Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Gasverkskoks bästa, i bruket billi-l gaste bränsle f. köket.I Hushållsbriketter. | EllgelSK KamillCOKeS. o. D o k t o r S ö n d a g: Morolspuré; renstek med syltlök och svart vinbärssylt; mannagrynskaka. M å n d a g: Dillkött på lam; fruktsoppa. T i s d a g: Ljus hotchpotchsoppa; ugnspannkaka. Onsdag: Sillsallat; nyponsoppa med gräddbröd. T o r s d a g (julafton): Dopp i grytan; fläskkorf med råskalad potatis; sjuskinnsgröt. Fredag (juldagen): Buljong med sparris och blomkålsklyftor (inlagd); kokt skinka med brysselkäl och äppelmos; märgpudding; stekta ripor med sallat; vaniljglace. L ö r d a g (annandag jul): Kejsarsoppa; gratin på gös; fyllda selleri; stekta unghöns med sallad; saftgelé med bakelser. Recept: Morotspuré: Väl skrapade, i skifvor skurna morötter kokas i temligen kort spad (endast vatten) och passeras, när de äro väl sönderkokadeSmör och mjöl fräses och rriorotsmoset ilägges att väl omblandas därmed; spädes med ljus buljong till lagom soppa. T. Mörsils H o r n e y, Spcc. : Bröstsjukdomar, Tuberkulos. Riks. Äfven förlossningar. Tandläkaren E. Widfond 25 Regeringsgatan 26. TrSftas kl. 10 — 2 och » / «5 — VsB e. m. Piomb. Mottagn. A. T. Mottagningstid: hvardagar, utom Wrdagar, kl. 1 — 1,ao. Tandregleringar. (S. N. A. A bal-, supé-, sportoch promenadd r ä k t e r m. m. emottagas beställningar och utft ras elegant, modernt och omsorgsfullt. Engelska, franska o. andra journaler. Moderata priser.
» D e två samtalande hade begagnat pausen emellan musiknumren för att draga sig in i vinterträdgården, där en grupp ungdom slagit sig ned. » J o, han visste, att friherrinnans val blifvit satt i fråga; därför blef den präktige gubben het, o c h jag såg ingen annan utväg att rädda situationen än att på skämt framställa mig själf som kandidat, men det hjälpte honom föga. O c h kanske det var så godt, att den sanningen b l e f så öppet uttalad o c h så skarpt betonad, som nu s k e d d e. » Om kläderna fatta eld. f et inträffar så ofta förskräckliga olyckshändelser, förorsakade genom eld, och därför tro vi, att några meddelanden om hvad s o m bör göras, ifall man skulle fatta eld, möjligen kunde rädda något dyrbart lif. Dessa råd kunna j u vara särskildt välbehöfliga för fruntimmerna, som äro mest blottställda för denna fara. Deras kläder äro icke blott tillverkade af mer lättantända ämnen än männens, utan de fladdra omkring dem i o c h utbreda sig på ett sätt, som gör dem mycket mer utsatta för att råka i eld än herrarnas åtsittande kostymer. Om någon bland våra läsarinnor vid något tillfälle skulle göra den förskräckande upptäckten, att det brinner i hennes kläder, hvad skulle hon då göra? » Springa efter vatten », höra vi någon svara. » Ropa på hjälp », säger en annan. » Einga häftigt på klocksträngen, är hvad jag skulle göra », svarar en, som är van alt ringa på sin jungfru för allting. » Rulla in mig i en matta eller filt », svarar en stillsam och förståndig flicka. Detta är otvifvelaktigt ett förträffligt sätt att utsläcka lå- gorna — när tid o c h tillfälle medgifva. Men vi vilja nu tala om ett annat sätt att gå till väga, som nästan alltid kan fullföljas och ofelbart lyckas, om det utföres i tid — d. v. s. i samma ögonblick, ni upptäckt, att ni brinner. I ert sofrum, i salongen, köket eller utomhus — hvarsomhelst nästan kan ni lägga er ned rak lång och rulla er omkring, öfverallt där ni ser lå- gor.
Utskottet i sådant afseende redan föreslagit, betragtad endast såsom en tillämpning af principen om en oinskränkt valrätt för hvarje Ridderskapets och Adelns Ledamot, icke bör lemna rum för någon grundad anmärkning; men å den andra sidan icke eller kunnat undgå att inse vigten af de erinringar, som inom Ridderskapet och Adeln blifvit gjorde emot det af Utskottet föreslagne valsätt, och då en Lista på 25 personer måhända skulle i vissa fall genom den tid, som erfordras för dess uppsättande gifva anledning till ett möjligt försök att med begagnande af den väljandes förlägenhet om valbara personer eller liknöjdhet, viija på obehörigt sätt verka på det blifvande valets utgång; har Utskottet trott sig med fästad uppmärksamhet tillika å det särskildta Förslag, som inom Ridderskapet och Adeln i detta afseende blifvit yttradt böra framställa en förändrad grund för utöfningen af nämnde val, hvilken grund efter Utskottets tanka skulle med bibehållande af Riksdagsmannens fria valrätt så vidt det vors möjligt och med undvikande af omförmäite olågenheter innefatta en medelväg emellan det nu varande Bänkmansvalet och en samfält om - Den i 5 Maji ej m, ig5 röstning på 25 personer. Och får Utskottet i Sådant afseende föreslå: Att sedan Riksdagen af Konungen blifvit å RiksSalen öppnad, bör nästa Söcknedag der-< efter, så vida Plenumplenorum icke å samma dag är anbefaldt, Electojrsval verkställas.
Maj:t erkänner billigheten af en ifrågaställd allmän lönereglering för Öfver-ståthållare-embetet och dess kansli, vill Kongl. Maj:t likväl, enär den medeltillgång, som för dylika anslagsförhöjningar mäste anlitas, icke, utan åsidosättande af mera angelägna behof, medgifver anvisandet af den större summa, som för en fullständig reglering derstädes erfordras, nu endast äska uppförandet å stat af nya löner för ytterligare 4 exekulionsbetjente, å 108: ig, likasom för de förut å staten upptagna R:dr 433:16. — Transport R:dr 433:16. — 200: Kong/. Maj.ts Nåd. Proji. till /?. Transport R:dr 433: ig. — samt till en kanslist lill biträde åt fogaten . 300: äfvensom för Iva Under-vaktmästare, hvilka å stat nu åtnjuta endast 89 Rxlrs lön hvardera, tillökning å 50 R:dr 100: och för 4 vaktknektar vid gäldstugan, hvilka å ordinarie stat innehafva blott 54 Rxlr 8 sk. hvardera, tillökning lika med hvad dem, genom Kongl, brefvet den 17 Augusti 1833 blifvit å besparingarne tillagdt, ä 53: 24 214: med förhöjning till de nuvarande för 4 tunnor derunder inbegripen spanmål, i den mån statspriset öfverstiger 7 R:dr.
Utskottet, som uti dess förut afgifne Betänkande förestäHt sig möjligheten, att Motionairens mening varit sådan, som den sedermera blifvit framställd, har då yttrat sin åsigt om olämpligheten att upphäfva det ovilkorliga förbudet emot ägtenskaps ingående med skyldeman i rätt uppoch nedstigande led samt med syskon och deras barn; och af de ytterligare skäl Motionäiren anfört, har Utskottet icke funnit anledning ändra sin öfvertygelse härom; helst exemplet af könsforbindelser emellan »ärmare anförvanter ofelbart skulle menligt inverka på sedligheten och barnens uppfostran; hvadan Utskottet endast anser sig Böra upprepa sitt förra tillstyrkande, att motionen måtte utan afseende lemnäs. Ankom till Exp.-Utsk. d. 10 Oct. 1 Betänkande, ofver väckte motioner, om ändringar eller tillägg i Kongl. Förordningen den 24 Augusti 1813, om fylleri och dryckenskap. Uti detta ämne har Utskottet fått emottaga nedanstående motioner: från Häglof. Ridder skåpet och Adeln: af Herr Friherre Anders Cederström, som anfört, att ifrågavarande Författning i så måtto vore olämplig, som den bestämde böter och stockstraff såsom påföljd för dryckenskap. De förra inneburo nemligen icke någon bestraffning för den rike, men vore ofta ganska kännbara för den fattige; - Lag-Utskottets Betänkande N:o l3f. 9 ge; och stockstraffet syntes ännu otjenligare, helst detsamma endast verkade liknöjdhet hos den så kallade förbrytaren och endast medlidande hos åskådarne. Andra straffbestämmelser, än nu gällande, vore, efter Motionairens tanka, af behofvet påkallade, af hvilken anledning följande förslag blifvit framställdt: Den, som första gängen bevisligen beträdes vara drucken, bör slippa med en åtvarning af Kjrko-Rådet. Den, som andra resan beträdes med dryckenskap, åtvarnas af Pastor vid allmän utijst Sockenstämma och i Församlingens närvaro.
Om remiss till Stats-Utskottet af denna motion får jag vördsamt anhålla. Stockholm den 14 November, 1865. Gabriel Hallstrom. Bih. till R. St. Af' Herr Hällström, Gabriel, angående Söderhamns treklassiga elementarläroverks utvidgning till femklassigt, samt anslag till ökad lärarepersonal vid samma läroverk. Enligt uppdrag af Söderhamns stads innevånare vågar hos Rikets Högloflige Ständer jag vördsamt anhålla, att det uti nämnda stad befintliga treklassiga elementarläroverk måtte varda till femklassigt utvidgat. Sedan sistlidne riksdag, då fråga i enahanda syfte väcktes af stadens dåvarande och äfven till detta riksmöte valde ombud, numera aflidne Borgmästaren L. R. Kistner, på sätt dess motion af den 24 November 1862 (N:o 115) närmare omförmäler, har Söderhamns stad, utan anlitande af statsbidrag, så till yttre prydlighet som tidsenlig inredning, fullbordat sitt då under byggnad varande, till inrymmande af ett femklassigt läroverk afsedda tvåvånings läroverkshus af sten, innehållande, förutom bönerum och bibliothek, åtta lärosalar, derför kostnaden uppgått till öfver 40,000 R:dr och, då läroverket visat sig vara för stadens och ortens behof alldeles otillräckligt, för att, så vidt möjligt varit, afhjelpa behofvet af ytterligare erforderligt lärarebiträde, först genom frivilliga bidrag och sedan af stadskassan fortfarande bekostat aflöning för en fjerde lärare, så att undervisningen kunnat meddelas i fyra klasser. Lärjungarnes antal vid ifrågavarande läroverk uppgår för närvarande till 59, deraf 17 i Irsta, 16 i 2:dra, 14 i 3:dje och 12 i 4:de klassen, eller ungefärligen enahanda antal sorn för tre år sedan. Om också icke någon hastigare tillvext i lärjungarnes antal under sista åren egt rum, så är orsaken dertill icke att finna uti ortens minskade intresse för läroverket, utan fastmera uti detsammas inskränkta omfång.
Vid den granskning samma plan och kostnadsförslag derefter ej mindre bos Styrelsen för Allmänna vägoch vattenbyggnader, än äfven af den i nåder sednast tillförordnade Jernvägs-undersöknings-kommitléen undergått, har Styrelsen, enär planen blifvit upprättad i följd af undersökningar å lokalen, kontrollerade af Chefen lör Statens jernvägsbyggnader, och bemälde Chef, som bestyrkt kostnadsförslagets tillförlitlighet, efter öfvervägande af de uppmätta och afvägda liniernas ömsesidiga svårigheter och företräden, såväl i afseende på anläggningen som framtida rörelsen vitsordat den till Herrljunga framgående liniens företräde framför de andra ifrågasatta linierim, ansett sig icke ega anledning till anmärkning emot samma plan i annat afseende, än att dimensionerna, likasom rörliga materielen, blifvit beräknade i full enlighet med de för stambanorna bestämda, ehuru, enligt Styrelsens åsigt, såsom allmän regel vore att antaga, alt bibanor borde anläggas med mindre spårvidd och mindre tunga skenor, samt följaktligen för lättare och mindre kostsam materiel än stambanornas; men, enligt hvad Styrelsen tillika förklarat, hade Styrelsen ansett Boråsbanan böra betraktas såsom ett undantag från nämnde regel, enär beskaffenheten af de varor, hvilka derå hufvudsakligen komme att föras, eljest skulle göra nödigt att för omlastningarne vid stambanan anlägga magasiner och anställa särskilde tjenstemän, samt dessutom denna jernväg i framtiden möjligen komme att utsträckas på andra sidan om Borås och således med stambanan förbinda en ej obetydlig del af det sydvest om densamma belägna landel. Jernvägskommiltéen å sin sida har, i afseende å meranämnde Expeditions-Ulskoltets Förslag till anderd. Skrifvelse N:o 188.
Tull-Comiteen har sammanfört dessa tvänne artiklar under en lullbeslämmelse, och föreslagit tullen för bägge slagen till 1 sk. 6 r:st U.. Utskottet, som likväl icke ansett någon förblandning af dessa varor böra ega rum vid förtullningen, om behörig noggrannhet dervid användes, har föreslagit bibehållande af hvad gällande TullTaxa i afseende å ifrågavarande varu-artiklar stadgar. Plymer: i83o års Tull-Taxa utsätter för Plymer af Struts i5 procent och för andra slag a5 procent af värdet. Tull-Comiteen har föreslagit i5 R:drs införsel-tull för 1 U. Plymer af alla slag. Utskottet har väl funnit skäl antaga Tull-Comileens förslag, att denna vara bör förtullas efter vigt; men har ansett den kunna tåla högre tull-afgifter, samt derföre tillstyrkt, att Plymer af Struts må beläggas med en införseltull af 28 R:dr U., samt andra slag med 16 R:dr 32 sk. U.. Porcellaine har, till undvikande af förblandning vid förtullningen, hvilken, enligt så väl i83o års Taxa som Tull-Comiteens förslag, bör ske olika för olika piecer, och således fordrar genomsökning af hvarje korg deraf, blifvit af Utskottet föreslaget att förtullas endast efter olika slag, sålunda, att för Porcellaine oäkta, Sten eller Fayence, hvitt, gulaktigt och omåladt, vid införseln betalas 3 sk. U., för oäkta, måladt eller tryckt, och äkta hvitt eller enfärgadt, erlägges 8 sk. U. Sirop, Socker, Topp-, Confectoch Candisamt Stål, andra slag än Gjutoch Garf-, hvilka artiklar äro i i83o års Tulltaxa 4° Bevillnings-Ut skottets Bet. N.o 29. förbjudne till införsel, och af Tull-Comiteen vid förbud bibebållne, hafva af Utskottet blifvit åsatte skydds-tull, nemligen:
FilialDisconternes Sedlar, redan föremål för Speculationer och Agiotering, kunna i min tanka ej mer återvinna nog Credit, för att göra tjenst som Bytes medel, så framt de ej accredite, ras, icke blott genom Riksens Ständers garantie för deras inlösen på bestämd tid, utan de äfven emottagas åtminstone till någon del, såsom Hyi potbeque i Riks-, Bancooch ManufacturDiscon. terne samt andra allmänna Låneinrättning^, och hvarförutan samma menliga inflytande på Nätingarne af RörelseCapitalets hastiga förminskning säkert kommer att fortfara, som om Disconterne skulle inträda i ett ordentligt Concours-tillstånd, Efter de steg, som blifvit tagn» Ben jy Martti, t, ni. 812 vid första upptäckten af Disconternas obestånd* och i anseende till det högst betydliga inflytande deras Concourser skulle hafva på Pennin* geVerket, tror jag att den strängaste rättvisa liu mera ej kan hafva något att påminna vid den af Staten sjeiftagne befattning med desse Disconters administration och sluteliga utredning, så mycket mindre som dermed förenas både Gäldenärers och Borgenärers fördel emot en i vanlig Concours-ordning gjord uM redning. Vid indrifvandet af Disconternes Fordringar medgifver jag att Gäldenärernes skonsamma behandling blifver det säkraste medel att nå ändamålet, hvarvid är nödigt så stal-' la till, att denna skonsamhet ej må urarta till vårdslöshet och ej heller blifva ett ämne för: några Embetsmän att ockra på förlägna Gäl# denärers svåra belägenhet. Högloflige Utskotten nämna, att all upplupen och vidare upplöpande
Regeringsformen utesluter Kongl. Maj:t från all delaktighet i förvaltningen af rikets förnämsta penningeanstalt banken, hvilken är Rikets Ständer allena förbehållen, synes det mig icke Rikets Ständer tillständigt, att af Kongl. Maj:t begära förslag om de åtgärder, som erfordras för ordnandet af penningerörelsen inom landet, hvarom Rikets Ständer ega att ensamma besluta. En sådan begäran antyder Rikets Ständers oförmåga att inse huru denna rörelse bör för det allmännas båtnad bedrifvas; en oförmåga, visserligen under fordna skiften påtaglig och i delta betänkande temlig en synbarlig, men sorn dock icke torde böra offentligen erkännas. Jag anser derjemte att ett förslag, som uppfyller allt hvad Utskotten i Betänkandet synes åsyfta, aldrig kan åstadkommas, ty det är och blir i min tanke en omöjlighet att bibehålla rörelsekapitalet i ett land vid ett belopp, som aldrig förändras. Det är lika otänkbart, som att vilja, att ett oföränderligt qvantum af säd eller någon annan förnödenhet alltid skall inom landet finnas. Silfver och guld-, ty jag förutsätter, att sådant bör för de utelöpande sedlar erhållas och alt intet exportförbud för dessa metaller utfärdas — äro nemligen varor, hvilka, likasom andra produkter, gå dit hvarest de slå högst i värde, och kunna således icke inom landet qvarhållas. Hvarje bank, den må vara privatbank eller riksbank, måste härpå göra afseende och i mån deraf inskränka sin sedelutgifning, hvilket åter verkar till minskning af det utelöpande rörelsekapitalet. Af hvilken penninge-anslallt alltså privatbänkernes rörelse än må komma att öfvertagas, skall äfven denna stundom blifva tvungen alt inskränka, ja kanske helt och hållet inställa, sin lånerörelse, en olägenhet, som nu lägges privatbankerne till last, men som ålägges Riksbankens styrelse alt vid vissa tillfällen sätta i verkställighet. På dessa skäl, äfvensom derför, alt jag anser olagligt, att Rikets Ständer hos Kongl, Majit söka utverka monopolium för de nuvarande privatbankerna, Lagsamt Allm. Eestätscch Elion.
Län motion, om väghållnings-skyldighetens utsträckande till Bruk och Bergverk, jemte ett anlörande i ämnet af Andreas Bengtsson från Jönköpings Län; 3:o Johannes Anderssons från Skaraborgs Län motion, om ändring af 61 och 63 §§ i instructionen för Jägare-betjeningen; 4:o Matts Pehrssons från Stockholms Län anförande, med tillägg till Prot.-Utdrag, den 2 4 Augusti 1S44’• 71 hans motion, om förbud för Finska och Åländska fartyg att idka fraktfart mellan Norra orterna och andra delar af Riket; 5:o Johannes Johanssons från Götheborgs och Bohus Län motion, oni ändring i Kongl. Förordningarne den 28 Nov. 1835 och den 15 Maji 184-3, angående inrikes förpassning och bevakning. Den 24 Au gus ti. ^ Från Högloft. Ridderskap!; t och Adelis. S. D. Remitterades lill Stals-Utskotlet : Herr Bråkenhjeliris, Pehr Reinhold, denna dag väckta motion, alt Veterinär-Inrättningens Stat må, i öfverensstämmelse med hvad Sundhets-Collegium i underdånighet föreslagit, erhålla en årlig tillökning af 2000 RahnenBergenstråles, Claes Gabriel, denna dag väckta motion, oni beviljande af ett räntefritt lån af 10,000 R:dr på 10 år, för tillvägabringande af en pensions-förening inom Jönköpings Län; Grefve von Plåtens, Baltzar, denna dag väckta motion, om en årlig pension af 1000
Hela Samlingen utgör nu omkring 70,000 Yolumer. Ortopediska Institutet. Genom de uppoffringar en enskild man härå nedlagt, är ifrågavarande Inrättning, den enda i sitt slag här i landet, uti utmärkt godt skick. 3:ne sjuke, hvilket antal, jemlikt Rikets Ständers vid ansla*gets beviljande fästade villkor, här bordt kostnadsfritt årligen vårdas, hafva äfven, enligt hvad Revisorerne, vid deras besök den 14 nästlidne November, inhemtade, hvarje år varit å Inrättningen intagne; och har, enligt samma föreskrift, äfven en Läkare vid Institutet erhållit undervisning. Institutet synes vara förtjent af Rikets Ständers fortfarande hägn, helst den sjukdom, der vårdas, är ganska allmän i Sverige. JSavigations-Skolan i Stockholm har blifvit besökt af Revisorerne, som dervid inhemtade, att Stockholms Stad, på ett utmärkt tillfredsställande sätt, uppfyllt hvad Rikets Ständer, vid anslagets beviljande, föreskrifvit såsom villkor, i thy att ett större stenhus å en särdeles passande lokal blifvit för Skolan uppfördt, och hvilket nästa år med säkerhet förmodas vara färdigt. Inrättningen besökes nu af 32 elever, eller fullt det antal, sorn den nuvarande lokalen medgifver. Institutet för Döfstumma oell Dlinda. Räkenskaperna för detta Verk granskas, enligt af Kongl. Majit faststäldt Reglemente, utaf dertill särskilt utsedde Revisorer, hvilka de 41 322 — sednare gångerna alltid valts ur Riks-Stånden, en af hvarje; men tro Revisorerne sig dock, fastän dessa räkenskaper äro förut i tryck kungjorda, på detta ställe böra inrycka resultatet deraf:
Mörner framstäld åsigt. 84 Den 7 Maj f. m. Gr. Mörner har sagt att ett grundfel mäste vidlåda detta förslag derföre att det icke bygger på en enda princip, utan sammansätter armén dels af indelda, dels af värfvada stammar och dels gei.om konskription. Ilan har stödt denna sin tanke på hvad enskild ekonomi kunde intyga och, såsom exempel, anfört, att om en landtbrukare skulle efter olika systemer sköta sin jord, hans handlingssätt vore oriktigt och måste medföra förlust. Låtom oss pröfva detta. Jag förutsätter att Hr Gr:n på sin egendom eger mindre afskiljda jordlappar, dem han icke med fördel sjelf kan bruka. Han indelar då dem, ganska förståndigt, till torp. Torpens antal gifva honom dock ej tillräcklig arbetskraft; han nödgas då skaffa sig statdrängar. Med god hushållning vore likväl icke förenligt att antaga så många sådane, att de, under bråd tid och för tillfälliga arbeten, kunde i förening med torparne lemna tillräcklig arbetskraft. För sådana tillfällen anskaffar han folk genom lega. Handlar han icke i allt detta klokt? Tillämpningen härutaf på hvad nu är föreslaget, på arméns sammansättning af stam, bevänngs-soldater och bevärings-reserv, torde Hr Gr:n lätt sjelf kunna göra. Jag skall icke uppehålla mig vid den väsendtliga skillnad, som förefin.ies emellan den Kongl. Proposrn och komiténs förslag deruti att, enligt det förra, trefjerdedelar af beväringen skola fritagas ifrån exercis. Jag är nemi. öfvertygad att regeringen sjelf skall inse de faror, detta fritagande skulle medföra, dels derigenom att nationen småningom kunde förlora medvetande utaf den allmänna värnepligt, som åligger densamma, dels derföre att reserverna först sednare kunde blifva stridsfärdiga. En utgångspunkt för det klander, man emot landtförsvars-komiténs organisations-förslag rigtat, har man sökt deruti att försvarskraften skulle blifva otillräcklig; och har man derifrån ledt sig till den slutsats att ett starkt försvar endast genom allmän nationalbeväpning kunde åstadkommas.
Föredrogs å nyo och gillades följande från Allmänna Besvärsoch Oeconomiae-Utskottet inkomne , samt den 13 dennes på bordet lagde Betänkanden: 1:0 Af den 26 sistledne Januårii, rörande upplifvande af Kongl. Resolutionen på PresteStåndets besvär, hvarigenom stadgas, att inga Den 17 Februarii. 421 sådana Marknader, som allenast en dag påstå, må begynnas dagen före eller efter någon Söneller stor Helgedag. 2:0 Af den 29 sistledne Januarii, i anledning af yrkad rättighet för Städernes Magistrater, att få utfärda Resepass. 3:0 Af den 26 sistledne Januarii, i anledning af väckte frågor och gjorde förslag , om ändring och inskränkning i Krono-brefbäringen. 4:0 Af den 4 dennes, i anledning af väckt fråga, om ett skyndesamt kringspridande af de för Landtbruket nyttige Redskaper, sorn genom Kongl. Landtbruks-Academiens försorg i Stockholm blifvit förfärdigade efter inkomne Engelska Modeller. f.o Af den 4 dennes , i anledning af väckt fråga, om förbud för Städernas Borgerskap att med sine till afsalu hållande Varor och EfFecter, besöka Frimarknaderne på Landet, utom de District, som fordom, innan de enskildta Marknadere aflystes, varit Städerne til lagd e. 6:0 Af den 4 dennes, i anledning af inkomne Memorial, om anstalters vidtagande till förmån för vissa Fabriquer och Pappersbruken. 7:0 Af den 4 dennes, i anledning af väckt fråga om förändring i de antagne grunderne för bestämmandet af Arrende-Afgiften å Militaireocli Civile Tjenstemäns Boställen, i förhållan - Den S 7 Februarii. de till öppna Åkerjorden, och äskad öfversigt af de i detta Ämne utkomne författningar. Företogs till pröfning