Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
H. O. Müller: Predikanter i New-York. Öfvers. C. O. Nordensvan: Moderna vapen . 3 Ett fältslag 33 Något om krigföring 98 Marscher och andra truppförflyttningar. • En här i fält ... Bakom hären ... 4J7 Georg Nordensvan: Romerska dagar på 1840-talet. Helena Nyblom: Den nya författarinnan .. 42 Francesco d ' Andrade. Lady Wilma Neriida-Hallé ... 466vi innehållsförteckning. Si&lt;J. Frans von Schéele: Svensk filosofi ... 366 Också en sida af läroverksfrågan. Det förflutnas och framtidens betydelse för nutiden 601 » Kristendomsundervisningen. » En fosterländsk angelägenhet 545 Richard Steffen: Ny lyrik. Nathan Söderblom: Universitet och studenter i Amerika 17 Per Trygg: Apologi för vår tid. Opportunitets-betraktelser. Öppet sändebref till Thomas Otrygg. W.: Moderna moralteorier ... Cecilia Wærn: Det moderna Italien, sådant det ter sig för turisten. Hvardagslifvet i de italienska städerna. Italienskt familjelif . F. U. Wrangel: Från konstutställningen i Göteborg. De nyaste konstföreteelserna på Stockholms horisont 550 H. Åberg: Viktor Rydbergs filosofi. . 13 Några ord i latinfrågan. Ett lif i strid för folkens frihet Några tankar om vårt nuvarande läge. Några ord i judefrågan. Ytterligare i judefrågan .. 410 Ur vår senaste kulturhistoria. Olika världsåskådningar. Om människans ställning i naturen -. Redaktionen: Försvarsfrågan. Den nya författarinnan Efterskrift. Dikter och berättelser. Alfred Jensen: Klosterringning i Cettinje .. Axel Karlfelt: Dikter. Selma Lagerlöf:, Till mörkret Mors porträtt. Skiss . 538 Helena Nyblom: For sent . 12 Bernhard Risberg: Sånger i vintern 23 o. 29 Rust Roest: Kritik. Skiss. Mathilda Roos: Genom skuggor • .. 230 Vtktor Rydberg: Visor. Emil Schiött: Skogslif. vii Literära notiser. Bl.
Huru skola, vid omförmälte förhållanden, StatsSecreterarne vara Konungen och nationen ansvarige för den deras departementer åliggande, tjenstgörings rätta och fullkomliga fortgång; huru tjenliga ämnen för högre och vig. tigare sysslor tilldanas, samt den utmärkta värdigheten i tänkesätt och handlingar underhållas och lifvas? Och då jag, förd af min öfvertygelse som medborgare Och på min innehafvande Tjecstemannaplats afläg6nad från en? Den 7 Martii. skild beräkning, vågat till Höglofl. RidderskaJJet och Adeln framställa det förslag att vid de 4 StatsExpeditionerne af Konungens Canzli endast en lön i hvarje grad kunde å Stat tillökas och anslås, hvilket tillskott för hvarje Expedition icke lärer komma att gravera Statsverket med mera än omkring 2,400 R;dr, hat jag hyst den tillfredsställande förhoppning, att detta ärende förtjente afseende och ompröfning hos Rikets Höglofl. Ständer, hvilka ibland mångå och stora föremål för deras upphöjda tänkesätt och Riksgsgrteliga omsorger icke sakna utvägar till rättelseoch förbättring der de, med nationens värdighet, Statens nytta Och rättvisans fordringar, stå i förening. Bilagor till PleniProtocollet för den 11 Martii. Grefve De la Gardie, Jacob: Då jag nu anhåller att få några ögonblick Upptaga! Ridderskapet och Adelns tid, sk*u!le jag anse mig sjelf straffbar om jag ej lifligt Den II Martti, vöre öfvertygsd det J upprigtigt delen med mig lika känslor, lika nit för den framställning, jag går att göra.
Hvad dessutom angår tillämpningen af Svenska namn, hörande till nu brukade Mått, Mål och Vigt, till de Franska, på det att man, vid lärandet af nya quantiteter, ej må belasta minnet med nya namn, så anser Utskottet sådant ledande till en 1x12 Besv. och Ekon. Etsk. BetSnkanden. säker förvillelse och kon icke deri instämma. Herr von Hartmansdorfs förslag, att söka bringa den i Norrige under arbete varande regleringen af Mätt, Mål och Vigt i öfverensstämmelse med den, som kan komma att här i Sverige verkställas, åsyf* ‘tar ett ganska önskansvärd^ ändamål; men Utskottet anser sig icke böra tillstyrka den af Herr von Hartmansdorff härtill föreslagna utväg, emedan det skulle förutsätta, antingen att ämnet endast i samråd med Norrska Ständerna skulle afgöras, hvilket både är i verkställigheten omöjligt och skulle dessutom genom en ännu utsträcktare pröfning kunna leda till förändringar, som kan hända ansågos ännu mindre lätte att utföra, eller också, i fall ämnet af Riksens Ständer först afgöres och det sedan meddelas de Norrska eller deras ombud, skulle det få utseende af den önskan, att Norriges Storthing skulle taga ett beslut af Sveriges Ständer till rättesnöre^ båda dessa alternativer anser Utskottet olämpliga, heldst Utskottet har den säkra förhoppning, att båda rikenas gemensamma visa Styrelse, i detta, likasom i andra fall, icke skall underlåta något, som kan lända de förenade rikena till en gemensam nytta och deras förening till ett fastare bestånd. De anmärkningar, sorn träffa Utskottets Betänkande, kunna delas i sådana, som Besv. och Elton. Utsk. Betnnkandcn. 1115 blifvit ställda emot hufvudgrunderna, och sådana, sorn angå särskilda detailer af tillämpningen. Grunderna för Utskottets Betänkande aro trenne, nemligen: 1:0 Bestämmandet af enheternas stotlek, 2:0 Fördelningssättet, och gro afskaffandet af sådant, som kan föranleda tili förvillelse och oreda.
Saken innefattar afven den största billighet, enär det naturligaste måste vara, alt hela Staten drar tungan af ett krig, men icke alt den drabbar en viss jord eller en viss folkklass. Riktigheten af denna åsigt torde ännu mera bestyrkas, om man besinnar, att så länge Soldaten eller Båtsmannen är borta, får vanligtvis hustrun vara i åtnjutande af torpet, men genom en vacance-afgift skulle man gifva Rotehållaren rättighet att utdrifva hustrun och barnen. Jag finner således, att Utskottens pluralitet haft rätt i hufvudsaien, ehuru jag med Friherrarne Cederström och Palmstjerna erkänner, att Beklädnadsskyldigheteu cj hör till ämnet; men jag kan icke bi - 134 Den 22 Junii e. m. falla den Kongl. Propositionen, hvarken i afseende på bildandet af en Krigsfond under fred, eller erläggandet af en vacance-afgift under krig, emedan det innebär en bandel med menniskor. Friherre Palmstjerna: Jag kan ej förklara Herr Hjertås yttrande på annat sätt, än att det härledt sig från ett missförstånd om den Kongl. Propositionen och Utskottens deröfver afgifne Utlåtande. Här är icke fråga om någon vacance-afgift för sjelfva Båtsmannen, eller derföre att Roten under krig blir vacant, utan frågan är här om en afgift för befrielsen från den beklädnadsskyldighet, som äfven under krig åligger Båtsmanshållet. Mot slutet af den Kongl. Propositionen benämnes denna afgift med namn af vacance-afgift, och jag medgifver att man kunnat göra ett lyckligare val af ord, äfvensom jag förmodar att Herr Hjerta deraf tagit sig anledning att tro frågan vara om afgift för Rotarnes vacance, såsom hans yttrande om handel med menniskor och dylikt tyckes utvisa. Men förhållandet är icke sådant.
Jag finner fördenskull icke af nöden att lemna Bancostyrelsen några specielt bestämda föreskrifter i afseende på den metalliska cassans storlek ; ty jag tror, att, om saken får utveckla sig i sin naturliga gång, alla sådana föreskrifter blifva öfverflödiga. Med den capitalfond, Banken äger, och ett tillräckligt creditiv på Hamburg bör, i min tanka, ingen svårighet för densamma uppkomma att fullgöra sina förbindelser och att alltid hålla en nödig cassa. Om derföre något yttrande i detta afseende från R. Sl:s sida skulle äga rum, anser jag det endast böra inskränka sig dertill, att R. St. lemna Bancostyrelsen det råd att alltid bibehålla någon viss bestämd proportion emellan silfverfonden och sedelstocken, hvilken proportion jag dock anser böra bestämmas betydligt lägre än 2 till 5. Hr v. Troil har sagt, att den enda olägenheten af att hälla bestämd metallisk cassa vore den, att man derigenom från rörelsen utestängde det silfvercapital, som sålunda innehölies i Bankens hvalf. Jag tror, att denna olägenhet ensam, åtminstone under närvarande vidgade behof af penningar, vore ganska stor, och att den är tillräcklig för att icke antaga förslaget, då å andra sidan någonting motsvarande godt dermed icke vunnes. Men, som sagdt är, olägenheterna samt de missbruk och Den 5 Maj f. vt. i55 Lörsintriger, hvartill den kategoriska föreskriften om en viss bestämd och orubblig hög proportion emellan silfver och sedlar kunde föranleda, blefve säkerligen långt betänkligare; och det är derföre bäst, att föreskriften borttages. Jag anhåller, att dessa anmärkningar må få åtfölja återremissen. Hr Stråle: Till hvad jag redan anfört, anhåller jag alt få lägga några ord.
— Att ert här faller af, beror på den allmänna svagheten. Blir håret för torrt, så använd emellanåt någon god olja (från apotek) till uppmjukning, men undvik alla » hårmedel ». — Er lilla gosse bör ni visa för latare, som får afgöra, om födelsemärket behöfver opereras bort, eller om det kan aflägnas genom penslingar. A. Tvätta händerna flere gånger dagligen i en lösning af 1 del tannin på 100 delar utspädd sprit, samt pudra dem tidt och ofta. Se i öfrigt svar till » Nanna » i n:r 3! Aurora W — n. Tvätta benet 3 ä 4 gånger dagligen med en lösning af 1 del naphtol på 200 delar utspädd sprit med följande pudring. När benet blir sårigt. bör ni förbinda det med blyätiikesalva, ombytt morgon och qväll utan föregående tvättning. Elida. Upplysningarna om er sjukdom allt för knapphändiga. Emellertid kan ni försöka att hvarje morgon på fastande mage dricka ett glas varmt vatten, i hvilket ni upplöjt en och en half tesked konstyjordt kar Isbader salt. Märker ni ej häraf förbättring, bör ni vända er - till läkare. Fru på landet. Låt barnet ej äta eller dricka senare än kl. 6 på aftonen. Låt henne ej ligga annat än på sida — ryggläge kan hindras genom att fastbinda ett nystan el. dyl. på ryggen. Väck henne den första tiden en gång på natten något tidigare än hittills ske! t. Så vida inga andra orsaker (blåskatarr, mask, sten, etc.) föreligga, så vinnes den säkraste och snabbaste hjelpen genom elektrisk behandling, om sådan kan erhålias. Med medicin uträttas ej mycket. — Med åren plägar sjukdomen i de flesta fall af sig sjelf gå till helsa. G. M. W. A. L. får skrifva sina förfrågningar tydligt och med bläck för att kunna få svar. Dagmar. Se råd till Mary i N:o 3! Ni bör dock ej göra er för stora förhoppningar i fråga om kuren. Ni hör rådfråga en läkare, som ej i likhet med den förre ordinerar utan att undersöka, ty här beböfves noggrann undersökning. Vänd er, om möjligt, till en läkare för frun timmers sjukdomar och redogör noga for allt.
Baletten borde vara litet mer till-tjusande, särdeles sirenerna, som skola förföra Faust. Af dessa tedde sig somliga — rysligt att säga — riktigt federations-mässiga. Körverket i andra akten gick ej heller denna gång utanskavank. Mer energi hos hr Henneberg! Soldatkören klingade så barskt att man frestades sätta tro till malicen, att förra hösten endast en förste tenor deltagit i sängen. Om aflönin-gen vore litet menskligare, förmoda vi att vackrare röster ej skulle saknas i operakören, hvars vouloir ej motsvaras af dess pouvoir. Reprisen af » Trollflöjten » faller delvis under samma rubrik som värens af » Figaro »: Mozartfusk. Kommer hr Nordqvist ihåg hur Trollflöjten gick i medlet af 70-talet? År det idealet, dit man nu skall närma sig? Det ser så ut, att döma efter den 26 oktober. Ej ens ouverturen, denna fugornas fuga, var tillräckligt repeterad utan gick på en höft. Tamino presenterade sig som hr Lundmark, hvilken växt ifrån detta ynglingaparti och hvars rost förlorat i välklang det den vunnit i kraft. Sjelfva föredraget var också bättre förr, t ex. i andra aktens herrliga recitativ-scen, där Ander hos oss är i outplånligt minne. Spelet var trubbigt och ointresseradt. Hr Strandberg torde nu böra efterträda hr L. i denna rol, som framförallt kräfver absolut tonfagring, en sak, som hr L. icke mer kan prestera. Nattens Drottning var förkyld och hennes stjernglittrande arior blefvo därföre också opassliga. Pamina fick i sjelfva P. T. beröm för sina » plastiska former » (ah, ah, de gubbarne! ) och i teaterns egen tidning loford för » den schwung, hvarmed hon egnat sig åt partiets episka sida ». Den lilla vackra och välformade musikälskarinna, som försökte sig i partiet, bör derföre vara nöjd, om ock ej den stackars publiken, som minnes kotistnär-innor i den sköna uppgiften, där fru Edling f. n. borde vara oeftergiflig.
Chefen vid Skogs-Instilulet m. m. .1. A. af Ström. XIV. 47. — N:o 174. angående decirnäl-systemels tillämpning på Rikets mynt. XIV. 47. A. 49. — N:o 175. angående ersättning till Bergsfogdarne för förlorade löne-inkomster. XIV. 47. — N:o 176. angående Kansli-Rådet J. D. Valerii enkas och barns befriande från ett honom i lifstiden ådömdt ersätlnings-ansvar. XIV. 243. — N;o 177. angående anslag för åtskilliga byggnadsarbeten uti Kongl. Slottet i Stockholm och Gripsholms Kongl. Lustslott ra. ra. XIV. 243. — N:o 178. angående fyllnad i ersättningen till Wadstena Krigs - ( 70 ) mans-hus-kassa och Amiralitels-krigsmanskassan, för dem frångångna afgifler vid fastighetsköp. XIV. 243. Expeditioner till-Kongl. Majit, Rikets Sländers. — Nio 179. angående erforderligt statsbidrag lill upprätthållande af den Arméens pensionskassa åliggande pensionering. XIV. 243. — N:o 180. angående de i Regerings-Formens 63 §. (öreskrifne kredilivrsummor. XIV. 337. — N:o 181. angående utfärdande af ny Skol-Ordning m. m. XIV. 337, 338. Å. 347. — Nio 182. angående förändring i Stängsel-skyldigheten. XIV. 337. A. 347. — Nio 183. angående Statens medverkan för jernvägars anläggning. XV. 20. A. 61. — Nio 184. angående revision af förfaltningarne rörande handtverks" varors stämpling. XV. 108. — Nio 185. i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition med förslag till Grufye-Stadga. XV. 122.
Inrättningens räkenskaper granskas af dertill, på stiftarnes begäran, å allmänt sammanträde inför Magistraten, äfvensom särskildt i de båda landsförsamlingarna utsedde Revisorer; och emottagas insättningarna, likasom bokföring och liqvider besörjas af stiftarne sjelfve, utan arfvode; varandes det deras afsigt, alt denna inrättning må kunna snarligen etableras såsom en ständig kommunal-anstalt under särskild styrelse, äfvensom fråga är å bane, att söka med densamma införlifva en Förmyndarekammare-inrättning för staden, derest Kongl. Maj:ts nådiga bifall dertill utverkas. En Nykterhetsförening bildades den 10 Mars 1842 äfven här i staden. Om föreningens framsteg hitintills icke visat sig så tillfredsställande, som stiftarne vågat hoppas, så torde den åtminstone hafva någon framgång att glädja sig åt, och deribland, kanske ej utan all anledning, minskningen i fylleriet samt att uppmärksamheten på dess fördömlighet blifvit allmännare vackt. Föreningens ledamöter utgjorde vid 1843 års slut 36 personer. För det mesta genom enskilda, kännbara uppoffringar, efter derom föranstaltad subskription, har staden sedan år 1842 tillegna t sig en förbättrad gatu-upplysning under den mörkare årstiden, förmedelst inköp och anbringande af 12 Argandska lyktor. Flera erfordras visserligen, men tillgångarne medge icke ännu deras anskaffande. Sta - 41 Stadens Brand-anstalter befinnas i godt skick, genom under flera af de sednare åren från Sjöbergska fabriken i Stockholm besörjda inköp och förbättringar. Byggnadsoch Brand-ordningar äro under granskning, i afsigt att framdeles genom underdånig ansökan vinna Kongl. Maj:ts nådiga bifall till åtskilliga deri behöfliga tillägg och ändringar; och har visserligen numera börjat visa sig någon större åhåga hos en del af stadens invånare, att uppsnygga sina gårdar samt att låta genom på allmän bekostnad verkställde trädplanteringar bereda stadens omgifningar ett trefligare utseende; men några nybyggnader ega alltför få råd att bekosta, ehuru deribland 2:ne ändamålsenliga bazarer för marknadshandeln blifvit sistlidna år uppförde.
Mästare, arbetare oell biträden af alla slag. B 3. 2 E» Ägare. Mästare, arbetare och biträden af alla slag. Deras biträden af o CD ►-s b cr o? g Deras biträden af p o? gHJ p 03 tJT* O: p tö B n rr w o Öfver 15 års ålder. Under 15 års ålder. a" < ti. CD a 3. oq rr tö B 03 tö o B* Cp Öfver 15 års ålder. Westerbottens län. K o s t n a den för hLängd i lil i 1: fulländade nya vägar förbättrade vägar itai gäst period» hästar i det hela vid periodens slut. af de under perioden fulländade och afsynade. af de under perioden förbättrade. af indelade, med skjutsstationer försedde. af statsmedel. af kommunens medel. L af statsmedel. af kommunens medel. gifverier vid ms slut. po 1 för gästgifveri-, hålloch reservskjuts. för kungsoch kronoskjuts. S j ö f a r t. H a n d e 1. Fartyg och båtar begagnade GrossMinutH a n d 1 a n e till inrikes sjöfart. till utrikes sjöfart. handlare. handlare. idkande både grossoch minuthandel. enligt § 3; qvinnor med inmed med egna p p" Besättning. Antal. t-i Besättning. Antal. Handelsordningen. Handelsordningen. ländska varor mannavaror. tillverkningar. CO oj p Skeppare. Sjöfolk. n> P Skeppare. | Sjöfolk. Husbönder. Betjening. I Betjening. W co OO: B P-> cc Betjening. £S c cr1 O: B Pj oj Betjening. Husbönder. Betjening. W B cB B* OJ rS Betjening. Husbönder. Betjening. Hemman och jordlägenheter af alla slag efter olika natur, och enligt nya jordeboksordningen. Hemman. Antal Uppskattningsvärde. Mantal. Brukningsdelar. jordtorp. backstugor. andra lä- genheter. Oförmedladt. ^ ladt. Dito finbladiga Deraf 14 stycken med kaptimmer från Kronans skogar.
Vi äro sammankallade för att afhjelpa den allmänna Penninge förlägenheten; men icke för att göra den förfärligare ; och om man också icke anser sig kunna vidtaga några anstalter till återvinnande af ett allmänt förtroende, man och man emellan; så tro. jag likväl att emot de omständigheter, hvilka medföra lättnad i allmänna Rörelsen, bör man åtminstone icke anställa jagt, till förrryck på Näringarne. På aPa de‘sa skäl begär jag Betänkandets ogillande eller om dertill fordras, först dess återremitterande. Grefve Spens, Carl Gustaf: Sedan* Friherre Boye, efter mm tanka, oemotsägeligen utredt denna sak, åteistär för mig endast art förena rrig i hans begäran af Återremiss på Betänkandet ; men i fall denna ej bifalles , vitan detta skall till afgörande företagas, anhåller jag 0111 uppskof dermed tili dess Statsoch Banco • Utskottens förväntade stora Betänkande om Financerne förekommer , för att, ifall äfven deruti en minskning af det nu varande Rö relse-Capitalet föreslås, vi må få företaga allt sådant på en gång. Herr Stråle, Nils Wilhelm: Utan att vilja söka ärendets återremitterande till Lag-Utskottet , i f.ill Högloflige Ridderskapet och Adeln så finner nödigt, utbeder jag mig likväl att få besvara en och annan af de Anmärkningar, sorn bl'fvit gjorde. Det är onekeligen hvar och en Persons rättighet att anmoda en annan att för sig utbetala Penningar och att i sådant 26 Den i April - ändamål utgifva en så kallad Assignation , men denna handling måste nödvändigt inskränkas enskilte Personer emellan, ej antaga någon egenskap af ofFentelighet och måste således vara begränsad af sådana föreskrifter, som hin dra att den begagnade friheten ej för Allmän-, heten kan medföra någon skada. Det kan ej vara en enskilt mans rättighet, att på andra enskilte Personer utgifva Assignationer, hvilka såsom ett slags Mynt löpa man och man emellan, emedan sådant ostridigt leder till många missbruk och Allmänheten derigenom på flere sätt kan blifva bedragen och lidande.
Hr af Donner, Gustaf Wilh., och N:o 2,082 Hr Mannerskantz, Carl Axel, med hvardera 1 röst. Sextonde Bänkmant Afdelningen : » 1,500. Hr Hjelmstjerna, August, med 3 röster. Nittonde Bänkmant Afdelningen: » 1,920. Hr Fieandt, fullm. Hr Lode, Thorsten Wilh., med 2 röster. Tjugonde Bänkmant Afdelningen: » 1,956. Hr Clementcoff, fullm. Hr v. Knorring, Erik Oskar; » 1.959. Hr v. Kraemer, Anders Robert, hvardera med 4 röster. Tjuguandra Bänk mans Afdelningen: » 2,092. Hr Wrangel, Erik Fredrik, efter lottning med N.o 2,090 Hr Adelberg. Anders Otto, och N:o 2,109 Hr Anckar svärd, W. T., hvardera med 1 röst. Tjugufemte Bänkmans Afdelningen: » 2,320. Hr Akerman, Fredrik, med 7 röster. H. Exc. Hr Gr. o Landtm, anmodade Hrr Bänkman att sammanträda för val af en Elektor efter N:o 90, Gr. Hermansson, Carl. Härefter företog R. o. Ad. val af en Ledamot, som skulle deltaga i Talmans-öfverläggningarne, efter Frih. Palmstjerna, Carl Otto; och blef dertill utsedd N:o 2,317, Hr Fåhraeus, Olof Immanuel, med 71 röster. Efter skedd föredragning af Bevilln.Utsk:ts den 72 d:s på Bordet lagde Mern. N:o 2, om återlemnande af en utaf Johan Johansson från Kalmar Län inom BondeSt. väckt motion, lades detta Mern. till handiingarne med förklarande, att R. o. Ad. ansåg motionen böra behandlas af StatsUtsk:t. Föredrogs Hr Brakels, Mauritz, d. 12 d:s på bordet lagde motion om omedelbart val af R. o. Ad:s Elektorer. Frih.
Enär emedlertid misshushållning med skog eger rum, icke allenast genom alt afverka ännu ej fullvuxne träd, utan äfven derigenom att träd, som uppnått full mognad, ej fällas, utan öfverlemnas åt förruttnelse, samt någon fara för kronoskogarnes inom Norrbottens län bestånd genom den ifrågavarande tillåtelsen desto mindre torde vara att emotse, som, enligt ofvannämnda Kongl. Bref, afverkning derå ej får ske förr, än Konungens Befallningshafvande, uppå ansökan och efter det syn å trakten blifvit af kronobetjent med två nämndemän verkställd, sådant medgifvit, samt utsyning å skogstrakten blifvit förrättad, med iakttagande dervid, alt densamma »icke hårdare anlitas, än att den för framliden kan lemna enahanda ärlig tillgång till sådana träd, som för timmer eller bräder äro användbara», torde Riksdags-fullmäktigen Rutbergs omförmälda yrkande icke böra bifallas. Utskottens uppmärksamhet har jemväl blifvit fästad på den utvidgning sågverken i sednare tider erhållit till följd deraf, att de fordna inskränkningarne i 32 Lagsamt Allm. Besv. Och Ekonomi-Utskottens Betänkande, M 29. sågnings-rättigheten genom sednare författningar blifvit uppbäfna, oell ångkraften på nämnde verk använd, äfvensom på den härigenom uppkomna möjligheten af en i hög grad ökad trädvaru-export. Erkännande det inflytande de i sednare tider i större skala inrättade sågverken ulöfvat på skogs-afverkningen, hafva likväl Utskotten, som icke varit i tillfälle att ingå i erforderliga undersökningar i berörda hänseende, oca i allmänhet hysa tvekan om lämpligheten alt i detta afseende lägga band på den enskildes dispositionsrätt öfver skogen, saint af sådan orsak, vid valet af medel till befordiande al en förbättrad skogshushållning, företrädesvis antagit fö rpl ig tels en alt befordra skogens återväxt, icke kunnat framställa något förslag att motverka följderna af dessa näringars utvidgning. Utskotten äro också af den öfvertygelse, att vid den nya lagstiftning i ämnet, hvarom Utskotten tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl.