Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det äger endast attil Konungen atstifwa sin r utlätan.en; och det blefwe twifwelsutan lika stridande mot sjelfwa sakens na.ur, som mot en .alfwén och antagen Grundlag at bryta dar tost' d, som gjordes Lil wilkor wr underrättelsens emottagande eller a t 976 Den rz Augusti. at meddela sitt sivar ät någon annan än den som fordrat det samma. Riksens Ständers säkerhet synes i alla händelser tilräckligt fortvara!), dä Stats-Rädets yttrande af lillkyrkan eller afflag mäste, enligt hwad Utffottet i Riksdags. -Ordningens 2? §. föresiagit, ätfölja Konungens propositioner öfwer hemliga mäl, dä alla frän Konungen utgäende expeditioner böra, enligt 58 Z. i Regeringsformen, contrasigneras af föredraganden, som answarar at de instämma med fördt Protoeoll; och dä flutligen det ankommer pä Riks-Ständen at til Hemliga Utffottet wäija säda ne Ledamöter, hwilka de anse förtjena detta förtroende. Uppä detze grunder har Utskottet ansett sig ej kunna antagandet af Herr l^orclonstolpes Förslag tilstyrka. Stockholm den 9 Augustt 1809. I^. lULNnerbeim. 6. Lllverstol^e. Larl 6. l>korcUn. Lven ^Vijllman L:son. s. 6. 6abn. Uroms. ^näers g.sorl lTl^cl^ert. Näts korsön. O. Begärdes pä bordet. Uplästes följande: Ut - Den i5 Augusti. 977 Utdrag af Protocollet, hällit hos Högwördige Preste-Ständer den 10 Augusti 1L09. S. D. Föredrogs Riksens Högloft. Ständers Allmänna Beswärs - och Oeconomie - Utstötts uti Protocolls - Utdrag af den 10 nästl.
Äfven är det i allmänhet af vigt för allmogens barn, serdeles för de fatligares, att de få inhämta de oundgängliga bok-kunskaperne så tidigt sorn möjligt, emedan föräldrarnes ställning och behof gör det för dem alldeles oumbärligt att, så snart ske kan, begagna deras arbetskraft, för att öfva dem i deras blifvande egentliga lefnadsyrke och tillika vinna någon, om än aldrig så liten , lättnad i sina egna närings-omsorger. Man har visserligen anmärkt, att om barnen tidigt sluta med sin skolgång, de äfven snart skulle glömma hvad de i skolan lärt; och torde redan blifva i behof att börja på nytt, när de böra beredas till Nattvarden. Men det är icke så lätt, att glömma det, som i barna-åren en gång blifvit rigligt inlärdt, och de årliga husförhören gifva presterskapet det bästa tillfälle att vaka öfver dessa kunskapers bibehållande och ständiga uppfriskande. Dessutom hafva Utskotten uti de nedanföre föreslagna Söndags-skolorna sökt bereda ett tillfälle till tätare pröfning af kunskaps-tillståndet hos dem, hvilka, efter att hafva redovisat för det föreskrifna kunskapsmåttet, ur skolan utgått, äfvensom till en fortsatt undervisning i hvad de redan lärt och ytterligare behöfva lära. Utskotten få således afstyrka allt uppskof med skolgångens början utöfver den faststälda åldern af 7 å g år. I afseende å g §. hafva icke andra anmärkningar blifvit gjorda, än så- q.) dana, sorn åsyftat att åt församlingarne inrymma större frihet vid de ambulatoriska skolornas inrättande, än som enligt denna §. är medgifven; men då de deruti förekommande stadganden, såvidt Utskotten kunna finna, Båt. till R. St. Prot. 1840 och 1841• 4 Sami. 2 Afd. 27:de Haft. 4 26 Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens UtlåtandeN.-o 128. icke lägga några hinder i vägen för församlingarne att inrätta de flyttande skolorna på ändamålsenligt och för hvarje ort passande sätt, hafva Utskotten icke funnit någon förändring uti denna § böra ega rum.
I afseende å spanmåls-beräkningen för de tjenstemän, hvilka före den vid 1840—1841 årens riksdag fastställda statsreglerings vidtagande innehaft löner, under hvilka spanmål varit beräknad, hafva Rikets Ständer, enär riksmarkegångs-priset för åren 1851—1853 utgjort i medeltal 8 R:dr 14 sk. 4 rst., samt qvantitelen af den spanmål, som inbegripes under löner och pensioner för äldre, före år 1841 utnämnde embetsoch tjenstemän, uppgår till 19,000 tunnor, beslutat, att för de tjenstemän, hvilka således äro berättigade till spanmåls-tillökning utöfver det fastställda slatspriset, denna tillökning må för hvarje tunna under lönerne beräknad spanmål bestämmas till 1 R:dr 14 sk. — för summans jemnande — och å Allmänna Indragnings-Staten härtill anvisas ett förslagsanslag af 25,000 R:dr. I följd af hvad sålunda är i underdånighet anmäldt, hafva Riks-Statens Nionde Hufvudtitels utgifts-summor blifvit af Rikets Ständer fastställda att, intilldess nästa statsreglering vidtager, utgå som följer: (Se Tabellen). Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 25 Oktober 1854. Pensionsoch Indragnings-Stalerne. Pensions-Staten för Civile Embetsoch Tjenstemän. 1852 års anslag oförändradt Dito för deras Enkor och omyndiga Barn, dito ; Dito för Mililaire Embetsoch Tjenstemäns samt Under-Officerares Enkor och Barn, dito Ersättning för minskade Löne-innehållningar, dito Dito till Pensions-Kassorna för Nådårsoch Begrafningshjelps-besparingar, dito Wadstena Krigsmamhus-Kassa, 1852 års anslag !, 145,366: 32. Afgår:
Ridr, hvarmed skulle inlösas ett domkyrkan tillhörigt stenhus, och det lärer kunna antagas, dels att med inbetalningen af detta belopp kan utan olägenhet tills vidare anstå, dels ock att, derest så beskaffad afgift, som ofvan är antydd, varder till förmån för stiftets byggnadskassa påbjuden, den deraf härflytande inkomsten blifver tillräcklig att, helst öfrige lärohusen i stiftet befinna sig i nöjaktigt skick, efter hand gälda omförmälda köpeskilling, till följd hvaraf det bidrag, som af Stateu för ändamålet erfordras, synes kunna med nämnda belopp minskas, föreslår Kongl. Majit Rikets Ständer, att i och för verkställande af nödiga förändringar å Strengnäs läroverkshus, äfvensom å den byggnad, hvilken till förvarande af läroverkets bibliothek och samlingar är afsedd, anvisa ett i rund summa utfördt belopp af 50,000 Ridr. 12 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 78 Sorn, vidkommande anslaget till ett nytt läroverkshus i Halmstad, de insända handlingarne upplysa, att stiftets byggnadskassa icke är i tillfälle att lemna något bidrag till bestridande af derför erforderliga till 86,000 R:dr beräknade utgifter, samt staden Halmstad ej utan det allmännas mellankomst lärer förmå draga kostnaden för en så beskaffad byggnad, som ett högre elementarläroverk kräfver, deraf gagnet kommer äfven hela omkringliggande trakten till godo, anser Kongl. Maj:t Sig ega tillräckliga skäl att, såsom bidrag för uppförande af ifrågavarande nybyggnad, af Rikets Ständer äska ett anslag af 90,000 Ridr. För uppförande af den för Calmar elementarläroverk afsedda och nödig befunna byggnad, har visserligen begärts ett anslag af 50,000 R:dr; men då det af Öfver Intendents-embetet godkända förslaget icke upptager kostnaden härför till högre belopp än 45,984 R:dr samt stiftets byggnadskassa, efter det kostnaden för läroverkets hufvudbyggnad blifvit bestridd, antagligen eger ett öfverskott af mer än 5,000 R:dr, anser Kongl. Maj:t
I anledn. af det förslag till lag för privatbanker, hvarmed Lagoch BancoUlskm i deras betänk, inkommit, samt med den rätt Riksd.Ordnts 56 § förunnar, får jag vördsamt föreslå: att sedan R. St:s beslut i berörde ämne blifvit fattade, och man för bevarandet af det sammanhang, som ämnets särskilda delar sig emellan äga, varit nödsakad att sammanfatta och på enahanda sätt framställa de §§ eller de delar deraf, som, till följd af deras egenskap af civil lagstiftning, utgöra föremål för båda Statsmaglernas gemensamma afgörande, med de §§, hvilka åter, såsom varande af ceconomisk beskaffenhet, ankomma på K. M:s ensamma lagstiftning och uti hvilka R. St. blott äga att deras tind. önskningar afgifva, R. St. ville, uti den und. skrifvelse till K. M., som kommer att med Ständernas lagförslag afgå, afskilja och bestämma de lagbud, som, efter Ständernas förmenande, tillhöra den civila lagstiftningen, ifrån de bud, som åter tillhöra den ceconomiska. 20 1:1. 69 - -"-'Ojii f 54<3 Den 26 Mars. För denna min motion anhåller jag om remiss till Lagoch BancoUtskln; äfvensom jag anhåller, att, intilldess denna motion varder af R. H. St. afgjord, med insändandet till K. M. af Ständernas beslut, ang:de lagförslaget, må anstå. Likaledes och i sammanhang härmed föredrogs Hr Stråles d. 23 dennes afgifna motion om afskiljande nf de oeeonomiska och financiella delarna i förslaget till lag för enskilda sedelbanker från de delar, som röra allm. civillag. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade remittera Frih. Boyes och Hr Stråles anföranden till Bancooch LagUtsk:n. Hr Stuart, Carl Gust.: Om mitt minne icke bedrar mig, åsyfta Frih. Boyes och Hr Stråles motioner enahanda resultat, eller att R. St. skulle till K.
Majits Nådiga Skrifvelse N.o 3g. i3 tes böra fastställas, än den redan i Kongl. Brefvet den 2 October 1806 uppgifna, eller jemlikhet med roteringen i det öfriga Riket, utan afseende å den möjliga minskning sådant kunde verka i Regementets redan på förband till 800 man Nådigst bestämda styrka; i öfverensstämmelse med hvilka åsigter, i händelse desamma vunno Kongl. Maj:ts Nådiga bifall, Rikets Ständer anhållit, dels att Kongl. Maj:t täcktes, till efterrättelse vid den skeende nya roteringen inom Jemtland, i Nåder förordna, det Jemtlands Soldater åläggas samma skyldigheter, som öfriga indelta manskapet i Riket, men att, utan fastställelse af den provisoriska regleringen af roteliållet derstädes för längre tid än de 8 år, för hvilka densamma blifvit af Länetä invånare antagen, roteringen derefter måtte, oberoende af den måhända aflägsna tidpunkten för afvittringens fullbordan, jernnäs till likhet med det öfriga Sveriges, sedan hemmanens godhet, grundräntan och öfriga utskylder blifvit emellan Länen behörigen jemförde och tagne i beräkning, hvarefter de i Jemtland tillkommande nyhemmanen borde öka den gamla roteringen med ny; dels ock, att de sålunda tillstyrkte vilkor jemväl måtte få sträckas till Jemtlands Häst-Jägare-Squadron, så att Rusthållarne dervid finge åtnjuta all den lindring i deras skyldigheter, som antingen redan blifvit eller framdeles kan varda Rotehållarne inom provineen beviljad. Öfver hvad Rikets Ständer i ofvanberörde måtto hemställt, hafva Krigsoch Kammar-Collegierne med dem affordradt underdånigt utlåtande inkommit; och Kongl.
Det Upsala Akademi för fullbordande af Akademiens bibliolheks-byggnad, vid 1823 års riksdag beviljade lån af Sjutiofemtusen R:dr återbetalas med Två procent årligen å samma låns ursprungliga belopp; hvarjemte för den, efter hvarje kapitalafbetalning, återstående lånesumman Tre'procent årlig ränta erlägges. § 29. Återbetalningen af det lån å Tolftusen R:dr, som af Rikets åren 1840 och 1841 församlade Ständer beviljades för utvidgande af läroverket i Carlstad, verkställes af Carlstads stifts Domkapitel med Tre procent årligen å lånets ursprungliga belopp; hvarförutom Tre procent årlig ränta erlägges för det återstående lånekapitalet. § 30. Å det Jönköpings stad vid sistförflutne riksdag beviljade och under år 1 861 från Riksgäldskontoret utbetalda lån af Etthundratjugutusen Riksdaler till uppförande af Siats-Utskottets Memorial M 200. 21 ett nytt lärohus för Elementar-läroverket i nämnde stad, skall, sedan länet fått under Fem ärs tid utan ränta innehafvas, före slutet af hvarje år inbetalas Fem procent af lånets ursprungliga belopp; utaf hvilka 5 procent, ränta för det obetalda lånekapitalet kommer alt beräknas efter Fyra procent årligen samt det öfverskjutande beloppet att såsom kapital-afbetalning afgå å Iånesumman, intilldess denna blifvit till fullo återbetald. § 31. Det Hernösands stad och Hernö landtförsamling, för fullbordande af nya stiftskyrkan i nämnde stad, vid 1844 och 1845 års riksdag, beviljade samt år 1845 utbetalda lån å Sextiolusen R:dr skall af staden och landtförsamlingen återbetalas genom årlig inbetalning till Kiksgalds-kontoret af Fem procent å lånets ursprungliga belopp, intilldess Iånesumman derigenom blifvit till fullo godtgjord; börande, ifall denna inbetalning icke inom bestämd tid verkställes, Fem procent årlig ränta erläggas för det till liqvid förfallna beloppet. § 32.
De skrifter och handlingar åter, som till nämnda ställen af enskilde personer ingifvas eller insändas, der företes eller uppvisas, med undantag af dem, hvilka, jemlikt nästföljande momentj böra med der omförmillde beläggnings-kartor förses, må, med iakttagande af hvad i denna författning stadgas, antingen skrifvas på eller beläggas med stämpladt papper till här utsatt belopp. Karta å helt ark kan väl såsom beläggningskarta begagnas, men anses icke rigtig eller giltig, så framt ej både valörstämpeln och den i sjelfva papperet anbragta vattenstämpeln äro i behåll. 3:o Vid kartering af köpe-, byteoch gåfvobref å fast egendom på landet och i städerne, som vid underdomstolarne i ändamål af lagfart företes, äfvensom af fastebref, hvilka derifrån utfärdas, skuldebref och andre handlingar, sorn i nämnde domstolars inteckningsprotokoller intagas, samt bouppteckningar, mor gon gåfvobref och om lösören af slutade köpeafhandlingar, hvilka till samma domstolar ingifvas, skola begagttas be/äggningskartor af den serskilda beskaffenhet, Vår nådiga kungörelse af den i5 Maj 1846 föreskrifver, f:o När till en handling, sorn med karta-sigillata skall förses, fordras ett högre belopp deraf, än en stämpel innehåller, må till dess fulla utgörande tvenne eller flera kartor begagnas. Om flera dokumenter eller bilagor skrifvas på samma ark, förses det med så stor karta-sigillata, som sig belöpa skulle, i händelse hvarje handling vore å serskildt ark skrifven. 5:o
Af Herr Stjernsvärd. tfisisisrnf Maurita; i fråga om tillökning af Kongl. Maj.ts hofhållning ssumma. För att åt mina, med hänseende till Kongl. Maj:ts Proposition om ett fyllnadsanslag å Kongl. Maj:ts civil—lista, gjorda yrkanden gifva den form, att Stats-Utskottet derå måtte fästa afseende (bifall eller afslag), så får jag, på grund af 56 § Riksdags—ordningen, i egenskap af motion föreslå: att som, i enlighet med det den Kongl. Propositionen bifogade Stats-Rådsprotokollet, ett belopp af En Million Riksdaler erfordras för att betäcka en å Konungens civil-lista uppstådd balans, med andra ord, för att betala en genom utgifternas öfverstigande af tillgångarne åsamkad skuld och, enligt min åsigt, Svenska folket icke bör tillåta att ett dylikt förhållande får fortfara, så måste vi, huru det än må svida, betala. Jag anser dock att denna betalning bör ske på ett nationen värdigt sätt, således icke på det sätt, som Chefen för Finans-departementet uti sitt yttrande till Stats-Råds-protokollet föreslagit, som på sätt och vis skulle sätta Konungen under en fyraårig administration, utan får jag i stället föreslå: »att den erforderliga Millionen på en gång ställes till Hans Maj:t Konun»gens disposition, i egenskap af extra anslag åt Hans Maj:t Konungen för »betäckande af en uti Dess civil-lista uppstådd balans. Derjemte får jag, »i likhet med Herr Grefve Mörner, föreslå, att det ordinarie anslaget till »Hans Maj:t Konungen måtte ökas ifrån 630,000 till 800,000 Riksdaler »Riksmynt årligen.» Stockholm den 14 Februari 1863. G. M. Stjernsvärd. Bih. till R. St. Af Herr Cederschiöld, Btohert Theofron, i fråga om tillökning af Kongl. Maj:ts hofhållningssumma.
Så skall Aaron bära Israels barnas namn uti ämbetssköldenom på sitt hjerta, när han går in uti det helga; till en åminnelse för Herranom alltid. Och du skall låta Ljus och Fullkomlighet i ämbetsskölden, att de blifva på Aarons hjerta, när han ingår för Herranom; och bär Israels barnas ämbete på sino hjerta för Herranom alltid. Du skall ock göra under lifkjortelen en silkeskjortel, allsamman af gult silke. Och öfverst midt på honom skall vara ett halssmog; och en borda omkring halssmoget tillhopafållad, att det icke söndergår. Och nedanpå hans fåll skall du göra såsom granataäple af gult silke, skarlakan, rosenrödt, allt omkring, och emellan dem gyldene bjellror, ock allt omkring; Så att der är en gyldene bjellra, och dernäst ett granataäple, och åter en gyldene bjellra med ett granataäple, allt omkring på fållen af samma silkeskjortel. Och Aaron skall hafva honom uppå, när han tjenar, så att man hörer klanget af honom, när han ut och in går uti det helga för Herranom, på det att han icke skall dö. Du skall ock göra ett ännespann af klart guld, och grafva deruti, efter stensnidarekonst: Herrans HELIGHET. Och du skall fästa det på hatten, framman i ännet på Aaron, med ett gult snöre. Och det skall vara i Aarons änne, så att Aaron bär dess helgas brist, som Israels barn helga i allom sinom gåfvom och helgedom. Och det skall alltid vara på hans änne, att han skall försona dem Herranom. Du skall ock göra en trång kjortel af hvitt silke, och en hatt af hvitt silke, och ett stickadt bälte. Och till Aarons söner skall du göra kjortlar, bälte och hufvor, som äro härlig och skön; och skall kläda dem uppå din broder Aaron med hans söner;
Uti ifrågavarande Nådiga Skrifvelse har Kongl. Majrt, med bifall till Collegiernes hemställan, i Nåder ansett, att hädanefter borde förblifva vid Brh. till 71. St. Ti Statssamt Oeconoinie-Uiskottens Betänkande N:o 2ff. Iafanteri-Regementets, till 800 man förut nedsatte styrka, samt vid IlästEsquadronens nuvarande numcraire, men alt deremot, då rötéringen oell rustningen icke kunde af dertill nu skyldige hemman, och med de bidrag, sorn redan cga rum, fullt dragas, ersättning af Stals-Verket, genom nya anslag, mätte beviljas: dels för den andel i rotenngen, sorn skulle belöpa å de Gustafs och Carlbergs Bruk betjenande hemman, som äro från rotering fria, så länge de med tjenstbarheterne fortfara; dels åt de Posthemman, som pröfvades vara, enligt Förfaltningarne, till befrielse från roteringberättigade, de Core år 1784 tillkomne Gästgifveriet och nuvarande innehafvarne af Landt , Statsoch Häradshöfdinge-boställen, för deras andel i voteringen, till fyllnad uti de 4° R(lr ärligen, som skäligen kunde anses utgöra kostnaden för en rote; dels under frihetstiden åt de nyhemman, som nu gemensamt med de äldre komma alt i voteringen deltaga; dels, för de Augmentsräntor, till belopp af 444 42 sk2 rst,> som Rusthållen hittills utan förvandling uppburit, men hvilka räntor, då Augmenis-hemmanen konimo att i voteringen deltaga, borde af dem sjelfva få innehafvas; dels likaledes till de Rustande 2000 Rdr årligen.
Dito till Borgmästaren Sturnegk, för mistad afrads-spanmål 17: 33. — Afgift till presterskap och fattigvård för häradsskrifvare-bostället Mjölkalånga 51: 25. — Transport 33,290: 2. 13 — Transport 33,290: 2. — Ersättning för bristande prostetunnor 14: 12. — Dito till indelningshafvare af roterade ecklesiastik-boställen 2,309: 23. 3. Dito till Geschworner:! M. Griesbachs arfvingar 57: 1. 11. Dito utöfver medelmarkegångs-pris för de tillförene in natura utgående korporals-tunnorna 14,084: 3. I. Uti 12 § af nästlidne års revisions-berättelse hafva då församlade Revisorer, jemte omförmälan af Kongl. Maj:ts under den 10 Juli 1857 meddelta nådiga beslut, i anledning af Rikets Ständers underdåniga framställning med afseende derå, att utgifter till föremål, för hvilka statsanslag saknades, blifvit anordnade på öfverskotten af statsverkets inkomster, fästat uppmärksamheten derpå, att från flera föregående år funnos gällande åtskilliga Kongl, bref, hvarigenom Kongl.
Vårt välbehag och deras pligt bäst uppfyllde genom stränghet i ransakning och bevakning.” Lag-Utskottets Utlåtande lV:o 18-(, 7 ”Det är genom mildhet och rättvisa VI hoppas att vinna Vare trogne undersåtares hjeltan, och att genom verkan af Vare Författningar öfvertyga dem håde om deras nytta och Vår outtröttliga omsorg för allmänt väl.” ”Våld och hämd blifva aldrig de medel, hvarigenom VI befäste en Regering, den VI sjelfve grundat på frihet och säkerhet; och då VI med det samvetslugn, en sådan föresats åtföljer, underkasta Våra göromål den Högste Domarens pröfning, oroas VI icke af förledde eller okunnige undersåtares till malen och otacksamhet.” ”VI håfve derföre funnit med Vårt Regeringssätt mindre öfverensstämmande, att åt angifvelser af meranämnde brott gifva så mycken uppmärksamhet som hitintills; och som VI Sjelfve bäst kunna pröfva, huru mycket afseende derå göras bör, så bafve VI ock i Nåder beslutat, att, så snart något sådant brott angifves vid någon Domstol, Domaren då ock, utan minsta tidsutdrägt, skall till Vår Justitiae-Revision inberätta målet, hvaruti brottet består och hvem det angifvit; då VI äfven genast Oss i Nåder vilja utlåta, huruvida, efter de sig företeende omständigheter, saken må alldeles nedläggas eller med ransakningen fortfaras; och gifve Vi Eder det härmed i Nåder tillkänna, med befallning, att de under Eder lydande Domstolar derom förständiga.” Någon ändring af hvad Lagen i allmänhet stadgar om den brottsliges förvarande, redan innan målet förekommer vid Domstol, kan Utskottet häri icke upptäcka. Det Kongl. Brefvet handlar endast om Domarens åliggande , sedan målet blifvit hos Rätten anhängigt, att utan dröjsmål inberätta förhållandet till Kongl.
Inom Bonde-Ståndet hafva samtelige Ledamöter, som yrkat återremiss, med undantag af en, som icke yttrat sin åsigt i hufvudsaken, förklafc rat, att de väl ansågo det vara ostridigt, att, då Statens skuldsättning, utan Rikets Ständers begifvande, strider emot 76 §. Regerings-Formen, någon betalning af nu ifrågavarande skuld icke bör ega rum, men att, enär dels lydelsen af Utskottets motivering möjligen kunde föranleda en förnyad framställning, sedan den i Utskottets Betänkande omförmälde RiksRälts-Action blifvit afdömd, dels det vore angeläget, att uti en sak af den serdeles vigt, gom ifrågavarande, alla omständigheter, hvilka dermed ega sammanhang, varda fullständigt utredde och inför nationens ombud framlagde, en så beskaffad fullständig utredning borde af Utskottet åstadkommas. För öfrigt har, i anledning af det ifrågakomne och af åtskillige talare anmärkte förhållande, att Herr Stats-Ministern Friherre Stjernelds den 3 Mars 1840, å einbetets vägnar, afgifne och Constitutions-Utskollet meddelade yttrande, att något lån för Cabinetts-Cassans räkning icke blifvet upptaget, syntes stå i strid med hvad sedermera, angående samma Cassas ställning, är vordet utredt, hos Ridderskapet och Adeln blifvit anfördt: af Herr Friherre Stjerneld, alt, sedan Cabinetls-Cassan småningom iråkat en allt mer och mer tilltagande förlägenhet, föranledd deraf, att den anordnade Staten icke motsvarat de till en del oförutsedda och på förhand oberäkneliga behofven, har Kongl. Maj:t år i836 behagat bisprin - 4 Stats-Utskoltcts Utlåtande, N:o 4S9. ga nämnde cassa på det sätt., att Kongl. Maj:t i Nåder låtit, iclte i Cabinells-Cassans namn eller för dess räkning, utan för den under Kongl. Maj:ls omedelbara disposition stående Coionia!- eller Earthelemy-fonden, samt under enskildt löftes-ansvarighet af H. M.