Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den för Utländniagar, som resa omkring i landet och för egen räkning eller såsom utskickade för andra utbjuda eller sluta bandel om utländska varor, nu bestämda afgift af 37 R:dr 24 sk. banko för de 3:nc första månaderne de i riket vistas, har ansetts, för vinnande af lämpligare och med deciinal-syslemet mera öfverensstämmande belopp, skäligen böra nedjemkas till 50 R:dr, likasom det för hvarje månad utöfver de 3:ne stadgade belopp af 12 R:dr 24 sk. banko af samma anledning blifvit höjd t lill 20 R:dr riksmynt; och får Utskottet hemställa, alt hvad i berörde hänseende sålunda blifvit åtgjord t målto af Rikets Ständer godkänuas. BeviUnlngs-Ulskollcls Betänkande N:o 5. 11 § 19. Inom Hedervärda Bonde-ståndet har Jöns Pehrsson från Blekinge lili väckt molien yrkal, all, enär det inträffat ali bevillning blifvit ålagd s. k. jordtorp, hvilka enligt särskildt kontrakt inneha Ivas mot årlig afgäld eller dagsverkens afgörande, men sådant icke bordt, emot stadgandet i 19 § 2 och 3 mom. ega ruin, nämnde stadgande mätte varda till redaktionen förtvdligadl. Sorn emellertid ifrågavarande stadgande, i Utskottets tanke, fullkomligt tydligt uttrycker ilen dermed åsyftade mening, har det synts Utskottet icke vara nödigt alt, pä grund al den omständighet att, såsom motionären uppgifvit, oriktig tillämpning deraf egt ruin, vidtaga en redaklions-förändring, helst å annat ställe i författningen föreskri fves huru rättelser i förmenta orikligheler vid taxeringar skola vinnas, hvadan Utskottet hemställer att å Jöns Pehrssons ifrågavarande motion afseende icke må lastas. ' § 21. Den af hruthrnk, enligt 21 §, nu utgående afgift af G sk. för hvarje tillverkad centner krut, hemställer Utskottet mätte upptagas lill 20 öre. § 25.
De tillstädesvarande Stals-Ministrar, Stals-Råd, HofCanzleren och Stats-Secreterare eller de, som desse sistnämndes tjenster förrätta, vare ovilkorligen förebundne, att sina meningar yttra och förklara; Konungen dock förbehållet, att allena besluta. Skulle någonsin den oförmodade händelse inträffa, att Konungens beslut vore uppenbarligen stridande emot denna Regerings-Form eller Rikets Allmänna Lag, åligge det då Stats-Rådels Ledamöter, att kraftiga föreställningar deremot göra. Der någon serskild mening icke blifvit till Protocollefc anförd, anses de närvarande hafva styrkt Konungen till det beslut Han fattat. För Rådslagen skola Stats - dets samtlige Ledamöter, der de icke laga förfall äga, skola öfvervara alla mål af synnerlig vigt och omfattning, sorn, efter dem förut meddelade Föredragnings-Listor, i StatsRådet förekomma och Rikets Allmänna Styrelse röra. Sådane äro: Frågor och Förslag om nya Allmänna Författningars vidtagande; om Upphäfvande och Förändring af de förut gällande; om nya Allmänna Inrättningar uti serskilda Styrelsens grenar, med flere af dylik beskaffenhet. 9“ Uti alla mål, som hos Konungen i Stats-Rådet förekomma, skall Protocoll föras. Stats-Rådets tillstädesvarande Ledamöter böra j under ansvarighet för rådslagen_, till den påföljd j hvarom i 106 och to/ vidare stadgasj, ovilkorligen till Profocollet sina meningar yttra och förklara. Konungen dock förbehållet att allena besluta. Skulle någonsin den oförmodade händelse inträffa, att Konungens beslut vore uppenbarligen stridande mot Rikets Grundlös eller Allmän Lags åligge det då StatsRådets Ledamöter att kraftiga föreställningar deremot göra. Denj, som ej serskild mening till Prolocollet anfört, vare för heslutet ansvarig, såsom hade han styrkt Konungen att det beslut fatta. Constilnlion s-Utskottets Utlåtande N.-o 1, 5 Rådets Led amöter vara ansvarige, såsom i 106 §. derom vidare stadgas. §•
Vete Gud, hur många gånger vi repeterade, innan vi fick henne i den rätta lutningen! Till sist gick det, men måtte det bara inte falla Majestätet in att titta bakom ridån i detsamma, det säger jag, för då kan Han komma att få se en underlig syn, en högst underlig syn! Men naturligtvis, aldrig tittar Han bakom ridåer! Senare: Dagarna både kryper och flyger fram. Om jag bara tordes förhäfva mig litet, tala om hur lycklig jag är, skulle jag må bra mycket bättre. Men det vågar jag inte för aldrig det! Tvärtom går jag omkring med neddragna mungipor och talar om för alla människor hvilket förfärligt stort besvär jag har. Det lisar dem! Senare: Jag undrar hvem som ska bjuda Honom kaffet på säng? Jag? Ruffen sa i morse, att det inte passar bjuda Honom något kaffe alls, men då sa jag: »Ska inte den Käraste Gäst vi någonsin haft få sig en ärlig tår kaffe på säng, bara därför att han råkar till att vara Kung?» Och hvad ska jag ha på mig? Min bruna siden? Brunt siden klockan 7 på morgonen! Nej, det Vara enkla och naturliga är det enda vi kan vara, och det man kan vara, det ska man vara. Senare: Nu vet jag hvad jag ska ha på mig! Ingenting alls! Det kommer bestämdt Majestätet att tycka allra mest om. Ja, jag menar naturligtvis ingenting alls extra, om inte möjligen ett litet förkläde för att liksom öfverdrifva det husliga. För ska jag öfverdrifvas, så bör det allt vara åt det hållet och inte åt sidenhållet — det känner jag på mig. Men hvad springer de på gatan för? Hvad säger Sofi? Är båten här? Ack! Tänk! O! Måtte! Senare: Den trofasta Villygossen! Den rara Villygossen! Vi har en säng, ett helt Kungsrum i sjöblått siden med krem gepyrspetsar och sjöblå matta. Majestätet kan tro sig ligga på sjöbotten! Det är Gudaskönt! Måtte Han komma att känna sig hemmastadd! Och det bör Han, efter som Han tillhör flottan. En tapetserare följde också med, alldeles gratis. Jag vallade efter honom som en hund, så förtjust var jag i hvar spik han slog i.
Skattskrifna 3,481 5,915. Summa Skattskrifna. Mankön 23,058. Qvinkön 27,235. Summa Skattfria. Mankön 24,622. Qvinkön 25,055. Bland de skatt frie äro här äfven räknade gemenskapen vid flottan, som njuta befrielse från personella utskylder och år 1847 uigjorde å landet 1,268 samt i städerne 1,033. För de 5 år, denna berättelse omfattar, visar sig en tillväxt i folkmängden af 7,104 personer eller i medeltal närmast 1,421 om året. År 1827 utgjorde länets folkmängd 78,789 personer och tillökningen under en tidrymd af 20 år är således Om denna visserligen betydliga tillväxt af folkmängden inom länet må anses innefatta en fördel eller dess motsats* ankommer naturligtvis derpå, huruvida utvägarne till bergning äro tillräckliga och om dessa utvägar rätt begagnas. Den hufvudsakligaste näringsutvagen är jordbruket, och oaktadt odlingsarbeten under sednare åren betydligt framskridit och alltjemnt fortgå, finnas ännu inom länet högst betydliga ägovidder att upparbeta. I den mån så sker och brukniugssättet derjemte förbättras samt afkastningeu äfven sålunda ökes, bör tillfälle icke saknas för den å landet bosatta befolkning att hafva sin bergning af och vid jordbruket. Sällan inträffar, åtminstone under vanliga förhållanden, att en flitig och ordentlig arbetare saknar sysselsättning och en emot hans behof svarande ersättning för sin möda, ehvad denna nedlägges på egen eller andras jord. Men Ly värr är antalet af dem, hos hvilka idoghet och ordentlighet brista, icke ringa, och omtanka för framtiden är en egenskap, som icke 6 ofta förekommer hos den arbetande klassen, minst hos den egentliga daglönaren:
50 svarar ock emot det antal, sorn ledamöterne inom 2:ne af våra nuvarande Stånd, eller Presteoch BorgareSt:n, hittills vanligen utgjort. Det är också det antal, som erfordras, för att fylla samtelige Utsk:n, i fall de förblefve oförändrade. Vilja vi göra en jemförelse med grannriket, hvilken tillförene varit så mycket älskad och åberopad, så finna vi att Norriges representanter äro 100. Då folkmängden i Sverige är 2£ gånger större än i Norrige, så svarar antalet 250 alldeles deremot. 3.dje punkten innehåller, att Riksdagsmänen delas i 2:ne kamrar, af hvilka den första eller nedre skall vara minst i talrikare än den andre eller öfre. Benämningarne af öfre och nedre kamrar kunna visserligen anses likgilltiga, men äro det dock icke så alldeles. Dagens lösen hos oss, särdeles för dem, som vilja förändra, är jemlikhet. Om hon skall iakttagas; så får man icke tala om den öfre och nedre. Men att lala om den äldre och yngre kan icke vara stötande, ty de grå håren bevisa, att man hörer lill den öfre kammaren, och den, som då skulle höra till den yngre, kan ej finna sig förnärmad deraf, att han ser yngre och bättre ut. Men här förekommer något, som, efter min tanka, är ett grundfel, nemi. att man säger, den yngre kammaren bör vara minst ^ talrikare, än den äldre. Skälet till detta stadgande är icke uppgifvet; det måtte icke eller vara något annat, än att så brukas. Man brukar paletot nu för tiden, men är väl derför 8 H. 14 106 Den 11 Stars f. nr. gifvet att den gamla snitten på rockar var olämplig? Jag tror, att en man, hvilken utgår, såsom Gr. Anckarsvärd, från jemnlikhet och antalsberäkning, han borde icke begå en så dödelig synd, sorn den, att sälta antalet i de båda hamrarne olika.
S5taj:tö nåbiga Soeråttelfe om bwab febait fiftförflntne Stifébag t Stifetö ftprelfe fig tiUbragit, famt älottgl. 3)laj:to nåbiga fWopofition angåenbe ©tatöwerfetö tiKftånb ocp bepof blifioit ben 31 i famina tttånab till mårt @tato4ttffott öfwer* lemitab, pafwe Söi, efter föregångna öfwerlåggntngar röraitbe be ämnen, pmarottt belo nåbiga fpropofitioner od) Sfrifmelfer blifwit tilt £)fj af* låtna, betö inom tRifö-Stånbeu frågor i laglig orbniitg wäcfta, ftabnat uti följaitbe bcflitt: § i. @fter pröfning af be från fiftförflntne dtiföbag pwilanbe, lagligen berebba förflag till anbringar
På sätt det vid den Nådiga Propositionen fogade Sfats-RådsProtocoll för den io nästlidne Juli och bemälde Styrelses, Ulskottit meddelade, skrifvelse förmäla, hafva en mängd Bruksegare och Possessionater framställt angelägenheten om Statsbidrag för en canal-ledning emellan sjön Norra Barken, hvarest Strömsholms Canal slutar, genom sjöarne Leren samt Norra och Östra Hillen, till sjön Wessman; och i anseende till de stora fördelar, densamma, i förening med Strömsholms canal-led, skulle komma alt medföra, ej allenast för de orter deromkring, hvilka äro att räkna bland de mest vigtiga för Sveriges Bergverks-induslri, utan ock såsom en följd deraf för Riket i allmänhet, har Kongl. Majit, med hänsigt till den erforderlige kostnaden samt enskildes erbjudna bidrag, föreslagit, Bih. till JR. St. Prot. 184-5. 4 Sami. 1 A(d. 38 Bdft. i 2 Stats-V(skottets Utlåtande, N:o 156. det Rikets Ständer, emot förbindelse för blifvande Bolag att utföra canalarbetet, efter den plan, som derför varder af Kongl. Majit fastställd, måtte bevilja ett anslag af 463,000 R:dr, till fördelning å 12 år, med l/i2:del årligen, utgörande för 3 år 1 15,760 Rldr. Utskottet har tagit detta ärende i öfvervägande och finner, med afseende å tillgångarnes otillräcklighet för ett med så stora kostnader förenadt arbete, som det ifrågavarande, och hvilket dessutom torde kunna till ett annat tillfälle uppskjutas, sig icke böra företrädesvis tillstyrka ofvanberörde anslag. 2:0 I afseende å canalen emellan Hjelmaren och Wenern, eller den så kallade Svea Canal, hvarom vid sista Riksdag fråga hos Rikets Ständer förevar, har Kongl.
Nairi«7 häller akt sä wäl Prorocolls-Ukdragen ifrän de refvective Ständens Caittzlier som beränkandcn frän Uiskolten, och alia andra tis! bihanget hörande acler, marke, likasom sistledne Riksdag genom Ständens och Ukffoltens Canhlicr ofördröjeligen till Utffviker expedieras. Sedan Herr Laudt-Marf^alken härjemte lätir upläsa Borgare-Sländets ProtocollsUldrag innefattande bifall ä Bewillnings-Utskotters begäran, gjorde Herr LandlMarskalken proposition sa wäl ä Bemillnings-Utskottets protocolls» utdrag, som ä Exvedilions-UtffoltetS memorial, hwika biföllos. Uplästes Präste-SkändetS prokocolls-uldrag af ben Z2 April innehållande bifall till allmänna Beswärsoch Oeconomiä-Utskottets betänkande om inställande af bränwinsbränningen. Uplästes följande protocolls-utdrag frän Borgare - Skändet: Ett af den 27 April med gillande af instruction och eden för Banco-Utskottet. Ett af den 29 Aprii med remisi till Stats Utskottet af deputerades till deltagande i öfwer-re vision af krigs-räkenffaperne afgifne berättelse. Ett af den Zo April med bifall till Oecono» miä-Utskottets betänkande om inställande af bränwinsbränningen. Uplästes ankomne protocolls-utdrag frän Bonde-Ständet: Ett af den 29 April med remisi till Staks Ukskottet af fragan om dag-tractamenten för Stän Yens och Utskottens Cantzlier och Wakt-betjening. Ett Den i Nast.
Till och med balancerna i Högsta Domstolen, hvarom jag får yttra mig i anleda, af hvad Gr. Mörner derom upplyst, tror jag skulle minskas genom lagmansrätternas upphätvande, emedan de aeter och handlingar, sorn der skola granskas, skulle minskas med acterna från en instans. Jag får i öfrigt, med anledn. af de siffror Gr. Mörner uppgifvit, förklara, atl jag icke sätter deras riktighet i fråga; men, ehuru jag nu icke är försedd med Just.- Statsministerns berättelse, tror jag, alt man vid dess genomgående skall finna det resultat, att i brottmål, som ifrån första instansen gå directe till Hofrätt, inträffa de minsta balancerna, men att deremot i civila mål, hvilka förut genomvandrat 2:ne instanser, förekomma de största balancerna. Vidare får jag till de skäl jag anfört mot lagmansrätternas bibehållande äfven lägga det, att parternes kostnad är ganska betydlig, då de nödgas lösa prottna både vid häradsoch lagmansrätterna, samt nödgas hålla ombud vid lagmansrätterna, der jag skulle tro det vara vida svårare att få rättegångs - Den ii Juli. 417 gångsbiträde, än i Slockholm, hvarest linnes god tillgång på yngre jurister, hvilka gerna åtaga sig att biträda parter. 1 öfrigt och hvad vidkommer Frih. Boyes anmärka, att Assessor Lagergrens reservation skall innehålla ett evident bevis derpå, att kämnersrätlernas borttagande i de städer, der folkmängden öfverstiger 5ooo personer, vore omöjligt; så beklagar jag, att jag ej af det evidenta beviset funnit mig i ringaste mån öfvertygad derom, och jag kan ej instämma deruti att kämnersrätlernas afskaffande i sådana städer vore svårare än annorstädes. I Stockholm, t: ex., der innevånarne äro 8o,ooo, hafva vi 4 divisioner af kämnersrätten och 3 divisioner af rådhusrätten, och jag finnér ingen ogörlighet att, i öfverensstämmelse med hvad kämnersrätterna verkligen äro, enär en ledamot af rådhusrätten derstädes är ordför.
Vid bedömande af förevarande vigtiga fråga torde i första rummet böra tagas i betraktande, att Högsta Domstolen icke kan, såsom Hof-Rätterna, sysselsätta sig med fullständig läsning af alla de handlingar, som förefinnas, utan måste i allmänhet grunda sina domslut på den uppfattning af saken, hvartill Revisionssekreterarens föredragning föranleder. Den till följd af ärendenas mängd i förhållande till arbetstiden nödvändiga ordningen tillåter icke läsning af andra handlingar, än det öfverklagade beslutet jemte de till Kongl Maj:t ställda skrifter och måhända en eller annan särskild skrift, t. ox. det kontrakt, om hvars tydning och tillämpning tvistas, e. d. Då vidare Revisions-sekrctcraron i sin föredragning icke heller skall anföra handlingarnes hela innehåll, emedan sådant skulle dels förspilla en dyrbar tid, dels leda till otydlighet och svårighet för sakens uppfattning hos de dömande, så måste naturligen ärendenas behandling i icke ringa mån hvila på Rcvisions-sekreterarens omdöme och hans förmåga att urskilja den större eller mindre vigten af de omständigheter, som kunna på beslutet inverka. Enligt den i Kongl. Instruktionen för Justitie-Stats-departemcntet den 3 Juli 1840 föreskrifna ordning, anmälas jemväl inför Kongl. Majit i Stats-Rådet do till Revisions-sekreterarnes beredning hörande Justitie-äreuden, utan att i allmänhet någon annan än Revisions-sekreteraren läst handlingarne; föredragningen grundas på Revisionssekreterarens skriftliga berättelse, så att på denne embetsmans säkra urskiljning beror huruvida hvarje på beslutet möjligen inverkande omständighet skall komma i betraktande; — och detta äfven i mål, der öfver menniskors lif eller död bestämmes. När så stor vigt fästes och måste fästas vid Revisions-sekreterarnes uppfattning och föredragning af Justitie-ärendena, måste det vara i hög grad angeläget, att dessa embeten utöfvas af män med stadgad erfarenhet, och moget, utbildadt omdöme. Men icke blott för lagskipningens säkra gång är det nödigt, att dessa befattningar innehafvas af synnerligen erfarna män och icke endast såsom uppdrag för kortare tid bestridas.
Dä lii' k', ille, ro ^nckarsvärcls if, ägavarante motion blott afser ocb liar till loremäl sätane iblant te uteva,ante ^Kssignationerne, 8om vit förra Likstagen blifvit presenterats, liva, met mäste förstus, att ägaren sjelf ailemnst specifik förteckning a cle ikssignationer, för bvilka betalning reelamerats; men ett sätant förbällants icke ägt rum, i alseente pä nägra antra ^kssignationer, än tem, för bvilka klr Öfverstel-ieut. lljerta, ä sin Möllers vägnar, betalning reclamerat, anse Utskotten sig icke böra, i anleclning af förevarante motion, ^ttra sig öfver antra eller liera, än sistnämnde -kssignationer. Oell beträlkante sälecles först lie af bemälte Dr Öfverstebieutenant presenterats oeb af s. cl. Directionen för Oötbeborgs DiseontVerk utgilns lkssignationer; sä, enär clenna Discont blifvit, reta» är 1826, till tet enskilta Lolaget äterställt, lärer frägan om inlösen, af te terilrän utgikoe ^Kssignationer icke kunna, säsom rörante bolagets rätt, komma unter L. 8t:rs pröfning. Ilvat setermera angär te af f. t. Directionen för Oötba OanalLolags Discont tragne ^ssignationer, sä bar rörante tesamma bos Utskotten förekommit, att 8tatsvcb Lanco-Dtskotten vit sistl. Likstag, uti teras afgifns gemensamma
Alltså kan man erhålla ren och stark sprit genom distillering, utan behof af filterering, men icke genom filterering utan distillering. Jag påstod att äfven ur ekonomisk synpunkt distilleringen borde befordras, och jag skall bevisa det. Redan under sednaste 10-tal af år har Sverige öfver hufvud exporterat några hundra tusende tunnor spannemål årligen. Då nu, såsom vi hoppas, bränvinstillverkningen kommer att betydligen inskränkas, måste exporten i förhållande dertill betydligt ökas. Spannemålspriserne här i landet blifva vid sådant förhållande städse beroende af priserne å försäljningsorten och kunna omöjligen hålla sig högre, än i de länder, som ligga närmare och bätlre till för exporten, än vårt land. Med andra ord, spanncmålsprisen komma af ofvännämnde skäl alt sannolikt stå lägre i Sverige, åtminstone på östra kusten, än i Preussen och Danmark. Men nu veta vi att sistnämnda länder, serdeles Preussen, årligen exporterar icke ringa belopp sprit. Vid sådant förhål lande och för så vidt våra bränvinsförfaltningar icke lägga hinder och vi förstå att af vår spannemål producera lika mycket bränvin, som de af sin, mäste vi kunna med ifrågavande länder konkurrera i exporten af bränvin; men för att kunna exporteras, 301 Den 13 Juli f. m. mäste bränvinet förvandlas till ren oell stark sprit genom distillering. Vidare: det är en känd sak, att flere hundra tusen kannor sprit årligen användas till tekniska behof, till uppspädning af utländska spritdrycker, såsom arrac, rum och cognac; och äfven till beredning af sådana, till likörer, luktvatten, m. m. - Månne det vore skäl att lägga hinder i vägen för denna användning af Svenskt bränvin, för att införskrifva destomera utländska varor? Jag tviflar. Jag ber nu att få öfvergå till en annan del af Hr Braunerhjelms förslag, nemligen om redskapen. Hr Braunerhjelm har föreslagit att ingen annan redskap för distillering skulle få begagnas, än den i'6:te § beskrifna.
Men som dessa anslag, från Inrättningens första början, befuuuos otillräcklige, och välgörande verkningar uppå alla grenar af Benrshandteringen deraf voro att förvän cO ta, beslöt BruksSoeieteten, alt understödja densamma, och bidrar tills vidare, med en årlig Summa af 3200 R:dr, hvarigenom BergsSkolans sammanräknade tillgång föråret utgör 7200 R:dr, och då derifrån afräknas 1600 R:dr, Stipendii-medel, återstår för Bergsskolan en årlig inkomst af 56oo R:dr B:co, hvarmed skola bestridas: 534 Den 28 November e. m. 1:0 Underhåll af Byggnader, Gala och Väg. 2:0 Löner för 2 beständiga och 5 tillfälliga Lärare. 3:o Årliga Resekostnader för Läraren och Stipendiaterne. 4:o Aflöning för Vaktmästare och Handtlangare. 5:o Aflöning för en Bokhållare. 6:o Inköp af Böcker och Journaler. 7:0 D:o af Chemiska apparater och Materialier, uppgående till minst 1200 R:dr B:o årligen. 8:0 Inköp af Ved Kol och Ljus. 9:0 Utgifter för stora praktiska försök. 10:0 D:o för Rillnstrumenler, Papper och Marscheiderlnstrumenter. 11:0 Utgifter för Physiska och Mathematiska Instrumenter m. m. Och som ingen af dessa utgifter, utan olägenhet kan undvikas, och behofven således öfverstiga tillgångarne, har följden deraf blifvit, att undervisningen icke kan göras så vidsträckt eiler fullkomnad, sorn vederbör, då Lärjungarne, i saknad af både apparater och Lärare, icke sjelfva få lägga hand vid de ämnen som borde afhandlas.
Frågi kan således aldrig uppstå att vilja hvälfva Fondens förlust på Banken, och Fondens soliditet försäkrar ifrån det befarade försöket. Det är således endast vid större Eldsvådor då cn m ngd olyckliga fordra cn skyndsam hjelp, sorn denna utväg borde vara öppen, och som den både af mensklighet och allmän nyrta påkallas. Ett uppskof af utbetalningen af Brand skadeersättningen, nedsätter till betydlig del dess värde, och ätt genom utgifvande af Direcfionens förbindelser söka-uppfylla ändamålet, skall åtminstone för den fatfge som behöfver använda medlen för att rädda s g ifrån den mäst tryckande nöd, under de första stunderne af sttt liclafttlé,- medföra-en -'lif d-rir g i olyckan. Man säger med skäl att egare af större Fastigheter kunna bereda sig utvägar att be läna desse fullkomligt säkra Hypotheker, meni huru begagnas samma utväg af den mindre kunfeige, fattige och snar hjelp mast behöfvande, * £»mt, 4 Aw* 9 \ Hail skall förmodligen nödsakas att emot uppg jet förvandla en sådan Assignation, då lian samma stund han den emottager, behöfver använda Samman för att berga sig för eländet. Stockholms Stads Brandförsakvings-Contoir har länge ägt rättighet att begagna ett sådant Creditiv, och så lange Götheborg hade en särskild Brandförsäkrings Inrättning, åtnjöt densamma en lika förmån. Allmänna Brandförsäkringens så kallade rörliga fond, eller de medel, hvfka äro att anse såsom en Contant tillgång, uppgå till en betydlig summa, som enlig; det af Kcfigh Maj:t faststälde Reglemente, först ovilkorligen skall användas till Brandskade-ersättningar, och man har äfven derigenom, fullkomlig säkerhet att Creditivet ielfe skulle förr än större Eldsvådor fordra att den del af fonden, som är utlånad till delegarena emot Inteckning, utkräfvés och hvilken, så. som åtföljd med fullkomlig säkerhet, otvifvelaktig! Inom den föres knfne uppsägn ngstiden af *ex månader inbetalas S:o Herr Rådman Lundgren.
T 4 551851 | " [| r f) £~ * \ Utsökt sortiment af C. &amp; E. Gernandts För " ÖRTMIXTOR " för magsjukdom. Har rönt exempellös framgång. Flera tusen människor välsigna den. Rekommenderas af läkare och barnmorskor 6 fl. på en sats kos-a 4: 40 pr sas Sändes på järnväg mot eft&lt; Endast hel sats sändes. N; r 1. Hellösande för kronisk förstoppning, magkatarr m. m. N:r 2 Halflösande för magsyra, kolik, gallsten m. m. Bindande för tarmkatarr, diarré m. m — Jönköping i januari 1899. Rikstelefon. Sofia Larsson, Östra Storgatan 63, J önköping. \ ord hon hört. H o n hoppades, att det andliga bandet mellan dem, s o m i Sverige o c h här sträfvade för samma mål, alltid måtte förblifva starkt. Under den varmaste stämning fortsattes festen, tills fröken K e y bröt u p p för att m e d aftontåget begifva sig till Hangö. V i d stationen hade samlats en stor mängd unga damer, s o m vackert smyckat fröken K e y s plats i vaggonen m e d blommor, o c h vid tåsets åtgång höjdes ett varmt lefve för den af resande gästen. Fröken Keys porträtt återfinnes i Idun n:r 44 år 1891 samt n:r 11 år 1896. I h n O r &lt;Y 1, * 0. m ä n n i s k o r. " VefeterlÄnggataiii 10. A. T. A. T. I samt hos alla finare parfymhandlare i riket. J ismiii Ökning i vinstfonden 1898 Kr. 33,000,000 Mutual Lifes lifförsäkringsbref äro ytterst LIBERALA och lämpa sig utmärkt som säkerhet för borgenärer. Prospekt begäran. och årsberättelse på HUFVUDKONTOR FÖR SVERIGE: STRÖMSBORG, STOCKHOLM. LÄRS A. ENEQUIST, VER KS T. DIREKTÖR.