Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid tillfälle af en sådan återremiss hemställer jag till Utskm, huruvida det kan och bör komma i öfvervägande, om det nu - D e n 22 Juli e. m. mera är med rättvisa och billighet förenligt, alt inqvarleringsmedel lemnäs ut den befäls-personal, som effectivt åtnjuter inqvartering in natura. Jag menar dermed öfversta!' för gardes-reg:tena, som hafva hus och våningar och det oaktadt åtnjuta inqvarteringsmedel af Stockholms stad. Mig synes sådant vara en obillighet, som bör rättas, och jag anser, att det bör t3gas i betraktande, att Stockholms stad, efter hvad jag tror mig veta, är belastad med en inqvarteringskostnad ut 70,000 r:dr btco för en garnison af 3 å 4°oo man, för hvilken Staten redan har med dryg kostnad uppbyggt caserner. Detta ur ett missförhållande, som, vid den återremiss jag begärt, torde böra observeras och rättas. Hr af H armens, H e n r. 011 o : Jag förenar mig sa mycket hellre med Gr. Anckarsvärd uti hans begäran om återremiss af ifrågavar. betänk., sorn denna fråga har från de förenade Statsoch Ekon-Ulsk:n utgått i sammanhang med frågor, hvilka redan blifvit återremitterade; men Gr. Anckarsvärd har begärt några upplysningar, och jag skall söka lemna dem. Inqvarteringskostnaden för Stockholms stad har endast för år 1887 uppgått till 65,000 r:dr, men redan år 1826 hade Regeringen förordnat, alt en undersökning om inqvarterings-afgifterna skulle anställas, och densamma blef fulländad år 1836, då ett betänk, i detta ämne afgick från stadens styrelse. Detta upptager en tillökning uti inqvarteringskostnaden af circa to,000 r:dr, så att det närvar, beloppet skall utgöra 75,000 r:dr.
Jag erinrade mig i tysthet att jag läst något om, att »på Ejdsvold stander en sagahal, som gemmer fredede minder», och jag hoppades ett ögonblick att vi kanske der kunde få se ofvannämda brödrakedja, men tiden var så knapp att jag glömde hela härligheten för att i kort galopp sätta efter mina reskamrater ned till ångfartyget »Skidbladner», som skulle föra oss och en framvällande turistström till turiststaden Lillehammer. På Mjösen. Det är nu öfver tio år sedan jag talade med ett par personer, som i skolmötesangelägenheter rest från Helsingborg till Hönefors och Kroklefven, och då fick jag veta, att i den trakten fans fjell så höga, att åskådarne föllo på knä i skjutskärrorna, gråtande af stolthet öfver att vår herre kunnat skapat något så storartadt. Visserligen har jag aldrig hoppats få öfvervara ett nordiskt skolmöte och att rymma en sådan känsla som denna, äfven om det gälde att undervisa sjelfva hin onde i norsk geografi, men jag tog dock ett sådant intryck af denna beskrifning, att jag ända till den 21 juli 1885 hyste en orimligt hög föreställning om skapelsens bergsryggar kring Kristiania. Och af ett färskt bref från en vän i Jylland hade jag skapat mig en bild af Mjösen ungefär så här: En bottenlös djup vattenfyld afgrund emellan två oöfverskådliga fjellryggar, nakna som den dag de kommo till verlden, och emellan dem skulle Skidbladner fara i zig-zag, likt en dagslända, på det turisterna ej skulle ha besvär att vända på hufvudet under färden. Jag vet ej hvilka föreställningar mina fyra kamrater hyste, ty de ha alla läst en omensklig hop geografi i skolan, derför ha de ingen rättighet att visa någon slags naturförvåning, men jag misstänker, att fjällen föllo från deras ögon der de i hvinande blåst sutto i rad på det höga däcket, tittande styft på dessa obeskrifligt välklädda berg, som å båda sidor innefatta Norges största insjö.
Då likväl hvarje fråga, åsyftande undanrödjandet af en orättvisa, torde vara förtjent af någon upmärksamhet äfven om den skulle röra en mindre talrik klass inom samhället, vågar jag tro att den af Hr Björnstjerna väckta motionen afseende Officerares befriande från bevillnings afdrag å medel anslagne till underhåll af deras tjensteliästar, kunnat något mindre knapphändigt affärdas. Hade Utsk., t. ex. från början till slut genomläst den ej serdeles vidlyftiga motionen, skulle det otvifvelaktig! funnit att den icke blott, såsom Utsk. upfattat, rörde Kavalleri-officerares hästoch fourage-medel, utan äfven de medel hvilka under samma benämning åtnjutas af åtskilliga officerare inom andrå vapen. Motionen är således icke i sin helhet besvarad. Redan i anledn. häraf anhåller jag om återremiss. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 P r o t o c o 11, lia Ilna hos Högloflige Ridderskapet och Adelil, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, Arén 1840 och 1841. Tjugonde Häftet. STOCKHOLM. Hörbcrgska Boktryckeriet, i84t. Onsdagen den 3 Februari 184 r. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 4 prot.utdr. för den 3o sistl. Januari. Justerades pleni-prot:n för den i3 sistl. Januari f. och e. m. Hr Frih. o. Landtm, tillkännngaf, alt Hr Ingelotz, Wilh., ledamot i Ridd.Utsk., anmält sig af enskilda angelägenheter samt andra göromål vara hindrad att fortfara med sin befattning såsom nisk.ledamot, men anhållit att det oaktadt blifva vid sin riksdagsmannarätt bibehållen; hemställande Hr Landtm., om R. o. Ad. behagade bifalla denna hans begäran. Ropades ja. Hr Landtm, anmodade i anledn. häraf Hrr Electorer, att vid deras nästa sammanträde välja en ledamot i Ridd.- Utsk. i Hr Ingelotz's ställe.
Och Utskottets hemställan om en fyllnads-summa å ifrågavarande anslag af 1,944,552 R:dr. Återremitterades. Andra och tredje punkterna, eller de under litt. B. och C. Biföllos. Hänvisningen, sid. 35, till Utlåtandets 25:te punkt. Lades till handlingarne. Och den vid slutet af Utlåtandet gjorda anmälan. Dervid lät Ståndet bero. Den 10 Juli. Frän Vällofl. Borgare-Ståndet. S. I). Till Expeditions-Utskottet öfverlemnades Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 21, angående verkställda omröstningar i Förstärkt Konstitutions-Ulskott. 420 'S /. i: Prot.-Utdrag den iO Juli i857. S. D. Föredrogos ånyo Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner: Af dgn 22 si?llidne Juni, angående antagande af en förordning örn verkställighet af domar och utslag, meddelade af Norrsk Ilätt, och om det biträde, som i andra afseenden bör lemnäs rättsskipningen i Norrige. Ilemitterades till Lag-Utskottet. Af samma dag, om eftergift af Direktören A. L. Kärd af Segerstad älagdt ersättnings-belopp. Remitterades till Stats-Utskotlet. Af samma dag, i fråga om behof af medel för en fyr-anläggning å Gottska Sandön. Remitterades till Siats-Utskottet. Af samma dag, angående Landshöfdingarne, Friherre R. F. von Kr cerner s, Grefve G. E. Frölichs och Grefve P. A. Lewenhavpts bibehållande vid deras rätt till framtida pension från Arméens Pensions-kassa. Remitterades till Stats-Utskotlet. Och af den I dennes, om pensions beviljande åt f. d. Sekreteraren och Auditören vid Flottan, m. m. J. G. Björkegrens enka, Anna Maria Hedmansson. Remitterades till Stats-Utskotlet. > ~ Frän Hederv. Bpnde-Stdndel.
— Det är således icke med hänsigt till den nu under öfverläggning varande speciella indragningshändelsen, hvaröfver, (om jag ändamålslöst inginge i dess pröfning,) det vore rätt möjligt, att mitt enskilta sätt att se närmade sig lill Utskottets; utan det är på den allmänneligare, både lagliga och moraliska rättsgrund jag nu sökt utveckla, som jag anser roy §. icke vara tillämplig hvarken i närvarande eller dylika fall, samt derföre vördsamt underställerHöglofligeRidderskapets och Adelns högre pröfningsrätt, Den 21 Julii f, ra. huruvida ej ConstitutionsUtskottets första anmärkningspunkt må förfalla. Herr Hjertas Gustaf: Jag skall vara helt kort, då jag i allo färenar mig i det yttrande Friherre Anckarswärd afgifvit, och anser behandlingen af ConstitutionsUtskottets Betänkanden, så väl vid denna som vid förra Riksdagen, med skäl hindra mig att rösta, enär återremiss ej kunde erhållas å Betänkandet i dess outredda skick. Eh uru ingen jemförelse kan äga rum, emellan 1823 års DechargeBetänkande och Utskottets nuvarande opus, måste jag dock handla på samma sätt, det vill säga, jag bör ej fria, oell ej eller fälla, emedan jag i båda händelserna skulle handla orätt. Jag anser mig äfven böra förklara, att Utskottet ådagalagt en tydlig syftning, att bortblanda allt hvad som kunnat vara felaktigt hos de Kongl. Rådgifvarne, och att Utskottet missbrukat sitt förtroende till den grad, att jag ej velat sudla mig med att deltaga i beslutet. Friherre Lägerbjelke har visat oss på hvad punkt vi stå. Jag vill ej tala om hans inconstitutionela yttrande rörande ordet anse, likasom om flofCanzleren hade rättighet att efter godtycke och ej efter Lag behandla Tryckfrihetsmålen. Jag kan ej tro annat, än att han derföre står i lagligt ansvar, men jag lemnar villigt denna discussion, emedan jag ej ämnar deltaga i någon omröstning, med undantag af sjelfva Dechargefrågan.
Jag beder ytterligare till upplysning fä tillägga, att de z:ne Ofrälse S.änden i gemen, säsom upps skrämde af den sä kallade kalmstruiBilka Bankens mitzöde, wisade i början mycken betänklighet, att ingä uti den Kongl. Förmyndare Regering?, s Anmaning under den 17 Junst 166Z till en ny Riksens Ständers Danks upprättande; Men i synnerhet undanbad sig Bonde - Ständek allt deltagande uti Ba.quens styrelse, som det synes af Riddarhus»P vtvcollct af b. 6 Julli 1668, p. 8Z4. pä sätt som följer: Att de andre förnämare Stånden wille betänka, att de icke hade Zärftänd derpå: De andrL gode Zerrae af de and-ra Ständen matte göra hwad dem synteS bäst i det fallet, och det som för dem kunde nvttigast wara; men läts Bonden wara fri frän säd ma saker, som han icke förstär r Men dä till Banqucn uppdrogs intägten af Kronans diverse inkomster, sä wäl som Wärdén af Privata Medel, sä fann Kongl. Maj:t för godt i LillständsBrcfwct af den 17 Sept. 1668 och l Kongl. Försäkringen af samma Datum uppdraga och öfwerlata samteliga 2xrksenS Ständer Wexel och LäneBanken sig antaga. Hwarfbre och samtclige RikSsenS Skäudcr i Riksdags - Desiutct af b. 22 Sept. förklarade Förordningen om Banken i Stockholm, för en af Dsi enhällraen wcdertagen Lag - eftersom wl pä det kraftigaste fördundit Tbynsamma att föriwara, best>dda och h -ndhaftvå m. m. och blcfwo sä Riksdags , B-siutck, tom dcn äbcropadc B:nco - Ordningen af samtlige StZndcnS bcfullmägtigade Ombud med Underskiister och Signcten bekräftade.
Syster Gärda står beredvilligt till tjänst, då b r o d e r n behöfver något ur sin koffert i tamburen. H o n får nyckeln, öppnar låset — söker, m e n finner ej det begärda. Bilden fängslar henne, h o n igenkänner d e mörka, strålande ögonen, ansiktet. r Bidrag mottagas med tacksamhet. Logogryf. V å r t lif det är en strid, vår j o r d en jämmerdal, En plats för o r o, sorg o c h många, många kval; Men fattigdom o c h n ö d en småsak äro blott E m o t den gräslighet, s o m fallit på min lott. Så stycka n u hans namn, hvars heder styckad är. H v e m är, s o m kan en man båd sorg och glädje vålla? H v a d säger man till barn, som nä- san petar i? H v a d går en visa i, när sången kraftigt skallar? H v a d riktar skepparn på, när stormen rasar svårt? H v a d är v i d juletid rätt vanligt att få s e? Kaffe. H v a d kan en skräddare? H v a d g ö urmakare? H v a d g ö r en narr ibland af sina fäders ära? H v a d har en adelsman ibland framför sitt n a m n? Och hvad är .det att ta ' en älskad vän i f a m n? Ordet rättfram: Se, upprorsfanan Fladdrar för v i n d e n! Säg m i g hur är d e n? patentrostadt och konserveradt i enl. med Professor I Liebigs metod, hvarigenom det står sig i flere månader, i fina blandningar: J a v a, M o c k a, P l a n t a g e m fl. Charlotte Peterson; af L. S. (Med porträtt.) — O, hvarlör blef det så? Dikt af Sigfrid Svan. — Barnsängsvisiter; af N — a — Ett tack för blommor; af Aäi. — Arvid Ödmaun. (Med 11 porlrätt ocb en autograf) — Skaldernas kvinnor; små studier för Idun af Emil Linders IV: Johan Ludvig Runeberg. — I vårt romanbibliotek. Idun
Cederström, Jakob: K. proposrn om befrielse från bevillning för de utrikes beskickningarna måtte väl ovillkorligen höra till Bevilln.Utsk. Det är väl ej något annat Utsk., som kan få slut på det trassel som uppstått, än just Bevilln.Utsk.; ty så länge bevilln. förordn. är så skrifven att bevillning skall af embetsmäns löner betalas för alla slags löneförmåner, sä följer af sig sjelf, alt de mäste betala den. — Det går ej an att Bevilln.Utsk. ej vill sysselsätta sig med målet, ty något annat Utsk. kan ej upptaga detsamma. Gr. Hamilton, Henning Ludv. Hugo: Frih. Ceder ström har förmodligen ej afhört uppläsningen af Bevilln.Utsk:s betänk. som säger, att K. propos. ej innehåller hvad rubriken upptager, utan handlar blott om restitution af en bevilln., som skall vara de utrikes beskickningarne ålagd utöfver hvad bevilln.förordn:n egentligen åsyftar. Frih. Cederström: Hvilket Utsk. skall till R. St. ingifva utlåt. öfver proposrn, om ej Bevilln.Utsk. ? Hvilket annat Utskott skulle göra det? Jag kan ej förstå det. — Rubriken på den K. proposrn är tydligen, att de utländske beskickningarne skola befrias från bevilln. för den del af lönen som af Norrska staten bestås. Nu frågar jag, hvarföre kan ej Bevilln.Utsk. svsselsätla sig med frågan? — Den remitteras törhända till StatsUtsk. Vi böra då fä den tillbaka, men vi få ej behandla den i plenum. Hr von Hartmansdorff, Au g: Redan vid förra riksdagen förklarade Bevilln.Utsk. genom ett mern. sig ej anse något stadgande om bevillning af de Norrska medlen kunna äga rum. Bevilln.Utsk. hai’ således redan en gäng erkänt, att den skatt, som blifvit tagen af Norrska medlen, varit oriktig. Efter min tanka hade det ifrågavar. ämnet ej behöft komma under R.
Deras afsättning klefve måhända ännu större än den för närvar, är, men förlusten stannade hos allmänheten. Den offentliga discussion af allmänna ämnen som utom representantkammaren föres af tidningarne, anses öfverallt i conslitutionella stater vara nödvändig. Detta iir tcmligen allmänt crkändl, sä att jag icke anser mig behöfva ingå i någon bevisning derom. Men skall denna discussion leda lill något ändamål, skall den icke urarta lill allt för stor ensidighet i uppgifter och omdömen, så fordras det att de disculerande ej skola vara alltför få. Motionärens förslag skulle sannolikt leda till, att hela landsortspressen ginge under, och äfven de af hufvudstadens tidningar, som icke hafva särdeles stort antal prenumeranter för det närvar. De öfriga som qvarstannade skulle sannolikt föra en ensidig talan, med eller utan afsigt, då ingen funnes på den offentliga discussionens fält att dem vederlägga. Detta är en politisk följd af förslaget, som måhända motionären icke insett, men som jag anser vara af så stor vigt, att jag detsamma helt och hållet afslyrkcr, så mycket mera som 588 Den 26 Augusti. jagskulle leo, alt de financiella fördclarne deraf, om man litel närmare beräknar, förfalla till en fullkomlig obetydlighet. Remitterades till Bevilln.Ulsk. Vid föredragning af Hr Montgom meries, Fabian Aug. Carl, d. 24 dennes e. m. på bordet lagda motion, om lönereglering för laudtstalens embetsoch tjenstemän, yttrade sig: Hr F alira: tis, Olof Immanuel: Jag bar begärt denna motion på bordet, för att kunna få en närmare kännedom derom, än som kunde erhållas vid en hastig uppläsning. Jag har nu, efter granskning af dess innehåll, funnit alt åtskilliga uppgifter pä minimibeloppen af lönerna för landshöfdingar och åtskilliga landtslalens tjenstemän icke äro tillförlitliga. StatsUtsk. till hvilket motionen torde remitteras, kan viunna öfvertygelse derom genom jemförelse med de fastställda staterna.
Det högsta, som de mest sangviniska förhoppningar om resultatet af det nya lagverket kunna önska sig, är, alt antalet af de mål , som nu vädjas från häradsrätt till den likartade domstolen, som heter lagmansrätt, med de ringa kostnader, som dertill fordras, och lättheten för parterne att sjelfve kunna föra sin talan; att detta antal, säger jag, då den skall upphöra, icke blifver större, än som nu är från häradsrätterna och lagmansrätterna, ehuru förhållandet hittills varit, att -j-:delar ej blifvit fullföljda vid Hofrätterna. Detta är det högsta. Således kan ingen minskning i Hofrätternas göromål uppkomma. Det är således omöjligt, alt några minskade behof kunna uppstå, äfven om man vill gå längre än Lag-comite'en i sitt sista utlät, antagit och bibehålla Hofrätterna, sådana sorn de nu äro; ty delar man ut dem på orterna, så, långt ifrån alt minska kostnaderna, ökar det dem; ty då erfordras nya presidenter, advocat-fiscaler , secreterare och andre sådane tjenstemän. Det är således ingen möjlighet af de nuancer , som kunna uppstå, som kan minska behofvet af de tjenstemän och lönetillökningar , hvilka fordras för Hofrätterna; och således saknas all grund för StatsUtsk. att derpå bygga något yttrande, att minskning i det fallet skulle upp - Del 1 Maj c. ra. komma. Dä StatsUtsk. således icke kunnat framställa några föihållanden, som visa, att anslagets förökning vore obehöflig; så försvinner allt skäl för Utsk. att afslå detsamma, och då uppstår den skyldigheten för detsamma , som Reg.Fm antyder, att då ett behof finnes gifvet, tillstyrka medels beviljande till detsamma. Hr Gyllenhaal, Lars Herman: Det yttrande jag i förmiddags-plenum uppläste rörde endast ingressen till förevar, betänk. Hvad jag nu ämnar yttra, angår den punkt, som nu ur under discussion.
Oaktadt tiden redan är så långt fram skriden, vågar jag dock anhålla att få såsom motion framställa det förslag, att det i Utsk:ts nu föredragna Betänk., 13:de punkten, förekommande Grundlagsändrings-förslag, ang:de hemmansegares representationsrätt, också måtte komma att utgöra föremål för öfverläggning vid sådant RiksSt:ns gemensamma sammanträde, sorn i1 46 § R. 0. omtalas. Anledmn till denna min motion är, att jag anser, det från R. o. Adis skuldror bör vältas den beskyllning, som man ofta hör framkastas, att det skulle vara just detta Stånd, som motsätter sig all utveckling af vålt samhällsskiek. Det skall, om detta mitt förslag bifalles, visa sig hvarifrån motståndet kommer, och huruvida BondeSt:t lemiiar sin medverkan eller icke. Skulle, som det förljudes, just det Hedervärda Ståndet motsätta sig förändringen, så må detsamma också derför upbära skulden. Frih. von Paykull, Johan Gustaf: Jag anhåller, att den nu väckta motionen måtte få hvila på bordet. Hr Nordenfelt, Enar Wilhelm: Jag anhåller äfven om bordläggning af Hr Cederschiölds motion, emedan jag anser olämpligt, att R. o. Ad. skulle nu direkte besluta öfver en framställning, som blifvit gjord i sammanhang med en nyss bordlagd fråga. H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att, sedan Hr Cederschiölds förslag nu blifvit begärdt på bordet, komme det att der hvila. Den 3 December f. m 103 Föredrogs Bevilln.Utsk:ts d. 1 dennes bordlagde Mern. N:o 3, om återlemnande af en utaf Johan Persson från Upsala län inom BondeSt:t väckt motion. Mern. lades till handlingarne. med förklarande, att motionen ansågs tillhöra Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ts behandling. Vidare föredrogs Bevilln.Utsk:ts d. 1 dennes på bordet lagde Mern.
2:dra mom. af 2:dra punkten rörande folkskollärare-seminariernas indragning eller förminskning, återremitterades, hvaremot betänkandet i öfrige delar bifölls; N:o 68, i anledning af väckt motion om rättighet för tjenstförrättande Kontraktsprost att under extra nådår uppbära hela inkomsten af de så kallade proste-tunnorna; bifölls. S. I). Föredrogs och lades till handlingarne Särskilda Utskottets Memorial, N:o 4. med öfverlemnande af den, enligt Rikets Ständers beslut till trycket befordrade, i Norge gällande lag om bränvins tillverkning och försäljning, jemte åtskilliga dit hörande handlingar. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet Kongl. Maj:ts denna dag meddelade, nådiga Propositioner och Skrifvelse till Rikets Ständer: l:o angående anslag för Hospitalernas förbättrande; 2:o om anslag af 22,000 R:dr banko till nybyggnad vid Allmänna Institutet för döfstumma och blinda; 3:o angående beviljande af anslag för uppförande af nya lärohus i Wexiö och Wisby samt utvidgande af Carolinska skolhuset i Orebro; 4:o angående anslag af 20.000 R:dr banko till betäckande af kostnaderna för en af Vetenskapsmän med fregatten Fugenie verkställd resa, samt för dervid gjorda inköp af naturalster m. m.; 5:o angående inqvarterings-skyldigheten i Stockholm; 6:o angående anstånd med föreskrifna kapitaloch ränte-inbetalningar å de till hamnbyggnaden vid Cimbritshamn beviljade lån af allmänna medel; 7:o om beviljande af ett lån till förlag åt handlande och näringsidkare i Jönköping; 8:o angående pension för framlidne landshöfdingeni m. m. C. U. Nerman* enka; och 9:o angående Guvernörens å ön St. Barthelemy, Ofverste J. H. Haasums berättigande att vid afskedstagandet varda uppförd till pension å rikets allmänna indragnings-stat. Prot.-Utdrag den 29 Mars 1864. 175 S. D.
Livresj un Sou, hiyt Deniers hors de Banque, cédés L. 1,832, 3.- pär DameLouise Giovo. 254. 9. 4. par Dame Jo» sephe Longomarini. 254. 9. 4. pär DarneLousise Calhérine Fedrici. L. 2,341. 1. 8. Par aete, passé le Vingt trois Juia Mil huit cent dix précites. Ges trois Capitaux provenants de 1’Emprunf, reconstitué en Mille huit cent un. I.. 75,687. 3- 10. Je dis Soizante Qvinze Mille Six Cent Qvalre Vingt Sept Livres trois Sous et dix Deniers hors de Banque. En foi de quoi j’ai delivré le present Certilicat au dit Monsieur Chevalier de .Lagersvärd, pour lui servir 8c valoir ä tout ce que de droit. Génes le deux Octobre-Mille huit cent doiize. Jean Antonine Gamlaro. Not. , (L. S.) Atj 30* ben 17 April. Att Jean Antonine Gambaro, sorn utfärdat och tecknat ofvanstående Certificater, verkeligeti är Kejserlig Notarie och Certificateur, såsom iian sig förkunnar, samt att till dess underskrifter all tro sättes, både inom oell utom Rättegång, inty-» gas härmed å Embetets. vägnar. Genua den 7:de October i 812. Jac. Graberg af Hemsö. Kongl. Vice Handels-Agenti (L. S.) lätteligen äfskrifvet, lietygar C. Syivarti ÅTäiöifc Litt. B. Stormägtigste Allernådigste Konung! (jenom Remiss, har Eders Kongl. Maji!
Sedan Banco-Fullmägtige i anledning häraf i underdånighet upplyst, att den Rikets Ständers Skrifvelse, sorn föranledt Kongl. Maj:ts ifrågavarande beslut, icke stod i öfverensstämmelse med Rikets Ständers, i fråga om medels insättning i Banken på afskrifningsräkning, endast vilkorligen fattade beslut, genom hvilket, efter det Banco-Utskottets hemställan om penningars upplåning af Banken, emot obligationer ställde på Innehafvaren, blifvit af Rikets Ständer bifallna, den i sammanhang dermed alternativt väckte fråga om penningars emottagande på afskrifningsräkning kommit att förfalla; Och då Fullmägtige således icke ansett sig vara i tillfälle att Beklädnads-Directionernas medel å sådan räkning emottaga, har Kongl. Maj:t, med återkallande af hvad härom i Nåder förordnadt blifvit, tillåtit bemäldeDirectioner att, emot 3 procents ränta och 6 månaders uppsägningstid, uti Banken insätta deras contanta medel, och derföre undfå Låne-Bankens obligationer af löpande egenskap, ställde till Innehafvaren. Jemte det Kongl. Maj:t förklarat sin förundran öfver den oordning, som vid detta tillfälle egt rum, och som föranledt den ena af de bägge Slats-Mag terne att vidtaga ett beslut, grundådt på ett officielt meddelande från den andra, hvilket sedermera funnits sakna gällande grund, liar Kongl. 12 Bil, till X. St Just. Omhuäsm. Emli. Ber, d. i5 Fehr. 18 J4- Maj:t ansett malt och steg böra tagas, hvarigenom för vederbörande, som med expedierandet af Rikets Ständers Beslut hafva befattning, an sfar för försumlighet och oordentlighet dervid stadgades, svarande emot det, som Kronans Embetsoch Tjenstemän i dylika fall icke kunna undgå.