Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag vill blott nämna, att, såsom jag fattat hans yttrande, stödde han sig derpå, att då uti 82 §:n af riksd.heslutet förekommer 3 punkter, som skulle ligga hvilande från förra riksdagen, så önskade Hr Frihrn få upplyst af närvar. Const.- TJtsk., hvarföre det sammansatt dessa 33 punkter uti ett förslag. I anleda, härutaf får jag tillkännagifva, att nuvar. Coust.Utsk. icke liar vidtagit en sådan behandling, som Ilr Frihtn förmenat, hvilket synes af Const.Utskrs förevar, mern. N:o I, der det heter, alt Utsk. till en början öfverlemna!' det från förra riksdagen hvilande förslaget, angrde en ändamåisenligare organisation af Statsrådet, samt till de grundlagsändringar, som blifva en följd af IJofcancellersbefattningeqs föreslagna upphörande. Om man nu genomläser 82 §:n af riksd.beslulet, så linner man, att 1 mom. deraf innefattar förslaget angtde en ändamåisenligare organisation af Statsrådet, och 2 mom. förslaget angtde de grundlagsförändringar, som blifva en följd af Hofcancellersembetets föreslagna upphörande. Alla de öfriga 3i motntna äro of denna riksdagens Const.Utsk. upptagna i den inom Utsk. uppgjorda förteckning, som redan är till tryckning aflemnad, och snart tolde vara att hitförvänta. Frågan, som här skall förevara, är följaktligen den, huruvida N:is 1 och 2 af mom. uti 82 §:n utaf riksd.beslutet äro af beskaffenhet att kunna åtskiljas. Förhållandet med N:o 2 är sådant, att Den ua Februari f. ni. 3o3 Const.Utsk. vid förra riksdagen lill Riks-Sl:n inkom med meni. IV:o 49, Ilvars innehåll nnlydes af ti (elli, nemi.: uppgift a särskilda grundlagsförändringar, föranledda af Ståndens gemensamma tankar rör:de Hofcancellerens Stats-departernent, oell hvilket ämne börjades i mein. N:o 34, och fortsattes uti mein.
Af de efterföljande punkterne i StatsUtsk:s utlåt. Föredrogs och lades till handlingarne StalsUlsk:s d. 19 dendennes på bordet lagda mern. N:o 185, i anledn. af erhållen ålerremiss ä utlåt. Vid föredragning af Slatsötsk:s d. 19 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 186, i anledn. af erhållen återremiss å betänk. N:o 123, yttrade sig Hr von Hartmansdorff, Au g.: Jag hemställer vördsamt, att Ståndet måtte vidblifva sitt beslut och lägga betänk, till handlingarne. Uppå härefter af H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställd propos. blef StalsUtsk:s utlåt. N:o 186 lagdt lill handlingarne, med förklarande, alt II. o. Ad. vidblef sitt i fråga om anslag till befrämjande af slöjdexpositioner fattade beslut. Föredrogos och lades till handlingarne StatsUtsk:s d. 19 dennes på bordet lagda meni.: N:o 187, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt. N:o 125; och N-.o 188, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt.
FRU STÅLBERG (till Anna, som kommer vid hennes ringning). Hvar är fröken Ester? ANNA. Stjerntorp. Fröken Ester har åkt ut med baron Clæs på FRU STÅLBERG. Har han varit här? ANNA. sin släde nere vid parkgrindarna. Baron var aldrig uppe på gården utan höll med (Lång paus.) FRU STÅLBERG (skarpt till Anna). Gå din väg! Hvad väntar du på? (Anna går.) ELIN (halfhögt till sin mor). baron Clæs skulle hållas hemlig, liksom skridskofärden i natt. FRU STÅLBERG (högt). nom stanna vid parkgrindarna? Naturligtvis. Hvarför skulle hon eljest bedt hoHELGE. henne i alla fall, jag tror henne trots alt hvad ni säga. öppet bref i handen). Ha ni då intet medlidande med mig. Jag tror BRUKSPATRONEN (kommer in med ett Hvad vill detta säga? Hvar är Ester? HELGE. Hvad har hon då nu gjort? BRUKSPATRONEN. tala med henne. Hvem säger att hon gjort någonting! Jag vill Helge, Det tycks ha varit meningen att slädfärden med gå och bed henne genast komma hit. FRU STÅLBERG. henne, min käre gubbe? Hvad har du där för ett bref? BRUKSPATRONEN. mal bekant till mig, som du vet. Han säger att Ester skrifvit och begärt förlängd tjänstledighet, emedan ännu någon tid. Och nu ursäktar han sig hos mig för att han omöjligt kan bevilja detta. HELGE (tar brefvet och läser). Hvad betyder det? Det är något misstag! hennes svärföräldrar önska att hon skall stanna här Det är från Esters f. d. teaterdirektör, en gamHon är inte hemma för tillfället. Hvad vill du BRUKSPATRONEN. kan du förklara hur det hänger ihop? Tjänstledighet! Har flickan då inte sagt till ordentligt, att hon aldrig mer ämnar beträda tiljan! ELIN. Har Ester lofvat dig att öfverge teatern? HELGE. Naturligtvis! Det vet du mycket väl! ELIN. nyadt engagement?
Förvaltningen af samma Inrättningars öfrige inkomster och fonder, likasom den närmaste omsorgen för den inre hushållningen samt Sysslomäns tillsättande, lärer under Stats-Secreterarens inseende kunna bestridas af de förut befintelige Directionerne, nemligen för Hospitalerne af Konungens Befallningshafvande och Biskoparne, biträdde i Städerne af Borgmästaren och Kyrkoherden och på Landet af Kyrkoherden i Församlingen, samt för Läns-Lazaretterne likaledes af Landshöfdingarne, samt af i Länen utsedde Deputerade. Inseendet öfver Läkarevården vid dessa Inrättningar, som då ett Sundhets-Collegium funnits, tvcks hafva bordt detsamma tillhöra, kan och bör, enligt sin natur, uppdragas, åt Styrelsen för Läkarevården. Vid alla de under detta Departement hörande Ämbetsverk och Auctoriteter hafva Committerade föreslagit betydliga indragningar, och för flere deribland bestämdt utsatt antalet af dé Tjenstemän, som vid hvardera böra finnas, hvarvid Cotnmitterade fästat afseende på de in - 635 Bttank andt om Bi kits Styrelse-Verk. skränkta och enkla göromål, som dessa Verk tillhöra, och som genom förfaltningarnes omarbetande icke betydligt lära kunna förändras, hvilket åter för 3:dje, 4:de och s:te Departementerne inträffar. Committerade hafva trott, att 2:ne Caneellister och 1 Copist vid Riks-Archivet svårligen kunna sysselsättas] att vid Kongl. Bibliotheket j Bibliothekarie och 1 Amanuens kunde göra tillfyllest, och att vid Konungens Museum t Notarie, som tillika är Kamrnarförvalt, säkerligen kan medhinna, att sköta Expeditionen och föra Räkenskaperne. Något hinder tyckes ej eller möta för indragning af Riks-Heraldici tjensten; och då vid Öfver-Intendents-Ämbetet, utom Slotts-Handfverkeri-Staten, ej mindre än ig personer är» tjenstgörande, lärer indragning af denna stora Stat för ett Verk med inskränkt befattning, v»f xa nödvändig.
Juli f. m. *as; sä erkänner jag alt, i anseende til! den nämnde mindre gynnsamma financiella ställningen, skulle jag tveka, och till och med vara besluten att ej tillråda ett sådant steg å Statens sida. Men då det åtminstone nu till en början, eller åtminstone för den till som arbelet varande icke ådrager Staten någon kostnad, utan tvertom är en utväg alt lindra financicllt betryck, och att, genom betydligt större tillfälle till sä väl arbete som afsättning, förbättra den nuvai:de ställningen; så tror jag mig handla i det allmännas intresse, dä jag vågar tillstyrka, att StatsUtsk:s förslag i detta hänseende varder bifallet. Åtskilliga ledamöter yttrade härtill bifall. Gr. von Rosen, Adolf Eugene: Det skulle i sanning vara ganska afskräckande för mig att uppträda emot Riddarhusets 3:ne veteraner, om jag icke hade en så stark sak att försvara. Det är också en egen omständighet, att vid de enda tillfällen, dä jag bär pä Riddarhuset blandat mig i diskussionen, jag alltid haft Hr Gr. Anckarsvärd till motståndare: första gängen, då det var fråga om anslag till Götha kanals fullbordande; andra gången, då det gällde förslaget om arméens och llottans förminskande, och tredje gången i dag. Den lörsta frågan afgjordes sä, att ”Sveriges blåa band”, Gudi lof, nu valtrar tvärs öfver landet. Den andra fick sådan utgång, att ännu, ärad vare Gud, svajar den gula och blåa flaggan öfver våra hvita däck i oförminskadi antal, och ännu stå våra härar lika fulltaliga, färdiga att med namnen af sina segrar döpa nya slagfält, eller att om så fordras, qväfva uppror, dä det tjuter pä våra gator. Och i dag hoppas jag, att mine landsmäns sunda omdöme och omsorgen för deras egen och barns fördel skall hjelpa mig att också nu, gå segrande ur striden. Det är äfven i sanning ganska betydelsefullt för framtiden och reder kanske mången gåta från det förflutna, att en af commerce-collegii ledamöter är den förste, som här uppträder för att tala emot lättade kommunikationer i vårt land.
Och som deste län efter inbetalandet icke äro widare ränregifwandc, men Contoiret likwäl är sarr i nödwändighet, art under tiben ä sine obligationer betala ränra, sa har Ulffottet i sädant afseende, och pä del Conroiret icke jikulle komma arr brista i räntans godtgörande a dest obligationer, som för Cour tvirets Credit skulle medföra en högst fVadelig werkön, uplagit ojwanberörde 2:ne procent. Widare uptages räntan a de patriotiske kärietr L 6 procent Med 15,024 R:d. Uppå f. V. Konungens Faddergafwo - medes, wärdek of Haga och abyggnabe» a Polska udden, samt Drottningens och f. d. Kron«Pci»ftns af Riksens Ständer erhallne gaftvor, har ben artiga räntan blifwil särskildt uti Bcwillnings-uträkningen uprågen, men ben ingar likwal Uti ben artiga underHäilssuuuna, som för f. d. Konungen och Dest Fawille -liswik af StaiS-Utffottet förestagen och hwar, sm Den 24 November1531 om Utskottet nu är i begrepp alt Dest särskildta Utläkande afgifwa. För Riksgäldsoch Astistance-ContoiretS aflöning med öfrige utgifrer hofwa lliswit npförde pä förflag en summa af 40,000 R:d. om äret. Ärliga Sratsbristen utgör, efter de afstutade Stater för nasta ar 1810 ochenligt Uiskotteks särskildta betänkande, angående Sraisregleringen en summa af 472,658 R:d. 8 6- Z. r:st.; Men som deruri äro inberäknade o'wanberörde jnkerestemedel 29,716:32 uppå f. i).
Och när jag sporde, hvad han kväder om vädret, svarte han så här: » Blir ej i morgon upphållsväder, så blir det säkert ruska vär.&gt; På Klakens lott föll mycket litet. Men han är därmed nöjd, min vän, ty hvad som blir af andra slitet, förnöjd .han sliter om igen. Om ock han har ett sätt som ingen och tänker såsom, ingen tänkt och ser med egen syn på tingen, så blir det gärna efterskänkt. Så visst det vann segern Han svälter han lärt att Ty hvar man vet, han vandrar redligt, och icke är det ondt uti, att alltemellan helt beskedligt han öfvar litet trolleri. gällt en dust med ödet, denne patriark. ej, ty uti brödet blanda hälften bark. MR HOWARD GOULD OMBORD PA NIAGARA. Inredningen af detta simmande palats är den .uxuösaste en med smak utrustad penningfurste gärna kan åstadkomma. Matsal, salonger, sällskapsrum, sängkamrar, toalettoch badrum • — öfverallt möta dyrbara trädslag, yppiga draperier af siden och sammet i de utsöktaste färger, venetianska spegelytor, härliga gobeliner samt präktiga guldoch silfverpjeser. Genom vänligt tillmötesgående af mr Gould är Idun i tillfälle att i sitt dagsnummer meddela trenne afbildningar från den unika jakten, nämligen en af fartygets yttre, en af mottagningseller musiksalongen, hvilken, belägen i den långa öfverbyggnaden å däck, är 16 fot bred och 32 fot lång samt försedd med 2 skylight med konstnärliga glasmålningar, ett stort orkestrion och möblemang med mörkgrön silkesplysch, samt slutligen en af kommandobryggan, där mr Fould själf synes stå, riktande sin kikare utåt farleden. Utom ägaren och hans unga maka utgöras jaktens passagerare af fyra amerikanska vänner till det unga paret. ERKÄNDT FÖRNÄMSTA MOS KANDINAVIENS DEBLAD ÄR IDUNS MODETIDNING, som för helt år kostar endast 5 kr. för planschupplagan, 3 kr. för den vanliga upplagan. Prenumerera på prof från det nya kvartalet! MOTTAGNINGSSALONGEN PÅ NIAGARA. — IDUN 1899. NILS STANGE.
Maj:ts och kronans förlust, 243 tunnor 23 kappar spanmäl, hälften råg och hälften korn, å arrendet för ofvannämnde boställe, hvilket sökanden förklarades förlustig i anseende till oförmåga att anskaffa nya borgesmän; till stöd för hvilken underdåniga anhållan JVedling åberopat så väl sin, till följd af det höga arrendet, serdeles under missväxtåren 1843, 1844 och 1845, iråkade medellöshet med hustru och 2: ne minderåriga barn, som ock sin försvagade helsa och bristande arbetsförmåga, enligt hvad ansökningen bilagdt läkarebevis utvisar; så bar Kongl. Maj:t, efter Dess och Rikets Kammar-kollegii och Stats-kontors hörande, med afseende å härvid förekomna bevekande omständigheter, till Stats-utskottet i nåder öfverlemnat handlingarne i detta mål, till det afseende, hvartill Rikets Ständer kunde finna nämnda förhållanden föranleda. Af handlingarne inhemtas: att ifrågavarande boställe, som intill midfastan år 1842 varit utarrenderadt för en afgift af endast 50
Avskedspassen inrättas efter bifogade formulär. Passen utfärdas direkt efter mönsterförrättningen. Finns någon bland manskapet, som blivit straffad för tjuvnad, varit fallen för liderlighet och fylleri och efter varningar inte bättrat sig, bör han kasseras och erhåller inte avskedspass. § 8 Mönsterherren inspekterar sjukhuset åtföljd av regementsläkaren för att få en uppfattning om rekryternas möjlighet att tillfriskna. § 9 Som rekryteringen vid värvade kavalleriet är på passewolance (till visst belopp fastställd avgift i pengar för något, som måste utgöras till krigsmaktens underhåll) bör de vakanser som finns återbära vad de under rekryteringstiden erhållit. Vid återbäring av beklädnads passewolance för vakanta nummer gäller vad som är skrivet i kontraktet. Mönsterherren skall underrätta statskontoret inom en månad om återbetalning skall ske. Skvadronschefen är skyldig att hålla kavalleriet i fulltaligt stånd och skall så fort som möjligt vid vakanser värva ny karl. § 10 En rulla på dem som fått medalj för tapperhet i fält skall föras och insändas till generaladjutanten för armén. De som begär avsked skall inom en månad lämna sitt namn och sin adress för att få sitt pensionsbrev och tilldelad pension. § 11 Klagar någon över oförrätter vid pensioneringen skall klagomålen bifogas Krigs Kollegiets exemplar av mönsterverket. § 12 Kavalleriets hästar bör noga besiktigas. Varje häst bör ridas av och an framför mönsterbordet. De nya remontrarna godkänns eller kasseras. För dem som kasseras återbetalas för utfodringen. Mönsterherren skall sedan tillsammans med hästdoktorn bege sig till sjukstallet för att kassera de obotliga hästarna och godkänna dem som endast har mindre åkommor. § 13 Mönsterherren skall förvissa sig om att befälen har rätt löner och att det inte finns fler tjänstgörande än vad som är tillåtet. Regementschefen har rätt att ha en underofficer utan lön. § 14 Sedan personalen och hästarna blivit mönstrade och översedda sker detsamma med materialet, vilket redovisas på bifogade formulär. § 15 Beklädnaden undergår persedel efter persedel nogaste besiktning. Visar det sig att beklädnaden inte svarar mot den kostnad Kongl Maj: t tilldelat, skall efterlåtenheten härför utan avseende på person anmälas till Kongl Maj: t.
Föreståndarinnans .mottagningstid var lyckligtvis ej tillända.liipep, livarför jag genast fick företade. Det var ett vackert rum, i livilket jag inträdde, ocli dess skrifbord, räkenskapsböcker, papper och bokskhp vitnade om, a t t det var ett ansenligt arbetsinaskineri, soin liiirifrån leddes. Föreståndarinnan, iklädd sjoksköterskani lilla mu~s1i~sinössa, tog emot mik på det förbindligaste ocli Iiimnade p$. det mest tillmötesgående siitt de iipplysniiigar jag begarde. n ' F ö r närvarande finnas inoin Sopliialieininet 64 sj uksköterskor. I medeltal anvandas 25 af dessa inoin sjuklieminet, 20 i den privata sjukvården, de öfriga vid lasarett och sjiikllus i så r ä l liiifvudstaden soni landsorten. 20 elever intagas årligen. Dessa måste dock först genoin&amp; en profinknad innan de antagas. Elever i; tskickus dock aldrig. i privat sjukvkrd. B Och alla edra sköterskor ha val varit npptagna under denna tid? D frågade j ag. &gt;Ja, vi Ila naturligtvis ej kunnat liimiia all den Iijälp man begärt af oss. S&amp; räknade vi på en dag 20 sjukbiid, som ej kunde tillgodoses. 0lYikan har också velat, att vi just under denna svira tid haft färre af våra sjuksköterskor att tillgå an vanligt, emedan de varit så svårt angripna af influensa. 9 A 10 af dem ha legat sjjiika samtidigt. Hemmet liar dock snarare haft fiirre patienter än annars, emedan vi ej tagit emot några influensasjnka.~ Frftn den rent praktiska sidan af fragan öffrgingo ~i under samtalets gång till den mer ideella. Sophialienimets förestindarinna hyser Iiöga taiikar om sjuksköterskans allvarliga bestämmelse. D % jag framkastade den frhgan, om ej otillräckligheten af den sjuksköterskekår soni finnes, gjorde det önskvärdt att nya krafter tillstötte, svarade hon lifligt: &gt;Visserligen.
Jag fick icke något svar på min fråga, huru det kommer att förfaras, om ett aktiebolag för idkande af sjöfart stadfästas; om jag icke misstager mig, finnas redan dylika bolag. Att tillämpa en lag, som säger, att redarne äro personligen ansvarige, då aktiebolagslagen säger, att delegarne icke äro personligen ansvarige, det kan jag icke förstå, och jag tror, att ett stadgande för detta fall bör göras, hvarföre jag fortfarande yrkar återremiss. 316 Den 16 September e. m. Frih. Leijonhufvud: Jemte det jag åberopar hvad Hr Rabenius sagt, får jag nämna, alt om denna § skulle vinna R. St:rs bifall, tror jag icke, att K. M. skulle sanktionera dylika bolag för idkandet af skeppsrederi, derest ansvarighetsreglorna vöre stridande mot allmän lag. Jag yrkar bifall till §:n. Gr. Sparre: Jag anser det vore högst olyckligt, om K. M. genom stadganden i denna lag skulle förhindras alt stadfästa bolagsreglor för aktiebolag, som bildat sig till bedrifvande af ångbålsfärt, hvilket fordrar ganska stora kapital; och jag tror det vore vådligt att, genom godkännande af denna Iag-§, motverka någonting så nyttigt som att aktiebolag bildade sig för större skeppsfarts bedrifvande, hvarföre jag fortfarande anhåller om återremiss. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till och dels återremiss af den förev:de §:n, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall lill densamma och sedermera propos. på återremiss deraf, hvilka propos:r med blandade ja och nej besvarades; hvarefter propos. på bifall till §:n förnyades saint jemväl besvarades med många ja och nej i blandning; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Gr. Sparre begärde votering.
DepartementsCheferne för Landtoell Sjöförsvarens Ärenden skola tillika vara Konungens Rådgifvare i Commandomål för Armeen och Flottan, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, anses G rundlagsstadgandct om denna förening'böra ur förslaget utgå.” I öfrigt hemställer vördsamligen Conslitulions-Utskoltet till Bcnde-Slåndets öfvervägande och pröfning, om icke dess anmärkning, att Utskottet ej beWämtförhåilandet emellan Departements-Clieferlie och de förvaltande' VTei ken, desto héilre må förfalla, sorn föreskrifterne härom i«ke tillhöra Grundlagen, och dessutom synas stå i sammanhang med den serskilda närmare indelning al Siats-Departementens föremål, hvilken jemväl Bonde-Ståndet härsk jutit under Konungens förfogande. 8 §• Af Borgare-Ståndet är yrkadt, att, i stället för orden: ”derest icke minst Tre af Stats-Råden, utomvederbörande Föredragande, tillstädes äro»” må införas: ”derest icke minst Fern af Stats-Råden tillstädes äro.1’ Constitutions-Utskottet tillstyrker vördsamligen ali, med aktgifvande så väl på R. F:s. 43 §, sorn på möjligheten af Stats-Rådets Ledamöters inskränkta personal och laga förfall, Borgare-Ståndet täcktes lämpa sig efter Med-Stånden, men alt, i vidrig händelse, omröstning må ske öfver denna proposition: Con rti lu lions^Ut skotte t sr Memorial N:o 48., - T ”Den, som gillar Conslitulions-Utskottets redaeiionsförslag vid 8 §. Re-» geringy-Formen-, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” 'Vinner Nej, förändras redactionen sålunda:: ”'derest icke minst Fem. af Stat -Rådén tillstädes äro'3 ' 9 §■ Borgare-Ståndet har förklarat, såsom dess gemensamma tanka, att perioden: ’
Sin vårdnad om Indelningsverkets bestånd , genom det val Kongl. Majit gjort att > Dess Nådiga Proposition framställa den mening som deri uttryckes, har visserligen ansett nödigt arr, i fråga om Mötes-Passevolancens belopp, närma sig till det verkliga behofvet , men förklarar derjemte det vara mindre vigtig!, **010 det icke slår in på runstyc”ket, sedan Rikets Ständer medgifvas gransk”ningsrätten öfver medlens användande , och ”öfverskottet i alla fall kommer dem lill go”do, som medlen tillsläppt,” Af Herr Friherre Duben, Carl, som, efter att hafva åberopat Kneckte-Contracten för åtskilliga Regementen, till stöd för Rotehållarnes åliggande att sina Soldaters underhåll under mölen bekosta, ingått i vederläggning af de skäl hvilka af flere Talare blifvit anförde mot antagandet af den Kongl. Propor sitionen. Af Herr Klingstedt, G. F., som anfört att han, såsom jordegande många år inom de Norra orterne, ej allenast sjelf åtnjutit de fördelar, som Passevolance-afgiften medfört, i Statssåmt Allm.B<sv,o.Oec.Ut$k.Utl. N:o 7*. 27 jemförelse till det kostsamma besväret att förse Soldaten med matsäck samt skjutsa honom till och från mötesplatsen, utan ock erfarit andra Rotehållares belåtenhet med befrielse från sistnämnde åligganden, enär de, ofta boende vida aflägse från allmänna landsvägen , förr varit nödsakade att verkställa denna mathållningsoch skjutsningsskyldighet, en årstid, då vårsådden merendels inträffat eller nyligen slutats, då deras hästar varit magre och deras matförråd i dessa spanmåls-fattiga orter medtagne; hvaremot den tid, då Passevolance-afgiften utgår, eller påföljande vinter, Rotehållaren, efter slutad och till penningar förvandlad skörd, ulan serdeles känning förmått densamma erlägga.
Lemnades utan anmärkning. § 58. Prot.-Utdrag den 1, 2 och 3 Oktober 1860. 775 Antogs, enligt Utskottets förslag, med tillägg vid slutet af fjerde eller sista momentet af dessa ord: ”så vida ej annorlunda öfverenskommet är.” § 59. i momentet antogs, enligt Kommitterades förslag. 2;dra momentet bestämdes, så lydande: ”Jord, som icke är satt i mantal, påföres så många skatteören, som motsvara dess bevillning, jemn förd med medelbevillningen af den i mantal satta, inom Kommunen belägna jorden. Inkomst af af arbete eller kapital pålöres hundrade skatteören, då inkomsten blifvit taxerad till Två Tusende Riksdaler och i förhållande derefter för större eller mindre belopp, hvarför bevillning lill staten erlägges. Fastighet, som ieke tillhör jordbruket, anses lemna fem procent af sitt taxeringsvärde i inkomst, och påföras denna inkomst lika många skatteören, som om det vore inkomst af kapital eller arbete, hvarför bevillning erlägges, och hvarifrån något skattefritt belopp således ej får afdragas.” 3 och 4 momenten godkändes, enligt Kommitterades förslag. Ett nytt 5:te moment infördes, af denna lydelse: ”Inom hvarje Kommun må annan beskaltningsgrund antagas; dock fordras dertill, att tre Ijerdedelar af de vid Stämman närvarande äro om beslutet ense, och ali detsamma biträdes af tre fjerdedelar af de algifna rösterna. Sådant beslut gälle lör hvarje gång i fem år.” §§ 6b och följande lill och med 62, enligt Kommitterades, §§ 63 och 64, enligt Kommitterades, med förändringar enligt Utskottets, § 65, enligt Kommitterades, . och § 66, enligt Kommitterades, med förändring, enligt Utskottets förslag. Lemnades ulan anmärkning. § 67, enligt Kommitterades förslag. Lemnades utan anmärkning, dock med rättelse af ett tryckfel, så att lydelsen bör blifva denna: ”Öfver de anmärkningar — skall Kommunal-stämman eller skola Fullmägtige, der sådane äro tillsatte, genast beslut etc.” § 66.