Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Länder söka en utkomst som han för när.varande inom Swerige saknar. Jag ager sä mycket mera anledning till denna min ödmjuka hemställan, som jag ar fullt öswertygad, att den Osbecksta Cur-methoden, hwilken af alla hittig nyttjade lärer, wara den minst kostsamma, säkert stall bereda för Rikets Medicinal-Werk de betydligaste besparingar och det således synes troligt, alt i fall inga andra tillgängar kunna utfinnas, ifrägawarande ärliga understöd torde utan känning kunna honom af Medicinal-Fonden tilldelas. 6u8t. O. Wilcke. Fullm. frän Stockholm." 2:0. "Redan har en wärd Ledamot af detta Nespectiva Ständ tolkadt Herr Osbecks förtjenst och önstadt honom af Nationen nägvn gärd af tacksamhet. Jag fär med honom till alla delar mig förena. Her Osbecks Cur-method är af »vära kunnigaste Läkare pröfwad ock godkänd, samt »välsignad af Sjuklingen svin sä ofta förut uppoffeadt sin tid och förmögenhet utan att hälsan älcrwunnits. Nära ett halft ärs egen erfarenhet har hos mig stadgadt samma öfwertygelse och har jag äfwen sedt Sjuklingar tillfristna, pä hwilka jag förut anwändt förgäfwes alla konstens ätgärder. Dä narwarande Genaration hällst bland Allmogen i wista Prowinser, sä mycket beswäras af urartade Venerista äkommvr; dä Herr Osbecks Cur-method är säkrare än de förut kände och ej kostsam, fordrar en korrtare tid, och äger den enkelhet. Bihang. N.o 89. att i4io Den 9 Julik. att Curén följd ester föreskrifter ej fordrar ftrdeleS Läkarens tillsyn.
Bohusländska landtmannens ladugårdsskötsel tidtals kunnat vinna, har derföre vanligen icke kunnat bringas högre än att ett missväxtår varit nog att nedtrycka den till dess förra låga ståndpunkt. Det bör dock vara att förmoda, att, sedan klöfverodlingen nu blifvit mera allmän, samt då foderoch betestillgången derigenom torde komma att närma sig ett rättare förhållande till åkervidden, en fördelaktig verkan deraf på boskapsskötseln snart skall blifva synbar. Sedan år 1834 har, i följd af Hushållnings-Sällskapets förfogande, en djurläkare för Länet härstädes varit anställd. Dock har han icke heller under den tid, som denna berättelse omfattar, varit från landsorten särdeles anlitad, helst någon allmännare boskapssjukdom under denna tid sig icke yppat. Detta Län äger icke någon utmärktare infödd race af husdjur. 13 För liästafvelns förbättrande äro tvenne beskällare ifrån Strömsholms stuteri fortfarande här i Länet anställde. Genom Hushållnings-Sällskapets föranstaltande blefvo dessutom för några år sedan, i ändamål att åstadkomma en bättre afvel af arbetshästar, åtta Norska hingstar inköpta och till jordägare i flera delar af Länet utiemnade för att på lämpliga lider till begagnande upplåtas. För fårafvelns upphjelpande inom Länet har Hushållnings-Säliskapel år 1847, sedan Kongl. Maj:t täckts för ändamålet bevilja ett anslag af allmänna medel, stort 200 pund St., från Skottland införskaffat en stam-hjord af Cheviots-race, till ett antal af 4 baggar och 64 tackor, som fördelades i 3:ne schäferier i skiljda delar af Länet, nemligen å Holma i Brastads socken, Saltkällan i Foss socken och Holm å Hisingön. Af dessa schäferier hafva de tvenne sistnämnda sedermera blifvit förflyttade, det ena till Westersäters boställshemman i Svarteborgs socken och det andra till Partilleds säteri i Partilleds socken.
&amp; .tslrilliga af inoclellerna förerisiits. Ph Hygieiiiska museet är en periiianeiit iitställning anoi * (liiad. Z titlskrifter orli tidningar ha - rid olika tillfalleii iiiflutit artiklar ocah iiotisei ' om föreningeii. I febiwari 1887 liiills i Storkholiii d ' p f. L. Dieti ' iclison treiilie föredrag om: iXoderna och tlraktrefor - men)). - En plansch, iipptagaiid~ (le (IA fiirdiga iiiodellerna. trycktes i febr-iiai ' i 1891 i 22,000 er .. af h d h 21.000 som I i - laga medföljde tidningen Iclnii. I Ar liar tryckts en förteck14 ning p&amp; samtliga modeller. I laiidsorten liar fiirening~~i oinbiid; dessa tilllianclah&amp;lla iniiiister och liimna ci~forclci * lig: a iipplysuingar. Glädjande ar det att se, att driiktreforinens sak alltjiiiiit ghr fiam$t. Hos fröken J. Ol~lssoii - fijreiiiligeiis oinl~iid i Stockholm - siiljas Afiigen omkring 280 inijnster och utfiiras lingefar 150 bestä.llniugar. - Finsk h-iiiiiof~rening liar meddelat, att den vid Ryska hj-gienish siil1r; k~pets i Petershr (: exposition 1893 erhöll sällskapets stora di ' \ - miirtlidj fiir en skoldrW, till~~erliacl hiifviidsakligeii efter sreiiska ctriiktrrforiiiföreningens modell. Och sliitligen ini tilliiggw, a t t i lwwdiy ren - @ @ %iska rc ?d ii71 7 ~? i sko7fj l f 7 m t af ined. cloktorerlia E. Seclei.lioliii.
Ull., K:, is 160 och 305, samt Mern. N:o 316 och Först. Stats-Utsk. Mern. N:o 323.) S. A. K. Sedan Rikets sednast församlade Ständer, i ändamål att, efter inträffade missväxter, till behöfvandes undsättning användas, till Kongl. Majrts Nådiga disposition öfverlemnat dels de medel, som kunde inflyta såsom tull å till Sverige inkommande utländsk spanmål, och dels hvad som redan vore eller ytterligare Liefve återbetaldt å det vid 1828—1830 årens Riksdag beviljade Spanmåls-undsättnings-Creditiv; hvarförutan ett serskildt Crediliv å 100,000 R:dr på Riksgälds-Contoret anvisades, för att, i händelse af behof, förskottsvis och emot ersättning af först inflytande tullafgifter för spanrnål, vara för dylika undsättningar under missvexlår tillgängligt; har E. K. M:t, uti »flåten Nådig Proposition till Riket Ständer den 6 Augusti sistlidet år, jemte tiilkännagifvande, hurusom, under den sedan sista Riksdag förflutna tid, med undantag af tillfälliga, jemförelsevis mindre betydliga understöd till några af hagelskada eller likartade missöden hemsökta orter, något undsättuingsanslag icke kommit i fråga att utlemnas, samt att följagtligen, under nämnde tidrymd, hvarken de, i afräkning å det äldre undsättningscreditivet influtne och till Riksgälds-Contoret återbetalda summor behöft för det dermed afsedda ändamål begagnas, eller det serskilda fyllnads-creclitivet anlitas, likväl, enär detta tillfredsställande förhållande ingalunda syntes böra leda till förbiseende af möjligheten, att de kommande årens skördar misslyckas, samt angelägenheten att i sådant fall ega medel och utvägar till afvärjande af förlägenhet och nöd, behagat i Nåder föreslå, det Rikets Ständer, för att, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de vid 1840—. 1841 Expedilions-Utskoilels Förslag till und.
Pengarna tas ut fonden för allmänna företag för handelns, näringars och jordbrukets understöd. Vi har givit Vårt samtycke till propositionen till inrättande av ett invalidhus vid något av de Kungl Lustslotten. Vilket kommer kungen att i nåder utse. Alla lediga boställen vid Adelsfanan och Regementet skall med indelning och räntor anslås till understöd av detta invalidhus. Vi har beslutat att alla de officerare av f d Finska armén som haft ordinarie anställningar skall erhålla sina ackord. Även befälet vid de Pommerska regementena skall få ackordsersättning. Rikets kapitalskuld i Holland, Brabant och Genua skall försvinna. Då underrättelser om de hotande omständigheter och ett möjligt krigsutbrott som föreligger, har Vi givit Riksgäldskontoret tillstånd att upptaga ett lån på 1 ½ miljon riksdaler. De skall också för att konungen skall kunna trygga rikets gränser och försäkra landets innevånare säkerhet mot våld och förtryck, förskottsvis i riksgäldssedlar betala vad konungen rekvirerar till ett värde av 3 ½ miljoner riksdaler. Dessa sedlar är på Vår garanti utfärdade och skall mottagas och gälla i Kronans uppbörder och i den allmänna rörelsen. Statens utgifter redovisas under 9 huvudtitlar och uppgår till 4.297.718: 15. Inkomsterna beräknas till 1.500.468: 41. Därtill kommer inkomster från tull post, charta sigillata och brännvinsbränningsavgifter till ett belopp av 1.437.349: 14. Bristen i statskassan uppgår då till 1.354.900 riksdaler 7 skillingar 2 runstycken. Genom höjning av bl a brännvinsavgifterna kommer 1.987.349 riksdaler att minska bristen som riksgäldskontoret skall ersätta med 804.900 riksdaler. Rikets allmänna bevillningsbehov uppgår till 2.294.019. För att riksgäldskontoret skall kunna bispringa statsverket med förskott har Vi beslutat att riksgäldskontorets diskontorättighet i banken ökas från 1 till 1½ miljon riksdaler att återbetalas på två år. För oförutsedda utgifter har Vi avsatt två krediter till en summa av tillsammans 2 ½ miljon. Vargeringsuppgiften, som var frivillig för de skånska kavalleriregementena har upphört.
Ständer hade uti deras underdåniga Betänkande anfört, att 3000 tunneland skulle vara det högsta, som kunde ett Hemman i utrymme beslåsHemmanen under HelleforsVerket hafva med utoch inägor ett omfång af omkring 2,700 tunneland, och jag är öfvertygad, att en hvar, som om markens beskaffenhet är riktigt underrättad, skall finna mera anledning till förundran derot* ver, att Interessenterne ej begärt större utmål, än ea derom okunnig, att utrymmet af dessa Hemman är sådant, som det nu är stadgadt, hvilket dessutom föga öfverstiger det Den 29 Maji. 635 vanliga i denna Bergslagsort, der äfven flere Hemman finnas, som äga till och med dubbelt så stor vidd. E ligt Författningarne och Kongl. Maj:ts Nådiga Resolution uppå Interessenternes Skatteköps ansökning, hade skattläggningen bordt verkställas efter Ortens method; men som Kongl Majit sedermera fann, att äfven den deruti utsatte högsta afgift var för ringa, befalltes att Savolaxske methoden skulle nyttjas. Två tredjedels öre Sdfvermynt, som den sani* ma utsätter i ränta för ett tunneland jord, låter visserligen ej mycket, men behandlade efter skattläggnings-method uppkommer ett annat förhållande. De uppgå för ett Hemman af 2,700 tunnelands vidd till 9 R:dr 8 sk. Specie, som förvandlade till persedlar efter kronovärdi åstadkomma en jordeboks-ränta af omkring 8 skeppund tackjern, hvilka åter sålde på Kronans Tiondejerns Auction stiga till 50 å 60 R;dr B co, som är mer än dubbelt hvad något annat Hemman i Orten erlägger, och i samma förhållande mera, än som kunnat Hemmanen under Hellefors-Verket åläggas, om ortens method fått nyttjas.
Memorial JVS 6-4, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehaf - 212 Prot.-Utdrag den 21 Mars 1S66. vande af Utskottets Betänkande JM 36, angående motioner i fråga om ej mindre Norrmäns och Danskars, än äfven andra ulländningars rätt att i Sverige idka handel, handtverk och andra yrken, som bifölls; Memorial JM 65, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande JM 45, angående motion om tilldelande åt Ordföranden i kommunalstyrelse af elt exemplar utaf Svensk Författningssamling; Indes till handlingarne; Memorial JM 66, med förslag till voteringsproposition i anledning af BiksStåndens fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Memorial JM 46, innefattande förslag till sammanjemkning af Biks-Ståndens beslut i anledning af Utskottets Betänkande JM 12, angående motion om upphörande af de sä kallade prebende-pastoraten. Förslaget till voteringsproposition godkändes. Betänkande JM 68, i anledning af motion i fråga om skyldighet att deltaga i byggnad af hus för s. k. småskolor å landet, bifölls; Betänkande JM 69, i anledning af dels Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, JM 81, till Rikets Ständer, i Iråga om förändrad grund för utgörande af fjerdingsmans aflöning, dels ock enskild motion om ändring i föreskrifterna rörande bestridandet af fjerdingsmans-befattning i kapellförsamling, bifölls; Betänkande JM 70, i anledning af motion om tillåtelse för åboer å hemman, som bergverken fått af Kronan skatteköpa, att till sig lösa skatterätten, bifölls; och Betänkande JM 71, i anledning af motion om förändring af pastoratens indelning, som bifölls. Dcu 21 Mars. Från Högloft.
Då nu vraktjära och tjärbärma genom R. o. Adis beslut erhållit lika tullbestämmelser, beslöt R. o. Ad. äfven, att, såsom uti Ulskis förslag skett, sammanföra dessa båda varor under en gemensam rubrik. Fortsättningen af delta måls pröfning uppskjöts till eftermiddagen. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 3 e. m, In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. 18 II. h Den ig December c. in. Lördagen den 19 December i84o. Plenum kl. 6 e. m. Justerades pleni-prot. för den 11 sistl. November f. 111. Fortsattes pröfningen af Bevilln.Utsk:s utlåt. N:o 3o, i anledn. af gjorda anmärkn:r vid betänk. N:o 21, ang:de tullbevillningen. Sedan R. o. Ad. på förmiddagen beslutat att tjärbärma och vraktjära borde vara förbjudna till utförsel, hemställdes af en ledamot, att någon tull likväl derå borde bestämmas för den händelse, att K. M. icke skulle finna ett sådant förbud böra äga rum, och föreslogs i sådant afseende samina tullbelopp, som Utsk. för utförsel af denna vara tillstyrkt, eller 44 Per tunna, hvilket äfven af R. o. Ad. bifölls. Tobak. Utsk:s förslag bifölls med den förändring, att, enl. en ledamots förslag, utförseln af stjelkar skulle vara fri från tull. Tonka -bönor; Tran och Späck; Trippel; och Tryffel. Utskottets förslag biföllos. Tråd: Guldoch Silfver-. Införselstullen ansågs af en ledamot böra bestämmas till samma belopp, som i835 års tulltaxa föreskrifter; hvilket af en annan bestreds. Utskrs förslag blef af R. o. Ad. bifallet. Tråd: Jernoch Stål-, samt Kopparoch Messings-. Äfven detta förslag blef af R. o. Ad. bifallet. Tråd: Bomulls-.
Då det beror af Justitise-Ombudsmannen att, såsom honom bäst synes, inrätta och ordna de Berättelser och den Redogörelse j som af honom afgifvas, lärer deras innehåll och uppställning icke kunna Utskottet tillräknas; och ehuru Utskottet icke erkänner »ig hafva varit af Lag eller sedvana förban - 33 LagUt slottets Utlåtande JV.-o 153. det att samla och vid sitt Betänkande foga de Lagförklaringar och Rescripter, sorn deri otnförmälas, vill Utskottet likväl destohellra med beredvillighet nu gå den härutinnan yttrade önskan till mötes, som flera af de framställda inkasten emot Utskottets öfver dem fällda yttranden lära derigenom förfalla; kommande således berörde Förklaringar och Rescripter att detta Utlåtande åtfölja. — Att föreslå , det alla lagförändringar samt skrifvelser till påminnelse om Författningarnes efterlefnad ovilkorligen skola af trycket tit — gifvas och allmänneligen kungöras, derti.l har Utskottet ej kunnat af Justitise Ombudsmannens skrifter hemta anledning ; och då Herr Hjertås härom gjorda anmärkning icke blifvit framställd i form af motion, finner Utskottet sig ej eller befogadt att något yttrande deröfver nu afgifva— Huruvida åter Justitia - Ombudsmannens underdåniga hemställningar blifvit letnnade utan afseende, det har Utskottet ansett sig lika litet behörigt att undersöka, som att meddela upplysning angående de förhållanden , hvilka må hafva dertill föranledt , enär något kall att medla emellan Statsmagterne icke är Lag-Utskottet uppdraget.
Att Comiterade, som i fråga om upphörandet af den, åtskillige hemman i olika delar af Riket åliggande dagsverksskyldighet i underdånighet åberopa serskildt i detta ämne afgifvande utlåtande, derjemte, beträffande sättet för framtida godtgörande af denna prestation, eller hvad i dess ställe kommer att utgå, underdånigst föreslå: att de dagsverken, som äro inbegripne i hemmansräntorna, böra innefattas uti dessas förvandling, men, så länge dylika dagsverken in natura utgöras, endast den andel af hvarje hemmans ränta, som enligt uträkning, uppgjord efter de i afseende å förvandlingen följde grunder, skolat erläggas, derest förvandling af dagsverkena icke ägt rum, af de skattskyldige utfordras och återstoden, som således motsvarar dagsverksskyldigheten, i Räkenskaperne afföras, såsom anordning lill den Stat, för hvilken dagsverkena disponeras; alt deremot, i fråga om serskild, i hemmansräntorna ej inbegripen arbetsskyldighet, de dagsverken, hvartill densamma uppskattas, ehvad beslut som fattas angående nämnde räntor, icke böra förvandlas till persedlar, utan till contant ränta efter samma medelmarkegång, som för nämnde räntors förenkling tages till grund, och sådant äfven tillämpas å det vederlag för redan indragen så beskaffad arbetsskyldighet, som förut kan vara i spanmål eller andra persedlar bestämdt; samt alt berörde förvandling, derest ersättning för arbets skyldigheten är faststäld före allmänna ränteförvandlingens utförande, i sammanhang dermed verkställes, men annars för sig går, så snart dagsverkenas antal blifvit stadgadt, och, i händelse dess utgörande in natura äfven derefter fortfar, den derför belöpande lösen afföres på lika sätt, som här ofvan, i afseende å värdet af de i hemmansräntorna inbegripne dagsverken, är vordet i underdånighet tillstyrkt. ll:o. Att vid verkställighet af hemmansräntornas förvandling i öfrigt måtte iakttagas: a) att den uti Färentuna Härad af Stockholms
Der i föregående § nämnde boställen äro utarrenderade, och den inkomst innehafvaren åtnjuter utgöres i spanmål eller andra räntepersedlar, påföres honom bevillning, jemlikt § 4, Art. II; och förfares med lägenheten i öfrigt på sätt, som rörtde arrenderad jordegendom är föreskrifvet uti § 27, Art. VI. § 7. fr. §§ 162, iG3, Bev.F. Från bevillning enl. 2tdra Art. undantages: 1:0 de uti § 2, Art. I, itsta och 2tdra punkterna uppräknade personer; 2:0 tractamente under förrättningar i tjensten utom station på kortare tid än 6 fortfarande månader af året; 3:o fä 1 t-aflö n i n g i krig; 4:o resepenn ingar och tractamente, i och för användande uti kronans ärenden; 5to pensioner, utan afseende hvarifrån de utgå; 6:0 gra t i fi ca t i o n e r och s. k. grat i al er; 7:0 1 ö n e-b es p a r i n g , eller hvad som af lön innehålles, innan den af tillträdaren personligen får uppbäras, eller s. k. begrafningshjelp; 8:0 forsel-löner,som utgå i contant till löntagare, då desse taga lösen för deras under lönen anslagna kronotionde; g:o reseoch underhållspenningar samt arfvoden i och för riksdagar; 10:0 expenser, som å stat eller publike verk äro anslagne ; 11:0 inqvar te rings-penningar sam t värdet a f f r i bostad eller boställe, som åtföljer tjenst på slat, och deraf fallande hyror; 12:0 skrifvarhjelp, som antingen å stat eller publike verk är anslagen, eller af embetsoch tjenstemän utbetalas åt nödiga biträden under tjensteutöfningen ; 13:o den i § 184, häradsoch skattskrifvare tillagda ersättning för debetsedlar, äfvensom mantals-skrifningsprovision. Den i Februari. Art. ni. Bevillning af yrken.
Den af Fördelningen föreslagneändring vid slutet af 14 § Riksdagsordningen af orden »i Staden» till: i någon Stad blef likaledes af Utskottet gillad och antagen på det af Riksdagsmannen Lars Israelsson anförde skäl, att ingen Stad eljest kunde med en annan förena sig om en af denna lagligen vald Riksdags-Fullmägtig. Herr Assessor Arosenius: Ehuru Lars Israelssons anförande på mig gjort ett starkt intryck, kan jag likväl intet underlåta att emot nyssnämnde stadgande anmärka, det, genom 2:ne eller flera Städers förenade val af en Riksdagsman, han ej får större rösträttighet, då det nu deremot blifver tillfälle för en intrigueur att, genast före en Riksdag, begifva sig till en liten Stad, låta välja sig till dess Fullmägtig och derigenom vinna en rösträttighet, sorn han eljest hvarken kunnat eller bordt erhålla. Herr Kammarherren Silverstolpe: Jag medgifver, att denna menliga följd kan uppkomma, men deremot är stadgandet med rätta grundadt på den principe, att hvarje Stad har rättighet att afgifva särskild röst. Fördelningens förslag, att i 21 § Riksdags-Ordningen mätte åberopas 14 § sålunda: till följe af 14 och 18 §§, bifölls; tillika med dess afstyrkande af tillägg i 16 §. Memorial med förslag till ändrad lydelse af 14 § i Instructionen för Riksens Ständers Justitice-Ombudsman. Så väl i anledning af hvad vid denna Riksdag förefallit, enär fråga hos Riksens Ständer uppstått rörande granskning af Riksens Ständers Justitige-Ombudsmans Diarier, som i sammanhang med hos Constitutions-Utskottet väckt fråga rörande Justitise-Ombudsmans-Embetets nytta och ändamål, har Constitutions-Utskottet funnit sig föranlåtet att till Riksens Höglofl. Ständers pröfning och afgörande genast vid denna Riksdag föreslå ett tillägg i 14 §:n af berörde Embetsmans Instruction.
Conventioner än skulle vara både för den ene och andre, har likväl icke iner, än en enda blifvit anmäld, och äfven denna har, emellan Pastor och Församlingens Innevånare, föranledt till stridigheter, hvilka ännu icke äro slutade, utan bero dels på ytterligare jemnkningar och dels på afgöiraude i föreskrifven ordning. Kostnaden för väghållning är nu upptagen 2,459 R:dr 4 Skill, högre, än uti Tabellen till förra Fem-Års-Berättelsen; denna olikhet, som endast uppkommit uti Inlands och Sunnervikens Fögderier; för det förra med 1,829 H'dr 22 Skill, och för det senare med 63o R:dr 43 Skill., hvaremot Norrvikens Fögderi beräknar kostnaden till En R:dr 12 Skill, mindre, äger sill grund dels uti ökade dagsverks-priser och dels uti det förhållande, som serskildt är uppgifvet för Sunnervikens Fögderi, eller att anspråken tilltaga i afseende på vagarnes ständiga vidmakthållande. >— Emellertid, och då de högre dagsve,frisen borit varande Onus ut, Götheborgs, Oroust och0^™“^ |ft, mod h5va[l för u.ppenbart ait oliXa gror,der blifvit tolide vid beräkningen uti hvwje^F^den.
R:dr; — men denna anslags-tillökning hade Utskottet funnit sig böra hos Rikets Ständer afstyrka; och är Utskottets berörda yttrande af Borgareoch Bonde-Stånden gilladt; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, med afslag derå, bifallit Kongl. Majits omförmälda nådiga framställning. Då således äfven i denna fråga två Riks-Stånd stannat mot två, får Utskottet, för densammas afgörande genom votering, föreslå denna proposition: »Den, som godkänner Utskottets afstyrkande af den förhöjning å 10,000 R:dr i Fortifikations-afdelningens anslag till bestridande af underhållet af landtförsvarets hus och byggnader i fästningsoch garnisons-orter, som blifvit af Kongl. Majit begärd., röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; _ Vinner Nej, är omförmälda anslags-förhöjning af Rikets Ständer beviljad.» Slals-Utskotlcti Utlåtande N:o i$9. 11 19:o. Uti 31:sta punkten hade Utskottet, beträffande de till 4:de Hufvudtiteln hörande ordinarie anslag, deri någon förändring hvarken blifvit af Kongl. Maj: t äskad, eller eljest ifrågakomrnit, hemställt, att dessa anslag måtte i den blifvande nya Riks-staten uppföras till oförändrade belopp; —och är denna hemställan af llidderskapet och Adeln saint Preste-Ståndet bifallen; hvaremot Borgareoch Bonde-Stånden — som godkänt Utskottets berörda yttrande i öfrigt — angående Chefens för Landtförsvars-departementet aflöning, som för närvarande utgör 15.000 R:dr, beslutit att densamma skulle uppföras med endast 13,500 R:dr. Vid sådant förhållande får Utskottet afgifva följande förslag till voteringsproposition :
Hvad Herr Grefve Cronhjelm egenteligen afsedt med sin motion, år således redan föranstaltadt på 1780 Stats-Utskottets Beiuvkanden. de ställen eler den allmänna undervisningen egen tel igen bor fulländas; Och Utskottet finner i följd af allt detta ej anledning, att tillstyrka det afseende å framställningen, att något Statsanslag för omförmåldte ändamål må anvisas. Hvilket till Riksens Höglofl. Ständers pröfning vördsamligen öfverlemnas. Stockholm den 9 Julii 1823. Ankom den 14 Juli 1823. Utlåtande, i anledning af gjorde Motioner, om upphörandet af nu varande Stånds-clubbar och inrättande af en gemensam Clubb. Imm Höglofl. Ridderskapet och Adeln har Herr C. von Becker och inom Vallöf!. BorgareStåndet Herr J. Hagander föreslagit, att de nu varande särskilde Stånds-clubbarne, såsom icke befordrade ändamålet hvarföre de åro inrättade, måtte upphöra, och i stället bildas en allmän eller gemensam Clubb för alla Fyra Riks-Ståuden, på Statens bekostnad, försedd med Stat s~Ut sko t tets Betänkanclen. 178* med tillräckligt utrymme i en stor och National Representationen vårdig våning, der Ståndens Ledamöter å lediga Stunder kunde tråda tillsammans för att ofver förekommande allmåna ämnen samtala och öfverlägga, samt derigenom personlig bekantskap förvårfvas och tankarne med mera förtrolighet comuniceras m. m. hvaremot Herr von Hartmansdorff afstyrkt motionen, såsom i hans tanka icke befordrande dermed åsyftade ändamål, då en sådan dubb troligen skulle blifva ganska litet besökt samt dertill jemnvål saknades en passande och nog rymlig Local.