Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Lag-Utskottet, som öfver Molionairens framställning, angående skyldighet för Lagfarts-sökande att förete Gravationsbevis, uti serskildt Betänkande N:o 43 redan sig yttrat, ansett frågan i öfrigt böra gemensamt med Banco-Utskoltet behandlas, hafva Utskotten tagit detsamma i öfvervägande; och ehuru det å ena sidan lärer böra medgifvas, att de af Molionairen omförmälde olägenheter för Domaren, att vid hvarje Lagfart med köpt faslighet undersöka tio års Intecknings-Protocoll, för att inhemta, huruvida fastigheten hos Banken häftar för inteckning, innefatta skäl för bifall till förslaget, har å andra sidan i betraktande kommit, att då, på sätt inom Banco-Utskoltet blifvit upptyst och anfördt, det undantag, som i Kongl. Brefvet den 16 September 1820 blifvit gjordt i afseende på skyldigheten att aflemna ifrågavarande förteckningar, är en följd af det serskilda förhållande, sorn eger rum i afseende på Bankens intecknade fordringar, hvilka icke allenast tillhöra ett för hela Riket allmänt Penningeverk, der ”hvar och Bihang till R. St. Brot. i834• 6:le Sami. 2; dr a Jfd. 1 i:sta Iläft. a Bancooch Lag-Utskottens Bet.
Kanske hade det aldrig » Jag tänkte gifva ett par konserter för blifvit så öfvermäktigt, om j a g kunnat meddela mig, men j a g visste ju, att det gällde att samla medel till en vistelse utomlands och därefter taga engagement vid operan din lycka. » Han suckade djupt. » Och j a g som trodde — antingen här hemma eller ute. » » Och därom talar du så lugnt, som om du var nöjd, när jag såg dig sj ssla här som man och barn och hem aldrig funnits till en god liten husmor. » för dig. K o m m e d! » » Det trodde du inte. » Han gick före och hon efteråt. » Jag ville tro det och trodde det ända De stodo inne i sängkammaren vid foten tills. Det var i höstas. Din sång har för mig varit ungefär detsamma som en af den lilla bädd, i hvilken Lilian, deras älskare. Jag kunde inte varit mera svartenda barn, hvilade med de små knubbiga » rosenröda händerna knutna ofvanpå täcket sjuk på en sådan. » » Därför sjöng j a g heller aldrig, annat än — i den ena benet af en docka, hvilken hängde till hälften utanför sängkanten. när du var på ditt ämbetsrum. » Den lilla hade troligen gråtit sig till sömns, » Jag kom hem en gång, utan att du märkte det, och hörde dig sjunga den där ty ett par tårar hängde ännu i de långa sången af Elling: ' Jeg vil u d! — Her er ögonhåren, men där hon nu låg, var hon en tungt, her er trängt, her er kvalmt! Men der bild af oskuld och glömska. ude er aabent och vidt. — Der er stort, » Och henne tänker du lämna? » frågade der er lyst, der er frit ' — och så sista verhan vekt. sen: ' Lad mig gaa, lad mig gaa hvor j e g Hon gömde med lidelsefull häftighet hufvil! Giv mig Frihet och Lycke dertill! Giv vudet vid hans bröst och snyftade krampmig Luft, giv mig Himmel og Hav, Saa aktigt. skal Sangen nock svulme deraf! ' Sedan » Med henne för ögonen måste du erdess har j a g inte haft en lugn dag.
Enväldig beherrskare öfver Tidningars och Tidskrifters ephemeriska lif, kan denna Lag möjligen hafva till följd ”alla de ”ädlare växters aftynande och död,” under det andra af ett mindre ädelt ursprung skola kunna beredas medel, att, i motsatts med den opinion, som genom öfvertygelsens och tankerättens magt under frihetens skydd skulle göra sig gällande, medverka till bildandet af en annan deremot stridande, och hvarigenom, på sätt en uplyst Talare vid sista Riksdag i ämnet yttrat, man skulle ”blottställas ej allenast för vådan att ”ingen allmän opinion utbildas, utan äfven ”för den ännu större, att en alldeles falsk Den 2 Mars f. m. "opinion frambringas.” Deremot är jag innerligen öfvertygad derom, att, genom indragningsmagtens upbörande, Tidningarne i allmänhet snart skulle uplyfta sig till sann medborgerlig anda och kraft, att okynnels eller obetänksamhetens möjliga missbruk af Tryckfriheten skulle blifva allt mer sällsynta och, jemte den personliga smädelsen, snart lemna rum för föremål af allmänt och medborgerligt interesse. Menniskoförslåndet kan ej utvecklas utan under åtnjutandet af frihet, och alldrig komma ens till medvetande af egna krafter, än mindre vinna kraft till sjelfständig handling, så länge det står under förmynderskap. Allt tvång, hvarmed man söker qväfva det, skall derföre alltid verka emot sitt ändamål. Om i följd af öfverdrifna farhågor Tryckfriheten år 1812 inskränktes, så finner jag i sanning nu intet hinder för återställandet deraf i dess förra grundlagsenliga skick, sedan de orsaker, som då antyddes för vidtagande af den inconstitutionella åtgärden, nu mera icke kunna såsom ett stöd för den samma åberopas.
Det är ett stycke genealogi i bilder, man har framför sig. Men de sju generationerna tyckas beteckna lika många grader af fysisk och psykisk degeneration. Rasen har icke förädlats; den har försämrats med hvarje nytt släktled. Här och där tycker man sig skönja bättre ansatser. Ansiktsdragen bli mindre hårda, stamfaderns brutala och djärfva uttryck försvinner; men i stället för brutaliteten kommer snart slappheten, och i de pussiga ansiktena tycker man sig ännu tydligare skönja spåren af en smygande last, fortplantad från släktled till släktled. Alla dessa ättlingar af den gamle krigaren äro afbildade som han, i uniform, och uniformerna, med deras olika gradbeteckningar, bekräfta det intryck man mottager af ansiktena, ty galonerna bli färre allteftersom det kraftigt barska uttrycket försvinner ur dragen. Längst till vänster ser man porträtt af fideikommissets nuvarande innehafvare och af hans maka. Porträtten äro nya, de upphängdes den 9 oktober 1867, den dag då baronen blef 50 år och erhöll sitt afsked från armén. Baron Gustave Du Camp presenterar ett pussigt ansikte med smal panna, omgifven af gråsprängdt hår. Han bär infanterikaptens uniform men utan den obligatoriska svärdsstjärnan. — Det sades att vederbörande, genom att icke föreslå honom till erhållande af detta nådevedermäle, velat straffa en oduglig militär — liksom en kolerisk gentleman straffar en försumlig kypare genom att inhibera de vanliga drickspengarne. Gustave Du Camp var sin icke mycket begåfvade faders — kaptenen och riddaren af svärdsorden Casimir Du Camp — icke mycket begåfvade ende son. Om hans många förtviflade och hopplösa försök att bli student, cirkulerade på sin tid otaliga anekdoter i den sydsvenska universitetsstaden, till hvars notabiliteter »Skälen» hörde. — Själfva detta smeknamn var ett minne från ett misslyckadt examensförsök, hvarvid Gustave Du Camp utmärkt sig på ett alldeles särskildt sätt — i den stil, som nu en gång för alla var honom egen.
Jag tror, att man i denna Författning, likasom i många andra, haft orätt att vilja springa framför sin tid, och att Ivin - Den 27 Augusti e. m. 219 ga verkligheten efter en och annan theori, som man uppgör på sin kammare, men som ej passar till förhållandet på marken. Derföre är det ock som man behöfver vädja till erfarenheten, och på det att något afseende mätte kunna fästas på hennes röst, tillstyrker jag, att Ridderskapet och Adeln måtte instämma i PresteStåndets beslut. Hans Excellence He?'r Grefven och Lan dt Mar skalken föreslog bifall å Utskottens tillstyrkande i denna del. Ropades Nej. Uppå derefter framställd proposition afslog Ridderskapet och Adeln berörde tillstyrkande. Herr von Hartmansdorff: Det förslag PresteStåndet gjort är skiljaktigt från Utskottens. Jag ropade Nej mot Utskottens, men anhåller om proposition på PresteStåndets. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken hemställde , om Ridderskapet och Adeln behagade instämma i PresteStåndets beslut. Ropades starka Nej, blandade med Ja. Herr von Hartmansdorff begärde Votering. Herr Hjerta yrkade, att Contrapropositionen mätte innehålla afslag å instämmande i PresteStåndets beslut. 220 Den 27 Augusti e. m. Friherre Palmstjerna: Jag anhäller, att contrapropositionen måtte innefatta instämmande i BorgareStåndets beslut, eller afslag å all ytterligare underdånig skrifvelse i detta ämne, ty annars kunde vi sedan få votering om hvad BondeStåndet föreslagit. Hans Excellence Herr Grefven och Län cltMar skalken föreslog följande Voteringsproposition:
Det nedtryckta priset på vår förnämsta export-artikel, jernet, hvaruppå hela den kringliggande ortens bestånd till ej ringa del hvilar, och omöjligheten att afsätta de rika skogsproducter, som i öfverflöd finnas inom dessa trakler, hafva ånyo förmått en talrik mängd af de närboende inbyggarne att hos K. M. anhålla om framställning lill R, St. i detta afseende. De hafva till den ändan genom Öfverste-lieutenanten Edström låtit anställa en förnyad undersökning, hvarvid kostnadsbeloppet, enligt noggrannaste beräkningar, uppgår till något mera än det i förra förslaget upptagna, eller till 563,659 r:dr. Dessa beräkningar äro af Styrelsen för väg-och vattenbyggnader granskade och, likasom företagets stora, obestridliga nylla, af densamma vitsordade. Petitionärerne hafva förbundit sig att af egna medel tillskjuta 100,000 r:dr. Med ett ord alla förberedelser äro träffade, och det beror nu endast af R. St. att, genom denna i rättan tid lemnade hjelp, höja dessa fattiga och af cliniats■förhållandena ogynnade trakter till en hög grad af välstånd och produclivitet. Sjön Wessman i Grangärdes socken, vid hvilken den föreslagna canalsträckningen skulle taga sin början, är på nästan alla sidor omgifven af högst betydliga jernmalmsfält med 50 å 70 proc. rika malmer. De förnämsta deribland äro Grängesberget, Hocksberget, Gräsberget, Isviken och Fumundberget. I den af ortens innevånare till K, M. ingifna petition finnas upptagna namnen på icke mindre än 43 särskilda hyttor och 40 bruk, hvilka i mer eller mindre mån skulle draga nytta af canalen. Jag har likväl, enligt de upplysningar jag ifrån K.
Genom en sådan anstalt, i hufvudsaklig måtto svarande mot dem, som i andra länder finnas för Regerings-ärendernas lättare allmängöxande, såsom t. ex. i Preussen Gesetz-Satnlung fur die Königlichen Preussischen Staaten, hvilken utgifves och kringsprides arkoch hiift-tals, Underdåniga Skrifvelser. samt i Frankrike Bulletin des Loix, skall först och främst det ändamål vinnas, att utfärdade beslut blifva för allmänheten bekante på ett både fullständigare och beqvämare sätt, än hittills, samt sedermera det icke mindre vigtiga ernås, att man får på ett ställe fullständigt samlade och tillgängeligf allt hvad, som i hvarje del af Administrationen under arel blifvit tillgjordt, förandradt elier stadgadt; äfvensom samlandet och anordnandet af ter för särskildte Werk och Styrelsegrenar , hvaraf behofvet länge varit insedt, och påkallat anstalter med derjemte förenad kostnad och arbete, skall härigenom i framtiden betydligen underhjelpas, otn det ej kommer att befinnas aldeles öfverflödigt. Sedan Riksens Ständer sålunda anfört sin mening om den nytta, som bör väntas af en sådan Tidning, har hos Riksens Ständer i öfvervägande kommit, burn en anstalt af denna beskaffenhet skulle kunna verkliggöras, utan något nytt betungande af Stats-Werket. Riksens Ständer gå nu att framställa ett förslag i detta afseende, hvarigenom, om det antages, Staten ej allenast icke skulle vidkännas några nya anslag för ändamålet, utan snarare vinna en nedsättning i det belopp, sota årligen åtgår till puiika författningars -tryckning, samt prenumerations - priset blifva så lindrigt, sorn möjligen ske kan. Detta förslag grundar sig pa några, måhända i alla fall nödiga, förändringar i nu gällande utdelningssätt af tryckta författningar till vederbörande Atictoriteter; Men för att kunna framläg - Underdåniga Skrifvelser. 153 ga det i elt tydligt sammanhang, föranlåtas Riksens Ständer att, rörande vilkoren enligt hvilka sjelfva tryckningen 3f författningarne nu verkställes, anföra följande:
Om biträde till Äergmerkens uprätthällande, 245. — DM Pastevolance-inrättnina,24A. —OM Ollestad? Kronosäteri, L46. -°> Om Tullwerket, 365.—Om Tryckfriheten» 365.—OM Skänfla Wargeringens upchstnbe, 552.—Om straff för Swensta uin ersät >re. ,e,m, Utan Konungens tillstän-d, emmaa tjenst stos främmande Herrskap» 639. — Om inrättning åfelt Invalidhus, 640. OM jemkning och ändring af wista §- af Regeringsformen, 55-;. protocoll» hällne inför Konungen t i Del. 36. 37» ^ dest justerin..; se Justering, protocolls utdrag» Bönde, Ständeks: r Lek 32. 71. 72. 84- 107. Borgare - Standeis: l Del. ZZ. gl. 6h. 8k 107. 778- 784- Rioderfkapet och Adelns: l Del. Tacksägelse-adrcsiek lill Kommin och Kron-Prinsen, A2. — Instruction och Eds.formulaire för Banco-Utskottets Ledamöter» 66. — OM tryckning as Riks Ständens Prorocoller, 70. — Om dag-tractamenten för Riks-Ständens och Veras Utskotts Secreterare» Cancellier sch Waktbetje» riina» 70. —-Om Vancowerkets provisorista styrelse. 73^ Om Riksgalds-werkcts styrelse under loppet af Riksdagen, 74» — Dm branwinsbränningens instal» lande, 88. — Om ett serskildt Utskott i afseende pä conscriptions-frägan, 98. — -Om Riksstyrelsens förande af Kron Prinsen under Konungens stukdom, lotz. Om Banco Merkels provisoriffa styrelse, 109.
Utom den som å landsbygden städse drifvits med spanmål, bränvin, kreatur, skogseffekter, ladugårdsalster samt i allmänhet landtmannavaror, idkas äfven enligt den i Kongl. Handels-Ordningen den 22 December 1846 20 rnedgifna handel nied specerier och dylikt, å Dahlsland al' 20 samt i Westgöthadelen af Länet af 4-5 särskilde personer; men från alla orter förspörjes klagomål deröfver, att lättade tillfällen till erhållande af kram och öfverflöds varor på kredit eller emot landtmanna-produkter uppkalla förut vanligen okända behof och ökade lefnadsomkostnader. Så saknas icke heller exempel derpå att, der salubod å landet uppstått, en och annan hemmansägare blifvit djupt skuldsatt eller till och med gått under, äfven om icke dryckenskap varit hufvudorsaken; men der denna last tillika vunnit insteg har obeståndet vanligen annu hastigare inträdt. Icke heller förmäles näringen för de å landet handlande sjelfve lända till någon Båtnad; ty, i följd af vedertagen vana, sträckes utborgning nog långt, så alt ej sällan känbara förluster inträffa; och följer häraf ömsesidigt en vantrefnad, hvilken för all loflig handtering borde vara främmande, Urartar nu, såsom äfven förmäles inträffa, en sådan salubod äfven till ett bränvinsminuterings-ställe, utan att sådant kan af den fåtaliga kronobetjeningen annorlunda än genom åtal förekommas, så måste olägenheterne af en friare handelsnäring på landet vida öfverväga fördelarne. Då emellertid desse sednare äfven äga vigt och öfverklagade olägenheter böra försvinna i den mån allmogen inser vådan af missbruken, torde, till förebyggande af de sednare, endast böra stadgas att, utan kommunernes samtycke, beviljande af handelsrättighet på landet icke må äga rum. Den så kallade gårdfarihandeln, till hvars ulöfvande allmogen i 7 härader af Westergöthland af ålder ägt rättighet, har under ifrågavarande 4 år, i följd af Kongl.
Landshöfdingar låta undersöka och utreda förhållandet härmed, samt derefter med dessa undersökningar och eget utlåtande till Kongl. Maj:t inkomma. 6l.O Användande af Ottenby Kungsgård på Öland till Stuteri. Genom Nådigt Bref den 27 Februarii i83o har Kongl. Maj:t underrättat vederbörande om Rikets Ständers beslut härutinnan. 62:0 1lil. till R. St. J»st. Ömbudsm. Etnb, Ber. cl, i5 Ju», i834. 49 :0 Snéfringe Häradsboers i Westmanlands Län sökte befrielse från utgörande af hjelpe-dagsverken till Strömsholms Kungsgård; och 63 :0 Upphörande af Åkerbo Härads dagsverksskyldighet under Kungsöhrs Kungsgård. Kongl. Maj:t har under den 26 October 1833 beviljat den af ofvannämnde Häradsboer sökte befrielse från ifrågavarande dagsverksskyldighet, med vilkor, att det af hemmansegarne åtnjutne vederlag dels i tionde-spanmåi och dels i penningar till Statsverket indrages. 64:0 Sättet för utfärdande af ändringar eller tillägg i gällande Författningar. Kongl. Maj:t, sorn, under den 3o Januarii i83o, förklarat Sig icke kunna bifalla hvad Rikets Ständer i detta afseende begärt, har likväl till vederbörandes iakttagande i ämnet meddelat vissa föreskrifter. 65 :0 Majoren Vult von Steijerns anhållan om everldelig Skattemannarätt å 2:ne under Starby Kungsgård lydande lägenheter. Uti Nådigt Bref den j3 Februarii i83o har Kongl. Maj:t, vederbörande till efterrättelse, meddelat hvad Rikets Ständer härutinnan beslutat. 66:0 Yrkaclt upphäfvande af den å den fördelade utmarken på Öland satte ränta. Genom Nådigt Bref den 9 Junii i832 har Kongl. Maj:f, uppå anförde skäl, förklarat Sig icke kunna bifalla hvad Rikets Ständer rörande detta ärende i underdånighet hemställt. 67:°
Då hvad motionärerne sålunda anfört synes Utskottet så mycket mer förtjent af uppmärksamhet i och för den blifvande regleringens skyndsammare genomförande, som de föreslagna åtgärderna förut blifvit vidtagna i fråga om ej blott Biskopsembeten, men jemväl många andra embeten och tjenster, dermed en lillstundande förändring varit påtänkt; samt något undantag, som kunde gifva kyrkoherdarne skälig anledning till klagan öfver en till deras skada gjord afvikelse från hvad eljest brukligt vore, således ej här är i fråga, anser sig Utskottet, med afseende å hvad motionärerne föreslagit, böra hemställa. det må Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet begära meddelandet af nådigt beslut derom, att, i alla fullmakter, som hädanefter å kyrkoherde-beställningar utfärdas, det vilkor skall inflyta, att den utnämnde skall åtnöja sig med den förändring i lönevilkor och tjenstgöring, som af den blifvande regleringen kan varda en följd. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Stats-Utskottets EetUnkanderil X44i N.r 251» Riksens Högloft. ■Ständers Stats - Utskotts Betänkande angående Krono - Skogar» nes användande. H öglofl. Ridderskapet och Adeln här behagat till Ståts-Utskottet remittera de af Herrar af t> ar elli och von Turne, Herr Friherre C. M. Carpelan , beli Herr A. D. Reutersköld väckte motioner, angående Krono Skogarnes förmånligaste användande för Statens behof.
St:r ang:de merberörde 2 förslag komma att besluta. Vidare förekommer i 26:te punkten af Belänk:t frågan om upphörande af de s. k. terminsafgifterna. Afven denna fråga kommer alt, till följd af väckt motion, utaf Stats-Utsk:t behandlas i sammanhang med 8:de Hufvudtiteln, vid hvilket förhållande det torde vara lämpligast att jemväl uppskjuta den sistnämnde punkten och företaga dess pröfning på samma gång Stats-Utsk:ts Utlåt. ang:de nyssberörde titel blifver föremål för R. o. Ad:s handläggning. Frih. Cederström, Rudolf: Med anledning af hvad Frih. af Ugglas yttrat, får jag endast erinra att Ekori.-Utsk:t vid ärendets handläggning saknade all kännedom derom, att de af honom omnämnde frågorna jemväl voro på Stats-Utsk:ts pröfning beroende. Rå emellertid nu blifvit upplyst, att förhållandet verkligen är sådant, har jag för min del icke något att invända gmot det uppskofsbeslut, Frih. af Ugglas rörande dessa frågor föreslagit. Hvad åter beträffar sättet för föredragningen af Betänk:t i öfrigt, tager jag mig friheten föreslå, alt föredragningen måtte ske punktvis samt att dervid måtte iakttagas, ej mindre att de i slutet af Betänk:t under litt:s a) t. o. m. m) förekommande förslag företagas till pröfning i sammanhang med de inne i Betänk:t upptagna hemställanden, som till förslagens afgifvande föranledt, än äfven att de i slutet af Betänlct jemväl förekommande punkterna l:o, 2:o och 3:o icke behandlas förr än hela Betänk:t blifvit genomgånget.
— Då den genom husslöjden utbildade industrien är egendomlig för vissa orter, och, der den finnes, arbetsskickligheten måste vara större och produkternas beskaffenhet bättre, än hvad i fråga om samma alsters tillverkning kan vara förhållandet å andra orter, der arbets kraften är hufvudsakligen riglad åt annat håll; så bör någon skadlig konkurrens ej kunna befaras, lör så vidt angår inhemska produkter. Om rättighet medgifves för en hvar, städernas sä väl som landels innevånare, att obehindradt idka handel med husslöjdalster, åstadkommes icke någon inskränkning i den genom författningarne om gårdfarihandel medgilna frihet, som endast afser handel med varor, tillverkade i Borås och Ulricehamn eller af allmogen i angränsande landsbygd. 1 afseende å försäljning af fabriksvaror innehålla gårdlärihandels-förfaltningarne inga särskilda bestämmelser; utan ntåste härför nu ligga till grund stadgandena i Handels-ordningen, sorn, i fråga om handel med fabriksoch handtverksarbeten i allmänhet, medgifva en större frihet. I ändamål af den inhemska industriens befrämjande synas också andra inskränkningar i delta hänseende ej höra föreskrifvas, än all anmälan hos vederbörande skall ske, derest handeln drifves i öppen bod, hvilken skyldighet ej lärer kunna anses mera betungande, än det nu för gårdfarihandlande i allmänhet gällande åliggande att i hvarje stad, som af honom besökes, hos vederbörande myndighet förete pass. Allmänna stadganden i ofvannämnda syftning, hvarigenom gårdfarihandels-författningarne blefve öfverflödiga, komme således icke att innefatta förbud för innevånarne i ofvan uppgifna släder eller för allmogen i trakten deromkring att kringresa i landet för att afyttra ortens tillverkningar, utan endast att utesluta det nu dem meddelade berättigande att under resor från gård till gärd, än på ett, än på ett annat ställe, lör längre eller kortare lid uppsätta en liten handelsbod.
Herr af Bolén, Eric. Upplästes och lades pä bordet följande frän nedannämnde Utskott inkomue Memorial och Utlåtanden:, Den 19 Julii e. rn Frän Constitutions • Utskottet: Af den 8 dennes: N:o 37» Angående Förslag till upphäfvande af ett tillägg i 6 Momentet 1 Tryck» frihets - Förordningen. Fran StåtsUtskottet: At den g dennes : N:o 306. I anledning af vackt Motion om undersökning, rörande utgifterne vid Gar» »izonsSjukhus-byggnaden i Stockholm. Af den 16 dennes: N:o 308.’ I anledning af Kongl. Maj:ts Kådiga Proposition, angående fastställande af årlig underhålls summa och EnkeSäte för Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessan, i händelse Hennes Kongl. Höghet blefve i EnkoStånd försatt. I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Remiss uppå underdåniga ansökningar om nedsättning i arrendet för Högsta och Eunda Hemman. Af den 18 dennes: N:ö 310. I anledning åf Kongl. Maj:ts I Nådiga Remiss uppå Öfversten Carl Silfver* Den 19 Julli é. ni. skjcilds underdåniga ansökning om ersättning för det af honora vid Pommerns afträdande förlorade accord ra. mr N:o 311. I anledning af väckt Motion om ett årligt arfvodes anslående för ÖfverDixecteuren Schwartz. Angående frågan om inköp af Astronomiske Instrumenter för Observatorium i Stockholm. Frän Stats• samt Allmänna Besvärs okh Oe» conomie Utskotten: Af den 30 sistlidne Junii: Nio 30I. I anledning af väckte Motioner, om förseglade anbuds afskaffande, eller om én förändrad ordning för deras öppnande vid EntreprenadeAuctioner. Frän Ståts», Bdncooch LagUtskotten 7 Af den 9 dennes: N:o 313. I anledning af väckte Motioner, rörande förändringar i Författningame om ränta vid penninge-försträckningar. Af den 18 dennes: N:o 314.