Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det var just i följd af dessa upplysningar, och för att befria landet frän en hop odugligt skräp, hvars utspridande ledde, icke till gagn, men väl till ett oförtjent lidande för köparen, som Den 3 Juni f. m. 357 man vid sistlidne riksdag lade den höga tull som nu finnes på denna artikel. Om man låter den qvarstå, så slipper man skräpet; oell då må man väl, för att vinna delta nödiga och nyttiga ändamål, betala några skilling mera för en knif af verkligt god beskaffenhet. Jag anhåller sålunda att 1845 års taxa i afseende på denna artikel må förblifva orubbad. Gr. Lagerbjelke: Tvenne värde talare hafva bär yttrat sig emot den tullnedsättning, som skulle vara föreslagen för rakoch penknifvar. Jag ber likväl att få fästa deras uppmärksamhet derpå, att man måste ega en serdeles sakkännedom, för att så bestämdt kunna säga att en nedsättning verkligen är föreslagen. Enligt 1848 års taxa förtnllas nemi. rakoch pennknifvar efter stycke, och nu föreslås att de skola förtullas efter vigt; det är således ganska osäkert, om en tullnedsättning skett. På det ena paret kan en nedsättning ega rum, men på ett annat par deremot möjligen en förhöjning. Detta är således helt osäkert, under det att dock ganska säkert är att tullbehandling efter vigt är mycket både säkrare och förmånligare på denna artikel, likasom på många andra, för hvilka den redan är vidtagen; hvarföre jag för min del anhåller om bifall till Utsk:s förslag. Hr von Hartmansdorff: Gr. Lagerbjelke säger, att förtnllningen efter vigt är mycket säkrare, än förlulluingen efter stycke. Den torde ej vara säkrare: men nog är det lättare för tullbetjeningen, att på vågen lägga en större mängd och med ens se efter hvad de väga, än att räkna dem stycketals. Det är dock i min tanka otjenligt, att våga finare och gröfre varor tillsammans, enär de naturligtvis ej äro lika värda, utan vanligen ega ett större värde i mon af deras frihet. Vore det fråga om oxar och spannmål, då kunde vägningen vara rigtig. Men med knifvar, är förhållandet helt annat.
— Till befrämjande af göromålens gång inom Kanslistoch Kopistgraderna < 1,000: — Rdr 8,400: — Dessutom och då göromålen inom Expeditionen under de sednare åren så betydligt tilltagit, ali antalet af inkomne mål, som under år 1857 utgjorde 1,159 och under år 1858 steg till 1,560, under tiden lill den 1 Oktober innevarande år, således för 9 månader, uppgått till 1,338, samt härtill kommer den för hvarje år ökade svårigheten alt få extra ordinarie tjenstemän, hvilka utan vedergällning åtaga sig det arbete, som af de ordinarie oj kan medhinnas, hemställer jag, att Eders Kongl. Maj:t behagade föreslå Rikets Ständer ali öka det till gratifikationer åt extra-ordinaric tjenstemän och vaktbeljente å Expeditionens stat uppförda anslag från 450 lill 1,000 Rdr Riksmynt, eller med Femhundrafemtio Riksdaler, årligen. 2:0. Hos Eders Kongl. Maji har Bibliothekarien vid Kongl. Bibliolheket i unLönefbrhsjderdånighet framställt, hurusom billigheten syntes fordra, att den likställighet, som nin9 för Bii öfrigt eger rum mellan Riks-Arkivels och Kongl. Bibliothekels tjenstemän, jernoch vice^Biväl utsträckes hädanefter, såsom löre sislförflutne Riksdag, till likhet i löneinkomKAla"B! ster, och alt fördenskull Bibliothekariens lön måtte förhöjas till lika belopp med BihlMetét. Riks-Arkivariens, eller 5,000 Rdr Rint, samt vice Biliothekarien erhålla lika lön med Akluarierne vid Riks-Arkivet eller 5,500 Rdr Riksmynt, hemställande BihlioBih. till B. St. N:o 6 till Kongl. Maj.is Nåd.
Träskulptur, målningar, Konstvafnader (1375) Stockholm. [1507] HENRIK Svea-tyget! [1487] Svenska arbeten. Frågor. Tsa / bella. S e o k n i a n. Sånglärarinna 25 Kommendörsgatan III. (Se den större annonsen i n: r 5 för i år.) större belopp kunna vinnas genom k ö p af [G. 11611] [1498] V befaraan 5 sS finden in Deutschland vorziigliche Pension in der Familie eines Schuldirektors. Nähere Auskunft erteilt. Fri: Donker, Lehrerin in Stockholm, Österan lektris föreläser svenska eller franska mot 25 öre pr timme. Pianolektioner till 1 kr. pr hel, 50 öre pr half timme. Svar till » G. F. », Hamngatan 13, Tidningskontoret. ^ ^ - * ^ tandning genom glöd. Allestädes där [ill * * ' ^sss * - ' " ^ i ä ädd om möbler, mattor m. m. rekomP 0^_-^s5 ' ' inenderas särskildt och uteslutande [1-181] E n k ö p i n g s Saker hetständstiekor. l l a n malmsgatan 27. ett pris af tio Enköpings Säkerhetständstickor ^ ^ f ^ i äro genom sin mycket omsorgsfulla impreg^ » - ^ ^ ^ ^ U g l nering de minst eldfarliga, som före^•fH^^^^ komma i marknaden. Sedan lågan släckts, kunna ^ ^ f - h fängda saker, utan [1509] B J I X C E L S I O R - T Direkt fr. produktionsorten iiiorteraat, ofiJrMsMt X K I N E S I S K T TE CEL X CEL med fin arom försäljes i ISIOE flere utmärkta o. prisbilliga SIOE T Se den större annonsen i n:r 3 för i år. [1434] IE kvaliteter gen. Hrr Specerihandl.
Om Gladstone vill besöka British Museum, skall han der få se en sandstensskifva från en af de äldsta formationerna och sannolikt aflagrad för mer än hundra millioner år sedan, och hvad får han se på denna skifva? Små urhålkningar efter regndroppar, med högre kant på ena sidan än på den andra, utvisande att skuren föll under stark blåst; märken gjorda af tidvattnet alldeles liknande dem, som nu uppstå vid Merseyeller Solway-viken och talrika aflryckningar och spår gjorda i den våta sanden af maskar. Hvad bevisar detta? Att under en aflägsen period vindarne blåste, regnet föll, tidvattnet steg och sjönk allt efter orsaken till dess tillvaro — solen och månen; att en djurverld existerade, som, emedan den uteslutande lefde på land, ehuru ett fuktigt land, svårligen kan definieras såsom fallande inom kategorien vatteneller luftinvånarne. Det skulle vara lätt att mångdubbla exemplen, men det är öfverflödigt, enär senaste ordföranden i Royal Society, professor Huxley, den största nu lefvande auktoriteten rörande dessa frågor, så nyligen som i sista numret af Nine-teenth Century sagt: » Om jag har den ringaste kännedom om de resultat, som uppnåtts af vår tids naturvetenskap, är det en bevisad slutledning och ett konstateradt faktum, att den fyrfaldiga indelning Gladstone antager icke sammanfaller med de ögonskenliga bevis, som stå oss till buds och hvilka tjena att åskådliggöra, i hvilken ordning varelserna i vatten, i luft och på land ha upp träd t » För dem, hvilka ega den mest elementära kännedom om sådana arbeten som Lyells, Huxleys och Häckels, måste påståendet att en sådan ordningsföljd bekräftas af vetenskapen, synas lika förvånande som om Gladstone hade förfäktat den satsen, att det vore en bevisad slutledning, att jorden är platt och icke rund. Hans andra argument, stödjande sig på skapelsehistorien i Gene-sis, äro af samma natur: nämligen en mans, som är femtio år efter sin tid i allt som rör den moderna vetenskapen. Skapelsehistorien, som iunehålles i första kapitlet af Genesis är, om orden tagas i sin ögonskenliga och naturligamening, fullkomligt tydlig och följdriktig.
Härtill kommer för öfrigt, att de allmänna klagomålen öfver de nu brukliga Banco-sedlarnes olämplighet och obeqvämlighet vid remisser samt föga uthållighet, hvilken sistnämnde omständighet dagligen förorsakar mångfaldiga enskilda förluster, äfven vid denna Riksdag torde förtjena skäligt afseende och de återstående åtgärderna alltså ofördröjligen böra vidtagas, för att förse allmänna rörelsen med ett sedelmynt, hvars beskaffenhet motsvarar nationens rättmätiga anspråk. På dessa förenade skäl, hvilkas vigt icke lär kunna förnekas, anser Utskottet högst betänkligt, att till en obestämd framtid uppskjuta den nu omsider allmänt förväntade verkställigheten af Rikets Ständers vid förra Riksdagen fattade beslut om förbättrandet af Bankens hitintills begagnade sedelformulair; hvadan Utskottet, som, i anledning af förevarande fråga, tror sig derjemte böra erinra om de under senare åren använda ansenliga kostnader för den nya sedelutgifningen och om de icke obetydliga löneanslag, som af R. St. redan blifvit beviljade den för detta ändamål vid Banken anställda personal, får vördsamt tillstyrka, att de sedlar, som framdeles af Banken utgifvas, måtte, med undantag af de nuvarande skillingsedlarne, erhålla en förändrad form och lydelse, äfvensom att erforderliga föreskrifter i sådant afseende måtte varda meddelade i det Banco-Regle mente, som vid denna Riksdag skall utfärdas. Hvad sistnämnde sedlar deremot vidkommer, så, ehuruväl Rikets Höglofl. Ständer, med afslag till Utskottets, i Betänkande N:o 16, gjorda framställning, i afseende på dessa sedlars upphörande, förklarat, att desamma skola intill nästa Riksdag bibehållas, vågar Utskottet dock förmoda, 6 Banco-Utskotlets Utlåtande N.o 135. att, sedan silfvermyntet blifvit i landsorterna allmännare kändt ocb kringspridt, Banken skall, inom en icke aflägsen framtid, befrias från skyldigheten att fortsätta den kostsamma tillverkningen af berörde sedlar.
Rät t mo t e n få r Ifrån floret kring Topelii bår, ej var a orät t mo t e n annan, orät t mo t män - Sorgens ängel ifrån Björkeudden niskor få r e j var a rät t mo t djur. Börj a Öfver Bottenhafvets böljor går, med denn a grundtanke, börj a ick e me d Går att lägga omkring Svea armen, människan, t y ho n ä r endas t e n de l a f ska - Pressa mot den kalla tomma barmen pelsen. Börj a me d Gu d ofva n henn e oc h Sveriges ljusa glada unga vården lägr e skapelse n unde r henne; no g föl - Stackars gossen min, som rofullt slumrar, När din mamma torkar bort en tår, jer seda n tillämpninge n äfve n p å männi - Du fått sorg i natt som aldrig ännu, skovärlden. » Fast ditt barnahjärta ej förstår. Och nä r hvarke n föreninga r elle r skolo r Hvem skall nu ditt unga hjärta lära visat si g var a verksamm a nog, d å vände r Älska hem oeh land och folk och ära, Topelius si g til l hemmen. När ej barnavännen mer det får? » Börja där, » säge r han, » börj a meda n bar - nen änn u är o hel t späda, lå t dess a lärdo - Hvem skall sjunga vårens vackra visa mar, praktiskt inöfvade, bl i edr a barn s lifs - För min flicka vid » den klara rand », Hvem skall kyssa Törneros i slottet luft! » Otur hundraårasömnens land? Och ha n visa r vägen, so m hemme n h a Hvem skall hälsa från de finska barnen, att gå. Hvem skall visa på de fina gamen TJtaf kärlek mellan våra land? — » Jag ha r tänk t mig, » säge r ha n i et t « När barnavännen dog.
5. af räntevinst-medlen. hvartill komma, jemlikt Kongl Maj:ts Nådiga Bref af den 25 Januarii i833 med dervid fogade ByggnadsStat och arbetsplan, att af blifvande serskild fond i sinom tid utgå 4,000: eiler tillhopa R:dr 190,999: 25. 5. 4 Ståts-Utskottets Utlåtande A", o 4»5- hafva blifvit anordnade: Till Fästnings-Byggnaden — Bestyckningen, Tillsammans Behållning, önum innestående Enl. Enl. Kamtuar Cont:s uppgift åren 1833 och 183-4- 64,905:11. i. 4,000: — —. Ankomi till Exp.-Utsk. dén 26 Fehr. Vtlåtande,. i anledningaf en utaf Friherre Palmstjerna , C. O., serskildt väckt motion, i f rågan om liäntetagares och Räntegifvares uppsägnings -rätt till1 leverering in. natura. (I. A.)) Sedan;, vid föredragning den 22 nästlidhe* Januariiaf Stals-Utskottets, . under N:o 3g3; ytterligare afgifne Utlåtande, angående dels grunderne för markegångs-prisens bestämmande,. ränte^-persedlarnesomsättning och förenkling, indelte räntors och tionde-anslägs återingående till Kronan samt andre med grundskatternesutgörande gemenskap egande ämnen* och dels i anledning af flera i samma frågor väckta motioner,. Ridderskapet och Adeln bifallit Utskottets uti 2:dra punkten bland annat gjorde förslag; "att ”såsom grund för utgörandet af så väl Kronotionde och afrads-spanmål, ”sorn äfven andra, af Hiemman och Lägenheter utgåendé räntor, antages meJVlium af senaste 10 årens markegångs-pris, sålunda uträknadt, att sedan å”rels markegångs-pris blifvit fastställdt, hopsumeras detsamma med de nästföregående 9 arens markegångs-pris i samma
Rdr om året för en under exercistiden tjenstgörande karl samt 8 Rdr för den, som hela året är tjenstgörande. Sjukvårdskostnad för den tillökade styrkan. Styrkan i Norrland Rustkammarhyror för den tillökade styrkan förslagsvis Summa 19,200 3,600 1,500: 1,500: 150: 500 300 300 68,005 5,474 10,524 82 56 80 150 500 84,655 18 Afgår, med anledning af personal-organisationen: 4 Majorer, lön å 4,800 3 Löjtnanter, lön å 1,200 3 Bataljons-predikanler, lön enligt nu gällande stat 500 Arvode å artilleri-stabens stat för Chefen för denna stab, såsom ofvan uppförd till Öfverste-löjtnants-Iön — Arvode å Göta artilleri-regementes stat för Garnisons-predikanten å Ny Elfsborg, om, enligt kommitterades förslag, dervarande artilleri-kommendering indrages — Arvode å artilleri-batteriets i Norrland stat: för Befälhafvare)! och Batteri-chefen (utom hans lön å Svea artilleriregementes stat) för densamme, om han endast innehar Löjtnants-beställning å stat . till underhåll af en tjenstehäst *>uu: — l,100:
Väl är det sannt, att vi ej behöfva befara, att Ryssland i första hand skall kunna till våra kuster öfverföra mer än 40 ä 50,000 nian, men vi kunna vara öfvertygade, att denna styrka skall bestå af ett urval af landets mest krigsvana och dugliga trupper. Under närv:de förhållanden hafva vi att emot denna styrka sätta en armé af 25,000 man, af hvilka vi måste sända en del att försvara de norra provinserna och en del till de södra; med återstoden skola vi då värna hjertat af landet. Vi måste då underkasta oss att se vår hufvudstad intagen och draga oss tillbaka till det inre af landet, medan vi ställa vår armé på krigsfot; under tiden måste vi lemna stora och bördiga provinser i fiendens våld. Det system, som blifvit lagdt till gruud för vårt försvar, har blifvit af mången missförstådt. Meningen dermed är nemligen icke, att vi från första stund skola draga oss tillbaka till det inre af landet. General Sparre, som uppkastade första planen till Carlsborgs fästning, afsåg densamma endast till depot-fästning, der tillräckliga föråder skulle finnas, men ej att armén skulle stödja sig mot densamma, eller att detta Carlsborg skulle vara en operationsfästning. Uti samma plan ingick äfven uppförande af tvenne andra fästningar närmare kusten till stöd för armén, men denna del af hans plan kunde på grund af ekonomiska skäl ej sättas i verket. Emedlertid uppbyggdes Carlsborgs fästning, dess verkliga ändamål förvexlades med ett inbilladt, och dermed uppstod hos mången den falska föreställning, att vi, i händelse af ett försvar, genast skulle draga oss tillbaka dit. Ett dylikt missförstående och deraf följande oriktig tillämpning i farans stund af det s. k. centralförsvaret, skulle för Sverige vara den största olycka. Frih. Raab har uttalat klander emot regeringens åtgärd att tillsätta en komité för utarbetande af förslag till Stockholms befästande. Jag är i detta hänseende af motsatt tanke med honom. Det första villkoret för vårt försvar är, att vi hafva en armé, men det andra är, att vi för denna armé hafva en befästad plats på vår östra kust. 104 Den 7 Maj f. in.
M;s och Kronans tjenst samt får med Fästniogsfängelse umgälla hvad du frän det allmänna försnillat1’ men å den andra sidan gifver man honom en lön, hvarå han icke kan föda sig och sin familj. Vid sådant förhållande må man icke heller förundra sig öfver, om det någon gång skulle inträffa, atl en O en 20 April. 207 eller annan af dessa tjenstemän ser sig af omständigheternas tvingande kraf nödsakad att i mer eller mindre man afvika från pligtens hud och dukat under för frestelsen att af de betydliga summor, de innehafva, använda något för sitt enskildla behof och sedermera söka sä länge sorn möjligt upskjula försnillningens uptäckt. Erfarenheten gifver oss jemväl vid handen, all sådana beklagansvärda läll inträffat. För min del kan jag icke dela den åsigien, all Statens tillgångar ej skulle medgifva ett större anslag ål denna tjenstemannaklass. Eli sådant förfarande är i min lanke den största misshushållning och jag tviflar på alt del finnes något annat land än Sverige, der man aflönar Statens upbördsmän så, alt de nästan (vingås att tillgripa och förskingra stålens medel, hvarefter Stalén, som sjelf inledt den olycklige i en frestelse, för hvilken han dukat under, merändels får vidkännas förlusten af de tillgripna medlen och dessutom under eli tiotal af år ä fästning föda de brottslige, hvilkas familjer genom husfädernas undergång störtas i elände och understundom falla fattigvåiden till last. Jag kan icke gilla ett dylikt hushållningssält och anser derföre desse tjenslemäns löner höra regleras sålunda, ali man kan vara förvissad derom, alt hvar och en af dem äger medel till sin och sin familjs tarflig» utkomst. Sedan man så reglerat deras aflöning, kan roan med skäl vara sträng i sina fordringar på desse tjenstemän, och skulle det sedermera hända, alt någon af dem afvek från sin pligt, önskade jag alt nåden aldrig mellankomme ulan lagen i sin hela stränghet å den brottslige tillämpades.
Men de trä, som du vetst att man icke äter deraf, dem skall du förderfva och afhugga, och gör bålverk emot staden som med dig örligar, tilldess du honom öfvermägtig varder. Om någon dräpen man finnes i landena, som Herren din Gud dig gifva skall till att intaga, och ligger på markene, och man icke vet ho honom dräpit hafver; Så skola dine äldste och domare gå der ut, och mäla ifrå den dräpna, intill de städer, som deromkring ligga. Hvilken staden, som der näst är, hans äldste skola taga af boskapenom ena unga ko, der man intet med arbetat hafver, och den intet ok hafver dragit; Och de skola leda henne in på en stenogan dal, den intet hafver brukad varit, ej heller besådd, och der i dalen hugga henne halsen af. Så skola Presterna gå fram, Levi söner, ty Herren din Gud hafver utvalt dem, att de skola tjena honom, och lofva Herrans Namn, och efter deras mun skola alla saker och all slags mål handlad varda. Och alle äldste af den staden skola gå fram till den dräpna, och två sina händer öfver den unga kon, som i dalenom halshuggen är; Och skola svara och säga: Våra händer hafva detta blodet icke utgjutit; hafva ej heller vår ögon sett det. Var nådelig dino folke Israel, som du, Herre, förlossat hafver; lägg icke detta oskyldiga blodet på ditt folk Israel. Så skola de vara försonade för det blodet. Alltså skall du lägga ifrå dig oskyldigt blod, att du skall göra det rätt är för Herrans ögon. När du drager i strid emot dina fiendar, och Herren din Gud gifver dem i dina händer, att du förer dem fångna bort; Och du ser ibland de fångar en dägelig qvinno, och dig faller lust till henne, att du måtte taga henne till hustru; Så för henne i ditt hus, och låt raka henne håret af, och omskära hennes naglar; Och lägga de kläder af, der hon uti fången var, och låt henne sitta i dino huse, och gråta i en månad sin fader och sina moder; sedan sof när henne, och tag henne till äkta, och låt henne vara din hustru.
Sammans. Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- och EkonUtsle. Betänkande N:o 1. 11 § W (§ 17). Beträffande beloppet af bränvinstillverkningsafgiften har Kongl. Maj:t i sin nådiga Proposition erinrat derom att, sedan denna afgift, i sammanhang med införandet af den nuvarande lagstiftningen i ämnet, genom Kongl. Förordningen den 18 Januari 1855, angående vilkoren för tillverkning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker, blifvit bestämd till 50 öre per kanna af sex graders eller 49 procents styrka vid -f-15° Celsius och genom Kongl. Förordningen den 27 November 1857 förhöjts till 60 öre per kanna af 50 procents styrka vid nämnda temperatur, Kongl. Maj:t i nådig Proposition till Rikets Ständer den 27 Oktober 1859 föreslagit, att, till inskränkning i bränvinskonsumtionen och förminskning af de brott och olyckor, som liade sin upprinnelse i bränvinets missbruk, hvilket, åtminstone i städerna, ansåges vara i tilltagande, tillverkningsafgiften måtte förhöjas till 75 öre per kanna af sistberörda normalstyrka; att detta förslag, hvaröfver, sedan två Riks-Stånd bifallit, men två Riks-Stånd förkastat detsamma, omröstning skett i Förstärkt Bevillnings-Utskott, icke vunnit Rikets Ständers bifall; att vid sistlidna riksmöte af enskilde motionärer väckts enahanda förslag om tillverkningsafgiftens förhöjning, men att framställningen äfven då afslagits, efter omröstning i Förstärkt Bevillnings-Utskott, med 60 röster mot 59.
För verkställigheten af en rörlig Silfvervexling har Motionairen, i sammanhang härmed, ansett lämpligt och erforderligt, att en Postvagn måtte blifva anskaffad, som lätt kunde dragas af a:ne hålleller reserv-hästar, och hvilken, åtföljd af Postilion, borde en gång i månaden besöka Rikets mest aflägsna södra Städer, hvarest LandshöfdingeEmbeten finnas; och att vidare en mot kostnaden svarande Taxa efter vigt må för Post-Inspectoren upprättas, enligt hvilken afsändaren kunde, emot recommendationsbevis och skälig frakt-kostnad, få sitt Silfver till Banken afsändt; kunnande den sålunda föreslagna Postvagns-inrättningen sedermera sannolikt bära sig sjelf, helst för* modas borde, att, i händelse brist någon gång på frakt af Silfver och Speciemynt inträffade , en från Post-Contoiren lönande transport af Böcker och andra mindre Paqueter likväl alldrig skulle komma alt saknas. Riksdags-Fullmägtige Casper Wijkmati från Upsala Län och Anders Danielsson från Elfsborgs Län hafva inom Ståndet afstyrkt förslaget om Postvagns inrättande, och till stöd för deras tanka anfört, attén - 8 Banco-Utskottets Betänkande lV:o 85. skilde personer förmodligen icke kunde ega så betydlig tillgång på Silfver, att forvagnar behöfde, för transporter deraf, anskaf-r fas; att tillfälle kunde gifvas att deponera det öfverflödiga, så val uti Landt-Ränterien, sorn vid Låne-Contoiren i Götheborg oell Malmö; och att, då forvagnar till Gästgifv vare-skjutsens bestridande varit i fråga att inrättas, alltsedan år 1809, utan att man ännu kommit lill stånd dermed, vore föga sannolikt, att ett sådant forslings-sätt skulle kunna ensamt för Silfver-transporler tillvägabringas.
Nej; kommer genom omröstning att afgöras, antingen Tpllen skall utsättas i enlighet med II. H. o. Ad.s eller V. BorgareStände t s beslut. Efter VoteringsSedlarnes öppnande, befunnos 84 Ja och 35 Nej. Och som Ja vunnit, är en Tull af 2 sk. 6 r:st. bestämd för utförandet af i Lisp:d oarbetade Ben. 3:dje VoteringsPropositionen förföll härigenom. 4:o Den som bifaller BevillningsUtskottets förslag, att, för införsel af En Kanna Utländskt Bränvin af Säd eller Potatoes utaf till och med 12 graders styrka och med ett Tullvärde af 3a skr, skall bestämmas till 16 skrs Tull samt för en Kanna dylikt Bränvin Betänkande!), N:o 870. " 313 af öfver 12 graders styrka elier Sprit, med i R:drs Tullvärde, en Tull af 24 sk:r, röstar Ja. Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej; skall genom Votering afgöras antingen Tullen för dylikt Brännvin skall utsättas i enlighet med H. R. o. Ad.s eller V. BorgarcStåndets eller II. BondeStåndets Beslut. Dessa Propositioner hafva blifvit besvarade nied 68 Ja och 5r Nej. Hvadan och då Ja vunnit, det är bifallet, att Tullen för införsel af en Kanna utländskt Bränvin af Säd eller Potatoes, utaf till och med 12 graders styrka och med ett Tullvärde af 32 sk:r, blifver 16 sk:r samt för en Kanna dylikt Bränvin af öfver 12 graders styrka eller sprit med 1 R:drs Tullvärde, 24 sk.'r. Votering öfver 5:te och 6:te Propositionerne kom härigenom icke att äga rum. 7:0