Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
som äfven kan begagnas som Fåtölj, [2001] Chåslong och Säng, och som erhålles fraktfritt mot 10 kr. järnvägsefterkraf från Hjalmar Peterson &amp; C:nis Tre stycken med smakfulla och färgBokhandel, Karlstad. Till förekomlagda mönster försedda Broderialbum mande af förvexlingar är vår Nya erhållas franko, då 80 öre i frimärken Fällstol alltid stämplad på de båda kortstyckena, som uppbära armstöden, insändas till JOSEF SJÖBERG, Tranås. med vår firma Hjalmar Peterson &amp; C:ni, Karlstad. 3600) ^t WilL Nya För få vi Drottninggatan 77 Stockholm. [2031] Fällstol, Svenska broderi! härmed vördsamt f r. o. m. 1 juli tillkännagifva. k l. 8 f. m. t i l l k l. 8 e. m. bästa sorter, ytterst billiga E j. Allm. C: o [2073], ombesörjer genom fullt kompetenta personer uppköp i alla möjliga branscher g r a t i s åt Iduns abonnenter och for uppdrag åt andra mot en obetydlig ersättning. flus UtriltiiiiÉrå T,OOO st. Celuloi cl k r a g a r » » 2,000 par &gt; » °i3° » » 4i5o » 2&gt;5° Damstrumpor 0,60 » 0,25 st. Barnkoftor hemstickade i&gt;45° » helylle-Tricot 2,000 » e x t. » » 4.
12io XIX 12:o Postportoersättning för Konungens utrikes Beskickningar, anvisad till utgående af postmedlen. 13:o De för Carl Gustafs Stads Gevärsfaktoris förändring och utvidgning erforderliga kostnaders godtgörande, dels genom användande af en del utaf anslaget för gevärstillverkning, dels genom försäljning af åtskilliga nämnde Faktori tillhöriga lägenheter. 14:o Anvisning af medel från anslaget för publika byggnaders i Stockholm reparation och underhåll, till reparation af Konungens LifGardes till häst kasern och till anläggning af en ridbana för samma Regemente. 15:o Anvisning af medel från nyssnämnde anslag till förändrad inredning af Kongl. Teaterns salong. 16:o StatsRådet m. m. Herr Friherre Johan Lagerbjelkes aflöning å Riksstatens Fjerde Hufvudtitel under den tid, han aftjenat begrafningshjelp å StalsRådslönen. Enligt ansökningen Lit. F. 1 :o Kongl. KonvojKommissariatets bemyndigande att meddela accepter till betalning af nya Trollhätte Kanalbolags anvisningar å Handels och sjöfartsfonden. 2:o Beviljadt anslag från extra utgiftsmedlen till betalning af Kongl. Teaterns skulder samt autorisation för TeaterDirektionen att för samma ändamål upptaga lån. 3:o En å Kongl. Kabinettskassans vägnar ingången borgensförbindelse för den så kallade Barthelemy fondens skuld; och Enligt ansökningen Lit. G. Utbyte af Förste Majorsbostället vid Westmanlands Regemente Bennebäck emot egendomen WestTärna. Hvarjemte Herr Justitieombudsmannen, under åberopande af dels Konstitutionsutskottets honom gifna uppdrag att de beslutade åtalen i laga ordning utföra, dels ock 102 och 106 §§. Regeringsformen samt 5 §. af Rikets Ständers för deras Justitieombudsman fastställda Instruktion, hos RiksRättens Ordförande äskat kallelse å nedannämnde Herrar Ledamöter af StatsRådet och den Kongl. Regeringen äfvensom Föredragande, att inför RiksRätten svara, livar uti sina, af ofvanom förmälda till åtal förvista mål, nemligen: III XX H. E., f. d.
IS62 & IS63. i Sami. 1 Jfd. 9 Haft. 5 34 Stats-Ulskoltels Utlåtande N:o 22, att låne-öfvertagarne egde rättighet bestämma antalet obligationer af hvarje serie, i anledning hvaraf obligationerna blifvit sålunda indelade, att af serien A blifvit utfärdade 1,000 st. obligationer å 2,000 R:dr 2,000,000: — » B d:o 2,000 d:o å 400 a 800,000: — a C d:o 2,000 d:o å 100 a 200,000: — eller tillhopa 5,000 st. obligationer å . R:dr 3,000,000: — att obligationerna äro försedda med 20 stycken halfårs-räntekuponer samt en så kallad talon, i utbyte hvaremot efter tio års förlopp nya kuponer utlemnas; att alla obligationerna äro daterade den 30 Mars 1861, från och med hvilken dag räntan beräknas; att till liqviderande af ränta och lånets amortering blifvit anvisad en årlig summa af 5 * procent utaf lånets hela belopp, eller 165,000 R:dr R:mt om året, hvilken annuitet kommer att utgå från slutet af Mars månad 1861 till och med slutet af September månad 1899, då lånet bör vara till fullo betaldt; att annuiteten skall under livart och ett år ingå till en för detta lån bildad och särskildt bokförd ränteoch amorterings-fond, hvilkens tillgångar uteslutande skola användas till obligationernas förräntning och inlösande; att lånets amortering, som skall vidtaga ett år efter den 30 Mars 1861, bör ske genom uppköp och annullering af för samma lån utfärdade obligationer, såvida deras allmänt gångbara pris understiger det i dem förskrifna kapitalbelopp, hvilka uppköp, under sådan förutsättning, böra årligen verkställas till det i bilagd plan utsatta belopp; att vid hvarje års slut
En talare har yttrat, alt grunden, hvarföre man vill hafva bort privatbankerna, ligger i oviljan uti allmänna tänkesättet deröfver, att de blifvit befriade frän den solidariska ansva - 404 Den 25 Januari f. m. righet, sora ursprungligen var dera ålagd, och som åligger alla andra bolag och alla öfriga Svenska medborgare. Den värde lalaren torde icke påminna sig, att en tvist just nu är för handen, huruvida aetiebolag, i allmänhet, kunna behandlas efter det capitel i vår lag, som talar om handelsbolag, emedan acliebolag på den tiden, då denna lag skrefs, icke voro kända. Detta är en tvist, som våra största jurister ännu icke afgjort, och det är således icke rätt all säga, det alla andra äro underkastade del ansvar, hvarifrån privatbankerna äro undantagna. Samme talare anförde äfven, såsom en orsak till missnöje med privatbankerna, alt de vägrat nya actieägare inträde; men de kunde ju icke obegränsadi utvidga sin rörelse. — Man har sagt, att privalbanksintresset visat sin makt, derigenom all det försökt att bibehålla de nu för dem gällände hagarne oförändrade; men man kan väl icke fråntaga deni en rättighet, sorn de en gäng fått på viss tid, och som sannolikt icke kommer ali dä förnyas. Föröfrigt tyckes detta intresse icke vara så särdeles mäktigt, då det nu från alla håll beslrides. — Hvad slutligen det skälet till missnöje med privatbankerna beträffar, att deras sedlar icke emottagas i kronouppbördeu, så har jag haft en motsatt erfarenhet i en ort, der jag en lång tid vistats. Der emottogos nemi. dessa sedlar i upppbörden, till följd af en öfverenskommelse emellan bancodireclioneu och uppbördsinännen. Jag känner, att detsamma sker äfven inom andra län. Jag tror, alt dessa förhållanden skola komma att jemna sig, om institutionen får fortfara orubbad. Vi hafva yrkat stabilitet i vara ekonomiska förhållanden, och om någonsin är den nödvändig här. Det fordras en lång lid innan allmänheten hinner vänja sig vid förändringar och vidtaga de åtgärder, som deraf blifva nödvändiga.
Om alia de hand, i«n - 422 Den 9 Januarlk. lingar, hwilka blifwit föranledde af mer eller mindre fäfänga, stu-le derföre förlora , deras wärde blefwo ofta de största gerningar utan förtjenst; således « händelse denna passion, och icke omsorg för efterkommande, någon gäng blifwer drif-fjäder tili ett FidelCommitzerö stiftande, bör den förlälas, dä den haft lika god päföhd. Att FideiCommissec hindra Successions ordningar och för dem hofwa skadliga päsöljder, är swärr alt finna; om eljest Stiftaren tydligen föreiknfwit hwad ordning som bör iakttagas. Stiftningar af FideiCommisser har gemensamt med alia andra inrättningar det, att wara unders kastade missbruk, men det blir ej skäl till deras förbjudande. Det händer wäl vita wld FideiCvmmissers stiftande, att någre arfwingar derigenom blifwa förfördelade; men desse halma dä manligen redan dlstwic uppfostrade, salla i tjenst och försörjde, sä alt de ieke kunna sagas wara alldeles lottlöja. I alla sali, om der ock nägon gäng stedt, pä första generationens bekostnad, är det sagan eller aldrig pä de efterkommandes, för hwilka egendomen, antingen warit förskingrad, elier til! obetydliga delar styckad. Af delta lär gansta mänga hajma erfarenhet, tkn l flägten ar dock alltid wal bärgad, och detta mätte wara bättre än att alia äro fattiga, som beklagligen osta inträffar, der ej längre tillbaka än Faderfadren, haft högst betydlig förmögenhet. — Utan eget sörwäl-cnde kunna Borgenärcrne icke bljfwa lidande pä FldeiEommiSsarter, mera än pä andra. Den som obetänkt länar ät nägon öfwer dennes tillgängar att betala, har att stylin fig sjelf för pälöijden.
Thomander i sin motion äfven förespeglar vådor af judaismen och anser den således vådligare än metodistsekten, oaktadt judarne, så vidt jag erfarit, hvarken söka göra proselyter, ej heller någon sådan, åtminstone i de nordiska länderna, på flera 100 år öfvergåll från lutherska religion till judendomen. Hvad catholikerne angår, så är väl deras bekännelse mera aflägsen från vår än metodisternes; men deras proselytmakeri, om något sådant existerar, hvilket jag för min del alldeles ej känner, bar åtminstone icke väckt något uppseende eller gjort någon förargelse i församlingen och måste gå mycket tyst och obemärkt. Dessutom är catholicismens väsende så uppenbart motsatt vår religion, att hvar och en som vill kan derför taga sig till vara, och den sorn det icke vill, lär väl hvarken göra catholicismen eller protestantismen stor ära. Nationen har ock en viss liksom medfödd antipathi för denna cult, hvilket gör att, om den ock vinner något insteg i hufvudstaden, den dock icke, såsom metodismen, lär göra några eröfringar i landsorterna. Med största förvåning erfar man, att en ibland Sveriges namnkunnigaste theologer, och i allmänhet känd för en behörig domare i de kyrkliga angelägenheterna, svnes dock i metodisttvisten vara alltför mycket prevenerad, hvilket ibland annat visar sig deraf, att han, midt under striden om den nya parasitvexten, lånat sig lill redskap att gifva metodistkyrkan stöd och anseende genom sitt uppträdande som predikant i densamma och det vid sjelfva det nya tabernaklets invigning. På hans omdöme såsom partiskt synes derföre icke mycket vara att bygga.
Regementets indelningar och Boställen, och klef uppå gjord proposition StatsUtskotte^s tillstyrkande af Högloflig^ Ridderstapet och Adeln kill alla delar bifallit Widare föredrogs ä nyo StatsUtstoktets Protos collsUtdrag af d. g dennes, hwilke d. 7 derpå följande blisivit lagdt pä bordek, och innehållande en berättelse rörande StaksUtskoUets öfwerläggning angaende frägan om BiskoppsEmbetens indragning sä wäl som Herr kLKlmans sapstiidla yttrande öfwer detta ämne. Zerr Grefwen rch Lan-t!l7arstalken, StatsU/flöitets P.otccollsU^drag innefatlar hufwudscrkeligen berättelse huruledes inom Utskottet 2 Skänd stadnak mot 2, wid omröstning öfwer den frägan huruwida detta mät skulle företagas i sammanhang med Herr IKre8 rörande ett ars besparing af inkomster för Varancé tjenster eller såsom ett färftildt amnö behandlas: och är det häröfwer som Höglofl. Ridderskapet och Adeln nu skulle behaga sig yttra. Zerr stråle, Larl NaZnuS; Uppläste till Prvtocollet följande: Ödmjukt Anförande. Sillan torde något ämne förewarit, i anledning af hwilket kan sägas mera mot och med, an det förevarande. - Hufwudfragan blir dock huruvida Reg-? lerans Dm 14 November. 719 lerandet af Bistopparnes löner i framtiden i likhet med andra Embetsmäns af samma »värdighet, kan anses för ett ingrep i det Högwördige PcesteStändets Privilegier eller icke.
Den, sorn bifaller Utskottets förslag, alt införsel-tullen å Stenkolsstybb skall bestämmas till 8 sk. tunnan, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej. Vinner Nej, anses införsel-tullen å Stenkols-stybb vara bestämd till 16 sk. tunnan. Voteringen har utfallit med 26 Ja och g3 Nej; och då Nej sålunda 'Vunnit är införsel-tullen å Stenkols-stybb bestämd till 16 sk, tunuan. Fem - Förstiirkta Slats-UtskoUels Memorial N.-o Aog. 17 Femtiondenionde Voterings-proposition. Den, som vill, alt Conlraproposilionen i hufvud-voteringen skall innefatta Ridderskapets och Adelns beslut, eller alt införsel-tullen & Talg bestämmes till 3a sk. per L:pd, voterar Ja, den det ej vill, Nej. Vinner Nej, skall Contra-propositionen blifva, enligt Borgare-Ståndets beslut, eller att införsel-tullen å Talg utsattes till 24 sk. Voteringen bar utfallit med 98 Ja och 31, Nej; och som «7a sålunda vunnit, skall Conlraproposilionen vid nästföljande hufvud votering innefatta Ridderskapets och Adelns beslut, eller att införsel-tullen å Talg bestämmes till 3a sk. per L:pd. Sextionde Foterings-proposition. Den, som bifaller Utskottets förslag, alt införsel-tullen å Talg skall bestämmas till 1 R:dr L:pd, voterar Ja; den det ej vill, Nej; Vinner Nej, kommer införsel-tullen å Talg att utgöra 3a sk. per L:pd. Vid voterings-sedlarnes öppnande hafva befunnits 88 Ja och 3r Nej; hvadan och som Ja vunnit, införsel-tullen å Talg är bestämd till 1 R:dr L:pd. Sextiondeförsta Voterings-proposition. Den, som bifaller Utskottets förslag, alt för Ved skall bestämmas följande belopp, nemligen: Al ...
Efter hvad Revisorerne inhemtat, härleder sig största delen af de osäkra fordringarna, från äldre tider. Under de feni åren 1858—1862 har, enligt anbefalld utredning, beloppet af tillkomne dylika fordringar årligen i medeltal uppgått till 4,995 R:dr 70 öre, hvaraf för närvarande i kapital, likaledes efter medelberäkuing, återstår oguldet 2,455 R:dr 4 öre; och utgör sistberörda belopp omkring ^ procent af Manufaktur-diskontens årliga utlåningssumma, som i medeltal under nämnda period bestigit sig till 4,041,3:-2 R:dr. Revisorerne få i korthet redogöra för den, i enlighet med föreskriften i 8 § af det för Manufaktur-diskonten under den 8 Februari 1844 fastställda reglemente, i början af år 1862 uppgjorda fördelning af Diskontens i låneväg disponibla tillgångar. Vid denna fördelning beräknades fondens säkra fordringar tillika med behållningen i Rikets Ständers Bank samt under året inflytande intressemedel uppgå till ett sammanräknadt belopp af 3,887,117 R dr 11 öre; och sedan härifrån afdragits ränta å fondens kreditiv på Banken, förvaltningskostnader, ersättning till Rikets Ständers Riksgälds-kontor för en del af det från riksstatens sjette hufvudtitel utgående årsanslag till Teknologiska Institutet samt summan af de lån, med hvilkas återbetalning särskildt anstånd blifvit af Kongl. Maj:t i nåder medgifvet, hvilka afdrag tillsammans utgjorde 172,320 R:dr 65 öre, samt derjemte blifvit afräknade de 750,000 R:dr, som, enligt Kongl, brefven den 9 December 1818 och, den 5 Maj 1841, böra till s. k. förlagslån användas, så antogs återstående tillgången för alla till lån i vanlig diskontväg berättigade idkare uppgå till 2,964,796
I anledning af Kongl. Maj:ts vid 1840—1841 årens riksdag gjorda framställning om pensionsrätt för de vid korrektionsinrättniugarne anställde tjenstemän, förklarade Rikets då församlade Ständer uti underdånig skrifvelse den 29 Mars 1841, att de af anförda skäl så tillvida bifallit den nådiga framställningen, att då ifrågakomne tjenstemän och vaktbetjente vid fångvården tillerkändes rättighet att, sedan de minst 10 år tjenstgjort vid korrektionsinrättningar och i öfrigt under samma vilkor, som för civile embetsoch tjenstemän redan vore stadgade, uppföras till pensioner å Allmänna Indragningsstaten, beräknad efter de i då gällande stater bestämda arfvoden. Rikets Ständer utgingo således dervid från den grundsats, att de vid korrektionsinrättningarne anställde tjenstemän, för hvilka pensionsrätt då blifvit medgifven, borde, jemte det de minst 10 år derstädes tjenstgjort, i öfrigt hafva fullgjort de vilkor, som i afseende på civila tjenstemän i allmänhet äro för pensionsrätt stadgade och således kunna åberopa antingen 70 lefnadsår och 30 års oafbruten tjenstetid i Statens värf, eller (55 års ålder, tillhopa vid pass 40 tjensteår och försvagad helsa. Men äfven om dessa vilkor skulle vara uppfyllda, hvilket icke i afseende på någon af de nu ifrågavarande personerna eger rum, torde uppmärksamhet böra fästas dervid, att tjensterna vid fångvården numera äro jemförelsevis ganska väl aflönade, samt att de personer, som dervid användas, i allmänhet först vid en mognad ålder, utan några särskilda vilkor i afseende på kompetens, antagas utan föregången anställning i Statens tjenst eller ock till befattningen förflyttas från andra tjenster, der de åtnjutit vida lägre aflöning.
Sjelfva jorden vore den bästa grunden för real-kredit, och för anskaffande af behölliga penningemedel erfordrades derför icke Aktie-Bolags-privilegiet. Om således ock jordiuköpet, enligt allmän lag, kunde anses vara tillåtligt under Aktie-Bolags firma, ehuru namngifne köpare ej förekommo, följde dock deraf ej, att Aktie-Bolags-privilegiet rörande gälds betalning borde tillkomma äfven ett sådant bolag. Bildande af Aktie-Bolag för nämnde ändamål hade dessutom andra betänkliga sidor deruti, att, genom den kapitalstyrka, som till bolagets disposition kunde sammanbringas, bolaget förmådde hopa stora jordmassor i sin hand, hvaraf verkningarne på förhand knappt kunde beräknas. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Prot. Utdrag den 8 Januarii 1830. 19 de Memorial yttrat, Utskottets ofvanberörde Förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrif-, velse godkänna. S. D. Föredrogs å nyo oell återremitterades, på grund af dervid gjorda anmärkningar, Statsoch Banco-Utskottens, den 28 sistlidne November, under N:o a5 , afgifna och , den 2» derpåföljde December f. rn. på bordet lagda Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Directionens vid Södertelje Canaloch Slussverk underdåniga ansökning om fortfarande understöd af allmänna medel för Canal-Bolaget. S. D.
N:o 290, i anledning af väckt motion om öfverflyttning till Riksgälds-kontoret af alla Staten tillhöriga samt under dess omedelbara vård stående fonder och kassor. Bifölls. N:o 291, i anledning af väckt motion om förändrade stadganden, angående hvpotheks-föreningarnes obligationers uppköpande af Riksgälds-kontoret. Bifölls. N:o 292, i anledning af väckt fråga om alla svenska hypotheks-förenings-obligationers uppköpande och försäljning genom Riksgälds-kontoret. Bifölls. N:o 293, angående gjord framställning om ett kreditivs afsättande för uppköp eller belåning af svensk spanmål. Bifölls. N:o 294, i anledning af återremisser å Utlåtandet N:o 189, angående uppbörds-arfvode till Skepps-ombuds-mannen vid Stockholms sjömans-hus för derstädes sedan år 1848 debiterade och redovisade krono-utskylder. Lades till handlingarne, med förklarande att Ståndet vidblir sitt i frågan fattade beslut. S. D. Föredrogos ånyo Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-lits kottens nedannämnde Betänkanden och Utlåtanden: N:o 14, i anledning af väckt fråga att prestman, som innehafva prebenden, måtte, i stället för dessa, erhålla viss tillökning i förut innehafvande löner, och att jura patrona tus måtte upphöra. Bifölls, endast med den ändring, att uti det å sid. 3 framställda förslag till underdånig skrifvelse efter ordet ”utlänningar” tillädes orden '"äfvensom Mosaiske trosbekännare.” N:o 15, i anledning af väckt motion om tillhandahållande, på allmän bekostnad, af ett officiell Dagblad å vissa uppgifna ställen. Återremitterades. N:o 16, i anledning af återremiss af Utskottens .Betänkande N:o 2, angående väckt fråga om inrättande af ett statistiskt embets-verk samt anslag dertill. Lades till handlingarne, med förklarande, att Ståndet vidblir sitt vid pröfning af Betänkandet N:o 2 fattade beslut.
Hr Bråkenhjelm, Per Reinhold, med 13 röster. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: N:o 1923. Hr Ridderstam, Fullm. Frih. Åkerhjelm, Gustaf Georg Knut, och — 2308. , af Ström, Israel Adolf, med hvardera 14 röster. Lag-Utskottet: N:o 2183. Hr Gripensvärd, Jacob Olof, med 14 röster. Expeditions-Utskottet: N:o 2216. Hr Murray, Guslaf Robert, med 14 röster. Frih. Skjöldebrand, Knut: Förhindrad att emottaga förtroendet alt vara suppleant i Utsk., får jag denna befattning mig vördsamt härmed afsäga. Hr Wästfelt, Nils: Frånvar., då R. o. Ad. sisth plenum beslöt att välja suppleanter lill Utsk:n, anhåller jag alt få mot detta, efter min öfvertygelse mot grundlagen stridande beslut, afgifva min reservation. Jag tror icke det vara rätt alt välja suppleanter, enär någon påföljd föi deras uteblifvande saknas. Helt Den 11 Dece inb e r. annat är förhållandet nied ordinarie Utskfs-ledamöter, för hvilka en dylik påföljd för uteblifvande från Utsk. linues stadgad, men denna påföljd är under intet villkor lämplig på suppleanter, och det skulle således kunna inträffa att erforderligt antal ledamöter af 11. o. Ad. icke skulle kunna påräknas i Utsk:n, ehuru man genom suppleanter velat sådant förekomma. Hr von Heland, Isak Fredr.: Äfven jag anhåller att få nedlägga min reservation emot del beslut II. o. Ad. i sisth plenum fattat, ronde tillsättandet af suppleanter i Utsk:n. Föredrogs Hr Hammarhjelms, Carl Gustaf, d. 8 dennes på bordet lagda motion, ang:de bevillning af privatbankernes räntevinster.
På enahanda grund och då likaledes nu gällande införselsafgift å hängslen utgör 33'/3 procent å tullvärdet, föreslås nedsättning deri från 2 r:dr till 1 r:dr 16 sk. för hvart dussin par. Jemte bibehållande af nuvarande införselstull å torr ingefära, torde afgiften å den insyltade varan, nu utgörande 16 sk. skålpundet, kunna, till vinnande af närmare öfverensstämmelse med norska tullsatsen, 10 sk. 7 rst, jemkas till 12 sk. skålpundet. Vid den till 3 procent å värdet stadgade tull för fältskärsinstrumenter synes icke något vara att erinra, likasom icke heller vid den för matematiska, op tiska, fysiska och navigationsinstrumenter, ej specificerade, gällande enahanda införselstull; men med anledning af de ofvan gjorda förslagen, att »cirklar, passare och cirkelbestick» samt »kompasser», äfvensom »glasögon och lorgnetter», samt »andra slag» infattade optiska glas, borde inbegripas under matematiska eller optiska instrumenter, lära nämnde rubriker böra här införas, dervid tullafgifterna, förut bestämda till 23 procent å cirklar och glasögon, — till 13 procent å kompasser, — samt till 3 procent å rubriken andra slag optiska glas, dels böra på sätt ofvan är nämndt bibehållas utan ändring för kompasser, samt för cirklar, passare och cirkelbestick blifva beroende af tullen å det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå, dels synas för glasögon och lorgnetter kunna jemkas till 20 procent, samt för andra slag 'optiska glas bibehållas vid den förra införselsbestämmelsen, 3 procent å varuvärdet. Beträffande dernäst musikaliska instrumenter, torde förenkling och sammanförande till färre rubriker af de flera nu specificerade slagen deraf lämpligen kunna äga rum, och föreslås för sådant ändamål följande förändrade redaktion och tullbestämningar, nemligen: Fortepianos, flygel-) tafel-> med bibehållande af nuvarande tullafgifter. Harpor. j Positiv med 10 r:dr införselstull stycket.
Maj:ts Nådiga Proposition, angående upplåtande af en under Kammar-Collegii disposition varande jord rymd till byggnadsplats för nya Observatorii-byggnaden i Upsala: Bifölls; N:o 45, i anledning af väckt motion, angående upphörande af Invalid-Inrättningen Ulriksdal: Bifölls; N:o 46, i anledning af återremiss af Utskottets utlåtande, N:o 23: Lules till hand/ingarne; N:o 47, i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition, angående afsöndring från f. d. Öfverste-bostället vid Dalregementet Nas kungsgård af 2:ne dithörande ållisken: Bifölls; N:o 48, i anledning af Kongl. Majds Nådiga Proposition, angående Kainereraren E. M Dahleri och Krigs-Rådet A. L. Hauf/inans befrielse liån dem ålagd ersättningsskyldighet såsom controllanter å förre Krigs cassören S. 11. Bråt!ströms uppbörd: Bifölls; N:o 49, i anledning af väckt fråga om öfverlåtelse till staden Falkenberg af den Kronan tillhöriga tullbro öfver Etbra-strömmen: Bifölls; N:o 50, i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition, rörande användandet af de under Kongl. Stats-Conlorets förvaltning ställde äldre depositions-medel: Bifölls; N:o 51, i anledning af Kongl. Majds Nådiga Proposition, rörande 304 P, ot.-Utdrag, den y November 1844. användandet af en på Postverkets räkning i Rikets Ständers Bank inneslående summa: Utlåtandet återremitterades, med det förklarande, att summan väl må i Rikets Ständers Riksgälds-Contor disponeras, men med skyldighet för samma Contor att deraf hålla Post-styrelsen tillhanda det eller de belopp, hvartill vederbörande kunna inför sagde Styrelse styrka sin egande-rätt; N:o 52, i anledning af väckt motion om eftergift af den hemmanet Rannäs Molstagården påförda ränta: