Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St:s beslut, komma att i Banken belånas; Lagsamt Allm. Besvärsoch Oecon.Utskm: N:o 4°. i anledn. af väckta motioner om förändringar och tillagg i K. förordn., ang:de sockenstämmor och kyrkoråd, af d. 26 Febr. 1817; Allm. Besvärsoch Oecon.Utskottet: N:o 142. till jemnkning uti RiksSt:ns beslut, ang:de skjutsväsendet och forvagnsinrättningar. Gr. von Fersen, Hans: Jag anhåller vördsamt hos Hr Gr. o. Landtm., att å nästa föredragningslista näst efter första målet må uppföras Bevilln:sUtsk:« jemnkningsbetänk. N:o 49, rör:de stora sjötullen, emedan jag anser nödvändigt, att R. o. Ad. och de öfriga Stånden med det snaraste fatta sitt beslut i frågan, så att det må komma under förstärkta StatsUtskrs bepröfvande och bevilln. må kunna blifva bestämd. Gr. von Fersens hemställan blef af R. o. Ad, bifallen. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 9 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Thorsdagen den 22 Januari 1835. Plenum kl. 10 f. m. Upplästes till justering och godkändes nedannämnda från Exped.Utsk. inkomna förslag till R. St:s underd. skrifvelser till K. M. nemi.: N:o 278. ang:de ett af K.
Remitterades till det bäfvande Stats-Utskottet Grefve Lewenhaupts, Claes Magnus, motion angående nedsättande af en kommitté, för undersökning af arealen och beskaffenheten af Statens skogar samt om anslag till ifrågavarande ändamål, jemte de i anledning af denna motion afgifna yttranden. • Jeinov-OHnBa ino lesdottciaa obiilniiigiöl ni Från Hdgv. Preste-Ståndet. S. D, Öppnades och upplästes Protokoll, hållet vid Preste-Ståndets Herrar Elektorers sammanträde förlidne gårdag rörande förrättadt val af Ledamöter utaf Preste-Ståndet uti de Rikets Ständers Utskott, sorn omförmälas uti 28—36 §§ Riksdagsordningen, och inhemtades deraf, att till Ledamöter i Expeditions-Utskottet blifvit utsedde: -tJin l>i/ tf . mi/L . ; : r p nji ■ • H t..j(1 n p Pastor Primarius, Doktor Fallenius, Prosten Rabe, och Kongl. Hofpredikanten Lithner. Från Vdllofl. Borgare-Ståndet. S. D. Enligt från Ståndets Herrar Elektorer inkommet protokoll äro utsedde till Ledamöter i Expeditions-Utskottet: Herr Sundvallson, Herr R. Trägårdh, Herr Alander. S. D. Föredrogs ånyo Herr Rooths, F, motion M 1 om anslag till uppköp af gevär för Skarpskyttekorpserna i riket. Motionen, tillika med deröfver afgifna yttranden, remitterades till blifvande Stats-Utskott. Ut supra.
Till Allmänna Besvärs och Oecönomite Utskotiet: i;o ett Memorial af Friherre Falkenberg, Carl Gabriel, angående öfverflödets hämmande och skrå-ordningars upphäfvande. 2:0 ett Memorial af Herr Bergenstråle Joli., angående hämmande af Luxe och öfverflöd. 3:0 ett Memorial af Herr Gripenvaldt, August, angående bibehållande af den nu varande bränvinspannerymden. t Till Stats Utskottet: 1:0 ett Memorial af Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig, angående behörigt iakt - Protokolls Utdrag d. sr Dec. i&t?. 461 tagande af de i LandshöfdingeInstructionen föreskrifne jord-ransakningar. 2:0 Ett Memorial af Grefve Gyllenborg , Johan Henning, angående yrkad ändring i Kongl. Förordningen af den 4 Februari 1812, rörande Indeldte Infanteri Regimenternes beklädnad. Till Lagsamt Allmänna Besvärs och Oeconomi* Utskotten : ett Memorial af Fiiherre Cederström, Jacob, angående en allmän Näringsfrihet; Om hvilket allt de öfrige Respective Standen skulle vänligen underrättas. Från Högvård. FresteStåndet. S. D. Remitterades till Stats och LagUtskotten: Ett Memorial af Biskoppen Doct. älmqvist, angående Löneförbättring för Häradshöfdingarne. till BevillnincsUtskottet: v? Ett Memorial af Biskoppen Doct. Faxe , rörande Bevillning af Kyrkornas Tionde i Skåne, Halland och Bohus Län ; till Allmänna Besvärs och Ekonomi Utskottet: Ett Memorial af Prosten Friman, om nödig inskränkning uti Garnisons-Soldaters Permitterande. Frän Vällofl. BorgareStändet. S. D. Remitterades till StatsUtskottet: I:o Kongl.
Bref besvaras, om 20 öre tillsändas [106] A. Williamson, Stockholm. Ramlösa Plantskola. Min nya priskurant öfver rikhaltiga förråd af alla slag 14. Behandlar företrädesvis BarnsjukE — y. F. För att genom Iduns Kikare fa domar. ett råd adresserar ni brefvet till Iduns redaktion och skrifver på baksidan af kuvertet ordet: zLäkarcråd». Kommer. Motse tacksamt ullofTade » praktiska » Lilla hezanv bjuder på cn sorglig historia; den är dock väl berättad, och vi skola framdeles söka bereda! den-plats. Hon är. gerna välkommen åter — helst med något gladare! Humlegårdsgatan 8, 2 tr. K — lk. Möjligen de små prosabitarne. Poemen e j! [120] Polly R. Med nöje. Mor Anna. Skall inllyla; någon afgift kommer ej i fråga — utom annonsafdelningen. Bloinstcrr-än kan i Iduns senaste nummer bland småbitarne finna svar på sin fråga. E. Dagens nummer lemnar den äskade upplysningen. (Arends ' system) Anna H. Gerna sedd, när helst ni komi förening med Brunells Handelsskola, mer ihåg oss. Red. Undervisning meddelas. Keferat ombesörjas. Lager af N:r 5 4. Kan någon af Iduns läsarinnor uppstenografisk literatur. Mottagningstid lysa, hvart en person väl kunnig i noters afTillkännagivanden. — Kring sin egen axel; skrifning skall vända sig för att erhålla arbete, lifsbilder tecknade för Idun af Ave. » Vår landsortsbor meddelas undervisning geoch hvad man brukar betala for arket? son ».) — Det nya i huset; efter Johannes nom bref. [U5] Anna. ' Tröjan af Annie Berg. — Ännu en gång » skafN:r 5 5. Frida vore tacksam, om någon, som ferinyckelfrägan »; af fru Anna. — Replik. — har symaskin, ville gifva henne ett råd, hur Fritt arbete och fri konkurrens; af Ränna R. hon skall få bort olja, som beckat sig utanpå — Teater och musik. — Literatur.
Då Jag, efter Högsta Domstolens och Stats-Rådets börande, tagit detta ämne i öfvervägande, bar Jag funnit de skäl, hvarpå min Högstsalige Herr Fader, Hans Maj:t Konung Carl XIII, Glorvördigst i åminnelse, grundat Dess afslag å Rikets Ständers, vid iSoq och 1S10 årens Riksdag, gjorda anhållan öm upphäfvande af ifrågavarande Gifterm åls-förbud, och hvilka skäl blifvit d. 3 Febr. 1810 Rikets Ständer å Riks-saleil meddelade, vara af den styrka och den vigt, att de äfven 1111 böra föranleda till enahanda svar å Eder förnyade begäran, hvilken Jag således icke kan i Nåder bifalla; men då J, bland skälen för Eder underdåniga anhållan i detta ämne, anfort den omgång och kostnad, hvarmed skyldigheten för Syskonbarn att söka Konungens tillstånd är förenad; så har Jag, för att gå Eder önskan till mötes, fattat det beslut, att, i likhet med hvad, genom Kongl. Brefvet dell 20 Junii i8o5, är för ett serskildt fall före - Kongl. Maj.ls Nådiga Skrif v. N.o 7 g. a t skrifvet, Syskonbarn, hvilka vilja söka Konungens tillstånd att med hvarandra träda i ägtenskap, böra gilva sin åstundan tillkänna bos Kyrkoherden i den församling, der Qvinnan vistas, hvarefter Kyrkoherden bör, med insändande af betyg om Contrahenternas uppförande, derom göra anmälan i Consistorium, som har att Målet till Konungen inberätta, då Konungen vill, genom svar till Consistorium, meddela Dess Nådiga Beslut, hvarom Consistorium bör Kyrkoherden och denne åter Contraheriterne oförtöfvadt förständiga, utan att någon afgift hvarken hos Kyrkoherden, eller i Consistorium, eller i Konungens Cancellie derföre må ega rum; och kommer, angående den sålunda beslutade förändringen af sättet för Syskonbarn att söka och erhålla Giftermåls-tiilstånd, allmän Kungörelse att utfärdas.
Särdeles vårdade han sig om KdmmarCollegium, hvilket synes af de för Ledamöterna i samma Collegium anslagna löner} och att han funnit ett skiljaktigt förhållande, i afseende på löner emellan i Stockholm Den 19 April. 5 01 varande tjenstemän och de som vistades på andra orter, böra äga rum, finnes vid jemförelse af aflöningarna för Svea och Götha HofRätter. Enär jag icke allenast med trygghet förmodat, att Rikets nu församlade Ständer äro benägne att pä lämpligaste sätt afhjelpa de beständigt fortfarande olägenheterna at penninge-löner r utan ock att vid reglering af ett annat aflöningssätt, i 6^6 års Stat i det närmaste bör följas, har jag vågat uppgöra bilagde project till aflöning för en del Civile Stater; jag har dervid, i afseende på Personalen, tagit till grund 1813 års Stat, och 1696 års Stat, i anseende till hvarje föreslagen summa. Der tjenster förekommit i 18 13 års Stat, som ej finnas i den af år 1696, har jag, eftergjord jemförelse med vederlikar af de som på gamla Staten finnas, föreslagit summan, och der en sådan jemförelse ej kunnat göas, har jag proportionerat lönerna i moa af tjenstevärdigheterna emellan högre och lägre Embetsman, men allestädes, der 1696 års Stat upptager lika tjenster, har för dem lika lönesummor blifvit utförda. Af sådana skäl äro för StatsMinistrarne föreslagne lika löner med dem Riksens Råd fordom innehade och Taffelpenningar tillagde, efter denna tidens lefnadssätt torde sådant fordra. För Presidenterne, såsom näst Ministrarna de högste Civile Embetsman, har ock den högsta lön i ordning blifvit föreslagen, och orsaken, hvarföre jag, för Piesidenterna i Svea HofRätt och KammarCollegium , föreslagit högre löner, än öfrige Presidenter, äro den förras egenskap af Chef för en stör - 5°- Den 19 April.
R:ds valeur ick» öfter upphörandet af Filial-Disconternas nu varands Octroyer vidare får begagnas, utan beröy de - Den 5 Augustia de Assignationers mindsta belopp efter denna tid blifva 10 R:d. 7:0 Att på Kongl. Majsts nådiga bepröfvande må ankomma huruvida alla Discont-Assignationer, ställda på Banken, äfven i Kronans Uppbörd böra emottagas; samt att falska Assignationers inlösande till deras fulla belopp icke kan åläggas Disconterna. 8:0 Vid 6:te punkten af Utskottets första betänkande, den förändring, att alla de före*' slagna reglementariska föreskrifter öfverlennäs till Kongl. Majit, för att vid af Honom Nådigst till utfärdande Reglemente derå göra det Nådiga afseende till förmon för Ilandets productiva näringar, som Han, i afseende på deras behof och förkofran, för godt finner. 9:0 Godkändes 7:de punkten af Utskottets jersta Betänkande. 7 lo:o Godkändes Utskottets i afseende på 8:de punkten i första Betänkandet afgifne tilletyrkande i det sednare utlåtandet. Ut Supra Ex Protocollo A. G. Silverstolpe* S. D. Å nyo föredrogos och biröllos följande, förlidne gårdag afgifna och på bordet lagda Handlingar från Suts-Uttkottet, nemligen: 1:0
Ständer upptagas, för att antingen endast såsom onskningsmal till Kongl. Majit Öfverlemnas, eller ock i lagstiftningsväg, till den del som vederbör, handläggas. * s 1111 Stockholm i Oktober 1853. S. L. THEORELL. N. A. Fröman. \ Bilagor till B. St. Justitiä-Ombudsmans Embetsberättelse till Riksdagen 1855. Uppgift på Rikets Ständers under Riksdagen åren 1850 och 1851 aflåtna underdåniga skrifvelser, hvilka ankommit till Kongl. Justitie-Departementet, jemte anteckning af de åtgärder, som i anledning deraf blifvit vidtagne. JLio af den 15 Februari 1851, angående, sammandrag af Författningar i afseende på kringvandrande gesäller och andra icke bofasta personer m. m. (9 *). 1851 den 8 April i Statsrådet anmäld; och uppdrogs åt f. d. Landssekreteraren i Upsala län, Lagmannen och Riddaren J. Carlsson att utarbeta ett sammandrag af Författningarne om passväsendet, samt att i sammanhang dermed afgifva förslag till de förändrade föreskrifter i ämnet, som kunde anses nödiga och nyttiga. Ett sådant förslag är sedermera inkommet, men icke inför Kongl. Majit i underdånighet anmäldt. «:o af den 1 Mars 1851, angående val af Justitie-Ombudsman och dess suppleant. (17). 1851 den 11 Mars i Kongl. Regeringen anmäld och lagd till handlingarne. 3:o af den 1 Mars 1851, angående verkställd omröstning öfver Högsta Domstolens ledamöter (16). Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Banco-TJtskottets Bettinkanden. sakliga Betänkande fram stadde Förslaget, att det skulle vara hvar och en tillätet, att uti E.i quen, emot myntbara metaller, tillvexla sig Banco-Sedlar, beräknade till det förhållande emot Speciemynt, sorn Rikets Strinder bestäm* ma. Skälen, hvarföre
Den, enligt Instruktionens 17 §, Justitie-ombudsmannen åliggande skyldighet, ”alt inhämta fullständig kunskap om anledningarne till åklagade personers häktande”, har ej heller blifvit åsidosatt; hvilket, såsom jag förmodar, torde bevittnas dels af den speciella redogörelsen för Embelets förvaltning, dels af öfriga dertill hörande och för Rikets Högloft. Ständers Lagutskotts närmare granskning tillgängliga handlingar. O O O O O O Uti ofta åberopade, sednast afgifna årsberättelsen, der, i sammanhang med ofvannämnda allmänna öfversigt af lagskipningen, pag. 69, en mera speciel uppgift lemnäs angående de för brolt, som å lif gå, slutligen dömda personer åren 1841 till och med 1844, meddelas sedermera, pag. 71 och följande, summariska uppgifter för hvartdera af dessa år: l:o å de brolt, sorn af dömde och å fästningarne och arbelsinrätlningarnc förvarade fångar blifvit begångna; 2:o å antalet fångar ej mindre å nämnde ställen, än i öfriga straff-fängelser, vid pionnieroch arbetskorpserna, samt i länshäktena och större städers häkten, under hela året; och 3:o å alla dömda fångars antal vid hvarldera årets slut; dessa uppgifter åtföljda slutligen af en sammandragen uppgift å antalet af de till fästningarne och korrektionsinrättningarne dömda fångar, ifrån och med år 1825 till och med år 1844, såsom det vid slutet af hvarje år befunnits. Under vördsamt åberopande af de iakttagelser och erinringar, som i berättelsen vidare rörande delta ämne anföras, så ock af bvad min vid sistförlidna riksdag framlagda berättelse angående fångvården och fängelsernas beskaffenhet innehåller, är för den sednast förflutna liden endast att tillägga, alt sedan, i följd af Kongl. Maj:ls före samma riksdag gifna förordnanden, nylrgggnad af länsfängelset' i hufvudsladen och å flera orter samt förändring af dessa fängelser å andra ställen hade blif - Tl. St. Just. Ombudsm.
Presle-Ståndet den 8 Borgare-Slåndet den 8 Bonde-Ståndet den 8 Rikets Ständers underdåniga Skrijveise, angående ändring i ansvarsbestämmelsen för uraktlåtenhet att Öppna dam-lucka. (Lag-Ulsk:s Bet:de N:o 22). S. A. K. Vid öfvervägande af väckt fråga om skärpning af ansvars-påföijden för underlåtenhet, all i räll lid öppna dam-lucka, der vallen kan åker eller äng skada, för hvilket fall allmänna lagen i Byggninga-Balkens 20 Kap. 6 g stadgar skadans ersättande, jemte höler af Ire daler för första gången sådant försummas och sex daler för hvarje gång derefter, har hos Rikets Ständer i betraktande kommit, alt den åbragta skadan mången gång ej kan lill fullo ådagaläggas, äfvensom Rikets Sländer ansett botes-påföljden vara alltför obetydlig för alt motverka den frestelse lill öfverträdelse af lagens föreskrift härutinnan, som ligger i den fördel, hvilken dymedelst kan vinnas, saini, i följd deraf funnit ansvaret böra förhöjas, för alt i någon mån gifva kraft åt lagen i förevarande hänseende. Och hafva Rikets Sländer fördenskull pröfvat skäligt, för sin del, besluta en förfall liing, hvarigenom, med ändring af 20 Kap. 0 § Byggninga-Balken, stadgas, ali den som underlåter honom åliggande skyldighet i afseende på dam-luckas öppnande å lid, sorn genom lag och författningar bestämmes, skall böla första gången tjugu daler och sedan hvarje gäng dubbelt. Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M:t i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 8 April 1857. Expeditions-U/sko Hets Förslag lill anderd. Skrifvelse N:o 55. 93 IV o SS. Uppläst och godkändl hos Ridd. och Adeln den 6 April 1837.
Junii pä bordet lands memorial, rörande den sedan ststa Riksdag hwis lande sräga. burn med afseende pä 56, 8i, 82 och 83 § H Reg. form. förslag till förändringar i grunds Ig .rna hos Rikiens Ständer wid afgörandel böra behandlas, ätiöljdk af ofwanbcrörde anmärk» n<ngar. till Constitulionö-Utffoktet äterremitteradt. supra. S D. Wid förnyad föredragning afLag-Ut» sko" s, den z sistl. Junii pä bordet lagda, memorial i anledning af Riksens Ständers Justitiä Ombudsmans till bemälle Utskott remitterade berättelse, och sedan atffilliga anmärkningar derwid bkif, mit gjorda, besiöt Högloft. Ridderffapet och Adeln, alt detta memorial, beledsagadt af nysnämnde anmärkningar, till Lag-Ulffottet älerrcmitrera. chlr supraS. D« Den 9 Iunii. 55 r S. DRemit'eradcs kill Allmänna Beswärsoch OeconomiäUtskottek såsom en särskild motion, Herr Landshöfdingen Friherre sk lfläkantons anförande den z:dje dennes, sf innehall, ait bewälle Utskott mätte upgifwa förslag till bestämde grunder för de friwilliga öfwerenskommelser, i afseende pa fängföringen, hwilka Ulskottel i sitt utlåtande, i anledning af frägan om skjntslegans förhöjande för fängskjuls m. m., äsyfkat. Dt supra. S. D. Beflöt Höglofl. Ridderskapet och Adeln, att för sin del anmoda de ibland Riksens Sränders Utskott, till hwilkas handlaggning Kongl. Proposinoner blifwit hänwifade, art med utlätaitt nen öfwer de samma till Riksens Ständer inkomma sä skyndesamt, som malens beskaffenhet och omständigheterna kunna medgifwa. Dt supra.
De stora mästarnes operor kunna nu packas ned, hof-kapellet tar tjenst i Cirkus-Varietén, alla Sverges operettartister trummas till Stockholm, der de lyriska teatrames program nu komma att arta sig: I morgon Lördag: l: sta Operett-teatern: Tiggarstudenten (Simon — fru Ostberg, Iwan — frk. Löfgren, Laura — fru Gründer, Bronislawa — frk. Lund). 2: da » Sköna Helena (Paris — frk. Grön berg, Helena — fru Cysch, Orestes — fru Jensen). 3: de » Mamsell Crénom (frk. Pettersson) o. s. v. I Berns Salon: duett ur Aida af hr Bröderman och fru Lindström. I Blanchs Café: qvartett ur Rigoletto af fröknar Sjöblom och Pettersson, herrar Lundin och Carelius. I Folies de Mosebacke: Uppträdande af hr Rundberg med elever.Vara förnämligare opera-artister ha tagit engagement i utlandet eller gätt in i » yrkena », fru Edling i sin mans affar, fr k. Klemming i sin fars, hr Janzon etablerar sig som fiskhandlande, hr Lundqvist som — spetsknypplare o. s. v. Se der en snar framtidsbild från en tid, dä man ej längre undrar: » Att vara eller icke vara? Fidelio-reprisen gör hr Nordqvist ära. Den visar en lofvärd ifver att upprätthålla en god operarepertoir. Utförandet har varit i allmänhet berömvärdt, i flera fall öfver-lägset föregående repriser, enkannerligen den af år — 1832. En gammal operahabitué, ur hvars » Souvenirs d ’ art » vi redan i dessa revyer öst ett par gånger, skrifver derom: » Hr Beskows regim började med en allmän sjuklighet hos sujetterna, som hos damerna utgjordes af täta grossesser m. m., embarrasserande den nye mentorns aktningsvärda zèle. M: lle Widerberg hade dock repat sig så, att hon kunde initiera sig med » Fidelio », der Beskow anförtrodde henne Fidelio som den mest passande.
4 Ersättning för förskotter till Svenske och Norske sjöfarandes godtgörelse för förhöjda fyrafgifter i Sundet 4,635: 12. — Bränvinsredskaps försegling 3,525: 9. 6. 3,567: 3. 2. Ersättning till innehafvare af roterade ecklesiastik-boställen 975: 5.10. 1,735:24. 8. Dito till Skollärare i Carlskrona för frångången Kronotionde-spanmål. 181:12. — Dito för bristande prostetunna i Vestra Fernebo Kontrakt 11:24. — 8: Kostnader för brukandet af indragna militieboställen 377: — 9. Omkostnader för tillverkning af bergkrut 1,471: 18. Ersättning för skjutsfärdspenningar till Lif-Regementels Hussar-Corps -— —- — 55: Behållning af de för sednare halfåret 1843 och år 1844 af Kongl. Danska Regeringen inlefvererade förhöjda •fyringsmedel, till fyrings verkets förbättring, 21,388. 24. 4. Någon anmärkning har härvid icke förekommit. Dess räkenskaper äro för år 1844 granskade i Kongl. Kammar-Rätten med anmärkningar, men hafva för år 1845 ännu icke undergått revision derstädes. Förhållandet med inkomster och utgifter är följande: Debet. år 1844. år 1845 • Bohms från föregående året: Behållningar och fordringar . Uppbörd: Stämpladt pappers försäljning. Ersättning för makulerade chartor . Extra stämpling Lefverering: Balans från föregående året: Försäljningsprovision Aflöning för Charta-Sigillata-Kontoret Afstämpladt papper till charta-sigillata ... . Balans till påföljande året: Kongl. Stats-Kontorets vid Berättelsen angående Charta-sigillata-Verket fogade förteckning öfver de i 1844 och 1845 års hufvudböcker upptagna proprie-balanser utvisar, att beloppet utgör 13,938 R:dr 15 sk. 6 rst.
Till förekommande af Lagbrott och förseelser mot Kongl. Stadgan om Jagt och Djurfång har inom Länet ett Jagtförbund bildat si", och ehuru dess verksamhet endast fortfarit sedan förlidet år, har deli oloflig* ingten blifvit till betydlig del hämmad. Under förbuden tid bar Tild t icke lått köpas, hvaremot och sedan den lofgifne nu inträdt en myckenhet deraf till försäljning utbjudes. Några få tillåtna krogar finnas på Landet, niell med oloflig bränvins-minulering beträdes mången, ehuru Kronobetjeningeii söker att upptäcka och lagföra förbrytarne. 11 exie Stad. Innevanarnes antal utgjorde enligt Mantals-längden sistlidet år 2 020 peisöner, deraf 716 voro Mautals-frie. De Stadsmanna-näringar, som idkas bestå förnämligast af handtverkerier och handel med sill och salt, specerier och kramvaror. Jordbruk idkas i betydlig mån och utgör en väsentlig nänng. Köpmännen handla likväl icke i allmänhet med spannemål, hvarigenom staden icke har något vigtigt inflytande på Landets odling och nastuga! ; dock äi tillförseln på alla Landtmanna-varor betydlig. Stadens i äretal uppförda Borgerskap utgör för närvarande i32 personer, deraf i3 Handlande och 119 Handtverkare med 8 handelsoch 70 liandtverks-besjenter. Stadsmanna-rörelsen och Yaru-afsättningen är i synbart åtagande, och anledningen härtill torde böra sökas dels i mängden af åtskilige handtverksman a landet, och dels i den mindre varsamma hushållning och valier n°’Vin näring, som hos mångå förefinnas. Lägger man nu härtill Handt verkarens olyckliga beroende af sina Gesäller, hvilkas obeständighet och benägenhet att vandra från Stad till Stad, utgör ett svårt hinder för liandtver leriernes jemna bedrifvande, så igenfinnes äfven deri en orsak till den mindre Stadsborgarens förlägenhet.
Så t. ex. redogör en Odogislo i en monolog för svenska erkebiskoparna från Rembert till Pappo; i III. 4 tala Rolf och Holger om det öde, som drabbat den engelske biskop Siwards systersöner, i III. 5 uppträder biskop Sigfrid, i III. 6 biskop Eskil i Södermanland o. s. v. Sista monologen utsäges af erkebiskopen Jakob Ulfson. Historien är sålunda förd fram ända till Gustaf Erikssons dagar. Ur epilogen hafva vi ofvan (sid. 213) meddelat ett utdrag. Den slutar med en uppmaning till åskådarna att lägga på sinnet, hvad som blifvit sagdt om trona, hvarpå författaren som vanligt talar sin egen sak, sägande, att den, som skrifvit detta, förtjenar pris, ehuru nu ondt folk har honom illa tjent. Gustaf I:s Comedia är vida märkligare. Af denna komedi finnas trenne handskrifna exemplar, hvilka endast i några obetydliga omständigheter skilja sig från hvarandra, så att i ett exemplar kunna förekomma ett par versrader, hvilka saknas i ett annat. I det ena af dessa exemplar, befintligt i Lidénska samlingarna i Upsala, saknas titelbladet och sista scenen. De båda andra, af hvilka det ena förvaras i riksarkivet i Stockholm, det andra bland Palmsköldska samlingarna i Upsala, hafva följande titel: Een Comoedia, uthi hvilken hela Konung Gustafz then förstes Regemente effter wissa och sanfärdige handlingz Skriffter är författat, och hwar Person med sådana Tahl och Swar införes, som han hafwer hafft, medan han lefde. Arnoldo Johanne Messenio Authore Anno 1642. Af denna komedi har Hammarsköld gjort tvenne och tillskrifvit den ena Johan Messenius och den andra sonen Arnold Johan Messenius. Förmodligen har han icke med hvarandra jemfört de tre handskrifterna, utan derföre ansett den i Palmsköldska samlingarna befintliga, på hvilka sonens namn läses, vara skrifven af denne, under det att den, som saknat titelblad, på god tro blifvit af honom tillagd fadren, enär han haft sig bekant, att denne skrifvit en komedi öfver Gustaf I.