Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
9 Julii föredragen; och har allmän kungörelse blifvit utfärdad om den af Rikets Ständer beslutade förlängning af ifrågavarande brukningstid från 3 till 4 år, 0G^ den deraf följande nedsättning i så väl Slals-Verkets som Rotehållarnes beklädnadsbidrag från 4:del till i;del årligen; hvarjemte Kongl. Majrt, uppå underdånig hemställan af Krigs-Gollegiuni, ii Nåder forordnat, att den, Under-Officerare, Spel och Öfver-Timmeritiän vid Indelta Infanteriet och afsutne Cavalleri-Regementen, till lika belopp med Indelte Soldatens beklädnadskostnad, tillagde beklädnadshjelp deremot kommer, i anseende till desse personers knappa löningsvilkor, äfven framgent att utgå: med -£:del af beklädnadsvärdet; årligen. 58:0 Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 18 November 1829, angående gjord hemställan om en förändrad indelning af Båtsmansroterne på Öland. i83o d. 9 Julii föredragen; och sedan Kongl. Maj:t inhemtat, att den öfverklagade olägenheten af denna roterings spridda indelning ingalunda kunde ailrjelpas, genom den föreslagna åtgärden att upprätta en ny rotereglering, grundad på hemmantalet, ansåg Kongl. Maj:t sig icke kunna bifalla Rikets Ständers underdåniga hemställan, att project till sådan ny. roteindelning. på Öland måtte uppgöras, helst redan, genom Kongl. Brefvet den 3o Maji 1826, sorn föreskrifver, huruledes och i hvad nion sammandragning af spridda ro teandelar må kunna till vägabringas, den lämpligaste Bil, till R. Sr. Just. Ombud sm. Emi.
Riksdagsordningen; angående rättelse i Inledningen till nu gällande Tryckfrihetsförordning; om förändring af 6 Mom. i första §.; om ett tillägg i 7 Mom. 1 §. och 4 Mom. 2 §., äfvensom att sednare delen i 7 Mom. och hela 9 Mom. af 5 §. nämnde Förordning må uteslutas; om upphörande af Konungens två röster i Högsta Domstolen, och deraf föranledde förändringar i 5, 17, 19, 21, 23 och 88 §§. af Regeringsformen; om afstyrkt bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, den 16 October Den 22 Junii e. m. 1823, om upphäfvandet af OpinionsNämn den öfver Högste Domstolens Ledamöter; med förslag till ändring af 49 §• 1 Morn. och 2 punkten Riksdagsordningen; angående ändring af i3 §. 2 Mom., och tillägg af ett 6 Mom. i 14 §- Riksdagsordningen; rörande ny redaction af 3^ §. Regeringsformen; om ändring i 63 §. Regeringsformen; om ett tillägg till 98 §. Regeringsformen; samt om ändring i 23 §. Riksdagsordningen. 5:o Instämmande uti Herr Rosenblads, Bernhard, Motion angående en Medails preglande på Bankens bekostnad, i anledning af Deras Kongl. Högheters, Hertigarnes af Skåne, Upland och Östergöthland födelse; uti BorgareStåndets beslut, att det sedan sista Riksdag hvilande förslag till ändring i 68 §. 2 punkten Riksdagsordningen, icke må företagas förr än det ifrån StatsUtskottet förvälitade förslag till ny Instruction för Rikets Ständers Revisorer inkommer. 6:0 Afslag å följande ConslitutionsUtskottets sedan sista Riksdag hvilande förslag till Grundlagsändringar: Regeringsformen, 29 och 41 §§. Riksdagsordningen och 2 §. Den 22 Ju ni i e. m. om ändring af 21 §. Riksdagsordningen; om tillägg i 1 Mom. af 37 §. Riksdagsordningen; att 8 Mom. i 4 §•
Det är nemligen icke osannolikt, att det motståndsmagten i antal alltid underlägsna folket, hvars spartanska mod, fasta och lugna hållning, höga intelligens samt enkla palriarkaliska seder, som der, på menniskovärdets vårdade område, utplånar skilnaden emellan den vänligt välsinnade monarken och den från grunden af hjertat honom hängifne, om äfven torftigaste, men från råhet renade, medborgaren inom alla klasser och på samhällets alla trappsteg, tillvunnit detta i kultur och samhälls dygder fornatheniensiska folk hela den öfriga civiliserade verldens högaktning och beundran; — det är långt ifrån osannolikt, att detta folk, hvars både historiska anteckningar och omsorgsfullt vårdade minnen öfver fallne fosterlandshjeltar mera än tillräckligt ådagalagt, huru litet det fruktar faran och öfvermagten när det gäller att värna oberoendet, men som, med sitt i grunden fridsamma lynne och sin hängifvenhet för själsodling, vetenskaplig och kostnärlig blomstring, på dessa andens högtbelägna, ljusomgifna falt finner sig på rätta området för sina ärofulla idrotter, — att detta folk, uttröttadt af städse återväckta, familjeoch vänskapsband sönderslitande, lidande krymplingar i hundratal efterlemnande, menniskoödande strider, utkämpade mera för en skuggbild än för verklighet, snarare för grannstaters sjelfbestånd än för egen fördel, omsider skall, särdeles sedan hos någon del af den studerande ungdomen ännu rådande skandinavisk hänförelse med de bortilande ynglingaåren efter hand afsvaluat och bortdunstat, mera allmänt än hittills komma till visshet derom, att de utmärkt patriotiske, kunnige och erfarne, äldre Danske män på höga samhällsposter i Staten, — hvilka redan för 20 år tillbaka under Konung Christian den Villis regeringstid (örutsågo hvad som, vid denne om fred med Tyska Förbundet nitiske Monarkens då af ingen anledning snart befarade, men plötsligt derpå följda bortgång, inträffade, — ingalunda origtigt uppfattat
— Men enär berörde fråga icke är att hänföra till allmän civil-, kriminaleller kyrkolag och således icke tillhör den lagstiftning, hvarmed, enligt 53 § Regeringsformen och 33 § Riks dagsordningen, Lag-Utskottet äger att taga befattning, föranlåtes Utskottet att omförmälda, denna dag hit ankomna memorial till Bonde-Ståndet återlemna; hvilket, jemlikt 44 § Riksdags-ordningen, för samtlige Riks-Stånden vördsamt tillkännagifves. Stockholm den 1 December 1862. Eili. till R. St. Reservationer: af Herr Henschen, sorn reserverat sig blott i afseende å motiveringen, hvilken, efter hans förmenande, bort stödja sig icke derpå, att det föreslagna stadgandet ej vore kriminallag, utan endast derpå att frågor'om ändring i eller tillägg till den författning, i hvilken ett tillägg af motionären föreslagits, dels, i följd af samma författnings hufvudsakliga syfte, hörde till annat Utskott, dels ock att sådana frågor derföre hittills remitterats till annat Utskott än Lag-Utskottet; — samt af Riksdagsfullmäktigen Olof Persson från Gefleborgs Län. N:o 7. Ank. till Exp,-Utsk. den 8 Dec. 1862, kl. 3 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion om utvidgad näringsfrihet. Uti ett till Höglofliga Ridderskapet och Adeln ingifvet memorial, sorn blifvit till Lagutskottet öfverlemnadt och den 3 innevarande månad hit ankommit, har Herr A7. S. von Koch, i afsigt att undanrödja åtskilliga nu stadgade inskränkningar i näringsfriheten, dels hemställt att, med ändring och upphäfvande af 2, 3, 4, 5, 6 och 7 Kapitlen Handels-Balken, åtskilliga af motionären föreslagna stadganden angående sättet och vilkoret) för vinnande af burskap samt uppsägning deraf måtte antagas, dels ock föreslagit förändrad lydelse af vissa §§ i gällande Handels-ordning samt Fabriksoch Handtverks-ordning.
Utsk. har tvertom sagt, att som motioner både vid denna och föreg:de Riksdagar blifvit i ämnet väckte, vore det cn möjlighet, att någon otydlighet kunde förefinnas, och denna otydlighet har Utsk. föreställt sig ligga deruti, alt, i motsats till hvad motionären tror, den, som har fastighet och tillika erlägger bevillning för rörelse, kan få rösträtt och betala fattigvårdsafgifler först efter den mantal åsätta fastigheten, och sedermera äfven efter den bevillning han så väl för samma fastighet som för rörelsen crlägger, hvilket vore orimligt, hvarföre Utsk. föreslagit att R. St:r måtte bos K. M. i underd:hct anhålla om ett förtydligande af 2:a Mom. 5 § i Kongl. Förordn. om Sockenstämmor i Riket d. 29 Äng. 1843. Mig synes likväl att det är mindre värdigt. R. Sl:r att besvära K. M. med en skrifvelse angule afbjelpande af en otydlighet, som man icke en gång anser finnas utan endast efter stort bemödande försökt att till möjligheten utfundera. Den 10 Februari. 127 Frih. Raab, Adam Christian: Jag kan icke neka att jag vid ett hastigt påseende af detta Betänk, kommit till samma resultat som Gr. Lagerbjelke nemi. att man lämpligen borde afslå Betänk. Det förekommer mig ock att, äfven om man gillar det resultat, Utsk. åsyftar, enklare uttryck dertill skulle kunnat väljas, än att snart sagdt genomgå quatuor species i föreskriften om rösternas beräkning. Uppå härefter af Ilr Gr. o. Landtm, framställd propos. blef förev:de Betänk, af R. o. Ad. afslaget. Föredrogs ånyo och bifölls Allm. Besv. o. Ekon.Utsk:s d. 28 sistl. Jan. och 8 dennes pä bordet lagda Betänk. JW 24, i ani. af väckt motion om uphörande af mätare-penningar för stenkol, stenkolsstybb och coakes, som lill riket införas. Föredrogs ånyo Allm.
Å andra sidan deremot, då karlen omkommit genom olyckshändelse, ehuru vållad af egen vårdslöshet, eller genom sjukdom, och efterlemnat Enka och barn, urståndsatte att taga sig fram, har man funnit billigt, att något för dem göres. Direetionen har derföre alltid följt den regel, att Enka efter omkommen Soldat erhållit en årlig pension af io R:dr, och hvarje barn 5 R:dr, till dess de uppnått i5 år. För denna åtgärd, som man ålagt sig af billighetskänsla för den lidande, har Direetionen likväl, såsom ställd un - 42 Den 16 Februarii f. m. der allmän uppsigt, blifvit klandrad. Man har emedlertid fortfarit dermed; och då Utskottets tillstyrkande i denna del således endast innebär en stadfästelse af hvad som redan sker, har jag ingenting alt deremot invända. Slutligen torde jag i korthet få sammanfatta hvad jag under ordens lopp kanske mindre klart framställt, att det för frågans bedömmande är af vigt, att taga i betraktande först ändamålet, som är, att i ett folkfatligt land befrämja allmänna företag, det vill säga sådan®, hvilka åsyfta allmän nytta, och hvilket mål efter min tanka ej utan Arméens begagnande står att vinna; för det andra, att en noggrann vård iakttages, i hvilket afseende jag tror så mycket redan vara gjordt, som man någonsin kan begära, och hvarigenom Svenske Soldaten kan sättas i bredd med den bäst lottade i verlden; vidare att Arméen härigenom vänjes vid sammanlefnad och fältlefnad vida bättre än genom 3 veckors öfningsmöten; och slutligen, alt då Rotehållarne i så betydlig måtto vunnit genom de nya inrättningarne, det äfven må erkännas, att de hafva skyldigheter å sin sida. Ur dessa synpunkter anhåller jag om återremiss af Betänkandet. Friherre Anckar swärd, Carl Henrik:
Mathållning, angående brist i tillgångarne för flottans matrosers och uppfordrade båtsmäns mathållning åren 4856 och 4 857 256. » garnisons-regementenas, . 74 pag. 78. Medicolegala besigtningar, angående anslag till 42. Medelpris å löningsspannemål, angående 4 67: 112. Mejeri-skolor, angående anslag till 422: 13. Meinander, C. F., angående pension till 467: 56. Melby och Näsby, angående utbyte af . 21. Meteorologiska Observationer, angående anslag till 4 48. Misterhult, angående eftergift af danaarf till förmån för . 4 84. Mnemoniken, angående anslag för en handbok om nya mynt. måttoch vigtsystemen med tillämpning af 4 48: 124. Modeller, angående anskaffande åt Generaloch Provins-landtmäterikontoren af .. 222. Mossen, angående utdikning af Stora, . 458: 47. Motander, 1. W., angående pension till . 4 67: 51. Muncklell, angående upplåtelse af jord från Eskilstuna Kungsladugård till 64. Musikaliska Akademien, angående anslag till 4 48: 61. Muonionalusta, angående uppförande af en kapellbyggnad m. m. i . 4 48. Myntkabinettet, angående anslag till . 448: 94. Måttoch ViglUkare, angående kostnaden för anskaffande af . 222. Mälby, angående utflyttningskostnader för 78. « angående återremiss härå . 435. Möller, Ludv. v., Häradshöfding, angående vedergällning för en öfversättning åt . 283. Mölndahl och Götheborg, angående en jernbana mellan 235: 11. 15 Utlåtandets Nummer och Moment. Mörner, H. W., Landshöfding och Friherre, angående pension åt enkan efter 167: 24. Mösseberg, angående betesrätt å . .25. N. Nationalmuseum, angående anslag för 1857 till 34. » angående anslag för fullbordande af . 148: 96.
Huruvida ett sådant sammanhopande af vigtiga företag skulle medföra den ordning och den enhet i verkställigheten, hvilka äro hufvud-vilkrjr för lyckliga resultater af hvar och en plan, hemställer Utskottet till ^Riksens Höglofl. Ständers egen pröfning, med tillägg af den slutliga anmärkning, att örn de anslag, som Siaten af sina sparsamma tillgångar nyligen beviljat, till de redan existerande Skol* inrättningarnas förmån, skulle delas med de nya. Skolorna , torde denna summa blifva alltför ot ill räck 1 i g ^ och hela det nyttiga ändamålet dermed antingen forfelas, eller högst ofullkomligt uppfyllas. Det är på dessa nu anförda skäl, som Utskottet ansett sig ej kunna tillstyrka bifall till Herr Lector Silverstolpes uppgifna Förslag, örn Allmänna Folkoch Arbets-Skolors inrättande. Vidkommande den andra frågan, sorn åligger Utskottet qtt besvara, nemligen, huruvida Itiksens Ständer böra hos. Kongl. Majit anmäla sin underdåniga önskan, det Kongl. Majit täcktes i Nåder . anmana Kongl Uppfostrings - Comitéen, att med möjligaste första inkomma till Eiksens, Den 3 4 Juli. 12 11 Riksens Ständer med en fullkomlig Berättelse om allt hvad intill denna dag blifvit vidgjordt, till undersökande af Uppfostrings anstalternas tillstånd och förbättrande; så får Utskottet häfvid framföra sin öfvertygelse, som äfven vid läsningen af Herr , Protocolls-Secreteraren Adlerbeths Hietainen vunnit en förnyad styrka, att .Ledamöterna af bemälte Kongl. Comitée , hädanefter som hittills , ej lära hafva någon möda o. spard, att uppfylla det ärofulla förtroende, hvartill deras nit för saken beredt dem vägen, och att Kongl. Comitéen, i följe häraf, skall i behörig ordning och så fort tillfället medgifver opåmint meddela Allmänheten resultatet af sina åtgärder.
Albert och Alexis hade begge den sannt fina takten, att, då öfverstinnan deltog i samtalet, turnera det så, att, der hon kom fram med några verkligen sunda anmärkningar, låta dessa vederfaras all möjlig rättvisa, och derigenom gifva hyllning åt hennes goda egenskaper, (ty hon hade ostridigt sådana) men deremot, då anmärkningarne, som ofta hände, voro pedantiska och felaktiga, då, genom ett grannlaga framställande af dem i deras rätta dager, göra för henne begripligt, att de ingalunda ämnade ställa sig till efterrättelse hennes diktatoriska utslag. Detta hade också den effekten, att öfverstinnan med hvarje dag blef allt mera eftergifvande, och hon fann sig väl deraf, ty då hon numera vann någon seger, så verkade den mera välgörande på henne, ty hon visste att den var förtjent. Någon förtrolighet i umgänget kom emedlertid icke i fråga, ty hennes lynne var dertill af allt för aristokratisk natur; men hon förmåddes dock så småningom, att, i motsats mot hvad hon tillförene varit van, erkänna förtjensten äfven hos andra menniskor, och detta gjorde att hon sjelf blef mera menniska. Den fina satir, hvarmed isynnerhet Alexis visste att behandla en mängd ämnen, dem öfverstinnan genom fördomarnes makt förut ansett fridlyste för all strängare granskning, väckte hos henne åtminstone tvifvel om deras trolighet, och de koncessioner, hvilka Alexis sålunda med hvarje dag aftvang hennes förnuft, kommo vid många tillfällen väl till pass. Det är alltid helsosamt för en menniska, att hvarken känna sig vara en gud eller djefvul, och då Alexis betog henne illusionen att hon var det förra, räddade han henne äfven från att bli det sednare. Det var en förmiddag i medio af Mars. Muntert sken solen in genom fönsterrutorna på salongen på Sätraholm. Skatorna skrattade utanför i en apel, bland hvars ännu nakna grenar de byggde sina bo, och stora droppar föllo från takisarne. Alexis satt vid pianot, och Celestine stod bredvid, sysselsatt att instudera en aria af Bellini.
Högvördige Prestö-Siandet , som icke serskildt yttrat sig om 4:de Punkten, har, i afseende på 8:de Punkten, stannat x följande beslut, att, ”utom de redan af Banko.Diskonten den 31 December 1817 utlånte 6,724,000 R:dr, skall, vid utredningen af Filial - Diskonterne, en summa af 2,100,000 E:dr i Diskont-rörelsen qvarblifva att, i den mån, den verkeligen ingått, åter utgå, och hvars fördelning till serskildta orter hlifver ett föremål för det reglementariska. Sedan Vällofl. Borgare-Ståndet vid 4:de punkten först förklarat , att Banko-Diskonten bibehåller i cireulation ett Dåne-belopp af Sex och en half Millioner, enligt hvad Utskotten föreslagit, så har Ståndet, utan förändring ellér tillägg, antagit 8:de Punkten. Hedervärda Bonde-Ståndet liar, i afseende på 4:de punkten, till alla delar instämt med Höglofl. Ridderskapet och Adeln , och derefter, i anledning af 8;de punkten , yttrat: att de allmänna Dnne-operationerne tillvägabringas och fortfara, i enlighet mntl de grunder, som i q.-de punkten äro bestämde; och uprepas vidare samina ord , som sjelfva punkten innehåller; Dock åberopar Ståndet tillika dess , i frågan om Filial-Diskonternes utredning , redan tagne beslut, så vidt detsamma med ifrågavarande allmänna Dåne-operationer äger gemenskap. Således hafva Höglofl. Bidder.skapet och AdeLn samt Hedervärda Bonde-Ståndet uttryckeligen Statsoch Banko ‘Utskottens Betdnkanden. 659 förklarat, att Diskont-Låne-fonderne icke erhålla något nytt anslag; uti hvilken mening Vallöf!.
Jag tror också icke att detta behöfver utsättas, om sådant får bero på Directionens bedömmande, i synnerhet som ett dylikt bestämmande skulle utestänga möjligheten att på andra ställen fullkomna sig i ett yrke. Friherre Boye, Fredrik: Mig synes, för ändamålets vinnande, nödvändigt alt utsätta, det kunskaperna böra inhemtas på ett bestämdt ställe. Väl torde det vara nog inskränkt att i detta fall nämna Bergsskolati eller Technologiska Institutet; men om icke något bestämdt utsattes, torde någon - De n 5 F c b r u a r i i f. m. >7 gon tro, att hail uppfyllt hvad som fordras, blott han blir skomakare i någon småstad, och skaffar sig betyg af en mästare derstädes. Grefve Gyldenstolpe: I fall inga andra skäl linnas, hemställer jag till Friherre Boye sjelf, om han, såsom Ledamot af Riddarhus-Directionen, skulle vilja lemna ett närings-stipendium åt en skomakaregesäll eller lärpojke. För öfrigt gör en annan omständighet, att jag icke kan gå in på att man nyttjar ordet läroanstalter, ty jag får citera Motala Verkstad såsom ett ställe, der man arbetar förträffligt i jern och träd, och jag vet likväl icke alt den fått namn af läroanstalt. Herr von Hartmansdorff: Jag erinrar mig äfven alt en handels-skola finnes i Götheborg; om man utsätter, att undervisningen skall ske vid en af dessa tre läroanstalter, så gifver man derigenom tillkänna, att Stipendierna icke äro ämnade åt blotta handtverkare i Småstäderna utan underbyggnad. Grefve Gyldenstolpe: Jag vet ej hvarföre ej en handtverkare i en småstad skall kunna drifva mycken större Fabriksrörelse än i en större. Herr von Hartmansdorff har nu nyligen erindrat sig handcls-skolau x Cn H, a i8 Den 5 Februarii f. m. Götheborg. Oin Herr von Hartmansdorff dröjer en liten stund till, så torde han hitta på ännu en anstalt, hvilket visar huru otillräckliga dessa bestämningar äro.
— Som koppsrniitan onekeligen äger, ibland dessa farsoter, om icke det aldraförsta, dock åttnindstone ett af de främsta rummen, och innan ympning samt i synnerhet vaccinationen blefvo allmänna, årligen i Sverige per medium bortryckt flera 1000 mennisko-lif, men densamma, enligt hvad erfarenheten utvisat, kan, genom vaccinationens allmänna antagande förekommas och utrotas; så bör det, jemlikt Utskottets tanka, vara Begeringen obetaget att till besparande af de manga menniskors lif, som genom detta medel kunna räddas och at samhället bevaras, påbjuda vaccinationen äfven som en skyldighet, för samhällets medlemmar, samt att vidtaga alla för verkställigheten lämpliga åtgärder. Utskottet tror, att af dem ingen kan vara mera verkande och mindre hård, än det stadgan de, att Föräldrar, som antingen af fördom, tröghet eller annan orsak äro motsträfviga, att låta vaccinera sina barn, borde vidkännas någon viss obetydlig afgift i penningar årligen , for hvarje barn ut,(ifver en viss ålder, som icke undergått antingen naturliga koppor eller vaccination, att vidtagas efter en viss bestämd tid , sedan Förordningen häröfver blifvit publicerad och öfver ■erläggandet af denna afgift kan tillsynen icke blifva besvärlig; hvaremot det på sätt här ofvan Deri 2 8 Juni i Ml 5 omförmäles, framstiitde förslag till kdppsmlttans hämmande medelst qvaranlainés anstalttjr synes inom vårt Fädernesland vid Verkställigheten m<
Petri Församlingar i Malmö såsom angelägen i afseende pä Kyrko.disciplinens noga och tillbörliga Lägret wid Parola Malm den Junii 1802. tZuliak Ltl. l^otenblack. Till Kammar - Collegimn och Skaks - Conroirer angående Tysta Församlingens i Malmö ansökning om bibehällande af den för Pastor Primarins anjlagne Kcono-Tionde Spanmäl. Till Protocollet. Den Fond, hwarvä Academien i Upsala blifwit grundad ar en enskild Donation af Högstsalig Konung II Xvol.k>ii8 arsda Famille-gods, och hörer fördenskull icke till Rikers Stats-medel. Denna Donation kan, efter min tanka, afwen sä liker, som andra aä xios utus testamenterade medel dragas ifrän sina bestämmelser. Ändamälet för den Kongl. Donakisnen ar upfyllandet af Universtrerers wetenstapliga behof. Och i detta Ände ar Academiens Stat, efrer ssedd noggran : sning, af Kongl. Masit i Räder reglerad och faststald. Om Zr8 Den 12 Zebruarii. Om Ofwcrlopps - Summan, som i Academiens Räkenffapec synes wara ansenlig, af Kongl. Maj.t i Näder blifwit päraknad till Byggnader och andre behof, som Kongl. Maj.t för Academien pröfwat nödige; kan hon icke anses säsom nägon Academiens Behällning.
Förordningen den H Juli 18(j2, användas till bidrag vid reglerande af presterskapets inkomster; samt att, der boställes skog ej tuges under vard och förvaltning af Skogsstyrelsen, den bör, under nämnda Styrelses uppsigt, vät das af boställsha fvaren, som i detta fall, och sa framt den vid indelningen föreskrijna hushållning af honom iukttages, må, der buttre rätt ej härj örin nan blifvit honom särskildt medgifven, åtnjuta utöfver sill husbehof högst halfva behållna af kastningen af skogen hvilken, till dess sådan indelning skett, får af boställsha fvaren, såvidu hav icke för sin tjenstetid blifvit bättre rätt tillerkänd, endast, till husbehof begagnas; skolande, på sä't ofvan Jormäles, ilen del af a/kastningen, sorn icke tillkommer bostä/lshafvarén, antingen tillfalla kongl. Maj:! och Kronan, eller disponeras af regementenas bostä/ls-direklioner eller användas till presterskapets a finnån de. Kommunerna hafva redan den rätt lil! prestbolens skogar, alt de derstädes åtnjuta utsyning för de byggnader å prestbolet!, hvilka det åligger socknemännen all uppföra och bättra. Det har synts billigt alt denna iitsyningsräll medgifves äfven för kyrkobyggnader; och hafva Pikets Ständer funnit en sådan förändring desto heldre kunna ske, som den väl sammanhänger med de ecklesiastika boställenas egenskap all vara lill kvrkans gagn anslagna. Pikets Ständer hafva derföre ansell jemväl böra stadgas, att när socknemän skola kyrka eller prestgård bygga eller bättra, de må frän /trestebolets eller annat dertill hörande hemmans skag, efter utsyning af vederbörande skogstjensteman, njuta nödigt limmer och virke, savidt, med skogens betånd, efter antagen hitshållninysplnn, utsyningen kan egit rum utan inskränkning i den rätt till af kastningen, sam blifvit boställsha fvaren tillerkänd.