Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stadens Borgmästare är Ordförande på den första och en ordinarie Rådman på den andra afdelningen. Såsom ledamöter i Rätten tjenstgöra på den eria afdelningen tvenne ordinarie Rådmän och på den andra en ordinarie oell en extra Rådman. Westerviks Rådstufvurätt består af en Borgmästare och fern Rådmän. Rådstufvurätterne i Wimmerby och Oskarshamn utgöras hvardera af en Borgmästare och tre Rådmän. I militäriskt hänseende saknar länet någon geografiskt begränsad indelning. (liand och Södra Möre härad äro väl uteslutande indelade till båtsmanshåll, men i öfriga strandtrakter förekommer rotering eller indelning till både båtsmän och manskap för Arméen. 6 Calmar län. Innevånare. Tat. N:o l. Länets folkmängd, sorn uti förra femårsberättelse!] upptogs att vid slutet af år 1855 utgöra på landet 198,559 och i städerne 14,390 eller tillhopa 207.949 personer, har under nu ifrågavarande period ökat sig så, att den, enligt bifogade tabell N:o 1, vid utgången af år 1860 uppgick på landsbygden till 203,050 och i städerne till 17,979 eller tillsammans 221,029 personer. Folkökningen har således utgjort 13,080 personer, motsvarande omkring 61 procent af 1855 års folkmängd. Under nästförutgångna qvinqvennium hade antalet af länets innevånare ökat sig med 14,446 personer, som motsvarade i det närmaste 71 procent af 1850 års folkmängd. Vid jemförelse emellan förhållandet på landet och i städerne visar sig, att folktillökningen under de fem år, som nu äro i fråga, uppgått på landet till icke fullt 5, men i städerne stigit till 251 procent. Denna stora skiljaktighet är likväl mera skenbar än verklig, itliy att den hufvudsakligen härleder sig ifrån Döderhultsviks köpings förvandling, år 1856, från köping till stad, hvilken förändring med omkring 2,200 minskade landsbygdens och ökade städernas befolkning.
Såby sjön i Säby socken 5,770: 50. » deltagarne i rensningen af Storån i Svartarps och Lekaryds socknar af Tveta härad, å 9,550 R:dr 10,504: 50. » strandegarne vid sjön Nåtar en i Barkeryds och Jersnäs socknar af samma härad, För sänkningen af nämnde sjö samt Bruksoch Rekebo-åarne, å 3,976 R:dr 33 öre 4,373: 78. » deltagarne i aftappningen af Stensjön och Laggar bosjön i samma härad, å 4,500 R:dr 5,174: 77. » Sven Johannesson i Krökesbo, å 805 R:dr 50 öre, Transport: 7,431,698: 94. 8,388,273: 53 10,204: 90 23,592: 97 2,385: — 6,443: 89 4,802: 25 2,394: 1,754: 43 1,298: 37. 3,600: — 7,840: — 1,176: - 5,495: 70. 10,027: — 4,174: 97. 4,949: 77. 8,478,412: 78. — 29 ~ Transport: 7,431,698: 94. 8,478,412: 78. för sänkningen af Hökasjön i Forserums och Barkeryds socknar 549: 18. 484: 71. till deltagarne i utdikningen af Barkeryds-sjön, jemte deromkring belägna kärr och mossar i sistnämnde socken, å 1,500 R:dr 900: — 780: — » deltagarne i sänkningen af sjöarna Or och Bunn samt Ofra och Nedra Qvarnsjön inom Wista och Norra Wedbo härader, å 7,562 R:dr 4,537: 21. 3,932: 25. » deltagarne i sänkningen af Aneby, Flisby och Wes selda sjöar samt upprensning af några dermed sammanhängande mindre vattendrag inom Bredesta, Lommaryds, Bälaryds, Flisby och Solberga socknar, å 21,000 B:dr 13,205: 81. 11,748: 9. » Johannes Pettersson och Johannes Andersson i Gunnestorp, för sänkningen af Klackarps-sjön inom Lekaryds och Forserums socknar, å 2.977 R:dr 50 öre 2,262: 90. 2,024: 70. » deltagarne i sänkningen af Kahnsjön i Malmbäcks socken, å 1,500 R:dr 1,500: — 1,622: 97. » dito i sänkningen af sjöarne Stora och Lilla Nöm men samt Stensjön jemte upprensningen af Kålltorps å inom Ostra och Westra härader, å 10,875 R:dr . 10,875: — 10,912: 46. » dito i sänkningen af Näsby eller Flishults-sjön samt upprensningen af Flishults å inom Näsby socken, å 5,250 R:dr . 5,250: — 6,100: 39. » dito i utdikningen af Säfverstads, Bonarps och Lunnagårdens madångar inom Eksjö socken,
Ryds gamla schaki. Mägtigheten uppskattas lika med den i gamla grufvan, som synes af nedanstående Stratification: Fot tum Till ångmachinerna för vatten och koluppfordringen i gamla grufvan af N:o 2 3,198 Till vattenuppfordringen utur nya schaktsänkningen vid Ryd och Brors Backe samt Fyrarna vid dessa schakt af N:o 1 — 54o N:o 2 — 51,635 IX.o 3 ■ 3,3y5 ww IZ ’ 3n58,748 t:r R:dr 39,525: 16. Behållning d. 1 Januari i833. Utskeppadt och försåldt bottenlera ... 90 lalads j3g2 t:råi‘6sk. Transport 062 t:r a 16 sk. Till förmälning bottenlera 9,896. fälads d:o 8a. g^g t;r h l6 sh 3^5. _ Behållning till i834 48,i56 „ å 16 sk. 16,062: — S:a 58,4g6 t:r värde R:dr 19,498: 3a. b) Malen rå lera: t;r 'a R:d. 12jI02: 3a. för lerfabricationerna 7,237 t:r å i-| R:dr 9,649: 16. till div. reparationer 90 „ å — 120: — försåldt 1064 „ å — i,4i8:32. behållning till i834 686 „ å — 914:32. 9077 t:r värde R:dr 12,102: 32. c) Malen bränd lera:
Han skulle egentligen blifvit musiker, var redan en skicklig violinist och hade erhållit ett förmånligt anbud från ett kapell, då han hade den olyckan alt skada sin ena hand. Visserligen kunde han ännu spela på sin violin, men hans bana var ohjälpligt bruten. Sorgen häröfver hade gjort honom dyster och svårmodig, och han hade äfven lidit mycket för sin kärleks skull, den han ej vågat tro att hon besvarade. Han hade inbillat sig, att hon tyckte om en annan ung man, som också var lärare på samma ställe. Slutligen hade de dock funnit hvarandra. M e n, d å insågo de äfven, att det skulle blifva dem outhärdligt att fortfarande lefva under samma tak och likväl så skilda, att de icke med en blick eller ett ord finge förråda sina känslor för hvarandra. Hon hade därför rest till London för att söka sig en annan plats, och hit hade äfven han kommit för att de, innan de skildes åt, måtte en kort tid få tillsammans njuta af sin kärlekslycka. Om förmiddagarne hade de brukat promenera i Kensington Gardens eller någon annan af Londons vackra parker, och ett par kvällar hade de varit tillsammans på operan. Men nu voro » ces jours de fete » förbi och endast minnet återstod. När, om ens någonsin, det skulle blifva dem möjligt att gifta sig, det visste de icke. Framliden såg ej mycket ljus ut. — Och så berättade hon mig, att hon redan fått bref från honom efter hans återkomst till Radcliffe Hall. Han hade talat om, hur tröstlöst det känts för honom att återvända till delta ställe, nu så tomt och öde utan h e n n e; hur upprörd han blifvit, då han i ett af förmaken fått se hennes porträtt; själf hade han det icke. — » Han vill ej hafva mitt porträtt », sade hon med sitt vemodiga leende. » Han vill blott hafva mig själf. » — Då Lady P. på aftonen bedt honom spela, hade violen blott klagat och ropat efter hans älskade. — » Han sä- ger, att han kan icke lefva utan mig. Och jag kan icke lefva utan honom, » tillade hon stilla, men med en klang af förtviflan i rösten och ögonen fyllda af tårar.
Visar någon, hvilken det åligger att tillsyn vid bränneri eller distilleringsverk hålla, eller förbrytelser mot denna författning åtala, försummelse eller vårdslöshet i Förslag till Förordning angående vilkoren för bränvins tillverkning. 15 dessa åligganden; varde antingen för alltid eller under viss tid från tjensten eller befattningen skiljd, eller ock fälld till högst 200 R:drs böter. § 51. Varder, till utrönande af förbrytelse mot denna författning, undersökning hos någon anställd emellan klockan 9 om aftonen och klockan 5 om morgonen, men sådan förbrytelse ej upptäckt; bote förrättningsmannen från och med 5 till och med 50 R:dr, der han ej finnes hafva till undersökningen giltig anledning haft. Vägrar den, som undersökning i bränneri anställt, att betyg, som i § 62 sägs, åt bränvinstillverkare genast utfärda; bote 15 R:dr. § 52. Varder vid undersökning eller i anledning deraf förrättningsman våldförd, eller föröfvar han sjelf våld, i oträngdt mål; gånge dermed efter allmän lag. § 53. Böter efter denna författning gånge i laga ordning af den brottsliges egendom ut, så långt den räcker. Saknas tillgång till böter, då skall hvad af böterna ej gäldas kunnat för den sakfällde till fängelse förvandlas sålunda: att emot böter till och med 15 R:dr svarar 1 vecka, från 15 » » » 40 » » 2 veckor, » 40 » » » 75 » » 5 » » 75 » » » 150 » » 1 månad. Gå de öfver 150 R:dr, då ökes straffet med 1 månads fängelse för det belopp, som derutöfver uppgår till och med nästa 150-tal, så att 2 månaders fängelse svarar emot böter från 150 till och med 300 R:dr, 3 » » » » » » 300 » » » 450 » o. s. v. Ej må dock någon för bristande bötestillgång längre än ett år i fängelse hållas, ehvad belopp böterna må utgöra. § 54.
Utskottet har, till följd af dessa uti Riks-stånden yttrade meningar, ånyo tagit frågan uti öfvervägande och dervid ansett sig böra föreslå, att Rikets Ständer för sin del besluta: l:o att ljuspenningarne för tjenstemän och betjening, som ega lön på stat, må tills vidare och fortfarande såsom hitintills utgå; viljande Rikets Ständer, då fråga om ny lönereglering för något embetsverk förekommer, tillse, huruvida ej ljuspenningarne kunna under lönen inbegripas; 2:o att ljuspenningarne för extra ordinarie tjenstemän och betjening upphöra att tilldelas andra än dem, hvilka redan deraf kommit uti åtnjutande och hvilka fortfarande genom sin flit och tjenstgöring kunna dertill anses berättigade; 3:o att Rikets Ständer till Kongl. Maj:t öfverlemna, att, i den mån som de hittills till ljuspenningar utgående medel, till följd af stadgandet uti näst föregående puukt, blifva disponible, låta anslå härigenom beredda tillgångar till gratifikationer åt sådane lönlöse tjenstemän, som utmärkt sig för flit och skicklighet, ådagalagd genom tjenstgöring vid något, af de uti Kongl. Maj:ts nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof till denna förändring föreslagne embetsverk, och hvartill icke räknas hvarken Tullverket, Postverket eller Fångvårdsstyrelsen. Extra ordinarie vaktbetjening må, då behofvet så kräfver, jemväl af dessa medel kunna erhålla någon gratifikation; 4:o att Rikets Ständer medgifva, att sammanlagdt 10,000 r:dr, motsvarande ungefärligen det belopp, som för närvarande i ljuspenningar för året utgår till extra ordinarie tjenstemän och betjening vid de tillförändring i detta afseende föreslagne embetsverk, må hädanefter årligen få användas till ifrågavarande gratifikationsmedel; ljuspenningarne åt nuvarande extra ordinarierne dock under denna summa inbegripne, så länge något i detta hänseende utgår; 5:o att Rikets Ständer hos Kongl. Maj.t underdånigst anhålla, att Stats-Utskoftets Utlåtande, A: o 80. Kongl.
Andersgård i Alfshögs socken af nämnde Härad, i stället för nuvarande Länsmansbostället 3/8 mantal Nio 1 Thorsjö Henrik i Gunnarps socken; Nio 67, i anledn. af väckt motion, angående sättet för bestämmande af medelinarkegångspriset å räntebräder i Jönköpings Län; Nio 68, i anledn. af väckt motion, angående befrielse från onera för ett af Skellefteå stad inköpt hemman; Nio69, i anledn. af väckta motioner, angående sfubbörens anslående till fattigvård och odlingshjelp m m.; Nio 7 0, i anledn. af väckt motion, ang:de ersättning till åtskilliga personer inom Hållnäs församling för oriktigt erlagd strörnmingstionde till pastor i nämnde församling; Nio 71, i anledn. af väckt motion, angide befrielse för egare af gkatte-frälsehemman från utgifvandeaf forsellön & räntespanmål; Nio 72, i anledn. af väekt motion, angide eftergift af arrende för ett halft mantal Nio 2 Hårstorp i Dörby socken af Kalmar Län; Nio 73, i anledn. af erhållen återrcmiss å Utlåt. Nio 39, angående öfverlåtelse till allmänna Barnhusinråttningen i Stockholm af en utaf Stockholms stads oell läns Kurhus begagnad tomt; samt Nio 74, dels i anledn. af K. Mits nåd. Propos., angide Leckö kungsgårds användande till ekplantering, dels angide väckta motioner om utarrenderande af vissa delar af nämnde kungsgård, samt Deli 3 M ar s. y om anslående af en derunder lydande hemmansdel till boställe åt Folkskoleläraren i Otterstads församling. Justerades ett ProtUtdrag, innefattande R. o. Ad:ns beslut i anledn. af StatsUtskits Mern. Föredrogs Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- oeh Ekon.- Utsk:ts den 25 och 29 sistl. Februari bordlagde Betänk. N:o 3, i anledn. af väckt förslag om fördelning på vissa år af de kostnader i och för allmänna byggnader, som från boställen utgå.
St. skulle förklara, alt de anse hvad gällande författningar föreskrifva, i afseende på förefallande spridda sjukdomstillfällen vid gångbara farsoter, kunna oförändradt bibehållas till sin kraft och verksamhet, endast med förbehåll, att allmänna communicationer icke varda stängda eller hindrade, äfvensom att allmänna omkostnader undvikas; i hvilket beslut PresteSt. inbjudit Medstånden att sig förena. Sedan PresteSt:s deputation afträd t, justerades i prot.- utdr., rör:de den af R. o. Ad. nyss beslutade stora deputation till K. M., hvarefter R. o. Åd:s deputation, hvilken till i3 II. 8 58 Deri 3 September. de öfriga RiksSt. skulle framföra detta R. o. Adis beslut, afgick under anförande af Frih. Ehrenborgh, Casp. Willi. Uppå begäran af Gr. v. Fersen, Hans, samt Frihlna Raab, Adam Christ., och Cederström, Ja c., lades ånyo på bordet LagUtskls d. i dennes på bordet lagda utlåtin: Nio in. i anledn. af gjorda anmärkningar vid Utskls betänk. Nio.-73 öfver Hr E. M. Lefflers motion , att då förmyndare förordnas af annan domstol än den underrätt, i livars domsaga förmyndaren bor, sistnämnde rätt må erhålla del af förordnandet; Nio 112. i anledn. af återremiss af Utskls betänk. N:o öfver Riksd.fullm. Peter Anderssons från Halland motion om bestämd föreskrift, huruledes förmyndare bör ansvara för ränta å myndlingens capital; N:o ii3. i anledn. af återremiss af Utskls betänk. Nio y5 öfver Hr Salomon Rubins motion, angide ändring af 23 cap. 5 § sista mom. Ärfdabln; N:o 114. i anledn. af återremiss utaf Utskls betänk. N:o 76 öfver Hr Sal. Rubins motion om stadgande, att, då domstol förklarar någon böra stå under förmynderskap utöfver den i lag bestämda myndighetsålder, sådant skall i tidningarna och från predikstolen kungöras.
Detta betänkande blef den 8 Maj af samtlige Riks-Stånden gilladt och bifallet, hvarefter Konstitutions-Utskottet i memorial den 12 Maj öfverlemnade förslag till redaktion af Riks-akten och Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse den 16 Maj anmälde, att Rikets Ständer enhälligt förenat sig om följande beslut: »l o att frågor om konstitutionela förhållanden mellan Sverige och Norge icke »äro af den beskaffenhet att de behöfva till annan Riksdag hvila, utan genast kunna »afgöras;» »2:0 att,de föreningsstadganden, som i afseende derpå göras, böra uti en sär»skild, från Svenska och Norska konstitutionerna afskild Riks akt upptagas och utfärdas;» »3:0 att dessa föreningsstadganden, öfver hvilka Sveriges Rikes Ständer i an»ledning af Kongl. Majrts nådiga Proposition sig yttrat, böra ulgöra grunderna för den »mellan begge] rikena till upprättande föreslagna Riks akt, sådane de finnas i den af »Rikets Ständer gillade och vid skrifveisen i underdånighet bifogade redaktion af de »stadganden, hvarom Sveriges Rikes Ständer öfverenskommit, till bestämmande af de »genom föreningen mellan Sverige och Norge uppkomna konstitutionela förhållanden.» Rikets Ständer fingo derefter den 20 Juli 1815 emottaga Kongl. Maj:ts nådiga Proposition af nästförutgångna dag, i anledning af Norges Rikes Storthings den 13 Juli meddelta beslut i afseende på den föreslagna Riks-akten. Efter erhållen remiss afgaf Konstitutions-Utskottet likaledes den 20 Juli betänkande, deruti Utskottet dels tillstyrkte bifall tilFnågra mindre väsendtliga redaktionsförändringar och tillägg, hvilka Storthinget föreslagit,] dels afgaf förslag till ny redaktion af 7 § i Riks-akten. I denna §, som handlar om Interims Regeringens sammansättning, hade i första förslaget endast blifvit bestämdt att vid de tillfällen då, enligt Sveriges och Norges Grundlagar, Riks-styrelsen Allm. Best.- och Ehon.-Utskollels Betänkande N:o 37.
Götha Canal-arbetes fortgång, V. 4 Afd. 290. ang. de under Kongl. Commerce-Collegii dis* position stående Fonder, V. 4 Afd. 311. _ ang. aflöningén vid Riksgälds-Contoiret, V. 4 Afd. 383* _ ang. medels anslående för Svenska Theatern, V. 4 Afd. 490. __ äng extra Stämplingen af Chartor i Stock holm, V4 Afd. 494. ang. Bevillnings-förslaget, V. 4. Memorial, ang. öfverlemnande af Riks-Staten för år 1816 och påföljande år intill nästa Riksdag , VI. ié __ äng1808 och 1809 ärens Krigs-Revisions arbete samt Gratification åt Assessoren Grundén , VI. 21. äng. Renskrifnings-medel åt Expeditions-Ut skottets Canzlister m. m., VI. 22. „ , __ ang. Instruction för Deputerade af Riks-Stån den till Reviderande af Krigs-Räkenskaperna, VI. 25. Stats - Register. 49 Stafs-Utskottets Memorial, angående förra Kongl. Famillens enskiita förmögenhet och underhåll från Sverige, VI. 65. av — äng. Redovisningen för Stats-medlen igo8 och i8o9> samt om Saltpeter-fonden och ett öfverskott å Tullmedlen, VI. 73. jt_ — ang. uppgift på öfverskotter och besparingar, samt om Redovisning för Subsidie och Salt peter-medlen, VI. 94 iv _ ang. aflöningén vid Riksgälds Contoiret, VI. 125. i» Utlåtande, ang. utbetalningen af förra Kongl. Famillens enskiita förmögenhet, VI. 174. ■v — äng. förslag till ett förnyadt Reglemente för Riksgälds Contoiret, VI. 177. ang. en på allmänna Arbetshus fonden anvist utgift, VI212. ang. Löftförhöjning för Controlieuren vid det inom Riksgälds.
År 1847 med 486 skepp:d försålde till R:dr 65,997: » 1848 » 558 » » » » 68,254: » 1849 » 594 » » » » 77,700: » 1850 » 655 » » » » 83,080: » 1851 » 636 » » » » 82,591: och har E. K. M:t, enär tillverkningen vore i betydligt stigande och priset jemväl derå den sednaste tiden varit högre än förut, föreslagit denna statsinkomst till 82,000 R:dr. Härvid förekommer väl, att, genom Rikets Ständers bifall till E. K. M:ts nådiga Proposition om nedsättning uti afradeo utaf Fahlu Rergslag för Stora Kopparberget från hvart 10:de till hvart 30:de skepp:d af tillverkningen, en betydlig minskning å denna inkomst-titel måste uppkomma; men då, i anseende dertill att Rergslagen först måste i ämnet höras, det är ovisst när berörde förändring kan bringas till verkställighet, samt, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, koppartillverkningen vid Åtvidabergs kopparverk under de sednaste åren varit i ett starkt lilitagan Transport - 3,340,583: 16. — 121,333: 16. — 4,400: 160,000: 10,500: 3,636,816: 32. — 676 Expeditions-Vlskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 213. Transport de, och kopparpriset, som vid den af Stats-kontoret år 1853 verkställda försäljning af Kronans afrads-koppar uppgått till 153 R:dr 1 sk. å 153 R:dr 36 sk. för skepp:det, kan, så länge nuvarande förhållanden fortfara, antagas komma att än vidare ej obetydligt öfverstiga det pris, den Kongl.
Den drabbar endast en del af de skattskyldige, hvilka enligt hitintills gällande bevillningsstadga äro underkastade minimiafgifter; den blifver tryckande för alla mindre yrkesidkare, i det densamma, t. ex. vid antagande af en procents skatteqvot, motsvarar bevillning för en inkomst af 700 rdr, då yrket drifves med främmande biträde, och af 500 rdr, då det drifves utan biträde: — och alla yrkesidkare, hvars inkomst icke öfverstiger dessa belopp, få sålunda vidkännas en dubbelt så stor bevillning, som andra personer, hvilka genom annat arbete eller tjenst hafva inkomst.» Herr Swartz: »Efter min åsigt äro inga giltiga skäl anförda till stöd för förslaget om yrkesafgiften. Detta förslag innebär ett åsidosättande af principen om allas beskattning efter jemlika grunder och är derföre, i min tanka, icke blott orättvist mot de samhällsklasser, som drabbas med den särskilda afgiften, utan ock, ur financiel synpunkt, skadligt, genom det menliga inflytande, som ett sådant stadgande möjligen kan komma att utöfva på tillämpningen af förordningens allmänna och vigtigare bestämmelser.» § 3. Herr Möller: ”Komiterades förslag upptager såsom befriade från bevillning af fastighet: »Kronan eller staten, kyrka, akademi eller vetenskapligt samfund, all män skola eller allmänt undervisningsverk, stipendiefond, pensionsanstalt, sjukhus, fattigvårdsinrättning eller annan from stiftelse, stad eller menighet.» Jag reserverar mig mot den alltför stora utsträckningen af dylika skattebefrielser. i det jag anser att befrielse från skatt till staten rättsenligt endast bör tillerkännas sådana stiftelser och inrättningar, hvilka äro af offentligt och allmänt nyttigt ändamål, d. v. s. uppfylla sådana förbindelser, för hvilka, i brist af tillgångar på dylika stifteltelser och inrättningar, staten sjelf finge mellankomma.
Carlisle följde näst efter, år 1864, och derefter Birmingham, Manchester och många andra stora manufakturstäder. Det ‘ förtjenar anmärkas att denna rörelse, icke utgick från London och att London förblef troget den tröga karakter, som denna stad förvärfvat sig inom politikens område. London är nämligen alltid en af de sista att taga upp eller förverkliga någon ny idé. Det är först helt nyligen som saken blifvit omfattad med intresse i metropolen. Nu finnas likväl i London icke mindre än trettio parlament, räknande 10,000 medlemmar. De första parlamenten förlöjligades icke allenast betydligt, utan blefvo också ganska mycket förtalade. De ville, påstodo deras motståndare, » bringa allvarliga ämnen i förakt », » befordra fafänga » och göra » en samling gossar, som lekte parlament, till en hop tråkiga narrar ». Å en annan sida sägas mr Gladstone, sir Stafford Northcote och många andra väl kända M. P. S. vara » mycket intresserade » för dem. Några M. P. S., till exempel sir Charles Dilke och mr Ashmead Bartlett — törsta efter att eröfra nva verldar och äro äfven » medlemmar » af de lokala » Husen ». Men hvilken åsigt än vissa individer må hysa, så kan det icke vara något tvifvel om dessa talareskolors popularitet. I några af Londons lokala parlament är det alls icke ovanligt, att två eller tre hundra åhörare infinna sig för att lyssna till debatten. Den största lämpliga byggnaden i ett distrikt — vanligen stadshuset — väljes till parlamentshus, och så vidt möjligt är, vidtagas arrangementerna på samma sätt som i underhuset. Det är troligt, att inom kort många af sällskaperna komma att bygga egna hus, såsom sällskapet i Kensington håller på att göra. Så vidt möjligt iakttages omsorgsfullt underhusets pläg-seder och dess regler för ärendenas behandling. Icke sällan,då svårighet rörande någon ordningspunkt uppstår, förfråga sig lokalparlamentens officiela embetsmän i sjelfva Westminster, och svar erhållas såsom resultat af kommunicerande med det verkliga kabinettet och talmannen.
Den, sorn instämmer i Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch och Kar.kassband. Bonde-Stånden godkända hemställan, att införselsafgiften å karkasser och karkassband skall höjas till 75 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålies den för ifrågavarande artikel nu gällande tull, 50 öre per skålpund. Denna omröstning har utfallit med 71 Ja emot 48 Nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. 17:cle omröstningen. Marmmetaii ^ biträder Utskottets af Preste-Ståndet godkända tillstyrkande, att »ma eller annan ' ... ° ... J komposition i rinmetall eller annan komposition i form af bleck och spik till förhydning af fartyg» tT spil^m b°r åsättas en införselstull af 1 R:dr centnern, röstar förhydning J af fartyg ’ Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med de tre andra Ståndens mening, beslutat, att detta varuslag skall fortfarande få tullfritt införas. Omröstningen har utfallit med 52 Ja emot 67 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med innehållet af Nej-propositionen. Metaller, Metaller, Den, som bifaller det af Utskottet gjorda och af Preste-Ståndet gillade förslag, andra slag, att metaller »andra slag, oarbetade, latun och trådband derunder inbegripna», skola Zlh^ÅdbTd beläggas med införselstull af 5 R:dr per centner, röstar derunder in Jq . begripna. Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer för denna varuartikel att äfven hädanefter tillgodonjutas nuvarande, af de tre öfriga Stånden bibehållna tullfrihet. Som denna omröstning utfallit med 57 Ja och 62 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionen. Den, som instämmer i Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt BorgareochTobak• oai"