Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De Geer blott en gång inlåter sig på frågan, så kan man vara viss på, att han blir den samvetsgrant trogen; ty han är en man af stor konseqvens i karaktär och handling. N: o 19. Från konseljpresidenten Monrad till E. v. Qvanten. Köpenhamn den 13 maj 1864. Jag tillåter mig härmed sända Eder ett bref till Hans Majestät Konungen af Sverige. Med liflig otålighet väntar jag det bref från Hans Excellens de Geer, hvarpå jag efter Eder Ur Dagms Krönika. 408krifVelse vägar göra mig förhoppning *. Jag känner ingen svensk statsman, med hvilken jag med större tillit skulle träda i en förtrolig skriftvexling. N: o 20. Till Konung Karl XV fr&amp;n konseljpresidenten Monrad. Eders Majestät! Köpenhamn den 13 maj 1864. Med innerlig glädje emottog jag Eders Majestäts bref och hoppas att det helt och h&amp;llet öfverensstämmer med Eders Majestäts vilja, då jag genast meddelar de allraunderdånigste anmärk ' ningar, som mitt lifliga intresse för saken framkallat hos mig Eders Majestät har tagit initiativet i den för Nordens framtid så stora ooh betydelsefulla saken. Uti historiens årsböcker skall detta initiatif slingra en oförvissnelig krans omkring Eders Majestäts namn. Efter denna krans skall min egen allernådigste Herre och Konung aldrig utsträcka handen; han skall nöja sig med det blygsamma berömmet, att ärligt och trofast hafva räckt Eders Majestät brodershanden. Eders Majestät har visat mig den nåden och det förtroendet, att vilja öfverlemna till mitt bedömande, när den rätta tidpunkten skulle vara kommen till att inleda en officiel behandling. Såsom jag förut allerunderdånigst har utvecklat, är det min öfvertygelse, att tiden för att begynna en s&amp;dan förhandling ej är kommen så länge konferensen sitter i London, och det är mig en verklig glädje att Eders Majestät har funnit, att de af mig framstälda skälen ej voro utan vigt. Men, Eders Majestät, detta var blott sakens negativa sida.
10- -fimaban, tinbo: bege 2:ne Sten, 3nfom(ferne öfmerfligtt Utgiftetne meb » * * t * « Sl:br 3/257. 15. 3. ocb meb bmilfet ftflndmnbe belopp Enligt ett mib «£)errat §ullmdgtigeé Söerdttelfe fogabt Utbrag ur inne» maranbe åré Sldfenjfaper, utgjorbe uteflåenbe §orbringar för ©i?cont»2ån, ben 30 ndfllibne 3unii, ett (Eapttabbelopp af Dl:br 416,099. 19. i-, hvaraf, enligt Ombubeté, uti §ortecfningcn öfwer be till Dané Danblaggning ofmer* lemnabe SåmSieoerfal, gjorba propiftonella berdfningar, enOaft (falle funna inbrifmaé Sl:br 13,062. 6. 4. malmö f. b. ID i e c o n t* XV 11 £. Unber loppet af åren 1828 od) 1829, bär influtit: Sibetalningar på ©iécont*2åne»€apita( Sl:br 6,239.28. 8. ©ito på be få fallabe €aga»©fulberne 508. $tU frambeleé £iqv>ib affatte * * 9,123.16.10. Sldntor 621.45. Utgifter: 3&r itiloffe Slgignationer, ^votlfa/ mib 1827 åré (lut, moro utelopanbe * » * » < 3l:br 7.19.6. Sifl&ning, fjioflporto ec. * * » » 737.44.8. 3ör(fott till Utfofningé»<£ppenfer » » » 500. * 1,245. 16.
4°<>: — - jemte serskild ersättning för dess resor till och ifrån Riksdagen, enligt Rese-Reglementel. i34 Stats-Utskottets Traktamente för a.nc Notarier, om dagen hvardera 5: — Dito för 4 Ordinarie samt i o Extraordinarie Canzlister, om dagen hvardera 3: — Dito för 5 Vaktmästare, om dagen hvardera i: 16. Hos ConstitutionsUtskottet : Arfvode för Secreteraren, i månaden 166: 3a. Traktamente för en Notarie, om dagen 3: 24. Dito för 2:ne Canzlister, om dagen hvardera 2: 24. Dito för 2lne Vaktmästare, om dagen hvardera 1: 16. Hos StatsUtskottet: Arfvode för Secreteraren för StatsVerkcts Ärender, i månaden 200: — Dito för Secreteraren för RiksgäldsVerkets Ärender, i månaden 166: 32. Traktamente för arne Notarier, om dagen hvardera 4‘ — Dito för 7 Canzlister, om dagen hvardera 3: — Dito för 5 Vaktmästare, om dagen hvardera 1: 16. Hos BcvillningsUtskottet; Arfvode för Secreteraren, i månaden .166: 32. Traktamente för 3:ne Notarier, om dagen hvardera 3: 24. Dito för 3:ne Canzlister, om dagen hvardera 2: 24. Dito för 3:ne Vaktmästare, om dagen hvardera 1: 16. Betänkande n. 135 Hos Lagutskottet Arfvode för Secreteraren, i månaden 1G6: 32.- Traktamente för en Notarie, om dagen 3: 24.- Dito för arne Canzlister, om dagen hvardera 2:24.- Dito för en Vaktmästare, om dagen , 1: 16. - Hos Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet: Arfvode för Secreteraren, i månaden 166: 32.- Traktamente för 3 Notarier, om dagen hvardera 3 : 24.
Ditt slägte hafver icke skorit dig naflan bort, då du född vardt; så hafver man ej heller badat dig med vatten, att du måtte ren vordit, ej heller bestrukit med salt, ej heller bebundit med linda. Ty ingen ömkade sig öfver dig, att han måtte förbarmat sig öfver dig, och bevist dig något af denna stycken; utan du vardt kastad ut på markena; så föraktad var din själ, då du född vardt. Men jag gick framom dig, och såg dig liggande i ditt blod, och sade till dig: Du skall lefva, då du så uti ditt blod lågst; ja, till dig sade jag, då du så i ditt blod lågst: Du skall lefva. Och jag hafver uppfödt dig, och låtit dig stor varda, lika som en frukt på markene, och vast nu uppvuxen, och stor och dägelig vorden; din bröst voro växt, och du hade fått skönt långt hår; men du vast ännu nakot och blygelig. Och jag gick framom dig, och såg uppå dig, och si, du vast manväxt: Då bredde jag mina kjortels flik öfver dig, och öfvertäckte dina blygd; och jag trolofvade dig, och gaf mig uti förbund med dig, säger Herren Herren, att du skulle vara min. Och jag tvådde dig med vatten, och utvaskade dig af ditt blod, och smorde dig med balsam; Och klädde dig med stickad kläder, och drog sköna skor uppå dig; jag gaf dig skön kläder, och gaf dig silkesdok; Och beprydde dig med klenodier, och lade smide på dina armar, och kedjor uppå din hals; Och gaf dig, ett ännespann i ditt änne, och örnaringar i din öron, och en skön krono uppå ditt hufvud; Summa, du blefst beprydd med guld, och med silfver, och beklädd med bästa linnkläde, silke och stickad verk; du åt ock semlobröd, hannog och oljo, och vast öfvermåtton dägelig, och fick ett rike.
Tillförseln på Stadens torg och marknader, af spanmål, victualier och andre landtmannaproducter, är någorlunda ymnig; men priserne derå, som tillförne kunde kallas lindriga, jemförelsevis mot en del andre städer, hafva under sednare åren uppstigit, härrörande sådant från ökad concurrens af köpare, till hvilken Ångbålsfarten äfven något bidragit. Spanmålshandel, hvartill de Staden angränsande producliva landsorterne skulle lemna godt tillfälle, idkas ännu icke inom Staden i någon tilli äklig scala, hvilket åter torde komma att ske framdeles, vid förändrade omständigheter med spanmålshandeln i allmänhet, i synnerhet som Stadens handlande och trafikerande, under Stadens återuppbyggande efter eldsvådan, bland annat jemväl afsett behofvet af större varu-upplags-magaziner. Hvad artikeln spanmål beträffar, svarar emedlertid icke denna Stad, betraktad såsom afsättningsställe, emot det öfverskotts-förråd, som från landet är, eller skulle vara, att årligen afyttra, och kan följagtligen ej eller hafva, i sådan del, allt det inflytande på landets cullur och jordbruksnäringen Stadens fördelagtiga läge synes antyda, helst som Stadens egen jord hel och hållen användes till framalstrande af spanmål och slike nödvändighetsvaror, som eljest skulle från landet uppköpas. I Staden hålles årligen tre marknader, som vanligen äro mycket besökte af trafikerande, och hvarvid varu-omsättningen de sednare åren synbart ökats. 1 Staden finnes en Lärdomskola, fördelad i 3:ne classer, med ett till större delen af framlidne General-AuditÖren Gyllenheim doneradt Bibliothek, deraf likväl mycket genom 1834 års eldsvåda förstördes. Skolan är tills vidare inrymd uti en Staden tillhörig barackbyggnad, som uppfördes genast efter eldsvådan, och hvilken äfven hyser Vexelundervisnings-skolan, som, beräknad för 150 barn, underhålles på Stadens invånares gemensamma bekostnad. -46 För allmän sjukvård har Staden Icke någon särskild inrättning, men lönar i detta afseende Slads-Läkare och Stads-Chirurg, hvarförutan ena Proyincial-Läkaren är stationerad i Staden.
Då detta upptäcktes i Kongl. KammarRätten vid Revisionen af Tullverkets räkenskaper, afgafs anmärknings-Memorial emot Ewers, som sjelf deröfver förklarade sig, men dog, innan målet hann afgöras; hvarefter hans sterbhusdelägare biefvo ålagde ansvara för så stor del af desse medel, som icke kunde indrifvas af Fullmägtige eller deras sterbhus. Sedan hos Fullmägtige blifvit utsökt hvad af dem kunde i detta afseende erhållas, återstodo endast de nu ifrågaställde 342 R:dr 3o sk., hvilka utfordrats hos Sökanderne. Då arfvingarne, som icke bordt kunna vara okunnige om Kronans fordringsanspråk hos Ewers, likväl skiftat arfvet efter honom, utan att genom årsstämning på hans fordringsägare bereda sig befrielse från deras kraf, troligen i den förmodan, att desse medel belt och hållet skulle utgå af Fullmägtige, ägde Kronan ovillkorlig rätt Den 3o J a n u a r i i. att, jemlikt io Cap. 2 §. ÄrfdaBalken, söka hvilken af arfvingarne sorn helst. Enär det nu jemväl var kändt, att, såsom Herr Nordenanckar äfven uppgifvit, de nu varande sökanderne voro de rätta lagliga arfvingarne efter Ewers, fordrade väl billigheten att i första hand söka dem, helst den 3:dje personen, som äfven skiftat Ewers qvarlåtenskap, var hans svägerska, hvars andel deraf grundade sig på inbördes testamente emellan afl. Ewers och hans Hustru, samt följaktligen i hennes hand var att anse såsom arf efter hennes aflidna syster. Detta vill jag blott hafva nämnt, för att ytterligare reda de yttrade meningarne. Jag får vidare tillägga, att jag, lika med Herr Tham, ville, i anseende till de ömmande skäl, som förete sig, tillstyrka bifall till hela fordringsbeloppets afskrifning, helst jag anser det problematiskt, om aflidne Ewers svägerska i laglig väg kan tillförbindas någon ersättningsskyldighet; eller ock att åtminstone den nu sökta eftergiften må de medellösa sökanderne beviljas.
A/a/.-tr Mä-sa ^roposrlron, 7V.'v 7. 19 r. f ä,nk. till Lxp. litsla. äerr 15 ^ug. 1844, bl. 8 f. m. LO^iOO. U.bd:d8 /^o^>0LÄM/r tl// a/r^cre/r^e e/e e/r tt/r^en ^«/n/n«, (7c)//e^tt /o/v/z^p/nd r/// /o,' /r^K 0^67'E^O/-tt-^XF'A'- /ra^e/r r ,' (7r/ne/r ^>oeXVM//?r^ L/ott den 5 ^n Uti lVkemorial ak den 2 IVlaji 1843 bar Oancelleren kor Hassla Universitet aninält, buruledes Ooiasistorium ^beademieum derstädes, vick valet sk zilats kör den n^ä Obser vatorii-b^ggnad, sorn bomme att vid nämnde Universitet uppköras, dertill utsett den del ak det s. b. 8tab^ gärde, som är belägen vid Ojeidiugs-tidleu, längs ekter vestra baclugatau; oell som utål nämnde jordr^md, derak en del redan tillbör Tbeademien, 5 tunne-, l^z bapplaud l^da under Opsala 8tads disposition, 1?^ bappland under dervaralide 8lotts-stats, samt 2 tunnland under biongl.
Riksdaler af inkomst utaf kapital eller arbete äro fria från bevillning, när de sammanräknade årsinkomsterna, ehuru uppgående till 400 Riksdaler, icke öfverstiga 1,800 Riksdaler, sådan skattskyldig att tillgodonjuta fullständig eftergift af bevillning å förstnämnda 300 Riksdaler; — hvaremot, om skattskyldig Olifver taxerad till 350 Riksdalers inkomst af kapital eller arbete, samt innehar sådan till 2,000 Riksdalers värde uppskattad ”annan fastighet”, att dess afkomst bör anses till 100 Riksdaler, — utgörande följaktligen äfven då hans årsinkomster, sammanräknade, 450 Riksdaler, •— bevillning skall honom påföras med en procent å de 50 Riksdaler, hvarmed hans berörda inkomst af kapital eller arbete öfverstiger förutnämnda afgiftsfria belopp, 300 Riksdaler; — likasom, derest den skattskyldige har 1,600 Riksdalers inkomst af kapital eller arbete, samt derjemte eger jordbruksfastighet till ett taxeringsvärde af 7 10,000 Riksdaler, med 300 Riksdalers deraf beräknad afkomst, oell således i sammanräknade årsinkomster åtnjuter tillhopa 1,900 Riksdaler, bevillning kommer att, utan medgifvande af något afdrag, honom påföras med en procent å hans berörda till 1,600 Riksdaler skattade inkomst af kapital eller arbete o. s. v. STOCKHOLM, 1866. P. A. NORSTEDT & SÖNER. RIKETS STÄNDERS RIKS-STAT FÖR Ar 1867 och intilldess nästa Statsreglering vidtager. Hör till R. St underd. 2 Riksstaten för år 1867 och intilldess r Riksmynt. ■ r inkomsten : Ordinarie inkomster för Statsverket: Indelta Räntor, förslagsvis beräknade 2,692,900:
För min del skall jag gerna frångå allt särskildt omnämnande af den ministeriella ansvarigheten, och allraminst skail jag påyrka åberopandet af ioö och roy §§, hvilka jag aldrig åsyftat. Jag anhåller att i enlighet härmed få uppläsa mitt nya redaclionsföi slag, så lydande: Vid urtima riksdag öfverlägga och besluta R. St. blott om sådana allmänna ärender, dem Konungen framställer eller sorn deraf blifva en omedelbar följd, eller sådana, som röra Ståndens enskilda a n g e 1 ä g <2 n h e t e r. Gr. von Fersen: Jag har endast begärt ordet för att bemöta Hr v. Troils emot irrig riktade anmärkning , då han exempelvis sökt visa, att vid denna riksdag ensamt BancoTJtsk. behöft sättas i verksamhet. Jag får nemi. erinra, alt i alla händelser frågan om riksdagskostnaderna skulle hafva förekommit, och jag hemställer, our ej Bevilln.Utsk. för den frågan måst sammanträda. Jag hemställer vidare, om icke, till allmänna rörelsens betryggande, i sammanhang med myntväsendets reglering; det äfven varit nödvändigt, att både Statsoell LagUtskm vid denna riksdag blifvit satta i verksamhet; och häraf visar sig således, att alla de Utsk , som jag ansett nödvändiga, i allt fall skulle vid denna riksdag hafva inträdt i verksamhet. För öfrigt torde sjelfva denna discussion ådagalägga riktigheten af min framställning, i'3 H. 18 13R Dtn ii September t. ra. att man, ost Utsk:s förslag antages, alltid skulle få långa discussiouer om hvad R. St. vid urtima riksdagar hafva rättighet alt besluta eller icke; och när meningarna derom redan vid denna första discussion äro så delade, torde det vara förlåtligt, om man icke önskar att vid hvarje urtima riksdag inkomma på dvlika grundlagstolkningar.
Som af l:sta punkten rörande extra statsanslagen synes, kommer Utsk. att derom afgifva särskildt Betänk. Då nu i frå ga v:de punkt har ett o v i I k o r 1 i g t sammanhang med frågan om de allmänna arbetena, anhåller jag att, i likhet med hvad inom ett annat Stånd blifvit beslutadt, R. o. Ad. måtte återremittera denna punkt för att till handläggning förekomma i sammanhang med Betänk, om de allmänna arbetena. Jag anhåller det Hr Gr. o. Landtm, behagade härå framställa propos. Denna punkt ansågs, på grund af de deremot gjorde anmdrkningarne, böra återremitteras, sedan propos. till bifall å densamma först blifvit framställd, men besvarad med Nej. 2:dra punkten, ang-.de anslag lill aflöning för Styrelsen öfver allmänna vägoch vallenbyggnader samt dess Ijenstebiiräden såväl i hufvudsladcn sorn landsorlcrne; 3:djo punkten, ang:de anslag lill arfvoden för lärare vid Mariebergs läroverk i de kunskapsämnen, som tillhöra Civil-ingeniörer, samt lill stipendier ål elever, som genomgå den för Civil-ingeniörer bestämda kurs; 4:de punkten, ang:de anslag för Skeppsbyggeri-insliCulel i Cai Iskrona; samt 5:te punkten, ang-.de anslag till Slöjd-expositioners befrämjande. Dessa punkter biföllos. 6:le punkten, ang:de anslag lill geologiska undersökningar och uprältande af geognoslisha kartor; 7:de punkten, ang-.de eli reservalions-anslag för tillämpning under år i SS7 af de föreslagne förhöjde lönings-staterne för embetsverk och stater, tillhörande 6:le HufvudTileln; och 8:de punkten, ang-.de de extra anslagsbelopp, som af Utsk. i sammanhang med ordinarie slatsregleringen blifvit omförmälde. Dessa punkter lades till handlingarne. 9:de punkten, ang-.de en af KonlraktsProslen Landgren vackt motion om extra anslag lill förstärkande af polisen i de trakter af riket, der en sådan åtgärd företrädesvis vöre af behofvet påkallad.
Frrberre Loderström: Wore frägan ensamt cm esieitzts! af bropenningars erläggande, sa skulle jag gerna asila; men dä en corporalson är särad i en publik act, och dä ej densamma som föresiäs att ofiknfwas är u^giswen, anser jag mig icke böra afstä frän ä'errewiffen. friherre Lilkverstiölcl, I>lil5: Dä Utskottet, genom sm upgift om anstalter att widtaga hädanes er icke haft för afsigt, art stöta Götha CanalDireclion, blifwer en sadan förklaring sä mycket täckare att göra och tillstyrker jag derföre alt betänkandet mätte äterförwisas. Grefwe Oe la Lorche: Men när Utskottet endast som ert fSrfigtighets mätt för kommande händelser nyttjar order hädanefter, tror jag Direktion pä intet ivis kan sinna sig deraf stött. Begärdes upläsning as det ställe i BancoUtskottets utlåtande som nu war i fräga. Friherre Legerström upläste det sä lydande: , - sinner Banco-Urfkottet skäl att till Herrar fuklmägtiges noggranna upmärksamhet öfwerlemna, Let, i händelse hädanefter, nägra steg af Götha Canal-Direcrion skulle widtagas, stridande emot de, af Banquens biträde till Götha Canal-anläggning widhästade wilkor och förbehåll, Herrar Bancofullmäglige dä ej underlåta att, ester sig företeende anledningar, iaftkaga hwad till behörigt handhafwande as Kongl. Majtts för Canal-ive»ket i Räder utfärdade föreskrifter, uti hwaye sall kau finnas närmast tjenande. Grefwe Den i6 Julli269 ' Grefwe körner, ^öolpk Oöran:
» 1,727: 98 n grynmalning » 456: 51. hvarförutan, om, efter spanmålens förmälning, mjölet skulle kunna, utan föregången magasinering, direkte ingå till bageriet den afskrifnings-procent, som nu beräknas till omkring 4,000 R.dr, torde kunna inbesparas, eller åtminstone i högst betydlig män nedsättas.» »Då ångqvarnar i förening med bagerier under sednare åren blifvit anlagda på åtskilliga ställen i Tyskland och Danmark, saint, efter hvad om dem förnummits, visat sig, i jemförelse med de vanliga anstalterna för säds målning och förbakande till bröd, medföra (lere väseudtliga fördelar, uppdrogs sistlidne år åt Chefen för Mekaniska departementet i Carlskrona. Majoren Byström, att, under en honom för annat ändamål anbefalld resa till nämnda länder, jemväl inhemta närmare underrättelser om sådane af ifrågavarande nya inrättningar, som afsåge tillverkning af gröfre eller kommissbröd, på det att derefter förslag till en anläggning af samma art, lämpad efter Carlskrona stations behof och dervarande förhållanden, skulle kunna uppgöras» Bil. Jtä 3 till Kongl. Maj: ts Nåd. Prop. M 1, om Statsverket 1859. 69 »I följd häraf besökte Majoren Byström dels ett af enskildt bolag vid Kainsdorf nära sladen Zwickau i Sachsen nyligen anlagdt stort qvarnoch bageriverk, drif'et med ångkraft, dels ock en dy lik i citadellet Frederikshavn vid Köpenhamn befintlig inrättning, afsedd för garnisons-truppernas behof, samt tog på begge ställena noggrann kännedom om inrättningarnes sammansättning och inre anordning, hvarom allt han, enligt erhållen föreskrift, efter hemkomsten, till befälhafvande Amiralen i Carlskrona afgaf utförlig berättelse, åtföljd af förslag med ritningar till ett efter förhållandena derstädes rättadt qvarnoch bageriverk för ånga, dervid den omförmälda anläggningen å Frederikshavns citadell hufvudsakligen tjena t till förebild
§ 105 Ständernas konstitutionsutskott äger rätt att äska de protokoll som förts i statsrådet utom de som rör ministeriella ärenden och kommandomål. § 106 Finner utskottet något som strider mot denna regeringsform skall det tilltalas av justitieombudsmannen inför riksrätten. § 107 Skulle konstitutionsutskottet anmärka att statsrådets ledamöter samfällt eller en av dem inte iakttagit rikets nytta, skall de tillkännage det inför ständerna. De kan sedan hos konungen anmäla sin önskan att ledamoten avskiljs från ämbetet. § 108 Till tryckfrihetens vård skall ständerna varje riksdag förordna 6 för kunskaper och lärdom kända män som tillsammans med justitieombudsmannen skall bevaka att tryckfrihetslagen efterföljs. § 109 Riksdagen bör inte räcka mer än tre månader. Om tiden inte räcker kan den förlängas med en månad. Skulle fördelningen av bevillningen ändå inte vara klar, kan konungen åtskilja ständerna och den gamla bevillningen får gälla. § 110 Ingen riksdagsman kan ställas under åtal eller berövas sin frihet, för gärningar och yttranden i riksstånden eller något av utskotten, om inte det stånd han tillhör tillåtit det genom uttryckligt beslut. Riksdagsman kan heller inte förvisas från den ort där riksdagen hålls. Skulle någon enskild eller grupp störa enskild riksdagsman eller våldföra sig på ständerna skall det anses som förräderi. § 111 Blir någon riksdagsman ofredad under sin resa till eller ifrån riksdagen, skall sådant som edsöres brott anses och straffas. § 112 I riksdagsmannavalen får inte tjänsteman verka, som inte har behörighet. Gör någon det miste han sysslan. § §113 Taxeringsmän, som tillämpar ständernas bevillningsföreskrifter kan inte ställas till ansvar. § 114 Kungen låter samtliga ständer åtnjuta sina privilegier. Inga nya kan utan konungens och riksståndens vetskap och samtycke meddelas. Till yttermera visso har Vi detta med Våra namns underskrivande och Våra insegels undertryckande velat bestyrka, stadfästa och bekräfta, som skedde i Stockholm den 6 juni 1809. På ridderskapets och adelns vägnar M ANKARSVÄRD På prästeståndets vägnar JAC AX LINDBLOM På borgarståndets vägnar H N SCHWAN På bondeståndets vägnar LARS OLSSON.
Detta yrkande har Utskottet nu tagit i öfvervägande, och finner, lika med motionären, åberopade § i Giftermåls-Balken böra, såsom med afseende å det vidsträckta i ordalydelsen allt för sträng, försvinna och ersättas af mera begränsade samt efter särskilda förseelsers olika karakterer mer lämpade lagbud. Det är ock detta som skett genom förevarande kapitels 4 och 17 §§, med hvarandra jemförda. Så uppställda, som i 4 § karaktererna äro på de der omförmälda embetsfel, lära de derför bestämda straff icke, med afseende å det för samhällsordningen 38 Lag-Utskottets Betänkande N:o 35. synnerligen vådliga och det groft försumliga i sådana fel, kunna förmildras. Finnas deremot ej sådana karakterer å förbrytelsen, kan, enligt 17 §, till och med det ringaste bötesbelopp derå följa. Utskottet anser således, att, genom bifall till förslaget i dessa delar, hufvudsyftemålet med Herr Doktor Falcks förberörda yrkande är vunnet. De förändringar, Utskottet i detta kapitel funnit nödiga, äro antingen sådana, som äro betingade af Utskottets förut angifna beslut att föreslå bibehållande af suspensionsstraffet, eller ock andra smärre jemkningar i straffbestämmelserna.
Då nu i ordning till föredragning förekom Ridd.-Utsk:s sedan den 21 sisth April på bordet hvilande memorial, angtde förvaltningen af riddårhusärenderna sedan sista riksdagens början, lemnade H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., hvilken, såsom ordförande i Ridd.-Direct., ansåg sig jäfvig att detta mål öfvervara, klubban till H. Ex. Hr Gr. Brahe, Magnus. H. Ex. Hr Gr. o. O r dför. yttrade, att då hvarken grundlagarna eller Ridd.-Ordn. lägga något hinder i vägen för pröfning punktevis samt antagande med förändringar af sådana memorial, som röra Ståndens enskilda angelägenheter, och då dessutom enahanda behandlingssätt af dessa mål vid föregående riksdagar varit vanligt, ansåg H. Ex. sig böra tilt R. o. Ad. hemställa, om Ståndet biföll, att det nu föredragna memorialet linge för R. o. Ad. punktevis föredragas. Bifölls. 1 .$• R. o. Ad. fann denna §. ej erfordra någon åtgärd. 2,3 och 4 §S R. o. Ad. biföll, hvad Ulsk. i dessa §§. föreslagit. 5 §. Gr. Cronhjelm, Otto Aug.: Den punkt, som nu är föredragen, har till anledning en inträffad händelse inom Direct. Vid val inom Direct. till revisorer af Bancodisconten erhöll nemi. en af Directrs egna ledamöter flesta rösterna. Emot detta beslut reserverade sig, såsom jag vill minnas, en ledamot jemte ordföranden, under åberopande af 3y §. Ridd.-Ordn., som förbjuder, att ledamot af Ridd.-Direct. derjemte må vara fullmägtig i R. St:s Bank eller Riksg.- Cont., eller revisor öfver dessa verks samt Statsverkets styrelse och förvaltning. Jag var af olika tanka och trodde, att då den s. k.