Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
genom » Iduns julklappstäfling » låta andra dödliga, Af Snoilskys » Svenska Bilder » med teckningar af hvilka ej som jag åtnjutit » hotell Rainers » gästAlbert Edel / elt h a r förläggaren, hr Hugo Geber, frihet, få bli i tillfälle att taga efter den vackra nu utsändt häftena 3 och 4 i ett dubbelhäfte. Vi kunna h ä r endast hänvisa till hvad vi förut sagt idéen. om de båda första häftena af detta förträffliga Själfva stolen var en ekbänk, just lik de bänpraktverk och vilja endast tillägga, att det nu utkar, som nu äro moderna hos oss, och stor nog komna dubbelhäftet i intet afseende står efter för två personer att sitta p å; kudden var broderad sina föregångare. på grå linnestramalj med rödt Hamburgergarn; mönster: en Tirolervisa med noter till; om jag ej missminner mig, var det den bekanta visan: » Nirgends ist es mir so wohl, wie in den Bergen von Tirol ». Jag skulle nu vilja föreslå, att man toge någon svensk folkvisa och sydde första takRysslands nya kejsarinna. Den 2 dennes terna däraf. Man broderar först de 5 notlinierna vexlade tsar Nikolaus och prinsessan Alix ringar. så noter, bågar, pauser m. m. och till sist orden, Några dagar efter tsar Alexanders jordfästning hvilka böra sitta rätt under sina noter. Broderiet äger förmälningen rum. Ett kejserligt manifest af följande lydelse h a r utföres i korsstygn, hvarvid orden sys i skrifstil. utfärdats: Bänken lämpar sig äfven framför salsorglar, » I dag den 2 november h a r vår trolofvade mot men bör man då naturligtvis välja en psalm så- tagit den heliga smörjeisen enligt ortodox ritus som mönster: Vår Gud är oss en väldig borg t. ex. till vår och hela Rysslands tillfredsställelse. Vår 5 Konst och literatur. Prisbelönade bland de insända bidragen till » Iduns julklappsbasar ». I hvarje äkta svenskt Jiem, som vill göra anspråk på att vara sant fosterlandsälskande, bör finnas en svensk flagga i en eller annan form t. ex. som soffdyna, väggprydnad eller dylikt.
Här finnas notiser om frimärkssamlingar, autografsamlingar, mineraler, sigill och herbarier, trefliga kotiljongsdekorationer, folkdräkter och handarbeten, att göra en isjakt, ett hammarverk, ett skridskosegel, gjuta tennsoldater, skrifva stenografi, spela occarina, bilda skolföreningar, polera löfsågningaarbeten, ta ur fettfläckar, göra lase^ och repstege, binda in Kamraten o. s. v. o. s. v. Allt detta blott i ett nummer! I sanning en ganska lustig profkarta på alla de ting, som kunna sysselsätta unga hjärnor. Efter hvad vi känna, kunna ännu alla nummer erhållas fullständigt trån årets början, om någon snäll mamma efter detta så godt först som sist fattar det beslutet att för sina unga prenumerera på Kamraten. Priset för hela året är endast tre kronor. En större och varaktigare glädje kan hon svårligen bereda dem. För patienee-amatörer. » De sju högarne. » (^ y; i e l a s med två lekar, hvilka väl sammanblandas. * * * * * Man lägger 7 kort i en rad; om bland dem förekomma några ess, utlagas dessa och läggas ofvanför. Finnas så tvåor, läggas dessa på essen, men härvid är att märka, att röd tvåa skall läggas på svart ess och tvärtom, därefter röd trea på svart tvåa och tvärtom, ända tills esshögarne sluta med kungar. Om bland de första 7 korten intet ess finnes, efterses om dessa 7 kunna sinsemellan ordnas, men därvid så att exempelvis en fyra lägges på femman, en tre på fyran, en nia på tian o. s. v. allt under det man iakttager att rödt kommer på svart och svart på rödt. Om härigenom endast fyra högar blifvit af de sju, utläggas tre nya kort, så att städse 7 högar finnas. Skulle nu hvarken ess framkommit eller dc 7 högarne kunna ordnas vidare, slås ett nytt kort upp och lägges under de 7 högarne; passar ej det, lägges ett nytt ofvanpå detsamma o. s. v. hvarigenom denna sista hög blir såsom talong.
Den tid, sorn nu inträdde, visade dock under ctl af de i afseende på sättet ali det utföra, märkligaste krig, som historien vet att omtala, att det land, som ej väl betänkte vidden af de försvars anstalter, som krigförandets oerhörda framsteg erfordrade, satte sitt oberoende och sin frihet på spel; och för nordens folk visade det sig som en varnande vålnad, uppmanande i sin hemska gestalt till endrägt och afkastande af fördomars och enskilda intressens oljcksbringande inflytelse, att för en mindre mägtig stat icke funnes någon tryggad framtid, om nationalkänslan domnade och om ej fosterlandskärleken kunde i beliolvets stund med all sin kraft uppträda i en väl organiserad folkbeväpning. De skäl, som för tre år sedan ålerhöilo motionären och troligen alla andra, hvilka med honom delade samma öfvertygelse om nödvändigheten af en förändrad organisation af vårt landlförsvar, hade nu försvunnit. Kongl. Maj:t bade försäkrat oss om rikets vänskapliga stallning till främmande magter, och om än moln pä den politiska himmelen ännu irrade omkring och oroade fredens vänner, så syntes dock en frist i det gamla Europas återväckta stridslust vara lör handen. Detta lugn borde begagnas, så bjöde den kloke åskådaren af horizontens utseende, ty det kunde vara elemenfernas djupa lugn för stormen. Under dessa omständigheter har motionären funnit sig uppmanad att ånyo underställa Rikets nu församlade Ständer de förut omordade 2:ne alternativa färsing lill förändrad organisation aj landl/örstiarri, jemte en rekapitulerad jemförelse emellan begge dessa förslag, samt den närvarande landtförsvars-organisalionen.
I fråga, om krigs-reserven, har Herr Stjernsvärd föreslagit, att i stället för beväringsmanskapets nuvarande, enligt hans åsigt, otillräckliga öfning genom exercis vid möten, skjutöfningar skulle införas, hvilka borde socknevis verkställas under uppsigt af en i närheten boende officer, underofficer eller korporal af indeldta infanteriet, biträdd af två soldater, och fortgå hvarje Söndags eftermiddag, när årstid och väderlek sådant tillåter. Delta förslag har redan, till följd af andre motionärers framställningar, blifvit af allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet uti dess Betänkande N:o 57 underställdt Rikets Ständers pröfning, och som Utskotten icke kunna annat än biträda de åsigter, som i nyssberörde ;af två Riks-Stånd bifallna Betänkande blifvit framställde, få Utskotten dertill hänvisa, med förklarande, att, enligt Utskottets tanka, det ifrågavarande förslaget hvarken kan i militäriskt hänseende komma att medföra fördelar, som ens motsvara, än mindre öfverträffa dem, som äro en följd af beväringsmanskapets närvarande, om än ofullständiga öfning, eller för manskapet eller det allmänna leda till besparing af tid eller kostnad. Vidkommande de af Herr Stjernsvärd föreslagne förändringarne i befordringslaga rne vid arméen och de i afseende derå ifrågasatte serskilda föreskrifter, få Utskotten endast anmärka, att lösen för fullmagter å tjenste? i allmänhet, liksom bevillning å löner äro påräknade bland Statsverkets inkomster och att i allt fall det anspråk, som Statens embetsoch tjenstemän ega på lika behandling, synes kräfva, att omförmälde afgälder icke borttagas ensamt för militäre embetsoch tjenstemän, hvilket, om äfven principen derför vore riktig, dock icke i brist af tillgängliga medel för närvarande låter sig verkställa. Emot Herr Stjernsvärds förslag i afseende på armeens aflöning kunna Utskotten icke underlåta att anmärka, hurusom officerarnes löner vid de indelda regenrenterne, enligt förslaget, blifva mindre, än de för närvarande utgöra.
Riksdagars praxis och i sjelfva de ifrågavarande cassornas egna beskaffenhet; alt det i 61 :slla punclen framställda klandret för senfärdighet icke bordt utsträckas till flere , än en Statsexpedition, på hvars förutgående föredragning de allmänna grunderne för bifallet lill de ö fr iges uppgifter och förslag berodde (^se Kongl Maj:ts Nådiga Prop. om Stats-verkets tillstånd och behof den 27 Januari 1840, 1 i:te Bil.); samt ändtligen att jag, instämmande med Prosten Hallström i dess slutanmärkning, ansett i synnerhet puncterne N:ris 4, 6, 36, 44» 4^ ni. fl. i Betänkandet, vara af den otvetydiga beskaffenhet, att de, i ett allmänt omdöme öfver Regeringsåtgärder, icke bordt ingå. Efter denna summariska, fast ofullständiga , redogörelse för mina i Constitutions-Utskotlels Prolocolkr vidare utvecklade åsigter, angående en del af de i Utskottets Betänkande upptagne anmärkningspuncter, bör jag slutligen tillkännagifva, att, ehuru äfven jag i flera af berörde pnnctev funnit några skäl till anmärkningar, jag likväl icke å andra sidan förbisett den, så vidt jag kunnat inse, öfvervägande förtjenslen af rådslag, syftande Bil Rikets sannskyldiga båtnad, hvarom Stats-Råds-prolocöllerne under den 1111 granskade tiderymden vittna, och alt jag fördenskull, vid bestämmandet åf elt totad-omdöme, troligen i annan mening, än Utskottets majoritet, instämt i den hemställan till Rikets Höglo!!. Ständer, hvarmed det såkallade Decharge-belänkandet slutar. Af Professor Geijer: ”Jag inskränker mig lill en ytterligare motivering af en enda bland de reservationer, hvilka jag förut till Utskottets protocoll anmält.
Det skulle glädja oss, om rätt många af Sveriges fäder och mödrar ville verksamt stödja Kamratens sträfvanden, om de genom dessa rader kunde känna sig föranlåtna att på prof för nästa år införa » Kamraten » som de ungas vän i sina hem. Priset på posten för helt år är endast 3 kronor, och så kan j u visitkortet, prenumerätionssedeln, instufvas bland andra håfvor i julklappskorgen. Kronprinsessans resa. Alldenstund det efter prof. Passows undersökningar yttermera bekräftats att hertigens af Skåne öronlidande för närvarande ej ger anledning till något nytt operativt ingrepp och öfver hufvud ej inger några farhågor, har kronprinsessan, hvilkens hälsotillstånd på senaste tiden allt mera försämrats, på sin läkares tillrådan redan i denna vecka anträdt sin på grund af prinsens sjukdom allt för länge uppskjutna resa till södern. Afresan ägde rum i onsdags. Kronprinsessan åtföljes af friherrinnan Ahlströmer, född Ehrenborg, och kammarherre F. Peyron. * Prinsessan Thyra af Danmark, prinsessan Ingeborgs yngre syster, som här gästat sina närmaste anhöriga sedan medio af november månad, afreser från Stockholm i dag fredag med ordinarie södra snälltåget. Ännu en kvinnlig fil. ä:r. För vinnande af fil. doktors-grad vid Upsala universitet försvarade fil. lic. Lydia Wahlström den 15 d:s en af henne utgifven afbandling: Sveriges förhållande till Danmark 1788 — 89. Den unga drottningen af Holland har, enligt uppgift i flere utländska tidningar, förlofvat sig med prins Wilhelm af Wied, drottning Sofias systerson. Bröllopet skall firas i Haag i april nästa år. Tidning för musik och teater är namnet på en ny publikation, hvaraf profnummer medföljer veckans Idun till alla dess prenumeranter. Efter hvad vi försport komma flere framstående pennor att medarbeta i densamma. Detta kamratförbund, som för öfrigt ej sammanhålles af några stadgar eller afgifter, höll den Juvelerare Jakobstors 1 1898 Ada Christen. Ringar, Broscher, Armbaud, Kedjearmband, » Dagsländor », af Mari Mihi.
Utskottet har delat in dessa dispositioner i vissa hufvudafdelningar, som jag finner ändamålsenliga och riktiga. Först sådane dispositioner, som. uppkommit i följd af bristerne på utgiftstittlarne. Men jag får fästa uppmärksamheten derpå, att jag trodde, det Utskottet skulle komma lill andra resultater, än att endast omtala bristerne såsom ersatte af öfverskotten. Jag hade trott, att Rikets Ständers Skrifvelse år 1823 an - \ Den i5 J u n i i f. m. »49 gående Öfverskolten, och StatsUtskottets gillade betänkande vid samma års Riksdag, N:o 5^8, skulle föranledt till helt andra åtgärder. Jag finner en farlig tendence i afseende på hvad Utskottet yttrat i sitt Betänkande om IndragningsStaten, der Utskottet tyckes anse, att besparingar på nämnde Stat kunna äga runi, såsom om den vore en serskild hufvudtittel, och här åter, att öfverskotlsmedlen kunna fylla bristerne i samma Stat. —• Derigenom uppstår det besynnerliga förhållande, att Konungen mellan Riksdagarne bestämmer, hvilka personer inkomma på den, då den likväl ej är någon hufvudtittel. Hela denna IndragningsStat synes ej vara till för annat, än att ej belasta de öfriga Tittlarne med obestämda anslag för en personal, som icke tjenstgör. Derföre är den inrättad; der kunna väl besparingar äga rum, men ej af den art, som på IlufvudTitlarne. Ty döden besparar, och Konungen kan ej ge nytt lif åt personen. Hela denna Stat utgör personella anslag. Utskottet omtalar likväl, att Öfverskotter äro använde till IndragningsStaten år 1824 genom pensioner åt Embetsoch Tjenstemän, som erhållit afsked med bibehållande af deras lön på denna Stat, utan anmärkning, utan framtida rättelse. Hvad angår andra classen, så hänför Utskottet dertill sådane, ”sorn dels varit en följd af Rikets Ständers be? slut, dels haft oskiljaktigt sammanhang med i5o Den i5 Junii f. m. uppbörden, och hvilka senare i annat fall skolat minska densamma.”
Det vore visserligen ganska bra, om man kunde här, likasom i andra länder, fördela upbörden på hela året, såsom t. ex. i Frankrike, der den erlägges en gång i månaden. Hos oss är dock sådant ogörligt och låter sig åtminstone icke verkställa genom en naken föreskrift, utan skulle dertill erfordras ganska stora förändringar i många afseenden. Man skulle visst också blifva mycket förvånad på landet, om man, i stället för en upbördsstämma, finge två eller flere. Jag anhåller om bifall till Utslcts förslag. Hr v. Koch: I afs:de härå får jag nämna, att man inom komitéen icke afsäg att göra någon förändring i hvad som nu. eger rum; man ville endast utesluta alla sådana föreskrifter, som stå i de allmänna författningarna, emedan man derigenom lättare kan vidtaga nödiga reformer, utan att behöfva vidröra bevilln:s-förordn:n. Gr. Mörner: Syftemålet med min anmärkning var just, att man icke skulle onödigtvis i denna författn. införa en föreskrift, som gör upbörd på samma gång af alla utskylder till en nödvändighet, hvilket den nu icke är. Jag önskade derföre återremiss af denna §, på det, i afseende å restantiernas indrifvande, måtte införas ett sådant stadgande, som nu finnes i 132:dra §:n. Hr v. Koch: Vill man framdeles göra flera upbördsstäm mov i stället för en, så torde vara bäst att göra det så, att Den 18 M aj e m. alla utskylder fordelas i vissa portioner. Man ville dock icke i frågan om bevillnm inblanda frågan om denria reform, hvilken också låter sig mycket väl verkställa, utan hinder af denna §, sådan Utsk:t föreslagit densamma. Jag anhåller om bifall. Gr. Lagerbjelke: Till hvad den siste talaren anfört, vill jag ytterligare lägga, att enligt Gr. Mörners förslag skulle det komma att bero på häradsskrifvarne, om de ville uptaga bevillnm på samma gång som öfriga utskylder; ty enligt § 87 är det upbördsmannen, som anmäler och kungör dagen för upbörden. Jag fortfar i min anhållan om bifall Gr. af Ugglas:
Den klagande allmogen skall tillåtas lägga fram sina bevis. Skulle arrendatorn brustit i sina åtaganden, skall han genast skiljas från arrendet och Kongl Maj: t ge befallning om verkets nedläggning på grund av olönsamhet. Allmogen slipper då ge de tjänster, som hitintills utgjort deras kännbara lidande. Rikets Ständer har tagit del av den vetenskapliga undersökning av Sala silververk och Bergslagets villkor, som Kongl Maj: t anställt för att utröna om en ny reglering behövs för verkets bestånd och statens fördel. Utlåtande och förslag har lämnats till Bergskollegium för att i framtiden förena ett lönande bergsbruk, delägarnas bestånd och ortens fördel. Kongl Maj: t täckes föranstalta om de åtgärder som behövs, till kronans fördel, dock utan att förnärma bergslagets rätt och vid nästa riksdag meddela Ständerna vad som blivit verkställt. § 25 Vadstena stad och S: t Pers landsförsamlingar har ansökt att Vadstenas s k klosterkyrka må överlåtas till dem. Vi anser att denna kyrka, som är en märkvärdig fornlämning, hädanefter så väl som hittills vårdas av staten. För att undvika att staten betungas för mycket, anser Vi det lämpligt att dessa församlingar övertar den och använder den, mot förbindelse att de på egen bekostnad sätter henne i fullständigt skick och underhåller henne. Församlingarna har äskat en summa för kyrkans koppartak hos statsverket. Det är Vår önskan att ordentligt kontrakt upprättas innan prövning i frågan blir aktuell. Vi har hos Kongl Maj: t anhållit att i händelse de i Vadstena befintliga gamla klosterbyggnaderna, som blivit iståndsatta till Arbetsoch Förbättringshus inte skulle användas eller i framtiden behövas, skulle några av byggnaderna upplåtas till hospitalsinrättningen för att ge den bättre utrymme. Kongl Maj: t bestämmer om villkoren. § 26 Den 27 oktober 1652 upplät Drottning Christina gods i Halland till kammaroch ekonomirådet Daniel Schlegel mot 3 % ränta på köpeskillingen, som var 100.000 riksdaler. Han hade också en fordran på svenska kronan.
Bäst är, att forskaren tager äldre kyrkolärares satser till utgångspunkt. Då bygger det efterföljande slägtet på den grundval, som det föregående har lagt, och när de alla följa samma dialektiskt skiljande och återförenade method, så att denna genomgår det hela och arkitektoniskt ordnar ämnets massor, då uppstår på dogmens grundplan en filosofisk byggnad, liknande dessa dômer, med hvilka muraregillets konsterfarne mästare förvåna ögat. Tiderna blifva allt sämre. Kyrkan kan förlåta synderna, men ej hindra deras tillvext. Hvarje slägte emottager af det föregående en börda onda anlag, vanor och föredömen, hvilken förstorad lägges på det efterkommandes skuldror. Hvarje son har större skäl än sin fader att sucka: »Lyckliga de som dogo, innan de skådat dagsljuset; som smakade döden, innan de förnummit lifvet!»6. Det ondas magter storma på alla håll mot kyrkans fäste. Från sitt vårdtorn blickar Zions väktare ut öfver verlden och ser historiens böljor, piskade af demonerna, häfva sig mot det hälleberg, på hvilket Kristus byggt sin församling. Med möda tillbakaslå Europas korsprydda krigarskaror saracenernas af järtecken och farsoter bebådade anlopp. Kyrkans sinnebild var arken, drifvande på ett vredgadt haf under slagregn och blixtar. Häfden är en andlig comedia, spelande på en bana, hvars breda förgrund, likasom i mystèrerna, utgör ett theatrum diabolorum, medan i den knappa bakgrunden Guds församling, en belägrad borg, tecknar öfver hvimlet sina tinnar mot den ännu molndigra himmel, från hvilken dess försvarare bida sin undsättning: Jesus och hans englar. Men förrän denna undsättning anländer, skall det onda hafva nått sin höjd. Det härjar redan inom kyrkans helgade krets. Med större möda bekämpar Guds ståthållare de inre fienderna än de yttre.
Utskottet hafwa ansett billigast, at Gifwaren eller Sterbhuset erlade Bewillningen, pä den grund, at afgisten be - 442 Den 9 Mars, betalas det aret gästvän göres eller Sterbhuset sins emellan skiftar boet. Utskottets Förslag i denna xUE bifölls. Zusterafles följande: Utdrag af ?i-otocoI1et, haller i Högloft» Ridderskapets och Adelns klenum den 9 Mars iZio. S. D. Beflöt Högloft. Nidderffapet och Adeln, at i anledning af den tide-punA som snart infaller tvid den iz nästkommande Mars, och som ärerkallar minnet af öfwerständna faror och upfylda förhoppningar, inbjuda sine ke^eckive MedSrander, at gemensamt med Högloft. Ridderskapet och Adeln samma dag, eller den rz nästkommande, mangrant upwakta Hans Maj:l Konungen, och gemensamt med deras tacksägelser för den försakelse af eget lugn, hwarmed Hans Maj:t, da tvid antagandet af Styrelsen under namn af Riksföreståndare, underkastade sig ac dela farorne, hos Hans Maj:t aflägga sina underdåniga lyckönskningar til iika lyckliga bemödanden: och skulle LxpeMtions-Utskottet anmodas, at i samtelige Riks - Standens uamn för detta tilfälle upsätta en underdånig tack-. fägelse-achesse. Ot suprg. i Andra §. uplästes. Wid början deraf, hwarest Hemman nämnas, tzrindrave > - Herr l-iljeböök, LenZt, ari Halland funnes - Den 9 Mars. 44 r nes Hemman/ som i wärde icke upginge til Vet af 2Ooo R:d./ hwilket Bewillnings-Utstottet i ^arilken N:o 2 förflagswis uptagit såsom det lägsta; i anledning hwaraf han önskade/ at detta wärde något kunde mocliksras. Grefwe vs Ig QsrZie.
Såvida det nu ieke låter sig be - 1 >‘e ii 20 Juni e. m'. stridas att de förleden, som nu äro för handen, äro fullkomligt lika med dem, sorn egde nini, (lii ifrågav:de Betänk, afgafs, så hemställer jag, om man ieke snarare bort, ifall man tagit kännedom om detta Betänk., finna sig ölvertygad om skadan och det högst olämplig» 8ti att nn tillstyrka en ränteförhöjning, hvilken medför den oundvikliga följd att näppeligen någon räutenedsättning vidare kan komma att egil runi. Jag mins mycket väl den tid, då ifrågavide Betänk, afgafs; jag milis också' följden af detsamma, och den var att penitingeräntan, ehuru långsamt* likväl föll, ty banken behandlades just då såsom BankoUtskit nu sagt att den bör behandlas. Den skäll hafva till syftemål icke allenast sin egen vinst, titan äfven det allmänna' bästa, men höjer man denna ränta, sorn utgår nomiirelt till 5 proc., ehuru den i sjelfva verket är minst 5'/2, och för dem* sulu begagna ombud, fullt 6, så är klart, att ingen peimingearistalt ffifwes här i landet, som ldinnar lån till lägre räntebelopp än 6, och det skall också medföra svårighet att någonsin nedsätta denna räntefot.
Föredrogos å nyo och gillades följande Statsoch Banco-Utskottens, den 3 sistl. December, afgifne och, den 25 derpåföljde Januarii e, m., på bordet lagda Utlåtanden : N:o 34, i anledning af väckt motion om understöd af allmänna medel till fullbordande af Ystads hamnbyggnad ; Nio 35, angående understöd af allmänna medel till hamn-anläggning vid staden Cimbritshamn; N:o 36, om understöd af allmänna medel till istandsättande af Landscrona hamn; Nio 37, angående understöd af allmän» na medel till så val hamnbyggnad vid staden Halmstad, som upprensning af Nissa å: N;o 38, angående understöd af allmän, na medel till befordran af en hamn byggnad 6 Prot Utdrng den i -Februarii 1830- vid lastage-platsen Hästholmen i Tollstads socken, Lysings Härad af Östergöthlands Län; N D, Vid förnyad föredragning af Stats, samt Allmänna Besvärsoch Oeconomi-Ut* skottens, flen a? sistlidne December, under N:q 111, afgifne och, den 30 i samma månad e. m, på bordet lagda Betänkande, i an* ledning af Kongl. Maj ts Nådiga Proposition om anslag af medel till Navigations.scholors inrättande, blef berörde Betänkande, på grund af dervid gjorda anmärkningar, till Ulskot* ten återremitteradt, S. D. Då nu å nyo föredrogs BeviHnings Utskottets, den 5 sisth Januarii, under N:o 59, aflåtne och, den 20 i samma månad e. m. på bordet lagde, Memorial, med för* slag till Voterings-proposition, angående Bevillnings frihet för Vaktare vid FJygsandsfälten i Halland; blef den af Bevillningsutskottet i nämnde Memorial föreslagna Voteringsproposition af Bidderskapet och A* deln godkänd. Prot.-Vtdräg den i Februarii 1830. 7 S. D. Föredrogs å nyo Bevillnings-Ut* skottets, den 21 sisel.
Ridderskapet och Adeln, af Herr Grefve Mörner, Carl Göran, som yttrat, att undantagslagar i allmänhet voro skadlige, och att Utskottets förslag vore olämpligt, emedan det åt fordringar, som endast grundade sig på ett af fordringsegaren sjelf fördt auclions-protocoll, gåfve bättre rätt, än som lillkomme böcker, förde af handlande, eller skalde-bref, egenhändigt utgifne af gäldenären, ehuru protocoll öfver auclioner, som förrättades å landet, i allmänhet ej voro tillförlitlige, helst lill auctions-förrätlare begagnades hvilka personer som helst ; af Herr Rosenblad, Bernhard, som instämt med Grefve Mörner och yrkat afslag på Betänkandet; af Herr Grefve Frölich, David, hvilken ansett förändring i det nu brukliga sättet för villkorliga utmätnings-resolutioners utfärdande ej böra ske, helst sådant kunde föranleda dertill, alt kraf dagligen anställdes af föregifna auctions-förrältare, på grund af diktade protocoll; F) hos Hedervärda Bonde-Ståndet: af David åndersson från Halland, Nils Persson från Örebro Län, Lars Pettersson från Blekinge, Johannes Christoffersson från Kronobergs Län, Lars Ifarsson från Elfsborgs Län, Per Östman från Vester-Norrland, Per Jönsson från Skåne, med fle - Lag-Ulskotlets Utlåtande , N\o 158.