Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Helsiden-alngods: andra slag», skall bestämmas till 5 R:dr skålp.det, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer denna tuil, jemlikt tre Stånds beslut, att fastställas till 4 R:dr skå!p:det. Den, som anser att införsels-tullen å »Väfnader: Helsiden-: Shawlar, Shawletter och andra dukar, äfvensom genom fasonering till förkläden utmärkta tyger», skall, på sätt Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, bestämmas till 6 R:dr skålp:det, röstar Bevillnings-Ulskottets Memorial, N:o Vfi. 37 Ja j Dea, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages denna tull till 5 R:dr skålp:det N:0 88. Den, som, i likhet med hvad Utskottet föreslagit och två Stånd bifallit, för »Väf-fiader: Halfsiden-alngods: Felb och Peluche», antager införsels-tullen till 1 R:dr 24 sk. skålp:det, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes denna tull till 1 R:dr skålpidet. Den, som vill att, på sätt Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, införselstullen å »Väfnader: Romulls-alngods: andra slag, ej specificerade, färgade», skall utgå med 28 sk. skålp:det, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes denna tull till 32 sk. skålpidet. a) om kontra-proposilion:
BancoJån genast kunna sälja dem till ett högre pris. 3:0 Dessa Fastighets lån skulle i så måtto vara olämpliga till penninge-förlägenhetens af hjelpande, som de ej kunde erhållas i behofvets s,tuiid,eller af den verkligen förlägne. Det skulle naturligtvis anmäla sig sä manga lånsökande, att man troligtvis innan kort ej kunde erhålla peningarna förrän efter 1 eller flera års prenumeration. Man kunde således ej bekomma hjelpen i det ögonblick, då man behöfde den, och då man deraf skolat hafva mångdubbel nytta. Den sorn verkligen är i förlägenhet vill helt säkert heldre gifva 6 ProCent för ett län, sorn han erhåller genast, än vänta längre och obestämd tid på Den..2g Juli f. m. ett annat mot 4 Pro,Cents renta. Och den, som ej är i verkligt behof, borde kanhända alldeles icke hafva något. 4-‘o Genom en slik lane tillgång skulle menniskor förföras till skuldsättning och * ikan hända äfven till misshushållning. Naturligtvis skulle ingen, utan afseende på behof, försumma att uttaga den lånesumma, hvartill han vore berättigad. Men af 20 som salunda onödigtvis skuldsatte sig, skulle kan hända knapt 5 väl använda de erhållna penningarna, och de öfrige 15, liksom pluraliteten af dem, som på 1750 talet erhöllo Bancolån, eller som nu de sednare åren mest lillitat Disconterna,' förslösa dem på öfverflöd, och således öfverlemna åt sina Barn en Egendom, behäftad med skuld, i stället för att desse, om denna Låneförförelsen ej funnits, hade erhållit denna ograverad. Mig synes denna inrättning endast vara ett påfund att försäkra Banken om iiiöjligheten att bokstafligen kvinna efterkomma Riksens Ständers Beslut, att bibehålla Sedelstocken intill nästa Riksdag oförmindskad. Men som detta beslut endast åsyftar förlägenhetens afhjelpande; så kan jag ej föreställa mig, att Riksens Ständers mening kunnat vara, att de till Banken inflytande amorteringsmedlen nödvändigt skola utgå längre än allmänna behofvet kräfver.
För den händelse, att Kongl. Maj:t skulle finna, att förbud emot ineiler utförsel af denna vara icke bör ega rum, bestämdes utförsels-tullen för tackoch ballast-jern af bergmalm till 4 R:dr 24 sk., och af sjö- eller myrmalm till 16 sk. Skepp. st. v. Införseltullen för den förra sorten tackjern bestämdes för samma händelse till 4 R:dr 24 sk., och för den senare sorten till 2 R:dr per Skepp. st. v. Jern, gjutet: kanoner, sticken, nickhakar och mörsare, ostämplade och oborrade. För den händelse, att Kongl. Maj:t icke skulle finna, att förbud för utförsel af denna vara bör ega rum, bestämdes utförsel-tullen till 4 R:dr 24 sk. per Skeppund st. v. Jern, gjutet: hällar öfver 1-| tums tjocklek, samt lod och lödjor öfver 1 Skålpunds vigt stycket. Ansågos böra vara förbjudna till utförsel; hvarjemte för den händelse, att Kongl. Maj:t icke skulle gilla förbudet emot deras utförsel, tullen dervid bestämdes till 4 R:dr 24 sk. per Skeppund st. v. $7° Prot. Utclr. d. 8—3o Dec. 1840. Jern, gjutet: casserade canoner och bomber samt mörsare. Utförseln af denna artikel ansågs böra vara fri från tull. Jern, smidt eller valsadt: ankare. Tullvärdet bestämdes till 40 R:dr och införsels-tullen till 4 R:dr per Skeppund st. v. Jern, smidt eller valsadt: kettingar. Tullvärdet bestämdes till 40R:lr per Skeppund st. v. oell utförseln skulle vara fri; i öfrigt skulle denna artikel fördelas i t v änne classer efter dimensionernas olikhet och bestämdes införsel-tullen för de mindre dimensionerna till 4 R:dr och för de större till 1 R:dr per Skeppund st. v. Åt Bevillnings-Utskottet öfverlemnades alt bestämma de dimensioner, som skulle höra till den ena eller andra classen.
Hvad kan ni mer begära? Ser ni engelskan der, som med en piska i handen lär två hundar att gå gravitetiskt uppför en trappa. Tror ni att man ser detta någon annan sta’ns. Nej, min vän, Monte Carlo är det mest individuella samhälle i verlden, sjelfva penningen mister här sitt värde. Här är bara att husera som man vill, här styra inga lagar af något slag.» »Än hederns då?» »Hedern, hvem tänker här på så antidiluvianska inrättningar, nej gudbevars. Monte Carlos filosofi är högst enkel, antingen vinner man, och då stannar man och njuter af sin tillvaro, eller också förlorar man, och då begifver man sig antingen hem, stadgar sig, skaffar sig hustru, barn och medborgerligt anseende eller också kilar man af till den s. k. andra verlden, alldeles efter behag, det enda dumma är, att man icke kan få köpa turoch returbiljett dit, men man får välan hoppas, att der icke blir alt för tråkigt. – Nej se Marguerite, farväl då, kära vän, jag måste säga henne ett ord; vi råkas ju i middag i hôtel de Paris.» »Ja visst!». Adiö då! A bientôt! KARNEVALSBILDER. Introduktion. Karnevalen3 daterar sig icke från i går; den har tvärtom ett gammalt stamträd med många, uråldriga anor och är ytterst, liksom sin ädlare slägting, komedien, förknippad med den från orienten kommande Dionysoskulten. Vid festerna till Bachus ära, de s. k. Bachanalierna eller Anthesterierna, då män och qvinnor under skallande rop af evoë, evoë med vin-löfkransar, virade kring hjessorna, och thyrsos-stafvar i händerna sprungo jublande ikring, förekommo också improviserade upptåg, sedermera äfven brukliga vid de motsvarande latinska glädjefesterna: Saturnalierna och Lupercalierna.
Kigon viElg,rijrenHet i ranIig meui~ig slzulle ej heller i afseende pfi bostiides biira giira sig giillunde, ocll clock \ - ore det verktig riilgorenhet och biista medlet a t t hjiilpa, oiu snyggs, ordentlip bostiider till slriilig hyra aiiorcliiades. 0111 i s; mband diinued kooperativa fiiret ag h u d e friimjas, hviirigtwoiu a h - tareu finge goda rarer fiir liigre pris: in (let han nu fits betala fi ' r diiliga, s&amp; vore ett stort steg taget till fiihiittra~lde af haus ekonomiska stillniug. I England har, som bekant, den koopemtiva riirelsen, som forutstitter kontant betalning, tagit en oerhfird otveckling. Iireditsystemet fRr diirigenorn bnnesiret, sparanmhet och ~8lrrii1$ \ befordras. siit: Arbetarne hafva sjiilf~u pa ett i sanning l~cun~lransviirrit kiint, hvad de framst ' behiift, ocll fiirstiitt iatt helt och hAllct ntan yttse stod f4. i g&amp;ng sjul; rkassor, nykterlietsfiireni~~gz~r och annai, so it^ iir till rerklig nytta. Att giira hrati man luijjligen kiln fiir att jBlnna viigen for dem, ntt hjiilpa till at.t rbdja ocll lfita tlem s,jiilfv: l bygga ridare, ntt tillse det deras alrtningsviirda fiiretag npplunntra. ; och f B niidigt skydd, det iir hvad inan l) ol.de, irml detta f3refaller
Förändring af 3:ne linieskepp till svåra fregatter, förslagsvis Nybyggnad af en svår fregatt Fullbordande af fregatten Norrköping, förslagsvis Nybyggnad af en korvett i stället för Najaden D:o af 2:ne briggar D:o af 2:ne större ångkorvetter om 300 hästars kraft D:o af en mindre om 200 d:o D:o af 114 bomkanonslupar D:o af 21 ångbogseringsfartyg om 70 hästars kraft, armerade Nybyggnad af 15 seglande bataljons-chefsfartyg D:o af 9 patrullbåtar D:o af 21 trossfartyg fartygen Najaden i hjelpligt skick under de första 10 åren 800,000 R:dr. Reservförrådel af materialier och inventarier eller en sjettedel af den effektiva styrkan, hvars kompletterande ansetts kosta: En svår fregatt med afdrag af arbetskostnaden 409,717 R:dr. 1 44-kanons d:o d:o d:o 1 korvett d:o d:o d:o 1 större ångkorvett d:o d:o d:o 2 bataljoner eller 24 bombkanon-slupar 2 d:o eller 24 kanonjollar 378,676 116,173 342,639 270,696 139,200 Transport 1,657,101 R:dr.
Utskottet har visserligen insett, att intill dess Innehafvare af de, den nu antagne löningsgrunden öfverstigande löner, hinna afgå, en brist uti tillgången till löneregleringens verkställande genast i hela sin vidd skall uppstå; men då detta inträffar med alla Löneregleringar som på föregående reduetioner skola grundas, i följd hvaraf de nya lönerne till en början med mindre belopp måste utgå, och då den af K, M:t i Nåder föreslagne utväg, att till fyllande af denna brist en del Boställen, som till Statsverket skulle indragas, tills vidare finge vid Regementerne bibehållas, utan afseende på den derigenom förorsakade brist i StatsVerkets inkomster, ej kan användas, då hela frågan om Boställenas indragande till Staten förfaller; har, utöfver den förslagne tillökningssumman på det hela \ 122 Stats-Utskottets de tills vidare besparde Generalslönerne 37,5oo: —• samt nuvarande Corporalslönerne, som, enligt planen, med tilldelande af Ro telöner, ersättas 28,733: 37. 8. S:ma B:co R:dr 114,»33: 27. 8. hvilken genast för regleringens verkställighet kan disponeras, Utskottet ej kunnat tillstyrka, alt Staten med något ytterligare anslag af medel i detta afseende må betungas. ej Att de indeldta Lönerne under loppet af Aflöningsåret, beräknade efter ett fastställdt minimi-belopp, kunde förskottsvis få uppbäras qvartaliter ifrån närmaste LandtRänleri samt af Regementsskrifvarne vid Redogörelseårets utgång med Ränteriet liqvideras, hvilket bos H. R. o. A. af Hr DorchimontTV.
Om man deremot antager, att det fordras omkring 3o år, innan hypotheksföreningarna kunna komma till sin rätta styrka (hvilket just är lagom, eller den tid, som dertill i sjelfva verket erfordras), så skulle jag tro det vara klokt att nu antaga en institution, som framdeles eller efter nämnde tids förlopp kan göra statsbanken umbärlig. Jag röstar således för lånet, men beklagar, att jag i detaillerna nödgas frångå Hr af Billberghs förslag, och anhåller att få visa dess oanvänd - Den 1 Fcbrnari e. m. 107 barhet. Jag skall härvid forst vidröra fördelningen. Man antager lånets belopp till 2 millioner i silfver, och efter Hr af Billberghs förslag skulle de hypotheksföreningar, som blifva först färdiga, deraf erhålla 5oo,ooo r:dr hvardera. Det är då gifvet, att den hypoteksförening, som redan är till fullo ordnad, nemi. bruksägarnes, skulle först inställa sig, och vidare har Skåne en hypoteksförening, som är nära utbildad. Dessa 2:ne föreningar skulle således få halfva summan eller 1 million, och hela det öfriga Sverige blott andra hälften, med afdrag derjemte af rabatten å lånet; d. v. s. alla öfriga hypotheksföreningar, som kunna bildas, skulle tillsammans blott få omkring 800,000 r:dr i silfver. Men sådant är icke enligt med rättvisan. — Vidare anser jag, att om hypotheksföreningarna sjelfva skola upptaga lånet, blir ingenting utaf. Jag har sjelf öfvervarit en sammankomst för uppgörande af reglemente för en hypoteksförening, och resultatet vittnar bäst om dylika sammankomsters förmåga att tillvägabringa något ändamålsenligt. Man behöfver blott erinra om beslutet, att föreningen skulle utgifva sedlar på 2 å 3 r:drs valör. Men majoriteten bestod också af småbrukare, och hela frågan förföll snart. Om således några ändamålsenligt organiserade hypotheksföreningar skola komma till stånd, anser jag nödigt, att statsmagterna upptaga lånet. En annan omständighet talar äfven härför.
Med Böternes uttagande förhålles , på sätt om böter för försummelse vid Mantalsskrifning redan stadgadt är. §• 3- Om Taxerings Committé pä Landet. Enär SockneBeredningarne sine förrättningar slutat , anmäle det Häradsskrifvaren genast hos Konungens Befallningshafvande, som så bestämmer antalet af TaxeringsCommittéer och dem indelar , att vederbörande ej besväras med långa resor, och utsätter dagarne för hvarje Taxerings-Coinmittés sammanträde. TaxeringsCoinmittéerne böra årligen sammanträda så tidigt , att deras förrättningar innan Junii månads utgång äro fullbordade. 3 Morn. If dessa Committéer är Jjands, höfdingen, eller den han i sitt ställe förordnar, Ordförande, med rätt att i öfverläggningen^, ej i Besluten, deltaga ; och vare Lands - 236 Bevillning*Utsk. Betänhan4en, fjerdingen ovilkorligen förbunden , atp öfvervara de i följd af fletjnrj författning forsta året gkeende Taxeringar, orri laga förfall ej hindrar , i hvilken händelse en eller högst tvert* pe personer depti 11 böra förordpas för hela Länet» 4 Mom. TaxefingsCommitté på Landet pkall ti göras af Niq Ledamöter utom Ordföranden, nemligen Två af Ridderskap och Adel, Två af Piesteståndet. Tre af RondeStåndet samt Två Ståndspersoner. 3 Morm Till Ledamöter höta htses sådape paan, sorn i denna egenskap vid BerecfpingsCo nmiueerne la i t råd 1, med iakttagande, att hvarje Pastorat eller Socken har åtminstone en Representant, örn deras antal det medgifypr. fä Moni.
ocli Hedda Gabler bränner upp Eilert Lövborgs maiiiis1rrip.t och sätter sedan sin geinla leksak, general Gablers pistol, för tinningen och trycker af. Ocli s&amp; talar inan om tidens abnonna dimmiga inissfoster, lifsledans, pessiinismens demoraliserade deliranter, vampyrer, deinoner i kvinnoskepnad! Men har man val rätt härtill? A r det organiska saminanhanget med det allmänt manslrliga har verkligen brutet, kan ej vår tanke följa triidarna tillbaka och lära att förstå förbilidelselänkarna mellan orsak och verkan? Hafva framför allt vi kvinnor ratt att inför dessa kvinnogestalter draga vara kjolar åt oss och saga: » Vi Iiafva intet med deni att skaffa, intet vare sig att gladja oss öfver eller att lära i denna fraininaiide värld, full af aldrig anad gras1ighet.a Helt visst kan det vara angenainast att handla. så; inen är det ej möjligt, att denna indignation i sin djupaste griilid kan visa sig innebära en förfärlig brist p % allvar och sanning, när det gäller att granska och döma iniiniiiskohjärtat ... afven det egna? L %t oss iiii t. ex. taga i betraktande en sådan karaktär som direktör Bratts i D Onde magters, den samtidigt med » Hedda Gabler, utkoiiina boken af Jonas J~ie. Lie vet mycket val, att de hafva ratt, som ropa: » Sligt noget gjöv man da ikke,! Haii rör icke vid den lilla dolda fjädern - ' nien han koinmer den illycket, mycket nara. Han visar liiu en inanniskas karaktärsfel - soni ofta sainmaiihanger nied det starkaste och egendomligaste i hennes personlighet - under ogynnsamina förliallanden ocli frestelser, omärkligt, oemotst&amp;ndligt, tuiii för tuiu kan drifra henne fram emot brottet, så att detta bliher för henne icke ' blott en aflägseii möjlighet, utan en inöjlighet, hvars förverkligande eller upphafvande rent af beror på en tillfällighet.
Utskottet får härvid vördsamt erinra, hurusom, med föranledande af åtskilliga vid sistlidna riksdag väckta förslag om utarbetande af ny taxa å landtmäteriförrättningar, Rikets Ständer i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t den 2 December 1863 fäste Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet å vissa omständigheter i fråga om tillämpningen af berörda taxa, hvilka syntes orsaka, att laga skiften blefve alltför dyra och allmänheten derigenom afskräckt. från att söka skifte, äfvensom å det i taxan angifna men otydliga ta.yeringssätt och å möjligheten för landtmätare att, utan nödig kontroll, betjena sig af taxans bestämmelser till ett oskäligt förhöjande af arfvodesbeloppet, som likväl redan i och för sig vore i afseende å vissa göromål ungefärligen fördubbladt emot dess belopp i förut gällande taxa, samt på grund deraf i underdånighet anliöllo, att Kongl. Maj:t måtte täckas, med anledning af de sålunda framställda omständigheter, låta dess förnyade nådiga taxa på arfvode för landtmäteriförrättningar den 12 Maj 1857 undergå revision och omBih. till 11. St. Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 82. arbetning, afseende såväl förändring i grunden för debitering, som äfven skälig nedsättning i de delar, der taxan kunde befinnas för hög. Enligt den upplysning, som Utskottet i ärendet förskaffat sig, pågår för närvarande i vederbörande Stats-departement en sådan revision, som den Rikets Ständer i omförmälda skrifvelse i underdånighet begärt; och af en utaf Chefen för bemälda departement till Landtmäteri-styrelsen den 3 Februari innevarande år aflåten skrifvelse, hvaraf Utskottet tagit kännedom, hemtar Utskottet anledning till det antagande, att vid den granskning af ifrågavarande taxa, som till följd af Rikets Ständers berörda underdåniga skrifvelse blifvit företagen, de af Rikets Ständer framställda anmärkningar emot samma taxa vunnit tillbörligt afseende.
jlSJjrån mina fönster har jag utsikt öfver A *) en liten trädgård — ej blott dess grönskande träd och blomstergruppernas brokiga färger fröjdade i somras mina ögon; jag har äfven funnit kära bekanta och vänner där, hvilkas görande och låtande jag ofta åskådade; högt i lindarnas och kastanjernas kronor var det muntra småfåglar och nedanför på gräsmattorna och sandgångarne min grannes tre barn, en flicka, vid pass två år, och två något äldre gossar. Nu har det blifvit stilla och öde i trädgården; grönskan är fallen från gren och kvist; nattfrosterna ha dödat senhöstblomstren; försvunna äro fåglarne, tyst på gräsmattorna och sandplanerna! Från molnhöljd himmel sväfva de första flingorna, bebådande vinterns ankomst, vintern, som förändrar naturens arbete och människornas lefnadsvanor och gör de små barnen, hvilka under den varma årstiden så ofta och länge tumlade om i det fria, till fångar. Det rike, i hvilket de nu lefva och färdas, är barnkammaren. Ja, vintern är en hård årstid och hvarje år kräfver den talrika offer bland de små, som duka under för katarrer och inflammationer i andningsorganen. Liksom vi om sommaren måste bevara våra barn för allehanda magåkommor, måste vi om vintern skydda dem för alla tillfällen till förkylning. Tyvärr härska dock allmänt mycket oriktiga föreställningar om vintervädrets inflytande på yngre barn. Professor Briicke yttrar sig i ämnet på följande vis: » Har temperaturen en gång sjunkit under nollpunkten, så är luften så mycket farligare, ju torrare ' och kallare den är. Därvid är alldeles likgiltigt, om solsken värmer huden eller ej. Den kalla, torra luften verkar omedelbart som retmedel på andningsorganens slemhud och försätter den lätt i inflammation. En sådan är dess farligare för barnet, j u yngre det är, på grund af de trånga vägar, luften har att passera. Det så kallade våtkalla vädret, vid hvilket temperaturen håller sig öfver fryspunkten, är mycket mindre att frukta. Om det regnar eller ej, är detsamma, Ola barnet blott är skyddadt mot regnet.
Majit kunde göra den hemgtäUsn, det vederbörande måtta pnderrättas depqr^, att uti den kärande Parten i allmänhet åliggande skyldighet, att vid Undcp Domstolar utlösa Protocoll och Utslag, endast den inskränkning blifvit gjord, att i de fall, då Käpapden antingen icke tillställt sin Vederpart en g hpp0|Ti ufyerkad stämning ellef lätjt sin talan emot honom förfalla, hvarom Käranden likväl ypre pligtig, att inför Domstolen göra anmälan , icke någon emot sin vilja och begäran må fqrpligta§, qtt öfver berörde anmälan, h^afigsr-Pm för Dqmaren all handläggning af flef jpstämde måjet upphört, någpt Utdrag af PfQtoco|let utlösa j hvaremot Stats-Utskottet, i afseende på den föreslagna förbättring i alicinjpgpn för Häradshpfdinijarne, funnit sjg ej Jeunna någtä anslag för ifrågavarande ändamål tillstyrka; ifrån hvilket Statsutskottets Utlåtande, en' Ledamot därstädes, Herr Lagmannen J, Moreus, enligt PrptocoHs-Utdr? g af den ii fisitledne Martii, yarif i så måtto af skiljaktig japka, fttt Herr Lagmannen ansett, att, orr\ qck det uIIe medgifvas, att de Häradshöfef ingar, hvilka jemte Renninge-Lön voro förgpdde roed Boställen, Bohemman eller annarp Rönings Jord, ägde ep mot deras göromål någorlunda svarande utkomst, afseende likväl Rorde göras å dem, sqm endast åtnjuta perpnill|??RöO, i ^dmänhet utgörande I3I q t« Ben ? April. 285 R:dr, meri i stora Kopparbergs Län, för tfettfté Häradshöfdingar sammanräkhadt, bestigande sig till allenast 200 Ridr, Frän Stats-Utskottet t
Be lank anden. ia83 sa, antingen af egne tillgångar eller af det årliga Stats-anslaget, samt att sistberörde anslag nu mera blifvit så disponeradt, att endast en mindre andel deraf till reparationer erhållits, hvarföre är uppgifvet att erfordras en tillökning i Stats-anslaget af 5oo R:dr årligen, samt derförutan för en gång till reparations-kostnader 1,759 R:dr 4° sk» 4 rist; men enär, såsom anfördt är, Riksens Ständer, då Staten för Gripsholms Slott vid senaste Riksdag reglerades, uppå totala anslaget anviste 8o3 R:dr 16 sk. årligen till Slottets reparation och underhåll, samt, enligt Ståthållarens uppgift, hehofvet skulle kunna afhjelpas, om dispositionen skedde i öfverenstämmelse med berörde anvisning; så anser Stats-Utskottet något tillökt årligt Slats-anslag härtill icke höra komma i fråga, utan lära Riksens Ständer till Kongl. Maj:t frambära den underdåniga önskan, att förenämnde 8o3 R:dr 16 sk. måga till de dermed afsedde ändamål disponeras, samt förnya den vid sista Riksdag gjorde underdåniga hemställan, om Djurgårdens vid Gripsholm upphörande, derigenom ytterligare tillgång kunde beredas till Slottets underhåll och meublering. Något extra reparations-anslag för en gång kan Utskottet icke heller tillstyrka, utan förmodar, i anledning så väl af anförde förhållande, sora af Ståthållarens kända drift oell kloka hushållning, att erforderlig tillgång derförutan skall utfinnas; och anser .1384 Stats-Utskottets B et ärik emden. Utskottet ytterligare tillgång till Gripsholms underhållande derigenom kunna beredas, om nödige Meubler blifva ditflyttade utaf de för Kongl, Slottet i Ilufvud-Staden icke behöflige, samt när de nu gällande Contract, om någre, under Kungsgården lydande Lagen-, beter, löpa till ända, fördelaktigare villkor och större inkomster Kungsgården beredas; hvarom Riksens Ständer lära hos Kongl.. Maj:t göra underdånig framställning.
En månad före Revisionens början eller Rikets Ständers sammankomst; men skulle anledning till klagan efter denna tid förefalla, må det varaKlaganden öppet att, sednast inom Fjorton dagar, efter det Fullmäktiges beslut blifvit honom kungjordt, omedelbarligen hos Rikets Ständers Revisorer eller deras Statsutskott sine Besvär ingifva. §. .65, Kär, på säll i §. 161 omförmäles, någon Esnbetseller Tjensteman antingeu suspenderas eller skiljes Rån ( 86 ) tjensten, och han inom föreskrifven tid tillkännagifva, att han är sinnad anföra besvär hos Rikets 'Ständer eller deras Revisorer, förordne Fullmäktige någon, som med innehafvande lön förrättar den lediga Tjensten, intill dess Besvären äro pröfvade och afgjorde; och njute den, som förordnas, fyllnaden i den lön, som bestås vid den Syssla, hvilken af honom emedlertid bestrides. §. 166. Vid inträffande Vacancer, eller då någon Embetseller Tjensteman af sjukdom eller annat laga förfall är hindrad, skall den, som, i hans ställe, tillförordnas, utan serskild aflöning, bestrida en sådan Tjenst; dock komma de Extra-ordinarier, hvilka i sista graden till ordinarie tjenstgöring blifva använde, att njuta full aflöning för hela den tid de en sådan ordinarie tjenstgöring bestridt. §. 167. Beviljas åter någon Einbetseller Tjensteman ledighet för att besörja enskilda angelägenheter, aflöne lian då sjelf den Extra-ordinarie, som i sista graden förordnas att göra tjenst. §. 168.