Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers pröfning om icke Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll för innevarande Riksdag lämpligen må kunna indelas i åtta Samlingar uti följande ordning: 1. Konungens Nådiga Berättelser, Skrifvelser och Propositioner, Riksens Ständers till StatsBankooch Riksgälds-Verkens öfverseende förordnade Revisorers Berättelser, Deputerades till Ofver-révision af Krigs-Räkenskaperne Berättelse och Justitie-Ombudsmännens Embets-Berättelser, med flera dylika handlingar, alla i den ordning de blifvit aflemnade; 2. Cor.siitutions-Utskottets Betänkanden och För - Expedilions-TJtskolte.is Memorial. 11 Förklaringar i en nummerföljd, lliks-Ståndens deröfver fattade beslut i en nummerföljd och de deraf föranledda underdåniga Skrifvelser äfven i nummerföljd, med nummerna a hvarje Beslut och skrifvelse svarande emot nummern •å det Betänkande, hvartill de höra; 3. Stats-Utskottets Betänkanden och Förklaringar likaledes, oell med enahanda Bilagor; 4. Bevillnings-Utskottets Betänkanden och Förklaringar likaledes och med enahanda Bilagor; 5. Banko-Utskottets Betänkanden och För. Jslaringar likaledes och med enahanda Bilagor; 6. Lag-Utskottets Betänkanden och Förklaringar likaledes, och med enahanda Bilagor ; 7. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden och Förklatingar likaledes, och med enahanda Bilagor; samt 8. Expeditions-Utskottets Memorial med Riks-Ståndens deröfver fattade Beslut, och de Ståndens Protokolls-Utdrag, som ej äro föranledda af Utskottens föregångna Betänkanden. Genom denna indelning skulle tryckningen kunna verkställas på flera Tryckerier och alla åtta Samlingarne på en och samma gång utgifvas i den nion, de till hvardera hörande handlingar aflemnades.
Statsanslag: till aflöningar 28,112: 50. » reseoch undersökningskostnader samt expenser 25,000: — » reparationer å Tranebergs, Nockeby och Drottningholms broar 2,879: 35. » brooch vägbyggnad vid Almarestäk 15,381: 50. » utdikning af Kaknäskärret 4,470: — » ersättning åt Kapten Palm för vägundersökmng i Wermland 778: 62. Värdet af tillkomna inventarier 15: — 76,749: 58. Balans till år 1864: Kredit. Utgifter-. Resö- och nudersökningskostnader 33,454: 97. Reparationer å Trallebergs, Nockeby och Drottningholms broar 2,879: 35. Brooch vägbyggnad vid Almarestäk 25,515: 73. Utdikning af Kaknäskärret 5,470: — Inköp af 36 exemplar af »Tidskrift för byggnadskonst och ingeniör-vetenskap» 540: — Leverering till Stats-kontoret af anslaget till undersökning och reglering af vattenhöjden i Eskilstuna å 45: 90. 96,554: 88. Balans till år 1864: Inventarier och materialier \ 11,049: 42. På sätt Styrelsens till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse gifver vid handen, utgjorde vid 1863 års slut behållningarne å Styrelsens räkning i Rikets Ständers Bank följande belopp: å f. d. vattenkommunikationsfonden 668: 71. » anslaget till aflöning för Styrelsens embetsoch tjenstemän 150: 2. » anslaget till resor, undersökningar och expenser för allmänna arbeten 10,005: 27. » anslaget till anläggning af ny bro öfver Almarestäk-sundet 5,233: 50. Summa R:dr 16,057: 50. och då härtill lägges hos Kapitenen C.
Nsj:t iörväntur, 3tt Kibet8 8t3nc!er 8lioIu, genom beviljande ok cle utuk Ivongl. Ugj:t begärclu 3N8l3g bär cle883 vigtigu 3ncl3inäl, nnderlättu Longi. Longl. Nuj:t körblikver Kibet8 8t8nclsr8 8t3t8-IIt8bott med ull Ivon»!. Läd oell Lnne8t 8tgcl86 välbevågen. Detum ut 8n^rs. ä. .4. NiiLiLL. 1 a/ /'/'o/oooZ/s/ //arrde/^- oe^ /5>ra?r^-^>6/rt/en^ /et rz?/ö> //azrr Ma//t l^on«ngezr r/tr HaL,-/?dt/sr c! Ltoe^o/mL L/ott t/en // /anrta/'/ /§^o. Närvarande: IIan8 Excellens du8titike-8tat8-lV1ini8tein, Herr Orekve /tEnö/ac/^ 1Ian8 Kxeellen? 8tat8-Nini8tern kör Utrikes Xrendena, Herr friherre 8tats-käden: Herr friherre ^er/t/e/m» Herr k rilierre /iager-^/e/^s^ 1'Hheire a-on Le^rt/2en/rer'm^ Oresve krilierre 6/V/enkaa^ ^illlörordnade Idol-Oanrleren, Lahinett8-8eeret6rgr6n //ne ^ "sillsörordliade 8tat8-8ecreter»ren, körste kxneditions-8ecr6t6raren Mttnt/rs. Dä 8tats-Lontoret under den 18 nästlidne
Talmanskonferensen för sin del ansett böra göras till föremål för gemensam öfverläggning.» Hr Gr. o. Landtm, yttrado sedermera, att R. o. Ad. torde finna, att om Ståndet biföl le antingen Hr Stjernsvärds motion eller något af de förslag, som Hr Brakel och Frih. Raab framställt, Hr Mannerskantz's förslag derigenom komme att förfalla, men att, på det icke sistnämnde förslag måtte kunna anses förfallet äfven derigenom att de öfrige afslås, R. o. Ad. borde förbehålla sig att särskildt besluta öfver Hr Mannerskantz förslag, i händelse de öfrige afslås. Ropades Ja. De härefter framställde proposme: l:o) till bifall å Hr Stjernsvärds motion utan förändring, 2:o) till bifall å samma motion med det af Frih. Raab föreslagna tillägg, 3:o) till bifall å Hr Brakels förslag och 4:o) till bifall å Hr Mannerskanlz’s förslag, besvarades alla med starka Nej, blandade med Ja; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, ånyo hemställde om R. o. Ad. behagade bifalla Hr Stjernsvärds motion utan förändring, samt sedan svaren härvid åter utfallit med starka Nej, blandade med Ja, förklarade det han funnit Nej öfvervägande. Hr Stjernsvärd: Jag ämnar ej besvära R. o Ad. med en votering, utan inskränker mig till att anmäla min reservation emot det fattade beslutet. Hr Brakel: Då jag anser denna fråga vara af stor vigt, begär jag votering och anhåller att mitt förslag måtte blifva kontrapropos. till Hr Stjernsvärds. Hr Gr. o. Landtm, erinrade härvid, att det torde vara lämpligt att Hr Brakel väntade med sin begäran om votering tills beslut om hans förslag blifvit af R. o. Ad. fattadt. Efter sedermera förnyad propos. till bifall å Hr Sljernsvärds motion med det af Frih. Raab föreslagna tillägg, som besvarades med starka Nej, blandade med Ja, förklarade IIr Gr. o. Landtm, att han härvid ansåg Nej hafva varit öfvervägande.
Majit, med fästadt afseende äfven å Bergströms, utan veterligt eget förvållande iråkade, beklagansvärda ställning, skulle i nåder täckas bereda fullbordan af det vilkor, under hvilket ensamt Bergströms entledigande från hans innehafvande Fiskalstjenst i Hof-Rätten lärer kunna komma i fråga, och således, enär Bergström ännu icke uppnått de lefnadseller tjenste-år, som berättiga honom till afskedstagande med bibehållande af lönen på indragningsstat, till Rikets snart sammanträdande Ständer aflåta nådig proposition om beviljande af ett emot Fiskalslönen, Ett tusen femhundra Riksdaler Riksmynt, svarande årligt anslag, som Bergström från och med månaden näst efter den, hvarunder afsked från Fiskalstjensten kunde komma att af Hof-Rätten för honom ntfärdas, skulle ega att under sin återstående lifstid åtnjuta såsom pension; — i sammanhang med hvilken hemställan Hof-Rätten vitsordat, att Bergström, som år 1837 blifvit antagen till Auskultant i Hof-Rätten och vunnit befordran till e. o. Kanslist den 1 Oktober 1838, till e. o. Notarie vid Criminal-Expeditioncn den 23 April 1847, till vice Arkivarie den 4 Oktober 1853, till extra Civil-Notarie den 19 December samma år, och till Fiskal den 28 Maj 1858, i dessa sina tjenstebefattningar, så väl som under utöfningen af Häradshöfdingeembete, hvars förvaltning flerfaldiga gånger äfven för längre tider varit honom anförtrodd, med utmärkt nit och ordentlighet fullgjort sina åligganden; äfven som han i öfrigt under sin helsås dagar städse gjort sig känd för en stadgad och hedrande vandel. Med afseende å hvad sålunda förekommit och i enlighet med Hof-Rättens hemställan, täcktes Kongl. Majit, uppå Stats-Rådets tillstyrkande, i nåder besluta att till Rikets 8 Bil. ,J\d> 1 till Kongl. Maj;ti nåd.
Då jag anser äfven andra punkter af den nåd. propos:n, såsom t. ex. om beskattningens förflyttande fr ån pannerymden till högsta tillverkningen, sakna tillämplighet för bristande controller, och en del omständigheter deri alldeles icke vidrörde, går jag nu att framlägga de åsigter, jag hyser för afböjande af de olägenheter, bristerna i de föregående förordningarna framkallat, samt med fristadt afseende på syftningen i den nåd. propostn , bränvinsqvantitetens förminskande och fördyrande; och då, efter min tanke, bräuvinstillverkningen hvarken bör existera i och för beskattningen eller såsom industrigren för speculanter, utan endast till så liten mängd som minst är behöfligt, bör vidare vara fästad vid jorden, hvarifrån jag under närvar, förhållanden inser omöjligheten att frånrycka densamma, och sålunda utgöra den nödhjelpskälla, hvarur den af skatter och utgifter betryckte jordbrukaren ser sig i tillfälle framkalla medel till utgörande af dessa sina utgifter, åtminstone intilldess förändrade grunder för statsinkomster och statsutgifter framkallat möjligheten att befria Svenska jordbruket från en del dess tryckande bördor, hvilka nu hämmande och tungt hvila på dess jord mot ett i öfriga civiliserade stater okändt miss - Den 4 Mars f. ra. '9 förhållande. Enär härvid uppstår förändring, och Svensk jord tillvinner sig egenskaper, som t. ex. Preussisk jord, då först må man föreslå Preussiska bränneriprincipen såsom eflerhärmlig i vårt land. Jag går nu, att vidare, hvad sjelfva författningen angår, föreslå: 1:0. Att tiden för bränvinstiilverkningen bestämmes till 3, högst 4 månader. (Denna tid anser jag tillräcklig för jordbrukaren att i bränvinspannan använda sin mindre afsättiiga säd, oc!) att, med tillhjelp af dranken , uppfodra dess mindre väl bergade foder; och anser jag till dessa månader böra bestämmas de månader jordbrukaren vid dess jordbruk icke är i behof af sin arbetskraft, och deremot äger största nytta af dranken, nemi. Januari, Februari, Mars och April.)
Ständers sak att öfvergå från den bana som är beträdd, om de finna sig dertill befogade; jag hoppas alt 1848 års Ständer ej vilja göra det. I afseende på den andra hufvudfrågan, om vilkoren, har Frih. Palmstjerna föreslagit, om jag ej misstagit mig, att R. St. mätte bevilja dessa medel under det vilkor, att dermed de byggnader som äro påbörjade fullbordas, och derjemte alt blott så många nya byggnader vidtagas, som kunna fullbordas medifrågavar. belopp, och att för öfrigt summan må öfverlemnas till K. M:s disposition. Jag hemställer då lill den värde Frihm, huruvida del ej vore lämpligare, för alt komma i närmare conformile, att taga bort det der mellanvilkoret; då Frihms förslag blefve sammanstämmande med det andra, och beloppet komme att anslås till fullbordande af de redan påbegynda byggnaderna och företagande af sådana som K. M. finner lämpligt att företaga. Detta blifver mitt yrkande. Hr Ribbing, Bengt: Den som gjort sig något mera bekant med tillståndet i våra närvar, gemensamhetsfängelser, känner ock nödvändigheten af att snart, så fort sig göra låter, göra ett slut på det sällskapslif som finnes derinom. Jag anser derföre, alt den summa, som är begärd, bör beviljas; emedan den ändock ej lärer vara tillräcklig att fullborda dessa fängelser med. De Hrr, som yrkat nedsättning af summan, tror jag hade gjort bättre i att alldeles neka densamma; ty är det deras mening att afbryta det påbörjade systemet, så är det bäst att afbryta det genast. Vill man åter fortfara, så bör det ske, ju fortare ju bättre. Erkänner man att det nya systemet leder till ett bättre mål, så är det äfven önskvärdt att ernå delta mål, ju förr desto heldre; och ett dröjsmål deruti är ej allenast en materiel misshushållning, utan äfven en moralisk, ty derigenom ökas beklagligtvis antalet af de brottslingar, som uppfostras i gemensamhelsfängelserna och sålunda ju längre de fortfara, ju större uppoffringar mäste Staten göra för att bygga tillräckligt antal fängelser för det ständigt sig förökande antalet af fångar.
Wi halwa anfedk det som Himmelens stänk jiamräldi. as Wär Konungs hand, och höglideligen förklarat Kongl. Majit Wär underdåniga srkänsta. Det ägnade fredens bibehällare i en redan förfluten wädlig tidepunct att blifwa desi återställare i en ännu wadligare. I der ögonblick, da knappast ett hopp vm fred ägde rum, kunde wi ej wänta desi äkerwinnande utan upvsflingar. Med sorgliga känslor bellage wi mistmngen af den Rikets Tredjedel, hwilken genom ett 0- lyck.igt krig blifivit fliten^ frän Moderlandet, men Den 28 Zebruarii, 1525, wi tröstad as wär räddade sjelfständighet, as en ljusare framtids öpnade utfigtcr och af den tanken, att lugnet och endragren, botande lidna skador stola en dag ät Staten gifwa ersättning i kraft för hwatz densamma i område förlorat. För att befordra reda och sammanhang i RiksZ dags-ärendernes gäng, hafwa Wi gemensamt med Kongl. Maj.l under den 12 Februarii detta är antagit och fastställt en Riksdags.ordning, innefattande nödige förestrifter, sä wäl om Riksens Ständers organisation till Riksmölen och Riksdagsmäns allmänna äligganden, som äfwen i afseende pä öfwerläggningssätter, malens beredning och afgörande, samt öfrige till Riksmöten hörande omständigheter, Likaledes och i öfwerensstämmelse med de i Regerings-Formens 86 §. lagde grunder, hafwa Wi, till skydd och bestämmande af yttrande rättigheten k tryckta ffrifter, stadgat ven genom Kongl, Majsts sch Wart gemensamma beslut, den yche Martii detta äp godkände och till efterlefnad ansiagne Tryckfri? hets Lag. Lades pä bordet, Herr von 8cku1tLsntzmm, OLviä.
Utdrag af Protokollet, hället hos Högvördig» Preste-Ständet den i6 April i8ro> S. D. Efter uppläsande af Högloft Ridderffapets och Adelns Protocolls-Utdrag af den r^de dennes af innehäft att, i frägan om de ffattffyldiges rätt att wid Besvärs anförande öfwer Taxerings-Commiteernes ätgärd Wdja till Konung eller Compromist, Högloft^ RidderffaM och Adeln fattat, att Prcste-Ständet, redan när Bewi^ngsFörordningen till slutlig pröfning förewar, bestämdt difallit wadet till Compromisi-Rätter, hwarföre denna fräga, efter Högloft. NidderffapetS och Adelns tanka ej kunde till Nämndens afgörande hänffjutas, an fä g Preste-Ständet sig böra förklara, att Ständct sä mycket mindre bifallit Utskottets förslag i denna del, som Ständcts Protoeolls-Utdrag af den 2:dra dennes rörande BewillningS-Förordningens slutliga antagande uttryckligen innehäller, att Ständet, upp§ anförde stal icke kunnat afstä >srän desi gjorda förbehäll, att det mä stä den Tarc'a»e öppet, att wädja antingen till Compromisi-Ratt, eller ock i förut wänlig ordning fig öfwer Taxerinqarne beswära; hwarföre Ständet ansäg detta mäl, jämlikt Ständets förra Remisi, böra af förstärkta Stats-Utffvttet afgöras. Ut »uxrs. S. D« ro6o Ven Z Maj. S. D. Hwad Riksens Högloft. Staders Almänna Beswärsoch Leconomie-Utstotr pttrat i anledning af Herr Vice Presidenten IsKneKMws memorial angäende bibehällande af Kongl. Kammar-Rattens närwarande Organisation, blef as Prestc-Standet gilladt. vt soprs. S.
Af Herr tlClISClieii! Angående förbud mot anställande af s. k, auktioner till fattiga barns utackorderande. Som det är väl bekant, att Fattigvårdsstyrelsens flerstädes hafva, för att minska kostnaderna för späda, fattiga barns underhåll, utackorderat dem genom offentliga utrop, liknande slafauktioner, dock med den skilnad, att, — då vid slafauktionen spekulanternas mängd och utropen uppdrifva priset på slafven, hvars köpare, i mån af slafvens dyrbarhet och värde, måste använda omsorg för slafvens bibehållande vid lif och helsa, — utropen och spekulanternas mängd deremot, vid ifrågavarande s. k. auktioner, minska ersättningen för barnets årsunderhåll, hvaraf följer att inroparen måste, ju mer ersättningsbeloppet nedsättes, destomer svälta och destosämre kläda det arma barnet, för att på inropet få någon vinst, sorn ofta är spekulantens enda afsigt med inropet ; alltså och för att söka tillintetgöra ifrågavarande hemska och demoraliserande bruk, der det än fortfar, helst det. icke synes väl förenligt med 2 mom. 6 § i Kongl. Maj:ts den 13 Juli 1853 utfärdade nådiga Förordning, angående fattigvården i riket, tager jag, som gerna ville bidraga till de mest värnlösas beskydd, mig frihet, att då ingen mer sakkunnig mig veterligen gjort det. föreslå: att sådana s. k. auktioner, till fattiga barns utackorderande, varda alldeles och ovilkorligen förbjudna. Stockholm den 30 November 1862. I.. V. Henschen. JW 299- Af Herr HcilStllCll 1 Angående anläggning af jernväg mellan Stockholm och Upsala öster om Siglunafjärden. på de mångfaldiga skäl, som anförts i l:o) Chefen för Statens jernvägsbyggnader, herr Öfversten m. m. Nils Ericsons till Kongl Civil-departementet, vid början af riks - -Motioner i Borgare-Ståndet 18(52. 299.
Ingen af de närvarande kunde förstå hvad detta skulle betyda. Fru X. öfvervann också sin rörelse, vände sig åter till F. och tackade hononj för hans vänlighet, men sade sig icke behöfva mer än baronens sällskap. Han vore också närmast bekant med hennes majestät och den kavaljer som derför bäst passade för den affär, hvarom nu vore fråga. Det var med mindre agreabla känslor F. den qvällen gick från fru X: s boning. Den exalterade damen hade sannolikt haft eller ansett sig hafva någon vision, möjligtvis af samma slag som de, hvilka plägade hemsöka hennes majestät, och att denna vision stode i samband med den sistnämnda, tycktes också vara tydligt, men F. kunde omöjligt utgrunda, hvarför fru X. betraktat honom méd så be-synnerligt uttryck, nästan en «expression af fasa, samt hvar-for hon afböjt hans tillbud att följa henne till Gaga. Men snart veko tankarne på honom sjelf för att lemna plats åt farhågorna for den kungliga familjen. Hade fru X. verkligen uppenbarelser från andeverlden, som ville skydda kungahuset? Eller viste hon mera kanske än flertalet af dem som intresserade sig för konungen och drottningen samt de kungliga barnen och begagnade hon den siareförmåga man tilläde henne för att gifva starkare vigt åt sina varningar? Det var omöjligt att utfundera. F. hade åter uppskakats. Några timmar förut hade han dock varit fullt öfver-tygad om att » ingen konspiration mera existerade ». Henning Wrangel hade rest till trupperna på Åland; Björnstjerna hade också lemnat Stockholm och begifvit sig till Vest-manland, sedan konungen, såsom ett uttryck af sitt nådiga välbehag med den raske officern, utnämnt honom till major, och sjelfve Skjöldebrand, som på den senaste tiden spelat en så framstående roll, hade också aflägsnat sig, unge-. fär vid samma tid som Anckarsvärd återvände till vestra armén.
Utsk:t har icke begärt en undersökning af K. M., ty det har helt simpelt begärt att K. M. täcktes i nåder låta till R. St:r afgifva ett förslag i ämnet. Det är de förut nämnda många bristerna, som böra hindra R. o. Ad. att bifalla detta Betänk., och då i hufvudsaken en hvar vet, att den delen af frågan, som rörer indelningsverket, är på K. M:s pröfning beroende, hemtar jag deraf anledning att hos Hr Gr. o. Landtm, ytterligare anhålla om propos. på afslag å Betänk:t. Frih. Gripenstedt, Johan August: Att ordna den ifrågav:de angelägenheten, torde, efter mitt omdöme, ej vara så lätt, som motionärerne och flere med dem tyckas föreställa sig. Jag vill nu emellertid fästa uppmärksamheten derpå, att man härvid har två väsendtligt olika vägar att gå, hvaraf den ena, ©tvifvelaktigt på en gång den enklaste och rigtigaste, skulle vara, att alla indelta räntor indroges till statsverket och att alla af dessa utgående löner anvisades af statsmedel. Detta är också ett förslsg, som redan för lång tid tillbaka blifvit väckt och varit föremål för statsmagternas pröfning, men utan att vinna deras bifall, af Den 11 Mars. 75 skäl, som äro väl bekanta. Den andra utvägen är, att räntorna väl fortfarande skola utgå till indelningshafvarne, men med den förändring i afseende å uppbördssättet, att uppbörden komme att ske genom kronans embetsman och ej såsom nu, dels genom staters och korpsers egen försorg och dels genom räntetagarne sjelfva. Men äfven i denna forin har frågan sin ganska stora svårighet, Utsk:t har också uppgifvit åtskilliga af dessa svårigheter, och har, ang:de dessas beskaffenhet, yttrat att de voro af den natur, att de behöfde en fullständig utredning, hvilken R. St:r sjelfva voro mindre lämpliga att företaga.
Utskottet har alltså velat föreslå, att, vid pröfningen af ansökningar om rätt till större afsöndring än i allmänhet är medgifven, Kammar-kollegium må fästa afseende ej allenast, såsom nu, vid ändamålet af jordens uppodling, utan äfven vid befordrandet af en ordnad skogshushållnings införande å den afsöndrade egorymden. Då de yrkanden, hvilka blifvit af Herr Nordenfelt, E W., Herr Lovén och Riksdagsfullmägtigen C. J. Svensén från Calmar län, genom deras, i nu ifrågavarande betänkande afhandlade motioner framställda, åsyfta allenast sådana partiela eftergi ter i rätten till jordafsöndring, som innefattas under den mera omfattande förändring, hvilken Utskottet med anledning af de här ofvan först omnämnda motionerna går att föreslå Rikets Ständer, så torde de få anses vara härmed besvarade. Med föranledande af de erhållna återremisserna och på ofvan anförda skäl, får Utskottet, under inbjudning till Preste-Ståndet att frånträda dess i ämnet fattade beslut, vördsamt hemställa: ali Rikets Ständer må lie, i underdånig skrifvelse, hos Kongl Majit anhålla, att, med ändring af 2 Kap. af Kongl. Förordningen angående grunderna och vilkoren för hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller andra lägenheter från hemman den 49 December 4827 2 §, •) och 6 §§, sådana de blifvit förändrade genom Kongl. Förordningen den 42 November 4858, 44 §, sådan den lyder enligt Kongl Kungörelsen den 29 Januari 4834 och 44 §, nämnda §§ måtte erhålla följande lydelse: 2 §. Astundar innehafvare af hemman, hvartill mera än vanlig egorymd börers att större afsöndring, än en tiondedel deraf, verkställa, må han sådant anmäla ho, Kongl.
Stråle föreslagit för medlens användande till behörigt ändamål, och detta ändamåls skyndsamma uppnående, synes mig dels för hårda för Bolaget, dels ej innebära tillräcklig säkerhet för Rikets Ständer, och slutligen äfven gå ut på att iuleda Slaten äfven för framtiden uti 156 Den 26 Mars e. m. närmare förhållande till CanalBolaget, än som jag tror med Statens intresse låter sig förenas. Jag får i detta afseende föreslå : 1:0 Att de förenade Utskottens Utlåtande må varda återremitteradt, på det de må komma i tillfälle, att yttra sig öfver hufvudfrågan, och derjemte uppgifva förslag till sådana garantier, som för Rikets Ständer äro tillfyllestgörande. I detta sednare afseende skulle jag föreslå: 2:0 Att Rikets Ständers Fullmägtige uti ; Banken och RiksgäldsContoiret må, i förening med ett lika antal Deputerade af CanalBolagets Actieägare, auctoriseras att genast utvälja en ny CanalDirection. 3:o Att hela återstående Canal-arhetet, med ledning af det nu utvisade kostnadsförslaget, af Directionen efter eget godtfinnande fördelas uti minst 4> till kostnaden i det närmaste lika, arbetsposter. 4:0 Att, vid påbörjandet af första arbetsposten, hela den dertill genom fördelningen bestämda summan af Directionen genast må lyftas. 5:o Att den för nästföljande 2:dra, 3:dje och 4;de arbetsposter anslagne summa endast i det fall får lyftas, att nästföregående post vid anställd besigtning befinnes vara enligt förslaget fullbordad. Den 26 Mars e. m. t5y 6:0 Att Rikets Ständers Fullmägtige må erhålla föreskrift, att i vidrigt fall inhibera utbetalningen intill nästa Riksdag, då Rikets Ständer derom vidare få afgöra. 7:0 Att om dessa anförda vilkor ej antagas, anse Rikets Ständer sig hafva afslagit det begärda anslaget till Canalens fullbordande. Hans Excellence Herr Grefve von Piaten, Baltzar Bogislaus: