Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Reutersvärd, Pehr Adam, hade inJemnat ett Memorial, hvilket upplåstes t så lydande: (Se Bilagan N:a i.) Lades på bordet Grefve Cronhjelm, Polycarpus, uppläst* följande trenne Memorial: (Se Bilagorne N.-ris 2, 5 och 4.) Dessa 3;ne Memorial lades på bordet Herr Jilontgomrnerie, Gujtaf, anförde skrif-, teligen: (Se Bilagan N:o 5.) Lades på bordet. Herr Montgommerie, Gustaf: Ehuru till del förekommen af den sista värde talare* 78 Den 5 Martii, i det Ämne, hvarom jag nu går att yttra mig, får jag likväl, då saken till åfventyrs blifvit af mig mera fullständigt utredd, såsom ett tillägg och en utvecklig af dess framställning, öfverlemna min motion till Ridderskapets och Adelns pröfning. Härefter uppläste Herr Montgommerie, följande: (Se Bilagan Nio 6) Lades på bordet. Friherre Mannerheim, Lars August, hade inlemnat följande, som upplästes: (Se Bilagan N:o q.) Lades på bordet. Friherre Wrangel 3 Henning, upplåste följande: (Se Bilagan N;o 8) Lades på bordet. Friherre Raab, Jacob? hade inlemnat ett så lydande Memorial; Den 3 Martil. (Se Bilagan N:o 9.) Lades på bordet. 79 Herr Hjerta, Guftaf, anförde skrifteligen: (Se Bilagan N:o 10.) Lades på Bordet. • ' r ’ Herr af Forssell, Carl Gustaf, upplåste följande tvenne Memorial: (Se Bilagorne N:ris n och 12.) De uti dessa tvenne Memorial åberopade handlingar, voro vid de samina bifogade. Lades på bordet. Herr Haij, Albrecht, anförde skrifteligen: ♦ (Se Bilagan N;o i3.) Lades på bordet. Herr Gripenstedt, Jacob , uppläste följande: (Se Bilagan N:o i4.)
Stockholm den 10 Junii 1818- Utdrag af Protocollet hållit hos Riksens Högloft. Ständers Stats - Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 10 f uni i 1818. S» D. Justerades Utskottets Utlåtande I anledning af erhållen »terremiss af frågan, angående anslag af medel til! Kongl. Theatrens underhållande;, Hvarvid Herr Contre-Amiralen Schiltzercrants anförde: ’’Då Höglofl. Utskottet för-' klarat sig anse Theatrens bibehållande, utut flere skäl, böra befrämjas; hämtar jag anledning till den slutföljd, att Höglofl. Utskottet, lika. tued mig, funnit denna Inrättning vara af allmän egenskap och inflytande; hvadan jag för min del icke kan instämma uti det tillstyrkan* «le, att Stockholms Innevånare jemte de Resande, som Spectaclerne bevista, ensamma, skola vidkännas utgifterne för Inrättningens underhill, — Många af desse Personer begagna högst sällan Spectaclerne, och för dem blifver den ifrågavarande Afgiften ganska kännbar Dessutom gifves alldeles ingen Controll uppå denna afgifts utgörande i synnerhet af Resande; Och på sådane grunder, tror jag lämpeligast vara, att det anslag, sorn för Kongl. Theatren finnes nödigt, må genom allmän Bevillning utgöras. bihang till Riks-St. Prat. 1S17 lgig. *\dt Sami. N:r 231, 232, i842 Stats• och Banko-Utskottens Betänkandenl Hvilken Reservation, uppå begäran, skulle åtfölja Utlåtandet till de Respective RiksStånden. Sorn ofvan. Rikets Högloft. Ständers sammansatta Stats■ och Banco-Utskotts Förslag till jämkningar i vissa delar af Riks-Ständens skiljaktiga Beslut, rörande utredningen af Götha CanalBolags-, Malmö- och Götheborgs Discont er
Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 71, i anledning af väckt motion om tillägg till Kongl. Kungörelsen den 22 Maj 1852 i afseende på minderårige personers användande vid fabriker och handtverk: B. V. 240, 278, 284, A. 288. — N:o 72, i anledning af väckt motion om ändring i stadgarne rörande till tjenstgöring uppbådade båtsmäns transporterande från samlingsstället till embarkeringsplatsen: B. V. 240, 278, A. 278. — N:o 73. i anledning af väckt motion om rättighet för rotebonde att erhålla ersättning för soldattorpets brukande under det soldaten är kommenderad på arbete: B. V. 240, 278, A. 278; U. IX. 58, 110, A. 110. — N:o 74, i anledning af väckt motion om rättighet för den indelta arméens befäl och manskap att emellan mötestiderna vistas livar som helst inom riket: B. V. 445; VI. 422, A. 427. — N:o 7 5, i anledning af väckt motion om upphnfvande af stadgandet i arméens tjenstgörings-reglemente, rörande skyldighet för soldaten att söndagligen bevista den allmänna Gudstjensten: B. V. 445; VI. 427, A. 428. — N:o 76, i anledning af väckt motion, huru förfaras skall, när prest, som saknar medhjelpare, önskar begå Herrans Nattvard eller vid Nattvardsgång behöfver embetsbiträde: B. V. 445; VI. 428, A. 428. — N:o 77, i anledning af väckta motioner om inskränkande eller upphäfvande af den, allmogen i 7 Härader af Elfsborgs
Den 6 Juli 1849 fastställde Kongl. Maj:t öfvergångsstat för elementar-läroverken och utfärdade tillika nådigt Cirkulär angående regleringen af elementar-läroverken, i hvilket förordnades, att indigenats-rälten skulle upphöra, att befrielse från läsning af latinska, grekiska och hebreiska språken hädanefter borde medgifvas åt de lärjungar, sorn, med bifall af föräldrar eller målsmän, icke önskade att af undervisningen i dessa ämnen sig begagna; att den ambulatoriska läseordningen skulle införas; att lärdomsoch apologist-skolorna borde förenas till ett läroverk, hvari meddelades i alla dem tillhörande ämnen och med ofvan nämnda valfrihet, så fullständig undervisning, som läroverkets omfång medgåfve; att gymnasium skulle förenas med lärdomsoch apologistskolan till ett sammanhängande läroverk; samt medgafs att ämnes-läsning för lärjungar i läroverken infördes, om Ephorus eller vederbörande lärare sådant önskade och hin. ?-. sakens ändamålsenliga verkställighet icke förefunnes. Kongl. Maj:t förklarade tillika sig hafva ansett frågorna om inrättande af nya, äfvensom om utvidgning och förändring af redan befintliga läroverk böra afgöras i sammanhang med stadfästande af normalslat för rikets elementar-läroverk i allmänhet, men funnit sådan stadfästelse icke böra meddelas förr, än närmare upplysningar blifvit iuhemtade; och samtlige Konsistorier anbefalldes derföre inkomma med fullständiga förslag till reglering af de respektiva stiftens undervisningsverk, efter hvilka upplysningars inhemtande Kongl. Majit förklarade Sig vilja i Nåder pröfva och fastställa den för hvarje skola erforderliga normalstat. ^rånäringar i undervisnings-väsendet, som till åtlydnad af detta Nådiga Cir3 -tälldes, me(jgåfvo icke längre tillämpningen af särskilda i Skolordningen af ar 1820 rörande organisationen inom skolan gifna närmare bestämmelser. Redan det första kapitlet i denna skolordning, om läroverkens indelning i särskilda slag af apoloff8*' ®clärdoms-skolor, kunde icke ega bestånd, då dessa skolors förening var genom det Nådiga Cirkuläret anbefalld.
Föredrogos och remitterades till Bevillnings-Utskottet motioner: af l:o Per Nilsson från Christianstads, län, om ändring i åtskilliga delar af nu gällande förordning, angående brimvinstilIverkning; 2:o Prot.-Utdrag den 15 November 1862. 25 2:o Nils Pettersson från Calmar län, om ändring i 24 § af Kongl. Förordningen, angående ulminutering och utskänkning af bränvin; och 3:o Gustaf Bjerkander från Skaraborgs län derom, att utskänkningsoell utminuterings-afgiflerna af bränvin oell andra spirituösa drycker måtte användas till jernvagsbibanors byggande samt andra industriela företag, jemte yttranden. S. D. Föredrogs och godkändes Banko-Utskottets Memorial M 2, om arfvoderi till två Notarier och två Kanslister. S. I). Efter skedd föredragning bifölls Lag-Utskottets Memorial M 4, med hemställan om arfvoden åt Notarier och Kanslister. S. D. Föredrogs och godkändes Konstitutiöns-Utskottets Memorial JV2 f, om arfvoden för en Notarie och en Kanslist.. Den 15 November. Frän Hoglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet: 4:o Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ersättning till domare och målsegare i de fall, då flere härader hafva gemensam tingsstad i brottmål; samt 2:o Herr Brakels, Mauritz, motion, angående ordnandet af rikets sjöförsvar, tillika med de i anledning deraf afgifna yttranden. S. D. Remitterades till Bevillnings-Utskottet en af Herr Brakel, Mauritz, väckt motion, angående förhöjning i sockertullen. S. D. Remitterades till Lag-Utskottet följande Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: l:o om antagande af ny straff-lag, jemte ett i anledning deraf afgifvet yttrande.
Lades på bordet uedannämnda från Utsktn inkomna memoria ler, utlåttn och betänkt», nemi. från ConstitutionsUtskot let: N:o 75, med förslag till ändrad ordalydelse af Tryck fr.- föiordnts 5 § 1 och 5 moni.; N:o 76, med förslag till ändring i Riksd.Ordnts 76 §; K:o 77 , med förslag till ändring af 5 5:n 6 mom. Tryckfr.iörordn.; N:o 78, med förslag till ändring af 3 §:n 4 morn. Try ckfr.föror dn.; N:o 79, nred förslag till ändring af 5 §:n 6 mom. Tryck fr.förordn.; N:o 80, i anledn. af ålerremisser å Const.Utskrs meni. N:o 56; N:o 81, i anledn. af återremiss å ConstUtskts mern. N:o 57; N:o 82, i anledn. af erhållen återremiss af Const.Utskrs mern. N;o 5g; N:o 85, i anledn. af återremiss å Const.Utskrs mern. N:o 60; N:o 84, i anledn. af återremiss på Const.Utskts mera. N:o 62; Förstärkta StatsUtskottet: N:o 3gg, i anledn. af verkställda omröstningar, enligt ullåtrna Näs 267 och 367, angrde pensioner åt f. d. Statsråden Hr Frih. Åkerhjelm och Hr Gr. Hård; StatsUtskottet N:o 4°o, i anledn. af K. M:s nåd. remiss uppå leda möternes i Rikets Allm. Ärenders f. d. Beredning und. ansökning att få såsom pension bibehålla de af dem i sådan egenskap innehafda arfvoden; N:o 401, i anledn. af K.
Jo, att i samma mån Banken kom i erfarenhet deraf, att proportionen mellan fond och sedelstock som 5 till 8, vore öfverflödigt, i samma mån skulleden efterhand inlösa sina obligationer; och jag är öfvertygad, att om vi nu beslöto en sådan åtgärd, och Banken i Augusti öppnades till upplåning, skulle alla obligationerna inom nästa års förlopp åter till Banken ingå. En sådan upplåning blir ock i alla fall nödvändig, ty om vi stappla Riksdaler på Riksdaler i Bankens hvalf, utan att låta Banken förvaltas på samma sätt, som hvarje annan Bankinrättning,' skola vi förgäfves tala om garantier för framtiden; om man ej erkänner principen, att låta Banken skö - Den 6 Ju lii e. m. *79 tas, som hvarje enskild Bank, skall den Beständigt arbeta under sig, och den nu ifrågavarande regleringen skall tjena till intet. Jag tror derföre, att det kan tagas för gifvet, att Banken måste öppnas till upplåning sålunda, att. i samma stund den erfar en starkare påkänning å reela valutan, gör den lån i sedlar mot egna obligationer, hvilka blott kosta den obetydliga räntan, mot fördelen att rörelsen oafbrutet går sin jemna gång. Härigenom vinnas förmåner på bägge håll, och det blir den enda rätta grunden för regleringen. Ty att låta BancoFullmägtige göra utländska lån på 5oo,ooo R:dr; att föreskrifva dem uppköp af silfver till visst pris, då man, såsom Friherre Rantzou riktigt anmärkt, ej vet hvad vexeln i vinter kan komma att kosta; eller att anvisa SpanmålsCreditivet, då man ej vet huru mycket deraf kan indrifvas, eller på hvad sätt det af Regeringen kan disponeras, anser jag alltsammans felaktigt. Banken må sköta sig sjelf; men här gäller det rättsfrågan, om ordning skall återföras i enskildta förhållanden, och om hvar och en skall veta, hvad han äger, och hvad han är skyldig. Det är denna fråga jag önskar nu må besvaras med ja, utan återremiss. Efter denna framställning af min åsigt i ämnet, anhåller jag att få besvara några invändningar af betänkligare art. Herr Last H. is* i8o Den 6
Häraf skulle 8,400,000 Th:r, svarande, efter sagde rabatts iakttagande, mot 21,056,000 R:dr, upptagas utom riket och återstoden, 1,600,000 Th:r eller, sedan rabatten afräknats, 4,010,6663 Ii.dr R:mt, erhållas från Banken. Efter föregångna underhandlingar mellan de af Fullmäktige utsedde Deputerade samt låneöfvertagarnes ombud Baron von Edånger och Generalkonsul E. Merck, hvilka för slutliga uppgörelsen af öfverenskommelsen angående det afslutade lånet hitkommit, blef vid Fullmäktiges sammankomst den 20 sistlidne April kontraktet angående ifrågavarande lån afslutadt och undertecknadt. hvarefter Kongl. Maj:t påföljde dag, genom påskrift å begge de utfärdade original-exemplaren utaf samma kontrakt, å lånet meddelade Sin nådiga garanti. Uti en den 30 sistlidne April till Rikets höglofliga Ständers Stats-Utskott aflåten skrifvelse, anhöllo Fullmäktige, att Utskottet mätte föreslå Rikets Ständer, att bevilja och anvisa en mot den i lånekontraktet till 550,000 Th:r bestämda annuitet i det närmaste svarande anslagssumma af 1,466.000 R:dr R:mt, att för de i anledning af meranämnda lån förestående ränteliqvider och kapitalafbetalningar årligen utgå från och med den 1 Maj detta år och intilldess lånet blifvit till fullo återbetaldt; och hafva liikets höglofliga Ständer, med bifall till Stats-Utskottets Memorial N:o lil, beviljat den sålunda äskade årliga anslags-summan.
Della blifver helt och hållet en serskildt fråga för sig, helst molionären afsell folkskolans fullkomliga öfvergångs-bildning; men då Utsk. ansett folkskolorna vara nödvändiga, så har det icke kunnat tillstyrka seminariernas indragning. Huruvida seminariernas antal hör förminskas, är en annan fråga. Jag är i detta fall af samma lanke som många af de talare, hvilka före mig yttrat sig, att de höra inskränkas med kanske Då det nemi. liar visat sig att antalet lärjungar nedsjunkit sä lågt som lill 5 lili Wisby och 15 i Carlstad, så torde en hvar finna, att det är allt för dyrt att för eli så ringa antal elever aflöna en mängd lärare. Dessutom veta vi hvilken lumpen roll en okunnig skollärare ofta spelar inom församlingarne, och dä det, såsom Hr Wolffelt antydt, allt för ofta händer att dessa lärare ega allt för liten kunskap för det vigtiga kall de bekläda; så biträder jag gerna den mening, alf man genom indragning utaf en del seminarier skulle förskaffa de qvarblifvande förökadt anslag; hvarigenom det vore att hoppas att skickligare lärare i allmänhet der skulle bildas. Delta ansåg man dock uti Utsk. ännu vara för tidigt och att man borde vänta för att vid nästa Riksdag fä se huru sakerna geslallat sig. l'ä grund af hvad jag nu anfört anhåller jag om bifall till Utsk:s Betänk. Gr. Lagerbjelke, Gust.: I afseende på den första punkten af detta Betänk, har jag ingen anmärkn. att göra, utan önskar att densamma måtte bifallas. I afseende på den 2:dra punkten åter, förekommer det, att B. St:r hvarje Riksdag till folkskole-lärare-seminariernas underhåll anslå icke obetydliga summor, och det mätte då vara af vigt att tillse att dessa penningar i och för upnåendet utaf det afsedda goda ändamålet så väl som möjligt användas. Betrakta vi nu dessa seminarier, så finna vi efter Utsk:s egen upgift, att antalet af lärjungar i desamma år 1853 nedgått till icke fullt | af hvad det var är 1848.
I' förra tider wet jag att Norra Skånska Cavailcrier, dä det hade till Chef Baron von Ulstén, hade renomme alt exercera i superlativ» ^rsäu. Wid alla möken, alla mönstringar, hade Konungen och Möusterherrar förklarar sitt wäsbchag deräfwer. Domarena mäste icke dä hofwa warit csmpekcura om Cavalleriet mar aldeles odugligt, eller också ärv Excercrtil^Esqvadroncrne icke sa nödwändige som man pästär. Till dest jag får en annan öfwertygelse bestrider jag således deras bibehållande. Friherre vchsncrsntx, ^sohsn willielm. Såsom nyst upkommen känner jag ej discurserncs gäng, men jag tycker mig inse, att en mesentenäu är orsaken till hela skiljaktigheten. De Herrar som bestrida Erercilii-Esgvadronernes bibehållande hofwa ej gifwir akt pä de bestämda orden i SlatS-Urstkortcts betänkande, akt det s?all sste utan Skarens kostnad och de Rustand-es berun-gande. Dä wälet under detta wilker stulle Hans Maj:t underställas ser jag ej något motiv att för dest bifall lägga hinder i wägen, för öfrigt får jag erindra att Utskottet ef förklarat wära nu warande Cavallerier för oduglige, uran endast sagt arc denna inrättning skulle bereda dem en högre duglighet. Friherre vriden. Orsaken hrvarföre i äldre tider flere Cavallerie-Regementer oförtjent wunnit renom ee att wara wäk exercerade, har ofta kommit deraf alt Mönster-Herrarne el warit Cavallerisier» Ofta af den anledning akt till förestående mös ten Den 28 November1779 ten och mönstringar Regementet lärt sig wista rörelser som wid tillfället skulle wisaS. Wid sadanr förhållande har det ej warit underligt om man kunnat öfwer ryg a Mönsterherrar om en skicklighet som Regementet werkeligen icke ägt.' Herr Klingsporr, (Zerell.
Yid uppmätningsoch stämplings-förrättningar må apparatens brukare, innan förrättningen sker, till den embetseller tjensteman, som verkställer denna förrättning, afgifva in duplo en nöjaktig afritning af apparaten, på hvilken så dess yttre, som hvarje särskild invändig del, äro framställda. § 45. För den händelse, att skatten lägges på mäskekaren, måste brukaren afgifva in duplo a) Grundritning af lokalen, med antydande af de i §§ 2 och 5 omnämnda redskap. b) En nöjaktig förteckning öfver samtliga i bränneriet varande redskap med förklaring öfver deras användande och ungefärliga rymdinnehåll, och måste äfven det rum i bränneriet, hvarest de befinnas, uppgifvas med hänvisning till grundritningen. Hvar och en förändring, som sedermera företages, måste särskildt anmälas, för att i nödigt fall kunna anmärkas på ritningen, grundritningen eller i förteckningen. § 44. De i föregående §§ oraförmälda ritning, grundritning och förteckningar förses med brukarens samt nämnde embetseller tjcpstemans bestyrkande af deras riktighet. Det ena exemplaret återlemnas till brukaren, som tillika får e.n afskrift af uppmätnings - Norska Kommiss. Betänk, ang. Bränvinsbr anning en. 55 förrättningen, hvilka dokumenter af honom skola förvaras i bränneriet, hvarest de städse i omakuleradt tillstånd böra vara tillfinnandes, och på begäran förevisas kontrollören. § 45. I fall skatten skulle läggas på bränvinsbränningen, beräknad efter det mäske-karrum, som begagnas, eller den qvantitet bränvin, som tillverkas, anställes en stadigvarande kontroll uti bränneriet, och får, under mäskebeskattning, ingen mäskning påbörjas, de första jästberedningarne härunder icke inberäknade, samt, i båda fallen, ingen afbränningsapparat upplåtas till bruk, innan kontrollbetjente kommit tillstädes.
Der hamnafgifter efter företagets utförande komma alt ega rum, böra dessa beräknas så lindriga som möjligt, och alltid på förhand genom kontrakt bestämmas; hvarefter förhöjning deruti ej må kunna ega rum, utan att Kongl. Maj:t, på grund af serskildt förekomne omständigheter, pröfvar skäligt dertill lemna bifall, men deremot 0- vilkoriigen nedsättning ske, så snart behållna inkomsten af företaget öfverskjuter en viss af Kongl. Majrt fastställd procent. e) Der förelaget med direkt statsanslag understödjes, ega vederbörande, först efter det arbetet blifvit börjadt, att, på sätt Kongl. Maj:t i nåder bestämmer, de beviljade medlen utbekomma, successive, i mån af arbetets fortgång, och under vilkor, att de bidrag, menigheter, bolag eller enskilde förbundit sig lemna, i lika förhållande med statsanslaget, till företaget utgå och användas. f) För alla de fall, der Rikets Ständer till allmänna arbeten, som afse upphjelpandet af någon 01 ts industri, beviljat anslag, utan att tillika något visst bidrag aforten eller dem, som deraf draga nytta, finnes bestämdt, stadgas i allmänhet det vilkor, alt sistnämnde bidrag, vare sig i kontant, eller materialier och arbete, alltid bör utgå i den mån, som Kongl., Maj:t kan finna skäligt i nåder bestämma. g) Å de af Rikets Ständer beviljade iånebiträden kommer i alla de fall, der ej serskildt annorlunda blifvit förordnat, att årligen erlägga sex procent af hela den beviljade lånesumman, hvarigenom godtgöres ränta af fyra procent å det vid hvarje liqvid återstående kapital, och skall det öfriga utgöra kapital-afbetalning. Någon serskild årlig räuteliqvid kommer ej att ega rum eller någon föreskrift Stats-Utskottets Utlåtande j N:o 196, derom alt i skuldförbindelsen intagas, utan bör låntagaren endast sig förbinda alt under den tid (omkring 28 år), sorn åtgår till det erhållna lånets fulla infriande, å detsamma före hvarje års slut till Riksgälds-kontoret erlägga 6 procent.
Komiterade hafva sålunda utgått från den förutsättningen, att tullfrihet bör ega rum för: artiklar, som utgöra föremål för vetenskap och skön konst; ädla metaller och sådana dyrbarare ämnen, som i världshandeln ega ett mera fast och allmänt lika gällande värde, såsom guld och silfver, platina, ädla stenar, äkta perlor och koraller samt mynt; råämnen till förädling och dermed jemnförliga naturalster och effekter, äfvensom i viss mån beredningsämnen till användande vid näringarna och för konstfliten samt till en del äfven viss materiel, behöflig för åstadkommande af allmännyttiga företag, jemnte åtskilliga andra hit hänförliga förnödenheter ; maskiner, redskap och verktyg för vetenskaperna och näringarna, med de smärre inskränkningar, som af vissa särskilda omständigheter kunna vara betingade; djur och växter, som kunna till införsel förekomma; och födoämnen af egenskap att böra anses såsom nödvändighetsvaror, äfvensom dermed jemnförliga foderämnen; samt att tullafgifterna för öfriga inkommande varor böra bestämmas, allteftersom varorna äro mer eller mindre bearbetade, och med ledning af de grunder, som i detta hänseende ofvan blifvit angifna. Undantag från dessa reglor hafva likväl, ur finansiell synpunkt, ansetts kunna och böra ega rum, å ena sidan, med hänsigt till vissa större förbrukningsartiklar, hvilka, ehuru de antagit egenskapen af förnödenhetsvaror, dock icke äro att hänföra till de för det stora flertalet af befolkningen oundgängligen nödvändiga, å andra sidan, med afseende på en och annan artikel, som till följd af den ytterst ringa införsel, för hvilken den varit föremål, icke visat sig egnad att genom att tullbeskattas lemna staten någon nämnvärd inkomst. Komiterade torde ej behöfva närmare redogöra för de grunder, på hvilka dessa förutsättningar stödja sig, då de äro allmänt kända och äfven blifva mer och mer erkända. Men i afseende på de vigtigaste af dem, anhålla dock Komiterade att i korthet få erinra om hvad i detta hänseende är i första rummet oförtjent af att uppmärksammas. Ett nödvändigt vilkor för hvarje näring är att ega tillgång på råämnen.
Sammansatta Stalssamt Allm. Bcsv.- och Ekon.Ulsk.-ls Betänkande N;o H. 7 af Håkan Ofssan från Christianstads län: att då, inom berörde län, Gerds härad, till största delen beläget på den så kallade Linneröds-åsen, vore den magraste trakten; men motion blifvit väckt om lättnad i rustningen för Östra och Westra Göinge härader, hvilka dock voro bättre lottade än förstnämnde härad samt derförutan kommo i åtnjutande af fördelarne utaf en genom dessa härader gående jernbana, som satte dem i tillfälle att vinna goda inkomster genom försäljning af skogsprodukter; de inom Gerds härad förlagde två sqvadroner af Skånska Dragonregementet jemväl måtte få afsitta och förvandlas till infanteri, eller, i händelse försvarsverkets behof ej medgåfve någon betydligare förminskning af landets kavalleristyrka, Gerds härad då måtte, framför Östra och Westra Göinge härader, komma i åtnjutande af de med en sådan förändring förenade fördelar; af Juhan Lönn från Jönköpings län: att då få eller inga nummerhästar kunde uppfödas inom Småland, utan desse måste förskaffas från bördigare landsorter, såsom Östergötland och Skåne med flere aflägsna ställen; samt för de 500 man, hvaraf Smålands Hussar-regemente består, 35 till 40 hästar årligen kasseras och måste ersättas med nya mot en kostnad af 400 till 500 R:dr för hvarje häst, hvartill ytterligare koinmc de många kostsamma munderingspersedlar, som till utredande af häst och karl erfordras; men hemmanen inom länet voro så ringa till arealen att på dem i medeltal kunde skördas blott 130 till 140 tunnor spanmål samt utfodras 20 till 40 kreatur; så, fastän dessa hemman hade sig tillagdt augmentsränta från 40 till 70 R:dr Banko per nummer, i hvilken ränta provinsen dock fått vidkännas en icke ringa minskning genom af Rikets Ständer gjorde förändringar, vore en lindring för de rustande vid Smålands Hussar-regemente af behof och billighet påkallad, hvarföre motionären föreslog att Rikets Ständer ville hos Kongl.