Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det ena stället är den mening, om hvilIten Utskottens Ledamöter lyckligtvis ej varit ense, eller frågtn om inbetalning för en del i Silfver af dc Lån, hvilka komma att utgå 1819 och 1520; det andra stället är der Utskotten föreslå r i ii utgifvande framdeles af 2 och 4 -SkilltrigS stvcken; och ett tredje ställe, som 'föreslår Sedelstockens ökning i den händelsen Couisen på Hamburg skulle falla under 90 sk 1 Kongl. Maj.-ts Nådiga Proposition har för ■afsigt Myntets upprätthållande till dess värde} men d rta vinnes säkerligen icke, genom hvad sorn blifvit af Utskotten föreslagit, då förslag-r ger ett fullkomligt begrepp om en inliuence af Cours, och detta är ej att upprätthålla utan att nedsätta Myntvärdet. Då jag ej delar det allmänna, och som jag tror origtigi begreppet, att Coursen skall bevisa Myntets sämre eller bärtre beskaffenhet , utan tror atc Växel Coursens st gande ehler fallande endast bevisar ett momentslt behof, »torre siler mindre, af Växlar, samt en ri - Den 15 April. kare eHer knappaie tillgäng dertill, antingen verkelig eller tillskapad efter den Conjunctur för denna slags Handelsgren , som Köpmannen finrer för sig fördelagtig, kan jag ej heller godkänna den tankan, att Coursen skall hafva ett reelt inflytande pä vårt Mynt, hvilket ensamt ar inrättadt för ett skilje-medel eller, om man så behagar kalla det, en allmän Varumätare innom vårt Land, men alldeles icke för att dermed bestrida Handel med Utlänningen, till hvilken vi böra prestera egna eller andra Länders Produkter till utbyte mot våra behof. Växel-Coursen beror således af förhållandet med var utländska Handel ; ty om den skulle få den lyckliga rigtning, att vår Export fullt svarade emot vår Import, skulle väl deraf otvifvelagtigt följa Corn sens fall oagtadt omloppet innom vårt Land af samma Penmnge-Numeraiie i Sedlar, hvilkas vanvärde nu tillskrifves Coursens stegring.
Men hvaremot Utskottet icke kan föreslå bifall till Öfverste Hallencreutzs yttrade önskan, att få sig tilldeldt antingen Ryttmåstare-Bostållen Bleckenstad, eller Stora Lund, enår afkastningen af dessa Boställen bör till Stats-Verket ingå och en sådan disposition sålunda skulle åstadkomma en minskning i Statens påråknade inkomster. i4oo Stats-Utskottets Betänkanden. 3:0 Har Kongl. Majt under den 6 nåstledne Maji till Stats-Utskottet i Nåder ofverlemnat Handiingarne, rörande den af Flottornes Constructions-Corps i underdånighet sökte Lönetillökning, i afseende hvarpå Corpsens Chef hufvudsakeligen anfort, att då Constructions-Corpsen år 1800 blef reglerad, Kongl. Majt förordnade, att Officerarne vid denne Corps skulle tilläggas enahanda Löner och förplågningspenningar med Fortifications Staten, men vid den sista Regleringen 1815, hade sådant likväl icke skett, troligen af bristande tillgångar och hvarigenom denna Corps skall icke på långt når fått åtnjuta de förmåner, som deras vederlikar vid Ingenieur-Corpsen; Och sorn detta icke annat kunde ån medföra det menligaste inflytande på Corpsens framtida bestånd, heldst tjenlige Sujetteter komma att saknas vid en till inkomster vanlottad Corps, hvarvid fullkomlig kännedom i de högste Mathematiske Vetenskaperne och en mångårig öfning erfordrades, har Chefen i underdånighet anhållit om Lönförbåttring åt denna Corps, i likhet med hvad deras vederlikar vid Ingenieur-Cörpsen innehafva och hvilken, enligt bifogade calculer, skulle bestiga till O500 R:dr med derunder inbegripen a 80 T:r Spannmål; I anledning hvaraf Kongl. Maj:t uti Nådigt Bref af d. 15 Decemb. 1818 förklarat Sig hafva Stats-Utskottets Betänkanden.
— Lägjitiflanderällen i ämnet ansågo motiouärerne tillkomma Konung och Ständer, och som *nrten författning hade upphält 78 § uti Kongl. Majlis Nådiga Resolution på allmogens besvär den 12 December 1/34. vöre d"l. eller iiiolionärernes förmenande, tydligt och Mart all Götheborgs Konsislorii är 1835 vidtagna och ännu vidhållna lagförklaring vore olaglig och förhastad. Motiouärerne halva derjemte ansell, all mangen kv rkoherde skulle hellre önska att i samråd med sin församling ulan hinder al förslag välja sig en sådan person till klockare, sorn innehade deras gemensamma förtroende och derjemte egde vitsordade fullgoda kunskaper samt nit och tillgift enhol i tjensten, än vara tvungen blindvis välja bland sådana okände personer, sorn ilian aflägsna orter sig anmäla och stundom förete dråpliga betyg, sorn berättigade dem lill företräde ä förslag, ehuru de kunde vara mindre herömväida ur moalisk och sann kristlig synpunkt samt blifva alldeles otjenlig» i Ijensleu till förlust såväl för kyrkoherden sorn församlingen. Vid samrädsvalel egde kyrkoherden all föreslå den han ninne tjenligast, men vid förslagsvalet vore allt förordande strängeligen förbjudet, men skulle vid eli sanilådsval församlingen icke vilja förena sig med kyrkoherden, kumlim förslag all upprättas samt förslagsval att anställas. l'ä grund häraf och till föres ömmande af fram tida missförstånd samt för bevarandet al ömsesidiga froch rättigheter, äfvensom med billigt afseende å högre lärdom, skicklighet och ijensleförmäga, hafva motiouärerne framställt ett så lydande Luffsaint /liim. Besvärsoch Ekon.-UIste. Betänkande N:o 46. 7 “Förslag lill förklaring öfver 78 § lili Kongl. Majlis nödiga reso Itiiion på allmogens besvär den 12 December 1734 angående all mogens klockare-valfribet i Blekinge, Skäne, Halland och Bobus län.
Bevillnings-Utskottets beslut, här såsom reservationer mot besluten upptagas. ”Jag utgår från den principen, att jordbruket, som utan skälig motsägelse, är med skatter mest betungadt, bör i första rummet njuta lindring i Bevillning, så vida den, som beklagligen icke är troligt, kan vid denna Riksdag nedsättas; men om nu, hvilket är ännu troligare, Bevillningen måste ökas med en betydlig summa, hvar skall då denna ökade Bevillning tagas? Månne väl af jordbrukaren? Nej, det är nyligen anmärkt, att han redan tryckes af allt för tunga skattebördor. Man påstår vanligen, och det ur goda skäl, att den blifvande beskattningen hufvudsakligen bör blifva indirect, samt utgå af Tull och Accis, m. m. Härtill svarar jag, att inkomsternc deraf icke förslå till fyllande af de många och de stora Statsbebofvefi. Tullen får dessutom i min tanka icke allt för högt uppjagas, ty då skola listen, egennyttan och vinningslystnaden uppbjuda alla medel för att eludera Tull-Författningarne. Man tager vidare sin tillflykt till hög Bevillning på Bränvins-productionen, sorn också är en indirect beskattning; och ehuru man här å nyo träffar den hårdt beskattade jordbrukaren, måste man dock ur goda skäl, uttalade af den allmänna rösten, medgifva denna ökade Bevillning; men då bör den ock icke för hårdt trycka husbehofs-bränningen, utan i synnerhet och i betydlig progression träffa de stora Bränvins-fabrikerne, så vida man finner, att de, såsom Statens oumbärligt skattkamrar, framgent Bevillning^- Vt slottets Betänkande N:o 5. nödvändigt böra existera. På denna inkomstkälla bör man dock icke allt för mycket räkna eller göra allt för stora calculer; ty min öfvertygelse är, att ganska många afsäga sig husbehofs-bränvinsbränningen, som ännu mindre lönar sig, då Bevillningen derpå förböjes, och att följaktligen inkomsterne deraf icke blifva så betydliga, som man i allmänhet påräknar.
Angående StatsVerkets tillstånd och behof under RiksStatens Femte IiufvudTitel. Angående Yitesböters nedsättande af den, som i tvistemål söker ändring i UnderRätts beslut. N:o 284* Angående skedd reglering af RiksStatens Tredje HufvudTitel. Angående reglering af Riks - io8 Den 17 December e. m. Statens f. d. Tionde, nu mera Fjerde Huf-? vudTitel för Sjöförsvaret. Upplästes följande från nedan nämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Från ConstitutionsUtskottet: Af den 26 sistlidne November: N:o 57. Med åtskilliga Grundlagsän?! drings-förslag, åsyftande Riksdags-göromålens förenklade och ordentligare helland-? ling, Riksdagarnes förkortande, samt besparing i Riksdagskostnaden. Af den 5 dennes: N:o 5p. Med utlåtande öfver PresteStåndets återremiss på förslaget, bland an? nät, till ändrad redaction af 17 §. Riks-? dagsOrdningen. Från BancoXJtskottet ’ Af den 9 dennes: N:o 87. Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 71, i anledning af väckt motion om ersättning till ÖfversteLieutenanten G. U. Adlerstam, fördess, genom en rättegång med Rikets Ständers Bank, orsakade lidande. Af den 10 dennes: N:o 88. I anledning af åtskilliga Ledamöters inom RiksStånden väckta motio - Den 17 December e. m. 109 ner: om tillåtelse för Städernes Allmänna BrandstodsBolag, för Skånska Brandförsäkringslnrättningen, för båda Brandstods-föreningarne i Götheborg, och för BeklädnadsDirectionerne, att mot ränta insätta sina contanta medel i Rikets Ständers Bank. Lades på bordet. Högloft. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till 10 om aftonen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheinii Måndagen d. 21 December 182 g. Plenum klockan half till io Förmiddagen.
Afsigten med den i 5 mom. företagna ändring är, att försäkra rösträttens bibehållande, dels för dem, hvilka gått utur tjenst förr, än de kunnat komma i åtnjutande af pension, men hvilka äga bestämd rätt att pension framdeles erhålla, dels för vissa Embetsmän, som vid afskedstagande ega rätt att bibehålla en viss del af lönen, men utan att denna del kallas pension. Den i 1 § förut upptagna regeln, att rösträtt ej må beräknas på en gång efter samma §:s 4 och 5 morn., är öfverflyttad till 3 §. 3 §. I följd af Bonde-Ståndets ofvan anförda anmärkning, har den förra 2 § måst utur förslaget uteslutas, och den tredje omarbetas. Utskottet har här på en gång upptagit förbud mot röstning å flera orter, och anvisning på den ort, der rösträtt utöfvas må. Tillägget, att rösträtt för urtima Riksdag måste utöfvas, der innehafvaren rätteligen varit för nästföregående lagtima Riksdag i röstlängd upptagen, grundar sig på den, redan i det, uti Memorialet N:o 38, införda förslag, § 21, faststälda, grundsats, att röstlängd blott upprättas för lagtima Riksdag, jemförd med den i § 22, isamma Memorial, faststälda, att ingen annan anmärkning emot vederbörligen granskad röstlängd tillåtes, än rörande förlust af deruti upptagen valrätt. lior till Constitutions-Utskottets Memorial, N.-o 85. 33 8 §. Ulskottet har ansett det af de grundsatser, på hvilka den föreslagna höjningen af stads-val-districternas valrätt beror, vara en naturlig följd, att äfven fördelningen af denna valrätt mellan serskilda städer och större köpingar icke får ske med uteslutande afseende på folkmängden. För öfrigt har Utskottet ansett fördelningen af en stad i flera valdistricler, i allmänhet, vara betänklig, serdeles i betraktande deraf, att man derigenom skulle mer än en gång nödgas att från den öfriga staden, för valrättens utöfning, afskilja viss del deraf, och förena den med annan stad.
11 fyra ledamöter, af hvilka turvis alltid en kunde vara ledig från sessionerne för att bereda sig till föredragning; och om i sammanhang härmed arbetssättet inom llof-rättcrnc förenklades, hvartill förslag af Lag-Utskottet kommer att afgifvas, så synes det vara grundad anledning till den förhoppning att de balanser, som nu finnas i Hof-Rätterne redan innan nästa riksdag skulle hafva försvunnit, samt att den ena af de sex Divisionerne uti bade Svea och Götha Hof-rätt derefter skulle kunna indragas. Under det att antagandet af Utskottets förslag skulle genast påkalla en tillökning i ledamots-personalens antal med 4 ledamöter, skulle godkännandet af mitt deremot ej allenast icke medföra någon sådan tillökning, utan äfven lemna tillfälle alt efter några års förlopp minska det nuvarande antalet, med icke mindre än 8 ledamöter, så att deras sammanlagda antal derefter enligt mitt förslag skulle med icke mindre än 12 ledamöter understiga Utskottets förslag. Vidtages den af mig nu föreslagna förändringen, sa vill det synas sannolikt, att mindre svårighet hör möta att få aflöningen för desse vigtiga domareembeten bestämd till ett belopp, som kan på samma gång öfverensstämma med statens värdighet och bidraga till förbättrande af lagskipningens tillstånd, samt såmedelst befrämja sjelfva folkets välförstådda fördel.
Arets rakenskaper skola v a n afslutade och till Förbundets revisorer för granskning aflemnade inom t r i minader efter knlenderiirets slut. Hvaje ar i april, efter ahlutad revision, kallas genom tillkiinnagifxande i tidningarne kassans delegare till allnian sammankoinst. Vid denna sammankomst förekommer: meddelande af styrelsens berattelse; iueddelan~le af revisorernas berättelse; c j fraga om decharge för styrelsen; d) möjligen väckta förslag om andring i stndgarne. Rösträtten ut6fvas pr capita och vid omröstning gäller enket pluralitet. VBgras decharge, öfrerlemnas kassan och dess förvaltning ornedelbart i delegarnes hiinder. Likas3 i hiindelse sadan förandring af siadgarne beslutes, som icke af styrelsen godkannes. # ro. Förändring af stadgarne. Vill delegare i sjukkassan föres18 andring af eller tilliigg till dessa stadgar, skall sadant skriftligen inlemnas till styrelsen före feI~riiari manads utgllng för att i sammanhang med styrelsens och revisorernas berattelse behandlas p i irsinötet. Stockholm den z3 januari 1886.. K11 h ' rdukfiontn of rDognp. l ' illön sänder undertecknad, medlem nf Frcdriks-BremerFörbundct. den unga I h p y en viidig helsning. A h nff mtd din klin@ h / / / mh rnrrnin~ pi dr. jod! 0th dc män, rom i rulonp Vänd Dig till de pzmlo, " n@ och m,f, .Utd &lt; / f hjtm " " " ", f Lär drnr &amp; $,,n /; U d n t t ~ w p Fin / #, drl bhf " if hm fd *, " d! i ' iido kädd fdv dm shom Ufnf ~ ~ r m r rotit r, k w r dog Fritf mk modigt di / (don&amp;: Stnidm flan rkd +kIig garn, Som ull / iidr /, e p pr. T /.
I anledning af denna underdåniga skrifvelse har Kongl. Majit dels den 4 December 1863, efter Kommers-kollegii ocn Generaltullstyrelsens hörande, i nåder fastställt ny tulltaxa att tjena till efterrättelse från 1864 års början, dels ock den 6 November samma år tillsatt en särskild komité för att utarbeta förslag till den tulltaxa, som borde till Rikets näst sammanträdande Ständer öfverlemnas, hvilket förslag den 2 näsllidne Augusti till Kongl. Majit inkomrntt och enligt nådigt beslut den 4 i samma månad blifvit till trycket befordradt. 168:o af den 30 Oktober 1863, i anledning af Kongl. Majits nådiga Proposition om upplåtande af en del af kronoängen Tyskhagen i Westmanlands län till byggnadsplats för Kungsbarkarö församlings folkskolebyggnad. (149.) Genom nådiga skrifvelser af den 13 November 1863 har della Rikets Ständers, enligt Kongl. Majits nådiga förslag, vidtagna beslut blifvit vederbörande embetsmyndigheter till kännedom och efterrättelse meddeladt. 169:o af den 11 November 1863, angående ersättning för sådana af Statskontoret förskottsvis bestridda utgifter, för hvilka statsanslag ej blifvit af Rikets Ständer beviljade. (147.)
Ärliga försäljningsbeloppet beräknas på stads-källaren och 4 inom, samt en å stadens ägor belägen krog, till 1,800 kannor. Sjöfarten har vanligen bestått i fraktfart till Stockholm och afhämtniqg af varor derifrån till de handlandes behof, och endast idkats med 4 fartyg af tillsammans 55 lästers drägt. En betydlig reparation å stadens kyrka, en ny brobyggnad med murade stenkistor inne i staden, och en, verkställd gemensamt med angränsande landtboer utanför staden, samt en till betydlig del ny, genom stensättning anlagd väg till stadshamnen, äro dessutom företag, som, utförda med de mindre betydliga tillgångar ett så inskränkt samhälle kan erbjuda, väl icke för sig sjelfva äro särdeles märkbara, med dock samfäldt röja ett visst sträfvande till trefnad och förkofran. I sådant afseende må äfven omnämnas ett af några enskifta personer först öfverenskommet, men sedan af de fleste stadsboer biträdt gräfningsarbete i inloppet till staden. Omkring 700 drängeoch 75 ökedagsverke!!, 100 R:dr Banko i penningar och en mängd pålningsvirke, taget af stadens utmark, hafva dervid blifvit använde. Genom den märkliga ihärdighet, hvarmed detta företag blifvit understödt, har ock så mycket vunnits, att inloppet till staden, som förut gått i flera krökningar och så grundt, att, då sjövattnet icke ägt ovanlig höjd, inga undra farkoster än ökstockar eller mindre båtar, bärande 4 k 5 personer, kunnat der uppkomma, nu deremot är rakt, i allmänhet 4 till 5 famnar bredt, samt, vid medelmåttigt sjövatten, äfven på grundare ställen nog djupt för s,köt-båtar, lastade till 2 å 3 fot. För fullbordandet och beståndet af detta arbete återstår likväl ännu mycket. Dertill erfordras i synnerhet muddrings-machin, med sakkunnige personer till densammas skötande, Renligt virke till kanal-bräddarnes pålning och en förbyggnad, sorn hindrade kanalens framtida igengrundning från sjösidan.
Stånds heslut genom prot.- utdr. remitteras till det Utsk., som med målet befattning haft, hvilket åligge, alt meniugarne, så nära möjligt är, sammanjemka och med förslag öfver denna jemkning inkomma till R. St:rs plena, som öfver den yppade frågan sedermera definitivt beslule.” iNu har så begifvit sig att Exped.Utsk:s förslag till § i Riksdagsbeslutet äfvensom till underd. skrifvelse blifvit af R. o. Ad. och PresteSi. godkändt, hvaremot Borgareoch BondeSl:n fattat andra beslut. Det hade då tillkommit Exped.Ulsk. alt på grund af det uplästa mern. i 73 § Riksd.Ordn. först försöka att sammanjemka meningarne, och en sådan sammanjemkning hade eni. mitt förmenande vid detta tillfälle varit ganska möjlig. Enl. R. o. Ad:s och PresteSl:s beslut skulle så väl i skrifvelsen som i § af Riksdagsbeslutet inflyta, att Statsrådets ansvarighet för den tid granskningen omfattat uphört; hvaremot Borgareoch BondcSt:n beslöto att i samma skrifvelse och § af Riksdagsbeslutet skulle inflyta en berättelse om dessa Stånds beslut ang:de en af Konungens rådgifvares afskedande. Dessa olika meningar hade då kunnat sammanjemkas genom att borttaga de delar af besluten, hvaruti skiljaktigheter egde rum emellan R. o. Ad. och PresteSt. å ena sidan, samt Borgareoch BondeSt:n å den andra, hvarigenom skrifvelsen och §:n af Riksdagsbeslutet endast innehållit att R, St. granskat Statsråds-prot:n ifrån den och den dagen till den och den dagen, samt alt denna granskning icke till någon R. St:rs åtgärd föranledt. På detta sätt hade de tvisliga punkterna, så på ena som andra hållet undvikits, hvaremot sannolikt någon betänklighet icke borde förefinnas efter någondera meningen att antaga en enkel faktisk berättelse, genom hvilken hvarken å ena sidan några slulföljder ang:de ansvarighetens nphörande finnas meddelade eller å andra sidan man ingått uti speciella berättelser om hvad, icke R.
Insatt fond till säkerhet för Götha kanals framtida underhållande, emot 5 procent ränta, 140,889: — 140,889: — Beviljad och afsatt fond för Södertelje kanals underhållande, emot dito, 45,000: — 45,000: — Innestående lösen för å skattejordeu växande ekar; å hvilka medel 4 procents ränta ekeplanterings-kassan godtgöres : 294,782: 72. 296,019: 56. Uti Riksarkivets nuvarande hus intecknad skuld till Stockholms Borgerskaps Enklius-direktion; för hvilken skuld, enligt den derför afgifna förbindelse af den 6 November 1794, borde till en början erläg Transport; 4,436,14(51" 72. 4,612,947:52, - 6 Transport: R:dr 4,436,146: 72. gas 5 procent och sedermera allt framgent 41 procent ränta 17,400: Förfallna 5 procents obligationer, med derå till förfallo dagarne upplupen ränta, 5,641: 19. Dito dito, med dito, utfärdade för Svenska medborgares erkändafordringar lios Franska Regeringen 839: 14. Fonden för Hjelmare kanals och slussverks framtida underhållande, hvilken fond utgöres af en i bolagets fasta egendomar intecknad skuldförbindelse, jemte andra säkerhetshandlingar, 54,148: 94. Återstoden af den, vid Kongl. f. d. Nummer-lotteriinrättningens upplösning, till Riksgälds-kontoret öfverlemnade s. k. brudgåfvofond 30,603: 58. Verkställda oell sedermera icke återtagna insatser för den inställda l,144:de dragningen vid samma lotteriinrättning 87: 79.
Biföllos och godkändes. Den vidare pröfningen af lagförslaget uppskjöts härefter till e. m:s plenum. R. o. Ad. åtskiljdes kl. § 3 e. m. In fidem, O. Brakel. Plenum kl. 6 e. m. Justerade* protokollet för den 28 sistl. Maj f. m. Fortsattes föredragningen af Särskilda Utskits Betänk. N:o 2, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. med förslag till ny sjölag. § 275. Hr Olivecrona: Då jag genomläste detta Betänk., uppstodo hos mig genast åtskilliga betänkligheter i afseende på denna och några af de följande punkterna. Genom denna § meddelas stadgande ang:de förmånsrätt till betalning ur fartyg och bruttofrakt för den resa, hvarunder fordringar uppstått. Detta stadgande borde dock, enligt mitt förmenande, lämpligast förefinnas på samma ställe som de andra förmånsrätterna äro i allmänna lagen intagna. De hafva hittills förefunnits i 17:de kap. Handels-balken, och genom förslaget till ny konkurslag hafva de icke blifvit flyttade från sin gamla plats. Icke kan det vara ändamålsenligt att dels i allmänna lagen, dels i speciallagar, såsom sjölagen och andra lagar, tillhörande den speciella privaträtten, alhandla om förmånsrätt i konkurs. Det är bättre för både domare och parter att veta att det är på ett ställe i allmänna lagen som föreskrift är lemnad ang:de företrädet borgenärer emellan. Man har länge klandrat de tysta förmånsrätterna såsom skadliga för den allmänna krediten. Man har yrkat på deras inskränkande, och så har äfven skett. Skall man tillskapa en ny förmånsrätt för s. k. »öfriga fordringar?» Jag finner sådant vara ganska betänkligt. För öfrigt finnes icke i denna § infördt allt, som rörer förmånsrätt. Går man till 3:dje §:n af denna sjölag, omtalas der förmånsrätt för den, som leinnar förskott af penningar eller materia lier för fartygs byggande. Hvarföre har man icke sammanfört allt på ett ställe?
Då man i det hela vill befordra industrien och skaffa anseende åt Rikets Sjöfarande, och så emotse uppkommande större iStatsvinst genom ökad Handel, samt flera och förmonligare frakter, tror jag, att man bör begagna alla upptänkliga ldfliga medel, som inverka på och befordra ändamålet. Oboer äro födde till Sjömän, mer än andre. Den upplysning har blifvit mig säkert meddelad, att orsaken, hvarföre Svenska Skeppare i främmande hamnar ofta sakna frakter, finnes dels understundom uti Fartygens beskaffenhet, dels uti Skeppare* och Styrmäns min - 12 Bil. till Statss. Oec.-U tsft. Bet. N:o nr, dre theoretiska insigt. Dä nu tillstyrkes, att annorstädes i Riket afhjelpa den sistnämnde, och med detsamma i denna punkt upphöja Rikets anseende och bereda det ökade förmoner, hat, i min öfvertygelse, Gottland en lika, om icke större rätt, än flere andre platser, tili Rikets Höglotlige Ständers hugkomst. Fnligt ifrån Högloflige Kongl. ComrnerceCollegiuin mig lemnad uppsatts, får jag vördsamt anföra, att för år 1827 funnos följande Fartyg och Sjömän i följande Städer: Antal af Fartyg Lästetal Skeppare Sjöfolk Calmar , , 78 2,488 • • 83 • • • 397 Malmö , . 37 1,197’^ , . 9 ... 209 Wisby 69 . , 3,115.!- 71 . , . 424 Af denna jemförelse synes äfven billigheten af gn Schqlas inrättande i Wisby, För närvarande segla 5 å 6 Gottländska Fartyg årligen med Turkiska Pass. Gm förr eller senare frågan rörande Porto-Franco i Wisby afgöres till den senares, Sorn äfven bhfver Statens, fördel, så förekommer deruti ett nytt skäl för tillstyrkandet af Motionen. Om dylik inrättning kan på intet annat ställe med större skäl inom vårt land fråga uppstå.