Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är visserligen möjligt, att en stor del af Ståndets medlemmar derom förut öfverlagd och öfverenskommit, men jag tror likväl, att måhända en ännu större del af R. o. Ad. icke afvetat, att man ämnade föreslå förändring uti den vanliga föredragnings ordningen, och vid sådant förhållande torde det ej vara likgiltigt, att man något får tänka på saken och öfverväga, huruvida det må vara nyttigt att följa någon annan föredragnings-ordning än den af Utsk. föreslagna. Det är vanligt att Utsk:n upställa de särskilda delarne af sina Utlåt:n i den ordning de anse vara den rätta, och då man föreslår en afvikelse från denna ordning, torde det vara skäl att besinna de möj liga följderna af ett sådant beslut. För min del kan jag således icke annat än reservera mig deremot, att vi nu genast skulle besluta att antaga en annan ordning än den StatsUtsk. föreslagit, hvarföre jag vidblifver min anhållan att vi efter första punktens afgörande, måtte få åtskiljas, för att få någon hvila så väl för våra kroppar som våra sinnen, innan vi gå att ytterligare besluta ang:de detta så ytterst vigtiga Utlåt. Gr. Frölich: Det är möjligt att mitt första yttrande grundade sig på ett missförstånd af Hr Gr. o. Landtnäs först gjorda framställning. Men sedan jag nu förnummit, att man icke tyckes vilja bifalla den skäliga anhållan, som Gr. Anckarsvärd gjort och Hr Cederschiöld bitriidt, får jag för min del förklara, att jag, lika med den sistnämnde, anser att endast l:sta punkten af Betänk, nu bör afgöras, samt att jag, om meningen är att gå vidare i frågan, kommer att deremot göra allt möjligt motstånd. Jag bekänner tillika, att jag icke kunnat uppfatta hvad Hr Gr. o. Landtm, nämnde ang:de föredragningssättet, ty jag har visserligen hört Hr Gr:n redogöra för hvad Talmans-konklaven öfverenskommit, men detta är något helt annat än att besluta om föredragningssättet.
Uppå de hos Kongl. Maj:t af f. d. Landssekreteraren i Skaraborgs Län G. P. Möller anförda underdåniga besvär öfver Kongl. Götha HofRätts den 9 Augusti 1836 gifna , i nj^ssåberopade EmbetsBerättelse (pag. 10) omförmälda, Utslag, hvarmedelst klag3nden, för visad försummelse i tjenstens utöfning, blifvit ålagdt att af egna medel utbetala allt hvad af Landtbrukaren A. G. Carlens skuld till Götha KanalBolags f. d. DiskontVerk, efter behörigen upprättad räkning, vore oguldet i kapital, ränta och utsökningskostnader, är Kongl. Maj:ts med Dess Högsta Domstol beslutna Utslag den g Oktober sistlidna år meddeladt, och derigenom öfverklagade utslaget R. St. Just. Ombudsm. Emb.-Ber. dm 14 Jan. 1840. 11 blifvit fasLstaldt; detta beslut fattadt enhälligt af Herrar JustitieRåden Themptander, Isberg, von Lindecreutz, Nyblaeus, Backman, Grefve Snoilsky och Grefve Sparre. I samma Embetsberättelse (pag.
som påkallm en förändring i ofvanstaende syfte, icke skidle tillmötesgii en sådan begiiran genom vidtagande af den ktgard som har föreslås och som troligen icke skall stöta på oöfveyvinnerliga svhigheter hos den eller dem som ~rialrteii Iiafva inom regeringen. Att Vjd riksdagen söka väcka och beifrn en frigii a&amp;- ende redaktionen af den nya haudbokeii. hvilken aiisetts s t i under kyrkomötets domviirjo. torde nog blifra en vansklig sak. Men de, som hittills fört civiiiiktenskdpets talan, böra nu genom det nyn rigselformularet hafra f i t t en ingalunda oviktig insats i strafvandet för den önislaviirda och samhallsviktiga sak, som de söka genomföra. Ur diktsamlingen " Lyriska ~tämningar ' ~, belönad med Svenska Akademiens 2: dra pris. Jag har i mitt hjärta en stensa.tt borg En bo.rg mot hvars mäktiga murar Förtalets haglande skura17 Förlamade falla ned, Dit aldrig uä~ldens giftiga sorg Kan I8msk och smittande tränga, Där ald~ig Zö,omsn k a n spränga M i n glädjes orubbliga f17ed. Där g &amp; Och ha22 en ua12 mig gZomt och f ö r ~ d d t, Och komne^^ en ouan med list och suärd Att drapa min lycka och sköfla min h&amp;d, - Jag lyf ter min ui1zdelb2~0 Tu tanken pi! dig är den glädjemakt, Som fiendens anfall til1ba.k~ sldr, Som gel2 mig ett harnesk mot lansarnes sdr Och s k a ~ ~ m mot a ~ stomz och krig. Och tanken pd dig ar den rid ' damakt, Som s t d ~ kPing min borggdrd med höjda spjut, Och jagar ofredens ande ut Och ~ ä d d a r min carld d t dig? Ellen Lundbe~g .f. Nyblom. Asiatiska interiörer. I En nunna.
Allmänna Beswars - och Occonomic-Utskottets i detta amne afgifne Betänkande, hwarigenom till nämnde ändamål, en wist afgift för all den Spannemäl» som sjöledes fran Skänsla Stader utföres, blifwit före, slagen, more wäl Ståndet, jemlikt 71 och 73 §-§. af Regeringsformen, berattigaht, att öfwer denna fräga, såsom innefattande ett Beskattningsmäl, afta Lotcring i det för, siarkta Stats-Utftottet; men sedan g:ne Stand Betänkandet redan godkänt, wille Borgare-Ständet jcmwal deruti instämma, dock under förbehåll att den projeetcrade under, derdäniga ftrifwelsen i sä mätto ändras, att i stallet för Orden: alt en wist afgift till exempel st. matte erläggas för hrvarje Tunna Spannemäl som frän Skäne sjöledes utföres, införes: att intill nasta Riksdag en afgift - Den 11 April. gist af i H. mätte erläggas för hwarje Tunna Spannemäl, som frän Skäne sjöledes till Inrikes Orter utföras. Dä den sälcdes förestagne rättelsen utan twifwel lärer finnas öswerenestämmande nied rätta meningen af Högloft. Bcswärsoch Oeconomie-Utstvttets Betänkande , förmodade Borgarc-Ständet, att desi respective Med-Ständer benägit stola med Ständct fig häruti förena. Iltsuxrs. blx l?rotocc>llo Ift. peterson. Uppå gjord prvpofition af Herr Erefwcn och Lrdföranden, blefwo de af Borgare-Ständet fö-estagne bestämdare uttryck gillade. Föredrogs följande, frän Constitutions » Utsto^tct inkommet Wördsamt Memorial!
Ända till 1842 hafva dessa tjenstemän i förhöjd tjenstårsberäkning och genom denna öppnad utsigt till skyndsammare befordran baft en ersättning för den otillräckliga aflöningen, men genom Kongl, cirkulärbrefvet af den 6 Oktober 1842, har denna förmon för alla derefter till ifrågavarande tjenster befordrade alldeles upphört, utan att lönerne, såsom förhållandet varit i analoga fall, t. ex. vid elementarläroverken, blifvit förhöjda. 3:o. Yid den lönereglering, hvilken sednast år 1845 egde rum för flottan, förhöjdes regementspastorernes aflöning vid hufvudstadens station från 300 till 600 R:dr, jemte boställsrum i kronans hus. Man torde kunna antaga, alt denna löneförhöjning hufvudsakligt föranleddes af högstberörde Kongl, bref, hvarigenom flottans ecklesiaslike tjenstemän för framtiden gått i mistning af den förhöjda tjenstårsberäkningen. Det synes hvarken förenligt med billighet eller öfverensstämmande med den i allmänhet vid sådana regleringar antagna grundsats att innehafvare af lika tjenstegrad böra åtnjuta lika förmoner, att tjenstemän i samma tjenstegrad, med fullkomligt likartad verksamhet och på samma ort anställde äro i afseende på vil - koren för sin utkomst och bergning till den grad olika lottade. 4:o. Regementspastorerne äro, enligt Kongl, brefvet till generaladjutanten för arméen den 17 Mars 1837, i tjenstegrad lika med kapilener, men i lönevilkor jcmförliga endast med lägre ordinarie tjenstemän inom militärståndet, hvilka dess - 52 Stais-Utskottets Utlåtande, M 83. utom vanligen långt tidigare och roed inskränktare kunskapsprof, än de, som för befordran till regementspastorer fordras, erhålla sin tjenstegrad. 5:o.
I afseende å hvad StatsUtsk. yttrat, ronde belöning åt de Hrr och män, som uppgjort förslaget till lagen, får jag till R. o. Ad. hemställa, om det icke vore tjenligare, attén viss summa i ett för allt blefve till dem anslagen. Jag anhåller, att äfven denna omständighet måtte få åtfölja återremis&en till Utskottet. Frih. Cederström, Jac.: Det har, såsom motiv för nedsättning af landshöfdingepensiotierna blifvit yttradt, att en sädan nedsättning skulle vara sammanhängande med det hushållsoch besparingssvstem, sorn borde införas i Rikets statsreglering. Jag ber att få fästa R. o. Ad.‘s uppmärksamhet derpå, att det icke gifves någon större misshushållning, än att genom för små pensioner bibehålla personer i tjenst, som genom ålder och aftagande helsa äro oförmögna att förvalta sina embeten och således tillskynda staten större förluster, än om de förseddes med så tillräckliga pensioner, Den s Juni e. ra. 53 att de kunde lemna rum för mera kraftiga och verksamma man. Jag afstyrker således, hvad Utsk. tillstyrkt i afseende på pensionernas belopp, som jag anser böra blifva lika med hvad statssecreterarelönen nu utgör. Hvad Frih. Fock särskildt beträffar, uppstår det förhållande, alt han är lagligen berättigad, såsom varande landshöfding, innan 1818 års beslut fattades, att i pension erhålla hela den lön, han såsom landshöfding uppbar. Att Frih. Fock på grund af berörde beslut anmälde sig till erhållande af pension till belopp, motsvarande statssecreterarelönen, lemnar jag derhän; ty ett i slikt afseende fattadt beslut kan icke gälla för andra än dem, som blifvit landshöfdingar efter det beslutet fattades och promulgerades, emedan de, som förut voro landshöfdingar, hade emottagit sina embeten med rättighet att vid 70 års ålder erhålla hela lönen i pension Då emedlertid Frih.
Har behörig man gjort sudan wider sökning, som 3g Smedgifver, utan att olojligen inför dt gods dervid upptäckt blifvit, uppgående till 100 B:drs värde, bote från 5o till 200 R:dr; ertappas vid sådan undersökning icke något gods, bote som sagdt är, och miste derjemte tjensteiij samt sitte 6 månader på fästning. När man nu medgifver ansvarsfrihet, huru litet förbrutet gods beslagaren än må finna, hvilket oell är ganska rigtigt, så synes det mig deremot nödvändigt att bibehålla en sträng näpst för visitation i alldeles oträngdt mål. Jag skulle tro, att 6 månaders fästning bör bibehållas, såsom en tjenlig hake, på det Tulltjenstemannen må väl besinna sig, innan han slörer husfriden; och jag anhåller om proposition härå. Tlerr Crusenstolpe: Om 3:dje punkten blifvit afslagen, skulle jag ej haft något att invända emot bifall till denna punkt; men sedan man medgifvit beslagare rättig - i66 Den 22 Ja n u a r i i e. m. het att anställa visitation i hvilka enskilda rum som helst, och sålunda slöra husfriden, måste jag instämma med Herrar Cederschjöld och Munck af Rosenschöld, samt kan ingalunda afstå från begäran om proposition, att det gamla äfventyret för beslagare må qvarstå. Grefve von Fersen: I anledning af Herr Cederschjölds yttrande, tager jag mig friheten fästa uppmärksamheten derpå, att, så vidt jag kunnat fatta den ifrågavarande punkten, den endast afser visitation på tiilåtne ställen; men 3:dje punkten, som handlar om visitation i enskildt rum, stadgar tillika, att godset der bevisligen skall vara inkommit inom de beslagsförrättningen näst föregående 48 timmar, hvaraf följer att enskilda rum icke kunna betraktas såsom i allmänhet för visitation tiilåtne ställen.
Föredragande Herr Departements-chefen uppläste härefter underdånigt förslag till den af Kongl. Majit beslutade nådiga skrifvelse till Rikets Ständer med öfverlemnande af Sundhets-kollegii förslag till ordnande af den civila sjukvården i Riket. Stats-Rådet tillstyrkte i underdånighet, att Kongl. Majit täcktes berörda förslag i nåder gilla samt i enlighet dermed låta nådig skrifvelse, sådan den finnes detta protokoll, bilagan Nio 2, vidfogad, till Rikets Ständer expedieras. Hvad Stats-Rådet beträffande de under förestående 27 punkter upptagna mål underdånigst yttrat och tillstyrkt behagade Kongl. Majit till alla delar i nåder gilla och bifalla. Ex protocollo K. G. Metzén. Bil. till Kongl. May.ts Nåd. Skrifvelse N:o 51, 5 Storniiigtigstc, Allcrnådigste Konung! Genom nådigt Bref den 20 Mars nästlidet år, har Eders Kongl. Maj:t täckts meddela Dess Sundhets-Kollegium, att Rikets sednast församlade Ständer med anledning af gjorda framställningar om bohofvet af förbättrade lönevilkor för Provincial-läkarne i Riket, underdånigst anhållit, att Eders Kongl.
Beträffande serskildt i4:de Puncten, eller Anslaget för Ärga Lustslott och Park, har Hr Rosenqvist, F. Lyrkat, dels att Utskottet bör uppgifva skälet för dess hemställan om tillökningens fortfarande samt dels, att då i8a3 års Ständer endast intill denna Riksdag förhöjt Anslaget, förhöjningen ock bör nu upphöra. Utskottet får i anledning häraf tillkännagifva, att redan vid i8a3 års Riksdag, på sätt dåvarande StatsUtskottets d. 7 Junii samma år afgifne Utlåtande närmare innehåller, ådagalades icke allenast, att till ett fullkomligt iståndsättande af alla Byggnader vid nyssberörde K. Slott erfordrades icke mindre än 12,124 R:dr 4< sk* 10 rist’., utan äfven att derjemte en tillökning i StatsAnslaget med i5oo R:dr årligen skulle vara oundgängligen nödig. Och som medgifvas bör, att meranämnde K. LustSlotts vackra och beqväma läge nära Hufvudstaden gör det mest tjenligt att af den K. Familjen oftare besökas än något af de öfrige; har ock Utskottet ansett att åtminstone den förut beviljade Betänkan (len, Nio 236. 5 tillökningen, eller rooo R:dr årligen, bör till nästa Riksdag fortfara; och torde således vid Utskottets förra förslag få förblifva. Vidkommande dernäst i3:de Punctcn och Utlåtandet N:o 127, eller Anslagen för Strömsholms och Kungsöhrs Slott samt till reparationer å det förstnämnde, är hufvudsakligen påyrkadt och anmärkt af åtskillige Ledamöter inom H. R. 0. A. samt Hederv.
Enär Revisorerne, vid inventeringen i Depositionshvalfvet, inhemtat, att, sedan flere år tillbaka, derstädes förvaras åtskillige Deposita, hvilka möjligen blifvit af egarne alldeles förgätne, så hafva Revisorerne tillstyrkt Banco-Fullmäglige gå i författning derom, att uti Allmänna Tidningarne varder införd en upgift öfver de i Banken varande Deposita, hvilka derstädes inneståtfc Tio år och derutöfver, samt att sedermera årligen låta införa dylika upgifter. Genom Nådig remiss, af den 15 sistlidne Mars, har Kongl. Maj:t, vid föredragning för slutliga pröfningen af den väckta frågan om förändring i sattet för tillverkning och stämpling af det för Chartae Sigillatae-Contoret erforderliga papper, från Banco-Fullmägtige infordrat utlåtande såväl i afseende på de föreskrifter och förbehåll, rörande Chartae Sigillatoe papperets be - 35 skaffelihet, levereringstid, valeur-stämpling, pris m. m., hvilka för den händelse sådant papper skulle, enligt Rikets Ständers yttrade önskan, komma att vid Bankens Pappers-Bruk tillverkas, blifvit af Kongl. Stats-Contoret i underdånighet föreslagne, som ock i anledning af en utafFabriks-Bolaget Söderberg & Arosenius gjord framställning att tillverkning af Chartte Sigillataa Papper måtte hädanefter, som hittills, varda genom entreprenade-auction uplåteli åt fri täflan. Och hafva Fullmägtige, till åtlydnad af denna Nådiga remiss, under den 22 iiästlidne Juli, inför Kongl. Maj:t i underdånighet upgifvit ej allenast beskaffenheten af det Papper, som, genom Fullmägtiges föranstaltande, för Chartte Sigillatae-Contorets behof, skulle vid Bankens PappersBruk kunna tillverkas och vid den i Banken varande
5‘j8,ooo: Å lånen till städer och eorporalioner 25,000: A, faslighets-lån mot återbetalning i silfver .. 132,000:: — F) Genom indragen årlig vinst, uppgående för år 1840 till 800,000 R:dr*) och beräknad för åren 1841 — 1845 till 750,000 R:dr årligen 4.55o,ooo: Transport 5,235,000: ' 1, [po,000: *) Orsaken hvarföre Bänco-vinsten för år 1840 uppgått till högre belopp, än densamma lör de (oljande åren blifvit beräknad, härrör af den tilfälliga vinst af 70,GC0 R:dr, som uppkommit genom afskrifning å de förut utelöpande, men Bamera aflysta sedlarne a Daler Kopparmynt. 6po,ooo: — 3oo,ooo:. — 200,000: 1 .mo,000: — Banco-Utskottets Betänkande, N:o 158. Transport 5,235,ooo: 1,190,000: c) Medel, som äro att förvänta från Riksgälds-Contoiret i afräkning å dess inom linien förda skuld för utredning af Götha Canal och Malmö f. d. Discont .. Summa B:co R:dr 6,455,000:
På lika sätt förhålles med Rådmäns och Magistrats-Secreterare-sysslorne i Stockholm. §• 32. Sändebud hos främmande Makter och Tjenstemän vid Beskickningar - Hör till Constilutions-Utskottets Memorial, N:o a6. 11 ne namne Konungen i Stats-Ministerns för Utrikes Ärendena och någon annan tillkallad Stats-Råds-Ledamots närvaro. §. 33. Enär sådana Sysslor, hvartill förslag blifvit upprättade, skola af Konungen bortgifvas, böra Stats-Rådets Ledamöter yttra sig öfver de sökandes skicklighet och förtjenster. Ege de äfven rätt att emot Konungens utnämningar till andra Tjenster och Embeten underdåniga påminnelser göra. §. 34. Stals-Ministrarne innehafva Rikets Högsta värdighet och Stats-Råden den närmaste derintill. Stats-Minister eller Stats-Råd må icke tillika annat Embete utöfva, ej heller några inkomster deraf uppbära. Justitiae-Råd må ej tillika annat Embete innehafva eller utöfva. §. 35. Stats-Rådets Ledamöter, Presidenter och Chefer för Collegier eller i dessas ställe inrättade Verk, Justitise-Canzleren , Cheferne för Tull-Styrelsen och för Post-Verket, Expeditions-Chefer i Stals-Departementen.
(Elfte Samlingen-) Oo as 3 5' K > £ a 3 5* 73 1 eller j Memorial. | Utlåtande, ( Betänkande Riks-Ståndens beslut. Underdånig Skrifvelse. M TT CO aas Cg oT B N:o N:o N:0 Sid. Ridd. 0. Adeln. PresteStåndet. Borgareståndet. BondeStåndet. N:o § Inventarier, statens af silfver och koppar, om anslag till komplettering och omarbetning af, samt till inköp af porslin och glas 1 4 1 38 5 Se Första HufvudInvisning, se Assignation. Invändning i rättegång, angående underrättelse om tiden för anmälan af missnöje öfver utslag rörande, se llättegångsBalken. X 1 tv 1KJ • J. Jagt, den så kallade lilla, angå- ende utsträckning af dess fridlysning till skogsfogel » och djurfång, om ändring i Kongl. Stadgan den 13 April 1808. angående Jagtkassor, angående de allmännas användande för skogsoch jagtväsendets ordnande Jagtstadga, förslag till ny I anledning af anmärkningar och skiljaktiga beslut I anledning af olika beslut rörande lydelsen af en § i förslaget till Yoterings-resultat Proposit. ler Skrivelser. Motioner inom Riks-Stånden. Elfte Samlingen.) Utlåtande, Betänkande 1 Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. TT ce Oa 3 g w co N:o N:0 N:o Sid. Ridd. o. Adeln. PresteStåndet. BorgareStåudet. BondeStåndet. N:o 8 ■ Jernoch ståleffekter, angående sättet för deras utförsel sjö- ledes ur riket — Bg. 301 8 68 — b. 14 Febr. b. 11 Febr. b. 11 Febr. a. 14 Febr. 59 76 Jernkontoret, angående fortfarande af dess kreditiv å R. Ständers Bank, se Bank, Rikets Ständers.
De. försök, som här blifvit gjorda till konungamaktens inskränkning — ty någonting annat innefattar icke den alldeles nya tolkning al grundlagens föreskrifter, hvarmed man nu framkommit — innebära, i och för sig sjelfva, och uti den väg, som blifvit vald för deras framställande, bästa beviset på sin vanmakt. 506 Den 9 Februari. Öfverträdelse af grundlagen är för hvarje medborgare ett svårt brott; för Konungens ansvariga rådgifvare det svåraste de kunna begå. Men grundlagen utstakar tydligen det enda sätt, hvarpå det får åtalas; då ruan icke vill använda detta sätt, eller icke förmodar sig genom dess anlitande kunna vinna sitt ändamål, är det icke tillständigt att inom Riks-St:n utslunga en anklagelse för grundlagsvidriga åtgärder, en anklagelse, för hvilken, på detta sätt uttalad, grundlagen velat bereda Konungens rådgifvare skydd. En sådan blir endast ett gratis dictum, sorn väl kan såra, men aldrig medföra någon påföljd. Jag hade hegart ordet egentligen med anledning af den anmärkning, som blifvit gjord mot den Svenska öfversättningen af 7:de artikeln i handelstraktaten. Den värde talaren hade bordt vara öfvertygad att, äfven utan nolarial-attest, hans kända öfverlägsenhet uti både Svenska och Franska språkens behandling hade gjort till fyllest, och dessutom är jag sjelf så till vida bekant med dessa språk, att äfven jag kunnat intyga, att den af honom lemnade öfversättning är fullkomligt och ordagrannt rigtig. Meri deraf följer icke, att den vid traktaten fogade öfversättning är origtig. Den förra är mera ordagrann; den sednare åter gifver dock, med fästadt afseende på Svenska språkbruket, samma mening. Och med afseende på meningen af artikeln, torde det tillåtas mig, som haft äran deltaga i denna underhandling, att tro mig förstå den. — Dessutom är traktaten på Franska språket alslutad, och vid uppkommande skiljaktig åsigt om den rätta meningen, är det alltid grundtexten sorn kommer att tillämpas för tvistens slitande. Samma förhållande är äfven med öfversättningen af slutmeningen i tariffen B., der orden le tarif général af förbiseende blifvit öfversätta med denna tariff.
Sverige derutinnan så nyligen för sig antagit nya grundsatser, helst dessa, just i följd deraf, ej ännu] hunnit genom tillämpningen blifva så införlifvade med folkets vanor, att svårighet, på grund deraf, kan förefinnas att dem mot andra utbyta; så anser jag, för min del, mig böra, i anledning af Herr Wallenbergs motion, vördsamt tillstyrka Rikets Ständer: att i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t, efter genom sakkunnige män verkställd undersökning och utredning, hvilket system för mått, mål, vigt och mynt må finnas lämpligast för Sveriges bringande, i afseende derå, till likställighet, i möjligaste måtto, med de länder i det öfriga Europa, som re dan för sig godkänt ett på vetenskapliga grunder bygdt system i förenämnda hänseende, — ville vidtaga de åtgärder, som kunna leda till antagande i de tre Skandinaviska rikena af ett gemensamt system för mått, mål, vigt och mynt. ” Häruti instämde Herr Nordenfelt, L., Grefve Rosen, Fr., Professor Agardh, Herr Berggren, Herr Bovin och Herr Fahlerantz. Af Herr Beronius. Herr Sommelius, Herr Rydin, Herr Börjeson och Herr Cygnaius. Bih. till R. St. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande M 72. l 2T:o 72. Ank. till Eip.-UtBk. den S Febr. 1863, kl. 3 «. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om vidtagande af åtgärder lill hämmande af tiggeri. Uti en inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt, samt till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad, motion (JY2 259) har Olof Lindström från Westerbottens län andragit, att, med passkyldighetens borttagande, tiggare och så kallade tartarer blifvit synnerligen besvärliga å landsbygden, der de ofta uppträdde i stora flockar samt än under betlande, än under hotelser begärde allmosor, dem man af fruktan för följderna af ett afslag sällan vägrade.
; men ehuru jag för min del icke betviflar, att sådant kommer att ske vid nästa riksdag, så fruktar jag dock, att det kan draga alltför länge ut med förslagets antagande, emedan granskningen af detsamma kan blifva så långvarig, alt dertill 2 å 3 riksdagar kan åtgå, då fullbordandet deraf är omöjligt att bestämma, och vid sådant förhållande vågar jag icke tillstyrka att, i afvaktande derpå, dröja med lagmansrätternas afskaffande, hvaraf, såsom jag haft äran yttra, inga menliga följder enligt min tanke kunna uppkomma. Hvad beträffar den af en värd ledamot, Frih. Boye, gjorda erinran, att, ifall lagmansrätterna indragas, lagmännen, hvilkas hufvudsakliga inkomster bestå af domslösen, borde erhålla ersättning af statsverket; så tror jag verkligen att förlusten derigenom blefve så ringa för hvarje skattdragande, alt en hvar i sin mån ville bidraga dertill, helst jag skulle förmoda, att afgiften ej blefve beständig, emedan lagmännen kunde användas på an9 H. 5, Deli ii Juli. nät håll, såsom ledamöter i Hofrättcrnn, eller lill andra ernbetsbefaltningar; och hvad åter angår auniärkntn att ett ökadl antal Hofrättsledamöter skulle hehöfvas, så medger jag visserligen, att denna anmärkn. kan vara ganska riktig; men jag tror deremot, att då lagmännens antal är ganska slolt och de äfven hafva löner, så skall det behöfliga anslaget för Hofrutternas förstärkning icke i betydlig mån öfverstiga hvad lagmännen sammanräknadt såsom lön oell boställen åtnjuta. På deisa grunder och i öfrigt i öfverensstämmelse med de skal, sorn R. St. rid 2tne föregtde riksdagar fiarnstadt, samt R. St:s Just.ombudsman ytterligare utvecklat, anhåller jag 0111 återremiss af delta betänk., för att det må få samma form som LagUlskts betänk, i detta ämne vid föregtde riksdag. Gr. Mörner, Carl Göran: På sätt bär redan är vordet anmärkt, hafva visserligen R. St. vid två föregtde riksdagar ingått till K.