Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Under den i~ärmaste tiden hafva föl-. jande bidrag influtit till Allinäniia Stipendiefonden: till Kopparbergs läm afdelning genom ststs~ådiiinan Cliarlotta Wersiill: E t t tusen sexhundra (1,600) kronor, till Ostergötla~tds l h s afdelnhzg genom ordföranden i lokalkoiiiit6ii i Linköping, grefviniian i \ Iatliilda D e la Gardie, Två Iiiiiidra sextioåtta kronor 1 öre (268: Ol)., iitgörande andel af inkoinsten för siillskczpsspelrtakel anordnade i Linköping till förinhi för såväl Fredrika-Breiner-Förb~~ndets stipeiidiefonil som sjöföi.svaret. Geiiom ordföranden för lokalkomitdii i Osters~ind, fru Betty Sandler, liar till, TZimtlas~cls lihzs afdehing öfverläinnats Trehundrafemtiotvå (353) kronor. Saintliga Hrsbidrag ocli gåfvor soni under å r 1894 influtit till Allinaniin Stipendiefoiideii uppgh till Tio tusen fyraliiindranitton (10,419) d kronor. ' Fredrika-Bremer-Förbundets sjukkassa liar af onämnd person f &amp; tt mottaga en gkfva af 50 kronor. F r k skilda håll. Sverige. Guldmedalj af åttoiide storleken med inskrift ~ I l l i s quoruin ineriiere laboresw liar af k. ni$ tilldelats fru Sophie Adle,-sparvse, född Leijonhztfvud, för hennes förtjänstfulla verksamhet till fram j ande af kvinlig bildning. Sainnia iitinarkelse har koininit fii7wrilznnn T7borBorg Rappe till del nied afseeiide å hennes verksninliet för sinnesslöa barns undervisning och vhrd. Kvinnors inväljande i fattlgvårdss~relse var föremål för öfverlaggning vid de senaste fattigv~rdsstyrelsevalen i hufvudstaden.
Skulle emellertid motsatsen inträffa, fruktar jag med skäl, att detta skedde, på Stockholms och Götheborgs bekostnad, och i slikt fall kan jag väl inse skadan, men ej nyttan af resultatet. Uti Sverige, 378 Den 3o December e. ni. sådant det nu är, med litet antal innevånare och ingen allmännare rikedom, är det bättre och för landsbyggden gagneligare, att hafva ett mindre antal Städer med mycken rörelse och förmögenhet, än att äga en mängd, der Innevånarpe hufvudsakligen existera genom landtbruk, och icke genom handel och Industrie. Utaf de millioner och deröfver till Staten ingående årliga Tullmedel, fournera Slockholm och Götheborg vanligen omkring 2 millioner; och Gefle Stad har de sednare åren lemnat i årlig tull-inkomst närmare fyra gånger mera, än hela Norra TullDistrictet, cl. v. s, fyra gånger mera, än 7 vid hafskusten liggande, så kallade Stapelstäder. Så länge Sveriges folkmängd, med en eller annan million menniskor, icke är tillökt, så länge förblifva gränsorna för dess handelsrörelse inskränkta, emedan varu-afsättningen vida »nera måste grunda sig på inre behofvet, än på transito-handel, för hvilken landets läge i allmänhet är föga gynnande. Och om äfven våra mindre Städer erbÖllo Stapelstads-rätt för export, med hvad skulle de uppköpa landets producter för att utskeppa dem, när de icke ägde varor till utbyte eller capilaler? Jag tror derföre, att vi böra draga åt oss den materiela rikedomen, i successif ordning, genom conjuncturers, naturligen gynnsamma, biträden, d. v. s. starkare, i samma mohn vi få en större dragningskraft, och emellertid Den 3o December e. m. ^79 kraftigt arbeta på att förskaffa oss en allmännare moralisk och andlig förmögenhet, som kan emottaga vården om den förstnämde, när den en gång hunnit bosätta sig i vårt icke rikt lottade, men derföre icke mindre älskade, fosterland.
Om jag icke befarade att falla Högloflige StatsUtskottet besvärlig, skulle jag yttra en önskan, hvars uppfyllande jag tror skulle blifva af stort interresse för nationen och en anledning till nationens förbindelse till Utskottet, om, genom dess försorg en historique Upprättades ifrån igto års Statsreglering till närvarande tid, innefattande de hufvudsakligen förändrade förhållanden till inkomster, utgifter och behållningar samt dispositionsoch redovisningsättet af anslagen, och af öfverskotten å StatsVerkets inkomster, i följd af Konungens Nådiga bref, eller Riksens Ständers föreskrifter; men skulle åter sannolikt en så beskaffad historique blifvaför mödosam och Vidlyftig, inskränker jag mig till anhållan, att äf StatsUtskottet erhålla hänvisning till de tryckta handlingar, der en del af förenämnde upplysn ngar kunna inhämtas samt att StatsUtskottet torde benägit uppfylla bristerne deri Så Vidt möjeligt är, med egne Uppgifter, som i annan väg, icke någonstädes kunna erhållas; Den 15 F elmar ii, Deli bu forsslagne historique, i afseende på förändrade förhållanden i Statens inkomster och utgifter ifrån igro års Statsreglering vo. ye äfven troligen gagnelig för StatsUtskottet i dess granskning och beräkningar, och det vöre icke utan synbar nytta i flere afseenden, att nationen komtne i tilliälle att i ett sammanhang känna de beständigt stigande Statsutgifterne efter iSto års Statsreglering, och derjemte erhålla en närmare upplysning om de mångfaldiga Comitéer, som under desse år blifvit inrättade, så vä! i afseende på göromål, kostnader och redovisning derföre, som i hvad mån, de åsyftade -ändamålen blifvit uppfylte, eller hvad mera i desse afseenden kan vara ouppfyldt eller att iagttaga. Jag anhåller vördsamt att detta anförande måtte till StatsUtskpttet remitteras.
5 Sami. i Afd. i4 Hiift. 8 58 Bil. till Bevillnings-Utskottets Betänkande, N.o 21. hvarvid iagtlages: l:o Att, hvad Sockeroch Tobaks-fabricater angår, minst 100 skålp. af samma vara, och af Bomullssamt Hampoch Linneväfnader minst 10 stycken skola till export angifvas och på en gång afsändas; 2:o Att vid angifnings-inlagan alltid skall bifogas Magistrats bevis, att tillverkaren eller afsändaren personligen inför Magistraten med ed fästat, att varan är Svensk tillverkning, samt, då fråga är om Tobaks-fabricater, Segelduk eller Packväf, att den är af utländskt råämne, äfvensom om Bomullsväfnad, att den är tillverkad å mekanisk väfstol och af utrikes spunnet garn, i finhet af N:o 32 eller derutöfver efter Engelsk beräkning; kommande detta bevis att biläggas Tullkammare-journalen å den tullplats, hvarifrån varan utföres; 3:o Att varan bör vara behörigen hallstämplad; och 4:o Att utförseln verificeras, antingen genom intyg af Svensk Consul eller vice Consul å lossningsorten, eller, om sådan Tjensteman der ej är anställd, annan vederbörande Embetsmyndighet, att varan derstädes blifvit lossad, eller ock genom attest af vederbörande Tullbevaknings-tjensteman om godsets bevakning lill öppen sjö i den mening, som 30 §. af gällande Nederlags-förordning föreskrifver. §• 18. Vid utförsel af Mahn skall angifningsvärdet styrkas genom vederbörande Bergs-tjenstemans i produetions-orten uthändigade embets-intyg, som bör Tull-journalen till verification biläggas. §• 19- Cöbolt, rå eller malen, bör vid utförseln vara fördelad i paketer och försedd med stämpel från det ställe, der den blifvit tagen, vid påföljd af böter till en fjerdedel af varans värde, och att export deraf ej tillätes. §. 20.
Efter att sålunda hafva framställt hvad i afseende på Consulade-afgifternes Reglering blifvit tillgjordt och beslutadt, får Utskottet, beträffande Herr TVijks förslag, att Consulade-afgiften, såsom tryckande och hinderlig för utrikes handeln, måtte undergå nedsättning, vördsamt yttra, att Utskottet anser denna afgift, sådan den numera är bestämd, icke i något fall dertill föranleda. Enligt Utskottets tanka, är det af synnerlig vigt, att Consulsbefattningarne i allmänhet innehafvas af personer, som ega tillräckligt inflytande att vinna uppmärksamhet åt de framställningar, som af dem till förmon för Svenska handeln och sjöfarten kunna göras, samt kunskaper och förmåga att uppfylla de många och vigtiga embetsåligganden, som med dessa tjenster äro förenade, oeh hvilka i Consuls-stadgan finnas bestämda. Men ju vigtigare och ansvarsfullare Consulernes befattning är, destomera billigt skulle det vara, om, i likhet med hvad bruket är hos andra nationer, dessfe Tjenstemän blefvo försedde med bestämda inkomster. Som likväl Statsverket härtill icke lärer lemna tillgångar, torde Consulerne åtminstone böra bibehållas vid den inkomst, som genom Consulade-afgiften är dem beredd, och hvilken, ehuru i och för sig sjelf otillräcklig för deras underhåll, likväl Allm. Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Utlåtande IV:o yg. i3 kan lemna ersättning för de utgifter, som med deras befattningar äro förenade.
9Raj:t i unberbånigfjet föreflagit mifia åtgärber titt jerttljanbtertngend befräntjjanbe, t)ar betta ärettbe nu åter utgjort föremåt för nåbig profning; ocp font, genom ben i febnare för* fattningar mebgifna frihet i fot* od) tacfjernöfyanbetit, bett mäfenbttiga gruttben titt flittnab entettan bergéf)anbtering inom od) utom tadjernd* bergslag uppfött, famt för öfrigt benna tjaubtering od) be näringar t attinänfjet, tyoitfa affe föräblittg af utineralrifetö atjler, numera ide fyttad böra mara unberfajtabe färjfitba inffränfnittgar etter anbra föreffrifter för röretfené bebtifmanbe, ätt betti forn gätta för tifartabe näringar, ft^relfe fig titlbragit febatt fifta fRiföbag. S3 bär Äongt. 9Jfaj:t funnit gobt att genom eit ben 20 ftfilibne 0eptem» ber utfärbab författning, forn från ocb meb ben l November 1860 jM tjena titt eftertefnab, meb ttppbäfmaube af ofmannämnba $örorb 2Bib ben nu utfträefta frihet för jerntittmerfuingen är fäjfabt bet förbehåll, att meberböranbe inom bergslag, font af näntnbe frihet jtg begagna, ffota mara nnber @tång Huber famina tib bär 34 SBeröttelfe om l)mab i 91ilet o cl) b e f ö jernmanufaftur (Srporteit af jlåugjern od) jernmanufaftur beräfnabed imber tU)jj
Sergeanten vid Wendes Artilleri-regemente Nils Otto Jonasson, år lig pension från och med månaden näst efter den, i hvilken afsked från Sergeants-beställningen honom beviljas hvarjemte, i händelse Jonasson icke genast från samma tid skulle få uppbära den från regementets enskilda kassa honom tillkommande pension, ett deremot svarande belopp, eller 120 R:dr R:mt för år, må, intilldess sådant eger rum, likaledes från och med månaden näst efter afskedstagande!, till honom från indragningsstaten utbetalas. „ Vaktmästaren vid Straff-fängelset i Landskrona Nils Nilssons enka, Maria Catharina Nilsson, född Falkman, årlig pension „ Ofverfältläkaren, Doktor Fredrih Bågenholm, efter erhållet entledigande från sina beställningar, årlig pension „ Andre Bataljons-läkaren vid Calmar regemente, Doktor Ehrenfrid Jeremias Kampf, från och med månaden näst efter den, i hvilken han erhåller afsked från regementet, årlig pension „ Löjtnanten vid Westgötha regemente Carl Julius von Holten, från och med månaden näst efter den, i hvilken han erhåller afsked ur krigstjensten, årlig pension „ Under-löjtnanten vid Jemtlands hästjägarekorps Carl August Gustafsson Stjernefeldt, från och med månaden näst efter den, i hvilken han undfår afsked ur krigstjensten, årlig pension „ Regements-kommissarien vid Södra Skånska infanteri-regementet
Pä Walloff. Borgar e-Stänhets Ledam. wägnar Olof 8^öste6t. lVl. kölkvist. Pä Hederwärda Bonde-Ständets Ledam. wägnar Niss NLnsso-N. /^näers I-Lrsson» H.. Inllsrsv, Den i8 Julik.. »86z Uppläst hos Ridd. och Adeln den 18 Zulii. Prest-Stände/, den 18 - ^ , - Borgare-Ständet d. 18 -> Bonde-Ständet den 18 wordsamt Memsrial! ^edan det till Pasievolance - sragans beredande nedsatte Särskildta Utstött fatt stg alagdt att upptaga ett ifrån Högloflige Ridderstapet och Adeln remitteras Memorial af Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig, innehallande förflag om en öfwersigt och jemkning till enhet öfwerallt, med Knekte-Contracterne, att af Konung och Ständer stadfästas, för att afhjelpa de hinder som möta en bättre organisation af Armeen, föredrogs berörde Memorial a nvo. Utskottet erkände lika med Friherre Stael von Hollstein, att en jemkning k Knekte,Contracternas olikhet wisierligen kunde wara önskelig; men wid betraktande af de vmgangar och den möjliga oreda hwartill den kunde leda, och da svårligen nu nagra bestämda grunder kunde uppgifwas, hwarester en sadan jemkning borde förrättas, ansag sig Utskottet ej böra tillstyrka Riksens Ständer någon underdånig anmälan derom till Kongl. Majit, än mindre att i förhand samtycka till en pä 8o §. Regeringsformen stödd förändring i Contracter, hwars beskaffenhet man omöjeligen kan känna utan widlyftiga undersökningar i alla Rikets Provincer. Orebro den 18 Julii 1812. Pä det särskildta UtstottetS wägnar, Uuäolk Legerström. I.uäviA björner» Zantesson. Austers Nilsson. 6.
Naj:t bär oek, af dessa anledningar, varit betänkt att för ändainälet8 vinnande äska ldikets 8tänder8 medverkan, oeb da Kongl. Naj:t nu deiuti blifvit förekommen derigenom, atl, pä 8ätt ofvan nämndt är, liäga om anslag till berörde aooords-amoi tering nu inom l?i est6-8tZndet blifvit väokt, samt dä anledning jolie saknas, att bärtil! erforderligt belopp ä de nu befintlige bebällne tillgängarne mä kunna, pä det sätt, föreslaget är, utan olägenbet anvisas, belst detta anslag endast skulle utgöra ett förskott, som, genom ärliga afbetalningar, komms att belt oeb bället ersättas, bar Kongl. Uajrt velat, för nödig upplysning vid ärendets bebandling, till Ilikets 8tändeis 8tats-Ktskott bäi med ölverlemna, dels en serskild uppsats, rörande de Åtgärder, som, i afseende ä lbandsböidinge-aceords amortering, blifvit ak Kongl. lVIuj:t vidtsgne, beloppen af de ännu älerstäende secorden, oeb den plan för deras suoeessiva förminskning, som Kongl. IVIaj:t ämnat följa, dels en afskrift ak KonglUapts lVädiga Lief den 2/s Kebruari 1887, angäende den reglering af bandsböldinge-lönerne, som Kongl. lVIaj:t beslutit, men bvilkens ve, kställigbet är i de fleste delar ak aeeords-amorteringen beroende, . i sä mätto, att det belopp, b varmed en del Kandsbökdinge-löner nu ök - 6 /Long^.
Maj.ts dispO' sition och till utgående från Riksgäids-kontoret anvisat, skulle användas i öfverensstämmelse med de af Kongl. Maj:t. uti nådigt bref till Öfverdirektören vid Landtmäteriet i riket af den 14 Juni 1858, gifne föreskrifter, enligt hvilka utaf den för år 1859 disponibla tillgång, tillsammans 120,000 R:dr, förslagsvis beräknats att utgå: för Kopparbergs län 38,100: » Gefleborgs dito 3,975 p Vester-norrlands dito 16,420 Transport: 58,495: — 167 — Transport: 58,495 för Jemtlands län .' 2,856 » Vesterbottens dito 23,480 » Norrbottens dito 34,360: tillsammans 119,191: — Räkenskaperna äro granskade i Kongl. Kammar-rätten, den för Wester-norrlands län med anmärkning, men de öfrige utan anmärkning. De redovisa inkomster och utgifter på följande sätt: A) Kopparbergs län. Debet. Tillgång Balans från är 1858: Statsanslag Uppbörd: Summa Credit. Balans till år 1860: kontant behållning Summa fe gn B) Gefleborgs län. Debet. T"), Balans från år 1858: ålgång ^sanslag. .. Dalans från år 1858: Debet. Utgifter: Arfvoden Handtlangningskostnad Uppbörd: D) Jemtlands län. Statsanslag Balans till år 1860: Skuld till Landtränteriet Credit. Balans från år 1858: Skuld till Landtränteriet Summa Transport: 2,559 Tablå öfver storskiftesoch afvittrings verkens fortgång år 1859. I Kopparbergs län. I Gefleborgs län. I Jemtlands län. I Vester-norrlands län. I Vesterbottens län. I Norrbottens län. Summa. Utgifter: Reseoch traktamentspenningar 222: 54. Randtlangningskostnad 464: — 2,574: 4. E) Westerbottens län» Debet. Uppbörd: Statsanslag..
Ständers Stais - Utskotts Betänkande. angående Herr Bo Oxehufvuds Motion om ett Spannmäis-Magazins anläggande i Staden Fah/köping, jemte Herr Carl Fredric Flachs yttrande i samma ämnet -tTos Högloft. Riderskapet och Ådelri har Herr Bo Oxehufvud, med stöd af 5b §. i Biksdags-Ordningen föreslagit, att ett Upplags-Magazin måtte inrättas uti Staden Fahlköping, dels emedan denne Stad är belägen uti médeipunctea af en bland de frucktbafaste Provdöcer uti Ri. ket, som lätteligen till det föreslagne Magazinet kunde aflåta omkring 20,000 Tunnor Spannmål, hvilka de inom 2 mils peripherie belägne 50 Pastorater, säkerligen till årligt afsalu pro - 3 5^4 StatsUtskottets Betänkandeiil ducera, dels ock att större delen af deritia
Genom underdånig skrifvelse af den 22 Mars 1858 framlades derefter af Öfver-Ståthållare-Embetet förslag, rörande ombildning af hufvudstadens brandsläckningsväsende i förening med Polisoch Nattbevakningen samt upprättande af en särskild på militärisk fot organiserad Brandoch Nattbevakningskorps; men samma förslag förföll till följd af Stockholms stads invånares vägran att bevilja de medel, som skulle erfordras för detsammas fullständiga genomförande; och Öfver-Ståthållare-Embetet anbefalldes, genom Nådiga Brefvet den 5 Oktober nyssberörde år, att före 1860 års utgång till Eders Kongl. Majit å nyo inkomma med utlåtande och förslag i afseende å ordnandet af eldsläeknings-anstalteme i hufvudstaden; dock blef, på Öfver-StåthållareEmbetets underdåniga hemställan och med hänsigt till hvad anfördt blifvit rörande angelägenheten deraf, att brandsläcknings-väsendets ordnande sattes i sammanhang med den då ännu icke fullbordade Vattenledningen härstädes, och att dess ändamålsenlighet jemväl för brandsläcknings-väsendet hunnit af erfarenheten ådagaläggas, genom Nådiga Brefvet den 16 November sistnämnda år tillåtet att med omförmäldte underdåniga utlåtande och förslag finge anstå, så att desamma först inom utgången af år 1862 behöfde vara afgifne. Till förbättrande af nattbevakningens lönevilkor hade emellertid genom Sockenstämmo-Nämndens beslut blifvit beviljadt, att, utöfver de från Brand vaktskassan för denna bevakning förut utgående 50,000 R:dr Rimt, ett ytterligare anslag af 18,000 Ridr årligen finge från Brandvaktskassan till Öfver-Ståthållare-Embetet utbetalas, samt 20 Stockholms stad.
Att i öfrigt de så kallade Tullgarns-fordringarne skulle vara bättre och böra äga företrädet framför andre skatterättsfordringar, synes icke eller kunna antagas. De fleste innehafvare af desse fordringar hafva fått åtnöjas med samma rätt, som alle andre skatterättsfordrare, att få införsel i vanlige af dem uppgifne Kronohemman, många dermed qvittat vanlige skatterätts-skulder i byten; vid inköpet gällde de 11 B:dr g sk. dalem, nu erhålles derför i3 R:dr 16 sk., och när, hvad Sökan - 33o Stats-U tskottets dernes fordringar angår, desamma blifvit från första Köparnes arfvingar af Sökanderne inköpte 8 år efter det RegeringsFormen utkom, eller 1817, du både de och Sökanderne kände dess innehåll, synes ingen skillnad, hvarken serskildt för Sökanderne eller för sådane fordringar i allmänhet kunna göras emellan desse och andre skatterätts-fordringar, serdeles som 1772 års I\. Bref icke ovillkorligen bestämde ersättningen derför i Kungsgård, utan äfven i uppgifne disponible Kronohemman, hvilket ännu är öppet och Sökanderne icke förmenadt. Också hafva både KammarColIegium och R. St:r ansett, att ifrågavarande fordringar höra på samma sätt, som vanlige skatterätts-fordringar, behandlas och ersättas. Då af hvad sålunda anfördt blifvit Tillförordnade StatsSecreteraren funne ostridigt, alt R. St:r icke medgifvit de ifrågavarande hemmanens upplåtande till ersättning för Sökandernes skatterätts-fordringar annorlunda, än i den med Författningarne öfverensstämmande ordning: att desse Författningar icke medgifva en sådan upplåtelse, i synnerhet sorn enahanda skäl, hvilket hindrat R.
Transport 5,721,350:1.2 *) Enligt 1810 års Reglemente för Riksgälds-Contoiret, skulle det Bancomynt, som mot Credit-Sedlar invexlades, afsätlas på särskild räkning och icke få användas till andra behof, än Credit-Sedlars inlösen. Riksens Ständers Transport 5,^21,350: i.2. I anledning af Kongl. Maj:ts gjorda Nådiga framställning, anvistes äfven på RiksgäldsContoiret en summa af Tre och en half (3£) Millioner Riksdaler Banco värde, att ulga i Credit-Sedlar, hvilken summa skulle hållas till Kongl. Majlis Nådiga disposition, i händelse Kongl. Majit skulle tvingas att gripa till vapen, för att trygga Rikets gränsor och försvara dess Inbyggare emot våld och förtryck. Men på det Rörel. se-Capitalet icke malte komma att förökas med alltför stor Summa, förordnades tillika, att, genom Riksgälds-Contoiret, skulle upptagas ett Inrikes Lån med löpande Sex proCents årlig Ränta, icke öfverstigande En och en half Million Riksdaler Banco; men hvilket Lån, efter hvad längre fram förmäles, stadnat vid cn Summa af 185,000 Ridr Banco. Till Ränteoch Amortissements-fond beräknades och anslogs utaf Allmänna Bcvillningen, sorn Rikets Ständer, vid Transport 5,721,350:1.2. Revisorers Berättelse. 397 Transport 5,721,35o: 1. 2. samma Riksdag sig åtogo, en årlig Summa af 3oo,ooo R:d Banco j hvilket anslag likväl vid nästpåföljde eller i8i5års Riksdag upphörde såmedelst, att Bevillningen till andra behof földeltes Utvisande Riksgälds-Contoirets Räkenskaper, att förenämnde på Contoiret anviste Fyra Millioner Riksdaler Banco värde blifvit utbetalde. Vid i8id irs Riksdag beräknades följande utgifter för Riksgälds-Contoirets enskildte behof, nemligen: 1:0
Syftemålet för granskningsrättene begagnande således vid detta tillfälle, först af den enskilte Riksdagsmannen till bestämmandet af sitt beslut, sedan af hvem »om helst, nu eller framdeles till upplysning och ledning för kommande tider detta syftemål är: att Ständerna och Nationen , upplyste af Con8titutionsUtskottet'om Rådgifvarnes handlingssätt, mätte om Constitu I granskningsoch yttranderätten ligget ett försvarsmedel, tillgängligt för en hvar, ägande Svenskmannarätt, antingen han ledes af omsorg för eget väl eller af omsorg för andras. Utöfningen af granskningsrättigheten är en pligt,- den kan synas tung, om man skulle lemna örat åt förståndets kalla beräkningar, jemväl då, när man frivilligt samtyckande till uppmaningen *tt utöfva den, borde inse den påsom ovillkorligen ålagd. Den framställer $ig helt enkel såsom pligt, i hvilka yttre förhållanden som helst, för en hvar som vant pig att helt enkelt lyda en ädel känslas kraf. Van att åt densamma underordna hvad honom enskilt rörer, hör han ej andras anspråk att afseende måtte görasjuppå hvad som rör dem. Med blicken fästad på det mål. sorn genom jnträdet på den constitutionella banan framställer sig för det folk till hvilket han hör, finner han kallelsen till ett samvetsgrant fyllande af medborgerlig pligt i känslan af sin förmåga dertill. Mitt första åliggande blir att undersöka, pm och i hvilken mon ConstitutionslJtskottet genom sitt handlingssätt, genom sin utöfning af granskningsrättigheten befordrat Nationens constitutionella utbildning. Jag svarar ja på den förra frågan. I samma förhållande som förra Riksdagens ConstitutionsUtskott står tili den Riksdagens ConsUtutionsUtskoU, dä behof - Den io Julii e, m. vst af de rubriquer på dö raåi sorn i StatsRådets ProtOcoller finnas till behandling upptagne, framställdes såsom ämne för en Ständernas petition till Konungen _ i samma förhållande synes mig 1823 års ConstitutionsUtskoit stå tili den förra Riksdagens.
JV° 1 Törnestorp, i utbyte mot nuvarande Kronofogdebostället M 8 Stentorp Frälsegården; och borde, derest Rikets Ständer härtill lemnade bifall, iakttagas, dels att sistnämnde boställe sedermera blefve för statsverkets räkning utarrenderadt, dels ock alt, sedan genom behörig uppskattning efter de grunder, hvilka i sådant hänseende för Landtstatens boställen äro eller kunde varda stadgade, den afkastning, som ansfiges kunna af Törnestorp påräknas, blifvit bestämd, samma afkastning, såsom för Stentorp förut egt rum, från beloppet af den fastställda Kronofogdelönen afdroges. Stats-Utskottet, till hvilket denna nådiga proposition blifvit remitterad, har tagit detta ärende i öfvervägande, och dervid af tillgängliga kartor och handlingar inhemlat, att Kronofogde-bostället Stentorp är beläget invid en å vestra stambanan nyligen anlagd jernvägsstation, och då, i följd af de åtgärder, som för posternas befordrande å nämnde stambana, enligt hvad kändt är, på den sednaste tiden blifvit vidtagna, den olägenhet i afseende å postbefordringen till nämnde boställe, som uteslutande anförts såsom skäl för det i nåder föreslagna utbytet, numera blifvit undanröjd, anser Utskottet, som för öfrigt icke funnit någon fördel genom ifrågaställa utbyte kunna allmänheten i fögderiel beredas, sig böra vördsamt afstyrka Rikets Ständers bifall till förevarande nådiga framställning. Ank, till Exp.-Utsk. den 20 Jan. 1860, kl. 1 e. m. Utlåtande, i anledning af vackt motion om grundräntornas kapitalisering.