Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Rikets grundlagar och constitutionella institutioner, må vid hvartdera Universitetets verldsliga faculteter, för tvänne Professorer, af hvilka minst en uti den juridiska, å stat uppföras 4 nya löner a 1,600 R:Jr, med iagtLagande att dessa löner ej komma att oski 1 jagtigt förenas med de nya läro stolarne, utan, så vidt sådant med Universitetens nu gällande institutioner kan förenas, innehafvas af de sist utnämnde, intilldess de kunna komma i åtnjutande af högre, förut befintliga, Professörs-löner. (l) Likaledes och som Rikets Ständer funnit lämpligt att, lill befordrande af sådana vetenskapliga forskningar, hvarigenom äfven de Svenska Universiteten kunde blifva i tillfälle alt medverka till en mera utbildad kännedom af hittills föga utvecklade kunskapsgrenar, ett visst årligt arfvode beviljades för någon lärd vid ettdera af Universiteten, hvilken till dylika forskningar egnade sin tid; hafva Rikets Ständer förordnat, att en summa af 600 R:dr må varda å stat uppförd, att af E. K. M. till ettdera af Universiteten disponeras för befordrande af sådana vetenskapliga studier, som ej tillhöra de egentliga éxamens-ämnena. é) Med bifall till den af E. K. M. i Nåder föreslagna Öfverflyttning till den 10:de Hufvud-Titeln af de till Medico-Theologiska stipendier anslagna 2,000 R:dr, och ifrån densamma till den 2:dra af 1,600 R:dr för Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet, är skilnaden, 400 R:dr, här uppförd; hvarjemte, och under den åsigt, att berörde stipendier icke i deras nuvarande form motsvara det dermed åsyftade ändamål, samt att, i afseende på deras fördelning emellan den medicinska och theologiska faculteten, den förra, i följd 33a ExpeditionsUtskottets Förslag till lind.
Dä likmätigt Regerings-Formens 77 § Riksens Ständer tillkommit att stadga de grunder, hwarefter de ät en« ffildte personer till bruk och nyttjande uplätne Kongssch Kongs-Ladugärdar Med dertill lydande hemman och lägenheter böra förwaltas, hafwa Riksens Stander om desta Kronans tillhörigheter inhämtat en närmare kännedom och under sina öfwerläggningar i detta ämne fästat ett sorgfälligt afseende ej mindre pä en förtzkad inkomst för Staten genom desta egendomars förmanligaste anwändande, än äfwen pä bibehällandet af innehafwarnes lagliga rätt. Sedan Stqts-Mffottct fran Eder Kongl. Majus och Rikets Kammar-Collegium erhällit äffgde uplyfningar och jemwäl samlat öfrige tillgänglige Uppgifter, har Utstottet för Riksens Ständer framlagt en Utförlig berättelse härom, jemte förslag kill Kungsgärdarnes framtida förwaltning. Z afseende pä deras beskaffenhet, och den större eller mindre - ^Dcha förändringar haswa af mittag kommit atl instöta wid tryckning af Expeditionen angående Stats-Regleringen ut, -Protocollet den ro April, hwarwid säledes obserweras, att de ord, hwilka nu beflutits stola utestutas. bordt pag 266 finnas införde, i stället för Le nu gvvkände och alt pag L79 orden: pä lika titz ej sselat nämnas» 1O26 Den 30 Aprk!. dre inkomst Statswerket af dem tillflyker, hafwa de blifwit delade i twänne Hukwud-Claster, nemligen: ii» Sädane som blifwit bortarrenderade efter de grunder, som Kongl. Förordningen af den 17 December i?99, utstakar, och 2:0 Sädane, hwilka under andra arrende-willkor innehafwas; ukwisande de i underdZmghet bifogade sammandrag, sä wäl samtlige Kongsgärdarnes hemmantal, grundränta och tillslagne dagswerken som deras ärliga arrenden och arrende-tid.
För tidskrifter m. m. (såsom hittills) 400: — Summma K:dr 14,133: lö. Anm. 1. Jag har ansett göromålens antal och beskaffenhet vid detta embetsverk medgifva indragning af sekreteraretjensten, under antagande, att de dertill hörande göromål fördelas på Styrelsens föredragande och notarien. Genom tillägg tili instruktionen bör Styrelsen dessutom få sig ålagdt att med uppmärksamhet följa bergshandteringens utveckling, icke allenast inom riket, utan äfven i andra länder, samt årligen tili Kongl. Maj:t afgifva underdånig berättelse om de upptäckter och förbättringar, som dervid i tekniskt oell industrielt hänseende föregående året egt rum. Då det skäligen kan antagas, att, sedan de af Kongl. Majit till utarbetande anbefallda förslagen till ny Utmålsstadga, Masmästare-ordning, in. fl. bergväsendet rörande författningar framdeles blifvit afgjorda, Berg-styrelsens göromål än vidare kunna varda förminskade eller förenklade, har jag (rott lämpligast vara, att för Styrelsens 2:dra föredragande tills vidare endast ett tillfälligt arfvode varder tillgängligt, att, i mon af behofvet, disponeras. Advokat-fiskalstjensten har jag likaledes ansett kunna indragas. Göromålen för denna tjensteman hafva hufvudsakligen bestått i: a) utförande af åtal för vrakjern, öfversmide, otiliåtne verkstäder och tjenstefel; b) inseende å den bokföring öfver jerntiUverkningefi, som af kanslisten i Advokat-fiskalskontoret verkställes ; c) »[‘gifvande af utlåtanden öfver till honom remitterade mål. Frågor angående öfversmide hafva varit ganska få och måste, sedande nya bergsförfattpingarne med nästa Smidesårs ingång trädt i verkställighet, blifva ännu sällsyntare. Det samma gäller om mål angående otiliåtne verkstäder. Åtal för tjenstefel halva inom ifrågavarande förvaltningsgren hittills varit ganska sällsporda. Hvad utlåtanden beträffar, så har AdvokatfiskaJetis skyldighet egentligen inskränkt sig till bevakande af kronans rätt, så vidt denna funnits på frågan beroende.
Lån mätte från någon viss tid bestämmas till 5 procent i allmänhet, utan afseende ä den ränta, Banken för sjelfva Obligationen betalar, blifvit anfördt: att, i fall Banken ej beliöfde upplåna penningar för att åter utlåna dem, kunde ali fråga om den olika räntan förfalla; att Banken, söm redan vunnit nog derpå, att i Sedlar betala ränta för hvad i Silfver blifvit upplånt, borde för sina meddelande lån åtnöjas med den ränta, som å sjelfva Obligationen är utfäst; att äfven beräkningen af ränta på ränta borde å dylika lån försvinna; och att fördelen af Obligalio - 24 F-anco-Utskotlets Utlåtande N:o 82. nernes begagnande såsom hypothek ingalunda vore jemförlig med den förlust, som på dem uppkommit genom mynt-försämringar. Utskottet torde knappast behöfva erinra, att de här ifrågavarande belånings-vilkoren angå Bankens redan utevarande äldre och nyare Obligationer, och således icke stå i något samband med hvad som nu skulle kunna beslutas om penningars uppoch utlåning för framtiden; och beträffande i öfrigt de till en del hvarandra motstridiga anmärkningarna, får Utskottet lemna till svar: att, oaktadt de kännbara förluster, som beklagligen drabbat ej mindre innehafvarne af Bankens Obligationer, än innehafvarne af dess Sedlar i allmänhet,— en förlust, för hvilken dock ej saknats all ersättning i och genom annullerandet af de 14 millioner Statsskuld, hvilka, enligt Statsoch Banco-Utskottens tillstyrkande, komme att inom linien afföras , — så äro emedlertid Lån-Bankens Obligationer nu för tiden ganska goda och begärliga papper, serdeles i följd af den rättighet till belåning i Banken, som dels från början dels sedermera blifvit dem tillerkänd.
M:t, enligt högstberörda Nådiga Skrifvelse, godtfunnil att, på sätt Kollegium föreslagit, bifalla den underdåniga ansökningen, förenämnda plats blifvit den 30 Mars 1837 ål Serafimer-lasarettels Direktion på femtio års tid upplåten, emot en årlig hyressumma af 200 R:dr och vilkor, bland annat, att, derest eller nämnda tids förlopp platsen kunde blifva af K. M:t och Kronan återtagen, lasarettet skulle för derå uppförda byggnader och nedlagda kostnader erhålla genom laga besigtning och värdering bestämd ersättning, efter afdrag af 800 R.dr, hvartill den vid upplåtelsen å platsen befintliga åbyggnad blifvit skattad. Som det är af vigt, alt vid en anstalt af den beskaffenhet och stora omfattning, som Serafimer-Ordens-lasareltel, finnes en på det ändamålsenligaste sätt ordnad tvättinrättning, samt att lasarettet må ega fullkomlig säkerhet att fä utaf samma inrättning draga en de derå nedlagda kostnader motsvarande fördel och således med full eganderält innehafva den plats, hvarå inrättningen är uppförd; — så och då upplyst blifvit, att lasarettet inom eget område saknar lämplig plats för en dylik inrättning, under det att nuvarande hyres-afgiften nödsakar lasarettet att i motsvarande mån inskränka antalet af de personer, som eljest kunde der för erhållande af sjukvård emoltagas; hvarförutan och med afseende särskildt på det tillfredsställande sätt, hvarå sjukvården vid lasarettet bestrides, det ej heller synes vara Staten värdigt att af denna dess egen inrättning affordra det i och för sig obetydliga hvres-beloppet, som deremot lämpligen kan genom stats-anslag Carolinska Institutet ersättas; fördenskull hafva Rikets Ständer ej mindre, för sin del, beslutat, att den, jemlikt K. Mils Nådiga Bref den 20 Januari 1837, från E. K.
Fyrfos bifcipline ocf unberroiSning fommit pä jlabig fot, ocf att beraf bärgytanbe roerfningar tid ©ubSfrugtan, ibogbet ocf orbning roifat ftg; men att folfet roore, genom fattigbom ocf inif? Sonfiflorium angelie förbenfFitd, att fä fäfla kongl. 201aj:tS 9?åbiga uppntärffamfet pä nöbroänbigfeten af anflagetS ytterligare forts faranöe, froilfet kongl. SWaj:t, enligt ©tatSs©ecreterarenS ocf ©ta£S 2. 0m cttflag ttU allmänna 5oi^«n&ei*wi0ningcn. ©eban kongl. 9flaj:t, tinber ben 26 Slprit 1826, pä roiga roilfor upplåtit byggnaber* na roib f, b. hariet kronobränneri pä ©öbermalnt, att af SöepelsUnberroiSningS^ ©äll|fapets Slormal* — 9 j)?ormals©fola begagnaS, od; unber ben 4 SWaj 1827 åt ©ädffapet anflagit 2,000 9F:br 23:co, till inrebning af tjenliga rum för ben i ©folanS fiabgar föreffrifna unberroiSning i flöjber: få fabe, i anlcbning af unberbånig anfållan, från ©ädtfapetS ©irection, om ett årligt angag af 2,000 9i;br, od; kongl. 3Kaj:tS på grtmb beraf gjorba Jftåbiga propofition, famt åtffillige 3fifSbagSmäuS motioner ont betybligare bibrag, SUFctS ftg förfamiabe ©fäuber anflagit till 9lormals©folan för 28epcl
Stats - Utskottet veterligen lur ingen ut horgil ing frän Maga* % ns-Inrätlhingehs förråd fått göras, derföre icke borgen eiler annan säkerhet af Låntagaren blifvit praesterad, så vida allmän missväxt i en ort och deraffö jande stor hungersnöd ej foranledt Kongl. Majit att i Nåder meddela serskildta förordnanden i afseende på understödens utdelande. All utlefverering i annan ordning är ock rakt stridande erno t Författningafnes bestämda föieskrift och skude ej utan ansvar för vederbörande, som öfverträda dessa stadgande n, kunna aflöpa. Att afskrifningar blifvit å Spannmals-Lån i Nåder beviljade, härrör deraf, att åi skill ige orter, genom flere på hvarandra inträff,ide missväxter, blifvit alldeles utur stånd satte att sine Lån åtetgälda, hvilket styrkes af derom i laglig ordning håiine undersökningar. Hvad åter angår de i Vällofl. BorgaVeStåndet yttrade allmänna reflectioner om Spanrnåls understöds meddelande, äro de visserligen grundade, och synes den frågan ännu ej kunna bestämdt afgöras, huruvida Allmänna MagazinsInrättningen, som for närvarande är för Landet ganska välgörande, äfven i. framtiden skall vara behöflig eller kunna åstadkomma den nytta, som dermed åsyftas. 6:0 Hvad Utskottet haft äran hemställa i afseende på Inrättningens Upplags-Magazin och huru Magasins - rörelsen synts köra verkställas, att Magazins - Inrättningen i möjeligaste måtto bär sig sjelf, åberopas vördsammast, till hufvudsakligt 1900 StatsUtskottets Betänkande.!!. svar a de anmärkningarsom dervid blifvit gjorde hos Högiofl. Ridderskajfet och Adeln, Högvördige Präste-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet. I öfrigt ansér Utskottet sig ej böra leröna oanmält, att Utskottet icke, såsom hos Höglofl.
Landtm, icke afgifva ett sådant förklarande, återstår icke annat än att yttra sig i frågan, hvilket jag anser desto hellre vara riktigt, som jag icke finner grundlagen på något ställe hafva förbjudit, att en sådan fråga som denna kan blifva föremål för Utskotts och Ständers behandling. Jag skall likväl afhålla mig från att yttra mig i sednare frågan, förrän det visat sig, huruvida Hr Gr. o. Landtm, delar den opinion, som Utsk. uttalat i första utlåt. hvilket af 2:ne Stånd blifvit återremilteradt. Hr Hjärne: Det är visserligen vågadt af mig, såsom ung riksdagsman, att här inlåta mig uti en strid med Constit. Utsk:s ordförande; men jag är skyldig att tala efter min ^ egen öfvertygelse och icke efter andras. Om Hr Gr. o. Landtm, finner sig ej vara förhindrad af grundlagarna att framställa en propus, i detta ämne, är det natuiligt, att jag mäste underkasta mig densamma; men i fall Hr Gr. o. Landtm, icke anser grundlagarna innebära något hinder att framställa propos., sådan som Frih. Ehrenborgh omtalat, önskar jag blott att till prot. få yttra min tanke i detta äm - Deli 17 September. 209 anine. Jag anser nemi., att, om Landtm, nu gör propos. på Oceon.Utskrs utlåt., Landtm, derigenom öppnat vägen för alla möjliga propos:r i frågan; oell då min tanke ur, attén motion om prorogation af riksdagen icke är enlig med grundlagen, emedan grundlagen icke omtalar ett sådant fall, har jag trott, att vi nu skulle sattas i tillfälle att besluta en olaglighet, såvida icke Iir Gr. o. Landtm, begagnade det första tillfället att afböja densamma. Detta är min öfvertygelse i närvar, fråga. Jäg kan visserligen icke motsätta mig Hr Gr. o. Landtnäs opinion; men jag vill blott hafva dessa tankar i prot. förvarade för den händelsen, att ett mot min opinion stridande handlingssätt kunde leda till vådor i framtiden. G. Horn, Claes Fredr.: Jag skulle till Hr Gr. o.
Hufvudsaken är emedlertid att arbetsordningen så inrättas att Hofrätterne kunna uppfylla deras bestämmelse äfven såsom bildningsanstalter; och det hinder, som efter Utskottets åsigt dervid nu möter, har Utskottet sökt att ofvan angifva. Utskottet har härmed anlydt ett par af de väsendtligaste brister i de arbetsmethoder, som följas inom Hofrätterne, och hvilkas afhjelpande i synnerhet torde böra komma under öfvervägande vid utarbetande af en arbetsordning för dessa domstolar. Då, på sätt Utskottet yttrat, det icke ingår i Utskottets plan att lemna någon fullständig framställning af grunderne för ordningen, torde således vidare påpekande af bristerne i närvarande arbetssätt vara öfverflödig. En ytterligare omständighet har dock Utskottet ansett icke kunna förbigås, nemligen sättet för uppställningen af Hofrälternes domar och utslag. De börja, såsom allmänt bekant är, alltid med en så kallad rubrik, som upptager icke allenast käromålet, utan äfven det öfverklagade beslutet nära nog ordagrant, allt sammanhängande i en enda punkt. Att fatta denna, ofta flera ark långa mening, fordrar ansträngning. Den är svårfattlig för hvar och en, som icke är van vid ett så beskaffadt skrifsätt; och den ökar å ena sidan rättsökandes kostnader, och, å den andra, i hög grad tyngden af Hofrätternes arbete, utan alt något verkligt behof deraf synes vara för handen. Vilja parterne se huru Underrätter dömt, så finna de den säkraste upplysning i dess bebeslut. Ett så vidlyftigt och arbetssamt expeditionssätt är ej eller brukligt i Norige, som dock har en lika beskaffad domstolsinrättning, som Sverige; och Utskottet hyser derföre den öfvertygelse att en förändring härutinnan kan ega rum, hvilket jemväl måste åstadkommas medelst föreskrift i arbetsordningen. Dess LagUtskottets Betänkande, N:o 25. 49
N:o 15, med förslag till ändring i vissa delar af föreskrifterna angående metalliska kassan m. m.; N:o 16, angående åtgärder för skiljande från Riksbankens tillgångar af inlöst kopparmynt af äldre präglar; Lag-Utskottet: N:o 25, i anledning af väckt motion om suspension af dödsstraffets tillämpning under viss tid; N:o 26, i anledning af väckt motion om dödsstraffs verkställande medelst fallbila; N:o 27, i anledning af väckt motion om förändrade bestämmelser i afseende på universiteternas diciplinära domsrätt öfver de studerande; N:o 28, i anledning af väckt motion om inrättande af förlikningskomitéer; N:o 29, i anledning af väckt motion om ändring i Kyrkolagens föreskrift, rörande tiden för barnaqvinnas kyrkogång; N:o 30, i anledning af återremiss utaf Lag-Utsk:ts Betänk. N:o 14, rörande K. M:ts Nåd. Propos. till R. St:r om ny förordning angående jords eller lägenhets afstående för allmänt behof; N:o 31, i anledning af återremiss utaf Lag-Utsk:ts Betänk. N:o 8, i anledning af väckt motion om förändring i lagens stad ganden angående giftorätt i bo; Allmänna Besv.- och Ekon.-Utskottet: N:o 58, i anledning af väckta motioner angående folkskoleväsendet; N-. o 59, i anledning af återremiss af Utsk:ts Betänk. N:o 42, angående väckt motion om en lagsamlings utarbetande på allmän bekostnad; samt N:0 60, i anledning af väckt motion om revision af stadgarne lör Teknologiska Institutet och Tekniska Elementarskolorna i riket. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 3 e. m. In fidem, O. Brakel. Plenum kl. 6 e. m. Justerades ett prot.-utdrag för förmiddagens plenum samt prot:t för den 3 dennes e. m. Fortsattes föredragningen af Stats-Utsk:ts Utlåt. N:o 51, ang:de regleringen af utgifterna under Riksstatens Fjerde Hufvudtitel. Mom. a.
Uti en från Högloflige Ridderskapet och Adeln till Stats-Utskottet remitterad motion, har Herr IS ordensköld, O. G., anfört, att den för pensionerande af till Sjö-Staten börande embetsoch tjenstemän samt gemenskap, jemte deras enkor och oförsörjda barn, bildade Amiralitets-Krigsmans-Cassa saknade en förmon, som blifvit tilldelad både Armeens och Civil-Statens pensions-cassor, bestående i rättigheten att, vid genom afskedstagande inträffande ledigheter af tjenste!’, hvilkas innehafvare äro berättigade att från Gassa n erhålla pension, uppbära de under vacanceoch ligge-tiden besparade löner, hvilka vid Sjö-Staten nu ingå till Fjerde Hufvud-Titelns löne-besparingar, utom vid de numera högst sällan förekommande fall, då vacancen yppats efter en Officer, hvilken tillhört f. d. Armeens Flotta och tillika är delegare i Armeens pensions-cassa, hvarvid denna cassa kommer i åtnjutande af den gjorda löne-bespaiingen; i anledning hvai af och då Amiralitets-KiigsmansCassan, som har att draga omsorg om en betydlig mängd tjenstemän och gemenskap, med deras oförsörjda barn och efterlemnade enkor, nödgats nedsätta räntan å sina capital, hvarigenom dess inkomster förminskats, motionären hemställt, att de löner, som under vacanceoch ligge-tiden besparas Stals-Utskotlets Utlåtande , N:0 1^8. 3 vid Sjö-Staten, matte anslås till understöd för bemälde cassa, äfvensom motionären, med afseende derpå, att olika beräknings-sätt för vacance-och liggetiden eger rum vid Flottans serskilda stationer, då nemligen vid Carlskrona station 3:ne, men vid Stockholms och Götheborgs stationer 4 månaders dylik besparing iagttages, föreslagit, att vacanceoch liggetiden vid inträffande ledigheter af tjenster å Flottans stat må fastställas till 4 månader vid alla stationerne.
Deremot existerar lier, lik8oin pä alla Vestindiske öarne ak älller en 8lakpopulation, bvars individer kunna säljas oell Köpa8 antingen krie eller emellan öu8 invänare, i mon ak 8amma keliok oell om8tänlliolleker, 8om köranleela ett ökaclt eller m!n8kaclt antal tjen8telljon ll08 elen eua eller aiielra IlU8k>oill.len; men clenna kanllel, 8on> väl oeksä kan Kalla8 .8lakllaiille1, eliurn clen ingaluncla är Ilvael, 80m kör8tr°>8 mecl clet orclet, är all«Iel68 icke körllpiclen, livarken i meranämntle traktater oell DörorllvinZar eller /ölUA/. ^V.o 62^ 7 IIUAON unnun llUncllinA, utun tvertom uttr^elcliAen clerutinnun uuetori8erucI; t)c clen uf cle88u 1"örorclilin^ur, sorn ur cluteruä elen ^ ^unuuri >83o, Iiui' en ser8lcilcl puruAruf eller' clen ylcls, som orclu^runt l^6er: "uttiu^en ielce luin"pus tili lien Iluncle>8e, utt 8ven8lc unclei8ute för ezet Ileilof lle^UFiiur 8llint i "8äclunt än-Iuniäl Icöper neli 8uljer 8lufvur, enclust inom lie!: lun6, <ler e^uilile"rritt öfver slufvur ur, elter lunclets ig-;, Aulluncle". — Oen eoentlizu 8lullluncleln ("ta tiaits cis8 ni^res" — ''Ure 8>uve Irucls")
Committéen har äfven i underdånighet hemställt, dels att en Classification af Rikets fästningar må införas, så att en del utses för lifstidsfångars förvarande, samt en del åter till emottagande af personer, hvilka blifvit dömde till fästning på vissa år, dels att Fång-Predikanter ej mindre vid fästningarne än vid alla Länshäkten, hvilka icke äro å fästningarne belägna, måtte varda antagne, hvilka Prestmän borde åtnjuta af Committéen föresingne löner eller arfvoden, dels ock att en tillökning i antalet af vaktbetjente vid Landsfängelserne i Linköping och Hernösand måtte ega rum. Kongl. som, lika med Committéen, funnit det vara särdeles nyttigt, att en Classification af fästnings-fångar verkställes, hvarom Kongl. Maj:t vill framdeles förordna, anser, vid betraktande deraf, att fångars moraliska förbättring icke i ringa mån beror af den undervisning i Christendomen samt den närmare kännedom om sina pligter, en skicklig Prestman kan dem bibringa, Committéens hemställan, i afseende å Fäng-Predikanters antagande vid hvarje fästning och en del Länshäkten, samt de för dem föreslagna lönevilkor, vara med behofvet och billigheten öt - 106 Ang. inr. af ett allm, arb. och Correctionsh. m. m. verens«tämmande; och Kongl. Maj:t vill således i Nåder föreslå Riksens Ständer, att utse nödige medel så väl till detta ändamål, sorn ock till aflöning åt den Vaktbetjening, vid Länsfängelserne i Linköping och Hernösand, som, på#sätt nämndt är, finnes vara af nöden. De uti Stats-Radet vid förehafvande af detta ärende förda Protocoll bifogas; och Kgl. Majrt förblifver Riksens Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen. CARL JOHAN. G. Nordenstolpe, Afsk rifr. Storniäktigste Aller nådigs te Konung!
Skulle de funnit sig deri bort göra andrin", så skulle väl dertill varit anledning, när den snillrike Kronprinsen Carl Johan hade regeringen. Han ifrågasatte ej helier en sådan förändring, som troligen ej öfverensstämde med hans tänkesätt. Såsom en vaktpost på 39 § Reg.-F:n står 45 § i samma Reg.-F:n, så lydande: »Hvarken Svea Rikets Kronprins eller Arffurste eller Prinsar af det Kongl, huset skola hafva något lifgeding eller civilt embete.» Också har Prinsars utöfning af Kanslersembetct väckt mycken ovilja i opinionen, liksom allt obehörigt inflytande inom arméen och flottan. Hvilken ovilja skulle icke antagandet af detta förslag då åstadkomma? Farorna af en sådan regcrings-polilik ligga i öppen dager. l:o visar oss alla länders historia exempel derpå, att Thronföl jare ganska ofta intrigerat mot sin lagliga Konung. Det är vådan deraf, som föresväfvat 1809 års män. Skulle nu Thronföl jaren derjemte under vissa fall få utöfva regeringen under full Konungslig makt, så skulle Han derigenom kunna öka och förstärka sin makt på ett högst betänkligt vis. Ingen hand förutan Konungens må kunna sträcka sina fingrar till regeringstömmarne, hvarken inom eller utom Konungens hus. I ett konstitutionelt land vill man endast känna tvenne makter, nemi. den konstitutionella Konungen och det konstitutionella folket. 2:o finnes derjemte en annan farn i detta hänseende att taga i be - Den 18 Februari f. m. 461 traktande, som uppstått af vår förening med Norge. Då man kan antaga närvarande förhållande allt framgent komma att fortfara, att nemligen Thronföljaren kommer att vara vice regent i Norge, så kornme. vid den händelse att Konungahuset skulle i en framtid bestå af flera Prinsar, den andra Prinsen derigenom att stå närmast Konungens person i Sverige, som i intet hänseende kan vara nyttigt. Denna plats skulle gifva andre Prinsen alltför stort inflytande mot Thronföljaren, som, genom sitt vistande i Norge, häri skulle tillbakasattas.