Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksens Ständers Ledamöter, samlade ifrån alla Landsorter, känna detta så noga , att jag ej behöfver det ytterligare utreda , och om än vissa Landsorters Innevånare deraf ej skulle hafva någon erfarenhet, bör jag ej förmoda, att de derföre skulle vilja föra en olycka öfver sina öfriga Landsmän, som de val sjelfve hittills undsluppit, men som i sin ordning drabbar äfven dem , när den nöd , som skulle öfvergå andra orter, sluteligen skulle öka deras bidrag till Statens oeftergifliga behof. Egoismen måtte ej kunna blifva rådande vid allmänna Ävenders behandling: Vi äro alla Medborgare i ett Samhälle, Broder af samma Folk, och Enskilldas väl beror af det Helas välstånd. Jag anser för nödvändigt, att Utredningen måtte fike på de Orter, der Utlåningarne blifvit gjorda, och det synes mig icke allenast nödigt och klokt, att den verkställes af DiscontDirectioJierne under Inspection af Banquens Ombud, utan till och med sorn en fordran af rättvisan, på det Nationen en gång i officiel väg må kunna öfvertygas, hvilka som begått Administra, tionsfel, och hvilka, såsom dertill ej skyldiga, icke rr.ed dem i Opinionen böra förblandas. I sammanhang härmed synes mig Förslaget , att Utredningen af RikseäldsContoiret •kulle förrättas, a f sig sjelf förfaila. 1 alla fall vore dt en onödig omväg, att öfverlemna de administrativa åtgärderna åt ett annat Verk, än det, som dertill skall bestå Tillgångarna, så mycket mer, sorn det sednare ej kunde Den 17 Martti, e. m. 137 lemnäs någon rätt till Controll örver det förra. Jag hade till och nied föreställt mig, att sedan vår utländska Skuld är hqviderad, och den inländska iör Riksgild-Sedlarne af Banquen realiseras, hel; Riksgä d'Gonioiret småningom skulle kunna uppföras pa indragningsStat.
Ständ» öfwer alltsammans berättelse och utlåtande meddela, Wid denna granskning har Hemliga Utskott» kil grund antagit de wid 1789, och 1792 arens Riksdagar af 444 -rr-— Hemliga Utskottet för Fullmägtiga utfärdade kicglornsnrsn; äfwensom Hemliga Utskottet i synnerhet fästat sig tvid de Kslaiianer, som kovjlorsrris öfwer alla, sedan är 1792, i Rikögälds-Louwirec förrättade i^svilionsr, läcit författa, och hwilka Berättelser, med bertil hörande Handlingar, Hemliga Utskottet med up, märksamhet genomgått. Den Berättelse, som Fullmägtige kil Hemliga Utskottet afgifwit, har med noggranhet blifwit granskad, tillika med de sarMlda lielarionor öfwer Oilconr-Werket och ^sststrmco-Oomoirsc ssm til Hemliga Utskottet bliswir öfwcrlenrnade. Ingen omständighet, som ansetts förtjena mer elier mindre upmärksamhet, har blifwit förbigången; och wid hwarje förekommande mål har Hemliga Utskottet inhämtat nödig uplysning, sa wäl af de hos Fullmägtiga hallna kcatOLoll och til Lontoirer inkomna Handlingar, som de särskillda Rspporker, hwilka, uppå Hemliga Uiskottets föranstaltande, postdageligcn ifrån Fullmägtiga blifwit inskickade. Alla de ämnen, hwilka til Riksens Högloft. Ständers äecistan blifwit hänskutna, antingen af Fullmägtiga, kevitnrsrna eller Oiloonr-Oirekkionen, har Hemliga Utskottet til öfwerlaggning förehaft och uti hwarje fak utlåtande meddelat.
Kära föräldrar, gif nu ert bifall, att jag får henne till hustru. Sven. Hahaha! Jo, det ska du se. Nej, ett styfvere gifte, än så, ska du ha, det har jag längese’n sörjt för. Rik-Olas doter i Gyllby måtte foll passe sej lite bätter för dej, Erik, eller hvad? Erik. Britta i Gyllby! Omöjligt. För henne kan jag aldrig fatta någon kärlek. Sven. Kärlek? Är du nu framme med dine granne bokord igen? Jag bryr mej fanken om kärlek; Rik-Olas Britta ska du ha och ingen ann’. Lisa. Ja, du gjord’ oss allt e bra stor sorg, Erik, om du slog dej på tvära och inte ville ta Britta te hustru. Erik. Men, vi passa inte för hvarandra. Vi skulle bli olyckliga bägge två; ty nog förstår ni, att ett äktenskap, som inte är stäldt på aktning och kärlek, går till olycka. Förlåt mej, jag kan inte ta Britta. Sven. Jaså, är du så goder, min gosse lilla! Nå så hör då, hvad jag kan. Vill du inte rätte dej efter oss, så får du ta land hvar djefvulen du gitter med din sockerunge; efter oss ska du inte ärfve en skilling, nej inte ett runstycke. Jag tycker mej just se, hur godt det såta paret ska må i en eländig jordkuj borte på skogen, när ni ingenting anne har te lefve åf, än den der kärleken, som du taler om så vackert. Lycka te, min käre Erik; frest’ du på den leken, om du så vill. Erik. Om vi arbeta och förtrösta, så hjelper Gud oss nog till uppehälle. Sven. Nej, nu står jag inte ut länger. En gång för alle fråger jag dej: vill du rätte dej efter vår vilje, eller inte? Erik. Käraste, bästa föräldrar, jag vet, att jag har att tacka er för så mycket, mycket; jag vet, att jag är skyldig er lydnad; men drif mej inte till det yttersta, då gör ni synd. Jag skall rätta mej efter er i allt billigt; men Britta i Gyllby kan jag inte ta till hustru. Sven. Såå, du kan inte, du?
N:o 41, i ani. af väckt motion om förklaring af stadgandet i 5 kap. 1 § JordaBalken, ang:de bördeskillings beskaffenhet; N:o 42, i ani. af väckt motion om uphäfvande af lagens sladganden, ang:de morgongåfva; och N:o 43, i ani. af väckt motion om förklaring huruvida 1845 års arfslag må inverka på fördelning af egendom, som förut blifvit emellan barn gjord af föräldrar, hvilka likväl, först efter det nämnde lag blef gällande, aflidil. Gr. Lagerbjelke, Guslaf: Näst på listan förekommer nu ett betänk, af Riddarh.lltsk., ang:de ersättning för bortstulet silfver. Naturligtvis kan riksdagens slut icke i något afseende bero på ett tidigare afgörande af detta betänk, ej heller kan det medföra olägenheter i annat afseende om med föredragningen af samma betänk, en eller annan dag upskjutes. Med detta betänk, inträffar emedlertid den besynnerliga oell ovanliga omständigheten att en stor del deraf är riktad emot en enskild ledamot af detta stånd, Frill. Cederström, Claes Rudolf; och då nämnde Frih. f. d. tillfälligtvis icke vistas i staden, men efter hvad jag tror mig veta inom denna veckas slut hit återkommer, får jag vördsamt hemställa huruvida icke R. o. Ad. skulle läckas besluta att med afgörandet af detta betänk, måtte anstå till första plenum i nästa vecka. Frih. Toll, Gustaf: Delta mål återremitterades af R. o. Ad. i ändamål att få den ordställning förändrad, som af Frih. Cederström ogillades. Då jag inom Utsk. vid föredragning af återremissen, ansåg, att Utsk. borde närmare granska ordställningen i del återremitterade mern., emedan det för Utsk. icke var jusleradt, så föi ekorn den omständighet, all i konceptet befans infördt ordet ’’anskaffa” hvaråt man tillagt liktydighet med ’’återskaffa”, hvilken ordställning utgjorde anledningen till äterremiss, ty Frill.
Höghets förmälning 75,000 R:dr Runt, sålunda fördelade, att, i mån af de förenade Konungarikenas, Sveriges och Norriges, olika folkmängd, fem sjuttondedelar skulle be Transport Runt R:dr 120,000: —- Kongl. Majus Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 185!). 11 Transport R:mt R:dr 120,000: löpa pä sistnämnda rike. Sveriges bidrag blefve säledes i jemt tal 36.000 R:dr eller, utöfver nuvarande anslaget 26,000: intill det år, hvarunder den höga förmälningen möjligen kommer att ega rum och frän hvilket års början detta Sveriges bidrag komme att, med ytterligare 17,000 K:dr höjas till 63,000. Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Eugentes handpenningar anser Kongl. Maj:t numera kunna skäligen upptagas till 25,000 R:dr, hvaraf på Sverige belöpande tolf sjuttondedelar eller i jemt tal 18.000 R:dr öfverskrida Hennes Kongl. Höghets nuvarande anslag 10.000 R:dr med 8,000: Då Hans Kongl. Höghet Hertigen af Östergöthland hittills fått Sina hästar utfodrade i det Kongl. Hof-stallet, men sådant, i anledning af förändrade förhållanden, icke vidare eger rum, föreslår Kongl. Maj:t i Nåder att till utfodring af Hans Kongl. Höghet Hertigens af Östergöthland stall måtte beviljas ett särskildt anslag af 6,000: — Sålunda skulle R:mt R:dr 160,000: — enligt Kongl. Maj.ts förslag, tilläggas i Första Hufvudtitelns Hofstats-anslag.
I afseende på de af Götheborgs Ränteri sålunda förskottsvis utbetalte 4*696 R:dr 37 sk. 2 r:st, bör Stats-Conloret upplysa, att enligt de föreskrifter, som för Stals-Förvaltningen samt Uppbördsoch Redogörelse-Verket äro gällande, äga i allmänhet Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande icke att, utan föregående anmälan hos Stats-Contoret och dertill erhållet tillstånd, uti räkenskaperne directe afföra andra utbetalningar, än dem, som finnas uppförde å Läns-Staterne, samt sådana, hvilka uti serskildta utgifts-räkningen få upptagas; till följd hvaraf öfriga af Landt-Ränterierne bestridda utgifter af Statsmedlen böra såsom förskotler eller antieipationer balanceras, intilldess vederbörande auctoriteter, som hafva att pröfva utbetalningens belopp och beskaffenhet, förordna om den sammas afföring å det eller de Statsanslag, hvartill utgiften rätteligen bör hänföras. Icke allenast med berörde utbetalning från Götheborgs Ränteri, för hvilken Stats-Contoret under den 2 Februari 1837 beviljade formel afföring i räkenskaperne, utan ock med flere andra, tillhörande olika IIufvud-Titlar, är och måste förhållandet således vara enahanda, derom de anticipations-utredningar, som alltid varit för Stats-Utskottet samt Rikets Ständers Revisorer tillgänglige, lemnat mångfaldiga exempel. Att, såsom Revisorerne calculerat, öka bristen å 2:dra Hufvud-Titeln för åren 1834 och 1835 med meranämnde belopp, synes Stats-Contoret, för ifrågavarande fall, så mycket mindre lämpligt, som efter hittills gällande räkenskaps-ordning, anordningar å besparingarne alltid ansetts tillhöra det års utbetalning, då ersättuings-anordning blifvit meddelad, och sådant desto heldre, som besparings-tillgångarne årligen äro föränderlige och ofta tillfall ige; hvarjemte förekommer att, i fall berörde af Götheborgs Ränteri förskjutne utbetalning 4*696
Bifölls. lipp - Den 19 November e, m, *>si Upplästes till Justering och godkändes följande Éxpeditions-Utskottets insand* förslag till Riksens Ständers underdånige skrifvelse)- till Kongl. Majit: I , n N:o 33_9.1 anledning af verkstäld granskning utaf Militia? - Boställs ~ Cassams Räkenskaper, N:o 34o. Angående restitution af erlagd Bevillnings-afgift för Svenska Spelkort sora exporteras. N:o 34iAngående tiden för nästa Revision af Stats-Bancooch Riksgälds-Verkens Räkenskaper. Rörande anstånd med betalningens erläggande för erhållen undsätt - nings-säd ifrån Allmänna Magazins-Inrattningens Förråd. Rörande anlägningert af er* Köping i Fryksände Socken af Vermland. Upplästes och lades på bol-det följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Ridd. o, Ad. Afd. 41 011^ t i'. ’«.i v' gs* D#ft i£) Kttcmlier jjt, m. Fran Co n s ti t u tio n s-U t sk o t te t: Af eler. i5 dennes: N:o 73. Angående förslag till ett yt* lerligare tillägg i t}8 §• Regerihgs-Formen och 63 §. Riksdags-Ordningeit. 1 : Rör'lide sätlet för sluteliga behandlingen af frågan oin inlösen al Filial - Disconternes utelöpande Skuldförbindelser. Af den i3 dennes: N:o 608. I anledning af väckt fråga om öfverseende af de, angående Markegångs sältningarne , utfärdade författningar. Från Statsoch Banco-Uts kotten : Af den 15 dennes : N:o 609. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående betalning af för - Den 19 November e rn. 5»:j re Kong!. Faraillens här i Riket innestående enskilta förmögenhet.
KNIPPERDOLLINK (som gått i spetsen, i det han slår upp dörren). Kom hit, folk; här är ett heligt hus till! Hvad betyder detta, en krog i templet! sen I! sen I, styggelsen har gått så långt att man skändar helgedomen. Men jag skall rena den med eld! Eld på kyrkan och helgonen på bålet! OLOF (träder fram). Betänken hvad I ämnen göra! MÄSTER OLOF - KNIPPERDOLLINK. Är du rädd att ölfaten skola springa sönder af hettan, du Belial; är du den påflige krögaren, som icke aktar för rof att bygga lasten sitt kapell i kyrkmuren! OLOF. Jag är secretarius i rådstugan och bjuder eder iakttaga ordning i konungens namn! KNIPPERDOLLINK. Jaså, du är den man som konungen skickat ut att bekämpa vår heliga sak! Fram, fram I gudsmän, och gripen honom först, sedan skola vi rensa Herrans hus från afguderiet! MÅRTEN. Gå'n på, godt folk, han är en kättare och bannlyst! KNIPPERDOLLINK. Kättare! Du är då icke en af de påfviske? OLOF. Sedan jag blifvit lyst i bann tillhör jag icke kyrkan mer! KNIPPERDOLLINK. Då är du på vår sida! OLOF (tiger). KNIPPERDOLLINK. Svara! Är du mot oss eller med oss! MÅRTEN. Han är Olof Pederson, som kungen skickat ut! KNIPPERDOLLINK. Är du Olof Pederson? OLOF. Ja! MÄSTER OLOF 51 - KNIPPERDOLLINK. Men du är kättare! OLOF. Jag berömmer mig af att vara det! KNIPPERDOLLINK. Och går i tjenst hos kungen! OLOF. Ja! (Vederdöparne skrika och omringa Olof.) GERDT (rusar in genom jerndörren). Håll upp! Hvad gören I! KNIPPERDOLLINK. Gerdt! Hvem är den här mannen? GERDT. Han är vår!
Remmer uppgjordt kostnadsförslag beräknats uppgå till 1,450,000 R:dr. Motionären har härvid åter upprepat de skäl, sorn blifvit anförda uti de under förra* riksdagen i ämnet väckta motioner, hvilkas innehåll finnes återgifvet uti dåvarande Stats-Utskotts Utlåtande N:o 120 sidd. 38, 39. I afseende på sistberörda motioner yttrades uti berörda utlåtande, bland annat, att då det rörande verkställigheten af detta företag och dermed förenade kostnader upprättade förslag ännu icke blifvit af Styrelsen för allmänna Yägoch Vattenbyggnad er granskadt, och således intyg af vederbörande myndighet saknades ej mindre angående ändamålsenligheten af den uppgjorda planen, än äfven i afseende å de till arbetets fullbordande erforderliga kostnader, samt icke heller Konungens Befallningshafvande i länen varit i tillfälle att i vanlig ordning afgifva yttrande öfver företagets vigt och behofvet af allmänt understöd till dess utförande, funne Utskottet sig böra afstyrka beviljandet af det begärda statsanslaget. Såvidt nuvarande Stats-Utskott kunnat inhemta af det utaf Vägoch Vattenbyggnads-Styrelsen före innevarande riksdag afgifna generalförslag, äfvensom af öfrige Utskottet tillhandakomne handlingar, har ärendet icke sedan förra riksdagen varit hvarken af nämnda Styrelse eller af Konungens vederbörande Befallningshafvande handlagdt, utan befinner sig fortfarande i samma skick, som då Rikets sednast församlade Ständer gillade dåvarande Stats-Utskotts ofvanberörda afstyrkande. Vid sådant förhållande anser sig Utskottet icke heller nu kunna annat än Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141. 55 38:o. afstyrka beviljande af det statsanslag, som för Ätra-elfvens upprensning blifvit hegardt. Med öfverlemnande af bestyrkta afskrifter af Styrelsens för allmänna Vägoch Vattenbyggnader den 26 Januari 1854 till Kongl. Maj:t aflåtna underdåniga skrifvelse, angående förberedande åtgärder för undersökningar om upprensning af norra grenen af Göta eif eller den s. k.
* * * Åh, hon förlofvade sig väl med honom derför att han är så rik, kan jag tro. * * * Det vet jag inte, men jag har hört flickorna tala om honom. I sällskap är han tvär som ert dogg, och så kommer han in i rummen med stora ridstöflar på. Han är inte alls chic. Vet du hvad det är: chic? * * * Det är när man är riktigt stilig, som notarien. Ida säger alltid att han är chic. * * * Du!? Nej, det blir du aldrig i tiden. * * * Nu måtte du blygs! Har jag någonsin sagt det? Du är en lång räkel med stora öron och smala ben; men jag kan tycka bra om dig i alla fall. * * * Nej, du! Det kan aldrig falla mig in. Jag vet precis hur min fästman skall se ut. Han skall inte alls vara lik dig, och så skall han vara så snäll och förståndig, och * * * Kors, hvad du intresserar dig för notarien! Jo, farbror säger, att han blir nog vice häradshöfding efter nästa ting. Han kommer att sluta som statsråd, säger farbror, och (Afbryter hastigt, sätter sig vid bordet och börjar skrifva.) Det var rätt, att du arbetar, min pulla lilla. (Det ringer.) Hvem ringer i telefonen så här dags? Jag skall höra efter. (Går fram till telefonen.) Hvem der? (Barskt, i telefonen.) Låt bli att ringa på; jag har inte tid. (Återtager sin plats.) Hvem var det? Bara Karl. Häradshöfdingen. Siri. Siri. Häradshöfdingen. Uppförd tjugosju gånger å Kgl. Dramatiska teatern, första gången den 7 mars 1887, med fru Ellen Hartman i hufvudrollen *). tillåtelse.) Ernst Ahlgren. Bagatell i en akt af (Eftertryck förbjudes, och pjesen må icke uppföras utan författarinnans - Personerna:
Efter jordebok svär de skulle utur Utskottets tillstyrkande utgå, ha-? de Ridderskapet och Adeln beslntit att in* bjuda Presteoch Bergare - Stånden att uti nyssnämnda beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena, fann Borgare - Ståndet för, godt att omförmälde inbjudning antaga. S. D. Banco-Utskottets Betänkande; N.'o 91, i anledning af de från 3:ne Riks - Stånd remitterade motioner af Herr Öfversten Prot. Utdrag den 20 Januari} 1830.' kol P, Jjefrén, Herr Prosten C. O. Forslind och’ Riksdags - Fullmägtigen frln Gefleborgs Län Carl Henricsson Bergman, angående rättig.' het för Ranken att utfärda så kallade ränte-* coupons, jemte yttranden, som, i sammanhang härmed, af andra Ledamöter inom Riks-: Stånden blifvit afgifna uti detta ämne, blef, vid nu förnyad föredragning, bifallet. S. D. Föredrogos å nyo följande Allmänna Besvärsoch Oeconomie - Utskottets Utlåtanden : N:o 175, i anledning af anmärkningar vid Betänkandet, N:o 158, angående Presterskapets pa Gottland aflöning, Iades (ill Handlingarne ; och N:o 174 j 1 anledning af väckta frågor om förändringar i Befordrings-Laga£ne, gillades. Från Hedervärda BondeStåndet, S. D. Föredrogs å nyo och Iades till Handlingarne Lag-Utskottets Utlåtande, N;o jo2 Prot.
Då emellertid frågan, hvars ständiga återkommande antyder att någonting slutligen måste göras för dess lösning, icke kan förlora på en behörig utredning — en begäran, som är så billig, alt icke någon borde motsätta sig densamma — och sådan utredning icke kan af enskild motionär vidare än nu skett verkställas, föreslår jag: att, derest ifrågavarande landtogsgärd, hvars belopp jag icke kan uppgifva, icke nu genast kan upphöra och borde från inkomst-beräkningen uteslutas — en åtgärd som en sträng rättvisa likväl fordrade -— Rikets Ständer åtminstone måtte förnya den af Bonde-Ståndet enskildt framställda underdåniga begäran om frågans behöriga utredning och att skrifvelse således från Rikets Ständer aflåta med underdånig anhållan, att Kongl. Maj:t täcktes i nåder låta utreda beloppet af ifrågavarande landtogsgärd samt derefter - Motioner i Ii onde-Ståndet 18(0). N:o 347. 545 elter till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition om och på hvad villkor nämnde gärd må Irån ordinarie räntan uteslutas. Om remiss till vederbörligt Utskott anbålles. Stockholm den 29 November (862. E. Andersson, från Westmanlands lån. Af Elie Andersson från Westmanlands län, om fullständigt upphörande af all grundskatt och att Statens inkomster i stället mätte genom bevillning fyllas. Uti en tid då förändringar al föråldrade förhållanden vidtagas i alla riglningar, för att rättvist fördela och mildra de bördor och omsorger, som äro oskiljaktiga från den menskliga tillvaron, torde det vara af vigt alt tillse hvar den största nöd och de största bekymmer hopat sig, på det att icke äfven de mest välmenande och goda förbättringar, det vare sig uti industrien eller lagstiftningen, skola blifva en dast ofullständiga. De aldra sinnrikaste uppfinningar, de mest underlättade kommunikationsanslaller skola förgäfves förmå alt sälta lif uti industrien och näriugsgrenarne, der nöden, snart sagdt, tittar in uti hvar dörr, till följd af tryckande ocb ojemnt fördelade beskattningar, så förtungande, alt de torde kunna benämnas utpressningar.
Malmöhus Län. 21:0 Uranienborgs Kungs Ladugärd man» kal en trädgard med myckurhet fruktbärande och wilda Träd, 9 torp. Till Gårdens bruk utgöres arbete, efter det arbtlr-crnlract som wid Kongl. Comnttssiouen den 20 Nv» Den i6 December. rogz Nowembcr 1688 bli'wir stadgadt, hwaremot hwart Z henman njuter 6 Daler och hw arje ^ hemman z Daler S:ni: i astäkiung pä räntan för arbetet. Pä grund af Kongs. Vreswet den 9 Oktober 17.59 är arrende Contrack den 16 April 1762 ulfär» davi för Boramästaren dV-liaur pä 52 arS lid. och har Kongl. Maju genom ytterligare Nådigt Bref af dctt rs Junti 1786 tillagt honom och dest rätts in, nehafware vrolongai»on dera till den l Maji 1861, men genom Kongl. Majus Nädiga Bref den 27 A, pril 1799 är förordnavt, alt arrendet uphör wid mid, fastan 18H. 22:0 Alnerups Kungsgård ro/§ mantal. Danna Kungsgård är enligt Kongl. Brefwet den ZQ Mars 1778 anstagen Landshöfdingen pä Lönen för innestäcnde suimna, under tiktel arrende medel 202 R:V. Hallands Län. 2z:o Laholms Kungsgård 2 Mantal, 1 Trägård, Laxfiffen, l mjölqwarn med z:ne pär stenar samt 6 torp. Till underdänigste sölje as Kongl. Majus
Yid allt lärande måste man hafva någon fast utgångspunkt; man måste hafva klart upfattat något, för att dermed kunna jemföra mångfalden. Nutiden, i hvilken jag lefver och rörer mig, måste derföre vara lättast för mig att fatta, och denna tid är mig nödvändig att känna, om jag skall kunna handla och verka i den. Örn jag börjar med studiet af det närv:de, men aldrig hinner till forntiden, kan jag det oaktadt blifva en ganska duglig medborgare; men börjar man med forntiden och hinner aldrig nutiden, blir man en odugling, en narr. Tänkom oss en person, som känner alla forntidens seder och bruk, men icke vår tids, huru skulle denne taga 132 Pen 17 Oktober. sig ut i satnmanlefnaden? Tilliimpom detta på något särskildt yrke! Vi vilje t. ex. bilda en riktigt duglig Artilleri-officer. Han bör således följa gången af kastvapnens utveckling. Först bör han inhemta theorieu orri slungan och bågen samt de gamles kastmaschiner och murbräckor. Först derefter får han studera eldgevären. Men innan han hunnit dit, ljuder stridstrumpeten, han kommenderas ut för att storma en fästning. Katapulten, murbräckan m. m. känner han till punkt och pricka, men om kanoner, mörsare, bomber, granater, raketer m. m. eger han ingen kännedom. Hur skall han taga sig ut? Låt honom försöka att med den vädurshufvade murbräckan bulta sönder fästningsmuren. Denna method att fördjupa sig i forntiden, innan man gjort sig hemmastadd med nutidens förhållanden, har frambragt ett fenomen, sora var alldeles okändt för de gamle Greker och Romare, och som är helt och hållet den moderna tidens tillhörighet. En ypperlig typ för satiren och skämtet har länge varit en förläst ma gister eller en s. k. skolfux. Hvad är det som hos denne typ så häftigt verkar på skrattmusklerna? Icke kan lärdomen vara löjlig? Den omständigheten, att man känner allting bättre än alla andra, kan omöjligen förorsaka löje.
Häremot erinrades viri sislförflutne Riksmöte af Riksdagsfullmäglige från Jemtland, att, genom Regementets nedsättning, den behöfliga jemkningenicke vunnits, enär dels Regementet nu vore skyldigt till tjenstgöring utom Jemtland, hvaraf följde, att hemmansegarneej. längre kunde sjelfva Statslamt Oecon. Utsk. Betänkande I? o ap. tj. na flir rolarnc eller få lega manskap ulan olia4c kostnader, dels oek. den nja voteringen icke skall blifvit uppgjord på lika grunder, sorn i det öfriga Sverige, utan på dubbelt svårare vilkor, än i de förut hårdast roterade Länen; äfvensom klagan fördes deröfver, attroteringsbesväret jemyäi vöre i betydlig nion mera betungande, än i andia orter; hvarföre yrkades Infanteri-Regementets nedsättning tili 400 man, och HästjägareEsq riéns indragande eller reducerande lill den styrka, som af de rustande skäligen kunde underhållas.