Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Med anledning af allt detta, hvartill kommer, att invånarne uti Aspelands härad, sorn skulle utgöra en del af det nya Länet, på det bestämdaste protesterat emot den föreslagna Läne-fördelningen, enär derigenom flere olägenheter för dem skulle uppstå, och att Wimmerby stads Borgerskap jemväl bestridt den föreslagna åtgärden, så framt icke nämnde stad blefve till Läns-styrelsens residens utsedd, samt då Stats-Verket, genom Länets delning, skulle komma att vidkännas, så väl de kostnader, hvilka för en gång uppstode, i och för anskaffande af Landshöfdinge-residens och etnbetshus, fängelse-byggnad, inventarier, m. m., som ock en årlig aflönings-utgift af icke mindre än 11,209 R:dr, förutan kostnaderne för underhållet af Kronans förutnämnde tillhörigheter, hafva Rikets Ständer icke funnit skäl att till E. K. M:s högstberörde Nådiga Proposition lemna bifall. Expeditions-ZJlskoltets Forslag till und. Skrifvelsej Ar.o 67. io3 Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M. härigenom till svar i ämnet underdånigst anmäla. Rikt ts Ständer framhärda &c. Stockholm den 5 September 1840. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 26 Aug. 1840. Preste-Såndet den 26 Borgare-Ståndet den 26 • Bonde-Ståndet den 2g Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej angående indragning af Kongl. JVumer-Lotteriet. (Slals-Utsk. Lil. IN:is '26 och 205.) S. A. K.
Hvadan och när ifrån totalbeloppet af Utgifterne afräknas beloppet af Inkomsterne visar sig, vid 1833 års slut, en brist af . som af Riksgälds-Contoret måst förskjutas 1,086,907 6 2,001 8 4,370 9 10,079 £2 3 1,526,935 (.103.357 1.526,935 39 1,103,357 36 39 36 423,578 31 4 Efter upprättade och behörigen verificerade instrument och liqui. dationer, har Utskottet inventerat, så väl den så kallade Riksgäids-ConStorcts General-Cassan eller förrådet af färdiggjorda Credit-sedCassor och Säkerjar> hvilka skola hållas i beredskap för vexlingens oafbrutna underhållande, såsom ock Småsedels-vexlingsCassornas behållningar, och hvarvid någon anledning till erinran icke förekommit. •— Utskottet har jemväl genomgått de säkerhetsoch dy lika handlingar, hvilka dels förvaras hos Fullmäglige, och dels hös Commissarierrte; och hafva desse handlingar befunnits säkert vårdade och i behörig ordning. 2:dra Afdelningen. Angående f. d. General-A' ssistance-Contoret. Genom Rikets Ständers vid sisth Lagtima Riksdag, rörande General-Assistance-Contorets indragning, fattade och, uti 104 §. F. <1. Generalaf 183o års Regi enie 11 te för Ri ksgä 1 ds-Con tore t, Fullmägtige Ass^tancc-Conjgj.gtäjgg ti 11 efterrättelse meddelade Beslut, förordnades, ibland annat, att slutliga utredningen skulle vara verk ställd med Februarii månads utgång år 1833. — Till fullgörande af denna föreskrift, hafva Fullmägtige låtit, med Junii månad år i832, inställa all ytterligare utlåning, såsom enda vilkoret för utredningens fullbor - Stats-Utskottets Utlåtande N.o 118. 5. t ilande inom ofvanbestämde tid.
R:dr: oell dä sistnämnda belopp ungefärligen motsvarar hvad under de sednare åren för ändamålet åtgått, hafva Rikets Ständer medgifvit att förslagsanslaget till reseoch traklaments-penningar må lill 12,000 R:dr förhöjas, l/) Uti särskild nådig Proposition af den 21 Oktober sistlidet år har E. K. Majit, på anförda skäl, föreslagit Rikets Ständer, dels att, — i öfverensstämmelse med hvad redan är i Förordningen den 17 September 1851 stadgadt om ersättning till Nämndemän i de läll, då flera härader hafva gemensam tingsstad i brottmål, — vederbörande domare, som der håller ransakning med häktad person, må ega alt af allmänna medel lill det belopp, som för resor i kronans angelägenheter enligt författningarna domare tillkommer, undfå ersättning, beräknad efter den våglängd, hvarmed alståndel från hans hemvist lill den gemensamma tingsstaden må öfverstiga det till häradets eller tingslagets vanliga tingsställe, dels ock att till mälsegare, som å gemensam tingsstad personligen sig inställer vid ransakning angående gröfre, för allmänna säkerheten vådliga brott, ersättning, beräknad eller skilnaden i väglängd, såsom nyss är sagdl, må för resekostnad och uppehälle, derest den tilltalade icke IVikännes, få al allmänna medel utgå efter enahanda grund, som angående sådan ersättning ät vittnen är föreskri Iven; Oell har E. K. Majit, under åberopande af denna nådiga Proposition, uti Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof tillika föreslagit, att, —■ då anslaget till ersättning ät vittnen och parter, hvilket för närvarande är, likasom anslaget till reseoch traktamenls-penningar, förslagsvis upptaget lill endast 7,500 Ridr, men under de sednare åren utgått med omkring 13,000 Ridr, skulle, i händelse af bifall till förslberörda Proposition komma att starkare än hittills anlitas, — della anslag måtte, under titel: “Ersättning till domare, vittnen och parter“, förslagsvis upptagas lill 16,022 Ridr 50 öre. Jemte del Rikets Ständer bifallit hvad E. K.
Den, som vill, att uti omröstningen, rörande Konslitutions-Utskottets, uti dess memorial N:o 7 afgifna och derefter uti memorialet N:o 10 i vissa delar omarbetade, förslag till åtskilliga ändringar i grundlagarne, skall såsom kontraproposition uppställas det af Herr Brinck såsom reservation till /örstnämnda memorial framlagda, och sedermera af Borgareståndet, såsom dess gemensamma tanka i afseende å berörda memorial med åtskilliga, tili memorialet N:o 10 uppgifna, ändringar antagna, förslag till ny vallag, riksdagsordning och regeringsform, röste Ja; den, det ej vill, röste Nej. Vinner Nej, kommer det af riksdagsfullmäktige!! Bengt Gudmundsson såsom reservation till förenämda memorial N:o 7 afgifna, och af Rondeståndet, såsom dess gemensamma tanka, rörande samma memorial med den uti memorialet N:o 10 uppgifna ändring, antagna, förslag till ny regeringsform och vallag, att såsom kontraproposition ingå uti omförmälda omröstning, angående hufvudfrågan. 2. Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet, uti dess memorial N:o 7, framställda och sedermera, till följd af återremiss, uti memorialet N:o 10 i vissa delar omarbetade, förslag till åtskilliga ändringar i grundlagarne skall förblifva åvilande till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag, röste Ja; Konstitulions-Ulskottets Memorial, N:o 21. 3 den, det ej vill, röste Nej. Vinner Nej, kommer såsom hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag att antagas: l:o det af Borgare-ståndet, såsom dess gemensamma tanka i frågan, framställda kontra-förslag, intaget såsom reservation af Herr Brinck uti Konstitutions Utskottets memorial
N:o 44°* Ankom till Exp.-Utsk. den j April, Memorial, i anledning af vackt fråga om upplysningars meddelande, angående dels beloppet af 1832 års öfverskott å Stals-Verkets inkomster, och desse medels användande, samt dels huru derutöfver en extra statsbrist för år 1832 kunnat uppkomma. A.) Uli ett lill Ridderskapet och Adeln ingifvet och derifrån till SlatsUtskoltet remitteradt anförande, har Herr Dalman, Wilhelm Fredric, yrkat, att Utskottet måtte meddela Rikets Ständer fullsändig upplysning, dels om beloppet af de till Kongl. Stats-Contoret för år j83a influtne öfverskott å Stats-Verkets inkomster, dels huru desse medel blifvit använde, dels ock huru derutöfver en, i Motionairens tanka, högst oförmodad statsbrist för samma år af 36i,ooo R:dr, och för hvilken meranämnde Embetsverk på en oveiificerad liqvid af Riksgälds-Contoret fordrat och till en del erhållit betalning, kunnat uppkomma. I anledning häraf får Utskottet meddela, att, vid verkställd jemförelse, Utskottet funnit den af Kongl. Stats-Contoret upprättade liqvid öfver i832 års öfverskott och brister å Siats-Verkets inkomster, samt besparingar och brister å utgifts-anslagen, lill alla delar öfverensstämmande med samma års atslutade Rikshufvudbok, hvadan äfven Utskottet, uti det till Rikets Ständer ingångna förslag öfver Riksgälds-Contorets behof intill nästa Riksdag, beräknat tillgång för godtgörande af nämnde liqvids saldo 36f,3y6 R:dr 29 sk. 9 r. Banco.
St. aflåta nådig propos. i ämnet, men efter all den rörelse, som försports inom snart sagdt alla delar af landet och haft till ett gemensamt syftemål att fästa statsmakternas upmärksamliet uppå nödvändigheten att tillvägabringa en mera ordnad och ändamålsenlig lagstiftning ang:de vilkoren för bedrifvandet af ifrågakomne näring, tror jag att man med fullkomlig trygghet kan lika med Hr Hjärne, såsom gifvet antaga, att ganska många förslag i detta ämne komma att väckas, och dä inser man jemväl nyttan och lämpligheten deraf, att vid Riksdagens början nedsätta ett Utsk., bestående af ett mindre antal sakkunnige män, hvilka kunna egna större delen af deras lid och förmåga åt detta vigtiga ärendes omsorgsfulla pröfning. Afven jag har haft en ingalunda tillfredsställande erfarenhet af denna frågas behandling inom de sammansatta Utsk:n och känner mer än väl, hvilka svårigheter det möter att inom en så talrik församling få principen för lagstiftningen i ämnet konseqvent genomförd, men ännu mera de nödvändiga reglementariska stadganderna i behörigt sammanhang och öfverensstämmelse. Dessutom måste det sätt, hvarpå frågan hitintills blifvit handlagd, ovilkorligen förorsaka mycken tidsutdrägt, enär den Afdelning af de förenade Utsk:n som fått sig uppdraget att utarbeta förslag lill utlåt, i ämnet, jemväl måste in pleno deltaga i handläggning af en mängd andra frågor, hvarutaf Afdeln:s arbete nödvändigt mycket fördröjes. Det är sannerligen hög tid att denna i nationens sedliga lif så djupt ingripande fråga öfverlemnas till behandling af sådana personer, som med största möjliga sakkännedom förena oväld och lugn besinning, så att frågan derigenom erhåller en bättre utgång, än som förut varit fallet, enär det, till följd af Utsk:ns sammansättning, dervid i allmänhet föga afseende kan fästas vid de invalde personernas insigt och erfarenhet uti ett specielt ämne, ofta liändt, att personer måst ingå uti den till frågans utredande nedsalta Afdelning, ehuru de haft föga eller ingen kännedom om bränvinstillverkningen och dermed sammanhang egande ämnen.
Betänkande, i anledning af väckt motion om förändring i. Kongl. Förordningen den 29 Juli 1812, angående åtskilliga omständigheter, sora höra iakttagas vid andrings sökande i Konsistorii utslag. Uli berörde Kongl. Förordning stadgas: “att den, som vill söka ändring uti Konsistorii utslag i mål, sorn derifrån omedelbarligen dragas under Kongl. Maj:ts pröfning, bör icke allenast, inom samma tid, som de underdåniga besvären skola till Kongl. Maj:t ingifvas, Konsistorium om denna sin föresats underrätta, utan ock, inom utgången af lika lång tid derefter, med bevis inför Konsistorium styrka, att han sina besvär i laga tid och ordning ingifvit; att enahanda sätt likaledes måste iakttagas uti de mål, som från Konsistorium fullföljas i Hofrätt ocb derifrån hos Kongl. Maj:t, så att Konsistorium åligger i hänvisningen till besvärs anförande, som å utslaget tydligen bör utsättas, äfven införa, att den missnöjde, inom samma tid, som han eger sina besvär, efter hvad för hvarje ort är föreskrifvet, till Hofrätten ingifva, skall hos Konsistorium anmäla, att han ämnar öfver utslaget besvär anföra och derefter, inom trettionde dagen från sista inställelsedagen i Hofrätten, med bevis derifrån inför Konsistorium styrka, att han sina besvär ingifvit, så vida desamma skola komma under pröfning; äfvensom att Hofrätten bör, jemte meddelande af hänvisning, i hvad ordning dess utslag i omförmälde mål må dragas under Kongl. Maj:ts pröfning, föreskrifva klaganden att, inom besvärstidens utgång, hos Konsistorium anmäla sitt tillämnade ändringssökande, och derefter, inom trettionde dagen från den dag, då de underdåniga besvären sednast skola vara ingifna, hos Konsistorium med bevis styrka, att han sin klagan verkligen fullföljt, vid äfventyr att, om något häraf underlåtes, vara all vidare talan i målet förlustig.
Majit i nåder kunde finna föranledas af min näst här ofvan omhandlade underdåniga skrifvelse, hade jag i ett härmed sammanhängande ämne funnit mig af inträffade händelser å nyo föranlåten till en hemställan, hvilken jag uti underdånig skrifvelse den 27 Juni 1851 öfverlemnade till Kongl. Majits nådiga förfogande. I näst förutgångne Mars månad hade nemligen en bland Kongl. Majits Befallningshafvande utfärdat inom sitt län en allmän kungörelse, deruti betraktelser anställdes dels öfver den med namn af den radikala betecknade tidningspressens förfarande i allmänhet, och dels särskildt öfver ett tilltag af en viss tidnings utgifvare, att genom cirkulär till samtliga folkskolelärare i riket vinna dessas biträde till förökad afsättning af samma tidning, samt ändtligen öfver vissa tilldragelser inom brödrariket Norrige och de förvillande läror, som en uppviglare der lyckats att inom och genom dervarande arbetareföreningar inplanta hos arbetande klassen; af hvilket allt denne Konungens Befallningshafvande funnit sig föranlåten att för allmänheten yttra ej allenast det hopp, att folkskoleläraren icke måtte förnedra sin bestämmelse genom att blifva skadliga tidningsskrifvares och folkledares handtlangare, utan ock den förmbdan, att väl icke den stora allmänheten skulle skänka något understöd åt en tidningsskrifvares försök att upphäfva sig lill ledare af ett helt folks tänkesätt, men att dock mången skulle kunna bländas och förvillas af den till utseendet menniskovänliga drägt, hvarmed de vådliga och förderfiiga samhällslärorne omkläddes; hvarföre Konungens Befallningshafvande ansett sig skyldig den landsort, i hvilken honom ålåge att elter förmåga uppehålla Konungens och lagens myndighet samt den allmänna landsfreden, att i tid uttala en välmenande varning, åtföljd af önskan, att aldrig den dag måtte komma, då man med ånger känner, att man låtit missleda sig samt försummat rätta tiden att stå emot de olyckor, som då torde finnas oundvikliga.
Murytorna voro ldiiclda med reliefplattor, med brolriga slzifvor af siciliansli: ~ ~ ~ n r ~ och n o lned r de C+eracislra baronern as vapenskoldal-. Fonster fnnnos d5ir ocksB, mycket smB, men med pliilrtigt nrbetade Irarmar, vare sig de v ' oro runda rned ljusoppningar s&amp; smA, att de kunde tackas af ett vinblad, eller aflCng2 och s l smala, ntt de ej sliippte fram mera ljus an en gardinspringa ... Nu iir Geracis gdrd ett smntsigt hgl, son1 i n r ~ m m e r blde etsncstall och svinstia och honsgiird. P b den hiiga trappan torkas trasor och reliefplattorna aro sonderhackade och iirriga. :: Den lilla staden med de fijrfal.1na palateen har till bakgrund Xetna, och nbgot af det briljantast skrifna i hela bokcn iir skildrjngen nf den maktigo vulkanen, 3Jongihell0, bergens berg. Det iir saga p&amp; mga om de svarta vindlosa striimmarna, om bergcts tunilia nf guldtriid och mantel af plfbgelsfjiidrar, oln lavafiiltens grd kaktua, saracenen, och hvita mandeltriid, de bortrijfvnde pinsessorna. Sist kommer sagnn om staden p t dnlbottnen, soln tog sinn hus pii nacken och flydde med dem for lavczstriimmen upp p l bergstopyen, diir de blefvo nedkastade litet huller om huller. D c i ~ staden iir just Diamante, skddeplatsen for dutikrists mirakler. Beriittelserna &amp; ro forlagda till niirrarande tid, och den Antikrist., eom utfor underverken iir socialisinen, lirars rike iir wndast af denua varldens.
S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades, på grund af gjorde anmärkningar, Stats-utskottets den 12 och 19 dennes på bordet lagda utlåtande N:o 41, i fråga om ytterligare anslag till uppförande af cellfängelser. Från Hög. Preste-standet. S. D. På hemställan af H. H. Erke-biskopen och talmannen beslöt ståndet, att val skulle nästkommande lördag den 26 dennes förrättas till utseende af ledamöter i den i 103 § regeringsformen och 64 § riksdagsordningen föreskrifna nämnd, som eger att döma, huruvida samtlige ledamöterne af högsta domstolen gjort sig förtjenta att i deras vigtiga kall bibehållas eller icke, samt onsdagen den 1 nästkommande Mars, till utseende af de elektorer, som, på sätt 97 och 98 §§ regeringsformen och 63 § riksdags-ordningen bestämma, böra välja Rikets Ständei’s Justitiae-ombudsraan och hans Suppleant. S. D. Föredrogos ånyo Stats-utskottets utlåtanden: N:o 41, i fråga om ytterligare anslag till uppförande af cellfängelser; och N:o 57, i anledning af Kongl. Majrts nådiga proposition, i fråga om indragning af Hof-jaktvarfvet. Dessa utlåtanden blefvo, på grund af deremot gjorda anmärkningar, återremitterade. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Stats-utskottets nedannämnde utlåtanden, fattade ståndet beslut deröfver såsom följer: Prot.-utdrag den 23 Februari 4838. 81 N:o 42, i anledning af Kongl. Majrts nådiga proposition, angående ett bidrag från Skogs-planterings-kassan af 66,666 r:dr 32 sk. banko, att, efter Rikets Ständers pröfning, användas till förefallande behof. Bifölls; N:o 53, i anledning af väckt motion om anslag af allmänna medel till godtgörande af kostnaderne för försvarslösa personers transporterande.
Svenska beviilnings-lagstiftningen, likasom de flesta andra länders, har fordom innehållit konsumtions-afgifter; men här, såsom i allmänhet annorstädes, hafva de uphört i sin direkta form och blifvit ersatta af tull-, handelsoch tillverkningsafgifter, genom hvilka endast indirecte skattas för varors förbrukning. Vanligast under namn af öfverflöds-afgifter, skattades fordom för bruket af åtskilliga, mest utländska varor ; och sedan år 1809 har dylik skatt vid den ena riksdagen varit ålagd, vid den nästa uphäfd, ända tills vid 1823 års riksdag konsumtions-afgift afskaffades, Utan att sedermera åter hafva blifvit uplifvad. Utskottet anser dessa afgifter vara i allmänhet olämpliga, ”på grund (såsom nu varande Bevillningsutskott yttrar, i sitt betänkande N:o 4) af erfarenhetens vittnesbörd derom, dels ”att den icke i någon mån inbragt, hvad man deraf väntat, dels att betänkliga ”olägenheter upstått för kontrollerna emot missbruk och underslef i de upgifter, Bih. till R. St. 4 Särskilda Utskottets Betänkande, N:o /16. ”hvarefter beviilningen skulle tillämpas;” och Särskilda Utskottet får i afseende på det i fråga varande förslaget om konsumtions-afgift å bruket af bränvin tillägga, att densamma blefve säkerligen i så måtto orättvis, att alla förbrukare af varan måste skatta lika, ehvad de använde henne i öfverflöd eller ganska måttligt. Ändamålet att hämma rus-dryckers missbruk förfelades således; och hvad statsverkets inkomst af konsumtions-afgiften angår, så blefve densamma utan tvifvel icke så betydlig, att det vore väl beräknadt att endast för dess skull åter uplifva ett längesedan utdömdt skatte-system. Den inkomst, samhället kan och bör draga af bränvinet, torde lämpligen böra läggas å tillverkning och försäljning.
Prot. 1845, 7 Sami. 1 A/d. 28 Iläjl. i 2 Lag-Utskottets Betänkande, i\:o 92. icke måtte tillerkänna något vitsord, äfven om den handlande erbjöde sig att boken med ed fästa, och att edgång såsom fyllnads-bevisning i sådana skuldfordringsrnål ej må tillåtas, så vida icke någon af parterne frivilligt hänskjulit saken till den andres ed, eller Domaren, till fyllnad i företedd bevisning, funne skäligt åt endera parten uppdraga edgång; och har motionären derjemte tillstyrkt, att, på det så väl konsumenter, som minulhandlande och handtverkare, måtte få nödigt rådrum att reglera, de förre sin hushållning och de sednare sin rörelse efter den nya ordning, som enligt motionärens förslag borde införas, denna lagförändring, om den af Ständerne antages och af Konungen gillas, icke måtte träda i verkställighet förr, än med början af år 1846. Innan Utskottet öfver dessa förslag afgifver sitt utlåtande, har Utskottet ansett sig böra anföra innehållet af de, så väl i fråga om egentliga handelsböeker och den bevisning de böra medföra, som andra dermed sammanhang egande ämnen, nu gällande lagbestämmelser. Lagen i 17 Kap. 2 §. Rättegångs Bulken stadgar, att der böcker öfver handel och köpenskap finnas innehålla hvad borgadt och betaldt är, med dag och år, då det skett, utan någon ändring, och den, som sökes, ej gitter visa fel deri eller alt allt ej rätteligen upptecknadt är, eller andra omständigheter, som boken eller personen misstänkta göra, då skall sådan bok gälla för fullt bevis, der han, som boken hållit eller hålla låtit, den med ed sannar. Genom Kongl. Maj:ts Dom den 8
Med åberopande af hvad Utskottet förut andragit, rörande fördelarne af Hospitalers förvaltande genom local-Styrelser, tror Utskottet sig ega så mycket mera skäl att med sitt tillstyrkande understödja den af Gothlands Fullmägtige yttrande önskan om Läns Hospitalets och de dertill anslagne inkomsters ställande under Lazarettsoch Curhus-Directionens i Wisby uteslutande vård och inseende på sätt som om Central-Hospitalerne redan är föreslaget och mot lemnad frikallelse för Kongl. Seraphipier Ordens -Gillet från alla framtida utgifter till Länet, som , enligt Ordens-Gillets ofvanberörcle egna uppgift, Hospi• tals-intraderne på Gothland ej lemna något öfverskott och allmänna Hospi fals-fonden således icke derigenom kan tillskyndas någon förlust. Om behofvet för Gothland, att snart Stats-Ut skottets blifva forsed t nied en ny Lazaretts-byggnad, har Utskottet vunnit cn fullkomlig, visshet och med denna har förenat sig öfverty gelsen, att derest säkerhet linnes för Ilospitals-medlens oförryckta bibehållande inom Länet', utväg lättare skall kunna beredas till aflijelpande af detta behof, fren om denna säkerhet skall oek, utan tvifvel, ett lifligare deltagande hos Länets innevånare väckas för de nu i förfall råkade Barmhertighets-verken , och den frikostighet, till hvars utebiifvande förut anledning kunnat linnas, åter utöfva sitt välgörande inflytande. Ifall Riksens Högloft. Ständer täckas bifalla hvad Utskottet i ena och andra alseendet föreslagit, anser Utskottet slutéligen Riksens Högloft, Ständer böra hos Kongl. Maj:t anmäla derås . underdåniga önskan onr detta förslags antagande, med öfverlemnande lill Kongl. Maj:t att förordna om de åtgärder, som för verkställigheten deraf kunna erfordras.
Lekebergs d:o 13,429 — „ Lerbäcks d:o . 1,822 — „ Nya Kopparbergs, Hjulsjö, Grythytte och Helleforss Bergslager 44,781 — Summa 255,809 SkU.. 2 Femurs-Berättelse för Örebro Län 10 Inom liinet utgjorde medelbeloppet af jernmalmsuppfordringen åren 1832 —1836 221,242 SkU, och åren 1837—1841 255,809 SkU, hvaraf synes för dessa senare fem år ett öfverskott af 34,567 SkU per medium för år, en följd af den ökade stångjernstillverkningen. Inom Nora bergslag hafva icke några nya malmstreck af betydenhet blifvit under tiden uppfunna, men de gamla malmfälten visa fortfarande rik tillgång, så att någon malmbrist inom bergslaget icke är att befara, äfven i den 0 O 7 O O O 7 mest aflägsna framtid. Uti Lindes och Ramsbergs bergslag, som ej har samma tillfälle som Nora bergslag att afsätta malm till främmande orter, och i brist af skogstillgångar DO ' ODD föga kan öka sin egen tackjernsproduktion, funnos, efter år 1841 forcerad grufbrylning, i behåll betydliga malm-inventarier. Der äro väl icke några nya malmfält upptäckta, men åtskilliga äldre ödelagda grufvor ånyo upptagna, hvilka lemna anledning till en fortfarande oförminskad malmvinst. Deremot synes Lekebergs bergslags gamla malmtillgångar allt mer och mer aftaga, utan att några nya af betydenhet blifvit upptäckte. Fyllnaden i bergslagets behof har derföre till större delen blifvit hemtad från Nora bergslag. Uti Lerbäcksorten har, med utvidgandet af tackjernsblåsningarne vid Skogaholm, Hjortqvarn och Trehörningen uppstått en liflig täflan att i orten upptäcka jernmalm, men af en mängd försök på både nya och gamla anledningar har endast ett, Wiihelmsgrufvan på Håkanstorps egor i Lerbäcks socken, haft framgång.