Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tar mig friheten ännu en gång påminna derom, att det beslut, som jag anser R. o. Ad. böra 43 Den i Augusti e. m. fatta, icke verkar i hufvudsaken; men om det, såsom jag hoppas, ar R. o. Ad:s mening, att man bör gå framåt ett litet steg i sender, vore det oriktigt, om R. o. Ad., erkännande principens riktighet, icke vidblef densamma i tillämpningen. Hr Tham säger, att man icke skall bry sig om sådana lärda saker. Då borde vi stå qvar på samma punkt, sorn då ingen eultur fanns i landet. Det faller sig besynnerligt att tro, att någon skulle såsom princip vilja stadga, att man skall blifva stationär på den punkt man står. Det kan hvarken vara Hr Thams eller någon annans mening. 11. o. Ad. biföll, att r:drn courant delas i 100 slantar. II. Silfu ermyntet. A. Utmyntningcn. De särskilda silfver myn ten blifva tillsvidare: 1:0 Ett om 4 kronor Hr Tham: Jag menar, att R. o. Ad. redan beslutat, att enlieten skall beta r:dr courant, och hoppas således, att denna benämning äfven här får bibehållas, svnnerligast sorn jag icke skulle finna det lämpligt att nyttja benämningen krona i en tid, då man söker nedsätta allt, hvad krona beter. Jag önskar, att kronan må bibehållas på det hufvud, den bör vara, men att denna benämning icke må användas i afseende på myntet. Hr Lefre'n: Jag hyser samma åsigt som Hr Tbam om kronors helgd; men jag finner icke detta vara tillfallet alt ingå i undersökning om denna sak. Af R. o. Ad:s redan beslut, att enheten skall benämnas f:dr courant, följer ju tydligen, att benämningen krona på alla de ställen, den förekommer, skall utbytas mot benämningen r:dr courant. Jag hemställer till Hr Tham, om han icke finner detta ganska klart. Frih. Ehrenborgh, Gasp. Willi.: Jag har blifvit förekommen af Hr Lefrén.
Jag anhåller om proposition till samma behandling af detta, sorn af alla öfriga UtskottsBetänkanden, så vida det éj kan visas, att Grundlagens bokstafliga innehåll gör något undantag för det ifrågavarande Betänkandet. Den 18 Julii e. m. Herr Crusenstolpe: Rikets väl krafvel-, att Rikets Grundlagar följas, och jag anhåller derföre, att få veta den Grundlags §., som tillåter annan behandling af detta Betänkande, än den, sorn i allmänhet är föreskrifven. Friherre Cederström: Det är verkeligen besynnerligt, att Ledamöter, som påstå sig yrka hvad Rikets yäl krafvel-, i afseende på Grundlagarnes iagltagande, icke vilja taga kännedom af 107 §. Man finner af denna §., att detta Memorial icke är något egentligt Betänkande, utan blott ett tillkännagivande af hvad ConstitutionsUtskottet anmärkt. »07 §. lyder uttryckligen: ”Skulle ”ConstitutionsUtskottet anmärka att ”—• äge då Utskottet att sådant tillkännagifva för Rikets Ständer.” Jag hemställer, på hvad grund man vill påstå, att ett sådant tillkännagifvande skall behandlas såsom ett vanligt Betänkande. Herr Rosengvist: Jag förenar mig med Friherre Anckarswärd, och anhåller att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes framställa proposition, som med Grundlagen är förenlig. Friherre Sprengtporten: Så vidt mitt minne ej bedrager mig, säger Grundlagen på något ställe, ehuru jag nu ej kan citera §., att hvarje Förslagsom från Utskott första gången inkommer, skall framställas Dt'n 18 Ju lii e. m. till afgörande i sin helhet, utan att ändras. Det kommer således här derpå an, om Betänkande skall anses synonymt med Förslag. Jag vet, att en sådan åsigt vid ett föregående tillfälle gjort sig gällande, i afseende på ett EkonomiUtskottets Betänkande; men den bestriddes, bland andra, af Friherre Ehrenborgh, som visade, till hvilka olägenheter det skulle leda, att icke punktvis kunna afgöra ett Betänkande, som innefattar flera från hvarandra skiljda Förslag.
Min röfvare och jag återvände nu till staden, han helt gemytligt bärande min målarlada och det annekterade paraplyet, och vi kommo fram till hotellet, eskorterade af halfva Girgentis befolkning. Att en röfvare tagit en artist, torde hafva förekommit, men att en artist tagit en röfvare var troligtvis utan like i Girgentis annaler. Värden tog emot oss mera ödmjukt och bugande än någonsin och förklarade, att det »riktigt gladde honom se oss komma tillbaka tillsammans, hvilket jag är fullkomligt öfvertygad, att det gjorde. Den var inte »riktigare» än så, min röfvarehistoria — som röfvarehistorier sällan äro. På vägen. En blick på Catania. Underbara Taormina. Vägen emellan Syrakusa och Catania är fruktbar, men skulle förefalla enformig, om den icke lifvades af en mängd små städer, som, uppklängda på klippan eller dolda i olivskogar, skymta förbi de resandes blick som en dröm. I Lentini, en af de första städer, som grekerne anlade på ön, drucko vi kaffe ur koppar, med tydliga fornlemningar, och bröto antikt bröd eller rättare bjödo till att bryta, men kände oss icke förtjusta, utan intogo gerna ånyo våra platser i jernvägswaggonen. I backar och vingårdar stodo arbetare med hackan högt lyft öfver axeln och de spänstiga lemmarne tillbakaböjda, orörliga som bronsstatyer, medan tåget ilade förbi. Vid dikeskanterna betade stora fårhjordar, vaktade af gamle män, »till hälften djur, till hälften menniskor»; åtminstone sågo de så ut, der de sutto med benen inlindade i långhåriga djurhudar och det tofviga håret prydt af toppiga, besynnerligt formade mössor.
Expedition med en Skonert 6,000: - Andel i 6 veckors Kanonjolls-expedition 9,833: — 15,833 - hvarifrån bör afdragas besparad portion i land för de kommenderade Kanoniererne 2,703 - 13,130 — Underhåll af Kanoniei-kasernen med inventarier så väl för kasernrummen, som informations-rummen m. m., antaget till 2,631 24 Summa R:mt R:dr 80,000 — Hvilken summa, fördelad på 200 man, utvisar ett årligt kostnadsbelopp, per man, af 400 R:dr. 27 Första Andra Tredje Fjerde Femte M 23. Uppgift på Båtsmannens ålder i medeltal vid antagandet, enligt Generalmönstrings-rullorna. Distriktet 22 ar , 24 » d:o An 24 » d:o , 24 » d:o A.n 23 » d:o Medelåldern inom samtliga Distrikten 23 år 28 M{ Förslag till öfniugs-expeditioner aied Flottaas fartyg, utvisande tillika beloppet i aiedel - B M Befäl. B-3 P O . P-Oi - ® ti ET. »°! o W . a) • K ■ ’*o; CD V. rd H ts ö s* 5. 5.« CO & B B ra. xn B a) | era’ rr. P* sä B CD ra B ■ B ra►i ’ jO: B § »7 ? t* :f i B B På aflägsnare farvatten. 5,0 5,4 _ Nuvarande å stat — 40 180 - Medeltid för hvarje individ Mån:r. 1,5 3 - a) Dessa kolumner upptaga produkten af tiden och antal eller summa i nästföregående kolumn, och utvisa således öfningstiden i 1 Anm. För att i någon mån öka antalet af de öfning erhållande officerare är deras antal å en del fartyg ökadt utöfver hvad ' i i 29 24. tal af den årliga öfningstiden för hvarje individ, samt årliga expeditions-kostnaden 111. ni.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken hemställde, om icke, enär flere Ledamöter ännu anmält sig att tala i della ämne, Ridderskapel och Adeln beha» 25 H. 11 16a Den ai Maji e. m. gade tillåta, att öfverläggningen finge till eftermiddagens Plenum uppskjutas. Ropades Ja. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan en qvart till 3 eftermiddagen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. Thorsdagen den 21 Maji 1829. Plenum klockan half lill 6 Eftermiddagen. Fortsattes den i förmiddagens Plenum Började pröfning af StatsUtskottets den rG sistlidne April under N:o i32 afgifne, och den 7 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, angående regleringen af utgifterne under RiksStatens Tredje IIufvudTitel. Grefve Puke, Johan Carl: Jag anser mig skyldig anföra några ord i anledning af hvad StatsUtskottet i delta Utlåtande yttrat om Kongl. Majlis LifGarde till häst. Utskottet har afstyrkt den för Befälet äskade lönetillökning, emedan underhållet af denna corps, i förhållande till dess storlek, syng£ Utskottet redan vara nog dyrt, och Den 21 Maji f. m. i63 Utskottet fcimodar, att, genom någon minskning i Befälets personal, tillgång kan beredas för de qvarblifvandes löneförbättring. Jag tror mig kunna med tillräcklig sakkännedom och säkerhet förklara, att någon vidare indragning af Befäl vid detta Regemente ej kan ega runi, än den af fem Underofficerare, såsom Kongl. Maj:t föreslagit, och Utskottet tillstyrkt, hälst tjenstgöringen är högst trägen, och afgången på manskap så stark, att Recrutérnes exercerande fordrar allt det Befäl, som finnes.
Då mig synes, att den största skilnad, som varit hos de personer, hvilka yttrat sig för eller emot Utlåtandet, endast legat uti tiden, hemställer jag, otn icke, till undvikande af votering, Herr Grefven och LandtMarskalken ville förnya sin Proposition till återremiss, då vi möjligen kunde förena oss derom, och en dyrbar tid besparas till andra vigtiga och angelägna föremål. Herr von Heijnnej Georg: Jag fruktar, att målet icke kan nu lämpeligen afgöras utan föregången återremiss. Mig synes det vara häst, att, såsom Herr Cederschjöld föreslagit, uppskjuta AssistanceContoiets indragning intill nästa Riksdag, samt under tiden förse de Tjenstemän vid Verket, sorn antagas, endast med förordnande. Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie förenade sig med Herr von Heijnne. Herr von Hartmansdorff: Ehvad heslutet må blifva angående Assistancen, tror jag ingenting vara förderfligare än ett uppskof till nästa Riksdag, och att låta Verket imedlertid stå på indragning, hvarigenom det hl ifver svårt att sammanhålla det, ty då man blott har tjenstemän för dagen, eller ett slags daglönare, hvilka ej hafva nå - 46 Den ii Jun i i f. m. gon utsigt till befordran, eller stadigvarande lön eller pension i framtiden; så kan man ej påräkna dugligt och pålitligt folk, utan Verket upplöser sig sjelft. Jag önskar således, att beslutet nu mätte tagas; fastän jag såsom en af Verkets förmän anser mig ej böra tala i sjelfva hufvudfrågan, emedan man troligen skulle anse mig pjartisk, antingen jag yttrade mig för eller emot upplösningen. Herr Cederschjöld: Jag får i anledning af hvad de siste talarne yttrat blott den äran förklara, det min mening ej varit, att Rikets Ständer nu skulle besluta, att
Dernäst synes det vara utan ”ali tvifvel, att den vid samma tillfälle ”beslutade ännu betydligare nedsättning i ”straff-räntan för lån, som ej å förfalloda”gen liqvideras, ensamt, sorn det tyckes, "till förmån för försumlige gäldenärer, ty ”ingen annan har nytta deraf, ej kunnat ”undgå alt hafva ett högst menligt inflytande. ” — ”Huruvida åter, utan förändring af iiu gällande räntevilkor, någon ”möjlighet visar sig, att Discontrörelsen med ”en limiterad fond skulle på ett ändamåfs”enligt sätt kunna underhållas genom den ”afbetalning af minst två femtedelar om året ”af hvarje Iåns primitiva belopp, som nu är ”föreskrifven, är en serskild fråga, hvari Di”rectionen utbeder sig att vördsammeligen ”få underställa Höglofl. BancoUtskottet re”sultatet af nära fem års erfarenhet —• en ”erfarenhet, som tämmeligen säkert ådaga”lägger, alt, utan förändring af ränte-eller ”afbetalnings-vilkoren, blefve en tillökning ”i sjelfva utlåningsfonden endast ett pallia”tif, som skulle i längden snarare förvärra ”än förbättra ställningen.” I detta yttrande har äfven Herr Hjerta instämt; ty han har underskrifvit det utan någon reserva - * Den 27 Julii f. m. 53 tion; hvaremot i Berättelsen är intagen hans reservation rörande förändrade inbetalnings^ vilkor för Discont-lån, och prioritet till låns erhållande för dem, som utfästa sig till återbetalning vid fÖrfallotiden utan omsättning. Då nu Utskottet ej kunnat annat än instämma i DiscontDirectionens på erfarenheten grundade Utlåtande, och då 8 millioners fond för Discontrörelsen visat sig vara alltför liten i förhållande till fondens anlitande under så fördelaktiga lånevilkor, som de nuvarande; så tror jag
Majrt, som vid alla tillfallen, och jemväl medelst betydliga understöd af egna medel, sökt förekomma armod och nöd, samt uppmuntra idoghet och sparsam hushållning, har, uppå skedda anmälanden, med Dess höga stadfästelse försett flera inom Riket ingångna eller närmare reglerade föreningar, till beredande af arbets-förtjenst för de fattiga samt förekommande af sysslolöshet och tiggeri, till Peusions-anstalter, Enkeoch Pupill-Cassor, samt Fattigoch Sockne-Magaziners anläggande, m. m. Till åstadkommande af en säkrare förvaltning af de i hufvudstaden varande barmhertighetsverk, allmänna Barnhuset och Sabbatsbergs Fattighus, har Kongl, Majrt för dessa inrättningar utfärdat förnyade Reglementen; hvarförutan Kongl. Majrt uti Stadens allmänna fattigvårds-anstalter befordrat all möjlig utvidgning och förbättring, Då Rikets Ständer vid sistförfliltna Riksdag åtskiljdes, yttrade Kongl. Majrt Sin afsigt att, vid det Riksmöte som nu börjas, förelägga Rikets Ständer det af en serskild Comité uppgjorda och till Kongl. Majrt öf Bih. till R. S. I Sarnl 1 B andé i;sta Haft. (A) 3 34 Kongl. Maj:ts Nådiga Berätt. No 1. verlemnade förslag till ny Civil-Lag; äfvensom Kongl. Maj:t förklarade, det Strafl-Lagen likaledes skulle blifva föremål för Kongl. Maj:ts uppmärksamhet, så att den bomme att bära stämpel af en sorgfällig vård om allmän och enskild säkerhet. För sådant ändamål hafva flera förberedande åtgärder blifvit vidtagna.
Jag vet att vi skola göra oss förtjenta af vår Konungs ord att han tänker högt om oss, och jag vågar vid detta tillfälle förutskicka de orden till nationen, att vi, äfven vi tänka högt om honom, och att han skall genast inse, hvad vi inom kort skola visa, att det icke är reformens nödvändighet vi förkasta, utan den gestalt den tagit med sina orättvisor, fel och brister, Detta yttrande hade blifvit afbrutet genom ankomsten af Hr Stats-Rådet o. K. af K. M:ts N. O. Henrik Wilhelm Bredberg, hvilken å K. M:ts höga vägnar öfverlemnade 29 Nåd. Propos:r och 3 Nåd. Skrifvelser till R. St:r. Gr. von Platen, Baltzar: Till en början måste jag tacka den siste värde talaren såväl för den ton, hvari han behandlat detta ämne, som för den antydan han i slutet af sitt anförande Deri 8 November. gjort derom, att en god sak omsider alltid vinner framgång. Under min lefnadsbana har jag nogsamt haft tillfälle att inhemta, att den sak, som icke vinner framgång, icke heller förtjenst det. Den värde talaren har ansett att detta öde borde drabba ifrågavarande förslag, men för min del lifvas jag af en motsatt förhoppning, och min egenkärlek är i detta afseende icke mindre äu den värde talarens. Att anmärkningar måste göras vid hvarje förslag till en genomgripande förändring, är icke blott naturligt, utan äfven önskligt, enär derigenom uppmärksamheten väckes hos den som framställt förslaget och som icke kan önska något högre än att förslaget blifver sä fullständigt som möjligt, derigenom att i tid ändras hvad som icke skolat lända till gagn. Emellertid måste det bero af anmärkningarnes beskaffenhet huruvida en förändring skall vidtagas eller icke; och om anmärkningarne äro sådane, att de af sig sjelft falla till intet, då må det vara förslagets författare tillåtet att anse detta såsom ett kraftigt och säkert bevis på förslagets riktighet. Det åligger mig visserligen att besvara framställda anmärkningar och meddela äskade upplysningar, men jag tror att jag, till följd af mitt föregående förfarande i denna fråga, bör kunna inskränka mig till att i största korthet besvara dessa anmärkningar, enär jag anser tiden till deras framställande nu egentligen vara förbi.
Sttrs bifall dertill, äfven nyssberörde 1200 R:dr att på denna HufvudTitel uppföras. 3:o D:o till Arfvoden för nya ProvincialLäkare 1200 R.-dr B.co. I anledning af hvad Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomieUtskotten i gemensamt Utlåtande N:o 60 härom tillstyrkt, varder denna utgift till förändradt belopp 2000 R:dr till uppförande å Titeln anmäld. i3:o Då Utskottet tillstyrkt bifall till -K. Proposition om uppförande på Stat af 5ooR:dr, till löner för 1 Vaktmästare vid StatsRådet och 2 Vaktbetjenter åt Högsta Domstolen, är dervid anmärkt hos R. o. A. af Hr Hjerta, Gustaf, att, om StatsRådet till sin uppassning behöfde annat biträde än sin egen betjening, kunde denna angelägenhet utan all svårighet besörjas genom någon af Hofbetjenterne; hvadan Hr Hjerta bestridt detta uppförande på Stat, så framt meningen icke vore, att tillika införa nämnde Vakt - mä - Betänkande n, Nio 212. 4g mästare på RangOrdningen, såsom en ingredierände del af StyrelsePersonalen; hvarjemte hos BondeStåndetj Anders Danielsson från Elfsborgs Län yUrat sig anse riktigast, att YaktBetjeningen aldrig uppfördes på Stat, utan att deras aflöning alltid borde utgå af besparingarne på HufvudTitlarne samt derföre föreslagit, att den ifrågakomne Vaktmäslarelönen och aflöningen åt de 2:ne andra Yaktbetjenterne mätte hädanefter utgå på samma sätt som hitintills skedt utan att den föreslagne löntillökningen på 2tdra HufvudTiteln upptoges; deruti flere Ledamöter hörts instämma. Utskottet har för sin del trott behofvet af det ifrågakomne Tjenare-biträdet för StatsRådet och Högsta Domstolen icke kunna mera umbäras, än alla andre EmbetsVerk samt R.
För några år sedan infördes i Finland ett nytt system för tullbevakning, som haft den påföljd, att fördubbla tullinkomslerue och äfven för oss medförf den fördel, att det privilegium, vi efter ännu beståndande traclat äga, att införa vissa eljest förbuden varor, men som under många år endast stått på papperet, under de sista åren till ett betydande belopp och en vigtig lindring under vår handels kris, kunnat begagnas. I Norrige har man antagit den kloka grundsatsen, att utmärkt väl aflöna tullpersonalen och alt till en betydande de! 374 Den 24 Augusti f. m. ställa denna aflöning på procent af tullinkomsten. En tjensteman af 2:dra classen, en tullcasseur tjenar ofta för öfver 2000 Sp. eller 5333^- r:dr b:co. Men äfven med afdrag för spaniualsoch exporttull, som hos oss hafva föga motsvarande, är Norriges behalhia tullinkomst relativt vida större än hos oss. Genom K. M:s nåd. stadga af d. 15 Maj 1843 om inrikes tullbevakning och förpassning, upphörde den förut gällande föreskrift, alt när vissa varor utöfver ett visst belopp fördes landvägen från en till annan inrikes ort, förpassning derå från närmaste tullkammare borde åtfölja. Jag befarar, att härigenom en vådlig lättnad leinnats smuglaren, som endast han lyckats inpractisera sitt gods inom visst afstånd frän kusten, tryggt kan trotsa hvarje åtal. Exempel i detta hänsende lära icke saknas och handelssocieteten i rikets andra stad lärer också anhållit om ändring i denna frihet. Med anleda, af hvad jag nu anfört, får jag vördsamt föreslå : l:o att R. St. hos K. M. und. anhålla, att K. M. mätte bestämma tullslatens löner i mera öfverensstämmelse med hvad vigten, ansvaret och mödan af dess kall fordra, och på så sätt, att en del af denna aflöning bestämmes i procent af behållen tullinkomst, olika vid olika stationer, äfvensom att K.
N:o 33 framställda förslag till ändring i 14:de g:n l:sta morn. t R.O., beslöt R. o. Ad. att, med afslag å Utsk.-ts inbjudning, godkänna den föreslagna voter.-proposm. Vid föredragning af Konst.Utsk:ts d. 14:de och 17:de dennes bordlagde Mern. N:o 47, i ani. af RiksStåndens beslut ronde det af Konst.Utsk:t uti Mem:t N:o 34 framställda förslag till tillägg uti 73:dje §:n R.O., vidblef R. o. Ad. sitt förra beslut och godkände Utsk;ts förslag till voter—propos. Föredrogs ånyo Konst.Utsk:ts d. 14:de och 17:de dennes bordlagde Mern. N:o 48, i ani. af RiksStåndens beslut ronde det uti Konst.Utsk:ts Mern. N:o 35 framställda förslag till åtskilige ändringar i R.O., ang:de R, o. Ad:ns representationsrätt. Den 18 Juli e. m 215 Ståndet afslog den af Utsk:t gjorda inbjudningen oell godkände den föreslagna voter.-propos:n. Föredrogs Konst.Utsk;ts den 14:de och I7:de dennes bordlagde Mern. N:o 49, i ani. af RiksStåndens beslut rörde det uti Konst.Utsk:ts Mern. N:o 38 framställda förslag till ändring i K.Oms föreskrifter om PresteStåndets representationsrätt. Hr Munck af Ros en sc h jö 1 d, Thomas: I Betänk:t N:o 38 afgaf Konst.Utsk:t förslag till åtskilliga förändringar i R.O. i fråga om PresteSt:ts representationsrätt. Detta förslag innefattade hufvudsakligen att alla ordinarie Prester, Lärare vid Elementarläroverken och Läkare, hvilka äro inom stiftet boende och mantalsskrifne, skulle få välja representanter, hvarjemte Utsk:t i sammanhang dermed föreslog antalet af dem, som skulle väljas inom hvarje stift.
Protocoiler till den som detsamma utarbetar. 6:0 Ett Memorial från StatsUtskottet, af denna dag, med begäran om uppdrag att föreslå och till Rikstens Ständers granskning insända Reglemente eller Instruction för Riksens Ständers Deputerade till deltagande i Revisionen inom Kongl. KammarRätten af 1310 och depåföljande Krigsårens Räkenskaper. Justerades följande: LRdrag af Protocollet, hållet hos Hög - m Den i Augusti. Joil. Ridderskapet och Adeln den i Augusti 1815* S. D. Föredrogs å nyo Särskildta Utskottets, den 31 Juli på bordet lagda, Memorial, af den 28 nästföregående, innehållande förslag till jemkning af de beslut hvarje RiksStånd fattat i ämnen, som varit föremål för Utskottets handläggning; och fann Höglofl. Ridderskapet och Adeln godt de föreslagne jemnkningarne gilla och antaga. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning aF Statssamt Allmänna Besvärs^ och Oeconomie-Utskottens, den 24 Juli afgifna och den 25 nästföljande på Bordet lagda , Betänkande, jemte detsamma åtföljande Yttrande af Särskildta Utskottet, angående Allmänna SpannmålsMagazinsInrättningen i Riket, blef det förra af Höglofl. Ridderskapet och Adeln punktvis bifallet, och det sednare i de delar det med det förra öfverensstämmer. Ut supra. S. D. Föredrogs å nyo Bevillningsutskott tets sedan den och 26 Juli hvilande Betänkande, af den 23 nästföregående, angående Bränvins brännings och Coiisumtions-afgifternas utgörande från och med år 1816 intill nästa Riksdag: och blef detta Betänkande i alla öfriga delar af Höglofl.
St. hafva anslagit till tomtreglering uti andra städer, som hafva varit hemsökta af eldsvåda. Det är visserligen sannt, att i Jönköping icke mer än 16 gårdar afbrunnit, men vid den tomtreglering, som nu skall försiggå, kommer en icke obetydlig kostnad att drabba staden derföre, att en ganska stor omflyttning af tomterne måste ega runi. Den delen af staden, som ligger emellan Storgatan och Wettern, skall nu afdelas genom större gränder, hvarigenom flere tomter måste försvinna samt på ett annat ställe i staden, långt bort från deras nuvande plats, förläggas. Dessutom skall en gata utmed Wettern anläggas, sorn förut icke funnits, samt åtskilliga andra åtgärder, hvilka fordra icke obetydliga upoffringar, vidtagas. Om nu R. St., i öfverensstämmelse med K. M:s Nåd. Propos., anslogo 10,000 R:dr, utan återbetalnings-skyldighet, vore det dock ett litet Jbidrag till de stora omkostnader, Jönköping mäste vidkännas. Ät Örebro har R. St. för tomtreglering beviljat 25,000 R:dr såsom anslag, utan återbetalnings-skyldighet, och 25,000 R:dr såsom lån. Om man nu ville bibehålla precist samma proportion i tomtregleringsbidrag för Jönköping, som Utsk. antagit i afseende på lånebyggnadsbeloppet, så skulle det vara 16,666 R:dr 32 sk., som man borde anslå till Jönköping. På dessa skäl anhåller jag att R. o. Ad. ville återremittera Utlåt., Den 11 Oktober^ 193 Utlåt-, på det att StatsUlsk. måtte blifva i tillfälle att ånyo taga frågan i öfvervägande. Hr Bildt, D idrik Gillis: 1 allmänhet torde den fråga vara tvist underkastad, huruvida del är Statens skyldighet att bevilja understöd för brandskada för städerne, enär sådana understöd icke komma de kommuner lill godo, hvilka tillhöra landet. Städernas husegare hafva tillfälle att tili städernas allmänna Brandstodsbolag och andra allmänna 'inrättningar försäkra sina hus och derigenom fä sin skada ersatt.