Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Wid förnyadt föredragande af Statsutskottets den 7 dennes pä bordet lagda Memorial, angående arfwoden och tractamenten för Ståndens Secreterare, Canzlier och Betjening blef detsamma äterremitteradt, i anledning af gjorda anmärkningar af Herr Leijerscam, hollanblenric,i afseendepäprincipen för StändsSecreterarnes arfwoden, och af Undertecknad Silverstolpe, ^xel Oabriel, i afseende pä principen för resepenningarnes beräkning, t-ck supra. S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls Statsutskottets den 7 September pä bordet lagda Memorial, rörande arrende - wilkoren för Eldgarns-O. supra. ^ Juste - Den iZ September. 175 Justerades rieni-Protocollet för den 12 dennes. Föredrogs Kongl. Maj:Ls Nädiga Diplom af den 29 Junii 1809 pä Friherrlig wärdighet för General-Majoren och Riddaren med Stora Korset af Kongl. Cwärds-Orden 6eor§ Larl von Döbeln, i anledning hwaraf och efter anmälan det Riddarhus-Utstottet funnit alla prestanda wara fullgjorda; Herr Baron och LandtMarffalken gjorde Proposition att Friherre von Döbeln mätte bewiljas introduction pä Riddarhuset under N:o ZZZ bland Friherrarne. Bifölls. Derefter företogs kl. half 11. Ridderffapets och Adelns wal till Ledamöter af den Nämnd som, enligt 10Z tz. af Regerings-Formen, äger att dömma huruwida Högsta Domstolens samtlige Ledamöter gjort stg förtjenta att i deras wigtiga kall bibehällas. Röstberäkningen slutades klockan 1, dä Protocoll författades och upplästes, hwaraf inhemtades att följande Herrar blifwit utsedde: Till Ordinarie Ledamöter : N:o Röster. 84 Grefwe Spens, Fullm.
Han var född i ett litet hvitt hus i närheten af de varma källorna i Teplitz; och han hade vuxit upp i det svarta Prag, Böhmens minnesrika hufvudstad. Der hade han, för ett år sedan, blifvit promoverad till medicinæ doctor i Carolinums ärevördiga högtidssal. Klädd som en ung Faust, i svart mantel och knäbyxor, silkesstrumpor och skor med spännen, med värja vid sidan och strutsfjädersvajande barett under armen, hade han mottagit den tunga gyllene kedjan kring sin hals och trädt på högra handens ringfinger den gyllene ring, som betecknade, att han från den stunden invigde sitt lif åt vetenskapen. Men hans ungdoms älskade var icke den medicinska vetenskapen. Han hade redan länge lefvat i en fri förbindelse med sånggudinnorna. Tjugo år gammal hade han sändt sin första diktsamling ut i verlden. I Leipzig funnos två bokförläggare, som brukade taga sig af unga, debuterande författare, trycka deras arbeten på tunt papper och betala dem sex friexemplar i honorar. De buru båda så betecknande namn. Det var som om en ödets ironi placerat dem en på hvardera sidan om ingångsporten till den tyska literaturen — likt två afskräckande allegoriska figurer vid ingången till Dantes helvete. Den ene hette Kummer och den andre Hunger. — För sin del hade han valt herr Kummer, och hans första »Dikter» voro Sorgens barn. Sedan han afslutat sina fackstudier slog han sig ner i Karlsbad, men icke som praktiserande läkare utan som producerande diktare. Der hade han förra sommaren skrifvit en större dikt med ämnet hemtadt ur Böhmens historia, Ziska, en skildring från hussiterkrigens dagar. Ziska hade kommit ut mot slutet af förra året. Den hade väckt uppseende och den hade strax blifvit förbjuden i Österrike. Det fans en del brandstoff i boken. Hur skulle man kunna vara ung i dessa förtryckets tider utan att af hjertans grund hata detta förtryck, som likt en tyngande hand låg öfver det kufvade Europa — värst öfver Österrike, der Metternich regerade. Han hade nog vetat på förhand, att Ziska skulle bringa honom i konflikt med den österrikiska rättvisan.
Majit anhålla, att åt 2:dra punkten i 11 § af 12 Kap. Skiftessladgan, sådan den lyder efter Kongl. Kungörelsen den 9 Juni 1852, mätte gifvas följande förändrade lydelse: »För verkställighet af klyfning af hemman eller hemmansdel vare intet hinder derföre, att enskifte eller laga skifte icke i skifteslaget skett; dock vare sålunda klufven hemmansdel ej fritagen från skyldighet att med det öfriga skifteslaget ingå i laga skifte, när fråga derom väckes. 13 Kaj», Sammans. Lagsamt Allm. Denna § hänvisar, i fråga om ersättning al' allmänna medel för husflytt ning efter verkställda skiften, till hvad derom är eller framdeles kan blifva förordnadt. 1 detta afseende gäller för närvarande till efterrättelse Kongl. Kungörelsen den 25 Juni 1830, som, jemförd med Kongl. Kungörelsen den 25 Januari 1833, lyder i lista § sålunda: »För hvarje särskildt bebygdt hemman eller hemmansdel, hvars innehafvare, i följd af förrättadt och fastställdt laga skifte, kommer att flytta hela sin åbyggnad urby och särskildt bebygga den erhållna ägolotten, samt icke undfått sina ägor i större antal skiften, än efter Skiftesstadgan, utan underställning till Agodelningsrätt, tillätes, skall understöd till utflyttningen af ofvannämnde allmänna medel, såsom gåfva, erhållas» o, s. v. Härvid har Herr Grenander uti ett till Välluf). Borgare-Ståndet ingifvet memorial anmärkt: att då statsbidrag ifrågakomma till enskilda företag, i och för deras på det allmänna inverkande nytta, det vore af högsta vigt, att de grunder, på hvilka en dylik medverkan af det allmänna skulle gifvas eller förnekas, äro rättvisa; att inga grundlösa skäl göra sig gällande, så att en tillfällighet skänkte den ene ett understöd, som af lika orsak förvägrades den andre; samt att äfven de förändringar i åtskilliga förhållanden, som tiden medfört, blifva iakttagne.
Sammalunda skall ock beväringsmanskapets elit-korps, med undantag af de till under-officerare konstituerade, under ali tjenstgöring beklädas, utrustas och underhållas af Kongl. Majit och Kronan; hvarjemte alla lill elit-korpsen börande erhålla arfvoden, i enlighet med hvad derom särskildt stadgadt är. De bland elit-korpsen till under-officerare konstituerade erhålla dagtraktamente enligt Rese-reglementet, samt dessutom, till anskaffning och underhåll af uniforms-persedlar, visst beklädnads-bidrag. Det i 3 § omnämnda sjöfolk af handelsflottan erhåller under tjenstgörings-tiden af Kronan underhåll och, med undantag af beklädnad, äfven nödig utredning, samt derjemte den månads-hyra, som i enrolleringsorten är gångbar. Bevärings-skvldige sjökapitener och styrmän af handelsflottan, hvilka under krigstid såsom befäl eller under-befäl å flottan användas, äfvensom till maskinistofficerare befordrade maskinister, skola under tjänstgöringstiden erhålla lön och dagtraktamente, i likhet med deras vederlikar å flottans ordinarie stat. samt dessutom, til! anskaffande af uniforms persedlar m. m i ekiperings-penningar ett be lopp, motsvarande tre månaders lön. Öfrige å flottan såsom sjöbeväring anställde maskinister skola erhålla sjöaflöning och månadslön; öfver-maskinisierne såsom flagg-under-officerare och undermaskinisterne såsom under officerare af lägsta grad, så vida de icke hellre önska tjenstgöra för månadshvra, i hvilken händelse de erhålla aflönings-förmåner till lika belopp med hvad de å enskildes ångfartyg bevisligen sednast åtnjutit. % 3ä. Mom. 1. Allt beväringsmanskap befrias i krigstid från erläggande af bevillning och mantalspenningar för det år, hvarunder det gör minst tre månaders garnisonseller fält-tjenst; äfvensom delta manskap skall ega lika rätt till gratialer och pensioner, sorn ordinarie soldater och sjömän i lika belägenhet.
Och detta foder skall dock hufvudsakligast hemtas från en jord, hvars egare skulle skatta sig lycklig, om han hvarje år deraf kunde påräkna en någorlunda god löderskörd, under det man i Tyskland, Holland, Frankrike och England vanligen tager 3, någon gång 4 500 Den 21 Maj f. m. skördar af naturliga ängar. I afseende å produkternas beskaffenhet, jern före man t. ex. de olika prisnoteringarne i Engelska journaler å Engelskt och Preussiskt hvete med hvad som bjudes lör vårt. Förhållandet är enahanda med ladugårdsprodukter. För s. k. Edamer-ost, som ej är annat än Holländsk skumost, betala våra konsumenter villigt 50 å 75 öre pr skålp., under det att den ost. som i Sverige tillverkas al skummad mjölk, endast med största svårighet och undantagsvis betingar ett pris af 10 å 12 öre för skålpundet. Om fodrets bättre och mera närande, beskaffenhet i länder under bättre klimatiska förhållanden förvissar man sig dock alldra bäst, då mander betrakta r de stora välfödda kreaturen, hemtande sin löda från betesmarker, der den Svenske jordbrukarens ögon icke kunna upptäcka någon tillgång på näringsmedel. Såsom skäl för sitt afstyrkande af de inom Riks-Stånden väckta motioner om tull för jordbruket, har Utsk:t ibland annat åberopat vår betydliga spanmålsexport och att »import af denna vara icke kommer i fråga, utom till obetydliga qvantiteter för utsäde och vid det olyckliga förhållandet att landet hemsökes af missväxt». Jag förstår sannerligen icke hvarifrån Utsk:t hemtat denna öfvertygelse. Icke är det af de tabeller, som årligen af vederbörande utarbetas och publiceras.
Staterne Pensions Stat för Civäe Embelsoch Tjenstemän D:o för Civile och Aiilitaire EmbetSoch Tjenstemans Enkor och nnderärigg Barr, D:o för Under-Ossicerare tvid Land-Armeen och Armeens Flotta I penningar . 52,290 'Allmänna Utglstö - Staten , ^ Extra Utgifter L-ill Kongl. MajttS Egen Nådiga Dispc sition till Ministerielle Utgtfler, Courier-Nesor, nied siere dylika behof 25.000 -L-äl säda-ie Uigifker som efter 'Författningar as Extra Utgifts - Titulen u-gält och ytterligare kiinna förefalla emot redowisniug . 52,000 Rcmitz.Lage . - Procenter «... M.n,misskrifning,; - Provision R.se och Underhälls - Penningar Byggnader och reparationer i Orterne Helsingö borns Strandbrygga Jordbrukets nphjelpande i Skäne SnfV,s!c,s befrämjande i Skaraborgs Län ch>l! Kronans pndliqne Hns i Skockholck 32411:28: 3 Nialare-och Bjldthnggare-Aeademi. n 1,891: 16: — > Ror 70,254: 3: 9 Härwis bör anmärkas, att Stockholms SlottsByggnads Stat, som till namnet bliswil alt hittills bibehållen, endast uprager Pensioner för Inrikes Konstnärer och savane as Slotts-Stats-Betjeningen, som äro åldrige och orkeslöse samt erhällik nsffcd. I ställe för oswannämnde Stater har StatsUtskottet för nästa är 1812 prejceterak söl/ände Stater, ^ nämligen: Longs Slottspolice LyS och ^enhällning. Aflönlngar m, m 6,959- 44! »o E>fwer Gtäthällare Embetet. Aflöninqar m. m 7,559! Mfwer Intendents Embetet.
BondeSt. har likaså inom sig upptagit säteriägare och ofrälse hemmansägare; men deremot har ingen gränsskilnad varit mellan dessa personer, ty de skola ovillkorligen vara bönder. Det har varit med anledn. af dessa begge Ståndens omnämnda tillökning, som ståndspersonsclassen skulle inflickas i de Stånd jag nyligen nämnde; men jag tror i5 H. 24 Den 24 O c t 0 b e r e. to. ej att Stånden skola gå in derpå. Jag liar visserligen ingen lätt att förespå detta, men så förefaller det mig; oell jag finner också en annan olägenhet deraf Uppkomma, ty nar den personal, sorn skall representera R. o. Ad., är nedsatt till 5o personer, och det tillskott ståndspersoner, som skall inflickas i alla Stånd, skall välja; så befarar jag — jag kan åtminstone ana möjligheten deraf, — attoni dessa olika elementer skola välja tillsammans, skall det ena kunna uttränga det andra. Frih. Hamilton har visserligen satt en gräns derför, men jag kan ej fatta något skäl till det antal han uppgifvit , och tror att detta Stånd skulle blifva missbelåtet, önskande derföre att Hr von Hartmansdorffs tanke i della fall måtte blifva gällande. Jag vill icke besvära R. o. Ad. med en genomgång af alla de punkter, som Hr von Hartmansdorff uppgifvit ; men då jag icke kan gilla Const.Ulskts förslag, och det af Hr von Hartmansdorff framställda synes vara det som mest öfverenstämmer med min öfvertygelse, får jag vördsamt föreslå, det täcktes Hr Frih. o. Landtm, framställa den propos., att, till svar på Const.Utskis betänk. Hr von Hartmansdorffs förslag må till Utsk. öfverlemnas såsom Ståndets gemensamma tanke. Hr von Troil, Emil: Här hafva yttrats olika meningar, ibland annat om den form, under hvilken R. o. Ad:s gemensamma tanke borde Const.Utsk. meddelas. I della afseende gillar jag för min del den uppställning, som Frih. Sprengtporten föreslagit.
Det torde tillåtas mig att till bevis härpå meddela några utdrag af berättelser, som domhafvande å landet, så väl äldre som yngre, från åtskilliga Rikets delar, till Hr JnstitieStatsMinistern afgifvit, för åren 1842 och 1843 eller åren näslefter del, dä spö- och risstraff för inbrott och åtskilliga tjufnader dels alldeles afskaffades, dels inskränktes till återfall i sådana brott: Från Quille härad, i Bohus län, yttras': ”Rån, tjufnader med ”och utan inbrott, i lilis och ute på marken, hästkreaturs ihjel”skärande i stall och pä betet, äro nu ofta inträffande händelser, ”hvilka för några är sedan högst sällan afhördes. Delta onda j ”synes hafva tilltagit, sedan spöstraffet afskaffades: ty vatten och ”bröd aktas icke”. Från Lane m, Jl. härader, i samma Län: ”Tjufnaderna hafva ”ökats och utmärkt sig i djerfva tilltag. De till sådana brott ”förvunna, hafva ingen fruktan, för bestraffningen af vatten och ”bröd. Kyrkoplikten är för dem, som hafva någon känsla af ”sitt eget värde, det enda afskräckande”. Från Lysings och Dals härader, i Östergötland: ”Anmärkningsvärd är den lätthet, hvarmed tjufvar i allmänhet förmås ”erkänna sina brott l:sta och 2:dra resan; men så snart tjufnaden ”är af den art, att spö eller ris möjligen kan komma i fråga, ”neka dessa brottslingar och krångla i det längsta”. Från Westra härad, i Jönköpings län: ”Tjufnadsmålen hafva ”betydligen tilltagit, sedan spöstraffet för de flesta fall afskaffades”. Från Norra och Södra Wedbo härader, i sistnämnde län: ”Sedan K. Förordn. d. 10 Juni 1841 utkom, synes det, sorn ”tjufvarne alltmera trottsa lagens näpst och genast efter undergån”gen bestraffning begå nya stölder”.
D, Föredro gos å nyo Constitutions-Vtskottets Memorial, N:o 110, till Ridderskapet och Adeln samt Borgare och Bonde-Stånden^ i anledning af återvemisserne på Memorialet N:o gg: inbjudningen till BorgareStåndet blef icke antagen; N:o 11.1, med förslag till ändring i x §. 10 mom. 'Tryck frihets-Förordningen: antogs till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; N:o 112, med föreslående af ett tillägg vid 12 moni, x §. T ryck fri hets-Lagenantogs till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; och N:o 113, med förslag till ändring och tillägg i 11 morn, 5 §. Tryck fri hets-Förord ningen: återremitterades, på grund af den, såsom Ståndets gemensamma tanka, förklarade anmärkning, att x:sta perioden i förslaget må blifva denna: ”skrift, sorn åtalas, skall genast med qvarstad beläggas, så framt m abegail den det åskar och ställer till vederhäftigheten styrkt borgen för kostnad och skada.” S. D. Till handlingarne lades: 1:0 Förstärkta Constitutions-Ut skottets Memorial, N:o ix5, angående förloppet af inom Förstärkta Con - 20 Fröt. Ut dr, d. 9 April i S3S. stitutions-Utskottet anställd® voteringar ; och2:0 Constitutions Utskottets Memoria], N:o 116, till Ridderskapet oell Adelil, i anledning af återremissen på Memorialet N:o 100.
Lades till handlingarne; N:o 33, i anledning af gjorda anmärkningar emot utlåtandet N:o 15, Lades till handlingarna; Äfvensom Statsoch Banko-utskottens utlåtande N:o 34, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående medel till slutligt liqviderande al köpeskillingen för en till ny lokal lör myntoch kontroll - ■184 Prot.-utdrag den 28 Juni 1848. verken inköpt egendom, äfvensom till betäckande af öfrige med dessa verks flyttning förenade kostnader. Godkändes. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Statsoch Lag-utskottens utlåtanden: N:o 35, i anledning af väckt motion om öfverflyttning till domaremakten af pröfningen och afgörandet af s. k. äldre krono-fordringar samt om bestämmandet af en preskriptions-tid, inom hvilken alla sådana fordringsanspråk skola göras gällande; N:o 36, i anledning af väckt motion om en reform af systemet för landsvägarnes byggnad och underhåll i allmänhet. N:o 37, i anledning af väckt motion om förändring af stadgandet och 11 kap, 10 § R. B. Från Hederv. Bonde-ståndet. S. D. Föredrogos Konstitutions-utskottets, sedan den 21 dennes på bordet hvilande, memorial: lN:o 16, med förslag till förändringar i 53, 69, 70, 71 §§ R. F. och 31 § R. O., angående åtskilliga Bevillnings-utskottets åligganden; N:o 17, med förslag till förändringar uti 53, 56 §§ R. O. angående motioner; N:o 18, med förslag till ändring och tillägg i 36 och 43 §§ R. O., rörande sammansatta Utskott; samt N:o 19, med förslag till närmare bestämning af tiden för motioners afgifva nde. Ståndet återremitterade samtliga dessa memorial, med den förklaring, att det ansåg de föreslagna grundlags-förändringarne hvarken nyttiga eller af behof vet påkallade.
Jon Jonsson. ■V, C. S Ivan. ( Litt. B, uteslutes såsom serskildt tryckt ock kringspridd.) Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskotts Betänkande, angående vackt fråga inom l?6? Stats-Utskottets Betiinkanden. det Hedervärda Bonde-Ståndet om AcademieDomkyrkoVisingsborgs Sko• leegodsprebendeAnnexeoch de plös Usus anslagne Hemmanssamt Militie Boställens lösande till Skatte. Hos det Hedervärda Bonde-Ståndet har Riksdagsmannen Joli. Magn. Wessing väckte fråga om tillstånd för Academie-Hemmans åboer, att få lösa sina hemman till Skatte, likväl de hemman undantagne, som af Acadernierne blifvit in« lcöpte, och således äro deras proprie Egendom, hvarvid han föreslagit, att de åboer, sorn mägtade ärlägga den summa Riksens Högloft. Stander, i grund af det sist uppskattade Hemmans* värde, behagade fastställa, skulle därå ärhålla everdelig ägo så lange de räntor, som antingen blifvit eller nu blifva stipulerade, af Hemmanet i sin laga Ordning till Academierna betalas, dock att denna Skatteköpeskilling måtte fördelas att utgå på flera år , så att å ena sidan Aboerne förmådde den att utgöra, och å den andra, Stats-Cassan däraf erhöllo en successive inkomst; Förklarandes Riksdagsmannen Wessingl att, då Acadernierne likafullt undfå den Skatt de äro berättigade att ärhålla, skall hans framställning endast åsyfta en tryggare besittningsrätt och full säkerhet, att å jorden nedlagde kostnader och mödor måtre blifva arf för efterkommande, till uppmuntran att följa för odling nitfulle Förfäders efterdömen. Häruti hafva flere af Hedervärda BondeStåndets Ledamöter instämt, med tillägg, att Stats-Utskottets Betänkandcn.
M. öfvtrlemna den svåra upgiften, att sammanbinda dessa banor, som blifvit anlagda blott med afseende på enskild vinst, utan afseende på fäderneslandets väl i sin helhet. Jag för min del kan icke gilla ett sådant förfaringssätt, och jag uttalar öppet min förundran öfver, att något dylikt blifvit framstäldt. Jag har från Riksdagens början följt StatsUtsk:s arbeten och har upriktigt gillat hvad Utsk. föreslagit, och jag bar gjort detta så mycket mer, som det varit grundadt på ett system, som utgått ifrån Regeringen, hvilken utan tvifvel är bättre i stånd att bedöma denna fråga, än R. St:r. Då jag således önskar att systemet, så vidt möjligt är, måtte följas, yrkar jag bifall till den föredragna punkten, men icke med afdrag af de 200,000 Rdr, utan just till hela punkten, så att den föreslagna banan' måtte blifva en del af det system, som af Regeringen blifvit framstäldt och af StatsUtsk. antaget. Hr Montgommerie, Rob. Nils Germ.: Med den aktning jag hyser för gårdagens majoritet, ehuru jag icke delat dess åsigter, är det visserligen att förutse, att samma majoritet i dag kommer att neka allt anslag till Upsala-banan. Jag ber dock att få fästa upmärksamheten på några omständigheter, som jag tror böra tagas i betraktande vid denna frågas afgörande. De hufvudsakliga anmärkmr, som blifvit framställda emot de andra banorna, hålla icke streck i afseende å denna. Man har t. ex. anmärkt bristen på fullständiga undersökningar; jag vill då nämna, att det icke torde finnas någon bana, som är mera undersökt, än den nu ifrägav:de; och då en reservant, Professor Carlsson, såsom exempel på en i topografiskt och geografiskt afseende fullständigt undersökt bana anfört, att mari i Frankrike, för att bygga en mils jernväg, undersökt 3^- mil, så inträffar detta någorlunda i afseende på denna bana, som blifvit undersökt så väl af Engelska ingeniörer, som af Jernvägs-komitén på vestra sidan och af Löjtnant Westrell på den östra.
Det lärer alltid få gälla, alt icke någon regel finnes utan undantag, sorn ej är mathematisk; och jag tror då, att det förevar, beslutet tål det ifrågaställa undantaget, hvarigenom secret. sauverades från förlusten af en slags leveau utaf de penningar, hvarmed han till Arme'ens Pension.scassa bidragit. Ilr Rothlieb, Axel Fredr., förenade sig med Hr Tham. Gr. Cronhjelm: Anledningen, hvarför jag väckte motionen, återfinnes i den kända omständighet, att secret. om några få år, i fall han derfÖrinnan icke tager afsked, är pensionsberättigad inom armeen. Då vid frågan om förhöjning i secret.-lönen Frih. Rantzou yrkade, att den borde bestämmas till i5oo r:dr, bestridde jag sådant och höll mig vid 1200 r:dr endast af den orsak, att jag ansåg Ridd.cassan för närvar, icke tåla en större utgift i detta afseende. Jag godkände principen, att lönen borde utgöra i5oo r:dr, och för att nu på annat och för Ridd.cassan icke betungande sätt vinna ändamålet, väckte jag den fråga, som nu är under öfverläggning. Jag var icke uppe vid disciissionens" början; men då jag inträdde, tyckte jag mig höra anledningar till befarande, att hela principen om secretts uteslutande engagement vid Riddarhuset möjligen kunde komma att öfverändakastas, och jag förklarade derföre, att jag hellre, än att så skulle ske, ville uppoffra min motion. Nu då vi endast hafva att afgöra frågan 0111 bifall eller afslag till motionen, fortfar jag att å densamma yrka bifall. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställde propos. till bifall å 2:dra punkten af Ridd.Utsk. ifrågavar. mentor. Ropades nej. H. Ex. Hr Gr, o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. fann för godt besluta, att nuvar.
»du är hvad du var och du blir hvad du är». Andra åter påstodo, att beröringen med europeerna i Schanghai, Hongkong och Singapore och berättelserna af de i tusental från Kalifornien och Australien till Kina återvändande utvandrarne hålla på att småningom förändra verldsåskådningen i det »himmelska riket» och att derför bereda en förändring, mindre brådstörtad men lika genomgripande som den, hvilken nyligen försiggått i Japan. Om det sker, så blir Kina en stat, som måste tagas med i räkningen vid uppgörandet af verldens affärer, och hvars makt kommer att väga mycket tungt i vågskålen, åtminstone då det gäller Asiens öden. I Hongkong och Kanton visste ryktet redan nu att förmäla, det Tysklands fjerrsynte rikskansler tagit denna faktor i beräkning vid uppgörande af sina framtidsplaner. Redan nu deltogo kineserna i det europeiska lifvet. En mängd kinesiska namn lästes, såsom jag redan nämnt, under den till mig öfverlemnade adressen; på guvernörens mottagning sågos många feta, leende, med hårpiskor försedda hufvuden, och kineser hade deltagit i de möten, på hvilka guvernörens reformförslag varit under öfverläggning. Sedan urminnes tider finnas dessutom talrika hemliga sällskap i landet, hvilka endast sägas vänta på ett gynsamt ögonblick för att söka länka dess öden in på nya banor132. De iakttagelser jag gjort i Hongkong och Kanton äro dock allt för ytliga, för att jag skulle vilja längre uppehålla mina läsare med dessa ämnen. Jag hänvisar alltså till de talrika arbeten om dessa städer, hvilka blifvit offentliggjorda af författare, som der uppehållit sig lika många månader och år som jag dagar, och öfvergår till att skildra fortsättningen af Vegas färd. Åtföljda af många nyförvärfvade vänners välönskningar, lemnade vi Hongkongs hamn den 9 november om morgonen. Ursprungligen hade jag ämnat härifrån ställa kosan till Manilla, men tidsförlusten under det långa uppehållet i Japan nödgade mig att afstå från denna resplan. Kursen stäldes dock ej omedelbart på Singapore utan på Labuan, en liten engelsk besittning på norra sidan af Borneo.