Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Tm Utskottets handläggning hafva, rörande detta ämne, blifvit remitterade; i;q Ett af Herr Bager ingifvet, och uti Vallöf!. BorgareStåndet upplåst, Memorial,^innehållande, att, ehuru visse Fabriksidkare hafva t sednare tider fått anledning fägna sig deröfver, att mångå enskilda personer beslutat alldeles icke förbruka annat än inhemska producter, och fastän derom på flera ställen träffas formliga öfverenskommelser, samt Kongl, Maj:t, uti dess Nådiga tal på Rikssa - 124 Etsv. och Ekon. Utsk. Betänkanden - len den 27 sistlidne November, behagat gifva klädesfabrikanterna Nådig försäkran, att a£ dem, under loppet af 3:00 Ar, uppköpa 300,000 alnar kläde för Armeens behof, har Herr Bager, med anförande deraf, att detta icke torde göra tillfyllest,® hemställt, att de Respective MedStåmlen måtte inbjudas förena sig om en underdånig hemställan hos Kongl, Majit, att, till Armeens och Sjöstatens beklädnad och armering, endast Inhemska Fabriksoch Manufactur-arbeten måtte få begagnas, äfvensom att vid alla, så Militaira som Civila verk ej bruk måtte göras af annat papper a£ någon sort, än det sorn inom Riket tillverkas. Till Pappersbrukens upphjelpande har Herr Bager dessutom föreslagit, att Riksens Höglofl. Ständer måtte, i händelse de icke skulle finna skäl, att hos Kongl. Majit i underdånighet söka utverka förbud mot införsel af Utländskt papper, åtminstone tillstyrka en betydlig förhöjning i tullen å denna artikel, och att premier, för införande af Papperslumpor utifrån, mätte uppgifvas för en tid af 1 å 2:ne år, eller intill dess bristen pa Papperslumpor annorledes kunde afnjelpas, 2:0 Herr Grefve C. E, Lewenhaupts hos Höglofl.
Af Herr Grefve Hamillon, M.: ”Då de hemmansegare, hvilka till Bruken köra kohl, endast forsla sina egna effecter , som de såmedelst emot betalning afyttra, samt bemälte hemmansegare, för rättigheten att i sådant afseende vägarne begagna, äro belastade med den nämnde förmon motsvarande skyldigheten att dem underhålla; så och enär i afseende å flere Bruk och Vattenverk förekommer, att de för desamma erforderlige materialier, äfvensom de vid verken åstadkomna effecter forslas antingen sjövägen, på Brukens egna eller främmande farkoster, eller ock på vägar, hvilka icke äro till underhåll indelade, anser jag, för min del, den penninge-afgift, som blifvit föreslagen att af Bruk och Vattenverk utgöras till communerne, i och för färjors och broars nybyggnad och underhåll, och hvilken afgift kunde blifva ganska betydlig i den mon Brukens eller Verkens rörelse vore vidsträckt och omfattande, icke vara med billighet förenlig. På dessa skäl får jag emot de sammansatte Utskottens, uti förevarande fråga, fattade beslut, mig reservera, under åberopande derjemte af Herr Major von Troils yttrande, deruti jag till alla delar instämmer.” N:o 26. Ank. till Exp.-Utsk. d. 28 Jan. 11. 2 e. m. Memorial, i anledning af Riks-Stundens skiljaktiga beslut rörande Betänkandet N:o i3, angående väckt fråga om prygelstraffets afskaffande, m. m. Enligt från Riks-Stånden till Utskotten ankomne Protocolls-Utdrag, har Ilöglofl. Ridderskapet och Adeln under den 11 sistlidne
Men då bela det beräknade beloppet af denna bankovinst, enligt Rikets Ständers derom vidtasna beslut, är afsedt att användas "i och för statens allmänna behof”, an O ' ser Utskottet samma vinst icke böra anlitas för den utbetalning, derom nu är fråga, hvaremot denna utbetalning utan all olägenhet synes kunna bestridas genom utassignering af ett motsvarande belopp utaf den summa 73,948 r:dr 3i sk. 6 rst. banko, som ännu finnes å förenämnde bankoräkning innestående och hvilken vida öfverstiger hvad, som hädanefter kan erfordras för de utelöpande kopparpoletternas infriande, helst bela invexlingen af denna, under åren 1800, 1801 och 1802, ulgifna myntsort hitintills endast utgjort 3,p53 r:dr 3 sk.; anseende Utskettet sig dessutom böra upplysa, dels att, enligt 7 § i Riksgälds-kontorets nu gällande reglemente, invisningar på meranämnde räkning icke få utställas för andra ändamål, än riksgälds-sedlars samt kopparskiljemynts-poletters invexlande, och dels att det nya reglemente, som vid slutet af denna riksdag skall för Riksgäldskontoret utfärdas, kommer alt i detta hänseende innehålla det af Rikets Ständer genom bifallandet af tredje punkten i Banko-utskottets betänkande 0:0 42 redan meddelade stadgande, att Riksgälds-kontoret framdeles ej eger 16 Slnts-i t sk: i Utlåtande, A;o 176. alt å besagde läkning utställa invisningar leir andra behof, än infriande! al besagde poletter. Slals-utskottet får alltså be inslå lia, alt det belopp, sorn för inlösandet af nu ifrågavarande sedlar erfordras, uiå på enahanda sätt, sorn vid dylika sedlars före preskriptious-tidens slut verkställda inlösen iakltagils, lå ulassigneras utaf den på Riksgälds-konlorets räkning n:o 2 i banken innestå ende behållning.
93» $marje ndtmaranbt Sebamot af SSerebning#» Committé* inom SDiflri. dger fdlebetf alfe afgjfroa. fin. fdtfSUba boterud febe** ocf), berdina# 6i tojTema per @fapita. <£ndt rSfietna lifa utfallit f6r trcenne eder flereA marte lottning onftdttb. §• 94- 3 ten ©ocfen, forn enfam ufg6r ett #drab, och fdfebeé Fan erietta fn fdrfFilba £ayering?*£otmnitte, bor 23erebningen pd reban forefFrifmet fdtt iioerPfldfloé, ocf> befi dtgdrb prfifroaé af en Sayeringé <£ommittee„ inullen af ©ocfnen utfeö nnb famina tiafdfle, od> pd fdtt, forn för mal af Sebamoter i 33erebningS»£ommitte dr fbrefftifraet,. men tia antal odj fbrbdflanbe meb Stater, forn får £areringS«<£ommittee flabgatt dr; fun* nante &6gf!£n af btoarje £la§ blant §3erebning$*(£ommitteenö Sebamoter fdfom XayeringfSinan btbehäaa^ i 95- Sayertng&Cfommiftee md icfe faramanfrdta utom Sayering&biffrictef.. ttteblifroer mit fammantrdbet tia fl. 10 pd bågen, iJonungené S3efa0tningöbafmanbe efler be§ ombub, rcdlje Gommitteen Drbférante blant (i* ne Sebamöter, fd ött förrättningen ide uppehälle^. §■ 96- £aymng«.
Då Länet således består af både fast och kringflutet land, måste dess klimat, äfvensom jordmån och öfriga, beskaffenhet visa sig mera olikartade, än att ett och samma omdöme i dessa ämnen vore för hela Länet tillämpligt. Smålandssidan af Länet äger berg, skogar, insjöar samt större och mindre strömmar; Öland deremot, fastän sjelf nästan utgörande ett enda ur hafvet uppskjutande kalkberg, saknar dock omvexlande höjder, är till större delen skoglöst, har blott en enda insjö men ej något större vattendrag. Äfven särskilt betraktade, erbjuda dessa begge Länets beståndsdelar i ofvannämde afseende!! väsendtliga skiljaktigheter. Smålandslandet är väl i allmänhet bergigt och skogrikt; men en stor del deraf utgöres äfven af slättland, hvilket är fallet med hela södra kusten, eller Stranda samt större delen af norra och södra Möre Härader. I denna trakt af Länet, eller södra kustlandet, förekomma berg och större skogar mera sällan och marken visar sig i allmänhet jemn och tjenlig till odlingar, som jemväl här tili mera betydenhet företagas, än på den öfriga delen af Länets fasta land, hvarest naturen lagt svårare hinder för sådana företag. Insjöar och större vattendrag, äfvensom kärr och mossar finnas der i betydlig mängd, men äro i södra kustlandet mera sällsynta. Det är naturligt att dessa skiljaktigheter måste hafva inflytande på klimatet, som också i de Irenne nyss anmärkte Häraderna är blidare än i de Öfrige, och denna skillnad visar sig mera betydlig, än att den ensamt skulle kunna tillskrifvas trakternas olika polhöjd. I enahanda mån är äfven jordens fruktbarhet större i den södra, än i den norra delen af landet, och detta gäller i synnerhet örn södra Möre Härad, der större, temligen jemna och stenfria åkerfält ofta förekomma.
Herr Ehrenborg har gil lat den af mig framställde idée att andra ån Handt verkande borgare skulle kunna inväljas, men dervid yttrat några betänkligheter, i anseende till en befarad obenägenhet hos Vålloflige BorgareStåndet att deruti ingå. Om man till en början stadgar som en rättighet att få välja, ej Jkylclighet att vål a andra personer, ån handtverkande borgare, och om man, för att ännu mera minska näringsidkares möjliga farhågor, inskränker antalet till högst en sjettedel eller en tiondedel af samtelige Societeters medlemmars antal, så ser jag ej att ideens realiserande borde möta något motstånd. Jag år inrikes nåringarnes uppriktiga vån, och har såsom en följd deraf framlagt detta förslag; jag tror, att nåringarne skulle vinna derpå att de äfven utom nåringsståndet ägde försvarare, men att personer utom nårings-ståndet skola sakna tillfällen, att taga närmare kännedom om deras beskaffenhet, behof och fördelar, så långe vågen år stängd till en närmare gemenskap i deras öfverlåggningar. Herr Hammarjköld, Lorenzo: Jag delar alldeles den tanka Herr Hjerta yttrat, att stiftandet af desse HandtverksSocieteter år att anse såsom en förmedlande öfvergång från tvånget till mera frihet, lika sorn jag i allmänhet får 394 Den 30 Augusti J. m. förklara, att jag tycker det man i detta Betån-, kande vål iakttagit bemödandet att vinna större frihet, med bibehållande af ordning i nåringar^- ne, och att man ändock ej gjort öfvergången brådstörtande. Det år således blott vid några rietailler, som jag anhåller få göra erinringar. Uti 2 §. n förekommer en dunkelhet uti redactionen. Der står: l de ftörre Sldderne måga,. Societeterne fördela Jig på Divijioner, hvilkas Ledamöter ej md underjtiga det i denna, §. heji ån ide antal, famt ut fes bland idkare af olika Handtverk. Nu år i denna §. intet angnst antal ån 9 bestämdt såsom utgörande SocieJ tetens personal; skola då divisionerne oek bestå af g personer, eller huru år meningen?
Reflekterande härå torde insända benäget svar till » O. », Mönsterås, p. r. Goda rekommendationer fordras. Godt hem utlofvas. Svar inom oktober månad till » Z. Z. », Iduns byrå. [2675] ~W läkarefami ' j i Helsingland finnes till hösten eller nu genast plats för en yngre, anspråkslös och duktig flicka med ordningsoch renlighetssinne, kunnig i matlagning, sömnad och strykning samt villig att hjälpa till med städning, servering m. m. Svar med fotografi o. utsatta lönepretentioner under adress: » Huslig », Ljusdal. [2658] " E * n tjänstemannafamilj i Vestergötland önskar en lärarinna, som kan undervisa i språk, musik och vanliga skolämnen. Svar jämte löneanspråk och referenser till » F. M. », Wara pöste restante. [2659] T F n g flicka, van vid landthushåll, kunnig i matlagning och handarbeten, erhåller plats som husmamsell den 24 okt. Sv. till » Husmor », Fjäl,p.r. T T T n g flicka, van att sköta landthushåll, önsk. komma i bättre fam. att biträda inom hus. Kunnig i sömnad. Ingen lön. Sv. t. » Trogen », Söderköping. [2619] i " ¥ ^ u g l i g, plikttrogen lärarinna, kompetent underv. i språk, musik o. alla skolämn. m. m., söker pl. i bild. hem. Svar till » Flärdfri », Iduns byrå. [26S9] A. IIILLA En kvinlig stenopi söker till nyåret anställning i Stockholm. Svar till » A, B. », Eskilstuna, p. r. (G. 6076) En [2473] lärarinna med goda vitsord och mångårig undervisningsvana söker till nyåret plats för 1 a 2 flickor (helst mellan 8 o. 11 år) i god och vänlig familj. Undervisning lemnas i språk, musik, stenografi och vanliga skolämnen. Dessutom är hon villig vara stenografiskt biträde. Lönevilkor: 300 kr. Svar till » A. B. », Eskilstuna, p. r. (G.
Vidare och hvad angår 2:o de Kongl. Maj:ts Flotta tillhörande trupper och öfriga gemenskap, så hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Maj:t, med förklarande, att Matrosoch Skeppsgossekårerna, om hvilken sednare kårs reduktion från 280 till 200 redan under den 25 sistlidne Augusti blifvit i Nåder förordnadt, skola tillhöra “Kongl. Flottan11, och Kanonierkåren “Kongl. Skärgårdsartilleriet11, deremot måtte med bestämmandet af hvilka Båtsmanskompanier böra tilldelas det ena eller andra af dessa vapen låta i Nåder anstå, intilldess frågan derom, efter föregången öfverläggning samfäldt med Chefen för Landtförsvarsdepartementet rörande det väckta förslaget om en del Båtsmanskompaniers öfverlåtande till arméen, kan jemte denna, fullständigt beredd, Eders Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning underställas, samt jemväl tillåta, att frågorna om dels Marinregementets framtida bestämmelse och dels Flottans öfriga truppers och gemenskaps organisationsoch aflöningsförhållanden få framdeles, sedan de hunnit vederbörligen beredas, hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas; äfvensom att, beträffande 3:o Flottans Konstruktionsoch Mekaniska kårer samt Civil-, Klerecioch Läkarestater, i afsende på de dem rörande frågor, hvilkas lösning i viss mån beror af det beslut, Eders Kongl. Maj:t behagar fatta i anledning af förslaget om befälspersonalens vid Flottan förändrade organisation, må på nyssberörda sått få förfaras, samt alltså de 8 Bil. N:o 4' till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. förslag, hvilka föranledas såvål häraf, som af hvad ofvanintagna grunder för Sjöförsvarets ombildning i öfrigt innehålla, få, i den mån de hinna utarbetas, blifva Eders Kongl.
Jag har till min stora förundran äfven hört detta, men jag kan ej inse, hvad som hindrar R. o. Ad. att inbjuda MedS(:n till gemensam öfverläggning om befästningsfrågan, då densamma till RiksSt:n inkommer, och komma måste den ju, vare sig förr eller sednare. Jag förnyar min anhållan om propos. å mitt förslag. Frih. Stael von Holstein, F a b. Wilh.: Uppå de af Hr Stjernsvärd och Gr. von Platen anförda skäl får jag tillstyrka bifall lill motionen. Emot densamma har man egentligen endast anfört tvenne skäl. Det första gick ut derpå, att det skulle vara stridande emot grannlagenhelen, att R. o. Ad., som egde den största sakkännedomen i militära frågor, inbjöde de öfriga Stånden till öfverläggning derom. Detta skäl har Gr. von Platen fullständigt vederlagt. Det andra skälet var, att öfverläggningsämnena hada en sådan utsträckning, att discussionen deröfver skulle blifva alltför vidlyftig och tröttande. Jag anser, lika med Hr Stjernsvärd, icke heller detta skäl vara af sådan vigt, att det bör föranleda till afslag å motionen, och anhåller fördenskull, att densamma måtte af R. o. Ad. bifallas. Hr Mannerskantz, Carl Axel: Jag delar deras åsigt, som anse syftningen af förslaget vara god. Då R. St. hafva fått rättighet att på ett rum sammanträda lill öfverläggning om förekommande frågor, kan denna rättighet ej bättre begagnas än i fråga om fäderneslandets försvarsväsende. Men jag erkänner tillika, att jag tvekar att antaga förslaget i hela dess vidd, enär öfverläggningsämnena derigenom skulle få en alltför stor utsträckning. Jag anser det vara en brist i grundlagens nya stadgande om de gemensamma öfverläggningarne, att deri ej finnas intagna några närmare bestämmelser om sättet för desammas hållande, ty det behöfdes ganska väl en särskild OrdningsStadga för dem, innehållande såväl huru besluten om deras hållande skola fattasoch på hvad sätt vid dem skall tillgå.
Under 1847 och 1848 urs riksdag beviljade anslagsoch lånesummor. anslaget för uppförandet af fängelser efter cellsystemet, enligt 72 §. anslagen för försvarsverket till lands, enligt 73 §. anslaget till ersättande af Krigs-kollegii Fortifikationsafdelnings förskott för anskaffning af kasernoch stallbyggnader åt den i Ystad förlagda sqvadron af Kronprinsens husar-regemente, enligt 74 §. anslagen för sjöförsvarets ordnande, enligt 75 §. dito till aflöning för styrelsen öfver allmänna vägoch vattenbyggnader samt till reseoch undersökningskostnader vid allmänna arbeten, äfvensom till arfvode och stipendier för Civil-ingeniörcrs bildande vid Marieberg, enligt 76 §. 1848, 1849 och 1850 års anslag lill amortering af lånet för Linköpings hamnbyggnad oell Stångåns upprensning, enligt 77 §. återstoden af anslaget för hamnbyggnaden vid Lidköping, enligt 78 §. lånen för hamnbyggnaderna vid Westerås, Wadstena, Warberg och Christinehamn, samt för jernvägsanläggningen mellan sistnämnde stad och Sjöändan, enligt 79 §. anslaget för slöjdexposilioners befrämjande, enligt 85 §. dito till premier för egare af kreatur, enligt 86 §. dito till restituerande af utmarks-skatten på Oland, enligt 87 §. dito för uppgörande af slutliqviden om köpeskillingen för myntverkets nya lokal, enligt 88 §. dito till förekommande af slottsbyggnadens i Wadstena ytterligare förfall, enligt 89 §. 1848, 1849 och 1850 års anslag till kolonien St. Barthelemys förvaltningskostnader, enligt 90 §. anslaget för inredandet af Vitterhets,- Historieoch AntiqvitetsAkademiens lokal, enligt 92 §. lidi. till R.
Då likväl en för hela riket gemensamt uppgjord plan för hospitalernas förbättring måste omfatta äfven den för rikets hufvudstad och dess närmaste omgifning erforderliga hospitals-inrättning, så bör den serskilta framställning, Öfver-ståthållare-embetet i sistnämnde afseende med bifogad ritning och kostnadsförslag under den 7 sistlidne December ingifvit, anses höra till fullständigheten af den plan, Rikets Ständer åsyftat.
Jag får för min del anhålla att Ulsk:s förslag måtte punktvis uptagas lill pröfning och att det då måtte framställas om man anser alt i en och annan punkt af lullbestämmelserna, der en förändring blifvit föreslagen, de gamla bestämmelser nu hafva före 30 * Den 4 Juni f. fflt träde. Jag tillstyrker således att Utsk:s betänk, må företagas punktvis. Hr Printzensköld, Carl: Det kan ingalunda hos mig väcka förundran all Hr Rosenblad framställt del yrkande, som vi bär hafva hört, enär Hr Rosenblad tillsammans med Hr Muren, hafva varit de egentliga styrande måstrarne i Bevilln.Utsk.; ty man kan knappast pä någon enda sida, der radikal förändring blifvit föreslagen i tull-lagstiftning, finna, det Utsk. anfört någon annan grund för detta förslag än alt detsamma blifvit framställdt af Hr Rosenblad och Hr Murén. Jag, som icke hyser de der radikala åsigterna i lull-Iagstiftning, anser det vara af högsta vigt, att R. o. Ad. i förevartde fråga går med den största försigtighet tillväga. Denna försigtighet bjuder, att, om möjligt är, antaga den princip för betänkts behandling, som Fiih. Palmstjerna föreslagit och hvari jag instämmer, utan att likväl kunna förena mig med de modifikationer i Frih. Palmstjernas förslag, som dels af Frih. Bonde och dels af Gr. Gyldenstolpe blifvit framställda, enär, om dessa modifikationer skulle bifallas, följden blefve, att hvar och en af R. o. Adts ledamöter skulle kunna framställa dylika förslag, hvarigenom man kunde komma lill det resultatet, att nödsakas punkt för punkt genomgå liela Ulskts tulltaxe-förslag. Jag tror icke att något äfventyr eller någon orättvisa emot de ledamöter, som begärt och möjligen kunna begära ytterligare modifikationer i förslagen, skulle ega rum, om Frih. Palmstjernas förslag bifölls, ty derigenom händer icke något annat, än att hvar och en, som hyser en tanke, hvilken stannar i minoriteten, får tåla att densamma blir undertryckt och nöja sig med p>l ural ite tens beslut.
För underhållande af den sedan år 1812 på Statens bekostnad anlagda väg emellan Dalarne, Helsingland och Jemtland, har E. K. M:t äskat 1,§00 R:dr årligen alt lills vidare utgå; men då Rikets Ständer trott det vid nästlidue Riksdag till vägar och communicationer beviljade anslag, stort 158 . Expeditions-Utskottets Förslag lill und. Skrivelse, IV.-o 86. 8.000 R;dr, böra lemna tillgång jemväl till bestridande af ofvan omförmälde utgift, hafva Rikets Ständer uppfört nämnde anslag utan förändring. c) Anslaget till undervisnings-anstalter för jordbruk och landtmanna-näringar. På sätt E. K. M:t i Nåder föreslagit, hafva Rikets Ständer medgifvit, att det vid sista Riksdagen för Landtbruks-institutet å Degeberg beviljade anslag af 10,000 R:dr, äfvensom de för fem lägre Landtbruks-skolor anslagne 5,000 R:dr, må fortfarande intill nästa Riksdag utgå, hvarjemte Rikets Ständer för ytterligare fem lägre Landtbruks-skolor inom orter, der behof af sådana är för handen, anvisat en summa af 5,000 R:dr, hvaraf 1.000 R;dr till en dylik Skola på Goltland; öfverlemnande Rikets Ständer i underdånighet till E. K. M;t att, så väl för Landtbruks-skolan på Gottland, som för öfriga ifrågaställda Landtbruks-skolor, beslämma villkor i afseende på värden af de egendomar, som må finnas för behofvet tjenliga. d) Anslaget till befrämjande i allmänhet af jordbruk och landt• manna näringar. Med anledning af Svenska Trädgåids-föreningens underdåniga anhållan örn anslag till understöd för Föreningens Elev-skola samt till spridande af fruktträd och andra nyttiga växter, har E. K.
Enligt hvad Kongl. Maj:t i sin nådiga Proposition, N:o 47, för Rikets Ständer tillkännagifvit, har ett låneunderstöd af 933,000 Riksdaler blifvit sökt för anläggning af en jernväg från Christianstad till Sölvesborg, derför kostnaden beräknats till 1,400,000 Riksdaler. Utskottet, som från Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader, i hvars generalförslag detta arbetsföretag blifvit upptaget, fått emottaga de denna fråga rörande handlingar jemte tillhörande planer och kostnadsförslag, har deraf inkemtat att, sedan jeruvägsanläggningen från Hessleholm till Christianstad blifvit företagen under förutsättning, att det bolag, som ingått kontrakt om invallningen af Helgeå med kanalanläggning till hafvet, skulle fullborda detta arbete och derigenom öppna en segelled för större fartygända upp till Christianstad, hvarigenom nämnda bana skulle utgöra en förbindelse mellan Statens jernvägar och hafvet, hade hvarjehanda motgångar hindrat fortsättningen af det påbörjade storartade vatteuarbetet, hvars fullbordande möjligen komme att uppskjutas till en aflägsen framtid. Under sådana förhållanden, och då vattenled för större fartyg till Christianstad ej på lång tid kunde påräknas, hade nödvändigheten att utsträcka jernvägen till hafvet börjat göra sig mer och mer gällande; och hade dervid förslag blifvit väckt att till ändpunkt antaga Sölvesborg. För sådant ändamål hade ett bolag under sistlidna sommar blifvit bildadt, hvars interimsstyrelse, efter det planer och kostnadsförslag blifvit af Majoren m. m. C. Adelsköld uppgjorda, uti en genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Blekinge län insänd ocjh förordad underdånig ansökan begärt, att Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition om beviljande af ett låneunderstöd motsvarande ungefärligen två tredjedelar af den beräknade kostnadssumman.
Adolf hade ämnat framkomma med någon förklaring öfver sina föregående yttranden, men Vanloo, som hade nog takt att ej låta konversationen inträda i alltför djupa hjulspår, förde genom en ledig öfvergång samtalet på andra ämnen. Nu anmälde en tjenare, att bordet var dukadt. Den lilla kretsen samlades kring supéen. Vanloo sysselsatte sig under denna hufvudsakligen med sin ena granne, friherrinnan Skytte, och förstod så väl att leda konversationen inom den gamla damens tankesfär, att hon derigenom ytterligare bestyrktes i sitt redan förut fattade omdöme, att den holländske magnaten var den intressantaste och mest älskvärde man, hon någonsin träffat. Friherrinnan begagnade nu tillfället att inhemta Vanloos åsigt i ett ämne, som mycket sysselsatte de flestes tankar och i synnerhet hennes egna, emedan hon nästan dagligen hörde det beröras af sin man och pastor Suenonius. Detta ämne, det stående themat för dagen, var trolleriväsendet. Friherrinnans fråga bragte samtalet genast inom detta område och alla, med undantag af fru Agnes och just den tillfrågade, skyndade att ådagalägga och förfäkta sina meningar. Unge Skytte åsidosatte alla betänkligheter och angrep de rådande fördomarne varmt och vältaligt; Vanloos blick riktades med intresse på ynglingen, ty ehuru de åsigter, han framställde, och de skäl han anförde, i våra dagar skulle återfinnas i hvar mans mun, klingade de i den tidens öron både djerfva och förvånande. Adolfs förnämste motståndare var hans vackra kusin, som lifligt understöddes af herr Gustaf Drake. Friherrinnan började redan ångra, att hon gifvit anledning till denna tvist; hon åhörde med verklig förskräckelse sin sons argumenter och tackade Gud, att lagman Johan ej var närvarande, ty Adolf hade en gång förut genom uttalande af samma sin öfvertygelse stört hemfriden på Signildsborg och framkallat ett våldsamt utbrott af sin fars lynne. – Mynher Vanloo, sade Adolf, sedan han med otålighet lyssnat till Drakes invändningar, – jag vädjar med förtroende till er. Med den kännedom, jag haft lyckan förvärfva af ert klara omdöme och höga bildning, skulle det förvåna mig, om ni ej gifver mig rätt.