Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
»Det var han aldrig förr; jag kunde reta honom hvarenda dag, och ändå var han lika god den nästa.» Selma kastade sig i soffan och betraktade med välbehag de ljusa hårvågor, som böljade för kammen derborta vid spegeln. »Vet du hvad! – det är grufligt roligt att se på fruntimmer – nota bene: vackra fruntimmer», utbrast hon muntert i det hon slog med ridspöet mot spetsen af sin sko. »Så du pratar; du är ju sjelf ett fruntimmer!» Selma skrattade till. »Ja visst är jag det, men hos mig fins ingenting af det der mjuka – det der som gör att man tycker sig kunna linda er om fingret.» »Jag tycker du borde ha blifvit karl; det skulle passat dig så bra», sade Elvira i det hon virade upp håret och böjde sig fram emot spegeln. »Ja, behagligare skulle det varit, men det är väl det bästa som sker. Jag kan nog gå an som fruntimmer med: alla skola inte vara som stöpta i samma form. Men, se hit ett tag!» Selma gick hastigt bort och lade sin arm om den unga fruns skuldror i det hon böjde sig fram och såg henne in i ansigtet. »Ja var det inte det jag tyckte! Nu har du gråtit igen. Hvad är det då?» »Åh, bry dig inte om det.» Selma gick ett slag genom rummet. »Det duger inte att tiga alltid; sjung ut!» sade hon och stannade vid sidan af toilettbordet, så att hon kunde se den unga fruns ansigte. »Åh, det är alldeles ingenting ... det är bara Richard ...» »Hvad är det med honom?» »Det har du nog märkt.» Elvira ordnade sina toilettsaker, synbarligen utan att tänka på hvad hon gjorde. »Hvad skulle jag ha märkt?» »Att han inte bryr sig om mig.» Hon böjde ned hufvudet och talade mycket lågt. Selma stod och betraktade henne med ett besynnerligt uttryck i sina ögon, något af på en gång intresse och motvilja. Täckheten förfelade icke sin verkan på hennes skönhetssinne, men all klemighet ingaf henne afsmak.
Härutinnan förefinnes en otydlighet, som nödvändigt mäste rättas, såvida stadgandet härom skall som lag antagas; och skulle meningen vara, att man ej kan få bancosedlar i st. f. en assignation, utan föregången avis, så försvåras rörelsen ganska betydligt. Hufvudsakligast fäster jag mig likväl vid assignatiousbeloppet 20 r:dr Skola de ifrågaställa länecontoren motsvara privatbankerne, hvilka sednare dock alltid komma att hafva/ företräde, såsom styrda af det egna intresset, så böra de röra sig med sådant mynt,' som är gångbart i allmänna och mindre rörelsen. Men det må nu gå med detta mom. litt. c), hvilket jag ogillar, huru som helst, så nödgas jag dock hellre bifalla hela § med det af Frih. Palmstjerna gjorda tillägg, än jag skulle våga den ytterligheten att afslå densamma. Om nu Ständerne besluta, att förlängning af privatbankernes octroj icke skall medgifvas; kan man väl då tänka sig att Konungen skall tillstädja dessas fortsättande? Jag ber en hvar att 02 f Den 16 April e. m. göra hvad möjligt är, för att icke i förderfvet störta de orter, som för sin dagliga rörelse äro beroende af dessa banker. Frih. Raab: Ehuru sent nödgas jag anhålla att få belysa elt af Hr voq Hartmansdorff, förmodligen ofrivilligt, begånget misstag, att privatbankerne skulle inalles utgifva 7 millioner. Det är upplyst, att privatbankerne bevilja cassacreditiver vanligen till ett belopp af 1 million mera, än som på creditiver utgå, och häraf torde Hr von Hartmansdorff ledt sig till den slutsats, att del skulle behöfvas 1 million mindre än de 7 millionerne, för att supplera privatbankerne. Förhållandet är likväl motsatt; privatbankerne utgifva 7^ millioner r-.dr, och derutöfver hafva de beviljat creditiver till ett belopp af 1 million, d. v. s. de hafva beviljat creditiver och utlemna! lån till en sammanräknad summa af 8^ millioner, fastän de ej i rörelsen hafva ute mer än 7^ millioner.
Landtm, hemställde om R. o. Ad. funne för godt att antaga BorgareSi:s förevande inbjudning och således frångå de delar af sitt förut i ämnet fattade beslut, som icke uti BorgareSt:s beslut innefattas, ropades ja, blandade med nej, hvarpå H. Ex. förklarade det han trott sig finna att ja varit öfvervägande. Frih. Stjernstedt, Aug. Wilh. begärde härvid votering, men anmälte sig ånyo, innan voter:spropos:n hann blifva upsatt, samt yttrade: 246 Den 15 Augusti. Jag hade önskat att denna fråga hade blifvit bordlagd, på det alt man matte frångå denna princip, att så der handlöst och på stående fot uprifva ett förut fattadt beslut, men då sådant icke skett, så hade jag trott, all man bordt genom en votering uttala den åsigten att II. o. Ad. borde vidhålla ett beslut, som Ståndet förut fattat, för att undvika följderna af ett vacklande i besluten. För öfrigt är min mening uti frågan på det alidia närmaste öfverensstämmande med det beslut, som BorgareSt. fattat och som detta Stånd nu inbjudit R. o. Ad. alt frångå, hvarföre jag inden synpunkten icke har något deremot, men det är för principens skuld, som jag funnit mig upmanad att nu begära votering, dock, om ingen annan derom förenar sig, så vill jag derifrån afstå. Föredrogs StatsUtskis d. 13 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 291, ang:de inhägnande af den obebygda platsen emellan Iliksg:skonl:s hus och Riddarholmskanalen, samt anläggningen af en kajeller strandmur vid samma kanal. Gr. Lagerbjelke, Gustaf: För min del önskar jag visserligen att Sta(sUtsk:s nu föredragna betänk, måtte bifallas, men vid redaktionen af detsamma, har likväl en liten obetydlighet insmygit sig, hvilken jag skulle önska ali hafva undanröjd.
Artilleri-regementena tilldelade bevärings-manskap anvisade belopp, 2,522 R:dr 17 öre, tillsammans 11,262 R:dr 62 öre; Och har således anslaget till lega för hästar lill Artilleriets exercis, hvilket nu beslår ensamt af oindelt spanmål, ökats med nyssberörda kontanta belopp. 27:o. Fouragerings-koslnaden för de i nästföregående (vänne punkter omnämnda hästar har Eders Kongl. Majit ansett brira upptagas å anslaget till foitragering af Artilleriets och värf na de Kavalleriets hästar efter följande, af Krigs-kollegium föreslagna beräkning, nemligen vid Artilleriet: Expedilions-Utskollets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 494. Då Rikets Ständer bifallit anvisande af de ilrågakomne ulgiflerne för anskaffning af 12 och lega m. m, af 54 hästar lill Artilleri-regementenas exercis, hafva Rikets Ständer jemväl lunnil sig böra medgifva, alt den belöpande fouragerings-koslnaden för dessa hästar, utgörande tillsammans 0,520 R:dr 37 öre R:mt, må frän nu ifrågavarande anslag utgå. Beträffande enahanda kostnad lör de hästar, hvilka ifrågakommit för Sappör-lruppens öfning»r, hafva Rikets Ständer, som beviljat endast hälften af det till lega m. m. för dessa hästar äskade belopp, ansett sig icke heller böra lill nu ifrågavarande kostnad anvisa mera än halfva den begärda summan med 1,618 R:dr 80 öre. Hvad åter angår samma slags utgift för de till exercisen med Artilleri-regementenas bevärings-manskap afsedda hästar, har, enligt hvad här nedan vidare omförmäles, härtill blifvit anvisadt ett belopp af 654 R:dr 18 öre. Vidare är af Eders Kongl.
Stat förut orätt uptagne Adelsfalie Indelningar, hvilke redan före år 1812 varit indraglie, utgörande i Kronovärdi 349: 35. 7. Till 8:de HufvudTiteln öfverflyttadt anslag för Spinnhuset i Stockholm 8,000: 8,349: 35. 7> Återstå 80,192: 20. 3. Vid 1818 års Stats-regle ring utgjorde denna Huf vud-Titels Summa 3o,559: 10. 4« Summa vid denne Statsreglering ii5,75i: 3o. 7. Ehuru den i sjelfva verket undergått förminskning med ofvanstående 8,349 R:d 35 sk. 7 rst. Sjunde J3't a t s-Utskottets Be tänka nilen. ^45 Sjunde Hufvu d-T i t e 1 n, innehållande Pension s-S t a t e r n e. Till denne HufvudTitels Stats* Summa vid 18 18 års Stats-reglering 36ooo: kommer det beviljade ytterligare bidraget till en PensionsInrättning för afskedstagande Civile Ämbets-och Tjenstemän i5,ooo Summa vid denne Statsreglering 5i,ooo: Åttonde Hufvu d-T i t e 1 n utgörande anslagen för Allmänna och Extra Utgifter. På denna Hufvud-Titel hafva följande tillökningar blifvit beviljade nemligen: uti Anslaget till Lyshållning med flere utgifter för Kronans publike hus i Ilufvudstaden 58o: a. i. Dito till Fångars skjuts och underhåll efter den vidtagne nya regleringen 4^}0OO: Varandes det vid sista Riksdagen beviljade anslag för ett Correctionshus af 20,000 R:dr samman förd t med ananie Sami. S Band. 47 * n/\6 Stats-Utskottets Betänkanden. slaget till Fångars skjuts och underhåll. Dito å anslaget för Anmärkningsoch Uppbörds - procenter 2,000:
Då Utskottet icke kan vara i tillfälle alt bedöma, om eller i hvad mån den vetenskapliga verksamhet Kandidaten Munck af Rosenschöld utvecklat under sitt vistande i en annan verldsdel, eller de naturaliesamlingar, han kan hafva att erbjuda, må anses förtjenta af uppmärksamhet och understöd från Statens sida, samt således frågan om anslags beviljande för detta ändamål icke torde kunna af Rikets Ständer pröfvas, innan vederbörande embetsmyndigheter derutinnan sig yttrat, har Utskottet i följd häraf 46 Ståts-Utskottets Utlåtande M 123 (Fortsättning). ej funnit, skäl att ofvanberörda framställning hos Rikets Ständer förorda. '123.0. Med anförande, bland annat, hurusom under nästlidet års sommar af trycket utkommit ett af Mamsell Octavia Carlén författadt mindre, litterärt arbete, med litel: »Anteckningar öfver Kongl. Lif-rustkammarens och Kongl. Klädkammarens samlingar», samt vittnande om den outtröttliga ihärdighet och det varma nit, hvarmed författarinnan omfattat våra historiska minnen har, genom en hos Borgare-Ståndet väckt motion, Herr C. G. Rydin föreslagit att, såsom en uppmuntran för berörda företag, måtte henne föräras en gratifikation af 1,000 å 500 R:dr. Men då detta arbete icke kan tillerkännas någon betydelse i vetenskapligt eller konstnärligt hänseende och för öfrigt torde vinna tillräcklig uppmuntran genom försäljning i bokhandeln, anser Utskottet förevarande motion ej böra af Rikets Ständer bifallas. 12l:o.
Ridd. o. Ad. Prou IV B. Herr Grefven och LandtMarskalken uppkom härefter samt emottog klubban af Grefve Lewenhaupt. Grefve Mörner: Jag delar lika mycket, som inånga andra, en upprigtig böjelse att Sverige och Norrige måtte blifva närmare förenade, och har äfven varit närvarande vid den högtideliga Act, som först beseglade denna förening. Jag tror likväl att SamhällsOrdningen fordrar, att icke lemna anledning till Illusioner, eller onödigtvis inskränka Konungens rätt. Då Konungen redan äger tillåta Norrmän att bosätta sig härstädes, bör man icke skynda med antagande af ett alldeles ovilkorligt stadgande. Man bör komma ihog alt ifrågavarande §. innefattar trenne delar, hvaraf den första angående Norrmännen meddelar en alldeles ovilkorlig Medborgare-rätt, då deremot de tvänne sednare, angående Utlänningar, medgifva Konungen' rättighet att pröfva. Om sistnämnde vilkor äfven varit i första delen intagit, hade jag icke haft något alt emot §. invända; men nu, då skadliga missbruk, genom Redactionens ofullständighet, möjligen kunna inträffa, anser jag mig för den goda sakens skull icke böra förglömma Redactionen, hvarå jag således ytterligare tillstyrker afslag. Herr Uggla ^ Göran Gustafj förklarade, att som han icke blifvit öfvertygad af de skäl, åtskillige värda Ledamöter anfört, hvilka bestridt antagandet af den nya §:n, finge han föi Den 12 Martii. 403 sin del instämma uti Herr Hjertås nyss afgifne yttrande. Herr Munck af Rosenschöld, Eberhard: Om den föreslagne Redactionen skulle anses innefatta någon farlig inskränkning i Kongl. Maj:ts rättigheter, så åger Kongl. Maj:t att neka Sanction dertill, vid hvilket tillfälle Grefve Mörner äfven kan afstyrka antagandet deraf; men för min del tror jag, att Ridderskapet och Adeln icke bör, för ett litet fel skuld i Redactionen försumma att göra första steget till en närmare förening med Norrige. Friherre Ehrenborgh:
Den 9 Februari. slas, smör, ost, lill, lin, kött och fläsk m. m., allt får hit tullfritt införas. Hitintills hafva sådana varor från Frankrike kanske ej i någon mängd hit införts, men då Holland finnér sin uträkning vid hitsändandet af stora ångbåtar lastade med ost och mjöl, ser jag intet hinder att ej äfven Frankrike, med nedsatta sjöfartsumgälder, skall finna det lönande hitsända af sina billiga jordalster. Det är dock ej Frankrike allena, som åtnjuter betydliga nedsältningar i tulln (gifter i den efter afslutandet af handelstraklaten den 24 Mars 1865 utfärdade taxa, utan samina förmåner utsträckas med vår numera vanliga liberalitet till alla andra nationer. Vid förra riksdagen beslöto likväl 11. St:r införseltull å vissa jordbrukets alster, och anhöllo dessutom i särskild skrifvelse hos K. M:t om instruktion lör den komité, som hade att uppgöra förslag till tullsatser, i motsatt rigtning, än den samina komité af Finansministern fått sig tilldelad. Om nu It. St:r vid denna riksdag skulle besluta tullsatser å landtmannavaror, får Frankrike dessutom i 12 år, från hvilken hamn som helst, hitföra sådana, utan att drabbas af högre sjölärtsafgifter, än våra egna fartyg, och har, såsom mig synes, Frankrike derigenom fått sig tilldeladt ett monopol, älven i det afseendet bindande för en mängd statsregleringsperioder. Det hade varit att önska att Konst.-Utsk:t, som sig bordt, bevakat våra grundlagar, då dessa, enligt min öfvertygelse, vid regeringens behandling af tulltaxan blifvit öfverskridna. Grundlagens bud äro tydliga och klara; de qvarstå olörändrade från tidpunkten af deras antagande, och föreskrifva uttryckligen hvad regeringen i afseende på tullsatserna får göra och icke göra. Att R. St:r vid några tillfällen låtit det hero vid de åtgärder, regeringen vidtagit antingen på deras framställan eller af tillfälliga, tvingande omständigheter, såsom missväxter m. m. dylikt, kan lika litet rubba grundlagens föreskrift, som en ej åtalad öfverträdelse af allmän lag upphäfver dennas föreskrift.
Uiskottet har granskat de föreskrifter, som innefattas i ofvanberörde artikel af det vid sistfcr flutna riksdag utfärdade banko-reglemente, samt får beträffande 233 §, hvilken bland annat upptager de, till utgående från fullmägtiges dispositionsräkning, af Rikets Ständer beviljade årliga anslag, gifva tillkänna, alt Bankofullmägtige, efter hvad hos Utskottet blifvit anmäldt, sedan näslfö! flutna riksdag, med slöd af gällande föreskrifter, tilldelat vaktmästaren vid Banko-diskontverket Erik Sjöbergs efter le au nole enka, Catharina Ckristina Sundgren , en årlig gratifikation af 50 r:dr banko, att tills vidare från nyssberorue läkning utbetalas; och som Utskottet för sin del gillat denna af fullmägtige vidtagna åtgärd, har Utskottet, efter tillika inhemtad upplysning om de förändringar i öfrigt, hvilka i afseende å meromförmälda räkning, under tiden från sednaste riksdag inträffat, skolat vördsamt hemställa, att i utfärdande banko-reglemente må i stället för 233 § införas den föreskrift: Af fullmäktiges så kallade dispositions-räkning skola följande, af Ri kets Ständer fastställda och beviljade anslag, under de vid hvartdera serskildt fästade vilkor, tills vidare utgå, nemligen: a) till bokhållaren vid Banko-diskontverket A. Montelius* enka, Sofa Wernander banko r:dr 200: b) till f. d. bokhållaren vid Banko-diskontverket C. A. Oudars enka, Annette Rundqvist 200 c) till vaktmästaren vid Banko-diskontverket Forssboms enka, Sara Gustafva Hagberg 75 rl) till vaktmästaren vid låne-kontoret i Götheborg JVedbergs enka, Rebecka Klefbeck 40: e) lill kanslisten vid Banko-diskontverket, Assessoren Th.
Äfven Staten är lika berättigad till ersättning, som de privata ”ActieEgarne; och frågan blir då, hvem ”sorn är pligtig ersätta den andra.” ”Jag vill nu uppgifva hvad Staten, ”oberäknadt sina förskott till sjelfva Canal - Den 3o December f. in. i3t ”Bolaget, årligen förlorat genom det olycksaliga Canal-gräfnings-påfundet.” ”För Jordägor, som genom Canal-an”stalten blifvit förlorade eller till densam”ma afträdde inom Skaraborgs Län _, betalar ”Staten årligen i evärdeliga tider 3g5 tun”nor 5~s kappar Spannemål | L® Smör”ränta, 3o L® Hö och 216 R:dr 3a sk. ”Banco contant, hvartill komma 10 tunnor ”12 kappar Spannemål, som i vissa år må”ste utgifvas, samt 10,020 R:dr i3 sk. 10 ”r:st. Banco, som i ett för allt blifvit på J’en gång såsom ersättning erlagde; och in'*om Östergöthlands Län årligen i evärde”liga tider: 234 tunnor 11 kappar Spanne”mål, 20 Banco ”contant; hvartill komma igo tunnor i5 kappar Spannemål, 1 L® Smör och 7 famnar ”Ved, som i vissa år mäste utgifvas, samt ”i6,3i2 R:dr 24 sk. 2 r:st. Banco, som i ”ett för allt blifvit på en gång såsom ersättning erlagde, oberäknad! i83 R:dr 5 ”sk. 8 r:st. årligen, efter Kronovärdi, för ”hemmansräntor, som Staten för alltid för”lorat.
Grefve Cronhjelm, Polycarpus', Då Bevillningsutskottets Betänkande N:o 18, angående Postverket, och de deraf inflytande Bevillningsmedel, förra gången härstädes den 29 sistledne Julli förmiddagen till pröfning förevar, framställdes dervid af Grefve Spens, C. G„ åtskilliga anmärkningar, bland hvilka jag anhåller, att få återföra en, sorn icke blifvit af BevillningsUtskottet i dess nu afgifne Utlåtande besvarad, i Rjdderskapet och Adelns minne, så lydande; ”Sist förekommer frågan om , huruvida nå”gon serskildt afgift bör finnas för emottagandet ”af recommenderade bref eller ej.” En dylik har ”alltid existerat, och sådant synes billigt, men o"likhet förefinnes i detta afseende emellan olika ”emottagares vilkor, och detta har förefallit mig ”obilligt. En enskildt Man , som i ett Fribref ”emottager penningar, betalar ej Fribrefsafsända”rens postpenningar; men alla de allmänna Cas”sor, sorn hafva egna Fonder , lära vara ålagda ”att ersätta Postverket dessa Postpenningars be”lopp. Ridderskapets och Adelns egna Cassör ”hafva i detta afseende fått vidkännas åtskilliga ”utgifter, och hemställning derom är af Riddar”husDirectionen gjord till Ridderskapet och A”deln, i anledning hvaraf ett yttrande från Rid”darhusUtskottet nu med första inkommer, i sant. ”sammanhang med dess Utlåtande öfver Directio”nens öfriga RiksdagsBerättelse; men då frågan är
I den för Wexiö läroverk faststälda stat är spanmålen beräknad efter ett bestämdt pris af 2 rdr för kubikfoten. Efter någon annan grund anser jag icke läroverket kunna Den 21 Juli e. m. ega rättighet att fordra ersättning för den bortmistade span målen. Nu har det begärt ersättning efter medelmarkegflngspris och vill räkna sig till godo de, efter en sådan upskattningsgrund under en lång följd af år upkommande öfverskott. Det är detta anspråk som jag ej finner välgrundadt, hvarför jag fortfarande yrkar afslag å Utsk:ts hemställan. Gr. Hamilton: Enligt K. M:ts förslag, hvartill Utsk:t tillstyrkt bifall, skulle den halfva tunnan spaumål, reducerad till kubikfot eller 3 kub. fot och 1,5 kanna, ersättas läroverket efter samma grund, som Gr. Mörner anfört, eller efter .2 rdr kub. fot, hvilket gör 7 rdr rmt. Gr. Mörner: Om uträkningen är gjord efter den nu af Gr Hamilton anförda grunden, har jag ieke något att emot förslaget erinra, utan frånträder mitt förra yrkande. Uppå härefter framstäld propos. blef Utsk:ts hemställan bifallen. Utsk:ts hemställanden biföllos. 56:te punkten. Gr. Mörner: I afseende å denna punkt ber jag att få upläsa Hr Björks reservation: «Den väsendtliga förbättring, som sisth riksdag tillvägabragtes i deras ställning, hvilka egna sig åt lärarekallet vid statens iöroverk, har, i stället att vinna erkännande, framkallat anspråk, som man hittills icke i något annat likartadt fall ansett sig tillständigt att framställa. Det har nemi. blifvit yrkadt, att de extra lärare, som icke haft anställning i statens tjenst, utan endast efter förordnande tjenstgjort, skola åtnjuta fördelen att beräkna någon del af sin tjenstgöringstid såsom grund för upflyttning i högre löneklass. Och ehuru Utsk:t anfört, såsom det vill synas, tillräckligt skäl för tillbakavisandet af detta obefogade anspråk, har dock Utsk:t stannat i beslut att tillstyrka bifall till detsamma.
Då Kongl. Majit nu går att dessa ämnen till Riksens Ständers öfvervägande och pröfning hemställa , så val i anseende till beskaffenheten af det Bolag, sorn händanefter skall sörja för verkets underhåll , emot uppbärande af belöpande inkomster, sorn i afseende på beloppet af det understöd, som skulle Verket beviljas och sättet att detsamma åstadkomma, vill Kongl. Majit gifva Rikets Ständer i Nåder tillkänna, att KonglMajit öfver sättet , på hvilket de Verket tillfallande inkomster hittills blifvit använde, infordrat vederbörandes redogörelse; och att denna, tillika med öfriga till ämnet hörande handlingar, skall blifva till det Utskott öfverlemnad, åt hvilket Rikets Ständer granskningen af detta ärende uppdraga, samt att, hvad angår förhållandet tned Verkets närvarande förfall, har KonglMajit befallt f. d. Stats-Rådet Grefve Platen, att om Hjelmare Slussverks närvarande beskaffenhet, igenom några af de vid Götha Canal nyttjade Tjenstemän, lata anställa en närmare undersökning. Då årstiden icke ännu tillåtit verkställig, heten häraf, och en sådan undersökning, för att blifva fullständig, fordrar en längre tids utrymme, har Kongl. Majit emedlertid icke velat dröja att förekomma Rikets Ständer om de biträden, Den s S Maj. träden, sorn äfven i detta afseende komma att erfordras, oell om de åtgärder,- som redan aro vidtagna. Kongl. Majit är öfvertygad,' att Rikets Ständer, lika ined Kongl. Maj:t, inse angelägenheten att underhålla ett Verk sådant som HjelmareSIussverk, och då en ej obetydlig' del af dess närvarande förlägenhet, lärer höra tiHskrifvas misstag uti första anläggningen, härrörande af den tidens min* dre erfarenhet vid sådana arbeten, vill Kongl. Majit, äfven i Nåder förmoda, att närvarande Interessenfer skola uti detta sakens förhållande finna ett skäl till sitt urskuldande, äfvensom de uti sjelfva Contractets innehåll hafva en anlef. ning till den nu - gjorda irppsägelsen.
Banko för tunnan, omsatta till kontanta penningar, utgjorde 844 R:dr 22 sk. 4T2S rst. Banko, eller i Riksmynt 1,266 R:dr 70 öre, hvartill räntan för fisket i sådant fall skulle komma att bestämmas; — men att, 14 Kongl. Maj.ls Nåd.
Majrt, än de anie jag i mitt skriftliga anförande omnämnt, nemligen ett fi i/jfjooo R:dr B:co för byggnadens uppförande afgröfhuggen granit, oell det andra på närmare ,160,000 R:dr, för användande af finhuggen sådan sten. Och som Kongl. Maj:t behagade i Nåder föreskrifva, att Lejonbacken skulle .byggas af på samma sätt behandlad granit som Logårdsmuren, eller den å Slottets östra, sida, nemligen finhuggen granit, så antogs det sednare förslaget. Jag är ej okunnig om, att en person afgifvit ett annat kostnadsförslag å denna byggnad , enligt hvilket den skulle kunna fullbordas för en mindre summa; och det är också möjligt, att den personen tilltrott sig verkligen kunna uppföra byggnaden i enlighet r 46 Den 22 Maji. med detta förslag; men åtminstone kan jag våga försäkra, att han då omöjligt kunnat göra det med den sorgfällighet och nog granhet, som nu blifvit iakttagen. Hvad åter angår min påteckning å Herrar Archi-' tecters uppgift på den ytterligare summa, som de ansågo fordras till byggnadens fullbordande; så vgr förhållandet dermed, att Architecterne ansågo byggnaden kunna fulländas för tillhopa 180,000 R:dr; men jag sade, att jag ej vore vän af för knappa kostnadsberäkningar, och att det vore bättre att taga till för mycket och återlemna öfverskottet, än.calculera för liten kostnad; hvarföre jag också påtecknade, att jag trodde kostnaden för arbetets verkställande till slut säkerligen komma att uppgå nära till 200,000 R:dr R:co. För öfrigt får jag tillägga, att jag icke skall underlåta meddela StatsUtskottet alla de upplysningar Utskottet i delta ämne önskar. Grefve von Fersenj Hans j uppläste följande: