Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dess befallningshafvande i Skaraborgs län den 6 Oktober 1846 förklarat frågan om upplåtande af någon del utaf samma boställes jord under återstående arrendetiden icke utgöra föremål för nådig pröfning. Beträffande deremot förevarande underdåniga ansökning, för så vidt den afser Rackeby församlings åstundan att, efter nämnde tids förlopp och allt Iramgent, få till omföimälda, allmän nytta åsyftande, ändamål den begärda jordrymden begagna, vill Kongl. Maj:t, som härtill för Sin del finner skäligt lemna nådigt bifall, under de af kammar-kollegium och stats-kontoret för jordens öfverlåtelse till församlingen föreslagna vilkor, nu, i öfverensstämmelse med 77 § i Regeringsformen, föreslå Rikets Ständer att jemväl for deras del den gjorda ansökningen bifalla. Kongl. Maj:t förblifver Rikets Släuder med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut sapra. OSCAR. Gust. Peyron. Utdrag af protokollet öfver Land tför svar särenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stals-rådet på Stockholms Slott den 3 December 1847. Närvarande: Hans Excellens, Justitie-statsmislern, Herr Grefve Posscj Hans Excellens, Statsministern för utrikes ärendene, Herr Friherre Ihre, Kongl. Majds Nåd. Proposition, N-o 5/. 15 Stats-råden: Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron , Silfverstolpe, Wcern, Ft iherre Gyllengranat, Faxe, Fåhreeus. Departemenls-chefen uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med förut fättadt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, angående afsöndring af jord från indragnaj mönsterskrifvarebostället vid f. d, adelsfane-regementet Selleberg Börje Olofsgården till byggnadsplats och omgifning for ett skolhus inom Rackeby församling af Skaraborgs län.
Summa Banko R:dr | 3,337,751141111 5 Bilaga Lit. B. 34 — Kapitalslnt ofver Mannfafctur - Debet. Balans från år 1841. Skulder. 4:o Till Rikets Ständers Bank: Kongl. Kommerse-Kollegii Kreditiv för Manufaktur-Diskonten, emot 3 procents årlig ränta ä begagnadt kapital 1,500,000: Obetalda räntor till 1841 års slut 16,310:22. 1. 1,516,310:22. 1. 2:-o Utelöpande sitt est er öfver insatta medel på räkningen N:o 5 med Depositions-Afdelningen . • 5,896: 6. 8. 1,522,206 28 9 Transport | 1,522,206128 j 9 Biskonifonden för år 1842. Credit. Balans från är 18 4tTillgångar. l:o Behållning i Rikets Ständers Bank å räkningen N:ö 5 med Depositions-Afdelningen, efter afdrag af utelöpande Assignationer, 238,692: 6. — 2:o Säkra Fordringar: a) Manufaktur-Diskontlån 1,380,995:30. 4. b) Förlagslån 458,883:16. — Upplupna räntor till 1841 års slut 7,440:22. 4. 466,323:38. 4. e) Anstånds-lån enligt särskilda Kongl. Ekenmarks konkursmassa , 1,280:31. 6. D:o till G. P. Norrbom 65: D:otill P. Törnqvist 5:28. — D:o till C. F. Zetterberg 58:15. 9. 189,379:23. 7. 867:26. — b) Förskott till Gamla , Ull-Diskontfonden 11,847: 8. Ti anspoi t Bulans till år 1843.
Jag mente, att ej blott Den ro Augusti. 6z? blott den intecknade skulden skulle blifwa grund för afdrag, men att den stattftyldige, derest Commitlöen twisiade pä hans upgift i anseende till werkeliga behållningen, stulle wara nödsakad, antingen underkasta sig den afgift Commitöen bestämde eller genom vetaillerad upgift af sin skuld, bewisa sin rättighet till afdrag, samr att contkollen stulle lig» ga i besia alternativer. Zerr Landt Marskalken : Bifaller Högloft. Ridderstapet och Adeln, akt hwar och en hwarS bewillning upgär till 50 R.dr stak, till bestäm» mande af hans progressiva afgift, för BeredningsCominitLen i det district han är skartskrifwen, till pröfning af Taxerings-Cvmmitöen, och med rättighet till afdrag af skulder, upgefwa hela sin behällna inkomst ware sig af fastighet, rörelse eller capitaler. Ropades Herr Landt-Narffalken proponerade, att de Embelsmäi» fvm äro i tillstånd att representera, stola befrias fran all progressiv afgift. Ropades Ja och Nej. Grefwe körner: Jag tror akt dek blir svart att bestämma, hwilka Embetsmän som b'ott i följe af denna egenskap böra representera, och huru långt afdragen i delta afseende bör sträcka sig. För dem som ej hafwa annar än sin lön kunde i missa grader ett sädant undantag wara billigt; men fördem som derjemte hafwa annan förmögenhet, blir det i förhällande till andra stattstyldige i samma märi räklwist. Hwar och en som har en wiss förmögenhet och will iefwa bland en wiss class, mäste r sam» aa 6Z8 Den ro Augusti.' ms män haka en wist representation.
För återstående tre fjerdedel ar eller 75 procent afgifve delegare till den af dem gemensamt utsedda direktion en till direktionen eller ordres ställd förbindelse, betalbar efter sex måna. ders uppsägning samt åtföljd af hypolhek, bestående af myntadt eller kontrolleradt guld eller silfver eller publika papper, beräknade till det värde, hvartill de i Rikets Ständers Bank -belånas, eller inteckningar inom 1850 års taxerings-värde i fastighet å landet eller inom två tredjedelar af brand försäkrings-Värdet å fastighet i stad. c) Säkerheten pröfvas och godkännes af delegarne, jemte ett af Fullmäktige utsedt ombud; skolande förbindelserne med åtföljande hypothek antingen i länets Landt-ränteri eller å säkert Ställe i stad, der direktionen har sitt säte, förvaras i kassakista, hvartill direktionen och ett af Fullmäktige ulsedt ombud hafva hvar sin nyckel.» Jemf. §. 211. Litt. d. »Filial-bank oktrojeras på högst tio år.» Litt. c. »Från Rikets Ständers Bank undfår Filial-bank försträckning, till be - sedlar, eller andra såsom mynt löpande förbindelser, bedrifva bank-rörelse, i ändamål att ersätta Privat-bank, samt under namn af Fi/tal-Éank, utgöres af minst trettio personer, hvilka, en för alla och alla för en, ansvara för Filial-bankens förbindelser, undfår försträckning från Rikets Ständers Bank till nedan upptagna belopp,-under följande dervid fästade vilkor och förbehåll, nemligen : a) Af teckningssumman erlägges minst en fjerdedel eller 25 proc. i rikets gällande mynt.
Förordningen den 17 April 1828, blifvit öfverflyttade från Bergs-Collegium till Svea Hof-Rätt, mätte uppdragas åt vederbörande allmänna Under-domstolar; och gf) att Sjötulls-Rätter, Gränse-Tull-Rätter och Hall-Rätter måtte indragas och deras befattning med judiciella ärenden öfverlätas åt RådstufvuRätterne i de städer, der förstnämnde domstolar finnas; och då en noggrannare samt mera detaljerad kännedom, än den Rikets Ständer ägde, angående flere bland de till indragning sålunda föreslagne serskilda domstolarnes organisation och verkningskrets, fanns nödvändig, för att kunna bestämma de åtgärder och stadga de reglemenlariska föreskrifter, som, i och för indragningens verkställande, blefvo erforderlige, hemställde Rikets Ständer derjemte i underdånighet, det täcktes Kongl, Maj:t, efter att hafva i Nåder infordrat vederbörandes utlåtanden, besluta och utfärda den förordning, sorn, för verkställigheten af Rikets Ständers ofvanberörde un>- derdåniga förslag, pröfvades lämplig och ändamålsenlig - <6 'Lag-Utskottets Betänkande., N.-o 5g.
Häraf synes att uti nu gällande stadgandet) i timnet något hinder icke möter för länsmännens förordnande att hålla berörda syner, såsom ock understundom inträffar; men då genom ett uttryckligt stadgande, att dylika syner skola af länsmännen förrättas, nybyggaren tillskyndas fördel i så måtto att dels kostnaden för synen betydligt minskas, och dels ytterligare utgifter besparas för honom derigenom, att han icke vidare behöfver inställa sig i den ofta aflägsna residensstaden för erhållande af förordnande för syneförrättaren, utan ansökningen om erhållande af skattemannarätt får till Konungens Befallningshafvande ingifvas först efter del synen hållits, hafva Bikets Ständer, med anledning af ofvanberörda framställning, funnit sig böra hos E. K. Majit i underdånighet anhålla, att Kammar-kollegium —, som, enligt hvad Rikets Ständer inhemtal, den 8 sistlidne Maj erhållit nådigt förständigande alt uppgöra förslag till fullständig författning angående anläggning och skattläggning af krononybygge)), nybyggares rättigheter oell skyldigheter samt kontroller lill betryggande af författningens efterlefnad —, jemväl måtte erhålla föreskrift alt dervid taga i betraktande, huruvida och i hvad mån ofvanomförmälda hos Rikets Ständer föreslagna tillägg lill nu gällande bestämmelser i ämnet kunna anses lämpliga. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 25 Juli 1863. Expeditions-Utskottets luns lat) till underd. Skrifvelse, L\:o HO. 3 A:o ISO. Uppläst och godkändt hos Kidd. och Ådeln den 25 Juli 18B5. Preste-Slåndet den 25 Borgare-Ståndet den 25 Bonde-Ståndet den 25 Rikets Stånders underdåniga Skrifvelse, angående frånträdande af Kronans rått till återlosen af de s. k. Trippska hemmanen i Halland.
Dessa sjtadganden hafva förut haft ett runi i RiddarhuifcDirectionens instructiön, men då, vid öfverläggning härom, Utskottet .ansett, att ett så vigtigt embete som det, att vara Ridderskapets och Adelns Protocollsförande, aldrig bör annorledes, än tills vidare och det blott i nödfall, tillsättas af någon annan Un af Ridderskapet och Adeln sjelf in Pleno, och stadfästandet i Embetet af en tills vidare förordnad Riddarhus-Secreterare, eller utnämnandet af en ny, således kan bli ett öfverlägga ningsänme, har Utskottet ansett ett stadgande härom böra i RiddarhusOrdningen införas. §. 5o. Om förändringar i RiddarhusOrd - Dtn 18 -Augusti e. m, ningen, motsvarar nuvarande §. 5jj med följande rättelser; 1) Att hädanefter inga förslag till jemkningar i RiddarhusOrdnirrgen skola få föreslås af Utskottet, så vida de ej grunda sig på stadfästade Grundlagsförändringar. 2) Att sanctionerade ändringar i RiddarhusOrdningen böra blifva gällande genast efter den Riksdagens slut, då de beslutats, på det att ej, emellan Riksdagarne, ett upphäfvet stadgande må behöfva, följas; och 5) Att RiddarliusOrdningen icke må åberopas i sådane mål, der den möjligen genom ett misstag vid redactionen, kan befinna» vara i strid med Grundlagarna. §. 5i. Eller om ceremonierne vid Ridderskapets och Adelns åtskiljande, innefattar utom den nu gällande paragraphen 55, ett tillägg, hvarigenom Utskottet sökt undanrödja den stridighet, som hittills i visst afseende ägt rum emellan denne paragraphen och Grundlagarne. Slutligen får Utskottet härjemte bifoga ett förslag till ordningsstadga, som utom tilläggning af ett moment, är af enahanda lydelse med de år ]8io stadfästade. Stockholm den 27 Juni 1825. yi » , På RiddarhusUtskottets vägnar, C, G. Spens, N. Snoilsky.
Att härvidlag uppställa några reglementariska föreskrifter anser jag desto olämpligare, som man derigenom skulle binda K. M:t i Dess val, hvarvid han väl bör hafva full frihet. Hvad den förut beslutade skrifvelsen angår, så ber jag få påminna derom, att det beslut, R. o. Ad. då fattade, icke var annat än att K. M:t skulle låta undersöka, huruvida någon öfveransträngning för liirjungarne eger rum vid statens läroverk eller icke. Men här är fråga om något helt annat. Här är fråga om att genom vissa vilkor binda Iv. M:t i sitt val af lärare, och detta anser jag olämpligt, hvarföre jag anhåller om afslag å punkten. Frih. Gederström: Gr. Sparre, som i dag tyckes hafva tagit på entreprenad, att förhindra alla försök till afiijelpande af de brister, som nu förefinnas i vårt skolväsende, har jemväl yrkat afslag å den nu föredragna punkten. Delta, i fortsättning af ärendets fortgående behandling, förundrar mig icke; men hvad sjelfva saken beträffar, tror jag många skäl tala för bifall. Ty först och främst kan det väl svårligen låta tänka sig, att K. M. skulle utnämna någon till lärare, som icke förvärfvat sig någon erfarenhet i lärarekallet; att detta bruk regelbindes genom en bestämd föreskrift, måste ju innebära en fördel och en garanti för det allmänna; och för det andra hafva erfarne skollärare, enligt hvad inom Utsk:t yttrades, fulleligen ansett, att en lärare borde hafva tjenstgjort till och med två år, innan lian antages till ordinarie. Men detta har dock synts Utsk:t något för strängt, utan det har trott ett år vara tillräckligt i detta fall. Att Utsk:t åter ingalunda gjort sig skyldigt till ett för småaktigt reglementerande, torde vara klart dels deraf, att saken, enligt de ofvansagde lärarnes vittnesbörd, måste antagas vara i högsta grad önskvärd, ej mindre för läroverket än för den person, åt hvilken det vigtiga lärarekallet definitift skall anförtros, dels deraf, att, så som R: o.
Medan hennes händer följa hårets blonda sllkesvågor, som den lilles hjässa hölja, gör hon tusen skilda frågor, låter svaga ögat spana hän mot ån ej röjda kosor för att se, om piltens bana strös med törnen eller rosor. Ack, där böljar endast dimman, hvllken Ingen skiftning äger! Men uti den sälla timman hennes hjärtas instinkt säger, hvar den fagra stigen grönskar mellan lyckans gyllne stöder; allt hon hoppas, allt hon önskar, eljes vore hon ej moder. Är hans öde omildt skrtfcet, bida kval l alla skiften, vill hon gärna offra llfvet för att plåna ut den skriften. Skänkas honom guld och lycka och åt henne endast smulor, vill hans hand hon ödmjukt trycka, kyssa spåren af hans sulor. — Stora kärlek, ädelt sprungen fram ur kvinnans rika hjärta, blir du sargad eller stungen, stärks du blott af denna smärta! Klarast flammar offerlågan, når du, tyngd af kval, ses digna. Blott en mor har den förmågan: älska, lida och välsigna. Ernst Höffman. " Storskola " eller " vinkelskola "? ffläjlet har blifvit ganska vanligt, att fört^^i äldrar för att undandraga sina barn, i synnerhet flickorna, » storskolans många fördärfliga inflytelser » låta dem, åtminstone några läsår, gå på s. k. » små kurser ». Om själfva de motiv, som leda föräldrar att ej sätta in sina barn i de kasernlika storskolorna, torde i allmänhet ej vara annat än godt att säga. Det har talats och skrifvits oändligt mycket om svårigheterna, för att ej säga omöjligheten af att i ett läroverk, där hvarje klass räknar 25 å 30 elever, på ett fullt tillfredsställande sätt tillgodose barnens andliga utveckling. Och jag är ej nog förmäten att ett ögonblick tro, det jag skulle kunna ställa upp några nya synpunkter i denna så omständligt dryftade fråga. Vi veta mer än väl, att det fordras präktiga lokaler, idealiska lärarekrafter och — utmärkta barn, för att i en skola med massklasser lärjungarna skola sättas i tillfälle att, så som sig bör och utan att taga skada till sin hälsa, tillägna sig den andliga föda, som där bjudes dem.
Kronprinsessans 1 A 1 82 b. 25 April b. 23 April å. 24 April å. 26 April {■117 Svar på återremisser , . — A 1 147 a. a. 14 Juni a. a. 14 Juni b. 14 Juni a. 14 Juni Handlverkares Gernings-ören, upphörande af, se Slats-anslag, pag. 43. 5 pr OJ Q. 07 OQ 30 Register öfv. Vili. t. R. St. Prot. 1850—51. 2. W H. ongl. Proposit ler Skrifvelse. Samling. Afdelning. ener Memorial. Utlåtande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. Ridd. o. PresteBorgareStåndet. BondeN:o N:o Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. N:o H andtverks-föreningar, befrielse för dem från expeditions-lösen i rättegångs-mål — 8 — 88 — b. 50 April b. 17 April b. 25 April b. 17 April Handtverksoch Fabriks-ordningen af den 22 December 1846, ändringar deri 8 — 106 — 18 Juni b. 12 Juni b.12,14 Juni 12 Juni Hanngren, restitution af Iönebevillning till — 4 1 256 — b. 21 Juli b. 25 Juli b. 25 Juli b. 23 Juli 151 Hansdotter, H. M., se Dana-arf. 5 Maj b. 5 Maj Svar på återremiss — 4 1 1SS 51 b. 14 Juni b. 14 Juni b. 14 Juni a. 14 Juni 174 Helgonskyld, användande eller upphörande deraf i Lunds Stift — 4 1 298 — b. 18 Aug. b. 14 Aug. b. 18 Aug. å. 16 Aug.
Utur Hand att vinna popularitet utan genom visheten af lina beflut, Ikulle denna Corps i fjelfva inlktänktheten af lin befattning finna en anledning mera att med noggrannhet afväga både litt bifall och litt afflag. Det borde likväl vara denna Corps tillåtit, att inom fig öfverlägga, att uppgifva Ikälsn till .fina beflut, reen det Ikulle icke vara honom tillåtit att ytterligare beledfaga dem med någon contrapfopolition eller egentligt Förflag, och intet beflut inom denfamma finge taga» utan igenom votering; ty Lagen bör göras med befiämdt uttryckt vilja. Denna Corps, fåfom mindre talrik och fåfom emottagande redan beredda och utarbetade mål, fkulle icke behöfva att, annorlunda än efter defs egit godtfinnande, låta dem af något litt Utlkott vidare öfverfes. Deremot Ikulle alla förflag forn hos den föteflående delen af Lagftiftningen framlfältes, innan de kunde komma under vidare pröfning, (få framt de anfågos värda uppmäikfamhet) alltid förut af ett Utlkott granlkas och beredas. Ett tillfälle gifves likväl, då denna , emellan della båda delar af Lagftiftande Corpfen, fåledes ftadgade ordning borde helt och hållit omvändas, och det är vid frågan om befkattningen. Det vore orätt, om den minil talrika delen af Nationen fkulle befluta den • det vore vådligt om de minil förmögne Ikulle uppgöra den. Här fordrar naturen af fåken att förflaget dertill bör af de förra granlkas, och igenom dem framllällas men endall af de fenare b eli ut as.
Skrifvet i hastigheten af en din, som Gud förordnat på jorden, Nya vän. Min uppriktiga Iris. Jag kan icke med penna tillfyllest gratulera och berömma min lilla flicka för dess redlighet och uppriktighet sedermera godhet, som mig ringa dock trogna tjänare är bevist och härefter bevisandes varder, hvilket jag icke kan löna med penningar, guld och ädelstenar, som efterföljande utvisar. Ängla bild all nymfers prydnad, Högsta nöje ädla själ; Du är den, som jag med vördnad Mig har gifvit till en träl. Dig jag billigt skall upi höja Ofver himlens norra pol, Du min fägnad är och nöje, Du blir stads min glädjesol. En mörk kammare den 3 Januari 1705. Hernösand den 18 Februari 1705. P. S. Ursäkta hastigheten och visa ingen min ovulna skrifvelse. I hastigheten och nyligen skrifvet. P. S. Efter middagen kom jag till duka bordet och mjöla bänkarna. Hälsa Öman, gamel-grisen och lill grisen. Adjö. Jag svär däruppå att du aldrig, min ängel, ur mitt hjärta går, så länge jag lefver och Gud förunnar mig hälsan uti denna världen, och vidare säger jag, om du drager mitt hjärta ifrån mig, min ängel, så sårar du mitt och på sistone dö- dar du detsamma. Var nu stadig och fast intill ändan, så är jag försäkrad därpå, att Gud den f 5 Redigeras af Sophie IAnge. Bidrag mottagas med tacksamhet. Logogryf. Se ' n urgamla tider Jag funnits i strider, Och burit båd ' vapen och män. Min storhetstid svunnit, Se ' n ångkraft man funnit, Dock gagnar jag män ' skorna än. Nu, stor eller liten, Ett medel för fliten Och industrien endast jag är; Vet: fyrstafvig är jag, Bokstäfver begär jag Blott elfva och finn mig nu här: Hvad är det, som sångaren stämmer ibland? Hvad får man om vintern, om bränsle ej finnes? Och hvad göra rätt, innan målet upphinnes? Hvad blir den, som tar sig en tår uppå tand? Och hvad kan bland rosorna alltid man finna? Hvad kallas en gift man utaf sina små?
BAGER. J. H. EKSTRAND. ANDERS NILSSON. från Carlstads Län. JONAS NILSSON. från Södermanland. Stockholm* Tryckt i Kongl. Tryckeriet* 1813» Bihang till Riks-Ståndens Protocoll 1815, sid. 41» Lit. A. tdrag af Riksgälds-Contoirets för år 1812 af si u tade Räkenskaper. STOCKHOLM, Tryckt hos Direct. Henrik Andersson Nordström, I8l5« U t r i k e s Skuld . | Vid 1811 års slut. Vid I812 års slut. Skuld på Lån-Räkningarna. R:dr R:dr 4/309/500 400 — —- J. & C. Hasselgren i Amsterdam. Holl. Cour;t Capitalgäld, å 44 sk. — —. — Dito eller en Obligation på 10OO Gulden Holl. Courant, förfallen år 1807, till hvars inlriande penningar härifrån till Amsterdam blifvit ötversände; och hvilket belopp af sådan anledning på Capital-Gälden blifvit affördt; men då nämnde Obligation varit ibland dem, som härstädes med Svenskt mynt blifvit liqviderade, har Summan för ordningens skull å nyo på Räkningen öfver Capital-Gälden måst upptagas; hvaremot vederbörande Bankier i Amsterdam blifvit debiterad för 1000 Fl. Holl. Cour:t eller beloppet af Obligationen. 3/950,375 c; \ R:drj4/309/900 Holl. Courant, deraf R:dr;j 149,200 R:dr:2,773/800 R 1,586/900 Holl. Courant, liqviderade härstädes med Svenskt Mynt år igre. Holl. Courant, utgörande |:delar af återstående Capital-Gälden R:dr 4,160,700 Holl. Count, afskrifne enligt Riksens Höglofl. Ständers Beslut 1812. Holl.
Directionen sammanträder, så ofta Ordföranden, i anledning af förefallande göromål, det bestämmer. De till Directionen ankommande bref skola, så vida de äro recommenderade, endast å tvenne, af Directionen bestämda dagar, i hvarje vecka, från Posten uttagas, samt derefter af en, enligt anteckning till Directionens protocoll, dertill utsedd Directeur, öppnas, i närvaro af Secreteraren och Kamereraren, till hvilken sednare de inneslutne medlen emot qvitto öfverlemnas, för att i Banken insättas. Icke recommenderade bref skola efter posternas ankomst af Secreteraren, i Kamererarens närvaro, öppnas; och skola alla bref under behöriga rubriker i Diarium af Secreteraren omedelbart införas, äfvensom ankomstdagen å skrifvelsen antecknas. § 15- Directionen utser, vid hvarje års början, inom sig tvenne ledamöter, hvilka skola hafva inseende öfver räkenskaperne och allt hvad som hörer till Kamererare-Con - Riddarhus-Utskottets Betänkande N.-o 12. 13 toiret, samt, i följd deraf, ett halft år hvardera, förvara den ena af nycklarne till pantkistan, jemte de i densamma, enligt upprättade förteckningar, befintliga lånehand1 ingar; hvadan honom åligger att, under samma tid, vid documenternas uttagande eller inläggande, alltid sjelf vara tillstädes; en Ledamot, hvilken, med biträde af Riddarhus-Secreteraren, skall hålla noggrann tillsyn öfver Riddarhus-archivet och de genealogiska tabellernes komplettering; en ledamot, hvilken skall efterse Riddarhusets byggnader och ombesörja hvad i öfrigt till Riddarhusets ekonomi hörer, samt slutligen tvenne Ledamöter, hvilka skola hafva tillsyn öfver behandlingen af alla vid Riddarhuset uppkommande frågor af juridisk beskaffenhet. § 16- Vid alla sammanträden föres öfver de ämnen, som i Directionen förehafvas, Protocoll, hvilket justeras vid nästa sammanträde. Utgående expeditioner kunna serskilt justeras, om skyndsamheten det fordrar. Dessa Protocoller med Bilagor registreras och inbindas för hvarje år.
Län samt städerne Borås och Ulricehamn medgifne rättighet lill gårdfarihandelns idkande. S. D.'Föredrogos ånyo och -bi föl los Lag-/sanit Allmänna >Bewärå<@ch 'Qemnomie-Utsköilens den 3o sistlidne Julii e. in. på bordet lagde Utlåtanden: N:o 9, öfver väckta motioner, om skyldighet för Presterskapet aft bekosta husesyner, oeconömiska besigtningar och Landtmäteriarfvode för Prestebohl; N:o n, öfver en af Herr Friherre Cederström väckt motion, om förändring i nu gällande föreskrifter för inskrifning till Krono-Rusthåil; N:o 12, i,anledning af väckt fråga om stället, hvarest under ransakning varande häktade personer böra förvaras; N:o ,i3, i anledning af väckte frågor om ändringar i nu gällande Författningar om Prestval. S. D. Då nu ånyo föredrogs Banco-Vt kottéts den 3o sistlidne Julli e. m. på bordet lagde Memorial N:o 20, i anledning af anmärkningar e~ mot Utskottets Memorial N:o i3, med tillstyrkande, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Majit i underdånighet anmäla de hinder, som möLt för Silfverutvexlingens början den 1 innevarande Julii, Klef samma Memorial lagdt till handlingarne. S, D. Bi föllos, vid förnyad föredragning, Baneo-Uukottets den 3o sistlidne Julii e. m. på bordet lagde Betänkanden: N:o 18. i anledning af de till Utskottet remitterade motioner af Herr Prosten Ö tberg, angående el t Bancolån till S:t.