas, Gustaf Adolph, deri 25 sistlidne Mars eftermiddagen på bordet lagrie Memorial, angående Finska handeln; jemte Herr Thärn», Wollrath, rörande samina ämne* denne dag afgifne yttrande. Ut Supra. S D. Föredrogös å nyo och gillades Stafs* Utskottets den 2 i sistlidne Mars afgifne och deri a 5 i samma Månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden: N:o 65, om Tfulltågts upphörande af den Ved, som införes till Halmstad. N:o 66, om Ångfartygs byggande på allrån bekostnad, till fortrjcaffande af Båtsman»" otnmenderingar. Ut Supra. Ridd. o. Ad. Prof. 5 Band. 9i Den 4 April e, .a. S. D. Vid förnyad föredragning af Stafs Utsko-ttets den 21 sistlidne Mars afgifne, och den 25 i samma Månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, N:o 64, om tryckning af Landshöfdingarnes Femårsberättelser; fann Ridderskapet och Adeln, att samma Utlåtande endast borde låggas till Handlingarne. Ut Supra. S D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den sistledne Mars afgifne, och den 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, om anslag af Stats-medlen till Hamnbyggnad vid Jönköping, blef samma Utlåtande, i anledning af de utaf åtskillige Ledamöter dervid gjorda anmärkningar, till StatsUtskottet återremitteradt.
Vid föredragning af Riddarh.-Utsk:ts den 11 dennes bordlagde Utlåt, N:o 6, ang:de väckt fråga om ordnande af Riddarhusets gårdsplan och deromkring liggande byggnader, begärdes detta Utlåt, af flere ledamöter ånyo på bordet, hvarjemte anmälte sig och yttrade Hr von Knorring, Oscar: Då jag anser att det är af stor vigt att det nu bordlagda Betänk:t blir afgjordt så fort som möjligt, får jag vördsamt föreslå att det uppföres först på föredragningslistan nästa Lördag. Propos. å detta förslag gjordes samt besvarades med flere ja, jemte ett eller annat nej; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. Den 16 Mare. 189 Föredrogs Riddarh.-Utsk:ts den 11 dennes bordlagde Utlåt. N:o 7, ang:de arfvoden till Riddarh.-Fiskalen på Queckfeltska och Silfverbergska fonderne. Propos. på bifall till detta Utlåt, framställdes och besvarades med ja; hvarefter anmälte sig och yttrade Hr Dalman: Jag anhåller alt Frih. von Otters reservation måtte uppläsas. Sedan den ifrågav:de reservationen blifvit uppläst, yttrade Hr Dalman: Då den nu upplästa, vid Betänlct fogade reservationen efter min uppfattning är fullkomligt oberoende af Riddarh.-Utslcts Betänk., till hvilket den endast utgör ett tillägg huru för framtiden bör förhållas, då fråga uppstår om anslående af arfvoden till Riddarhusets tjenstemän från de under direktionens förvaltning ställde testamentsfonder, anhåller jag om bifall till nämnde reservation. Hr von Knorring: Jag anser att reservanten icke anfört tillräckligt talande skäl, för att icke R. o. Ad. skulle framdeles förfara i denna sak, såsom hittills, utan anhåller jag om afslag på reservationen. Hr Dalman: Efter mitt förmenande har Riddarh.-Direktm, som fått sig anförtrodd förvaltningen af de enskilda testamentsfonderna, i följd deraf ostridig rätt att bestämma de arfvoden, som anses skäliga för genom samma förvaltning
Och då Drottningen af rika Arabien hörde Salomos rykte, kom hon med ganska stor skara till Jerusalem med cameler, som örter och guld båro, väl mycket, och ädla stenar, till att försöka Salomo med gåtor. Och då hon kom till Salomo, talade hon med honom allt det hon sig i sitt hjerta föresatt hade. Och Salomo sade henne allt det hon frågade; och Salomo var ingen ting fördold, det han icke sade henne. Och då Drottningen af rika Arabien såg Salomos vishet, och huset, som han byggt hade; Maten på hans bord, boningarna för hans tjenare, hans tjenares ämbete, och deras kläder, hans skänkesvänner, med deras kläder, och hans sal, der man uppgick uti Herrans hus, kunde hon icke längre hålla sig; Och hon sade till Konungen: Det är sant, hvad jag hört hafver uti mitt land, af ditt väsende, och af dinom visdom; Men jag ville icke tro deras ord, till dess jag kommen är, och hafver det sett med min ögon; och si, mig är icke hälften sagt af dinom stora visdom; det är mer med dig än ryktet, som jag hört hafver. Salige äro dine män, och salige desse dine tjenare, som alltid stå för dig, och höra din visdom. Herren din Gud vare lofvad, som dig kär hafver, att han dig till en Konung på din stol satt hafver, Herranom dinom Gud; det gör, att din Gud hafver Israel kär, så att han vill dem vid magt hålla till evig tid; derföre hafver han satt dig öfver dem till en Konung, att du skall hålla rätt och redelighet. Och hon gaf Konungenom hundrade och tjugu centener guld, och ganska mycket örter, och ädla stenar: inga örter voro sådana som dessa, som Drottningen af rika Arabien Konung Salomo gaf. Dertill Hyrams tjenare och Salomos tjenare, som guld förde ifrån Ophir, de förde ock hebenträ, och ädla stenar. Och Salomo lät göra trappor utaf hebenträ i Herrans hus, och i Konungshusena, och harpor och psaltare för sångare; ingen sådana trä voro tillförene sedd i Juda land.
Svar på återremiss 7 2 22 a. a. 26 Aug. a. a. 23 Aug. a. a. 26 Aug, 1. b. 28 Aug. » rätt att i norra länen afhemta tjäruved å kronans skogar 8 — 69 b. 1 Apr. b. 1 Apr. b. 29 Mars b. 29 Mars 40 57 Allmänna arbeten, ang. vilkoren för statsbidrag till; se Statsbidrag Aluntionden, ang. upphörande af . 4 1 64 b. 23 Mars b 22,23Mars b. 23 Mars å 22 Mars — 10 I anledning af återremiss . 4 1 176 9 a. a. 27 Juli a. a. 24 Juli a. a. 26 Juli a. a. 26 Juli 36 20 » från Andrarums alunverk 4 1 298 — b. 29 Sept. b. 30 Sept. b. 29 Sept. b. 30 Sept. Amiralitets-Krigsmans-kassan, ersättning för de till Statsverket indragne Rusthållsoch En per mille-afgifter vid fastighetsköp 75 4 1 277 — b. 20 Sept. b. 27 Sept. å 27 Sept. å 27 Sept. 3 — 1 ^ 2 -i p ? cj ! | end! CTQ w i5° £2 2 a> B i c? d: 5o Riks-Ståndens Beslut. pr p i ä 2 ■ A. a.y <“3 CD “ »g ! cd 1 p' yq Q Cjq O CD 2. ^ ! 33 P p i ~i . CD 1 CD ' | il Ssj cc a CD »-<. • crq | • ' i Ridd. o. PresteBorgareBonde1 n7o” j nIöT Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. ! Ståndet. N:0 | Svar på återremiss 1 4 1 324 a. a. 21 Okt. 21 Okt. 21 Okt. b. 21 Okt. 178 Amiralitets-Krigsmans-kassan, anslag till, se Statsreglering, nionde Hufvudtiteln.
Aco zzg. ?8g. 7«5» (d. XlV. 8.) Dec. 181. — om Forum för brott, som af de i städerne garnisonerande soldater begäs Mom CaserNer och baraquer samt ej eller kunna fä nattin af Snbordinatlons-brott, r?ov. 724. (d. XlV. >o.) hemställan rörande Kongl. Majlis najtiga Proposition om förändring i allmän»' na Lagens Mdgande om Eärdesgärd, uti 5. Cap. Register. 75 Z. §. Byggn. Balken, Nav. Ian. 72. 98. 60;. 98Z. 994. — om answars stadgande för de Embetsoch Tjenstemän^ pä hwilka tillsyn och controll öfwer Uppbördsman ankommer, Nov. (d. XIV. 88.) 845. 872. i6ot. i^zo. Apr. 76 '. — om yrkad stärkning i straffet för tjufnader Novl (1Z97. rdiä.) iä6z. t8>6. Dec. 7. 4Z4. — om upphäfwande af Kongl. Brefwet d. 25 Nov. 1802, owarigcnom förordnas, att nar »vägbyggare wilja hämra sand ä andra hemmans inägor, jordägaren dcröfwer först höras bör, Nov. (1597. iLiä.) lS^y. 1825. Dec. §. 434. om ändring uti det Eds-formulaire som 8. §. af Kongl. Stadgan om Concurser d. 28 Junii 1798 till fordringars bcstvrkande förestrifwer, klov. (läi?.) 1676. '82;. lbzT Dec. 4. 431. — om förklaring öfwer 5. §. af Kongl. om föreflagne förändringar wid brottmåls ransakande och afdömmande, Ntov. (i6rv.) 182;.
Öfver allt, i tullvaktmästarens prydliga kammare, i lotsens eller fiskarens tarfiigare stuga, i herrskapernas barnkammare, öfverallt var Sjungare-Anna en välkommen gäst och åhördes hennes visor med djupaste intresse. Sjöng 36 hon icke, så berättade hon vidunderliga historier om spöken, gastar och troll — om svarta fölungar utan hufvud, som galopperade fram på skogsvägen; om eldröda nystan, » som va ' just som de varit hvita », och rullade framför den ensamme vandraren för att locka honom på af vägar; om fiskar med hästhufvud, om båtar med svarta åror, hvilka ljudlöst föllo ned i vattnet, om lindormen och andra hiskliga odjur, alltsamman rysligt roligt och trefligt, men kanske icke alltid så nyttigt. Dessutom var Sjungare-Anna alltid med vid alla mera anspråkslösa julnöjen, då jungfrurna hade litet främmande och togo sig en sväng i köket. Hon sjöng då med ljudelig röst både valser och polskor, och som rummet vanligen var litet, men viljan god, så gick det ganska bra att dansa efter den musiken. Den enda dansskola, som bestods Tinnie och hennes systrar, var, när Hedda dansade med dem efter Sjungare-Annas sång. Hon gick alltid klädd i svart klädning, ett stort, hvitt förkläde och en stor hvit kambrikshalsduk, hvars väldiga snibbar lades i kors öfver bröstet. På hufvudet bar hon bindmössa och därutanpå ett hvitt, stärkt huckle. Det var ett slags enkedräkt, detta, och det sades, att hon i ungdomen förlorat sin fästman, om genom någon olyckshändelse eller därigenom att han öfvergifvit henne, förblef outredt. Kanske var det på det senare förhållandet, som en mycket sorglig visa, den hon oftast sjöng, grundade sig. Det hviskades också om ett litet barn, som förlorade lifvet innan det ännu sett dagens ljus, men äfven detta låg långt bort i ovisshetens mörker. Kanske var det dock anledningen till, att hon med en nästan passionerad ömhet omfattade alla barn, som kommo i hennes närhet. Stackars gamla ' Anna!
Om, vid utbetalningen af traktamenten och aflöningar, det svenska stats-anslaget i främsta rummet användes, och af norrska stats-anslaget endast den häruti uppkommande brist, enligt Kongl, brefvet af den 6 Februari 1830, genom inbetalning från utrikes Departementet lill Stats-kontoret fylldes, så vore sådant endast en följd af den ordning, som vid liquidationen med sistnämnda embets-verk, i stöd af ofvan åberopade Kongl bref, följes, men kunde icke inverka på bedömandet af hvartdera rikets skyldighet att, i förhållande lill deras serskilda anslag, i lika mån deltaga uti alla de ulgifter, som för de ministeriella ärendenas behandling ega rum. Härtill komme, att ifrån och med år 1841 svenska slats-verkels vid 1840 års riksdag nedsalta anslag till minister-staten varit otillräckligt till de diplomatiska embetsoch tjenstemännens aflöning, så att bristen årligen måst af de fi’ån norrska slals-verket influtne medel fyllas, hvaraf följde, icke allenast att svenska slals-verket sedan denna tid ej i ringaste mån deltagit uti utrikes Departementets öfriga utgifter, men äfven att de diplomatiska embetsoch tjenstemännen lill svenska stats-verket erlagt bevillning för ett belopp, som sammanräknadt öfverstiger den summa, som svenska slals-verket till minister-staten anslagit, hvilket förhållande, enligt Hans Excellenses tanka, bäst bevisade origtigheten af den hittills följda beskallningsgrund.
Härtill har Actie Inrättningen, ä 40 procent af än gällande tecknade A ctier, Capital Riksdaler lhco 3,141,200, bidragit med - i>256,480. Da dessa inkomster, tillsammanstagne, utföras jemrit till , n „ , , , , 1,807,200.' - och afdragas - frän ofvannämnda totala utgiftsumrna, har en hrist uppstått af 7 l' Z - 852,800. hvilken tills vidare mäste fyllas med län af Verkets Discont, fond. Af i underdånighet bilag, de Directeuren Transport 852,800. — Hag. 124 Den 13 April'. Transport 850,800» Hagströms Förslag öfver kosk: raden för den återstående Canal byggnaden, jemte samma Förslag åtföljande Arbetsplan och Be' räknings-Protocoll, visar det sig , att om Canalen inom g år, eller till år 1824, skall blifva (ardig, erfordras dertill B:d B:«> 4,575,386, hvarifrån dock afgår Verkets redan upptagne behållningar, utgörande K:d B:o 701,964, då den återstående Bygnadskostna» _ elen utfores till 3*873,422* T* Med förutsättande af ej Transport 3,873,-122. 852,800. ■ star»