Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ilsket skadeglad tryckte Westerhjelm på knappen. Urmakarens dumhet skulle eklatant bevisas. Orgelspelet upphörde, och ett ögonblick rördes gardinen, som om någon kikat ut. Därpå blef allt tyst. Men då den elektriska klockan ånyo, och nu som en stormfanfar, brusade genom huset, hördes hastiga steg, dörren for upp och Holm stod där i skjortärmarna och med en förlägen blick bakom glasögonen. — Åh — sade han — är det ni, det var ju snällt. — Stryk af fötterna på mattan, din luns, hviskade Westerhjelm, där han i tamburen ifrigt slätade håret och borstade rockkragen. Hvarpå han förbindligt bugande och med hatten i hand, gjorde sitt inträde i parlorn. Här befann sig fru Holm, stående midt på golfvet. Hon var tydligen förberedd men vred sakta händerna, smålog och tycktes på det hela tveksam om, hvad hon borde göra. Däremot hade husets döttrar, Mina och Betty, 12 och 14 år, en afgjord uppsyn af att på något sätt hafva blifvit förolämpade. De stodo raka som ljus, med håret stilfullt utslaget och händerna korslagda samt böjde omärkligt, likt vuxna damer, på hufvudet. Ingen räckte de inträdande handen. Det var högtidligare än hos presidenten. Fru Holm hostade litet i sin buktade hand och sjönk ned på kanten af en stol. Bredvid satte sig döttrarna, värdigt afvisande som prästinnor. Själfva rummet hade vid sig något egendomligt frostbitet. Kylighet formligen strålade ut från de fraicha svarta sammetsmöblerna och blankpolerade småborden med glänsande nya hymnböcker, från kammarorgelns gulglatta tangenter och den stora otända kaminen. Bentzen var fullständigt slagen. Men Westerhjelm hade varit med i världen och visade sig vuxen omständigheterna. Ty sedan hr värkmästar Holm väl uttalat den ovädersägliga sanningen, att vädret vore synnerligen lämpligt för en promenad, just en liten spatsertur fram och åter, och den därpå följande tystnaden hotade att spränga urmakarens tulpanfärgade kinder, återknöt tapetseraren skickligt samtalet med ett galant och ledigt:
Utskotten vördsamligen f* anmäla. Ankom den *7 Sept. 1835. Riksens Höglofl. Ständers Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotts Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Betänkandet öfver frågan om förseglade anbuds afskaffande vid entreprenade auctioner. I anseende till gjorde anmärkningar vid Statssamt allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens den 3o sistl. Julii gemensamt afgifne yttrande öfver väckte Motioner, «m förseglade anbuds afskaffande, eller om en förändrad ordning för dera» *28 Stats-UtskolteU Betänkanden; öppnande vid entreprenad Auctioner, liar Högloflige Ridderskapet och Adeln återremitterat detta ämne till Utskottens åtgärd. Men som berörde Utlåtande är bifallet 'af de öfrige 3:ne Stånden nemligen af Högvördige PresleStåndet den 22, af VällofL Borgare-Ståndet den 29 samt af Hedervärda BondeSlåndet jemväl den 22 nasti. Julii, samt frågan alltså likmätigt 69 §, Regerings-Formen är afgjord, så kan densamma lill någon ytterligare handläggning nu icke upptagas. Hvilket Utskotten skolat vördsamligen anmäla. Stockholm den ao Sept. i8a3* m St a 11 -II tskottetj Betänkande k. 7 N:o 485. Aiikem den 27 Sept. 1S2>>. Riksens Högloft. Ständers Statssamt Allmänna Besvärs* och Ekonomi-Utskotts Memorial, i anledning af återremiss uti frågan om biträde af Stats - lerket till Mossodlingar i Skaraborgs Län. Fid Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens, under N:o 370 afgifne, gemensamma Utlåtande, öfver den från Hedervärda Bonde - Ståndet remitterade Motion af Riksdags-Fullmägligen Johan 4 Sami. 4 Band.' 4^-* 7 3o St:» t« - Utskottets B e 15 n landen* Andersson från Skaraborgs Län, ofn biträ* de af Allmänna medel
Denna donation, som vid 1890 Ars slut uppgick till kronor f, 000: - har genom ytterligare ghfvor under Aret ökats till, 4,000: Denna behallning redovisas sålunda: 2 af Aktiebolaget Bergman Hummel &amp; C: o ut-. gifna obligationer ..., 2,000: Fordran af Kopparbergs Hofors siigverksaktiebolag med borgen a f. Stockholms enskilda bank ..., 2,000: - h m v Samtliga hiir ofvsn omniimda värCepapper, hvilka förvaras uti styrelsens kassafack i Stockholms enskilda bank, anse vi som god siikerhet och &amp; ro alla utgifter styrkta med verifikationer. DB styrelsen alltsii, efter vår uppfattning, p&amp; ett mycket berömvlrdt sätt iakttagit alla förbundets intressen, iir det oss ett nöje att ' härmed tillstyrka att densamma beviljas full och tacksam decharge för 1891 ars förvaltning. Stockholm den 15 mars 1892. Ingeborg Elfving. E. von der Lancken. Olof l me lin. Styrelsens i Dräktreformföreningcm arbetsberattelse för Aret mars 1891-mars 1892. Under det förflutna arbetsaret har föreningens verksamhet hufvudsakligen gatt ut p % att f&amp; kännedom om densamma, dess syfte och dess modeller spridda inom landsorten. För detta anda.mal lat styrelsen i april 1891 i 1,200 exemplar trycka det af fria Bcholander pa förra allmanna mötet hallna föredraget: hii ils an och kli ide dräkten^, hvilket dessutom var infördt i Stockholms Dagblad för 28 april s. PI. Omkring 800 exemplar af denna broschyr medföljde Dagnys aprilhiifte. Till dem af föreningens medlemmar, som icke äro prenumeranter p&amp; Dagny, siindes, i samband med föreningens Arsberättelse, ett exemplar af niimds föredrag. Styrelsen - hade länge varit af den Asikten att det verksammaste medlet för att kunna inverka p&amp; ' landsortens befolkning m e d afseende p&amp; reformer i kvinnornas. och barnens kladedrake skulle vara .anstallandet af ombud i sh m h g a som möjligt af
Den tillstyrkan Utskottet på grund af det anförda trott sig böra i nu förevarande ämne afgifva, finnes i sammanhang med hvad Utskottet i öfrigt föreslagit, bär nedan införd under punkten Litt. B. Utskottet öfvergår nu till ett ämne, som otvifvelaktig! är förtjent af den största uppmärksamhet, nemligen frågan om de olika läroämnenas fördelning på särskilda klasser, den ordning, i hvilken början med hvarje särskildt läroämne bör ske, och den tid som för det enas eller andras lösning bör afses. På denna fiåga in - 8 Allni. Besv.- och Eicon.-Utskottets Betänkande N:o 118. verkar väsendtligen såväl läroämnenas antal, som särskildt det utrymme man vill lemna åt undervisningen i de klassiska språken; och i sammanhang med densamma böra alltså behandlas de särskilda förslag, som åsyfta en inskränkning i studiet af nämnda språk, samt de, hvilka afse borttagandet från elementar-undervisnigen af ett eller annat utål de ämnen, som hittills ansetts höra dit. Enligt den undervisningsplan, som är gällande för dem, som läsa de klassiska språken, börjar undervisningen i latin uti tredje klassen, i grekiska uti den fjerde och i fransyska uti den femte; enligt undervisningsplanen för dem, som icke läsa klassiska språk, börjar undervisningen i engelska uti tredje och i fransyska uti fjerde klassen. Filosofisk propredevtik läres af de förra först i 7:de klassens andra afdelning, men af de sednare uti begge afdelningarne af samma klass. De förslag, som åsyfta ändring i omförmälda bestämmelser och undervisningsplaner äro följande: Grefve Björnstjerna har i öde punkten af sin motion hemställt, att af en dertill nedsatt komité måtte utarbetas ny läsordning, hvari, med erkännande af de klassiska språkens värde, de praktiska vetenskaperna och nutidens fordringar i uppfostringsväg dock hufvudsakligen böra göra sig gällande; och har motionären till dessa fordringar äfven räknat undervisning i fosterlandets statsförfattning.
Hvad är qvinnans skönhet hade Margareta ofta frågat sig, och med bästa vilja att göra nya upptäckter, aldrig kunnat komma till annat, än att Skönheten var någonting mäkta skönt och förgängligt – hvilket är en ganska gammal sanning, men hvari Margareta trodde sig finna samma varning för missbruk, som Försynen nedlagt i sjelfva väsendet af alla andra oss förlänta gåfvor. Till „det dunkla och förskräckliga som lig„ger i djupet af all Hedendom“ hörer äfven Sagan om Saturnus (Tiden) som uppslök sin egen afföda. – Numera borde sådant icke ens låta tänka sig, och likväl hvartill räkna någon viss ålders, vissa års af vår lefnad framdragande på de öfrigas bekostnad? Skulle väl af ett, menniskornas ofta åttioåriga vistande på jorden, endast någon kort tidpunkt förtjena att kallas lif? Skulle väl qvinnan, sedan ungdom och skönhet flytt, ej en gång sjelf tilltro sig rättighet att vara lycklig? Margareta tänkte icke så – hon aktade sitt kön för högt att kunna tänka så. „Man må säga hvad man vill, den största olyckan för oss ändå är att blifva gammal“ sade, när Margareta var ganska ung, en för qvickhet och amabilitet känd Fru till henne. „När jag tänker på en skrynklig, tandlös, gråhårig framtid fasar jag derför, – det måste vara rysligt att se sig med hvar dag blifva fulare och fulare. Se denna sköna nyss utspruckna ros! När hon vissnat, hvad duger hon annat till än att bortkastas?“ „Men denna ros hafva vi ju för roskull, egoistiskt skiljt ifrån roten, som närde henne“ svarade den sextonåriga Margareta halfhögt och rodnande. „Vissnade hon icke äfven på busken? „Hennes blad hade fallit af“ „Ha! Ni är Botanist och Moralist“ sade Frun afbrytande samtalet. Att hon var Moder hörde Margareta sedan med djup förundran.
Balans från år 1857: Skuld Afskrifningar och afkortningar :\ Spanmål, redovisad i 1857 års proviant-räkning ... Dito, med penningar löst Hemmans-räntor och arrenden Afskrifnings-procent Ränte-medel Uti föregående årens räkenskaper redovisade Utgifter: Löner och arfvoden Kostoch underhåll Medikamenter Beklädnad Husgeråd och inventarier Nybyggnader och reparationer Intresse-medel å donerade kapitaler Utskylder Hästarnes utfodring Kontant behållning — 17,550: 75. Behållning af spanmål 2. 18,1. Utlånta medel — 56,863: 42. § I Enligt Direktionens till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse, hafva under revisions-året blifvit herbergerade, underhållne och vårdade: på egentliga hospitalet 224. » dårhuset 185. med enkhus-kost 54. Summa personal 463. å å med hospitalet. dårhuset. enkhus-kost. Vid årets början utgjorde underhållstagarnes antal ... 191. 114. 47. Under året intagne 33. 71. Vid årets slut utgjorde personalen 343. Medeltalet af underhållstagare har under revisions-året varit 367, och kostnaden för en hvar af dem uppgått till Kant 59 öre per dag och 215 R:dr 53 öre per år. § 2. Säkerhetshandlingarna befunnos, vid inventering, i behörig ordning. Drottninghuset. Dess räkenskap, hvilken utan anmärkning blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskad, visar följande förhållande: Debet. Balans till år 1859: Credit. Balans från år 1857: Utgifter: Underhåll, gåfvor, pensioner och lifräntor 6,939: 73. Ved och lyshållning 711: 14. Renhållning och sotning 272: 16. Utlånta medel med derå upplupna räntor 87,602: 19.
All verlden frukte Herran; honom rädes allt det som på jordene bor. Ty om han säger, så sker det; om han bjuder, så är det gjordt. Herren gör Hedningarnas råd omintet, och vänder folks tankar. Men Herrans råd blifver evinnerliga; hans hjertas tankar i evighet. Saligt är det folk, hvilkets Gud Herren är; det folk, som han till ett arf utkorat hafver. Herren skådar neder af himmelen, och ser all menniskors barn. Utaf sinom fasta stol ser han uppå alla de som på jordene bo. Han böjer allas deras hjerta; han aktar uppå alla deras gerningar. Enom Konung hjelper intet hans stora magt; enom kämpa varder icke hulpet genom hans stora kraft. Hästar hjelpa ock intet, och deras stora starkhet frälsar intet. Si, Herrans öga ser uppå dem som frukta honom; de som uppå hans godhet trösta; Att han skall fria deras själ ifrå dödenom, och föda dem i hårdom tid. Vår själ väntar efter Herranom; han är vår hjelp och sköld. Ty vårt hjerta gläder sig af honom, och vi hoppes på hans helga Namn. Din godhet, Herre, vare öfver oss, såsom vi på dig förtröste. En Psalm Davids, då han förvandlade sitt ansigte för Abimelech, den honom ifrå sig dref, och han gick sin väg. Jag vill lofva Herran i allom tid; hans lof skall alltid vara i minom mun. Min själ skall berömma sig af Herranom, att de elände skola höra det, och glädja sig. Priser med mig Herran, och låter oss med hvarannan upphöja hans Namn. Då jag sökte Herran, svarade han mig, och frälste mig utur all min fruktan. De som uppå honom se, de varda upplyste, och deras ansigte varder icke till skam. De denne elände ropade, hörde honom Herren; och halp honom utur all hans nöd. Herrans Ängel lägrar sig omkring dem som frukta honom, och hjelper dem ut. Smaker och ser, huru ljuflig Herren är; säll är den som tröster uppå honom.
Maj:t, i anledning af anförda besvär, funnit för godt sådant särskildt i nåder förordna, ett förhållande, hvilket uti förevarande mai icke ens vore föregifvet hafva inträffat; alltså och då, om än, på sätt Landssekreteraren Hambraus uti förklaringen uppgifvit, antoges, att posten från Wisby till Domhafvandens i Gottlands Södra härad hemvist blott en gång uti veckan afgår och att vid i Iråga varande tid år 1847 det inträffat den 19 och 26 Augusti, Konungens Befallningshafvande senast sistnämnde dag bordt anmoda Domhafvanden att den utaf Kongl. Hofrätten förordnade ytterligare handläggningen af målet företaga, men Konungens Befallningshafvande först den 4 Oktober berörde åliggande fullgjort, pröfvade Kongl. Hofrätten, utan afseende å de omständigheter, Landssekreteraren till sin befrielse från åtalet anfört, med anledning af 1 kap. 12 § Rätteg. balken, rättvist, det skulle Landssekreteraren Hambraus, för hvad honom i fråga om den anmärkte försummelsen till last låge, böta sextio daler silfvermynt med tjugu R:dr banco, samt ersätta ej allenast Kongl. Majit och Kronan hvad till den tilltalades underhåll i häktet under den tid af åtminstone trettionio dagar, han i följd af Konungens Befallningshafvandes berörde felaktiga förfarande fått, längre än vederbordt, den ytterligare ransakningen uti häktet afvakta, efter beräkning, enligt vederbörandes uppgift, rned fem It:dr 14 sk. 10 rst., utan äfven den tilltalade för hans lidande genom förorsakad förlängning i fängelsetiden, efter 16 sk. om dagen, med tretton R:dr, allt banco. Någon klagan häröfver hade vid årets slut ännu icke till Kongl. Maj:t inkommit. Det ämne, som nu slutligen följer, hade kunnat denna gången uppskjutas, då vid årets slut ännu ingen domstol hunnit deri utlåta sig.
Utan att härvid ingå i några närmare bestämmelser rörande det sätt, hvarpå, derest den nu föreslagna förändringen med lumpens insamlande vidtoges, en dylik hopsamling hädanefter lämpligast kunde tillvägabringas, vill det synas Utskottet, att om, i enlighet med den redan i Kommerse-kollegii ofvanåberopade kungörelse af den 9 Februari 1824 framställda uppmaning, insamlingen af lump skedde destriktsvis samt pappersbruksidkaren holle inom distriktet bosatte kommissionärer, som lumporna för bruket uppköpte och kungörelse derom utfärdade, så att enhvar visste, hvarest lumporna kunde afsättas, någon olägenhet icke skulle tillskyndas hvarken bruksidkaren eller säljaren, helst den förre säkert kunde på detta sätt erhålla lump, om icke för billigare, åtminstone icke för högre pris, än som nu eger rum, samt den sednare funne afsättningstillfälle, utan att hemsökas af kringstrykande lumpsamlare och dessutom kunde påräkna kontant betalning för sin vara. Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit och då, efter Utskottets tanka, de olägenheter och missbruk, som i förevarande hänseende öfverklagas, icke kunna afhjelpas, med mindre rättigheten för lumpsamlare att för utöfvande af detta yrke undfå pass att i riket kringresa, upphörer, anser Utskottet sig, med hufvudsakligt godkännande af motionens syftemål, böra vördsamt föreslå Rikets Ständer, att uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit anhålla, det Kongl. Majit täcktes, med upphäfvande af hvad Kongl. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, N:o 40. 5 Kommers-kollegii, på grund af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse den 20 Januari 1824 ulfärdade kungörelse den 9 Februari samma år härom innehåller, i nåder förklara, det vederbörande må ega ali inom hvarje pastorat, endast genom någon derstädes bosatt person, lump hopsamla och emottaga, samt ali följaktligen pass för insamlare af lump genom kringvandring hädanefter ej må utfärdas.
Jag inser alltför väl, att sedan Götha GanalDiscont nu, genom Malmö Disconts Banqueroutte, kommit i den förlägenhet, att den nödgats upphöra att betala., kan denna utredning ändå Dm 17 Martil, e. m. 215 icke verkställas utan genom ett temporairt biträde af Banquen } men månne ej Banquen bör och kan lemna detta utan olägenhet, då så många Medborgares lycka eller olycka samt Landets allmänna Benninge-ställning synes fordra det? jag vågar derföre , i afseende på Götha CanalDisconts Utredning, vördsammeligen föreslå : 1:0 Att Banquen nu genast inlöser de utelöpande Assignationerne, så snart de till inlösen presenteras. 2:0 Att Banquen garanterar Innehafvarne af TreprocentsSedlar och Fordringsägare på AlskriiningsRäkningarne deras Fordringars ut-' bekommande, på det sätt, att en femtedel betalas om året i 5 års tid , med derå upplupen och till Inlösningsdagen löpande tre ,procents Ränta. 3:0 Att Discontpapper, nemligen Assignationerne, TreprocentsSedlar och Afskrifningsbevis emottagas i afbetalning på DiscontSkuIder till deras fulla belopp , hvilket dessutom icke är mer än rätt, och t j utan allmänna Lagens upphäfvande och en ny Lags stiftande för tillfället, kan nekas. 4:0 Att Disconten tillåtes med samma Direction fortfara i Götheborg, likväl under tillsyn af en eller flere Banquens Ombud, såsom Ledamöter i Directienen. S i tj fl» 17 Martil, e m, t Jag tror att om detta Utredningssäft anfages, skal! denna
Uikets Ständers hus, beräknadt efter den derför af 11 ik sgälds-k on (oret betalda köpesumma, 33,000: 33,000: (Det bokförda värdet häraf upplaget inom linien, enligt Rikets Ständers beslut vid 1840 och 1841 års Riksdag.) Det oersatta förlag skapi tale t till bedrifvande af lånerörelsen vid f. d. General-Assi stans-kontoret . 39,845: 32. 4. 39.845: 32. 4. (Fördt inom linien, enligt dito dito.) i Riksgälds - kontorets fordran för det vid 1828 och 1830 års Riksdag beviljade och sednast efter 1845 års missväxt, med hela sill innestående belopp, lyftade kreditiv för sp anmälsundsättningar tinder missväxtår 1,000.000: — 1.000,000: (Fördt inom linien , enligt dito dito.) (Fördt inom linien , enligt Rikets Ständers beslut vid 1840 och 1841 års Riksdag. Utaf dessa medel är ett belopp af 32,107 R:dr 13 sk. 7 rst. till Riksgälds-kontoret återbetaldt under Juli månad innevarande år.) Det, såsom kreditiv, beviljade samt utbetalda anslaget för en vattenled tlamC"U\ 83,333:16. — 83,333,10.- (Fördt inom linien , enligt dito dito.)
Då de från sista Riksdag hvilande förslag till Grundlagsförändringar förevoro till afgörande, hafva vi, lika med de andra Stånden, afslagit det, hvarigenom Konungens Propositioner skolat få en annan behandling, än andra Grundlagsfrågor. Olikheten bestod deri, att om 81 §. tolkades på ett visst sätt, skulle tvifvel kunna uppstå om ConslitutionsUtskottets Granskningsrält i afseende på hvad som af Konungen föreslogs i fråga af Grundlags natur. Den 6 April f. m. natur. Det är detta resultat, till hvilket man velat komma, och som hade uppstått, om man antagit elen föreslagne öfverflyltningen af en del i 56 §. intagne Stadganden till 8i §. — Att nu åberopa 81 §. efter det nya förslaget, då den gamla 56 §. ännu lefver, synes vara, att försöka bortblanda saken. Att ConstitulionsUtskottet, sedan det en gång yttrat sig, ej kunde frångå denna mening, och afgifva ett annat utlåtande, lärer vara quintessencen af hvad Herr Grefve Mörner velat säga.— Jag kan ej finna, hvarföre ConstitutionsUtskoltet, ehuru i vissa fall uppdraget Domsrätt, alltid skall betragtas som en Domstol. — Jag tror deremot, att ConslitutionsUtskottet bör anses som ett annat Utskott, hvilket, då det erhåller elt Betänkande ålerremitteradt, bör göra afseende på de anmärkningar, hvilka dervid äro gjorde, och, i fall de finnas grundade, antaga dem, samt derefter ändra sitt första Betänkande. Från den synpunct jag utgår, kan icke härledas någon nödvändighet för det förstärkta ConstilutionsUtskottet, att underställa Ständerna sin i saken fattade mening, utan skall den deremot, efter min åsigt, anses som Ständernas Ullimatum vid den Riksdagen, hvaröfver ej då, utan först vid den påföljande, skall röstas med Ja och Nej, utan att vidare discussion derom äger rum.
Almedahls Fabriks Försäljnings-Magasin ' (ETABLERADT 18621 Stocholm, ~runkebergsiorg, tillhaiidah&amp;ller efter samma redbara principer, som allt hittills tillvunnit sig erkännande o. förtroende, fullstiindig sorteriiig af Xellinnevaror, Bomnllsvrsror, Broderier, m. m. som till (starka, val&amp;-ia) finare och enklare UTSTYRSLAR hörer O för Hushall, Restaurationer, Sjukhus, Badhus, Angbåtar tiU bestamda verkligt billige priser. Giftfkitt! B o l s t e r v a r, Tacktyger, F i l t a r, Rullgardinstyger, Flaneller Extra goda och billi a Irländska Larftsoch Batistniisdukar. fiofier sändas pk begäran gratis. K. M. Lundbergs Bosättningsmagasin 7 Storkyrkobrinken 7, Stockholm. Allmanhetens uppmarksamhet fastes vid den omstllndi heten a t t hela mitt nya och stora la er af M66eltyga Chtoilme Täcictyqer %attor m. m. är haritiid&amp; hvti,röf; er intyg. fö; .evises och hvmundersokt af af bland annat den fördelen 8tqjutes &amp; tt iifven vid de minsta ipköp man utan vidnne kostned kan vara förvissab om ett vman ar tillaten. Priskurailzter d Säncjar Sä~~gRZuder, lVi7cåva? ' o~, Hvita varov, Gavdin0127 ' Piltar sii~dos pd 6eg&amp;a?;. Bestiilinin m, uppgllende till minst 50 kr., siindas fraktfritt till niirmaste &amp; ngl&gt;PtselL jërnvligsstation, ondantsgandes tyn re eller mera skrymmande gods, s8som: Mattor, Möbler, Sangar och ~kngl %&amp;der.
Propos. ej något förekommer, som har hänsyftning på det från Hr Stjernsvärd utgångna förslag, så anser jag grundlagen lägga hinder i vägen för detta ämnes uptagande till någon slags behandling och att vi uteslutande böra hålla oss till dpn i StatsUtsk:ts Betänk, af Hr Gr:n o. Landtm, föredragna punkten, hvilken rörer det af H. M. Konungen för underhåll af Hertigens af Östergöthland stall äskade anslaget af 6,000 rdr. Jag kan dervid ej underlåta att förklara, att det förefaller mig ganska besynnerligt handladt af StatsUtsk:t, att afstyrka beviljandet utaf denna så moderat tilltagna summa, och har jag på grund af detta förfarings-sätt kommit till den slutsatsen, att Utskits föreställningar, i afs:de på hushållning med Statsmedlen, måtte vara af en ganska besynnerlig art. För några dagar sedan tillstyrkte Utskrt en eftergift i utskylder till ej mindre än 120,000 rdr; då hade man råd alt efterskänka ett så betydligt bidrag till Statsinkomsten, men nu, då det är fråga om ett så ringa anslag, som 6,000 rdr till en Kongl, person för ett ändamål, som icke under hans faders lifstid kräfde några utgifter, då finner Utsk:t sig föranlåtet, att, på grund af den, enl. Utsk:ts förmenande, så ansenligt tilltagna apanage-summa, som för några år sedan åt nämnde person beviljades, afstyrka detta anslag, så ringa det också är. Kan sådant vara riktigt, kan sådant vara öfverensstämmande med de pligter. Svenska folket är skyldigt att npfylla mot sitt konungahus. För min del tror jag, att, så länge Sverige är ett monarkiskt samhälle, är det äfven skyldigt att förskaffa sin monark och hans familj en af alla ekonomiska bekymmer oberoende sambälls-ställning. Jag får således på det högsta tillstyrka, att R. o. Ad. måtte, med förkastande af hvad StatsUtsk:t framställt, gifva sitt bifall till hvad K. M. i sin nåd. Propos. begärt.