Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 17 Februnrii f. m. Här uttrycker en Ledamot af GonstitutionsUtskottet sin tvekan om hvad som kunde vara meningen med detta stadgande. Jag tror det vara bäst, att utesluta dessa ord: Banken vare för evärdeliga tider skilid från Rikets Statsverk, ty i det derpåföljande förekommer: och må ej Rikets Ständer i hvad fall som helst > kunna afhända Banken något mer eller annatj än dess årligen behållna vinstmedel. Enligt detta kunna Rikets Ständer ej afhända Banken något till fördel för Statsverket. Men om man vill bibehålla det ifrågarande stadgandet, så måste, till förekommande af missförstånd, göras det tillägg, som Herr Bruncrona föreslagit, att nemligen till orden ”vare evärdeligen skild från Rikets Statsverk”, läggas: ”att detta Verk, i förhållande till Banken, ”ej äger annan rätt än enskild man;” eller, om man icke vill göra detta tillägg, hör man utesluta hela meningen, och blott säga, att Statsverket ej har, i afseende på Banken, annan rätt än hvarje enskild man. Då fråga är om en ny grundlags-§, höra orden vara så klara och lätta att förstå, att åtminstone icke en ledamot i ConstitutionsUtskottet kan vara tvifvelaktig om meningen dermed. I öfrigt kan jag ej instämma i den del af förslaget, som utvidgar Kongl. Maj:ts rätt i afseende på Banken. Jag tviflan, att man i något annat Constitutionelt land skulle hafva varit angelägen om ett sådant utvidgande. Man måste äfven tänka Den 17 Februarii f. m. på kommande aflägsna tider. Jag kan således hvarken bifalla Utskottets eller Herr Rosenblads redaclions-förslag. Herr von Hartmansdorff, August: Det finnes trenne omständigheter i Herr Rosenblads, äfvensom i ConstilutionsUtskottets förslag, vid hvilka man fästat sig, och vid hvilka jag äfven skall utbedja mig få göra några anmärkningar. Den första angar uttrycket: Banken vare evärdeligen skild frän Rikets Statsverk. Dessa ord äro visserligen obestämda; men man bar, under denna Riksdag, ständigt bort den önskan yttras, att sammanblandningen mellan Banken och Statsverket måtte upphöra.
General-TullStjmelsen hade derföre upprättat och till Kongl. Maj:ls Nådiga pröfning i underdånighet öfverlemnat förslag äfven till förnyad Taxa ä den Expeditions-Lösen sorn vid Titllkamrurne i Riket borde er/ciggaSj afseende väsendtligast så väl afskalfandet af en del af de flere under serskildta rubriquer dittills utgående Sportler, såsom mindre ändamålsenliga, och de öfrigas bringande till den möjligaste enkelhet och bestämdhet, både i afseende på grunderne, och sättet för deras uppbärande, som att, med undantag af de i senare författningar stadgade afgifter för göromål, hvilka icke kunde hänföras till de allmänna åtgärderne vid Tull-Expeditionerne, alla öfrige rubriker af Sportler, som utgingo directe af de trafiqverande; reducerades till en algift i ( 100 ), ett för allt, till delning samtelige Tjenstemännen och Betjeningen emellan ; att denna afgift skulle komma att utgöra TullBetjeningens hufvrulsakliga Sportel-inkomst, enär den öfriga Expeditions-Lösen vore i allmänhet mera beroende af tillfälliga omständigheter; samt att, jemte det till förekommande, så vidt möjligt vore, af all direct penninge-undcrliandling mellan de Trafiqverande och den lägre hevaknings-Betjeningen, uti den allmänna Expeditions-afgiften skulle sammanslås alla de serskildta Sportler sorn för närvarande i och för Tull-clareringen utgjordes, samma afgift icke skulle komma att öfverskrida det totala beloppet af hvad förut i allmäuhet utginge, eller medföra någon större tunga för allmänheten, än dittills ägt rum. Och sedan öfver det upprättade Förslaget blifvit hörde ej mindre Deputerade af Grosshandels-Societeten och SkeppsRederierne i Stockholm än Kongl.
Bland utgifter å nyssnämnde Hufvudtitel förekomma jemväl 3,333 R.‘dr 16 sk. för en väganläggning från Nås Socken i Dalarne till Wermland, enligt Kongl. Brefvet den 20 April 1841, och i,5oo R:dr till en brobyggnad öfver Bodsjösundet, jemlikt Kongl. Brefvet den 24 påföljde Maj, hvilket sammanräknade belopp, 4>833 R:dr 16 sk., anordnats till Kommitteens för NorraVäganläggningarne disposition ; och anse Revisorerne att, då uti Riket finnes en Styrelse för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader, densamma borde, jemte sina öfriga åligganden, öfvertaga inseendet öfver de arbeten, hvarför omförmälda utbetalningar ägt rum. Till premier för tjäruoch pottaske-tillverkning samt uppköp af nämnde artiklar, hafva, med stöd af Kongl. Brefvet den 26 Juni 1840, utbetalts 1000 R:dr till Konungens Befallningshafvandes i Wermlands och 1,000 R:dr till Konungens Befallningshafvandes i Wester-Norrlands Län disposition; men någon redovisning för nämnde, visserligen till ett gagneligt ändamål använda, summa bar ej i nu granskade räkenskaper kunnat igenfinnas. i På sätt uti sednast afgifna Revisions-Berättelse omförmäles, förekomma äfven under åren 1840 oell 184 < utbetalningar från Allmänna Indragnmgsstaten af i,oooR:dr årligen, till hyra för Öfver-SlåthållareEmbetets och Slotts-Rättens embetsrum i Westinska egendomen; hvadan Revisorerne ock instämma uti den emot berörde utgift då gjorda anmärkning. Reservationen å anslaget för blesserade Officerare m. fl. utgjorde, vid 184 1 års slut, 19,647 R:dr 33 sk. 4 rist.; och som, enligt Kongl. StatsKontorets Utlåtande den 28 Februari nästhdet år, något bestämdt stadgande icke finnes för reserverande af besparingarne å detta anslag, anse Revisorerne den vid föregående
Majit berättigas att, till anskaffande af erforderliga läroapparater för de techniska Elementar-Skolorna, använda första årets Statsanslag för dessa skolor; samt e) att ett årligt anslag af 2000 rdr må fortfarande utgå till Svenska Slöjdföreningens i Stockholm inrättade Söndagsoch Transport Rdr 28,391: 34 Kongl Maj:ts Nåd. Prop. om Statsverk. 1850. Transp. rdr Aftonskola, under vilkor att Stockholms Stad tillhandahåller tjenlig lokal för Skolan och att densamma, såsom hittills, står under tillsyn af Kommerse Kollegium eller det Embetsverk, som i dess ställe kan varda inrättadt, eller ock att derest Svenska Slöjdföreningen med Stockholms Stad träffar förening om Slöjdföreningens Skolas sammanslående med en blifvande technisk Elementar Skola i Hufvudstaden, nämnde årliga anslag af 2,000 rdr må öfverflyttas till den Söndagsoch Aftonskola, som med berörde technisha Elementarskola kommer att stå i förbindelse. d) Undervisninys-anstalter för handel och sjöfart. Under yttrad åsigt att som aflidne grosshandlaren Abr.
Bevarings-soldater Bevärings-rekryter Bevärings-reserv Sex klassers beväring: 41,700. 20,850. 62.550. Tillsammans 142,262 man. Denna numerära öfverlägsenhet synes, i utskottens tanka, likväl hufvudsakligen härleda sig ifrån sättet att beräkna såväl beväringsklassernes antal, som deras styrka. Förslagets författare angifvetnemligen, vid beräkning af svenska härens nuvarande personal, 5 klasser beväring af tillsammans 81,215 man, eller 16,243 man i hvarje åldersklass, då deremot det föreslagna systemet grundar sig på 6 klassers beväring, hvardera beräknad till 20,850 man. En rättvis jemförelse emellan de båda organisationssätten kan enligt utskottens tanka ej uppgöras utan att, genom beväringsskyldighetens utsträckning äfven vid det gamla system till 6 år, på begge organisationerne tillämpa ett lika antal beväringsklasser. Men om man äfven vill åsidosätta detta hufvudvilkor för ett opartiskt bedömande, så är det likväl aldeles nödvändigt, att under begge förhållandena upptaga beväringsklasserne till samma numerära belopp, och det har derföre förefallit utskotten särdeles anmärkningsvärdt, att i förslaget beväringsmanskapets antal inom hvarje klass blifvit, vid framställningen af nuvarande organisation, beräknadt att utgöra endast fyra 'femtedelar af hvad det i verkligheten är, och af det belopp, hvartill detsamma i nya förslaget blifvit uppfördt. Upptagas beväringsklasserne i båda fallen lika starka, eller till 20,850 man, så visar sig att Sveriges försvarsstyrka, enligt nuvarande förhållanden består af; stående här 34,301 man. 5 klasser beväring å 20,850 man 104,250 „ Summa 138,551 man. Och Statssamt Allm. Besv.- och Ekon. Utskottens Betänkande, N:o 23 9 och enligt förslaget: stam-soldater 6 klasser beväring, å 20,850 man 17,162 man. 125.100 „ Summa 142,262 man.
Må vi erinra oss, att många, sorn ännu lefva, bevistat strider, som äro så hedrande.för den svenska tapperheten, som de vid Lemo och Kimito till lands, och de vid Tallholmarne, Sandö-ström, Grönviks-sund, Palva-sund och Kahiluoto-sund på skärgårdsflottan, förutom.åtskilliga mindre. Må vi slutligen påminna oss, att den dagen kan randas, då våra egna söner skola utgå samt dela alla de ansträngningar och lidanden, som äro krigets nödvändiga följeslagare. Bill. till JR. St. Den enskilda välgörenheten har redan blifvit anlitad för ofvanstående ändamål. Några fosterländskt sinnade män hafva satt sig i rörelse för att under namn af »Kommittéen för understödjande af 1808 års landtvärnsman» insamla och fördela de medel, som medlidandet och patriotismen sammanskjutit. Men deras verksamhet-har ej kunnat sträcka sig långt. Ty antalet qvarlefvande visade sig mycket större, än man från början förmodade. Tills dato hafva närmare 350 anmält sig, och man anser ej otroligt, att deras antal kommer att uppgå till 400. Af dessa, hafva ännu knappast 100 fått ett understöd af 10 R:dr hvar. Det är derföre, jag vågar föreslå, att Staten från och med år 1863 måtte lemna ett understöd af 25 R:dr R:mt årligen, åt de landtvärnsman, som kunna styrka sig vara i behöfvande omständigheter, samt att för detta ändamål ett förslagsanslag af 10,000 R:dr R:mt årligen anordnas under åt 1863 och under nästkommande statsregleringsperiod. Kommittéen för landtvärnsmänn ens understödjande, som från alla sådane infordrat fattigdomsbevis af vederbörande presterskap jemte uppgift på de ställen, der de varit använda, och under hvilkens befäl de stått, kan lemna de nödvändiga upplysningarne, samt är beredd att öfverlemna sina handlingar åt den myndighet, som, om medlen beviljas, skall besörja deras utdelning. Om remiss till vederbörande Utskott anhälles.
En del af dem, som läsa detta, se i sina hem, om icke riktiga konstvärk, så dock en eller annan afbildning af dylika, men de ha vant sig att betrakta dem ungefär som möblerna: som något hvilket hör till och man ej vidare tänker på. Börja nu värkligen se på dem; söken upptäcka konstnärens tanke och känsla i dem – och dessa afbildningar skola för er bli lefvande, ge er daglig glädje genom sin åsyn! Och, om ej ens sådana afbildningar finnas i hemmet, så har man i alla fall bilder och taflor rundt omkring sig, i hemmet och utom det: de vackert blommande växterna i fönstret; det lilla rödkindade, klarögda barnet; en gummas fina, gråa hufvud; här midt emot en ung arbeterska, som med behagfulla, lätta och mjuka rörelser sköter sin syssla; där far en landtman till torget: han ger en präktig bild af kraft och hälsa, då han med fast hand tyglar sina hästar. Äro ej träden här borta en tafla, där de stå med sin rimfrost på de fina grenarna? Är ej kyrkspiran eller bärgstoppen vacker, där den tecknar sig mot himlens aftonguld? Den, som är nog lycklig att bo på landet, kan i naturens skiftningar, vid landtlifvets sysslor, dagligen finna nya taflor. Äfven där naturen icke är i vanlig mening vacker, kunna seende ögon upptäcka så mycket att glädjas åt: hedens röda ljung, eller åkerns gula vågor, skogens gröna djup, eller aftonhimlens färger. Men musiken? Ja, också den kan man i viss mån skaffa sig själf. Har man ej öra för skogens och böljans melodier, för fågelkvittret och biens surr, för pärlande skratt och ömma tonfall – då blir man nog ofta utan sitt dagliga musiknummer! Men har man icke öra för alla dessa toner från lifvets stora strängaspel, då är man nog inte häller bland dem, som skulle kunnat helt öppna själen ens för de största mästares toner! Böcker finnas sällan godt om i svenska hem.
Ständers Bevillningssamt Lag-Utskott den 15 November IS23. S. D Förekom till öfverläggning det från sammansatte Utskottens Beredning öfverlem - i rj6 Bevillnings-Utskottets nade Förslag till Betänkande , angående vissa ändringar och tillägg uti Kongl. Förordningen den 20 December 1815 j i hvad den rörer Brännvins-Pannors mätning och stämpling j samt ansvar för oriktigheten dervid. I öfrigt blef ofvannämnde Förslag till Betänkande bifallet, och skulle således detsamma till Riksens Höglod. Ständer vördsamt ofverlemnas. Emot Utskottens nu fattade Beslut, reserverade sig Herr Hjertström. Herr Ribbing inlemnade en skriftelig, så lydande reservation: •J ^ ^ Då Bevillnings-Utskottet inbjudit Lag-Utskottet, att med sig deltaga uti öfverläggning om de föreskrifter , som böra vidtagas i afseende på Brännvins-Pannors mätning, justering oell ansvar för origtighet dervid , tror jag att gränsen för Lag-Utskottets medverkan är bestämd och icke derutöfver kan sträcka sig, oell såsom Ledamot af detta sednare Utskott, kan jag icke deltaga i Beslutet vid frågan om Mäskvärmare eller att all redskap, hvarunder eld omedelbarligen användes, skall uppmätas och afgift derföre bestämmas. Berörde reservationer skulle utskrifvas, för att åtfölja Betänkandet till Respective RiksStånden. Ut supra. Ex Protocollo Clas Lewijn. N:o Betänkanden. *77 N:o 61. Ankom den i-j Nov. i8a3. Memorial, med Förslag till VoteringsPropositioner, i afseende på yppade skiljaktigheter, rörande Fullmagters och Lysnings-Sedlars förseende med stämpladt papper.
J procent af kapitalvärdet, eller, om detta ej kunde till beloppet utrönas, 2£ procent å afkomsten, såsom ersättning för Förmyndare-Kammarens förvaltningskostnader; och 2:o) att då, enligt 17G4 års Instruktion, den i Förmyndare-Kammaren bildade grundeller reserv-fond, utgörande för det närvarande 50,000 R:dr Runt, borde orubbadt hållas räntebärande och tjena till betryggande af Förmyndare-Kammarens förbindelser, densamma nu äfven belastats med ersättning för förluster, hvilka af vederbörande embetsoch tjenstemän icke borde eller icke kunde godtgöras, och hvarigenom alltså de till allmänna Barnhuset gående öfverskottsmedlen, befriade från dessa ersättningar, blifvit i sin mån förhöjda. Vidkommande den första af dessa punkter har motionären ansett följderna deraf blifva i flera afseenden anmärkningsvärda, hvarom yttrats: att de fall, då arfsmedel skola under Förmyndare-Kammarens vård och förvaltning insättas, vore, med undantag af dem, då insättningen skedde till följd af domstols beslut eller på den grund att duglige förmyndare och kuratorer ej funnes att tillgå, icke närmare bestämda, ehuru sådant på räntebeloppet kunde ega någon inflytelse, i ty att medlen af förmyndare eller kurator mot högre ränta kunde utsättas, än den Förmyndare-Kammaren gåfve. Detta i sig sjelf icke ovigtiga förhållande blefve likväl numera af mindre betydelse genom den nya föreskriften, att af alla arfsmedel i afseende å hvilka endast låneoch säkerhets-handlingar till förvar i Förmyndare-Kammaren inlemnades, procent af kapitalvärdet eller 2j procent af afkomsten skulle afdragas till ersättning för förvaltningskostnaderne, ehuru hela förvaltningen här endast bestode uti inregistrering och förvar. Annu anmärkningsvärdare, om möjligt, vore, att medel, som genom testamente eller annat förordnande tillfallit omyndig med det uttryckliga vilkor, att de icke finge till Förmyndare-Kammaren ingå, utan skulle på annat sätt, eller för visst bestämdt ändamål göras fruktbärande, likafullt komme att vidkännas enahanda afdrag. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Vlskollels Betänk andt N:0 96.
I alla mål skola minst Två Frälse och Två Ofrälse Ledamöter vära närvarande. 22. (eller § 21, om förslaget litt. h. vid Memorialet N:o 6 varder godkändt och gilladt.) Uti Högsta Domstolen Ej må flera än Åtta Ledamöter på en gång tjenstgörande vara. § 10G. Finner Utskottet Finner Utskottet —• dock hvaruti, i stället för Stats-Råd Fyra så att, i stället för Stats-Råd, Fyra de äldsta Justi tiae-Råd , Tvänne af de äldste Justitiae-Råd der säte taga Frälse och T vänne af Ofrälse stånd i —- —• fastställd är. t) Conslihilions-UUkoltcts Memorial, N:o 7. 41 dessa fall komma att säle taga — ■— fastställd varder. b) för den händelse att Riksens Ständer icke antaga eller Kongl. Maj:t ogillar ofvanskrifne förslag om rättighet för Constitutions-Utskottet ali hos Riksens Ständer anmäla skäl till nedläggande af åtal enligt Regeringsformens 106 Regerings-formen. § 17. (18.) Konungens Domsrätt skall uppdragas Tolf af Honom utnämnde lagkunnige Män, Sex Frälse och Sex Ofrälse, hvilka fullgjort Högsta Domstolen. Konungens Domsrätt skall uppdragas Tolf af Honom utnämnde lagkunnige Män, hvilka fullgjort Högsta Domstol. § 22. (21.) Uti Högsta Domstolen Ej må liera än Åtta Ledamöter, Fyra Frälse och Fyra Ofrälse män, på en gång tjenstgörande vara. 1 alla mål skola minst Två Frälse och Två Ofrälse Ledamöter vara närvarande. Uti Högsta Domstolen —. Ej må flera än Åtta Ledamöter på en gång tjenstgörande vara. § 106. Finnér Utskottet hvarFinner Utskottet hvar uti, i stället för Stats-Råd, Fyra de uti, i stället för Stats-Råd, Fyra de Hilt. till R. St.
Men då sjelfva inrättningen af för ändamålet tjenlige undervisningsanstalter, icke beror af Presterskapets, utan af Församlingarnas öfverenskommelser och beslut, om erforderlige löner för skicklige Scholmästare i de Socknar, der Bär» nens lärande, att läsa, skrifva och räkna icke kan af Klockaren ensam bestridas, är ej endast nödigt, att på sätt Utskottet föreslagit, Presterskapet uppmanar Församlingarne, att genom ökade löner och utfäste scholgångspenningar bereda sig af Klockare ordentligt och säkert undervisningstillfälle, utan bör tillika i underdåniga skrifvelsen till Kongl. Majjt underdånigst hemställas, att enär erfarenheten visa det redan utfärdade Författningar icke verkat bestämde Scholregleringar i Rikets samtlige Församlingar, Kongl. Maj;t täcktes, att antingen uti åtgående Expeditionen till Consistorierne, eller genom särskild Nådig Författning, uppmuntra till eller anbefalla vidtagande af sådane mått och steg, att Scholväsendet å Landsbygden blifver satt i det skick, att bristande undervisning icke må härledas frän uteblifna eller bristande anstalter af dem, som enligt Författningarne ärq 97 2 Fröt. TI t dr. d. i6 Septemb. iQ2$. skyldige, att de samma inrätta, stadga och underhålla. F? 'ån IVällofl. B or gare Stunclet. S. D. Bifölls, vid förnyad föredragning, Banco-Utskottets Betänkande N:o 53, i anledning af en väckt motion, om det anslagna Lånbiträdet för återuppbyggande af Gymnasiioch Scholehuset i Calmar. S. D. Efter förnyad föredragning af StatsUtskottets Memorial N:o 464, med anmälan af Riks-Ståndens särskilda Beslut, i fråga om understöd af Staten till några Inqvarteringsskyldige Städer* beslöt Ståndet att öfverlemna till förstärkta Stats-Utskottets pröfning de delar, hvaruti två Ständ, stannat emot två, samt godkände de Voterings-Propositioner, nämnde Memorial innehåller.
Disconternas utlåning borde nedsättas till 5 Procent; just derföre yrkade jag återköpandet af GöthaCanal Bolags Privilegium å en Discont inrättning, långt innan fråga uppstod om nya biträden för Bolaget. __ Men då jag sålunda förklarat mig högeligen instämma i principen, medgifver jag likväl ingalunda, att den nu mera är användbar, sedan emot min önskan stridiga beslut äro fattade styckevis, och utaa samband. Om åt Banco Styrelsen blifvit uppdraget, att enligt mitt förslag få reglera Sedebtock, Discontrörelse öch Biträden åt Jordbruk och näringar i en generel plan, utan annan åsigt än Statens och medborgares största fördel samt Verkets bestånd-, och att efter blifvande conjuncturer med - Den fg Juli e. tji. gifva m odillon tioner, så hade mycket kunnat ske, som nu icke later sig verkställa. — Då beslut ar taget att Sedelstocken till nästa Riksdag skall blifva oforändrad, att Banken skall utgifva inflytande amortissementer till träden, kan hela Discontröreiseh icke mera drifvas på Bankens förlag. Utom ettdera detta förlag eller rättighet alt upptaga 3 Procents län, kunna GölhaCanalsoch FilialDisconterna deremot icke existera. Att i hast indraga samteliga Disconternas Utlånings Summa, och återföra dem till deras egenteliga bestämmelse, att meddela temporaira Lånebiträden med ovilkorlig inbetalning af hela Lånesumrnan vid förfallotiden, skulle i en lid, då dessa inrättningar blifvit till stor del urartade till långifvare ef stående lån åt Jordbruk och näringar, svårligen kunna föreslås, enär fråga bör vara att rädda, icke att störta productiva Folk GlasSerna. Hvad Bankens öfverdrifna vinst på Nationen beträffar, så får jag äran nämna, det j.ig icke funnit något spår dertill i Bankens annaler.
Detta Memorial torde remitteras till Lagutskottet. Lades på bordet. 33a Den 3o Mars e. m. Till pröfning företogs BevillningsUtskottets den 6 dennes under N:o 8 afgifne, och den 23 derpåföljde e. m. på bordet lagde Betänkande, i anledning af väckt Motion om Bevillning å hvarjehanda utländska öfverflödsvaror. Hans Excellence Herr Grefven och. Landt Marskalken yttrade, att då på förmiddagen BevillningsUtskottets Betänkande om grunderne för allmänna Bevillningen blifvit af Ridderskapet och Adeln återremitteradt, och under discussionen derom flere anmärkningar jemväl blifvit gjorde i det ämne, som ifrågavande Betänkande afhandlar, ansåg lians Excellence sig böra föreslå, att äfven detta Betänkande måtte till Utskottet återremitteras. • Herr Hjerta, Gustaf: Jag får högt förklara, att jag för min del visserligen önskar bifall på Utskottets Betänkande; men jag tror äfven, att ett billigt afseende bör göras på deras opinion, som i dag gjort anmärkningar vid förslaget till Bevillningsgrunder, och att detta må pröfvas i ett sammanhang dermed. Det är på denna grund jag anhåller, att Betänkandet måtte få hvila, till dess Betänkandet om Bevillningsgrunderne återkommer från Utskottet. Herr von Hartmansdorff, August: Då de anmärkningar, som denna förmiddag gjordes i detta ämne, i sammanhang med Den 3o Mars e. m. 333 förslaget till Bevillningsgrunder, blifvit återremitterade, får jag vördsamt hemställa, om icke äfven detta Betänkande bör varda likaså, emedan Ridderskapet och Adeln annars kunde, när det förra återkommer stadna i tvifvelsmål öfver formfrågan, huruvida det sednare må kunna antagas medförändringar eller icke. Herr Tham, Wolrath:
OMFATTAR 1 MÅNAD, 2 TIMMAR DAGL. ELEV SYR ENDAST EGET ARBETE. PROFVER TILL PÅSEENDE. OBS.! ÄFVEN FÖR FRUAR ATT BEAKTA. (S. T. A. 56566) ÅT ÄNKOR OCH BARN ELLER ANDRA EFTERLEFVANDE; MEDDELAR DESSUTOM lifränte-, kapitalOCH testaments-FÖRSÄKRINGAR I OLIKA KOMBINATIONER. OBS.! AFVEN genast börjande LIFRÄNTOR. HNF AU bolagets vinst tillfaller de försäkrade antingen i form af höjda pensioner eller nedsatta försäkringsavgifter. HUFVUDKONTOR: Strömsborg, STOCKHOLM. Gustaf Adolfs Torg n:r 14, DEPOSITIONSRÄNTA 4 VA %. STÄMPEL Ä OUPPSAGDA BEVIS BEKOSTAS AF SUNDSVALLS HANDELSBANK. (G. 77423) (C) (GULDMEDALJ). SÄLJES GENOM HRR APOTEKARE OCH HANDLANDE. C R K RIKSTEL. Till allmänheten! Som svar på Herr Rud. VERKSAM SUBSTANS BERÄKNAD SÅSOM FETTSYRADT NATRON. Då Herr Jeansson icke kan jäfva detta resultat, åtnöjer han sig med att kalla dessa analyser » intetsägande » och » vanmäktiga ». Att de emellertid icke äro så &gt;-intetsägande » torde snart nog blifva klart för honom. Det öfriga innehållet i Herr Jeanssons annonser låta vi stå för hans egen räkning såsom bäst karaktäriserande upphofsmannen. Vördsamt (G. 77756) Grumme &amp; Son. Bankaktiebolaget Stockholm — Öfre Norrland, Drottninggatan 6. Bästa Ceylon T h é 1,25 PR V4 KGHOS H E R M. R. STOLPE, Skeppsbron 6. A. T. (S.T.A.57244) PROFESSOR G.