Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S«g från den på erfarenheten grundade, i Utskottets Utlåtande N:o 16, pag. 64, bestämdt yttrade öfvertygelse: alt för det ändamål, som med samma Creditiv var afsedt, eller för liqviden af Statsfylinadssumman och bestridandet af Riksgäids-Contorets egna behof, högre Creditivbelopp än En million R:dr icke för Contoret erfordrades; att Utskottet, långt ifrån ali anse låneunderstöd, genom Cassa-Creditiv, i allmänhet vara för Bankens rörelse främmande eller af vådlig beskaffenhet, tvärtom, med afseende å den till Banken från Riksdag till Riksdag ingående räntevinst, trott sig kunna tillstyrka dylike Creditiv, ej mindre åt Hypotheks-Inrättningar, än åt Privat-Banker i allmänhet och Associationer, som på större handelsplatser möjligen sig bilda, för att, medelst upplag och belåning af Svensk spanmål, befordra exporten deraf, och det för förstnämnde Inrättningar till ett belopp af ej mindre än 3oo,ooo R:dr, och för öfrige till en summa af i5o,ooo R:dr Banco hvardera, under hemställan tillika, alt 200,000 R:dr Banco årligen måtte från allmänna Discontrörelsen öfverflyttas till Cassa-Creditiv åt Hypolheks-Inrätlningar; dock alltid med de hufvudsakliga vilkor, att fullgod säkerhet till Banken aflemnades för Creditivens belopp; att Banken för de derå dragne summor erhölle lämplig ränta och att Banco-Styrelsen, när den så nödigt pröfvar, skulle kunna Crediliven uppsäga, samt att Rikets Ständer, med godkännande i öfrigt af Utskottets åsigt, gjort den inskränkning i de då föreslagne Cassa-Creditiven, att af Pri vat-Banker, ej andra än de, hvilka med spanmålsbelåning i större senia sig befatta, skola Creditiv erhålla och det till ett belopp af högst i5o,ooo R:dr.
Detta allt lillsammanstaget synes mig tydligen ådagalägga, att fråga icke lagligen kan uppstå om egandeeller dispositionsrätten, utan styrkes jag fullt i den tron, att densamma är Kyrkornes inabalienable; äfvensom häraf intages, att icke åboernei f o Bi!.t.St.,Lag.s. Allm.Bisv.o.Oec.»Utsk,Bet, N.56. utan Pastores och Kyrkorne egt Stddsemäl. Kongl. Kyrko Ordningen, Cap. 25 §§■ 5,6, Kongl. Resolutionen 1719 och Preste-Ståndet» Frivi» legiér §. 9 stadga, alt ”dylik egendom ej mer än förr bör förbytas eller säljas.’1 Rörande rätt åsigt af de olika Kongl. Resolutioneme rörande de tvänne hemmansdelarne i Lyngåkra, anser jag nödigt att, utom hvad af ofvananförde hithörande inhemtas, lemna några upplysningar, helat jag, utom andra Acter, haft tillfälle att genomgå de till Kongl. Majit 1824 oeh >825 ingifne och genom Nådigt Utslag afdöinda, dessa hemmansdelar angående, underdåniga Besvär, med alla tillhörande Bilagor, äfvensom Kongl. Resolutionerne af den I9 Augusti 1823 och den 29 Mars 18254 Till Utslaget af Konungens Befallningshafvande i Halland, rörande ena hälften af Lyngåkra hemman, åberopades Lunds Landabok, såsom första grunden. Detta Document är dock erkändt vara icke fullt authentikt, hvadan på dess uppgift ickeellerfulltbevisningsskäl om hemmanets natur och dispositionsrätt kan stödjas. Af anförde skäl pröfvade Kongl. Kammar-Collegium Lyngåkra hemman vara Krono och böra af Kronan bortstädjas.
Bonde-Ståndet ingifvet memorial liar Riksdagsfullmäktigen Muns Pehrsson från Skåne anmärkt, alt ehuru den part som 1 rättegång vinner, enligt 21 Kapitlet Rättegångs-Balken, e, vore berättigad till ersättning för annat, än han ”trängd varit” att å saken kosta, så visade lik - 11 Lag-Uishottets Betänkande, N.-o 75, väl erfarenheten, att sökande i allmänhet tillädes vida högre ersättning i lagsökningsmål, än som, med afseende å deras verkliga utgifter, borde ega rum; och har motionären, till förekommande af ett dylikt för gäldenärer betungande förhållande, yrkat, att stadgas måtte, ”det iagsökningskostnadsersättning ej må fastställas till högre belopp, än som motsvarar kartor och lösen i hvarje mål.” Lag-Utskottet, till hvars behandling delta memorial blifvit öfverlemnadt, har tagit detsamma i öfvervägande; och då sökande i lagsökningsmål kunna hafva andra utgifter, än för lösen och charta sigillata, nemligen för kommunikation, för fullmäktigskap, för skriftvexling m. m. dylikt, lärer ett stadgande af det innehåll, som det föreslagna, ej eller böra komma i fråga. Den, som nödsakas genom lagsökning utkräfva sin rätt, måste äfven vara berättigad till ersättning för de kostnader, han derför behöfver vidkännas; och vidare medgifver icke eller lagen, enligt hvad motionären sjelf rätteligen'anmärkt. Om lagsökande någon gång blifvit gynnade derutöfver, har sådant varit en afvikelse från lag, deri rättelse kunnat sökas, men som ej föranleder till förändring af sjelfva lagens på rättvisa grundade stadgande. På dessa skal får Utskottet vördsamt tillstyrka , att ifrågavarande motion mätte lemnas utan afseende. Stockholm den 24 Februari i845. M Ank. till Exp. Utsk. d. 24 Febr., kl, 3 e. m. Betänkande, i anledning af väckta motioner om bestämmande af viss tid, hvarinom saker böra vara af gjorde hos Hof-Rätterne och Högsta Domstolen, och utslag i lagsökningsmål meddelade af Konungens Bejällningshafrände.
175 val värdad, och man har grundad anledn. att hoppas, att så framt industrien' hägnar skogshushållningen genom höga priser å dess produkter, skall ungskogens tillvext skyddas för att i framtiden erhålla högt värde. Man har här yttrat, att det vore önskvärd t, att trakthuggning infördes i alla skogar. Jag har icke förstått hvad man härmed menat. Låtom oss antaga, att en hemmansegare låter under sin lifstid indela hemmanets skog i trakter och att afverkningen efter denna plan verkställes. Nu dör samme egare och hemmanet delas mellan flera arfvingar. Då är ju hela trakthuggningssystemet genast rubbadt. Detta system kan icke heller i någon vidsträcktare mån antagas af det skäl, att det skulle motsätta sig den odling, som synes vara i tilltagande inom landet. Det måste väl fortfarande vara nödvändigt att å skogsmark uptaga åker och äng i sådana trakter, der dessa odlingar äro behöfliga, och således göres ju nästan hvarje år intrång på skogen. Med hvarje sådant intrång förändras naturligtvis hela skogens traktindelning. Jag anser denna fråga vara af en så ömtålig beskaffenhet, att man bör göra för sig klart, hvarthän man sträfvar med en sådan lagstiftning,! som den ifråga v :de, innan densamma antages till efterlefnad. I motsatt fall fruktar jag, att lagen skall väcka ett rättvist missnöje hos de flesta skogsegare i landet. Man har under en lång tiderymd talat om skogarnes förstörelse och nedhuggning, men ändock räcka de ännu ganska väl till, och i ett land, der omkring 30 millaT:ld skog finnes, torde faran af skogsbrist ännu vara långt aflägsen. Jag får dessutom erkänna, att den erfarenhet jag inhämtat i afseende å hushållningen med kronans skogar, icke är af den beskaffenhet, att jag skulle önska, det jemväl boställskogen komme under Statens vård. Uti Kalmar län äro kronoskogarna, så vidt jag kunnat erfara, ej bättre vårdade än de enskilta; och i flera andra län, hvilka jag genomrest, hafva kronoparkerne icke varit särdeles vackra. Jag har således ej någon anledn. att tro, det boställenas skogsskötsel skulle vinna genom att ställa deras skogar under allmän förvaltning.
KyrkoLagen emot KyrkoMusiks begagnande under Fastlagsticier.; angående afskaffaride af föreskriften i 4 Capitlet i § JordaBalken om handsträckning v:d Fastighetsköp i Städerne,; rörande lörändring af tiden för SommarTingens förrättande; om Domares skiljande från befattning med värd. ring å fastighet, som pantvis lagfares, angående befrielse från skyldigheten för Parter att genom Ombud hos Kongl Maj:ts ÖfverRaiter och Collcgier ingifva och till communication uttaga Skrifter och Besvär; rörån, de gjord hemställan att terminen för Civile Embetsmäns afskeds erhållande med rätt att bibehålla sina Löner oafkortade måtte nedsättas från 70 till 65 år; beträffande afvittrings bevis; angående tjenlige Författningars vidtagande emot allmänna förbrytare; om antagande af LagComm téens förslag till Rättegångs-* Bilk och om offentlighet vid Domstolar och PoliceKamrar; angående en förbättrad Rättegångsordning; rörande dels ändring dels förklaring af 1? Capitlet 2 i RättegångsBalken; jytn j 4 Junti f, nu i anledning af vackt fråga om tipphäfvande af förbudet emot öfverflöd vid Begrafningar; orri bestämdare ansvar för slagsmål med Holdt tillhygge* angående rättighet för UnderDomare alt hos Riksens Ständers Justitieombudsman görä anmälan om Lagförklaringar; rörande Husesyner å ÖfverOfficersBoställen; om rättighet för Syskonebarn och med hvarannan på sidan i Svågerlag varande personer , att ifigå ägtenskap utan Konungens tillstånd; om förbud för Ledamöter i HofRätt att sig emelian byta loU tade mål; angående förrymd Makas rättighet ätt ingå nytt gifte; samt om förklaring öfver t) §• i Kongl. Förordningen den 5 junii 1739 rörande Presteval; Allmänna Besvärioch Ekonomi-Utskottets:
Att bara flytta in i ett par rum i hans föräldrahem, icke få rå om honom vid måltiderna, icke befatta sig med hushållet, annat än som svärmors passopp, utan gå till dukadt bord i svärföräldrames matsal; icke ens få rå sig själf i sina små rum, utan bara vara en af » husets kvinnor », skyldig att deltaga i sysslorna om förmiddagarne och pratkretsen om kvällarne. Att dagligen skola gå med svärmor på promenaden, när han ej har tid att gå med, och i allt stort och smått vara underkastad svärmors makt och myndighet! Lägg härtill, att hennes hemgift i vanliga fall icke ens betalas till hennes man, utan till hennes svärfar, och att det icke är alltid som hon ens har egna toalettpengar. Så länge utstyrseln räcker, behöfver hon dem ej; sedan får hon i samråd med svärmodern skaffa sig det hon kan anses behöfva. En liten interiör från ett hus, där jag var gäst, skall bättre än alla allmänna beskrifningar bibringa en föreställning om, huru detta ter sig i praktiken. Hela familjens öden, lif och lefnadsomständigheter äro för öfrigt karakteristiska. Det var en förnäm adelsfamilj, fordom storpossessionater och egare af sju millioner, numera fattiga. Det var samma historia som för så många andra adelsfamiljer i Toscana; en samverkan af olyckliga omständigheter: dåliga tider, kostbar, gammalmodig " förvaltning, som gick sönder i sina fogar, därtill fåfänga, lättsinne och spelpassion hos mannen. Alla egendomarne hade måst säljas undan för undan. De bodde nu på en gammal villa i en ödslig trakt bland leråsarne söder om Siena. Villan är ett af dessa stora, slätrappade toskanska komplex af hvarjehanda byggnader, beläget på krönet af en kulle. Tillsammans med magasinet, vagnboden, kyrkan, prästbostället med sina små terrasser, en upp och en i minne, och stora pittoreska fikonträd, ser villan från slätten ut som ett helt palats, på två sidor omgifvet af en koloni orappade stenhus, bostäder för folk och fä. Kring villan syns ej ett träd, utom prästens fikon.
Och M i låga, skumma stugor sntto Och sågo röken bolma upp frAn härden, FramsväfvacIe däri alltjämt gestalter, Spjut väpnade, ompansrade med t ~ndska, Som hotade med död och sh. oss arma. Och dessa voro förebud för andra, Som skymtade i viira skimma driimrnar. De sågos varligt smyga genoni skogen, Våx gård de Iiunno under nattens mörker. Bast som vi sof170, svangda eldriid hane Till takets lcrön. Och in i rökfylld stuga, Där mänskor kväides, trangde segerskrien Från druckne mördare, frAn la-tnge~is Iiirdmän. Hvad, var hon fager, där hon red l h n d triiden? Ack tig då, tig d&amp;, tala ej om detta! L&amp;t det ej hviskas fram, 16t det ej höras Af vinden ens, ej ens af vägens stenar. Vi blifva g ~ l n a, hlifva rofd .. ur~galna 1: fall du &amp; ter narrar oss att hoppas, Se somliga, som endast väntat kriget Ha slagit upp sin fyllda skattekista Och manat vagens vandrare att ta.ga. - Och andra, som ägt gillesmat och mjöd I gästabud förtart sitt arfvegods Och vanta döden, valtraiide i syiider. - De fege skötltt sjirlfva sina ginlar. Nedslakta 81.1 sin boskap. briilinti liijet. - En oviln skall ej h a k a gagn (d81xf. Neri andra sitta .hoin last:: dijrrar. Försmaktanile, soni fhngar, som fiji~yikta. Vi hafva ock hört hndskkap. Ej om jiingj ' fiw, Som fredligt taga fram i mijrkn skogeii, Och locka markens frorniuti djiii * att gliidjas. Nej, onda bndska.p komma ifrRii griisen. De koinmo 1it.i skaror shom vargar.
Tygstatsgesäll, i stället för 98 ll:dr, 154: 42. 8. > » Gevärshandtverkare, i stället för 108 11: dr, 182: 24. — och lönetillökningen i jemna Riksdalertal: för 18 Tygstatsmästare, ä 80 R:dr, 1,440: » 24 Tvgstatsgesäller, å 57 R:dr, 1,368: » 29 Gevärshandtverkare, å 75 R:dr, . 2,175: eller tillhopa R:dr 4,983: — hvilken summa, tillagd den till förbättrande af befälets med fleras löner begärda . 48,527: gör ett belopp af ... B:ko R:dr 53,510: ”Utan att ingå i bedömande af det gagn, som i militäriskt hänseende skulle kunna härflyta af det framställda förslaget om majorsgradens vid artilleriet försvinnande och majorsplatsernas förvandling till öfverste-löjtnantsbeställningar, helst till stöd derför af Artilleri-kommittéen egentligen endast blifvit framhållet obehaget för de äldre majorerna vid svenska artilleriet att under blandad tjenstgöring med norskt artilleri, vid hvilket majorer icke finnas, städse komma att stå under befäl, äfven af den yngsta norska artilleri-öfverste-löjtnanten, vill det dock synas mig, sorn förslaget derom, utom det att motstycke dertill saknas bland svenska arméens öfriga nu befintliga organisationer, hvilka i sednare tider blifvit bragta till allt närmare öfverensstämmelse sinsemellan, skulle möta ett bestämdt hinder uti den dermed förenade frågan om ökade löner för de nya öfvers telöjtnanterna, serdeles då tillökningen tilltagits så högt som här är fallet. Deremot då artilleri-regementenas officers-korpser utgöra en större personal än andra Transport R:dr 65,938: 40. 28 Kongl. Maj:ts Nåd.
Flit! en stor flit i mitt yrke ... ty också jag har ett yrke! älskade, goda flicka, nu känner jag, likt en himmel, vad det är att vara flitig ... jag skall och vill förtjäna! detta ord, som förr lät så lumpet i mina öron? Förtjäna vill jag! arbeta och därmed hjälpa inte bara mig, men ... alla i Lidköping, dem jag kan ha att bistå. Yrke och flit ... du, Sara, har lärt mig de rätta orden! Han tog hennes hand. Geografin är en stackare, som ständigt låter överrumpla sig av historien. Var var det nu, som den senare tog sitt nya övertag igen? Jo, på vägen åt Enebacken. Så tag då vid där och håll sedan uti dig, geografi! Enebacken ... och så får man Holmestads, Göteneds, Skälvums kyrkor, och till och med Vettlösa på litet avstånd åt vänster: förlåt, Vättlösa heter det. Sedermera kommer man så, att man ser Husby och till och med Kleva kyrkor uppåt kullen till. Vidare råkar ögat inom kort Broby kyrka, Källby kyrka, Skeby kyrka ... det var obegripligt så mycket kyrkor! Men nu är det slut. Ett stort öppet vatten möter till höger och slår den åkandes blick med en tjusande förfäran: han fruktar att få hela Vänern över sig, åtminstone inpå hjulnaven, och tvivlar inte på att den sanka, gula sandstrand, han åker på, legat under böljan en gång. Vänern är en fe, som dragit sig litet undan: vem vet, om hon inte hastigt och oförtänkt kommer på en och tar igen sina gamla rättigheter? I synnerhet vid nordanstorm är detta fruktansvärt. I dag teg vinden och böljan log. Sara satt i varje ögonblick anande att få se sitt Lidköping. Hon kände de ljuvaste inre minnen. För en sak måste dock historien tillåtas att redogöra: det är för den besynnerliga lyckan de hela vägen rönt, att få parvagn. Ty eljest plägar kärror hota de flesta resande, som inte kommer på egna hjul eller står på egen botten i vagnarna. Kärror är stundom stygga att åka på.
Jo, l:o skulle Konungen fä en ersättning derför, atl han nu äger rätt att utnämna adelsmän och biskopar, som blifva sjelfskrifne riksdagsmän, 2:0 brukas det i andra länder, att Konungen utnämner pairer. Jag för min del äsyflar ej att förminska Konungens makt; men om lian skall utnämna några representanter, så bör han efter min tanka göra det såväl i den ena kammaren, som i den andra. Likväl tror jag, att de riksdagsmän, som Konungen endast för detta ändamål nämner, aldrig få det anseende att vara folkets ombud, som de ledamöter, hvilka väljas af folket, eller som Konungen äfven i andra hänseenden utnämner, såsom adelsmän och biskopar. Hvarför t. ex. har den Fransyska pairskammaren, sammansatt af de största förmågor, som detta folkrika land äger, intet betydligt inflytande? De skickligaste domare och statsmän, de utmärklaste här - Den 11 Mars f. m. förare, vetenskapsidkare, skalder, vältalare inrymmas der, men ändock gälla de icke nog emot den lägre kammaren. Hvarför? Jo, emedan tanken är, alt de icke representera folket, ehuru goda deras åsigter än må vara. Derföre säger jag, att för rikets och för konungamaktens bästa måste jag afstyrka en sådan utväg att tillsätta riksdagsmän i den öfre kammaren. Dernäst skulle, enligt Gr. Anckarsvärds förslag, den andra hälften af öfre kammaren utväljas bland den nedre och af riksdagsmännen sjelfve. Flere talare hafva förut anmärkt olämpligheten af ett sådant valsätt; jag förnyar samma anmärkning. Den äldre kammaren eller denna del deraf skulle icke blifva annat, än hvad flere af mine värde motståndare i går säde om Utsk:s äldre kammare, ett echo af den yngre. Här inträffade det så mycket säkrare, som denna äldre kammare skulle utväljas af den yngre, d. v. s. gubbarne skulle utses af ynglingarne. Derigenom skulle gubbarne få fasthet att motstå ynglingarnes alltför hastiga framrusande.
Men som alla Spannemåls, förråder från förra året voro uttömda, den nya säden således tidigt måste tillgripas, mycken jord ej blifvit sistlidne vår besådd, och en stor del af den utsådda sädén stått under vatten och förderfvats; så skall ovilkorligen för denna provinc* uppkomma behof af span - Eesv. och Ekon, Utsk, Betänkandcn. 55 Hemåls undsättning, den Landshöfdingen vilje ofördröjligen uppgifva. Om Stora Kopparbergs Krin inhämtas, att Rågen varit mindre gifvande och skall ej heller hafva den godhet, som anledning varit att vänta ; Men att, med undantag af Elfdahl1» och Lima Socknar, som lidit betydlig skada af Nattfrosten, och några dels frostjändta, dels sent besädda ställen, uti det egentligen så kallade Dalarne ofvan Fahlun, har i allmänhet Vårsäden hunnit till mognad och, ehuru till qvantiteten ej svarande emot goda år, likväl gifvit en afkastning af kärnfull beskaffenhet; — Att Gräsväxten utfallit ymnig, hvilket ock är af största vigt för Allmogen, som Vintertiden måste söka sin arbetsförtjenst genom körslor, Men Landshöfdingen tillägger, att om de i orten gångbara höga Spannemåls priserna ej kunna fällas, utan efter vanligheten än vidare höjas, skola Bergshandteringen och andra näringar lida i deras gang och aftyna, samt otvifvelaktigt behofvet a£ allmänt understöd för en Allmoge af den stora Folkmängd, som bebor den öfra delen af detta Län och som af egna tillgångar innevarande år icke kan anses äga mer än högst halfva årets föda, blifva större än under de missväxter, sorn nyligare derstädes härjat, emedan utvägarne då upphöra, att genom arbete och körslor söka medel till betalande både af äldre och kommande oundvikliga skulder, för undsättningsäpannemål, som Landshöfdingen redan för nästa år reqvirerat. Sfi /Veu. och Ekon. Utsi'. Beläukanden, Årsväxtens förhållande i Gefleborgs
I sådan händelse anser jag det ganska lämpligt att Ridd.Utsk. på förhand för sig upgör en plan på hvilket sätt Ståndet skulle komma alt representeras. Jag antager t. ex. ali en 50, CO eller 70 medlemmar af R. o. Ad. komma att ingå såsom Svenska folkets representanter i det förslag, som Const.Utsk. förelägger R. St. Huru skola då dessa adelsmän ingå i representationen ? Skall det ske genom val eller på annat sätt? Skola valen ske ättevis, länsvis eller distriktvis? Skola valen förrättas af alla adelsmän eller endast af capita? Skola valmännen hafva några qvalifikationer? Dessa m. fl, omständigheter anser jag ganska lämpligt att Ridd.Utsk. på Den 4 Januari. 15 förhand eftertänker och när Const.Utsk:s förslag lill Stånden inkommer Ridd.Utsk. har för sig upgjort grunderna, på hvilka Adeln skall ingå i representationen. Det är nemi. troligt att Const.Utsk:s förslag kommer alt hänvisa, liksom den nu gällande Riksd.Ordn., till Ridd.Ordn. och det är denna förändrade Ridd.Ordn., som Ridd.Utsk. skall förelägga R. o. Ad. Den sednare delen af min motion åsyftar att, oberoende af den händelse att ifrån Const.Utsk. inkommer förslag till representationens ombildning, Ridd.Utsk. mätte utarbeta och föreslå de förändringar i Ridd.Ordn. dels i afseende pä R. o. Ad:s representationssätt, dels i afseende på de stadganden som röra sjelfva organiserandet af riksdagen i hvad på Adeln beror, som Utsk. anser nyttiga och Ståndets värdighet befordrande. Så t. ex. skall jag bedja alt få serskildt nämna, att jag tror det vore mycket nyttigt om ett annat sätt att välja R. o. Ad:s Elektorer infördes, så all det icke skedde genom Bänkmän, utan af hela Ståndet. Sistnämnde förändring är likväl icke egentliga hufvudsyftet med den sednare delen af min motion, utan detta hufvudsyfle är en förändring af R. o. Ad:s representationssätt. Det skulle måhända kunna sättas i fråga om R. o. Ad. bör förändra sin representation.
Maj:t är öfvertygad att Rikets Ständer med afseende på den nytta och besparing som företagets skyndsamma fullbordande medför, skola med upplyst frikostighet omfatta dess behof, och Actieägarnes billiga förhoppningar om understöd. Kongl. Maj:t har, på förekommen anledning, anbefallt en noggrann undersökning oell utredning af de hinder, sorn böra undanrödja» för att sätta farten på Götha Elf i det förhållande till Götha Canal, hvaraf framtida nyttan af det hela väsendtligen beror. Kongl. Maj:t har härvid med tillfredsställelse erfarit att inga oöfvervinneliga hinder finnas samt att betydlige tillgångar kunna påräknas till lättnad i de bidrag af det allmänna, sorn torde erfordras för att åt denna vigtiga del af inre sjöfarten gifva en högst nödig förbättring I nära förhållande dermed äro hamnbyggnaderne vid Motala och Jönköping, hvaraf den förra, i förening med Götha Canal-arbetet, redan är fullbordad , och. den senare, efter ett uppgjordt förslag , för en måttelig Utgift skulle kunna tillvägabringas. "Konungens Nild. Berättelse! 61 Arbetet vid Hjelmare Canaloch Slussverksnybyggnad har i allmänhet blifvit verkställde till den omfattning som i arbetesplanerne varit utstakad, ehuru i anseende till åtskillige oförutsedde omständigheter, kostnaden för ifrågavarande nybyggnad kommer att betydligt öfverstiga de påräknade erforderliga beloppet. För farten genom Strömsholms Canal har Kongl. Maj:t låtit utfärda nya Reglor samt anbefallt fortsättning och fullbordande af den vid Smedjebacken pabegynta muddring; och sedan Södertelje Canaloch Slussverks-arbete, till en ökad lättnad för varu-transporten till Hnfvudstaden, blifvit fullbordadt, har för afgifterne vid nämnde Canaloch Slussfart en Taxa blif-, ,vit fastställd. Sedan Rikets Ständer bestämt ett årligt anslag till Strömrensningar och lättade transporters öppnande, har Kongl. Majit i sådant afseende tillförordnat en särskild Commité, under hvars styrelse åtskillige anstalter blifvit vidtagne så väl för berörde ändamål, som till befrämjande af förökad produetion inom landet af varor, hvilka nu ifrån utrikes ort inkomma.