Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Directionens förhållande, samt i det fall föreskriften skulle öfverträdas, sådant hos Konungen anmäla , samt Disconten varda sin Discont* - Den 25 April. £89 scont-rättighet förlustig; ^å bör väl icke något tvifvelsmål kunna äga rum, det ju BancoFullmägtige icke allenast äro berättigade, utan. äfven'pligtige, att, då missbruken nu äro uppdagade, i vederbörlig ordning, genom sitt Fiscals-Embete, föranstalta om en sadan laga undersökning, som nu begäres; återremiss blifver derföre nödvändig. Grefve Mörner, Adolph Göran: Jag kanner lifligt svårigheterna att i närvarande ögonblick: tala uti ett ämne, som är af så ömtålig beskaffenhet, där det är lättare att uppväcka de känslor, som fördöma, emedan olägenheterna af det närvarande föranleda dem, än att fästa uppmärksamheten på afsigten med de åtgärder, som blifvit tagne och på de fördelar somt för framtiden kunna deraf härröra; men jag anser icke mindre för en pligt, att göra den rättvisa åt dem, hvars åtgärder blifvit klandrade, hvilken jag enligt min öfvertygelse tror dem tillkomma; och det är derföre jag utbeder mig att äfven för min del få tillägga nåw gra Anmärkningar emot Banco-Utskottets Betänkande. Jag anser de Anmärkningar, som af BancoUtskottet blifvit gjorde, hafva tvänne föremål j det ena som angår Revisorernes granskning af Disconternes tillstånd; det andra som angår Götha Canal.Disconts Directions förhållande. Ridd. och Ad. Hvad det första beträffar, kan jag e) annat än erhindra att Utskottet letnnat utan anmärkning de Revisorers förhållande, som med fullkomligt stillatigande förbigått de oordentligheter, sorn vid Malmö Disconts förvaltning förefallit och deremot vändt
Här - 365 Härförutan inlemnade Hevi’ Justitieombudsmannen, till upplysning i afseende a beräkningen af de ifrågaställda ersättningsbeloppen, dels två af tjenstemän i StatsKontoret och Postverket, under åberopande af de vid desse Verk förda räkenskaper, meddelade bevis angående beloppet af de bland anmärkte utgifterna, hvilka från samma Verk utgått, dels ock transsumt af Kongl. Maj:ts till Öfverlntendentsembetet aflåtne nådiga Bref af den 21 Juli 1836, angående verkställande af åtskilliga reparationer i LifGardets till häst kasernbyggnader, och af den 14 Maj 1839, angående Generalförslaget öfver samma års reparationer å Kronans hus och byggnader i liufvudstaden. 6:o. Ansökningen Lit. F. Hvad Herr Justitieombudsmannen härvid anförde, lydde ordagrant som följer: Äfven i denna sak börjar jag med vördsamt tillkännagifvande deraf, att min embetstalan, så vidt den rörer framlidne f. d. StatsRådet Herr Grefve Hårds delaktighet med öfrige svarande Herrar StatsRådsLedamöter i de under första och andra anmärkningspunkterna åtalade rådgifvande åtgärder, numera genom hans frånfälle må anses upphöra. Vid fullföljd af min talan emot öfrige respektive svarande måste jag, i afseende å första anmärk)iingspunkten, angående beviljadt anslag ifrån Handels och Sjöfartsfonden till Trollhätte Kanal och Slussverks ombyggnad, ånyo erinra, att i sednare förklaringen, likasom i den förra, II. E. Herr StatsRådet Grefve Löwenhjelms namn sakrias vid uppgiften af de Herrar StatsRådsLedamöter, hvilka åberopa svaromålet i denna punkt; hvarföre och då StatsRådsProtokolleu upplysa, att Hans Excellens vid de flesta tillfällen, nemligen den 2 Februari, den 23 Mars, den 6 April och den 23 Juni 1838, deltagit i rådslagen rörande detta ärende, jag vördsamt äskar, att Hans Excellens måtte i denna fråga serskildt sig utlåta.
för god. » lefva, och uträtta det för Men för hans afbild tycks dig den soliga sin gifna ej maskineriet i sin helhet s k a l l h a l t a eller vetenskapsmannens Du böjer i brinnande böner knä inför hans bild utaf brokigt trä. dessa om saker, Hans tempel bryter du ovist ner, i mänskomurade hvalf tillber. gagn lunda Och må jag vissna i lifvets vår, blott Herrens tempel jag pryda får. » hvarje på d e n ö d l i d a n d e, samhället o c h staten till eller fiber, där hvarje fjäder, d r e f eller hjul, till alldeles afstanna. På jungfruns min ungdoms organ, den andra, v a n o r n a där verka ej litet p å af eller d e naturliga ondt. samhet o c h ett lefvande intresse följa sina barns beteende så under studier o c h sysselsättningar, som under l e k a r o c h tidsfördrif. utsikt till giftermål, så att d e ej behöfva ligg a släktingar eller b e k a n t a till last. G r å a hår. Skiss för Idun af JSlin Ameen. ^J|ulie hade nyss slutat sina morgonbestyr ^sS » o c h satt nu framför spegeln i sängkammaren, sysselsatt m e d att kamma sitt långa, tjocka hår. D e t var förskräckligt, hvad detta hår på det senaste året hastigt grånat! H o n fick emellanåt bestryka det lätt med pomada, för att de grå strimmorna ej skulle synas så m y c k e t. Men idag ville det rakt inte gå. D e t var som ett helt fält af försilfrade trådar bland det svarta; det stack upproriskt fram vid tinningarne, i nacken, b a k o m de små, vackra öronen. V a r det verkligen ett tecken till, att hon passerat gränsen, att hon lemnat ungdomen och stod på medelålderns t r ö s k e l? H o n betraktade noga sitt ansikte. D e t var ett af dessa ansikten, hvarken vackra eller fula, men som bibehålla sig bra ända in i ålderdomen. D e t var inte heller lätt att gissa sig till dess ålder — om inte de grå hären varit.
Emot jjerde anmärkningspunkten: emedan, ehuru reservanten deltagit i beslutet angående denna punkts framläggande, han dock ansåg det vara inkonseqvent att anmäla denna fråga, då utskottet låtit en liknande, ehuru mera anmärkningsvärd, omständighet, nemligen nedsättning uti den af Rikets Ständer sednast beslutade slämpelpappers-afgiflen för riddareoch k om m endo rsbref, fö r fa 11 a”. 32 Konstitutions-Utskottels Memorial, N:o 4. Uli reservationerna rörande första, andra, och, tredje punkterna instämde Hrr Brinck och Berg med Hr Billström. Af v. Talmannen Nils Pehrsson: ”Emot utskottets ofvanstående, enligt 3:dje punkten fattade, beslut att till den påföljd, 107 § K. F. bestämmer, hos KonglMajrt anmäla chefen för landtförsvars-departementet, general-löjtnanten m. m. friherre G. Peyron, får jag mig reservera Utom det alL jag anser det vara utan ändamål att i cn fråga af beskaffenhet, som förevarande, deri ersättningsskyldighet skulle vara den lämpligaste påföljd för uraktlåtande af ”rikets sannskyldiga nytta”, hos Rikets Ständer göra en anmälan, den der ej kan medföra nämnde påföljd, tror jag mig hafva funnit, det bemälde herr departements chef för dess klandrade åtgärd batt så goda och giltiga skäl, att underlåtenhet att den vidtaga snarare bordt föranleda utskottet till den anmälan, som nu är beslutad. Det måste nemligen medgifvas, att skyldigheten för de år 1846 tjenstgörande sqvadrons-cheferna att godtgöra det lörskott, som år 1815—1818 lemnades de då tjenstgörande, var tvifvelaktig och tvistig. Utom den utväg till denna tvistefrågas afgörande, som af herr departements-chefen vidtogs och som nu är föremål för utskottets klander, funnos visserligen två andra, nemligen, att antingen genast underkasta frågan domstols pröfning, eller öfverlemna den till Rikets Ständers afgörande.
Puke, Folke Magnus, med 24 röster; N:o 140. Gr. Björnstjerna, Carl Magnus, med 24 röster); N:o 3. Frih. Gyllenstjerna, Fullm. Hr Bildt, Didrik Gillis, med 24 röster; 4 Den 16 September f. m. N:o 77. Frih. Rehbinder, Fredrik Wilhelm, med 23 röster; N:o 279. Frih. Wrangel af Sausis, Fullm. Frih. Cederström, Rudolf, med 24 röster; N:o 331. Frih. Adlercreutz, Carl Gustaf, med 24 röster; N:o 338. Frih. Tersmeden, Wilhelm Fredrik, med 24 röster; N:o 341. Frih. Lagerheim, Fullm. Gr. Lewenhaupt, Erik August, roed 24 röster; N:o 1,600. Hr Braunerhjelm, Ferdinand, med 24 röster; N:o 1,947. Hr Odencrantz, Gustaf, roed 23 röster. Suppleanter: Hr Törnebladh, Gustaf, med 23 röster; N:o 302. Frih. Alströmer, Carl Jonas Oscar, med 23 röster; N:o 929. Hr Grönhagen, Fullm. Hr von Hartmansdorff, August Edvard, med 22 röster; N:o 1,979. Hr Brakel, Mauritz, roed 21 röster; sedan genom lottning blifvit bestämdt hvilka bland dem, som erhållit 23 röster, borde blifva ordinarie ledamöter, samt i hvad ordning de' öfrige skulle såsom Suppleanter inträda. Anmäldes till justering nedannämnde från Exped.Utsk. inkomne förslag till R. St:rs underd. skrivelser lill K. M.: N:o 134, ang:de inrättande af ett Ecklesiastik-Kolbm. Begärdes på bordet. N:o 135, ang:de bildande af pensions-anstalt för Sveriges handelsflottas skeppare, styrmän och sjöfolk. Upläsles och godkändes.
Prosten Lagergren och Herr Rydin hafva häri instämt. Grefve Mörner, Axel: Instämmande för öfrigt uti den af Friherre von Kramer afgifna reservation, synes mig dock den afgift, sorn af Herr Friherren blifvit i 20 och 21 §§ föreslagen, vara nog hög, då för destillerings-verk icke torde kunna beräknas en så bestämd och till beloppet lika afverkning, som för bränvinsbrännings-redskap. Af sådan orsak får jag för nyssnämnde §§ föreslå följande förändrade lydelse: § 20. Bränvins-destillering må, under tid då bränvins-tillverkning icke tillåten är, i stad kunna, af den som är behörig att bränvin tillverka, såsom särskild näring utöfvas med enkel redskap och panna af från och med 21 till och med 30 kannors rymd. Redskapep skall i öfrigt vara inrättad i öfverensstäm melse med föreskrifterne i 6 §, dock att mäskvärmare eller inrättning till åstadkommande af omröring i pannan ej får finnas. Ansökan om sådan destillerings-rätt göres hos Magistraten, med bifogande af de bevis, som sökandens behörighet styrka. För destilleringen erlägges icke annan afgift än den Bevillnings-förordningen för fabriks-rörelse bestämmer. § 21. Vill någon under tid, som nyss sagd är, i stad eller å landet, såsom särskild näring, idka destillering med redskap af annan beskaffenhet än i 20 § är tillåten, gore derom ansökning hos Kongl. Maj:t. Sådan destillering skall ske under den kontroll och de vilkor, som för hvarje fall bestämmas; och må, utom den afgift, som till betäckande af kontrollerings-kostnaden pröfvas böra utgå, icke åläggas annan afgift än den Bevillnings-förordningen för fabriks-rörelse bestämmer. Särskilda, Utskottets Memorial, iV.o -H. Skulle dessa stadganden varda antagne, kan slutet af den utaf Friherre von Kraemer föreslagna 22 §, frän och med orden ”samt vederbörande uppbördsman» intyg,” bortgå. Herr Hjärne har mot den föreslagna nya lagstiftningen för bränvins destillering anmält reservation, och Herr Braunerhjelm har begärt lä anteknadt, att han i densamma icke deltagit.
KammarCollegii Stat för Chartas-Sigil latceVerkets utgifter till papper m.m. 11,386: 1. 2. 16,558: 9. 4- StatsContorets Stat för RiksBoksluts Clerecie-Staten, Biskopens på Gottland lön utgången i contant emot det att indelta lönen i StatsVerkets inkomster ingår AcademieGymnasiioch Skol-Staten, brist å livad från Anordningen utom Stat vid Statsregleringen blifvit bitfördt Sjette Hufvud-Titeln. Hospitalers och Lasaretters underhåll Åttonde Hufvud-Titeln. Lyshållning m. fl. utgifter för Kronans Hus i Stockholm Fångars skjuts och underhåll m. m. Remisslage Observationsoch Uppbörds-procenter, hvaraf år 1827 förekommer 19,828: 29. 7. för föregående åren Mantalsskrifnings-provision Dessutom förekomma följande brister, till hvilkas fyllande anmälan hos Rikets Ständer kommer att göras i öfverensstämmelse med hvad uti enahanda fall vid sednaste Riksdag egde rum, nemligen: 182 7. 1828. å Fjerde Hufvud-Titeln: till Wermlands Finn-allmoges undervisning, hvilken utgift nu mera å Stat är uppförd 130: 130: å Sjunde IIufvud-Titeln: återstående Nådegåfvor och Pensioner för Embets och Tjenstemäns Enkor och Barn , . 1,393: 10. 5. 133: 32. — hvilka summor sålunda årligen minskas och komma alldeles att upphöra sedan tiden för rättigheten att utbekomma sådane innestående medel i832 tilländagår. Summa 1,743: 10. 5. 303: 32.— Derjemte slutar sig Andra Hufvud-Titeln för år 1828 med en brist på clet hela af 1872 R:dr j6 sk., men som upplyst blifvit att den uppkommit derigenom att, Forfattningarne likmätigt, Begrafningshjelp anordnas å Besparingarne, utan afvaktande af den tid motsvarande lönbesparing
Till staden, der banken är belägen, tillströmmar en mängd personer långt ifrån, när de hört att den kommit på obestånd, för att fä sina sedlar inlöste. 1)irectionen liar emedlertid haft på sig fjorton dagar för att få sitt equipage i ordning och liar aflägsna! sig för den lid stormen pågår. En sådan person känner icke heller bestämdt hvilka andra på stället varande lottägare kunna finnas och Ilar således en svårighet att kunna verkställa instämning, ISibehålles deremot det 2 mom. till i5 §:n, sådant det 1111 är, med blott det tillägg, att ”mot andra lottägare förfares på sätt allmänna lagen i thy fall stadgar”, så ärn de andra loltägarne, likasom directionen, bundne vid lagsökningen mot direclionens ledamöter, hvilka äro de sorn hestrid! sjelfva rörelsen och hvilkas förhållande del hufvudsakligen bör t i 11 - skrifvas att banken kommit på obestånd. Om de nu äro bortreste, så finnes alltid, på sätt i detta mom. är upptaget, ett sätt att meddela dem stämningen. Det är derföre jag får anhålla att 2 mom. må få bibehållas, blott med d. l lillägg jag nyss hade äran föreslå. Frih. Cederström: Efter det tillägg Hr von Hohen hausen nu begärt, afstår jag och instämmer med honom. Hr Den 24 Februari e. m. 033 Hr Rosenblad: Jag tror att den farhåga, sorn bär dieterat det förslag, som Hr von Hohenhausen afgifvit, verkligen saknar anledning, då det redan fattade heslutet innehåller, att när dessa fjorton dagar tilländalupil, så äger man att lagsöka en eller flera lottägare med samina rätt att använda ulmätningstvång, som lag och gällande författningar i allmänhet medgifva mot gäldenär för skulder af den mest executiva beskaffenhet. Nu médger den af Konung och Ständer antagna lag för inrikes Vexlar, äfvensom den allmänt gällande författningen för utrikes vexel, sjelfva vexelstadgan, den mest executiva åtgärd vid sådant utmätningstvång.
Vidare förekom och godkändes Utsk:s yttrande ronde förslaget att vid rubriken koksalt inom parenthes tillägga orden ”s. k. Liiueburger-salt derunder inbegripet”. Beträffande sedermera afdelnm medecinskt salt, ej specificeradt, godkändes såväl den i afseende på införselstullen derå föreslagna voler:s-propos. N:o 249, som Utsk:s ytlrande ang:de förslaget att rättigheten till införsel deraf, endast må tillkomma apothekare. 40:o Saxar. R. o. Ad. godkände de i fråga om denna artikel föreslagna voter:s-propos:r N:is 250 och 251. 41:o Senap. R. o. Ad. godkände såväl Utsk:s yttrande om bibehållande af ifrägavar. artikels redaktion, som den i fråga om tullafgiflerne derå föreslagna voter:s-propos. N:o 252. 42:o Sirop. R. o. Ad. antog U(sk:s inbjudning lill frånträdande af Ståndets förut fattade beslut och instämmande i Utsk:s af de öfriga Stånden godkända förslag till nedsättning af införselstullen å mullbärs-, rosenoch viol-sirop, samt fann voter:s-propos. N:o 253, lill följd deraf hafva förfallit; hvarjemte R. o. Ad. godkände Ulsk:s yttranden om sammauföring af capilairmullbärsrosen - Den 15 Juli e. m. oell viol-sirop under en rubrik, samt om bibehållande af stafuingssätlet sirop. 43: o Skomakare-arbeten.
Som ledamot af Ridd.Utsk. har jag funnit, det mycken svårighet och tidsutdrägt ofta uppstår att i hast. kunna upptäcka, hvilken sorn är rätt hufvudman, och således behörig att utgifva fullmakt, hvilket för Utskottet förorsakat långt uppehåll vid meddelande af polletter åt den mängd nya. ledamöter, som före hvarje plenum anmält sig till polletters utbekommande. Till lättnad vid antcckningarne för framtiden, får jag i följd deraf vördsamt föreslå följande tillägg till 10 § af iuslruclionen för Ridd.Direct.: ”Dessutom skall en särskild, på genealogierna grundad, och af Direct. underskrifven förteckning varda uppropslistan bilagd, hvari noga upptagas alla hufvudmäns eller i hu/vudmäns ställe berättigade ättemäns dopnamn, samt titlar eller yrken, så vidt de kunnat af genealogierna iuhemlas”. Den 17 Augusti f. m. 2G3 Och får jag å denna min motion vördsamt anhålla om remiss till Ridd.Utsk. Remitterades lill Ridd.Utsk. rt Ånyo föredrogs Vällofl. BorgareSt:s d. 10 dennes på bordet lagda prot.uldr. af d. 7 i denna månad, innehållande inbjudning till Medstånden att förena sig med BorgareSt. i det beslut, att Lördagen d. 24 uti innevar. månad val må företagas till ledamöter af den uti 64 § Riksd.Ordn. föreskrifna nämnd, som äger att dömma, huruvida Högsta Domstolens samtlige ledamöter gjort sig förtjente att i deras vigtiga kall bibehållas, eller om visse af deni kunna anses böra ifrån utöfningen af Konungens domsrätt skiljas. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Säkerligen lärer R. o. Ad. gerna lämpa sig efter den mening, som BorgareSt. här framställt, i synnerhet i en så enkel sak som den alt utsätta dag till sammanträde för den nämnd, sorn, enligt grundlagens föreskrift, vid hvarje riksdag bör sammanträda. Likväl kan man icke undgå att finna, att deu af BorgareSt. föreslagna dag, d. 24 dennes, skulle medföra ganska många olägenheter.
Angående Bevillningsfi ihet för Vaktare vid Flygsandsfälten i Halland. Angående Porto-afgiften för Inrikes Brefvexlingen. Angående verkställd omröstning i frågan om Tull å Spannemål, Från Statsoch BevillningsUtskotten: Af den 5 dennes: N:o 125. I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 87, om Curlius-afgiften, m. m. Ci H. 8* ii6 Den 8 Februarii e. ru. Från Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet: Af den 2 dennes: N:o 177. I anledning af väckt motion om en underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t, med anhållan om vidtagande af ekonomiska Författningar, till välmågans återförande och Landets förkofran. Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan en qvart till 10 om aftonen. In fidem protocolli, O. J. Lagerheim. Onsdagen d. io Febr. i83o. Plenum kl. half till 10 Förmiddagen. Föredrogs å nyo ExpeditionsUtskottets den 3 dennes under N:o 354 afgifna och samma dag eftermiddagen på hordet lagda Memorial angående kallelse till nästa Riksdag. Herr Rothlieb} Axel: När jag begärde denna fråga på hordet, ernade jag föreslå en annan tid för nästa Riksdag, än den ExpeditionsUtskottet föreslagit; men då un - Den io Februari i f. ni. 117 derrättelse numera inlupit derom, att de tre öfrige RiksStånden antagit Utskottets förslag, hemställer jag, att detsamma må af Ridderskapet och Adeln läggas till handlingarne. Grefve Frölich, David: Det har väl under denna och föregående Riksdagar ej varit så ovanligt, att man mera sett till, huru man skulle uppnå hvad man önskat, än hvad man haft rättighet att besluta, det vill säga, att man för sine ändamåls ernående åsidosatt lagarne. Men knappast har detta visat sig tydligare, än i förevarande fråga.
Man liar framställt den frågan, huruvida, då motionen egentligen åsyftade rättelse i profningen, Utskm kunde inkomma med förslag till den rättelse, att föreskrifterna för tillverkningen skulle förbättras. Jag hade likväl för min del trott, att, då motionen, efter hvad i sjelfva betänk, är refereradt, afser svårigheterna för sa11— peter-tillverkningen i anseende till det arbitrage, som vid profningen äger rum, man hade i Utskm kunnat utreda förhållandet; och om just den i betänk, omförmälde Directeuren Edmans afhandling örn sahpeter-tillverkningen blifvit genomläst, så bade Utskm bestämdt kunnat finna, att 0111 saltpetern är vederbörligen renad, uppstår vid profningen ingen möjlighet för det arbitrage, som nu äger rum, ela den icke är renad; och på andra sidan, mine herrar! måste man väl erkänna, att då Kronan löser saltpetern, för alt leverera den till krutbruken, så kan icke den saltpeter, hvilken innehåller -J:del eller £:del koksalt, saint orenlighet, einottagas såsom renad, emedan krutlillverkaren icke af denna blandning kan tillverka krut, utan först måste omsmälta oell rena den, för att sedan ånyo uppväga den och derefter beräkna hvad lian emottagit. Om icke afseende på saltpeterns halt vid dess inlösande gjordes, skulle Staten komma att ganska dyrt köpa koksalt, i stället för saltpeter, och en sådan ordning matte icke vara åsyftad; men, såsom jag förut yttrat, allt försök alt komma från arbitrage, sä länge sallpetern icke vid tillverkningen blifvit renad, är omöjligt. Således bör man väl ej, såsom Utskm föreslagit, ingå till K. M. med begäran orri en författning, sorn ej kan leda till ändamålet, då man ej vill utgå från den grundsats, som verkligen leder dertill, nemi. att föreskrifter må meddelas, 6Go Den 26 September. huru den saltpeter stall vara behandlad, som man är berättigad att leverera mot det af Slaten fastställda pris. Gr. von Platen:
Icke heller vill jag motsätta mig Utsk:s tillstyrkan, att 42,000 lldr m"tte beviljas för nybyggnad af rodd-kanonbåtar, enär jag tror, att om det lyster lt. St:r att i detta hänseende experimentera, Regeringen gerna kan gå denna önskan till mötes. Dessutom kan, på detta sätt, den stora tvistefrågan om dessa båtars förträfflighet eller oduglighet möjligen blifva praktiskt löst. På grund af hvad jag här anfört anser jag mig oförhindrad att till Utsk:s förslag i dess helhet tillstyrka R. o. Ad:s bifall. Hr Mannerskantz, Carl Axel: Lika med den talare, som på f. m. hade ordet i denna fråga, anser jag, att det hade varit både önskligt och nyttigt, att StatsUtsk:t yttrat en bestämd åsigt ang:de den ställning sjöförsvaret borde intaga uti rikets försvarsväsende. Jag tror, att det finnes vissa tidpunkter, då det är nödvändigt för ett folk att allvarligt taga i betraktande, huruledes det bör ordna sitt försvar och jag anser, att en sådan tidpunkt nu är inne för det svenska folket. Man hade således vid denna riksdag bordt vara betänkt uppå att upgöra en plan för hela vårt försvarsväsende, att ordna dess särskildta beståndsdelar, att bestämma hvilken röle sjöförsvaret deri skulle utföra äfvensom hvilken del af sjö - Den 8 J uli e. m. 208 försvaret som skulle företrädesvis uprätthållas. Det är, på sätt en talare redan anmärkt, visserligen en sanning, att om man än upgör en sådan plan, så är den likväl underkastad måhända temligen täta förändringar, men jag tror dock, att om denna plan är klokt, beräknad, så skall den ock till sina hufvuddrag bibehålla sig, såvida man ej låter hänföra sig af ögonblickets hugskott att derifrån afvika. Jag anser följaktligen, att det varit rättast, om Utsk:t framlagt en helgjuten plan för ordnandet af vårt försvarsväsende både till lands och sjös, utvisande hvarje dels förhållande till en annan och till det hela; men jag inser äfven, att det numera, sedan riksdagen så långt framskridit, icke låter sig göra att få en sådan omfattande plan framlagd.
Kungörelsen den 5 Dec. 1788 tillädes det stadgande, att jord-egare, som vill frun annan socken emottaga stat-torpare eller utfattige inhyseseller backstugu-hjon, som hafva hustru och barn eller ock ogifte, men mindre arbetsföre tjenstehjon, skall vara pligtig att i tid hos Pastor begära Sockne-stämma till inhemtande af församlingens bifall eller af slag i frågan, och att, om sådan anmälan ej göres Lagsomt Allm, Eesv. och Oecpn,-\dt sköttens Betänkande N‘,o 54. 5 och Sockne-stämma i följd deraf utebli/ver, jord-egare skall ansvara, att det inflyttande hushållet eller per sonett ej kommer församlingens fattigförsörjning till last; af Herr Lector Laurenius och Herr Doctor Lindahl: att församlingarms pröfnings-rätt öfver inflyttningar må ega ruin, ej blott i fråga om stat-torpare, utan utsträckas till alla de fall, der skälig anledning är att befara de inflyttades oförmåga att med ärligt arbete sig kunna försörja; af Herr Prosten Hallström: att pröfnings-rätten borde inskränkas till stat-torpare, sorn hafva tre, fyra eller flere barn, och att hvar och en, sorn på sina egor intager inhyses-hjon eller stat-torpare med flere barn, borde förpligtas att till fattig-cassan erlägga en bestämd afgift; af Doctor Hasselrot: att, då jordegare lätt kan råka i obestånd, oell någon säkerhet för fullgörandet af hans förbindelse således icke finnes, ansvaret för intagne torpares och inh3rses-hjons försörjning, bör bindas viii sjelfva egendomen eller jorden, hvarå de inflytta; 4:o Herr Fält-Prosten Bjurstén, som, beträffande tjenste-bjons flyttning från en till annan församling, sig utlåtit, att sådan flyttning väl borde vara fri, så länge ett tjenstehjon vore fullt arbets-fördt och icke af kropps-bräcklighet besväradt.