Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers bifall vördsamt hemställa, att berörde återstod, utgörande ett sammantagit belopp af 220,000 R:d Banko, nu mera i mohn af förefallande behof,' enligt derom från Canal-Directionen skeende anmälan, må till behörig disposition från Banken anordnas. Utbedjande sig Banko-Utskottet vördsamt, att i detta ämne med görligaste första få emottaga Riksens Höglofl. Ständers gunstbenägna utlåtande. Stockholm den 6 Maij 1818. Riksens Höglofl. Ständers BankoUtskotts förnyade Betänkande i anledning af de inom 2:ne Riks-Stånd gjorde Anmäkningar, angående Specificerade Förteckningars insändande öfver Assignationer, sorn på Banken utfärdas. Banko-Utskottets Betänkande af dan s&tte SankoUtskottets Betänkandsn. sistl. Martil, föranledt af en inom Vallöf!. Borgare-Ståndet Vackt motion, angående specifiicerade Förteckningars insändande öfver Assignationer, sorn på Banken utfärdas* har i grund af dervid gjorde anmärkningar, blifvit från Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Högvördige PrestStåndet till Banko-Utskoltet återremitteradt, hvarförutan Vällofli Borgare-Ståndet, med ogillande af samma Betänkande, ansett de hittills gällande Författningar rörande Assignering på Ban—, ken böra bibehållas. Någre Ledamöter inom. Högvördige PrestStåndet hafva yrkat, alt antingen ali Assignering på Banken af enskilde personer, Bolag, och Corporaiioner helt och hållit må förbjudas, eller att åtminstone, till vinnande af det ändamål som med Assiggnationers Advisering blifvit åsyftadt, Banko-Styrelsen borde hafva sig ålagdt, att, så snart Öfver-Assignering förmår kies, genom Tidningarna eller på annat sätt meddela allmänheten de underrättelser, som öfver utfärdade Assignationer till Banken inkommit, med varning tillika mot dylike Assignationers emottagande.
Efter denna framställning af de väsentligaste delarne af de förslager till sjöförsvarets ordnande, hvilka sedan 1811 blifvit afgifna, öfvergår Utskottet till en kort redogörelse öfver den af nuvarande chefen för sjöförsvars-departementet uppgjorda <®ch för Rikets Ständer framlagda plan lill sjöförsvarets organisation. Ett hufvud vilkor - Slals-Utskoltets Utlåtande, JV:o 162, 9 'vilkor för ordnandet af detsamma på ett sätt, som vore förenligt med rikets tillgångar oell förvissade, att medlen användas till framkallande af den största möjliga verkan vöre bestämmandet af det system, hvarpå försvaret borde hvila. Sveriges läge synes böra göra detsamma nära nog uteslutande till en sjömakt, som med starka flottor på fiendens kuster och på öppna hafvet bestraffade lidna oförrätter och skyddade siri sjelfständighet, men saknaden tills vidare af de medel till underhåll och bemanning af en större krigsflofta, hvilka endast en vidtomfattande handel och sjöfart samt blomstrande näringar kunde lemna, ålade oss att hufvudsakligen rikta uppmärksamheten på försvaret af egna kuster, icke alltid visse, att ens derifrån kunna afhålla fiendens landstigningsförsök. Att genom något sjöförsvar, huru som helst •organiseradt, kunna skydda hvarje punkt af vår kust från fiendtliga anfall, vore icke möjligt; men deremot borde icke lemnäs ur sigte, att en betydlig del af denna kust omgifves af en skärgård, hvilken det ligger i vår makt att beherska med medel, öfverensstämmande med våra tillgångar, om de rätt användas, äfvensom att denna skärgård, och framför allt vissa delar deraf bilda nyckeln till landets försvar, samt att således skydd emot fiendtlig ockupation af desamma utgjorde ett af de kraftigaste stöd för landtarméens operationer, och till följd deraf för landets försvar i det liela. I detta förhållande låge således en hufvudgrund för ordnandet af sjöförsvaret. Derefter framställde sig vigten af att hastigt kunna flytta större eller mindre delar af arméen till hotade eller anfällne delar af kusten, och att kunna på hafvet förstöra de konvojer af fiendtliga trupper och transporter, som till följd af vårt insulär» läge, företrädesvis på denna väg, kunna väntas.
5. och de för dess verkställande erforderliga anslag beviljade, liar jag ansett någon förändring med anslagen för nämnda regementer och korps desto mindre nu böra ifrågakomma eller af mig i underdånighet föreslås, som i allt fall dessa anslag endast småningom kunna blifva för det uppgifna ändamålet disponibla, samt det icke eller synes J, mig lämpligt, att personer, tillhörande armeen, från annan hufvudtitel, änden för landtförsvaret bestämda, sina aflöningar uppbära, hvilket likväl skulle blifva händelsen, örn förrberörda anslag nu blefve till 5:te hufvudtitelu öfverflyttade; och har jag af samma skäl trott mig böra här förbigå hvad uti meranämnda underdåniga förslag om dispositionen af anslagen till inqvarterings-kostnader i Stockholm samt till ackordsförskott och ersättningar förekommer. För öfrigt torde Eders Kongl, Maj:t, uppå vederbörande departements underdåniga föredragning, vilja i nåder besluta i afseende på fortfarandet af de anslag, som för landtforsvarets pensionsoch välgörenhets-inrättningar finnas å riksstatens 9:de hufvudtitel uppförda. De här förut i underdånighet förslagna tillökningar i 4:de liufvudtitelus nuvarande anslag, hvilka i öfrigt böra oförändrade bibehållas, uppgå till ett sammanräknadt belopp af R:dr 165,259: 36. 8. Hvad åter angår de föremål under 4:de hufvudtitelu för hvilka endast tillfälliga anslag erfordras, så finnas uti de derom afgifna fullständiga utredningar och förslag följande behof upptagna såsom företrädesvis angelägna, nemligen: För Krigskollegii artilleri-ajdelning. Till anskaffning af redskaps-, rid-, anspannsoch stallpersedlar för det 6-ft:ga fält-batteri, som ännu saknar sådana persedlar 1 afräkning på nödigt ansedt anslag 127,704 R:dr 32 sk. för anskaffning af 8 stycken reserv-batterier För kompletterande af bestyckningen å Waxholms hufvudfästning Transport 20,000: 15,000: 24,850: 59,850: 63 Transport
Ut Supra. S. D. Upplästes Wällöf!. Borgare-Ståndets Protocolls-Utdrag för den 1 sisth September, af innehåll, att, sedan Riksens Ständer beslutit att öfverlemna uppsigten öfver Grundlagarnes felfria tryckning åt Riksens Ständers Comiterade till Tryckfrihetens vård, Borgare-Ståndet funnit för godt, att jemväl uppdraga åt nämnde Comiterade enahanda befattning med Riksdags-Beslutet, samt att an - Den oo December e. m. 2oi moda Expeditions ^Utskottet om uppsättning af förordnande för Comiterade till desse befattningar; Uti hvilket beslut de öfrige RiksStånden blifvit inbjudne, att sig med BorgareStåndet förena; Oell fann Ridderskapet och Adeln för godt, att äfven för dess del uti Borgare-Ståndets nyssnämnde beslut instämma. Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och gillades Serskildta Utskottets den ig dennes under N:o 6 afgifne, och samma dag på bordet lagde, Betänkande, angående aflemnande af de genom Utskottets försorg tryckte Skrifter. Ut Supra. Utdrag af Protocollet hållet bos Höglofl. Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 20 December 1823. S. D. Vid förnyad föredragning af ej mindre Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens den i4 sistledne Maji under N:o 55 afgifne, samt den 23 i berörde månad eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, rörande yrkad förklaring af Kongl. Kungörelsen den 6 April iSio, angående skyldigheten för Ledamöter af Ridderskapet och Ädeln samt Preste-Ståndet, att för deras jord, bus och tomter i Städerne deltaga i allmänna åligganden; än ock Wällöf!.
Byggnadsmedel, Stockholms Slotts , . Carl Gustafs Stads Gevärsfaktori Carlskrona Station af Flottan Carlstens Fästning, GarnisonsföfstBrkningen A, Carolinska Medico-Kirurgiska Institutet Gentral-Institutet, Gymnastiska, Chalmerska Slöjdskolan . Danviks Hospital Bepositions-räkning, Ofver-Ståthåilare-Embetets Kanslis, Drottningholms Slotts Räkenskaper .. Drottninghuset ... Döfstumma och Blinda, Institutet för, Ekeplanteringarne . Elementar-Skolan i Stockholm . En per mille fondén . Exercis-Sqvadronerna, anslaget till, . Expensmedels Räkningarne Fahlu Bergsskola Flottans Station i Carlskrona „ „ i Götheborg . „ „ i Stockholm Flyinge Stuteri Fortifikations-Afdelning, Krigs-Koltegii, Räkenskaperna för ordinarie statsanslagen, Dito för extra dito Fria Konsterna, Akademien för, Fyringsstäteri Fängelserna och Arbets-inrättningarne i Riket Förvaltningens af Sjö-Ärendernä Räkenskaper. Garnisonsförstärkningen å Carlsten „ i Stockholm Garnisons-Sjukhuset, Allmänna, General-Adjutants-Expeditionens för Armeen Räkenskaper „ „ för Flottan Dito Gripsholms Slotts Dito Gymnastiska Central-Institutet. Utlåtandena. Haga Lustparks Räkenskaper sid. 293—294. Handelsoch Sjöfartsfonden ... „ 136—141. Hof-Stallets Reparationsmedel ... Hospitalsoch Barnhusfonden, Allmänna, Hvitfeldtska Stipendiefonden „ 318. Hästjägare Sqvadronsfond, Norrbottens, ... „ 193—196. Jagtkassefonden „ 103 — 104, Jemtlands Afvittringar . „ 284—285. Indelta Armeens Nya Mötesfond „ 190—191. Indragningsstaten, Allmänna, „ 55—56. „ 63—64. n. Lotseri „ 236—238. Ingeniör-Corpsens Räkenskaper , 214—215.
B ÄLLIN B ÄLLIN ( tänder sitt ljus och följer Konjander ) . K ONJANDER ( spritter till ) . Hvad är det om? händelsevis ett par pistoler att låna mig? K ONJANDER ( förfärad ) . Pisto... ( sakta och mystiskt ) . Ni har väl inte det. B ÄLLIN ( sakta ) . Blif inte så förskräckt för K ONJANDER . Nej ... jag har inga vapen alls ... B ÄLLIN . Jo ... jag ämnar öfva mig i målK ONJANDER . Jaså ... inte annat ... gör men hvad ska ni med dem att göra? skjutning. sej då en liten rofbössa ... det gör samma nyt ta ... tala vackert vid fru Walström, så får herrn har börjat. sej nog en liten rofva ... god natt och sof som ni B ÄLLIN . God natt! F RU W ALSTRÖM . God natt, kära herre! ( bägge gå ) . väl stängdt ... ( går till kakelugnen ) . Det är väl indå med dej, min kära Konjander jag tror du K ONJANDER ( läser dörren ) . Se så, nu är allt gen fara för elden heller, vill jag tro ... god natt är litet mosig i natt, min gubbe lilla ... men det gör ingenting ... bara du aktar dej för att få röd näsa ... gör heller ingenting ... om min näsa är gredelin eller svart, så angår det ingen ... sof ( går in i sitt rum gnolande. Scenen är ett ögonblick tom ; man hör Konjander gnola. .. Dörren på skåpet ser sig försigtigt omkring. sött, bror Konjander ... det önskar din bäste vän. i fonden öppnas varsamt, Charlotte utkommer derifrån och Tredje Scenen. CHARLOTTE (ensam). Ack min Gud! Aldrig mer åtar jag mig dylika kommissioner ... jag har knappt en droppa blod qvar i mina ådror... Det var inte nog lerskan sof ... jag blir kanske innestängd... till dörren ) .
Falkenbergs handel är af deli betydenhet eller eger den liflighet, som bör utgöra ett bland vilkoren för stapelrätts åtnjutande, och då Stadens hamn icke heller för närvarande befinn e& i det skick, att några större fartyg kunna der inlöpa, anser Utskottet sig icke ega skäl tillstyrka Rikets Höglofl. Ständer, att till motionen lemna bifall. Hvilket dock, jemte en Ledamots serskilda mening, underslälles Rikets Högloft. Ständers egen upplysta pröfning. Stockholm den 8'April i834* Reservation af Herr Ståhl: Jag reserverar mig emot Utskottets beslut, på den grund, att jag icke kan frångå öfvertygelsen, att stapelrätt för Falkenberg skulle, på cle af mig redan uppgifna skäl, vara nyttig, både för Staden och omkringliggande trakter. De utgifter, hvilka skulle uppkomma, om en större tullbevakning befanns nödig, anser jag blifva mer än tillräckligt ersatte af de Ökade tullinkomster, som skulle inflyta. Hvad det uppgifna förhållandet om antalet af Stadens handlande och deras fartyg beträffar, så är detsamma under sistlidne åren betydligen ökadt och, på sätt jag redan uppgifvit, kan Stadens hamn med en jemförelsevis ringa kostnad iordningställas till emottagande äfven af större fartyg. N:o aa. Ankom till Exp.-Utsk. den 8 April kl. 7 e. m. Betänkande^ i anledning af väckt motion om utlåning af JBeklädnads-Cassornes medel. *■- Med remiss från Hedervärda Bonde-Ståndet har Utskottet fått emottaga en af Tufve Månsson från Malmöhus
1 Skåne ar förhållandet, såsom ft. o. Ad. lärer veta, att der finnas oftast flera fasta skolor i samma socken. I 3 mom. skulle jag önska att frågorna om lärares anskaffande och den nya undervisningens begynnelse förekomme i enlighet med Hr von Hohenhausen» förslag. I 4Me mom. stadgas, att ”de fasta skolorna böra hållas öppna, till meddelande af undervisning minst åtta månader af året, hvilken tid indelas i terminer; ägande församlingarne att, efter förekommande omständigheter, ifrågavar. terminer närmare bestämma.” Dermed mena Utsk:n, på sålt några dess ledamöter för mig yttrat, att del skulle vara skollärarnes skyldighet att underså lång tid undervisa, men ej barnens skyIdighet alt infinna sig. Detta är riktigt, ty, på sätt jag förut yttrat, om barnen skulle sitta i skolan åtta månader af året, så vore detta lika lång tid, sorn undervisningen skall pågå i de offentliga elementarläroverken. Men denna tid är alltför lång för allmogens skolundervisning. Gossen lärer sig ej att blifva bonde eller att sköta fadrens yrke, om en så trägen undervisning skulle räcka i flera år. Jag önskar följaktligen, att, då man i Norrige fastställt att undervisningen skall meddelas i eller 3 månader om året, man hos oss mätte stadga, att undervisningen skall så ordnas, att hon i hvarje skola kan meddelas 3 eller 4 månader om året. Vårt luftstreck föranleder, att under en köld, sådan som den nuvarande och sådan hon i allmänhet plägar vara under Januari' och Februari månader, kan för den hårda väderleken och för mörkret någon skolundervisning svårligen meddelas på landet. Fram i Maj månad inträffar våranden och under Augusti och September, kanske äfven i början på October månad, då höslanden pågår, är det svårt för allmogen att umbära sina barn. Följaktligen återstå ej många månader, under hvilka barnen kunna begagna skolan. Sådant måste bestämmas olika efter de särskildta landskapen och deras hushållning. Sålunda tror jag, att man bör åt socknarna öfverlemna att anordna detta efter omständigheterna. Det är, på sätt jag förut sagt, för att ej göra hela åtgärden förhatlig och för att få saken i det hela alt lyckas bättre, som jag vördsamt underställer R. o. Ad. detta förslag till jemkningar i förevar. § af Utsktns betänkande.
Ångraffinadörernes ganska betydliga vinst, äfven vid 18 sk:s pris, medgifver gerna en sådan nedsättning. Men när Fredrikshalls-bolaget kan i Norrige alldeles ensamt om marknaden der sälja sitt socker till 19 sk. på stället, vore det då att förmoda, att det skulle skicka sin tillverkning till Sverige och sälja densamma här till 1 å 1| sk. lägre pris, och således uppoffra 1 till 1 \ sk. pr — Hvar och en måste inse, att en sådan förmodan är alldeles ogrundad, och att när priset här i Sverige nedgått till 18* å 18 sk., någon sockerinförsel från Norrige omöjligen kan komma i fråga; att alla faror, som af våra raffinadörer förespeglats, endast äro tomma ord, och att någon lag ; af Rikets Ständer, till afböjande af dessa faror, är helt och hållet öfverflödig och den onödigaste åtgärd i verlden. Våra raffinadörer behöfva blott nedsätta priset genast till 18 sk., och de skola sjelfve hafva förekommit alla de vådor, öfver hvilka de nu föra så mycket larm. För att närmare bestyrka detta resultat är det lätt att genom en specifik uträkning till siffran visa, hvilken stor fördel uppstår för Fredrikshalls-bolaget genom försäljning af dess socker i Norrige till 19 sk. pr jemfördt med att försända det till Götheborg och derstädes realisera det till 18 sk. — Differensen är mångfaldigt större än skillnaden emellan 18 och 19.
— 15 — står: * syrup läs: syrup — 34 — 18 — står: fanerskifvor läs: * fanerskifvor — 39 — 4 — bör ordet alngods utgå; — 47 — 7 nedifr. står: * sparrar läs: sparrar STOCHHOLM, Lcksteinska Loktrvckeriet, 1848. Bevi!l/ungs-Utskollels Ullålande, N:o i6. 1 N:o IG. Ank. till Exp.-Utsk. den 27 Maj, kl. 2 e. ra. Utlåtandej i anledning af gjord anmärkning mot Betänkandet N:o Wj angående stämpling af spelkort och af giften derför. Mot nämnda betänkande, hvilket Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-stånden bifallit, har hos Vällofl. Borgare-ståndet blifvit af herr Waern anmärkt, att, då Kongl. Majit uti nådig skrifvelse af den 7 nasti. December till Rikets Ständer öfverlemnat alt för framliden bestämma någon lämplig ersättning åt de personer, hvilka, jemlikt Kongl. Förordningen tlen 23 Februari 1842, af vederbörande länsstyrelser förordnas, att, i egenskap af krono-ombud, i landsorterna öfvervara bevillningsslämplingen af af spelkort, men Stalsoch Bevillnings-utskollen, hvilka behandlingen af denna fråga tillkomme, ännu icke utlåtande deröfver afgifvit, det, innan sådant skett, syntes vara mindre formen ligt och grannlaga alt, på sätt i betänkandet blifvit hemstäldt, hos Kongl. Majit anhålla om oförändradt fortfarande af ofvanherörde nådiga förordning; och har på grund af denna anmärkning betänkandet blifvit ålerremitteradt.
Men i stället för att fästa afseende på denna fullmäktiges hemställan, har Utsk. föreslagit en reglering af dessa lönevillkor, som skulle nedsätta dem under deras närvar, belopp; ty den föreslagna tillökningen af too r:dr i contanta lönen motsvarar icke den nu utgående särskilda betalning för hvarje sjukbesök, jemte ersättningen för skjutskoslnaderna dervid, hvilka skulle försvinna. Utsk. synes icke hafva tagit någon närmare kännedom af den utaf detsamma omförmälda läkarebefallning inom Botkyrka och Salems församlingar, med hvilken den ansett, att läkarebefattningen på Tumba kunde förenas. Förhållandet är nemi., att dessa befattningar äro och, sedan stiftandet af den förra, alltid varit förenade; att, som det enskildta donationscapita], hvarpå sockenläkarebefattningen grundar sig, genom myntförsämring förlorat större delen af sitt värde, denna förenade läkarebeställning, utom en fri bostad i uppfördt hus vid Botkyrka, äger sin hufvudsakligaste bestämda inkomst i arfvodet för Tumba; att, då den enskilda praktiken varit mindre gifvande, emedan församlingarnes mesta herrskaper större delen af året äro bosatta i Stockholm och begagna sina dervarande husläkare, följden varit, att skicklige sökande saknats, och att man under en längre tid nödgats, af svårigheten att få någon annan, öfverse med en person, som esomoftast var öfverlastad af starka drycker. Sedan han omsider blef afsatt, gjorde visserligen särskildta förhållanden, att man fick en ganska skicklig och värdig efterträdare; men då denne efter kort tid bortbytte denna beställning emot enskild praktik i Stockholm, har det endast varit kännedomen af de förbättrade villkor, hvilka voro föreslagna, som gjort tjensten begärlig, men ali anledning är, att, ifall Utskrs nu ifrågavar. lönereglering skulle antagas, äfven nuvar. innehafvare lemnar beställningen. Jag bör äfven nämna, att numera innehafvaren af den förenade läkarebeställningen inom Botkyrka pastorat och vid Den 8 Maj e. ra. 83 Tumba äger tur och befordringsrätt, och att bruksslyrelsen deltager i dess tillsättande.
Förberg till åtnjutande under hans lifstid af en årlin; pension, stor 200 R:dr Banko, dock att denna pension må utgöra ett honom 'personligen tillerkändt understöd, hvarå borgenärer icke må ega något anspråk,” Pä grund häraf fattade Ständerne följande, i deras den 23:dje Augusti 1851 aflåtna underdåniga skrifvelse angående berörda reglering, under J\s" 17 intagna beslut: ”Enär Rikets Ständer inhemta!, att förre Länsnotarien i Upsala län, Landssekreteraren Olof Henrik Förberg, hvilken år 1829 anställdes i Statens tjenst och i 15 år varil Länsnotarie i Upsala län, derunder han vid flere tillfällen på längre tid bestridt Landssekreteraretjensten och dervid, jemlikt behörigt vitsord, ådagalagt utmärkt flit, samvetsgrannhet och skicklighet samt i öfrigt till E. K. Maj:ts Befallningshafvandes synnerliga nöje och belåtenhet sig förhållit, till följd aföfveransträngande arbete i tjensten, ådragit sig sådan sjukdom, att han derigenom, såsom oförmögen till tjenstgöring, tvingats att taga afsked från Lärtsnotariebeställningen, samt jemväl vore helt och hållet urständsatt att pä något sätt genom annat arbete kunna bidraga till sitt underhåll och uppehälle; så och ehuru Förberg, på grund af gällande, författningar, icke egt något laga anspråk att vid afskedstagande! från Länsnotariebefattningen komma i åtnjutande af pension, hafva dock Rikets Ständer,- med afseende ej mindre på hans i tjensten ådragna, obotliga sjukdom, än ock°öfriga förekommande, ömmande omständigheter, funnit skäligt å allmänna Indragningsstaten uppföra Länsnotarien, Landssekreteraren O. H. Förberg till åtnjutande under sin lifstid af en ärlig pension stor 200 R:dr Banko, dock att denna pension må utgöra ett honom personligen tillerkändt understöd, hvarå borgenärer icke må ega något anspråk.”
Hvart? Det vet icke seglarn själf. Lugn han spejar och tyst som Vidar, håller rodret och order bidar. Hör, det klingar af unga röster genom bruset likt morgonsång! Se, det klarnar där bort i öster till ett årsskiftes soluppgång! Seglam mumlar: » framåt »! » 1 dimman styr han rakt mot den bleka strimman. Sigrid Elmblad. * Sylvesterafton. plagen heter Sylvester, årets sista dag. Redan sträcker j a g handen för att afrycka väggalmanackans sista blad. Den har tjänat ut och skall i morgon ersättas af en ny. Men j a g hejdar mig. Hvarför påskynda tiden; går den ej fort n o g? För visso alltför fort. D e äro många, som med mig klaga öfver tidens flyktighet. Detta år har likt sina föregångare svunnit hän som e n ' d r ö m, likt aftonrodnaden efter dess sista dags solnedgång, och då vi vaknade upp, befunno vi oss redan till vår häpnad midt i gryningen af det kommande. Det var så oändligt mycket, som skulle hunnits med under dess lopp, så litet blef gjordt. Men nu när j a g står i begrepp att skiljas från det, betraktar j a g i alla händelser det gångna året som en gammal god vän. Kanske har det bringat möda och sorg, men ock mycken glädje och många otalda ljusglimtar. Jag vet nu sent omsider hvad j a g i det ägde, och det är endast med bäfvan och stor försagdhet j a g vänder mig m o t dess efterträdare. Det kända ligger bakom, med djupa skuggor måhända, men ock med starka dagrar, framför breder sig det okända i ogenomträngligt mörker, hvari man famlar framåt m e d osäkra steg. Därför älskar j a g dig, du döende år, därför räknar j a g sörjande dina sista minuter. Farväl, du trogne vän, haf tack för hvad du varit! Jag sörjer dig såsom en del af mig själf. D u representerar för mig 365 dagar af mitt knappt tillmätta lif, huru många skola väl ännu förunnas m i g? Ett enda fel har du haft, du har varit alltför kort.
Jag har ej hört an - 452 Den 28 November e. m - nat, än att R. o. Ad:s ledamöter varit belåtne med deras sätt alt uppfatta våra öfverläggningar; men som kostnaden är stor, så har Ridd.direct:n ej trott sig kunna fortsätta med dess utbetalande förrän R. o. Ad. fattat sitt beslut i ämnet, hvartill likväl i min tanke ingen remiss till Ridd.Utsk. är behöflig. Frih. Gederström, Jacob: Jag finner för min del, att referenternes uppsätter af våra discussioner varit så fullständiga som de behöfvas, för att lemna allmänheten-del af livad som förefaller; och af sådan anledn. hemställer jag, huruvida icke R. o. Ad. skulle vilja besluta , att med referenterna får fortfaras, och att kostnaden derför får gå på riksdagskostnadsmedleo, hvarigenom vid en blifvande riksdag protrna kunde komma att i sådant skick uppsättas. Jag anhåller örn Hr Landtints propos. derå. fl. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm, Gustaf: Jag förenar mig med Frih. Cederström uti den önskan, att med de af II. o. Ad. antagna referenter måtte fortfara. Gir. Anckarsvärd, Carl Henr.: Till en början anhåller jag få instämma i det vitsord, som af flera talare redan blifvit gifvet i afseende på den skicklighet vid refereringen af våra öfvei läggningar, som af referenterna blifvit ådagalagd; men hynd sjelfva saken angar, så då, såsom Frih. Boye redan anfört, och som jag äfven tror vara det rätta, denna sak helt och hållet ankommer på R. o. Ad:s eget afgörande utan remiss till Ridd.Utsk., så skall jag taga mig friheten vördsamt hemställa, huiuvida icke frågans afgörande boide uppskjutas intill dess Huset blir meia fulltaligt. För mig åtminstone bar det något motbjudande att, då det nr fråga om en afgift af Riddarhusets egen. cassa , Huset ej är mera fulltaligt. Hvad Frih.