Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj på bordel lagda Utlåtanden, nemligen: Bih. till 11. St. N:o 95, i anledning af väckta motioner om försäljning af de för Statsverkets räkning utarrenderade egendomar. Afslogs. N:o 9 7, i anledning af väckt motion om rättelse i de s. k. Ofrimans frälsehemmans i Bolms Län beskaltnings-förliållanden. Bifölls. N:o 99, i anledning af väckt motion angående afstående af jord till Marstrands stad och dess Elementar läroverk. Bifölls. N:o 102, i anledning af Kongl. Mnj:ts nådiga Proposition angående försäljning till skatte af de Danviks Hospital tillhöriga, med ständig slädje och besittningsrätt på innehafvarne upplåtna hemman och lägenheter. Bifölls. S. D. Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch FJionomi-Utskotlets den 9 och 23 sistlidne Maj bordlagda Betänkande N:o 82, i anledning af väckta motioner dels angående Roleliåliares skyldighet alt inställa sig vid General-mönstring, dels om rättighet för Roteoch Rusthållare alt, utan all inblandning af Officerare, med Soldal, Hussar, eller Båtsman afsluta knekte-kontrakt, m. m. S. D. Efter föredragning af Lag-Viskoltets den -12 och 23 sistlidna Maj bordlagda Utlåtande N:o 26, i anledning af återremiss utaf Lag-Vtskotlels Betänkande N:o 15, i fråga om giftmannarältens upphörande, blef della Utlåtande af Ridderskapet och Adeln afslaget. S. D. Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Visko t fets den 19 och 23 sisth Maj på bordet lagda Betänkande N:o 90, i anledning af väckta motioner om ordnande af militär-undervisningen i Riket samt om införande af passande krigsöfningar vid Rikets alla offentliga undervisnins-anslaller. S. D. Föredrogs och bifölls Lag-V skottets den 26 sistlidne
Och n u — ja n u k a n m a n undvara den får allt taga den på sig, så att vi få se, om den gamle statsmannen. » inte behöfver ändras på något sätt. Alla sömu n g karl, s o p. Gubben lade helt otåligt tidningen ifrån sig, merskor äro så upptagna, a t t det ä r bäst a t t » Bescheiden. » tog en djup klunk u r sejdeln och drog ett p a r ställa om det i tid, » föreslog unga frun. * bloss u r sin långa pipa. Gamla fru Grunder prutade emot, m e n det Fru Grunder, som satt och räknade u t ett hjälpte inte; hennes m a n gaf inte med sig. mönster på ett tapisseriarbete — » femton, sexton, » Se så, mutter, passa n u på, n ä r du h a r E m m a sjutton från vänstra kanten » — • såg u p p. H o n här. J a g förstår mig inte på det. » Fredrilca Uretners Idunsstaty. Med anhade i sina dagar haft så föga tid att följa med Däruti låg en god del sanning, så att fru Grunledning af redaktionens förfrågan, hvar Fredrika politiken, och det lilla politiska vetande hon ägde, der fogade sig efter sin mans önskan. H o n gick Bremers Idunsstaty n u finnes, kunna vi meddela, hade h o n inhämtat af sin gubbe; så det kunde ut, och efter en stund inträdde h o n ånyo, iklädd att den pryder ena kortväggen i Kongl. högre inte väntas, att hon genom någon originei ansin högtidsdräkt. lärarinneseminariets högtidssal. Detta seminamärkning skulle gifva samtalet mera omväxling. H e r r Grunder bjöd armen åt sin gumma och rium h a r n u sin lokal tillsammans med statens H o n nöjde sig m e d a t t nicka bekräftande och förde henne fram till spegeln, så att h o n skulle normalskola för flickor, Riddaregatan n:r 5. säga: » Ja, ja, kejsaren handlar inte rätt, och en k u n n a se sig i all sin glans. — I — n.
Prot.-Utdrag, den 20 Maj 18 45- 951 N:o 72, med förslag lill Instruction för Rikets Ständers Banco-Utskott vid nästkommande Riksdag: Ofvannämnde åtta memorial blefvo af Ståndet bifallne; JN-o 74, angående Riks-Ståndens skiljagtiga beslut i anledning af Utskottets memorial N:o 62, med förslag till åtskilliga förändrade föreskrifter i 3 Art. af nu gällande Bancoreglemente: Ståndet antog Utskottets inbjudning, samt godkände i öfrigt Utskottets framställde åsigter och gjorde hemställanden. S. D. Efter skedd föredragning af Väilofl. Borgare-Ståndets i protocul Isutdrag den 17 dennes gjorda inbjudning att instämma i det beslut, berörde Stånd fattat vid behandlingen af Constitutions-Utskottels utlåtande N:o 36, i anledning af återremisserna å memorialet N:o 26, med förslag till Nationalrepresentationens ombildning och deraf följande grundlagsförändringar, från trädde Bonde-Ståndet sin förut i. ämnet fattade gemensamma tanka och antog Väilofl. Borgare-Ståndets omförmälda inbjudning; och anmodade Ståndet Conslitutions-Utskottet att före nästa dags, utgång inkomma med förslag till voteringspropositioner i de delar, deri sammanjemkning ej kan till vågabringas. S. i). Efter derom gjord hemställan, beslöt Ståndet, att de tvänne vaktmästare, som hos Ståndet tjenstgjort under innevarande Riksdag, men ej undfått arfvode för de ellofva första dagarne af Riksmötet, borde af nämnde arfvode, beräknadt till En R:dr 16 sk. Banco per dag, komma i åtnjutande. Den 20 Maj. Från Högloft. Ridderskapet och Adei,n.' S. D.
Tvist skulle då långt mindre ofta uppkomma än nu; och i de jemförelsevis få fall det skedde, skulle domaren icke sakna ledning för sin pröfning; om t. ex., såsom uti 4 § af K. M:s nåd. propos. förutsättes, köparen skulle dölja eller hafva förstört motboken, så vittnar detta om att saken å köparens sida är sjuk och domaren lärer i sådant fall ej tveka alt låta säljaren gå eden. Med undantag af sista morn., kan jag icke annat än gilla och förorda de stadganden, som K. M. uti nyssberörde § af Dess nåd. propos. föreslagit och önskar, om jag ock icke hoppas, att Utsk. ville, efter förnyad pröfning af frågan, inkomma med ett förslag i hufvudsaklig öfverensstämmelse med denna §. Och anhåller jag af sådan anledn. om betänk:s återremitterande samt alt detta mitt yttrande dervid mätte få åtfölja. Hr Oxehufvud, Olof Philip, anförde skriftligen: Gillande i hufvudsakligaste delar de af Lag-Utsk. uti förevar, betänk, uttalade principer, anser jag mig dock böra underställa H. R. o. Ad:s pröfning en, efter min tanka, förekommande ofullständighet i 3 § af nu föreslagna författning. — Denna § föreskrifver, alt derest räkning blifvit köparen tillställd på sätt i 2 § sägs, men köparen icke inom 6 månader derefter antingen bevisligen tillsagt säljaren, att räkningen icke godkännes, eller öfver räkningen hos domstolen fört klander, skall räkningen vara lika utmätningsgild, som förfallet skuldebref. — Härmed är likväl icke något stadgadt, huru förfaras skall, sedan köparen vidtagit den ena af de till hans godtycke öfverlemnade åtgärder, nemi. den, att hafva bevisligen tillsagt säljaren om räkningens förmenta oriktighet.
Den för åren 1848, 1849 och 1830 belöpande summa af 1,080 r:dr årligen, hvarmed staten, jemlikt Kongl, brefvet den 14 April 1857, bör under nitton års tid bidraga till amortering af ett för Linköpings hamnbyggnad och Stångåns upprensning upptaget lån, har Kongl. Maj:t föreslagit att för 5:ne år anvisas med tillsammans 3,240 r:dr; i sammanhang hvarmed herr Palmeer uti en hos Borgareståndet väckt och till Utskottet remitterad motion hemställt, att berörde anslag måtte bland statens ordinarie utgifter uppföras; och får Utskottet tillstyrka, att för åren 1848, 1849 och 1830 måtte i berörde ändamål anvisas 3,240 r:dr med 1,080 r:dr om året. 5:o För en nödig befunnen rötning af segelleden i Stångån emellan Linköpings hamn och sjön Roxen, har Kongl. Maj:t föreslagit Rikets Ständer att bevilja två tredjedelar af kostnadssumman eller 16,666 r:dr 32 sk.; och får Utskottet, under åberopande af de bär ofvan vid tredje punkten anförda skäl, hemställa, att omförmälde 16,666 r:dr 32 sk. icke må af Rikets Ständer beviljas. 6:o Askersunds stads och Sundbo härads brobyggnadsskvldige hade, uti en till Kongl. Maj:t ställd ansökning, begärt att för anläggning af en rörlig jernbro öfver sundet vid Askersund, beräknad till en kostnad af 3,500 r:dr, erhålla statsbidrag med halfva beloppet eller 2,750 r:dr, som Kongl. Maj:t nu jemväl funnit böra beviljas; men då en slik anläggning torde kunna anses vara af jemförelsevis mindre allmän nytta, finnér Utskottet, med afseende å tillgångarnes otillräcklighet, sig icke böra företrädesvis tillstyrka ofvanberörde anslag. Jiih. lill R.
19 hvarje tule, ansett mig böra i underdånighet tillstyrka, att Kongl. Maj:t mätte täckas, uti proposition till Rikets Ständer, föreslå, icke allenast att de till och med för innevarande år belöpande våkans-afgifter för utsockne frälsehemmanen i Halland må helt och hållet eftergifvas och således afskrifvas, eller, der de blifvit erlagde, återbekommas, utan ock att alla de båtsmansnummer, hvaruti omförmälde utsockne frälsehemman hafva del, må ständigt, så väl i fredssom i krigstid, hållas vakante, med förbindelse och rättighet för utsockne frälsehemmanen att, för deras andelar i rotarne, i vakans-afgift erlägga endast ? daler af det belopp, hvartill vakans-afgiften för en båtsmans-rote der i länet uppgår, enligt de föreskrifter och beräkningar, som nu följas eller framdeles i behörig ordning kunna meddelas och antagas till efterrättelse; och torde nämnde i vakans-afgifter inflytande medel böra särskildt afsättas till Kongl. Maj:ls diposition för sjöförsvaret.” ”Om Eders Kongl. Maj:t gillar denna åsigt, torde uti den nådiga propositionen böra meddelas den upplysning, att Eders Kongl. Maj:t, genom nådiga bref af den 23 Februari 184E och den 2 April 1845, i nåder förordnat, att den debiterade rote-vakans-afgiften icke skall uttagas, samt under den 30 April 1846 i nåder tillåtit, att med verkställandet af den förordnade debiteringen må för de år, för hvilka den icke redan e0t rum, anstå, intilldess frågan om dessa hemmans rotering blifvit af Eders Kongl. Majit och Rikets Ständer gemensamt i sin helhet afgjord; dock ulan alt ett sådant anstånd med debiteringen må fritaga hemmanens innehafvare från utgörande af rotevakans-afgift Lill det belopp, som framdeles kan varda bestämdt”.
K. M. har således förheredt R. St. på möjligheten af en sådan händelse, öfverlemnande åt R. St. att för detta fall bestämma en eventuel tull på varor å hvilka förbud ännu finnas. Detta är en försigtighet som är nödig derföre, att i ett eller annat afseende öfvervägande skäl möjligen kunde finnas till nyssnämnde åtgärd för att vinna reciprocité i handelsförmåner. Såsom jag sagt kan fråga upstå om att borttaga ett eller annat förbud, men det torde likväl komma att hufvudsakligen bero af de beslut, R. St. fatta i anledning af K. M:s Propos. om lagstiftningen rör:de tullarne på de varor, som äro förbjudne, men som möjligen kunna blifva till införsel tillåtna. Om R. St. i detta afseende dela K. M:s uttalade åsigter, så är allt skäl till den förmodan, att det skall verka lugnande och betryggande på näringsidkare i allmänhet, och att förbudens borttagande på de varor och de artiklar, som dertill kunna finnas lämpliga, sedermera icke skall hafva så menlig inverkan på näringarnes bestånd Den 11 Januari. 127 söra eljest mäste befaras. De anmärkmr, sora nu blifvit gjorde emot förslaget, tror jag mig hafva hufvudsakligen vederlagt och anhåller att hvad jag nu yttrat mätte få åtfölja remissen till Utsk. Hr Virgin, Chistian Adolf: Jag har begärt ordet för att tillkännagifva den erfarenhet jag har, och jag får då bekänna, att jag anser att äfven för södra Sverige behöfs en återhållande kraft mot förstöring af ungskogen. Jag menar härmed norra Blekinge och södra delen af Småland. Med visshet känner jag, att millioner unga träd årligen utskeppas från de Blekingska hamnarne under namn af sparrar och läckten. Dessa träd skulle, om de fått upväxa, kunnat lemna ett moget och godt virke, och således en mångdubblad behållning för landet.
Vi ha redan ett par originalföljetonger antagna och liggande i förväntan på plats. Eed. tllltjens MÖLNLYCKE Göteborg, n Innehållsförteckning: Vi och våra barn; efter A, Skards föredrag Greta. Elak andedrägt beror antingen på af J. N — g. (^FÖrra artikeln. ") — Ung den dog; dåliga eller illa skötta tiinder — och detta Ordning i hemmet. På grund af ordpoem af Birger MÖrncr. — Om sällskapslif torde vara den vanligaste orsaken — eller på (hedersamt omuämd vid Iduns femte pristäfningens stora betydelse för trefnaden aflektioner i svalg och näsa. Äfvenså kunna ling); af A. B. — Från våra badorter: så väl inom som utom hus har rättesjukdomar i lungor eller mage vara anleduinII. Särö saltsjöbadort, prisbelönad uppsats af ligen derom mycket ordats. A f det gen. I de flesta fall vinnes förbättring genom Elsie Calliau de Lisle. — Qvinnogymnastik; att omsorgsfullt, sköta tänder och mun. Man en serie uppsatser efter » Vort Hjeni ». mesta, som i detta ämne framstälts, bör morgon och afton borsta tänderna väl, (med illustrationer). — Teater och musik, — efter måltiderna aflägsna qvarsittande matkan man j u göra en kort sammanfattEtt storstadsbarn; berättelse af Johan Nordrester, samt under dagens lopp skölja munnen ning, på det att det må lättare kunna Ung (forts.). med aseptin eller en 3 proc. lösning af klorihågkommas: plats för hvarje sak och Matlagning. — Bakning. — Konservering. syradt kali. Skadade tänder måste plomberas, vinsten borttagas, o. s. v. — Strykning. — Efterrätter. — Bostaden. — hvarje sak på sin plats; bestämd tid Handarbeten. — Hvarjehanda. — Läkareråd. för hvarje göromål och hvarje göroViola. Fortsätt med kalla afrifniogar. Drick — Breflåda. morgon och afton ett hälft glas Karlstads mål på den besämda tiden. jernvatten. En badkur i sommar vore önskvärd. Lalage.
Uti en hos Bonde-ståndet väckt och lili Slals-Ulskotlets handläggning remitterad motion, liar Riksdags-fullmäkligen Johannes Linder från Skaraborgs län förmält hurusom, efier det beslut fattats alt profoss-bostället Bryntesgården Lindärfva i Kinnefjerdings härad af nämnde län, hvilket sedan år 1813 varit utarrenderadt emot en årlig afgift för tiden från nämnde år till år 1841 af 21 tunnor 6 kappar afrads-spanmål och 67 Riksdaler Banko i penningar, för sistberörde år af 4 tunnor 16 kappar, för år 1842 af 6 tunnor 16 kappar och för åren 1843—1S47 af 25 tunnor 8 kappar afrads spanmål, skulle å nyo borlarrenderas på tjugufyra år från midfastan 1847, och vid en af vederbörande skaltläggningsmän hållen undersökning det årliga arrende-beloppet, med fästad! afseende å boställets öppna åkerjord, blifvit föreslaget lill 30 tunnor afrads spanmål, Landtbrukaren Claes Th. Skårman, vid den inför Kongl. Kammar-kollegium lill den 5 Juni 1846 utlysta arrende-auktion, genom ombud anmält sig vilja inropa arrendet, ulan all Skårman, hvilken icke ansett sig kunna förutsätta att arrendet skulle komma att öfverstiga det af skatlläggningsmännen föreslagna beloppet, dervid iakttagit det försigtighelsmållet, att uti den af honom för ombudet utfärdade fullmakt utsätta den arrendesumma, sorn han högst ville erbjuda, hvarigenom inträffat att ombudet vid auklio Bih. till R. St. 4 Sami. 1 Afd. 27 Ifäft. 1 2 Stats-Ut skallets Utlåtande N:o 60. nen å Skärmans vägnar gjörl anbud ä arrendet med del oerhörda beloppet al 96 (nilnor 16 kappar spanmål, i öfverensstämmelse med hvilket af Kammar-kollegium antagna anbud arrende-kontrakt blifvit för Skårman utfiirdadl, hvarefter han midfaslan 184? jemväl (illlriidt arrendet.
Det lärer ock i detta afseende icke undfalla uppmärksamheten, att en dylik beräknings-grund, som uti anmärkningen är vorden yrkad, skulle leda derhän, all, i alla de fall då 3 eller 4 Slåipd beviljat anslag till olika Stats-Utslxottets Utlåtande, A o 522. 3 belopp, lingasle summan lomme alt belragtas såsom Rikets Ständers ! esluf, enär den ansåges inbegripen i de högre anslags-beloppen, samt alt således den votering, hvilken, enligt Grundlagen, skall ega rum, för afgörandet af skilja”tiga beslut i anslagsfrågor, komine att inskränkas till de fall, då 2 Stånd bevilja', men 2 Stånd förvägrat ilrågaställdt anslag. En sådan tolkning kan dock Utskottet ingalunda anse Grundlagsenlig och den strider jemväl uppenbarligen ej blott emot hittills följd praxis, utan jemväl emot de grunder, som äro iagtlagne vid uppställningen af andra uti det nu ifrågavarande Memorialet förekommande., af Borgare-Ståndet och jemväl i vissa fall af samtlige öfrige Riks-Stånden godkände voleringspropositioner: 1 öfverensstämmelse med hvad sålunda blifvit yltradt, anser sig Utskottet böra vidblifva den uti 8:de punkten föreslagne, af 2;ne Riksstånd redan godkände, voterings-proposilion. 2:0 2o:de punkten har i sin helhet blifvit af Bonde-Ståndet återremitterad, på grund af här förut omförmälde generella anmärkningar; hvarjemte inom Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet emot den uti nämnde punkt litt.
Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets sedan den 22 nästlidne Juli på bordet hvilande Utlåtande N:o 202, i anledning af återremisser å samma Utskotts Utlåtande N:o 44, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens 3:dje Hufvud-Titel, blefvo, sedan upplyst var, att 1, 5, 6, 8, 9, 12, 13, 16, 17, 19, 20, 26, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36 och 37:de punkterna af sistnämnde Utlåtande voro förut af Ståndet bifallna, de öfriga punkterna af dessa begge Utlåtanden i följande ordning handlagde, nemligen: 2:o Kongl. Krigs-Hof-Rätten. Bifölls, dock med tillägg, att det härtill beviljade Stats-anslag skulle på Allmänna Indragnings-staten uppföras. 3:o Staten ior Generalitetet. Med ogillande af hvad Utskottet tillstyrkt, angående indragning af en Generals-lön och nedsättning af de öfriga till bildande af 3:ne nya pensionsrum, beslöt Ståndet att bibehålla nuvarande Stats-anslag för Generalitetet 54,700 R:dr; dock så, att de till District-Generals-löner hittills i ordinarie stat upptagne 36,000 R:dr skulle å Indragnings-staten uppföras. 4:o General-Adjutants-Expeditionen för Arméen. Ståndet beslöt, att, enär denna punkt egde.oskiljagtigt sammanhang med 452 Prot. TJtdr. d. 5 Au g. 1840. Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 195, angående löne-reglering för de under StatsDepartementen lydande Expeditioner, pröfningen häraf skulle anstå, till dess nyssberörde Utlåtande hos Ståndet komme under öfverläggning. 7:o Öfver-Commendants-Expedition i Stockholm. Bifölls. 10:o Kongl. Krigs-Academien.
Njaa! Det vore nog radikalmedlet! Skils Om det inte fins något då? Något ankommen. LAGMANNEN. Det fins alltid formfel, bara man ser efter. LAGMANSKAN. ur oss, men nu ska han få se på naturens ordning hur den drifver ut drönare på landsvägen... Nå då så! Tänk den odågan som väntar lifvet TREDJE AKTEN LAGMANNEN. jag tänker noga på saken, hvad är det vi ha att Haha! Du har så rätt, rätt! Och vet Du när förebrå oss, hvad ha vi gjort för ondt? Det der med monstransen, det är småaktigt att tala om och det har icke skadat en menniska, och att jag skulle aflagt mened, det är helt enkelt lögn. Jag fick ett fulslag i fingret, det var alltsammans och helt naturligt. LAGMANSKAN. att det der med hagelskuren det var lika sjelfklart som om det stått i almanackan! Det vet väl jag bäst... och jag vill lägga det till LAGMANNEN. för, vet Du Carolina, att vi gjorde bäst i att glömma det här sista pratet, och tycker Du som jag så vända vi oss till en annan prest och låta viga in Mausolén. LAGMANSKAN. Ja, se der! Det menar jag också. Och der Hvarför skulle vi inte göra det? LAGMANNEN. för att den der magnetisören går omkring och skrockar? LAGMANSKAN. Hvarför skulle vi inte göra det? Kanske der Säg mig, tror Du att det är en magnetisör bara? ADVENT LAGMANNEN skroderar. Chiar-la-tan! Det? Det är en första rangens charlatan En LAGMANSKAN. Ser sig omkring. Jag är inte säker jag. LAGMANNEN. inför mina ögon en gång till, nu till exempel, skulle Men jag är säker. Sä-ker! Och om han kom jag dricka honom till och säga: skål, gamle skämtare! Hvad är det? Hans lyftade glas ryckes ur handen och sväfvar ut genom kulissen. Lyktan slocknar. LAGMANSKAN. Hjelp oss! En stormil höres och så blir det tyst.
Sålunda har till en början anförts, att den examensrätt Carolinska institutet egt i theoretiska ämnen, endast föga varit begagnad, och att förändringen i detta förhållande således ej kan medföra några vidt utseende följder. Detta skäl synes dock Utskottet vederläggas af samma orsak som den förebråelsen, att så få genomgått hela studiikursen vid Carolinska institutet, nemligen bristande kompetensrätt för dess lärjungar; och då lika litet aflagd kirurgie kandidat-examen vid Carolinska institutet berättigade till undergående af licentiat-examen vid universiteterna, som aflagd medicine kandidat-examen vid universiteterna berättigade till undergående af kirurgie licentiatoch kirurgie magister-examen vid institutet, så inser man lätt, hvarför ingen annan aliade den theoretiska examen vid institutet, än den, som genomgick hela kursen derstädes. Man skulle således kunna på samma skäl påstå, att det föga betydt, om man äfven borttagit den praktiska eller licentiat-examen från institutet, då så få äfvenledes aflade denna examen derstädes. Men häri lag just en af bristerna i sambandet och samverkan läroverken emellan, att icke motsvarande examina voro gällande vid ile olika läroverken. Änskönt Utskottet förmenar, att, tvärtemot hvad sorn är vordet emot Carolinska institutet anmärkt, institutets theoretiska examen i det väsendtligaste motsvarat medicine-kandidat-exainen — i afseende hvarå jemväl bör anmärkas, att institutet sjelft 2:ne gånger, ehuru utan framgång, sökt. genom vederbörande få den ändring, att de olikheter mellan dessa begge examina, som förefunnos, måtte varda upphäfda — torde dock berörda omständighet för det förevarande ämnet få anses mera likgiltig, alldenstund, på sätt Utskottet önskar vidhålla, frågan icke gäller huru förhållandet varti, utan huru det hör vara, och det ordnande af medicinska undervisningen, Rikets Ständer hos Kongl.
Justerades två prot.-utdr. för d. 26:te d:S e. m. Hr Virgin, Christian Adolf: Som jag redan aflägsnat mig från detta rum, då R. ö. Ad. genom votering bestämde att 424 Den 28 Mars f. ra. det uti 4:de punkten af Sammansatta Lag-, Bevillningsoch EkonomiUtsk:ts Bet:de N:o 4, ang:de vilkoren för briin vinst ill verkning, omhandlade minimum för denna tillverkning skulle blifva 300 kannor, anhåller jag nu att få mot nämnde beslut nedlägga min reservation. Hr von Koch, Nils Samuel: Jag anhåller att få till protokollet antecknadt att jag icke deltagit i B. o. Ad:s beslut, hvarigenom minimum för all bränvinstillverkning blifvit bestämdt till 300 kannor. Hr Nordenfelt, Enar: Äfven jag anhåller att blifva till prot. antecknad såsom frånvarande, då R. o. Ad. uti sista plenum fattade beslut rörande bestämmande af 300 kannor såsom minimum för all bränvinstillverkning. Erih. Sprengtporten, Jakob Wilh.: Jag hade amnat att afvakta slutet af föredragningen af Bet:det rörande vilkoren för bränvinstillverkning, för att då afgifva min reservation; men som jag nu hör att flera af Ståndets ledamöter till prot. anmäla sina reservationer i ämnet, får äfven jag på samma gång förklara, att jag reserverar mig mot R. o. Ad:s ifrågav:de beslut, hvarigenom minimum för all bränvinstillverkning blifvit bestämdt till 300 kannor. Hr Adelborg, Anders Otto: I likhet naed föreg:de talare får äfven jag till prot. anmäla min reservation mot Ståndets uti nästföreg:de plenum fattade beslut, att minimum för all bränvinstillverkning skall utgöra 300 kannor. EÖredrogs ånyo Exp.Utsk:ts d. 24:de och .26:te d:s bordlagda förslag till R. St:s underd. skrifvelse, ang:de Sveriges och Noriges ömsesidiga förhållanden. Gr.