Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
När större eller När större eller 44o Den 19 Juhi. e. m. parationer å Riddarhuset vara nödige , bör arbetet i Tidningarna kungöras och på Auction vid utsatt tid utbjudas mot borgen för fullgörandet af den, som stadnar för minsta budet; varandes Direction skyldig, att undvika alla extra utgifter som icke äro till Riddarhusets nödtorf oumgängelige, och ej eller ingå i kostnader vid allmänna fröjdebetygelser i Hufvudstaden , efter Riddarhuset är, sedan dess uppförande,iansedt som en Locus publicus, och på sådan grund fritaget från utgifter af denna egenskap. Likväl äger Direction att härvid göra undantag, vi d de tillfällen, då till firande af märkvärdiga händelser, andra publika hus och byggnader här i Staden eclaireras, med fästadt noga afseende på Riddarhuset vara nödige, bör arbetet i Tidningarne kungöras och på Auction vid utsatt tid utbjudas , mot borgen för fullgörandet af den , som stadnar för minsta budet} varandes Direction skyldig att undvika alla extra utgifter , som icke äro till Riddarhusets nödtorft oumgängelige, och ej eller ingå i kostnader vid allmänna fröjdebetygelser i hufvudstaden, efter Riddarhuset är, sedan dess uppförande , ansedt som en Locus Publicus, och på sådan grund fritaget från utgifter af denna egenskap. Likväl äger Direction, att härvid göra undantag, vid de tillfällen, då till firande af märkvärdiga händelser, andra Publica hus och Byggnader i staden eclaireras, med fästadt noga afseende pä ali Den It) Julii c. ni, all möjlig besparing i möjlig besparing i kostkostnaderne. naden. Hvarken RiddarbusSalen eller något inom Riddarhuset varande rum upplåtes hädanefter till begagnande af något Sållfkap eller Comitté, utom för FrimurareBarnhuset, 6om genom dess Direction, erhållit Ridderskapets och Adelns tillåtelse, att årligen å Långfredagen i RiddarhusSalen låta uppföra Concert, emot vilkor att ersätta allt hvad som derigenom kan komma att förfaras. Likväl må det ankomma på Dir®- ctionens pröfning , att vid något serskildt tillfälle göra undantag från detta allmänna stadgande.
De under sednare åren förefallna Jordeboks-föränd ringar bestå deruti; att, genom skedda Skattläggningar i Länet, ijj Mantal Krono tillkommit samt alt 7 st. Odlingar, 1 Torp, 5 Ängar, enie Vätten-Mjöl-Qqarnar, 1 Vatten-Såg-Qvarn och 49 sti ^ Krono Parker uppodlade Lägenheter, blifvit skattlagde; Hvarjemte f Mantal frångått Kronan genom Skatteköp och blifvit under Skatte-tite! upptagna. Af öde upptagne, eller i ödesmål fallne Hemman finnas icke. Å enskildt» ägor upptagas val, tid efter annan, nya Odlings-Lägenheter och Nybyggen, men i den trakt af Länet, der mesta utrymme dertill gifves, förkomma de dock mera sällan, i följe af Jordägarnes uppmärksamma omtanka , att emot intrång och tillgrepp freda de för Bruken och Bergverken sä dyrbara skogarne. I följe af arf eller andra Laga fång inträffa hemäaans-klyfningar rätt ofta, dock icke i mindre delar än sådana, hvarå Åbo kan vara besuten. De fordna samhälligheterne i åker och äng försvinna mer °ch nier med hvarje år, och af de i Länet anställde 12 Landtmätare äro de flesta i beständig verksamhet och sysslosättning, äfven med de i Kongl. Majus Nådiga Stadga den 4 Maj 1827 omförmäldta Laga Skiften, hvilka Val ännu sällan kunna fullbordas utan tvister vid Ägodelnings Rätterna m. *0., men allt mera inses vara för Landthusliållningen välgörande och vigliga samt derföre årligen tilltaga i antal. På slättbygden, der dessa förmätningar äro mest nödvändiga, mötas de dock af ett ganska svårt hinder 1 ^en mycket betungande stängsel-kostnaden. Antalet af sjelfägande Jordbrukare samt af Arrendatorer eller Brukare - ar Ungefär lika stort, med någon öfvervigt å de förres sida. I Länet finnas i5| mantal Posthemman samt 27 Gästgifvaregårdar.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att, då den siste-talaren yrkat delning af propostn, 11. o. Ad. torde finna nödigt att efteråt upgöra redaktionen och nu först besluta i afseende på de särskildta förslagen i allmänhet, hvadan och då den 1111 väckta frågan örn en bevilln:s-afgifts erläggande, oaktadt den icke förekom utf Utsk:s förslag, som egentligen borde först utgöra föremål för propos., syntes vara den, som i första rummet borde pröfvas, Hr Gr. 0. Landtm, finge först hemställa, huruvida 11. 0. Ad. bifölle Hr Braunerhjelms förslag, att för minuthandel och utskänkning af bränvin bevilln. borde utgöras. Denna propos. besvarades med starka Ja, blandade med några Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig hafva funnit Ja öfvervägande. Hr Gr. o. Landtm, framstälde derefter att, beträffande åter frågan örn kannetals-afgiften, Utsk. föreslagit 8 sk. vid minuthandel och 16 vid utskänkning, hvaremot Hr Braunerhjelm yrkat att för minuthandel och utskänkning må erläggas lika afgift eller 8 sk. för kannan, samt framställde derefter propos. till bifall å Utsk:s i denna del afgifua förslag, men denna propos. besvardes med starka Nej, blandade med Ja; hvarpå propos. till antagande af Hr Braunerhjelms berörde yrkande framstäldes och efter densammas besvarande med starka Ja jemte några Nej, Hr Gr. 0. Landtm, förklarade att svaren utfallit med öfvervägande Ja. Härvid hegärde Frih. Baal) votering, hvarpå till justering uplästes och R. 0. Ad. godkände en sålydande votens-propos.:
Senare tidshåndeiser hafva lemnat ojefaktiga prof, det medborgares säkerhet till personlig frihet och egendom, ligger i Domarehiagtens händér; och beror på deras gödtycko j hvarå exempel visst icke saknas; Domstolarnes sätt, att i anseende tili tidsutdrägt vid Rättegångars undersökning och afgörande handla, bär väckt mycken uppmärk - Den 5 Martii, samhet, hvartill jag såsom exempel anförer tvånne Rättegångar såsom mägt märkvärdige, nemligen, JVår mdö-målet, hvilket vid medio af år i8ig vid Domstol gjordes anhängigt, och fasfan criminelt, samt af svårare beskaffenhet, ännu icke till slut blifvit afgjordt: samt Hållska Rättegången, hvilken ungefär 16 års tid varit under Domares handläggning, men ännu år oafgjordt, och hvilket oerhörda dröjsmål, försatt en bland Sveriges rikaste medborgare i den aldrastörsta förlägenhet, samt yttersta armod. Desse rycktbara Råttegångs-mål, för anleda, icke allenast hos Svenska allmänheten, utan ock hos Utländska Nationer, till ett mindre fördelaktigt omdöme om vår Lagskipning. Till befordrande af en med Grundlagen mera förenlig lagskipning, anser jag oundvikligt, att, några högst nödiga ändringar och tillägg i allmänna Lagen böra vidtagas, intill dess, LagCommittéen till fullo densamma hunnit utarbeta , och Riksens Ständer den antagit och fastställdtj för hvilket åndamåli jag följande ändringar föreslår! I Missgårnings_Balken att yde <jj. i 20 Capitlet bör förändras, och få följande lydelse!
Öfver de största skogar i Riket, så att hvad af dem efter den dagen odlades vore Kronans. Detta var den första rätt till Svenska skogar, som Svenska Folket öfverlät åt sin Konung, ty förut antingen tillkommo skogarne genom häfd vissa enskildta, eller voro de så alldeles ingen tillhörige, att hvar och en kunde upprödja Hemman, under full både ägande och nyttjande rätt. Andra tider andra seder. År 1544 förklarade Konung Gustaf I för ett ftort mifsbnik\ått Byalag tillegnat sig trakter af stora Skogar, och förordnade att ägor, som obebyggde lago fjerran från Byggdelagen skulle höra Sveriges Krona och ingen annan till. Vid 1602 års Riksdag blef allt hvad som vore odladt eller bygdt på allmänningarne af Ständerne vederkändt under Kronan. KronoHemman hafva vidare uppkommit: 3'0. Genom Dana-arf. 4:0. Då Skatteeller Frälsehemmans ägare genom brott förverkat sin egendom under Kronan, på det sättet kommo Folkungarnes egendom under Kronan; och enligt 1600 års Riksdagsbeslut tillföll Staten all egendom tillhörig de Herrar, som vikit till Polen med Kung Sigismund. Derigenom att rika Svenska jordägare uppstigit på KonungaThronen, då deras gods. ofta blifvit med Kronans förenade och förlorat sin förra Frälsenatur, samt blifvit Krono. Detta ar förhållandet med Birger Jarls egendomar och Gustafvianska famillens arfvegods, hvarom kan läsas Kongl. Brefvet till ReductionsCommissionen den 19 December 1693. 6:0. Derigenom att Konungarne fordom lära hafva köpt eller tillpantat sig Frälsehemman j när sådant skett är mig icke bekant» men att äfven på detta sätt jord kommit under Kronan, synes af Kung Christians försäkran år 1457 att afstå med sådant missbruk. En sådan försäkring gaf också Konung Hans år 14S3- 7:0. Genom Digerdöden, hvaraf måoga hemman föllo i ödesmål och sedan upptogos för Kronans räkning. 8:0. Genom Kongl.
— N:o 3, angående afgiften för bränvins tillverkning: B. V. 442, 458, A. 458, B.' 562, 590, 620, A. 620, B. 660, 661, A. 662. -— N:o 5, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker: B. V. 551, 560, 565, A. 570, 575, 577, 581, 582, B. 660, 661, A. 661, B. 703, 707, A. 707. 26 — B — Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 7, i anledning af dels gjorda anmärkningar emot vissa delar, dels ock Biks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betänkandet N:o 1, angående vilkoren för bränvins tillverkning: B. V. 562, 590, 620, A. 620, B. 660, 661, A. 662. — N:o 8, i fråga orri arvode åt den person, hvilken i egenskap af Sekreterare bitriidt Utskottet: B. V. 563, 590, A. 590. — N:o 9, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å vissa delar af Betänkandet N:o 5, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra hrända eller distillerade spirituösa drycker: B. V. 660, 661, A. 661, B. 703, 707, A. 707. -— N:o 10, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut angående vilkoren för bränvins tillverkning: B. V. 660, 661, A. 662. — N:o 12, i anledning af erhållna återremisser å (vänne i Utlåtandet N:o 9 föreslagna voterings-propositioner: B. V. 703, 707, A. 707.
Herr Munck af Rosenschöld: Om jag ej orätt fattat Herr Grefvens och LandtMarskalkens afgifne förklaring, är frågan om spannemålsbelåningen öppen,äfven i den händelsen, att Friherre Cederströms förslag nu bifalles. I anledning häraf har jag afstått ifrån, att nu ingå i vidare discussion öfver någondera af de föreslagne propositionerne, samt förmodar att Herr von HartmansdorfFs begärdta förbehåll är öfverflödigt. Jag får likväl anmärka, att om Herr Hjertås förslag antoges, blifva Banco-Fullmägtige äfven berättigade att afslå belåning af spannemål, hvaraf följden blifver, med tillämpning på Malmö, att delta Contorets fond kan komma att användas till lån endast på utländska producter, icke inhemska; ty med undantag af spannemål, finnas der nästan blott utländska varor, att belånas. Men om nu Banco - Den 7 December f. m. 2 33 Fullmägtiges ovälcligliet skulle gå så långt, att ingen skillnad gjordes mellan inhemska och utländska varor, samt följden således i sjelfva verket blifver den, alt de utländska finge vid Malmö låneanstalt ett gifvet företräde, så må jagsäga, att jag aldrig skulle hafva gifvit mitt bifall lii 1 den här ifrågavarande anstalt, ty min mening har icke varit att bereda capitaltillgångar för utländningeas fördel, utan i främsta rummet för inrikes producenten, och jag bekänner, alt jag härvid isynnerhet intresserat mig för jordbrukaren. Herr von Hartmansdorff: Jag skulle tro det vara bäst att Ridderskapet och Adelil holle sin rätt öppen att sedermera bestämma, hvilka varor som skola belånas, i fall man nu beslutar, att någon varubelåning skall äga runi, det jag för min del ej kan tillstyrka, utom för redan belånbara ulförselvaror. Hvad spannemålsbelåningen serskildt beträffar, sä, enär det måste blifva lika lätt, att föregifva utländsk säd. vara inhemsk, skulle det i sanning blifva af vigt för utländningen att skicka lrit sin osålda spannemål för att i vår Bank derpå erhålla lån, sorn han icke kunde få på något annat ställe.
Vår gode Luthers Wein, Weib und Gesang ha beständigt smakat mig allt för mycket af värdshus, och jag ville hellre sätta orden: Wer nicht liebt Weib, Ruhm und Macht, er bleibt ein Narr bis Todes Nacht! Eldad af stundens uppriktighet och sin egen värme hade Gjörtzen glömt att stryka ordet Weib, men konungen aktade icke därpå utan gick honom till mötes med ljungande ögon. – Min bild får inte sättas på nödmyntet! – Vi kunna ju plundra hela Olympen på afdankade gudar. Konungen stod länge tyst. Därefter tillade han sakta och med sväfvande röst: – Där får heller inte sättas Sveriges rikes vapen! Öfver hans rynkade ögonbryn lägrade sig ett tungt, mörkt svårmod. Häpen, villrådig, brådskande, steg Gjörtzen från golfvet samt gick till fönstret och pekade nedåt torget. – Om bittra tankar någon gång öfverfalla ers majestät, gå då endast till fönstret och se på människorna. Då blir det inte svårt att få ett hjärtligt skratt. – Det var länge sedan jag skrattade af hjärtat ... Nere på torget bland flickorna vid kringelståndet gick Grothusen af och an, och bakom honom stod en trumslagargosse med den förseglade trumman. – Hamra nu en tapper hvirfvel och trumma samman stintorna! – befallde Grothusen. Gossen rörde pinnarna, och när alla flickorna nyfiket sprungo till och stannade rundt omkring, bröt Grothusen förseglingen och spände af trumskinnet. Därefter upplyfte han ur trumman allt möjligt kvinnligt leksakskram, som han under den sista kvällen i Demotica upphandlat i basaren. Det var små dukar och slöjor och speglar och rosenoljeflaskor och halsband med halfmånar och mynt. Han viftade med dukarna högt i luften. Med näsborrarna i vädret och svettdroppar på sitt pepparbruna ansikte ropade han ut varorna och höll auktion. För den ena småsaken begärde han en kyss, för den andra en lifkramning, för den tredje en dans på öppna torget. – Titta, titta, – fortfor Gjörtzen, – hur vår öfverste stoppar sina hedniska dukar till det kristna kvinnfolket!
De upförde Loisar etter rätteligen kallade Skärgårds - Siyrmän aro ett flags Under - Offiderare pä. wärfwad fot och böra, betraktade som sädane, äfwen. fä lill godo njuta denna förhöjning. 7:0 Beträffande manffapets tillöknings-gage, sa har Stais-Utskottet upförl Coopvaerdie-Bätsmännen. till syllnaden i si. per dag med ior:st., dä lönen deruti blifwic inbegripen; men sörhällandet med detta Compagnie är sädant, arr de äro flyldige göra 6 mannder tjenst om äret, och sä under tjenstqöringen sä wäl bröd som arbetspenningar af Flottans UnderHalls-Summa, och är lönen nästan ail anse som ett wederlag för kläder, hwilker Kronan dem ej bestar^ pä denna grund bör den för dem upförde dagelig» tillökning frän denna Stat utgå. Af hwad jag i föregående puncten för Under?. Officerare i Nummer anfört, sä bör den för SjöArtilleristerne upförde tillökning af 10 r:st., afwen komma desie 12 Under-Officerare till godo och Summan dermed ökas. Med anledning af desie anmärkningar, har jag nu upgjorl medföljande Skar, sadan den i min tanka bordt wara författad, hwaraf inhämtas, der Summan för denna Skak, som enligt Utskottets project utgör 38,036 R:d, 36 si. 4 r:st., blifwit ökad med 7,939: 26: 6. och enligt den af mig uprattade Stat, upgär till 45976: 14: io. Afwen fär jag anhälla, alt, dä Stais - Utffotteks Betänkande rörande Militair - Staterne i allmänhet förekommer, om deru innan en stöare tillökning för Sjö-Artilleristerne blifwit eller blifwer dem tillagd, än som uli denna Stat finnes upförd, ett lika för - Den ^ Zebnraru.
Presle-ståndel den 24 Borgarc-st.indel den 24 Bonde-ståndel deri 24 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående beviljad pension åt förre Jus t i lie - o rn b u ds m a n n en, Kammar-rådet S. L. Theorell. (Slats-Ulsk:s Uti. N:o 217 och Mern. N:o 250 samt Först. Stals-Utskrs Mern. N:o 272.) S. A. K. Rikets Ständer, sorn tagit i öfvervägande en under innevarande riksdag gjord framställning om särskild pensions tilldelande ät förre Justilie-ombudsmannen, Häradshöfdingen i Södra Möre domsaga, Kammar-rädet S. L. Theorell, hafva dervid ansett en dylik personlig förmåns beviljande för denne, vid 3:ne riksdagar till nämnda vigtiga och ansträngande beställning af Rikets Ständers förtroende kallade, numera ålderstigne embetsman, vara ur liera synpunkter välförtjent och af omständigheterna päkalladt; och halva derföre, i anseende till härvid förekommande förhållanden samt del utmärkta nit och den ovanliga arbetsamhet, bemälde Kammarråd under sin mångåriga utöfning af Juslilie-ombudsmans-embetet ådagalagt, Rikets Ständer funnit skäligt tillerkänna förre Justilie-ombudsmannen, Kammarrådet Theorell, en ärlig pension å samma belopp, 4,260 R:dr R:ko eller Sex Tusen Tre Hundra Nittio Riksdaler Riksmynt, som Justitieombudsmans—lönen utgjort under den tid han varit Justitie-ombudsman, hvarjemte Rikets Ständer förordnat, att denna pension får beräknas och af Riksgälds-kontoret qvartalsvis utbetalas från och med månaden näst efter den, hvarunder merbemälde Kammarråd erhåller afsked ur statens tjenst. Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M:t i underdånighet anmäla : framhärdande Rikets Ständer &c. Slockholm den 24 Februari 1858. Eape dit iönsU ts k otte Is Förslag till anderd.
Qvinkön. Summa. Mankön. Qvinkön. Summa. © g B' sr - ål > t? Närvarande: Ordföranden, Herr Justitiekansleren, Kommendören af Kongl. Majlis Nordstjerne orden Nils Samuel von Koch. Herr Sekreteraren hos Fullmägtige i Rikets Ständers Riksgäldskontor, Riddaren af nämnda orden Carl Gustaf Stuart. Herr Landskamereraren Bror Uno Polychron Normelli. Herr Prosten och Kyrkoherden, Ledamoten af Kongl. Mäj:ts Nordstjerneorden Christian Gissel Berlin. Herr Fabrikören Erik Swartz. Herr f. d. Ryttmästaren, Riddaren af Kongl. Wasaorden Peter Möller bade under nästlidna Juni månad från hufvudstaden afrest. S. D. Sedan Komitén, till följd af Kongl. Majtts nådiga skrifvelse den 19 Juni sistlidna år, här i hufvudstaden sammanträdt den 15 påföljda September och sederniéra intill närvarande tid sina arbeten fortsatt, samt särskilda, i öfverensstämmelse med Korriiténs beslut uppsatta förslag till dels underdånigt betänkande i ämnet, dels författning angående allmänna bevillningens utgörande, dels instruktion för taxeringsförrättningarna och dels förordning angående mantalsoch skattskrifningarnas förrättande blifvit justerade; så beslöts, att det underdåniga betänkandet skulle under denna dag expedieras. Undér öfverläggningarna inom Komitén hade i nedan uppgifna hänseenden af någre bland Komiténs ledamöter yttrats skiljaktiga meningar, hvilka, enligt desse ledamöters yrkande/skulle i detta protokoll intagas, för att såsom reservationer Komiterades betänkande och författningsförslag biläggas, nemligen: 164 A) Vid forslaget till bevillningsstadga: § 2. Herr Möller: »Ehuru Komitén föreslagit denna s. k. yrkesafgift, datt utgå endast intill dess man med säkerhet får se, hvad det nya beskattningssättet af rörelsen inbringar och till beredande af ersättning för den förlust, samtidig procentnedsättning och afskaffande af minimi-afgifterna möjligen medföra,-)) så anser jag denna separatbeskattning likväl härigenom icke rättvisligen motiverad.
När man kommer in i ett vackert empireeller roccoco-rum, blir man vemodig vid tanken på vår tids tunga, mörka dräkter, som föga lämpa sig för en vistelse bland dylika utsökta möbler. Ett intressant experiment blef därför Selma Giöbels idé att bekläda den bvita, förgyllda soffan med ljusgrönt linne, broderadt med langarn efter en vacker, stilenlig mönsterkomposition af M. Adelborg, ett möbeltyg betydligt hållbarare än siden och därtill tvättbart, på samma gång det verkar fullt förnämt. « I inackorderingsfrågan. 1898 med de föregående posterna — jag skall sätta upp en tablå sedan — hafva vi nu alltså 37 kr, pr månad, och då är ingenting beräknadt för de tider, som rummet ofta står tomt vid ombyte af inackordenter, som vistas kortare tid än de vanliga terminerna. Men så hafva vi ytterligare en sak. Inackordenterna äta icke i sina rum, utan det måste vara en matsal. En familj i små omständigheter får inte hålla sig med en sådan lyx som ett särskildt matrum och — det kostar också pengar. Låtom oss antaga att salen med städning och upplysning, gardinoch duktygstvätt etc. står till samma pris som de enskilda rummen, eller 37 kr. pr månad, så behöfves det icke mindre än 12 inackordenter för att med 3 kr. på hvarje fördela kostnaden, hvilket åter höjer den förra summan till 40 kr. Drar man nu dessa 40 från 75, så blir det bara 35 kr. kvar till maten, och, då det är 30 dagar i en månad, så blir det 1 kr. 16 / öre pr dag. Men då det är minst 3 mål om dagen, så blir det åter blott omkring 0,39 pr mål, eller kanske bättre beräknadt: 0,30 frukost, 0,60 middag med öl och kaffe samt 0,27 supé. Mig tyckes att prisen tala för sig själfva, men jag skall ändå granska dem i detalj, lämnande åt hvar och en att själf kontrollera. Den som betalar 75 kr. i månaden pretenderar i allmänhet biff, ägg eller dylikt till frukost.
Fäderneslandet aldrig må sakna sådane män, när det kommer i behof af dem, och anser följaktligen praejudica tet, sorn man tycks befara snarare välgörande än vådligt. Rikets Ständer hafva, anslagit och beviljat pensioner åt Statens Ämbetsmän, Här de efter en viss tjenstetid hunnit till en bestämd ålder och del utan afseende på deras enskildte vilkor; det synes ej vara ur vägen om. Rikets Ständer åt deras egen ende, och första Ämbetsman egna ett lika afseende. Reserverande mig alltså från pluralitetens af Högloft. Utskottet beslut, tillstyrker jag bifall till Motionen och anhåller att denna min enskilda tanke får 564 Stat s-U t s k o 11 e t s Betänka n il e n. åtfölja Betänkandet lill Respective RiksStånden”. Herr Lagman N o r a; u s: ”Jag kan icke förena mig uti det beslut, sorn Stats-Utskotlets pluralitet fattat att afslå de väckte Motionerue. om pension för förre Justitias-Ombudsmannen Friherre Mannerheim.
Lappmarkens, Norrbottens och Vesterbottens invånare: om förlängd tid för dem, att fullfölja rättcgångs-ärcndcn från Rof-Rätt till Kongl. Majtt, Svar på åter rem iss Lappmarks Ecclesiastik-Verk; se Anslag 80; Granskning 27, 58; Riksgälds-Contoret 38. Jjaxfisken; se Krono-Laxfiskcn. J.asarettsoch Curhus-Fonden 5 se Granskning 20, 6b. Ledamöter, Högsta Domstolens; se Regerings-Formen §. 22. H Stats-Rädets, deras tillträde i alla Stånds plena; se Riksdags-Ordningen §. 4*# , i Slats-Utskottef r deras antal; se Riks dags-Ordningen § 3o. , i Constituiions-Utskottet; deraf böra tillstädes vara minst ij:<fefar, då Utskottet beslutar med Rikets Ständer rätt; se Riksdags-Ordningen §. 38. L,egostadgan för husbönder och tjenstehjon af den a3 November i833j om förändring och tillägg deruti ,,»>>»> Svar på återremiss , , ,•, , „ „ i anledning af Riks-Ståndens ser skilta beslut i ämnet, ,,, Svar på återremiss , , , , , Lejonbacken; se Stats-ufgifter, de så kallade Extra. Lejonbackens ombyggnad; se Granskning 4°* Leverering af Kronans Spanmåls-räntor5 se Spanmåls-räntor. in natura; se Räntetagare och Räntegifvare. - LifBcvärings-Regementet; se Anslag 3g; HufvudTitel, Tredje. Lif G ar des-Regementenay deras löne-reglering; se Anmärkning; Frågor.
Sintra 3bufvut>§itel; 64:o af famma bag, angåentereglering af Slllmänna Sntrag* ningö*©taten; 65:o af famma bag, angåente SforteböcfernaS grundning; 66:c af famma bag, angåente åtdilliflu omfläntigf)eter i affe* ente på leoereringen. od) förvaltningen: af kronans ©panmål&räntor; 67:o af famma bag, angåente reglering af Utgifterna unter 9U£S*©tatenS lionté åpufvub*£itel; 68:o af beit 6 november, angåente reglering af Utgifterna unter 9tifS*©tatené £retje £ufvut Sän in natura levereras; 75:o af ben 19 november, angåente förmetling af fåtana inom 3«mtlants Sän befintliga hemman, bwilfa vit afvittring befunnits brida i ägor; 76:o af beit 26 november, angåente reglering af Utgifterna unter 9vibS*©tatenS itttonte äjufvut^itel; 77:o af ben 4 ^December, angåente titen, ifrån hvilfelt ©tuts# regleringen ffall taga fin början; 78:o af famma bag, angåente verfdällt. grundning af £ulk <2Berfets räfendnper; 79:o af femina Dag, angåenDe verfjFällD granjFning af f)3ofF# ^erfets förvaltning för år 1831; 80:o af famina Dag, angåenDe verfjFällD reöifion af ©unDfjeté#