Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehrenborgh hemställa, om icke Ilr Frih. skulle vilja gå in på ett jemnkningsförslag, suni kommer ganska nära Utsk:s redaction, och jag hemställer således, om icke, med förändring af den bestämda befallningen, att silfverköp icke_ borde ifrågakomma, då coursell håller sig öfver pari, 5:te punkten kunde erhålla denna redaction: ”att Bancostyrelsen, då den för Bankens säkerhet och lånerörelsen så tjenligt finner, må äga att förstärka Bankens metalliska cassa medelst inköp från främmande länder af guld och silfver; dock tillförse sig R. St., att silfverköp icke ifrågakomma, när coursen håller sig öfver pari. Frih. Ehrenborgh: Efter det förklarande jag redan lemnat, alt jag är villig att förändra min propos. i öfverensstämmelse med deras önskan, som hufvudsakligen delat lika tanke med mig i denna sak, har jag ingenting emot den af Gr. Cronhjelm föreslagna jemnkning. Jag hemställer blott, om icke orden: ”så vidt möjligt är, borde tilliiggas, så att sista strophen komme att lyda sålunda: ”dock tillförse sig R. St., att silfverköp, så vidt möjligt är, icke ifrågakomma, då coursen håller sig öfver pari. Hr Hegardt, Christ. Bernh.: Sedan så många förslag framkommit, torde ännu ett icke göra mycket uppehåll i saken. Jag får sålunda föreslå bibehållande af 5:te punkten, sådan den af Utsk. är föreslagen, med följande tillägg: ”så framt icke upprätthållandet af Bankens credit det oundgängligen fordrar.” Frih. Ehrenborgh: Hr Hegardt har så fullkomligen förstått min mening med den propos., jag framställt, och det korta tillägget, Hr Hegardt föreslagit, uttrycker så fullständigt, hvad jag med mitt förslag åsyftat, att jag helt och hållet supprimerar min propos., såvida Ståndet skulle föredraga hans förslag. D e 11 a5 Juli f. ra. Hr von Hartmansdorff:
Namnet är en öfversättning af det ryska Gusinnaja Semlja och föranledes af den mängd gäss och svanor (den mindre sångsvanen, Cygnus Bewickii Yarr.), som häcka i dessa trakter. Gässen lägga vanligen sina ytterst oansenliga reden på tufvor vid de små sjöar, hvaraf Gåslandet är öfvertäckt; de starka, för jägaren ytterst skygga svanorna häcka deremot på den öppna slätten. Svanornas bon äro så stora, att de redan på långt håll kunna ses. Byggnadsmaterialet är mossa, som bortplockas från marken inom ett afstånd af 2 meter från boet, hvilket genom den fördjupning, som sålunda åstadkommes, blir på sätt och vis omgifvet af en vallgraf. Sjelfva boet bildar en stympad kon, 0.6 meter hög och 2.4 meter i genomskärning nedtill. Uti dess öfra del finnes en 0.2 meter djup och 0.6 meter bred urgröpning, i hvilken fogelns fyra stora gråhvita ägg äro lagda. Honan rufvar äggen, men äfven hanen uppehåller sig i boets granskap. Jemte svanorna och gässen häcka en mängd vadare, ett par Lestris-arter, en uggla m. fl. på Gåslandets slätter, samt en eller annan tejst eller mås på strandklippornas krön. För öfrigt är fogellifvet här vid sjelfva kusten temligen fattigt. Åtminstone saknar man de vika fogelfjell, som med sina millioner invånare, med den strid och det kif som der råda, vanligen gifva en så egendomlig prägel åt de högnordiska kustklipporna. Verkliga alkoch kryckjefjell har jag på Novaja Semlja först sett längre norr ut, vid södra stranden af Besimannaja bay.55 Oaktadt Gåslandet, sedt från afstånd, tyckes vara alldeles jemnt och lågt, höjer det sig dock från kusten inåt landet långsamt och vågformigt till en med otaliga grunda sjöar öfversållad grässlätt af omkring 60 meters höjd.
Ar bank-bolag berältigadl a/t egna banksedlar utgifva; du skall innan sådana sedlar ut gifvas må, bolaget, jemte hvad i -l mom. af denna § är sagdl, serskildt inför Honungens Befallningshafvande styrka: a) att grundfonds-hypotheker, i värde motsvarande ytterligare minst tretio, eller tillsammans minst sextio procent af grundfonden, blifvit pä föreskrifvet sätt i allmänt förvar nedsatte: b) att prof-blanketter till bank-sedJarne, efter hvad derom i 15 § sägs, blifvit till liongl. Finans-Departementet aflemnade; c) alt uppgift ä de personer som skola bank-sed/arna underskrifva, blifvit uti allmänna tidningarne införd. 3:o. Varda, sedan bank-bolag fullgjort hvad t nästföregående moment, litt. a, rörande rättighet till egna banksedlars utgifvande är sagdl, lott-egare enligt 5 g i bih. lill R. St. Brot. 1836 —1S5S. 6 Sami. % Afd. 4 Haft. 4 Bankooch Lag-OtshoUets Utlåtande N:o 6. bolaget inrymde; vare bolaget, der det på den för ursprungliga grundfonden sålunda vanna förstärkning vill sedelutgifning grunda, pligtigt att, innan det dertill må anses berättigadf inför Konungens Befallningshafvande serskildt styrka, att grundfonds-hypotheker, likaledes motsvarande minst sextio procent af f örstärkningen, ytterligare blifvit i föreskrifven ordning nedsatta i allmänt förvar. § 14. Bank-bolag, som till utgifvande af egna tryckta eller graverade bank-sedlar är berättigadt, må ej utgifva eller i allmänna rörelsen på en gång utelöpande hålla större belopp deraf än som sammanlagdt i värde motsvarar bankens hela grundfond enligt bank-räkenskaperna för året och derutöfver endast för hvad sorn motsvaras af innehafvande säkerhets-handlingar för beviljade kassa-kreditiver, i den mån dessa anlitas, dock härför icke till storrå belopp, än högst femtio procent af hela grundfonden. § 15.
Landshöfdingen i orten sig deröfver utlåta och bestyrka rigtigheteir samt Haqdlingarne d< ^efter meddelas Kongl. Majus och Rikets Commerce - Collegiuin ej mindre i afseende på en ytterligare granskning af Näringens nytta och behof af understödjande, än äfven för att upplysa, huruvida och hvad Lån-biträde, som redan kan vara af Matmfactur - PiscontFonden lemnadt den sökande Närings-ldkaren, hvilket synes verka på afgörandet utaf det sökte bidrag från Nionde Titulens Fond, vid den pröfning af frågan, sorn hos Kongl. Maj:t derefter förekommer. StatsUtskottet tror för öfrigt, att då be-?
Då det ej undfallit Kongl. Majit, att åtskilliga, till vådor och olägenheter för Svenska f laggan ledande, missbruk, tid efter annan, förelupit vid beviljandet af burskap till idkande af uts rikes sjöfart, har Kongl. Majit föreskrifvit och till allmän efterrättelse låtit kungöra, de vilkor och den noggranna tillsyn, som härvid komma att framgent iakttagas, hvarjemte Kongl. Majit, för inhemska Skepps-Rederiernes fredande mot främmande intrång, utgifvit en Författning mot utländska Fartygs naturalisation. Vid Konungens Nåd. Berättelse. Vid regleringen af en ny SjötullsTaxa för utgående varor, har Kongl. Majit uppfyllt Rikets Ständers afsigter och devall män nas kraf medelst bestämmandet af sndane Iämpeligen minskade afgifter, sorn kunde bidraga till utförselns under* lättande. Kongl. Majit liar funnit sig dervid böra lemna ett synnerligt afseende åt de Rikets förnämsta Export-Artiklar, som ur dess berg och skogar frambringas, och således stadgat en betydlig numerär nedsättning i tullen for utgående Jern, Koppar, Tjära och Trådvaror, af hvilka sistnämnde jemväl den, enligt förra Taxan, förbjudna utskeppningen i främmande fartyg blifvit med vissa förbehåll och undantag tillåten. Hvad åter varuimporten beträffar, har, sedan det från äldre tider följde , och under en periodisk handels-conjunktur, af särskilta skäl, hvilande inen ej upphäfda system, hunnit i fulL kraft och verkan återställas, Kongl. Majit varit omtänkt, att, med bibehållande af principen, men med erforderlige jemkningar i värden och afgifter, antingen genom förbud utestänga, eller genom Tullens höjande försvåra införseln af främmade fabricater och Ofverflöds-artiklar , och att deremot medgifva lindrigare tull endast för högst oumbärliga förnödenheter och för de utländska råämnen, som i Riket förädlas; allt på sätt nästledit års inkommande Sjösulls-Taxa utvisar. Kongl.
Pantlåne-inrättuings trädande i verkställighet på de vilkor, somafStock - Kongl. Maj.-ls Nådiga Proposition No 20. 3 holms Stads Drätsel-Commision i sådant afseende blifvit bestämde, har Kongl. Majit, under den aldra Junii förlidet år, i Nåder uppdragit åt Secreteraren Stridsberg, alt på den af honom erbjudna säkerhet och enligt uppgifne, af vederbörande godkände vilkor, tillvägabringa och under Tio års tid bedrifva en, på det uppgjorda förslaget grundad Pantlåne-inrättning, samt derjemte, under samma dag, i Nåder fastställt och från trycket låtit utgifva serskildt Reglemente för denna Inrättning. Enär likväl Stridsberg förmält sig ej kunna egna sin person, sin lid och sina kralter åt en Inrättning af ifrågavarande beskaffenhet, utan att vara försäkrad om dess fortfarande under längre tid, än blott ofvanberörde Tio år, och Kongl. Majit, af Dess Öfver-Ståthållare-Embetes, den i3 sisth Januarii aflåtne underdåniga skrifvelse, inhemta!: att den nya Pantlåne-inrättningen varit i oafbruten verksamhet sedan den öppnades den i3 Augusti 1833; att den utmärker sig för ordnin g i fö rvaltningen och fullkomligt uppfyller det dermed åsyftade ändamål; att icke blott hela den af Rikets Ständer anslagna räntcfria fond, utan ock omkring 10,000 Ridr derutöfver, äro utlånta, samt alt denna, för hufvudstadens fattigare innevånare oumbärliga inrättning ej kan ega bestånd, utan de förmoner, densamma nu åtnjuter; alltså vill Kongl. Majit, enligt Secreteraren Stridsbergs derom gjorda underdåniga anhållan, till Rikets Ständers bifall härmed i Nåder framställa, att Entrepreneuren af merberörde| Låne-inrältning må förklaras berättigad alt, under ytterligare
I betraktande af hvad sålunda blifvit upplyst, och då, enligt ett vid ansökningen bi lagd t intyg af Borgmästaren Bagge, andra Personer, utan någon förbindelse dertill h os Verket, endast af välvilja för Wennergren, ämna sammanskjuta den nu erbjudna summan R:dr 180 Banco, tillsLyrker Banco-Utskottet: att Rådmannen Wennergrens anbud väl må antagas med ingående af det vilkor å Discont-Yerkets sida, att all executiv åtgärd emot Wennergren, i och för hans ifrågavårande borgen, får hvila, så länge han fortfar att befinna sig i lika utblottadt tillstånd och oförmåga att Verket till fullo förnöja; men någon så beskaffad ef - 32 Banco-Utskottets Betänkande N.-o 72. tergift deremot, hvarigenom Verket ovilkorligen och för alltid skulle frånsägas dess rätt till full betalning af en domfäst fordran hos en ännu lefvande person, i hvars oeconomiska omständigheter en förbättring åtminstone ej är omöjlig, anser Banco-Utskottet icke kunna eller höra ega rum. 2:0 Juveleraren J. Berggren har hos Banco-Utskottet skriftligen anhållit att, i anseende till sitt utblottade tillstånd och en tryckande fattigdom , åtnjuta eftergift och afskrifning för återstoden af den skuld, för hvilken Sökanden, i följd af dess, gemensamt med Källarmästaren J. U. Hagste'n, ingångna proprie borgen för ett af aflidne Grosshandlaren J. G. Frick erhållet Lån å 35oo R:dr, hos Banco-Discont-Verket häftar, utgörande samma återstod R:dr 1060 Banco. Enligt häröfver inhemtad upplysning af Discont-Verkets Ombudsman, hafva så väl Berggren som Hagsten_, i och för fullgörande af deras betalnings-skyldighet, varit i bysättnings-häckte inmanade, men derifrån frigifna , med vilkor att på skulden qvartaliter afbetala R:dr 25 Banco.
För Rikets Ständers år 1820 församlade Revisorer framlades Rikshufvudböcker för åren 1810 och 1811 efter den af Stats-Kommissarien Widegren uppgifna method, och för år 1815 efter den plan StatsKontoret uppgjort; och, utan att sådant mätte kunna anses innebära något upphäfvande eller leda till någon förändring af hvad Rikets Ständer, i deras underdåniga skrifvelse af den 25 Juni 1818, hemställt om infordrandet af Kammar-Kollegii och Kammar-Rättens Utlåtande öfver dessa Riksboksluts-methoder, innan ämnet till afgörande bos Rikets Ständer förekomme, hvilket Utlåtande, i anseende dertill att 1815 års Riks-hufvudbok först vid början af September månad 1820 blifvit färdig, ej hunnit afgifvas, afgåfvo Revisorerne, uti deras Berättelse, det yttrande: att det efter Stats-Kommissarien Widegrens förslag författade Bokslutet var en kassabok, som upptog netto-inkomsten af blott StatsVerkets medel för det föregående, i förening med en del af det löpande årets, såsom tull-, postoch charta-sigillata-medel, hvarutaf uppbörden visade sig endast sådan den vid kalender-årets utgång varit; genom hvilken blandning af 2:ne års inkomster och denna hufvudboks afsiutande, under den 31 December, å den verkliga netto-inkomsten, sorn då var ingången, boken måste författas på grund af omslut utaf Landsböckerna, hvilka ej borde vara upprättade förr än li. år efter det, för hvilket skatterna utgjordes; hvarföre ock detta Riksbokslut först 21 år efter det, för hvilket intraderna debiterades, kunde företagas till upprättande, ehuru, genom den vidtagna framflyttningen af årsberäkningen, skulle synas, som sådant kunde ske efter 11 års förlopp; och då denna Riks-hufvudbok endast utvisade verkliga inkomsten eller behållningen, men icke de disponerade eller afkortade indelta räntorna och kronotionden, hvilka i en särskild del af boken, utan egentligt sammanhang med den förra, upptogos, samt för öfrigt icke omfattade större del af uppbörden än Siats-Verkets, saknades härutinnan den fullständigare upplysning om skatternas beskaffenhet och belopp på det hela, som i statistiskt hänseende, eller för öfversigten af Nationens allmänna bidrag, är af väsendtlig vigt, äfvensom detta Riksbok 318 — slut, så. vida en total och för uppbörds-säkerheten ganska vådlig förändring af Landsoch Militieboks-räkenskaperna skulle undvikas, var förenadt med det vidlyftiga och kostsamma arbetet af förrberörde erforderliga räkenskaps-omslut, som icke skäligen kunnat åläggas
St. meddelats i afseende å en kajbyggnad, utanför ett R. St. tillhörigt hus. Jag för min del förenar mig i det yrkande, Frih. Cederström framställt. Då nu öfverläggningén ansågs fulländad, framställde Hr Gr. o. Landtm., att under densamma blifvit yrkadt af Frih. Bennet och Hr Blomstedt, alt Utsk:s Mern. malte läggas till handlingarne, af Hr von Francken, att detsamma mätte afsläs, af Frih. Cederström, att R. o. Ad. mätte förklara Ulsk:s Meni. och deri framsläldta förslag icke f. n. föranleda till någon åtgärd; och deremot Hr von Hartmansdorff, Ilr Tersmeden och Frih. Alströmer yrkal återremiss. Frih. Bennet: Jag förenar mig om den propos. Frih. Cederderström begärt. Hr von Francken: Jag afslår från milt yrkande om afslag å Mern., och instämmer med Frih. Cederström. Propos. till bifall å förevaride Mern. blef härefter framställd neli besvarad med Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemstälde, om R. o. Ad., i öfverensstämmelse med Frih. Cederströms yrkande, funne detta Mern. och deri framstäldta förslag icke f. n. föranleda till någon åtgärd, samt efter denna propos:ns besvarande med starka Ja, jemte några Nej, förklarade del han funnit Ja öfvervägande O a Ånyo föredrogs BankoUtsk:s d. 16 och 18 dennes på bordet lagda Utlåt. M 48, öfver gjorde anmärkmr vid åtskilliga framställningar i Betänk. JY§ 34, med förslag till reglering af Bankens låneoch kreditiv-rörelse. Detta Utlåt, företogs punktvis till afgörande, och förekommo dervid Utsk:s yttranden, ang:de nedannärande punkter af Betänk. jn 34. Ingressen sami S:te och / 4: de punk t erne. Utsk:s härom afgifne yttranden lades lill handlingarne. Hr von Hartmansdorff, Aug.:
Regeringsformen, enligt hvilken Högsta Domstolens Ledamöter kumma godtyckligt skiljas från deras Embeten, stridde mot grunderne för en god organisation af Domare-magten, och dessutom stöde i uppenbar motsägelse med sjelfva den Grundlags bokstaf och anda, hvaraf §. utgör en del, samt då bestämmelserne i 96, 98, 99, 100 och 101 §§. tillfyllest förebyggde ostraffadt öfverträdande och missbruk af Domaremagtens rättigheter, berörde io3 §., hvars innehåll tillintetbringar Högsta Domstolens Ledamöters oberoende, och i allt syntes rättsvidrigt samt för Medborgares frihet, egendom och heder menligt, måtte till hela dess kraft och verkan upphäfvas; i sammanhang hvarmed 64 §. Riksdags-Ördningen korinne att utgå, och Redactionen af 1 o j §. af Regeringsformen att lämpligen föiändras. 174 Mxp. Utål-. Förslag till urul. 'Skrifv. N:o £'$. Af 18or) års Lagstiftning antogs den grundsa tts, att Konungens Högsta Domsrätt skulle ulöfvas genom en Dess Högsta Domstol, bestående af sjelfständige oell således ej i vanlig ordning aino vible Ledamöter, men att denna Högsta Domaremagt icke finge uppresas, såsom en oombytlig Corporation, till Stat inom Staten, och att fördenskull Ledamöterne borde kunna, icke allenast, för bevislige fel tilltalade, efter Lag dölnas, utan ock, lill ett inskränkt antal, genom National-Representationens omotiverade utlåtande skiljas från förtroende-embeten, som de icke värdigt beklädt, alltid likväl med formaliteten af Nådigt afsked och med visshet om anständig bärgning.
Uraktlater någon del, plikte iso Riköd. och warde haus förbrytelse i allmänna Tidningarne kungjord. Utgifwcs frän ett pa nu förestrifne sätt icke behörigen anmäldt Tryckeri, nägon brottslig strift, ware den olaglige Boktryckaren, jemte Författaren, underkastad lika straff och answar för striftens innchäll och skrifart, och hafwc sitt Boktryckeri till äklagaren förwerkat. Sedan anläggningen af ett Boktryckeri blifwit kill Konungens Befallningshafwande anmäldt, aligge det honom genast, ever med först afgående vost, derom underrätta Hos-Canzleren. 6:0 Författare ware ej stylvig, att ä Tryckt strift laka sitt namn utsättas. Ehwad han okänd wara will eller ej, aligge honom, att tillställa Bok, tryckaren en förseglad sedel, innehallande hans namn och hemwist, med pästriftvet betyg om dctza uppgifters riktighet, af 2.ne pä orten wäl kände, inom Swerige boende Swenste medborgare, hwilka äligge Författare answar, i händelse skriften inom laga tid ?74 Den 22 Junii. tid ätalas skulle, och Författarens namn och hemwist befunnes oriktigt uppgifne, elier i sedeln saknades, eller ock Författaren, utan laga förfall, fran swaromalet uteblikwe. Röjer Boktryckare Författares namn och hemwist, da sadant honom ej af Domaren lagligen alagdr ar, bote 200 Riksd., och warde hans brott kiingjordt i allmänna Tidningarne. 7:0
R:dr 80 öre, eller tillsammans 3,564 R:dr 11 öre för Lunds stift, samt 302 R:dr 57 öre för Hallands län, att, på sätt Stats-kontoret föreslagit, å Riksstaten uppföras såsom ersättning för omförmälda afgifter, på det dessa till klockarelönerna ursprungligen hörande inkomster må oafkortade få utgå till tjensternas innehafvare; hvarjemte och då skäligt synes, att klockarebefattningarna i Jerrestad samt i Falkenbergs stads och Skrea landtförsamiingar skiljas från de pedagogbeställningar, hvarmed de ännu äro förenade, och klockarne i nämnde församlingar få komma i åtnjutande af enahanda förmån, som deras Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 80. 45 deras vederlikar, jag äfven anser mig böra i underdånighet hemställa, att Eders Kongl. Maj:t tillika, pä det sädant må kunna ske, täcktes i nåder|föreslå Rikets Ständer att å anslaget till pedagogier och folkskolor anvisa ett ytterligare belopp af 458 R:dr 56 öre till betäckande af den brist i vederbörande pedagogers fastställda aflöning, som genom berörda inkomsters upphörande måste uppstå. Härjemte uppläste Departements-chefen ett af honom uppsatt förslag till nådig Proposition i ämnet till Rikets Ständer och hemställde, att Kongl. Maj:t, med gillande af detta förslag, sådant det finnes detta Protokoll vidfogadt, bil. Litt. B, måtte i nåder tillåta, att nådig Proposition finge, i enlighet dermed, till Rikets Ständer expedieras. Hvad föredragande Departements-chefen yttrat och hemställt och hvaruti Stats-Rådets öfrige ledamöter instämde, täcktes Hans Majit Konungen till alla delar gilla och bifalla. Ex protocollo N. Fredr. Sander. Bih. till R. St. Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 81. XZ 81. Ank. till Exp. Utsk. den 2 Mars 1863, kl. 10 f. m. Kongl.
Dernäst uttryckte samme värde ledamot sin förundran deröfver, att jag yttrat min glädje öfver ett slutligt biläggande af denna århundraden långa stridsfråga, dä detta biläggande möjligen skulle innefatta ett lederande af innehafvarnes nuvarande rätt, och han framställde dervid den frågan: huruvida det skulle glädja mig eller andra, om ett dylikt stadgande utkom, som inverkade på vår rätt? Glädjen hos mig hvilade derpå, alt jag tillät mig tilltro de 3:ne föreg:de riksdagarnes, myudigheternes i orten och K. M:s enskilda beslut, som förr i detta ämne blifvit fällde, vara för mig en slags gällande domsrätt i denna fråga, och att jag på dessa facta och äfven i stöd af de handlingar, som Utsk:n vid föreg:de riksdagar framlagt såsom grund för deras yttranden, trodde att äganderätten af de nuvar. innehafvarne var, till det minsta, stort tvifvel underkastad. Glädjen var således hos mig grundad derpå, att. jag såg att stridsfrågan skulle kunna slitas utan att suinmum jus möjligen blefve en summa injuria, till stort mehn för nuvar. innehafvarne. Detta var det enda skälet och visade icke någon glädje öfver att desse innehafvare skulle blifva lidande. En annan värd ledamot har vädjat tili mitt minne, om jag glömt den af K. M. vid 1834 års riksdag ulgifua förordning, att ny värdering vid blifvande städja skulle utgå, och ali således godtycket, vore förebygdt. Jag tillåter mig uttala den tanken, alt begreppet af ny värdering vid städja förutsätter möjligheten af förhöjning, således säkerheten af rubbning i de föreg:de villkoren, och derföre osäkerheten för innehafvaren att kunna bvgga sin bergning pä samma fasta grund som kronoåboen. Jag kommer visserligen ihåg, att jag äfven dä hade lyckan mottaga en sakrik upplysning af samme ledamot, ehuru Sländerne sedermera ogillade densamma. Han har äfven sagt, att den stränga rätten horde blifva gällande.
ÄNDRA SAMLINGEN. £sta Afdelningen: Rikets Ständers Revisorers samt Jas t it ice-Ombuds mans Berättelser. O RST A S&RSlf, 1841 års Revisions Berättelser. d.'5X ( i . r ; h .r% im o ;\ ■ . 2 !>i K "j £> £ JX ■£: • .■ ■; ^W':U . ■ ■ \v,uYif^'i, , ,•< -V/i £ A v >A • <'. vy t\w\v\\ Rikets Högloft Ständers Revisorers BEEåTTEILSE -om den år 1841 af dem verkställda granskning af STATS WERKETS samt andra af allmänna medel bestående Fonders tillstånd, styrelse och förvaltning; jemte de, i anledning af samma Berättelse, mfordrade och till Kongl, Majit afgilna underdåniga IJILÅTMD£1!I. TRYCKT HOS J. A. WALLDi», i 8 42. INWEHÅLL. Äoilgorcraps Berättelse: Inledning tid. 1—2. Angående det egentliga Stats-Verket ti 2—27. >» Charta-Sigillata-Verket >* 27—31. yy Myntverket . » 31—35. >y Kontrollverket . H 36—37. yy Avesta Kr ono-Inspektion , N 37—38. yy Stats-Verkets Spanmåi in natura . » 38—539. yy Spanmåls-Kr edit ivfonden » 39-44. yy Skogsplanterings-Kassan *» 41—.42. yy Jagtkasse-fonden . » 42—43. yy Skogs-Institutet . 0 44. yy Ekeplanteringarne . n 44—45. yy Allmänna Magasins fondén *i 45-46. yy Undsättningsunstaltcrna efter 1826 års missväxt M 46-47. yy Postverket »> 47—50. yy Sundhets-Kollegii Räkenskaper