Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Första punkten återremitterades, hvaremot andra och tredje punkterna gillades. S. I). Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 55, i anledning af väckt fråga om understöd af allmänna medel åt Professoren m. m. Johan Hedenborg; N:o 54, i anledning af väckt fråga om ersättning från Statsverket till aflidne Skeppslimmermannen J. L. Hedströms arfvingar för kontante medel, dem Hedström i lifstiden öfverlenmat till Chefen å den sedermera förolyckade korvetten Carlskrona; N:o 55, i anledning af väckt motion, angående förvandling till penningar af persedel-skatterna; N:o 56, i anledning af väckt motion om återbäring af origtig debitering af rotefrihetsafgift å hemmanet Fahlskog N:o 2, och N:o 57, i anledning af motion om eftergift af f. d. Landskamereraren S. Lindberg ådömd ersättningsskyldighet; äfvensom Prot.-Uldrag den 18 Februari 1860. 249 äfvensom bemälde Utskotts Memorial N:o 58, i anledning af återremiss å 6 § af det i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 15, framställda förslag lill förnyad Instruktion för Rikets Ständers Revisorer vid granskningen af Riksgälds-kontorets ställning och förvaltning, godkändes. S. D. Ånyo föredrogos Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets : 4:o. Memorial N:o 1, angående arfvodes-förskott till Utskottets Sekreterare. Utlåtande N:o 2, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse, i fråga om den tillämnade fyrinrättningens vid Hernöklubb förläggande till Lungön utanför Hernösand. Bifölls. 3:o. Utlåtande N:o 3, i anledning af väckta motioner, dels om anläggande af en fyr å klippan Bonden, dels om anslag till fyrfartyg vid de så kallade Sydost brotten och vid Kallegrundet, dels om anläggande af en nödhamn vid Skillingeviken.
Summa kronor 10,959: 8 O. Af egna medel har förbundet utlämnat fran fru S. Whitlocks stipendiefond till förra h e t s stipendiat fröken Wilhelmina Olsson, som fullföljer sina studier i Lund .. kronor 120: - S %som af ofvanstående framgår har förbundet under året fått mottaga rikliga bevis p % allminhetens intresse. D i kassaförvaltarens redogörelse det oaktadt visar, att förbundets för året tillgängliga inkomster icke kunnat betacka dess utgifter, finner detta sin förklaring däri, att af dessa gåfvor endast kr. 9: 80 ingatt i förbundets allmänna kassa. Ofriga gåfvomedel hafva öfverlamnats till förbundet för af gifvarne bestämda andamål och sålunda icke kommit förbundet i dess helhet till godo. Synnerligen fördelaktigt för en framgångsrik utveckling af förbundets verksamhet vore, om afveu sådana donationer öfverlamnades till förbundet, öfver hvilka förbundet finge full förfoganderätt. Under året hafva P7 elever - mot f 4 under föregående å r - begagnat sig af s. k. fortsatt ledning för studier, nämligen 11 i svenska språket, 2 i franska språket, 1 i franska och engelska språken, 1 i engelska spraket, f i tyska spriket och P i svensk historia. Af dessa kurser voro 8 började under år 1890. ' L elever hafva genomgatt tre kurser och P elev tv % kurser i samma ämne. Studieplan har lämnats för svensk litteraturhistoria. Bokråd hafva begiirts för studium af halsovirdsltira och nyare tidens historia. Liksom föregående hafva alla ärenden, som röra hemsärskild komite. Denna har under studierna, handhafts af Aret utgjorts af fröknarna G. Elfving, M. Forsell, E. Fries, L. Granbom och S. Leijonhufvud. Expeditionen har på förbundets byrå skötts af fröken Forsell och då hon varit förhindrad af fröken Elfving. Rörande räkenskaperna för hemstudierna hänvisas till bil. Bokkomith har fortfarande haft till medlenimar fruarna E. Ankarsvärd, S. Almquist, B. Nordenson, fröknarna L. Engström, M. Forsell, G. Hjelmerus samt bokhandlaren H. Sandberg.
Hvad Utskottet i 14 och 15 punkterna om tiden och stället för Rente-dagsverkens utgörande föreslagit, afslogs. Förra delen af 16 punkten, öm förekommande af missbruk med utsättande - Den g Juli. 54g \ tande af flera ställen till Tiondens och Afradens aflernn-nde , blef antagen; men sednare delen afslogs , rörande underdånig skrifvelse till Kongl. Majit om Bentegifvares berättigande, att , vid Spannenriålens leverering medtaga arne ojäfviea ^oda män m. rn., sorn borde iakttagas, da tvist om Spanneinålens godhet uppstår. Om hvad Hedervärda Bonde Ståndet sålunda beslutit, skulle de öfriga Respectiva Stånden vördsamt och vänligen underrättas. XJt supra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Föredrogos 5 nyo följande sedan sista Plenidag på bordet hvilande Betänkanden; från StatsUtskottet af den 30 Juni 1:0 öfver Herr Kyrkoherden Eultemans Memorial om tillökt anslag för ,Kongl. Bibliotheket ; 2:0 om föreslaget understöd af allmänna medel för utgifvandet af Skriften Svensk Botanik ; 3:0 i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss å Eandshöfdinge Embetets i Vermland underdåniga anmälan om Mantalsskrifvare-provisionen derstädes för åren 1813 och 1813; af den 3 Juli: 4:0 rörande gjorda Motioner ^om fortfarande bidrag af Statens medel till Södertelje Canalinrättning; 5
Den @taD, tymaref f>an t fåDan egenfap är antagen. ^BiD Unmcrftteten förrättas Slatttais» od) ©fattfrtfningen för SlcaDemie# ©tatett od) Dem, font uitDer Slcabemifa 3uriSDictioneit lt)Da, af SlcaDentie# bofl>ållaren, unDer 2lcabemie#2KäntmäfarenS tttfeenDe odj i närmaro af tmänne ©eputeraDe af ©taDenS SJagtfrat eller borgerfap; folanDe få mai Defe De# puteraDe, font De perfoner, till ett antal af 2:ne, SlcaDetniettS hector Dertill utfer, äfmett öfmermara Slantals# odj ©fattfrifningen tttcD ©täDernc Upfala od) SunD. Uppf år fråga ont Den ort, Der någon fall fattfrifmaS, pröfmeS Den af konungens befallningSfafmattDe, meb befmärSl)änmiSning till Äottgl. gammar# Slätten. §• 49.
Det återstår då ingen annan möjlighet än den-, som Utsk. föreslagit, nemi. att låta räntegifvarne behålla sin rättighet qvar att betala räntan in natura. Följden häraf blefve naturligtvis den, att räntegifvarne valde det sätt, hvarpå de i alla hänseenden vunne, men ränlelagarne i samma män förlorade. Kronan kornme då jemväl att äfventyra sina inkomster. Det är gifvet, att hon förlorade för det första den omförmiilda, af Disk. lill 56,000 r:dr upptagna forsel-löneu. Det är klart, att hon också skulle förlora genom betydligare förvaltningskostnad och magasinering, som kornme i fråga för det stora belopp säd, som hon måste emottaga. Kronan måste äfven, i likhet med ränletagarne, förlora på sjelfva priset. Eu högst väsendtlig förlust för Kronan vore, att mista något af den makt 80 § Reg.F. lemnar Konungen i afseende på indelta armeen. Jag har förut pä detta rum erinrat, huru vigtigt det är, att Konungen, oberoende af Ständerna, kan upprätthålla försvarsverket; och jag mäste vid detta tillfälle förnya uttrycket af denna tanka. När man ser dels på frågans genomgripande beskaffenhet och dels på viglen af de anmärkntr Frih. Cederström gjort; så kan man icke annat än beklaga, och jag måste säga förundra sig öfver, att StatsUlsk. på sisla dagarne af riksdagen kommer fram med ett betänk, af denna beskaffenhet. Det borde hafva kommit långt tidigare, om man skulle haft tillfälle all ingå i den utredning, som ämnet kräfver. Såsom saken nu är, kan man icke, efter min tanka, bifalla betänk. Om man skulle återremittera det, på sätt ett Stånd redan gjort, så skulle följden deraf ofelbart blifva, att målet icke kunde afgöras vid denna riksdag. En återremiss vore således detsamma som ett afslag. Att sönderstycka saken, på sätt Frih.
Uti särskild Proposition har Kongl. Majit föreslagit att, till ersättning för de till upphörande afsedda, af Lapp-allmogen inom Norrbottens och Westerbottens län nu utgående domareoch tingstolk-näster samt skjuts-ersättning, måtte beviljas dels 5,200 Ridr årligen till domhafvanderne i nämnda läns domsagor och dels 300 Ridr, likaledes årligen, till tingstolkarne i Norrbottens län; i följd hvaraf Kongl. Majit nu af Rikets Ständer äskar att anslaget i penningar till Justitie-staten under Svea HofRätt måtte ökas med förutnämnda belopp, tillsammans Rimt Ridr 3,300. — Nämnda anslag, som nu utgår med 18,989 Ridr 52 öre, skulle således komma att förhöjas till 22,489 Ridr 52 öre, hvaremot någon förändring i de indelta räntorna på samma stat icke ansetts böra ifrågakomma. 5:o. Göta Hof-Rätt och derunder lydande Justitie-stal: Det under nuvarande statsreglerings-period för Göta HofRätt och dess Justitie-stat utgående anslag föreslår Kongl. Majit jemväl må för framtiden å stat uppföras och lika som hittills fördelas; dock att, enär ännu fem Kanslister tillhöra Hof-Rättens stat och denna, likasom Svea Hof-Rätt, erhållit nådig tillåtelse att i ofvannämnda fall uppskjuta den nya arbets-ordningens föreskrifter Transport Rimt Ridr 5,500: — Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1850. Transport Rimt Ridr 5,500: — i fråga om göromålens fördelning emellan tjenstemännen, enahanda förbehåll, som vid Svea Hof-Rätt om rättighet för Kongl. Majit att vidtaga den jemkning i tjenstemännens lönebelopp och angående dispositionen af arfvoden till e. o. tjenstemän meddela de bestämmelser, som erfordras för att bereda de tjenstemän, å hvilka den nya organisationen ej eger full tillämpning, deras tillständiga rätt, äfven i fråga om Göta Hof-Rätt framställes. 6:o. Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge med derunder lydande Justitie-stat:
Jag fortfar uti min anhållan om afslag å denna punkt. 2 4 Den 1 Juni. Propos. till bifall å Utsk:s i förevar:de punkt gjorde tillstyrkande blef härefter framstäld och besvarad med Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemstälde om R. o. Ad. behagade afslå samma tillstyrkande, samt, sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade alt han funnit Ja öfvervägande. Efter härvid af Frih. Raab yrkad votering, uplästes lill justering samt godkändes följande votens-propos.: Den, som afslår Allm. Besv.- o. Ekon Utsk:s tillstyrkande, att R. St. må tili underd. skrifvelse hos K. M. anhålla, det skjulslegan vid landtgästgifverierne mätte varda bestämd, der skjutsen icke är på entreprenad uplåten, till 20 sk. under hela året, och, der entreprenad finnes eller kan blifva inrättad; lill 28 sk. b:ko milen för hvarje häst, röstar Ja; den det ej vill röstar Nej; vinner Nej, anser R. o. Ad. de i fråga om detta tillstyrkande gjorde anmärknir föranleda lill återremiss. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit som följer: Ja — 47. Nej — 12. 4:de punkten, ang:de förhöjning af skjutslegan i släderne. Hr von Hartmansdorff: I sammanhang med det beslut R. o. Ad. nyss fattade, anhåller jag om afslag äfven på denna punkt. Utsk:s tillstyrkande i denna punkt blef efter först till bifall framstäld, med Nej besvarad propus., af 11. o. Ad. afslaget. De 'öfrige punkterne af förevaride Betänk, biföllos, med undantag af den sista, rör:de Nils Anderssons motion, i fråga om ersättningen för resor i embets-ärenden, hvilken punkt befanns icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. Föredrogs ånyo Allm.
Af Ola Jönsson från Malmöhus län, om anslag för inrättande, af s. k. slöjdskolor för flickor. Bland de frågor, som framstå såsom i synnerhet vigtiga, intager undervisningsfrågan otvifvelaktigt ett af de första rummen. Oaflåtlig sträfvan från de begge statsmagternas sida att bereda tillfälle till det nppvexande slägtets uppfostran på ett sätt, som öfverensstämmer med tidens och mensklighetens fordringar, har krönts med den framgång, att frågan för närvarande befinner sig i ett ganska lyckligt stadium. Allt har likväl icke kunnat vinnas på en gång; mycket återstår att önska, mycket att fullborda. Den brist, som i fråga om undervisningen företrädesvis gör sig märkbar, är bristen på lämpliga undervisningsanstalter förflickor. Qvinnans rättigheter hafva beklagligtvis ännu icke blifvit fullt erkända, men, hvad värre är, hennes uppfostran har blifvit ytterst försummad. Naturligtvis gäller detta påstående endast i fråga om allmogens barn; ty för de mera lyckligt lottades undervisning och bildning har nog dragits försorg äfven på landet, och i städerna hafva redan temligen allmänt inrättats särskilda undervisningsanstalter för flickor, hvilket onekligen äfven faller sig vida lättare i städerna än på landsbyggdeu. Visserligen finnas på landet ganska väl ordnade folkskolor, men den allmänna folkskolan med alla sina förtjenster är dock icke någon passande undervisningseller uppfostringsanstalt för flickor. Afven om mot sättet att låta gossar och flickor gå i samma skola ocb erhålla undervisning af samma lärare icke vore något att anmärka, hvarom likväl slör meningsskiljaktighet råder, lämpar sig dock folkskolan mindre väl som läroanstalt för de sistnämnda. Vår tid erkänner icke såsom rigtig den methoden att låta barnen sitta stilla vid boken eller skrif bordet från morgon till qväll; någon omvexling, förströelse och kroppslig rörelse är nödvändig och fördenskull är aribefaldt. att gossarne skola på mellantider öfva sig i exercis samt trädgårdsskötsel, m. m., men för flickor har man icke tänkt på materiel sysselsättning, då likväl i skolan lätteligen kunde inhemtas undervisning i slöjd och sådana handarbeten, till hvilkas inlärande i många fall tillfälle i hemmet saknas.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande M 36, i anledning af väckta motioner rörande ej mindre Norrmäns och Danskars än äfven andra utländningars rätt att i Sverige idka handel, handtverk och andra yrken, stadnade Ståndet i följande beslut: Utskottets å sidan 3 framställda särskilda förslag till underdåniga skrifvelser afslogos. Förslaget å sidan 6 bifölls. Med ändring af det å sidan 7 förekommande förslag beslöt Preste-Ståndet, för sin del, det Rikets Ständer må hos Kongl Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes vidtaga sådan åtgärd, att den kompetens, som till utöfning af vissa yrken, såsom läkarens, veterinärläkarens, apothekarens. m. fl., der yrkesexamen är i lag föreskrifven, blifvit vunnen i Norge, äfven må tillgodonjutas i Sverige, såvida samma rätt jemväl i Norge tillerkännes Svensk undersåte samt såvida i de särskilda rikena kunskapsprofvcn äro och fortfara att vara hufvudsakligen lika. Frän Vallo fl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande M 30, i an ledning af Rikets Ständers åren 1863, 1864 och 1863 församlade Revisorers borättelser om granskningen af de under Kongl. Kommers-kollegii förvaltning ställda fonder och medel. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande 33, i anledning af väckt förslag om öfverflyttning på de enskilda bankerna af landtränteriernas kassaförvaltning. S. DFöredrogos ånyo Stats-Utskottets Utlåtanden: M 22, Litt. A, i anledning af väckt motion om tackjernstiondes upphörande inom bergslag.
Då nu, enligt hvad Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition innehåller, Riksmarkegångspriset utgjort: deraf medium utgör 8 R:dr 14 sk. 4 r:st., samt qvantiteten af den spanmål, som inbegripes under löner och pensioner för äldre, före år 1841 utnämnde Embetsoch Tjenstemän, uppgår till 19,000 tunnor, hemställer Utskottet, att för de tjenstemän, hvilka således äro berättigade till spanmåls tillökning utöfver det fastställda Statspriset, denna tillökning måtte för hvarje tunna under lönerne beräknad spanmål bestämmas till 1 R:dr 14 sk, — för summans jemnande — och å Allmänna Indragnings-staten härtill anvisas ett förslagsanslag af 25,000 R:dr. för är 1851 » » 1852 » » 1853 7: 28 8: 41 8: 22 28 Slats-fjlskollels Utlåtande, M 74. 45:o. Ed tabell, upptagande anslagssummorna å denna Hufvud-Titel, bifogas. Stockholm den 31 Mars 1854. Reservationer : Vid 19:de punkten: af Herr Berger, A. A., och Riksdagsfullmägtigen Henric Andersson från Orebro Län. Vid 21 punkten: af Herr Björnstjerna, J. M.: »Mot Utskottets med endast 5 rösters öfvervigt beslutade afslag å Herr Cederschiölds, R. T., motion i 21 punkten af detta utlåtande, får jag anmäla min reservation af det skäl, att de i Herr Cederschiölds motion omförmälde lägre tjenstemän i f. d. Magazins-Kontoret, efter mitt förmenande, orättvist behandlats, då de, utan egen ansökan blifvit från tjensterne skiljde, och detta, oaktadt Rikets Ständers beslut, som innefattar, att ifrågavarande löner skulle indragas i mohn af deras innehafvares afgång. Denna afgång kan ej antagas vara annat än frivillig; ty i händelse Rikets Ständer annorlunda menat hade också säkerligen detta blifvit uttryckt.»
N:o i iS, 55 hy gard, äfven närvarande, tiilkännagaf, att en af desse, nemligen Nils Nilsson, var Frälseåbo under nämnde gärd, oell att han, å sitt Herrskaps vägnar, så för detta som alla öfriga hemman, antager Kongl. Maj ts Nådiga Proposition, 7:0 Hemmansåboerna uti Riekarums hy af Esphults Socken och Gärds Härad yttra sig vilja qvarblifva vid Extra Roteringen, med undantag af Militiaeoch Geistlige Hemman, de der i underdånighet antaga de Propositioner, Kongl. Majit i Nåder meddelat, 8:0 Åboen Hans Larsson i Myrastad af Brösarps Socken och Albo Härad å egne, och sju Hemmans-åboers vägnar, Önskar få förblifva vid Extra Roteringen. Andre eller flere koramo vid detta sammanträde icke tillstädes, utan hafva således, i grund af hvad dem i Kungörelsen var föreiagdt, de öfrige Länets Roteskyldige invånare antagit Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition; utan skulle detta Protocoll genast utskrifva*, för att i underdånighet till Kongl. Maj:t öfverlemnas. Ut supra. In fidem Protocolli J. G. Nolleroth. Förestående afskriften öfverensstämmelse med Orginal-Handlirigarne, bestyrker Ex officio Carl D. Forsberg. Krigs-Råd och t. f. Secreterare, 36 St&tsoek Bev. UtsL Uti. N:o llö. N:o i 19. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL PROTOKOLL VID Lagtima Riksdagen i Stockholm åren 1865 och 1866. —«SO0*«®ra«l)O0»— ANDRA SAMLINGEN. l:sta Afdelningen: Rikets Ständers Revisorers samt Justitie-ombudsmans Berättelser. FÖRSTA RANRMT. 1863 års Revisions-berätteher. RIKETS HÖGLOFL.
Herr Rosenqvist: Jag anhåller att få reservera mig emot det nu fattade beslut, och då ConsitutionsUtskottet under denna Riksdag till Riksens Högloft. Ständer inkommit med en mängd förslag under namn af ändringarj jemkningar, tillägg och smärre redactionsförändringar uti Grundlagarna, utaf hvilka projecter många äro och flere torde blifva ansedde böra hvila till nästa Riksdag, för att då med Ja eller Nej besvaras; får jag derjemte väcka den motion, aftalia sådane Grundlagsförslag må blifva tryckte för att, innan närvarande Riksdag siutas, till hvarje nu varande Representant utdelas. Lades på bordet. Då 1111 å nvo föredrogs ConstitutionsUtskottets den 5 sistlidne December under N:o 5p aflåtne och den 17 i samma månad e. ni. på bordet lagde Memorial, med Utlåtande öfver äterremiss å det i UtskoLlets Den 22 Februarii f. in. Memorial N:o 5a förut meddeldte förslag, Liand annat, till ändrad redaction af 17 § Riksdagsordningen; fann Ridderskapet och Adeln, alt, enär berörde förslag redan blifvit den 20 November e. m. sistlidet år, lill den behandling 56 § RegeringsFormen föreskrifver, af Ridderskapet och Adelil godkändt. Utskottets ifrågavarande Memorial borde läggas till handlingarne. Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets den 28 sistlidne Januari under N:o 65 aflåtne, och den 8 dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial, med förslag till ändring af 68 § Riksdagsordningen, i afseende på Revisionstiden; fann Ridderskapet och Adeln, uppå derom gjord proposition, för godt godkänna berörde förslag till den behandling 56 och 81 §§ föreskrifva.
Jag vill härförntan erinra, att genom Utsk:s förslag påskyndas införandet af stadigvarande betalde fjerdingsman, och alt derigenom en ganska verksam polis skall på landet upkomma. Detta torde alltförväl upväga den lilla förökade afgift mer än som säterierne finge vidkännas. Man liar sagt, att Utsk:s förslag vore inkonseqvent i så måtto, som Utsk. tillstyrkt, att, såvida den af Utsk. föreslagne hemmansnatur och inrättningar skulle deltaga i bestyret, detsamma skulle utgöras genom legd person, men att desse derifrån befriades, om krono, kronoskatte och frälsejorden yrkade bestyrets utgörande omgängsvis. Jag finner häruti icke någon inkonseqvens, ty åtnfljas egarne af sistnämnde hemman med det nnvar. förhållandet, så må det bibehållas, men vilja de hafva deltagande häruti af de nu befriade, måste de medgifva den kontanta betalningen eller aflöningen. Detta är ju både rättvist och billigt. Man har ordat mycket om det olämpliga af boställenas deltagande uti ifrågavar. bestyr; Hr af Dalström bar redan visat, att de fleste boställen äro af krono natur, och jag bekänner, att jag icke kan inse något skäl hvarföre desse dä mera än andra skola från detta åliggande vara befriade, så snart det uphört alt turvis bestridas. Boställs-innehafvarne rösta i sockenstämma och deltaga i alla andra kommunala bestyr, och i samma stund Konung och Ständer förklarat befattningen vara ett sådant, måste de äfven deruti deltaga. Lägger man härtill, att afgiften är högst ringa, vanligen 2 r:dr per mantal, så synes mig icke någon egentlig eller rättare ingen skada för dessa boställen upkomma. Hvad subaltern-boställena angår, så veta vi, att de äro alla utarrenderade och arrende-summorna komma visst icke, att i ringaste mån nedsättas derigenom, att arrendatorerna deltaga i fjerdingsmans-bestyret.
Klingspor fått en sådan varning för en mindre förseelse, R. o. Ad. likväl för en svårare förbrytelse skulle lemna Hr Crusenstolpe full befrielse. Frih. af Nordin, Carl Joh., uppläste följande: Då denna fråga förevar förra gången, yttrade jag, att jag skulle underkasta mig gode männens och R. o. Ad:s 0111- pröfvande. Jag kunde då icke förese, att ett betänk, från gode männen kunde inkomma, som genom en vid omröstningen inträffad händelse skulle tillintetgöra möjligheten af att fästa något det ringaste afseende på detta betänk. Jag befinner mig emedlertid härigenom i samma ställning, som innan remiss till Utsk. ägde rum, nemi. att icke känna, i hvilken tanka gode männen verkligen stadnat. Det rätta vore visserligen, i sakens närvar, skick, att yrka betänk:s återremitterande; men då denna fråga ytterst beror på R. o. Ad:s eget ompröfvande, och den icke påkallar någon ytterligare utredning för att kunna bedömas, finner jag ändamålsenligast att endast yrka sakens definitiva afgörande. Utsk:s majoritet eller, rättare sagdt, den fraction af Utsk., sorn genom en slump fått rättighet att afgifva dess tanka såsom majoritetens, har uttalat den öfvertygelse, att Hr Crusenstolpe 'blef genom Hr Gr. o. Landtm, hindrad framställa sin mening. Jag är af en motsatt tanka och anser, att det afbrott, Ilr Crusenstolpe rönte, icke inträffade, förrän han redan öfvergått till yttrande af en påföljande mening. Den första meningen utgör således ett helt för sig och kan fullständigt bedömas, utan att det afbrott, som se - Den 14 Maj. dcrmera agde rum, derpå inverkar. Rian har refererat Hr Crusenstolpes otillbörliga uttryck till den efterkommande meningen; jag anser den deremot hafva ett obestridligt sammanhang med den föregående. Stadnar man vid granskningen af Hr Crusenstolpes yttrande, der den af honom framställda meningen är slut, så finner man, att lian förklarade, det han ogillade, att ett utländskt uttryck af Frih.