Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Man påstår, att titlar uppväcka fåfängan, och delta kan visserligen i någon mån vara grundadt; men jag tror likväl, att denna bäst botas genom allvar i uppfostran och genom föresyn af flärdfrihet hos de högre samhällsclasserna. Jag skulle derföre tro, att det ifrågavar. påståendet om titlars obehöflighet egentligen blott äger tillämplighet i republikanska stater af ringa utsträckning, och hvarest medborgarekronan kan hafva högre vär - 208 Den 5 September. de än någon titel. Men såsom vi böra ihågkomma, utgör titlars utdelande af ålder ett prerogativ, som jag tror det vore farligt alt fråntaga högsta makten, och jag tror, att det högsta representationen i sådant afseende kan göra, är att icke fördölja sin önskan, att sådana titlar måtte sparsamt utdelas. Frih. Rehbinder: Jag har endast begärt ordet, för att tili ett hänseende söka slä Hr Cederschjöld med hans egna vapen. Han har nemi. yttrat, att de företeelser i titel väg, som ägt rum efter vår nuvar. Konungs anträde till Regeringen, lyckas visa, att K. M. sjelf icke skulle vilja utdela titlar utan åtföljande embete på stat. Tvertemot Hr Cederschjöld, som häraf velat finna stöd för siu åsigt, att tillarne böra afskaffas, synes det mig, sora bade man desto större skäl alt lemna Konungen den rättighet han för närvar, äger, då man funnit, att han icke vill missbruka den. I öfrigt har Hr Cederschjöld erinrat mig om en sak, som jag glömde att säga, då jag förra gången hade ordet. Han har nemi. talat om hvad det kostar alt fä titlar, och jag skulle tro, att detta är en beskattning på fåfängan, som icke är skadlig, emedan den kommer landet till godo. Ilr Cederschjöld har visserligen kallat det för en löjlighet, att hafva titlar, men då bör han också kulla det för en löjlighet att hafva en rangordning, ty tillar och rangordning stå i nära sammanhang med hvarandra. Tager man bort det ena, så måste man också taga bort det andra. Gr. Horn, Claes Fredr.:
A h, hon kunde så godt tänka sig mammas glada öfverraskning, när hon öppnade det stora paketet. Snön knarrade under hennes fötter, och slädarne ilade raskt förbi. På Riddarhustorget stodo stadsbuden och svängde ifrigt med armarne för att hålla dem varma. Men hon kände minsann ej alls af kölden! Hon skyndade på med en fart, så att hela det lilla runda ansigtet glödde, och ändock tyckte hon, att vägen aldrig ville taga slut. Ändtligen var hon dock framme och ringde på. » Träffas fru Granroth », frågade hon tjenstflickan, som öppnade. Denna bad henne stiga in. Hon skulle säga till frun. Signe torkade omsorgsfullt af fötterna på den mjuka mattan, innan hon steg in i den eleganta salongen. Der tog hon plats vid dörren, hvarpå hon såg sig en smula nyfiket omkring. Det kunde allt vara roligt att känna sig som hemma i ett sådant hus, tänkte hon och lät blicken smeksamt glida öfver länstolarnes olivgröna sammetsdynor, öfver den höga trymån mellan fönstren och de tropiskt doftande krukväxterna, till dess den slutligen stannade vid det uppslagna pianot. Månne äfven lärarinnan skulle tillåtas att spela derpå? Om hon då vore ensam någon gång, skulle hon njuta en riktig fest i tonernas verld. Skymning och brasa i kakelugnen, hvars skimmer spred sig öfver mattans mönster, der det målade skiftande, fantastiska figurer ... Drömbilder, som i musiken togo gestalt och fingo lif. Hon spratt till, vid att det knarrade i dörren. Den öppnades och fru Granroth kom in, lång, rak, stel och outgrundlig. Signe steg upp och helsade darrande. Läpparne skälfde, så att hon knapt kunde tvinga fram de få orden: » Jag är här för att höra om den der platsen. » » Ja — var så god och sitt »; frun drog sin klädning åt sidan och tog plats i soffan — » nu ha vi bestämdt oss. » Signe lyssnade i andlös spänning, Var det verkligen möjligt? Hvilken lycka!
Capitaloch Ränte-afbetalningar å lån till åtskilliga Städer dito 17,000. eller 5 gånger 35,000. med 175,000. ^ x „„„ u Af Allmänna Bevillningen, å 3o3,ooo R:dr år igen i,515,ooo. Summa 1,740,000. a Anslag under Aren Summa 1,740,000. Ext B eli o f: Till FörsvarsVerket (StatsUtskottets bifallna Betänk. N:o 2.55, sid. xix.) , , Garnisonssjukhuset och Casern-byggnader (StatsUtskottets Betänk. N.o 34o.) „ Götha Canal (Statsoch Banco-Utskottets Betänk. N:o 23. . Södertelge Canal (Statsoch Banco-Utskottets Betänk. i\i:o 2.5. Strömrensningarne, (Statsoch Banco-Utskottens Betänkande N:o 26.) , . Anvisningar på 1827—29 årens StatsVerkets öfverskott (StatsUtskottets Betänk J\:o 154, sid 412, 4* 3-) . * * • * Anvisningar på Öfverskotten (StatsUtsk. Betänk. N:o 335, sid. 94.) —1 —1 Dito på RrgldsContoret, utan uppgifven tillgång (StatsUtsk. Betänk. Behållning, utan någon paräkning af StatsVerkets Öfverskott för åren 18)0—34 • 0 c h U t g i f t e r 1829—34. Af StatsVerkets Öfverskott 1827—29, (StatsUtskottets bifallna Betänkandet) Nto i54, sid. 4*3 och N:o 255, sid. xvii.). 234,g4o. Af StatsVerkets Öfverskott 1827—2g, (StatsUtsk. bifallna Betänk.
Vidare yttrade Herr von Schantz mundtligen: Herr Stråles och Herr StenhofFs för en stund sedan upplästa Memorial , angående Chartae-Sigillatae-Författningen , gifva mig anledning att för Högloft. Ridderskapet och Adeln framställa tvänne ämnen, som dermed hafva gemenskap. — Det första angår char. tering af så kallade Slut-Sedlar. — Dessa Document, som upprättas och utfärdas af Mäklare, samt innehålla enskildta personers öfverenskommelser i hand. ls-ärender, samt hafva, utom formen och underskriften, alla egenskaper af Contract, i hvilkas ställe de äfven tjena till efterlefnad, så att vid tv>ster om fullgörandet de tjena till grund för Domslut, på enahanda sätt sorn Contracter. —• Icke destomindre har vid deras producerande i Rättegångar fråga uppstått, huru de med Stämpladt Papper skola förses. — En del har yrkat, att de skulle charteras som Bilagor, och jag, samt kanske flere med mig, att de borde charteras på enahanda sätt som Contracter. — Ett bestämdt stadgande härutinnan torde vara nödvändigt, då frågan ej är så alldeles utan vigt i an - Den 11 Maj e. m. seende till Kronans inkomster, helst Mäklareslut, i synnerhet i de större Städer, såsom Stockholm och Götheborg, uppgå till kanske flera hundrade tusende R:dr årligen, och jag. projecterar alltså, att alla Slut-Sedlar böra ovillkorligen vara skrifne på Stämpladt Papper till enahanda belopp som Contracter. Det andra ämnet jag vill omnämna, angår försäljnings-provisionen för Stämpladt Papper. — Före 1803 fick Försäljnings-mannen nöja sig med attest för hvarje ark Stämpladt Papper, utan afseende derpå, om stämpelns valeur var större eller mindre. Genom 1003 års Författning höjdes denna provision till dubbelt. Vid lglO års Riksdag förhöjdes denna afgift än mera, så att den för alla stämplar öfver 4 sk. steg i en viss progres. sion, ända tili 8 sk. för den högsta stämpeln på 100 R:dr.
Såsom häraf synes, äro för närvarande nästan samtliga stamholländerier stationerade uti Rikets mellersta och sydliga län, och då härtill kommer att inom flertalet af dessa län dels hushållningssällskapen, dels ock bolag eller enskilda personer numera anskaffat stamhjordar af förädlade och för de olika orternas lokala förhållanden lämpliga racer, har det synts Stamholländeri-styrelsen, som skulle det vid bildandet af stamholländerierna i främsta rummet, afsedda mål — beredandet af inhemsk tillgång på afvelsdjur af förädlade racer — numera vara för hvad angår antalet af holländerier inom nämnda delar af landet uppnådt, hvadan ock, enligt Stamholländeri-styrelseus åsigt, annan uppoffring af statsmedel härför för närvarande icke torde böra begäras, än den jemförelsevis obetydliga, som är förenad med upprätthållandet af en alltjemnt fortgående förädling af redan befintliga, eller genom från desamma utgående arrendedjur nybildade stamhjordar. I motsats härtill anföres att de Norrländska provinserna hittills för blifvit i nästan fullkomlig afsaknad af de fördelar, som genom stamholländerier blifvit landets öfriga delar beredda. Ehuru Stamholländeri-styrelsen vore fullt förvissad derom, att åtskilliga af de nötboskapsracer, hvilka äro i besittning af en tillfredsställande förening af mjölkrikhet, lättföddket och köttansättuingsförmåga, ganska väl skulle kunna trifvas under de för Norrland egendomliga förhållanden, samt, parade med den derstädes inhemska boskap, på densamma öfverflytta sistberörda egenskap, hvaraf den för närvarande företrädesvis är i afsaknad, tror dock Stamholländeri-styrelsen det vara att befara, att den betydliga kostnad för det allmänna, som är förenad med uppställandet af stamhjordar utaf utländska racer inom de län af Norrland, hvilka för närvarande sakna dylika, skulle vara till en ej ringa del förspild, innan dervarande kreatursegare mera allmänt erhållit en ökad insigt såväl uti de vilkor, som betinga en förbättrad boskapsafvel, som äfven derom att den med en rikligare utfodring och omsorgsfullare vård förenade uppoffring rikligen betalar sig.
Hemliga Utskottet väljes, du Konungen sådant äskar. §. 29. l:o Constitutions-Utskotlet, som utgöres af Tjugufgra Ledamöter, tillkommer alt, i den ordning Regerings-Formen fureskrifver, granska Rikets Grundlagar, samt upptaga frågor och till Plena afgifva Förslag om ändringar, förbättringar och för - 2:o. Propositioner rörande Grundlagars eller öfrige lagars och ekonomiska författningars stiftande eller förändring, jemte andra mål, deni Konungen under riksdagens lopp vill Ständerna meddela, tillställes likaledes, genom en ledamot af Stals-Rådet, Riksniimnden i dess plenum. Jemte alla propositioner ifrån Konungen lill Riksens Ständer, höra Stats-Rådels och, i lagfrågor, äfven Högsta Domstolens, deröfver lemnade yttranden tillika meddelas; kunnande likväl Rik sens Ständer, då Stats-Rådets yttranden angå hemliga mål, endast (ovänla del af dess tilleller afslyrkande. §. 29. Huruledes de Utskott utses skola, hvilka med anledning antingen af Honungens propositioner, eller af de genom riksdagsmän väckta motioner, eller af andra skäl, må af Riksniimnden förordnas till att frågorna utreda eller förslag till lag eller förordning uppgöra; derom, sami om det, som vid val af ordförande och kanslibeljen/ng i sådana Utskott iakttagas bör, stadgas uti riksdagens Ar bets-ordning, om hvars antagande, ändring elter upphufvande giille hvad om stiftande af allmän lag föreskrifvet är. §. 30. l:o. Inom åtta dagar efter riksdagens öppnande tillsiilles en Conslitutiunsniimnd, hvilken skall utgöras af ijugufyra ledamöter, sex af hvarje Ständ, utsedda på sätt i slåndsordningen föreskrifves. Förslag till ändring, i Grundlag. Riksdags-Ordn. 25 klar ingar deraf; hvaröfver Ståndens Ledamöter vare obetaget, att in Pleno yttra sina tankar, men Riksens Ständer ej förr, än å den nästföljande Riksdagen, må besluta.
Berednings - och Taxerings -Liingd, hvari upptecknas Ämbetsoch Tjenstemän uti N. N. Socken för Sr 18 Den Sfcattskyliliges Namn, Tjenst och Character. C I fl Ji Iz 3 Öfversten N. N. vid N. N. Regemente. Kyrkoherden N, N. KronoFogden N. N. Anneberg . Indeldt Lön Prestgården Löneinkomst Weda Indeldt BoställsHemman och Lägenheter m. m. Hemman. fe! c a S Bered n i ngs Co tn m i 11 éen s åtgärd. CJ; — - jq r* (t s JS 5- S2 p re 3—1 2 ^ u-j a © Si < inkomst af Bostal le och Tjenst. 20,000 1 2,000 5,000 800 3.000 4 80 1 000 200 cn -U 3 ta 3 3 S 85 O 3.800 3,480 1,050 - P tv X S ré 0 © 2 o - re TaxeringsCommittéens förrättning. xiii JSnmnvinsBevillning. 3 | H -* 23 cj :• fg - fl?- s» 3 ffi 3 i 2- fl. t: uc; 5 3 fr aa Q TaxeringsCotnmittéens anteckningar. BoställsRäntan, Husvärdet inberä knudt. Dito dito. Litt. H. HSrer litt SsvinniagiUeskoit.-ts Bstäakiadta Hfco 43. \ N:o 3. och Taxering,-KogJ, hv„i uppte*»» Arrend.tore. af Kong,glrdar och K,onoLäg.nhe.e? .arn, Hem»», »ed »«„ — deponera, af AVademiS.a.e.n., 6 ° ® , Allmänna Bolag och Fromma Stiftelser, uti N. N. Socken för ax 18 Den Skattskyldig?» Namn och Ctiaracter. HofM arskagen ' N.
Vid pröfning först ak den ftägan kuruvida nZgon tillökning mä ägg rum i de ärlige arfvoden eller konorgrier, som ft. 8l:rs ^ullmägtige i Lanken ock L:g:sOontvren samt ftirecteurerne i LäneLontoren tor det närvarande, i desse egenskaper, åtnjuta, Ilar kos Utskotten i betraktande kom nit, att de personer, ät kvil - Letä nK anden, M.o 13. >65 ks It. 8t:r bekaga uppdraga desse mödosamma oek ansvarsfulla varf, mindre, vid doras emottagande, kunna lasta något afseende ä de, jemförelsevis, i allt kall, obetydliga fördelar, dem i ekonomiskt känseeade kunna beredas, än ä det tillfälle derigenom för dem öppnas, att, i en vidsträcktare verkningskrets, gagna fosterlandet ook ä den kögro belöningen, de, för sina nedlagds omsorger ock gjorde uppoffringar, böra Lana i medborgares taeksamket, kinder desse äsigter oek dä, med stöd jemväl as det yttrande en ak bemälte I^uIImägtige, Hr Oanrlikädet v. Hartmansdorff, i ämnet akgifvit, dst lär 5a med säkerkot antagas, att, sa länge ifrågavarande befattningar fortfara att vara allenast pä viss tid lemnade förtroendeposter, deras innekafvare skola ätnöja sig med de nu bestämde arfvode», kafva Utskotten ansett skäl ej vara för banden att tillstyrka bifall till bvad ak Itlotionärerne i denna del gr vordet ^rkadl. Ock bvad äter angar don af Liksdags^ullmägtig
Ständers mogna öfverläggnin - Den i G Maj. 507 gar, vid innevarande Riksmöte, har en synnerlig uppmärksamhet med skäl varit riktad åt sättet, att bibehålla ett någorlunda jemnt och mot öfriga varors värde svarande Spannemålspris. Om jag i detta vigtiga ämne dröjt, att yttra mina tankar, har det skett derföre, att jag af andra Ledamöters upplysande omdömen velat hämta ledning, till stadgande eller modification af den opinion jag fattat. Det är ofta upprepadt och erkändt, att jordbrukets tillväxt och Odlarens bestånd icke lära kunna förenas med bristande Spannemåls afsättning, och Spannemåls-prisernas oberäkneliga omskiften i fall och stigande till go Procent och deröfver, utan att någon penningestockens förändring dertill gifvit anledning. Nödvändigheten, att häruti söka rättelse, fordrar således icke bevis; men att uppgifva ett säkert och för hela Samhället båtande sätt, att vinna detta stora föremål, är en svår — ännu oupfyld angelägenhet. De omtalte och tillgängelige medel, till ändamålets vinnande, som i synnerhet fästat min uppmärksamhet, äro: l:o Fonders anslående åt Allmänna MagazinsDirectionen, eller någOn annan "Den 16 Maj. Fublik Administration, som får sig uppdraget, att bereda jemna Spannemålspriser, genom uppköp i goda —- och försäljning under missväxt-år. 2:0 Stadgandet af Tullafgift å Utländsk Spannemål, beräknad så, att densamma icke kan inkomma förr, än den Svenska Spannemålen uppstigit öfver ett visst fixeradt pris, och äfven, i detta fall, icke längre, än intill dess behofvet är fylldt och inhemska Spannemålspriset behörigen nedsatt. 5:o Fri Bränvinsbränning och förbud mot Utländskt Bränvins införande. 4:o Andra Näringars upplifvande, till beredande af en utvidgad inhemsk SpannemålsConsumtion. Med. Högiofl. Ståndets benägna tillstånd, går jag, att öfver dessa föreslagne medel, mig punktevis yttra, utan annat anspråk, än att lemna ännu flera anledningar till ämnets betraktande i dess hela vidd.
Om en realisering * De ii 4 April. af dessa inventarier skulle ske. hade Staten deri full valuta för de 102,000 rdr, som Institutet upburit, och derjemte ganska solida, ändamålsenliga byggnader. Afven torde härvid i beräkning böra tagas, att egendomen blifvit betydligt förbättrad genom den öpna åkerjordens underdikning med tegelrör och djup-plöjning, genom ängsvattning och genom anläggning af en särdeles lofvande farm på andra sidan Fyris-ån å Kungsängen. Visserligen har Institutet från den tid det öpnades dessutom bekommit de första 5 åren fiOOO rdr och sedan 12.000 rdr årligen, men dessa anslag, jemte gårdens afkastning, åtgå helt och hållet till lärares aflöning, till kosthållning för 24 frilärlingar och 4 frielever, samt till öfrige utgifter, oundvikliga vid en sådan läroanstalt, hvaribland endast artikeln ved upgftr till öfver 3000 rdr årligen. Sedan jag nu i möjligaste korthet redogjort för användande af hittills erhållne anslag, får jag jemväl lemna några uplysningar om de byggnader, som afses med det nu begärda anslaget; jag bohöfver ej vara vidlyftig härom, då LandtbruksAkad. i detalj upgifvit behofvet och ampelt förordat anslagets beviljande, »såsom ledande till Svenska jordbrukets sanna nytta.» Vid 185 5 års allmänna Landtbruksmöte i Upsala uttalades allmänt den åsigt, att ett Landtbruksinstitut till borde inrättas i södra Sverige, helst i Skåne, men derjemte borde Ultuna Landtbruksinstitut i afseende på byggnader så utvidgas att 24 Elever der ytterligare kunde mottagas. Samma åsigt ha Institutets Revisorer flere gånger uttalat och LandtbruksAkademiens Direktör har, vid den besigtning han gjorde sisth sommar å Institutet, yrkat detsamma.
hvilken pals henne, visste nödgats minska blickar, att af hade hon troligtvis gjort större gång Hon satte Men sist en förste far i Hamburg, Hanna, fullt och under han i ett blekta o c h delvis söndriga t y g promenerade ständigt H o n var en Hennes samt s i g till k o n t o r, fattig, till a f f l y t t n i n g de p å tu den h o n k o m, eller h v a r s fars hade obereste var o c h M a l c o l m blef sin lycka f ö r så v ä r d i g att skulle bli borta dimmor bleka med O c h semannen minstego, älskad — kompanjon. skulle h a n henräckning. till det som o m i hon frihet. blick mörknade, då och d å att äta e n s a m till sjä- s o m ej tydligt, på varit energisk. mannens fram mera och och en förvirrade det aldrig blef på hennes h o n i alla fall f ö r b i n d l i g t b e m ö t t, förmiddagen, var ljus gärna de och med ögonblicket D e t blef tillbaka, gång uuge p å plats i huset gammal hennes ej göromål. Frun hela v i d a världen ingen fanns, hvars hjärta ur en sällskapa frukosten klappade utkastad att men på ehuru h o n ej var rade allt sig det, ehuru familjemedlemmarne. dess modern dog, kände hon fortare, äfven göra — uppfyloch högröstade. af dessa kraf andra dock henne, af d e i d e e l l a dämpade, just hvilken gjort intrång det sådan alla klart hänryckande där som väntade, en Ur drogo fläck, h o n for s m e - h v i l k a l i k t e b b o c h flod enda, och I utomkring. återkommer. arbete, lens åter på ögonen. såsom fredsställdhet. förväg öfver sig s o m en främling, till sitt v ä r f M e n nu, apatiskt vara s o m hon lyckai o c h hennes m a n i denmåltider N u blef disig novembermorframflyttad nött s t ö d a sin a r m: ögonblick placera tidningen. blifvit nerhan måltid.
De historiska factasom uppgifvitsäroej uppgifna som de i sjelfva verket lörhöllo sig, SkärgårdsFregatter finnas inga som föra 40 Canoner, då jag undantager Nickor som ej benämnas sålunda, och Engelska Skeppet Africa om 60 Canoner attaquerades ej af några, utan af 24 Danska Slupar, hvilka ledo liksom Skeppet stor förlust, hvarföre affairen slutades men vindskåra var icke orsaken att det ej blef tagit. Dessa mina uppgifter kunna stödjas på Engelska och Danska rapporter, på egen erhållen uppgift af Engelska och Danska Officerare, som voro i denna afiair. Danska marinen är så skicklig att ej dess courage eller kunskap kunna sättas i fråga och de attaquerade aldrig något EngelsktLinieSkepp efter denna affair, och hafi va aldrig trodt sig kunnajtaga Linieskepp. Jag sjelf commenderande Briggen Venta litetarmerad med 16 styck. 18 pundiga Car.onader eller korrta Canoner år 18(31 har varit attaquerad af 4 Danska Slupar uti 5 timars tid, och blef hvarken tagen eller sjunken, oagtadt betydlig förlust af folk och skada i Fartyg och tackling, Det synes kanske förmätit af mig att 83o Den 19 Marin, framsta och förklara det jsg äfven kan ha åsigter af ämnen, då jag ej kan räknasom Herr Coyet säger sig äga 40 års tjenstetid, utan blott 23 som Officer, men denna förmätenhet får jag kanske tillskrifva den ensidiga uppfostran jag erhållit vid Krigs Academien på Carlberg, hvarest jag fick fröet till en sann sjelfkänsla och frihetstanka, som mognadt under årens framskridande och som ingifvit mig känslan af att ej slafviskt mottaga öppna oförrätter eller att icke med sjelfkänsla motstå nyckfulla myndigheter. Bilagor till PleniProtoCöllet för den ig Martil, eftermiddagen.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 6 e. m. 19:de punkten. Hr von Ehrenheim: Af de förslag, som af Gr. Hamilton och Frih. Hermelin blifvit väckta ang:de inrättande af nya professioner, synes mig det sistnämnda hafva varit förtjent af ett bättre öde. Det kan nemi. icke nekas, att national-ekonomien är ett särdeles vigtigt och omfattande ämne — ett ämne, som väl fordrar en mans odelade arbete. Nämnde profession är derjemte för närv:de förenad med politierätt, sjölag och vexellag, med ett ord, så många stora och vidlyftiga ämnen, att det är omöjligt för en man att beherrska dem alla. R. St:r hafva äfven vid denna riksdag beslutat att hos K. M. begära utbytandet af kanslioch kameral-examina mot en särskild administrativ examen, i hvilken otvifvelaktigt nationalekonomi kommer att ingå. Derför bör man väl ock tillse, att de, sorn skola examinera i detta ämne, icke äro alltför mycket upptagne af andra ärenden. På dessa skäl anhåller jag att punkten måtte till Utsk:t återremitteras. Frih. af Ugglas: Jag vill icke bestrida den siste talarens påstående att ifrågav.de läroämnen äro, hvar för sig, af den vigt att de ganska väl förtjena en särskild lärare vid akademien; men jag hemställer, huruvida icke en fråga, sådan som denna, tarfvar en närmare utredning af regeringen. Utan en sådan, blifva R. St:r icke uti tillfälle att kunna säkert bedömma hvilket ämne företrädesvis är af den vigt att påkalla upprättandet af en ny profession, och om mera än en är ju nu icke fråga. Hr von Ehrenheim, för sin del, ansåg att man i främsta rummet borde se national-ekonomien till godo. Af åtskillige andra personer åter har jag hört den satsen förfäktas, att Romerska rätten vore företrädesvis i behof af en särskild profession; det kan väl icke heller nekas att denna intager en så vigtig plats bland disciplinerna, att den förtjenar all uppmärksamhet.
Kansli-expedition aflöning må bestämmas lill 5,500 l\:dr samt att för hvar och en af de 3:ne Expedilions-sekreterarne derstädes må uppföras ett lönebelopp af 4,500 lbdr; hvaremot tillstyrkandena i momenten c) och d) biföllos. 3 punkten. Ståndet, som ogillade Utskottets förslag i denna punkt, lemnade sitt bifall till Utgifts-afdelningens, uti Professoren Carlsons reservation (sidan 40) upptagna tillstyrkande. 4—11 punktena. Hvad Utskottet i dessa punkter hemställt och tillstyrkt, blef af Ståndet godkändt. Utskottets hemställan bifölls, med erinran allenast om rättelse af det å raden 28 sidan 11 förekommande tryckfel, hvarigenom ziflran 45 influtit i stället för 15. 13—19 punkterna. Biföllos. 20 punkten. Med afslag å Utskottets hemställan, beslöt Preste-Sländet, för sin del, att ett årligt anslag af 141,000 H:dr tills vidare må anvisas till eli sådant understöd åt de svagast aflönade Komministrarne och Kapellpredikanterne i Riket, att hvarje Komminister, hvars behållna löneinkomst icke uppgår till 1,000 IV. dr årligen, får denna ökad till nämnda belopp, samt de Kapellpredikanter, hvilkas löneinkomster understiga 700 R:dr, tilldelas en fyllnad i allömngen, så att denna uppgår till sistberörda belopp. Bih. till B. St. Och skulle de öfriga Riks-Stånden vördsamt och vänligen inbjudas all med Preste-Ståndet i della beslut sig förena. 2 1 punkten. Utskottets hemställan afslogs, och beslöt Ståndet, för sin del, i enlighet med Ulgifts-afdelningens, af Reservanterna åberopade, förslag, att för Lappmarks Ecklesiastikverk må såsom förslags-anslag uppföras enahanda belopp, som i nu gällande Itiks—Stut, eller I 1,000 lt:dr. 22 och 23 punkterna.