Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru jag erkänner att denna förändring blif vit gjord i sammanhang med lista §:n, vill jag dock hemställa om R. o. Ad. kan anse lämpligt att en förgiftning, hvarigenom icke lifvet förlorats, skulle ovilkorligen hafva till följd lifstids-straffarbete. Ett sådant straff tror jag för min del aldrig kommer att tillämpas i sin stränghet. Efter härmed slutad öfverläggning och uptagande af yrkanderne om dels bifall till §:n och dels afslag derå samt antagande af g 20 i K. M:ts förslag, gjordes först projx>s. å bifall till g:n, dervid svarades flere nej jemte ett eller annat ja, och sedermera propos. om afslag derå och antagande af den motsvarande gm i K. Mits förslag, då svaren utföllo med många ja tillika med några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. gg 24—26. Hr Carleson: De mångå skiljaktiga förslag till dessa gg:rs lydelse visa bäst huru svårt det är att finna de rätta och bästa uttrycken. Att Utsk:t valt de lämpligaste, det vågar jag betvifla. Hvad som förstås med ett foster, är ganska obestämdt, och jag tror att hvar och en af LagUtskits ledamöter skulle få särdeles svårt att redogöra för huru lång tid efter en menniskas födelse hon ännu kan kallas foster. Vanligen förstås med foster en menniska, innan hon är framfödd. Otvifvelaktigt kan åt uttrycket ges en vidsträckt tydning, och jag tror icke att man förbättrar förhidet genom att införa en sådan lydelse, som Utsk:t föreslagit. Att i orden »straxt efter födelsen» ligger något obestämdt är visserl. sannt; men det måste alltid öfverlemnas åt domaren att efter omständigheterna pröfva, huruvida de mildrande omständigheter äro för handen, under hvilka man icke kan anses för sin gerning fullt tillräknelig. Jag anhåller om bifall till K. M:ts Propos. i alia dessa delar. Gr. Sparre: Att den K.
477 enar jag mig till alla delar med hvad han anfört, och är säker att de flesta, sorn saken personligen rörer, skola, sä vidt de förmå, åsidesäua personligt interesse för Rättvisans högre, men ofta mindre kraltiga. fordran, icke bestrida att återtaga en skyldighet, hvarifrån de, under sednasre krigsåren, ganska oförtjent varit befriade. Herr Berghmanr Memorial begärdes på bordet. Ytterligare upplästes ett af Herr Berghman iniemnadt så lydande Ödmjukt Memorial: Igenom Kongl. Förordningen af den 4 Februari 181-2, om Indeite lnfanterie-Regementernes Beklädnadssätt, halva Rothållarne blifvit ålaggde, i stället för de i KnekteContracteme utfästa Släp-munderingar, prestera sådana Lif-munderingar, som Kronan förr gifvit Regementerna: under åberopande af förordnandet år 179?, som stadgar, att SläpMunderingarne skulle, på färgen när, göras i fullkomlig likhet och bestå af samma persedlar, som sjelfva Lifmunderingen: och att vid flera Regementet Rothållarne begärt få gifva Släpmunderingar af samma färg som LifMunderingarne. En Släp-mundering af grått Valmar, sorn Rothållarne kunna sjelfve låta tillverka och sy, kostar med en simpel hatt icke tredjedelen sä 478 Den 19 April. mycket som en Lif mundering, hvilken vanligen är af blått och t^ult eller ii vitt kläde, rnerändels med röda uppslag och Mage samt å byxorna snören eller lister, och numera en dyr mossa. Således skall härigenom uppkomma en tillökning i Roterings-kostnaden, högst kännbar för de mindre förmögna Rothållare, och ännu mera tryckande för de fattiga , hvilka beklagligen utgöra en stor pluralité. Ingen lärer kunna fatta annan mening af 80 §. i RegeringsFormen, än den, att
E.t som, med fästad uppmärksamhet derå, att det egentligen varit en tillräckligt hög skyddstull, sorn på de sistförllulne decennierna verkat den tillväxt i spanmåls-productionen, att införsel af denna vara icke utan i svåra missväxtår egde ruin, samt att deremot saknaden af ett sådant skydd för ladugårdsskötsel^ producter i allmänhet medfört en för dessa menlig verkan, och serdeles den deribland, som mest af alla tyngde landets handelsvåg, nemligen ullen, ansett det vara otvifvelaktigt, att samma medel, tillämpadt å sistnämnde artikel, skulle leda till samma mål; och af sådan anledning, samt enär, hvad den fina ul len anginge, den derå genom senaste tullreglering bestämda införselsafgift af 8 sk. Banco per U väl kunde anses som ett någorlunda verksamt skydd, men deremot tullen å grof ull, utgörande endast 3 sk. Banco, ingalunda motsvarande ändamålet, då likväl producenten af den grofva ullen, för hvars frambringande landets elimatiska och öfriga förhållanden syntes mest tjenliga, och i hvilken production äfven de minst bemedlade jordbrukare kunde deltaga, egentligen vore den, som i birsta rummet behöfde skyddas mot den lyckligare lottade utländske producentens obegränsade medtäflan, föreslagit, att införselstullen på den grofva ullen måtte varda förhöjd till likhet med hvad för den fina är bestämdt, så att all ull, af hvad slag den vara må, finge vidkännas en införsels-afgift af Åtta skillingar Banco skålpundet, hvarigenom jemväl förekommos de obehagligheter och det underslef, som härrörer af svårigheten att bestämma om ett gifvet parti ulf bör hänföras tili fin eller grof. I anledning af denna framställning har Herr Fåhreeus, O. J., afgifvit ett yttrande. Af Anders Trysén från Östergöthlands Län, som, med afseende å nödvändigheten att ull lemnades lika skydd med andra laniftmanna-producter, ansett införselstullen derå böra höjas för fin ull till 16 sk. och för den jutska eller isländska till 8 sk.
Jag vill ej upptaga tiden med nya skäl för min satts, men hemställer, om den icke vunnit ökad styrka af det Herrarne Tham och Rosenblad anfört. Det är icke fråga om, att Ja-propositionen kan innehålla annat, än bifall till Utlåtandet, och om i Contra-propositionen får intagas mitt förslag, torde alla opinioner få tillfälle att uttrycka sig, Herr Rosenblad: I anledning af Herr von Hartmansdorffs anmärkning, att jag gjort en ny motion, som icke har sammanhang jned detta ämne, får jag blott erindra, att Utskottet ej ännu utlåtit sig öfver mitt förslag. Blefve det antaget, vore det mig visst likgiltigt, huru närvarande Utlåtande afgjordes, Efter mig hafva Herrarne Hjerta och Lefren väckt låqeförslag i större skala, och jag tror det vara bäst, att alla pröfvas på en gång, Jag skulle tro mig handla illa, om jag, i fall min motion nu vore färdig till pröfning, åt den sökte bereda ett tidigare afgörande, än sorn kumle lemnäs åt Herr Lefrens. Den 25 November e. m. 87 Herr von Troil: Jag är förekommen af Herr Rosenblad. Hvad Herr von Hartmansdorff yttrat om de ifrågasatte låneförslagens ringa samband sins emellan, må hafva varit ett skäl för Utskottet, att icke behandla dem i ett sammanhang, men vi böra icke besluta öfver den ena fastighets-lånefrågan, utan att tillika pröfva den andra. Herr von Hartmansdorff: Den andra frågan är verkligen afgjord, genom Utskottets yttrande pag. 106. Herr Rosenblad: Jag ber om förlåtelse, att jag ingår i en historik af Utskottets göromål, som icke gör heder åt mig, ty genom min försummelse att nog tidigt infinna mig i Utskottet en förmiddag, var ifrågavarande ärende redan afgjordt, när jag uppkom, så att jag ej kunde göra gällande de andra likartade lånefrågornas rätt, att komma under afgörande på samma gång om icke förut.
Utstotkct hade uti protvcolls-utdrag af den 2 Julii uppä de^ stal, att detsamma blifwit förvrdnat endast till uptagande af Kongl. Maj:ts nädiga proposttion rörande en allmän pastevolance, tillkännagifwi. ' atr det samma ansett sig icke utan närmare förcstrift af Riksens Ständer böra med osman, uamnde arne frågor taga befattning. Genom protocvlls-urdrag som jenne det förutnämnde af Herr Landt-Marffalkcn nu företeddes hade Borgare-ständet uti Ridderstapet och Adelns remist instämt, men deremot Bonde-ständet ej funnit skäl att om samma remist sig förena, och Preste-ständet förklarat Utstotter hafwa rätteligen förfarit dä detsamma sig icke med berörde motioner befattat, Herr Landt.Marstalken crindrade widare att 44 §. Riksdagsordningen stadgade, det alla allmänna frågor ovilkorligen böra till Iltstottet remitteras, och att enär om remisten af i frägawarande motioner den stiliakrighet fig nu emellan Riks Sländen yppat, att 2.ne Ständ remitterat och arne stand icke remitterat de samma, more den casus inträffad dä enligt samma 44H. jemförd med den 29.de, Ständers ratt afgöra hwarthän desta frågor böra förwisas, i anledning hwarafHerr Landt-MarstalkenförmodadedetRidderstapel och Adeln bifölle att detta mäl genom prokocolls-utdrag till Constikurions-Utsiotlets Åtgärd matte öfwerlämnas. Ropades Ja. Ju - 182 Den 9 Julli Justerades följande: Utdrag af Protokollet, hallit hos Högloft.' Ridderffapet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den 9 Julii 18 >2.
49, behandlar invärtes sjukdomar, företrä- desvis magens och tarmkanalens (medels massage i förening m e d medicinsk behandling), könsorganens sjukdomar o. svå- rare fall af oensår. Träffas söckendagar kl. 8 — 10 f. m. o. 2 — 3 e. m. Helgdagar 8 — 10 f. m. Allm. telef. [2374] Ansikts-Massage (Metzgers metod) meddelas af undertecknad, som i utlandet studerat äfven denna art af massage och här med bästa resultat utfört den samma. Fru Gh. Berggren, [2S39] leg. Fältskär o. Massör, 4 Storkyrkobrinken 4. Lässällskap. Enär läsoch lekkamrat önskas åt egen dotter, kan en flicka på omkring 9 år erhålla billig inackordering hos För en ung flicka af god familj sö- undertecknad. Axel Palander, kes plats såsom bokförare, kassör eller Löjtnant. [2389] annan dylik sysselsättning. Den sö- Bastasjö pr Karlskrona. (G. 5019) [2388] |T^n ung flicka, som genomg. kande har genomgått elementarläroP i läroverk, önskar plats i god fam. verk för flickor och en ganska omfattande kurs i bokhålleri. L ö n begäres •frin ung flicka önskar under ett år att delt. i husl. göromål. Finnas P i blifva inackorderad i trefiig familj icke för den första tiden. Vidare unbarn, är hon villig underv. i vanl. skolderrättelse genom Fredrika-Bremerförpå landet, för att grundligt lära ämn., språk o. musik. Lön begär, ej, blott bundets bvrå, Stockholm. alla inom hus förekommande göromål. fri resa. Sv. » 2 1 år », Karlshamn, p. r. (G. 20788) [2295] Svar till » 17 år », Kanten. [23911 [2392] Un anspråkslös flicka, som förr haft plats i handel, önskar i höst plats i bättre fam. att bitr. i alla husl. göromål. Svar till » 21 år », Gefle p. r. Plats sökes.
J?it höra ocf Contingentborgare, hrbilfa, i3 tå be ibfa ©årbfarubanbel, få framt benna Ijanbel fommer att fortfara, be{j* utom taperaé lifa meb ®årbfari*hanblanbe på lanbet, od) påföreé bent S3eroill* ning i bett @tab eller ©ocfen, ber be äro mantalöjFrifne. Q3orgare*<£nfa, forn ibfar banbel odj rörelfe, eller icfe inom förenämnbe tib affagt ftg rättigheten bertill, anfeö lifa meb borgare; men har l)on i be* horig tib od) orbning tipofagt burjFap, od) ibfar ej någon borgerlig näring, på* förer? benne icfe någon fåban afgift, utan anfeö b®11 efttc omftänbigbeterne, på fatt i öfrigt är förorbnabt. £)e af Dvibberjfapet och bibeln, famt 3ftagiftrat6* od> anbra perfoner, font i någon ftab bafma fåban f>anDtering och rörelfe, att be, i anfeenbe bertill, funna räfnaö blanb ©rojj* eller anbra Jjanblanbe och ibfare af borgerlig nä* ring, ehuru be burjfap icfe antagit, ffola, cfjroab be äro löntagare eller ej, färjftlbt tapcraö, i förbållanbe till berat? rötelfc, lifa meb borgare. §■ 14. gör öfrige till ©täberne böranbe perfoner {Fall afgifren, fårciba ben till gern procent af infomften beräfnabe 33enMllningen icfe uppgår till högre belopp, beflämutaö fålunba:
Robsahm. S D. Efter uppläsandet nu å nyo af Consti tutions-Utskottets den 30 Juni meddeldta och den 3 Juli på bordet lagda Memorial, i anledning af granskningen öfver Justitiae-Ombudsmanneris D iarier, lät Borgare-Ståndet dervid bero, med förklarande af sin tillfredsställelse öfver den nitiska och värdiga förvaltning af detta Embete, som Utskottet genom samma Memorial vitsordat. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. S. D. Lät Borgare-Ståndet bero vid hvad StatsUtskottet, i anledning af återremisser från dels Höglofl. Ridd. och Adeln; dels ock Högvördiga Prest-Ståndet , å nyo, genom Betänkanden , ett af den 29 Juni och de öfrige af den 3 Juli, sig utlåtit, rörande: 1:0 Den 5 Juli. 427 i:o Riks-Statens andra Hufvudtitel; 2:0 yrkad ersättning för Bohus, Carlstads •ch Elfsborgs Läns innevänares lidande under kriget; 3:0 lösen till Kronofogdarne för påskrifter å utmätnings-resolutioner; och 4:0 Slotts-byggnaderna på Kungsör. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. S. D. B evillningS Utskottets Memorial af den a Juli, hvilket den 3 lades på bordet, angående Herr Grefve H. Gyllenborgs väckte fråga om en beqvämligare Postgång å landet, föredrogs nu åter;; och lät Borgare-Ståndet dervid bero. Ut supra. Ex Protocollo Carl Magn. Robsahm. S. D, Föredrogos å nyo och biföllos Bevillnings-Utskottets den 1 i denria månad afgifne och den 3 Juli på bordet lagda Memorial, angående : 1:0 Sjötulls-afgifterna 5 2:o Eandttull på inhemsk tillverkad Tobak; 3:0 Post-taxans förhöjning; och 4:0 aflöning för ytterligare fyra Cantzlister och Discretion för Öfver-Commissarien Ek. Dt supra. Ex Protocollo Carl Magn.
Om Utskottets förslag inskränkt sig till en Committees skyndesamma förordnande och oafbrutna bibehållande i verksamhet, med uppdrag att föreslå en förändring i de Embetsverks organisation, som med den inrikes styrelsen skulle komma att äga befattning; om Utskottet endast till Riksens Ständer framstält hvad sorn genom organisationen af vår Statsförvaltning bör åstadkommas, på det att vår Statsförfattning må rätt kunna uppfylla sitt ändamål; om Utskottet dermed för den blifvande Committeen endast faststält målet, dit dess arbeten, borde syfta, att leda Statskroppen, icke vägen, som dervid utan afvikelse borde följas; om Utskottet i stället att uppgifva uppränningen tillen Plan, hvars detaillerade utförande skulle öfverlemnas åt Commite^n, blott föreslagit bestämd fastställelse af Riksens Ständer på oundgängligheten af uppgörandet af en sådan plan, och successiva införandet af förbättringar i administralions-sältet fastställelse af de brister, hvilka såsom sådana vidlåda det nuvarande, i grund af dess sammansättning och beskaffenhet, och de välgörande verkningar man fordrade af förändringen deruti; om Utskottet sålunda endast uppgifvit problemet, Den 27 Maji. 319 Som skulle solveras af Commiltéen, skulle jag visserligen ej å Utskottets förslag hafva tillstyrkt annat än bifall. Men då nu frågan är att Commite^ns arbeten endast skola få till föremål inpressningen af den gamla materien i de nya faststälde formerne, kan jag icke underlåta, att på åtskilliga af de åsigter Utskottets Betänkande innehåller söka fästa Högloflige Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet.
B:ko såsom anslag utan återbetalningsskyldighet, har från Handelsoch Sjöfarts fonden blifvit, den 27 Mars 1838, i Nåder meddeladt ett ytterligare understöd af 50,000 R:dr Rimt, likväl endast i form af lån. Anledningen härtill är hufvudsakligen, dels att kanal-bolaget låtit bygga slussarne med större dimensioner än hvad primitiva planen stadgade, och dels att expropriationerne uppgått till mångdubbelt högre belopp än beräkningen, i följd hvaraf anläggningen betydligt blifvit fördyrad. Till fullbordandet af Wisby yttre hamn har Kongl. Maj:t, enär denna förut utaf Rikets Ständer med anslag understödda byggnad icke kunnat ändamålsenligt fulländas utan ytterligare bidrag, från Handelsoch Sjöfarts-fonden anvisat ett lån af 130,000 R:dr R:mt, med så mycket större skak som, efter det att Wisby stad iståndsatt inre hamnen för stadens egen rörelse, den yttre hamnen egentligen kan betraktas såsom nödhamn för den allmänna sjötrafiken. Sedan plan lör det här ifrågavarande hamn-kompletteringsarbetet blifvit gillad den 18 December 1837, antog Styrelsen för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader kontrakt om utförandet den 18 Juni 1838, och bör företaget fullbordas inom den 1 Oktober 1861. Till väganläggning mellan Öhrträsk och Bjurholm i Westerbottens län, som förut erhållit ett understöd från Kiks-Statens 6:te Hufvud-Titel af 1,666 R:dr 32 sk. B:ko, har ett ytterligare bidrag blifvit från samma Hufvud-Titel i Nåder beviljadt med 3,000 R:dr Ruut, börande arbetet, enligt det redan år 1836 antagna kontraktet, fulländas innevarande år. Till borttagande af en äldre damm, anlagd i Dal-elfvén vid Grudafallet. På grund af Rikets Ständers önskan, har Kongl. Majit, sedan undersökningarne visat, att denria utaf staten år 1826 verkställda dammbyggnad verkligen var hinderlig flir flodvattnets afrinnande, från Riks-Statens 6:te Hufvud-Titel anslagit en summa af 3,300 R:dr Bunt.
Såsom Ordförande af Skars-sltstvttet, anser jag mig böra Uplysa, ali Kongl. Majet enligt betz stadiga proposition öfwerlcMnat 1812 och i8ti ärens Riksstatcr kill Stars-UtstvtkrtS genomseende och granskning, pä den grund, att sörstnaMde ärS början ivar beti ridepunet, fran hwilken den Statsreglering och de föreskrifter för Staröwerkets för, wallning borde »vidtaga och werkställas, som Riksens Högloft. Ständer wid ! §O9 och t 8 io äts Riksdag faststälte. Till andra Rikesäter har Stats - Ukffottet ej fustnit anledning att sträcka desi befattning, och följaktligen ieke elter desi berättelse. 8«S« DN4>. Air 642 Den 2» Juni!. För är 1809 tvär Riksstaken reglerad af Kort» tingen innan Riksdagen salima är börjades, och akt denna Skak dä blifwit af Riksens Ständer granskad är sä myckel otwifwelaktigare, som Riksens Ständer i deras sednare plan anslogo sär flkildtetnedel lis godtgörande af det årets Statsbrist. Hwad af 1809 äts landträntor samt restanlierne frän förre aken l8>o inflöt, utgjorde hus» wudsakelige tillgånger för i8rc> ärs Stars Utgifter, emedan det årets landrräntor m. M. ej före än långt in uvpä följande äret, kommo till np. börd, hwarom Staks-Contoirets, tvid Kongl. Maj:k proxosilion, bifogade, deruti äbckopade tryckte och lill Rikö'Ständens Ledamöter utdeltc berättelse Pag14 gifwer behörig nplysning. Beträffande äter det, omnämde ytterligare Revision öfwer förwaltningen af allmänna medlen sedatt I800 ärs Riksdag» sa har StatS.Utskouet om denna revision och huru dermed sig förhällir, ej erhald lit någon underrättelse.
Nä» gängar cnffildre Hemman eniclian rcke knvde wara up« tagne pa Friherre L^srmeUns Cbarkor moro likv.äl - derutinnan utstakade sadane ff-llnader emilian Lön Härader och Socknar; och hw rigenom desie Eharioc »jenade till rättelse wid be frågor svin sa ofra upstodo rörande Allmänningar. Herrar BislkopparncOocror e i cl m «n och V o oror "ck i n Z 8-t g 6 i v 8 förenade sin med Het" Olwersten Baron ^äslsvärck och Herr Lieutenanren kalalman. Hans Ecce lien ce Herr Grefwe knur', anlag säd,ane Cöartor font de lsrägaw^railve angelägne för ett fnlljtändigr och dekaillcradt Charur W-ek öfwer Swerige, och sä wida nyttigt för hwarje Jordägare son. General Charroc fordras för atl dcrester upgöea Special.Chauor. I öfrigt och dä genom en obetydlig ersättning till en förtjent M-n, sören mängdubdel kostnad, Staten winner en Et-',doni, font i alla riber ger inkomst, fann Hans Ereli.nce sig desto heldre böra tillstyrka antagandet af brl ani no Friherre lr«-rm^!:n ^»n, -om i hän» Den 14 December. i! händelse hans wilkor skulle föranlåta honom cnr till Ullämiingar försälja ifräqawarande samling as Charior och graverade plätar, följden deraf blefwe den cur draf Rikets Innewanare, hwilka önska att köpa deha Chartor, singe betala dem med 100 procent öfwer det pris, hwarttll de bibchällne inom Riket kunna säljas. I stället för att penningar i detta sall skulle gä artur Riket, komma de alt dit inflyta, — derest förenämnde samling as Kronan inköpes och Charlome för Stats.Wcrkers räkning försäljas.
Besparing skulle behöfvas, för att förbättra Biblioteker, Observatorier, Laboratorier och Museer, hvartill nu anslagen ej förslå; samt för att erhålla löner till nya professioner, som behöfvas; och jag tror mig i min Reservation hafva tillräckligen ådagalagt detta behof, t. ex. för den Organiska Fysiken; och dertill kommer, att Carolinska Institutet skulle kunna förenäs med Faculteten här, med flera förmåner i besparingsväg. Angående practiska Undervisningen, skulle den naturligtvis blifva lättare här, hvarest finnas större Lazarett, Sjukhus, Dårhus, och Veterinär-Inrättningen till begagnande för studium af Anatomia Comparata; än i en småstad, dersådana inrättningar dels ej finnas. 74 Den 18 Decemberl dels innehålla några få sjuklingar. Detta hvad angår Medicinska Faculteten. Men det finnes ett gammalt Svenskt ordspråk, som torde vara nog att bevisa nyttan för den Juridiska, af en sådan'förflyttning. Det låter så: En _ tO god Domare bättre än en god Lag! Och huru mycket mera försäkrad skall man ej kunna blifva att erhålla sådane, då redan från ynglingaåren de sig till Jurister ämnande studerande kunna bevista Domstolarnes Sessioner, och se, huru der tillgår, samt låta det practiska sålunda, så att säga, beständigt'följa deras framsteg i vettenskapen? Lika tydligt är det, att deras Lagkunskap dä skall blifva säkrare, som dess erhållande skall derigenom forlskyndas! Utskotten sluta med att förklara: ”att ”det ej är stora Revisioner, utan frihet för ”Vettenskaps-idkaren, som befrämja Vetten"skaps-odlingens framsteg.” Men! det är just för att tillvägabringa den, som man begär Revisionen. Detta är åtminstone mitt motiv. Nu finnes den blott i ringa grad, för så väl Lärare, som Lärjungar. J)et vöre ej svårt för mig, att beröra, att denna frihet nu är ansenligen kringskuren genom många flera förhållanden än dem, jag förut uppgifvit, och som jag hoppas tillräckligen bevisat, och som måste höfvas, innan allt blifver rätt fullkomligt vid våra högre Läroverk. Men detta skulle nu leda mig för långt.
13 ställda, skulle fastighetsoch invenlarie-värden icke vidare i dessa räkenskaper ingå; och då, i afseende på räkenskaperna för Manufaktur-d/skonten, något hinder icke syntes möta emot vidtagandet af en dylik förändring, hvarigenom dessa räkenskaper komme att lemna en riktigare öfversigt af fondens ställning, hafva Revisorerne hemställt, att det nya bokförings-sättet, enligt hvilket värdet af Manufaktur-diskontfondens fasta egendom och inventarier skulle ur densammas redovisningar uteslutas och i särskild räkenskap uppföras, måtte, så snart ske kunde, bringas till verkställighet. Till den sålunda föreslagna förändrade bokföringen har Kommers-kollegium ansett någon grundad anledning icke förekomma, enär det af Revisorerne åberopade Kongl.
Jag förmodar likväl, alt Utsk. skall på afslag taga igen den förhöjning, hvartill vi kommit på uppslag. Förhållandet är, såsom man vet, alt endast på de stora vägarna vore det möjligt, att, i anseende till de resandes mängd, få några entreprenader i gång; men just der vilja bönderna så gerna skjutsa sjelfva, att ingen skulle åt entreprenören betala. Tvertom hörer man dem der nyfiket fråga den resande, om icke mera skjuts snart kommer efter. När jag reste upp till riksdagen, hörde jag dem fägna sig åt den myckna skjuts, som skulle äga rum, så länge riksdagen varade. På de mindre eller från hufvudstaden aflägse större vägarne, der de skjntsskyldige måhända vore benägne att gifva något åt en entreprenör, är skjutsen så ringa eller ojemn, alt ingen entreprenad kan bestå utan större bidrag, än de skjntsskyldige vilja betala. Hvart kommer man mellan dessa svårigheter? Hvad återstår annat än alt begagna den utväg man har? Man har sagt, att der icke hållskjuts finnes, går reserv - 196 Den ig Februari f. in. hondén under, och att således hålloch reservskjnts måste vma förenade. I Calmar län linnes ingeri hållskjuts, men likväl många förmögna gäslgifvare. Del kan förmodligen Gr. Anckarsvärd sjelf bevittna. Det är sagdt, att skjulslegan på många ställen är för låg; inå vara; men under Hilvar. pris och förhållanden är lion på somliga ställen ändock högre, än som behöfves. En af mina grannar på bänken bär har upplyst mig derom, alt i Kronobergs län betalas sällan mera än i8sk. rtgds milen för foror, och att bönderne derstädes gerna skjutsa för denna betalning. Då de af den, sorn reser med gästgifvarskjuts, får mer, äro de desto mer förnöjde. Här är klagndt öfver kungsskjulsen. Jag skulle önska att riksdagsmännen erinrade sig det större besvär deras egna resor medfört, der skjutsen icke är begärlig.