Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj 1815, att Riksdagsfullmägtigen icke saknat all anledning till den begäran, att af Statens medel måtte lemnäs biträde till iståndsättande af Calmare Stads vackra och kostbara Domkyrka; men kunde, i anseende till Statsverkets mångfaldiga behof, icke bifalla, att med något anslag dertill öka de redan tryckande allmänna bördor, då till Domkyrkans underhåll och behof af Staten redan voro anslagne 98 Tunnor Krono-tionde årligen, hvilket bidrag utgjorde ett af de betydligaste, som i sådant hänseende funnes bestådt och hvarutaf de 44 tunnor, som återstode, sedan Kyrkobetjeningens aflöning algått, jemte Kyrkans Capital och de tillskott Stadens innevånare, som begagnade Kyrkan, borde vidkännas, syntes lemna tillgång till de nödvändigaste förbättringar. 86 Stats-Utskottets Betänkanden. Under enahanda åsigter af ämnet och enär Statsverkets tillgångar icke mindre nu, än år i8i5, påkalla sparsamhet, kan Stats-Utskottet icke tillstyrka, att Staten med något bidrag till Calmare Stads Domkyrkas reparation må belastas., hvarken genom direct anslag, eller, såsom Kyrko-Rådet i underdånighet föreslagit, medelst tillökning i Kyrko-tionden af Kronans behållne Tionde spannemål, eller en del af Tullinkomsten i Staden, utan synes Kyrko-Rådet böra bos Kongl. Maj:t söka bereda sig Nådigt tillstånd, att, på sätt vanligen sker, för Kyrkors nybyggnad och reparation, förskaffa nödig tillgång, och hvilken utväg bör förmodas desto heldre befordra ändamålet i förening med de tillgångar Kyrkan förut eger, att dertill använda, som vid jemförelse af det år i8i5 afgifne kostnadsförslaget, emot det sedermera upprättade och den Kongl. Remissen följagtige, det visar sig, att, utan något allmänt bidrag, Kyrkans Bristfälligheter ifrån sistberörde tid minskats för ett värde af 5,470 R:dr B:co. Hvilket vördsamt öfverlemnas till Riksens Högloft. Ständers pröfning. Vördsamt Memorial.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Memorial, Utlåt, och Betänk., nemi. från Bevillningsutskottet: N:o 21, i ani. af verkstäld omröstning, ang:de reglering af städernas tolag; N:o 22, i ani. af verkstälde omröstningar, ang:de ifrågastälde förändringar i föreskrifterne om stämplade pappers-afgiftens utgörande; BankoUlskottet: N:o 44, ang:de afskrifning af ett i Bankens räkenskaper balanseradt belopp af 100 Rdr; N:o 45, öfver ett af Konduktören II. T. Lundh gjordt ackords anbud; N:o 46, i ani. af ett utaf förre Handlanderne Johan ooh Jonas Steinmetz gjordt ackords-anbud ; Lagutskottet : N:o 41, i ani. af väckt motion om uphörande af Frälsemans särskilda forum; BiddarhusUlskotlel : N:o 16, i ani. af återremiss i Utsk:s Memorial N:o 12, ang:de vilkoren för utdelning af en medalj öfver Presidenten August von Hartmansdorff; och De ii 9 September. 199 N:o 17, ang:de erläggande af en afgift utafhvarje ledamot af R. o. Ad., som uttager pollett för inträde å Riddarhuset. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 8 på aftonen. In fidem protocolli, Alberl Munch. Onsdagen den 9 September 1857. Plenum kl. 12 på dagen. Justerades pleni-prot. för d. 11 sisth Juli e. m. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af 2:ne ledamöter i Const.Utsk. efter N:o 115, Gr. Lagerbjelke Gustaf och N:o 11 Frih. Sparre, fullm.
Det var han stolt öfver. Ernst Nissen hade före sin afresa till Skotland talat om att det var så obehagligt med de engelska lagarne, ty om en man förlofvat sig med en flicka och så bröt med henne, så kunde hon stämma honom, och om äktenskapslöftet vore bevisligt, hade hon rätt att taga halfva hans arfslott. Jag tror inte jag berättat att Ernst Nissen under tiden han var ute och exercerade brukade skrifva till Knut. Hans stil är hjelplig, han stafvar dåligt och konceptet hänger aldrig ihop. ”Jag hafver” brukar han alltid säga i stället för jag har, hans satser äro sådana som elfva års barn bruka skrifva. Han skryter alltid af hur mycken cognak som dracks, att alla voro fulla eller, som han uttrycker sig ”på kneken” eller ”på stöflarna”. Med stor fördel brukade han säga att han satt och skref i dimman, derför fick brefvet bli derefter. En gång satt Knut och läste ett bref här uppe, han läste upp profbitar, resten visade han för Heimer, som rodnade och såg generad ut. Knut sjelf skrattade så att han kunnat gå åt. Följande dag passade flickorna på ett gynnsamt tillfälle att stjäla brefvet och läsa det. Det präktiga stället lydde såhär: ”nu har jag varit här i åtta dar och trifs utmärkt. Jag har varit hos flickorna två gånger och skall snart gå dit igen. Allting gick bra.” Det sista är så naivt komiskt att skrifva i bref, att mitt inre vill störtvända sig af löje bara jag tänker derpå. Hörby d. 7 April 1886. Jag är ursinnig, sehär hvarför. I går för åtta dagar sedan fick jag det oafslutade brefvet från Axel om hans föreläsning på W 6.295 Han talade om att lemna Stockholm men nämnde icke ett ord om dagen. Jag gissade dock att han skulle resa omkring den förste. Icke heller hade han nämnt ett ord om hvart han skulle resa. Jag tänkte derför att han ämnade sig hit ned till Skåne. Gick och undrade öfver om jag skulle svara på hans bref eller ej. När det dröjde så länge utan att han hördes af, tänkte jag det var bäst jag skref.
Derättelse gjorda underdänigs llemstsllsn, stt skillnsden emellsn lrvsd s ItiksLtsten vsrit snslsget kör O/^r/ sllöning 3,/j33 R:dr 24 sk., med 279 tunnor spsnmäl, oell den uti liongl. älsj:ts den 19 duni i83o kör Isemälde Lontor ksstställde 8tst upptsgns ullöuingssumms sk 36i3 ll:dr med 3i3 tunnor spsnmäl, livillien skillnsd, utgörsnde 1^9 Il:dr 24 kli., med derunder Ileräknsde 34 tunnor spsnmäl, lnttills sk Ilespsi ingsrne utgätt, mätte vsrds till uppkörsnde ä Ordinsrie 8tst 1 lXäder köreslsgen. ^ denns underilänigs Ilemställsn snsäg sig DepsrtementsLlreken äga skäl stt i underdänigiiet tillstyrks l^ädigt kiksll. 4:o Ilen sk 8tstsi3ontoret i nämnde underdänigs Ilersttelse fjords liemställsn, slt, med anledning sk de, enligt Xongl. Lrekvet den Oetolser >843, lseslutsde köräudringsr i tillverkningen oell stämplingen sk LIisrtX-8igillstrepspper oell med sk8eende ä de ket^dligen tilluksde kostnader, de88s körändiingar komme stt medkörs, en körllöjning sk 12000 k:dr mätte vsrds köreslsgen uti det vid 8edn:>8te kiksdsg till cllsrtB-sigillstss-omkostnsder uppkörde I^örslsgs-snslsg sk 44'Ovo kl:dr, livilket 8älunds lsorde med 56,000 H:dr Lsneo i Iliks8tsten upptsgss.
Då Utlåtandet N:o 99 blifvit af Ståndet bifallet, skulle Utlåtandet N:o 156 till handlingarne läggas. Nro 157, i anledning af erhållne återremisser af Betänkandet N:o 112. Siandet biföll Betänkandet N:o 112, med de dervid i Utlåtandet Nro 157 föreslagna tillägg. Nro 158, i anledning af väckt motion om behofvet af förändringar uti Kongl. Majrts Nådiga Instruction för Beklädnads-Directionerne. vid indelda Infanteri-Regementena, m. m. Bifölls. N:o 159, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående förändring i Södra Skånska Infanteri-Regementets rotering, i i följd af f. d. Adelslane-boställenas befrielse från ordinarie roterings utgörande. Bifölls. Nro 162, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 89. Ståndet, som bifallit Betänkandet Nro 89, bifoll ock det dervid i Utlåtandet Nro 162 föreslagna tillägg. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskoltets följande Memorial och Utlåtanden : N:o 454, angående de i Regerings-Formens 63 §. föreskrifua Creditivsummors belopp. Bifölls. Nro 455, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande Nro 419, angåend ■ ett föreslaget låne-understöd för Stads-forsamlingarne i Carlscrona. Ståndet beviljade Carlscrona stads Pastorat ett lån af 20,000 Rrdr Btnco mot 5 procent årligen, hvaraf 3 procent beräknas som ränta och 2 procent capital-afbetalning. Prot. Utdr. d. 29 Mars 18 41- a5g N:o 456, .'ingående föreslagna åtgärder till minskning i Carlscrona stads utgifter för Presterskapets aflöning, m. m.
Lill ansökning, alt, emot ett Kongl. Bref, likasom emot den sökandes egna uttryckliga förbindelse, bibehålla flere tjenster, och såsom skäl uppgifvit, att en sådan förening i andra veik blifvit vilkorligen tilläten och troligen skulle kemna att tillåtas äfven i det verk den sökande tillhörde, samt alt den sökande, under den lid han såsom vicarie best rid t den erhållna tjenslen, visat möjligheten att på en gång sköta de tjenster, hvilka han nu ville j*3) få förena. -— En annan har tillstyrkt, alt ”af serskiide anledningar” verkställigheten af en besluten reglering af lönerna för en på Rikets väl Olägligtverkande embetsmannacorps, skulle för speciella fall uppn4) skjutas, Skjutsoch Tractamenls-ersältning bar blifvit af Statsmedlen anvisad åt personer, hvilka i högre Embelsmäns ställe verkställt förrättningar, som ålegat dessa Embetsmän såsom tjenstepligt, och arfvoden hafva af allmänna medel blifvit anslagna åt sådana, som under deras tjenstledighet förrättat deras tjenster. j:5) Sedan en enskild man genom testamente anslagit en del af sin Constitulions-Utskoltels Memorial> N\o 13. egendom till fördel, dels för afskedade civile Embetsman, dels för aflidne civile Embelsmäns enkor och barn, att af Kongl. Maj:t disponeras i sammanhang med en då för samma ändamål under organisation varande inrättning, hafva Konungens Rådgifvare icke afstyrkt Kongl. Maj:ts beslut alt väl åt samma Inrättnings Direclion öfverlemna medlens förvaltning; men deremot utan sammanhang med inrättningen disponera den inflytande räntan. Konungens Rådgifvare hafva tillstyrkt Kongl. Maj:t att i Nudeväg återgifva en man den tjenst, han blifvit dömd förlustig just för sådane missbruk, till hvilka denna tjenst företrädesvis öppnar den oredlige tillfälle, och att tillstädja öfverlåtelsen af ett privilegium, om hvars förverkande fråga var väckt.
Väl vore större än då det först beviljades, emedan antalet af dem som fordrade hjelp 'och omvårdnad betydligen ökats, samt när altså de skäl hvaruppå ifrågavarande bidrag af Stats*Verkets medel beviljades, voro lika om ej mera gällande, hade Riksens Ständer beslutit att berörde Summa 3ooo R:dr malte vidare fortfara att årligen utgå å Staten, intill nästa Riksdag, för Carlskrona fattigvårds* och arbetshus-inrättning, Det bär ej Undfallit Stats-Utskottet att Carlskrona Stads Borgerskap lelnnat ett kraftigt och hedrande biträde till värden och underhållet af de till Ämiralitets-Församlingen hörande talrika fattige och Utskottet medgifver att fattigvårds* och arbets-inrättningen, med dess nu egande utsträckning, medför större kostnad för Staden än om denna besörjde en sådan inrättning, afskiljd från Amiralitets*Församlingen; mell å andra sidan lärer det icke kunna nekas, att Stadens Borgerskap njuter icke obetydlig fördel af Amiralitetets vistande derstädes, medelst den liflighet, handel och näringar derifrån otvifvelagtigt hämta; och då härtill kommer, att uti de från Landshöfdingen i Länet insände och till Utskottet i Nåder Öfverlemnade handlingar i detta ämne, någon tillökning utaf det redan varande anslaget icke blifvit ifrågasatt utan endast anhållan gjord, om dess fortfarande, anser Utskottet, med afseende så väl derå, som på inG Stats-Utskottets £ et änkan den. Stats-Verkets knappa tillgångar, sig icke kunna tillstyrka bifall till den af Herr Danielsson föreslagne tillökning, men får, enär de skäl som föranledt sednast församlade Riksens Ständer, att för fattigvårds-inrättningen i Carlskrona bevilja ett anslag intill påföljande Riksdag af 3ooo R:dr årligen, ännu fortfara, föreslå till Riksens Höglofl. Ständers bifall att detta belopp må än vidare intill nästa Riksdag få utgå för ifrågavarande ändamål och sådant vid Statsregleringen iagttagas; hvilket till Riksens Högloft. Ständers bepröfvande vördsamt liemställes. Stockholm den 6 Mars 1823.
Af de fleste röstegande invånare i hvarje Stad, der jorden tillhör Staden, må det hero att, i den ordning, som uti hvarje Stad för heslut örn Stadens inkomst eller utgift iakttages, bestämma, huruvida den bränvinsbiämling, hvartill Stadeu efter värdet af de serskilda jordlotterne är berättigad, skall åt dessas innehafvare upplåtas, eller för Stadens gemensamma räkning utöfvas, och om bran vinsbränningen skall ske med serskilda pannor efter hvarje jordlotts värde, eller ock i ett eller flera sammansatta verk efter alla eller flera jordlotters sammanslagna värde; men i de Städer, der jorden är med eganderätt fördelad på Stadens invånare, må det ankomma på det beslut,/som ibland deni af pluralileten, beräknad i mott af jordvärdet, fattas; och i den händelse förhållandet är blandadt, skola enahanda grunder följas; likväl under förbehåll alt, derest Kongl. Maj:t ej, i betraktande af serskilda omständigheter, annorlunda redan förordnat eller framdeles förordnar, 4 §. af denna Kungörelse skall tjena lill efterrättelse, i afseende på den högsta panneryrnd , som af sådane föreningar må begagnas; börande för öfrigt,' vid utöfningen af Slädernes bränvinsbrännings-rätligbet, iakttagas, att de brännerier, som hädanefter anläggas, varda utom Stadens staket på lämpligt afstånd ifrån andra bygg^ mader uppförde . 8§* Vid de årliga mantalsskrifningarne uppgifves så väl stället, hvarest, som ock det elier de hemman, hemmansdelar eller lägenheter, för hvilka bränvinsbränningen skall utöfvas, äfvensom pannerymden, enligt heila det Bcv., Lagsamt Allm. Besv.- och Oecon.
Hvad nu härvid först angår tillgången och priserne på foder, så lärer hvarken tillgången derå varit ymnigare eller priserne lägre under den sistförflutne tiden, än vid den, då skjutslegans förhöjning beslöts, ehuru ett sådant förhållande torde hafva inträffat en och annan gångefter sistberördetid. Det ärdock icke en så tillfällig måttstock, Utskottet Besv, och Ekon. XJilk. Betänkandtn. 805 anser böra läggas till grund för ett omdöme, huru vida landtmannen må kunna anses belåten med skjutslegan till mindre belopp än det nuvarande. Utskottet tror fast heldre, att motsatsen bäst kau bedömtcas både af de utgifter, hvartill hemmansegaro vid afslutade entreprenader ingått, för att från skjutsning blifva entledigade, och af de vid hvarje Riksdag och äfven nu framställde förslag, om sådane anstalter, hvarigenom hemmansegare skulle kunna från skjutsning befria9, af hvilket allt synes kunna med temlig visshet slutas, att de jordegare, hvilka icke bättre förstått sin verkliga fördel, än att de betraktat Gästgifveriskjutsen såsom fördelaktig näringsgren och sakna den i sådan egenskap, äro få, emot dem, sorn ännu anss den för ett onus och önska att vara derifrån befriade. — Då i alla fall administrationen, för landtbrukets förkofran samt landtmannens både ekonorniska och moraliska båtnad, bör syfta, att efter hand, utan rubbning i anstalterne till de resandes fortkomst, förskaffa honom en sådan befrielse, men för beredande deraf genom entreprenader fordras en någorlunda hög skjutslega, på det icke skjutslegan af afgifterna till entrepreneurerne måtte allför mycket betungas; då det likaledes är denna högre skjutslega, som i längden skall förmå resande, att, till besparing af den drygare kostnad, som eger go4 Besv. och Ekon. Utsk.
Taljljus 7 på U • • » • C, U 32 8 5 18 ~1 En U. Ett st. Jacka 12 12 E11 Hatt med prydnad • 3 16 — 3 16 — Ett Escharpe • • a * ! i 8 — 1 8 — Ett st. Halsduk * I - , 18 —- — 18 — Ett par Byxor af Vallmar 6 24 7 6 24 — Ett par dito af Linne B <* . i i 36 — 1 36 — - 45 För Äi 1829. För År 1830. För Är 1831. Skjorta ... 1 14 — i 14 — Ett par Strumpor ... 1 i —■ — Ett par Skor 2 12 — 2 12 — BåtsmansUtredningsBeklädnadsoch HemkallsPersedlar så för Städerne som för Landet. Ui rednings-P er sedlar. En Kappråck eller Cavaij af blått vallmar med dubbla slag och stofferad med samma tyg, fordrad i lifvet med | blått Boij eller annat färgadt eller ofärgadt Ylletyg, samt i armarne med foderväf, jemte tvenne rader öfverkladda knappar; och arbetslön 11 11 Eli Kappsäck af Segelduk, Skinn eller stark fyrskäftad väf, af i alns och 20 tums längd, 2 alnar, 12 tums vidd, med 17 tums bottnar i diameter, fordrad med ordinaire foderväf, samt försedd med snörhål och linor 4 3 22 — En nåckad Rya eller Ylletäcke . 2 20 — 2 32 — Eli Hängmatta af Buldan, med Skottbom, Skjärlinor och Kantzer 2 16 — 2 16 — Beklädnadseller Uppfordringspersedlar till årstjenst.
Domstolens utlåtande deröfver kunde tjena lill ledning. 3:o af Herr von Moltzer, A. J. F., som, enär meningen med bysättningstvånget ej kunde vara alt lemna rättighet till utöfvande af enskild hämnd genom en persons hållande i häkte under hela hans lifstid, hemställt, att, Lag-Ulskottels Betänkande j N\o ll3, t) ali, sä vida delta tvång ej hinde upphora, Rikets Ständer mätte antaga de delar af Lag-Comitéens förslag till Utsökning soch Hände Is-Målk ur, som afse förändrade föreskrifter, angående by sättning, med tillägg af det stadgande, att hysättning ej finge eg a rum för skuld under 30 li: dr R ; co, eller räcka längre än 6 månader. 4:o af Herr Friherre Rantzow, Johan Albert, som föreslagit, att bysatt gäldenär, som lill sina borgenärer all sin egendom afstär, genast mä lösg ifvås, och att derefter på domaren skall bero alt pröfva, huruvida gäidenärcn mä vistas utom sitt hus eller ieke. 5:o af Anders Andersson frun Östergöthland, som ansell, alt bysättning borde afskaffas eller åtminstone ej vara tilläten för mindre summa än 100 Rulr R:co. 6:o af P. Sundström från f Vester Norrland, som yrkat, ali en fordringsägare , som ej vilie nyttja det i Coneurslagen anvisade medel, att försätta gäldenär i concurstillstånd , ej borde cga vidsträcktare rått, än ali, om tillgång hos gäldenären vid skedt utmätnings försök saknades, affordra denne edlig försäkran, det han ej egde penningar eller penning ev är de lill skuldens godtgörande', samt att den fordring segare, som ej begagnade sig af någondera utaf dessa utvägar, ej skulle ega att hålla gäldenär bysatt lånare än 3 månader. Emot förslaget att upphäfva bysättningstvånget hafva, hos Höglo fl.
Punkter och Artiklar äre bade af Presterskapet och menige Allmogen slutbo 28, 29. Den 8 Märs. slutne,' beviljade och afskedad^, dock allt till Hennes Kongl. Majus vidare Förklaring och Nådige Confirmation, det vi nedanskrefne med väre egne händer och Secreter vittne och betyge» Datum på Wisby Compagnie-huus, år 1648 den 30 September. ** <-> • Alte Hansson Ulfsparre. Gustaf Banér. Hans Strelow. Hans JLndislov. Nils Lauritzen. Lars Lundbjers. Christen Hellvig. Tim. Schacht. Botel Tyrvalds. Rasmus Qvinnegärde. Christen Ringume. Per Kattelunds. Lärs Nygärds. < Mattis Bjerges. Jacup Hesselby. Enligheten med det vid Wisby Dom-Capi* tels Archiv förvarade Original intygar M. Gustafson. Const. Wisb. Notait Afskrift Den 8 Mars. ÅfifVrift af Afskrift. Kongl. Maj:ts Nådiga Resolution uppå Allmogens Riksdags-Fullmägti ges från Gothland Lars Persson PolarJves och IVilhelm Olofsson Box sökte Förklaring af i, 3, 12 och 14 $. §. uti 1648 års Conventions-Stadga om Pr est-rättigheter na-, rörande Likstol, Pr este gå rdsBygg n ad, Offerpenningar och Matskott, gifven Upsala Slott den 21 Noi), i 7d(>. xCongl. Maj:t hat vid öfvervägande häraf Sig i iNåder erinrat, huru dessa frågor redan igenom Kongl. Resolution af den 30 October 1747, men. ännu senare under den 28 September 1752 och de'n 25 September 1780 så väl sorn igenom Resolution öfver Allmogens Besvär af år 175G, 'och Kongl.
Resolutionen på städernes besvär den j6 October 1723 anledning ej saknades till den tydning, att inqvarteringstolagan då blifvit öfverlålen till städernes fria disposition, och inginge nu i allmänhet, likasom ordinarie tolagen, till städernas cassör, och användes till bestridande af derå anviste behof af skiljaktig beskaffenhet, utan att någon annan redovisning derföre egde rum, än den städernes Borgerskap sjelfve besluta; att de inkomster stopelstäuerne hemtade af handeln och sjöfarten voro olika i förhållande till den handel och sjöfart, som der egde rum, och att sålunda dessa inkomster under åren 1827 till och med j83i, inberäknadt ett belopp af 313,867 R:dr Banco årliga tolagsmedcl, efter ett medium, för hvarje år utgjort 468,480 R:dr Banco, eller något mera än hvad i städerne samma år uttaxerats å hus och borgerlig rörelse, samt derstädes uppburits under andra inkomst-titlar, uppgående för året lill en sammanräknad summa af 434*437 Rtdr; och slutligen att på E. K. M. det hittills ensamt berott, att bevilja tolag, och densamma, efter sig företeende omständigheter, till beloppet bestämma. I frågan om behofvet af närmare reglering af tolags-afgifteme, hade Commerce-Collegium ansett meningarne ej böra blifva delade, då man besinnade, att varor i en stad med låg tolag kunde med helt olika för - 452 Expeditions-Ulskoltets Förslag lill und.
Anbefalld att afgifva förklaring, i anledning af Rikets Ständers Revisorers under den 14 sistlidne Oktober framställda anmärkning, „att i kronoräkenskaperna för Gullbergs, Bobergs och Walkebo häraders fögderi af Ostergötlands län fortfarande balan - 38 — 298 — séras 3,312 R:dr 76 öre, utgörande en del af 1847 års arrendeafgift för f. d. Öfverste löjtnantsbostället Kungs-Norrby, får jag i djupaste underdånighet anmäla: Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Ostergötlands län har genom utslag den 8 Februari 186:1 föreskrifvit, att ifrågavarande medel skulle i kronoräkenskaperna afskrifvas. Eders Kongl. Maj ts och rikets Kammar-rätt har deremot uti utslag den 24 derpåföljde November förklarat, att den sökta afskrifningen icke kunde beviljas. Till följe af detta Kongl. Kammar-rättens beslut, har jag, i underdåniga besvär af den 30 Maj nästlidet år, vågat draga målet under Eders Kongl. Maj:ts nådiga pröfning. Af dessa underdåniga besvär och öfriga handlingar i målet är, enligt mitt underdåniga förmenande, styrkt och utredt, att: l:o all den tillgäng, som fanns att hemta i aflidne förre arrendatorn Johan Petters sons konkurs, kommit statsverket till godo. 2:o att löttesmannen, fattighushjonet Jonas Jonsson från Böckestad dött i utblottadt tillstånd. 3:0 att löftesmannen Lars Johansson från Wiggeby likaledes dött utfattig, och 4:0 att löftesmannen Magnus Andersson , i Gerstad äfven är utfattig. Dennes fortfarande oförmåga att till större eller mindre del betala arrendebeloppet, styrkes ytterligare af i afskrift vidfogade undersökningsbevis af den 27 April och 28 December nästlidne år. Herrar
Hos Kongl. Maj:t har Hammarö församling i Wermlands län och Carlstads stift i underdånighet anhållit att af egorna till tredje majors-bostället vid Wermlands infanteri-regemente, Hammar, en jordrymd af två tunnland, eller efter det nya ytmåttet 11,20 qvadralrefvar, som, jemlikt en af vice Kommissions-landtmätaren E. A. Hård deröfver upprättad karta och beskrifning, är nära intill kyrkan belägen, måtte från bostället få afsöndras och emot afgäld åt församlingen upplåtas, för att användas till ny begrafningsplats, hvaraf församlingen, enär dess nuvarande kyrkogård vore otillräcklig, hade behof, äfvensom till annat församlingens gagn, i händelse nämnda jordafsöndring till hela sitt omfång icke funnes nödig för nyss uppgifna ändamål Öfver denna underdåniga ansökning, uti hvilken då varande boställshafvaren, Majoren och Riddaren af Kongl. Svärds-orden Ernst Wilhelm Hård, instämt, hafva ej mindre utnämnde tredje Majoren vid Wermlands regemente, Öfverste-löjtnanten och Riddaren af Kongl. Svärds-orden Anders Theodor Wijkander, såsom tillträdande boställshafvare, utan äfven Lönings-direktionen och Cbefs-embetet vid samma regemente samt Landshöfdinge-embetet i länet afgifvit underdåniga yttranden och ansökningen tillstyrkt; hvarjemte Krigsoch Kammar-kollegierna inkommit med underdånigt utlåtande i ämnet och dervid, jemte upplysning att, enligt jordeboken, tredje majorsbostället, Hammar 1, i Hammarö socken af Carlstads tingslag utgör 2 mantal krono-säteri, med 49 R:dr 40 sk 10 rist anordnad och afkortad ränta, anfört att, enär församlingens behof af ny begrafningsplats vore af vederbörande vitsordadt och Bih. till R. St.