Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
En del af dessa hemman äro ganska svaga, syunerligast de, som ligga inom Godegårds, Norra Tjelmo samt Stjernarps socknar, och äro säkerligen i förhållande till sin afkastning bland de hårdast ^beskattade gårdar, åtminstone inom Östergöthland, isynnerhet som deras skatter, utgående i frälseräntor, ej få lösas efter medelmarkegång, utan måste till en del in natura erläggas. Då de frånsade sig bergslagsprivilegierna, blefvo de ej allenast roterade, utan deras frälseräntor förhöjdes, om jag rätt minnes, till dubbelt. Vid befrielsen från privilegierne, var ju icke meningen att dessa hemman skulle försämras i värde eller beläggas med högre skatter än de öfrige bergslagerne, och då qvarvarande bergslagshemman betydligt stigit i värde genom nedsättning af tiondetackjernet och hammarskatten, samt tackjerns och stångjerns fria utförsel, torde det vara rättvist att dessa, f. d. bergslagshemman, åtnjuta sådan lindring, att de bibehållas i samma relativa värde till andra hemman, som de åsattes vid den första skattläggningen. Jag får således föreslå: »Att alla f. d. bergslagshemman måtte befrias från så »stor »del af dem pålagde frälseräntor, som motsvarar den skattened»sättning, nuvar:de bergslagshemman erhållit eller vid denna Riks»dag kunna erhålla.» För öfrigt anhåller jag få till Utsk. direkte aflemna, på Jordeboksutdrag grundade uträkningar och uplysningar öfver dessa förhållanden. Om remiss till vederbörligt Utsk. af denna min motion får jag vördsamt anhålla. Remitterades till StatsUtsk. Frih. Raab, Carl Adam: Jag anhåller att få väcka frenne motioner, nemi.: 1:0 ang:de åtskilliga förändringar rör:de Häradsrätterne; 2:0 om åtskilliga tillägg till K. Stadgan om Fattigvården i Riket; samt 3:o om inrättande af Kommunalnämnder. Jag torde I H. 11 162 Den 12 November. dessutom få anhålla, att någon af Riddarh.Kanslisterne måtte upläsa dessa motioner.
S31aj:t, febatt ©efleborgS lättS Sanbsting beflutit ett bibrag t fåbaitt bänfeenbe af 3,000 rbr för år 1864, funnit gobt förtlara mil* toret för ftatSanflagetS åtnjutanbe imber fagba år fåmebelft mara upp* fp Ib t, famt beftämt enabanba tittffott från länet fåfom miltor för famina ftprelfe fig tiltbragtt feban fifta Iftiföbag. 119 förmåns erl)ållaitbe uttbcr be återftåenbe åren af ftatSregleringSperioben. Sd) l)ar kongl. 93taj:t förorbnat, att be anftagna ftatSmebleit tiltfam* mans utcb länets Btbrag för 1864 [fota cmmånbaS till inråttanbe af ett fjulljem för fpetålfla perfottcr, Ijelft inom SerfSö focfen, forn utgör mebel* punftett af be fccfnar, ber fjutbcmen år gåttgfe/ od) font tillita inne* fattar ftationen för biftriftets proöincialläfare. ^Derjemte år i nåber förorbnabt, att bcrörba fjufmårbSinråttning (fall, i lifl)et uteb låttölafa* retterna, ftå uttbcr tillf t; n af kongl. 9Jkj:tS 33efallningSl)afmanbe od) en fårffilb bireftton, forn eger emottaga odj för änbamålet attmåttba be ifrågamarattbe mehlen, imber lifartabe åligganben meb bern, l)milfa för lafarettS Sörcflagen ritning till nt) turljuöbpggnab i Örebro l)ar blifmit af kongl. 3)taj:t gillab od) ftabfåftab.
Har påföljd, som i 2 Kap. 20 § sågs, blifvit, under förbrytarens lijstid, genom laga kraft ägande dom ålagd; varde ock den påföljd, når så ske kan, tillämpad. Justitie-Rådet Södergren, som häruti instämde, anförde särskildt för sin mening: »Då man söker att uppfatta grunden och meningen i förevarande stadgande om böters uttagande efter förbrytarens död, måste man genast inse och erkänna, att häruti icke kan tillämpas någon föreställning derom, att denna utmätning skulle vara ett frånskiljande ur förbrytarens bo af något redan under haus lifstid förloradt, hans sterbhus således icke tillhörande gods, — uttagande af hvad, man kallar, »konfiskerad» egendom, — hvad i 25 § Regeringsformen heter »till Kronan förverkadt gods». Det är uppenbart, att, då dom, som ålägger förlust af t. ex. missbrukad redskap lör bränvinsbränning, lurendrejerigods o s. v., vinner laga kraft, så har dermed äganderätten och all dispositionsrätt till samma gods frångått förbrytaren, hvar det än finnes; hvaremot bötfällande dom icke i och för sig betager förbrytaren äganderätten till något af hans egendom, utan denna i fullt mått tillhör honom, intill dess han genom exekutions-förrättningen mister den i bötesliqvid.
Riksdag fattade beslut om upphörandet af den under nämn af Djeknepenningar utgående afgift och anvisande af ett stats-anslag, stort 5,800 R:dr, alt i behörig ordning utgå till de auetoriteter, hvilka hittills disponerat samma inkomst, Rikets Ständer ansett, att invånarne i de orter, der sådana afgifter, ehuru under olika benämning Bih, till R. St. Trot, 1844' 10 Sami. f Afd. 5 34 Expeditions-Ulsko'tels Förslag till and. Skrifvelse, N.o 18. och efler skiljaktig beräkning, utgått efter alldeles enahanda grunder och till sammal föremål som Djeknepenningarne, äfven böra tillgodonjuta den befrielse från samma afgifts erläggande , som sålunda af Rikets Ständer medgifvits, men sådant, på sätt E. K. M. i 3NTåder låtit utreda, ej kan, i afseende å de nu ifrågavarande församlingarne, verkställas, med mindre motsvarande ersättning anvisas till dem, som af nämnde afgift åtnjutit inkomst, hafva Rikets Ständer lemnat bifall till hvad E. K. M. härutinnan Nådigst föreslagit. Hvilket Rikets Ständer få härmed lill svar i underdånighet anmäla, Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 26 Oclober 1844. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 24 C>ch i844- Preste-Ståndet den 26 Borgare-Ståndet den 26 Bonde-Ståndet den 26 — 1 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående inteckning af lif stidsstädja ock undantags aftal m. m. (Lag-Utsk:ls Betänkande, N:o 12). S. A. K. Sedan Rikets Ständer, uti underdåniga Skrifvelser af den 21 April 1835 och slen 23 September 1840., till K.
J’annorlunda, ii/i 8 och II §§ma föreskrifva.” I 8 §:n är föreskrifvet, att vid mantalsskrifningen skall uppgifvas redskapens beskaffenhet i så måtto, som urskiljas bör, huruvida hon är inrättad alt drifvas omedelbart med eld eller med ånga: men då till rättelse för den som verkställer förseglingen nödigt är att veta, huruvida pannan är inmurad eller ej, emedan han endast i förra fallet, utan särskild tillsägelse eller annan rättelse än uppgiften vid mantalsskrifningen, är förbunden utt infinna sig vid gården, der pannan finnes, för att verkställa förseglingen; så fordras, till undvikande af onödiga resor för kronobetjeningen, som har med förseglingen att skaffa, att denna § på så sätt förtydligas, att efter orden: huruvida den är inrättad alt drifvas omedelbart med eld eller med ånga, tillägges följande mening: samt om den ar inmurad eller begagnas sorn lyftpanna. Uti 19 S:n föreskrifves, att stämplingen alltid skall vara synlig å en inmurad panna. Det måtte väl ej kunna anses för ett brott, oni något murbruk råkat dölja stämplingen. Äfventyret för en sådan händelse att stämplingen är dold genom inmutningen bör derföre ej blifva böter; och anser Den sy Juni {. m. jag derföre, att uti denna § efter ordet ”synlig*’ bör tilläggas: vid äfventyr att stämpeln uppsökes genom borIrifning af hvad som döljer densamma. Uti a6 §:n talas om huru förseglingen skall verkställas. Efter min åsigt böra alla eller också intet afkylningsredskap förseglas. Första mom. beskrifver huru redskapen skall förseglas, nemi. så att afkylningsredskap m. m. skola sättas ur stånd att begagnas, men slutar med att befria från försegling de i smärre bränneriet' till ångornas afkylning begagnade pipor. Likväl äro båda delarna afkylningsredskap.
Värde å 2 R:dr kubikfoten. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. R:dr 91,285 70,219 60 Pensionsoch In A) Pensions Civil-statens Pensions-kassa: Pensions-staten för Civile em Dito för deras en Ersättning för mistade löneDito för nådårsoch sparingar 50 Årméens Pensions-kassa: Förra anslaget under denna Ersättning för mistade löneDito för nådårsoell sparingar Invalidlius-fonden: Ersättning för hemmansräntor För ölesserade Öfveroch Under - 3 iionde Hafvud-Titel. dragnings-Staterne. Staten. bets-och tjenstemän... 37,500 kor och omyndiga barn 45,000 innehållningar 2,245 begrafningshjelps-be 6,540: 50. embete och tjenstemäns samt Un barn 37,500: — innehållningar 4,639: 50. begrafning8hjelps - be 28,080: — titel 43,100: — innehållningar 615: — begrafningshjelps-be 2,580: — och arrenden, Förslag s-anslag ... officerare, Beservations-anslag S:gr Förslag till blifvande Riks-stat: Penningar. Indelta Räntor enligt markegång på förslag. Spanmål. Indelt på förslag. Mått. Värde Värde å förslagsvis 2 Li:dr Mått. å 2 R:dr kubikkubikfoten. foten. kub.-f. 446,068198| 446,068|98| k:r li:dr Oiadelt. Transport R:dr 446,068 667,402 Summa 1,113,471 25 Indelta Räntor enligt marke - pa förslag. Indelt på förslag. Mått. kub.-f. 163 Värde k 2 R:dr kubikfoten. R:dr 326 Oindelt. För diverse föremål, Förslags-an Penningar:
Hos bemälde tjensteman bör för den, som sådant åstundar, tillfälle vara beredt att, så vidt tillgången af de emottagna exemplaren medgifver och efter ett pris af En skilling Banco för hvarje tryckt ark, pramumerera å ett eller liera Riks-Stånds Protocoll, dervid såsom praenumerations-afgift erlägges ett belopp af 2 R:dr nämnde mynt för hvarje Protocolls-samling; och hvarom underrättelse i allmänna tidningarne bör, genom Fullmägtiges föranstaltande, meddelas. 6:o De till Riksgälds-Contoiret allemnade Protocoll skola för öfrigt användas sålunda: a) till framtida förvarande i nämnde Contoir, för att derstädes till upplysningars erhållande finnas att tillgå, afsättas sex exemplar; b) till Chefernes för Stats-Departementen Expeditioner samt till j ustitiae-Revisions-Expedition och Rikets Ständers Justitife-Ombudsman utdelas ett exemplar till hvardera; c) till Rikets Ständers Bank samt Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö aflemnas 3:ne exemplar; d) uppå vederbörlig reqvisition, tillhandahålles de med Bibliothek försedda allmänna Läroverk ett exemplar hvartdera; e) de Kongl. Collegier och andra allmänna Embetsverk samt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, hvilka hos Fullmägtige sig derom anmäla, erhålla likaledes exemplar af de Protocoll, hvarpå tillgång förefinnes; /) hvad, som härefter återstår, hålles, efter reqvisition, vid nästkommande Riksdags början, hvarje Riks-Stånd tillhanda, idkommande Herr Helledaijs hemställan, att Låne-Contoiren i Göthei. till R. St.
T-Jti till Stats - Utskottet afgifvit Memorial deri 6 dennes hafva Herrar Ful mägtlge i RiksgäldsContoiret andragit, huruledes Rikets Höglofl, Ständer vid 1815 års Riksdag behagade bifalla att den för tjenstgörande Embetsoch Tjenstemän samt Vakt - Betjente vid berörde Contoir faStstälde Aflönin-gs - Stat skulle i afseende till myntets fallne värde och derifrån härrörande dyrhet på alla förnödenhets - varor, ifrån 1816 års början och framgent till nästa Riksdag få utgå med Femtio proCents förhöjning: men då myntvärdet Sedan år 1815 aldeles icke förbättrat sig och samma, om icke större dyrhet på förnödenhets, varor ännu fortfar, hafva Herrar Eullmägtige ansett sig böra hemställa, att samma förhöjning, sorn vid 1815 års Riksdag för Riksgälds - Contoiret beviljades, än ytterligare Stats-Utskottets Betiinkanden'. 1603 triSfte få äga rum, så längé som den Bankens Tjenstemän förunnade enahanda förmån fortfars Vid öfvervägande af hvad Herrar Fullrnägtige sålunda hemställt, har Stats-Utskottet funnit fullkomlig anledning tillstyrka i att den uppgäld af Femtio procent å Lönerne vid Riksgälds-Contoiret, som vid 1815 års Urtima Riksdag beviljades, nrå beräknas och utgå* så längé enahanda förhöjning å Lönerne vid Banko-Verket kömmer att ägä rum; hvilket Rikets Uögiofl. Ständers närmare ömpröfvände vördsamligen linder ställes. Riksens Högloft. Ständers Stats - Utskotts Utlåtande > i anledning af den berättelse som def till StätsBanco - och Riksgälds-Verkens öfverseende år 1817 valde Revisorer af Riks - Stånden afgifvit öfver Stats-Vekkets Förvaltning och Räkenskaper åren 1812 till och med i8i5.
Utskottet anser nemligen obestridligt, att en god och ändamålsenlig beklädnad är ett af arméens nödvändigaste behof, hvaraf truppens helsa och tjenstbarhet väsendtligen beror; och torde det knappt vara nödigt att erinra om de varnande exempel, vårt eget lands krigshistoria företer om vådan att ej egna tillbörlig omsorg åt denna vigtiga angelägenhet. Anskaffandet af de beklädnadspersedlar, som för manskapets utrustning erfordras, är dessutom en åtgärd af sådan omfattning, att don icke kan när sorn helst vid inträffande behof verkställas, utan 52 Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 84. måsto under fredens lugn påtänkas och beredas. Då nu Rikets åren 1853 och 1854 församlade Ständer förklarat den af Kongl. Maj:t vid samma riksmöte framlagda plan för Bevärings-manskapets beklädnad vara den ändamålsenligaste, såväl i afseende å sättet för behofvets fyllande som med hänsigt till anordnandet af bestyret med persedlarnes vård och omsättning; och då det af Kongl. Majit härför nu beräknade anslagsbehof är på samma plan grundadt, synes det Utskottet desto mera angeläget, att de erforderliga medlen för denna plans fortsatta tillämpning varda af Rikets Ständer beviljade, som vid sistförlidna riksdag en nedsättning egde rum af den då begärda summan, i följd hvaraf redan uppstått någon brist i beklädnadsförråden, hvilken i annat fall skulle ytterligare ökas, hvarige nom regeringen blefve urståndsatt att uti ifrågavarande vigtiga del af militärförvaltningen iakttaga de utaf Rikets Ständer i detta hänseende godkända grunder. Utskottet får alltså tillstyrka att det till underhållande af Bevärings-manskapets beklädnad af Kongl.
äfven till privatpersoner. 12 S y m a s k i n, Wheeler &amp; Wilson, som syr väl säljes till 30 kronor. Adr. Drottninggatan 73 B, 1 tr. D Högstedt &amp; C:o 32 Regeringsgatan 32 — Stockholm — Specialitet: Bordeaux&amp; Bourgogne-viner Billig ' », priser. EN S K Ö N A S T E PRYDNADEN | f JAKTIEBOLAQET 0m NI uteslutande använder af den äkta Segerllnds-Blanksvärtan, (märket Elefanten i stöflar) skall Ni finna, att skodonen hålla mycket längre hela. G. A. öre B å s t a d s och K i i F a n s t a l t, en af västkustens naturskönaste badorter 1 (säsong: 1 Juni — 30 September), erbjuder genom sin härliga natur, sitt sunda läge, sin goda, stärkande luft (hafs-, skogsoch bergsluft) och sina vackra omgifningar en särdeles angenäm sommarvistelseort. — Utmärkta hafsbad, dito varmbad i alla nutidens vanliga badformer i tidsenligt badhus. — Läkare: D:r A. CHRISTER-NILSSON. — Gymnastik och massage: Gymnastikdirektör med kvinnligt biträde. God och billig restauration och rymlig societelslokal å det naturskönt belägna Pershög. Tillfälle till segling, bergvandringar, strandpromenader och utflykter. Rikstelefon. Prospekter erhållas på begäran. Beställningar af rum genom Badkamrer H. Englund, adr. Båstad. (S. T. A. H. Sydsvenska Lätta, nätta arbeten att utföra under regniga våroch sommardagar, kunna intill lista juni rekvireras från Kindergarten, Kommendörsgatan 25, Stockholm. Begär ny priskurant. (G. 81170) Kredit-Äktie-Bolaget, Väfskola i Örebro. k r. 16: 4 5 p r från mina fabriker Stockholm, Fredsgatan 24, (Fonder Begär 1899 Katalog är Vackert Här.
' Men om jag säger att det icte far ske ', högg inin brorson till och kom ett steg .emot oss. ' Så går jag till presten och fragar, om jag Bör taga vård oin iniii broder eller ej ', svarade jag och stig honoiii i öC; oneii, så att lian skamdes, vände sig tvärt och gick. Men liiistïiiii sprang efter en snygg rock och hängde öfver deii gamles paltor. ' Ja, di1 tanker pk liiir det ser lit för byfolket ', sade jag, ' men du tanker icke på vår Herre '. ' Ja, hon in % gärna försöka sig nied liononi ', gentog kusinen liårdt, ' jag trodde annars att lioii hade haft nog af lionoin. ' Jag teg och bror min suckade ' djupt. Då liksoni kände jag p$ mig att han hade ett minne af det förflutna och jag tyckte dubbelt synd om Iionom. När vi kommo ut på gården och gingo förbi de kifvande barnen, tänkte jag ovillkorligt: ' stackars barn, I ' ~ ä x e n opp till ett syndastraff '. Så flyttade lian till mig i stugan och var liar anda tills lian dog., r a h, Britta, livad du gjorde rätt))., sade jag varmt. ' Jag kunde ej göra annorlitiida ', svarade hon enkelt, Lars Blef så sinhingoin biittre till sinnes, ' frisk hlef lian aldrig och liuinöret var litet ledsamt ibland, inen liar plågorna gåfvo lionoin ro, .kunde. man riktigt glada sig å t att han hade det så lugnt och godt p&amp; sina gamla dagar. Och s % fick jag den hugnaden se huru han fick en tanke pi, de himmelska tingen. Han var ju så gammal ocli skröplig och hade just aldrig tänkt p % Gud i sina friska dagar - men ' Herrans nåd - står det - ' varar evinnerligen ', skulle den då icke vara lifvet ut? J a g läste ju ofta för honom ur Kya Testamentet och förklarade s % godt jag förstod. Blen merendels rörde han ihop andligt och världsligt, så att man kunde både skratta ocli gråta vid det.
M. täcktes i nådigt öfvervägande taga, om icke ändamålsenligare och mera verkande åtgärder, än de hittills stadgade, kunde påbjudas för befordrande af tillsynen, huru de till landtmäteristaten hörande tjenstemän uppfylla dem i tjensten åliggande skyldigheter, äfvensom för erforderlig granskning af landtmätares räkningar öfver verkställda förrättninear.» Huru är det möjligt att Utsk:t kan föreslå en sådan skrifvelse och R. St:r gå in derpå, sedan de förut afslagit anvisande af medel till detta ändamål? Huru skall K. M. kunna vidtaga dessa åtgärder, med mindre äfven medel anvisas? Mig förefaller denna sednare del af Utsk:ts förslag högst olämplig, och jag anhåller derföre om återremiss af densamma, så formulerad : »att Utsk:t måtte föreslå R. St:r i underdånighet anhålla, att K. M. täcktes låta dess förnyade nådiga taxa på arfvode för landtmäteri-förrättningar af den 12 Maj 1857 undergå revision och omarbetning, afseende såväl förändring i grunden för debitering som återgång till principerna för 1827 och 1834 års taxor, der taxan må befinnas lör hög; samt att vid upprättandet af förnyad taxa äfven måtte afses någon lämpligare bestämmelse för landtmätares förskotter än uti alla föreg:de taxor varit händelsen. Hr De Maré: I motsats till föreg:de värde talare, kan jag icke finna den omständighet, att inga medel blifvit anslagna, utgöra hinder mot aflåtandet af den underd. skrifvelsen. För den händelse K. M. finner förändringen nödig eller nyttig, lär nemi. K. M. icke underlåta att till dess genomförande äska medel, och då det icke kan undvikas att framställningen dröjer till nästkommande riksdag, kan jag för min del icke annat än anhålla om bifall till Utsk:ts förslag. Hr von Koch:
Statistiska Sedan Kongl. Maj:t, med anledning af Rikets Ständers begäran, förordnat sammandragom meddelande, i sammanhang med Krigs-Kollegii bokslut, af uppgifter, afseende till Krigsatt hufvudboken, förutom den redovisning densamma vanligen innehåller, jemväl R°vudbokU^ på ett stäHe skulle redogöra för samtliga kostnaderna till de särskilda föremål, som tillhöra Krigs-Kollegii förvaltning, samt Rikets Ständer senast vid förra Riksdagen, i sammanhang med statsregleringen, till Kongl. Maj:ts disposition anvisat ett extra anslag af 2,000 R:dr för innevarande statsregleringsperiod, att användas såsom ersättning för berörda uppgifters utarbetande, får jag, uppå Krigs Kollegii derom gjorda hemställan, i underdånighet föreslå, det ett lika anslagsbelopp för nästa statsregleringsperiod måtte hos Rikets Ständer begäras för ifrågavarande ändamål. Uppå tillstyrkan af Stats-Rådets öfriga Ledamöter, täcktes Kongl. Majit till alla delar i Nåder gilla och bifalla hvad nu i afseende på regleringen af utgifterna under Aide Hufvud-Titeln samt de för Landtförsvarets behof ifrågasatta nya, så väl ständiga som extra anslag, äfvensom i öfrigt, blifvit af Departementschefen yttradt och hemställdt; hvarjemte Kongl. Majit, uppå Stats-Rådets tillstyrkan, i Nåder förordnade att, hvad beträffade förslaget om tillägg i Kongl. Kungörelsen den 13 November 1860, angående den allmänna Beväringen, hvilket förslag åsyftade medlems af frivillig Skarpskytteförening befrielse från lista årets beväringsexercis under vissa villkor, samt om reseoch Bil. M 3 lill Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. M 1. om Statsverket 1862. 10i traktaments-ersättning fur Officerare, som beordras att inhemta kännedom om sådan skarpskytts vapenfärdighet, m. m., särskild proposition skulle till Rikets Ständer aflåtus; börande, i hvad statsregleringen rörer, Utdrag af Protokollet om hvad Kongl.
Den 23 April, på bordet lagda Utlåtande, i anledning af gjorde Motioner om tillökning i anslaget för de fria Konsternas Academie. Herr Mannerhjerta, Ulric Emanuel, hade inlemnat följande, som upplästes: Det synes mig som Högloflige Stats°Ufskoltet föga eller icke granskat det Memorial, som i förevarande ämne blifvit till detsamma remitterat; emedan det nu uppläste Utlåtande endast är ett tillit innagifvandé huru Utskottet afgjordt en till dess åtgärd af Kongl. Maj:t remitterad, fran fria Konsternes Academie inkommen underdånig ansökan, om ökadt Statsanslag för nämnde Academie; och icke ett svar på min , under den 5 Januani antydde och till sina grunder sedan närmare utvecklade Motion. Jag hade icke ensamt föreslagit någon summa för de Fria Konsternas Academie. Jag hade föreslagit en sådan , som ett allmänt mera omfattande stöd för konsterna i allmänhet, hvilket jag ansåg dem behöfva , i synnerhet i ett land , der de mera äro inympade Trägårdsväxter , än naturliga alster. Bland föremålen för detta stöd hade jag omnämnt Musicaliska Academien, hvars functioner måste, utan emellan kommande hjelp , snart afstadna, emedan den tillgång, hvarmed omkostnaderne för detsamma blifvit bestriddi närmas sitt slut. Jag hade trott att de fria 214 Den 23 April. Konsterna äga med hvarannan så mycken ge. menskap att de, ehuru vid ol i ka utgrening, tiora hoppas och äga anspråk på samma ratt tili omvårdnad och afseende. Såsom ett af Konsternas befordringsmedel hade jag äfven omnämnt Lithograpbien eller Stentrycket, och förmodat att detsamma för sin omfattande användbarhet, kunde såsom en ny sak, hvilken gaf anledning till ett atvidgat och nytt inhemskt Näringsfång, förtjena den föreslagna uppmuntran af ett räntefritt län af Statens fonder till det ringa omnämnde beloppet af 3000 R:dr Banco.
Desse Committerade skola väljas af Riksens Ständer, på sätt Riksdags-Ordningen stadgar. Afgår imellan Riksdagarne någon af de Committerade, välje de öfrige en behörig Man, att det lediga rummet intaga. 56 Constitutions-Utskottets Förslag till ny Rihsdags-Ordning. .. § §§. I07, §■ I09- . 106. Ej må Lagtima Riksdag kunna, utan Riksens Stän ders samtycke j af Konungen upplösas förr, än Efra månader til/ändagått från den dag, då Konungen låtit om Statsverkets tillstånd och behof Riksens Ständer underrätta. Kid nämnde tids förlopp skola Riksens Ständer åtskiljas, så vida icke Konungen och båda Komr arne, minst fjorton dagar förut, öfverenskommit om Riksdagens förlängning på bestämd tid. Der så oförmodadt hända skulle, att, när Riksdagen upplöses, Riksens Ständer icke Staten reglerat eller någon ny Bevillning, lill bestämdt belopp, sig åtagit, skall den förra Bevillningen fortfara intill nästa Riksdag. Är åter Beviilningens bela belopp bestämdt, men Riksens Ständer icke om fördelningen deraf ense, då skola, efter den fastställda bevillningssummans förhållande till den, som vid föregående Riksdag blifvit fördelad, de i den sista Bevillnings-Förordningen stadgade Artiklar jemlikt ökas eller minskas; och upprlrage Riksens Ständer deras Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoi et att en ny BevillningsFörordning på sådan grund uppgöra ocb utfärda. Urtima Riksdag kan Konungen , när som helst, upplösa. §. 110. 108. Ingen Riksdagsman må kunna under tilltal ställas eller sin frihet beröfvas för dess gerningar ocb yttranden uti Karnare eller Utskott, utan att den Kantare, der han eger säte och stämma, sådant tillåtit genom uttryckligt beslut, deruti minst fem sjettedelar af de vid omröstningen närvarande ledamölerwe instämt. Ej eller skal! någon Riksdagsman kunna förvisas från den ort, der Riksdag hålles.