Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad angår det, som om ordet får narva-* rande blifvit sagdt, kan jag icke annat finna, än att just detta ord måtte uttrycka, att Ridderskapet och Adeln afslog frågan om offentlighet vid r) Den s J M*.ji e. m, 5og> sina öfverlaggningar för de förhållanden skull, sora då voro närvarande; ty sjelfva det, eljest vid afslag ej begagnade ordet närvarande, synes mig gifva sådant tillkänna. Beträffande LagUtskottets befattning med föreslående af en särskild Lag i afseende på oordningar, som kunde förorsakas af åhörare vid RiksStåndens öfverläggningar, torde jsg få erinra, att detta innefattas under den motion, som af mig redan blifvit gjord, och hvarom något beslut, så vidt jag har mig bekant, ej ännu är fattadt, åtmindstone icke i vårt Stånd. Jag ser intet hinder för Lagutskottet, att efter erhållen återremiss af Betänkandet, rörande min ofvannämnde motion, fullständigt utarbeta ämnet. Men i afseende på bestämmandet af det Regjémentariska, förenar jag mig med Kerr Lefrén iden åsigt, att det samma lämpligast kan utarbetas af ett Särskildt Utskott. Grefve Mörner, Carl Stellan: Efter hvad jag helt enkelt fattat, innehåller den Kongl, skrifvelsen icke någon proposition, utan blott ett Nådigt yttrande, att i händelse Riksens Ständer skulle önska offentlighet vid sina öfverläggningar, Kongl Majit deremot icke har något att påminna. Det tyckes således helt och hållet bero af Riksens Ständer sjelfve, örn de önska en sådan publicitet eller icke. Hvad Ridderskapet och Adeln angår, gissar jag, att då frågan härom redan blifvit under detta Riksmöte af Ridderskapet och Adeln afslagen, detsamma äfven nu skulle inträffa, i händelse ämnet åter upptogs. Sia Ven 83 Maji e. m. Jag hemställer således, om ej déf bästa vöre, att blott lägga Kongl. Maj ts ifrågavarande Nådiga Skrifvelse till handlingarne. Hans Excellence Herr Grefve Fleming, Claes:
Finland låta dit öfverresa förre Ombudsmannen i Finland, A.-.sessoren Boudrie och Fält-Kamereraren Masalin, hvilke af Kongl. Directionen blifvit i sådant afseende underdånigst föreslagne. Dessa ombud erhöllo alla till deras förrättning nödige handlingar och upplysningar, som hos Kongl. D irentionen voro att tillgå; Och skulle vid deras ankomst till Finland, de Magazins-Inrättningens fordringar eller balancer, hvilka funnos höra till Domstolars och Executorers undersökande, straxt be - 34* Den 8 Mars'. behörigen anhängige göras gf Ombuden, samt dem derefter åligga, att 2:ne gånge* i hvarje månad till KonglDirecilorten afgifva berättelser om hvad de uträtlat, hvad framgång det haft och hvad förmon med någon säkerhet syntes deraf kunna förrantas, så au Kongl. Directiopen' kunde i följd äf sådana berättelser komma i tillfälle att profva, samt hos Konungen underdånigst tillstyrka, antingen förrättningens fullföljande eller upphörande. samt Ombudens återkallande. Under flen tid, so.m forflutit från Ombudens resa till Finland och den ss> Jann ri 1812, då Kongl. Maj:t dem fran deras förrättning återkallade; hade Kongl. Directionen Hera gånger till Konungen afgifvit underdåniga Berättelser. grun-, dadé på Ombudens Käpporter ont hvM af dem blifvit uträttadt till ändamålets vinnande.
Det år blott en enda hufvudsaklig anmärkning jag nu ville göra röride den ofta hörda satsen: ”när andra länder hafva jernvägar, hvarföre skulle icke äfven Sverige kunna hafva dem, och när fremmande länder kunna finna uträkning deruti alt deras varor transporteras på sådana vägar, hvarföre skulle icke förhållandet blifva detsamma uti värt land?” Jag får härvid anmärka alt, utan afseende på Sveriges för detta land egendomliga lokala förhållanden, en väsendtlig skiljaktighet förefinnes emellan Sveriges och de flesta Europas öfriga länders kommunikalions-anstalter, bestående deruti, att landsvägarne här i landet af vägfarande begagnas gratis, under det man i andra länder betalar en ganska dryg afgift för begagnandet af chausseerna. Derföre finner man i andra länder det’ vara utråk - Dell 27 Augusti f. m. 435 ning atl [oisla varorna på jernväg, men här i Sverige, der ingen afgift för landsvägens begagnande erlägges, inen deremot jernvägen troligtvis icke kommer alt uplälas utan emot en hög afgift, blir förhållandet säkert belt annorlunda. Detta tror jag vara elt ganska vigligt inkast emot elen yttrade förmodan, att större delen af Sveriges varutrafik skulle dragas till de anlagda jernbanorna, om man än skulle antaga denna trafik blifva något så när jemförlig emot andra länders. Man har vidare talat om den stora nytta ett landet genomgående jernvägsnät skulle i militäriskt hänseende medföra. Jag skall icke trötta R. o. Ad. med någon läng deduktion i detta ämne, som äfven ligger på sidan om sjelfva hufvudfrågan; men ber endast alt med några ord dels få rälta några begångna misstag vid denna frågas bedömande och dels fä angifva de modifikationer, denna omtalade stora mililäriska nytta är underkastad. 1 detta afseende är det tillräckligt att nämna den omständigheten, all ehuru jernvägars begagnande för ett hastigt transporterande af trupper från en ort lill en annan måste medgifvas vara ändamålsenligt, dessa vägar likväl för sjelfva de mililäriska operationerne pä krigslhealern äro alldeles otjenliga och icke eller blifvit vid krig uti ifrågavaride hänseende lill någon betydligare grad uti andra länder begagnade.
Upplästes och kades på bordet följande från Utskotten inkomna Betänkanden och Memorial: 656 Den 28 Juni. et m. 1:0 Från StatsUtskottet, af den 26 Jun T, angående tillökning i de Kongl och Furstliga Hofvens Stats-summor, och tillstyrker Utskottet följande tillökningar å berörde summor: Till Hans Majt Konungens af 50,000 R:r, samt dessutom till Hennes Maj t Drottningen 10,000 R:dr; till H. K. HArfPrinsens af 33,333 R:dr 16 sk j samt till H. K. H. Prinsessan Sophia Albertinas af 12,000 R:dr; värandes derjemte en summa af 40,000 R:dr före-, slagen, att detta år utgå, till uppköp och anordnande af H. K. H. ArfPrinsens särskilta Hofhållning och Stat 2:0 Från Särskildta Utskottet, af den 26 Juni, hvaruti Utskottet, i afseende på besvarandet af åtskilliga motioner dels om afskaffande af guld och silfver på civila och militaire uniformer och dels till hämmande af yppighet och öfverflöd i allmänhet, endast åberopa sig det yttrande och förslag i detta ämne, som Utskottet, i sammanhang med dess Betänkande rörande medel och utvägar till afhjelpande af den öfverklagade förlägenheten i allmänna rörelsen, redan under den 17 dennes afgifvit. 3:0 Från OeconomieUtskottet, af den 21 Juni, i anledning af ej mindre Kongl. Majlts skrifvelse angående saltpeternäringens tillstånd i Riket, IV. Den 28 Juni. e. m. 657 i Riket, än de rörande detta ämne från RiksStånden remitterade Memorial. 4:0 Från StatsUtskottet, af den 26 Juni, angående stats-sumina för H. K. H. ArfPrinsen Oscar, i händelse H K. H. skulle innan nästa Riksdag sig förmäla; tillstyrkandes Utskottet att, i sådant fall, Hans Kongl.'
Det senare blef, vid anställd omröstning, pluralitetens beslut. Sedermera har ej något med detta ämne gemenskap egande hos BancoFullmägtige förevarit. 4* 20 Berättelse af Banco-Fullmägtige. Åtgärder af Banco-Fullinägtige i samband med Rikets Ständers beslut om Banco-sedlarne och grunderne för deras vexling och utbyte. Anstalter beträffande det Nya Sedelmyntet. I i832 års R^visions-berättelse finnes omförmäldt (pag. /p), att, ehuru förberedande åtgärder för erhållande af det i senaste Banco-Reglementet (pag. 60 — 65) föreskrifna nya sedelnryntet blifvit af Banco-Fullmägtige vidtagne, kunde dock någon utgifning af sådant .sedelmynt icke ega rum, förr än det dertill erforderliga papper hunnit tillverkas, hvilket åter icke läte sig göra förr, än det i nyä Yerkhuset vid Tumba då under uppsättning varande Machineriet blifvit fullbordadt; och komrne då först att visa sig, huruvida den nya pappers-tillverkningen, hvarmed försök i mindre scala under tiden blifvit gjorda, komrne att motsvara den betydliga kostnad och moda, som derföre blifvit nedlagde.
I deras utställning finna vi prof på läderplastik, väggbonader, porslinsmålning, textningar, kompositioner och teckningar till hvarjehanda föremål m. m. D e hafva belönats den ena med silfveroch den andra med bronsmedalj. V i ha emellertid så mycket, så öfvervägande mycket ljust och glädjande att sysselsätta oss med, att det nu må vara nog med dessa allvarsamma betraktelser öfver en missriktning, som dess bättre nu blott utgör ett undantag. Gå vi ned i hallen igen, finna vi där i en ruminteriör, anordnad af Dekorationsföreningen i Stockholm, åtskilliga saker af verkligt konstnärlig rang, som haft sin upprinnelse i kvinnors hufvud och utförts af deras händer. Så har fru Boberg, född Scholander, här utställt en målad skärm, som tilldrager sig alla kännares oförställda beundran, och hennes syster fru M. Hedlund — man märher att här fins konstnärligt » påbrå » — en matsalspanel med figurframställningar, lika originel till kompositionen som vacker i utförandet. Fröken Sofie Gisberg har utfört ritningarna till firman Beck &amp; Sons här utställda arbeten i lädermosaik, som aldrig blifvit öfverträffade, knappt upphunna, och frö- ken Lydia Lindberg har ett par fåtöljbeklädnader i handgjordt gyllenläder, någonting mästerligt i sitt slag. Bland utöfvare af kvinlig slöjd böra vi ock nämna ett annat systerpar, fröknarna H. och S. Salenius, Vesteräng, Eskilstuna, som äfven eröfrat pris på utställningen. D e hafva diverse möbler, såsom en buffet med ornamentering i olika stilar, ett försök att sammansmälta den gamla allmogerenässansens ornamentik med ett så nytt dekorationssätt som glödritningen, vidare stolar i hvitlackering med målade blommor, duktigt gjorda glödritningar på väggfat, ett staffli m. m. Det är blott alltför troligt, att många utställarinnor skola finna sig hafva blifvit orättvist förgätna eller allt för knapphändigt affärdade i dessa små skildringar, men jag måste hänvisa till hvad jag redan från början yttrade, att utrymmet endast tillåter mig nämna ett fåtal bland alla dem, som väl kunde förtjäna att omtalas, och jag har sökt att göra mitt urval med bästa förstånd.
Utan att frånträda min första mening om utdelning till Actie-ägarite af oafkottade 5 procent, får jag dock förklara, att JDen lj ficlebtr t, m. jag finnér mig böra instämma i hvad Herr von Hohenhausen yrkat, att om inkomsten i den ena provinsen bör tillkomma CanalBola^et, bör den äfven göra det i den andra. Att deri verkligen tillkommer Bolaget, har jag trott mig tillräckligen hafva bevisat genom i o §. i EolagjReglorne. Hvad ater angar det, sorn en Ledamot yt« trat , att det skulle väll» oredor och svårigheter, vigar jag förutsäga, att svårigheterna skola blifva ringa, enär Canalen med år 1825 blir fullbordad allt intill Rosen. Det är aåledss egentligen om den delen, som är från Roxen till Oj stersjön, som det blir fråga, men jag tror, att det ej skall blifva svart så afsöndra saken , att ing® oredor uppkomma. Visserligen kan det hända, att, så länge arbetet påstår, villrådighet kan uppkomma örn fördelningen af vissa administrativa kostnader , såsom aflöning m. m.; men svåv rare frågor än dessa, har man sett lösas , och man kan bestämma dem pro rata parte. Jag finner då mera principe , att samma förhållande äger rum i båda provincerne. J3g får likväl yr^ ka proposition på min förra mening , att Actieägarne må bibehållas vid sin ränta. Herr Rosenblad". Så vida jag riktigt fattat de uppläste ProtocollsUtdragen , äro de ej alldeles öfverensstämmande.
Så sågos samtliga tjenare iförda österländska dragter, liksom om det förmögna värdfolket förfogat öfver en hel stab af brunhvade slafvar, färdiga att lyda sin herskares minsta vink, såvida de ville undvika de i Orienten brukliga raffinerade bestraffningar, som bruka följa på de minsta förseelser mot husbondeväldet. Men det var i sjelfva verket ej så farligt! Vid närmare granskning igenkände vi Stockholmare snart nog under den rättrogne tjenaren » Omars » eller » Alis » kaftaner den rutinerade vaktmästar Anderssons eller Petterssons stofthyddor, hvilka, för att ge festen dess rätta prägel, utbytt sina flottiga och trånga tjenstefrackar mot den vida orientaliska drägten. Och när sedermera brunroten, hvarmed de likt andra afgudabeläten blifvit intvålade, senare på qvällen löstes upp af deras arbetes ärliga, anletes svett och de syntes gräsligt tatuerade, så kom sig detta deraf, att deras germaniska, hvita hud lyste fram i de fåror som svett-perlorna plöjt i deras skinande anleten. Och när sedermera en af de österländska danserskorna trädde fram, om hvilka det förut berättats i tryck, att de importerats direkt från soligt Afrika, och vid det elektriska ljusets magiska sken trådde sina graciösa » pas » på en utbredd matta, som under arka derna i ett mohriskt slott, behöfde denna Terpsichores prest * inna knappt visa sig förrän vi smålogo åt den svensk-orien-talistiske värdens älskvärda skämt när vi i » la preraiére bayadére » igenkände fröken Brandt från Kungl. operan, pi-ruetterande » L ’ almée » ur » Djamileh ». Med diktatorisk myndighet, som det anstår den, hvilken som chef stält sig i spetsen för en godtköpsresa till Parisunder utställningen, eller hedrats med uppdraget af generalsekreterarebefattningen vid en kongress sådan som den ori-entalistiska, har le comte Landberg skött sitt ansvarsfulla och maktpåliggande kall! Intet anseende till personm!
Behandlingssättet lärer således komma att bero deraf, huruvida Grefve von Schverin fortfar att yrka åmnets hvilanda på bordet eller icke. Grefve Spens, Carl Guflaf: Ehuru obe tydlig frågan i sig sjelf är, och ehuru odeladfc jag föreställer mig det bifall^bfifva, som åt den. jDcn 7 Maji e. m, *37 vickta motionen lärer komma att lemnäs, hemställer jag dock, om ej för formernas helgd det vore häst ett besluta remiss till Utskott, på sått Herr Hjerta föreslagit. Det står ju i 44:de Riksdagsordningen uttryckligen, att alla allmänna frågor skola till Utskott remitteras. Det står der ytterligare, att med allmänna frågor, förstås sådane, som komma under samtelige RiksStåndens öfverläggning, och här är just communicerande med de öfrige Stånden i fråga. Så snart detta år sagdt, lärer det ej gå an att afgöra frågan utan föregången remiss. Det vore visserligen vål om saken nu genast kunde afgöras, men remiss torde icke, emot ofvannåmnde §. kunna undvikas. Grefve De la Gardiet Jag måste tillstå att jag för min del finnér omvägen till ett Utskott Öfverflödig, och att den utgift, som för i frågavarande ändamål erfordras kan anses höra till Riksdagskostnaderne och böra utgå af de till dens bestridande anslagne medel, endast anmälan derom genom skrifvelse blifver hos Kongl. 3\Iaj;t i underdånighet gjord. Grefve von Schwerin: Om Herr Grefven och LandtMarskalken anser sig kunna å Grefve De la Gardies framställning nu geriast göra proposition, afstår jag från min anhållan både om frågans bordläggning och om dess remitterande till Utskott.
Förslagsanslag Vägar och kommunikationer Undervisnings-anstalter för Jordbruk och Landtmanna-näringar: — Summa d:o för Ultuna Landtbruks-institut d:o » öfriga Landtbruks-skolorna, tillsammans Odlingshjelp m. m. för Krononybyggare. Förslagsanslag Befrämjande i allmänhet af Jordbruk och Landtmanna-näringar . Hästafvelns förbättrande Undervisnings-anstalter för slöjderna, 1849 års anslag Förhöjning: för Chalmerska skolan » » Slöjdföreningens skola » » en tecknisk Elementarskola i någon stad i södra Sverige Befrämjande i allmänhet af slöjderne Undervisnings-anstalter för handel och sjöfart Befrämjande i allmänhet af handel och sjöfart Undervisnings-anstalter för bergsbruket Befrämjande i allmänhet af bergsbruket Fiskeri-näringens understöd Jordförluster genom kanaloch väganläggningar. Förslagsanslag . Summa Skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus. Förslagsanslag: 1849 års anslag 16,400: 25. 8 ökas iör jemnande af Hufvudtitelns slutsumma Reseoch traktaments-penningar. Förslagsanslag Extra utgifter Summa Indelta räntor. Spannmål. Indelt. 0 i n de 11 Kronoviirde. Markegång. Mått. Värde förslagsvis, å 6 It:dr t:n. Mått. Föi'shig till undt. Skrifvelse, N.-o 171. 4*21 Dock må ofvanstående reglering af denna hufvudtitel icke utgöra hinder för verkställandet af de beslut, Rikets Ständer fattat i fråga om allmän förenkling af indelta räntorna och tionden, eller deras i mer eller mindre män skeende indragning till statsverket. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 20 Augusti 1851. 422 Expeditions-Utskottets Förslag till tind. Skrifvelse, Nto 172. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 18 Aug. 1851.
Underrätts dom, deremot vädjadt är, gånge i verkställighet, efter thy, sorn i 3 kap. 5 § Utsökningshalken sägs, der den, som vunnit, det äskar, och vadet ej derigenom onyttigt blefve. 3, 4, 5, 6 och 7 §§ varda till all kraft och verkan upphafhe. 27 kap. 3 § erhåller följande lydelse: Menar svaranden, att käranden ej Bör njuta dess vad till godo, förthy att han ej ställt Borgen för kostnad och skada.; gifve dess påstående skriftliga vid uppropet in, och Harfätten höre vederparten deröfver. Häfver han det försummat, sorn i 26 kap. 1 § •föreskrifvet slår, gånge derom efter thy, sorn der sagdt är. Finnes det annorlunda; då svares i saken, när anslag deri sker. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 lläiite. Litt. E. Skälspäck Hö Halm å 3 r.st. pr kärfve. Löf å 1 y sk. pr Tjogå 3i R:dr, Ij R:dr pr T:a. å 2j Ridr pr Fat. ä 16 sk., 12 sk., lof sk. pr va. Lass å 16 sk. Starrii 16 sk., 8 sk. pr Lass. sorn utgår med ii T:a Bafra. Hafra. Stockholms Södermanlands Östergöthlands Gottlands Calmar . Blekinge ines Kronobergs Christianstads . Malmöhus . Hallands . Götheborgs Elfsborgs . Skaraborgs Örebro . Wermlands Westmanlands Kopparbergs Gefleborgs Wester-Norrlanc Jemtlands . Westerbottens Norrbottens . Summa Veil 20 sk., 16 sk., 12 sk. pr stafru in. Famnar 37 2 sk. pr Lass. Antal 87 Tjära å UR:dr, 32 sk., 24 sk. pr T:a. Lilt. E. Kol Plankor och finsk urna halfbotten Bräder, ä 24 sk., 12 sk. pr Tolft. Skcppsplankor ii 2 R:dr pr Tolft. Ekebohl ä 2 sk. pr st. utan förhöjning.
I anledning af yrkad befrielse för Nämndemän från skyldigheten att biträda KronoBetjeningen vid allmänna syner och besigtningar. Från Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet; Af den 20 dennes: Rörande väckt fråga om vissa föreskrifter i afseende på tillverkningen af papper. Deri 27 Maji e, m. Rörande väckt fråga om beståndet af sådane Stådjo-bref å de Lunds Academie anslagne PrebendeHemman, hvarigenom lifstids besittning blifvit Aboerne försäkrad. I anledning af väckt fråga, rörande utgörandet af bidraget till Soldatens beklädnad vid Westerbottens Regemente. I anledning af Friherre Ridderstol. pes, F., Memorial till Nationalitetens återupplifvande, samt Herr von Heijnes G., Motion om afskaffande af Guld, Silfver och Broderier på Militaireoch Civile-uniformer. Rörande yrkadt upphörande af de Sjö- och Stapel-Ståderne beviljade efgifter för Fartyg, som besöka Köpingar och Landthamnar, samt der intaga laster. Rörande väckt fråga om modification i författningarne, angående meddelandet af pass åt Utländske Män, som hit i Riket söka inkomma. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande} angående tidens förlängande för de allmänna Utskyldernes erläggande. Angående användandet af den till Ståderne donerade jord. *> Den 27 Maji e. m. 709 Justerades följande: Utdrag af Protocollet hållet hos Högh Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 27 Maj 1820. S D. Föredrogs å nyo och återremitterades, i anledning af Herr von Hartmansdorff^, August, dervid gjorde anmärkningar, StatsUtskottets den 20 dennes under N:o i65 afgifne^ samt den 25 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, om ändring i föreskrifterne för Hammarskattens utgörande. Ut supra. S. D.
De författningar, som ålägga Konungens Bef:h:de att hålla hand öfver iakttagande af villkoren för kronoarrenden, må af föreg:de Jandshöfdingar vara försummade. Det hörer icke till denna fråga, och emot 90 §:n Reg.F:n kan någon fråga derom icke hos R. St. lagligen uppstå. Men ett afgörande factum ligger i handlingarna, som visa, att qvarnhuset är nedrutlet, rännorna förstörda o. s. v., så att husrötan befunnits uppgå till mer än 4000 r:dr. Deraf har naturligtvis följt, att arrendatorerne förverkat arrendet, och Frih. Boye kan ej vara okunnig derom, att den arrendator, som ej iakttager arrendevillkoren, gör sig förlustig af sitt contract. Arrenderättigheten är således förverkad utan afseende på de skäl, som legat till grund för rättegången, innan qvarnens beskaffenhet var känd. Nu, sedan förhållandet dermed är fullständigt ulredt, är icke fråga om förmyndarens försummelse att i behörig tid betala arrendet; ty ehvad det blifvit inbetaldt eller icke, hafva likväl Leinkeske arfvingarne, genom qvarnens skick, förverkat arrendet derå. Jag yrkar således afslag å StatsUtsk:s betänkande. Hr von Hartmansdorff: Gången af denna öfverläggning visar nogsamt, huru illa beskaffenheten af dessa mål artar sig för behandling af R. Stis Utsk. eller af deras plena. I stället att StatsUtsk. och Ståndet skulle vara försvarare af statsverket, uppträda StatsUtsk. och en mängd ledamöter af detta Hus för att vara enskilde personers sakförare mot Staten. Jag kan icke annat än erinra om Gr. Wrangels ganska riktiga anmärkn., att då det är fråga om statsutgifter, hindrar StatsUtsk., såvidt det kan, det allmänna att få sina behof, just för att bereda statsverket besparingar. Men när fråga är alt åt enskilda personer efter - D cn 3o Ma j f. m. 471 skänka statsverkets tillhörigheter, då ar StatsTJtsk. färdigt att säga ja; och på hvilkas bekostnad?
Men sedan Ridderskapet oell Adeln, under den 16 innevarande, bifallit förstnämnde Memorial N:o ia3, och således nu mera trenne Riks-Slånd godkänt den af Utskottet uppgifna voterings-proposition, hemställer vördsamligen Constitutions-Utskottet, örn icke äfven Borgare-Ståndet täcktes, genom dess Ledamöter, i omröstningen deltaga. Slockholm den 18 Maji i835. N:o x 2ö. Ankom tiil Exp.-Uuk, den 18 Maji Memorial, angående utgången af inom Förstärkta Coustitutions Utskottet anställda voteringar. Vid Förstärkta Constitutions-Utskottets i dag hållna sammanträde, Lafva de, jemlikt Regerings-Formens 56 Jf., anställda omröstningar öfver följande godkända propositioner sålunda utfallit: Trettiondesjette Voterings ■ Propositionen. Se Memor. N:o 87, Frop. A. *’Den, som gillar följande tillägg vid slutet af 49 §• Regerings-Foi men. och 2 §. Riksdags-Ordningen: ”Vid Urtima Riksdag öfverlägge och beslute Rikets Ständer blott ernt sädana allmänna ärenden, dem Konungen framställer , — —” ”röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej." "Vinner Nej, godkännes följande redaclion: "Vid Urtima Riksdag öfverlägge och beslute Rikets Ständer blott om sådana allmänna ärenden, dem Konungen framställer, eller som deraf blifva em omedelbar följd ” Vid voterings-sedlarnes uppsummerande befunnos gilna t 2 Ja; emot 67 Nej. 4 Forttarktti Comtitutions-XJcskottets Memorial Al:o ia5. Trettiondesjunde Voterings-Propositionen. Se Memor. N;o 87, Prop. B. ”Den, som gillar.- följande af Constitutions-Utskottet framställda re daclions-förslag r ”— —Kunnandes, vid CHima Riksdag, Rikets Ständer i öfrigt ej befatta sig med andra åtgärder, än dem, sorn röra Ständens enskilda angelägenheter, " ”röste