Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta säger Herren: För tre och fyra lasters skull, den stadsens Zors, vill jag intet skona honom; derföre, att de än ytterligare bortdrefvo de fångar in uti Edoms land, och intet tänkte uppå brödraförbund; Utan jag vill sända en eld uti murarna i Zor; han skall förtära hans palats. Så säger Herren: För tre och fyra Edoms lasters skull, skall jag intet skona honom; derföre, att han hafver förföljt sin broder med svärd, och förgjort honom hans barn, och alltid varit honom arg i sine vrede, och drifvit sina grymhet allt framgent; Utan jag skall sända en eld till Theman; han skall förtära palatsen i Bozra. Detta säger Herren: För tre och fyra Ammons barnas lasters skull, vill jag intet skona dem; derföre, att de hafva sönderrifvit de hafvande qvinnor i Gilead, på det de skulle förvidga sina gränsor; Utan jag skall upptända en eld uppå murarna i Rabba; han skall förtära hans palats, då man ropandes varder i stridstidenom, och då vädret kommandes varder i stormstidenom. Så skall då deras Konung, samt med sina Förstar, varda fången bortförd, säger Herren. Detta säger Herren: För tre och fyra Moabs lasters skull, vill jag intet skona honom; derföre, att de hafva uppbränt Konungens ben i Edom till asko; Utan jag vill sända en eld i Moab; han skall förtära palatsen i Kerioth, och Moab skall dö uti buller, rop och basunsklang. Och jag skall borttaga domaren ifrå honom, och dräpa alla hans Förstar med honom, säger Herren. Detta säger Herren: För tre och fyra Juda lasters skull, vill jag intet skona honom; derföre, att de förakta Herrans lag, och icke hålla hans rätter, och låta sina lögn förföra sig, hvilka deras fäder efterföljt hafva, Utan jag vill sända en eld i Juda han skall förtära palatsen i Jerusalem. Detta säger Herren: För tre och fyra Israels lasters skull, vill jag intet skona honom; derföre, att de sälja de rättfärdiga för penningar, och de fattiga för ett par skor.
Reglementet den ic) Mars 1831 föreskrifne borgen, till säkerhet för lånet, jemte egel reversal, till Ull-Discontfonden aflemna såsom bypolhek säkre personers reverser och acceptcr, hvilka komma att inlösas å de lider hvardera af dessa reverser eller acceptcr förfalla, och hvarå Stals-Ulskottcts Berättelse IV; o 16g. 17 hvarå räntan hör beräknas och afdragas till reversernes eller accepternes förfallodag; att Fabrikant, hvilken, på sätt ny ssbe rörde 8 §. stadgar, af Ullproducent tillhandlat sig lill, sein denne förut i Ull-Disconten belänat, och, sedan öfvei flyttning af lånet på fabrikanten är vorden bifallen, äfven må ega, att i stället för borgen, ställa enahanda säkerhet för lånet som ofvan är nämnd; att Ull-Disconllån icke må meddelas på kortare tid än 2:ne månader, och att tiden, inom hvilken hypolhicerade reverser eller accepter förfalla, följaktligen bör utgöra minst a:ne månader, ifrån beluningsdagen räknad, alt, med tillägg af hvad uti 3 §. af Uil-Discontreglementct är stadgadt, nemligen alt Ull-lån alltid bör utgöra fulla 10 R:dr, hypolhicerade reverser eller accepter, sorn kunna vara utgifne på ojemna summor elier icke fulla 10 Riksdålerstal, må belunas till det belopp, hvarå ett sådant till säkerheten godkändt hypothek lyder och är ulgifvet; samt slutligen, att utgifvare af i Ull-Dicontfonden hypolhicerade reverser och accepter, skola vara underkastade lika ansvarsskyldighet i afseende på öfverräntas erläggande å förfallet, men obetaldt lån^ som uti meranämnde UllUiscontreglemente blifvit låntagaren ålagdt, och äfven för utgifvare af hypolhicerade reverser i Manufactur-Disconlfonden är i allmänhet stadgadt. Hvilket Nådiga Beslut Kongl.
Debitor mot en billig (treäitor skall upfylla sin skyldighet, sa at lika» liten olägenhet stall upkomma af den nu föresiagncr Författning, som af den, hwilken widtogs 1792. Friherre 8tjerne1ck, Näolpb Duckvi§. InterpLlieracl twänne gänger af Herr NajoL 8teät, tror jag det wara min vwilkorliga styldighek at yttra mig, och får således förklara, at förhällandet med ^Alo-frägans afgörande wid 1792 ars Riksdag warit fädant, sorn Herr Nnjor 8teät behagat nämna. Min egen tanka »öar dä, likason» nu, grundad pä angelägenheten af enhet och stillhet; beslutet fattades fort och efter min öfwertygclfe wäst ioo8 Herr 8ksök. I anledning af hwad Herr van kofsnstein behagat anföra angående rslrosäiva werka» af i fraga warande Författning, får jag den äran nämna, det Hemliga Utskottets tanfa icke wa, rir, ar denna werkan skulle taga s,u begynnelse längre lilbaka än fran denna Riksdag. 'Herr von ko le nilein. Härmed får jag afwen instämma. Hans Lxcellencs Herr Greswen och Landt - Marskalken. Under vireoullei-ns öfwer förewarande ämne hafwa åtskilliga olika meningar upkommit. De som willja bifalla Betänkandet hafwa föreslagit tilläggningar, bestående deruti, at Författningen ej matte fa en rsrrosLlivs werkan och at de» ej ma blifwa gällande för de publicus Werk, som ej höra til realilalionen. Friherre von k.anting8k>suien. Dä fraga upkommit, at Viscom-Werken matte frän författningens werkan undantagas, syneS billigheten afwen böra utwerka undantag för Jern-Loakvirsk, som också äiscomerar. Friherre Oxsniljerns, 8ven Lakris!, instämde häruti.
Herr Lefrén, Johan Pehr'. Jag är till alla delar förekommen af Herr Cederschjöld, och har ingenting .vidare att tillägga, utan in-: stämmer i hans gjorde anhållan. I Herr Grefven och Landt Marskalken hem - S70 Ben i5 Maji f. m, ställde, att äfven detta StatsUtskottets Utlåtande måtte tills vidare ytterligare få hvila på bordet j hvilket bifölls. Herr Grefven och LandtMarJkalken, tillkännagaf, att Herr von Ehrenheim, Reinhold Fredric, och Herr Rappe, Carl, afsagt sig deras rum, den förre i BevillningsUtskottet samt den sednare, i Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet; i anseende dertill att de måst för enskilta angelägenheter från Riksdagen afresa. Herr Grefven och, LandtMarskalken anmodade Herrar Electorer, att innan nästa Plenum sammanträda för att, efter bemälte Herrar, utvälja nya Ledamöter i Bevillningsoch OeconomieUtskotten. Föredrogs å nyo och bifölls StatsUtskottets den 5 dennes under N:o 143 afgifne samt den 7 derpå följde eftermiddagen på bordet lagda Utlåtande, om lindring i lnqvarterings-besväret för Städerne i allmänhet samt särskildt för Götheborg, Malmö, Warberg och Wadstena. Då nu ånyo föredrogos ConstitutionsUtskotiets den 5 dennes under N:o 11 och 12 aflåtne samt den 12 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde 2:ne Memorial, innefattande Förslag till förändrade redactioner af 21 och 79 §. §. Riksdagsordningen j fann Ridderskapet och Ådeln Den i5 Maji f m, 27I för godt, att uppå derom af Herr Grefven och Landt Diar/kalken framstäldte serskildte Propositioner, berörde Förslag till den behandling 56 §. RegeringsFormen stadgar, godkänna. Företogs till pröfning ConstitutionsTJtskottets den 3 dennes under
825 nej-propositionen föreslagit; äfvensom Ståndet nu gillade det af Utskottet föreslagna tillägg till 9 §; § 18, den af Utskottet föreslagna redaction gillades; Ståndet godkände slutligen den af Utskottet, i händelse af Ridderskapet och Adelns afslag å inbjudningen, framställde voteringsproposition, angående tullvärdet å blaggarn och canfas. S. D. Ånyo föredrogos Siats-Utskottets på bordet hvilande memorial och utlåtanden; N:o 262, angående liquiderande af kostnaderna för tryckningen af Riks-Ståndens pvotocoller, samt utdelandet af samma protocoller, och dertill hörande bihang: bifölls; N:o 263, angående den vid Riksdagens slut återstående tryckningen af Riks-Ståndens protocoller samt upprättande af register öfver desamma: bifölls ; N:o 264, i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet, N:o 215, angående ett lån för en gymnastik-byggnad i Malmö: lades till handlingar ne; N:o 266, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, angående det vid 1840 och 1841 årens Riksdag, till Em-åns upprensning beviljade stats-bidrag: Slåndet godkände den af Utskottet föreslagna voteringsproposition och ansåg memorialet icke erfordra annan åtgärd; N:o 269, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, angående Voterings anställande uti Förstärkt Stats-Utskott, rörande den i utlåtandet, K:o 113, och memorialet, N:o 208, omförmälde fråga: \ 1 punkten, angående reglering af afgifterna till Handelsoch Sjöfarts-fonden; och 2 punkten, rörande convoy-commissariatels indragning: lades till handlinga me; 3 punkten, rörande inleverering till Riksgälds-Contoret af Handelsoch Sjöfarts-fondens nuvarande och blifvande tillgångar; Bih. Ull R. St.
Skrifvelse, N:o Sj. 95 börande Nådig befallning, dels om förberedande åtgärders vidtagande för den nya roterings-förrättningens ordnande och verkställande, dels ock om insändande af förslag lill tiden, grunden och sältet för fördelningen Rostoch Rotebållarne emellan af det beviljade understödet, hvarjemte K. M:t, efter Landshöfdingens i Länet hörande, i Nåder förord nät, att berörde 12,000 R;dr skulle för åren 1842, 1843 och 1844 efter fastställda grunder utgå; och då det fortgående afvittringsverket i Jemtland ännu icke hunnit till slut bringas; samt dessförinnan några hufvudsakliga åtgärder till verkställande af den nya roteringen ej eller kunde företagas, men angeläget vore, att den Rustoch Rotehållare för 3:ne år beredda lindring äfven fortfarande finge af dem åtnjutas, har E. K. M. nu i Nåder föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja ett årligt anslag af 4,000 R:dr Banco, till understöd för bemälde Rustoch Rotehållare, alt från 1845 års början utgå, intilldess den nya rolerhigsförrättningen derstädes varder afslutad och fastställd. Rikets Ständer hafva tagit detta ämne uti noggrant öfvervägande och funnit Rustoch Rotehållare i Jemtland ega gruudade anspråk på fortfarande understöd, enär någon ny och lindrigare fördelning af rustningsoch roterings-besväret inom provincen ännu icke blifvit li!lvägabragf.
» Jaså, ditt lugn är verkligen i fara för hans skull? » sade tanten skälmaktigt. » Fy, tant, du vet mycket väl, att jag inte menade så. Jag har ju alltid tyckt så bra om Erik, men på sista tiden har han verkligen varit bra tråkig, och nu börjar jag förlora tålamodet med honom. Han kan ju icke höra mig tala om en annan man, mycket mindre till någon, utan att bli på misshumör. I hvarje mansperson, som Redigeras af Sophie Linge. Bidrag mottagas med tacksamhet. Bref med 105 inkapslade geografiska namn, järnvägsoch poststationer inbegripna. däri Du stora narraktiga toka! » Gräla bra, Dora », ropade en papegoja, » pantfrun » i världen ägde. Mera rakt er på lifvet går jag i dag ej, nu bara varnar jag, men fast ert ofog denna gång ej tangerar mig, skall jag likväl draga mig det till minnes otaliga gånger, det lofvar jag både dig och Otto. Borde egentligen bara grumsa. Ack en sådan markatta! Han gör minsann krumbugter. fur, tall, gran, där synes tvedrägtsandan och jag har erkännande för att jag rosar i otid. I alla fall ingen skada skedd, roligt att ni äro vid goda vätskor! En bur gåtan att få, sådan tvärpinnad den önskades, och där kunna edra foglar bo galant. Skall söka vidare när jag går till norr; köp ingen, ty ni få kanske ge flera kronor mera, och äfven de elegantaste i er marknad äro bara uselhet. Vanligen brukar differensen bland sorterna utjämna de olika prisen. De sända nog ett par till eder, så få ni själfva samfäldt välja (vasktråg fins) — i fall ovisa varelser som ni Jag visste allt att det var lektyr i Ottos smak. Mig har denna bok roat i en synnerlig grad. Denna bok har alla förutsättningar, där förek o m m a d e lustigaste infall, dessa jag träffar, har träffat eller kommer att träffa, spårar han straxt en rival. I stället för att han förr var glad och treflig, går han nu ständigt och surar; det är just inte rätta sättet att vinna en flicka. Jag är säker på, att han skulle bli en odräglig äkta man.
Jag vill icke heller ingå i betraktelser öfver svårigheten vid att blottställa våra Norska bröder för obeqvämligheten af att för vår skull afbryta handläggningen af egna angelägenheter och göra sig det opåräknade besväret af en liitresa för en vistelse, hvars långvarighet ej är begränsad af vårt förutseende; jag vill icke upkalla en öfverläggning öfver de sannolika kostnaderna af förslaget, såvidt de kunna pä förhand beräknas; jag yrkar helt enkelt att R. o. Ad. måtte lägga motionen till handlingarne, med afseende derpå, att enl. 56 § Riksd.Ordn. inga nya ämnen med undantag af grundlagsfrågor få ”af Riksdagsmän väckas, sedan en månad från Riksdagens början enl. 27 § tilländalupit, såvida icke sådana frågor af redan fattade beslut,' eller redan uptagna ärenden, eller under Riksdagen inträffande händelser, omedelbarligen föranledas”. Den värde motionären förmenar väl att hans förslag kunde uptagas såsom utgörande en följd af ett redan uptaget ärende, nemi. Frih. Cederströms, Anders, afgifna motion om Norrska bränvinsbränning-lagens antagande vid denna Riksdag till Svensk lag; men jag beder få fästa R. o. Ad:s benägna upmärksamhet derpå, att om man skulle godkänna befogenheten af en sådan härledning, så finnes ingen gräns för motioners väckande under Riksdagens lopp. Ty nämnde § förutsätter, enl. min tanke, ingalunda ett medelbart, utan, som orden lyda, ett omedelbart, således ett nära och ett nödvändigt sammanhang mellan det förra och det sednare ärendet. Ett sä heskaffadt samband synes mig dem emellan här icke ega rum. På dessa skäl anser jag för min del således, att R. o. Ad. skulle handla lagenligt och riktigt, om remiss å motionen förvägrades; men lill undvikande af denna, i alla händelser oangenäma åtgärd, upmanar jag i främsta rummet motionären sjelf att återtaga sin motion. Hr Ribbing:
Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla RiddarhusUtskottets berörde förslag, Den 3o J u n i i f. in. under i akttagande af den förändring, att MaximiSumman för lån mot pant å fast egendom må förhöjas endast till i5,ooo R:dr B:co till en och samma person, eller på en och samma pant. Att stadgandet j det hvarje Lånsökande ovilkorligen bör förete en öfver egendomen efter Bankomethod upprättad värdering , må ur LåneReglementet borttagas j och Riddarhus Dir ectionen deremot lemnäs öppetj att 3 derest så nödigt prof vas j en slik värdering af Lånsökanden serskilt infordra, innan länet beviljas; äfvensom att Lånsökanden må åläggas vid dess ansökning bifoga behörig uppgift ä det värde j hvartill fastigheten under de 10 nästförflutne åren varit till Bevillning taxerad; samt att ett medium af dessa summor alltid borde tagas till grund vid bestämmandet af det lånebelopp, som efter stadgade grunder må kunna beviljas. Att föreskriften om skyldighet att för räntan å lånet prcestera serskild borgen må upphäfvas. Bifölls. 4:o Att RiddarhusDirectionens förfarande att vid medels utlånande mot säkerhet af namn och borgen, understundom Den 3o Junii f. m. öfverskrida det i 2 §. 5 Mom. af LåneReglementet för dylika lån stadgade maximi-belopp af 10,000 R:dr B:co, varit af en behörig omtanka påkalladt; samt att berörde maximi-belopp må utsträckas till 3o,ooo R:dr B:co; och ett maximi-belopp af 6000 R:dr B:co bestämmas, utöfver hvilket lån emot säkerhet af lös pant eller borgen icke må kunna till en och samma person beviljas; äfvensom att minst f af Directionens Ledamöter böra vara om beslutet till ett slikt läns beviljande ense och derföre personligen ansvara. Friherre Boije, Fredrik: I anseende till denna punkt, om maximi-summan för utlåning på namn och borgen, önskade jag få en upplysning.
Ar 1847 oktrojerades härstädes en privatbank, som trädde i verksamhet den 2:a Februari nästföljande år, med ett tecknadt kapital af 2,000,000 R:dr, deraf 4-0 procent blifvit kontant inbetaide. Denna inrättning har visat sig utöfva ett gagneligt inflytande på ortens handelsoch fabriksrörelse, hvaråt de genom banken ökade penningetillgångar och lättade liqvidationssätt bidragit alt gifva en större omfattning. Utelöpande sedelstocken har varit: Lånerörelsen har bedrifvits mot hypothek af reverser, vexlar, publika papper, våg-effekter och varor, men jemförelsevis obetydligt emot borgen; och utgjorde beloppet af 1848 December 31 1851 1855 R:dr 1,390,000. » 1,467,156. 32. » 3,224,183. ig. 43 Utlåningar. Inbetalningar. Saldo vid årets slut. Giro-rörelsen liar visat Insatte medel. Uttagne medel. Saldo vid årets slut. Kreditiv-rörelsen hav utfallit sålunda: Uttagne medel. Insatte medel. Saldo vid årets slut. 1848 . Sammanräknade omsättningar på- bankens särskilda räkningar utgjorde, utom vinstutdelningen: 1848 R:dr 18,009;783. 1850 » 26,820,215. 1855 » 47,537,284. Denna öfversigt ådagalägger, att Götheborgs privatbank drifver verklig bankrörelse och icke inskränker sig till endast en låne-inrättnings verksamhet. Bankens utdelning till aktieägarne har varit åren 1848—50 i medeltal R:dr 50,000. Bankens reserv-fond ökade sig under de sista fem åren från 57,306 R:dr 18 sk. till 141,599 R:dr 38 sk. Götheborgs Sparbank, den äldsta stiftelse af detta slag i Sverige, har, enligt de årliga förvaltnings-redogörelserna, under loppet af de 35 år, som sedan dess stiftande förflutit, vunnit fortfarande förkofran.
Oen o^^gikt olver antalet ak de under nu tiliändalonne värsession iros llok-Ilätterr anlrärrgiga rekerent-saker oclr underställniugsmäl,sorn vore den underdåniga skrikvelserr lrikogad, visade oek, lrnrn detta körlrällande kortkar, sä att, kastan llokträ tten under sessionen, otom alla andra ärenden, sorn tilllrora Ook-llätterrs ^rökning, oeir lrvilkas antal i körlrällande till det under lie köregäende ären ingalonda minskats, irandlagt oell lrukvudsakligen akgjort '711 rekerentsaker oeir 313 nnderställnings-mäl, eller tillsammans 1,024 mäl, antalet ak oskgjorda sä lreskalkade mäl kör när varande utgjorde ieke mindre, än 889, derak 86? rekerent-saker; — en lralanee, sorn vilia ökverstege vanliglreten; oell syntes detta körlrällande, vid den tillökning i Ook-llättens arlrete, sorn torde vara att körutse såsom köljd dels ak den genom Kongl. Naj:ts lXädiga förordning 30 sistlidne ^rril stadgade irva ordning kör kullköljd ak nriss - 5 nöje emot XoilAl. Naj:t8 DefallninA-iligfvandeZ eller Doli66-8amrarne8 lie8lut i en del
I andlös spänning lystrade hon efter hvarje tonfall: kunde det väl vara möjligt — ack nej — en inbillning — en märkvärdig likhet! Då vika de in på terassen, och den främmande mannen lyfter sin hvita hatt och svänger den till helsning öfver sitt hufvud. Karl, ja, det är verkligen han, hennes egen kära, kära bror, som så många, långa år hållit undan hennes ögon! Lika fort som denna gladt öfverraskande visshet slår henne, V å r a barn. Dana. Tj en ar ne. I r\ I i N I I L / KJ IN till billigaste pris och på bästa sätt utför alia möjliga uppdrag tllltjens för Iduns ärade läsarinnor. så hastigt är hon nere från altanen och honom långt till mötes och får honom varmt i famn. Så, när de första hängifna helsningarna gifva andrum och tid, skola de betrakta hvar andra, mönstra från hufvud till fot, så som man mönstrar en kär klenod, den man for evigt trott forlorad, men plötsligt finner åter och tvekar ändock, i den otroliga glädjen, att det rätt är den samma. Hvad han blifvit manlig och ståtlig; hvad det blonda skägget klädde honom väl; hvad den mörka teint, som söderns sol lagt öfver hans drag, förlänade dem en mejslad fasthet! Och hon — hvad hon blifvit värdig och utvuxen, en rigtig grande dame; den lilla fethyltheten klädde henne fötjusande, och hennes klara ögon, voro upp i dagen de gamla! Det var nu det bästa, man kunde säga om dem! Men efter allt detta kom äfven Klara plötsligt att besinna, hvilken helt annan innebörd broderns hemkomst kunde ega för Ruth, och hon försräcktes midt i sin glädje. Vid denna tanke vände hon sig om att få syn på vänninan. Ruth gick långsamt efter dem i gången med Vivan vid sin hand, och Klara kände sig obeskrifligt och på det angenämaste lugnad, när den andra mötte hennes hastigt forskande blick med ett svagt litet leende, vemodigt visserligen, men lugnt, och en vänlig nick. Gud, vare lof: hon hade tagit det förståndigt! Och med ny ifver vände sig Klara till brodern.
A. Tableau öfver Bankens, vid 1834 års slut, egande Fordringar: kos Staten, kos Städer och Corporationer, för Lån på Fastigketer samt Discontock Creditiv-Förlag; den tillökning deruti, som, enligt 1835 års Banco-Reglemente, kunnat ega rum; samma Fordringars återstod vid 1839 års utgång samt sluteligen öfyer den Tillgång, som yid sistnämnde tidpunkt skulle kunna anses oanvänd* Fordringar hos Staten: För till Kongl. Maj:t åren 1818 och 1819 ullemnade Spanska Piaslrar Riksgälds-Contorets Obligationer för återstoden af 1808 och 1809 årens Krigskostnad Förskott till Riksgälds-Contoret på löpande Räkning Dito Dit0 mot liqvid på grund af Bokslutet för år 1834: R:dr 120,591: 40. 4, hvilka icke utföras, enär Rikets Ständer ej förordnat om deras användande Förskott till Kongl. Myntet Lån till Släder och Corporationer . • „ mot Inteckning i Fastighet och återbetalning i Silfver , mot Inteckning i Fastighet och återbetalning i Sedlar, uppgingo vid 1834 års slut till R:dr 4,800,047 4 r:st., men enligt 189:de § i 1835 års Banco-Reglemente får dertill ej användas mer än o ' Skiftesoch Odlings-lån Discont-Rörelse:
S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 14, i anledning af väckta motioner, rörande ändring och tillägg till 4 kap. 2 § samt 6 kap. 2 och 3 §§ Byggninga-Balken. 342 Prot.-Utdrag den 16 Maj 1857. S. I). Remitterades till Stats-Utskottel Kongl. Maj:ts denna dag meddelade Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående hos Kongl. Majit framstäldt anbud på amorterings-lån till Svenska Statsverket, jemte ett af Biskop Thomander i anledning deraf afgifvet yttrande. Frän Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Vid ånyo skedd föredragning remitterades till Stats-Ulskottet Kongl. Majits Nådiga Propositioner: Af den 3 sistlidne April, om anvisande af ett anslag till bestridande af kostnaderna för Sveriges deltagande, i en blifvande allmän exposition i Paris af racedjur oell landtmanna-produkter; Af den 25 samma månad, angående anvisande af Stats-bidrag till en förbättrad kommunikations-led emellan Jemtland och Norrige; Af den 12 dennes, om anslag af vinoch byggnadssäd för Trosa stadsförsaml ings kyrka; Af samma dag, angående anslag af Krono-tionde till fyllnad af tvenne bristade prostetunnor inom Norrköpings kontrakt af Linköpings stift; och Af samina dag, i fråga om otjenstbare Premier-löjtnanterne vid Flottan, H. Et. A. Bmdqvists, W. Heykenskjölds och Friherre E. S. von Vegesacks berättigande till pension å Allmänna Indragnings-staten vid afskeds erhållande. S. D. Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 89, i fråga om förändrad fördelning emellan stam-rotar och hjelp-rotar af prestationerna till knecktehållet.