Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr, för kol per tunna 50 öre, för gärdselvirke per 100 stänger från och med 1 R:dr till och med 2 R:dr 25 öre, för stör per 100 från och med 50 öre till och med 1 R:dr 75 öre. Priserna vexla i förhållande till orternas mera eller Skaraborgs län. Torftägt. Rofdjur. Bergsoch brukshandtering. 29 mindre tillgång på skog och äro högst på slättbygden. Undantagsvis hafva de uppgått till två gånger de belopp, som här ofvan äro uppgifna. Torf mossar finnas till icke ringa omfång inom länet, i synnerhet inom Skara, Höjentorps och Wartofta o fögderier, utgörande en areal af omkring 1,773 tunnland samt i Barne, Ase och Wiste härader af Leckö fögderi, hvarifrån tunnlandtalet icke kunnat uppgifvas. Der torf finnes, begagnas den i synnerhet å slättbygd temligen allmänt såsom brännmaterial. För torfmossarnes tillgodogörande genom beredning till brännkol, hvarom i senast afgifna femårsberättelse förmäles, anslog Hushållnings-Sllskapet år 1856 af sin andel i afgifterna för minuthandel med och utskänkning af bränvin 300 R:dr Banko, men några ytterligare åtgärder i detta hänseende hafva sedermera icke afhörts. Andra surrogater för ved till bränsle begagnas icke med undantag af stenkol, som allt mera användes vid klensmide i skogsfattigare orter, och vanligen betalas med 2 R:dr 33 öre per tunna. Under femårsperioden hafva i 194 mål angående brott emot skogsordningen de tilltalade blifvit sakfällde. Skogsplanteringskassans andel i ådömde böter har utgjort 454 R:dr 72 öre Runt. Antalet under perioden dödade rofdjur och beloppet af derför utbetald belöning inhemtas af bifoTab. n:o 5. gade tabell N:o 5. De dödade vargarnes antal har enligt tabellen minskats.
Jo, ser tant, till en början var det inte så lätt att förmå pappa att låta mig få fara in i dag från Kölinge. Pappa har en dygd som heter försigtigheten och en favorit som heter Brunte. Nu vet pappa, att Axel har sina små funderingar och så visste han att Brunte hade varit till Wacksala redan i dag. Men så bad jag så vackert och hvad var det värdt för pappa då...? MONIKA. Ge mig muffen. Vänta litet, skall tant få höra. Se'n, när det ändtligen bar af så, bäst som jag far genom skogen, hvad får jag se, om inte hela vägkanten full af blåsippor? Alldeles blåfrusen! Se här hela muffen full. MONIKA. Kära hjertandes tack ska' du ha. MALIN. Olsson fick stanna, han, gång på gång, och nog brummade han en smula men se han är då alldeles förryckt i Axel allt sedan i fjor vintras och för öfrigt har pappa sagt, att hvad jag vill, det är hans vilja när jag är ute och åker. Dessutom fanns det intet förbud och någon grace får man väl ta sig. MONIKA. Grace? Likasom hon skulle behöfva mer än hon har af den sorten! MALIN. Jag kan väl tro att tanterna ämna klä' bord åt honom, och då passar det ju bra med litet blommor i det gröna? MONIKA. Måtte det! MALIN. Blir det kaffe eller thé? MONIKA. Jo kaffe blir det. MALIN. Så mycket bättre! Jag tycker inte alls så mycket om thé. Och kaffe, det kan jag laga så, att han blir förtjust alldeles. Edvard Bäckström, Samlade Skrifter. Du har nog lagat så, att han är det redan. Men försöt inte nu, ty då skulle Sally, beskedliga menniskan, bli alldeles utom sig. Hon håller på nu som bäst derute, och det får ingen tränga sig mellan henne och Axel, inte så mycket som en katt en gång. MALIN. Den snälla tant Sally! Jaså hon är ute i köket. Jag går strax och helsar på henne. Nå men hur går det för honom? Halfva examen är ju redan förbi? MONIKA. Ja visst, min unge, och nog lär det ha' gått för sig.
Vid QvarnCommisionsförrättningarne, som på Ständernes underdåniga anmälan på 1690- talet agde ruin öfver hela Riket skattlades med få undantag alla Husbehofsqvarnar som bibehöllos, och vid Hemmanens skattläggning icke blifvit beräknade, till serskildt ränta för Husbehofslönnalningen. Att upprepa alla de Stadgar som i anledning af Ständers gjorde framställningar under loppet af 400 år utkommit rörande Qvarnräntors utgörande af all Spsnnemål, sorn förmales antingen vid Tull eller Husbehofsqvarnar vore för vidlyftigt. Friherre Ehrenborg har genom sitt i underdånighet tillstyrkte afslag å Rikets Ständers i anledning afjnågre RiksdagsFullmägtiges väckte Motion, önskningsvis framförde underdåniga anmälan om Husbehofsqvarnars anläggning utan ränta, vårdat helgden af de ännu gällande Beskattningslagarne. Bifall å den anmälte befrielsen från en stadgad Grundskatts utgörande, hade haft den påföljd, att fyllnaden af den brist uti Statens ordinarie inkomster, som härigenom uppstått, kommit att såsom bevillning obehörigt öfverflyttas på andre medborgare. 192 Den 7 Julii f, m. N:0 7. Friherre Ankarfvcird, Carl Henrici De Lagbundne Styrelseformernas garantier innefattas till största delan uti, för sine rådslag och handlingar ej mindre än för sin verksamhet eller overksamhet inför Nationens ombud ansvarsskyldige Rådgifvare.
Vanligtvis beräknas 2 famnar björkved på hvart större rum öfver vintern; låt oss antaga 3 famnar för hvarje rum på K. slottet, blir det ändock icke mer än 900 famnar; och mer än i5o famnar tallved kan ej åtgå till köken och tvättning, ej heller 1000 läster kol. Jag anser således i5,ooo r:dr b:co vara fullt tillräckliga, ty för denna summa kan upphandlas 1000 famnar björkved, 200 famnar tailved och 100 läster kol, och likväl blifva 4°°° i'.‘dr öfver åt vedsågare och bärare. Jag föreslår således vördsamt, att 10,210 r:dr å denna punkt afdrages. Till lys-, polisoch renhållning å K. slottet torde 10,000 r:dr vara fullt tillräckliga, och således 6,100 r:dr kunna besparas; priset på olja är nu mera så lågt, att alla trappor, corridorer m. m. kunna upplysas för 1000 r:dr b:co årligen. Slutligen anser jag äfven 6,000 r:dr kunna indragas för underhållet af Svartsjö och Drottningholm. På Svartsjö har på många år icke någon reparation varit, tvertom hela ena stenhusflygeln, bestående af circa 20 rum, har blifvit bortsåld till bränneri och magaziner. Likaså på Drottningholm; den stora s. k. casern vid China, fateburen vid sjön, höger om Drottningholmsbron, jemte alla Kronans bodar och skjul m. rn., hafva blifvit bortsålde. Om rätt hushållades med medlen, så bör 10,000 r:dr årligt anslag vara tillräckligt; men då den förra trädgårdsmästaren för arrendet af parken och trädgårdarna m. 111. gaf, som jag hört sägas, 800 r:dr årligen till
I afseende å denna fråga har Vägoch Yattenbyggnads-styrelsen anfört, hu rusom det vore naturligt, att, i ett land af den utsträckning som Sverige, behofven af och fordringarne på lättade kommunikationer skulle stiga i samma mån som nya eller förbättrade transportanstalter åvägabragtes; att i sammanhang härmed ökade anspråk jemväl gjordes på företagande af undersökningar angående utförbarheten och ändamålsenligheten af de förslag till anläggningar, som i berörda afseende kunde varda framställda; samt att, äfven med fortsatt tillämpning af den hittills följda grundsats, att den orts innebyggare, som al en ny kommunikations öppnande komme att draga hufvudsakliga fördelar, böra deltaga i kostnaden för undersökningar och plans utarbetande rörande samma företag, äfvensom att undersökningars anställande och upprättandet af förslag i afseende på vattenaftappningar bör i allmänhet fullt bekostas af jordegarne sjelfve, komme likväl ännu under åtskilliga år större tillgångar att behöfvas för resor, undersökningar och expenser för allmänna arbeten, än som hittills erfordrats, enär det vore af vigt att tillräckliga medel icke saknas för de årligen i omfång och vigt tilltagande inspektionsresorna, hvilka voro oundgängliga för handhafvaude af vederbörlig kontroll derå, att under utförande befintliga arbeten med noggrannhet verkställas, äfvensom att äldre anläggningar behörigen vidmagthållas. Och halva, med alseende å hvad sålunda blifvit anförd t, Rikets Ständer beviljat den af E. K. Maj:t i ofvanberörda hänseende äskade tillökning i nämnda anslag, hvilket alltså kommer att för nästa statsreglerings-period utgå med 30,000 R:dr årligen. 47:o. E. K.
Bifölls, med följande tillägg: »hvarjemte Rikets Ständer förklara, att sådana på sednare tider inom bergslagen nyanlagda masugnar, hvilka icke åtnjuta några särskilda privilegier eller haft något hyttelag sig tillslaget, skola i beskattning anses likställiga med masugnar utom bergslag;» och M 22, Prot.-Utdrag den 31 Januari 1866. 145 M 22, Litt. B, i -inledning af väckta motioner om upphörande af tionde för tillverkning af metaller, m. m. Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande JYs 22, angående beräkningen af Statsverkets inkomster. Bifölls med undantag af hvad sidan 15 yttras angående Statens extra ordinarie inkomster, i hvilken del utlåtandet, likasom den dervid fogade tabell, lades till handlingarne. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande JYs 31, i anledning af gjorda framställningar om eftergift af Kronans rätt till dana-arf, fallna efter åtskilliga personer. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande JYs 36, i anledning af väckta motioner rörande ej mindre Norrmäns och Danskars än äfven andra utländningars rätt att i Sverige idka handel, handtverk och andra yrken. Frän Hederv. B onde-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets Utlåtanden: JYs 28, i anledning af motioner, angående ändring i vissa delar af Instruktionen för Rikets Ständers Revisorer af Statsverket; JYs 30, i anledning af Rikets Ständers åren 1863, 1864 och 1863 församlade Revisorers berättelser om granskningen af de under Kongl. Kommers-kollegii förvaltning ställda fonder och medel; och JYs 31, i anledning af framställningar om eftergift af Kronans rätt till danaarf, fallna efter åtskilliga personer. S. D.
Fysiologer, kemister och praktiska läkare hafva idre sparat några bemödanden för att göra sig bekanta med dess natur, i förhoppning att genom dennas belysning kunna, om ej fullkomligt förebygga, åtminstone inskränka och mildra ett ondt, som hitintills i flertalet af fall, der ej en förtidig död hindrat hvarje kurativt åtgörande, blott kunnat afhjelpas genom ett lika djerft, som ingripande förfarande från kirurgens sida.” ”Denna sjukdom” — tillägger Herr doktor Molander — ”är en giftig kropp utsprucken från en gren af det stora i mångå hänseenden lifgifvande och i sig sjelf friska industriens träd: den är ett foster af de fosforgaser, som utvecklas i fosfortändsticks-fabriker. Det af Herr doktor Molander sålunda skildrade onda, som hotar en del arbetare, bör icke helt och hållet obemärkt förklinga, I en tid, sådan som vår, så rik på kärlek till menskligheten i allmänhet, sä uppoffrande då det gäller att vårda sig om det uppvexande slägtet, så rättvis och frisinnad i alla frågor örn de arbetande klassernas försättande i den största möjliga sjelfverksamhet, talar det nu angifna sjukdomsfenomenet allt för gripande, att icke den lagstiftande magten, då dess uppmärksamhet derpå blifvit fästad, skulle i den mån möjligt är, söka att, om ej fullkomligt förebygga, dock åtminstone inskränka och mildra det onda; ty äfven här gäller det en mensklighetens sak, en vexande ungdom, den arbetande klassen. Min afsigt kan naturligtvis icke vara att i ringaste mån vilja begränsa tändsticksfabrikationens frihet eller uppstapla några svårigheter och hinder för dess utöfvande, min afsigt är deremot att fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på behofvet, att en allvarligare och noggrannare uppsigt anbefalles öfver helsotillståndet å tändsticksfabrikerna, att läkarevården der fördubblas, samt att alla de försigtighetsmått, medelst ventilation och dylikt, iakttagas. Sjukdomen är i vårt land ej mera en obekant storhet. Sjukdomsfall hade redan inträffat 1855, då doktor Molander utgaf sin brochure.
Anordning å Riksgälds-verkets inkomster: Afkortning Anordning 103,944: 69. 969,182: 27. 1,073,126: 96. ig, c) redogörelse för kronans magasiner; d) räkning öfver kronans bergs-effekter på metall-vågarne; e) redogörelse öfver stämplade-pappers-uppbörden; f) redogörelse öfver hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande direkte anmäld bränvinstillverkning och derför belöpande afgifter; g) redogörelse öfver utlemnade odlingslån; 7t) redogörelse öfver Landshöfdinge-ackords-amorteringen: i) redogörelse öfver utlemnade räntefria undsättningslån; k) redogörelse öfver oredovisade äldre undsättningslån eller magasins-fondens medel; l) redogörelse öfver utlånta jagtkasse-medel. C) ett sammandrag af Landtränteriets utgifter, enligt och utom riks-staten samt enligt extra stats-regleringen, afsedt att kontrollera det statsutgifterne blifva riktigt redovisade, och hvilket sammandrag endast såsom en bilaga kommer att åtfölja landsboken; att Kongl. Stats-kontoret den 28 i nyssnämnda månad i underdånighet öfverlemnat ifrågavarande arbete till Kongl. Majit, som medelst remiss den 9 nästlidne Augusti anbefallt detta embetsverk samt Kongl. Kammar-rätten att gemensamt underdånigt utlåtande häröfver afgifva; och att Kamereraren Spongberg för närvarande är sysselsatt med utarbetande af formulär för Kongl. Krigs-kollegii räkenskaper. § 3. I likhet med hvad vid föregående stats-revisioner iakttagits, hafva Revisorerne låtit uppgöra bifogade sammandrag öfver alla i 1858 års riks-hufvudbok ingående medel (Bil. Litt. A.), äfvensom särskilda uträkningar blifvit uppgjorda dels öfver stats-verkets grundfond (Bil. Litt.
Riket utgifna räntebärande obligationer, lydande å Svenskt mynt och utfärdade, på Rikets Ständers vägnar, af deras Riksgälds-konlor. 3:0. Obligationerna ställas på innebafvaren, men äro å dennes sida icke uppsägbara. Deremot eger Riksgälds-kontoret att dem uppsäga till inlösen efter sex månaders förlopp. Sådan uppsägning sker medelst derom i Rikets officiela tidning införd kungö - 656 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse. iV.o 2OS. reise. För de obligationer, derför Riksgälds-kontoret emottagit hela det förskrifna kapital-beloppet, må Fullmäktige under en lid af högst tio är afstå från uppsägningsrältens begagnande. Räntan för den i obligationerna förskrifna lånesumma utgår med högst fyra för hundra, efter år räknadt, och tiilhandahålles ovilkorligen obligalions-innehafvaren hvarje halft år, emot återställandet af den å samma ränta utfärdade kupon; börande hvar och en obligation, vid dess utfärdande, vara försedd/med dylika kuponer å halfårs-räntorna för en tidrymd af tio år; och skall samma obligation sedermera, intilldess den varder inlöst, hvart tionde år förses med nya ränte-kuponer för enahanda tid. Vid upplåningens företagande, äfvensom under dess fortgång, ega Fullmäktige i Riksgälds-kontoret att, med afseende å dåvarande penninge-ställning samt de förhållanden, som härvid för öfrigt böra komma i betraktande, pröfva och bestämma om och i hvilken mån rabatt å det kapital-belopp, derå obligationerna äro utfärdade, må, inom de gränser nedanstående moment i fråga om lånets amortering föreskrifver,' varda af Riksgälds-kontoret medgifven. 5:o. Obligationernas valörer, hvilka skola utsättas i både Riksdaler Riksmynt och Silfver-Specie, bestämmas af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret; dock får någon obligation icke utfärdas å lägre belopp än två hundra Riksdaler Riksmynt eller femtio Riksdaler Silfver-Specie. 6:0.
Sedan detta byggnadsföretag blifvit fullbordadt, återstår af Akademiens kapitalfond obetydligt mer, än de donerade belopp, — 435 — hvilka, enligt vid donationen lastade förbehåll, skola till bestämda ändamål användas, och detta ringa öfverskott torde endast med den nogaste hushållning vara tillräckligt för underhållet af den fasta egendomen. Af denna allmänna framställning utaf förhållandet täcktes Eders Kongl. Maj:t nådigst inhemta, att Staten uti den ifrågasatta förmögenheten icke äger ringaste del, utan att den är Akademiens, genom egna Ledamöters frikostighet tillkomna, enskilda tillhörighet, hvilken hon äger förvalta på sätt hon finnér sin fördel, såsom allmän institution, bäst kräfva, utan redovisningskyldighet för någon annan än sina egna medlemmar. Och har Akademien trott, att, enär förvaltningen af dessa medel årligen inom Akademien granskas af sådane bland dess Ledamöter, som icke i bennes styrelse och förvaltning deltaga, en ytterligare revision af offentlig myndighet torde befinnas så mycket mera öfverflödig, som nämnde medel aldrig sammanblandas med det anslag, Akademien af statsmedel erhåller, och ej heller till samma föremål användas, samt följaktligen icke det tilläfventyrs annorstädes inträffade förhållandet bär äger rum, att kännedomen om de enskilda medlens administration är nödig, för att granska och bedöma förvaltningen af de offentliga. Hvad dernäst beträffar den andra af Revisorernes anmärkningar, rörande underlåten redovisning för det här ofvan nämnda, af Rikets Ständer vid 1840 och 1841 års Riksdag beviljade, byggnadsunderstöd af 30,000 R:dr Bko, får Akademien, som trott rätta tiden för en dylik redovisning först inträffa efter byggnadsarbetets fullbordan, nu underdånigst anmäla, att den ifrågavarande redogörelsen för åren 1842, 1843 och 1844 blifvit, till följd af en inom Kammar-Rätten gjord anmärkning, till sistnämnde Embetsmyndighet aflemnad.
Afståndet ifrån denna ort till närmaste undervisningsverk är å ena hållet 11 mil och å andra I2V2 mil; tänker man äfven derpå, att denna by är medelpunkten för 18 socknar med en folkmängd af 40,000 menniskor, så frågas om icke denna ort är i afs:de på undervisningsverk mer vanlottad än staden Skenninge och bör ega företräde vid anslags beviljande. Jag kan så - Den 21 Juli e. m. ledes för detta Stal,sUtsk:ts Utlåt., ej gifva några andra positiva skäl, än att jag icke anser staden Skenninge, relativt till andra orter inom riket, böra ega något företräde vid anslags beviljande i fråga om undervisningsverks inrättande, utan att det tvärtom finnes många orter, som snarare än nämnde stad böra få anslagssummor för sådant ändamål 9ig beviljade. Jag anhåller om bifall å Utsk:ts Utlåt. Sedan öfverlägguingen härmed ansetts afslutad samt H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels bifall till Utsk:ts hemställan och dels att R. 0. Ad., med afslag derå, måtte bevilja det af K. M. äskade anslag, 2,000 rdr, till lön åt en rektor vid Skenninge skola, framställde H. Exc. först propos. på bifall å Utsk:ts hemställan, dervid svarades flere nej jemte några ja, och sedermera propos. på afslag derå samt beviljande af ofvannämnda anslag, då svaren utföllo med många ja jemte åtskilliga nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. 5 Usta punkten. Utsk:ts hemställan bifölls. 52:dra punkten. Gr. Taube, Henning Adolf: Jemför man de skäl, mo tionärerne i nästföreg:de och nu ifrågavjde punkt framhållit, så finner man att de stå hvarandra så nära, att det är obegripligt huru Utsk:t i de begge punkterna likväl kommit till olika resultater.
M. gjorda underdåniga framställningar och förslag om em bets verkens förändrade organisation, och då denna ännu icke hunnit fulländas, torde häraf till en betydlig del orsaken kunna härledas, hvarföre det för en ordnad och ändamålsenlig förvaltning högt påkallade förbudet emot flere tjensters beklädande af en och samma person ej blifvit utfärdadt, såsom allmänt och ovilkorligt gällande, ehuru för några embetsverk serskilda föreskrifter är® i denna syftning meddeldte. Då emedlertid Rikets Ständer ansett delta ämne vara af den vigt, alt det påkallat Rikets Ständers ytterligare uppmärksamhet, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att i den mon, genom den förändrade organisationen, den umbärliga tjensteuianna-persoualen kunnat indragas och sålunda tillfälle beredas alt med hvarje befattning förena sådana löneförmoner, som motsvara dess innehafvares behof för bergniffg, det må påbjudas, att inom embetsverken ingen må på en gång innehafva flere än en sudan befattning med lön på stat. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 9 September 1840. Expeditions-XJiskollds Förslag till uiid. Skrifvelse, N.o 83. Uppläst och godkändt hos Ridd, och Adeln den la Sept. 1840. Preste-Ståndet den 16 Borgare-Ståndet den 23 Bonde-Ståndet den a3 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ifrågaställd löne-reglering för Landt-Statens Tjenstemän och Betjente, samt Landtmäteristaten i provinserne. (Stats-Utsk. Uti. Nrris 42 och 199.) S. A. K. Uti a flåten Nådig Skrifvelse lill Rikets Ständer af den 27 sistlidne Januari, har E. K. M., som, erkännande angelägenheten af en efter Landtstatspersonalens behof samt dess mödosamma och ansvarsfulla befattningar lämpad löne-reglering, likväl, med afseende å det betydliga belopp, denna reglering erfordrar, icke ansett
M 69, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande JV2 19. Lades till handlingarne. Frän Högv. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets Utlåtande, M 44, angående verkställande af undersökningar, i anledning af väckt förslag om norra stambanans framdragande från trakten af Husby eller Odensala öfver Erikssund till Grans socken. S. D. Föredrogs ånyo och biföllos Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: M 5, i fråga om anläggande af en undervattens-telegrafledning mellan Skåne och Preussiska kusten; och M 6, i anledning af väckt motion om särskild ersättning åt postbonde, då han nödgas på sin skjutsstation afbida postens expedierande. S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets nedan omförmälda Betänkanden och Memorial: M 21, i anledning af väckt motion om ett tillägg till lagstiftningen angående äktenskapsskilnad. Bifölls. JV2 22, i anledning af väckt motion om införande af civil—äktenskapet. Bifölls. M 23, i anledning af återremiss utaf Utskottets Betänkande, JV2 17, rörande väckt motion om föreskrift derom, att arfskiflen skola inom viss tid till domstol ingifvas. Lades till handlingarne. M 24, i anledning af återremiss utaf Lag-Utskottets Betänkande, 18, öfver väckta motioner om förändrad lagstiftning i fråga om upprättande af bouppteckning, m. m. Lades till handlingarne. JV2 25, i anledning af väckt motion om ändring i lagens stadgande), an gående morgongåfva. Bifölls. JV2 26, i anledning af väckt motion om förändring i lagens stadganden, an gående giftorätt i bo. Bifölls. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets nedannämnda Betänkande!) och Memorial: 64, i anledning af väckta motioner om ändring i nu gällande resereglemente, m. m. Bifölls.
Skrifvelse i fråga om nämndemäns och fjerdingsmäns rätt till ersättning för extra förrättningar ; N:o 177, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. ang:de reseersättning och dagtraktamente till ordföranden och ständige ledamöH. Den 17 Oktober. ter uti de nämnder, åt hvilka reglering af presterskapets aflöning, i enlighet med Förordningen den 11 Juli 1862, anförtros, samt om anslag till skrifbiträde åt dessa nämnder; N:o 178, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. ang:de anvisande af medel till betäckande af kostnaden för iståndsättande af åtskilliga broar å den s. k. Carl Johans-vägen i Jemtland, m. m.; N:o 179, i ani. af vackt motion om anvisande af medel för upprättande af en fullständig plan till Norrbottens kolonisation; N:o 183, i ani. af väckt fråga om inköp af Medicinae Doktor N. P. Hambergs samlingar af naturoch konstprodukter; N:o 184, i ani. af väckt motion om anslag till ackordsersättning åt f. d. Kegements-läkaren Doktor B. F. Levin; N:o 185, i ani. af väckt motion om fortfarande anslag för Kamererare» Carl Sandberg; N:o 186, i ani. af väckt motion om landshöfdinge-residensets i Göteborgs och Bohus län förflyttning från Göteborg till Uddevalla, samt anvisande af medel till derför erforderliga byggnader; N:o 187, i ani. af väckt motion om anslag till inköp af de tomter och byggnader, sorn närmast omgifva S:t Lars och Drottens kyrkoruiner i Wisby; Banko-Utskottet: N:o 71, med förslag till förändring af 4:de §:n i lagen för Rikets Sländers Bank; N:o 72, ang:de instruktion för R.