Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer sjelfwe äga att afgöra, fär jag i ödmjukhet fdrcstä , att Höglöjlige Riddcrskapet och Adeln fattar det beslut, att sä snart kriget uphör, Wargeringcn skall aldeles indragas och derefter ankomma pä Rustoch Rotehäl» lares fria wilja att anskaffa stg Wargerings-Manskap eller icke; och sä wida de öfrige respettive Ständcn häruti instämma, det jag säkert förmodar, Riksens Ständer hos Kongl Majrt i underdänighet anhälla > dek täcktes Kongl Maj:t, igenom nödigt Päbud, befordra detta Riksens Ständers Beslut till werkställighet. Härom utbeder jag mig Herr Grcfwcns och Landt-Marskalkens proposition. Herr Grefwe» oth Landt-Mar« skal ken förklarade, att han ej kunde göra ttäcwlt annan proposition, än till bifall eller afstag af Utskottets Betänkande. Herr Kar^^tnsn, ^mbrostus yttrade sig hafwg begärt ben af honom fbrcflagne tilläggning - Den i September 97 läggning blott emedan han ansäg Utskottet ej nog expressivt hafwa yttrat, akt den förcstagnc ätgärdcn ankomme pä Ständerna och borde säsom Ständers Beslut ät Konungen till »verkställighet öfwcrlemnas. Herr Grefwe» och Landt-M arska lken yttrade sig anse sig e) kunna göra proposition pä det af Herr Leckman föreslagna tillägg, emedan, enligt Regerings - Formen, proposition mäste göras antingen till bifass ä Betänkandet, eller om nä, gon anmärkning dcrwid gjordes kill äter - remiss. Herr blorsienstoipe, backers. Meningen af denna författning kan wäl e) wara, att juan skulle antaga nägot blindwis. Herr L^rglimän har sagt, akt Utskottet orätt fattat hans mening, hivarföre worc bäst, att mälet äkcrsändes till Utskottets nor gare granskning. HerrLergliman, Ambrosius ^InZnus.
Efter upläsning andra gängen as Srats - Ut» stokters i förjedne gällvags plenum pä bordet lagda be-ändanden, del ena om indragning lill Kronan af Ädelfors,G storverk m. m., och det anora om ff stkeköp a Ohlsiorps kronosäteri i Skaraborgs lin, bleflvo desi bagge hetänkanden af Rioderflape! och Adeln bisauna, Föredrogs ä nyo och bifölls StatöUtstotteks, den 6 dennes pä bordel lagda betänkande i anledning af Commerce-Räder Z-rnteslons memorial om anflag af stats-m-del att anwändas kill tvinnande af säker kännedom af Swe! iges Statistik. Likaledes wid förnyad föredragning, biföll Ridderskapet och Adeln allmänna Besivärsoch Oeco» nonna - vlstotkets utlåtande öfwer /ixoi 6adrie! Lilv^rstolpies memorial angående medlen lill sol» lets och landets förbättring. Företogs till afgörande Lag-Utskottets förledne gärdag pä bordet lagda memorial, rörande en allmän författning emot omätteligt bruk af starka drycker och deras vlofllga urmimucring, tillika med Ut stol tets project kill en sävan författning. Efter upläsning af projeclels r §-, af innehall - Den i? IuliH. Zry hall, akt den, som antingen synbarligen af starka drycker är öfwerlastad, eller genom bruket deraf kommit i en uprbrd och oredig sinnesförfattning, blifwer till answar för fylleri stylvig ansedd, yttrade sig Herr Ikam, ?ekr, akt han ansäg denna punct något obestämd och tyckte att obestämdheten stu ie afhie pas, om man stadgade, att den som ragkar cch är under 50 är blifwer till answar för fylleri stnldiq. Ä stilliqe önstade att projecket mätte i hela sin widd uplasas och anmärkningar derwid efteråt, af den som sig dertill funne befogad, göras.
Om Bonde.Standek icke felar i den tankan atckllrnejuen wunnit sin upkömst först pä de förmäner Werket af höga Ofwerheken njutit och sedermera pä den winst, som fran Allmänheten influtit, samt at särdeles nu, dä Lancjuen bör försättas i en för Näringarna nyttig werksämtzek/ hwartil fordräS ^n utwidgad Lrellit; sä sörwän L8 - i;8 tar Bonde-Ständet, såsom en följd as desi answarighet, sina kaspeAive Med - Ständers gunstiga och benägna samtycke, at Bonde - Ständer afwen hädanefter i ksn^usns förwaltning deltager; hwilket genom Utdrag af l^rorocoller skulle med de öfriga KslfteKivc Stånden wördsamk och »vänligen eommunicsras. ckär suprs. Tx ?rc>t0L«I!o k.i»rs 8eAsrllrom, Bonde-Ständets Lecretersre. Lades pa bordet. Uplästes a nyo Friherre Olas Leäerliroms lVlsmorisl rörande InftruÄion för Bewillniiigs-Ulskottet, hwilket den i. April blifwic lagdt pä bordet. Friherre Leäersiröm, Lias. Da jag sidst, ledne i. April i lVlsmoriäl, til Höglosiige Ridder, skapeks och Adelns ompröfwanve hemställre den fragan, om icke en InllruÄiun more nödig för BewillningS. Utskottet, sa wagade jag icke, ak tillika för Höglostige Ridderskapet och Adeln omständeligen projsÄcro den as mig yrkade InftruÄion.
Härtill har jemväl i synnerligt märkbar -män bidragit Eders Kongl. Maj:Is nådiga Förordning den 16 Januari 1844 om inskränkning och ordnande af Gesällvandringen. Sådane personer, som i förra tider, i trasig och usel belägenhet, dagligen besökte Lands-Kans - I 1 *-> 1 lict med sitt i flerfaldiga slycken slitna resepass, äro numera högst fa och merändels härstammande från utländsk ort, sä att man med fullt skäl kan intyga att denna Förordning medfört åsyftad och önskad verkan. Räddningsanstalten i Räby för vilseförda och vanartiga gossebarn fortsättes i samma goda riktning. Bibehållandet af denna anstalt i dess närvarande goda skick kan åtminstone påräknas så länge Öfverste-Kammar-Junkarn, Friherre G. Gyllenkrook ät densamma egnar mycken tid och betydliga uppoffringar. Flera gossar hafva utträdt ifrån inrättningen och deribland 2: ne, sorn, jemlikt Eders Kongl. Majits nådiga tillstånd, förflyttades från fästningen här i staden, der de voro för 3:dje resan stöld insatte på tre års arbete. Af dessa ynglingar inlärdes den ena uti trädgårdshandtering och, efter inhemtade nödiga insigter häruti, återvände till hufvudstadcn för att inträda i erhållen trädgårdsmästare-befattning; hvaremot den andra ynglingen, härstammande ifrån Dalarne, qvarstannade här ä landsbyggdcn i ordentlig årstjenst, hvarmed han ännu fortfar till husbondens synnerliga belåtenhet. Visserligen påträffas individer, hvilka dels gång efter annan rymma från inrättningen och dels icke kunna förmås mottaga den hildning, som lemnäs: men sådana höra Lill sällsyntheten och afskräcker ingalunda enskilda välgörenheten ifrån att bidraga lill uppehållandet af denna till sin idé och plan högst välgörande inrättning, hvars hufvudsakliga bristfällighet består deri, att den är för inskränkt. För utvidgning deraf äro inga synnerliga tillskott att påräkna af all mänheten; men som Eders Kongl. Majit uti 2 morn. 5 §. af ofvanaberopade nådiga Förordning rörande försvarslöse personer täckts i nåder yttra, att Eders Kongl.
Utaf ett den nådiga Propositionen bilagdt Statsråds-protokoll öfver Ecklesiastikärenden den 25 April 1862 inhemtas, hurusom Vetenskaps-akademien uti underdåniga skrifvelser dels den 13 November 1861 framställt den åsigt, att de arbeten, pom, med anledning af väckt fråga om en medel-europeisk gradmätning, erfordrades 70 Expeditions-Utskotteis Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 169. inom Sverige, borde kunna medhinnas under loppet af fyra somrar, och lämpligen utföras enligt en i underdånighet framlagd arbetsplan, dels ock den 9 April 1862, med ledning af denna plan och till åtlydnad af nådig föreskrift, till E. K. Maj:t öfverlemna! förslag å kostnaderna för ifrågavarande gradmätnings utförande inom Sverige, uppgående till en sammanräknad summa af 25,000 Ridr Runt; och hade, i sammanhang med beslutet om nådig Proposition till Rikets Ständer i afseende på detta anslag, E. K. Majit anbefallt Stats-kontoret att förskottsvis af under händer hafvande medel utbetala det belopp, Akademien anmält vara för inköp af instrumenter och verkställande af förberedande arbeten erforderligt. I betraktande af ifrågaställa gradmätnings stora vigt i vetenskapligt hänseende, och då ej mindre i Sverige, än äfven i de andra länder, som i utförandet deraf deltaga, arbetena redan pågå, hafva Rikets Ständer funnit skäligt bevilja det för berörda, ändamål äskade belopp, 25,000 Ridr. Uti en till Rikets Ständer den 13 Februari innevarande år aflåten nådig Proposition om medels anvisande till nya eller utvidgade byggnader för åtskilliga elementarläroverks behof, har E. K. Majit, bland annat, föreslagit en förhöjning af terminsafgiften för lärjungar vid elementarläroverken, för att dermed förstärka stiftens byggnadskassör. Rörande denna fråga inhemtas af den nådiga Propositionen, bland annat, att något mer än 40 år förflutit sedan stiftsbyggnadskassorna med hänseende till inkomster och åligganden erhöllo den reglering, som i hufvudsaken ännu eger bestånd.
LäkareSällskapet har också, uppå remiss af ÖfverStåtbållareEmbetets remiss, afgifvit det utlåt., att grafplatser inom hufvudstadeu icke böra tillåtas, och att alltså De n 24 November f. m. TIS lik böra begrafvas utom staden, och detta utlåt, är grundadt på numera vunnen erfarenhet, att intet finnes, som så mycket som växtlifvet uphämtar orena ångor. Hr Hjerta: Såsom exempel derpå, att Carl XIILs törg kart äfven såsom planteradt användas till promenadplats, åberopar jag Tuilleriernas trädgård i Paris, den flertalet af Ståndet troligen besökt. Likaså finnas dylika platser i Berlin m. fl. städer. En sådan anläggning skulle också öfverensstämma med sköulietssinnet, oell, enl. mitt lörmenande, med Stockholms innevånares önskningar, på samma gång den blefve en prydnad för det Kongl. Slottet. Skall tomten bebyggas, så måste der blifva 2:ne husrader, så vida meningen är att uplöra bostäder åt hushåll. Men derigenom borttages allt för stort utrymme, och jag anser derföre lämpligast att platsen planteras, desto hellre som en läkare nu sagt oss, att just en sådan plantering är lör större städer af särdeles stor vigt i sanitärt hänseende. Hr af Edholm, Erik Wilh.: Jag anser en park-anlägg ning olämplig. Tider kunna komma, då större antal trupper behöfva samlas och då är Carl XIILs torg väl behöflig! För att emellertid icke uptaga den långt framskridna tiden, anhåller jag om bifall till Utsk:s hemställan, med undantag af de tre sista orden deri. Pir Printzensköld: Jag anser det af den siste talaren före slagna undantag obehöfligt Hr af Edhol m : Bifalles punkten i sin helhet, så har R. o. Ad., enl. min åsigt, uttryckt den önskan, att hela torget skall uplåtas till parkanläggning, hvilket jag anser mindre välbetänkt. Hr Hjerta:
M:s högstberörde Nådiga Proposition, hafva Rikets Ständer, efter förehafd pröfning af åtskillige inom Riks-Stånden väckte frågor, rörande Statens öfrige fordringar för undsätlningsspanmå!, serdeles inom Stora Kopparbergs, Elfsborgs samt Götheborgsoch Bohus Län, skolat, i sammanhang med förestående yttranden, enär ifrågavarande soanraåls-undsättningsskulder ickej kunna jemföras med dem Norrbottens och Westerbottens Läns invånare sig ådragit, och hvilka invånare blifvit hemsökte med fyra på hvarandra följande missväxtår, till E. K. M. i underd. öfverlemna, att i Nåder dels bevilja ifrågavarande undsältningstagare det anstånd med återbetalningen af deras spanmålssknlder, sorn Expeditions-ViskoHels Furslag till und. Skrifvelse Allo 21^. 393 sorn med iakttagande af Statens rätt och undsättningstagarnes bestånd ban finnas förenligt, dels ock anbefalla vederbörande den skonsamhet vid indrifningen af desse fordringar, att icke jord, utsädessäd, erforderlige dragare eller åkerbruks-redskap tillgripas. Hvilket ålit 11 i k e t s Ständer få härmed i underd. anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den a4 Nov. 1834- Pieste-Ståndet den 24 Borgare-Ståndet den 24 — Bonde-Ståndet den 26 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse med öfverlemnande af Lag-Comiteens förslag till allmän Civil-Lag. (Xag-Utsk, Betänk. N:ris 81 & 1^8.) S. A. Iv. Sedan E. K. M. vid sisth Riksdag underrättat Rikets Ständer om de hinder, som då mött för slutlig granskning af Lag-Comile'ens förslag till allmän Civil-Lag, samt tillika anfört: att förslag till ny Criminal-Lag vid den tiden ännu icke hunnit af Comitéen utarbetas, hvarföre
Dess Utg. sörjer, och ursäktar sig, förvånad, att den ädle „kämpen för det goda„ skulle träffas af ett så hårdt missöde. Sistnämnde euphemistiska uttryck är lånadt från en af kamraterne, vår svenske Ueland, Kirkesangeren i Arboga, en af tidningspressens och det första Örebromötets klenodier. Andra tidningar hafva redan uttryckt sin förvåning öfver huru A.B:s Utgifvare kunnat emottaga och så länge i redactionen bibehålla en person, som just icke å charakterens vägnar förut var så fördelaktigt känd, och sedermera, några år derefter, väckte ett scandalöst uppseende genom de så kallade „dåden„ och ett och annat, som dock voro obetydliga småsaker emot hans sista missgerningar. Herrar Kullberg, Ridderstad och Sturzenbecker, som varit medarbetare i A.B. och således kamrater med mannen, hafva intygat, att om man än ej visste något bestämdt att förevita honom, hade han dock alltid i moraliskt hänseende, en viss „mauvaise odeur„ , som gjorde att man aktade sig för honom, och detta omdöme vidhåller Herr Ridderstad i en sednare artikel, med tillägg att det stödjer sig på en nära och mångårig bekantskap. Hr Hjerta antyder sjelf, att deras ömsesidiga umgänge aldrig var rätt „intimt„, och isynnerhet i de sednare åren blott „höfligt.„ Dermed hänsyftas troligen på A:s beteende vid det tillämnade köpet, hvarvid han, i fall ryktet var sannt, icke just skulle betett sig rätt hederligt. Vi sjelfve äro i tillfälle, att ur egen erfarenhet lemna ett upplysande bidrag till subjectets personalier. Saken är förut berättad, men för fjorton år sedan: den kan, såsom glömd och för de flesta kanske aldrig känd, ånyo behöfva uppfriskas. A. uppehöll sig året 1837 i Upsala och umgicks ännu på vänskaplig fot med Phosphoristerne, hvilkas välvilja den tiden ej var utan värde för honom, emedan de utgåfvo landets enda Litteratur-tidning.
Ser du, pappa, den nya tiden, som du fördömmer, den har mycket godt i sitt sköte ... den ställ er medborg aren på sin plats, der han kan verka fritt, u tan afseende på fördomar,... den hatar ståndsskillnad och skråordning ... Du har, som den flydda tidens försvarare, endast Historien och häfdvunna v anor, jag har opinionen och dess mak t är sto r, fas t tys t, dess verkningar flyga, likt den electriska gnistan f rån man till man, f rån bröst till bröst. M A R I A . Tack bror f ör de orden. v. G Y L L E N M A L M . Gif mig handen, min gosse... Hvad du s äger är godt, men det smak ar som ungt vin ... Ännu icke öfver g äsningsprocess en, men ännu var ingen v. Gyllenmal m annat än hederlig k arl och du är det också, det känner j ag. K N U T . Jag hoppas det, pappa... Nu skall j ag, som är nykommen, berätta nytt... Jag tänker skaffa pappa en liten sonhustru. v. G Y L L E N M A L M . En amerikanska? K N U T . Nej, en veritabel svenska. M A R I A . Hvad säg er du ? så roligt, så roligt att få en liten snäll sv ägersk a... Är hon vacker? K N U T . Jag vet icke... Jag tänk er bedja dig g öra hennes po rträtt och karakteris tik. M A R I A . Hvad menar du? K N U T . Att jag för en l iten stund sedan fick denna idé ... genom sqvall er af g amla mamsell Rose ... hon är sig fullkomligt lik, efter åtta års förlopp... Nåh, jag g af henne också ett par historier att löpa med. M A R I A . Jag to rdes ick e bli inne med dig och henne, jag var rädd att icke kunna bibeh ålla f attningen. K N U T . Jag gaf mig ut som död och lät h enne vidare springa af med en och annan nyhet. M A R I A . Nåh, men svägerskan? du gycklar väl med oss? 13 K N U T .
Vt dr. den 7 Juli i 1834* >3 ter, som Svenske och Norrske Consulerne ega att af Svenska fartyg uppbära; N:o 8e, i anledning af väckt fråga, ora upphörande af Höglöflige Piidderskapets och Adelns rättighet, att å Frälse-egor anlägga krogar. Från Högvördige Preste-Standet. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne: Allmänna Besvärsoch Oeconomie-lJtskottets ytterligare Utlåtande N:o 94» * anledning af väckta motioner, om åtskilliga ändringar i liongl. Stadgan den 9 November l83o, angående hvad vid sjöfart inrikes orter emellan iakttagas bör. S. D. Yid förnyad föredragning återremitterades Bevillnings Utskottets Betänkande N:o i3, angående stämplade pappersafgiflen. S. D. Föredrogs å nyo Bevillnings-Vtskottets Utlåtande N:o 15, i anledning af de vid Betänkandet om grunderne för denblifvande Allmänna Bevillningen gjorde anmärkningar; hvarvid Ståndet 1:0 biföll bibehållandet af de för Allmänna Bevillrtrugens utgörande nu gällande hufvudgrunder m. m.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 21 och 22 dennes på bordet lagda Utlåtande Nio 186, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 74, angående reglering af utgifterne under Riks-statens nionde hufvudtitel, stannade Ridderskapet och Adeln, i afseende på nedannämnde delar af Betänkandet N:o 74, uti följande beslut: Side punkten. I öfverensstämmelse med Kongl. Majits i ämnet aflåtna nådiga Proposition, bifölls att framlidne Landshöfdingen, Grefve Fredrik Ridderstolpes efterlemnade enka, Carolina Kolbe, må å allmänna indragnings-staten få sig tillagd en årlig pension af 400 Rldr; och skulle de öfrige Riks-stånden, genom utdrag af protokollet, vänligen inbjudas att i detta beslut sig med Ridderskapet och Adeln förena. 17:de punkten. Utskottets i Utlåtandet Nio 186 gjorda hemställan bifölls. 2ilsta punkten. Ridderskapet och Adeln fann för godt att, med afslag å Utskottets hemställan, j så målto bifalla den i denna punkt omförmälda motion, att förre t. f. Kanslisten i det upplösta Allmänna Magasins-kontoret, A. Ekman, må å den blifvande indragnings-staten uppföras till åtnjutande af 438 Rldr om året, intilldess han antingen genom fullmakt i annan tjenst erhåller en löneinkomst, motsvarande nämnde summa, eller ock blir anstäld i Stats-kontoret såsom Kanslist med dervid åtföljande aflöning enligt nu gällande stat. Utskottets i Utlåtandet Nio 186 gjorda hemställan bifölls. 37lde punkten. Med afslag å Utskottets hemställan bifölls, att åt framlidne läraren vid Chalmerska slöjdskolan C. E. Hyltén-Cavallii efterlemnade enka må å allmänna Indragnings-staten uppföras ett årligt pensions-belopp af 200 Rldr att utgå, så länge hon lefver ogift och i behöfvande omständigheter sig befinner. I öfrigt ansågs förevarande
Eed, förend han ikke Isengere kan stedes til at aflsegge Eden. % 8- Denne Lovs Forskrifter blive gjseldende fra den Dag, som fastssettes af Kongen, efter at Overenskomst er truflet med Sverrig om en tilsvarende Lovs samtidige Ikrafttrseden for sistnsevnte Land. 16 Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition M 117. Transsumt af Protokollet öfver ett Lagärende, hållet uti Kongl. Maj:ts Högsta Domstol Tisdagen den 18 September 1860. Närvarande: Justitie-råden: Alexanderson, Qviding, Hans Excellens Herr Gunther, Qvensel, Cramér, Friherre Leuhusen, Herg. Revisions-sekreternren Adlercreutz föredrog i underdånighet Nole ur protokollet ofver Justitie-departements-ärender, hållet å Ulriksdals slolt den 11 innevarande September, enligt hvilket Kongl. Maj.t behagat i nåder infordra Högsta Domstolens utlåtande öfver ett inom Justitie-departementet utarbetadt lagförslag med rubrik: »Förordning om verkställighet i Sverige af domar och utslag, meddelade af domstol i konungariket Danmark»; varande samma lagförslag i öfrigt af följande lydelse: Högsta Domstolen fann ifrågavarande lagförslag icke föranleda till anmärkning. Ex protocollo G. V. Österdahl. Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition M 117. 17 Utdrag af Protokollet Öfver Justitie-Deparlernents-ärender, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti StatsRådet å Ulriksdals Slott: Fredagen den 21 September 1860, i närvaro af: Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-ministern friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström. Stats-råden: Wallensteen, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna, Malmsten, Ju>tilie-rällen: Qviding, Cramér.
I händelse denna mening godkännes, förfaller hvad bemälde motionär hemställt i fråga om rättighet för dem, sorn icke begagnat undervisningen i ett elementarläroverk, att derstädes, emot en något ringare afgift än hittills, få undergå examen till vinnande af de förmåner, dimission från läroverket eljest medgifver; ty motionären har tydligen härmed icke åsyftat minskning i berörda afgift under annan förutsättning, än att censorer, till hvilka ersättning för resekostnader nu utgår och med en del af afgiften bestrides, skulle upphöra att finnas. — Men på grund af ett annat förhållande, som med nuvarande dimissionsexamen företer sig, och med föranledande af hvad ej mindre sistbemälde motionär än äfven Herr Eooth andragit rörande de skärpta fordringarne i samma examen, i det nemligen den förre framhåller, hurusom stipulationerna för afgångsexamen på ett betänkligt sätt. vidröra yttersta gränsen af det möjliga, och Herr Eooth visar den stora skilnaden, hvad nämnda fordringar angår, emellan den nyligen afskaffade s. k. studentexamen och den nu i stället föreskrifna afgångsexamen, finner Utskottet sig böra fästa Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 56. 13 Rikets Ständers uppmärksamhet på innehållet af nedannämnda §§ af Kongl. Stadgan angående afgångsexamen vid rikets högre elementarläroverk den 11 April 1862.
Januari, har Kongl. Majit behagat tillkännagifva, att jordbrukare, hvilkas vexanda gröda skadats eller förderfvats af timada naturhändelser, tid efter annan i Underdånighet anhållit om särskildta understöd utöfver de under varande förhållanden föga båtande förmoner, som Författningarne i sådana fall medgifva; Och att Kongl Majit, som funnit dylika biträden ej kunna, i anseende till bristande tillgångar, af allmänna medel bevilljas, häraf emellertid hämtat anledning att vända Riksens Ständers uppmärksamhet på bahofvet och nyttan af anstalters vidtagande till att genom frivilliga, för hvar och en föga kännbara, bidrag bereda utväg, helst särskildt inom hvarje län, till understöd för de uti inrättningen deltagande jordbrukare, som förmedelst hagel, frost, vattufiöde och andra ej förutsedda och ej afvärjbara olyckshändelser lida skada eller förlust på lofvade skördar. Sedan denna fråga af Höglofl. Ridderskapet och Adeln, Vällofl. BorgareStåndet, samt Hederv. BondeStåndet blifvit till detta Utskotts åtgärd remitterad, får Utskottet nu dess utlåtande vördsamligen afgifva. Utskottet, som med djup vördnad af denna Nådiga Proposition erfarit ett förnyadt vedermäle af Kongl. Majits Landsfaderliga omtanka för dess trögna; under - 78 Be sv. och Ekon* Utsk. Betänkanäen. sätare, finner lika med Kongl. Maj:t dé förmoner, sorrl allmänna författningarna medgifva, då inissvext inträffar, ellar icke afvärjbara Naturhändelser skada eller förstorp vexande gröda, vara föga båtande; saint att behofvet påkallar vidtagande af anstalten för att vid sådana tillfällen kunna bereda den lidande Jordbrukaren en lämplig ersättning. Till befrämjande af detta nyttiga ändamål tror Utskottet sorn begagnar den visa ledning, Nådiga propositionen gifver, sig böra vördsamt tillstyrka Riksens Höglofl.
Sv Dt Föredrogos ånyo följande Lag-Utskottets Butänkanden: N:o 121, öfver väckta motioner, em meddelande af vissa föreskrifter rörande Lagfart; Bifölls; N:o 122, öfver väckta motioner, angående förändring i vissa delar af S5G varande, lagstadganden om giftorätt och arfsrätt, m. m.; BiföHs; och JY:o 128, öfver väckta motioner, om utsträckande af testamentsfriheten och af rättighet att genom gåfva upplåta fast egendom, samt om ändring i hvad nu stadgadt är, dels rörande grunden för bestämmande af vederlag föT afhänd arfvejord, dels ock angående bördsrätt och lös# ningsrätt i siad, m. m.; Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskotfets Utlåtande. N:o 266, i frågan om beviljande af ett creditir för bestridandet af kostnader, sorn genom farsoten Cholera föranledas; hvilket Utlåtande återremitterades. S. D.