Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I hvad förhållande exporten af detta sädesslag ökats visar sig deraf, att under femårs-talet 1844—48 var årliga medium af export 1,188,558 kub.-fot 1849-53 1,555,709 » » 1854—58 3,841,587 » » ■varande exporten 1854 2,610,096 » » 1855 4,089,799 » » 1856 2,563,678 » » 1857 3,912,924 » » 1858 6,031,437 » » Smör: Af denna artikel infördes under femårs-talet 1849—53 3,774 centner, eller medium årligen . 755 centner. 1854—58 . , . 62,396 centner eller medium årligen 12,479 centner. 70 Bevillnings-Utslcottets Betänkande Jtä 23. Ost: Af denna artikel infördes under femårs-talet 1849—53 '19,271 centner, eller medium årligen 3,854 centner. 1854—58 50,586 centner, eller medium årligen 10,117 centner. Betraktar man dessa faktiska förhållanden ser man att af sädesslagen råg och hvete, hvaraf det förra lemnat en årlig stor brist och det sednare ett högst obetydligt öfverskott i export, landets produktion icke förslår till fyllande af de inhemska behofven. Att af korn och malt ett stort öfverskott till export finnes och att vår egentliga exportartikel af säd är hafran, hvars utförsel i en märkbar grad årligen tilltager. Man kan häraf med skäl draga den slutsats att produktionen af korn och synnerligast af hafra är för landtmannen fördelaktigare än produktionen af de ädlare sädesslagen, eller, med andra ord, att priset på dessa, i förhållande till deras produktionspris, är lägre, än förhållandet emellan saluoch produktionspris å hafran.
E n slik primitiv kolportörsfigur s o m den, hr Ranft gaf oss, har förf. helt visst icke af sett m e d » sanningssägaren », trots all dennes själfgodhet o c h falska patos. Litet mera glans o c h förfining måste man vänta öfver den inan, som — utom sig själf — duperar en så stor del af äfven de högt bildade i sin omgifning. * K. operans fjärde symfonikonsert k o m m e r sist i ordningen af konserterna, men torde till värdet få sättas bland de främsta. Programmet var särdeles intressant; det upptog ej mindre än tvänne nyheter. Som inledningsnummer o c h representant för den äldre klassiska musiken stod Beethovens symfoni n:r 1, många gånger utförd härstädes o c h alltid emottagen med lifligt bifall. Ä n n u en symfoni stod på programmet o c h det en af nj ' aste datum, nämligen Chr. Sindings symfoni för stor orkester, o p. Kraftig o c h storslagen till sin b y g g n a d samt full af inspiration o c h originalitet, torde denna symfoni dock ej kunna varda i egentlig mening populär. Därtill förefaller den n o g väl tung. A t t den emellertid är ett synnerligen aktningsbjudande verk, kan ej förnekas. Som mellannummer å programmet hade uppsatts » Namouna », suite för orkester af den aflidne franske kompositören Eduard Lalo. Det hela verkar mera som ett balettdivertissement, något som det ock egentligen lär vara. Det är i alla fall af g o d verkan genom sin förträffliga, ja rent af raffinerade instrumentering. Konserten leddes m e d vanlig skicklighet af förste kapellmästaren O. Nordqvist, hvilken jämte hofkapellet fick mottaga den nästan fulltaliga publikens lifliga o c h välförtjänta bifall. Hrr Tor Aulin och Vilhelm Stenhammar förbereda en intressamt konsert till tisdagen den 5 maj, v i d hvilken endast kompositioner af vår framstående tonsättare Emil Sjögren k o m m a att utföras. Herr Emil Hillbergs föreställning på K o n g l.
Drottninghuset Ekeplanteringarne Elementar-Skolan i Stockholm En per mille fonden Exercis-Sqvadronerna, anslaget till . '. Extra utgifter, anslaget till Expensmedels-räkningarne Fahlu Bergskola Flottans Station i Carlskrona Götheborg 1 i Stockholm Flyinge Hingst-depot Formulärer för de förvaltande Verkens raken skaper Fortifikations-Afdelnings, Krigs-Kollegii, raken skaper för ordinarie statsanslaget „ extra dito Fria Konsterna, Akademien för Fyrings-staten Fängelserna och Arbets-inrättningarne i Riket Författningssamling rörande krigsmakten till lands Förskotters bokförande Försvarsverket till sjös, extra anslagen för . Förvaltningens af Sjö-ärenderna räkenskaper . Garnisons-förstärkningen å Carlsten Revisions-Berättelsen. sid. 267—268. Gevärstillverkningen Gripsholms Slotts räkenskaper Grundfond, Stats-verkets Bilagorna Litt. A och N:o 3. Götheborgs Station af Flottan Götheborgs Stifts Konsistorii räkenskaper . Haga Lustslotts räkenskaper. Haga Lustparks dito Handelsoch Sjöfartsfond, Sveriges enskilda Sveriges och Norr ges gemensamm Hemfärdspenningar åt afskedade sjukliga mil tärpersoner Hingstdepöt, Flyinge, Hofstallets reparationsmedel Hospitalsoch Barnhusfonden, Allmänna . Hufvudbok för Stats-Kontoret Hvitfeldtska Stipendiefonden Hästjägare-Sqvadron, Norrbottens Jagtkassefonden Jemtlands Afvittringar Jemtlands Reservmedels-kassa Indelta Arméens Nya Mötesfond — Regementernas räkenskaper Ingeniör-Corpsens dito Inkomster Stats-Verkets Bilagan Litt. B och C vid Institutet, Skogs„ Teknologiska Invalidhusfonden Invalid-Inrättningen å Ulriksdal Kammar-Rättens Aktoratsräkningar Kolonien S:t Barthelemys räkenskaper . Konsistoriernas dit© Kontroll-Verket Konvoj-Kommissariatets fonder ... Kopparbergs Läns Afvittiingsverk Korrektions-Inrättningarne Kreditivfonden, SpanmålsKrigs-Akademiens räkenskaper Krigs-Kollegii räkenskaper m. m
Ankom den 20 September 1823- memorial till Riksens Ständer, med föreslående rtf ett tillägg i 37 §. Riksdags Ordningen. Lagstiftaren, som med utförlig nog. granhet föreskrifvit Hen ordning, hvarefter Bihang till R. S. Prut. 3:dje Sami. 29. 226 Constitutions-XJtskottets betänkcmden. Riksdagsärender böra behandlas inom RiksStånden, har lika visligen lemnat åt RiksenStänders Utskott, att sjelfve reglera sin arbetsmethod, och med afsigt undvikit att, genom hopade iakttagelse-detaljer, försvåra målens beredning och binda öfverläggningarna derom. Emedlertid synes det sorn skulle ett allmänt stadgande i denna del, hvilket nu helt och hållet saknas, blifva både nyttigt och nödvändigt, i synnerhet till befordrande af ärendenas jemna gång och till förekommande af olämpliga uppskof; Och i sådant hänseende får ConstitutionsUtskottet, för den åtgärd Grundlagen anvisar, vördsatnligen föreslå att i irsta momentet af 57 §. Riksdagsordningen, näst efter orden: ”med sina yttranden till Ståndens Plena inkomma,” följande tillägg måtte införas: ”Och iakttages för öfrigt, att ärenden må i Utskotten behandlas joå enahanda sätt, soni i Stånden, så vidt det finnes läjirpligt, och derest icke annorlunda är uttryckligen stadgadt." Stockholm den 6 September 1823. Constitutions-Utskottets betänkanden, 227 N:o 48. Ankom elen 20 September i823- JHemorinl till Riksens Ständer, nied åtskilliga Gr widings-ändrings-Hör slag, åsyftande RiksdagsArendenas skyndsammare gång. En i nära Älta Månader fortfarande Riksdag, som, oaktadt Representanterne# gemensamma bemödanden och ihärdiga arbetsök, ännu lemnat måhända de vigtigaste föremålen oafgjorda , hav naturligen vändt ConstitutionsUtskottets betraktelser på orsakerna till en sådan långsamhet, och på medlen att i framtiden motverka densamma.
År 1855 var det till folkmängden rikets 19:de stad; redan 1863 var det den 13:de i ordningen, och är i närvarande stund den 12:te. Då man har skäl att antaga, det staden, sedan den nu erhållit jernväg och en betydligt utvidgad hamn, och framförallt sedan dess i så många afseenden fördelaktiga läge börjat tillvinnna sig uppmärksamhet, hädanefter skall ännu hastigare tillvexa, har man också, varnad af den erfarenhet, som andra hastigt uppspirande samhällen fått göra, satt sig den vigtiga uppgiften före, att genom tjenliga anstalter förebygga pauperismens tillvext Motioner i Borgare-Ståndet 1865. N:o 140 333 jemte välståndets, och gifva materialismen en kraftig motvigt genom bildningsanstalter^ som hos den uppvexande generationen vidmagthålla högre intressen. Genom enskild välgörenhet hafva redan 3:ne barnhem blifvit inrättade i stadens närhet, och kommunen sparar inga kostnader för folkundervisningens ordnande efter tidens fordringar och samhällets behof. Äfven för elementarbildningen har Helsingborg uppoffrat betydligt och mera än någon annan af provinsens städer, som för närvarande äro nog lyckliga att ega högre fullständiga elementarläroverk. Redan år 1845 uppförde Helsingborg till större delen af egna medel en läroverksbyggnad, om hvilken vid dess invigning talaren yttrade: ”att den hade få sina likar i landet och ingen inom provinsen”; och då genom Kongl. Brefvet af den 20 Mars 1858 läroverket, som förut varit blott 3- klassigt, upphöjdes till ett 7-klassigt och derefter icke hade utrymme tillräckligt i denna byggnad, då dröjde staden icke att uppföra en ny. 1 Augusti månad 1863 invigdes den nya läroverksbyggnaden, som torde vara tillräckligt känd, ej mindre för sin smakfulla stil, än äfven, och i synnerhet, för sin belägenhet på en pists, som i sundhet och skönhet är oförliknelig. Denna byggnad till hvilken Staten bidragit med blott 12,000 R:dr, har kostat omkring 70,000 R:dr.
Ridderskapet och Adeln, af Herr v. Hartmansdorff, August, Herr Cederschöld , R. T., Herr Rosenqvist af Åkershult och Herr Grefve Frölich, samt i Högvördiga Preste Ståndet, af Herr Biskopen Hedre'n, Herr Professoren Geijer, Herr Conlracls-Prosten Sandberg, Herr Domprosten, Doctor Elmgren, Herr Biskopen Heurlin, Herr Contracts-Prosten, Doctor Björkman, m. fl., vidröra allenast omförmäldte tillägg, och gå hufvudsakligen derpå ut, dels att samma tillägg, som innehåller, att Justitiae-Ombudsmannen skulle hafva kommit clet, med förrberörde föreskrift i Regerings-Formens 100 §, afsedda än - Bih. till R. St. 7 Sami. 1 Af cl. 10 Haft. 1 2 Lag-Utskottets Utlåtande, N.-o 36. damål närmare, om han, ehuru sådant förut icke varit öfligt, äfven för andra fall, än då han sjelf fört talan, uti Embelsberättelserne upptagit en kort redovisning för sådane i Högsta Domstolen afgjorde vigligare mål, der olika begrepp om lagens grund och mening bland Högsta Domstolens ledamöter yppats, samt angifvit de skiljagtige åsigterna och tillika meddelat yttrande, huruvida Justitia-Ombudsmannen ansett desamma påkalla förklaring eller ändring af gällande lagar eller författningar, — skall innefatta ett klander å Justitias-Ombudsmannens embetsförvaltning och således stå i strid med det yttrande, Utskottet förut derom meddelat,] dels ock att Utskottet bör närmare förklara, hvad Utskottet med detta tillägg åsyftat; men, enär, efter Utskottets tanka, ifrågavarande tillägg är tydligt deruti, att detsamma ingalunda innefattar hemställan till Rikets
Uti anförande till Ståndets Protocoll, bar Herr Bagge derjemte föreslagit, att alla Rikets Stapel-Städer, måtte tilläggas enahanda frihet till Nederlag, som den Herr Danielsson för Carlskrona begärt. Efter föregången pröfning af detta ärende, få de förenade Utskotten vördsamt anföra, först hvad den yrkade Nederlags-friheten för Carlskrona angår, att som denna Stad 'finnes uppförd bland antalet af dem, lör hvilka Be villian gs-Utskottet uti dess afgifne och af Högloft. Förstärkta Stats-Utskottet bifallne Betänkande, om Tull-Bevillningen , föreslagit rättigheten till så kalladt Credit-Upplag, anse Utskotten någon vidare åtgärd, i afseende på denna Motion, icke erfordras. Beträffande åter Herr Bagges yrkande, att Nederlags - friheten måtte utsträckas till alla Rikets Stapel-Städer, så, och alldenstund någre skäl eller upplysningar för ledningen af* Utskottens omdöme i detta afseende icke blifvit framstälde, och Utskotten följakteligen icke kunnat pröfva, huruvida en sådan rättighet för Stapel - Städerne utan undantag, kunde vara skadlig eller båtande, sakna Ut - Betänkcaiden. 183 skotten all anledning, frångå den grund, som i Bevillnings - Utskottets förenämnde Betänkande blifvit tillstyrkt, nemligen, att rättighet till Tull-Credit-Upplag icke skulle medgifvas andre Städer, än dem, der Tull-Uppbörden uppgår tili minst 14,000 R:d. Banco. Dock underställes detta Riksens Höglofl. Ständers egen pröfning. Stockholm den 2 Dec. i8a3. Ankom ilen 8 Dec. 1823. Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar emot Utskottets Förslag till en förnyad Författning, angående Brännvins-bränningen och de derföre bestämde afgifter. Det af Bevillnings-Utskottet, under den 3o förliden månad afgifne Förslag till en förnyad Författning, angående
Hvilka garantier hade denna Discont för sin .8 Hör till Bancooch Lag-Ulsk. Betänk. JV.o 2. sedelutgifning, då till och ined, genom allmän författning, dess credilpapper gjordes gällande i allmänna uppbörden? Hvad ansvar fanns bestämdt för Dixectionen eller för Bolags-männen, i händelse Disconlen upphörde att betala? Man kan icke jemföra eri inrättning, som egde en credit ulan all begränsning, så till summa som lill ansvar, med de 1111 ifrågavarande, som blifva behörigen begränsade på alla sidor. Om man nu ville besluta, att, emedan den förstnämnde rörelsen hade en credit ulan gränser, så skola Bolags-Bankerna hafva allsingen credit, så vore visst skillnaden emellan dessa penningeverk ganska bestämd. Men hufvudsakiiga skillnaden skulle dock troligen blifva den, att Gölha-Canal-Discont, som hvar man och i synnerhet Rikets Ständers Banco-Utskott väl vet, verkligen existerat, men Bolags-Banker deremot aldrig skulle kunna uppkomma, åtminstone aldrig med framgång fortgå. För min del har jag den öfvertygelse, alt, sedan Bolags-Bankernas ansvarigheter blifvit så skarpt bestämda, som i detta Lagförslag, ingen proportion behöft bestämmas för deras sedelulgifning, utan alt denna kunnat ulan fara öfverlemnas åt Bolagens och deras styrelsers egen klokhet och förutseende. Men då denna frihet ansågs för vida sträckt, så bär jag icke velat göra svårighet vid det af de Högloft. Utskotten först antagna stadgande, som inskränkte sedelutgifningen inom den af delegare insatta grundfonden. Men då Höglofl. Utskotten genom ett senare beslut gjort deruti den hufvudsakiiga förändring, alt denna motsvarande del af grundfonden skulle icke blott vara insatt utan äfven innestående, hvarigenom sålunda vid minsta invexling bela Bankrörelsen måste afstanna, får jag emot ett sådant beslut mig reservera, och yrkar, alt den tille punkten måtte återställas lill dess första lydelse så lunda:
Banko; men då uti instruktionen för länets Roterings-kommission den 21 Maj 1846 blifvit i nåder föreskrifvet, att räntorna af berörde kassa komme att, såsom understöd för rustningens och roteringens utgörande, bibehållas, följde deraf att Rotehållarne åtnjöto i ersättning för denna ökade roteringsbörda så mycket mindre, som beklädnads-bidragets belopp utgjorde, och att de utbetalningar, som från kassan verkställas, i sjelfva verket fastän medelbart drabbade Rotehållarne, hvadan det syntes Rikets Ständer både billigt och rättvist att Jemtlands Rotehållare kommo i åtnjutande af enahanda förmån som blifvit Rotehållare inom andra provinser beviljad; derföre Rikets Ständer för sin del beslutat att jemväl det bidrag, som för Rotehållarnes räkning dittills utgått från roterings-kassan i Jemtland till beklädnaden för de vid länets Hästoch Fältjägarekorpser varande 725 rustoch rotehålisnummer, borde upphöra, hvaremot Rikets Ständer anvisat en summa af 3,683 R:dr R:mt, utgörande, efter en beräkning af 5 R:dr 8 öre på hvarje rote, det årliga anslag som erfordrades såsom ersättning för ifrågavarande bidrag, eller i rund summa 3,700 R:dr samma mynt, hvilket belopp således tillädes det af Kongl. Majit äskade och af Rikets Ständer då bifallna årsanslaget för lifmunderingen 204,500 R:dr. Af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse JV2 247 af den 1 Mars 1838, i anledning af Kongl. Majits nådiga Proposition om upphörande af fourage-passevolansafgiften vid beridna Rusthålls-regementen, och om
I sammanhang härmed och då Rikets Ständers år i83^ församlade Herrar Revisorer jemväl, uti till Banco-Fullmägtige den 24 November samma år aflåtet Protocolls-utdrag, enligt hvad i83t) års tryckta Revisions-Berättelse (pag. 16) utvisar, ansett, att den utaf Banco-Fullmägtige, enligt ofvan omföi mäldte Beslut af den 20 Juli 183^, hvarigenom de trenne under samma år ingångne Contraeter om Silfver-leveranser till Banken blifvit upphäfne, medgifne nedsättning af räntan å de, till följd af berörde Contraeter, lyftade förskottssummor, under det belopp af 6 procent, hvartill räntan, å dessa förskotter blifvit uti de afslutade Contracterne bestämd för den sedermera inträffade händelse, att de åtagne leveranserne ej inora utsatt tid fullgjordes, icke varit af behof påkallad, samt att Contracterne således bordt i detta afseende efter ordalydelsen fullgöras; tro Banco Fullmäg - Berättelse af B anco-Fullmägtige. 33 Fullmägtiges pluralitet, med åberopande för öfrigt af de uti Fullmägtiges serskildta Protocoll närmare utvecklade skäl, hvilka legat lill grund för detta Fullmägtiges Beslut, förklara sig ej böra obemäldt lemna, ej mindre alt i och med detsamma, som leverans-affären måste till en Låne-afFär för bytas, det icke synes hafva varit med billighet öfverensstämmande, att de personer, hvilka, genom inträffade oförutsedde händelser, sålunda emot deras afsigt, blifvit Låntagare hos Banken , skulle behandlas strängare, än Bankens Låntagare i allmänhet, hvilka för det närvarande icke erlägga utöfver 5 procents ränta, i de fall, der de icke gjort sig till såkallad straffränta förfallne, än äfven att under de vid Beslutets fattande för hand varande förhållanden, det, enligt Fullmägtiges åsigt, måste hafva varit af ojemförligt större vigt, att återgången af desse Contracter snart blefve beviljad och beslutet härom kunnigt, derigenom borde åstadkommas en för allmänna rörelsen fördelaktig inverkan på Yexel-Coursen, och såmedelst, i någon mon, förekommas en ytterligare kännbar nedtryckning i priset å Landets betydligaste exportvaror, än alt en vinst af en procent å de uppburne förskollssummorne tillskyndades Banken, hvilken ändock, genom förskottsmedlens återbärande under de af Fullrnägtige föreskrefne vilkor, erhållit en tillfällig Cnpilalvinst af i5,667 R:dr 14 sk. 4 r^stBanco, hvilken åsigt Fullrnägtige förmoda skola af Höglofl.
Sedan jag sålunda anfort mina skäl, hvarföre jag icke kunnat instämma med Utskottets pluralitet, anser jag mig böra låta komma till yespective Riks-Ståndens kännedom, att Afdelningen—• med ett skyldigt afseende derpå, att inom de 2;ne Riks-Stånd, hvilka hufvudsakligen representera jordbruks-interesset, opinioner blifvit nästan enhälligt uttalade om jordegares behof af lånebiträden på lindrigare vilkor, än hittills kunnat erhållas, — hade uti sitt Betänkande upgifvit ett, efter min åsigt, högstj förtjenstfull! förslag till beslut i denna fråga, emedan del uppfyllde hufvudändamålet med Kongl. Majrts Nådiga Proposition, utan att hvarken compromettera Utskottet i afseende på hvad af detsamma i förra Betänkandet blifvit ytlradt, eller Riks-Ståndens förut fattade beslut i frågan om lån, nemligen det, att Riksgälds-Contoret skulle berättigas att å Rikets Ständers vägnar meddela Hy poth ok si ri rätt n i n g a r ne garantie för de lån, till visst belopp bestämda, som de sjelfva funne med sin fördel öfverensstämmande att upptaga; men då Utskottets plenum, med 3 röster3 pluralitet, äfven afslo-g denna billiga gärd af beredvillighet att understödja de för jordbruket i så hög grad välgörande Hypolheksinrältningarne , så är det egentligen emot detta afslag, som j;ig gör minreservationsrätt gällande.
Jagt och fiske äro äfven binäringar, men af föga betydenhet, enär allmogen ej kan förmås att så vårda sig derom, som vederbör. Inkomstbeloppen af binäringarne kunna ej med någon tillförlitlighet uppgifvas. Tab. Litt. b. Angående bränvinsbränningen under ifrågavarande period redogöres i nedanstående tabell Litt. B., deri de mindre bränneriernes tillverkning ej kunnat upptagas i visst kannetal, enär beskattningen bestämdts allenast Tab. Litt. B. Uppgift om bränvinsbrännerierne och derför belöpande afgifter åren 1856—1860. Tillverkning. Kannor. Till verkn i ngsafgift. R:dr R-.mt. Summa afgift. R:dr R:mt. Allmänna vägar. Gästgifverier. Telegraf. 11 efter bränningsredskapens pannerymd, samt kändt är, att lika pannerymd på särskilda ställen ej medfört lika afverkning. 4. Kommunikations-anstaltcr och varubyten. Andra kommunikationsmedel hafva under ifrågavarande femårsperiod ej stått den allmänna rö- Tali. N:o reisen inom länet till buds, än färdandet å lands-, häradsoch sockenvägar, sorn, enligt hvad bilagda tabellen N:o 8 utvisar, tillsammans utgöra en längd af något mer än 393 mil. Dessa vägar äro i allmänhet goda, men ännu på flere ställen besvärade af svåra backar, hvilka den eljest härutinnan särdeles berömliga företagsamheten hos befolkningen icke medhunnit eller mäktat att utgräfva eller kringgå. Utom de kostnader för väg förbättringar, hufvudsakligen å landsvägarne emellan Wexjö och Christianstad samt emellan Wexjö och Carlshamn, som i nyssnämnde tabell äro upptagne, hafva brobyggnader under perioden verkställts med en kostnad af 9,700 R:dr R:mt, som kommunerne bestridt. Vid gästgifverierne, 69 till antalet, har under perioden utgått det hästantal, som är upptaget i nyssåberopade tabell, hvilken jemväl utvisar det hästantal, som erfordrats till utgörande af kungsoch kronoskjuts.
Vid öfvervägande häraf, och som det å Riksgälds-kontoret, från 1849 års början, med 22,000 R.dr årligen anvisade kreditiv till understöd åt Arméens Pensionskassa först för året 1851 béhöft i ringare mån anlitas, samt, fastän det från och med år 1852 äskade bidraget vore ganska betydligt, det likväl blifvit ådagalagdt, ej mindre att, derest icke vid sistlidne Riksdag kassans förra inkomster af krigsmanshus-medel och löne-besparingar blifvit mot statsanslag utbytta, ofvanberörda kreditiv fortfarande förblifvit tillräckligt, än ock att Stats-verkets vinst å de indragna krigsmanshus-inkomsterne sannolikt i det närmaste uppginge till samma belopp, som det begärda tillskottet å kreditivet, har, med fästad särskild uppmärksamhet å dessa omständigheter, och då de afdrag, arméens befäl å sina små löner finge vidkännas, redan vore betydligare, än att detsamma skäligen kunde med ökade utgifter betungas, E. K. M:t behagat, genom Nådig Proposition, föreslå Rikets Ständer att bevilja nödiga medel till fyllande så väl af den för år 1852 utöfver kreditiv-summan yppade bristen, 20,234 R:dr 45 sk. 2 rst., i pensions-kassans inkomster, som ock af hvad härtill under liden för instundande statsreglering erfordrades, i hvilket sednare afseende E. K. M:t ansett lämpligast, att ett kreditiv fortfarande, under hittills bestämda vilkor, å Riksgälds-kontoret anvisades, hvarjemte E. K. M:t förklarat, att af Rikets Ständers beslut i anledning af E. K. Mås särskildt aflåtna Nådiga Skrifvelse om ökadt vederlag till Wadstena Krigsmanshus-kassa för de till Stats-verket indragna rusthålls-afgifterna, deraf Arméens Pensions-kassa egde tillgodonjuta |:delar, komme att bero, i hvad mån det ifrågastäilda kreditivet kunde nedsättas under det belopp af högst 43,000 R:dr, hvartill detsamma eljest behöfde bestämmas.