Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tvekar i detta afseende icke att såsom de hufvudsakligaste af nyssnämnde olägenheter angifva: dels hela skatteväsendets högst invecklade beskaffenhet, i förening med ett vidlyftigt, för kontroller å så väl den skattskyldiges som statens sida hinderlig! sätt för skalternes debitering, uppbörd och redovisning: dels åtskilliga för det indelda löningssättet nu gällande stadganden, hvilka uti sig innefatta möjlighet för de Indelnings-hafvare, som vilja sig deraf begagna, att alltför högt uppdrifva räntornas lösningspris, och hvarigenom en obillig olikhet uppslår emellan indelda räntegifvare och dem, hvilkas räntor äro kronan behållne: dels äfven den betydliga skiljaktighet, som eger runi i skatternes belopp under olika år, hvarigenom all säker beräkning i nämnde afseende göres omöjlig för så väl staten som den enskilde, och hvilken skiljaktighet är desto mera menlig för de skattdragande, som skatternas förhöjning alltid inträffar samtidigt med en minskad afkastning af jordbruket, samt följaktligen ställer sig i ett omvändt förhållande till förmågan hos de skattskyldige att räntorna utgöra. Dessa äro, enligt min underdåniga mening, onekligen de vigtigaste bristerne, som vidlåda vårt närvarande skatteväsende, till hvilkas afhjelpande alltså i främsta rummet de åtgärder, som skola vidtagas, böra syfta; och enär för ernående af detta ändamål erfordras: l:o förenkling af grundräntorna; 2:o ändringar i sättet för de indelda hemmansräntornas utgörande, samt 3:o förändrade grunder för markegångcns bestämmande; så går jag nu att i nyss uppgifne ordning framställa de underdåniga förslag, som jag i berörde afseenden anser lämpliga och af behofvet påkallade. Kongl, Maj:t.i Nåd. Proposition. N o 59. 23 Angående grundräntornas förenkling. Det närvarande förhållandet med Sveriges grundskatter, äfvensom beliofvet af en reglering i detla hänseende behöfver jag icke vidlyftigt inför Eders Maj:t utveckla.
Vid i dag anstäldt val af de Elektorer, jemte deras Suppleanter, hvilka skola ega alt tillika med Elektorer af de öfriga Riks-Stånden utse Rikets Ständers Justitie-ombudsmans Suppleant, blefvo af Bonde-Ståndet valda: Till Elektorer: Johan Bergström från Kopparbergs län nied 65 röster, v. Talman Anders Andersson „ 64 „ 568 Prot.-Utdrag den 10 Oktober 1857. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Stats-Utslwttcls Utlåtande, N:o 6l. 15 na Titel, enligt Utskottets förslag, utgående anslag tillsammans 19,981 R:dr 8 sk., eller i rund summa 20,000 R:dr, med derunder inbegripne räntor och spanmål in natura, på sätt den utlåtandet vidfogade tabell närmare utvisar. Till Utskottet hafva inkommit åtskilliga motioner, åsyftande dels upplösning af, dels förbättringar uti Stuterierne; men då dessa frågor fordra en serskild utredning och till en del äfven böra behandlas i förening med andra Utskott, har Stats-Utskottet icke ansett den ordinarie Statsregleringen böra, i afbidan derpå, uppehållas, utan får i detta afseende hänvisa till serskildt afgifvande utlåtanden. 8:0. Undervisningsanstalter för Slöjderne. Å denna Titel finnes för närvarande endast ett anslag för Chalmerska Slöjde-skolan i Götheborg, stort 3,000 R:dr; och hafva, i afseende härpå, till Utskottet blifvit remitterade motioner, dels från Vällofl. Borgare-Ståndet af Herr JVijlt, 0., om ett ytterligare anslag af 4,000 R:dr, dels från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln väckt samt den i3 December nästlidet år till Utskottets behandling remitterad motion, har herr Hammarhjelm, E. G., med afseende å hufvudstadens läge såsom gränsort och de vådor, som en plötsligt påkommande fiendtlig invasion derstädes måste för banken medföra, framställt det förslag, att den del af bankens redbarheter i guld och silfver, som icke erfordras i och för den dagliga rörelsen, mätte förflyttas till Carlsborgs fästning, för att, under uppsigt af den på stället befintliga bevakning, förvaras i den lokal, hvilken, enligt planen för nämnda fästningsanläggning, der skall komma att för berörda ändamål inredas. 6 Ban1so-Utsk:s Utlåtande, N:o 52. ]3ankofullmäglige, hvilkas utlåtande öfver denna motion blifvit infordradt, hafva, i anledning deraf, med tillkännagifvande, att, efter hvad da inhemtat, någon byggnad, afsedd för förvaring af hankens redbarheter hvarken är eller, enligt nu följda plan, kommer att vid Carlsborgs fästning uppföras, men alt något hinder derför i afseende på utrymmet, icke skall möta, yttrat, bland annat, att, ehuru fullmägtige visserligen icke ville bestrida, att sådana händelser kunna irträffa, då det vore fördelaktigt, om någon del af bankens redbarheter funnes under behörig säkerhet på annan ort än i Slockholm; likväl och då förvaringen af större eller mindre del af nämnde redbarheter å annan ort, än der banken är, alltid måste förutsätta behofvet af en förvaltning på stället, samt den förskingring af bankens ti 11- hörigheter, som befaras kunna ifrågakomma, då de förvaras i Stockholm, jemväl kunde ega rum, om de vore nedsatte på Carlsborg, ansågo fullmägtige sig böra afstyrka bifall till ifrågavarande motion. För sin del finnér Utskottet det af motionären framställda förslag vara förtjent af uppmärksamhet.
Stars-UtffcXtct äfwenledes anmärkt, korrt derpä elier den 2Z i samma mänad bewiijar oiuicipcrad inlösen af 50,vyo Rd. och s. dcnnera rinder loppet af Martti, Aprill och Maji mannder berörde är af roo.svQ Riksdaler, bestående i Riksgälds - Contoirers till Kong!- Statk-Coinoirct i ersättning för revenucn af Gencral-Discontcn utfärdade Obligationer ^ äswcnsom att, innan den 23 derpå följde Julli, elier den dagColikei.et tillsiörs för Baneomynks Län. jcmwäl andre Obligationer söre förfailotidcu blifwir liqvidcrade, hade till grund-, icke blott räntans besparande, utan ock det Allmännas betjenande, hwarä Fullmägtige, sä ösra omstäudigheterne det tiiläru och Contoiret derigenom någon skada icke^Vekt, attid gjort afseende, som medförc nytta för Edntoirct och giswil styr, ?a gt Dest Credit. Aw Att, sedan den 23 Julli izog bliswit bcflmik, det nägre Inrikes Län icke skulle tills widare cmorragäs eller omsättning tillstädjas af redan sörsallns eller framdeles förfallande Capital, med undantag as Mane Publigue Fonder, hwilka, enligt serMldc författningar eller aftal, rikt RiksgächZ-Eomoirek tomms att förräntas, Fullmägtige derefter
Landtmätarne i Länen lönerna må ökas från deras nuvarande olika belopp till 1,800 R:dr R:mt för hvardera, för hvilket ändamål och då härtill erfordras ett sammanlagdt belopp af 43,200 R:dr R:mt eller B:ko R:dr 28,800: men Förste Landtmätare-lönerna för närvarande utgöra: oindelt lön 4,466: 45. 4. 385 tunnor spanmål derunder 385: oindelta respenningar 54: 8. — indelt lön, kronovärdi 1,250: indelta respenningar, kronovärdi 144: 8. Kongl. MajUi Nåd. Summa B:ko R:dr 16,497: 24. Landtmätarnes löner likaledes höjas från deras med 336: 45. 4.
Mot dessa §§ bar blifvit anmärkt: a) "att del bör bestämmas, om Härads-skrifvaren för Val-längdens upprättande skall erhålla arfvode, samt huru myckel; b) alt Val-längdens öfversändande från Konungens Befallningshafvande till DomCapitlen, och från de sistnämnde till Valförrättaren, är en lids-spillande omväg; föreskriflen behöfver ej så noga specialiceras; nog att Val-längd anskaffas och i behörig tid kommer Valförrättaren lill handa; c) att slutet af 7:de och början af 8:de §§:ne ej öfverensstämma, då i den senare stadgas, att egarens namn skall i Val-längden utsättas, och i den förra, att i vallängden endast skola upptagas de personor, som eget röst-rättighet; c/) att enahanda reduetionsgrund af röster borde antagas i Stockholm, som annorstädes; e) att röst-reduetionen till R:dr sk. r.'st. vore omöjlig att verkställa, der röster linnas i brutna tal till och med af 6 ziffror i täljare och nämnare; samt f') att reduetionen väl vore nyttig, roen svår för Valförrättare och Röstegare alt controllera.” Hvaremot åtskillige Ledamöter af Högv. Preste-Ståndet anfört flera skäl till stöd för det föreslagna reduclions-sättel. 24 Lagsamt Allm. Besv. o. Oec. Utsh. Uti. iV. o 60.
IVfed vidhållande af sitt i sakfrågan fattade beslut, förklarade Preste-Ståndet sig i formelt hänseende föranlåtet att godkänna den föreslagna voteringspropositionen. ^2 67, i anledning af väckt motion om revision af taxan för trafiken å Trollhätte kanaloch slusslinier. Bifölls. JVs 68, i anledning af väckt motion i fråga om skyldighet att deltaga i bygg uad af hus för s. k. småskolor å landet. Bifölls. JVs 69, i anledning af dels Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, JVs SI, till Rikets Ständer, i fråga om förändrad grund för utgörande af fjerdingsmans aflöning, dels ock enskild motion om ändring i föreskrifterna rörande bestridandet af fjer dingsmans-befattning i kapellförsamling. Med afslag å Utskottets tillstyrkande å sidan 7, förklarade Preste-Ståndet sig förhindradt att antaga Kongl Maj:ts ifrågavarande nådiga Proposition och biföll den å sidan 8 gjorda hemställan. JVs 70, i anledning af vackt motion om tillåtelse för åboer å hemman, som bergverken fått af Kronan skatteköpa, att till sig lösa skatterätten. Biföll». Från Vallofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Banko-Utskottets: Memorial 17, angående afskrifning al åtskilliga vid Diskont-kontoret upptagna diskontlån, äfvensom af derstädes balanserade öfverräntor å dylika lån. Bifölls. Utlåtande JVs 18, i anledning af väckta motioner om emottagande och invexling i Rikets Ständers Bank af enskilda bankers sedlar m. m. Med afslag å Utlåtandet antog
S. D. Föredrogos ånyo Banco-Ut skottets nedannämnde betänkande och utlåtande: N:o 15, med förslag lili ett förändradt mynt-system: Återremitterades, på grund af de vid betänkandet, inom Ståndet, gjorda anmärkningar; och N:o 16, i anledning af väckt fråga, dels om upphörande, med innevarande Riksdag, af all tillverkning och utgifning från Banken af sedlar å 16, 12 och 8 sk., och dels alt Bankens berörde sedlar fortfarande matte förfärdigas och utgifvas: Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets betänkanden: Ds o 10, i anledning af väckta motioner, angående dels förändrad lydelse af 19 Cap. Ärfda-Balken, dels ock förklaring öfver 4 § i samma Capilel: Bifölls; N:o 11, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Px’oposition om vissa förändrade föreskrifter, i afseende på lagfart och nyttjanderätts-inteckning: A i err emil terade s ; och N:o 12, i anledning af Kongl. Maj:is Nådiga Proposition, angående intecknande af ej mindre lifstidsstädja och undantags-aftal, än äfven all annan afhandling om nyttjanderätt till fast egendom å landet: Godkändes. S. D. Beslöts remiss till Stats-Utskottet af ett denna dag af Herr Petre’ ingifvet anförande, i anledning af Kongl. Maj:ts redan till Statsutskottet remitterade Nådiga Skrifvelse, i fråga om Stats-anslag till bildande af eli National-museum; Från Hederv. Bonde-Ståkukt. S. D. Föredrogs och bifölls Banco-Utskottels utlåtande, N:o 16, i anledning af väckt fråga, dels om upphörande af all tillverkning och utgifning från Banken af sedlar å 16, 12 och 8 skillingar, och dels att Bankens berörde sedlar fortfarande måtte förfärdigas och utgifvas.
Dä föreskiift om denna beviiluings alskaffande af Utskottet icke snarare förordats, anser reservanten att kartan lill lysnings-sedlar för ifrågavarande personer borde bestämmas till 40 ören.” Uli denna reservation hafva instämt: Herr Prosten Gellerstadt, Herr Doktor Suve och Herr Sv. Benström. 3:o af Herr Prosten Malmstedt: ”Stadgandet uti 8 §, 1 inom. angående arrendeoell hyres-konlrakter är af den beskaffenhet, att det uti de flesta lall icke kan elterlefvas, ty ingen kan fordra, att vid tnarknads-lilllällen, då runi upplåtas ål hyresgäster och bele lemnäs åt hästar eller andra dragare, kontrakter skola skrifvas och karteras. Sådana som skrifvas blifva icke heller i allmänhet karterade, dels emedan de icke efterfrågas, dels emedan lagen icke medgifver någon tvängs-ålgärd mot den, sorn säger sig icke hafva något skriftligt kontrakt. Stadgandet är ock högst obilligt, emedan del föreskrifver en beskattning å egendom, för hvilken årlig bevillning af egaren betalas. Denna skatt faller ock högst ojemn t, emedan några kontrakter äro gällande en hel mansålder, då andra, endast gällande några Bevi/lnings-Vtskotlets Betänkande N:o 8. 25 några månader, veckor eller dagar, flere gånger hvarje år uppgöras för samma lägenhet. Arrendatorn eller hyresmannen skall väl enligt stadgandet endast betala halfva kartan, men får nog i de flesta fall betala den helt och hållet. Huru denna skatt än utgår, är den orättvis, emedan den drabbar en utgift, som ofta är ganska kännbar. Vinnes genom aftalet någon fördel, så hlifver den årligen beskattad. Det kan rimligen ej göras någon skillnad emellan aftal, angående begagnandet af fast egendom och lös egendom, dit penningar höra, så att det skriftliga aftalet hör olika beskattas; utan böra ifrågavarande kontrakter karteras i likhet med reverser. På grund häraf anser jag, ali detta 1 mom. bör erhålla följande lydelse: Arrende-, hyresoch andra kontrakter emellan enskilda, angående begagnandet af egendom eller lägenhet på landet eller i stad, skola, då de för
Då hon på sin afskedsföreställning visade sig i drottning Annas gestalt, föreföll det helt och hållet själfklart, att hofvets alla damer och herrar bugade sig, hvar hon gick fram. * Det är endast några få af fru Hwassers sceniska skapelser, jag här haft tillfälle att nämna. Hon som under snart sagdt fyra årtionden var kungliga scenens primadonna, representerade under denna tid vid sidan af Georg Dahlqvist, af hrr Schwarz och Elmlund dess verksamhet inom det dramatiska området. Hon spelade lekfulla ingenuer i hvit klädning och med utslaget hår • — i » Lilla kusin », » Rosa och Rosita », » D e onyttiga », » Fjärilsfebern », » Släktingar ». Hon var nordisk mö i Beskows » Torkel Knutson », i Josephsons » Folkungalek » och » Marsk Stigs döttrar », i Wijkanders » Lucidor », i Hedbergs » Stolts Elisif ». Hon var Daniel Hjorts moder, innan hon blef Dagvård Freys. Hon var Shakespeares Hermione och Kleopatra och Runebergs Tekmessa i » Kungarne på Salamis ». Hon, som varit en sprittande Puck i » Midsommarnattsdrömmen », gjorde en präktig gummtyp som den silfverhåriga markisinnan de Villemer. Hon blef Björnsons Maria Stuart, liksom hon förut varit Schillers, hon blef Ibsens Fru Inger, Lona Hessel, Nora och fru Alfving. Hade hon varit ett dussin år yngre, skulle hon ock blifvit Hedda Gabler och » Frun från hafvet ». Hon delade primadonnornas öde att se andra förmågor tränga sig fram i deras väg, att se de bästa rollerna upptagas af de unga. Hon måste tigga sig till att få lady Macbeths roll, då Rossi gästade på kungliga teatern, liksom hon tiggt sig till att få » Gengångare » uppförd. När Olga Björkegren hade hufvudrollen i Sofokles ' » Antigone », åtog sig fru Hwasser drottningens lilla biroll, men återgaf dennas enda scen med öfverlägsen höghet och styrka.
Afven i bunden form drager, Der Frauenfein&amp; i hYrnad mot qvinnorna; en af dess iPskalderiP tror sig funnit ett sl5ende .argument mot s blast rumporna^ i följande om fin smak vitnande utfall: ~ O f t muss die Dichtkunst decken Den iiussern Leibes Schnden: In blnuen Strumpfen stecken Fast immer dunne 11 ' aden.s Denna tidskrift är val icke af nagon större betylelse och blir r31 näppeligen långlifvad. Det 3.r dock karaktäristiskt för ett I,md, ' att ctt dylikt företag der Kan offentligen framträda och det nied en skara af medarbetare, och deribland till och med författare med sa godt namn soni t. ex. I4 ' oldeinar Kaden. Sverige. R ö r a d e pz~i7znns behöriyhet ah! iwii@s i f utt&amp;~c ?rtJSs4relse och skolrkd hafva utlatanden inkomniit fran domkapitlen och koniingens befallningshafvande. Af domkapitlen hafva fyrs afstyrkt förslaget, hvaremot de 8 öfriga t.illstyrkt detsamma, dock ined bifogande af vissa vilkor. Länsstyrelserna hafva i allmänhet tillstyrkt förslaget. Donationer. Enkefru C. L. s ~ &amp; ~ i I Cpsala har till Högre lararinneseminariet i Stockholm öfverlemnat en gåfva af 5,000 kr. jämte 4 '! ; procents ranta från den 2 januari d. å. Andainilet med gåfvan ar att bilda en fond, af hvars ranta årligen 2 0 0 kr. skola i form af stipendium tilldelas elev vid seminariet. Ramsbergs kommun har af eiikefru B. L. Bäckströin fAtt mottaga en summa af 10,ooo kr. för upphjälpande af kommunens skolv5sen. Till Gallersta. församlings folkskola har framlidne kyrkoherde Söderlund i Gry t. testamenterat 3,000 kr. Räntan haraf skall användas till fattiga, skolbarns underhåll.
Ståndet å slutet af 2:dra sidan ställda inbjudning, utan vidblef sin i ämnet tillkännagifna gemensamma tanke, ville, med anledning häraf, anmoda Utskottet inkomma med förslag till behöriga voterings-propositioner, samt lade förevarande Memorial i öfriga delar till handlingarne. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets nedannämnde Utlåtanden: Nro 277, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse (Nro 75), om anvisande af fyllnad i ersättningen till Wadstena Krigsmanshus-kassa och Amiralitets-krigsmans-kassan för de till Stats-verket indragna Rusthållssamt en-per-mille-afgifterna vid fastighets-köp; Nro 278. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition (Nro 79), i fråga om erforderligt statsbidrag till upprätthållande af den Arméens pensionskassa åliggande pensionering; Nro 279, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga framställning om den genom ökad skatt å bränvins-tillverkningen blifvande tillgångs användande till inrättande af tvångs-arbetshus i rikets samtlige län och Stockholms stad, äfvensom till åtskilliga andra föremål; Nro 280, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga framställning om ersättning för åtskilliga af Kongl. Stats-kontoret utaf under händer hafde medel förskottsvis bestridda utgifter; N:o 281, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition (Nro 87), om anvisande af anslag för svenska naturalsters, samt industrioch konst-produkters öfversäudande till 1855 års exposition i Paris; N:o 282, i anledning af Kongl.
På det kontrollör icke må behöfva vid bränneri qvarstadna längre än oundgängligen nödigt är, har E. K. M:t i Nådigt Cirkulär-bref till Dess samtlige Befallningshafvande den 30 November 1855 föreskrifvit, all nyckeln till det rum, der ölverskotts-bränvin förvaras, skall, sedan tillgången till rummet blifvit stängd, förseglad med kontrollörens, 308 Expeditions-Utskolfets Förs/ag lill underd. Skrifvelse N:o 025. vittnets och bränvins-tillverkarens sigiller, aflemnas till redskaps-förseglaren, som sedermera, i närvaro af vittnet och bränvins-lillverkaren, eger bryta förseglingen och utlemna bränvinet, så snart behörigt qvitto å tillverknings-afgilten företes; och har, i anledning häraf, ett stadgande i samma syftning blifvit, såsom förslaget innehåller, uti fjerde momentet af denna § intaget. § 46 (45). Till undvikande af misstydningar utaf denna §, hvilka, till följd af dess nuvarande uppställning, skulle kunna ega rum, och då 30 dagar synas vara en fullt tillräcklig tid för bränvins-tillverkare att medhinna anmälan om lyftning af den afgift, som han anser sig berättigad att återfå, hafva i sednare momentet af § orden ’’nästpåföljaude månads” blifvit utbytte emot ”30 dagar efter tillverknings-månadens”. § 47 (46).
Då antagandet af ifrågavarande förslag till ny inqvarterings-ordning för Stockholms stad skulle komma att för statsverket medföra nya utgifter, dels för nybyggnad af kasern för svea artilleri-regemente eller till inköp och inreduing af dertill passande lägenhet, dels för underhåll, så väl af denna nya kasern, som äfven af kasernerne för gardes-regementene till fot, hvilkas underhåll nu bekostas utaf de af staden utgående inqvarleringsmedel, dels ock för inqvartering i kontant| till de korpser och stater, som åtnjöte inqvarterings-ersättning af staden, hvilken ansetts böra från utgörande deraf befrias, hade Kongl. Maj:t, i sådant afseende, medelst nådig skrifvelse den 15 Januari 1840, öfverlemnat handlingarne i målet till Rikets då församlade Ständer. Till svar härå anförde Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den 20 Januari 1841, att, hvad först vidkomme anskaffandet af kasern för svea artilleri-regemente samt underhållet så väl deraf, som af kasernerne för gardes-regementene till fot, så ansågo väl Rikets Ständer, att staten, emot det att servisen ensamt af Stockholms stad bekostas, bör anskaffa och underhålla kaserner ej allenast för svea artilleri-regemente, utan ock för öfrige i hufvudstaden förlagde trupper oell korpser, stadens egen militär-korps undantagen; men f unno sig dock förhindrade att ingå i närmare pröfning om anvisande af medel dertill, enär Rikets Ständer för bedömandet af behofvet i detta afseende icke erhållit några uppgifter.
Förmågan af böjelse är lägre begärförmåga — lägre i motsats till den rena viljan såsom högre begärförmåga. Den bestämbara viljan förmedlar emellan den högre och lägre begärförmågan och kan bestämma sig i enlighet med den ena eller andra10. Den subjektiva grunden till denna viljas sig-bestämmande är driffjädern11, som alltid är en känsla. Såvidt driffjädern föreställes genom förnuft är den intresse, såvidt den generaliseras till en praktisk grundsats, är den maxim12. Om viljan bestämmer sig i enlighet med den lägre begärförmågan, är driffjädern böjelse, intresset intresse för realisationen af ett objekt, af hvilket viljan är patologiskt afficierad, maximen en af böjelse bestämd praktisk grundsats. Bestämmer sig viljan i enlighet med den högre begärförmågan, är driffjädern, intresset och maximen föreställningen om denna såsom fordrande eller såsom ett böra, framträdande såsom en känsla af aktning. Föreställningen om den rena viljan såsom fordrande framträder såsom en känsla, emedan denna förställning inskränker böjelsens makt, men inskränkningen af en känsla är själf en känsla13. Såsom allt igenom konstituerad af medvetandet om den rena viljan såsom fordrande är aktningen förnuftig eller praktiskt verkad af idéen om den rena viljan14. Aktningen skiljer sig därför från andra känslor därutinnan, att dess förefintlighet är möjlig att apriori känna15. Om aktningen betraktas såsom intresse, är den ej intresse för realisationen af ett objekt, utan intresse för handlingen själf, ytterst för den handlingen bestämmande lagen16. Om aktningen betraktas såsom maxim, är den en af den allmänna lagenligheten bestämd maxim17. Därmed är pliktens i det sedliga medvetandet gifna karakter af en handlings nödvändighet af aktning för lag utredd. Emellertid är icke tillräckligt, att föreställningen om den rena viljans fordran i förhållande till den bestämbara viljan såsom aktning för lag uppvisas vara förefintlig i det sedliga medvetandet. För att etiken skall ega karakteren af vetenskap måste (den teoretiska) möjligheten af denna föreställning uppvisas.