Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
— Nej, jag är trött, och så dammig sedan, men gå, om du har lust! Jag väntar dig här eller går hem, om du dröjer alltför länge. Alf hade ännu icke sett den gamla kyrkan invändigt, och den hade verkligen något särdeles tilldragande i sitt åldriga och pittoreska utseende. De katolska kyrkorna ega i allmänhet ett lockande behag; deras målningar, deras bilder, kors och altaren, prydda med friska blommor, vittna om lif och känsla; deras mystiska dunkel, deras rökelse och och sång tala ljuft, värma hjertat likasom en moders famn och stämma sinnet till denna mjukhet, denna onämnbara hänförelse, som bönen måste ega, om den skall gifva oss den gudomliga tröst, den ro och den domning ifrån lifvets sorger, hvarefter vi längta. De protestantiska och lutherska kyrkorna deremot, med sina hvitrappade nakna och kalla väggar, sin ofta fattiga och fula enkelhet, nedtrycka och afskräcka sinnet likasom den allvarliga och stränga minen i en fars anlete; vi blifva nedslagna, fruktande och sorgsna deraf, vi ega icke mod att underkasta oss deras hårda domar och dystra skoningslösa rättvisa, fantasiens och bönens vingar stelna inom dessa väggar, och vi fly eller fasthållas af läsarprestens osmakliga vältalighet, som frambringar ett slags hysterisk och oskön extas hos hans arma, okunniga och otillräkneliga åhörare. Alf kände något sådant, utan att just göra sig reda derför, och om han icke delade bondgummornas fromma tro, som innanför kyrkdörren med lika mycken behändighet som religiös vördnad bestänkte sina frodiga barn med vigvatten och sedan läto radbandets kulor med ojemförlig skicklighet löpa mellan sina bruna fingrar, vördade och nästan afundades han dem, och det var med en känsla af outsägligt behag han lyssnade till några nunnors vackra röster som framträngde ifrån förhänget på den klumpiga, målade och förgylda läktaren. Det finnes kanske ingenting så orimligt till sin grund och likväl ingenting så allmänt som religiös ofördragsamhet; och dock är förmågan att fatta och tolerera andras föreställningssätt, det första och ovilkorliga kännetecknet på ett redigt och upphöjdt förstånd.
H o n ämnade just begifva sig på hemväg, då ännu en vagn k o m rullande. På sin fråga fick h o n denna gång ett kort » ja » till svar. Bäfvande skyndade h o n n u till lägret o c h min far omtalade mången gång för oss barn, den ömhet, hvarmed h o n vårdade h o n o m. » Efter ännu ett par år i fransk krigstjänst återkallades Tibell af Gustaf I V A d o l f till fäderneslandet o c h det gällde nu för hans unga maka att för alltid taga afsked af Frankrike och följa sin man till den kalla norden. Denna kunde väl aldrig ersätta henne det land hon lämnat, d o c k fann hon sig väl äfven i de nya förhållandena. » G u d finnes öfverallt, » tänkte hon, » o c h böcker finnas i alla Europas länder. » B ö c k e r utgjorde nämligen ett lifsbehof för henne. M e n det var ej den lättare skönlitteraturen, som upptog hennes lediga stunder o c h sömnlösa nätter, utan olika länders store författare på skilda områden. Lifvets allvar hade utvecklat hennes smak o c h o m - döme o c h verkat hos henne en mognad, sådan man sällan finner hos kvinnor i allmänhet. H o n hade rest i många af Europas länder, sett m y c k e t af världen o c h genom sina solida kunskaper o c h sitt goda hufvud dragit nytta af hvad hon hört o c h sett. Vi fortsätta utdragen ur dotterns anteckningar: » Första tiden i Sverige förgick i lugn o c h stillhet, m e n småningom visade det sig, att min far hade flere afundsmän o c h förföljare, hvilka tillställde mångfaldiga politiska trakasserier för hon o m. Min mor, som uppriktigt älskade h o n o m, led äfven mycket häraf o c h uppbjöd all sin förmåga att skingra hans bekymmer, då han föll i onåd på högsta ort o c h förlorade sina ämbeten i statens tjänst, ehuru han visste sig hafva velat våga lif o c h b l o d för sitt fädernesland o c h sin konung. Min m o r älskade landtlifvet o c h föreslog min far att flytta från hufvudstaden.
Värdshus för bättre classen af personer, och det närmaste ställe, der sådana kunna blifva försedda med föda oell logis mot betalning, är det ^ mil derifrån belägna Fittja, har så väl under mina företrädares som under min tid blifvit en vana, att de, som besöka Bruket i hvarjehanda ärender, vare sig för half eller hel dag eller ett och annat dygn i sender, logera och spisa hos Förvaltaren. Då fråga aldrig uppstått att betrakta denne lika med en Värdshusvärd, hvilken hade att af den besökande äska ersättning för föda och logis, har denna kostnadsersättning med Banco-Styrelsens begifvande alltid blifvit påförd Bruks-Cassan. Mina ingifna och godkända Räkningar utvisa att denna debitering varit högst modique, och sådan alt knappast någon, som gör sig möda att närmare pröfva förhållandet, skall kunna anse mig dermed skadeslös, då i betraktande tages, att vida större förråd af lifsmedel året ora måste anskaffas och vårdas, än som för mitt eget hushåll vore behöfliga; att allt med högst få undantag måste från Stockholm uppköpas och betalas efter der gällande priser; att jag och mitt husfolk härigenom betungas med ständiga resor fram och åter; att flera tjenstehjon än eljest mäste hållas, i och för det besvär af hvarjehanda art, som åtföljer fremmandes uppassning o. s. v. Också har jag årligen förmärkt, att jag häruppå blifvit lidande och det i samma mohn känbarai'e, som besöken blifvit mera täta än förr, i följd af de med nya Papperstillverkningen samband ägande Byggnader, Inrättningar, tillredelser och försök, som föranledt ej blott den Inspecterande Fullmägtigens vistande vid Tumba längre tider i sender, utan äfven ofta förnyade besök af Vetenskapsman, Konstnärer och andra Personer, hvilkas råd, biträden och åtgärder dervid ifrågakomtnit. Jag har trott mig skyldig fästa Inspecterande Fullmägtigens uppmärksamhet på dessa förhållanden. Han insåg billigheten deraf att jag ej borde vidkännas enskild uppoffring på en anstallt, som under intet hänseende Aärer kunna anses tillhöra eller vara inbegripen under Förvaltare-b^ifcningen.
Den 9 Augusti. 861. tcrS ingäende ej eller uti nägot annat fall och at wid sädant tilfalle, Offieerarens ätgärd anses obehörig, dä Contraercrnas reglerande bör endast ankomma pä Recrtttens och Rotens öfwereitskomnrelse, med den rättelse, som Landshöfdingen och Öfwer sten wid Reerstterings-Mötet täcktes dera lemna, och med det tillägg: at Konungen med cnäde anser all annan ätgärd, som högre eller lägre Muitaire Ämbetsmän hertvid skulle anwända, med ätföljande answar wid et annat forhällande, och skulle Konungen derjemte i Räder täckas anbefalla desin Ämbetsmän at antyda bäde Ryttare och Soldater, at wara flitige och arbetssamme, som befordrar deras eget wäiständ, ulan at säscm lättingar, beständigt ligga Rustoch Rotehällaren til last, samt härdar deras kroppar at emotstä krigets benvärlighetcr, sä förmodar jag det ffulle werka behörig nytla, och för öfrigt at utan pockande, med manlighet och wälwilja bemöta Rust och Rotehällaren, bwaraf ofelbart en gemensam ömsesidig nytta blifwer frukten.
Där sågos också hans mindre berömda samtida, men vid dessa tre stannade beskådarens blick, ty ensamt med dessa frestades han att jämföra den svenske konungen. Ty hur underordnad Gustaf som härskarbegåfning var Fredrik och Katarina, hur mycket lägre han som uppsåt stod än Josef, hans personlighets rikedom är dock sådan, att han ensamt med dem bör sammanställas. Liksom porträtt från samma tid, trots dragens olikhet, gärna få något besläktadt, tyckas dessa fyra vid första ögonkastet ej hafva få beröringspunkter. Det gäller främst deras själsriktning, bildning, åsikter och sträfvanden. Alla fyra hafva de gått i den franska upplysningsfilosofiens skola och hyllade patriarken på Ferney som läromästare. Alla hade de i religiösa frågor ungefär samma ställning: fördragsamma med en skiftning af indifferens, omfattade de utan synnerlig värme en tämligen obestämd deism och sträfvade efter förmåga att verka för det toleransens klara och lugna ljus, som brann inom dem. Alla hade, fast i olika grad, ett behof att befria och lyckliggöra sina riken efter de mönsterbilder, de skymtat under läsningen af 1700-talets skrifter, men de ville reformera och lyckliggöra med stränga husfäders upplysta egenmäktighet; – och alla hade de vid sidan af sina filantropiska drömmar den maktsjuka och den äregirighet, som icke skydde att köpa landsträckor med undersåtars blod och tårar. Alla hade de till sist samma små tidsnycker, som exempelvis byggnadsvurmeri, litterär dilettantism o. s. v. Men går man från denna likhet i deras själsriktnings allmänna läggning öfver till en närmare sammanställning, hur olika till hela sitt väsen ter sig då icke Gustaf i jämförelse med dessa sina stora samtida. Kanske kan man bäst beteckna åtskillnaden mellan honom och dessa genom att framhäfva det franska i hans och det germanska i deras lynnen. Ty alla dessa tre hafva något starkt tyskt öfver sig. Starkast kanske Fredrik. Denne man, som knappast skref sitt modersmål, men satte sin ära i att behärska hvarje ton i 1700-talets språkkonst, han känner som en tysk och blir för hvart år han lefver en mer fulllödig, nordtysk krigartyp.
under hvilken afsked från Sergeants-beställningen vid Wendes Artilleri-Regemente honom beviljas, äfvensom att dessutom, i händelse Jonasson icke genast från samma tid skulle få uppbära den från regementets enskilda kassa honom tillkommande pension, ett deremot svarande belopp, eller 120 R:dr R:mt för år, måtte, intilldess sådant kunde komma att ega rum, få, likaledes från och med månaden näst efter afskedstagandet, till Jonasson af allmänna medel utbetalas; och har E. K. Maj:t, i öfverensstämmelse med Fångvårds-styrelsens berörda hemställan, föreslagit, att Sergeanten Nils Otto Jonasson, hvilken under] fångbevaknings-tjenstgöring till sin helsa skadats så att han derigenom blifvit oförmögen till vidare tjenstgöring, måtte från allmänna indragningsstaten erhålla pension med ett belopp af Tvåhundra R:dr R:mt årligen för hans återstående lifstid, att utgå från och med månaden näst efter den, under hvilken afsked från sergeants-beställningen vid Wendes Artilleri Regemente honom beviljas, äfvensom att, i händelse Jonasson icke genast från samma tid skulle få uppbära den från Regementets enskilda kassa honom tillkommande pension, ett deremot svarande belopp, eller Etthundra tjugo R:dr R:mt för år, måtte intilldess sådant komme att ega rum, få likaledes från och med månaden näst efter afskedstagandet, till Jonasson från allmänna indragningsstaten utbetalas. Till hvad E. K. Maj:t sålunda behagat föreslå hafva Rikets Ständer lemnat bifall. 22:o Uti skrifvelse den 21 Februari nästlidet år hade Fångvårdsstyrelsen till E. K. Maj:t i underdånighet öfverlemnat en till bemälda styrelse ingifven ansökning af Vaktmästaren vid straff-fängelset i Landskrona Nils Nilssons enka, Maria Catharina 14 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 186.
Expeditions-Vislo ttetx Memorial N:o 274. 85 tat till 8 sk., såsom i nästföregående råd jemväl bestämdt och iakttaget för Bevis ur Diurier m. pi., i Cplumnen för Kongl. Majrls Cancellie. Vid rubriken r "Egendom, bevis om ograverad, ” äfvensom den af "Slägtskaps-Betjg,” har Expeditions-Utskottet funnit lämpligast och ledande till mesta tydlighet, att vid dessa rubriker, utan att dervid utföres Chartas-beloppet, må lill rubriken Betyg varda hänvisadt, der Chartap-beloppet för hvarje slags sådan handling finnes bestämdt, För Execittorialer för till och med 5o R:dr finnes uti CollalioneringsBöckerna Chartaebeloppet utfördt i f.de Columnen till 8 sk., samt derunder till 6; men då Stadgandet tydligen måtte vara alldeles motsatt, har rättelse härutinnan af Expeditions-Utskottet blifvit behörigen iakttagen, så att för dylika handlingar för till och med 5o R:dr betalas G, och derutöfver 8 sk. Charta Sigillata. Chartae-belopp för "Resolutioner, i Besvärs-. Ansökningsm. fl. mål" finues i CoflationeringsBöekerne endast för yrde Columnen Utfördt med r Rrdr; men deremot, uti det från Bevillnings-Utskottet erhållna exemplar, utsatt jemväl för de öfriga 6 Columnerne med 4 sk. för första Columnen, 6 sk. för hvardera af andra, tredje och fjerde Columnerne, samt 12 sk. för hvardera af femte och sjette. Dessa utföringar, hvarom anteckning, troligen af misstag, blifvit uraktlåten i CollationeringsBöckerne, har Uti Utskottets förslag blifvit iakttaget. Slutligen har Utskottet, vid 1 moan. on^ Sfi Exp. Utsh.'t Fardag till und. St rifa. A'.-e 0.5* Arrendeoch andra Contracter, §. 7. a morn., under rubrik:
Månne ej det lifvande och verkande af allmänna interesset, som uppstår genom det ögonblickliga meddelandet af Underhusets debatter, och den stolta känslan hos Britten att sjelf kunna åhöra och för Utlänningen visa huru öppet och fullmyndigt Nationen handlar genom sina representanter. Hvarje Engelsman, till hvad mening han ock hörer, är nästan alltid viss att i Parlamentet finna sin representant och i striden som der föres, äfven igenfinna sin sak; och allt detta måste nödvändigt bilda en stark national-anda. Jag vågar icke afgöra, men Öfverlemnar till de djupa tänkarnes bedömande, huruvida Englands Constitution kunde äga bestånd, om 509 Den 17 Murtu, Parlamentets Sessioner voro slutna och de endast utgåfvo justei'ade Protocoll? Det lärer vara en obestridlig sanning, grundad i sakens natur och på den erfarenhet oss är lemnad, af så månge redan undergångne Nationer, att ett Folk, sedan det trädt utur råhetens physiskt krafifulla tillstånd, skall falla i veklighetens och förderfvets, när det uppnådt den period, å hvilken det utan rast fortskyndar på en bana, der uppfinnande och förfining i sinliga njutningar utgör det högsta goda; så vida ej medborgarnes hog vändes ifrån en uteslutande uppmärksamhet från enskilta fördelar, uppå det helas, eller nationens ära och välfärd, hvilket allena kan utbilda nationalandan, enda kända garantien mot aftagande och förfall. Om vi lämpa dessa allmänna åsigter till Sveriges enskilta förhållanden, så hemställer jag: är sambandet fast slutet emellan Nationen och dess representanter? och, hvaråt sträfvar national-andan i vanliga tider, då inga faror hota, ty då återtar Svenska sinnet sin fulla kraft. Hvad jag härom kunde säga vore blott ett efterljud af den röst, som hos hvarje enskilt redan svarat. Jag vädjar till denna röst må den äfven afgöra denna fråga. Böra icke vi, som hvarken splitets eller förtryckets storm fattat, begagna detta lugn och genom det medel vi ännu äga i våra händer, närmare hopsluta Nationen med dess representanter, på det de genom ömsesidigt stöd må Din 17 Martil, 5oi öka elen upprätthållande kraften i stormiga dagar ?
Herr Treffenbergs, Curry, Memorial, angående ett säkrare och redigare sätt för Uppbörden och controllen af de Staten från Postverket tillflytande inkomster, i stället för det nuvarande, hvilket om också försnillningar icke egt rum, likväl blifvit 'ansedt dertill kunna öppna en utväg, den det alltid mäste vara ett fel, att medan omständigheterne ännu gjort sådant möjligt, ej hafva förekommit. Till beredande af det sålunda åsyftade ändamålet har i stället för det nu brukliga sättet af inflytande Postpenningars incassering och deras redovisning af Post-Contoiren, blifvit föreslaget ett särskildt och med stämplar till olika värde försedt slag Papper, hvilket skulle å vissa bestämde ställen allmänheten mot contant betalning tillhanda hållas, för att användas till omslag å de med ordinaira Posten afgående Bref, som ' sålunda förseglade, borde utan vidare omständigheter å Post-Contoiren emottagas och afsändas. I sammanhang härmed äro jämväl uti 27 särskilda puncter med fullständighet utvecklade alla de åtgärder, hvilka skulle för denna förändring blifva nödige, hvaribland hufvudsakligast, att ali contant uppbörd af hvad namn som heldst, äfven, som alla räkningar emellan Post-Contoiren eller enskilds Personer och Societeter borde upphöra, *Bevillmngs-Utskottets Retänkanden.
N:o 15 framstälda förslag till ändring uti 72 §:n Reg:sF:n, ang:de inlösen af R. Stirs Banks sedlar. Föredrogs och bifölls Exped.Utslcs d. 15 dennes på bordet lagda Utlåt. N:0 7, ang:de anmälan af åtskilliga utaf R. St:r för innev:de år beviljade löne-förhöjningar; hvarjemte R. o. Ad. godkände det tillika med detta Utlåt, af Utsk. öfverlemnade förslag till underd. skrifvelse N:o 97. 110 Dan 19 Augusti. Föredrogs och lades till handlingarne StatsUtsk:s d. 15 dennes på bordet lagda Mern. N:o 113, i ani. af verkställda omröstningar rörande anslagen lill Statens jernvägs-anläggningar. Föredrogos och b i föl los StatsUtskrs nedannämnde d. 15 dennes på bordet lagda Utlåt:n: N:o 102. ang:de medels anvisande till låne-understöd för verkställandet af åkerjordens ändamålsenliga dikning; N:o 103, ang:de begärdt statsanslag för utdikning af Sanna hed inom Orebro län; N:o 104, ang:de begärd ersättning af Statsverket för den genom updämning vid Gråda kanals företagna omläggning förorsakade jordförlust; N:o 105, angrde föreslagen ersättning åt'jordägarne inom 2:ne byar i Leksands socken för liden skada genom vatten-öfversvämning; N:o 106, ang:de anslags beviljande för ersättning af förluster genom hagelskada; N:o 107, ang:de föreslagna låne-understöd för åstadkommande af sädeslorknings-anstalter; N:o 108, ang:de väckt fråga om räntefria låns beviljande för upförande af byggnader af sten uti skoglösa orter; N:o 109, angrde ett föreslaget lån till Apothekaren B. 51.
Srrått afgift efter lefia »frttbefu befrtaS: leo pngtiugar, font mib Sfcabemter, ©pntttafter, (Saroftitffa SufHtutet ocf) afftnåtttta ©fofor ibba ftubier, fantt (vfeoer mtb £ecf)ttofogtfba Itnbermtgutngäauftafter; 2;o Sftanufacturtfter ocf) fyabrtfäibbare t (ajnlöfitita frtftab, få för egne per fotter, font för beraS ljuft r ttr ocf) barit fantt be i ocf) för beraS fföjber begagttabe arbetare. 89 §. 144. 33cfrte(fe frän afgift enligt i:fta odj 2:bra Krt. åtnjuta: l:o $ tjettfi luaraube få inål font ttteb rättighet till penftott afffebabe gemens ffajeett af tnbelbta odj tuärftoabe Slrméen till laitbd odjfjöd, jemte Båtömandhållet; 2:o ©entenffapett af ertra roterabe Ärigdfolfet ocf) töetnäringdmauffapet för bet frtgdår, bå be gjort någon garttijottds elfer fälttjeuft; odj fMl, tift Bcftorfänbe af tuerflig tjenfigörtng, när afkortning eller refutation föfed, Behörigen ufjprättab odj uttberffrtftuett förledning å manftajeet till Äonungenö 83efaUuhtg8faftoanbe t orten af ©fefen afletunaS. ©od firade ftg be, uti befa ttoänne futnfter ftabgabe, uubautag enbafi till frigdfolfetd egne pcrfoner; 3:o Upptagne fattige Barit till ben genom Äongl. 8ego Barn, men ide för tjenfie
Kunde d»rjemte inväxlingen alde nu löpande sedlarne mot specie-skiljemynt, förrättas på mer än ett ställe; skulle Landsorter lies Innevånare visserligen finna sig ganska belåtne. Nu äro farhågorne allmänna det silfverfonden, förvarad i hufvudstaden, dit alla penningar strömma, och ännu flera komma till följe af uppsägningar och utpanlningar, hastigt skulle disponeras till skada för dem s°tn sednare från Landsorterne kunde infinna sig. Dä dessutom silfverP*ynt egentligen öfverallt är skiljemynt, och jast våra småsedlar, som icke hafva sina likar i bela den kända verlden, äro flem som utdrifvet från rörelsen det redbara skiljemyntet, så tror jag att alla boende utom hufvudstadens tnlljiortar, skulle finna sig äfven ganska belåtne dermed, «t inväxlingen börjades med skillingssedlarne, sorn då drifna utur romsen skulle lemna plats åt det redbara myntet: en plats det behöll af Nödvändigheten och visserligen icke utbytte mot degela oell påsen som a«nars kunde möjligtvis inskränka dess verksamhet före en export eller ^myntning. Sträcktes omsorgerne för Landsorternes beqvämlighet derhän, att uti Landtränterierne så val som i Hufvudstaden, först de ungeäfligen utelöpande två millionerna skillingssedlar invexlades och sedan de liimillioner 2 och 3 Riksdalers-sedlarna, så skulle nian säkerligenicke blifva så uppskrämd vid invexlingen i Stockholm af de nära 11 nadHonerne större sedlar derstädes under tiden kunde användas, som bitti®" tills att omgöras hvarje dag. Börjar man uti motsatt ända, så med erkännande äfven af Bankens förmåga att förrätta sina lovider, skulle dock på denna Bank, som på många andra af solidare beskaffenhet osli med lättare disponibla tillgångar, en, som Engelsmännerne kalla det, rull wp» eller pårusning, åstadkomma den förfärligaste skakning uti hela samhälle®'
Sundstedts från Jönköpings län motion, angående skyldighet lör säterier, ladugårdar samt afhyste rå- och rörshemman att deltaga i byggnad och underhåll af prestegårds-byggnad, tingshus och häradsfän geise; 4:o Lars Magnus Knutssons från Östergöthlands län motion i samma ämne; 5:o samme riksdagsmans motion, angående åliggande för kyrkoherdarne att sjelfve bygga och underhålla sina boställshus; 6:o Erik Carlssons från Stockholms län motion i samma ämne; 7:o Petter Johan Pettersson från Jönköpings län motion i samma ämne; 8:o Johan Johanssons från Östergöthlands län motion, angående en jemnare fördelning af skyldigheten att bygga prestgård och andra allmännare byggnader; samt 9:o Olof Johanssons från Stockholms län motion, angående upphörande af likstol och skyldigheten för församlingarne att underhålla Biskopsoch Pastors-boställen; Prot.-utdrag deri 15 December 1847. 37 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottet l:o Ola Månsons från Christianstads län motion, angående folkskolornas byggnad och underhåll, samt om inskränkning i ansökningsrätt lill folkskole-lärarep-latser; samt 2:o rI1obias Linds från Götheborgs och Bohus-län motion, angående tillägg i stadgan om folkundervisningen af den 18 Juni 1842. Den 15 December. Från Höglofl. Riddeiiskapet och Adeln, S. D. Vid föredragning af Kongl. Maj:ts denna dag ankomna nådiga skrifvelse till Rikets Ständer af den 12 sistlidne November, i anledning af deras vid sednaste riksdagen gjorda underdåniga framställning, i fråga om national-representalionens ombildning, fann Riclderskapet och Adeln denna nådiga skrifvelse icke föranleda till annan åtgärd än densammas läggande till handlingarne. S. D. Remitterades lill Stats-Ut skottet'. Kongl. Maj:ts denna dag ankomna nådiga proposition af den 2 dennes, angående upplåtande åt Ultuna landtbruks-institut af krono-parken lilla Djurgården. Kongl.
— Striden om hjärtan; ur ett kvinnolifs historia, af Johan Nordling (Forts.). — Tillkännagifvande. Förslag till matordning för veckan 16 — 23 juni. — Soppor. — Toaletten. — Handarbeten. — Syltning. — Inläggningar. — Mellanrätter. — Efterrätter. — Hvarjehanda. — Läkareråd. — Frågor. — Svar. — Bredäda. Belltelef. Order pr post Tillverkningen domar. [1343] Panorama International, Hamngatan 18 B, 1 tr. upp. af Professor A. Williamson, Vesterlångg. Från och med den 15 till och med den 21 juni: Lsta serien af Konstantinopel. Abonnementskort, gällande för 8 besök, kr. Öppet alla dagar från kl. 10 — 10. Hvarje söndag nytt program. Falkenberg: bästa mot 200 kr. pr år önskar en anspråkslös flicka af god familj i n - ackordering i Irefligt hem, naturskönt beläget, är villig deltaga i husl. sysslor. Svar till » C. 27 », Göteborgsp. annonskontor. [2051] unga flickor önska under T dad, vänne sommarmån. blifva inack. i en biltrefl. fam. på landet, där umgänge finnes, för att grundligt lära hushåll. Svar t. » Elma », W u d s byrå. [2057] På (xodtköpsupplaga. Kok-Konsten [2031] Ch. Em. Hagdahl, omarbetad med. doktor. upplaga. Omkr. 3,000 matrecept och 300 afbildnihgar. jj GUSTAF Femte häftet å 6 0 öre. KAPP-FABRIK " [] 38 Vesterlånggatan 38 \ n Nedra botten, I o. 2 tr. upp. II n [1352] l ^ i u. u - i. u u u. u m. Allm. [1723] [2058] l i a n, Flyjflar &amp; Orpl-] kamon n i m ^ J: ^ l Vid Ulricehamns Sanatorium mottagas inackorderingar i enskild villa i B. Freding.