Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I de svar, Guvernören för Engelska banken, Hr Horsley Palmer lemnade Underhusets committé', yttrade han (se nämnde Be por t p. i i, fråga.n 72), att grundsatsen för reglerandet af Bankens sedelutgifningar, med afseende på perioden af fullt eller obehindradt omlopp (full currency 1 och således pari cours, men med undantag för särskilda förhållanden, var att nedlägga och bibehålla i interesse-bärande säkerheter (securities) en viss proportion af sammanräknade beloppet af bankens skuld för depositioner och utelöpande sedlar, samt att resten skulle bibehållas i metallisk cassa (cöln and bullion),■ att de proportioner, som hade ansetts önskvärda under närvar, förhållanden , kunde antagas lill -Sffielar i säkerheter och -Jtdel (1 till 13) i cassa. Deli a4 Juli f. m. 111 Vidare förklarade lian (i svar pä 9<)3:dje frågan, p. 9-4), ”att lian önskade, att man så mätte förstå hans begagnande af uttrycken |:delar och ^:dcl, att han afsåg perioden af ett fullt omlopp, föregående böljan af en efterfrågan (af klingande mynt); stigandet af efterfrågan nedsätter proportionerna, men då efterfrågan minskas och coursen återtager ett gynnande förhållande, befinna vi oss i en framskridande ställning att kunna återtaga Våra proportioner.” fl wish ilie. Commiltee to understand, thal winn I used the terms two thirds and otia tliird , I meant to alinde to the period of a full currency prior to the commeneement of a demand,- the progress of a demand reduces the proportions, hut witen the demand ceases, and the e.rrhanges reassume a favourablc ch'meter, then we are in a progressive stale to reassume our proporlionsj.
Lördagen den 2 Juni 186(h Ulenum kl. 10 F. m. justerades ett prot.u*dr. för den 30 sisth Maj och pieniprot:t för den 14 nästförutgångne Mars e. m. Uplästes ett af Hr von Strokirch, Joh an Pa ul Fred ri k Otto, inlemnadt Mern. af följande lydelse: Af enskilda angelägenheter förhindrad att vidare bevista riksdagen får jag härmed afsäga mig mitt plats inom Bevil)u.Utsk:t. Till följd häraf anmodade H. Exc. Hr Gr. o. Landtm. R. o. Ad:s Hrr Elektorer att välja en ledamot i Bevilln.Utskrt efter Hr von Strokirch. Gr. Hamilton, Malcolm Walter, hadeingifvit ett Mern., Som nu uplästes och lydde sålunda: Då jag nu i tjensteärender afreser från hufvudstaden på längre tid, så får jag vördsamt afsäga mig förtroendet att vara Bänkman, under anhållan att varda vid min riksdagsmannarätt bibehållen. Till denna anhållan lemnade R. o. Ad., uppå framställd propos., sitt bifall. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af två ledamöter i Bevilin. Utsk:t efter N:o 792 Hr Lagerhjelm, Gustaf Reinhold, och N;o 1,629 Hr Wulfcrona, fullm. Frih. von Schwerin, Carl Julius, samt en suppleant i samma Utsk:t efter N:o 875 Hr Gripenwald', Carl Ulrik; och befunnos följande hafva blifvit utsedde till Ledamöter N:o 1,877 A. Hr Carleson, Edvard Henrik; » 2,109 B. Hr Anckarsvärd, Wilhelm Theodor; samt till Suppleant N:o 390 Frih. Nordenfalk, Johan. Öpnades
Insjuknar kontrollör under tid, då han är vid bränneri anställd, så att han icke kan sina åligganden fullgöra, skall han det anmäla hos den embetsmyndighet, som Särskilda Utskottets Memorial, JVs 14. 9 som honom förordnat, och utse annan tjenlig person att, intilldess embetsmyudigheten annorlunda föreskrifver, öfver bränneriet tillsyn hafva. Skulle kontrollör insjukna så häftigt, att han detta ej fullgöra kan, skall bränvinstillverkaren det genast anmäla i stad hos Magistraten och å landet hos närmaste kronobetjent. Magistraten eller kronobetjenlen underrätte om förhållandet skyndsamt den embetsmyndighet, som kontrollören förordnat, så att annan kontrollör må kunna vid bränneriet anställas, bch föranstalte tillika att, intilldess sådan hinner anlända, tjenlig person öfver bränneriet tillsyn tager. Den, som af kontrollör, Magistrat eller kronobetjent sålunda i kontrollörs ställe förordnas, åtnjute, under den tid tjenstgöringen påstår, den aflöning och de öfriga förmåner, som kontrollör tillkomma. § 26. Af den antekningsbok, som, enligt S8 g i Förordningen angående vilkoren för bränvins tillverkning, vid bränneri föras bör, skall kontrollören upprätta och, vid slutet af hvarje termin för bränvins tillverkning, till öfverkontrollören insända ett sammandrag, utvisande beloppet af det under terminen vid bränneriet tillverkade bränvin samt af de sädesslag, jordfrukter och andfa ämnen, hvilka blifvit till bränvinstillverkningen använda. § 27. Finner kontrollör öfverträdelse af ofvannämnda förordning eller denna stadga vara begången; gifve det ofördröjligen tillkänna hos allmän åklagare. § 28. Då kontrollörs befattning vid bränneri upphör, aflemne han sina protokoll samt mottagna graderingsoch mätnings-tabeller, profvare, jemte lås och nycklar, till den, som till deras mottagande af vederbörande embetsmyndighet förordnats. § 29.
Icke fullt så, men Ni glömde, eller visste icke att jag var en Nu börjar det bli intressant! Jag trodde mig komma till en Det var satan! Förlåt, Ni är min svärmor, men Ni är äfven DEN OKÄNDE. Det var rent språk; och nu vet jag hvar jag är hemma. MODREN. familjer? Och nu vill jag veta hvar jag är hemma: kan Ni föda två - DEN OKÄNDE. Ja, om allt går väl. MODREN. förloras. Allt går icke väl och efter önskan i lifvet och pengar kunna AUGUST STRINDBERG DEN OKÄNDE. Men min talang är ett kapital, som ej kan förloras... MODREN. ningom eller helt hastigt upphöra? Det var märkvärdigt, har man ej sett de största talanger små- DEN OKÄNDE. modet... Aldrig har jag råkat en menniska som så kan beröfva en MODREN. Öfvermodet skall reduceras! Er sista bok var en aftyning... DEN OKÄNDE. Ni har läst den också... MODREN. ej spela inför mig, och det skall gå Er väl. Nu en bagatell, Ja, och derför känner jag alla Era hemligheter. Sök derför - som sprider en ledsam dager på huset: hvarför har Ni icke betalt båtkarlen? TILL DAMASKUS DEN OKÄNDE. Men kan man tala om annat än pengar i detta hus? MODREN. uppfylla sina plikter och sedan roa sig. Ni har således kommit hit till fots af brist på pengar. Jo, det kan man; men i detta hus har man den vanan att först Se der min Akilleshäl. Jo, jag kastade bort min sista slant... DEN OKÄNDE. Ja-a! MODREN (ler). Och kanske inte har ätit något heller? DEN OKÄNDE. Ne-ej. MODREN. Hör nu: Ni är ju en pojke, en lättsinnig slyngel... DEN OKÄNDE. denna har jag aldrig befunnit mig... Jag har upplefvat mycket i min dar men i en belägenhet som - MODREN. böjd att skratta åt er ömklighet om jag ej visste att Ni får gråta, och flera med Er. Och nu när Ni fatt Er vilja fram, håll fast le mer, och Ni skall hastigt glömma hvad lycka var. DEN OKÄNDE.
För att således bereda tillfällen för bildandet af duglige Skol-lärare, få Utskotten föreslå : 1:0 att så väl i hufvudstaden, som i hvarje Stiftsstad bör af Dom-Capitlet och under dess öfverinseende beredas tillfälle för dem, som vilja egna sig åt Folk-lärare-kallet, att i ett Seminarium erhålla undervisning och öfning i de nödvändigaste till detta kall hörande ämnen; 2:0 att en Föreståndare bör af Dom-Capitlet förordnas, att hafva inseendet öfver hvarje sådant Seminarium, att handleda och i det theoretiska, såsom pedagogik och catechetik m. m., sjelf undervisa blifvande Skol-lärare, samt att, vid deras intagning eller afgång, dem examinera och för dem meddela betyg; 3:o att Läraren vid stadens Folk-skola åligger att meddela eleverne den practiska bildningen; 4:o att det måste åligga Dom-Capitlet tillse, att för Lärare-eleverna dessutom beredes tillfälle, att erhålla undervisning i musik, företrädesvis kyrko-sång, äfvensom i fristående gymnastik ; 5:0 att ingen må till elev i detta Seminarium antagas, som icke vid sökt inträde, då han af Föreståndaren skall förhöras, kan skrifva färdigt, räkna quatuor species och läsa innantill svenskt och latinskt tryck, samt utantill Luthers lilla Cateches med den antagna Förklaringen; och derjemte eger någorlunda försvarlig insigt i Biblisk historia , allmän jordbeskrifning, fäderneslandets historia och i kyrko-sång; 6:0 att, i händelse det af Kongl. Maj:t i Nåder äskade årliga anslag, som Utskotten härigenom få vördsamt tillstyr - Statssamt Allm, Besv. och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 5. ta, dels af 6,5oo R:dr till fördelning, så väl för hufvudstaden, som inom hvarje Stift, af arfvoden för Föreståndare, m. m., dels af 9,000 R:dr likaledes till fördelning inom Stiften, af stipendier för Skol-lärare-elever, varder af Rikets Ständer Rifallet, Föreståndaren hör åtnjuta 3oo R;dr, Läraren i stadens Folk-skola, hvarest Skol-lärare-eleverne inhemta den practiska bildningen, 100 R:dr, och de personer, som undervisa i musik och fristående gymnastik 5o R:dr hvardera om året, samt att, till understöd åt behöfvande och skicklige Skol-lärare-elever, under den tid, de begagna Seminarium, stipendier anslås och årligen till eleverne utdelas efter följande grunder: a) att den, som anmält sig till intagande uti Seminarium, och dervid styrker sig hafva genomgått 3:ne classer i någon Lärdoms-skola,
Sadan Kamererare» uti Maji månad aflemnat calcul för den Pensionsutdelning som från StiftsCagsan kommer att äga rum i December månad,bestämmer Directionen antalet af Pensionairer för löpande äret, Vid Svarar mot is§. Svarar mot d 16 §. Directione Förslag. Svarar mot 13 §. i Directionens Förslag. Den ig Julii c. m, samm* tillfälle afkmnar Kamereraren uppgift på alla de Pensionärer, som då ännu ej anmält sig till erhållande af Pension för det förflatna året då Directionen äger att genom annonce i Tidningarne förelägga de uteblifne, att inom den i Maji det påföljande året, sig anmäla, till utbekommande af Pension vid förlust af all vidare rättighet dertill. Vid början af December månad hvarje år upprättar Kamereraren förteckning å aliade Stiftsjungfrur som äro berättigade att för det löpande året pension åtnjuta; hvarefter samma Förteckning af Directionen granskas, jemte de inkomne Prestbetyg och beloppet af de pensioner!, som skola utbetalas, anordnas. Vid Directionens första sammanträde uti Januarii månad det påföljande året anmäler Kamereraren hvilka Stiftsjungfrur då ännu icke vederbörligen anmält sig till Pensions utbekommande, och Den 19 Julite, nu 393 Directionen förordnar i anledning deraf huruvida och till hvad del penningarne böra uti Banken insättas, för att ej annorledes än efter Directionens förnyade pröfning af Pensionairens behörighet till Pensions undfående, utassigneras. Pensionairerne af de öfrige under RiddarhusDirectionens förvaltning ställde Fonder skola inom 6 månader efter det årets utgång för hvilket Peosionerne blifvit anslagne, desamma uttaga vid förelagdt äfventyr, att i annat fall varda af deras pension för det löpande året förlustige, och skulle en pensionair under hela detta år icke anmäla sig till pensionens utbekommande, blifve då densamma för ledig förklarad.
Detta vill jag här på en gång i korthet nämna, emedan, ehuru tillhörande särskilta Utsk:s behandling, de särskilta förslagen dock äga gemenskap. I Civillag böra emedlertid icke många genomgripande förändringar ske på en gång. Jag har uti Lagberedningen deltagit uti upgörandet af det nya CivilLagFörslaget. Gillar således detsamma, utom i de få delar, deremot jag reserverat mig. Men jag tror att man helst bör ännu en eller annan Riksdag, såsom hittills, tillegna sig vissa vigtigare delar af nämnda förslag, samt först derefter antaga det hela, hvilken åtgärd då hufvudsakligen blefve hvad man kallar en »codification». / Deri 3 Dsc ernber e. m. 151 li rollmåls Lagförslaget tror jag deremot, ju förr desto heldre, böra antagas på en gång. Hvarför skall på annat ställe närmare upgifvas. RällegångsOrdningen borde ock på en gång antagas, för att träda i verkställighet så snart domstolsorganisationen kan hinna fullbordas. På det rättvisan med tillbörlig säkerhet, skyndsamhet och kraft må kunna skipas, anser jag vara erforderligt bland annat: Alt Högsta Domstolen erhåller 2:ne nya ledamöter, och att den fördelas i 2:ne divisioner, på det mål icke, såsom nu, må i flera år ligga oafgjorda i sista instansen. (Härom kan dock endast uti Const.Utsk väckas förslag.) Alt våra OfverR:r erhålla flera divisioner, hvilket kan ske om man här, liksom i Norrige och Danmark länge skett, samt LagBeredningen föreslagit, låter 3:ne döma i ÖfverRätt, hvarmedelst de nuv:de HofRätts-ledamöternas antal kunde minskas till 57, och dessa ändock sitta på 19 divisioner, i stället för 12, och ärendcrnas afgörande sålunda påskyndas.
Denna högtidliga akt, genom många seklers bruk kär och betydelsefull för nationen, i hvars föreställningssätt den sammanvuxit med begreppet om Konunga-styrelse, har fordom varit uttryckligen i lag föreskrifven och omnämnes äfven i en af våra nu gällande Grundlagar, eller Successions-ordningen, såsom en gifven följd af thronbestigning. Rikets Ständer få sålunda härmed framställa den underdåniga anhållan, att E. K. Majit behagade låta E. Majlis och H. Majit Drottningens Kröning försiggå å den dag under innevarande riksmöte, som E. K. Majit i nåder dertill täckes bestämma. Rikets Ständer framhärda etc. Slockholm den lfi November 1859. II ih. lill II. St. I A fä. I Raft. 1 9 Expeditions-(Jinhollets Förslag till i/ndrrd. Skrifvelse, N:o 2. Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 19 Nov. 1839. Presle-Ståndet den 19 Borgare-Slåridel den 16 Bonde-Ståndet den 16 Rikets Ständers underdåniga Kondoleans-adress till Hennes Maj:t Enhe-Drottning Josephina. AlIcrnAdigsta Drottning! Svea Rikes Ständer hafva beredt sig detta tillfälle att i underdånighet få framförda uttrycken af Svenska Folkets deltagande i den djupa sorg, som träffat E. Majlis hjerta vid förlusten af Dess högtälskade Gemål. Med detta innerliga deltagande förenar sig hela landels beundran för den outtröttliga ömhet, hvarmed E. Majit vid plågans läger vakade öfver det oförgätliga föremålet för Sin och allas kärlek under den svåra pröfning, som föregick den ädle Konungens död. E. Majlis hulda omvårdnad var länge ett stöd för hoppet, och då detta slutligen måste vika för döden, vann E. Maj:ts allt försakande kärlek det varmaste och rättmätigaste erkännande i hvarje fosterländskt bröst.
– „Visst är hon vacker – Jag är ju vacker“ – „Margareta är icke vacker, hon är lik mig“ svarade Herr Aldén, och bemödade sig att dölja ett leende, – „Är du vacker så är det, der„före att du liknar din goda Mamma.“ – „Ja men jag vill likna Pappa och Margret med. – Mamma säger ju så ofta, att om jag blef lik Margret, vore det „mycket bra“ invände Hedda, något misslynt, och påstod sedan alltid, att hon, från den dagen, allenast för sin moders skull, icke föraktade både Vackerhet och Skönhet. Dermed måtte nu hafva varit huru som helst, så var Margareta, ehuru af de flesta ansedd ful, fullkomligt belåten med sitt utseende, som nu en gång var henne beskärdt, och med hvilket hon alltså icke insåg, hvarföre hon skulle lefva i osämja. Denna filosofiska åsigt af saken var ej tillkämpad, utan hade under skydd af inre och yttre förhållanden i det älskade Fädernehemmet, stilla och oförmärkt utvecklat sig i Margaretas sinne, och hon välsignade dagligen sina Föräldrar, som tidigt hos henne qväft hvarje möjligt uppvaknande gnista af afund, af en känsla, så förnedrande, så kringgripande, – så gränslös. – Måste ej den afundsjuke, om äfven uppsvingad på den eftersträfvade lyckans öfversta höjd, ännu afundas – och – det oaktadt slutligen nedsjunka i sitt och sitt afundade slägtes gemensamma hvilorum? Ingalunda värd hans möda blifver i sanning lönen! „Det är lätt att så säga“ invända många. „Det är lätt för den lycklige att utlysa allmän belåtenhet.“ — Men hvem är då lycklig? Den fula, ifrån rikedom i armod, i hvad man kallar beroende nedstörtade Margareta var lycklig, men också fanns icke afund eller bitterhet i hennes själ, der endast lugn och frid och kärlek bodde. „Hvad är Skönhet“ sporde Hedda. Så mången före och efter henne.
Densamme Rådgifvare, hvilken då tillkännagaf, det han föreslagit Konungen den Nådiga Propositionen i ämnet, lemnade dessutom en caracteristik på en Svensk Constitutionel Minister i det märkvärdiga yttrandet under samma Riksdag, rörande en Föredragandes rättighet att vägra contrasignation, hvari Konungens höga Person framställes som part emot Föredraganden, och bestrides, att någon pröfningsrält öfver en af dessa parters förhållande kan vara förenlig med naturen af en lagstiftande församling. Han frågar: Hvad kan och bör derefter väntas af en Regering, sorn tåi delta? "Vore det väl omöjligt,” säger samma Rådgifvare, ”att en Föredragande utan ”skicklighet och utan känsla af sin egen he”der, sorn genom tillfällighet eller ett be - iG Den 17 Jul ii f. m. ‘'drägligt rykte blifvit befordrad, afpassade ”ett lägligt tillfälle, för att nedlägga sitt embete, och intill nästa Riksdag uppbära sin "lön, endast i afsigt att förekomma ett entledigande, som skillde honom både från "lönen och de öfrige tjensten åtföljande inkomster? Han förutsätter således denne Ledamot af Konungens StatsRåd möjlighe» ten af att erhålla en dylik collega* En af t8ia års vårdare af den nyfödda frihetens constitutionella lif, Ordföranden i dåvarande ConstitutionsUtskott, styrkte, genom sina yttranden i tryckfrihetsfrågan, sanningen af en annan Representants uppgift om den bedrifna advocaturen i en så klar sak, då han förfäktade den mening, som gaf helgd åt sjelfva Grundlags-öfverträdelsen. Sådane voro de grundsatser, hvilka år 18x2 utgingo från, och beredde inträdet i, Konungens Conselj. Dessa läror från en förfluten tid inom Fäderneslandet, och passande för den godtycklighet i Styrelsen man åter ville införa, vunno Ständernas bifall, och sannerligen vore det icke orättvist, att ensamt vilja påbörda magtens innehafvare mera del i sakernas gång, än de medgörliga Riksdagarne synnerligast 1812 och 1815 beredde.
Sedan, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ett anslag af 63,333 R:dr 16 sk. till 72-pundige bomb-kanoner med projectiler för linieskepp, fregatter och kanonslupar, Utskottet tillstyrkt, att endast för fregatters och kanonslupars armering med dylike kanoner, anvisa ett Stats-TJtslcottets Memorial, JS:o 490. 5 anslag af 4o>ooo R:dr aLt disponeras, i den nion behofvet det fordrar, har detta blifvit bifallet af Borgareoch Bonde-Stånden, hvaremot Ridderskapel och Adeln samt Preste-Ståndet förklarat, att det af Utskottet tillstyrkta anslag skall ’’lill bomb-kanoners anskajjanele användas.” Då således skiljaglighet förefinnes i fråga derom, huruvida anslaget endast skall beviljas för de ändamål, Utskottet tillstyrkt, eller en sådan inskränkning icke eger ruin; så, och i händelse Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet icke skulle vilja instämma med de öfrige Stånden i antagande af Utskottets förslag, lärer följande votering få företagas: Den, som anser, ali det till bomb-kanoner beviljade anslag, på sätt Stats-Utskottet föreslagit, skall anvisas endast till fregatters och kanonslupars armering med dylike kanoner, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, kommer anslaget, utan berörde inskränkning, att till bomb-kanoners anskaffande användas. 6:0. Uti 5:te puncten af ofvannämnde bilaga till N:o 4^5, hade Utskottet för Dockbyggnaden i Carlskrona tillstyrkt ett anslag af 133,333 R:dr 16 sk., att med 33,333 R:dr 16 sk. årligen, under loppet af 4 år, utgå.
Lön och 800 R:dr såsom arfvode, dels att, i händelse Bagge, antingen efter uppnådde lefnadsoch tjensteår, eller dessförinnan, i anseende till bevislig oförmögenhet, att sin tjenstebefattning vidare bestrida, sjelf skulle om afsked sig anmäla, han eger att pension af Banken åtnjuta, efter de grunder, hvilka genom nu gällande BancoReglemente voro eller, genom framdeles utgifvande Banco-Reglemente, kunde blifva bestämde, för beräkning af pensioner till Bankens Tjenstemän, dels ock, att Banco-Fullmägtige, i händelse Bagge, till följd af ohjelpligt sjukdomstillstånd, skulle blifva oförmögen, att med nämnde befattning fortfara, kunna, med begagnande af den i 63 §. af Banco-Reglementet den 26 Maj i835 Fullmägtige tillagde rättighet och under de i samma §. uppgifne vilkor, förflytta Bagge på Pensions-Stat, oaktadt han sig ej om afsked anmält. I sammanhang härmed, och efter det Directionen öfver Banco-Statens Enkeoch Pupill-Cassa afgifvit utlåtande, i anledning deraf, att Notarien Bagge sig förbehållit, att, i förhållande till dess lön på Stat afgoo R:dr årligen, erhålla pensions-rätt i nämnde Cassa för Enka och Barn, men Directionen, af fullständigt utvecklade skäl, sådant bestridt; hafva Banco-Fullmägtige, den 8 Februari i838, vid hvilket tillfälle Bagge till Förvaltare vid Tumba, såsom Bankens Tjenstemanj antagits, berättigat honom, att, emot bestämd högre afgift, i Banco-Statens Enkeoch PupillCassa åtnjuta pensions-rätt för sin Enka och sina Barn, i mohn af innehafvande Lön på Stat.
Men efter denna anmärkning förekommer frågan om sjelfva denna praescriptionstids lämplighet efter lag-princip, eller om lika eller olika skydd bör tillerkännas det KöpeContract, på grund hvaraf köparen påstår egendomens öfverlemnande utan flere gravationer, än som derå vid köpestunden häftade , och det lika bestämda contract, af skuldförskrifning eller annan dylik handling, sorn lagen tillerkänt medförande rättighet för borgenärer, att förvara sin säkerhet, när han så behagar, genom inteckning i gäldenärens kända egendom. Lag-Utskottet har i detta afseende ansett den närvarande InteckningsFörordningen klar, att köpare, som underlåter taga fasta, får skylla sig sjelf, om förra ägarens skuld intecknas i hans egendom. Sjelfva Lag-Utskottets åsigt häraf är till en del dunkelt framställd , men skulle meningen vara, såsom man det förmoda kan, af Herr Ribbings yttrande då han säger, att detta tolkande behöfde i serskildt Lagförklaring kungöras, och ännu mera af Grefve Wachtmeisters, i dess reservation, anförda tanka, sorn framslälles såsom Utskottets emotsatt, så har Den 11 Junii, f nu Lagutskottet ansett 13 §. stadga det den borgenär, sorn vid ett Ting före sex månader efter köpet, på grund af en fordran hos säljaren, ville söka inteckning, också skulle äga rätt att den erhålla. Det torde väl knappt behöfva bevisas, att i sådant fall skulle de ord, sorn angå köparens försummelse att taga uppbud, äfvensom orden, ”då eller framdeles.- vara högst meningslösa. Der lagen talar om försummelse af viss tid, kan den väl omöjligen häfta samma påföljd vid fallets inträffande innan samma tid tilländalupit, som efteråt; orden dä elter framdeles måste anses innebära, en ännu tydligare motsatts, mot det fall som kunde uttryckas med ordet innan. Jag åtminstone kan icke annaise, än att närvarandeinteckningsförordning bestämdt utsätter en viss tiderymd, hvarunder borgenär ej kan erhålla någon inteckningsrätt, som mot köparens åtal kan blifva beståndande. Det torde vara nödvändigt här, att litet närmare utveckla hvart detta leder.