Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Segelfartyg: 8 linieskepp, hvaraf 2 i tjenstgöringsstånd, och af dessa tvenne det ena inredt till sjukskepp och det andra bestyCkadt med 66 kanoner; 104 1 linieskepp, i användbart stånd, med 74 kanoner; 4 dito, ur tjenstgöringsstånd, och 1 dito, i docka under reparation; 5 fregatter, hvaraf 4 i tjenstgöringsstånd, med tillsammans 154 kanoner, samt 1 dito, i användbart stånd, med 20 dito; 4 briggar, deraf 1 i tjenstgöringsstånd med 10 kanoner och 3 till exercis med skeppsgossar; 16 skonertar, hvaraf 14 i tjenstgöringsstånd, med tillsammans 107 kanoner, och 2 ur tjenstgöringsstånd, men använde till travalj-fartyg. H oddfartyg: 8 mörsare-fartyg, hvaraf 6 i tjenstgöringsstånd, bestyckade med sammanräknade 6 mörsare, och 2 i användbart ständ, med 1 mörsare hvardera; 64 bombkanon-slupar, deraf 47 i tjenstgöringsstånd med tillsammans 94 kanoner, 11 i användbart ständ med tillsammans 22 kanoner och 6 ur tjenstgöringsstånd; 12 landstignings-kanonslupar, hvaraf 9 i tjenstgöringsstånd med sammanräknade 18 ka noner, 2 i användbart stånd med tillsammans 4 kanoner och 1 ur tjenstgöringsstånd; 12 kanonslupar, alla i tjenstgöringsstånd, med tillsammans 24 kanoner; 123 kanonjollar, deraf F6 i tjenstgöringsstånd med tillsammans 86 kanoner, 13 i användbart stånd med sammanräknade 13 kanoner samt 24 ur tjenstgöringsstånd. Dessutom äger Kongl.
Häremot kan visserligen åberopas den större tidsutdrägt, som förrättningarna i detta fall skulle komma att medtaga, och kollegierna hafva beräknat denna tid till minst fem år; men dels är detta i sig sjelft obetydliga tidsförlopp, då för framtiden afses att grundlägga en aflöningsorganisation, som, derest icke likformighet i boställsuppskattningen öfver hela riket eger rum, hvarken kan vinna förtroende eller varaktigare bestånd, beräknadt för arméens samtliga boställen och således älven de utarrenderade, dels för öfrigt torde det kunna antagas att någon förkortning al berörda tid icke är omöjlig, såväl genom förrättningarnas påbörjande tidigare och afslutande senare på året, åtminstone i rikets södra landskap, än nyssbemälde kollegier förutsatt, som äfven genom förenklingar i sjelfva uppskattningsmetoden. 1 sistnämnda afseende förekommer i främsta rummet frågan, huruvida ovilkorligen en fullständig kartläggning bör föregå uppskattningen af det boställe, hvarå karta saknas. Detta synes komitéen icke vara behöfligt, utan att härtill endast erfordras uppmätning af egorna, hvilket bör kunna ske med behöflig säkerhet älven om icke alia de oväsendtliga lokalförhållanden som, enligt vanlig landmätaremetod, matematiskt bestämmas, skulle med full noggrannhet blifva bemärkta. Detta är töröfrigt, under nuvarande rörlighet inom jordbruket, utan ändamål, emedan efter kort tid förändringar i dylika hänseenden alltid inträffa. En sådan uppmätning af egorna kan anförtros hvar och en i rekognosceringar någorlunda erfaren officer, och härtill fordras hvarken synnerligt lång tid eller större kostnad. Om en instruktion för verkställigheten af dylika mätningar utarbetas på grund af dels landmätaredels rekognosceringsmetod, skulle, under ledning af en skicklig landmätare eller officer, ett stort antal yngre officerare och äfven underofficerare kunna till berörda förrättningar inom kort tid inöfvas och derefter hela arbetet ganska snart bringas till utförande. Sjelfva uppskattningssättet, sådant det af förenämnde embetsverk och personer blifvit föreslaget, synes kommitterade vara mer i detalj gående, än för det afsedda ändamålet erfordras eller är lämpligt.
RiksBankssedlar och åläggas inlösen af sina sedlar i silfver-species. Denna motion begärdes på bordet. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm, Carl Axel: Jag återkommer nu med en motion, som Hernne sfraxt igenkänna, den om befrielse från bevillning å Embetsoch Tjeristemäns-arfvoden, löner och pensioner, samt chartre-sigillatoe-afgift för karaktersfullmakler m. m., som jag alltid ansett obilliga och orättvisa. Jag vill icke förlora tiden med att för eder, M. H:rr, framställa huru otillräckliga dessa löner i allmänhet äro; känd sak är så god som vittnad; men jag stödjer denna motion på ett förhållande, som är kändt och mig delgifvet af den person, som vid förliden Riksdag var Ordf:de i Bevilln.Utsk. Uti det anförande, som Ulsk:s Ordf:de bade, då Utsk:s negativa svar på min motion förehades, yttrade samme Ordfide, att väl Utsk:s fleste Ledamöter hade ansett min motion vara grundad på rättvisa, men alt summan 216,000 r:dr, om jag icke missminner mig, som denna skattetitel inbragle, vore allt för stor för att vid sisth Riksdag kunna undvaras och att Utsk. icke visste något medel för alt i sådant fall fylla statsbehofven. Erfarenheten vid denna Riksdag har likväl visat att Bevilln.Utsk:s farhåga var alldeles ogrundad. Besparingarne eller öfverskotten äro så betydliga att dessa 216,000 r:dr hade många gånger deruti fått rum. Detta Ordhdens yttrande är likväl ändå mera bevisande för rättvisa af mina anspråk derigenom att han behagade dermed uttrycka att, ehuru Utsk. ansåg begäran vara rättvis, så i anseende till den nämnda summan, 158 Den 7 December. 216,000 r:dr, kunde det icke medgifvas. Nu frågar jag eder, M. H:rr kan det existera något visst riksdalertal, som berättigar en af statsmakterna att göra och besluta hvad de sjelfve skulle anse orättvist?
Vid justering af Expeditions-Utskottets förslag till den § uti Riksdags-Beslutet, som handlar om Discont-rörelsen i Riket, anmärktes att gute Stånd beslutat, det Malmö Discont efter Octroyens slut intill år 1820 må få behålla sitt förra Creditiv, 200,000 R:d.s samt dertill af Götha Ca-nal-Disconts fördubblade* Creditiv erhålla ioo,ooo R:d. och att denha som stadgar att 300,000 Rut. såsom Malmö Disconts Credi - Den 8 Augusti 4°3 Creditiv 200,000 R.d. samt dertill af Götha Canal Disconts förda hhlade Creditiv sttall afgä af Götha Canal Disconts Creditiv, och att dess nu ägande Creditiv soo^öoo K:d. skulle indragas, bör i enlighet med ofvanberörde beslut rättas, hvilken rättelse Synes så myfcktet mera nödig, som detta beslut, i afseende på Gotha Canal-Discont riktigt finnes iakttaget uti följande 4:de Momsnt, Ut Supra. Ex Protocolln J, ti. Ahnqvist. Utdrag af Vallöf* Borgare-Stundets Protocoll,' hållet vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 8:de Augusti i8iS> S. D. M ed Högvördigst Prést-Ståndet instämde Borgare-Ståndet. uti deri rättelse i § af Riksdags Beslutet sorn handlar om Discont-röreisen i Riket, att, enligt trenne Stånds beslut, Malmö Discont, efter Octroyens upphörande, intill år 1820 må få behålla sitt förra Creditiv 200,00O R:d., samt dertill af Götha Canal-Disconts fördubblade Creditiv undfå 100,000 R:d, hvilken rättelse således borde i Expeditionen ske, så mycket mer, sorn detta beslut, i afseende på Götha Canal-Discont riktigt finnes uti följande 4:de Mom. iakttaget. Ut Supra. Ex Erutocollo Carl Magn. Robsahm.
Artikel upptagne anmärkningspunkter innehålla hafva Utskotten i öfvervägande tagit; och få vördsamt anföra: att, hvad första anmärkningspunkten beträffar, Utskotten destomindre kunna sägas hafva lemnat Fabriks, Murareoch Timmermans-arbetare utan uppmärksamhet, sorn dessa arbetare antingen måste vara Gesäller och Lärlingar, eller icke vara det. Kunna de under den förra af dessa cathegorier hänföras, gäller för dem hvad Utskotten föreslagit, u:o pag. 20 och 2 1. Tillhöra de åter den senare , blifver det föreslagna stadgandet, 1:0 pag. ao, tillämpligt; och vidkommande frågan om Mästares till - 32 Lag« s. Besv'. ö. 0«c. Z7tst, Uti. N.o 71'; syn öfver dem, deras mathållning m. m.; hafva Utskotten icke något att tillägga vid yttrandet i ämnet, pag. 24, 25 af Betänkandet; att, i afseende på den väckta frågan om förändrad redaction af 1 §., Utskotten icke kunna biträda det af Motionairen föreslagna uteslutandet, enär, ibland vilkoren för behörighet att tjenstehjon försvara, behofvet af dess arbete eller uppassning bör finnas upptaget, och någon förtydning icke kan ledas från den anmärkta meningen , som icke ensam, tagen för sig , men collectivt med det följande i perioden, bestämmer hvad med husbonde förstås. Utskotten få alltså vördsamt tillstyrka, att §:s innehåll må blifva oförändradt, Å den i 5:dje anmärkningspunkten yr^ kade förhöjningen af böter för husbonde som försvarar den der i hans tjenst ej nytti jas och hans underhåll eller lön ej njuter; kunna Utskotten, under åberopande af deras yttrande, pag. a 6 och 27 af Betänkandet, icke tillstyrka afseende, och få vördsamt erinra, att en utgifvare af obehörig försvarssedel icke skäligen kan och bör qvalificeras och Lag« s. Allm. Best’. o. Oec. Utsi. Uti.
Om man gör afseende på den föregående lagstiftningen, så tror jag icke att någonting olämpligt förefinnes i detta Betänk., om hvars bifallande jag anhåller. R. o. Ad. biföll förevande Betänk. Föredrogs Statsötsk:s den 1 dennes på bordet lagda Mera. 378, med förslag lill de sista Afdelningarne af Riksg:sKontorets nya Reglemente. Hr Bildt, Didrik Gillis: Jag anhåller att vid föredragningen af detta Mern. mätte tillgå pä samma sätt som förut, nemi. så, att endast §:ns nummer upläses, så vida icke upläsning utaf sjelfva §§:ne af någon ledamot serskildt begäres, och att Hr Gr. o. Landtm, icke gör serskildta propos:r öfver dessa punkter, utan endast öfver dem alla i ett sammanhang. R, o. Ad. lemnade härtill sitt bifall; hvarefter §§:ue 212 t. o. m. 240 npnämudes och lemnades utan anmärkn.; men i fråga om §:n 241 yttrade sig Hr von Hartmansdorff, Au g.: Jag kan icke annat än beklaga, all Statslltsk. icke vid denna Riksdag iiaft tillfälle att sysselsätta sig med Riksg;sKont:s befattning, eller dithörande ämnen. Det hade eljest varit väl, om den fördubbling af upbörds» Verket, hvilken eger rum derigenom, att den allmänna bevillnm skall ingå, icke till StatsKont., utan till Riksg:sKont., hade kunnat afskaffas. Jag kan icke inse, att detta skulle stå i strid med 68:de §:n Reg.F., som bjuder, ”att de till Riksg:sverket hörande och dit anslagna medel, icke må under någon förevändning, eller med hvad vilkor som hälst, derifrån ryckas eller användas till andra behof än dem, R. St:r bestämt”. Vid denna Riksdag har visat sig, att det icke alltid är StatsKont., som får medel från RiksgisKont., utan att det understundom är StatsKont., som gifvet' RiksgisKont. penningar.
Mårtens absolutionsbref, då jag drefs ur klostret och han stannade qvar. NILS. Ja, det var så sant det! MÅRTEN (utom sig af ilska drar Nils i armen). Du ljuger, du också! I sen ju att han är drucken! TYSKEN. Godt folk, jag intygar att den helige brodern är drucken och derför ljuger han! FOLKET (med ovilja). En drucken prest! TYSKEN. Nåja! Ruset ger absolution åt lögnen! Är det icke så, fader Mårten? VÄRDEN. Jag får säga det, att mitt ställe icke får vara samlingsplats för oroligheter; på det här viset blir jag af med mina kunder och kanske dragen inför kapitlet. Varen derföre så goda och för ut den eländiga menniskan, som ställer till detta buller! MÅRTEN. För ut henne eller skaffar jag er i bann! Veten I ej att vi äro inom den heliga kyrkans murar, fastän kapitlet upplåtit detta uthus till resandes lekamliga förfriskning! MÄSTER OLOF - TYSKEN. Godt folk, här är ett heligt rum och här bor visserligen Gud! FOLKET (släpar skökan mot dörren). SKÖKAN. Jesus Christus, hjelp mig! OLOF (som står i dörren tränger sig drar henne från de druckna). fram, tar skökan vid handen och Svara mig! Hvem är denna qvinna? MÅRTEN. Det är ingen qvinna! OLOF. Hvad sägen I? MÅRTEN. Det är ingen karl; fastän hon är förklädd! OLOF. I sägen hon, är hon då icke qvinna? MÅRTEN. Det är en sköka! OLOF (häpen, släpper hennes hand). En sköka! TYSKEN. Släpp henne icke, Mäster Olof, då springer hon sin väg! OLOF. Hvartör bären I hand på henne? Hvilket är hennes brott? MÄSTER OLOF 47 - TYSKEN. Att hon går i kyrkan! OLOF. Jag förstår! (Ser sig omkring). MÅRTEN. Hvad söken I? OLOF (blir varse Mårten). En prest! MÅRTEN.
(Slut.) Svenska Theatern. N:o öre. 1. Magister Bläckstadius, Lustspel. 50. 2. Läkaren. Skådespel i 4 akter. En Födelsedag på Gäldstugan. 50. 4. Rika Morbror. Engelbrekt och hans Dalkarlar. Stockholm, Westerås och Upsala. 50. 7. Jernbäraren. Hittebarnet. Jenny eller Ångbåtsfärden. Samtliga af A. Mäster Smith, af J. Det Otroliga, af K. Femhundra Riksdaler Banko, af M. En half million, Lustspel af dens. 55. 17. Symamsellerna, af dens. 75. 18. Barnhusbarnen, af J. Bröstkaramellerna, af dens. 50. 20. Flickorna på Söder. 50. 21. En revolution i månan. 50. 22. Profbladet eller Frihetens lön. 35. 23. Polkander i Stockholm. 50. 24. Carl XII vid Pultava eller Sista resursen. 50. 25. Polkander och hans Fru. 50. 27. Döden Fadder, af Blanche. 50. 28. Komedianterna, af dens. 50. 29. Den politiske kocken, af dens. 50. 30. Flickorna på Norr. 50. 31. Gustaf Adolf och Seaton. 75. 33. En nyårsmorgon i Storkyrkotornet. 35. 34. Lilla Apan. Örebro fåfänga, af J. Hin Ondes gåfva, af F. Wäinämöinen WÄINÄMÖINEN Lyrisk försök i tre akter af G. A. BRAKEL. Tryckt hos Direct. Henrik And. Nordström. FÖRETAL Samma inskränkta förmåga, som uti Oden i Svithiod dramatiskt framställt Svenska Hedendomens förnämsta Guda-gestalt, har genom Wäinämöinen försökt framställa den Finska Hedendomens. Ämnet fordrade en lyrisk behandling, och deraf härleder sig djerfheten att göra försöket lyriskt. Författaren, sjelf icke musikalisk, har ej haft någon kännare af musik att rådfråga. Han har endast haft till rättesnöre sitt tycke, och några
P. 667, 686. — angående förändrade stadganden i afseende på Introductions vinnande å Riddarhuset. Julii P. io4o. B. 351. Aug. RiddarhusUtskottets Betänkanden, Memorialer och ProtocollsUtdrag: angående In struction för Riddarhus-Directionen och Riddarhusets Tjenstemän, samt om lånereglementet. Julii P. 1040. B. 355. Nov. P. 623. Nov. 2 A. P. 22. — angående granskning af RiddarhusDirectionens RiksdagsBerättelse. Aug. Oct. P. 114. 134» 219* Nov. 2 A. P. 73. — i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande angående föreslagne ändringar 1 RiddarhusOrdningen. Aug. Dec. P. 35a. Aug. P. 262. Nov. Dec. P. 352. Dec. 2 A. P. i83, 204,219. B. 118. P. 255, 4o5. — med utlåtande öfver Wadstena Adeliga JungfruStifts-Directions RiksdagsBerättelse. Aug. Nov. 2 A. P. 4i3, 462. — om preemium för Snällskrifning. Aug. 2 A. P. 127. B. 354* Sept. P. 93, 11 o. — i anledning af anmärkningar vid Utskottets Memorial rörande förändrade stadganden i afseende på Introductions vinnande å Riddarhuset. Sept. P. 96. B. 28. •—i anledning af Konungens Nådiga Skrifvelse rörande val af Revisorer. Sept. P. 372. B. 87, Sept. 2 A. P. 3o6, 35o. 492 RiddarhusUtskottels Betänkanden, Memorialer och ProtocollsUtdrag: i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande rörande LånePieglementet. Oct.
En afton kommer han till ett hus, hvars egare är snål och icke unnar de uttröttade gästerna någon bättre välfägnad. Egil vill morgonen derpå döda honom, men skänker honom lifvet på hans hustrus och dotters förbön. En annan afton tog han in i en gård, der han blef gästfritt mottagen. Dottren i huset låg i tvärpallen, sjuk. En karl i närheten hade ristat några trollrunor i ett fiskben och lagt detta under henne, men hon hade endast blifvit värre deraf. Egil fann, att runorna voro felristade, skafde af dem och ristade nya, hvarefter flickan blef frisk. Till sist kom han till Vermlandsjarlen och fick af honom skatten, men måste på återvägen slå sig igenom tvenne bakhåll, som denne satt för honom. Följande år drog konung Håkan dit och lade Vermland åter under Norges krona. Egil reser ut till Island. Då han nu kom dit år 945 var, enligt sagans vitnesbörd, allt odelbart land intaget, alla landnamsmännen döde; deras söner och sonsöner bildade de dåvarande generationerna. Egil lefde länge. Hans dödsår är icke angifvet i hans saga, men det inträffade ungefär 45 år efter hans sista hemkomst. Hur tillbragte en viking återstoden af sitt verksamma lif? Egil hade under sina färder förvärfvat både anseende och rikedom. Han var en af Islands mest fräjdade och rikaste män. Andre Isländare, äfven berömde utfarare, kommo till honom att höra berättelsen om hans mångskiftande öden. Norrmän kommo till honom med underrättelser och gåfvor från andra sidan hafvet. Det ser dock ut, som om den starka mannens kraft varit bruten; det berättas intet om något hans storverk under de sista 45 åren af hans lefnad. Han deltog en gång å sin sons vägnar i en process på thinget, det är allt. Dessutom hopades sorger och lidanden, när ålderns dagar kommo. En dag kom det bud, att båten, på hvilken hans mest älskade son farit, hade kantrat och sonen drunknat.
Hr JustitiasRådet Stråles, af nine RiksStånd godkände lagförslag, hvilar äfven på den hufvudprincipen, att gälden hör emellan fastigheterne fördelas; men grunden för denna delning har ansetts höra sökas uti de värden, hvartill fastigheterna på offentlig auction varda försålde. Således täcktes Ridderskapet och Adeln benäget finna, att samtlige RiksStånden i sjelfva principen för lagförändringen äro ense, samt att skiljaktigheten i deras meningar endast angar detaljerna, Enär nu ^3 § Riksdagsordningen förutsätter den händelsen, att RiksStånden i sina beslut öfver någon fråga stadna hul - Den i F e b r n a r i i e. m. 93 vudsakligen, eller till vissa delar, i skiljaktiga meningar, samt derjemte uttryckligen föresklifver, huru, i sådant fall, bör förhållas, så hade jag trott att Lagutskottet bordt låta denna grundlags-§ tjena sig lill efterrättelse vid behandliugen af förevarande ämne, men alldeles icke tillämpa 87 § Reg.Formen, hvilken endast har afseende på de fall, då 2:ne RiksStånd antingen bestämdt förkasta ett lagförslag, eller ock deruti göra sådana ändringar, som i både principer och detaljer helt och hållet strida emot hvad de arne andre RiksStånden i samma fråga beslutat.
Och jag ser in i ljusskimret och undrar o m det är något okändt ljusrike, från hvilket dess glans är lånad. 1896 » M o r », säger jag, » hvilken underbar kväll! » » Ja, det är så, » svarar hon stilla, som i tankar, » som en saga. » » Jag ser en saga, tycks det mig, mor. Det är julafton och du går här i salen, och ljusen äro tända, men jag kan inte se oss andra, far och syskonen, vi äro väl i julbönen i Sjögårds kyrka kan jag tro. Här är fest i tystnaden, julklapparne vänta i hörnet vid soffan, och det är lukt af lack i luften och du ser ut i mörkret, hvilket tränger sig på fönstren. Så slår du upp stora porten på vid gafvel och ropar ut i svarta natten: » k o m in! kom in! » » Ser du skepnader ute i mörkret, m o r? » Ja, de komma, det är en tätnande, ändlös rad af vandrare, hvilka stiga in här; de taga af sig huf vudbonaden och snön dryssar ned af deras kläder; alla gå ljudlöst och snön väter e j, då den faller, det är som ett tåg af andar, fast i jordiska skepnader och dräkter. Du välkomnar dem alla, och det är en glans af lycka och godhet i dina ögons djup, hvilken värmer som ett kärt famntag. Och du visar till bords och på granarnas skatter och bjuder alla och säger: » Ingen får gå ut med julen, det är gåfvans och gifvandets högtid, » och alla tacka dig, och de sätta sig ned och njuta hvad du bjuder, och när en slutat, stiger han upp och tackar dig och vandrar, och det är en oafbruteii ström som kommer och som går. » &gt;Går? Gå de gossen m i n? » ut igen i vinternatten, t j a, mor, de gå. Du trycker de händer, hvilka räckas, och spörjer dem, hvarför de ej vilja stanna. Stora Dals herrgård har rum på skullar och kammare för dem alla, säger du, men de skaka sina hufvuden och gå ändå. Och du frågar hvarför, och de svara dig ej.
Uti Nådigt Bref den 10 derpå följande Augusti blef derefter utaf de till understöd vid missväxt afsedde medel af Kongl. Majit anvisad en summa af 10,000 R:dr R:mt, att såsom räntefritt lån tilldelas de personer inom nämnde socknar, hvilkas gröda på uppgifne sätt lidit skada, emot låntagarnes gemensamma ansvarighet för medlens återbetalning med 1 årligen inom Januari månad 1862, 1863 och 1864. Medlen fördelades på vederbörande efter den förlust hvar och en tillskyndats. För öfrigt har icke något offentligt understöd för missväxt eller annan skada å grödan ifrågakominit under perioden. Några nya sädesslag hafva icke blifvit odlade under qvinqvenniet. Raps odlas fortfarande, ehuru ej i ökad skala. Odlingen af livitbetor och i allmänhet af rotfrukter har deremot något ökats. o At Trädgårdsskötseln och fruktträdsodlingen egnas bland allmogen ingen synnerlig omsorg och den sträcker sig ej utöfver anläggandet af en mindre täppa eller trädgård för odling af nödige grönsaker vid hvarje särskild hemmansdel eller lägenhet, dock synes trädplantering, synnerligen af fruktträd, vara något i tilltagande, men vid säterierne och de större egendomarne har trädgårdsskötseln gjort betydliga framsteg, likasom o Tab. Litt. 1). Ärligt behof till utsäde. Hvete. Råg. Korn. Hafre. Blandsäd. Arter. Bohvete. Potatis. Från Färs och Frosta häraders fögderi saknas uppgift i detta ämne. Tab. Litt. E. Markegångspriserne. Hvete. Råg. Korn. Hafre. Ärter. Denna uppgift är sammandragen efter länets markegångstaxor. Handelspriserne hafva oftast stått något högre, stundom något lägre. 6 Malmöhus län. Boskapsskötsel. Priser å ladugårdsalster. fruktträdsodlingen der planmessigt vårdas, så att närmaste städer och en del af omkringliggande landsbygd derifrån kunna erhålla sina behof af trädgårdsfrukter och grönsaker.
På vågornas territorium — om jag stolta isolering. Man hade hyst ett hopp att sä få se nå- så får kalla ebboch flodområdet — växer naturLåtom oss nu, ärade läsarinnor, efter att gra af Edouard Detaille ' s präktiga bataljmålligtvis intet, men på kanten ofvanför växer först ha tagit i betraktande det bästa af hvad ningar, men man fick nöja sig med hans dukmarhalmen, denna växtlighetens sista utpost. Sträf är den som kiselsanden, af bvilken den den skandinaviska konsten frambragt, också tigt målade » Trumpetare » från den förste Nahämtar sin näring. Storväxt och kraftigt står beundra det främsta af hvad den internatiopoleons dagar. Något är bättre än intet, isyndet, detta märkvärdiga gräs, som tycks lefva af nerhet när detta » något » är ett litet mästerden finmalda stenen. Längre upp på stranden nella utställningen har att bjuda på. äro planteringarna. Det är egendomligt att se I den engelska salen finna vi sålunda flere stycke för sig. de furor, som stå närmast stranden. De äro dukar, hvilka specielt böra fästa vår uppmärkAlbert Besnard utställer tvänne charmant låga som buskar och ofta af den märkvärdigaste målade kvinnoporträtt, hvaraf det ena är en form; somliga stammar äro liksom knutna i en samhet för den mästerliga teckningen och icke ögla, andra hafva S-form — alla hafva tjocka minst för den praktfulla färgen, i hvilken egenytterst förnäm och karaktäristisk bild af änstammar och grenarna ut mot marken, de hafva skap man lätt spårar en släktskap med den kegrefvinnan v. Essen, född Gyldenstolpe. ej kunnat växa högt som sina lika gamla bröder gamla nederländska och italienska skolan. Sc Till sist, bland dc mer anmärkningsvärda, längre bort. De ha ju tagit emot stormarnas blott på denna Sir Edvard Burne-Jones ha stora vi Dagnan-Bouveret, hvilken utställer ett fmn prinsessan Ingeborgs hembygd. Kvinnorna på utställningen. Bland nu befintliga Cacaosorter intages säkert förnämsta platsen af HULTMANS CACAO Redan 1888 intygade prof. Joh.