Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
u Det skall likna diamanten, s o m strålar äfven utan O ii infattning, o c h dock ej locka o c h bedåra s o m denna. * d fl Det skall likna ett instrument, hvars toner fröjda «s människor, m e n aldrig vara ostämdt s o m detta. - * • » Slutligen skall det vara s o m en bok, i hvilken oc u man läser h v a d som är upphöjdt o c h skönt, men ej •.O presentera sig m e d elegant utstyrsel o c h dåligt innehåll. P&lt;: kS förspörja, ställer p å KS •a fl « I D UN - 1899. FÖR ATT FINNA ANDRÉE ». KOMMERS. TORKEL 4 SKISS — FÖR IDUN AF RERG. A. Jonason foto. PROFESSOR A. G. NATHORST. K e m p e o c h R. D i c k s o n. Så stiligt m ö n s t e r! Jag har hela tiden önskat m i g en grön. » Lisen lade hufvudet på sned och såg, ut. » Fast egentligen hade jag tänkt m i g något rutigt. » L i s e n såg hjärtängslig ut. » Så snällt! » jublade Lisen o c h smekte sammetslent Gerhard m e d blicken. » H v a d n u? » utbrast Lisen. FRU NADJA FRANCK. sidig belåtenhet. ' » L i s e n stack inställsamt sin arm under moderns. » » M e n flickor, d å! V i ä Adolfs torg. Nå ja, det mindre, kan j a g tro. Så k o m Lisen en dag glädjestrålande h e m. m e d öga i öga. D e t var. det var. M e n ä n d å. Ett år därefter var Gerhard åter sin k o s. Ska m a n nu igen söka honom Stockholm rundt? V i ska säga åt våra bekanta, a t t. d e köpa hos h o n o m. » Men Lisen började sky Gerhards b o d. Sådant där kan missförstås. H u då, h u då, n e j. H o n ville icke tänka därpå.
Vid 35:te punkten: af Prosten Tellbom: »Mot Stats-Utskottets beslut i detta ämne nödgas jag anmäla min reservation; och utbeder jag mig att till en början få åberopa, huru ett dylikt mål vid en föregående riksdag blifvit behandladt. Med anledning af Nora bergsförsamlings inom Örebro län i underdånighet gjorda anhållan, att den emot de upphörda djekne-penningärne svarande afgift, hvilken hvarje matlag i nämnda församling från äldre tider med 2\ lispund tackjern utgjort till Rector Scholae i Nora stad, måtte från den 1 Maj 18-44 afskaffas, och församlingen berättigas att i stället använda samma afgift till sockne-skolornas nytta, hade Kongl. Maj:t, emedan ifrågavarande afgift, rätteligen utgörande 43 skeppund tackjern, vore af samma natur, som djekne-penningarne, hvilka Rikets Ständer vid 1834 —1833 års riksdag beslutat skola upphöra, och för hvilka de beslutat ersättning skola i behörig ordning utgå till de auktoriteter, som förut disponerat denna inkomst, men de af Rikets Ständer för detta ändamål anvisade medel icke lemnade tillgång till dylik godtgörelse åt Rektor vid Nora stads skola, under 1847 års riksdag i nåder föreslagit, att ett belopp af 298 R:dr 6 sk., motsvarande ofvan omförmälda 43 skeppund tackjern, enligt Örebro läns markegång för de tio sista åren näst före det år, då frågan väcktes, måtte å Riks-staten uppföras såsom ersättning till Rektor vid stads-skolan i Nora för nämnda inkomst. Till hvad Kongl. Maj:t sålunda äskat tillstyrkte Siats-Utskottet bifall, hvilket äfven beviljades af Rikets Ständer, som, med afseende derpå, att samtliga öfriga till godtgö Bih. lill R. St. (Fortsättn.) rande af de förra djekne-penningarne anvisade statsriiedel inbegripas under anslagét för elementar-Iäroverken, ansågo jemväl nämnda érsättnings-belopp af 298 R:dr 6 sk. böra under samma anslag, uppföras. Efter denna framställning öfvergår jag till det nu ifrågavarande ämnet.
Då vexel vanligen köpes under börstimman samma dag, den med posten måste afgå, medgifver ej eller tiden uppgörande af liqviden. Emedlertid är vexelgifvare icke pligtig att utlemna vexel förr, än han erhåller betalning, och delta förhållande afses i 6 Den nu ifrågaställda rörer undantaget, eller alt betalningen icke blifvit erlagd, och slår således icke i strid med den förra. Ehuru skyndsamhet i åtgärder höra till yexelaffärers natur, anser dock Ulskoltet sig icke kunna tillstyrka någon inskränkning i den tid, Ulskoltet föreslagit för protest och instämning. Det är visserligen under diskussionen inom Borgare-Ståndet upplyst, att betalning för vexel i Gölheborg vanligen erlägges dagen efter det vexeln ullemnats, men deremot förekommer, att en längre betalningstid begagnas i Stockholm och i de flesta andra släder, der vexelaffärer bedrifvas; och då lagen i denna del måste lämpas efter de allmännast gällande bruken, tror Utskottet, att en inskränkning i förevarande hänseende skulle blifva vådlig eller åtminstone mindre välgörande. Alt tiden för protesten skall räknas från dagen, då vexeln aflemnas, finner Utskottet tydligen utmärkt i denna §., uti hvilken Utskottet följaktligen ej finner sig föranlåtet föreslå någon förändring.
Om än meningarne äro delade om rätta betydelsen af de senaste tilldragelserna inom sjökriget och om de upplysningar, som deraf böra hemtas, så torde det dock anses satt utom all fråga, att sjögående fartyg af trä utan jernbeklädnad icke äro användbara i strid, der någon tidsenligt rustad fiende kan möta, och att för försvaret af skärgårdar och inloppet till dem en vida mer användbar materiel, 56 än de förut kända batterierna, kan åstadkommas; likasom anledning icke saknas att antaga, att en dylik materiel inom kort skall kunna göras så grundgående, att den äfven i detta hänseende uppfyller hvad som fordras, för att ersätta den nuvarande skärgårdsflottan. Under sådana förhållanden synes det mig olämpligt, att framlägga förslag, som äro ämnade att under en jemförelsevis lång period bringas till verkställighet, och jag anser derföre, att Komitén bort inskränka sig att i fråga om de certer af fartyg, hvaraf Svenska örlogsflottan bör bestå, uttala den mening, att hVad som kan tillgöras för sjöförsvaret bör utgå från den åsigt, att hela den nuvarande sjögående flottan är i sitt närvarande skick obrukbar i öppen strid och icke ens användbar till blokader af hamnar, der något tidsenligt försvarsmedel kan vara att motstå; att träfartyg, afsedda för krigsbruk och utan pansarbeklädnad, ej böra byggas, och att, ehvad fartyg utan pansarbeklädnad framdeles må blifva användbara eller ej, det likväl icke för det närvarande är lämpligt att till sådana uppgöra förslag eller att dertill ifrågasätta anslag af medel, utan att tvertom de financiela krafterne böra samlas, för att anskaffa, så skyndsamt som möjligt, pansarklädda fartyg, i första rummet för skärgårdarnes försvar och vidare i ändamål att, i mån sådant kan ske, upprätthålla och befästa landets politiska ställning; hvarvid dock tillika bör anmärkas, att Komitén icke afsett anskaffandet af större pansarklädda fartyg, än sådana, som Komitén beräknat till en ungefärlig kostnadssumma af Två millioner Riksdaler Riksmynt för hvartdera.
Sekreterare-arfvode under tiden från och med den 21 sistlidne Januari till och med den 6 derpåiöljande Februari icke kommer att beräkuas. (Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 1). Stats-Utskottets Memorial N:o 110. i Hos BankoUtskottet: för Sekreteraren, arfvode i månaden R:mt R:dr 400: — „ Två Notarier, hvardera, dagtraktamente „ „ 6: 50. „ Två Kanslister „ „ 4: 50. „ Tre Vaktmästare, hvardera dagtraktamente „ „ 2: 50. skolande alla dessa tjenstemäns och Vaktbetjenters aflöning beräknas från och med den 1 November nåstlidct år. (Banko-Utskottets Memorial N:o 1). JIos Lag-Utskottet: för Sekreteraren, arfvode i månaden R:mt R:dr 400: — , Två Notarier, hvaraf deri ene tjenstgör vid detta Utskotts sammanträden med Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, hvardera, dagtraktamente „ „ 0: 50. „ En Kanslist, dagtraktamente „ „ 4: 50. „ Två Vaktmästare, hvardera, dagtraktamente „ „ 2: 50. Denna aflöning bör utgå] för Sekreteraren och Vaktmästarne från och med den l:sta, för en Notarie och för Kanslisten från och med den 4:de, samt för den andre Notarien från oell med den 24:do November sistlidet år. (Lag-Utskottets Memorial N:o 1). Hos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: för Sekreteraren, arfvode i månaden R:dr Runt 400: — „ Fyra Notarier, hvardera, dagtraktamente i „ „ 6: 50. „ Två Kanslister „ „ „ „ 4: 50.
Hqf-Rätterne, Svea och Götha; om tillökning i aflöning för deras personal; se Hufvud-Titel, Andra, pag. 8, Hof-Rätts dora; se Part. Hof-Stallet: anslaget för dess utfordring, ,,»>» , se Hufvud-Titel, ijsta, Hof-Staten; se Pensionering. Hof-Stalls-personalen: ora dess pensionering samt dess nuvarande löner , , , , , , , , , , , , , , , , Svar på återremiss ,,,,,, Hollsten, L. G ; se Pensioner. Hospital-Fonden: dess skuld; se Afskrifning 3. Hufvudbok; se Kronan» hus. Hufvud-Titel, Riks-Statens: Första: utgifterne derunder ,,,,,, Svar på återremiss , Andra: dito dito Svar på återremiss , , Voterings-proposition Resultatet af omröstniiij 5 >>)»?, J J 1J Svar på återremiss , ytterligare i detta amn dito dito dito dito dito dito Tredje: dito dito Fjerde: dito dito Femte: dito dito Sjette: dito dito Sjunde: Åttonde: dito dito dito dito r på åt.rrcmiss Nionde: Omröstnings-resultat Hus och tomter i stad; se Utskylder. //ns^e/jq/i-bränneri-medel; se Regerings-Formcn §. 60, usta perioden; Bevillnings-summan, Husbehof; se Mjölqvarnar. Husbyggnad å hemman på landet; om upphåfvande af nu gällande föreskrifter derom ,,,,, 2- 5* f Ståndet. Ståndet. a. b. 34 : 34 35 bV 34 a. a. V 34 a. j »Y 34 I 34, Y 34 a. a. V 34 å. V 34 b. f 35 b. V 34 a. a. • 34 V 34 ! Husbönder ; se Legostadgan. Husdriingar; sc Banken 19.
Prop. M I, om Statsverket 1850. önskningar, dels redan liro, utöfver de för ändamålet af Rikets Ständer beviljade anslag, af Hospitalsfonden bestridda, dels ock vidare beräknas förestå, äro således: vid Wexiö hospital R:dr 13,429: 20. » Wadstena hospital » 99,090: 75. » Hernösands hospital » 100,387: 29. R:mHildr 212,913: 24, till hvilkas gäldande Hospitalsfonden, — som icke, utan anlitande^af det kreditiv, Rikets Ständer beviljat för betäckande af de brister, som för löpande årliga utgifter kunna uppkomma, kan dessa bestrida, —• saknar all tillgång Den förlägenhet, hvari Hospitalsfonden sålunda råkat, är väsendtligen en följd af den under åren 1853—1857 inträffade stegring i materialpriser och dagsverkslöner, och Ordens-gillet hade redan vid sistlidne riksdag skolat anhålla om nådig proposition till Rikets Ständer om tillökning för orvannämnde tre hospitals-byggnader, om icke riksdagen så långt framskridit, innan fullständiga uppgifter i afseende på de återstående behofven kunnat tillvägabrfngas, alt en framställning härom icke syntes lämplig. Emellertid har SerafimerOrdens-gillet måst upptaga förskott, dels, enligt Eders Kongl. Maj:ts nådiga tillstånd, i Stats-kontoret, dels i Rönnowska testamentsfonden, och anhåller nu om nådig proposition till Rikets näst sammanträdande Ständer om ett anslag af 212,913 R:dr 24 öre Riksmynt, dels för fortsättandet af under hand varande byggnads-arbeten vid ofvanberörda hospital, dels till förskaffande af dertill erforderliga inventarier, dels ock till Hospitalslöndens godtgörande för de tillskott, denna fond för nämnda byggnader och hvad dermed e"t sammanhang fått vidkännas. O O
Jag har hittills med allmänheten trott, att ändamålet med den nya organisation af den nya Adeln vore dess förminskning; att, då man icke kunde betaga Konungen sin urgamla rätt att adla, skulle den så inskränkas och stympas, att, då blott den adlade var Adel men icke dess barn, skulle mästa delen af dem som kunde vänta sig denna belöning icke mottaga den, icke söka den, de i synnerhet, som hade barn icke utsätta dem för denna snöpliga skillnad, och då af den gamla Adeln famillerne Bilaga F till Exped. 671 efter hand utgå, skulle de qvarstående, hälst de som voro mera talrike, blifva mera aktade, få på Riddarehuset en större influence, äfven genom representation af de nya ätterne, hos hvilka representation inom ätterne icke äger rum; derjämte de och deras söner och döttrar endast komma att innehafva Hofsysslor och de embeten som af Adel skola besättas, och således oförmärkt en aristocratie hos den gamla Adeln beredas. Men jag ser till min verkliga förundran, att andemeningen var, att, då ett visst tidlopp en gång är förflutit och i trots af fåfängans fördomar man hunnit fullt vänja sig vid befintligheten af frälse och ofrälse män inom samma famille, i frågan om tjenster afseende sjelfmant skulle göras endast å de sökandes skicklighet och förtjenst, men icke på deras hörd, utan då, oell genom Ståndens sammanblandning, ståndstvisterne lättare måste förlikas, och man vid pröfningen af en person, likasom i England, glömma allt hvad honom för öfrigt rörer, för att vid besättandet af Statens äfven högsta och vigtigaste embeten enkelt fråga: Hvad är det för en man, är han duglig och nyttig? Det der låter, men inträffar det, är det sanning och sammanhang? Jag fattar det åtminstone icke. Äro då tjenster och deras bättre besättande efter Secler förnämsta och enda ändamålet af denna så kallade stora och visa lagstiftnings-principe, så fruktar jag det måste blifva snarare förfeladt härigenom. Blir den tillkommande generationen skickligare i tjenstbefattningen genom befintligheten af frälse och ofrälse inom samma familjer?
Antalet af sökande har nödgat, och skall, äfven oaktadt det ökade anslag jag nu föreslår, alltid nödga till stränghet i controllen häröfver; det officiella transumt jag bifogar, visar att, oaktadt denna stränghet, med ytterst få och högst små undantag, alla classernas rum varit i år fyllda, och alt antalet af expectanter, hvilka vanligtvis fä vänta i fyra å fem år efter familjefaderns dödsfall, motsvarat 66-f hela rum för den officersclass, som har 36 r:dr i pension, 48 d:o för den underofficeräreclass, som Den 7 Mars f. m. 209 har 20 r:dr, oell 714 för den, som har 16 r:dr. Den arfstillgång efter aflidne fadern, sorn utesluter liela familjen från pension, är likväl för dessa classer blott 1200, 666-| och 533-^ r:dr; enkan, ehuru många barn hon än har att försörja, får icke jemte dem mer än full pension; frenne eller flera oförsörjda faderoch moderlösa barn få likaledes full pension, tvänne sådana två tredjedels, och ettendast en tredjedels. Allt detta visar, att endast ytterst behöfvande kunna komma i fråga, och att summorna ligga inom allmosans gebit. Det faderoch moderlösa subaIternofficers-barnet har högst 12 r:dr årligen att hoppas, underofficerarens af första classen 6-J, och af den andra 5-i; men på denna pension väntas det nu ofta i 5 år. De som före mig och mina Hilvar. med-direct eurel1 i armeens pensionscassa hafva haft den tunga lotten att utminutera dessa otillräckliga summor på detta vis, kunna intyga, att det förhållande jag omtalar icke är tillfälligt för ett enda år, utan har fortfarit länge och oafbrutet.
Sländer, att hos Kongl. Majit göra underdånig hemställan derom, alt det i i:sta Sect. 7 Cap. 2 §. af 1820 års Kongl. Skol-Ordning bestämda ansvar för lärjunge, som underlåter inom utsatt tiri göra anmälan om slutande skolgång, måtte till all kraft och verkan förfalla. Hvilket dock lill Kikets Högloft. Ständers egen pröfning öfverlemna*. Stockholm den 20 Aug. 1 So - lsbo 106. Ank. till Exped.-Utskottet den 21 Augusti. Utlåtande, i anledning af vädd fråga om uppJulfvande af allt tvång i afseende på skyldigheten att till vissa Bruk försälja eller leverera kol. Hedervärda Bonde-Ståndet har lill Utskottets åtgärd remitterat Riksdagsfullmägtigen Daniel Danielssons från Örebro Län lill Ståndet ingifne memorial, af innehåll, alt, ehuru skattefrälse hemmansegare blifvit, genom Kongl. Förordningen den 21 Februarii 1789, försäkrade om fri disposition af deras skogar, äro de likväl, genom Kongl. Brefvet den i5 Julii 1802, samt Kongl. Kammaroch Bergs-Collegiernas derpå grundade Circulaire d. 27 Oclober samma år, förbudue, att afföra skog eller kol till någon annan än den, som eger skatterätten, när denne, efter gångbart pris, derföro betalning erlägger; att detta gångbara pris, hvars bestämmande, vid uppLommande tvist säljare och köpare emellan, sker enligt föreskrifterne i Kongl. Brefvet den 17 December 1806, ej alltid kan till vederbörandes ömsesidiga belåtenhet regleras, utan olägenhet för den ena eller andra, i nion af Allm.
Exp.-Utsk■ den 21 Jan. kl. 3 e. rn Betänkande, i anledning af väckte förslag till ändringar uti Kongl Stadgan, angående folkundervisningen i Riket af den 18 Juni 1842. Dels till sammansatta Stalssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens dels till sistnämnde Utskott allena hafva blifvit remitterade nedannämnde inom Ilöa:v. Preste-Ståndet samt Ilederv. Bonde-Ståndet väckta O motioner och afgifna anföranden, angående ej allenast ändringar i nyssnämnde Nådiga Stadga, än äfven ökade Stats-anslag för folkskolorna i Riket: nemligen af Herr Contracts-Prosten, Doctor Gumcelius, Herr Contracts-Prosten Doctor Sandberg samt Herr Prosten. Lundblad, af Riksdagsfullmäktige Pehr Sahlström och Anders Sundholm från Stockholms Län, Tobias Lind och Olaus Ericsson från Götheborgs och Bohus Län, Ola Svensson och Jöns Månsson från Malmöhus Län, Pehr Jansson från Skaraborgs Län, I,ars Magnus Knutsson och Anders Jansson från Östergöthlands Län, Olof Larsson och Lars Larsson från Gefleborgs Län, Pehr Mattsson och Mauritz Sahlin från Vester-Norrlands Län, Nils Petter Pettersson och Niklas Nilsson från Calmar Län, Nils Pehrsson från Kronobergs Län, Lars Norrby från Gottlands Län, Anders Ericsson och Johan Petter Andersson från Elfsborgs Län, Pehr Olsson från Upsala Län samt Sven Jansson från Jemtlands Län. Utskotten hafva till handläggning förehaft och tagit i öfvervägande ej mindre berörde motioner och anföranden, än äfven det, som vid desammas föredragning hos förenämnde 2;ne Riks-Ståud blifvit yttra dt; och få Utskotten nu först tillkännagifva, att, för vinnande af enhet och redighet, Utskotten ansett sig böra serskildt behandla de tvänne frågor, som uti motionerne innefattas, eller föreslagna ändringar uti folkundervisnings-stadgan och äskad förhöjning af anslaget till folkundervisningen. I detta Betänkande besvara Utskotten motionern» endast så vidt de afse förra frågan, hvaremot Utskotten i den sednare skola afgifva serskildt utlåtande.
Herr von Schantz, Ijvar Fredrik Gabriel: 5 o Desi 0 Suni, Till hvad Herr Friherre Mannerheim anfört , och hvarmed jag förenar mig, anhåller jag få tillägga: att om man också ville föreställa sig möjligheten deraf, att en så enkel och obetydlig concours förekom , att dom deruti kunde utfärdas på ett enda ark, hvilket likväl troligen aldrig inträffar, kan dock hända, att äfven denna lilla dom ej kan utgifvas inom 3 månader efter sista uppropet; ty örn sista uppropet inträffar i HofRätten en eller två dagar före midsommar, då HofRättens ordinarie session upphör och den så kallade vacancen, som räcker 3 månader, vidtager, och under hvilken tid Ledamöterne hafva rätt att begagna ledighet, kan saken ej företagas till afgörande förr, än HofRättens ordinarie sammanträde åter inträffar; och om äfven då saken genast företages och utan förhör afgöres, kan dom ändå ej utgifvas straxt, utan måste dermed hafvas ytterligare anstånd, helst Concours-stadgan föreskrifver, att domens lifgifvande skall uti Allmänna Tidningarna kungöras 3 veckor förut, och denna kungörelse kan visserligen ej utfärdas förr, än domen är författad, juste, rad och underskrifven. Mångfaldiga andra händelser skulle kunna anföras, till att ådagalägga olämpligheten af LagUtskottets project härutinnan ; hvilket visar bristande erfarenhet om Concours-måls behandling. Uti LagUtskottets förslag finnes i öfrigt 2:ne omständigheter, vid hvilka jag fästat min uppmärksamhet. Den ena är den förändring man ansett lämplig i förra Författningar, i af* Den 3 Juni. 57 seende på Borgenärers skyldighet att bestrida Cess'ons-ochBoskillnads-ansökningar. Man vill, att Borgenärens tystnad skall anses lör ett bestridande. Detta är likväl något stridande mot vanlig Rättegångs-ordning. Den afträdes sökande är att anse för en kärande part, sora söker en förmån på sina vederparters Borgegenärernes bekostnad. För sin begäran skall han uppgifva skäl, som ock oftast inträilar.
Och när vi nu stundom, då någon vän eller bekant tittar till oss, uppduka vårt lilla thébord, smakar det vida bättre, tycker jag, än fordom, då dermed icke var förenad den minsta högtid eller det ringaste behag. Det är behofvet och svårigheten att skaffa sig äfven de minsta njutningar, som gör att de ega värde för oss. I annat fall anse vi dem såsom ett nödvändigt bihang till alla dessa oberäkneliga småsaker, vi införlifvat med vår varelse.” Nu sköt Hilda sina papper i ordning, och fattade sin penna. Fru Borgensköld tog till sin stoppning, och snart var det lika tyst i rummet, som då vi hade äran att dit införa våra läsare. Rosas Besök hos Professorn. Julaftonen nalkades, och tillika det ökade bestyret och bråket för den stora familjhögtiden i kommerserådets hus. Värdinnan hade alla händer fulla, och tog vexelvis till rådplägning sin hushållerska, för hvars omdöme hon i vissa fall hyste mycket förtroende, och sin gunstling, kandidaten Mannerstedt, hvilken senare blef benådad med utmärkelsen af inträdet i det allraheligaste kabinettet, hvarest de små mysterierna, om de så kallade angelägna uppdragen, afhandlades. Oberäkneliga voro de göromål, Mannerstedt i och för de unga grossörernas julaftonfröjd hade att förrätta; men han fann sig tåligt i sitt öde, och lät kommerserådinnan förfoga om sin tid alla aftnar. Härigenom erhöll han i utbyte det nöjet att sitta midtemot Rosa vid bordet, samt då och då få tala några ord med henne, hvilket Mannerstedt gerna ville ersätta med ett par timmars längre vakande om natten. Rosa arbetade också nästan natt och dag, för att få i ordning allt som skulle vara färdigt, och kapten Ling syntes hafva ålagt sig den försakelsen, att under sista veckan lemna henne i fred. Han gjorde endast några minuters besök hvarje förmiddag; men svårligen kunde någon derunder föreställa sig annat, än att han sväfvade i himlens förgårdar, ditförd på kärlekens och hoppets lätta vingar. Såg man honom åter ensam, hemma i sina egna rum, utgjorde den bild, man der träffade, en fullkomlig motsats till den förra.
Tullsats. Tullsats. Tullsats. Tullsats. Tullsats. För »Knappar af alla namn och slag.» n) För »Knappar af ej specificerade ämnen.» Bil. till Tull-Komitéens Betänkande, 3* XVIII Knifvar: bordsoch andra slag, ej specificerade, samt gafflar: med skaft af silfver, pläter, ebenholz, elfenben med skaft af andra ämnen Kobolt: malm metall Konfityrer Konserver Koppar: rå garad smidd, valsad eller gjuten: plåtar andra ämnen för bearbetning .. i bleck och spik till fartygs förhydning andra helfärdiga arbeten: opolerade polerade Kopparskrot eller gammal och brukad koppar samt kopparaska.. Korkar, skurne, utan beslag Korkbark Kort, spelKreatur: hästar: hingstar andra tjurar oxar kor och ung-boskap kalfvar svin: fargaltar andra j . andra fyrfotade får och baggar från alla Tyska stater samt intill Wester hafvet gränsande länder Krukmakarearbeten, ej specificerade: oglaserade och omålade glaserade eller målade Krut Fr. o. m. 1825 t. d. V6 1826. Fr. o. m. d. V61826 t. o. m. 1830. Fr. o. m. 1831 t. o. m. 1835. Fr. o. m. 1836 t. o. m. 1841. Tullsats. Tullsats. Tullsats. Tullsats. Förb. Förb. 33} % 33J % Förb. Förb. 33} % 33^ % Förb. Förb. Förb. Förb. *) För Knifvar, ej specificerade, och Gafflar »med skaft af annat ämne.» 2) » » » » » » »med skaft af trä eller horn.» 3)