Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Skuggan låg sval och härlig öfver den gröna, slingrande stigen. Berger k ä n d e sig andas lättare och friare för hvarje steg h a n tog. E n oemotståndlig, svallande k ä n s l a af kraft o c h lefnadslust brusade in i h a n s bröst; h a n h a d e k ä n d det m å n g a gånger förut, grynen bli tämligen mjuka och svällda, hvarpå man irörer 1 matsked färskt smör, 2 ägg söndervispade i 2 fulla matskedar grädde, häller ungefår |-delar af grynen i en väl smord form, lägger fint kött eller fiskragout ofvanpå, och täcker detta med den återstående tredjedelen ris. Öfverst på alltsammans läggas smörklimpar; puddingen får stå i ugnen ungefär |-dels timmavända de, använder man medlet på nytt, ända till de fullständigt upphört. A l u n är öfver hufvud ett godt medel för sjuka, anfrätta tänder; det hämmar rötan och hindrar sålunda tandens vidare förstöring. Anna. Då man brännt sig, utan att huden likväl gått af, undvikas bläsor, om man oupphörligt bestryker det skadade stället med honung. Toaletten. Numera något omodern är denna soppa dock omsorgsfullt tillredd synnerligen fin och ansågs fordom för en kunglig anrättning. lökar, 2 palsternackor, en liten hopbunden persiljebukett och 4 matskedar risgryn få koka sönder i vatten eller fiskspad. Litet salt ilägges efter smak. Rötterna borttagas och soppan redes af med 3:ne äggulor och litet hvitpeppar. Serveras med stekta brödtärningar. Tillsatt med litet vin eller med jordärtskockor, kan den serveras till finare bord. Bingmar. Panneradt kojufver. urtvättas och putsas, kokas mjukt i salt och vatten (omkring 3 timmar); upptages, får kallna, skares i skifvor, hvilka doppas i ägg och rifvet bröd, blandadt med litet peppar och salt; stekas i smör, spädas med litet grädde; uppläggas och ganeras med citronskifvor. I all sin enkelhet en ganska god anrättning. M e d fördel kan lingonsylt serveras till densamma.
Egendomsegaren vågade knappt gå obeviipnad öfver sina marker. Hon, Gesoalda, beslutade förbättra folkets ställning och, understödd af sin make, vann hon deras förtroende, tillgifvenhet och tacksamhet genom att skaffa de hungriga bröd, de sjuka hjelp och 253 klüda de nakna. Hon lärde dem förstå, att arbete på den fruktbara jordmånen, i förening med sparsamhet, kunde betrygga deras ställning, ty lialfva afkastningen tillfölle nämligen dem, och alla skatter drabbade godsegaren. Modigt upptriidde hon mot de okunniga landtpresterna och visade, att det var deras pligt att understödja framiitskridandet samt bekämpa okunnigheten. Inom kort hade Biviglianos befolkning fått ett annat sinnelag, de började förstå det goda, som gjordes för dem, och välsignade familjen Pozzolini såsom sina välgörare. Dess besök i deras landsbygd blef en efterlängtad fest, och det fans ingen af godsets underordnade, som icke velat med sitt lif försvara sitt herrskap, om det hade beliöfts. Signora Gesoalda var icke tillfreds med att hafva förbättrat sina underordnades materiela välstånd; hon ville ock utveckla deras af naturen rika intelligens. I Florens hade hon redan förut varit med om att upprätta asyler och barnhem; nu vände hon hela sin uppniärksumhet och oinsorg på Biviglianos landtbefolkning och tillbragte största delen af året bland den. Biträdd af sin älskliga dotter Antoinette, stiftade hon der den första skolan, i hvilken hon sjelf och dottern utbildade lärarinnor och började undervisa såväl barn som äldre. Vid upprättandet af dessa skolor hade Gesoalda ofantliga svårigheter. att kämpa emot. Med det reaktionära partiet, som hade intresse af att befolkningen hölls i okunnighet och vidskepelse, utkämpade hon heta strider, men hennes fasta tro på mensklighetens behof af upplysning och rätt till framAtskridande gaf henne mod och kraft att besegra alla hinder. Hennes skola blef snart för liten för att kunna mottaga alla, som, sökande vederyvickelse efter dags ' arbete i marken, kommo för. att lara läsa och skrifva.
Så sker det äfven i Frankrike och i andra länder, hvart man må komma. Der finnas visserligen äfven anstalter för uppfostran af vanvårdade harn. inrättade i likhet med dem på Råby; men dessa höra under den enskilda välgörenheten. Den anmärka. Frih. Palmstjerna gjort är, i min tanke, ovedersäglig, att, derest fattige föräldrar se, alt harn. sorn äro varnartade, eller som begått brott, fä uppfostran pä Statens bekostnad, och all de inrymmas i palatser, under det fattige harn, som uppfört sig väl, lemnäs utan särskild omsorg, sä mäste denna i ögonen fällande motsägelse komma ali verka ofördelaktigt. Jag vill blott nämna en händelse, sorn jag i della afseende hört omtalas. Hos en föreståndare för en dylik inrättning kom modren lill ett fattigt barn och begärde alt det mätte der inlagas. Föreståndaren frågade: Hvad oudt har barnet gjort? — Modren återtog: barnet har intet ondt gjort, och det är just derföre jag hoppas, att det såsom välarladt skulle fä komma in pä inrättningen, sedan jag ej längre förmår värda del. Nej, svarade föreståndaren, endast brottslige harn kunna komma hit. Modren gick hort misslynt, sägande : är det blott det, som felas, så lärer här icke komma alt fattas harn, som förtjena att fä inträde. Jag förnyar min anhållan, alt R. o. Ad. mätte bifalla Ulsk:s förslag. Gr. Posse: Jag har begärt ordet, för att bemöta några talares yttranden. Man har sagt, att det vore farligt att ingå på denna bana. Det kan väl hända att så är, men ett försök med den lilla summa, sorn jag begärt, för att ställas till K. M:s disposition, kan väl icke vara farligt. Försöket vore vid nästa riksdag genomgånget, och man finge då se, om det verkligen haft farliga följder. En värd talare har anfört ett exempel. Exempel bevisa likväl ingenting annat än enskilda förhållanden. En och annan sådan händelse kan inträffa, men i mängd inträffa de dock icke. Men låt vara att så vore förhållandet.
En auetoritel har då endast i utvägar att välja, antingen alt fordra det minsta och förutsätta de mest gynnande förhållanden, och då utsätter den sig, på sätt färska exempel utvisa, för förebråelsen att hafva försummat deras intresse, för hvilka den skall vaka, eller att förfara på motsatt sätt, och då kan det, med hästa välmening, gå henne såsom Hr von Törne, eller att behofvet för bättre pris i enskild väg kan fyllas, och att sålunda hvad Staten anskaffar blir obegagnadt Jag tror sålunda, att enda correctivet emot misstagen på begge hållen, är. att vänja allmänheten vid den tanken, att den måste sörja för sig sjelf, och att inskränka Statens biträden till att bereda den flitige arbetsförtjenst, då spanmålsbrist och andra ofördelaktiga conjuncturer tvinga den enskilda näringsidkaren alt inskränka sitt begagnande af arbete. Den 27 Maj f. m. a63 I afseende på hvad sid. 65, §:n 167, omförmales, rör:de de f. d. Gonsuln i Algier, J. F. Schultze, anslagna löneförmåner, anser jag inig, ehuru Ulsk. ej funnit revisorernes anmärkn. föranleda någon åtgärd, böra nämna, att under närvar. förhållanden kan denna utgift icke utan men försvenska handeln umbäras. Sedan Algiers eröfring af Fransmännen, har staden af detta namn blifvit den vigtigaste punkten i hela Medelhafvet för Svenska exporthandeln och särdeles för Svenska sjöfarten, hvilka varit i starkt årligt stigande. Orsaken är den fria handel, Franska Reger;n beviljat denna coloni. Men då ännu coloniens export är ringa, och sålunda en consul ej kan genom commissioner till upphandlingar förtjena någonting, och lefnadskostnadeu är särdeles dyr, så länge nästan allt måste hemtas från Europa, kan icke en consul derstädes umbära det löneanslag Hr Schultze åtnjuter.
Afslogs, och Ståndet bestämde ifrågavarande årliga pension för GeneralLöjtnanten Akrell till 4,500 R:dr R:mt, med det af Slats-Utskoltet föreslagna vilkor. Biföllos. Afslogs, och beviljades, enligt Kongl. Maj:ts Proposition, till Professoren C. G. Mosanders enka af Statsmedlen en årlig pension af BOO R:dr Runt. Punkterna 74 till och med 92. Biföllos. En anmälan, sidan 57, i afseende på en motion af Herr C. Rinman, en beräkning, sidan 69. näst efter tillstyrkandet i 9-lista punkten, samt Tabellen, Litt. B. Indes till handlingarne. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande, N:o -162, i anledning af väckt motion om pension på Allmänna Indragnings-stalen åt enkan efter förre Lands-Sekreleraren i Gottlands län L. Hambraus. Frön Hedera. Ronde-Stdndet. S. D. Föredrogs Slals-UIsko Itets Utlåtande: N:o 159, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut uti åtskilliga frågor, rörande regleringen af utgifterna under Riks-Statens 2, 5, 4, 5, 6 och 7 Huf vud-titlar. De af Utskottet i detta Utlåtandes 3, 10, 17, 25, 31, 56, 37, 42 och 47 punkter framställda förslag till Voterings-propositioner afslogos; Voterings-propositions-förslaget i 39 punkten återremitterades; hvaremot öfriga föreslagna voterings-propositioner godkändes; och lades Utlåtandet i öfrigt till handlingarne. S. D. Föredrogos nedannämnda af Slats-Utskoltel afgifna Utlåtanden: N:o 162, i anledning al väckt motion om pension på Allmänna Indragningsstaten åt enkan efter förre Lands-Sekreteraren i Gottlands län. L.
Jag tror, att efter den tiden kommer det att på laglig väg begäras och sökas att få detta system uphäfdt eller modifieradt. Jag önskar att jag måtte hafva orätt, men fruktar att jag får rätt. Hvad beträffar Frih. Wredes yttrande ronde olägenheterna af vårt nuvande rymdmått, så hafva föreg:de talare upgifvit dessa olägenheter ligga mindre i sjelfva formen å målkärlen för spanmåls mätande än i de flerfaldiga missbruk och den eftergifvenhet att göra gällande författn:r åtlydda, som under föregrde tider egt rum. Dels har detta legat i okunnighet hos menige man om betydelsen af de nya målkärlen och deras förhållande till de förut varande och dels har det berott af methoderna att mäta med de lagligen krönta och till sin storlek bestämda målkärlen, och detta kan icke förekommas, antingen det nya målkärlet heter T:a. eller hvad som helst. Det beror på sättet att mäta med denna T:a och det lärer väl ingen bestrida, att jag lika väl kan mäta spanmål noggrannt med det kubiska kärl, som har t. ex. lj fot i sida, som med det kdbiska kärl, hvilket har 1 fot i sida. Således tror jag, att den länga och intressanta utredningen af målförhållanderne i Sverige, hvilken vi här afhört och som haft sina ganska mörka sidor och icke minst mörka för R. o. Ad. i förflutna tider, icke kan tjena till bevis för nyttan af den nuvande T:ns ersättande med kubik-foten. Jag tror likväl alt det icke lönar mödan att vidare sysselsätta sig med äm - iro Den 8 Juli e. ni. net; måhända äro opinionerne redan bestämda; men jag'får till den verkan det kan hafva yrka återremiss af denna punkt. Frih. Wrede: Frih. Palmstjerna har framställt till mig den frågan hvad Utsk:n haft för skäl att föreslå kub.-liniens införande.
Kfter hvad den Kongl propositionen vidare innehåller, komme kostnaderna för ifrågavarande läroverk ail utgöras af 2 slag: organisations-kostnader, eller sådane sorn ifrågakomma vid läroverkets första ordnande och hvilka för en gång borde utgå, samt underhålls-kostnader, eller de, som till årliga aflöniugar m. m. erfordrades; och skulle, i enlighet med eli af Kongl. Jlaj:(s Befallningshafvande i samråd med erfarne personer uppgjordt kosluads-förslag, följande anslag för en gång för ändamålet behöfva anvisas, nemligen: Afirädes-summa till nuvarande arrendator, deruti inberäknad ersättning för öfverbyggnad, höstutsäde och vårfoder R:dr Haut 45,000: — Till byggnad af boningshus, mejeri och ladugård, stall, smedja, verksiä der och laboratorium, sädesmagasin och tegelbruk „ „ 145,000; — Till inventarier: För gårdsbruket, kreatur m. m 45,000: — Husgeråd och iure inventarier 20,000: — Utsäde och förlag 10,000: — 75,000: Summa R:dr Riksmynt 265,000: —. Om härifrån afdroges för befintliga hus, samt för beräknad minskning i byggnads-kostnaden genom teglets brännande på stället 20,000: samt 2Vs års underhålls-anslag, som beräknats kunna få till organisationen användas 45,000: qqq. skulle återstoden eller Riksdaler Riksmynt 200.000; — Stals-Utskottets Utlåtande N:o 53. 7 blifva det belopp, sorn för Institutets första ordnande erfordrades och hvilken summa Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ansett böra utgå med ena hälften år 1858 och med den andra hälften år 1859.
– Jo, ni vill ju att er första föreställning skall draga fullt hus? – Det blir det. – Derom är jag öfvertygad. Men en god reklam vore det för er, om ni först uppträdde vid en privat soaré, en fin tillställning, der hela det förnäma Stockholm kom i tillfälle att applådera er. – Ja, det har ni rätt i; men jag har ondt om tid och hinner inte göra några visiter hos mina höga gynnare och vänner. – Det behöfver ni inte heller. Om söndag gifver konsul Brauner, en af Stockholms mest populära personer, en utomordentligt lysande fest, dit allt hvad hufvudstaden eger af förnämt och lysande inbjudits. Några af operans förnämsta artister komma att låta höra sig der; men efter hvad jag vet önskar man att illustrera festen med någonting nytt, ovanligt, som ingen har sett förut. Uppvakta konsul Brauner. Han bor en trappa upp i detta hus och har sin mottagningstid just nu. Utom en god reklam så kommer ni att få ett rundligt honorar. – Nå, det är min egen idé ni uttalar. Jag skall göra honom min uppvaktning. – Det skulle inte skada, om ni hade några recensioner att visa honom. I stället för att svara, drog herr Francisco fram en diger bok ur sin kappficka. Recensioner fattades icke. Ledsamt att nämna har pressen sin stora skuld i den framgång dylika äfventyrare stundom göra. För att blifva af med dem, bestå redaktionerna dem ett kort omnämnande, alltid berömmande, och på ganska kort tid inhöstar en af dessa tvifvelaktiga konstmakare mera loford än en verklig konstnär på en hel lifstid. – När träffas vi igen? frågade Hammar, då Francisco reste sig upp för att gå. – I eftermiddag klockan fem på detta ställe, om ni vill. Jag behöfver träffa er för att närmare tala med er om seancen om söndag. Francisco gick och »glömde» verkligen att betala såsom Hammar förutsett. På slaget fem infann sig spiritisten åter på kaféet, der Hammar en stund väntat på honom. Sedan denne emottagit några allmänna förhållningsreglor rörande de mystiska experimentens lyckliga utförande i händelse af nyckfulla andars plötsliga strejkande vid seancerna, meddelades han, att Brauner samtyckt till professorns medverkan vid soarén på söndagen.
Jag anser derföre lämpligt atl, i fall resekostnadsersättning kommer att dem enl. detta Betänk, tilldelas, de åtminstone icke höra få räkna denna ersättning annorlunda än till det första förrättningsstället och ifrån det sisla på dagen, aldrahelst som beräkningen af skjulsersältningen skill le blifva ganska kinkig att upgöra emellan hvarje förrältningsställe, dä man ofta är tvungen alt, äfven om man eger tillgång till skjuts, använda sina foller för att fortskaffa sig, ty vanligen färdas man vid dessa förrättningar genom skogar och öfver sjöar, åtminstone i den provins, der jag är bosatt. På grund af hvad jag nu anfört, får jag vördsamt anhålla om återremiss af den första punkten i Utsk:s Betänk. Frih. Åkerhjelm, Garl: Med anledn. af den siste värde talarens yttrande, anhåller jag att få fästa hans upmärksamhet derpå, atl resereglemente!, såsom jag vill påminna mig, säger, att då flere syner kunna förrättas på en dag, så eger icke den som förrättar synen att beräkna dagtraktamente för mer än en dag, och att således de förmåner, som nämndemän skulle få genom delta reglemente, icke äro så stora, som den siste värde talaren förmenar. Dessutom får jag nämna, att, enl. hvad till R. o. Ad. ankomna prot.-utdr. utvisa, är detta Betänk, redan af de öfriga Stånden bifallet, och jag hemställer således, hvartill en återremiss skulle tjena, då i denna fråga R. St:rs beslut är fatladt. Jag anhåller om bifall till Betänk. Hr von Troil: Jemte det jag instämmer i det yttrande, som den siste värde talaren afgifvit, ber jag att få fästa Ståndets upmärksamhet derpå, att denna fråga ligger BondeSt. serdeles örat om hjertat, och att jag äfven, med anledn. deraf, anser det vara skäl att bifalla hvad Utsk. föreslagit.
Enligt Räkenskaperne för 1855 1856 1857 631,025 kubikfot ä 2 R:dr 125,000 kubikfot ä 2 R:dr Tiondeoch Hammarskattsiern j ia„C^in J (Stångjern Svafvelbruks-Tionde ar Mantalspenning: Bötes-medel Kavalleri-Regementenas Häst-vakans-Spanmål Ständiga Rote-vakans-afgifter vid de Skånska Infanteri-Regementena Tillfälliga Rote-vakans-afgifter A akans-afgifter af nyroterad j’ord Rote-vakans-afgift af Utsockne Frälse-hemman i Halland Trosspassevolans-afgift Båtsmans-vakans-afgift Krutoch Salpeterförsäljnings-medel Kontroll-stämpel-medel Sjötulls-medel: Tull-Verkets Stat och omkostnader 1,600,000: —j Stats-Verkets fsetto-lnkomst 7,900,000: - Salu-Accis af Städerna Post-medel, påräknade för Post-Verkets Stat och omkostnader Chartge-Sigillatse-medel Bränvins-afgift S:r Extraordinarie Inkomster Hör till Stats-UtsJcottets Utlåtande, '1859—1860, N:o 45. StatsIKongl. Mapts Nådiga Proposition. Centner a a 2 R:dr 2 R:dr å 2 - rv vt. 1 v V U1-, CO'^» o.» c 04 J ^ C ■ 'V '"'4 4T 1 vt "bc ill : ' O* *t Cl w C? o P 7 4 Jp Jp Ita 025 z.* .0-. o 02 Oa ro rr ■ii ■ •x c., o Cl Ht w-V o 5 3 "•< ■x A Öi - v-V . 70 ro 9 i g § ! ? 3 o i § C C o<bo r. ; k o* r i bc* b' Oc .02 , *0- V O 0? fo — VO 1 v: bc C 5 ö
Med de i 2ldra §:n omförmälda föreskrifter förstås bestämmandet af föreskrifter förstås bestämmandet af skyldigheten för vederbörande C01- skyldigheten för vederbörande Corporationer eller Embetsman, att, utan porationer eller Embetsman att, utan vidare påminnelse och utan annan annågon påminnelse och utan annan anledning, än vid Lagtima Riksdag, ledning än sista Riksdagsbeslutet, vid sista Riksdags-Beslutet, och vid Uransvar besörja, att valen till Rikdagstima Riksdag, sjelfva Kallelsen, bemän må, inom den för deras början sörja, det valen till Riksdagsmän, och slut af Riksens Ständer bestämda der sådana val äga rum, i laglig ordtid, i laglig ordning och med ali ning och vid ansvar, med ali skyndskyndsamhet, verkställas; tillhörande samhet verkställas; tillhörande det det Dom-Capitlen att för Presterska Doinpet, Comtitution s -Utskottets Memorial N:o i. 17 Dom-Capitlen att för Presterskapet, Hufvudstadens Magistrat, att för dervarande Borgerskapet, samt Landshöfdingarne hvar i sitt Län, att iör de öfriga Städernas Borgerskap och Menige Allmogen om sådana Valförrättningar å Embetets vägnar föranstalta, med särskilt föreskrift från Landshöfdingarna, att samma dag, då i Kyrkorna Riksdagskallelsen kungöres, skall Sockenstämma till nästföljande Söndag, för Electorsval af Allmogen, utlysas. Skulle uti en eller flera kyrkor af ett Pastorat Gudstjenst saknas å den Söndag, då Kungörelsen borde uppläsas, åligge det Presterskapet att genast genom Kronobetjente i Pastoratet besörja, det nästa dag ett exemplar af Kungörelsen skyndsamt circulerar från by till by, uti sådana Församlingar eller Capell-lng , med förständigande, att deras ledamöter hafva att nästföljande Söndag sig vid Moderkyrkan infinna till Electorsval, i händelse Gudstjenst icke samma Söndag bör hållas i egen kyrka, då valet derstädes må för Socknen eller Capell-laget förrättas.
Då Bevillningen bör och vanligen är så beräknad, att dess fulla belopp inom loppet af ett år inflyter, kan denna disconträtt ej medföra någon fara för Bankens kredit. 15:0. Dessutom hålle Banken Riksgälds-i Contoiret tillhanda, för oundgängliga behof, en summa af högst 500,000 R;dr Banco, som återbetalas utan ränta, på 10 år med TT5del om året. Då denna summa en gång utgått, kan ej större del deraf åter lyftas än sorn blifvit återbetald. Mot. I händelse af lilla creditivefs lyftande eller annat stort opåräknadt behof, torde 536 Deri 6 Ularlii, ett s'dant anslag vara för PJksgäldsContolret oundgängligt. Det är upptaget att utgå af Bankens öfverskott, och kan således ej gravera dess credit. Då inträffande af sådane omständigheter , som föranleda begagnandet af detta anslag, ej alltid medförer Ständernas sammankallande, torde RiksgäldsContoiret ofta ej, i sina påräknade inkomster ega tillgång till ränta å detta lån, hvarföre också ej någon sådan upptagits, 16.0. Banken hålle Kongl. Maj t tillhanda, i enlighet med 65 §. Regerings-For men, stora Creditivet, till ett belopp af högst 1,500,000 R:dr Banco. Så fort större eller mindre summa härå utgått, införes den i BiksgäldsContoirets böcker, ibland dess med 5 procents ränta löpande skulder, som ej af fordringsägarne kunna uppsägas. 17:0. Om Banken, för utbetalandet af de | 15 och 16 punkterne omnämnde summor el* ler eljest till styrka för sin credit, skulle finna, sig föranlåten afyttra större eller mindre dei af sina hos RikrgäklsContoiret ägande fordringar, äge Fullmägtige dertill rättighet. Mot. Äfven till stora creditivet lemn-ar Bankens öfverskott full tillgång att för en gång begagna.
Den, som år 1859 öfvergick Tumba, Tuna, Elfsta och Hamra skogar i Svartlösa härad till en vidd af en half mils omkrets, torde hafva förorsakat största skadan; och genom tre särskilda skogseldar inom Sotholms härad hafva under perioden tillsammans vid pass 900 tunnland varit i mer och mindre mån utsatte för härjningar. Dessa sistnämnde hafva uppkommit af oförsigtighet vid svedjande, hvaremot den förre, jemte åtskilliga andra af ringare betydenhet, härrört från ovarsamt umgående med eld, tänd för andra ändamål, såsom torfoch jordbränning, kaffekokning m. m. o t A skogsprodukter i afverkningsorten uppgifvas medelprisen på sätt nedanstående tab. Litt. Tab. Litt. Priserna äro dock väsentligen olika på särskilda orter och betydligt högre i hufvudstadens närhet. Vidsträckta torf mässar förekomma flerestädes, mest inom Långhundra fögderi, men begagnas ej till beredning af bränntorf. Vid ett glasbruk äfvensom vid flera tegelbruk och brännerier inom Sollentuna fögderi begagnas dels stenkol och dels från annan ort inköpt ved, så att dessa inrättningar icke verkat till förminskande af skogstillgången i trakten. Enligt en den 7 December 1859 för 10 års tid träffad, i början af år 1860 härstädes fastställd, ny Tab. Litt. förening om så kallade skottpenningars utbetalande för utom skallgång dödade rofdjur och foglar äro de å följande sida tab. Litt. D upptagne premier bestämda. Tal). Litt. Bergsoch bruks-handtering. Fabriker. Binäringar. Brännerier. Tab. n.o 5. Förhållandet med dödade rofdjur och foglar samt derför erlagde premier under periodens särskilda år inhemtas af en deröfver upprättad, följaktig tabell N:o 5. Någon skallgång har icke under ifrågavarande period ägt rum. Antalet husdjur, dödade af rofdjur, kan icke uppgifvas, men anses vara högst obetydligt. Tab. N:o 7. E. Bergsoch brukshandtering saint F. Fabriker, manufakturer och handtverk. Tabell, upprättad enligt formulär, bifogas, under N:o 7.