Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Upplästes och lades på bordet nedannämnda utlåt:n från SG Den i5 Januari. ConstitutionsUtskottet! N:o 71. ang:de R. o. Ad:s saint BondeSt:s återremiss på memor. N:o 48; N:o 72. med föreslagna tillägg vid i3 och 17 §§ Riksd.- Ordn. i afseende på universitetens representation; N:o 73. till PresteSt., ang:de återremissen på memor. N:o 67 med föreslaget tillägg vid 16 § Riksd.Ordn.; N:o 74- till B°- Ad. samt Borgareoch BondeStm i anleda af deras återremisser på memor. N:o 5o, rör:de förekomna anmärkn:r vid betänk. N:o 35 om Nationalrepresentationen ; StatsUtskottet: N:o 3g6. i frågan om en militärpost till bevakning af Lånecontts hus i Malmö; N:o 397. i anledn. af K. M:s nåd. remiss å Svea Hofrätts underd hemställan om arfvodesanslag för den person, hvilken såsom adjungerad ledamot biträder Hofrätten i Just.- ombudsm. C. L. Landins ställe; N:o 398. i anledn. af väckt motion, att en del af de till armeens materiel utaf R. St. nu å stat anvisade 70,000 r:dr må användas till förstärkande af gevärsförråden; BevillningsUtskottet: N:o 48. i anledn. af anmärkn:r vid Utsk:s memor. N:o 37, ang:de stadgande i bevilln.förordn. i afseende på centonalens öfverflyttning å allm. bevillningen; N:o 49- i anledn. af RiksSt:ns olika beslut, ang:de stora sjötullsbevillningen; Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv. o. Oecon.Utsk:n: N:o 8. i anledn. af gjorda anmärkntr vid Utsk:ns beJtänk.
Til åtlydnad af Herr Lar n och Landtmarffalkens samt Riksens Högloft. Ständers befallning och. mig kemnade updrag har jag i närwaro af E)fwerste-Li6utenanten och Riddaren af Swärds^Orclens Stora Korch Friherre Varl von Orter, Kfwerste-Lientenanten, Hdfwer-VcljutantLN och Riddaren Oeorg Reutercrona, samt E)frverfte-l-ieutenLuten, E)fwer-^6jutanten och Riddaren Friherre dustaf von Otter, tilstält f. d. Hans Maj t Konung IV Hoooxu den Riksort, bwariqenom Hans Maj t 06) Desi Brost Arfwingar förklaras all rätt til Swensta Kronan förlustige, hwilken.4ct för Hans Maj:t uplästes, och det ena Exemplaret af Konungen egenhändigt understrefs. I anledning hwaraf jag härmedelst får til Herr baron och Landtmarffalkcn samma understrifna och bewittnadc Eremplar af berörde ^ct öfwersända, med anhällan at, pä sätt Riksells Högloft. Ständer förordnat, til Ständens samfälta widLagande ätgärd aflemnäs. Med största högaktning har jag den äran framhärda Högwälborne Herr Laron?, Landtmarstalkens, deneraltVIajorens och Lommencleurens med Stora Korset af Kongl. Swards-Orllen ödmjukaste tjenare Gripsholms Slott I. L. Silfversparre, Len 29 Maj 1809. HvftMarskalk, Oensru-aäjutE, Äfwuste och MLdare. Wi Z46 Den Zo Maj.
St. hafva af dessa handlingar, som från Stats-Utskottet blifvit dem meddelade, bland annat, inhemtat, att, enligt hållen behörig undersökning, den vid Gripsholms Kungsladugård inträffade eldsvåda icke uppkommit genom någon af Arrendatorn Håkansson eller hans folk begången ovarsamhet, utan derigenom, att eld ifrån Gripsholms Fabriks närbelägna, vid samma tillfälle, i brand varande byggnader, under det Håkansson med de fleste af sitt folk varit behjelplig med eldsläckningen derstädes, blifvit med vinden öfverhud till Kungsladugården och antändt densamma, oaktadt nödiga försigtighetsmått i sådant afseende varit vidtagne; att, på sätt åtskilliga i orten bosatta personer intygat, det af Håkansson till i6,33t) R:dr 35 sk. g rst. uppgifna värde å honom tillhörig lös egendom, som vid eldsvådan gått förlorad, äfvensom den summa, 728g R:dr 38 sk., hvartill han beräknat sina förluster, genom saknaden af uthus till inbergning af 1825 års gröda och kostnaderne till inköp af nödigt foder för kreaturens framfödande, m. m., icke varit, vid jemförelse med ortens gångbara och markegångspris, för högt upp < 392 Exp. Utsi. Förslag till und. Skrif. N:o 163,166. tagne; samt att, till följd af E. K. Maj:ts meddelade Nådiga föreskrift, behörig borgen af Håkansson blifvit aflemnad för det obetalda arrendet a5oo R:dr. Enär således utredt blifvit, att Tuspectoren Håkansson, utan eget förvållande och utan att kunna sådant förekomma, genom omförmälda eldsvåda blifvit förlustig sin betydligaste egendom och såmedelst är vorden urslåndsatt att det nu ifrågavarande arrende för Gripsholms Kungsladugård afbörda, hafva R.
Bland dessa intager jern första rummet, men detta oaktadt är taxan för transport af jern på Belgiska jernvägarne vida högre än Den 29 Juli e. m. 337 än på Götha kanal, eler deri utgör en af hufvudartiklarne. Derjemte mäste äfven betraktas, att ehuru dyrbara manufakturvaror, som föras på Belgiska jernvägarne det är egentligen derföre persontrafiken lemnar den hufvudsakligaste inkomsten. Jag får förnya min anhållan om älerremiss. Gr. von Rosen, Adolf Eugene: Gr. Anckarsvärd har börjat sitt anförande pä e. m. med att tillägga ett af mig fäldt yttrande, egenskapen af naivitet. Då uti naivitet ingår begreppet sanning, kan jag icke annat än finna mig smickrad deraf. Jag beklagar blott att jag icke kan återgifva komplimenlen. Hr Gr:n har dock icke riktigt tolkat mina ord, då lian uppgifvit, att jag beslridt hans yttrande ang:de atelierne i Paris. Jag vill minnas att mina ord föllo sig ungefär så, att, då jag hade ordet, ville jag besvara ett Hr Grins yttrande i detta afseende; att jag icke bestred, det ju national-verksläderne icke varit fullständigt organiserade; men alt jag trodde det likväl åtskilliga sådane funnits organiserade så, som de bort vara. Jag sade, att några få atelier existerade, men ej alla. Det år mig ingalunda obekant, att det finnes i Paris mer än 150,000 arbetare. Jag kan till och med specificera antalet för de särskilda yrkena. Endast i Faubourg St. Antoine fanns under mitt vistande i Paris öfver 30,000 snickaregesäller. I hela Paris uppehöllo sig öfver 4000 menniskor, som endast sysselsätta sig med förfärdigandet af forte-pianos. Det är då klart att i en sådan stad, den tredje i ordningen bland Europas fabriksstäder, det icke kan vara svårt alt sammanbringa 150,000 arbetare. Det har just legat ett stort misstag deruti, att man förvandlat Paris från hufvudstad lill en stor fabriksstad.
Christina Lundström kom år 1801 i tjenst hos framlidne Kammarrådet Lars Silfverstolpe, och var sedan hos hans barn och hos undertecknad, enka efter äldste sonen Ofverste David Gudmund Silfverstolpe, i tjenst ända tills år 1830 då hon öfver sjuttio år gammal, lemnade denna befattning och hyrde rum bos Enkefru Malmgren, här i Upsala, och lefdc af en årlig pension, som jag lemnade henne till hennes död bosten 1848. Ilon hade samlat ett litet kapital, hvaraf hon lill låns lemnat den nu äfven aflidna Fru Malmgren 400 R:dr rgds. Flere gånger hörde jag henne säga att hon ämnade gifva dessa penningar vid sin död, hälften åt hvardera, åt tvenne personer som hon i mitt hus npfostrat: Margareta Petterson född 1797 i Låssa socken, och dennes dotter Adolfina Lenander född i Upsala 1823. Hon hade ock sagt mig att ett papper, hvarå hon upskrifvit denna sin sista vilja, fanns hos henne, uti en liten ask med min adress, som hon ämnade lemna mig; men hon sjuknade, blef sanslös, och utförde aldrig detta sitt upsåt, och efter hennes död fanns icke den omtalta asken. Hon hade ock omtalat att hennes lösören skulle tillfalla hennes värdinna Fru Malmgren: men i brist af lagligt förordnande har nu hela hennes ringa qvarlåtenskap blifvit dömd till dana-arf. 1 Statens kassa är den som en droppa i hafvet, men för de två fattiga tjensteqvinnorna hvilka hon ämnat 200 R:dr rgds hvardera, vore det en betydlig summa. Jag vågar derföre hemställa om ej den aflidnas villja borde bil 3 H. 7 98 Den 11 Januari. ligtvis behjertas, och är färdig att edeligen bestyrka hvad jag hört Christina Lundström flera gånger yttrat. Upsala d. 3 Dec. 1853. Magdalena Sophia Silfverstolpe, född Montgomery. Remitterades lill StatsUtskottet. Slutligen föredrogs och remitterades till StatsUtsk. K. M:s denna dag ankomna Nåd.
Enär emedlertid ett. sådant förhållande är högst menligt i allmänna rörelsen, föreslår Molionairen, .alt Stals-Utskottet ville vidtaga bestämda åtgärder till. afhjelpande af denna förlägenhet, och deribland, att, likasom i Banken, vissa säkra, ieke för svara kännetecken bestämdes å en Riksgälds-Sedel, sorn till utvexling borde antagas, och hvilka kännetecken genom Dagbladen kungjoides allmänheten, så väl i La ndsor terne, sorn i HufvudStaden; hvarjemte Molionairen, så vida Riksgälds-Sedlårne fortfarande komme att förblifva i omlopp, ansåg, formatet å dem,: likasom slilarncs storlek, för de olika valeurerne, böra bestämdt åtskiljas;. tilläggande slutligen, att Ränterien alltid borde vara forsed de med tillräckligt belopp af till utvexling, erforderlige nya Sedlar, och Räntmästarne erhålla ett lämpligt, mot deras besvär svarande arfvode, helst någon viss procent af den utvexlade summan,. I. denna motion liar Herr Andersson instämt.. Zf) Inom B onde Slätulet:: 3:o Af Riksdags-Fullmägtigen Eric Norberg från Vesterås Län, som yttrat, att Gommissarierne i Riksgälds-Conloret skola med alltför mycken noggrannhet nagelfara gamla slitna Sedlar, hvarföre ock Räntmästare och Uppbördsman å landet blifvit så nogräknade vid gamlä Riksgälds-Sedlars emottagande, alt allmogen, till stor: skada och föllust, .ej blifver utaf med Sedlar, hvilka efter så stränga granskningsgrunder ansetts cassable; till stöd för hvilken uppgift, Motionairen jemväl företett 3:he, remissen åtföljande Sedlar, deraf en på 2 R:dr och t vänne på; 16 sk. hvardera..
Deremot finnes intet hinder, att vid Auction för concursmassas räkning, antaga hvilken enskilt man som hälst till Auctionsförrättare, och utbetalningssamt fördelningsåtgärd och ansvar åligger Sysslomännen, efter ConcursDomarens föreskrift. Concursfrågan kan / Den ii Junii J. m. kan också fortfara att vara anhängig vid Domstol, många år efter sedan egendomen blifvit både försålld och betald, och den föreslagna ordalydelsen skulle kunna tydas till svårighet tor köparen , att under hela den tiden få sin lagligen förvärfvade egendom gravationsfri. Auctionsförrättaren är i alla fall icke den auctoritet, som kan intyga, i hvad mohn köpesumman blifvit lördelad. Att köparen jemte Auctionsförrättarens omförmälte betyg, skall upp* visa för Rätten ett serskillt gravationsbetyg, synes blott leda till onödig Protocollslösen, så mycket mer, som detta gravationsbetyg är sjelf ett utdrag af samma Rätts handlingar. Prrescriptionstiden för obetalfa inteckningars innehafvare, att anmäla hvad de emot inteckningarnes dödande kunna hafva att påminn na, synes mig både för korrt och för obestämdt stadgad, i fall sådan inalles stadgas bör. En månad i. staden är för korrt tid , ty med ded natur af på visst sätt offenteliga papper, som sjelfva intecknings-anstalten åsyftar, är idéen Om en löpande egenskap förenad, hvarigenom hufvudhandlingen när som hälst kan Vara i en aflägsen persons haad. Sådant bör lagen, visst icke genom någon direct åtgärd uppmuntra, men än mindre deremot lägga något hinder. Orden ’’å landet vid nästa Ting efter detl dag kungörelsen i Tidriingarne sista gången finnes införd,” innefatta en högst vådlig obestämdhet. Det är egentligen ingen stämningstid utsatt, Bil, till Ridd. o. Ad.
© 1 3 to » ss or HT 3 or ra ♦ Si «-» ra tJ -o Vt SJ. F'SS> 3 CO •S1 rt c» Vt ca to o T-S r» O ea'“n &© »-trt J2 -o r vt 3 Ö rt o 3< to O 3 ■» SS c2] 43 rtt, O 3 ■pp dd «-» o 3 w $3 to] dd <rtJi O r* B to] r-Bb O 3 s to] “3? o n» » or 3 »t Vt o a< ca o or*i *-» Vt & ra* "ra* ♦-t C5 o 3 5: o to *^a SS —t CTl ra vt s 3' VT» ra Si 3 o Stareringg; Somrnit: tean» an tecfningor. ©rofsbanblareu 91. SR. Sebamot uti SR. SR. Sirection. 5 000 — äger $ufet Uträkning öfwer pcrfonltg afgift efter i 2irt. af 18 ** års 23emllrung0 Snligt Sftantatö* od) ©fattflfrif* ning&SätigDecneé innehåll: ä 00 jf. perfonen ä 00 ff. Dito i ©uttima £äi’af ftnnaé: SanDet .. 3}. 3?. ©taD 3?. 3?. ©ito 3t. 3?. 1 Siffe. 2 SBanfeet, SewtUntrtge^otoffeningen. ©ammanörag åftoer Cöjteringe^dngfcet-ne $öc Sanöet. 9?. 9?. ©ta& 9?. 9?. ©ito 9?. 9?. £)tto w © #us, Soratti-, ©taMjotb, ra. m. heraman. SrätfcsSKäntov. R ss R SS Sägcufjeter.
Jo! att från denna rättighet uteslutas endast de perso33 H, { »3 * 194 Den 17 Julii e. m. ner, som enligt 18 §. i Riksdagsordningen icke kunna såsom Riksdagsmän i något Stånd godkännas; eller Bysatte personer; eller sådane, som äro tilltalade för neslige brott och med mer än halfva skäl besvärade, eller också, då Fullmagt ej godkännes; och enär RiddarhtisOrdningen i öfrigt bestämmer den ordning * hvari Ättemän (sålunda hvarje Adelsman af Introducerad ätt i Riket), äger att intaga säte och stämma, antingen såsom hufvudman, ättemän eller fullmågtig, linnes ingen rimlig anledning ätt så tyda Grundlagen och RiddarhtisOrdningen söm skulle, under fredstid, någDh Militair Tjensteman af hvad anledning Söni halst kuimä förmenas att Riksdagen bivista, för att der bevaka sitt inträde på Riddarhuset i den ordning Stadgad är; hvarföre eli Generäl-Ordre, som i något fall inskränker de Militäire Tjenstemännens af Ådel rättighet, att obehindrade afresa till Riksdagsorten, är i strid mot Grundlagen. Ett helt annat förhållande inträffar med de Militäire Tjenstemän af Adel, sorn vilja sig å Riksdagsort uppehålla, utan att äga säte och stämmaj enär deras rum inom egna ätter äro redan upptagne, eller då de icke innehafva fullmagt för ännan ätt. Något besynnerligt uppfattar ConstitUtionsUtskottet frågan om Ätts representerande genom fullmagt, som Utskottet tycker i allmänhet ej kunna uppstå, innan Riksdag inträffat. Derom tvistar jag icke; men säkert är, att en Den 17 Julii e. m. Adelsman, försedd med behörig fullmagt, är vid Ridderskapets och Adelns andra anteckning lika berättigad till säte och stämma på grund äf fullmagteil, sorn. han är det, i egenskap äf ättemän för sin egen att.
Ägodelningsdomaren i de flesta fall, och äfven när skiftesmannen sjelf varit vållande till Rättens sammanträde, tillerkänner honom berörda ersättning; och har fördenskull Cederskog hemställt, att meranämnde §, som nu mera lyder sålunda: »Skiftesmannen medtage till Ägodelningsrätten alla chartor, protokoll och öfriga handlingar, som saken röra. Är han af laga förfall hindrad att sig sjelf infinna, bör han dem till ordföranden insända,» måtte förändras på följande sätt: »Skiftesmannen, hvilkens ersättning för inställelsen Rällen på förekomna skål pröfvar, medtage till Ägodelningsrätten» etc. etc. Utskottet tror sig kunna betvifla, att skiftesmän, hvilka, genom felaktigt förfarande vid en förrättning, blifva vållande till Ägodelningsrätts sammanträde, för egen inställelse vid densamma pläga tilldömas ersättning; hvaremot, i fråga om deras rätt till godtgörelse för sina besvär, när de icke låtit komma sig till last någon sådan felaktighet, Utskottet får åberopa hvad ofvan, i anledning af motionärens förslag om tillägg till 4 4 Kap. 5 § Skiftesstadgan, blifvit rörande detta ämne anfördt; och som det måste vara alldeles öfverflödigt att i Skiftesstadgan införa en påminnelse derom, att domstol åligger pröfva ett anspråk, och det »på förekomna skäl»; förmodar Utskottet, alt Cederskogs hemställan i omförmälda syfte icke kan bifallas. 49 §.
Gamle Montecchi och Capulet, det fägnar mig att se er arm i arm efter så många års fiendskap, hvars soliditet förr endast kan jämföras med hållfastheten i eder vänskap nu, ehuruväl det gamla sidenhusets Montecchi och Capulet i Verona vänskap egentligen daterar sig från konverteringen af Milanos treprocents-lånet. Därnäst är det mig en kär plikt att konstatera närvaron af brudparet, herr Romeo, hufvudman för huset Romeo & Söner, och hans kära maka Julia. Jag vill icke göra återseendet smärtsamt eller på något sätt störa denna angenäma familjefest, men kan ändock icke återhålla en reflexion, då jag ser bemälde makars två döfstumma barn: tillåt mig därför endast få säga: det äktenskapet kunde bäst ha varit ogjordt, och som sens moral tillägga: så där kan det gå, när olydiga barn få sin vilja fram. (Sorl af ovilja.) Bland brudföljet är det mig åter ett nöje anmärka det riddaren Blåskägg lämnat sina för 48 därfliga instinkter och blifvit absolut monogam i ett relativt lyckligt äktenskap med Lady Macbeth, som genom ett lofvärdt arbete för upphäfvandet af dödsstraffet vetat föra honom på bättre tankar. Jag hälsar er! (Sorl.) Med samma tillfredsställelse är det jag återser min gamle vän Othello från Venedig, som efter utståndna vedermödor och sedan han fått full bevisning att hans maka Desdemona verkligen bedragit både honom och obefordrade underofficeren Jago med en viss löjtnant Cassio, tagit sitt parti, rekoncilierat och framlefver ett olyckligt samlif med den svartsjuka Desdemona, som gnages af en evig fruktan att mohren skall taga revanche! Jag gratulerar er! Mest dock Othello! (Sorl.) Slutligen har jag att lyckönska till ringförlofningen prins Hamlet och fröken Ofelia Polonius. Hur det kan komma att gå för de där svärmarena vet icke jag, men jag tror att de börjat för högt för att icke sluta lägre än vanligt. Lycka till i alla fall! Och nu till festen!
Herr Timm: T anledning af Herr Cederschjölds anmärkning angående broders lösningsrätt, får jag erinra, alt det ar vida lättare lösa en tredjedel, än hälften. Hvad Den ii November f. ni. åter beträffar frihetskänslan i Stora Kopparbergs Län, så tror jag, att hvilken annan province sorn helst dermed kan mäta sig, just emedan en för långt gången hemmansklyfning numera gjort Dalfolket till de minst oberoende bland Sveriges allmoge. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg öfverläggningen fulländad. Ropades Ja. Hans Excellence gjorde proposition till bifall å LagUtskottets Utlåtande. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln fann för godt afslå berörde Utlåtande. Ropades äfven Ja och Nej. Friherre Cederström begärde votering. I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde följande Yoterings-proposition: Den, som bifaller LagUtskottets sednare Utlåtande öfver väckt motion om upphäfvande af skillnaden i arfsrätt för arfvingar af olika kön, voterar Ja ; Den det ej vill*, voterar Nej; Den ii November f. m. ia 7 Vinner Nej, anses LagUtskottets berörde Utlåtande hafva blifvit afRidderskapet och Adeln afslagit. Hvilken Voterings-proposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. Voteringen börjades klockan ett qvart till i e. m., och befunnos vid dess slut klockan i e. m., rösterne hafva utfallit sålunda: Ja — 55. Nej — 87. I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således afslagit LagUtskottets ofvanberörde Utlåtande. Herr Rosenqvist: Jag anhåller vördsamt, att till Protocollet få anmäla min reservation emot det beslut Ridderskapet och Adeln nu fattat.
September. sanningen af hwad jag förut haft den äran anföra, att en Lagstiftande Corps icke är qualificerad att befatta sig med cnskildta ärcnder. Det är Principer, Grundlagar, allmän Lag, Hushälls - författningar, Allmänna Inrättningar, hwarom de äro fullkomligen behörige att i pröfning och öfwcrwägande ingä. Det är ock i grund af denna min öfwcrtpgelse jag för plira ben önskan, akt när Hans Exccllcncc Herr Grefwe »k nu erhällcr den del han ästundat af Riddcrskapets och Adelns Protocoll, han icke derföre niä inkomma till Ridderskapet och Adeln med nägon förklaring öfwer sitt fbrhällande. Ridderskc.pe't och Adeln kunde i det fallet fä anseende af en Domstol, och det wore lika stridigt mot Dest bestämmelse, som RiksStänd och Vest afsigt för det närwarande. Riddcrskapet och Adeln har endast önskat ^wcla, att saken wore tvid »vederbörlig Domstol anmäld, och det är af dest Beslut, som Ridderskapet och Adeln önskat fä del. Herr kLKImaa, Otto krestina, upläste följande till Protocollet: Ödmjukt Memorial! Dä hwarje Författning bör äspfta allmänt wäl, ej nägon enskilds winning pä Allmänhetens bekostnad, hwilket senare fbremäl tpckcs wara grunden till den af f. d. Konungen till Kongl. Kammar - (kollegium utfärdade Nädiga Skiifwclse af den 26 Januarii 18O8» som bewiljar hans.Excellence, Presidenten m. m.
Egenhändigt skrifna svar, åtföljda af rekommendationer, torde personligen aflemnas å Iduns Redaktionsbyrå, Sturegatan 8 (ing. från Humlegårdsg. l [26] Billiga priser. Nybrogatan 55 hemtas och hemsändes, då adress uppgifves pr telefon 43 90 eller pr post. [74] Maltextrakt-öl, — det så mycket omtyckta och föror— från ordentliga Gnesta B tvätterskor, r y g g e r i, finnes QJj Q I Tvätt utföres äfven af dade härvarande fortfarande ä 8 öre i Frans Lundbergs " Z S T U R E G A T A N (förut n 5) Maltdrycksaffärer, St. Gråmunkegränd 1 och Stallgatan 1. Allm. Telefoner. rekommenderar sig uti allmänhetens benägna ynnest. Emottager prenumeration Å alla Stockholms tidningar, gifves af undertecknad till ett begränhvilka hemsändas gratis dels med egna sadt antal elever. OBS. Eleverna förbud eller, om så önskas, direkt från färdiga egna klädningar. tryckerierna. Eeqvämaste prenumeraBernadina Nicodemi, tion. Emottager annonser till StockRegeringsgatan 47, 3 tr. upp öfver g. holms Dagblad, Aftonbladet, Vårt Land: r Kurs i klädsömnad. » - _ I I ii Konstväfnader ^ (i Svenska och Broderier. &amp; i Utkommer % / L^T Göteborg Filial: (Svenska industrimagasinet.) [137] 2 gånger i veckan och kostar för år endast 4 kr. Yllestramaljer, alla färger, Garn j) och Silke. K Förklädestyger, ylte-och bomull. ÄKTA FÄRGRER. $ ORIFFINALMÖNSTER. B Ä S T A MATERIALIER. y&gt; Beställningar utföras å Möbeltyger, fj Mattor, Draperier m. m. i hvilken fy stil som önskas. Moderata priser. fy Stockholm, Drottninggatan 36. Tillverkningsort: Lund (Thora Kulle). / Lämpar sig väl för annonsering till följd af den jemna spridningen i 1 A é % öfv. östra o. mellersta Westmanland. Annonspriset är 6 öre för finstilsrad.
Rosmarin? hänföres under Apoteksvaror. Rotting; se Rör. 64 Rumin; se Bränvin. Russin; tullbehandlas såsom Frukter och Bär, ej specificerade, torra. Russinstjelkar Riifkakor eller Räfkryddor; hänföras under Apoteksvaror. Rödfärg; hänföres under Färger och Färgningsämnen, andra slag, ej specificerade. Rökelse; hänföres till Parfymer. Rör, växt-, alla slag: oarbetade, äfvensom klufna eller spjelkade arbetade, äfvensom arbeten af rör, ej specificerade, och som ej utgöra, Korgmakarearbeten Rör, tillverkade af metall eller annat ämne; tullbehandlas såsom Maskinerier, Redskap och Verktyg, ej specificerade. Rothe; hänföres under Färger och Färgningsämnen, andra slag, ej specificerade. Rötter, ätbara, äfvensom till Apoteksvaror hänförliga, alla slag, ej specificerade Sablar; hänföras till Stålarbeten. Saccarum Saturn!; se Blysocker. Sadclniakarearbcten, ej specificerade: med förgylda, försilfrade eller pläterade beslag andra slag Saffian; hänföres under Hudar och Skinn, ej pelsverk, beredda, andra slag. Saifran Sagogryn; se Gryn. Salmiak ••••••■• Salpeter, oraffinerad eller raffinerad, äfvensom chilisk eller salpetersyradt natron Salpetersyra och Skedvatten Salt, oraffineradt och raffineradt, äfvensom medicinskt, alla slag Saltsyra Sand Sandarak; hänföres till Gummi, alla slag, ej specificeradt. Sandel; hänföres till Färger och Färgningsämnen, andra slag, ej specificerade. | Sassafras; hänföres till Apoteksvaror. Införsels tull. Införsels tull. Riksmynt. R:dr. Fria R:dr.