Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottets hemställan å 16 sidan, rörande kapital-ersättning för en till Södertelje kanal upplåten åkervret, blef af Ståndet bifallen, och ansågos öfriga delar af detta Utlåtande icke påkalla annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. N:o 184, i anledning af erhållna återremisser å Betänkandet N:o 72, angående regleringen af utgifterne under Riks-statens Sjunde Hufvud-titel. Lades till handlingarne, med förklarande, att Ståndet vidblifver sitt i afseende på 2 punkten i Betänkandet N:o 72 fattade beslut. Prot.-Utdrag den 26 Juli 1854. 313 N:o 185, i anledning af erhåilne återremisser å Betänkandet N:o 73, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Åttonde Hufvud-titel. Med ogillande af Utskottets i 8:de punkten af Betänkandet N:o 73 afgifna och här vidhållna yttrande, beviljade Ståndet för bildande pf en Profession vid Upsala Universitet i de lefvande språken och den nyare litteraturen ett årligt löne-anslag af 2000 R:dr. ^ Beträffande ll:te punkten och särskildt det deruti förekommande momentet g) blef Utskottets i nämnde mom. gjorda hemställan ogillad, och beviljade Ståndet, att ett årligt anslag af 10,000 R:dr må ställas till Kongl. Maj:ts disposition till ordnande i Rikets Universitets-städer af anstalter för Lärares vid Elementar-läroverken så väl theoretiska sorn praktiska bildning; hvaremot hvad Utskottet yttrat och föreslagit i öfriga momenter af ifrågavarande ll:te punkt, bifölls, med undantag allenast af mom. f), i fråga om ersättning till Götheborgs läroverk för den i Lärarnes löneförmoner inberäknade räntan af den s. k. Collanderska donationsfonden, hvilken ersättning Ståndet, med bifall tili motionärens förslag, ansåg böra medgifvas och utgå med 17l" R:dr årligen, ifrån början af nästa statsreglerings-period.
blef motionen jemte yttrandet remitterad till Stats-Utsk:t. Hr Stjernsvärd: Den af mig till Ståndets prof, nedlagda reservation mot dess vägran att medgifva kommunikation till Med-Stånden af min motion, anhåller jag nu måtte blifva med dessa kommunicerad, för hvilket ändamål jag till Riddarh.-Sekretm aflemnat min reservation i tillräckligt antal exemplar. 236 Den 29 November f. m. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att som de för kommunikation af Er Stjernsvärds ifrågavarande reservation erforderliga exemplar blifvit till Riddarh.-Sekret:n aflemnade, skulle desamma, ill följd af Hr Stjernsvärds derom gjorda yrkande och i öfverensstämmelse med 57:de §:n Riksd.-Ordn:n, de öfriga Riks-St:n tillställas. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. G. e. m. Hr von Knorring, Oscar, afgaf två motioner, nemi.: N:n 157, ang:de anslag till kanalisering af Luleåelf; och N:o 158, ang:de pension åt framlidne Majoren C. A. Fahlstedts enka, Sofia Euphrosyne Fahlstedt. Båda motionerna remitterades till Stats-Utsk:t. Frih. Rappe, Axel Ludvig, uppläste en motion N:o 159, ang:de låneunderstöd för en jernbana från Hessleholms station vid södra stambanan till Christianstad. Begärdes på bordet. Frih. v. Diiben, Gustaf, afgaf en motion, N:o 160, ang:de anslag till Serafimer-lasarettet för nödige byggnadsarbetens verkställande. Remitterades till Stats-Utsk:t. Gr. Liljencrants, Gustaf Fredrik, uppläste en motion, N:o 161, ang:de åtskilliga ändringar i gällande tulltaxa. Begärdes på bordet.
Orsaken hvarföre LagUtsk. och, såsom jag äfven förmodar, de fleste, hvilka talat för en förändring i detta fall, hafva gj u t delta förslag, är att med de förhållanden, som för närvar, existera, i anledn. af i 3 §In inleckn förordningen, \ cap. 4 S‘n Jorda-b:n, iJen jä Augusti e. m. 119 K. förordn. angtde lagfart och hörd afdon i3Juni 1800 och S inom. af K. förordn. af sistnämnda dag, 101 :de städsel och lego af jord på landet, det inträffar, att om en person löper en egendom i dag och begär lagfart på den inom 9 månader härefter, — ty han har rättighet attejgöra det förr än vid det ting , som infaller näst efter 6 månader sedan han gjort köpen Iliand lingen; så kan det lätt hända, att en fordringsägare, hvilken under tiden, ulan att känna detta köp, begärt och fått inteckning efter att ur pt ot. hafva begärt och erhållit gravationsbevis, och således ej har ringaste aning om ali ett sådant köp skett, likväl, då köpebrefvet företes, icke kan erhålla en styfver för sin in leck nings-alhand ling. Detta gör att så väl publika cassör som enskilde capitalister frukta att gifva lån på fastigheter, synnerligen om de ligga i en aflägsen landsort, och att lånlagaien måste ställa borgen, samt att, när således den ej kan fås på närmare håll, det nästan blir omöjligt att få låna penningar från aflägsna orter. I följd deraf våga ej heller penmngeäsjare här i Slockholm alt lemna lån mot inteckning i landtegendom, då de ej känna förhållandet noga. Delta är det ena skälet, hvarföre Utsk. svikligen liotl sig bereda en säkerhet i delta fall. En annan omständighet rörer de s. k. undantags-conlractena och lifslidsslädjoi na 111. fl. dylika nfhandlingar, hvilka på landet öro ganska allmänna.
Sluteligen beträffande Kronoskjutsen tvingar erfarenheten till den anmärkning, att något ansvar borde åläggas vederbörande emottagare af Krono-effecter, som på detta vis sändas genom landet, att ej onödigt och blott med beräknande af egen beqvämlighet låta allmogen vänta på aflefvereringen af sina foror, och borde ali väntning i detta fall, som öfverskred i timma efter transportens framkomst, betalas med väntningspenningar efter Gästgifvari-stadgan, forbonden fritagen att derom tvista med emottagaren, som inför sina authoriteter finge urskulda sig, om han vore oskyldig till uppehållet, eller i vidrigt fall ersätta hvad som till forbondens billiga förnöjande alltid af Kronobetjeningen borde utbetalas. Den 3o April e. 111. 127 Vid behandlande af Kungsskjutsen, som förekommer i tredje punkten af Utskottets Betänkande, saknas efter mitt omdöme den anda, hvilken för öfrigt råder uti Utskottets Betänkande, och som är ett öppet medgifvande af alla olägenheterna för landet af närvarande skjutsningsbesvär, förenadt med ett synbart begär och bemödande att tillvägabringa en öfvergång till ett efter tidens fordringar ordnadt skjutsväsende.
Ständer redan förut godkänt och antagit, och hvilken äfven synes hafva varit afsedd uti nyssåberopade Kongl, Resolution af d. 8 Jan. 1735, eller att icke hemmantalet, utan den större eller mindre del af vägen, som Byamännen begagna, samt den mer eller mindre väsendtliga nytta de deraf draga, böra ligga till grund för beräkningen af deras deltagande i väghållnings-skyldigheten; hafva Utskotten, som icke kunnat tillstyrka Andreas Hanssons ifrågavarande motion, ansett sig, såsom stöd för denna mening, endast hora åberopa de skäl, sorn de förenade Utskottens omförmäldte betänkande innehåller. Vidare och som det af Riksdags-Full - l,ag~ samt Allm. Besv. och Otc, Utsk. Bet.N.o i j. ai mägtigen Jan Eric Jansson väckte här ofvannämnde förslag i sjelfva verkställigheten skulle komma att mota mångfaUdiga svårigheter, hvilka Utskotten anse öfverflödigt att här upprepa, samt den lindring i väghållnings-rbesväret, som Motionairen åsyftat, ingalunda komnje att motsvara de dryga kostnader och olägenheter, sorn genom vägarnes gradering och indelning efter de grunder och på det sätt, Motionairen uppgifvit , samt genom beständiga förändringar uti Hemmanens Bevillningsvärde och derpå grundade vägbyggnads-skyldighet, otvifvelakligt måste uppkomma, hafva Utskotten icke kunnat fästa något afseende å herörde förslag, hvars ogillande derföre tillstyrkes. I frågan åter om skyldigheten för figaro af Bruk, Fabriker, Qvarnar och andra dylika inrättningar, att uti allmänna väghållnings-besväret deltaga, hvarom motioner äfven under sistförflutne Riksdag varit väckta, vid hvilkas afgörande de Respec-, tive Riks-Stånden stannat uti t vänne olika beslut, hvarigenom frågan då kommit att förfalla, hafva väl Utskotten icke kunnat undgå att erkänna rigtigheten af den grund - aa Lflgsapit Allm, Be sv, och Oec. Vt sk. Bet.
Dr för, i likhet med pedagogier, som finnas i flera städer, har jag föreslagit folkscholor p~ Landet. Jag har förutsett att medel dertill af staten icke skäligen kunnat äska . Jag har t j satt i tvifvel att icke dc bemedlade verna skulle kosta på sina barns undervisning; i afseende på de fattig , har jag be isat att Fattigvårdens första omsorg måste vara att gora de uppväxande barnen skickliga att föla sig sjelfva, och derför fordrat att af de sammanskott, sorn Lagen föreskrifver till Fattigförsörjningen, dessas uppfostran skulle bekostas. Jag har föreslagit att undervisningen endast .skulle sträckas till de enklaste elementer: Läsa, Räkna, Skrifva. Slutligen har jag yrkat att denna Bokliga undervisning skulle förenas med Handtverksundervisning; och dessa, till den allmännaste folkklassen inskränkta, Undervisningsverk har jag ställt directe under vård af Församlingens Presterskap, och föreslagit att do som ärna sig till Prester dervid skulle, genom förutgående öfning att undervisa, bilda sig att i framtiden blifva allmänna Folklärare. När detta jemföres med den framställning Utskottet gjort af min tanka, synes 749 Den i7 Juli f. m. skilnaden klar. Det torde tillåtas mig att i korthet genomgå ds anmärkningar Utskottet gjort vid. min motion; man har anmärkt att för hopen den undervisning Presterskajpet redan meddelar är tillräcklig; jag tvifJar derpå. På d e orter der denna st*acker sig utom det nödvändigaste af Catechesen, är det sällsynt en följd af annat än de undervisningsanstalter, som genom enskild omsorg blifvit inrättade. Jag vågar fråga alla som känna detta noga, på samvete, om de tro att våra Bönders förmåga att läsa väl, skrifva och räkna, kommer ifrån PrestKlockareoch Organistundervisningen? Man säger att de föreslagne
I anledning af gjord anmärk'1 ning vid Utskottets förut afgifne yttrande, 1 frågan om den, enligt 1822 år» RevisionsBerättelsé, genom Kongl. Allmänna MagafcinsDirectionen år 1821 föranstaltade export af säd till Italien. 1 anledning af gjord anmärkning vid Utskottets förut meddelte Betänkan, de, om afskrifning å kostnaden för ett qvan» tum Råg. använd till Brödförbaknitig åt Hufvudstadens fattige. N:o 471. i anledning af gjorde anmärk^ ningar vid Utskottets förut meddeldté Betänkande, öfver en del af 1820 och 1822 årens Revisions-Berättelser om Allmänna MagasinsInrättningens förvaltning I anledning af CaSseurens Vid General Assistånce - Contoiret, tillförordnade Casseurens vid RiksgaidsContojrets Credit-sfdelverk, Kammereraren Israel Tingberg* ansö® kan om afsked med pension* Frän Statsoch B ancoTJts kotten ■, Af den 10 dennes: N:o 4731. I anledning af Kongl. Majrts Nådiga proposition, angående bidrag till utfö* rande af Hjelmare Canal, och Slussverks om* byggnad. Frän Lag - sarfit Allmänna Besvärsvali Oeconomi e Ut si otten t Af dea 5 denne* : Dttt *6 Sfpitmber .« m. S-f N:o 1*78- Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Proposition , örn antagande af en Författning, angående fårändring eiler utdömmande af Vattenverk, soM genom uppdämning skada jord. eller hindrfc dess ödling.
13 anslaget till skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus,. na. m.;’ anslagssumma i Hamburger-bauko till Kongl. Akademien för de fria konsterna. under Nionde hufvudtiteln: ') det å allmänna indragningsstaten upptagna belopp. W Uti den af Rikets Ständer vid denna riksdag fastställda riksstat, äico såsom förslags-anslag upptagna anslagen under Andra hufvudtiteln till fångars vård och underhåll; v kostnader för mediko-legala besigtningar; ” skrifmaterialier och expenser, ved och ljus, m. m.; reseoch traktaments-penningar; ersättning åt vittnen och parter; anslaget under Tredje hufvudtiteln■ \ till: skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus m. m. för Utrikes departementets expedition; anslagen under Fjerde hufvudtiteln' f till Jemtlands rotering; Militie-boställskassan, ersättning för reservhemmans räntor och kronotionde m. m.; „ fouragering vid indelta kavalleriet; n fouragering af värfvade kavalleriets och srtilleriétsjhästar: „ beväringsmanskapets vapenöfningar; „ inqvarteriBgskostnadhr i: Stockholm; , inqvarteringskostnader i landsorterna; Siats-Utskottet* Memorial, No 339. lill reseoch traktaments-penningar; „ reseoch traktainents-kostnader för städernas Magistratspersoner oeh borgare vid besigtningar; „ skrifmaterialier oeh expenser samt ved och ljus för Landtförsvars-departementets kansli-expedition. Anslagen under Femte hufvudtiteln: till båtsmännens beklädnad, högst 42,000 r:dr; „ reseoch traktaments-penningar: „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Sjöförsvais-departementets kansli-expedition; „ skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för flottans stationer.
Visserligen finnas författningar, som förbjuda arrendatorer att förstöra boställenas skogar och att derigenom bereda sig en inkomst, som föröfrigt omöjligt kan erhållas af sjelfva jorden; men några författningar, som kunna förhindra att icke arrendatorn emot gifna föreskrifter dock tillgriper boställets skog, finnes, mig veterligen, icke. Det skulle vara tillsynen, som förhindrade arrendatorn derifrån; men dä vi vela, huru vidsträckta dislricter de personer äga, som borde hafva tillsyn öfver boställsskogarne, och huru omöjligt det är för dem att i delta fall handhafva författningarne så, som man skulle önska (en omöjlighet förorsakad både af afståndet och af en mängd andra tjenstäligganden), så finner man, alt boslällsskogarne genom för högt uppdrifna arrenden ganska ofta kunna blifva förstörda. Efter ett sä högt uppdrifvet arrende, återfaller vanligen det nästa arrendet lill ett ganska lågt belopp. Dessa olägenheter äro af erfarenheten så ådagalagde, att de icke kunna bestridas; men svårigheten är att Den 9 October. 87 kunna afhjelpa dem, då boställsdirectionerna för reg:ternas räkning och Konungens Bef:h:de för statsverkets räkning skola verkställa ularrenderingen af ifrågavar. boställen. Dessa auctoriteter kunna icke äga den localkännedom, som är nödig, för att med tillförlitlighet bedomina i hvad män de af dem på auction uppbjudna boställens afkastning kan uppbringas utöfver hvad den förut varit. Denna localkännedom torde man anse att dessa auctoriteter kunde förskaffa sig, om de icke ägde den; men erfarenheten har visat, mig åtminstone, att någon tillförlitlig kännedom af dessa förhållanden icke står att vinna till den grad, som skulle vara behöflig för att kunna utsätta ett maximum för det arrende, sorn vid något dylikt boställe borde antagas. Om man endast afsåg boställenas goda häfd och skötsel, sä skulle det visserligen vara möjligt att utsätta ett maximum; men dä man tillika vill afse den högsta möjliga afkastningeri, så är det icke lämpligt eller möjligt att bestämma något maximum, som kunde vara tillfredsställande.
eller ännu värre, då han utropades «ma foi, les quarante ont de l’esprit comme quatre!« Hälften mot i Frankrike kan vara lagom för oss; men som det ökar utmärkelsen ju färre, som hafva den, så nedsätter jag antalet till 18. För att ge glans åt inrättningen och lyftning åt snillena skola mina akademister utgöras, om hvarandra, af mecenater och arbetare på litteraturens fält. Så är det äfven i franska akademien. Den svenskas årliga högtidsdag skall firas på min store företrädares födelsedag, hvars namn folket sjelft, genom sina ombud, gifvit min son, arfvingen till min thron. Du känner nu ungefär min afsigt. Låt mig höra dina kandidater. Det skall, innan jag gör mitt val, roa mig att känna dem, äfven om jag icke antar dem.« – «I sanning, Ers Maj:t, ämnet är mig så öfverraskande, att jag svårligen till Ers Maj:ts höga nöje lärer kunna lösa uppgiften. Då min store konungs vilja likväl städse är min högsta lag, skall jag vid detta tillfälle endast lyda.« Den skald, alldeles egen i sitt slag, hvars make intet land och ingen tid kunna uppte, hvars lyra är en bland de skönaste sinnebilderna på fotställningen till Gustaf den Vittres ärestod, och hvars danelser, ögonblickliga tjusningsutbrott, ingifvelsens helgjutna svärmerier, afspegla nordens folklif, liksom de italienske improvisatörerne söderns, – med ett ord: Bellman . – (Konungen afbryter) «Ingalunda. Det är ett snille, ett sällsynt snille, som jag värderar, som ej blifvit obelönt och som jag ej heller framgent skall glömma; men i min akademi passar han icke. Hans sångmö är alltför sjelfsvåldig: för mycket rankor i håret och intet tecken till fikonlöf, der det så väl behöfves! Du vet att jag incognito hör honom med nöje både vid Hasselbacken och Gröna Lund, ja, att han ofta inlåtes vid våra förtroliga kretsar här på slottet; men akademien är något helt annat; der fordras allvar och anständighet, jag menar ej blott hos personen, utan äfven i dikterna.
Medel, tillhöriga såvål stiftelser och bolagsföreningar, grundade med beräkning på vinst för den enskilde, som ock enskilde personer 385 958,482 4,533,205 8,276,133 1,714,073 07 14 55 14 S;gr 385 15,481,893 90 Insåttningarne å dylika räkningar under år 1862 uppgingo till 4,141 269,094,094 81 Summa 4,526 284,575,988 71 hvaremot under samma tid uttogos 3,529 270,872,254 07 så att råkningshafvarne vid 1862 års slut egde hos Banken innestående: Dukater. Bankoverket. 4 — 26 — Inom de särskilda klasserna hafva, under ifrågavarande tid, insättningar och assigneringar uppgått till följande belopp: Räkn:s antal. Insättningar. Assigneringar. Dukater. R:mt. Dukater. Folaafgift Uti folii-afgift för enskildes assignerings-råkningar i Depositions-Afdelningen för enskildes har under nåstlidet år till Banken ingått 30 R:dr. assiyncrmijsDe i Ryttmåstaren C. W. Hammarskölds och Brukspatronen C. G. Johans trungai. gQng konkurser för 1849 och 1850 årens folii-afgifter bevakade belopp balanseras fortfarande med 1,134 R:dr 30 öre. § 24. FosivexelPostvexel-rörelsens omfattning under nåstlidna år inhemtas af följande sam röreisen. mandrag: Riksmynt. Postvexlar, utelöpande vid 1861 års slut 1,061,609 lo D:o, utfärdade af Rikets Stånders Bank . 13,290,371: 48. D:o, „ af Götheborgs Låne-Kontor 17,481,126: 08.
Utan tvifvel förnämligast de nuv:de riksdagarnes långvarighet. Om således man finner en utväg att, till det all männas båtnad äfven i öfrigt, förkorta riksdagarne, så komme utan tvifvel jemväl R. o. Ad. att der infinna sig både talrikare och mera stadigvarande. Ett förslag i denna syftning är iniemnadt till Konst.Utsk:t, nemi. om riksdag hvart år med en begränsad tid af högst 4 månader från medlet af Jan. till medlet af Maj. Och vinner detta förslag framgång, så lider det intet tvifvel, att R. o. Ad. skulle både till större antal och mera nitiskt än nu egna sig åt riksdagsärenderna, och att isynnerhet den oberoende landtadeln skulle komma att utgöra en tyngdpunkt inom representationen, som troligen icke kunde tillvägabringns genom de föreslagna valen och med fortfarande af de årslånga riksdagarne. Beträffande Utsk:ts förslag om R. o. Ad:ns förstärkning mgå ett nytt element af ofrälse jordegare, som äro försedda med. K. Fullmakt, så dels möter detta stora svårigheter vid verkställigheten, Den 27 Juni f. m. 313 dels synes mig i sanning att Statens embetsoch tjenstemän redan äro mer än tillräckligt representerade ej mindre genom sjelfskrifven Iieten inom R. o. Ad., endast de äro försedda med ett adelsnamn, än genom valrätt och valbarhet inom både Presteoch BorgareStm. Vida mera af rättvisa påkalladt skulle det således vara, om, i likhet med hvad Frih. Raab vid förra riksdagen föreslog, sådana jordegare, som icke innehafva beställningar i Statens tjenst, men ändock nu sakna representationsrätt, skulle erhålla rätt att inom sig välja representanter med säte och stämma på Riddarhuset.
Under denna hufvudrubrik borde, såsom förut är nämndt, föreslås att uppföras det ifrågaställa nya anslaget till bestridande af kostnaderna för gemenska Transport 785,546:15. 2,385,780: — 40 Bil. N:0 4 till Kongl. Maj:ls Nåd. Prog. N:o 4, om Statsverket 1856. Transport 785,546: 15. 2,385,780: — pens vid flottans korpser natura-underhåll, hvadan de under rubrikerna ”Aflönings-staterna’' och ”Materieien” upptagna natura-pbrtions-värden här borde sammanföras, då det nya anslaget komme att utgöra en summa af 270,483 R:dr 75 öre R:mt. För Handeln. Tillökning i förslagsanslaget till Lotserioch Fyringsstaterna, nu bestämdt lill 182,860 R:dr, hvarigenom anslaget förhöjes till 220,360 R:dr 37,500: — tillhopa 823,046:15. hvarifrån afgå ljuspenningarne för ordinarie personalen i Departementets kansli-expedition, såsom afsedda att upphöra, i händelse aflönings-förbältringen beviljas, med 310: — att afdragas från anslaget till skrifmateria lier m. m. åt bemälda expedition, hvilket dessutom skulle, till jemnande' af Hufvudtitelns blifvande slutsumma, ytterligare minskas med 16: 15. således tillsammans 326:15. då verkliga tillökningen blilver 822,720: — hvarvid jag underdånigst hemställer, att 5:te Hufvudti teln uti alla delar, der någon förhöjning elier förändring nu icke blifvit af mig ifrågaställd, må blifva oförändrad. Medelst tillägg af här förut utförda tillökningsbelopp till Hufvudtitelns nuvarande jemväl upptagna slutsumma, skulle denna komma att uppgå till 3,208,500: —- deraf förslags-anslag 560,131: 78.
Såsom skäl för denna framställning har motionären anfört, att, vid det i Grillby by år 1859 afslutade laga skifte, den kostnad för utflyttningar, odling, hägnad m. m., som, enligt vederbörande landtmätares vid motionen fogade uträkning, blifvit före nämnda länsmans-boställe påförd, uppgått till 3,797 R:dr 79 öre; att denna kostnad, jem likt Kongl. Kungörelsen den 4 Maj 1827, måst förskottsvis gäldas af länsman Sandqvist, hvilken i sin berörda egenskap egde en ordinarie inkomst af tillhopa 700 R:dr årligen, hvarmed han hade att försörja hustru och 11 barn; att han, som saknade egen förmögenhet, i följd häraf nödgats upplåna nämnda summa, hvarå årligen räntan utgjorde ett betydligt afdrag å hans små inkomster, hvilka knappt försloge för familjens underhåll, i följd hvaraf han för räntans betalande årligen måste göra nya lån; att ehuru boställsinnehafvare, enligt nämnde Kongl. Kungörelse, egde rättighet att, derest han ej sutte qvar å bostället i tjugo år från skiftets tillträde, af efterträdaren erhålla ersättning för sitt för - Stats-Utskoltets Utlåtande JYs 33. 7 skott med en tjugondedel deraf för livart och ett af de återstående åren, det likväl syntes obilligt att lian härför skulle ligga i förskott, helst en efterträdande boställshafvare möjligen icke vore vederhäftig för ersättningens utbetalande; samt att rättvisan syntes kräfva att Staten, såsom egare af bostället, åtoge sig skyldigheten att förskjuta ifrågavarande kostnader, mot rättighet att af boställshafvaren uppbära ränta å förskottet och årlig amortering deraf Motionären har derjemte med ingifna handlingar styrkt, att länsmannen Sandqvist år 1859 hos Kongl. Maj:t i underdånighet sökt, att af statsmedel antingen erhålla understöd utan återbetalningsskyldighet, eller ock ett amorteringslån till ifrågavarande kostnaders bestridande, men att, — oaktadt Kongl Kammar-kollegium och Kongl. Statskontoret, öfver denna ansökan hörde, i underdånighet hemställt, om icke Kongl.