Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Före ståndaren med döden åtgått, föreståndare-befattningen blifvit ånyo tillsatt, utan att någon lärareverksamhet dermed förenats, samt att institutets Styrelse, pä grund af dess alltmera stadgade öfvertygelse om olämpligheten deraf att innehafvarne af föreståndareplatsen tillika bestridde någon lärarebefattning, uti sitt till grund för Kongl. Majits nådiga Proposition afgifna statsförslag, uppfört särskild aflöning till Föreståndaren med ett efter befattningens vigt, och ansvar lämpadt belopp af 6,000 Riksdaler, hvilken aflöning, likasom öfrige af Kongl. Majit för institutet äskade anslag, utan förändring eller förbehåll af Rikets Ständer beviljades. Då Kongl. Majit sedermera under den 19 November 1858 till pröfning förehade de förslag till förändringar i de för institutet dittills gällande stadgar, som Styrelsen, med afseende å den beviljade förhöjningen i institutets ärliga anslag och den derigenom beredda möjligheten att tillöka lärarnes och läroämnenas antal, ansåg vara af behofvet påkallade och dervid Styrelsen fortfarande vidhöll sin åsigt om olämpligheten deraf, att, Föreståndaren skulle bland lärarne utses, fann Kongl. Majit så mycket mindre betänklighet att härtill lemna bifall, sorn den ifrågavarande bestämmelsen icke vunnit tillämpning alltsedan stadgarne af är 1846 utfärdades, samt ej heller Rikets Ständer vid anslagsfrågans pröfning haft något att erinra emot ändamålsenligheten af den tillämnade förändringen i förevarande afseende. Då emellertid Rikets sednast församlade Ständer uttalat sig emot ändamåls - 8 Kongl. Atajds Nåd. Proposition j\s' 82. enligheten af berörda i stadgarna vidtagne förändring, och jemväl framställt åtskilliga betänkligheter rörande lämpligheten af vissa an ra i de nya stadgarne förekommande bestämmelser, hvilka dock till hufvudsaklig del äro hemtade från de äldre stadgarne, har Kongl. Majit nu tagit frågan härom i förnyadt öfvervägande, dervid jemväl en af två bland Teknologiska institutets Professorer till Kongl. Majit ytterligare ingifven skrift i ämnet till nådig pröfning förekommit; och ehuru Kongl.
De flesta hade gjort karak-tariska figurer, men inte voro de fransmän mera än de voro svenskar, — herr Thegerströms gamla strama soldattyp, herr Elmlunds hederlige fabrikör, herr Palmes unge grefve, herr Hartmans vidlyftige snobb och äfven fru H. Kinmanssons präktiga mamma, som sedan blifvit dubblerad af fru Lindström, hvars spelsätt knappast drar tanken till Moliéres hus. Det franska draget var lika litet framträdande, som den tyska karaktären framträder i tyska stycken. Jag mins, när jag såg Profpilen, hur förvånad jag blef öfver att på balen — i tredje akten vill jag minnas — få se herr Koos komma in, klädd i preussisk officersuniform. » Hå tusau, ä * vi i Tyskland? » Det hade jag ej kommit att tänka på förr, så föga framträdde den tyska prägeln hos de uppträdande. Och det är ofta så. Man tycker likväl att det för skådespelaren borde vara intressant att skapa typer från olika länder — myndiga tyskar, energiska, nervösa små parisare, säkra franska landtmän, kjöbenhavnsgrossörer. Man förvånar 6ig öfver att den yttre menniskan ejåtminstone göres typisk för det slags folk, som skall framställas. Ofver allt finnas ju olika individer, men det är den hufvudsakliga typen det här är fråga om. I Herr ministern på Nya teatern sågo herrarna verkligen ut som parisare, men det var så ovanligt att det påpekades i hela vår press som en extra förtjenst I Denise påminner herr Theger-ström nog om en soldat från kejsardömet, men så går herr Elmlund i stället omkring med bockskägg och den hederlige Thouvenin, tolkad af honom, var nära nog alldeles samma yttre menniska som generalkonsul Bunge, Daniel Rochat och — doktor Rank. Herr Fredriksson, som förr spelade stångpiskroller i mustascher och som spelade den polske prins Panin utan tecken till maskering, har på sista tiden gjort ett par karak-täriska figurer. Den ypperligt individualiserade Relling till exempel, och nu sist den buttre Sandén, som fru Agrell har allt skäl att vara honom tacksam för.
Mig synes, att hvarken den ena eller andra meningen i afseende på en grundlagsändring äger prioritet, utan att det är Constit.Utskrs pligt att söka saminanjemnka de beslut, hvilka såsom gemensamma anmärkntr till Utsk. blifvit återremitterade. En anmärkn. öfver förslaget, innehållande, att detsamma ogillas, är en anmärkn. öfver saken i sin helhet och icke någon egentlig anmärkn. vid sjelfva förslaget. Antager man, att med ogillandet eller afslåendet man uttrycker den anmärka., alt förslaget bör innehålla, hvad redan finnes stadgadt, kommer man till det förhållande, hvaremot jag reserverat mig, nemi. att, då förklarandet, att man ville vidblifva ett redan befintligt grundlagens stadgande, efter sammanjemnkning eller votering komme att hvila till grundlagsenlig behandling vid blifvande riksdag, man nödgas votera om antingen ingenting, om jaoch nej-propos:na äro lika eller leda till samma resultat, eller ock afslå ett grundlagsstadgande utan att hafva något beredt förslag i dess ställe. Till förekommande af slika anomalier synes mig grundlagen hafva nedlagt correctivet i Talmans rättighet att vägra begärd propos. Detta var min åsigt, då jag reserverade mig emot ett likartadt beslut hos R. o. Ad., och derföre kan jag nu icke finna, att något afseende bör fästas på Borgareoch BondeSt:ns anmärkn.; i följd hvaraf detta memor. af R. o. Ad. gerna kan godkännas. För öfrigt, hvad betänk, beträffar, får jag yttra, att jag skulle önskat och tror rättast varit, att votercspropostna nu blifvit uppställda på det sätt, att ordföranden i förstärkta Constit.Utsk. kunde framställa dem utan någon föregående vidare justering i Stånden af de voter:spropos:r, som blifva föremål för förstärkta Utsk:s handläggning. Hr Cederschjöld, Pehr Gust.: En värd talare bar förmenat, att votering uti förstärkt Constit.Utsk. icke kunde anställas öfver frågan, huruvida ett framstäldt grundlagsförslag skulle blifva hvilande till nästa riksdag eller icke.
Deri som bifaller Utskottets, af två Stånd godkända, förslag, att Kopparstick, Estamper och Lithografier, oinlattade, åsältas införsels-tull af 5 sk. skålpundet, med undantag endast för sådana artiklar af nämnde slag, som tillhöra tryckta verk, hvilka artiklar skola vara tullfria, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma alla oinfattade Kopparstick, Estamper och Lithografier att fortfarande åtnjuta tullfrihet. Omröstningen har utfallit med 67 Ja och 52 Nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll. Den som godkänner Utskottets, af tre Stånd bifallna, förslag, att bibehålla gällande införsels-tull för »Hästar, utom Hingstar,» 10 R:dr stycket, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; 12 Stats-Vtskottets Memorial, N:o 2 i C-. Yinner Nej, fastställes denna tull till 3 R:dr 16 sk. stycket. Denna votering har utfallit med 81 Ja och 38 Nej; hvadan Rikets Ständer be slutat enligt Ja-propositionens innehåll. Den som vill att, på sätt Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, införselstullep bestämmes å Oxar till 2 R:dr, å Kor och Ungboskap till 1 R:dr, å Kalfvar till 24 sk., å Svin, utom Fargaltar, till 24 sk. och å andra fyrfota kreatur till 16 sk. per stycke, röstar Ja; De'n det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, bestämmes iuförsels-afgiften för Oxar till 4 R:dr, för Kor och Ungboskap till 2 R:dr, för Kalfvar till 1 R:dr 6 sk., för Svin, utom Fargaltar, till 1 R:dr, och för andra fyrfotade kreatur lill 36 sk. stycket. Denna omröstning har utfallit med 68 Ja och 51 Nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens innehåll.
Lika med den siste värde talaren, smickrar jag mig med att vara en ordningens man och skulle icke vilja bidraga till fattande af något beslut, som kunde upphäfva den ordning, som är etablerad i vårt fädernesland; men å andra sidan tror jag icke att det yrkande, som Gr. Hamilton framställt, skulle hafva ett sådant resultat som Gr. Mörner förutsatt. Jag kan icke förstå, huru det ens skall kunna sägas, att den, som i stad vill idka handel, skall hos Magistraten uttaga tillståndsbevis, då han icke nu behöfver derom anhålla. Att en anmälan skall ske anser jag vara öfverensstämmande med god ordning, och detta har äfven varit Gr. Hamiltons me ning, men något tillståndsbevis tror jag icke behöfves, allraminst tror jag något sådant vara erforderligt för att man icke må, såsom Gr. Mörner förespeglat, få se Konungens Rådgifvare åt allmänheten utdela snus. Om jag icke vore rädd för att få heta ordlekare, skulle jag snarare vilja vända om förhållandet i detta Dea !3 Juni e. m. 207 afseende. Icke tror jag heller att det vore att befara att man skulle få se prostarne mot betalning utdela den lekamliga spisen. Den af Gr. Hamilton yrkade redaktionsförändring synes mig således icke kunna medföra några olägenheter, utan tvärtom vara ganska lämplig, hvarför jag får anhålla om bifall till densamma. Hr Nordenfalk, Garl: Jag instämmer till alla delariGr. Hamiltons förslag; men då tillståndsbevis icke blir nödigt, kan jag icke heller finna alt man behöfver förete något behörighetsbevis, hvarför jag får hemställa till Gr. Hamilton, om han icke vill gå in på att ändra sitt förslag sålunda, att lista mom:t erhölle följande lydelse: »att den som i stad vill idka handel skall, utom i de fall 10:de punkten omförmäler, göra anmälan derom hos Magistraten.» Frih.
Protocolls-Utdrag. i3o5 Den 4 April 1823- F, 'än Högh Ridder skåpet och Adeln. S. D. Remitterades till Stats -Ut skottet: i:o Friherre BjÖrnstjernas, Magnus, den 25 sisth Martii f. m., på bordet lagde Memorial, i anledning af Herr Lagerhjelms, Pehr, Motion, angående reglering af Krigsmagten till Lands och Vatten. 2:0 Friherre Skjöldebrands, Pehr Eric, den 1 dennes f. m., på bordet lagde Memorial , i anledning af Riksens Ständers Revisorers Berättelse, rörande Allmänna MagazinsDirectionens Förvaltning. Statssamt Allm. Besvärsoch EkonomiUtskotten: Herr von Hartmansdorffs, August, den a5 sisth Martii e. m., på bordet lagde Memorial, angående upplösning af Krigs-Akadejnien m. m. Bevillnings-U tskottet: Friherre Boijes, Ludvig, den a5 sisth Martii e. 111., på bordet lagde Memorial, angående upphäfvande af den så kallade Minimi-Tabellen. Allmänna Besvärsö e h Ekonomi-' Utskottet: t:o Herr af Sillens, Georg Axel, den a5 sisth Martii f. m., på bordet lagde Memorial, i3o6 Riks-Stånclens angående förändring af Flyttnings-tiden för Tjenstehjon. 2:0 Herr Bruncronas, Gustaf Adolph, den 25 sisth Martii e. m.!, på hordet lagde Memorial, angående Finska handeln; jemte Herr Thams, Wolrath, rörande samma ämne denna dag afgifne yttrande. S. D. Remitterades till Statsoch Banco-Utskotten: Kongl. Maj:ts den 12 sisth Martii allåtne, och den 23 derpå följande, på bordet lagde Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående bidrag lill utförande af Hjelmare Canaloch Sluss verks-ombyggnad. Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten: Kongl.
Hufvudändamålet, som Utskottet velat 36* 4°4 Den 19 Ju n i i e. m. uppnå, visar sig ganska synbart ha varit Tullinkomstern.es någonstädes funnit anmärkt, har Utskottet i denna hänsigt troget trampat GeneralTullStyrelsens fotspår* eller följt ledningen af det project till ny Tulltaxa, hvilket utaf GeneralTullStyrelsen blifvit Utskottet meddeladt. I afseende härpå torde det visserligen af mången anses ursäktligt, måhända äfven af en och annan behörigt, att en Embetsman eller ett Embetsverk visar sig nitiskt för skatternas ökande och icke tror sig nog kunna höja deras belopp, för att skaffa Regeringen tillgångar till dess många utgifter. Tillvaron af ett slikt nit skulle då ock göra lätt förklarligt, att man, vid uppgörandet af förslagen till skatternes förökning, ej så noga kommit att afse principernes riktighet, billighetens fordringar, enskiltas grundade anspråk och vigtiga Samllälls-interessens rättvisa kraf. Men om ett så beskaffadt nit och deraf föranledde skatteföröknings-projekter kunna ursäktas, ja, vara behöriga utaf en agent åt den verkställande makten; så måste det dock, lindrigast sagt, väcka förundran och förefalla oväntadt, om man finner att en Corporation af Medborgarej att ett Utskott af Folkets Representanterj med allt för litet återhåll öfverlemuar sig åt samma nit och ingår på enahanda skatteförhöjnings-projekte'r. Och i synnerhet måste ett sådant handlingssätt, BevillningsUtskottets i före - Den 19 Jun i i e. ra. 4o5 varande fall—väcka förundran, när, såsom nu är händelsen, ett annat Embetsverk, nemligen CommerceCollegiura, i afseende på ifrågavarande omständighet ganska grundligt och öfvertjgande upplyst, att uppgörandet af en Tulltariff ej är blott en beskattnings utan äfven eu Statshushållnings angelägenhet j och att icke endast inbringandet af ett visst skattebelopp, utan äfven andra icke mindre vigtiga Statsförhållanden, dervid måste med lika uppmärksamhet, med lika öm omvårdnad, afses.
Oskulpterade träsaker såsom: ramar, stafflin, skrifbordssaker, bokställ, brödbräden, brödknifrar, brickor, permar m. m., för träsntderi och målning till de billigaste prisei. Elin F. Tutti-frutti-pudding. grädde, 3 mandelbröd, 1 finhackad t syltadt pomeransskal, 4 äpplen, skalade och skurna i små tärningar, det rifna skalet af en half citron jämte syran, 53 gr. biscuits, 6 hela ägg, ett i sender, slås i glacerade formar och sättes i vattenpanna i ugnen att gräddas. Serveras med vaniljsås. Elin F. Vår margarin öfverträflar olvifvelaktigt alla hittills i handeln förekommande fabrikat. Förutom en bättre, renare smak c ch längre hållbar genom tillgodogörandet af egna nya uppfinningar detatt den är fullt lika användbar förUtekning och matlagning som natursmör. Vi vilja icke underlåta att påpeka, det tillverkningen försiggår under kontroll af prov-läkaren dr C. A. F. Friman, Venersborg, af staten utsedd kontrollant. Order expedieras skyndsamt direkt från fabriken eller genom våra agenter. Venersborgs Margarinfabrik, Venersborg. [3000] Norfl.Konsto. Slöjäntställi. [3005] L a g e r Adolf Bonniers förlag: Rådgifvare för husmödrar. I En samling råd och upplysningar för hemmet och hushållet. Bearbetning från tyskan af 0. H. Med 68 upplysande träsnitt. Äppelmarmelad. (Svar å frågan 744.) (10 ffi) äpplen, skalade, fria från kärnor och skurna i klyftor, kokas med 2,125 kg. (ö®) socker i l,s liter (1 stop) sur lingonsaft under två timmars jämn omröring; då mesta hettan gått öfver, upphälles det i en stenburk eller kruka. Kallt, täckes det med en linnelapp doppad i kognak. Blir så fast, att den kan skäras med knif, och har en frisk och angenäm smak. Håller sig förträffligt flere år. inb.
Men ser ni, doktor, den qvin sin instinktiva skurkaktighet. Detta är förmildrande omständigheter, men kunna icke upphäfva domen, bara mildra den! DOKTORN. riktning och ni skulle taga vara på dem. RYTTMÄSTARN. Herr ryttmästare, era tankar gå i en sjuklig alla ångpannor explodera när manometern visar 100, men 100 är inte detsamma för alla pannor; förstår ni? Emellertid, ni är här för att bevaka mig. Om jag nu icke vore man, så skulle jag ha rättighet att anklaga, eller beklaga som det så slugt kallas, Ni ska inte begagna ordet sjuklig. Ser ni och jag kanske skulle kunna ge er hela diagnosen, tyvärr en man, och jag har bara som romaren att tills jag dör. God natt! och hvad mer är sjukdomshistorien, men nu är jag lägga armarne i kors öfver bröstet och hålla andan Er manliga ära för när att säga mig allt. Jag måste äfven höra andra parten! Herr ryttmästare! Om ni är sjuk går det ej DOKTORN. RYTTMÄSTARN. Ni har haft nog att höra den ena, förmodar jag. ANDRA AKTEN. DOKTORN. hörde Fru Alving liktala sin döda man så tänktejag för mig sjelf: förbannadt synd att karlen ska vara död! Nej herr ryttmästare. Och vet ni, att när jag RYTTMÄSTARN. vat! Och tror ni att om någon af de döda män Tror ni då att han skulle talat, om han lef nen stego upp, han skulle bli trodd? God natt herr doktor! Ni hör jag är lugn, och ni kan tryggt gå och lägga Er! DOKTORN. jag icke vidare ta någon befattning med. RYTTMÄSTARN. God natt då, ryttmästarn. Den här saken kan. Ä vi ovänner? Långt derifrån. Skada bara att vi inte få DOKTORN. vara vänner! God natt. (Går). RYTTMÄSTARN [följer doktorn till fonddörren; derpå går han till venstra dörren, öppnar den på glänt]. och lyssnade. Stig in, så få vi tala! Jag hörde att du stod.
BrinckT uti väckt och af Rorgare-ståndet till Siats-utskottet remitterad motion, föreslagit, att af denna summa måtte för hvartdera af åren 1848, 1840 och 1850, afsättas och 611 uppköp af räntebärande obligationer användas 166,666 r:dr 32 sk., eller tillsammans 500,000 r:dr, för att sålunda bilda en nu saknad tillgång eller fond för den kreditiv-summa,- hvilken Kongl. Maj.-t, enligt Regeringsformens 63 §., i händelse af inträffande krig, skall kunna lyfta på det sätt, samma § stadgar; erinrande motionären sjelf, att det af honom föreslagna belopp visserligen vore allt för ringa; men, derest början nu gjordes med detta belopps reserverande, egde han den förhoppning, att Rikets framdeles sammanträdande Ständer, inseende vigten deraf, att en besparad summa finnes att tillgå för de oundvikliga beholven vid ett inträffande krig, jemväl skola söka bereda utväg att efter hand anvisa fyllnaden uti ifrågavarande kreditivsbelopp. Med anledning af hvad sålunda blifvit föreslaget, anser Utskottet sig böra upplysa, att Rikets Ständer vid 1840 och 1841 års riksdag, genom bifallandet af dåvarande Stats-utskotts utlåtande N.’o 524, beslöto,- att deu elei af statsverkets och Riksgälds-kontoiets disponibla öfverskottsmedel, som icke erfordrades för de under samma riksdag beviljade extra stals-atgifter,- skulle användas till bildande af en fond för ofvanberörde kreditiv samt för sådant ändamål afsättas å en serskild räkning i Rikets Ständers bank.
Ständers ConstitutionsUtskotts Pluralitet 78 Constitutions-Utskottets betänkanden. fattat, att, i anledning af Herr Dalmans och fleres motioner, föreslå, icke förändringar uti, men uteslutandet af Tryckfrihets Lagens stadgande i 4 §• 8 morn., reserverade jag min särskilda tanka, och utbeder mig, att den mätte, genom ProtocollsUtdrag, Högloft. Utskottets betänkande åtfölja.” “Den af Motionairen yttrade och af af flera det Högloft. Utskottets Ledamöter undeistödda mening, att ett Tidningsblad och medgifven rätt till dess lifgifvande borde anses såsom all annan Tidningsskrifvarens välfångna egendom, som utan föregående ransakning och dom icke må honom afhända*, kan jag icke oinskränkt biträda. Mig synes fast heldre, att enär han icke annorlunda, än under vissa, i Lag föreskrifna och af honom både kända och antagna vilkor, erhållit rättigheten till utgifvandet af en Tidning, han i sjelfva verket frånträdt rättigheten, i samma stund han bröt vilkoren." “Örn, såsom jag hör vara, om betryggandet af fri yttrande-rätt, måste jag äfven för bibehållandet deraf önska sjelfsvåldas lagliga inskränkning. Behofvet häraf kändes mera lifligt vid det Riksmöte, då förenämnda moment, om icke så aldeles med iakttagande af lagliga former, dock efter Konungs och Ständers ConstitutipnsUtskottets betänkanden. 79 gemensamma beslut, tillädes TryckfrihetsLagen. Detta stadgande har kraftigt verkat till sitt ändamål, så att vi nu känna mindre vådan af Tryckfrihetens missbruk, än tvånget af sjelfva Lagbanden. — Gerna medgifver jag att dessa kunna och böra i så måtto lossas, att hvad godtyckligt är måtte undanrödjas, och för yttranderättens frihet inför Thronen höras ett lagligt försvar, likaväl och vid samma tid, som, enligt sin Ambetspligt, HofCancelleren talar för ordning och allmän säkerhet.
Öfverintendents-embetets underdåniga skrifvelse den 49 Juli sistlidet år för Eders Kongl. Maj;t känd brist af B;ko R:dr 44,057: 16. utgörande skillnaden emellan befintliga tillgångar och då uppgjordt kostnadsförslag för byggnaden utan flyglar, — härledde sig från följande i det nu utarbetade kostnadsförslaget upptagna nya beräkningar, nemligen: ökade priser å materialier och dagsverken å de delar byggnaden, som af Eders Kongl. Maj:t äro anbefallda till utförande » 35,450: 12. för utförandet af flygelbyggnaderna till inrymmande af de s. k. 4:de och 5:te klasserna eller de osnygga och stormande patienterna » 44,840: 16. tillökning, med anledning af byggnadsföretagets utsträckning, i beloppen för ej mindre arfvoden till Arkitekten och Räkenskapsföraren än oförutsedda kostnader . » 5,000: —* för stängsel, omkring 4,000 alnar, för promenadgårdar, lastagebrygga samt körbanor, omkring 4,200 alnar, för förskaffande af materialier till byggnadsplatsen ... » 9,309: — innanfönster » 5,492: — planering af platsen omkring byggnaderna » 3,666: 32. tillökt kostnad för värmeoch ventilations-apparat samt invändig vattenledning m. m » 23,244: 20. Banko R:dr 438,000: — Då al de redan beviljade 300,000 R:dr Banko blifvit vid seduasle riksdag anvisade endast 225,000 R:dr s. m. till utgående med 75,000
Fröt. 18U. 6 Sami. i Afd. 5 Hdft. 2 10 Banco-Utskottets Betänkande, iV:o 15. a) b) <0 dl e) Ett om 10 Cents, ungefärligen lika med 5 sk. Rgs. Ett om 5 Cents, „ „ 21/2 sk. Rgs. Ett om 2 Cents, „ »1 sk. Rgs. Ett om 1 Cent, „ „ 1/2 sk. Rgs eller 2 styfver. Ett om lft Cent, „ „ W sk. Rgs eller 1 styfver. På det att dessa kopparmynt ej må blifva alltför stora och följaktligen i allmänna rörelsen olämpliga, men att de det oagtadt sinsemellan erhålla den skiljaktighet i storlek, att deras valeur genom blotta känseln kan utrönas; har Utskottet, med å andra sidan fästad uppmärksamhet derå, att utmyntningen icke sker till ett så högt belopp, att, i följd deraf, det kan befaras, att eftergöring skall ifrågakomma, härigenom skolat hemställa, att 1 Skeppund Koppar stapelstadsvigt utmyntas till Sexhundra Riksdaler (Tfcdr Rgs) i 10-Centstycken. Fyrahundrafemtio Riksdaler (R:dr Rgs) i 5-Centstycken. Trehundrasjutiofem Riksdaler (R:dr Rgs) i 2-Centstycken; samt Trehundra Riksdaler (R:dr Rgs) i 1-Centoch 1/2-Centstycken.
Vinst af qvarnen » 330: — S. u Kredit. Influten qvarntull R:dr 911: 20.11. Vinstoell Ftfrlust-Räliningen. Debet. DifTerence uppkommen genom runslycksbråk Förlust vid försäljning af stämpelpapper . 74: 11. — Söndertagne pappersformar 908: 22. — Netto-behållning: Ökning i Brukets bokförde kapitalvärde . 34,966: 4. 8. Kredit. Af 1. R. Ullander återlemnad spannmål . 27: S. 5. lnflutne hyresmedel för magasinet i Stockholm » 500: 34V2 lod silfver från söndertagne formar » 38: 16. Försäljning af en häst 66: 52. Utgående Balance-Konto. Debet. Kassa-behållning Tumba Rruk med jordegendom, åbyggnader och fasta inventarier •>■' Rudimaterier, förråder och lösa inventarier ...» 105,144: 56.10. Fordringar hos främmande » 3,094:45. 8. Låne-Afdelningen för levereradt papper öfver beloppet af dess förskott » 216,881' 17. 2. Ombyggnad af det s. k. nedre verket. Kredit. Debet. Ingående balance » 540,439:23. 9. Ökning i Brukets bokförde kapitalvärde » 34,966: 4. 5!. Häraf behagade Höglofl. Utskottet inhemta, att ■papperstillverkningen nämnde år lemnat ett öfverskott af 34,290 R:dr 32 sk.; att jordbruket, utöfver hvad som blifvit detsamma påfördt, gifvit 496 R:dr 1 sk. 1 r:st., att mjölqvarnen beredt Bruket en vinst af 530 R:dr 5 r:st. samt att Bankens behållning af Tumba utgjort 36,712 R:dr 41 sk. 3 r:st. B:ko, enligt följande beräkning: Debet. Låne-Afdelningen förskott under året R:dr 48,000: •