Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I hög grad poetiskt begåfvad, förenade hon med en utomordentlig ihärdighet både tankedjup och grundlig forskning. Med samma behag och elegans som hon skref sina verser, utkastade hon vetenskapliga problem. » När hon en dag talade om hypotesens logik », säger en af hennes biografer, » och med sitt egna behag för sina åhörare skildrade Aristoteles, som infört hypotesen på den filosofiska och vetenskapliga undersökningens område, eller den skotska skolan, som med Tomas Beid bannlyst hypotesen från samma område; när hon klart och fängslande med otaliga bevis från astronomien, fysiologien, filosofien och filologien bevisade hypotesens nödvändighet för experiment och demonstration och härvid stödde sig på auktoriteter sådana som Kopernikus, Keppler, Huygens, Newton, Leibnitz och Cuvier, lyssnade professorer och studenter med spänning och beundran till den sjuttonåriga rumäniskan. » Julia Hasden har med undantag af en på rumäniska språket utgifven novell skrifvit på franska. Af hennes efterlemnade arbeten hafva tre band redan utkommit och ytterligare tre skola följa. När man tager hänsyn till detta underbarns korta lefnadstid, frågar man sig förvånad, när hon fått tid att skapa sä mycket. Och dock utmärka sig hennes arbeten ej blott genom ett glänsande språk, utan äfven genom tankedjup. » Vid femton års ålder liknar flickan en viol, vid tjugu en ros, vid tjugufem en lilja. Vid det trettionde året ville hon gärna åter vara en viol — men doften är borta. » » Den kvinna, som oupphörligt talar om den kärlek, som hennes man egnar henne, är icke alldeles säker på sin egen. » * » Om en människa vill förhäfva sig i sina filosofiska spetsfundigheter, glömmer hon alltid, att hon är ett frän alla planeter och världar lösryckt stycke lera. Af det, som hon ser på jorden, sluter hon till världsalltet. Men hon ser icke, att till och med på jorden naturen aldrig upprepar sig. » * * * Det porträtt af Julia Hasden, vi på föregående sida presentera våra läsarinnor, är utfördt efter en tafla af den bekante parisermå- laren Diogöne Maillart, af hvilken den unga, snillrika författarinnan under tre år mottog undervisning i teckning och målning.
Dess räkenskaper, som i Kongl. Kammar-rätten undergått granskning lör år 1846 utan och för år 1847 med anmärkningar, framställa förhållandet med inkomster och utgifter sålunda: år M84G. år 1847. Debet. Balans från föregående året: Tillgångar 5,47.1: 14. b. 10,102: 28. o—o.Statsanslag . tlyresmedel Tomtören Försäljningsmedel . Ersättningar . Credit. Utgifter: För byggnader och i Stockholm .
N:o 100, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga remiss å förre arrendatorn af indragna trumpetare-bostället Berga, Inspektoren Johan Wedlings underdåniga ansökning om eftergift af ådömd arrendeskillnads-ersättning; N:o 104, i anledning af väckta frågor om Riksgäldssedlars inlösande, oaktadt den derför fastställda preskriptionstid tilländagått; N:o 105, angående lyftningen af hela återstående beloppet utaf de vid sednaste riksdag beviljade tillfälliga statsanslag till försvars-verkets förbättrande; N:o 108, angående anmäld otillräcklighet af det för expenser vid Justitie-Ombudsmannens Expedition hittills anslagne belopp; N:o 107, angående ytterligare anslag för det inom Rikets Ständers hus inrättade Riksdags-arkiv; samt Prot.-Utdrag den i6 April 1851. 231 N:o 108, i anledning af väckt motion, om Kongl. Bibliothekets förflyttnfng till det af Riksgälds-koriloret begagnade hus. S. D. Föredrogs Banko-Utskottets utlåtande: N:o 29, öfver väckte förslag om dels utgifning från Banken af sedlar å en riksdaler banko och dels prägling af silfvermynt å 16 sk. riksgälds och 4 sk. banko; Utlåtandets samtlige 3:ne moment blefvo af Ståndet bifallne. S. D. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets utlåtande: N:o 70, i anledning af väckt motion om åtgärder för en förbättrad själavård i hufvudstaden; af slogs t, hvaremot betänkande N:o 72, i anledning af väckt förslag om inrättande afLäns-nämnder, blef af Ståndet bifallet. S. D. Vid förnyad föredragning biföllos Lag-Utskottets betänkanden:
Tillverkningen der för året uppgår till 170 å 200,000 st., som lill största delen afsättas på Skåne, och inlastas vid den till bruken hörande lastage-plats. Dessutom finnas några färgerier och garfverter på landet, men desse drifvas i ringa skala, endast för behofvet i den ort, der de finnas. Å hemmanet Sotanäs, i Gunnarps socken, är inrätladt ett pottaske-bruk, der omkring 2,000 U. kalcinerad pottaska om året tillverkas. Priset derå är 7 å 8 sk. Banko för skålpundet. Jagten, betydligen vanvårdad, aftager år efter år, och det mesta vilda erhålles nu från angränsande orter i Småland. ”Fisket, som särdeles i saltsjön erbjuder en betydlig inkomst, lemnäs för ”det mesta obegagnadt af södra Hallands kustboer. Utåt den långgrunda kusten, ”sorn saknar hamnar och landningsställen, kunna endast små platta båtar ”begagnas, hvilka i hardt väder icke berga sig i öppna sjön. Fisket inskränkes ”således till närheten af kusten, och idkas af strand-allmogen endast vid lediga ”stunder och gynnsamt väder, mera för dagligt behof, än lill afsalu; hvaremot ”Skånska fiskare från kullen och äfven Jutländska träffas utanför Hallands ”kuster, någon gång afsättande sin fångst i dess städer”. 19 ”1 norra delen af länet, på kusterne af Släps, Wallda, Onsala, Wärö, ”Torpa och Träslöfs socknar är fisket mera indrägtigt, och behandlas såsom ”lönande binäring. I sistnämnde socken är en fiskarby, eller så kalladt fiskeläge, hvars icke obetydliga befolkning lefver endast af fiske, och äi derföre ”beskattad; hvarförutan åboerne å Näs och Apelviks byar i samma socken, ”samt å Kärra, Balgö och Getterö vid Warberg, temligen allmänt idka denna ”näring. För en mängd torpare, backstuguoch strandsittare utgör fisket det ”hufvudsakligaste, nästan enda näringsmedlet.
Jag har hört det Götha Canal - Bolags Actie-egare viljk ensamma tillräkna sig detta 3o4 St ats-Ul skottets Storverk, mea det kan jag ej medgifva, då af Bankens och Statens medel, så betydliga summor blifvit uppoffrade, utan lärer hela Svenska Folket numera få räkna sig till Bolaget, .lag förutser val det svar jag härpå skall erhålla, nemligen: att, det är orimligt komma fram med sådant yttrande, då Konung och Ständer, vid de föregående Riksdagar, ansett sig böra medverka till Canalens fullbordande. Men må det tillåtas mig att fråga! hvem är upphofvet till dessa beslut ? hvem har uppgjord t planen? och hvem har ledt Verkets gång? fÖrmodeligen Canal-Directionen. Man borde väl billigt begära, att desse Herrar skulle insett, att kostnaden, som i början uppgick till 1,600,000 R:d., skulle mångdubblas, och derigenom numera väcka motvilja till vidare bidrag. Af sammandraget öfver Götha Canal-byggnads kostnad, från år i8i5 till år 1822, är utbetaldt till Directiöns-arfvode, samt aflöning till Tjenstemän, Verkmästare, Commenderings-Befälet, aflöning utan arbete, med flere dit hörande kostnader, Marsche-kostnader, Pensioner och Gratilicationer, diverse utgifter till ett belopp af 1,206,183 R:d., häraf torde slutas, huru Calculcrne blifvit missräknade, till förlust för Actie-egarne och Staten, och följder deraf komma att drabba efterkommande i långliga tider. Betänkanden. 3o5 5:o. Af Herr Borgmästaren Montan. I anledning af de Reservationer jag anmält emot Höglofl. Statsoch Banco-TJtskottens Utlåtande, i frågan om anslag till Götha Canal, anhåller jag vördsammast få anföra , ej mindre de skäl, på hvilka jag ej kunnat bifalla de beslut, Höglofl.
När mannen börjar försumma henne — för sitt arbete eller för sina nöjen — och hon icke har ett eget hem, som sysselsätter tankarne och ger känsla af ansvar, hvad skall då rädda henne, om en annan kommer och börjar hviska om kärlekens suveräna rätt? Barnen? Ja, barnen göra det nog ibland, t. o. 111. ofta; de flesta italienskor ha ju en lidelsefull kärlek till sina barn. Men själfva sysslan med barnen tar för det mesta svärmor ifrån henne-,; då det heter, att de unga skola roa sig, de gamla befatta sig med huset och barnen. Allt detta medgifva de själfva — men utan att därföre kunna förmå sig till att i praktiken utdöma systemet. Det har både sina faror och sina obehag, men . det är häfdvunnet, och om de gamle Önska det, bör man rätta sig därefter. Andra tro ej så mycket på farorna — de blifva ändå alltid mannens ensak — men medge obehagen för den unga frun af detta lif under svärmors absoluta välde. Men hvilken lefnadsställning har icke sina obehag, som man måste finna sig i? Resignation är lifvets största dygd, och den kärlekslösa egoism hvarom den nordiska uppfattningen talar, är hvarken vacker eller efter-följansvärd. Andra åter teckna de ljusaste bilder af förhållanden af idel kärlek mellan unga och gamla. Jag såg själf exempel härpå, däribland ett riktigt vackert. Det var ett ungt par, han professor vid en teknisk skola, hon en språklärarinna, som fortsatte att undervisa. De voro förälskade, lyckliga ännu efter271 italienskt familjelif. flera års äktenskap, föräldrar till två förtjusande barn; det hela var en riktig liten idyll, som tre gamla, hans faster, hennes morfar och en gammal tjänarinna, solade sig med att sitta och iakttaga. I ett annat hus, där frun var änka, var den gamla icke ens hennes egen, utan hennes aflidne mans (första) svärmor. Han hade nämligen varit gift två gånger, första gången, då han själf ännu var skrifvare på en advokat-byrå, med en ganska enkel flicka. Den gamla var en anspråkslös liten gumma, som förr lagat maten, nu egentligen gick i vägen, ty hon såg illa och var darrhändt.
Presle-Slåndets yttrande om angelägenheten deraf, att den institution, som äfven efter detta Stånds åsigt borde föreslås för pröfning af besvärsmål, vore ställd i samband och förening med Stats-Rådet och dess verksamhet, antyder icke, om och i hvad mån tillämpning häraf ansåges kunna ega rum i de af Utskottet föreslagna stadganden om Regerings-Rällen, utöfver hvad Utskottet sökt i sådant hänseende vinna genom det föreslagna 2:a momentet 24 §. Regerings-Formen; och då i allt fall PresteStåndets så beskaffade erinran ej står alt förena med öfriga Ståndens yttrade meningar, får Utskottet hemställa till Preste-Slåndet, om icke anmärkningen, så vidt den kan hafva egt för ändamål att i någon viss del af Utskottets förslag föranleda ändring, må förfalla; likasom och, enär 10 §. Regerings-Formen innefattar all i Grundlag erforderlig föreskrift i afseende på ärenders beredning till underdåning föredragning inlör Kongl. Maj:t i Stats-Rådet, äfvensom, enligt Utskottets förslag, två ledamöter i Regerings-Rälten skulle i Stats-Rådet öfvervara ekonomiska lagstiftnings-frågors behandling, Presle-Ståndet torde finna sig kunna, så vidt fråga vore om tillämpning i afseende på den föreslagna Regerings-Rätten, frånträda sin gjorda erinran, att Grundlagen borde stadga, att den för besvärsmålens pröfning inrättade myndigheten skulle afgifva preliminära belänkanden i omförmälda lagstiltnings-frågor. Efter Konstitutions-Utskottels Memorial, A:o 31.
gyllene 11i: i.rcl; ~ och hiijn sitt 1~i5rlia liifserl; Sh-es bl&amp;tldsn.de hvitct: mi: l.rar, snut stf i alln 1iir: ger ~; wnuIiuocle ch~~yaa~~.teu~.eran.der Inn-miiga guldslijftande triid, Ilvillrn afteclir~a, .jig mot en bakg: .~: ~~i~cl sf: i 1: jus11 %tt 1 .Eiirtonaude lialli.lr, ijl: ve~: strikkln i.ued s 1 ~ 8 h j t a 1.a11d tg&amp;~.dal: w - och cliirofvni~ ell. ini.lcl I itet disig l~lijstsol, swu slriiddie gyllene clagra~ ocll go u ~ ~ u &amp; i ign u l s: lrnggor. Det l: ~vilxr ell. 1.iss diisig stiil.u.l~.i~.lg he.^- dut lilla s a l ~ ~ l A l e t, soul tycks ujutn on Bel-~aglig siesta - en. stiimuing, soru .vicl ett liingre uppc; 11iill k ~ u ~ d hota e att fortaga a1.l arbetskraft och. verksanlhetslnst. Men Ear den trijtta resmcle, hvnrs ~.l.erver blifvit .r~.Agot ofveranstr8n.gd, ?,in.a af clot bullrancle lifvet i starre sticlor, IrHnos det ljnfligt a t t fB hvila nt i stilll~et ocb.
För detta ändamål ske årligen tidtals utvandringar lill mer och mindre aflägsna orter utom Länet, derifrån törtjente arbetslöner återbringas, till ett icke obetiMligt belopp hvarje år. Sjöfart. Seglationen på Wenern och Götha Elf, till så vidt Jen har till föremål jern och trävarors transporterande från Wermeland och Dalsland tili Götheborg, samt återtransport, för dessa och andra Orters behof, af Stapelstads-varor, lemnar någon biförtjenst äfven åt den Allmoge som bebor Sjö- och Elfstränderne; och i öfrigt förser Wedtle, Ahle och Flundre Härader staden Götheborg årligen med något Sjöfolk till Coopvaerdie-Segelfarten, deraf en inkomst, fastän ringa, således jemväl torde tillskyndas hemorten, genom Sjöfolkets besparda månadshyra. Handel. Till så vidt frågan härom rörer Landsbygden, drifves i allmänhet handel med span mål, bränvin, kreatur och andre La d u gå r dsal sfer samt skogs-effecter, med mera af Landets produclion och tillverkning, som afsättes i angränsande Städer och på Marknader, inom eller utom Länet, och från Dahlsland, stundom äfven till Norrige, merendels af producenterne och tillverkarne sjelfver likväl kan denne, genom Kongl. Kungörelsen den 3f Aug. i8i5, för Landtmannen tillåtne handel, eller försäljning, icke komma i beräkning såsom serskild näringsgren, hvilket den till sin natur ej eller är; men dessutom finnes, inom de fleste orter på Landet, der läge och Öfrige omständigheter gynna slik handel i stort, en eller flere personer som sig härmed befatta, och äfven derföre taxeras till bevillning, utan att de till handels utöfvande sökt eller erhållit patent, hvilket de ej eller torde behöfva så länge deras handel inskränkes inom de genom ofvanåberopade Kongl.
Utskottet blifvér alltså vid sin öfvertygelse, att Riksdagsmannen Wessings nud de Heres ofvanomförmäidta Memorial icke får eller kan förtjena afseende, oeh tillstyrker derföre vördsamlingen, att Riksens Höglo!!. Ständer täcktes meddela afslag derå; hvarjemte Utskottet upplysningsvis får anföra, att, utom det manskapet, såsom de kungjorda Officiella Berättelserna visa, blifvit under Canal-arbetet väl vårdadt till helsan, hvarföre ock mortaliteten bland Manskapet varit ganska obetydlig, kan genom de olika arbeten» hvartill det vid Canajen nyttjas, nämnde Manskap få inhämta kunskap och kännedom om åtskilliga methoder att gräfva, dika, spränga sten, m. m. som sedermera både vid förefallande Krono-arbeten och i Hemorten kan komma dem till nytta, hvilka dermed kunna sysselsätta sig, har erfarenheten visat, att mången Soldat, långt ifrån att, såsom Riksdagsmannen Wessing jemväl föregifvit, åtnjuta en otillräcklig dagspenning, tvärtom under arbetstiden samlat och hopspart en för honom icke obetydlig summa, den han hem» sändt till Hustrun för att till deras gemensamma nytta användas. Oå nu härvid tillika 76 Besv. och Ekon. Utsk. Betankanden. får komma i beräkning, att på flere Orter i Vestmanlands Län Rotehållarne nu för tiden contrahera med deras Soldater, ätt, utom Torpstuga med en kåltäppa, samt nödiga uthus, gifva dem något visst i Spannemål och foder, i stället för åker och äng, följer ock deraf, att Soldatens Hustru, som af Roten njuter lönen, icke kan genom karlens bortovaro lida nöd eller behöfva ligga Roten till last. Hvilken tanka dock varder vördsamlingen underställd Riksens Höglofl. Ständers ompröfvande. Stockholm den C7 Januari 1818. I. ■ ■■ ■ ■ N:r 12.
Då vi kunna antaga att Utsktns förslag i i §:n blir gällande, så anser jag det icke behöfvas att minsta sedelvalören skall vara så hög, som jag eljest skulle önskat, men anser dock att den ej bör vara lägre än 6 rtdr 32 sk., och detta lärer äfven af de 3:ne MedStånden vara beslutadf, hvarföre jag anhåller, att R. o. Ad. måtte bestämma, ali privatbankers minsta sedelvalör bör blifva 6 rtdr 32 sk. eller 2 r:dr 2.4 sk. i silfver. Underl. Ridd.Secret. uppläste de öfriga RiksSltns beslut i denna punkt, hufvudsakligen innehållande att de alla tre bestämt sedlarnes minimi-valör till 6 r:dr 32 sk. btco, motsvarande 2 rtdr 24 sk. silfverspecie. Frih., Ce d e r s t r ö m t Jag tillstyrker instämmande ide öfriga Ståndens beslut rörtde denna §. Hr von Hartmansdorff; Jag ämnade begära den uppläsning, som försiggått. Jag anhåller nu, att R. o. Ad. måtte instämma nied de öfriga Stånden i deras beslut, och att delta H. Stånd ej måtte uppehålla sig alltför länge vid detta ämne, sedan saken är afgjord. Frill. Stjernstedt yttrade, att lian ville göra samma anhållan, som Hr von Hartmansdorff. Hr Ribbing: Sedan jag hört att 3 Stånd redan fat tat ett och samma beslut, vill jag ej uppehålla R. o. Ad. såsom till ingenting tjenande; i annat fall ville jag föreslå en lägre valör eller 2 rtdr. Jag kan visserligen icke hoppas, alt mitt förslag skulle vinna framgång, men tror att framtiden skall visa, att det icke går au, sorn förhållandet nu är, 548 D e u 20 F c )> r uar i c. m. att sälta så ling valör på privalbanksedlarna. Det enda sorn tröstar mig i afseende på allmänheten som kommer att lida på beslutet, är, att R.
Fullmägtige, som, vid upprättandet af ofvanintagna reglementariska föreskrifter, ! allmänhet följt de grunder, 222 §. af Banko-Reglementet innefattar, i afseende på utlåning genom Handelsoch Närings-diskonten, hafva dock derifrån afvikit hufvudsakligen i så måtto, att de förordnat det föreskriften i 5 mom. af berörde §. borde, vid fråga om diskontering af vexel, tillämpas endast å den af endossenterne, som vexeln i sista hand öfverlåtit. Revisorerne medgifva väl, att då högsta beloppet, hvarför någon får häfta uti nämnde Diskontverk, är bestämdt till 40,000 R:dr; skulle det ändamål, Rikets Ständer genom vexel-diskonteringen afselt, hafva motverkats i händelse alla å en vexel befintlige öfverlåtare antecknats såsom gäldenärer; men enär denna åtgärd torde för Diskontens säkerhet böra iakttagas, så följer äfven deraf, enligt Revisorernes åsigt, att omförmäldta maximum bör betydligen förhöjas eller ock föreskriften om ett maximi-belopp, alldeles uteslutas. Revisorerne anse jemväl, att, om det i 7 §. af de reglementariska föreskrifterne intagna stadgande, att sista öfverlåtaren å en domicilierad vexel skall hafva sitt hemvist på diskonterings-orten, icke funnes, så skulle vexlars uppkomst och spridande i rörelsen derigenom befrämjas. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Kongl. Maj:ts Nåd.
Bourgogne och 1 Kanna ■ 6 33-| Kan:r Champagne . 1 Kanna — 1 6 i33| Kan:r audra slag I Kanna — 1 6 Bil. till Expeditions-VIskottets Förslag till und. Skrifvelse N-'0 3o8. if> Underrättelser om hvad vid Taxans verkställighet iakttagas bör. §' '• Alla varor, med undantag af de med förbud belagde, må ifrSn utrikes orter till Sverige införas, eller ifrån Sverige till utrikes orter utföras, emot den i Tariffen stadgade tull. §• 2- Det varuvärde, hvarefter inkommande och utgående fullprocent, enligt Taxan, erlägges, beräknas i Svenska Bancosedlar, med hvilka så väl inkommande och utgående tull som nederlags-afgifter betalas. Hvad vid tullclarering ej hinner lill half skilling, uteslutes, och räknas deremot för en skilling hvad som stiger till och öfver en half. §. 3. Med de i Taxan förekommande vigtbestämmelser förstås viclualievigt, der annan slags vigt icke serskildt är utsatt. §• 4- Alla inom Sveriges Rike byggda, eller i behörig ordning naturaliserade fartyg, som bevisligen tillhöra Svenska undersåter, förunnas helfrihet, håde vid inkommande och utgående, så att den i Taxan utsatta tullprocent beräknas för alla varor, som med dessa fartyg till Riket införas eller derifrån utföras, utan afseende eller skilnad, om inkommande varor hemtas direcle från produclions-orten, eller utur andra handen, och med iakttagande för öfrigt af den lindring i tull, sorn för handeln på vissa orter är serskildt i Nåder beviljad. §• 5. För alla varor, som inkomma med främmande fartyg, förhöjes den belöpande helfria tullen med 4° procent; och för alla varor, som med dylika fartyg utföras, med 5o procent, utom i de fall, då, genom serskilda afhandlingar med främmande Magter, undantag härutinnan blifvit öfverenskomne.
Majit pröfvat erforderliga, tillgång torde kunna beredas så väl af Titelns besparingar i allmänhet, som ock serskildt, i följd af det utaf Utskottet tillstyrkta förhöjda anslag för Exercis-Squadronerne, hvarigenom den del af anslaget för Indeidta Arméens mötes-kostnader, som förut måst till berörde föremål användas, kan till Infanteriets Exercis disponeras; finner Utskottet sig ej kunna tillstyrka bifall till det för Instruetions-Coinpagnierne äskade anslag. e) Möteskostnader och f) Ersättning för utgående högre betalning till Intjuarterings-gifvare för dagportioner vid Indeldte Regementenas mar clmr till och från möten. Desse begge i den förra Staten uppförde Reservations-anslag föreslår Utskottet lill bibehållande utän förändring. 3:o) V&rf vade Arme'en. a) Lif-Gardet till Häst, b) Ki 'onprinsens Husar-Regemente, c) Svea Lif-Gardet, d) Andra Lif-Gardet och e) Wermlands Fält-Jägare-Regemente. Uti anslagen för desse Regementen har Utskottet icke funnit skäl föreslå någon förändring. f) Svea, Götha och Wendes Artilleri-Regementen, Uti Kongl. Majits vid 1828—1830 årens Riksdag aflåtne Nådiga Proposition om tillökning i Artilleriets anslag, väcktes det af Rikets Stan - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 3y. 11 der äfven gillade förslag, att, då indragning af Konungens Eget Värfvade Regemente tillika skulle komma, att ega rum, sistnämnde Regementes anslag å Stat 49,530
Fortgår Utskottet på den nu anträdda vägen, bortkastande en million bär, ett par hundratusen R:dr der, åt än det ena, än det andra local-projectet, som här kan finna en mägtig förespråkare, och gilla Ständerne Utskottets åtgärder •— och hvarföre skulle man ej tro de if Stånden alltför gerna bevilja allt, blott allmogen ej får vara med om vinsten — då får Bonde-SLåndet och sjelfva folket rätt mycket gagn af sitt besparingsnil! Det är lätt att begripa, hvad det då blir af den så högt påkallade skattenedsättningen. Lika lätt som det nu går an alt ösa med fulla ämbaren, lika bekymmersamt torde det blifva för nästkommande Ständer att fylla de uttömda hallorne, som vid denna Riksdags böl jan voro bräddade till öfversta kanten, men som vid Riksdagens slut icke ega annat qvar än bottengrumlet. Jag missunnar icke Brukspatronerne och Bergsmännen den vinst och fördel, deras handtering kan beredas genom alla möjliga communicationers öppnande. Men jag tror ej denna icke serdelesutblottade samhälls-elass böra nästan uteslutande gynnas på alla de ofrigas bekostnad, enär de för ingen del mer bidragit till besparingsmedlens sammanbringande än de öfriga; om den ock är nog lycklig att finna talangfulla Ombud, sora förstå att göra sig inflytande till förmon för sina Committenter. Det är mig vidrigt, sedan jag hört så kraftiga ord af dem 8 Hor till Stats-Utsloltets Utlåtande, N:o 455. om folkets nöd uttalas, att se dem vilja använda sitt såsom fosterlandsvänner vunna inflytande till att åt sina egna intressen förskaffa just desamma capital, som skulle användas för att lindra folkets nöd. De hafva, under framhållande af folkets nöd, satt sig emot att Statsverket, som är Rikets angelägenhet, skulle erhålla mer än det aldra knappaste. Det är med förvåning jag finner, att hvad som ej fick användas till Rikets gagn, nu skall bortgifvas för deras enskilda.