Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Gästgifvare, källare och värdshusvärdar samt spisqvarterseller näringsidkare, som rättighet till bränvinsminutering innehafva, skola, derest de försälja bränvin, utan att mat derjemte för den det begär, finnes att tillgå, vara förfallne till enahanda ansvar, som för oloflig bränvinsförsäljning här ofvan finnes stadgadt. § 47. Under sönoch andra beigedagar må bränvin ej försäljas i parti, och i minut endast å gästgifvaregårdar och andra tillåtna minuteringsställen, vid måltider; och böra alla minuteringsställen under gudstjensterne vara tillstängde. Bryter någon häremot, plikte första gången 20 R:dr. Sker sådan förbrytelse andra gången, eller oftare, bote förbrytaren 40 R:dr hvarje gång; och vare, med undantag af gästgifvare, hvar och en, sorn tredje gången återkommer, näringsrättigheten för alltid förlustig. § 48. Försäljer någon, som icke innehafver rättighet till bränvinsminutering, eller den, sorn dertill berättigad är, annorlunda än vid måltider åt spisande gäster, bränvin till en eller flera personer af den menighet, som är församlad vid ting, uppbördsstämmor, mantalsskrifning, mönstringar, auktioner, kronoskjutsningar, skallgångar och andra sådane till större folksammankomster ledande förrättningar och anstalter, bote han första gången 20 R:dr och sedan dubbelt. Vid enahanda ansvar må ej heller under marknad bränvin i minut försäljas hos andra, än dem, som antingen ega rättighet att på stället utminutera bränvin, eller dertill hädanefter erhålla Konungens Befallningshafvandes i länet, serskildt för hvarje marknad, 62 Bevilln.-, Lag-samt Allvi. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. meddelda tillståndsbref, och hvilkas antal alltid bör blifva sa inskränkt, som behofvet möjligen medgifver.
Efter den erfarenhet vi ega om kolerans gång, följer hon företrädesvis sjöfarten, så väl den inre som den yttre. Så t. ex. då den utbrutit i Götheborg, har den, utan att angripa mellanliggande orter, med sjöfarande blifvit förd till de vid Wenern belägna städer. Min mening är dock ingalunda, att vid de inre segel-lederne, egentliga karantäns-anstalter böra vidtagas, ty de hafva, liksom spärrningarne visat sig onyttiga och omöjliga att utföra; men jag anser nyttigt och nödigt, att tillfälle beredes för fartyg ,som, t. ex. under resa från Götheborg till Stockholm eller tvärtom, finge kolera om bord, att aflemna sina sjuka å serskildte 478 Den 31 Maj f. m. invid segel-leden inrättade sjukhus, ställde under karantäns-upsigt. Ett sådant arrangement skulle icke hindra fartyg att med passagerare fortsätta resan till distinations-orten, men faran för kolerans transporterande dit, vore i väsendtlig mån undanröjd. På samma grund vore det ock klokt och nyttigt, om under det koleran i Götheborg är gängse, t. ex. Carlstad utanför sin hamn å tjenligt ställe anlade ett sjukhus för ankommande kolerasjuke sjöfarande, och att ett sådant sjukhus icke hade fri kommunikation med staden, så länge denna vore frisk, måste anses såsom en både loflig och skyldig försigtighet. Jag anser följaktligen att man icke bör gå allt för radikalt tillväga i fråga om afskaffandet af försiktighetsmåtten mot koleran, vore det också endast af aktning för en opinion, hvilken vi väl må klandra, men icke allt för mycket trottsa. Hvad angår 9:de punkten i Utsk:s förslag instämmer den helt och hållet med PresteStrs förslag, och är, enl. min tanka riktig, och får jag, på grund af hvad jag haft äran anföra, vördsamt anhålla, att R. o. Ad., med ogillande af Utsk:s förslag, ville antaga den form för den underd:ga skrifvelsen, som PresteSt. beslutat. Frih. Rehbinder, Fredr. Wilh.:
Om en Pénsions-Casse-Inrättning för Civil-Stateii. 33:0 Om levereringen af Hö och Halm till Kongl. Hof stallet. 31» Den g Augusti 499 34:0 Om inrättande af Uppfostringsoch. Arbetshus för Dal-All mogens värnlösa barn. 35:0 Om upp handlingar för Kronans räkning. 36:0 Om medel till Svenska Klädes-Fabrikernas upphjelpande. 37:0 Om anslag af medel til Läns-Lazaretternas iståndsättande. 38:0 Om Fångars bevakande under forslande. 39:0 Om nya Stadganden rörande Vägsyner. 40:0 Om påskyndande af den Comitées befattning, sorn fått sig uppdraget, att öfverse och förbä:tra Sjö-Lagen samt de i sammanhang dermed utgångna Författningar. 41:0 Om Måls upptagande och afgörande vid Härads-Rätt, sorn angå underlåten Väglagning eller försummad Ktono-skj uts. 42:0 Om tillstånd för Invinarne 1 Norrvikens Fögderi, att aflemna deras Krono-och Af*. rads-Tionde i Strömstad. 43:0 Angående betalning för den vissa Hemman ålagde Krono-Rrefbäring. 44:0 joo Dm 9 Augusti 44:0 Om lösande af Protocolls-Utdrag rörande ■ Bouppteckningsoch Arfskiftes - Instruxnenter. 45:0 Om Lösen för Kämnärs-Rätternas Expeditioner. 46:0 Om Prsescriptions-tid för Redovisning för till Kngs-kostnaderna uppburna medel. 47:0 Om Krono-Tionde-Spannmålens levererande för Allmänna IBarnhus-Inrättningen i Stockholm. 48:0 Om befrielse från erläggande aflösen i Mill, som röra Fattigvården. 49:0 Om en närmare Reglering af ds så kallade Gernings-ören. 50:0 Om förhöjning i Dag-Tractamente för Länsmän, vid förrättningar. 51:0 Om Lösens tecknande å Kongl. Maj:ts Nådiga Domar och Utslag m. m. 55:0
Då Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag anslogo 2,000 R:dr till vård och uppfostran af ytterligare en Elev ifrån hvarje Stift i Riket, och hvarigenom den årliga summan ökades till 5,333i R:dr, och detta Institut, der dessutom för ett större antal blinda och döfslumma barn underhåll blifvit af den enskilda frikostigheten beredt, således redan af Staten njuter understöd i jemförligt förhållande till allmänna bidragen för andra välgörande Inrättningar, kan, — enär i öfrigt icke är utredt, huruvida Institutets närvarande local medgifver emottagandet af flere Elever, eller om tillbyggnaderne, i fall sådane erfordras, kunde komma att ske på den tomt, hvarå Institutet nu är beläget, och som af enskild man lärer innehafvas, —Utskottet icke för närvarande tillstyrka någon förhöjning i förrberörde anslag. 5:o Uti en till Stats-Utskoltet ifrån Borgare-Ståndet remitterad motion , har Herr P. A. Thörn anhållit, att anslag af Statens medel måtte anvisas, dels till inrättande af ett Arbetshus i Carlskrona Stad, dels ock om. tillökning i det årliga anslaget för nämnde Stads Fattigvårdsanstalt ifrån 3 till 5,000 R:dr; men då Kongl. Maj:t, hvars Nådiga pröfning dessa frågor blifvit underställde, icke funnit skäl att göra framställning om ökade Statsbidrag till Carlskrona Stads Fattigvård, utan i Dess Nådiga Proposition endast till fortfarande upptagit det förutvarande anslaget, anser Utskottet, som i berörde anslag icke heller tillstyrkt någon förändring, Herr Thorns ofvanberörde motion icke kunnat bifallas. Stockholm den 3 Maji i834» Stats-Utslottets Utlåtande N:o 8/f. Sjette Hufvud-Titeln. Milda Stiftelser. Wadstena Krigsmanshus-Cassa • t Amiralitets Krigsmans-Cassan Allmänna Fattigvården i Stockholm . Dito i Landsorterne Lazarettet i Stockholm . Hospitalers och Lazaretters underhåll Stora Barnhuset i Stockholm
Ja, Era tankar rörde sig mest om pengar. Och att Ni ville De vanliga feberdrömmarne hos alla sjuka: Ni förebrådde Er I klostret »Den Goda Hjelpen». Man fann Er på bergen ofvan TILL DAMASKUS lades i säng. Sedan dess har Ni yrat, och oaktadt Ni beklagat Er - DEN OKÄNDE. Jag vill ingen barmhertighet, ty den behöfver jag ej! ABEDISSAN. ett stort sinne att kunna taga emot, och vara tacksam. DEN OKÄNDE. icke tvingas vara tacksam. Jag behöfver icke taga emot och begär ingenting... jag vill Det är visserligen saligare att gifva än att taga, men det fordras AUGUST STRINDBERG ABEDISSAN. Hm! hm! hm! DEN OKÄNDE. sitta vid samma bord som jag? De stiga upp, gå undan... ABEDISSAN. De äro väl rädda för Er. DEN OKÄNDE. Hvarför? ABEDISSAN. Ni ser ut så... Men förklara mig, hvarför ingen af hela det der sällskapet vill - DEN OKÄNDE. Äro de riktiga? Hur... jag... ser ut! Men sällskapet der; hur se de ut? TILL DAMASKUS ABEDISSAN. Ni ser dem på ett sällsamt sätt kanske, beror på att Ni har febern qvar, eller... på något annat. Om Ni menar verkliga, så ega de en förfarande realitet. Att DEN OKÄNDE. dem liksom i en spegel; och de bara låtsas äta... Är det något föräldrar, men endast flyktigt. Men jag tycker det är bekanta, allesammans! Och jag ser skådespel, som uppföres Der sitter ett par, som liknar mina Jag har aldrig fruktat någon förr, derför att lifvet var mig likgiltigt, men nu börjar jag frukta? ABEDISSAN. fessorn komma och föreställa oss dem. Om Ni ej tror att det är riktiga personer, skola vi be Con(Tecknar åt Confessorn, som nalkas.) CONFESSORN (i Dominikanerdrägt, svart och hvit). Min syster! ABEDISSAN. Tala om för den sjuke, hvilka som sitta till bords der. - CONFESSORN. Det är snart gjordt. DEN OKÄNDE.
Och ehuru de förenade TJtskotten icke varit i tillfälle att med säkerhet bedöma, i hvad mon Molionairen kunnat till den gjorde framställningen ega skäl, hafva dock, vid det förhållande, att Afvittringarne i Herjeådalen, genom den kostnad de för Hemmanen medföra, kunna, om de för hastigt fortgå, motverka det ändamål af landets förkofran, sorn med dem åsyftats, Utskotten ansett sig böra på det sätt biträda motionen att Utskotten vördsamt tillstyrka Rikets Ständer, att i afseende å Afvittringsverket i Herjeådalen, till Kongl, Majit frambära den underdåniga önskan, att Kongl. Maj:t, sedan dess Befallningshafvande och öfrige vederbörande, hvilkas rätt är i fråga, blifvit i ämnet liörde, täcktes vidtaga sådane åtgärder, att Afvittringarnes fortgång icke måtte blifva för nämnde land tryckande. Hvilket dock till Rikets Höglofl. Ständers egen pröfning vördsamt öfverlemnas. Stockholm den 1 g Ankom till Exp, TJtsk. d. 19 Junii. Betänkande} i anledning af väckte motioner 3 rörande den Statssamt Allm. Be sv. och Oecon.^Ulsk, Betänkande N:o 3 T ersättning Inqvarteringsgfvare lör tillkomma för matP som ät tågande trapper lemnäs.
Jag anser mig, det oaktadt, böra - Den 5 Juni e. m. 449 ra tillkännagifva, att min mening icke varit alt tullen skulle omvexla efter dagens gångbara priser, utan att, då priset hunnit en viss höjd, tullen skulle upphöra, emedan i annat fall spanmålspriserne skulle ännu mera uppjagas och hufvudsakligaste vinsten tillfalla statskassan, hvilken, vid ett sådant tillfälle, i stället bur göra uppoffringar. Jag vill icke att min mening skall i prot. intagas, emedan jag hoppas att Ståndet, nu som tillförene, beslutar, att discusionen ronde tull be vill u., skall ur prot. utgå. IIr Hjerta: Jag skall vid detta tillfälle icke inblanda uppsättningen af protocollerne i discusionen om tull be vi 11 n i ngen, men i anleda, af Frih. Palmstjernas framställning anhåller jag att derom få vidare yttra mig. H r G r. o. Landtm, yttrade, att såvida han rätt uppfattat Frih. Palmstjernas anförande, meningen dermed icke varit att nu fä frågan om protocollens uppsättning under pröfning, utan det endast vore frågan om lix spanmålstull, som nu vore föremål för öfverläggningen, och således nu vore tillfälle att yttra sig derom. Hr Hjerta: 1 afseende på detta ämne har jag icke något alt yttra, utan endast i frågan om uppsättning af Ståndets protocoll. Hr von Hartmansdorff: Jag tror, att förhållandet med spanmålstullen är enahanda som med all annan, nemi. alt man, sä vidt möjligt är, bör söka bibehålla honom orubbad. Deraf följer dock icke att tullen skall vara oförändrad under någon viss tid. Man söker stadgan, men man hinder sig icke, ty bör tullen kunna nedsättas, så bör han med lika skäl kunna i vissa fall förhöja honom. Jag förbigår likväl allt detta, för att blott förklara, att om man vill göra tullen på spanmål fastare än på all annan vara, så är en dylik åtgärd, enl. min åsigt, icke lämplig. Omständigheterne hafva ock bevisat, att det är fruktlöst föreskrifva något sådant. Man har velat lägga band på sig sjelf, men man har i nödens stund måst bryta deni.
IQ SiatsUtskottets Utlåtande N:o 16ti. öfver dess rätta andel, åtagit sig så stort belopp att öfriga staters anparler derigenom undergått väsendtlig minskning, och sjelfva grunden för fördelningen emellan dessa stater af återstoden utaf alfösningskapitalet jemväl vore alt såsom billig och rättvis anse, samt, å andra sidan, på sätt Kommers-kollegium yttrat, de förmåner Sverige, genom erläggande af det äskade bidraget till Schelde-tullens aflösning, bade att påräkna, fullt motsvarade och till och med öfvervägde denna uppoffring, hade Kongl. Maj-.t, efter de förändringar denna allösningsfråga sålunda på sednare tider undergått, och ehuru, hvad sjelfva rättsfrågan angick, Kongl. Belgiska Regeringens framställning icke, i afseende å Sverige, kunde såsom välgrundad anses, likväl funnit det vara af Sveriges välförstådda intresse, likasom af dess värdighet föreskrifvet, alt icke genom ett afslag å den gjorda inbjudningen blottställa sig för de menliga följderna af ett isoleringstillstånd, utan faslheldre att, i likhet med öfriga större handlande och sjöfartsidkande stater, biträda det förslag härutinnan, som af Kongl. Belgiska Regeringen blifvit väckt, och alltså uppdragit ål Statsministern för Utrikes
Lollegium tillika insändt specikikt sammandra» närmare utvisade, utgör: vid kavalleriet 3,557 „ Infanteriet 21,297 tillsalnmans 24,854 numer, derför ifrågavarande afgift, a 7 k.dr per numer, uppgär till 173,978 Il:dr, ansa», vid sädant löibällande, det as Ilikets 8tände>', såsom vederlag bärsör, s>än 1841 ars lomja» uppå 3:dje Hukvud-ddteln anvisade anslag, 1 rundt tal 176,000 k:dr, icke lolott lemna kull ersättning sör den passevolansafgift, soin as de kustoell Hotellidkare, bvilka balla eklective kyttare eller 8oldater, till 1840 ars utgång erland blifvit, utan osli innefatta ett öfverskott derutöfver ak' 2,022 k:dr; men enär, pä sätt krigs-Lollegium jemväl erinrat, detj as Ilikets 8tänder bestämds ärliga anslag ingalunda blikver tillräckligt, sä sramt den lindring för jordbruket, som genom Nötes-passevolancens öfverll^ttande frän den skattskyldiga jorden till 8tatsverket s^nes vara af Ilikets 8täuder äs^ftad, jemväl skall utsträckas till sädane numer, b vilka för det närvarande bållås vaeanta till serskilda ändamål, emot prestationer, vid bvilkas bestämmande beloppet af den arlida Nötes-passevolancen blifvit i beräkning taget, samt en slik utsträckning äfyen till dessa numer sä mycket mera är ak' rättvisa ecb bebos päkallad, Lr/i, n// /k. 31, /'rot, oc/t 7 3lr»r/. 7 32 //ii/t, A 10 Lö/rg/.
1,000: Från Konvoj-Kommissariatet, ersättning för Sjö-expeditioner åren 1840 och 1841» samt till godtgörande af årliga Öfnings-expe ditioner till sjös, 31,1 3q: 3 i. — 11,475:28. 10. Interims-uppbörd för försålda persedlar m. m 58,220:4^. 9- 39,275:36. g Anticipation till följande året . 3,31 1: 2. 6. Credit. Lotserioch Fyrings-Staterna 83,578: 16. Till Sjö-expeditioner, åren 1840 och 1841, samt årliga Öfnings expeditioner till sjös 41,878:10.— 14,475:28.10. För 3:dje Hufvudtiteln, till Carlshamns Kastell, 491: __ — 585: „ 8:de Dito, till fångars skjuts och underhåll m. ro., 41,340:28.11. 27,772:35. 6. „ p:de Dito, till Sjömätningar m. ro., 2,890: 3,85o: Indelningar och spanmål in natura, att afskrifvas elier redovisas vid Stationerna och Lots-Verket, , 102,489: S.‘r 1.454,046:20. 2. 1.425527:32. 7. Balans till påföljande Året'. — Kontant i Banken, enligt vidfogad attest, i3o,33o: Innestående hos Kongl. Stats-Kontorel 70,279: 2. 6. Kontant i kassan .. i,5i5:3a. 8. Utöfver årsanslaget hafva utgifvits:
Cederström: Utan att ingå i något svar på hvad Gr. v. Fersen yttrade rör:de motiverna för beslutet på f. m., anhåller jag, att vi måtte hålla oss vid öfverläggningen om mom:n lit. d och e. Den anmärkn., jag gjorde vid förra moni., härflöt derifrån, att räntetagare kunna anvisa räntegifvare, som vilja lemna spannmålen in natura, att leverera densamma på särskilda ställen, då naturligtvis räntegifvaren hellre underkastar sig att lösa spannmålen till dubbelt pris mot hvad den är värd, än att företaga en särskild resa för att aflemna några få kappar spannmål, hvarföre jag ansåg den rättelse uti detta mom. böra ske, att räntetagare inom samma by böra vara förbundna att taga sin ränta efter en forsedel och anvisning till ett ställe. Hvad åter angår Gr. v. Fersens anförande i afseende på mom. lit. e, som Hr Gr. ansett skola blifva tillämpligt, i händelse Frih. Palmstjernas förslag antages, får jag fästa Hr Gr:s såväl som H. Ståndets uppmärksamhet derpå, att, ehvad Frih. Palmstjernas eller hvilket annat förslag som helst i afseende på räntelevereringen kan blifva gällande, något hinder deraf icke uppstår, så länge Svensk Jag får blifva gällande, att icke enskilda öfverenskommelse!1 man och man emellan få gälla på sidan om författningen, så att ett införande härom i författningen i allt fall är öfverflödigt; och hvad som är öfverflödigt måste, efter en klok beräkning, icke i en lag införas. Af denna anledn. tror jag, att mom. lit. e, i hvad händelse som helst, kan af R. o. Ad. afslås, och att lit. d bör antagas med den rättelse, jag föreslagit. Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabi-.: Frih. Cederström har nämnt, att en stor anledn.
Anteckningar öfver Kongl. Lifrustkammarens och Kongl. Klädkammarens samlingar. Motion N:o 101. Stats-Utsk. Utlåt. Carlshamn och Åhlshult, om anslags beviljande för en jernväg mellan, och för en kanalanläggning mellan Åhlshult och sjön Salen. Motion N:o 84. Stats-Utsk. Utlåt. Carlskrona, om beviljande af ett årligt anslag å 6,000 Ii:dr till institutet för döfstumma i. Motion N:o 23. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66, Mern. N:o 95 och 116. R. St. underdån. Skrifv. N:o 81. om beviljande af ett anslag å 12,000 R:dr för tillbyggnad af Skepps gosse-kasern i. Motion N:o 142. Stats-Utsk. Utlåt. Cederschiöld, Fredrik August, Motion N:o 57, om beviljande af ett årligt anslag å 2000 R:dr till löner åt biträdande lärare vid undervisningsanstalterna för barnmorskor i Stockholm och Göteborg. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. R. St. underdån. Skrifv. N:o 81. Motion N:o 58, om beviljande af 250,000 R:dr till påbörjande af en kasernbyggnad för Svea Artilleri-regemente, med vilkor att den förlägges på en af motionären uppgifven tomtplats. Stats-Utsk. Utlåt. Cederschiöld, Rudolf, Motion N:o 132, rörande en förändrad banklagstiftning. Banko-Utsk. Mern. Cederström, Friherre Claes Henrik, Motion N:o 75, om anvisande af ett årligt anslag å 30,000 R:dr till understöd åt mindre undervisningsanstalter för döfstumma barn. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66, Mern. N:o 95 och 116. R. St. underdån. Skrifv.
Då vi dessutom hört, att en Kongl. Majrts Nådiga Proposition är att förvänta, angående en förändring i aflöningen för Befälet vid indeldla Armeen, synes föga skäl vara för handen, att nu vidtaga en invecklad anstallt för framtiden, i synnerhet, som man är oviss om, huruvida den, efter erhållandet af den Kongl. Propositionen, k;fln finnas behöflig. Hvad man för ögonblicket egentligen torde böra eftersträfva, vore att förekomma de följder, , som nu af för höga anbud vållas, och i så måtto synes mig Utskottens Förslag icke vara olämpligt, utan böra antagas. Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Utskottens ifrågavarande Utlåtande böra; i anledning af dervid gjorde anmärkningar till Utskotten återremitteras. Ropades J a. Friherre af NordinCarl Joharij anförde skriftligen: Deri 6 November f. m. 111 (Se Bilagan N:o i.) Lades på bordet. Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Utlåtanden: Frun Stats-Utskottet: Af den 3o sistlidne October: N:o 578, angående Stats-Regleringen i Allmänhet, samt med Förslag till Riks-Stat för 1824 och följande åren intill nästa Riksdag. Från Statsoch Banco-Utskotten: Af den 4 dennes: N:o 579, i anledning af väckte Motioner, angående medel till förskott å anslaget till Götba Canal-byggnad för nästkommande år. N:o 58o, angående Riks-Ståndens skiljaktiga Beslut, i afseende på sättet för slutliga behandlingen af frågan om inlösen af f. d. Filial-Disconternes utelöpande skuldförbindelser. Från Bevillnings-Ut skottet : Af den 3o sistlidne October: N:o 52, rörande Förslag till en ny För - 112 Den 6 November f. m. fattning om Brännvins-bränningen och de derföre bestämde afgifter. Frän Bevillningsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten:
Krigskonstens utveckling i sednare tider har hos oss åter gjordt Skärgårdskriget till en icke obetydlig omständighet; uti så ojämt för. hållande af krafter, stater emellan, uppkommer sällan ett sådant resultat som freden vid Verelä, afslutad på hedrande vilkor för det, emot Rysslands ötvermagt ojemförligt svaga Sverige. Historien öfver 1790 års krig, skall tekna några vackra blad till efterkommande Svedskars tillfredsställelse, hvilka mera opartiskt än vi som ännu lefva skola bedomina händelserne, och huru skärgårdsflottan under sin benämning af arméens Flotta uppfyldt sin bestämmelse, då den till denna lred så hufvudsakligen bidrog. Detta erindras i anledning af hvad en värd Ledamot Grefve Cronstedt anfört i sine anmärkningar vid Herr Lagerhjelms motion rörande det beskydd, hvilket af Örlogsflottan lemnades. Åtskillige ännu lefvande personer, af Landtarméens befäl, här närvarande kunna vitsorda om så behöfdes, att det Var Skärgårdsflottan ensamt som stridde i Svensksund, hvarmed kriget fick ett förmånligt slut. Den del af arméen som der. vid deltog om bord på skärgårdsflottans får. tyg lärer aldrig kunna anses illa använd om lika märkeliga resultat derigenom vinnas.
Rensinnade och samvetsgranna föreningsmedlemmar, som hysa aktning för sig sjelfva och sin uppgift, skola icke vilja stii qvar i den wetydiga stgllningen mellan ett samfund, som arbcfarjhl quinnans Aöjkndc, och cn titIrRrift, som upptager d a m q Q a drkfer, aymn dr fdr gviirnan nlcst fJrredran&amp;, och som i biista fall getiom intagandet af daliga eller underhaltiga bidrag neutraliserar inflytandet af itskilliga goda uppsatser, som den haR att bjnda. HYttre d9 ntt skiljas i tid. Biist vore dock on1 den kacka redaktionen hade nog verkligt mod jemte öfvemodet, nog storsinnad ödmjukhet, att öppet e r k a n a sina missgrepp och frivilligt ställa sig under kontroll af en niimd, bildad af personer med snndt omdöme och full känsla af det ansvar. som innebitres i ledningen af en qvinnoförenings organ, en nämd som inser, att det galer för föreningen icke att rusa sframh-, likn godt i hvilken riktning, n h n att dligt striifm upp&amp; mot sitt n d l l Hnru min helst, skola v i egna Göteborgs qvinnoförenin och dess prahtida verksmnhet d r varmaste aktning, p9 siinina &amp; ng \ .i öppet littala var öfvertygelse, att hon icke Jan samverka med ~Framat under dess niivarande ledning, utan att alvar.mmt skada sig sjelf och sin sak. Fredrika-Bremer-Förbundets verksamhet sasom radgifvande i juridiska ärenden. Syran mottager förfrigningar rörande dels befaradc eller inledda rättegångari civila cller kriniinella niil, dels allinäntia rättsaiigelagciilieter, dcls ock öfnga i den niedborgerliga samlefnaden iippko~iiniandc rattsförliillandcii. Såsom exempel af sistniniiida klass kunna nämnas äktenskapsförord, boskiliiad, köpekontrakt, fullmakter, testanicnte: gåfvobre.