Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Långt ifrån likväl, att den stora brist, som inom kort tid upkommit, bevisar någon slags egentlig svaghet, visar den snarare en förvärfvad styrka i så måtto, att landet utan olägenhet kunnat inom en så begränsad tidsrymd betala en så stor skuld. Men af den anmärkning, jag nu framställt, vill jag icke, att man må tro, det icke denna minskning varit föranledd äfven af en undervigt i handeln, ora också icke på långt när till största delen. Det är särdeles angeläget att framhålla detta, emedan man måste taga reda på orsaken till deli tryckta ställning, hvari vi befinna oss, — och den egentliga orsaken är, att det för en mängd affärsmän kunnat vara möjligt att på så kort tid sätta sig i en så stor skuld, som till och med var årlig; och jag får säga, att om vi icke kunna förekomma de menliga följderna häraf, så hafva vi icke funnit det rätta botemedlet. Eudast i det afseendet är det som någon fara nu kan Den 30 November f. m. 497 nu kan hota oss, att åtskilliga affärsman åsamka sig betydliga skulder på korta upsägningstider. Ty derigenom komma de att anstränga R. St:rs Bank för att erhålla silfver, hvarmed de kunna betala sina stora skulder. En talare har sagt, att till följd af den förändring, som år 1844 vidtogs i bankoreglementet, en minskning i säkerhet skulle upkommit. Detta tror jag icke vara förhållandet; ty de föreskrifter, sorn då gåfvos, liro mycket säkrare, än de, som funnos förut. Man har sagt, att förhållandet emellan den reela valutan och utelöpande sedelstocken förr var som två till fern; men så var det icke, utan det står uttryckligen i det då utfärdade bankoreglementet, att om den metalliska kassan skulle sjunka under ett visst belopp, skulle icke genom någon på Banko-fullm. beroende åtgärd sedelutgifuingen kunna ökas. Men sedan man en gång fixerat den utelöpande sedelmassans förhållande till den metalliska kassan, så bestämdes att deröfver aldrig någonsin en sedel skulle få utgifva,s med mindre att en motsvarande myckenhet silfver inflöt.
Regeringen redan med inskränkning af bränvins-bränningen från 6 till 2 månader, utöfvat den rätt, som densamma tillkommer; kan i följd deraf ej biträda en medverkan till förbud på förbud. 3:o. Alt jag i förbudet ser dem, som redan begagnat sig af den tillåtna tiden, 2 månader, gynnade; icke allenast genom vinsten på tillverkningen, utan m \2 Särskilda Utskottets Betänkande, N-.o 5. äfven genom en höjning i priset å varan, som genom förbudet måste blifva en gifven följd, allt på bekostnad för dem, sorn begagna bränvins-tillverkningen som sig bör, nemligen till en nödhjelp för ladugården, 4:o. Att jag icke vill medverka att leda Regeringen på en väg, som fortsatt skulle qväfva all industri och för närvarande leda till löftesbrott af en nyligen rörande bränvins-bränningen utfärdad författning, nemligen den af den 13 Juli 1853. 5:o. Att jag tror Regeringen genom ifrågasatte åtgärd ställes i frestelse att utfärda ett förbud, som sannolikt annars aldrig kommit i fråga, än mindre gått lill verkställighet. Det kan väl icke nekas, att landets välstånd beror på, huruvida dess resurser kunna användas eller icke. Bestående lagar, gynsamma lör industrien, framkalla verkliga förmågor och kapitalister till företagsamhet, som lemnar bröd åt den behöfvande och inkomst åt staten samt välförtjent inkomst och vinst för dem sjelfva. I motsatt fall vågar kapitalisten icke sätta sina tillgångar i omlopp, och följden blir, att förmågan förlorar sin spänstighet* samt den fattige arbetsförtjenst och följaktligen äfven tillgång till bröd. Under dessa sednare förhållanden kan medelmåttan deremot tjena penningar, blott den bereder sig kanaler för tidig underrättelse om blifvande eller redan utfärdade förbud.
Söderforss, Tierp och Tolfta Socknar: Landtogsgärden Vinterkörslen Vindeköringen Saltpeterhjelpen, Boskaps-, Skjutsfärdsoch Dagsverks-penningarne Hjelpedagsverken Summa Wendels Socken: Lika med Söderforss m. fl. Socknar, undantagandes Vindeköringen, hvadan utföres Wesslands Socken: Landtogsgärden Vinterkörslen Saltpeterhjelpen, Boskaps-, Skjutsfärdsoch Dagsverks-penningarne samt Hjelpe-Dagsverkena Summa Elfkarleby Socken: Landtogsgärden Vinterkörslen Saltpeterhjelpen Boskapspenningar Skjutsfärds dito Dagsverks dito Hjelpedagsverken Summa 1 2 2 0 1 10 20 24 32 24 12 26 utgår med 3j T:r Spanmål. — alterum tantilia eller med 40 sk. eller med 6 sk. utgå likasom i Håbo Härad. — med 4 st. som utgå på sätt ofvan är utsatt. utgår med 3J T:r Spanmål. — alterum tantum eller med 20 sk. utså likasom i Söderforssm. fl. Socknar. utgår med 1£ T:a Spanmål. — alterum tantum eller med 40 sk. | utgå utan förhöjning. fulgå med 3 Öke-Dagsverken. \ 6 Dränge dito. 4 st. Litt. D. Norunda Härad och ett Hemman t Dannemora Socken af Olands Härad: Landtogsgärden .. Byggningsoch Saltpeterhjelpen samt Boskaps-, Skjutsfärdsoch Dagsverks-penningarne Summa Olands Härad: Landtogsgärden Brukshjelpen Ekekörslen Rustkammarhjelpen
Sorn förslaget i första punkten afser en bestämd lagförändring, sorn, efter det tillägg jag dervid gjordt, är fullkomligt enligt med hvad K. M. föreslagit i det nya kriminallagförslaget, så anser jag motionen böra gå till Lag-Utsk., och får derföre hemställa att den måtte fä remitteras till alla 3 Utskm. Hr Gr. 0. Landtm, förklarade att han ansåg sig skyldig att framställa den propos. Ilr Cederschjöld begärt, och hemställde följaktligen om II. 0. Ad. behagade bifalla att Hr Cedersehjölds nu förevar. motion jemte de i anledn. deraf afgifne yttranden remitterades till Stals-, Lagsamt Allm. Besv.- 0. Ekon.-Utskm. Denna propos. besvarades med starka ja jemte åtskilliga nej, hvarefter Hr Landtm, förklarade det han funnit ja hafva öfverröstat nej. Upplästes ett af Hr af Forsell, Carl, inlemnadt sålydande anförande : 38 Ucii \ Januari. Det är med anledn. af K. M;s nåd. propos. om niyilt-enheteu, som jag ber att få anföra några ord. Denna propos. är otvifvelaktigt af större inflytande än som vid första påseendet synes, af det skäl, att om densamma antages af R. St., sä är i oell med detsamma vägen öppnad för antagandet af det nya systemet för mått, mål och vigt. Detta system antogs, som bekant är, för 25 år tillbaka vid 1823 års riksdag, men bar icke oaktadt dess värde kunna sättas i verkställighet förrän rikets myntfördelning blifvit bringad i öfverenstämmelse med grunderna för det nya måll, mål och vigt-systemet. Det är denna myntets fördelning 1 enlighet med decimalsystemet som K. M:s nåd. propos. afser, oell som jag, för min del, på det högsta önskar mätte af K. St. vid denna riksdag blifva godkändt och antaget.
Spens vackla förslag, att alla de ledamöter af Ståndet, som äro berättigade att välja electorer, uti detta val må deltaga på det sätt, att de indelas i fem lika delar, och att hvarje sådan afdelning direct inom sig väljer fem electorer. Remitterades till Ridd.Utskottet. Yid förnyad föredragning af Frih. NauckhofFs, Johan Otto, den 1 dennes på bordet lagda motion med förslag till ny Bevillms-stadga, blef densamma remitterad till BevillntsUtskottet. 322 Den 5 Februari. Föredrogs å nyo Frih. af Nordins, Cari Johan, motion ang:de undersökning, huru henimantals-räntan blifvit ålagd att af jorden utgöras, samt om nämnde räntas upphörande. Hr Rääf, Leonh. Fredr.: Då Frih. af Nordins motion om heinmantals-räntans upphörande står i nära sammanhang med den af Gr. Anckarsvärd gjorda framställning i samma ämne; så anhåller jag, att de begge motionerna måtte på samma gång få företagas. Hr von Hartmansdorff, August, instämde med Hr Rääf. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, om han rätt fattat Hr Rääfs anförande, hade dess mening varit, att, jemte Frih. af Nordins motion, skulle föredragas den af Gr. Anckarsvärd väckta motion om extra-ordinarie räntans nedsättande samt de i sammanhang dermed gjorda och i Gr. Anckarsvärds anförande den i dennes med N:ris i, 9., 3, 4 och 5 utmärkta motioner; och hemställde Hr Landtm., i anledn. häraf, om R. o. A. tillät, att dessa motioner finge samfäldt till discussion föredragas. Ropades ja och nej. Hr Carleson, Jacob Edvard: Jag hemställer till Hr Rääf, om icke meningen med hans anhållan var, att endast den af Gr. Anckarsvärds motioner, som angår hemmantals-räntans upphörande, skulle i sammanhang med Frih. af Nordins motion föredragas. Hr af Dalström, Gustaf Jacob:
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets den 8, dennes, under N o 136, afgifne, samt den 15 derpåföljde e. 111 på bordet lagde Betänkande, rörande jemnkning af Extra Roteringen i Riket; blef samma Betänkande, i anledning af åtskillige Ledamöters dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteradt. S D. e. m. Föredrogs ConstitutionsUtskottets den 13 dennes under N:o 38 afgifne Memorial, angående grundlagsenligheten af en väckt fråga, hvarå Herr LandtMarskalken vägrat proposition till Remiss; och fann R. o. A., att samma Memorial endast borde läggas till handlingarne. Frän Hogv. PresteStändet. S. D. Efter uppläsande af Bevillningsutskottets Memorial N:o 20, innehållande Votering i afseende på de Resp. RiksStånden skiljaktiga beslut, rörande grunderne för Bihang till R, S. Prot. 9:ie Sami. 34- * Hl fm. tfiår, i. as ffulii rga§> den blifvande Bevillningen, blef detsamma godkändt att öfverlemnas till Förstärkta Stats Utskottets afgörande, på sätt Regeringsformens 71 §. föreskrifver. S» D. Godkändes BevillningsUtsfcottets Memorial Nto 22, med förslag till Proposition uti Förstärkta StatsUtskottet, angående en utvidgad Fribrefsrätt för Städernes Magistrater. S. D. Bifölls StatsUtskottets Memorial N\o 312, innehållande förslag till Voteringsproposition i Förstärkta StatsUtskottet i frågan om inköp af Astronomiske Instrumenter för Observatorium i Stockholm. S. D. Då Allm. Besvärsoch EkonomiUtskottets förnyade
Han gillar ej den sammandragning af alla gällande lagar till en text, som Utsk. föreslagit, och han gillar ej heller det nya lagförslaget, emedan han anser det vara för mycket afvikande från den gamla lagen. Han vill gå en medelväg. Jag hyser visserligen mycken aktning för yttranden af en erfaren och så allmänt ansedd lagskipare som Hr Stråle; men jag kan ej afhålla mig från att yttra den öfvertygelse, att skall man antaga en ny Jag, måste den gå så långt i förbättring, som tidens fordringar begära, och jag tror, att detta är förhållandet med den nya civillagen. De speciella anmärkningar, som Hr Stråle framställt, erkänner jag icke vara särdeles öfvertygande för mig. Den värde ledamoten sade, att Utsk. föreslagit, att inom hvarje domsaga skulle vara blott ett tingsställe, men icke eftertänkt, huruvida det vore verkställbar^ Jag skulle dock tro, att Lagcomrmtteen gjort sig reda derför, enär den anmärkning blifvit gjord, att hvad angar de norra provinserna, gånge dermed, som särskildt stadgadt varder;. Deraf synes vara tydligt, att committerade gjort afseende på särskilda locala förhållanden, och gjort sig reda för, huruvida förslaget var verkställbar; och jag erkänner, att jag skulle hafva trott, att det lämpligaste varit, att Högsta Domstolen, i fall denna fråga ej ansetts nog utredd, derom inhemtat upplysningar från administrativa magten. Hvad den ifrågavar. förändringen beträffar, skulle jag för min del anse den vara af behofvet högligen påkallad och innefatta åtminstone ingen nyhet, utan blott ett närmande till förhållandet vid den tid, då Landslagen utfärdades, då Svenska folket ännu hade de fria juridiska former, som af ålder tillhört de Germaniska folkslagen. Det andra af Hr Stråle anförda exemplet på den nya Jagens felaktighet anser jag jemväl vara af mindre vigt. Då det i den gamla lagen står, att friaren s' all vända sig till giftomannen, och i den nya, att han skalf vända sig till mön, så anser jag det ena vara så godt som det andra.
En afton emot skymningen satt Karmides, samtalande med prokonsuln Annæus Domitius, i aulan till sitt hus. – Och nu till slut, sade prokonsuln, – några ord om våra gemensamma vänner. Jag har förlorat flera af dessa älskvärda och glada personer ur sigte, sedan jag lemnade Athen och återvände till mitt Korinthos. Således min vän, huru befinna sig ... hvem skall jag gifva främsta rummet? – Olympiodoros? – Bah, Olympiodoros! Låtom oss icke tala om honom. Han är alldeles oförbätterlig ... – Ja, han fortsätter att dikta dåliga epigrammer ... – Och fortsätter med sitt vilda lefnadssätt, sade Annæus Domitius; – jag vet det. Jag träffade honom ännu i dag. Han är, som jag säger, oförbätterlig. Tänk blott, han har nu hopskrifvit en ny nidvisa emot den stackars Zeus. Hvilken gudlöshet! Han uppläste henne för mig. Jag kunde icke annat än ogilla henne och varna författaren. Derefter inbjöd han mig till en vaktelfäktning. Jag föll i snaran, ty köttet är svagt, min Karmides. Jag fann, tyvärr försent, att vaktelfäktningen endast var förspelet till en ungkarlstillställning af det der slaget, som du vet, att jag afskyr. Jag gick från denna tillställning hit. Jag behöfver icke säga dig, huru det tillgick, ej heller hvilka som utgjorde sällskapets kärna ... Olympiodoros, Palladios, Athenagoras och de der öfrige outtröttlige veteranerna, nöjets argyraspider, kring hvilka jag till min förtviflan såg att ett yngre slägte af förhoppningsfulla eller förhoppningslösa Epikuréer bildat sig. Man klagade, att du, liksom jag, har svikit vårt gamla fälttecken; men man var rättvis nog att medgifva, det du hade talande skäl för ett sådant förräderi. Trefaldt lycklige Karmides, som en dag skulle hemföra den rika Hermione såsom brud! Men på tal om brudar, min vän, kan du gissa hvar Praxinoa befinner sig? – Nej, jag har aldrig brytt min hjerna med att efterforska det.
Vackra rekommendt tioner från föregående platser Svar inor. 14 dagar emotses tacksamt under » Olly », Falun p. r. (S. T. A. H u s m ö d r a r! En ung flicka (pålitlig) ur ett god nem önskar plats som biträde i fa milj. Svar torde tacksammast sän das till Änkefru S Nilsson, Slotts backen 8. Visby, Gotland. (605) ÄRARINNA söker plats att undervis minderåriga barn i vanliga skolämne L och att deltaga i husliga göromål. Svar ti (841) GIN PERSON. VAN VID BARN o. kun» Blenda », p. r Katrineholm. " nig i sömnad, kan få anställning för fyra barn mellan 4 o. 9 år. Den sökande bör vara fullt pålitlig o. ordentlig, med de F. d. - B y r å bästa rekommendationer samt ej under 25 Drottningg. år. Vidare Strandvägen 29. 1 tr. upp, Thorstenson, Stockholm. (951) Förmedlar inackorderingar i familj m. {ref. såväl i staden, som pä landet. T ÄRARINNA, skicklig underv. svenska Uthyr möbl. samt omöbl. rum, vånings ämnen och språk, får god plats på egenoch affärslokaler. dnm nära Stockholm, den 15 januari. Lön Anskaffar platser för bildade fruntimmer 200 kr. Svar. rek., fotografi, sändas Iduns alla brancher. Exp .., adr. » 15 januari ». (952) Uträttar kommissioner. Idun postarvodet inberäknadt. Redaktör och FRITHIOF utgifvare: HELLBERG. A l l m. Telef. 3:dje år g. TTtgrifning-stid: hvarje helgfri fredag. (midt för Kungsträdgården.) sida. i e klara stjärnor brunno, och det var julekväll, i [Det k o m m e r hit till j o r d e n hvar julenatt igen, Det nalkas snart m e d gåfvor underbara. Och gnistrande låg s n ö n kring berg och marker.
September utgjorbe „ 894,908: 47. 7. gör BetäcFanbet af benna ffutb Funna tiFroät icfe nteb fäferflet påräFnaå anbra tillgångar än £>iåcont-'2BerFetå eganbe återjlåenbc intetFnabe Sapitatforbran floå ^err (iominerce Slbr meb ränta från ben 9 fifltibne ^anuarii famt ett af f. b. .foanblanben g. ©. ©FmarF erBubef accorb af 500 9tbr, berföre Borgen Blifroit flällb. 7. berifrån boc! Bör afbragaö enflilbe Sletiesegareå förtufl, uns ber otiFa Sitlar uppbeBiterab tilt 9lbr 348,945: 30. 7. äfroenfom åtfliltiga imber titel: bepofltion Bofförba mebel ... „ 17,302: 28. 10. eller tiflfammanS * „ 366,248: 11, 5, — 13 — för tyroilfet ftflnänmbe Belopp ©talen icfe Bär någon anfma* rigbct; bå f&tcbeé ben Staten granernnbe ©fulö för R?almö f. b. £>iöcont, ben 1 ^anuarii 1837 rätteligen utgiorbe enbafi 0f?br 432,400 : 9.
Reservation: af Herr Aminoff', J. F. »Sedan Bonde-Ståndet antagit min vid MemorialetN:o 67 afgifna reservation, angående tjcnslemännens och vaklbeljeningens löneförmåner vid Låne-kontoret uti Wisby — och Ridderskapet och Adelil återremitterat. 17:de punkten af ifrågavarande Memorial rörande detta ämne — samt kändt är, att flere ledamöter inom Presle-Slåndet yrkade bifall till mitt förslag, så hade jag väntat att Utskottet, under sådane förhållanden, bordt fästa afseende å det gjorda förslaget, och icke, som nu är händelsen, utan några anförde orsaker, vidblilvit sitt förut yfgifna yttrande. Utskottet har, med afseende å de ökade göromålen vid Låne-konlorel i Wisby, föreslagit en förhöjning uti arfvodet för direktörerne, men icke för tjenstemännen, hvilka också fått ökade göromål, genom tillökning i fonden för kassa-krediliv-rörelsen och genom öppnande af uppoch alskrifnings-räkning m. m. Visserligen kan man säga, att, som revisions-omkoslnaderne hädanefter få tagas af banko-vinsten, kan, af det beviljade anslaget, lönerne för tjenstemännen och betjeningen förbättras; men detta är icke gifvet, emedan, om hushvra och andra nödvändiga utgifter, som nu ej existera, måste bestridas, blifva tjenstemännen och betjeningen i andra rummet, samt få åtnöja sig med ingen löneförbättring, i den händelse att intet öfverskott finnes att tillgå. Mig återstår således, att önska oell hoppas, det ett blifvande Banko-Utskott skall fästa mer afseende å behofvet, att öka Ijciistemännens och bcljeningens löneförmåner vid låne-konloret uti Wisby, än hvad 1854 års Banko-Utskott haft lill ögonmärke.
Dalelfven i närheten af nämnde sockens kyrka, emot dito dito 5,489: 37. » Tliorsångs socknemän inom samma län, å 10,000 R:dr, för anläggning af 2:ne flottbroar i närheten af Thorsångs kyrka, den ena öfver Dalelfven och den andra öfver Lillelfven, emot enahanda först år 1862 vidtagande återbetalningsskyldighet 10,000: — för byggande af en bro öfver Helge å vid Christianstad, ä 100,000 ti:dr, emot 6 procent årlig inbetalning å detta belopp, hvarvid räntan godtgöres med 4 procent 100,000: Lån för jernväg sanläg gningår: för anläggning af jernväg emellan Christinehamn och lastageplatsen Sjöändan, å 100,000 R:dr, emot årlig återbetalning af 6 procent å lånesummän, dervid 4 procent ränta beräknas å det återstående kapitalbeloppet 76,208: 34. w dito af dito emellan Nora och Ervalla, å 150,000 R:dr, emot sistnämnde betalningsvilkor 133,754: 8. » jernvåg sanläggning en emellan Nora och Ervalla, å 75.000 R:dr, emot 51 procent ränta och årlig återbetalning af minst
Den 21 Maji. 15 Torsdagen den 21 Maji. Plenum kl. half till io f. m. Justerares följande: Utdrag af Protocollet, hållet hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln , vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 19 Maji 1818. S. OFöredrogs å nyo och bifölls LagUtJ »kottets, den 24 sistlidne April afgifne, samt den 16 dennes på bordet lagde Betänkande, öfver gjordt Förslag till förändringar uti nu gällande LegoStadga för Husbönder och Tjen. stehjon. Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats» Utskottets, den 15 dennes aflåtne , samt den 16 i samma månad på bordet lagde Utlåtande, i anledning af de hos Ridderskap^ och Adeln gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 1 dennes meddeldte yttrande och förslag om den Summa, som för Statsoch RiksgaldsVerkens samfälta behof erfordras, att genom allmän Bevillning utgöras, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att StatsUtskottets berör.; de förslag gilla, med tillägg, att om vid all^ manna FinanceRegleringens bestämmande, utJ vägar framdeles skulle linnas, hvarigenom deit 16 Den 2 i Maji. nu antagne Bevillningssumman, kunde till någon del minskas, på sätt, att de al Riksens Ständer fastställd te Stats-anslag likväl komma att fyllas och med säkerhet utgå, en sådan minskning af BevillningsSumman, utan hinder af det nu faststäldte belopp, då må kunna äga rum j uti hvilket tillägg de öfrige Respec» tive RiksStånden skulle vänligen inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena. Ut supra. Upplästes till justering och godkändes följande frän ExpeditionsUtskottet insände förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrif; velser till Kongl. Maj.t: 1:0 Om åtgärder att befordra skyndsamhet med tryckningen af RiksStåndens Protocoll och Bihanget vid kommande Riksdagar. 2:0
Tullmedlen räknas bland de Statsinkomster, som ingå under namn af Revillning, är det ofelbart Rikets Siänder obetagit att fastställa allmänna grunder för Tullafgifternes beräknande, men att dermed skulle åtfölja någon rätt att afgöra, huruvida införseln af den ena eller andra varan må tillåtas eller förbjudas, är en slutsats, som ej står att förena med samma Grundlags 89 §., der det uttryckeligen stadgas, att i frågor om förändring, förklaring och upphäfvande af Lagar och Författningar, som röra Rikets allmänna hushållning, Rikets Ständer icke äga magt, att annat eller mera besluta, än föreställningar och önskningar, att hos Kon. ungen anmälas till det afseende, sorn Kongl. Majit finner för Riket nyttigt. Den af Höglofl. Bevillningsutskottet nu gjorda framställning om frihet till införsel af utländske Fabriksoch Slöjdevaror, innefattar således ett ämne, som ankommer ensamt på Konungens Nådiga pröfning} och att frågor af denna beskaffenhet hittills ej eller blifvit annorlunda af Rikets Den 28 Junii J. m. Ständer betragtade än såsom önskningsmäl, att bos Konungen i underdånighet anmälas, derom vittna flere vid framfarne Riksdagar af dem fattade beslut i dylike ämnen. Således finnes ibland anttat, att sedan vid 18*2 års
Jag skulle likväl tro, att många samhällen både i Europa och andra verlsdelar finnas, der religionsfrihet är rådande, och jag har icke sett att dessa samhällen deraf blifvit uplöste, utan jag har tvertom, i likhet med hvad en annan talare, Hr Löwenhjelm nyss yttrat, håde sjelf läst och af personer, som vistats inom dessa länder, hört sägas, att den religionsfrihet dessa samhällen ega, varit dem till båtnad och välsignelse. Jag tror att Hr Gyllenskjöld i allmänhet betraktar denna fråga mera ur verldslig än ur kristlig synpunkt. Han säger, att religiösa sammankomster icke äro i Nya Testamentet anbefallde; jag har deremot i min motion yttrat, att de äro af Christus både tillåtne och anbefalde. Jag kan icke nu uppgifva något språk, som direkte anbefaller dem, men jag kan anföra språk, som derpå äro tillämplige: t. ex. ”Hvar två eller tre äro församlade i mitt namn, der står jag mitt ibland Eder”; och på ett annat ställe heter det: ”Går ut och prediker Evangelium och lärer allt Folk”. Jag förstår icke huru det vore möjligt att predika Evangelium utan att sammankomster för sådant ändamål mäste ega rum. Hr Gyllenskjöld har såsom ett bevis på H. M. Konungens tänkesätt i afseende på läsarne framdragit ett fördelaktigt yttrande, som H. M. om dem skall hafva fält, men äfven jag kan till fördel för den sak jag förfäktar anföra ett yttrande af H. M. Konungen vid det tillfälle då Norska Dissenterlagen antogs. Hans Maj:t yttrade då nemi. att denna lag vore öfverensstämmande med tidehvarfvets anda och menniskans heligaste rättigheter. Hr Gyllenskjöld har vidare anfört Luthers förfarande, alt han icke af trots satte sig upp emot den borgerliga ordningen; jag vet detta ganska väl och jag tror äfven att de s.. k. läsare, hvilka sammankomma för att upbygga sig, icke göra det för att trottsa öfverheten, utan derföre att denna rättighet är dem i Guds ord tillagd och derföre att de deruti finna näring för sin tro.