Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Rid. derskapet och Adeln, om Civilstaten längre bör vara i saknad af en dylik inrättning, och huruvida den i likhet med Arméens Pen» sionsCassa bör grundas. Fonden till Arméens PensionsCassa ut; göres af delägares tillskott, från 20 till 50 års ålder, årligen utgörande 6 Procent af deras lön på stat, och 2 Procents afgift proportionaliter efter permissionstiden, om de» öfversteg en månad, samt af Vacance-afgiften, som vid årets slut insändes, hvaremot 6" och 2*Procents-afgifterne qvartaliter, 4 gånger om året, öfverskickas till Direction. Först efter 3 års uppbörd började Pensioner att utdelas. Dessa Pensioner, sorn ej få seqvestreras och hvaraf ingen Bevillning, eller afgift till Kronan, erlägges, ut. betalas i Februarii månad, och uppgå till lika belopp med Delägarens lön på stat. De i en dylik Cassa inflytande medel borde utlånas till Jordbrukare, mot Inteckning och 5 Procents renta, likasom Arméens PensionsCassas inkomster i början utläntes till Banken mot 4 Procents renta. Den 5 Maj. e. ml Den mindre förmögne Civile Embetsmannen, som annars nödgas förrätta sin tjenst så länge helsa och krafter det nånsin tillåta, önskar sig säkerligen på sin ålderdom ett dylikt understöd, och torde ej behöfva mycket öfvertalas, innan han ingår i en dy-i lik sammansättning, som han sjelf genom, lindriga tillskott skapar, och hvaraf han på sina sista dagar njuter en lugn bergning. Med ett Varde! kunna i3l5 års Rik.} sens Ständer grundlägga denna Inrättning, såsom en tröst för ålderstigna Embetsmän, såsom en minnesvård för sig sjelfva. Dessa anmärkningar anhåller jag måtte till vederbörligt Utskott remitteras. Remitterades till StatsUtskottet.
Ständer till skarpskytterörelsens befrämjande vidtagna åtgärder och hurusom den betydliga utveckling, rörelsen sedan dess erhållit, nödvändiggjorde ökadt understöd, föreslagit: l:o att ytterligare 137,250 R:dr måtte beviljas till inköp af 3,000 refflade gevär å 45 R:dr 75 öre af 1860 års modell, för att ofördröjligen utlånas till föreningarne att vid målskjutningarne begagnas; 2:o att under nästkommande statsreglering 20,000 R:dr årligen måtte beviljas till understöd för föreningarnes behof af ammunition; 3:o att under nästkommande statsreglering 20,000 R:dr årligen måtto beviljas till målskjutningspriser; 4:o att under nästkommande statsreglering 60,000 R:dr årligen måtte beviljas till instruktörers aflöning; 5:o att, allt efter som arméen förses med gevär af nyare modell, årligen ett motsvarande antal af äldre, men krigsduglig modell, måtte spridas i den ordning och enligt de militäriska grunder, Kongl. Maj: t kan fiuna lämpliga, samt häradsvis och på det sätt att gevären till en början förvaras inom närmaste kompanitrossbod, der vissa dagar under sommarmånaderna en person funnes tillstädes, hvilken åt de skarpskyttar, som genom öfverbefälbafvarens intyg, kunna styrka sig vara medlemmar af inom häradet befintlig officiel skarpskytteförening, kunde försälja dessa gevär till de pris Kongl. Maj:t bestämmer i och för betäckandet af spridningskostnaden; och 6:o att beväringsskyldig, som vid beväringsmönstring genom bofälbafvarens intyg styrker sig hafva tvänne år tillhört officiel skarpskytteförening och derunder med approbation genomgått sådana öfningar, som Kongl. Maj:t kan finna för godt att bestämma, samt dessutom kan styrka sig innehafva krigsdugligt gevär af modell, som begagnas af den skarpskytteförening han tillhör, må från båda beväring8mötena varda befriad.
Och hvem vet om icke den brandfackla, som regeringen nu utkastat, blifver just den våda för regeringssättet, hvarom H. Exc. Hr Justitie-Ministern i sina motiver ordar. Eller föreställer sig regeringen, att den hyllniug och det smicker, som nu på henne flödar, kommer att räcka längre, än till dess hennes lolsjungare hunnit hopplocka sista grandet af den makt, regeringen så godvilligt synes vilja anförtro i deras händer. Man behöfver i sanning ej mycken statsmanna-erfarenhet, för att inse, att ingen konstitutionel regering kan hafva någon varaktighet, utan att hon eger varaktiga vänner inom representationen; — likaså, att den politiska vänskapen är stark i den mån de kontraherandes intressen sammanfalla med hvarandra. Men hvarest uti det nya förslaget finner man detta för regeringsmagten, för ordningen i samhället så nödvändiga stöd? — Inom första kammaren vill man säga; — men på hvad stödjer man detta förutsägande, då den politiska karaktären hos de personer, som skola tillsätta denna kammare, är lika litet känd, som hos dem, som blifva valda. Om regeringen ämnar hemta sitt stöd uti den »aristokratiska» känsla, som förmodas skola uppstå hos första kammarens ledamöter, genom den större förmögenhet de antagas komma att ega, så har regeringen illa tjenat den så kallade frihetens sak, hvars förkämpe regeringen blifvit, enär det för en hvar är bekant, att penninge-aristokraten är den mest förtryckande af alla. II. Exc. Hr Justitie-Stats-Ministern yttrar, att regeringens förslag icke kan anses komma »för tidigt.» En motsatt tanka vågar jag hysa, på den grund, att ett förslag af så stor vigt för Sveriges framtid, kommer alltid för tidigt, så länge dess nytta för landet stödjer sig på luftbilder, — och kommer ändå mer för tidigt, om afsigten dermed är att återinföra en namnstämpel-regering i Sverige.
Majrts sanctionj se 5:te och 6:te sidan af det tryckta Betänkandet, och som Utskotten önska, att ge retroactiv verkanj se 92 Den 11 Martil3 f. m. slutet af den ic;de sidan. En sådan åtgärd talar för tydligt om sin egen beskaffenhet, att jag deröfver skulle behöfva vara mångordig — den visar, att antingen Utskotten glörnt , att Lagarne äro för ett Samhälle icke medel, Utan ändamål, och att laglighetens Credit i ett land aldrig kan sättas i jenmförelse med Banquensj eller ock, att hos Utskottens Ledamöter den mening varit rådande, att Sveriges fin,an. cielia belägenhet nu är till den grad olycklig, ,ntt ett afsteg frän Lagar och Lagformer kan tillåtas, lag har hört denna tanka, i mer än ett enskilt sällskap, yttras äfven utaf män, som odelt äga min högaktning — jag medger att en belägenhet, till den grad > som sades, olycklig, kan finnas, men jag tror, att denar högst sällsynt, och att ingen StatsOeconornisk orsak kan vara af sådan vigt. "När Fienden är i landet, eljer anarchi råder, elier despotisms, då är det tid att för en god sak sätta sig öfver minutierne i Lagens formerj till dess är det onödigt, och farligt, såsom prmjudicat. Ty värre belägenhet, än den nu varande, kan blifva, och samma rätt, sorn vi nu göra gällande, att afgöra om Discont-massornas Borgenärers öde, utan att höra dem, samma endast styrkans rätt kan en gång göras gällande, för at£ afgöra, om både Stats-Verkets, och Ständernas, öde, utan att höra oss. jag yrkar, i anledning häraf, att hvarje åtgärd , hvarigenom en suspension af Lagarnes allmänna stadganden, i afseende på massors, utredning, blifver nödig, må, om ock den äg - Den 17 Martii 3 /. in. de alla andra förmåner, obesedd förkastas.
Dito ©jette Dito Promfotcr, ©ubjecter odj (Befaller på 2lpotljef, fe «£)anbeté>£)off)ålIare. ©joman, ©tyrman, i troå Slaget: $örga Slagen 2lnDra Dito . — 2: — ltitber*©tyrmån od) Congaplar, famt iTlatrofer oef> Zinu merman m. g. — i: 24. Z\od?ar odj jungman . — 1: — ©feppare, £oopr»oerDie<, lifa meD Ijanbtroerfare i Den ©tab, Dit gartpget göter. ©fut? od) 23åtffcppare, forn icfe äro borgare, i $em Slaget: Sörga Slagen ... 9l:Dr 20: — 2 i Slnbra Claren 12: — $rebje tito — 8: — fjerbc Dito — 5: — femte Dito ... — 2: 24. (Ega flere
Gyllengranat delar jag visserligen den tanken att den ifrågavar. lägenheten sannolikt icke vidare blifver behöflig för något ändamål, somärjemförligt med det, hvartill tomten hittills har användts; men med den erfarenhet, jag haft tillfälle förvärfva mig ronde värdet af sjötomter inom Stockholms stad och svårigheten att anskaffa dessa, då de för något allmänt behof erfordras, kail jag icke annat än gilla StatsUtsk:s försigtighet att icke tillstyrka att tomten må afhändas K. M. och kronan; och då jag i öfrigt också föreställer mig, att Regeringen icke kan hafva något särskildt intresse uti alt denna tomt säljes, utan att K. M:s nåd. propos. i detta afseende grundar sig pä någon föreg:de framställning af R. St., instämmer jag i det förslag, som StatsUtsk. framställt, nemi. att tomten reserveras för K. M. och kronan. Beträffande hvad Frih. Cederström behagat framställa, hvilket synes gä ut derpå att hyreskontrakterna örn den ifrågavar. statsegendomen borde uppgöras af R. St., vore detta efter min tanke att något för mycket ingå i detalj; utan torde R. St. med all trygghet kunna lemna K. M. ali den frihet att handla i denna fråga, som bör tillkomma K. M. I öfrigt har jag ingenting att anmärka, då jag förutsätter att ingen förändring sker i lmfvudsaken, emot att betänk, återremitteras för att i afseende på dispositionen af den summa, som kan inflyta af lägenhetens bort arrenderande, en bestämmelse måtte, på sätt Frih. Gyllengranat önskat, i StatsUtskrs betänk, inflyta, nemi. sålunda, att inkomsten af egendomen må hädanefter såsom hittills tillfalla flottan. Hr von Rosen, Georg Ludv.: Äfven inom StatsUtsk. delades tankarne emellan att sälja eller bortarrendera ifrågavar. lägenhet. Slutligen fann majoriteten eller nästan alla Utsk:s ledamöter, att det vore fördelaktigare för kronan att arrendera bort egendomen.
Barthelemy, samt om rustnings-kreditivet på 2,000,000. Besynnerligt förefaller det, att då så många betänkm, som gått fullkomligt samma väg som detta, nemi. att hafva blifvit af K. M. direkte till StatsUtsk. öfveriemnade, hafva i detta Stånd blifvit behandlade, ulan att någon anmärkn. skett emot formen för deras behandling; det förefaller besynnerligt, säger jag, att en sådan anmärn. då skall göras emot det förevar., hvilket undergått alldeles enahanda behandling som de. Härleder delta sig möjligen deraf, att de förra beiänk:na voro mera behagliga än det ifrägavar. I afseende å vigten deraf, så torde åtminstone betänk, om de 2 millionerna, en mängd af de andra nyss uppräknade ganska vigtiga skrifvelser att förtiga, hafva kunnat sättas i full jemnbredd med detta, isynnerhet som denna summa skulle utgå genast, då den nu ifrågavar. skulle komma att fördelas pä en mängd af år. Serskildt har uppmärksamheten blifvit fästad deruppå, att den ifrågavar. skrifvelsen ej skulle innehålla något förslag, utan endast ett öfverlemnande till StatsUtsk:s och R. St:s bepröfvande af det utaf öfverste-löjtnanten Gr. von Rosen uppgjorda förslag. Med 17* 200 Den 29 Juli f. m. anledn. deraf tager jag mig friheten att fästa uppmärksamheten deruppå, att bland de 12 serskilda, af mig nyss omnämnda, K. skrifvelser, som blifvit till StatsUtsk. direkte nådigst afgifna äro 5 stycken af alldeles samma beskaffenhet som den nu klandrade, så till vida nemi., att de ej innehålla några förslag utan endast öfverlemna vissa utlåtm i ämnet. Så är händelsen först och främst med den nåd. skrifvelsen om afskrifning af anmärkn:s-medel efter fältkamrer Canon, hvilken nemi. grundade sig på en underrättelse från styrelsen öfver fängelserne, och hvilken K. M. öfverlemnade till den åtgärd sorn R. St. funno lämplig att vidtaga.
Län motion, angående ersättning till förre Hof-Notarien Johan Häggström för mistacl pension under 4 | år; 19:o Anders Olssons från Stora Kopparbergs Län motion, angående inrättande i Dalarne af spanmåls-låne-magasiner; 20:o Stephan Anderssons från Stockholms Län motion om lindring uti krono-dags verks-skyldigheten; Bih. lill R. St. Prot. 1840. 9 Sand. 1 Band. 11 82 PrOt. Utdr. d. J. Mars 184.0. 21:o Eric Janssons från Stockholms Län motion, angående förändring i sättet för lefvererande af löningsoch lionde-spanmål. Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten: l:o Magnus Pehrssons från Wermland motion, angående vidtagande af anstalter för alt hämma sjön Wenerns öfversvämningar och de för jordbruket deraf menliga följder; 2:o David Anderssons från Halland motion, angående befrielse för frälsehemman att utgöra kronobrefbärings-skyldighet samt om en bättre reglering i allmänhet af denna skyldighet; 3:o Christen Pehrssons och Pehr Burges från Gottland motion, angående upphäfvande af skyldigheten för Rotehållare å nämnde ö, att efter K10- no-båtsmäns död anskaffa ännu outsedde torplägenheter; 4:o Ephraim Larssons från Elfsborgs Län motion, angående utfärdande af Bvggnads-ordning för de till boställen för Civil-staten anslagne Kronohemman; 5:o Hindric Hanssons från Elfsborgs Län motion, angående jemnkning uti Indelnings-verket inom Elfsborgs Län; Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: l:o Måns Jössessons från Christianstads Län, af Pehr Jönsson derstädes biträdda motion, angående förändring uti 5 Art 26 §. af Kongl. Majrts Tågordning den 15 September 1791, i afseende på inqvarterings-skyldigheten under tågande truppers marcher; 2:o Anders Larssons från Westerås Län motion om lindring i rustningsbesväret, serdeles med afseende på Westerås Län; 3:o Petter Pehrssons från Ädelfors, Jönköpings
Samma frihet meddelades de från den Reformerta nationalkyrkan afskiljda sekterna, af hvilka somliga satte den borgerliga promulgationen af äktenskapet, genom notarius inför rådhuset, i förbindelse med deras särskilda kyrkosamfunds hencdiktion, andra åter icke, såsom Mennoniterne, hvilka förnekade all sammanblandning af verldsliga och andliga saker, emedan oprotestantiskt. Barnen legitimerades, och hvilket är väl värdt att lägga märke till — äfven om de voro aliade före äktenskapets bekräftande genom civil-akten.» (Utförlig framställning härom i Lud. Benthems Holländischer Hirchund Schulen-Staat, 1698, s. 343 f.) Holland har, under så lång tids bepröfvande af rigtigheten och sanningen till grund för denna inrättning, funnit sig väl deraf. Det borgerliga som religiösa lifvet, kan man säga, blomstrar i detta land framom de flesta andra Europeiska Stater. Revolutionens öfversvämningar hafva, enligt alla trovärdiga vittnens försäkringar, långt ifrån härjat der, emedan den icke behöft det, så mycket som i kringliggande och andra Stater. De äktenskapliga förhållandena äro, till och med i de större städerna, såsom sjelfva Amsterdam, oftast värda att betraktas såsom mönster. Det är frihe tens lifgifvande ande, vid sidan af dess naturligt lagliga begränsning, som här har utbredt sin välsignelse, och som folkets representanter hafva rätt att omtala med stolthet. Sålunda yttrar sig, bland annat, D:r van Herverden 1846: »På friheten äro våra kyrkliga och politiska inrättningar baserade. Religionsfriheten, Jude-emancipationen, pressfriheten, skiljandet emellan Kyrka och Stat — allt framsteg, som många i Tyskland längtansfullt önska, äro hos oss afgjorda saker.» (Rud. cit.) Skottland, der civil-äktenskapet varit rådande alltsedan den Skottska frikyrkans oafhängighets-förklaring ifrån Staten år 1680, afgifver (efter Rudelbach) ett ännu mera talande bevis på frihetens oundgänglighet och välsignade följder, äfven i detta afseende.
1 — gjutgods, allt annat, ej spccificeradt: gröfre, såsom mortlar, strykjern, pressjern, axlar 1 skålp. och tappar, balanser m. m ■ 3 finare, såsom basreliefs, blomstervaser, byster, fruktskålar, korgar, lampor, ljusstakar, medaljonger, pappershållare, presonterbrickor, rö- kelsekar, urställningar m. m., med eller utan 25 målning och lackering 1 skålp. knappar, olackcrade eller lackerade 1 skålp. ■ 6 skostift 1 skålp. 3 smidt eller valsadt: ankare 1 centner. 1 — kettingar 1 centner. 75 kedjor med länkjernet under samt till och med 0,2 tums diameter 1 centner. 5 — draggar, armbultar, hammare, roderjern, skeppsknän och smedjestäd 1 centner. 1 — stång-, plattoch band-, jernvägsskenor, bult-, galleroch sänksmide, rundt eller kantigt, knippoch fyrkantsamt skäroch klippjern, äfvensom Fr smältstycken ia. plåtar, förtente och oförtente trin. skostift, klippt eller skuren 1 skålp. 5 spik af 1,6 tums längd och deröfver 1 centner. 1 50 all annan spik, samt allt annat manufakturoch handtverkssmide, ej specificeradt: 25 poleradt eller lackeradt 1 skålp. andra slag, med eller utan bestrykning 1 skålp. 15 Jernslcrot, gjutet, smidt eller valsadt Frill. Jord, folerFi •i. Juveler, oinfattade och infattade Fria. *Jäst, alla slag _— Fi i. Kaffe 1 skålp. 10 brändt och alla till kaffesurrogat användbara brända 15 växter 1 skålp. 1 Jerå, pläteradt; hänföres under Metaller, sammanJutter; hänföres under Hudar oell Skinn, beredda satta. andra slag. Jerntråd; se Tråd. Kalmus; hänföres under Apoteksvaror. 14 Förslag till Tulltaxa. Qvantitet 1 Införselsför Tullberäk1 tull. nmgen. Riksmynt.
Om med Skatterattig° het endast menas besittningsrätt med den derwid fästade enda skyldighet, att till Kronan betala en witz stadgad ärlin ränta, sä instämmer jag sedan Ridderskåpet och Ädeln beslutat Krono-godsens försäljning, som jag uprigkigt tillstår alltid skall kosta pä mig och alldrig kan blifwa enligt min öswerrygelse gagnelig!! alldeles uti Hemmanens uplätande till skatte; men skulle dermed menaö att Hemmanen derigenom iklä - Den -7 Zebruarii. r443 Näda sig alla dc Kronoskatte Hemman manligen ät* följande onera, sa kan jag för min del härtill icke samtycka, emedan syftemålet är att Kronan skulle tvid denna förändring med Krono-govse» winna, och betta syftemål synes mig ej kunna ernas pä annat färt än att Krony.godsen blefwe wid sin förra natur bibehällne. Herr Lckult^enkeim förklarade sin tanke wara att Krono godsen borde wid styckningen hehälla sin natur, emedan, om de hymedelst icke blefwe underkastade alla de onera, som. wid wanlige Skaire-hemman Moro fästade, sa ersattes sädanl derigenom att de tils Kronan, erlade cn högre afrad, Herr Grefiyen och LandtmarstalkenBifaller Högloft. Ridderjkapet och Adel» att Krono,Lägenheterna wid försäljningen ma behålla den jorden för det närwarande gtföljande natur. Ropades ett starkt Ja och ett Aej. Heyr Grefwen och Landtmarffalken Bifaller Högloft. Ridderskapet och Adeln de för försäljningen och Skattläggningen «s Stats-Ukskottet föreflagne wilkde och förbehåll. Ropades In Friherre 8tse1 von klolstmn erindrade att Stats-Utskottet föreflager det Krouo-godsen wid för» fästningen borde delas i Hemman och att detta ord innebure en obestämd bemärkelse: han föreslog der» fö - Z444 Den 27 Februarir före om icke styckningen lunde skc ester ett wisit ;unneland-tal.
Brefvet den 17 Aug. 1804 blifvit stadgadt, bland annat, att, när storskifte blif vit verkstäldt, icke någon får försälja en obesutenhet till annan, än den, som eger jord i samma nummer, och att, i händelse annorlunda sker, delegarne i Hummern ega samma obesutenhet lösa; att såsom följd häraf bör iakttagas, att två eller flere uti en, ehuru obesuten, egares hand en gång sammankomne obesutne hem mansdelar icke få åtskiljas; att lagfart och fasta å sådane mindre jorddelar, som icke innefatta besutenhet, icke eller vidare få ega rum samt alt, om flere genom 4 Lagsamt Allm. Best.- och Ekon.-Utskollens Betänkande, JW 30. arf, köp, giftermål eller annan laglig åtkomst tillfälligtvis sammanlagde obesutnd delar icke sammansmält till en besutenhet inom en tid af högst tjugu år, räknad från den dag, storskiftet blifvit af landtmätare fulländadt, innehafvare af dylike obesutenheter, som vid storskiftet blifvit föreslagne att blifva en besutenhet, då böra lotta om besittningen af det hela, sedan likväl mätismän förut pröfvat hvad lösen den afträdande skall erhålla; dock att de, som under tiden, genom odlingar och jordförbättringar, af en obesutenbet beredt en full besutenhet, ega njuta denna till godo, äfvensom den besutne, hvilken när söm helst kan visa sig sålunda hafva af den besutenhet tillskapat två eller flere, jemväl eger rättighet att dela den dubbla i två eller flere besutenheter. Uti dessa stadganden hafva ändringar blifvit föreslagne uti inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckte motioner af Riksdagsfullmäktige Lars Gezelius och Lars Olsson från Stora Kopparbergs Län, med hvilken sistnämnde Matts Mattsson från berörde Län instämt.
Jag bestrider ingalunda Hr Rosenblads rätt att få sin framställning underkastad R. o. Ad:s pröfning; emedan ett betänk, kan afslas i sin helhet, eller med ett ord, emedan man kan förklara, alt man ej vill hafva det beslut, sorn betänk, åsyftar. Men jag måste bestrida hans mening, alt lagen är obehöflig, och ämnar rösta deremot. Om R. o. Ad. skulle finna, att lagen, sådan hon ur, ej vore fullständig nog, så hafva vi ju tillfälle att vid hvarje § göra de rättelser, tillägg eller förbättringar, som befinnas nödiga. Skulle K. AI. slutligen anse det förslag, som R. St. i detta afseende möjligen till Honom öfverlemna, vara olämpligt; så ogillas det af K. M. på samma sätt, som framställningar 0111 andra lagar. Men för Ståndets egen skull anser jag afgörandet ingalunda böra blifva sådant, som Hr Rosenblad föreslagit. Jag önskar således, att R. o. Ad. måtte tillåta oss att, ju förr dess hellre, komma till den votering i detta ämne, till hvilken Hr Ro senblad måhända drifver oss. Frih. Boye: Det är egentligen i anledn. af Hr Lefrdns framställning, som jag begärt ordet. Jag skulle hofva mycket att förebrå mig, om jag åsyftat att tillstyrka laglöshet. Må den värde ledamoten erinra sig, att vi dock äga lagar i detta afseende; vi äga ailm. lagen, vi äga en bolagslag och en speciel lag för privatbanker, utfärdad år 182^; det blir således ej något tillstånd af laglöshet, örn detta förslag föi k astris; men jag förutser, alt om en votering här inträffar, hvilket jag önskade ej måtte begäras, så vinner man ändamålet att discutera örn alla de punkter, som innefattas i förslaget; jag frågar då: hvad är dermed vunnet, när, såsom jag hoppas, jag punkt för punkt kan bevisa orimligheten af Utsklns förslag och att således författningen blir helt och hållet förkastad? Hvad liar man då vunnit med hela den tid, man spillt på öfvei läggningen ?
Utlåtande, om hvad sorn annu kunde återstå, för att bringa Veterinaire-anstalterne i Riket till behörig fullkomlighet samt om beloppet af de i sådant afseende erforderliga medel, dels anmält, att Veterinaire-Scholan i Skara, för framtiden vore försatt uti en af vidare tillskott utaf allmänna medel oberoende ställning, dels ock i afseende på Veterinaire-Inrättningen i Stockholm upplyst, att den till dess anläggande anvista Summa, efter det kostnaderne blifvit bestridde för uppförande af nödige byggnader och. till verkställande af de arbeten, som erfordrades, för att sätta Inrättningen i stånd, att till vård och skötsel emottaga sjuka husdjur af alla slag och alt biträda med skoning af hästar, icke lemnat i behållning mera, än hvad som åtgått till företagande af några reparationer å en gammal, för Inrättningen provisionel inredd, trädhus-byggnad och till planering af en obetydlig del utaf tomten; förmenande Committéen att, jemte en Auditorii-byggnad, hvartill, med E. K. Mrts Nådiga samtycke, grunden redan blifvit lagd och kostnaden dervid af Committéens under händer hafde medel förskottsvis bestridd, äfven Anatomie-Sal, JBibliothek och Samlings-rum, Apothek, bonings-rum för Lärare och Elever samt nödiga Uthus borde, i enlighet med deröfver af Committéen upprättade ritningar och kostnadsförslag, hvilka E. K. M. redan gillat och fastställt, å den till Inrättningen upplåtne loeal Underdåniga Skrifvelser. Af sadan anledning och då, efter omförmäldte kostnads-förslag, till verkställande af alla ofvannämnde nybyggnader äfvensom till hela tomtens planering samt förseende med behörig stängsel, en summa af 69,440 R:dr 44 sk.