Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anmälte mig, då en värd ledamot midtemot af Hr Frih. o. Landtm, äskade en förklaring, huruvida detta betänk, kunde såsom lagligt föredragas eller icke. Jag ämnade att vördsamt underställa både Hr Landtm, och den värda talaren, alt icke en sådan åtgärd måtte äga rum, emedan jag anser att det icke är lyckligt att ledamöter inom delta Stånd af Hr Landtm, på förhand äska en sådan förklaring. Jag tror också på grund af Den 28 November e. m. 47-5 af hvad den värde ledamot, sorn sist yttrade sig, har anfört, att icke något skäl ens med stöd af grundlagens ordalydelse kan förebäras för den åsigt, alt betänk, borde frånkännas all rätt alt blifva underkastadt Pi. o. Ad:s pröfning. Efter jag nu liar ordet, så ber jag att afven få yttra mig i sjelfva frågan. Huruvida något egentligt vinnes dermed, alt bevillningsmedlen skulle ingå till Riksg.cönt. i stället för Stals-cont., derom är mycket ali säga. För min del får jag uppriktigt förklara, att jag anser mindre riktigt, att ett 11. St:s verk förvandlar sig till ett förvaltande verk. Jag skulle snarare önska, alt Riksg.cönt. alldeles upphöide, än att del belastades med ytterligare administrativa åtgärder eller befattning med uppbördsverket, såvida icke R. St:s verk med detsamma erliölle något chefskap öfver de särskildta verk ecb inrättningar, som hafva med bevillningsmedlen att skaffa. Särdeles med afseende på tullmedlen, skulle det måhända fordras af Riksg.cönt. den öfversigt af sjelfva tullverkets förvaltning, som kan uppdragas Stats-cont., men sorn jag tror kan blifva ganska svår om icke omöjlig att öfverlåta åt R. Sits fullmäktige. Det finnes ett skäl , och ett skäl, sorn hos mig gjort sig gällande inom Utsk., för antagande af den grundsats, att öfverskottsmedlen böra tidigt lill Riksg.cönt. ingå. Hvar och en af R. o. Ad. inser lätt fördelarna deraf.
Under titel belägring s-artilleriet balanseras i båda årens hufvudböcker en kontant behållning af 4,297 Rdr 4 sk. 9 rst., hvilken, enligt hvad Revisorerne inhemtat, utgör återstoden af ett vid 1828—30 års riksdag till försvars-verket anvisadt extra stats anslag. Såvidt anledning icke är för banden, att ifrågavarande medel omsider varda för det afsedda än dmålet bebölliga, anse Revisorerne desamma böra till Riksgälds-kontoret öfverlemnas. §• 11. F. d. Fortifikations-redogöraren å Carlsborgs fästning K. N. Hallströms år 1839 yppade balans utgjorde vid början af revisionsåren: af ordinarie stats-anslaget „„ ... - 1,741: 39. 8. „ extra anslaget 26,972: 2. — „ kommendantskaps-medlen • 71: 12. 8. I afseende å denna balans hade någon förändring, intill slutet af år 1851, icke inträffat; men, enligt hvad Revisorerne inhemtat, har sedermera tillgång yppats och ett belopp 2,277 Rdr 16 sk. 11 rst. influtit. Den hos Kongl. Kammar-rätten an hängiggjorda rättegång emot de personer, hvilka för Hallström ingått uppbördsbok gen, är, genom Kongl. Kammar-rättens utslag den 3 Augusti 1852, sålunda afgjord, att kautionisterna blifvit ålagda inbetala borgensbeloppet, 2,000 Rdr, jemte ränta från November månad 1840, i följd hvaraf under innevarande år ytterligare inlefvererats ett belopp af 3,234 Rdr 34 sk. 8 rst. Beträffande det i balansen ingående belopp af kommendantskaps-medlen, 71 Rdr 12 sk. 8 rst., hafva Revisorerne funnit, att detsamma är upptaget i balansrelationen såväl till Fortifikations-afdelningens konto för dess andel uti anslaget för försvarsverket i allmänhet, med anteckning:
Ma j:ts pröfning; Landshöfdingarne hafva deröfver blifvit hörde, och saken kommer oförtöfvadt att afgöras och såsom jag tror, bifallas, så att något skäl till Expeditionstaxans öfverseende icke heller häraf uppstår. Hvad åter angar frågan om en ny Taxa för Kongl. Maj:ts Canzli; har CanzliSlyrelsen fått befallning att uppgöra förslag till en sådan Taxa, och så snart det blifvit afgifvit, kommer denna fråga till behörig pröfning. Den står i öppet sammanhang med den nya organisationen af Ganzliet, hvilken nu förehafves. Utskotten föreslå vidare i 5:te punkten af ifrågavarande Betänkande den ändring i Kongl. Brefvet af den io September 1828, att Kronobetjente på landet må erhålla endast 32 sk. B:ko för kallelse å borgenärer i Concurser, och således ej ersättning för resan, som i och för en sådan kallelse kan ega rum. Jag kan ej förena mig häruti. Om en Kronobetjent, är nödsakad göra en resa för alt verkställa en concurs-kallelse, bör han väl hafva ersättning. Kronofogden verkställer den troligen i de fleste fall icke sjelf, utan uppdrager den till Länsman eller Fjerdingsman, och då är det icke Kronofogden, utan Länsman eller Fjerdingsman, som beräknar sig skjuts, och kostnaden är då icke så betydlig. Jag tror således icke det vara skäl inskränka betalningen till 32 sk. B:co , hvarigenom Kronobetjenten ej kan blifva ersatt, örn han skall för verkställig - Den 7 Maji e. m. 269 heten af kallelsen göra en resa; och i andre fall bör ersättningen derföre icke komma i fråga.
Stockholm den 10 Mars 1840. Ankom till Exp. Utsk den 12 Mars kl. 4 «• mMemorial, i anledning af på Bankens Pensions-Stat förflyttade Bokhållaren Gustaf Wilhelm Sundbergs ansökning att erhålla pension, motsvarande deri lön, haji enligt constitutorial inom Banco-Verket innehaft. os Utskottet har f. d. Bokhållaren Gustaf Wilhelm Sundberg anhållit, att han, som, efter att hafva blifvit, medelst constitutorial, befordrad till en Banko-Vlskollels Memorial, N-o 6. 5 Bokhållare-syssla i Rikets Ständers Rank, den 10 Mars 1836 är vorden, i sammanhang med Verkets förändrade organisation, på Bankens Pensions-stat förflyttad och dervid fått sig tillagd pension, endast efter den tjenst, på hvilken lian innehade fullmagt, inåtte blifva hugnad nied ett pensions-belopp, motsvarande den Bokhållare-lön, han senast före flyttningen på Pensionsstat åtnjutit, samt att detta belopp kunde få beräknas från ofvannämnde tid; och sorn Banco-Fulimägtige, uti häröfver afgifvet utlåtande, jemte upplysning, att, ehuruväl sökanden, då han omförmälde dag på Pensions-stat förflyttades, enligt consti tu toria 1 vid Banko-Verket innehade syssla inom 3:dje tjenstc-graden nied 450 R.dr lön och 90 R:dr arfvode, han dock egde fullmagt endast å sjenst inom 4:de tjenste-graden med 375 R:dr lön på Stat och 75 R:dr arfvode årligen, samt att, vid sådant förhållande, och då, enligt §. 43 af nu gällande Banco-Reglemente, ”endast det å Stat uppförde löne-belopp vid någon Tjenstemans eller Betjentes afgång ligger till grund för pensions-beräkning”, Fullmäktige varit förhindrade att tilldela sökanden högre pensions-belopp, än hvartill utfärdad fullmagt berättigade, eller med 375 R:dr B:eo årligen, yttrat, alt Sundberg, derest Banco-Verket icke varit under reorganisation vid hans den 6
I öfrigt skola Taxeringsman , utan hinder af ofvan stadgade Glassser, så i anseende till Personer, som Verk och Inrättnin* gar , när de finna en större inkomst vara vunnen , än efter förut stadgade allmänna grunder, motsvarande Bevillning ålägga. §. 5* Bevillning af Qvarnar. Mom. Efter den i allmänhet fastställde grund , Två Riksdaler af Tusende, och i lika 308 BevillningsUtsk. Bet&nkanåen, förhållande af ett mindre värde, utgöres Bevillning af alla skattlagde Mjölqvarnar i Städerne Qch på Landet, antingen de gå för vatten, väder, eld eller luft; af Sågar, ehvad de såga för Tull eller till afsalu; äfvensom af alla Valkoch Stamp qvarnar. Från denna afgift frikal las likväl: de Mjölqvarnar, som intaehafvas af Tjenstemän eller andre, i hvilkas inkomst af lönen eller handteringen Qvarnens afkastning blifvit uptagen och till Bevillning räknad : de Mjölqvarnar och Sågar i Städerne och på landet, som nyttjas endast till husbehof, och ej för Tulltägt, vedergällning af främmande och grannar , eller till afsalu : de för egne Manufacturiers och Fabrikers behof anlagde Starnpar och Valk-verk: samt slutligen de qvarnar och verk, som, under gårdens skattläggning begripne, i dess värde blifvit uptagne och till Bevillnings-afgift beräknade. 2. Mom. Personer , som med qvarnar äga handtering eller sysselsättning, erlägga: Arrendatorer af Kronans eller enskildes Qvarnar, lika med andre Arrendatorer, enligt 3 och skola, till afgiftens utrönande, de Qvarnar, som i någon annan egendoms sammanslagne värde äro beräknade, serskildt värderas. Mjölnare, som njuta viss lön och sköta Qvarnar af Tre till Fyra par stenar och deröfver , lika rned Frälselnspectorer , i den Class ^Taxeringsmännen bestämma. De , som under enahanda vilkor skata Qvarnar af ett till två pär Stenar , lika med Hättare, BevillningsUtsk.
LagUtsk. har emellertid äfven upptagit den frågan och erkänt, att en sådan förändring verkligen varit den mest rationella att föreslå, om anledn. för det närvar, dertill funnits; men motionerna innefattade ingen sådan, enär de blott afsågo morgongåfvans upphörande, utan att dermed förena något förslag om dess utbyte emot tlen reciproka rätt, hvarom fråga nu först här bifvit väckt. 390 Den 9 Februari f. m. På denna grund har Utsk. också i sitt betänk, förklarat, att det ej ansett sig behörigt att nu föreslå den omförmälta reciprociteten, men att Utsk. just deruti funnit sig hafva ett ytterligare skäl att afslå motionerna, emedan, om man nu skulle helt och hållet borttaga morgongåfvan, för att sedermera vid en följande riksdag äter införa den under en annan och reciprok form, hade man snarare aflägsnat än närmat sig det mål man söker. Jag hemställer således, huruvida icke R. o. Ad. torde finna alla dessa skäl, som Utsk. jemväl i sitt betänk, fullständigt framlagt, vara tillräckligt talande för bifall till hvad Utsk. föreslagit. Gr. Lagerbjelke: Den siste värde talaren har försvarat Utskrs förslag dermed, att Utsk., genom grundlagens stadgande och genom den inskränkta syftningen af motionerna, varit förhindradt att införa det nya civillag-förslagets stadgande angule rättighet för båda makarne att taga förökad lott i boet; samt att man då ansett rätt att bibehålla morgongåfva. Jag anhåller dock att dervid få anmärka, att, hvad som kan vara rättvist i sin helhet, likväl kan blifva ganska orättvist när man blott tager ),. Om det är rättvist att båda makarne vid vissa tillfällen fä taga förökad lott i boet, så är det ej sagdt att det är rättvist, att den ena makan har denna rätt då den andra ej har den. Jag anhåller ännu en gång få upprepa att det är ett hett annat förhållande, det, att båda makarne, då boet är fattigt, äga lika rätt att få ett visst tillskott deraf lill sin bergning; eller det att morgongåfva äger rum d. v. s. att hustrun under alla förhållanden äger rättighet till en viss del af mannens lott i boet.
15 målsmän än Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, det icke skulle vara särdeles ändamålsenligt att för berättelsen i dessa delar söka andra grunder, än de, som redan finnas. För att bereda den största möjliga enhet, rigtighet och fullständighet i de meddelanden, som å sockenstämma af Församlingarna begärdes till Finans-koinitén, utsagos bland Hushållnings-Sällskapets ledamöter eller andra lämpliga personel’, vissa män, för att, inom länets särskilda socknar, å Hushållnings-Sällskapets vägnar öfvervara och tillhandagå vid besvarandet i sockenstämmorna af de frågor, hvilka komitén för ändamålet uppställt och uppgifvit att särskildt från hvarje församling besvaras; och åt desse män uppdrogs tillika att, för ändamålets fullständigare vinnande, med sig förena andra sakkunnige män i socknen. Desse för hvarje socken utsedde Hushållnings-Sällskapets ombud sammanträdde derefter distriktsvis, sedan sockneuppgifterna. blifvit samlade, för att med hvarandra jemföra socknarnas meddelanden och dels uti dem bereda rättelse innan de insändas, i händelse alltför stora olikheter socknarna emellan hade uppkommit, dels efter rådplägning sins emellan lemna sitt yttrande i sådana punkter, der resultaten möjligen blifvit alltför olika inom olika socknar; och slutligen var vid dessa distriktssammanträden, för att ytterligare tillvägabringa största möjliga enhet, någon ledamot af Hushållnings-Sällskapets Förvaltnings-utskott närvarande, till upplysningars meddelande. Enligt de sålunda uppkomna uppgifterna från socknarna på landet och från städerna, är i nedannämnde afseenden förhållandet följande: Vidden af den odlade jorden, således af öppen åker och af gräsmark, sorn ingår i vexelbruk, är inom socknarna på landet 150,534f geometr. tunnland, samt i städerna: Westerås 870, Arboga 605, Köping 540, Sala 1,227, tillsammans 153,77geometriska tunnland.
Vid öfvervägande af hvad sålunda blifvit anfördt och föreslaget, finna förenade Utskotten, att, då ifrågavarande afgifter, ehuru bestämde egentligen för bestridandet af de kostnader, som erfordras till Handels-Sjöfartens fredande mot Barbariske Staterne, likväl af ålder, likmätigt Kongl. Rescriptet den 3 Julii 1722, jemte flere derpå följde Författningar, varit ålagde Skepp och Gods utan andre undantag af särskilte distinationseller handels-Orter, än ofvanåberopade Författningar nu stadga, har följakteligen afgifternes erläggande ifrån början hämtat sin grund från behofvet af en viss inkomst i berörde ändamål, och lämpligheten att uttaxera den, utan egentelig beräkning deraf, att den Sjöfart, som hufvudsakeligen' fordrade omförmäldte skydd, skulle ensam bära desse kostnader. 312 Ståts-Utskottets Betänkande. Billigheten af denna princip synes äfven böra härledas deraf, att nämnde afgifter, såsom nödige för ett gemensamt ändamål , härigenom någorlunda jemt fördelas, och träffa Massan af Nationen i den mån, hvarje Individ consumerar sådana Artiklar, hvilka Sjöledes befracktas, eller indirect drager nyttan af Handels-Sjöfarten till främmande Länder. Huruvida åter vid det numera i afseende på Norrige ändrade förhållande, att detta Land är med Sverige förenadt, Läst-afgiften å Skeppsfarten till det förra må kunna upphöra; äfvensom hvad jemnkning uti Couvoij-afgifterne å handeln inom Oster-sjön kan finnas böra ega rum, anse Utskotten, i följd häraf, hufvudsakeligen bero deruppå, huruvida Convoij-Inrättningens tillgångar medgifva någon allmän förminskning uti desse afgifter, utan hinder för uppfyllandet af dess bestämmelse: Och då Utskotten af livad uti ett annat ämne vid denna Riksdag förekommit, inhämtat, det ConvoijCommissariatets fond icke tål sådan nedsättning, kunna Utskotten icke eller tillstyra någon åtgärd i detta hänseende , men tro sig likväl böra yttra den förmodan, att, genom den nu af Riksens Högloft.
Man har antagit, att afvikelsen berott på ett betydligt fel i dagräkningen, något som dock enhälligt bestreds af det manskap som öfvervintrat.149 Björnarne försvunno och återkommo med solen. I stället kommo under vinternatten räfvar till stugan, och dessa fångades i mängd till föda, många på stugans tak. För att fördrifva tiden och hålla modet uppe gjorde man någon gång gästabud, der det muntra lynnet fick ersätta hvad som brast i undfägnaden. Efter solens återkomst blefvo björnarne åter mycket närgångna, så att man med dem hade en mängd jagtäfventyr, hvilka dock alla slutade lyckligt. Åtskilliga björnar gjorde sig hemmastadda i det af manskapet lemnade fartyget, kringkastade allting och uppbröto den af djup snö täckta köksluckan. Ett försök att äta björnens lefver hade den påföljd, att de som åto deraf blefvo svårt sjuka och efter tillfrisknandet hytte om skinn på hela kroppen. Då man en gång under stark köld, för att uppvärma stugan, eldat med stenkol, var det hardt när, att alla man omkommit af os. En och annan gång, t. ex. den 25/15 febr., hade så mycket snö hopat sig utanför stugdörren, att man var nödgad krypa ut genom skorstenen. För helsans skull tog man ofta ångbad i en för detta ändamål till ångskåp förvandlad tunna. Barents’ hus (bild från utsidan). Från de Veer. Barents’ hus (bild af det inre). Från de Bry. Den 7 maj/27 april sågs den första småfogeln, den 25/15 maj förklarade Barents, att man, om fartyget ej vore löst innan månadens utgång, skulle återvända i båtar, hvilka derför genast stäldes i ordning. Detta var dock förenadt med stor svårighet, emedan de flesta af manskapet under vinterns lopp blifvit ytterligt försvagade, tydligen af skörbjugg. Sedan båtarnes utrustning fullbordats och de blifvit behörigen lastade med proviant, afreste man ändtligen den 23/13 juni. En man hade dött den 6 febr./27 jan.
PresteBorgareBonder a4cademie, Gymnasii och Sholts-Staten; sc HufvudiNjo lN:o | Pag. Adeln. Ständet. Standet. Ständet. jN :o § Titeln io:de. Academier och andra Allmänna Inrättningar: om godtgörclse till dem för mistad rättighet att i Rib. 134 b. 134 kets Ständers Bank efter Alpari invexla Silfver , 4 1 234 1. 2 b. 1 34 b. 1 34 180 3S Academisk tjenstgöring: om rättighet för Adjnncter och Docenter inom Juridiska och Medicinska Faculteterna att beräkna sådan tjenstgöring, i fråga b. f 34 b. | 34 68 om befordring utom Academien ,,,,, 8 ~ 92 9. 10 b. ä 34 b. e 34 77 AccA-afgift; se Bränvin. Accord; se Landshöfdinge-Embeten. Indelta Arméens Civil-Stats rätt till ersättning för sådant, lika med Militaireb. I 34 Statcn , , » , ,a, 4 1 238 (5 b. 134 3. 1 34 å. V 34 Svar pa Återremiss ,,,,, ^ccords-crsättningar till f. d. Arméens Flottas Offi4 1 3o5 1 L -13 a. a. }| 34 II34 a. a. äf 34 1. b. fl 34 cerare; se Anmälan 3o och 84* , Fondens Obligationer; bclänings-rätt derå; sc Anslag i Banken 24. rcglerings-anslaget; disposision deraf; se A slag i<<et;’e-Bankers Småsedlar; se Banken. Adier, Trollhätte Canal; bevillning af utdelning derå; se Bevillning.
U.skoltet yttrat om tillåtelse at legning, H aad för öfrigt »ti betänkandet förekommer, hade jag w'tzerligen ouskat nieningarnes klarare och mera bestämde framställning, men som jag anser Letrg kunna och böra ivid Expeditionens upsättanLe iagkragas uran någon förändring i den äsyftade meningen, wagar jag med ett sqdant förbehåll tillstyrka öifgll a Utskottets betänkande j hela sin widd. I dea säkra förhoppning att en klok och om änksam R.senk wid Utförandet af detta grannlaga ämne skall fästa upmärksamhet och göra nådig upmärksamhet pg de wäl grundade anmärkningar - Den iö Maji. gar som möjeligen wid Utskottets betänkande kunna göras, anser jag dek icke pä laugt nar sä magkpäliggande, att af Ständerna lä alt sädant rättadt, som alt genom ett enhälligt och högtideligk hifall nn ,fa sake» afgjord. Och dä allt der Reglementarisk, såsom af annan beskaffenhet, är afskildt fran hnfwudfrägorna, är och ingen ring som hindrar , att med bifall ä de sednare, de under namn as önskningar föreslagna, mä kunna med stöd af derom utgjorde anmärkningar återremitteras, Läsningen af berra Diktamen hade blifwit afbruten genom anmälan och mottagandet af en deputation frän der hedcrvvärda Bonde-Ständet, anförs af Riksdagsmannen Austers frän Jemtland, hwilkcn frän sitt
Efter öfvervägande af de uti detta mål förekommande omständigheter vill Kongl. Maj:t, i betraktande deraf och med afseende å hvad anfördt och upplyst blifvit, angående värdet och beskaffenheten af ifrågavarande 2:ne hemman, härmed föreslå Rikets Ständer, att det för närvarande till boställe åt Klockaren i Östra Hargs Församling anslagna Jmantal Klintorp må, på sätt Församlingen begärt, få emot det, med hänsigt tili dess närbelägenhet intill Östra Hargs kyrka, för ofvanberörde ändamål lämpligare för detta Kronofjerdingsman s-bo stället, | mantal Mylinge, utbytas, under vilkor af ömsesidig öfverflyttning utaf hvartdera hemmanets ulskylder, sålunda: att Klintorp kommer alt utgöra så val den kronan nu behållna del af Mylinge hemmansränta, 8 skillingar, som den indekla delen deraf, 5 Riksdaler 32 skillingar 4 runstycken, hvilken, såsom ännu på indragningsstat utgående till Fjerdingsmännen i Linköpings Fögderi, tills vidare böra erläggas till bemälde Fjerdingsman, men, i nion af deras afgång, till Kronan; att detta hemman likaledes utgör den nu af Mylinge utgående kronotionde, 1 Tunna 8 kappar spannmål, samt öfvertager sistnämnde hemmans rotering, med undantag af dithörande soldattorp, som skulle komma att qvarligga på Mylinge egor; att Mylinge deremot utgör Kronans behållna ränta afKlintorps utjord, 2 runstycken, och kronotionde, 1 Tunna spannmål, men i öfrigt innehafves räntefritt af boställsinnehafvare!!, samt på sina egor bibehåller förenämnde soldattorp, som dock af roten underhållas och brukas; samt att väghållning, presterättigheter jemte alla öfrige allmänna och kommunala besvär och utskvlder bibehållas vid hvartdera hemmanet, som bör afträdas, enligt skeende laga afoch tilllrädessyn, med åbyggnader och stängsel m. m. i laga skick samt. med behörigen verkställdt trädesbruk och höstutsäde, hvarefter Klintorp bör genom Kammar-kollegii försorg i vanlig ordning för Kronans räkning utarrenderas.
Stämpelpapper s-afgiften - 29 hvilket ändamål ordet »makulerad» skall af Lands-kontoret, medelst begagnande af en härtill afsedd stamp, i trycksvärta anbringas å hvarje särskildt stämpel, så att detta märke icke kan borttagas, utan att stämpelpapperet derigenom blir till vidare utbyte enligt stadgade grunder användbart. § 13. Uppbörd och redovisning af stampelpappers-medlen. l:o Lands kontoren i riket skall det åligga att hålla en noga och uppmärksam tillsyn öfver hvad i 10 §, angående stämpelpappers-försäljning, stadgadt är, samt till den ändan föra ordentlig anteckningsbok, ej mindre öfver inoch utlemning af stämpelpapper i Landtränterierna, än med Räntmästare och hvarje försäljningsman inom länet, öfver hvad han utfått och betalt, samt emottaga och i ränteriet förvara borgens-skrifter af dem, som till försäljning erhålla stämpelpapper; och skall Lands-kamreraren ansvara för den förlust, Kongl Maj:t och Kronan tillskyndas kan, derest lian, antingen vid vederbörandes underlåtenhet att penningarne i rättan tid aflemna, ej genast hos Kongl. Maj:ls Befallningshafvande skriftligen sökt handräckning till deras utbekommande, eller försummar att om inventeringarnes förrättande och redogörelsernas infordrande i rättan lid draga försorg, eller ock till försäljningsman ullemnat och förtrott mer8 stämpelpapper från Landtränteriets förråd, än som svarar mot dennes uppbördsborgen. Stats-kontoret åligger att iakttaga och bevaka Kronans rätt i afseende å det stämpelpapper, som till försäljningsmän och redogörare i Slockholm utlemnas. 2:o För hvarje hallt år skola Lands-konloren, inom Juli månad af det löpande och Januari månad af det påföljande året, till Stats-kontoret insända förslag öfver uppbörd och försäljning af stämpelpapper i hvarje län.
Constitulions-Utskottet, jnför hvilket anledningarne uppgifvas skola. Stockholm den 22 Febr. 1823. Ankom den 26 Fehr. i8'i3. Vördsamt Memorial. Det är anledning lill anmärkning emot föredraganden i J landelsoch Finance-Ärender, hvarom Remiss begäres till Constilutions-Utskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skola. Stockholm den 22 Februarii 1822. Ankom den 26 Fehr. 1823. Vördsamt Memorial. D t är anledning till anmärkning emot Föredraganden i Handelsoch Finance-A ren - der, hvarom Remiss begäres till Constitutions-Utskottet, iidor hvilket anledningarne uppgifvas skola. Ankom den a5 Febr. iS?.3. Vördsamt Memorial. •Det är anledning lill anmärkning emot Föredraganden i Krigs-Arender, hvarom StatsUtskottets JBetänkanden. Remiss begäres till Constitutions-Utskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skola. Stockholm den 22 Februarii i8a3. Utlåtande i anledning af Kongl. Maj: ts N ådiga Proposition, angående Handlanden A. R. Lorents ansökning om Skatteköp af någre Lågenheter under Elfsborgs Kungs-Ladugård. Tiu Stats-Utskoltet har Kongl. Majit under den 18 nästlidne Januarii täckts aflåta följande Nådiga Proposition: ”IIos Kongl. Majit har Handlanden i Götheborg A. R. Lorent som tid efter annan, genom Upplåtclse-bref, blifvit innehafvare af åtskillige, under den, Landshöfdingen i Götheborgsoch Bohus-Län på lön anslagne Elfsborgs Kungs-Ladugård, lydande och bredvid Götha Eif belägne tomter, utgörande, enligt en år 1814» Johan Wessberg upprättad, af vederbörande godkänd Charta, ett sammanräknadt Areal-innehåll af 8 tunneoch 5f | kappland, eller n4.485 qvadrat alnar, derföre 87!