Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag skulle tro, att statsbanken ännu ytterligare borde lemna utlåningen i det mesta till privatbankerna, och hoppas, att i den mån rörelsen, genom författningar, i öfrigt klokare än de som hittills ägt runi, utvidgas, det skall blifva, ej allenast behöfligt, utan äfven nödvändigt att inrätta flera banker i andra orter, än der de finnas. Det kan icke hjelpas, alt sedlar från olika banker och orter korsa hvarandra. Jag har hört många yttra sin oro öfver ett sådant förhållande. Efter allt hvad jag kunnat fatta, efter ett långvarigt tänkande i dessa ämnen, har jag ej kunnat finna, hvaruti den egentliga vådan af flera slags sedelpapper skulle bestå, då man på sedeln genast ser, hvarifrån den är utgifven. Då man blifvit här i landel mera van att reflectera på de grunder, hvarpå banker äro uppförda, skall man snart lära sig göra skilnad på banker, sorn hafva all möjlig säkerhet, och andra, hvilkas säkerhet är relativt mindre. Det enda, som jag skulle tro vore angeläget rätta, vore att valörerna af de små sedlarna ej vore olika, eller andra än de som statsbanken utgifver; ty nu finnes det en bank, som utgifver sedlar på 3 r:dr 16 sk., och dem förvexlar man latt med sedlar på 3 r:dr. Delta är den enda olägenheten, alla andra äro inbillade; men om det en gång kommer derhän, att eii enskild bank utbildar sig här eller i Götheborg, och ställer sig i connexion med de andra bankerna, samt här kan vara de andra bankernas agent eller förläggare, då är systemet complett och sådant, att, efter min öfvertygelse, intet land i den kända verlden linnes, som har ett så fullkomligt banksysteme, som vi kunna få på det sättet. Detta är väl något, som kan anses vara utom det egentligen förevar, ämnet, men det må ursägtas mig att dermed uppehålla tiden, då jag för öfrigt återtagit den motion jag i ett föregrde plenum gjort, att få det vid sista riksdag förkastade förslag till privatbanklag återupplifvadt. Hr Rosenblad: Jag skulle icke ånyo hafva besvärat R. o.
N:o 97 2:dra rad. nedifr. säger: »under nämnda tid anvisas 7,610,000 Rdr,» StatsUtsk. har således sjelf funnit tillägget: »Riksmynt», obehöfligt, och torde detta vara tillräckligt bevis att uteslutandet af nämnde ord icke innebär någon skiljaktighet i R. o. Ad:ns samt PresteSt:s beslut. Härvid yttrade Hr Gr. o. Landtm.: Då Gr. Björnstjerna er inrat, att jag vid det tillfälle då det nu ifrågav:de beslutet fattades, vägrade framställa propos. i fråga om ett tillägg uti beslutet, får jag fästa upmärksamhelen derpå, att denna vägran icke afsåg binder för Ståndet att tillägga ordet: »Riksmynt», utan endast att propos:n ej kunde framställas vid det tillfälle den begärdes, emedan en votering då redan var yrkad, samt denna votering följaktligen, sedan voter:spropos:n hade blifvit godkänd och anslagen, genast borde försiggå. Hade då proposm blifvit framställd, så hade derom olika meningar kunnat upstå och denna fråga kunnat föranleda begäran om en votering, som då enl. Riksd:sOrdn:n icke kunde äga rum. Det var af detta skäl jag vägrade propos. likväl med förklarande att jag icke ansåg skiljaktiga meningar om huru beslutet skulle förstås kunna upstå, då något annat mynt än Riksmynt icke var i StatsUtsk:s Utlåt, omnämndt. Dessutom hafva RiksSt:n enl. 58 §:n Riksd:sOrdn:n rättighet att vid justering af prot. eller prot:s-utdr. göra sådana tillägg, hvarigenom ingen ändring i beslutet upkommer, och då Grundlagen gifvit RiksSt:n denna rättighet vid ett tillfälle samt icke förbjudit alt det må ske vid andra tillfällen, finner jag uti densamma icke något lörmelt hinder för det beslut Frih. Tersmeden ifrågaställa att jag deraf kan blifva föranledd att vid detta ^tillfälle vägra den af honom begärda j>ropos:n. Hr Cederschiöld: Hr Bildt har erkänt, att jag haft rätt deruti a 11 K.
Vidare förekomma utarenderade fisken, som vid förloppet af den för nuvar. arrendatorer bestämda arendetid, skola till skatte försäljas; ytterligare omnämnas sådana fisken, sorn skola uplåtas till allmänt begagnande; vidare sådane, som skola komma att förenas med de hemman utmed hvilkas stränder fiskena äro belägna; i afseende på hvilka K. M. begärt Ständernas samtycka dertill alt den för dem belöpande ränta skulle tilläggas räntan för de hemman utmed hvilkas stränder, de äro belägna. Om hvilka fisken, hörande till den kathegori, om hvilken fråga nu är, det veta icke Ständerna, emedan derom har StatsUtsk. icke lemnat någon uplysning. Vidare förekommer en afdelning omfattande s. k. obefintliga fisken, och dessa har K. M. redan, till följd af Ständernas beslut, befallt skola afföras. Men slutligen är en kathegori af små obetydliga fisken, hvilka vid ofta förnyade arrende-auktioner icke kunnat utarrenderas. Om dessa är det, som K. M. med begäran af Ständernes yttrande har ifrågaställt en ytterligare utredning, innan K. M. vill fatta Sitt beslut. Det är således i denna punkt fråga om fisken, hvilka redan efter flere derå hållna auktioner icke kunnat få några arrendatorer, och då det mätte vara kändt, med hvilka fisken ett sådant förhållande inträffat, så bör underrättelse derom också kunna för Ständerna framläggas. Det är följaktligen två till sina egenskaper bestämda kathegorier af fisken, om hvilka K. M. har begärt Ständernas utlåt., och då dessa kathegorier äro f. n. gifna, icke endast i allmänhet utan äfven specielt, tyckes annan åtgärd icke, för framläggning af förhållandet, erfordras än att en kanslist inom Utsk. får befallning att i Kammar-collnn afskrifva listorna, der jag med egna ögon sett dem. StatsUtsk. ansåg icke nödigt, att taga kännedom om hela detta förhållande, utan erhöll jag först kännedom derom, sedan frågan redan var inom Utsk. afgjord. Hr af Harmens, Henr. Otto: Den fråga, som af Gr. Mör - Den 20 Februari.
N:o 51 fattade beslut om afslag å Utsk:ts deri gjorda hemställan oell beviljande af ett anslag å 24,000 rdr till uppförande af en sjukhusbyggnad för Lif-regements Dragon-korps. Sedan undertecknad, på begäran af Frih. af Ugglas, tillkännagifvit, att den ifrågav:de punkten blifvit af de tre öfriga Riks-Stånden bifallen, yttrade Frih. al Ugglas: Då denna fråga blifvit af 3 Stånd biiallen och sålunda redan är afgjord, får jag anhålla, att Hr af Wirséns nu föredragna förslag till inbjudning måtte läggas till handlingarne. Härefter förmälte Hr Gr. o. Landtm., att då den fråga, hvarå Hr af Wirséns förslag hade afseende, redan blifvit med R. St:rs rätt afgjord, R. o. Ad. torde finna, att berörda förslag icke kunde föranleda till någon annan åtgärd, än att läggas till handiingarne. Ropades ja. Föredrogs Frih. von Schulzenheims, David, den 15 dennes på bordet lagda förslag, att R. o. Ad. skulle inbjuda Preste-St. att förena sig i Bonde-St:ts beslut öfver 2:dra punkten i StatsIJtsk:ts Utlåt. N:o 54, i ani. al K. M:ts Nåd. Propos. om anslag till jernvägsbyggnader m. m. Frih. Cederström, Rudolf: Då jag icke ser Frih. von Schulzenheim bär närv:de, för att ingå i svaromål för sitt förslag, får jag, som anser detta förslag vara lika ovanligt som otjenligt och tillika alldeles formstridigt, inskränka mig till att anhålla, det detsamma måtte läggas til! handiingarne. Hr von Francken, Georg Wolfgang: För min del skulle jag Önska, att R. o. Ad. ville alsia Frill, von Schulzenheims förslag. Det är nemi. skillnad mellan att lägga till hand hogarne och att afslå. Hr af Wirséns nyss föredragna förslag lades till handiingarne, emedan den fråga, det afsåg, redan var genom 3 Stånds beslut afgjord.
Straffet för åverkan å Skogs-planteringar, « VI. 133. ang. den vissa Städer beviljade oinskränkta Nederlags-friheten, VI. 135. ang. medels anslående för Svenska Theatern, VI. 145. Skrif Register. 37 Skrifvelse, Riksens Ständers und. till Kongl Majit, angående allmänna Skogshushållningen i Riket m. m., VI 147. ang. Stats Regleringen, VI. 149. ang. anslag af medel till allmänna Arbets och Corrections-hus, VI. 170. ang. de efter Högstsalig H. K. M. Enke Drottn. , f. d. Kongl. Famillen i arf tillfallne summor, VI. 172. ' ang. Revisionen öfver Krigs-Räkenskaperna m. m., VI. 275. ang. Skrifvare hjelp at Expeditions-Utskottets Canzlister m m-, VI. 277. ang. tvenne Summor, som till oförutsedda händelser afsättas, VI. 278- ang. fri Victualie-handel, VI. ago. äng. förlägenheten i allm. rörelsen, VI. 358. ang. Bevillningen, VI. 367. ang. liquiderandet af skulderna efter sista Kriget, VI. 376. ang. Gratification åt Stats-Commissarien Frö delius, VI. 383. ; äng. Malmö Discont, VI. 384-! ang. arfvoden för Riks-Ståndens Canzli-betje ning, VI. 38?- . _ ang. Gratification åt Stats-Commissarien Widegren, VI. 388- . äng. förra Kongl. Famillens enskilta förmö genhet, VI. 404. äng. vedergällning för Statsoch Banco-Ut skottets betjening m. m., VI. Götha Canal, VI. 410. äng. tryckning af allmänna Indragnings-Sta ten, Vi. 424. ang. de under Commérce-Collegii disposition stående Fonder, VI. 427. — äng.
Brco milen per häst, som erlägges vid hvarje skjutsombyte för den väglängd, som skall befaras, uppbäres af Gästgifvaren mot skäligt arfvode af omkring 6 proc., controlleras efter dagboken af Kronofogden samt insattes i Länets Landt-Ränteri; H samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, IV.o 23. b) Alt de, sora transportera loror, skola erlägga en afgift af 2 sk. per lass på milen för en häst; c) Att all väghållning barde districtsvis genom auetioner ställas på entreprenad, och hvad, som bruste i underhållskostnadens ersättning genom förenämnde väg-gärd, skulle fördelas på landets och städernas jord värde efter samma grund, som Bevillningen utgår. 5:o Af Henric Hansson från Elfsborgs Län: att resande, som begagna gästgifveriskjuls, skola erlägga en afgift af några skillingar per mil, som Gästgifvarne skulle uppbära och en gång om året redovisa, till fördelning härads vis på de väghållningsskyldige. 6:0 Af Lars Larsson från Elfsborgs Län: att antingen en lämplig ersättning af Statsmedlen måtle anslås till lättnad i väghållningsskyldigheten, att fördelas i mon af väghållningens svårighet; eller ock helst, att motsvarande lindring uti hemmanens bevillning efter 2:dra Artikeln måtte jordbruket förunnas. 7:0 Af Johan Olof Dahlberg: att underhållsskyldigheten af vare sig lands-, häradseller socknevägar icke må betunga jordbruket ensamt, utan tillika fördelas på alla skattlaggda verk, såsom bruk, qvarnar, sågar, m. fl. inrättningar. 8:0 Af Eric åndersson från Stora Kopparbergs Län: alt grufvu-egara måtte åläggas, efter grufvornas innehafda värde, deltaga i vintervägars underhållande. g:o Af L,ars Pettersson från Blekinge Län: att Lotshemmans frihet från deltagande i underhåll af allmän landsväg mätte upphöra. 10:0 Af Jöns Ersson från Vermlands
Hennes läkare är d:r Axel Munthej väl känd i R o m, bland annat emedan han b o r i det historiska huset v i d Piazza " di Spagna, där den b e r ö m d e engelske författaren Shelley afled. Teater och musik. K u n g l. o p e r a n återupptog på onsdagen i f. v. Mozarts odödliga opera » Don Juan ». Det är rätt längesedan titelrollen i denna opera utfördes af en svensk sångare, då s o m bekant partiet under de senare åren vanligen utförts af signor d u n - drade vid hans upprepade gästspel härstädes. Onsdagens föreställning fick därför ökadt intresse därigenom att en vid vår egen operascen anställd sångare vågat sig på det svåra o c h maktpå- liggande partiet. D e n n e sångare var hr Forsell, och erkännas måste, att han rönte ganska mycken framgång. Att han nästan in i hvarenda liten detalj sökte imitera sin föregångare, gör här mindre, då denne senare är så framstående som d ' Ändrade. D e n vackra stämman klingade ock förträffligt, o c h partiet sjöngs på det hela taget m y c k e t vårdadt. Och d o c k fattades något i denna framställning, nämligen detta därnoniskt tjusande, s o m man alltid tänker sig i samband med D o n Juan. Framställningen väckte emellertid lifligt bifall o c h är äfven värd allt erkännande, då härigenom möjliggjorts uppförandet af en opera, s o m ständigt b ö r stå på repertoaren. — I konstnärligt hänseende betydligt öfver alla de andra stod naturligtvis fru Östberg s o m donna Elvira. D e öfriga, bland hvilka hr Lemon var ny s o m don Octavio, skötte sig oklanderligt. — Ödmannsföreställningen i måndags artade sig naturligtvis från början till slut till en enda stor ovation för hr Arvid Ödmann. Den framstående sångaren, s o m på sitt recettprogram uppsatt » Leonora », i hvilken han s o m Fernando har ett af sina allra bästa partier, var denna afton vid särdeles förträfflig disposition.
Jag anser, att man ingalunda kan dröja dermed till dess, ty, såsom ordspråket lyder, medan gräset växer, dör kon, och behofvet är så befallande, att dess afhjelpanej bör fördröjas. Men som det tillhör Regertn att afhjelpa sådana brister, så anser jag delta dock icke vara något skäl för att begära återremiss, utan önskar jag bifall å betänkandet. Gr. Horn, Claes Fredr.: Sedan jag begärde ordet, hafva flere ledamöter af de sammansatta Utsktn yttrat sig, och för mig återstår egentligen icke annat än att förena mig med dem, som yrkat bifall lill betänk, på skäl dem jag i allo gillar. Jag förmodar, att dessa skäl varit nog talande för ali öfvertyga R. o. Ad. derom, att den värde ledamot, som ansett de förenade Ulsk:n hafva handlat orimligt i sina tillstyrkanden, blifvit fullkomligen vederlagd i sinn satser i detta afseende. Jag vill blott till de ledamöter, som anse detta betänk. förtjena allt afseende, men egentligen fästat sitt klander dervid, att Ulsk:n i första rummet begärt ombyggnad af länshäktena, hemställa, att desse värde ledamöter mätte dermed förklara sig nöjde och icke yrka på ett uteslutande förklarande att ransakningshäklena må hufvudsakligen afses. Jag förutsätter nemi., att om länshäktena blifva ändamålsenligt organiserade och utbildade efter ett cell-systeme, så är det troligt att flera grader af brottslingar der kunna inrymmas, helst jag icke en gång anser möjligt i framtiden att alltid förbrytarne af minsta graden skola nödvändigt blifva öfverförda lill de centralfängelset', som förmodligen skola finnas, då det nya lagförslaget sättes i verkställighet, ulan anser att det vore ganska obetänkt, om man skulle afvakta den nya ciiminal-lagens antagande och det nya straff-systemets införande, innan man i pecuniärt och materiell afseende gjorde sig beredd på delta systernes tillämpning; då jag lör min del tror, alt icke 2, icke 3 millioner skola komma att förslå för ali fullkomligt utveckla ett annat fängelse - Den 15 Jenuiri. systeme i öfverenstämmelse med denna nya lag.
i.n.uel~c ?fw~ inanlieten hm byriwi sökt valra en fönnedlaxe. Redan kr 1885 tiIlIr&amp;nn-af3 i utshila c i r l d 8 r att h y r h meclclelacle rkd i ekoi~omiska, j uriiliska och liygieiiiska a11 gelageii heter. araberättelsen isar, att de fr.ailist&amp;llda frågorna gallt $ifveii en iiiyclceiiliet andra sinnen. I seiiaste tid liar byrA,ii 1qyh ö r t att ' i sl~rifgiii: oi~i~~l.e~is och 1n: iiilige ni.betssöI; tm.de iiio~ii. ~~~icle.i: \ ~isii.i.iigeii.s, oeh sj ~zl~v~~rclens oiurkcleii .. Hilr förelc~g eii l,rnl&lt;tisli upl~gift, för livillieii clessföriniirwi S&amp; godt som intet blifvit gjorclt. FrAii första blifvit (iuilitacl. stuiicl har hyr&amp;iis verhsamhet i denna en sämliild afcleliiing. För niirvwancle fiiines för ~~latsa,11s1~n.ff11ii1gen i 889 fick deii.ii.a del af byråils veiksamhet en iitvecl&lt;l.iiig i ny i.iktniiig, i det bgr5.n icke aJ.leii.ast ~ippsanilade och til.lliaiid~~- höll nainii och ahesser pir f ' ör sitt \ lad ' fiil1.t k6iiyeteiita qjrilcsl-cöte~: slar, iitci.ii iifwn.
– Godt ... Fortsätt! – Qvarhåll de sammansvurne, yttrade han, intill morgonen. Vilja de tilltvinga sig fri passage, så ställ våld mot våld, och nedsabla dem hellre än att låta en enda komma undan. – Vidare ... – Längre sträcka sig icke mina instruktioner, men jag tycker, att de äro tillräckliga. Mynher Vanloo tillade dock ... – Nåväl, Lilje, utbrast en äldre officer, – äro underhandlingarne slutade ännu, eller huru? Vi vilja veta, hvem som vågar ... – Vänta, inföll Lilje, – samtalet är straxt slutadt ... Hvad tillade Vanloo? – Att denna åtgärd är vidtagen till herrarnes eget bästa. Jag vill hindra dem, sade han, att låna sitt biträde åt ett företag, i afseende på hvars syfte de äro förde bakom ljuset, och hvars följder de ej kunna beräkna. – Vi äro då upptäckta! mumlade Lilje. – Och, fortfor han, såväl konspiratörerna som den regering, de vilja störta, äro alltför obetydliga och hela saken alltför lumpen, för att ens förtjena en plats i häfderna. Allt skall aflöpa tyst och stilla. Med undantag af mig sjelf och dig skall ingen, icke ens den hotade regeringen veta, att någon allvarlig fara varit för handen. – Ha, var det hans ord? – Ja, och hans ord äro säkrare än något kungsord. Slutet, tillade han, skall blifva en farce, men en blodig farce, hvars hjelte skall åt vedergällningen hembära ett lif, det han längesedan förbrutit ... Men dessa hans sista ord äro för er en gåta, på hvilken ni gör bäst att icke grubbla, ty den angår icke er. Lilje betraktade Sigurd med en tviflande blick, gick orolig och tankfull öfver golfvet, vände sig derefter till sina otåliga kamrater, som samlades i en krets kring honom, och meddelade dem med låg röst de upplysningar, han under sitt samtal med den obekante inhemtat. En liflig tvist, som dock fördes i dämpad ton, uppstod nu mellan officerarne. Man rådslog öfver hvad som borde göras. Några syntes uppretade, andra förstämda, alla oroliga.
Motioner. remitterade till handläggning, återställas : l:o af Stats-Utskottet till Ridderskapet ocb Adeln, angående Rikets Ständers underrättande örn de i afseende å folkskolorna vidtagne åtgärder . ♦ 2: o af d:o, angående upphörande af elier nedsättning i personliga skydds-af giften 3:o af d:o, angående insättning i Rikets Ständers Bank af umbärligt silfver ocb indragning af Privat-Bankerne 4:o af d:o, angående dispositionen af den från vissa Härader i Christianstads Län utgående Curhus-afgiften O J3 ** a o. C/.” ^5 O O Q iN:o > g Ctl w o cj o fo: p Preste Ståndet. Borgare Ståndet. V 45 b. J 45 V 45 a. a. V 45 b. y 45 b. f-J 44 b. | 44 a. a. V 44 b. i 44 V »Cl pr pr-o “ >1 £P ?3L . a, 14 tilt handläggning» återpersonliga - Motioner, remitterade ställas: 5:o af d:o, om nedsättning skyddsafgiften 6:0 af Beviilnings-Utskottet, om restitution af eganderättsbevillnxng för Upsala Stads löningsjord . * Svar pä äterremiss * 7:o af d:o om befrielse i visst fall frän Båk-afgifters erläggande 8:0 af d;o, om inrättande af dubbel postgång emelian Gottland och fasta landet .. .
I sammanhang härmed torde ej heller oanmärkt höra lemnäs, att samma villrådighet, som nu blifvit omnämd, jemväl ägt rum i afseende på tillämpligheten af i8a3 års Förordning till de fall, då åverkan å Kronohemmans eller Boställens ägor blifvit af Åboen eller innehafvaren föröfvad, eftersom 23 §. i i8o5 års Skogsordning bjuder, att så beskaffad åverkan bör beläggas med dubbla böter emot åverkan å andras enskilda ägor, deraf ock, enligt först antydda principen, skulle följa, att bötesansvaret, med tillämpning af 1823 års Förordning, borde blifva dubbelt emot det för åverkan å Kronans Parker, Gehäg och Djurgårdar. Att meningen likväl icke varit sådan, derom upplyses man af Kongl. Majrts Nådiga Circulaire till Rikets HofRätter af den i3 December 1827, hvarigenom blifvit förklaradt, att 1823 års Förordning icke till delta fall äger tillämplighet; och häraf torde ock den slutföljd kunna dragas, att sistnämnde Förordning icke eller haft afseende å det slag af åverkan, då Skatteman å egna hemmatis ägor utan lof fäller eller låter fälla Ek. Om communication af denna min Motion med de öfriga Respective MedStånden no Den 8 December e. m. och remiss till Lagutskottet anhåller jag Vördsammast. Lades på bordet. Högloft. Ridderskapet och Adelli åte skiljdes klockan half till 3 eftermiddagen, In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim, Måndagen deri 8 December, Plenum klockan half till 6 eftermiddagen, Herr af Christjerninj Michael j hade inlämnat följande, som upplästes: Förekommen uti dert Motion jag ämnat afgifva om upphörande af liäcktande för skuld, anser jag dock denna fråga endast till hälften väckt, så länge icke äfven yrkas fri ränteberäkning; ty bägge delarne böra i ett sammanhang betragtas, bägge gemensamt antagas eller förkastas. Om man besinnar burn onaturlig, ändamålsstridande och omensklig bysättning är; huru deu gifver tillfälle till missbruk
ej specificeradt: poleradt eller lackeradt andra slag, med eller utan bestrykning Fr. o. m. 1825 t. den ’/6 1826. Fr. o. m. '/, 1826 t. o. m. 1831. Fr. o. m. 1831 t. o. m. 1835. Fr. o. m. 1836 t. o. m. 1841. Tullsats. Tullsats. Tullsats. Tullsats. Förb. Förb. 320 U 18: 75 Förb. Förb. Förb. 320 U 30 R:dr Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. 400 U lORidr 320 U 13: 50 Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. 4) 400 U 10 R:dr 320 ti 13: 50 Förb. Förb. Förb. ~ 320 U 15 R:dr Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. Förb. !) Utom för »kedjor med länkjernet under samt till och med 0,2 tums diameter.» 2) Utom för »Skeppsknän»), som hade en tullsats af 5 R:dr pr 320 skålpunds vigt. 3) I Taxan icke nämnde. XV Fr. o. m.
Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottens Betänkanden: N:o 30, i anledning af väckta förslag till ändringar och tillägg uti de om Skiftesverket i Riket gällande föreskrifter; och N:o 31, i anledning af väckt fråga om förbud för landtmätare dels att på en gång innehafva förordnande till mera än en förrättning, samt dels att för skiljoliniers utstakning beräkna arfvode. Från Prot.-Uldrag den 10 och 11 November i854. 513 Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterades en af Herr Wallenberg, med anledning af 56 § Riksdags-ordningen, väckt motion, hvaruti föreslås, att Rikets Ständer må i underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit begära, det Kongl. Majit i nåder behagade, i sammanhang med decimal-indelningens införande i rikets mynt, låta anbefalla, att vid Post kontor måtte öppnas tillfälle för bref-afsändare att köpa vexel eller anvisning, betalbar vid anfordran å annat Post-kontor, å hvarje belopp under Fem Riksdaler Riksmynt, uti hvilken motion Herr Cassel sig förenat. Den 10 och 11 November. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 29, i anledning af väckta frågor om förändrade föreskrifter i afseende på Skogs-hushållningen i Riket. Härvid förekomma Utskottens hemstälianden å följande sidor uti Betänkandet, nemligen: Första momentet antogs, med förändring af orden på åttonde och nionde raderna: ”i enlighet med dem af jägeri-betjeningen meddelade föreskrifter” till dessa ord: efter uppgjord och fastställd liushållnings-plan, samt tinder tillsyn af jägeri-betjeningen.
Ständer framlägga , såsom innefattande och utvisande de skäl oell anledningar, hvilka föranledt Utskotten, att, med afseende å nödvändigheten af Hamnanläggningens i Ystad snara fullbordande på ett emot ändamålet svarande sätt, samt de betydliga kostnader Ystads Borgerskap redan af egne medel nedlagdt å detta företag, hvilket äfven för Rikets Sjöfart och Handel i allmänhet måste anses vara af betydlig vigt, vördsamt föreslå, det Ystads Borgerskap, för fullbordandet af Ilamn-anläggningen derstädes, må, af de medel, hvilka Rikets Ständer vid allmänna Finance-Regleringen, utan förökning af den beräknade Sedelstocken, bestämma såsom Fonder för dylika anslag, erhålla ett Lån af 20,000 R:d. Banco, emot afgifvande af Borgerskapets Äldstes, å Borgerskapets vägnar, med ansvarighet en för alla och alla för en, undertecknade förbindelse, att för denna Låne-Summa erlägga årlig ränta efter den beräkning deraf, som kommer att blifva gällande för de Statens upplåningar, hvilka vid denna Riksdag kunna blifva beslutne, samt derjemte af 2 procents afbetalning å Capitalet hvarje år, tilldess detta varder till fullo godtgjofdt. Stockholm den 8 Aug. i8a3. Rikets Höglofl. Ständers Statsoch Banco - Utskotts Betänkande, i anledning af väckt fråga om förändrade vilkor för det af Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag beviljade Låne-anslag till Consistorium i Calmar, för uppbyggandet af ett Gymnasiioch Scholae-hus derstädes, äfvensom om tillökning af detta anslag. Till Stats-Utskottet har Kongl. Majit, medelst remiss af den 26 sistl.