Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
C: o 0bl: r 44 % 8,000: - Kopparberg Hofors Sbgverks-Aktie-B: s f6rbindelse " ' 23,000: - 13ergslfigernns Jemv.-Aktie-B: s 5 % 0blig: r 5,000: - Stockh. h t. Gar. Aktie-B: s depositionsbevis . 5,000: - . 14,500: - D Knskilcl: ~ 13snks D &gt;&gt; D B Uppo. nfskr. Donz~tions-Fonden utgörniide nnoiiyin gifvares g %fv,z s /, 1890 kr. 30,000 uppgick vid 1892 Ars början till kr. Under h e t upplupnn rs~~tlutor r - Summa lrronor livarifr8n dg; li. : fltipendier utbetaldta .. kr. 500: - 2 D ... » 400: - kï. 900: Pfiïvl.i.ltuingsbidrag till Allin %nnn Stip. fonden .. 50: Aterstar Suminn kronor. A ktie-bo1agsförb: e kr. 25,000: - Siiaclsvalls Stnds Obligationer 43 % s. 5,000: - I3ilslr: n banks clepositioii » 1,800: - &gt;, W D uppo. afskrif. bevis » 62s: a n .- Siii-iimn Irronor 32,428: r, 9 Ellen Bergin nns sliikt-Stipendiefond soii? vid 1892 Ars böi) nn utgjorcle kr. 4,000: liar under Aret ölrnts med sanma viilgörmini~ns ytterligare g4fror ' pr°l olilzn tider kr. 900: 100: - B 900: ' - B 100: - Transport 2,000: - kr.
Hvad angår de för Evpectance-löner uppförde 4,800 R:dr och för pensioner 2,841 R:dr 32 sk , med (.tilsammans 7,041 R:dr 32 sk.; så, enar dessa löner och pensioner ii ro af natur att, vid nuvarande inneliafvares afgång, upphöra, tillstyrker Utskottet, alt berörde summa, 7,041 R:dr 32 sk., med iakttagande af den nedsättning deruti, som kan blifva en följd af Rikets Ständers beslut, i afseende på den åt f. d. General-Consuln Lagerheim anslagna lön, malte varda på Allmänna Indragnings-Staten uppförd; äfvensom, då Brandförsäkrings-Praemien för Consulalshuset i Tanger endast kommer att utgå för vissa ännu återstående år, Ulskollet tillstyrker, att den i sådant afseende af Handelsoch Sjofa rls-fonden bestridde utgiftspost, 283 R:dr 24 sk., äfvenledes måtte varda å Allmänna Indragnings-Staten uppförd. Slutligen har ock Utskottet tagit i öfvervägande, hvad af motionärerna är vordet anfördt, i afseende på de af Kongl.
R.dr samt åt de 3 Stats-råden utan Departement hvardera 12,000 R:dr allt Riksmynt, äfvensom att för dessa embeten, hvilkas löner sålunda komme att uppgå till 12,000 R:dr eller derutöfver, bestämmas 8,000 R:dr samma mynt såsom det belopp, hvilket å indragningsstat bör tillfalla Statsrådsledamot, när han dit öfverflyttas vid 70 års ålder och efter 30 års oafbruten tjenst eller, i händelse af försvagad helsa, vid 65 lefnadsoch omkring 40 tjenste-år. I sammanhang härmed och på enahanda skäl, som beträffande tidigare pensionsrätt för Justitiae-råd och Landshöfdingar blifvit i denna dags protokoll för Justitiaoch Civil-ärendeu utvecklade, täcktes Kongl. Maj:t jemväl anbefalla intagande i den nådiga propositionen af förslag derom, att Slats-råds-ledamol, som uppnått 60 års ålder och varit i tjenst 35 år, må, så framt han innehaft embetet minst fem år, och företer läkarebevis om fortfarande svår sjuklighet eller eljest så försvagad helsa, att han icke förmår embetet bestrida, kunna vid afskedstagande! erhålla pension å allmänna indragningsslaten till belopp af 6,000 R:dr Riksmynt. Beträffande derefter regleringen af utgifts-anslagen under Nionde hufvud-titeln, omfattande Pensionsoch Indragnings-staterua, anmälde Departements-Chefen, att, hvad angick 1 :o Pensions-stalerna, Direktionen öfver Civil-statens peusions-inrättuing, uti underdånig skrifvelse den 29 sistlidne April, jemte det för civile embetsoch (jenslemäus samt betjenters klassifikation Bil. N:o 6 till Kongl. Maj.fs Nåd. Prop. N:o \, om Statsverket 1856.
Hon kommer att älska dig så, som jag älskar dig; vi bli en lycklig familj. » » Den som blott kunde tro derpå! Men jag förstår mig inte på fruntimmer, jag fruktar, att i sådana här fall är en vän alltid i vägen. Bäst vore, att jag g i D g e min väg. » Sigfrid ropade högt: » Om du gör mig detta, har du aldrig hållit mig kär! Försök dock att vara lycklig med oss. » » Jag skall försöka det, ensam vore jag allt för olycklig. D u har skämt bort mig, låtit mig tro, att jag hade några rättigheter till lycka. » » Hvilken skulle ha större än du, min gode vän! Min bäste! Bättre, mycket bättre och klokare än vi båda! » Vid den rikes glädjefest bjuds den arme ej till gäst, drifs från varma vrån vid härden ut till likarne i verlden. Brölloppet firades till Kathes bedröfvelse i all stillhet. » Mera som en begrafning, » sade hon, » och din otrefliga vän i sina stora, hvita handskar såg ut som sjelfva likbjudaren. Inte sant, nu vilja vi dock vara glada och njuta af lifvet, jag har en riktig trängtan efter ljusa drägter; glada menniskor göra dagen munter. » » Till munterhet duger min stackars Klas visserligen inte, men han är dock allt för taktfull att störa oss. » rott lägges sylt i botten (helst hallon), derpå slås smeten. Insattes genast i varm ugn och gräddas 1 timme. Elsa. Tvätten. Huru alla slags fläckar kunna tagas ur linne. Tjära, beck och svärta borttagas på så sätt, att man insmörjer fläckarne med terpentinolja och sedan gnuggar dem väl med grön såpa och varmt vatten. Linnet tvättas derefter på vanligt sätt. För att få bort den starka lukten af terpeutinoljan behöfver man blott blanda tillsammans bränvin och vatten och dermed bestryka stället, der fläckarne suttit, och sedan uthänga det i fria luften. Oljefärgsfläckar gnidas först väl med gammalt smör och tvättas sedan med grön såpa och smör i kallt vatten, till dess att fläckarne äro borta, då tyget sköljes i varmt vatten.
Att understödja den krassa liberalismens och den djerfva radicalismens anspråk, kan icke vara våra sanna reformvänners afsigt, tverloin anser jag deras bemödanden gå deruppå ut, alt afväpna den makt, som nu skakar den Svenska thronens grundvalar; men må de akta sig att, dagtingande med denna liga, bringas till eftergift af grundsatser, dem monarkiens försvarare måste bekänna. Jag erkänner det jag hyser en, kanske orättvis, kanske öfverflödig fruktan för en sådan eftergift, och det är med fast öfvertygelse om vådan af det minsta afvikande från den ärftligt constitutionella monarkiens grundsatser, som jag afslår alla de förslag till gemensamma tankar, dem jag hört framställas, såsom mer och mindre afvikande från den grundidé, hvarpå reformen måste byggas, för att icke blifva en revolution, den ide' nemi., som Const.Utsk. vidhållit, men alldeles icke utvecklat. Min öfvertygelse är, att om vår ståndseller classfördelning skall upphöra lill sin politiska verksamhet, och om en representationsförändring skall 102 Den 11 Mars f. m. fotas på underkännande af ståndsprincipen, så mäste denna nyskapelse omkring den constitntionella konungathronen utgå från densamma, och icke medgifva någon öfvervigt åt de krafter, sorn arbeta pä dess underminerande. Huruvida tiden för en sådan statshvälfning kan vara nära eller aflägsen, vägar jag icke afgöra; men att den varder kommande, derest Riksstånden icke blifva enige om befästandet af monarkiens helgd, under en högst nödvändig reform af deras arbetsordning, derom är jag öfverlygad, ty den blifver oundviklig, då den länkande delen af nationen icke längre lider det svaghetstyrranni, som vår fyrdelade representation utöfvar med en bunden konungamakt. Gr. Mörner, Carl Göran Detloff: Det är icke i tanka alt ingå i någon pröfning af Gr.
Prinsen, och Hans Kongl. Höghet Hertigen a£ Södermanland, för att betyga Riksens Ständers underdånigste vördnad och tacksamhet, så väl för Kongl. Maj:ts Höga och Landsfaderliga omvårdnad i allmänhet för Riket, som serskilt dels för. den betydliga Spannmåls-undsättning, hvarmed Kongl. Maj:t Nådigst låtit bistå åtskillige behöfvande Provincer, hvilka, utan en sådan Kongl. Nåd, varit i fara att lida hungersnöd, dels för den af Kongl. M3j:t vidtagne Nådiga anstalt om anstånd tills vidare med Krono-skatternes afbördande, samt för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens outtröitliga bemödande, att understödja Konungens Nådiga afsigter, äfvensom för att ådagalägga Riksens Ständers underdåniga glädje deröfver, att Hans Kongl. Höghet Arf-Prinsen upphunnit de år, då äfven Han blifvit ett nytt stöd för Svenska Thronell 5 hvilken Tacksägelse-Adresse skulle af det blifvande Expeditions - Utskottet uppsättas, samt till Riksens Ständers pröfning inlemnas; hvarjemte Höglofl. Ridderskapet och Adeln för dess del ansåg uti nämde underdåniga Tacksdgelse-Adresse äfven böra inflyta Riksens Ständers underdåniga Tacksägelse för det Kongl. Majit, vid denna utaf omständigheterna föranledda bekyramerfulla inre Penninge - ställning, sammankallat Sina trogna Ständer, för att gemensamt med dem undersöka det onda uti sin rot, och deremot uttänka hjelpemedel; om hvilket allt de öfrige respective Stånden, genom ProtocollsUtdrag, skulle vänligen underrättas. Ut supra. December. 139 Herr Wlunck af Rosenskjöld, Eberhard, anförde skrifteligen:
Sade hon: „Ja, han har blifvit satt till länsman, sen den förra blef fogde. Nog är det lätt nu för tiden för alla att få sysslor, märks det.“ Han hade sagt åt henne på kyrkbacken: „lita inte hon, Pijalamor, för mycket på sitt plakat. Icke räcker det till tak åt alla, som smida ränker mot vår nådigste kejsare.“ Sade jag: „nog känner jag den rackarn Flinken. Lycka han är en sådan bjellra, att han inte kan tiga. Nu måste jag bort, eljest kommen J alla i ledsamheter för min skull.“ Vinkade nu Elli åt mig att följa henne, det jag ock gjorde. Och när vi kommo i hvardagsstugan, sade hon, att hon ej velat den stackars Margaretha med så mycket ondt uppskrämma, men att Flinken ock mumlat något om fina fröknar, „som icke behöfva låtsa göra sig rara.“ Gick mig detta hans vanartiga tal så hårdt på sinnet, att jag af vrede svor, så att Elli skyggade tillbaka. Ångrade mig dock strax och bad Elli i ordning ställa allt, så att jag hasteligen kunde Margaretha bortföra, och skulle Pecka oss till anvist ställe vidare nyheter och underrättelser om Flinkens beteende hemta. Lång tid till betänkande var det icke, och Margaretha med sina få tillhörigheter var snart i slädan inpackad, och hon sålunda åter ensam åt min vård betrodd. Föret var redan dåligt, men fast fälten lågo nästan bara, syntes dessa tider ingen grön brodd sticka fram mellan snön, utan var allt med törne och tistel bevuxet, der förr åkerfält varit. Sågo vi dock på ett ställe tre får, de der stodo och hängde hufvudet, liksom de vetat att kosackhästarne allt deras hö uppätit. Men syntes sedan hvarken folk eller fä, utan var allt öde och förstördt, till dess vi hunno till Mäkylä, dit vi hade stämt Pecka, och voro vi begge på bondavis klädda, och bad jag att med min syster här få hvila och fodra min häst. „Åhja,“ sade en qvinna, som hade sitt barn i famnen, der hon satt och spann.
N:o 23. der den 21 December 1825 besluta, alt be* tydliga nybyggnader, bestående af en Gentral-Byggnad och fyra flyglar å Långholmen, skulle uppföras och den derstädes företagna påbyggnad å de gamla husen fortsättas , i ändamål att, såsom Styrelsen ansett görligt, en stor del af Wadstena Correctionist-personal tidigt det påföljande året kunde ditflyttas; hvarjemte, och till befordrande af blott försvarslöse personers och mindre förbrytares sysselsättande och förbättring, Eder Kongl. Maj:t, på Styrelsens underdåniga hemställan, förordnade, att en Pionnier-Corps af slike personer, från Wadstena och Carlscrona hemtade, skulle upprättas, och Corrections-Inrättningen i Wadstena upplösas och försvinna, hvarefter de för detta ändamål derstädes använde Byggnader lill Kongl. Seraphimer-Gillets disposition borde öfverlåtas. Styrelsen anbefalldes äfven genom samma Nådiga Skrifvelse; att till Vederbörandes granskning öfverlemna den plan och de kostnads-förslag öfver förenämnde nybyggnad under N:o 2, som Styrelsen låtit uppgöra, och de samma derefter lill Eder Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning öfverlemna. I sammanhang med alla dessa beslutade åtgärder, förordnades tillika serskilda Comiterade, för att granska alla angående lösdrifvare gällande författningar och föreskrifter, och att utarbeta samt ingifva under - Bil■ till K. dånigt förslag lill en förordning i detta ämne. Ehuru Styrelsen egentligen icke erhöll *in nuvarande organisation såsom Embetsverk förr än följande året 1826, fortfor den likväl att verka, under Ordförande, så väl af Hans Excellence, Stats-Rådet Grefve Löwenhjelm j, som nu varande Presidenten m. m. Sylvander.
På landet vare å sönelier helgedag all annan utskänkning förbjuden, än på gäslgifvaregårdar vid måltider till resande, derest Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ej. på grund af särskilda omständigheter, undantag meddelat. 8 29. Bränvin må icke utlemnas till den, som synbarligen är öfverlastad, ej heller å utskänkningsställe till den, som minderårig är. Den, Sammans. Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk. Betänkande M 4. Den, som öfverlastad är, får ej utdrifvas från utskänkningsstälie, der han stark drycker förtärt, eller utan vård lemnäs. § 30. Då minuthandel med eller utskänkning af bränvin sker, får dörren till försäljningsrummet icke vara läst. § 31. Den, som eger rättighet till minuthandel med eller utskänkning af bränvin, vare förbjudet att, äfven utan betalning, utlemna sådan vara vid tillfälle, då försäljningsrätten ej utöfvas får. § 32. J öppen salubod för handel med andra varor än bränvin vare bränvinsutdelning, äfven utan betalning, förbjuden. § 33*. Ej vare någon berättigad att utsöka betalning för bränvin, som blifvit vid utskänkning utborgadt. Lag samma vare, då bränvin blifvit vid minuthandel till mindre belopp än en kanna utborgadt. § 34. Byteshandel med bränvin vare lika med bränvinsförsäljning ansedd. § 35. Bränvin, som är försatt med något för helsan skadligt ämne, eller som icke är renadt från finkelolja, eller hvars styrka icke uppgår till minst 46 procent, får icke vid minuthandel eller utskänkning till salu hållas. § 36. Då bränvin sändes med fartyg saltsjövägen ifrån tullplats, hvarmed förstås stad, Bih. till B. St. Betänkande M 4. köping eller landthamn, der tullkammare eller, under inspektor eller uppsyningsman ställd, ständig tullbevakning finnes, bör tullförpassning bränvinet åtfölja samt kärlen med tullförsegling vara försedda; dock inbegripes icke härunder skeppsbesättnings förråd, räknadt till 2 kannor på man.
Det torde följakteligen icke vara så öfverflödigt, som Hr von Troil tror, att aflåta den nu ifrågavande underd. skrifvelsen, särdeles då han sjelf medgifvit att den vidtagna åtgärden alt höra Sundhetscollegium i frågan, ännu icke ledt till något slut. Jag befarar att om R. o. Ad. underlåter den åtgärd som här ifrågasättes, så blifver svårigheten, att erhålla de anslag som för fångvården beliöfvas, större än hiltills. Jag tillstyrker derföre bifall. Hr von Troil, Sam. Gust.: Jag anhåller att endast få till R. o. Ad:s kännedom meddela, att det förslag till underd. skrifvelse som af vederbönde afdelning uppgjorts, var affattad i vida strängare ordalag, än StatsUtsk:s förslag innehåller. Inom StatsUtsk. vitsordades af hvar och en det nit och den omvårdnad, hvarmed fångvården blifvit skött, äfven med afseende på anskaffandet af en sun dare och ändamålsenligare fångspis, ehuru densamma dock erhållits för samma pris, som fordom betaltes för en sämre föda. Men då StatsUtsk:s pluralitet ändock ansåg sig böra föreslå afgifvändet af den ifrågavande underd. skrifvelsen, så var deras afsigt, att derigenom kunna skingra den villfarelse om fångkosten, som hos Svenska allmänheten möjligen inrotat sig. För öfrigt tror jag att förslaget icke är af den beskaffenhet att det kan anses innebära något direkt klan der - Deni Julif. m. 401 fler emot fångstyrelsen, hvars förtjenster i det afseende! icke lära kunna bestridas. Då Sundhetscollegii yttrande en gång varder afgifvit, torde det ock komma att visa sig alt allmänheten om denna fråga hyser oriktiga begrepp. Hr von Troil, Emil: Jag kan visserligen för min del omöjligen hafva någonting emot, att saken blifver undersökt pä sä många sätt som möjligt, på det förhållandet må blifva så mycket säkrare utrönt.
Jag kan icke föreställa mig, att man skulle vilja fordra af en Statsminister för utrikes ärendena att pålaga sig skulder, hvarmed Riket blifvit belästadt utan R. St:s tillgörande eller medgifvande, och således tverlemot grundlagens bud; jag kan icke förstå detta. En sådan förutsättning skulle drabba majestätet, och endast majestätet skulle då förmodas vilja affordra en tillträdande minister förbindelsen att åtaga sig sina företrädares emot lag ingångna förbindelser, och detta måtte anses såsom en omöjlig, en otänkbar konungamaktens fordran; eller om man skulle antaga en sådan konungamaktens fordran, så ådagalade det, att efterrättlighet icke skulle finnas hos konungamakten, och en sådan förutsättning får och kan icke äga rum; i följd hvaraf hela ordspelet om att man ej kan få rådgifvare, är cgrundadt. — Här har blifvit sagdt från andra sidan af en värd ledamot, att Const.Utsk. icke bort vara okunnigt om de svårigheter, som yppat sig för completterande af Statsrådet, och åtminstone för min del får jag såsom en ledamot af Const.Utsk. uppriktigt, öppet och ärligt förklara, att jag är i den aldrastörsta okunnighet om de åtgärder, som i sådant hänseende blifvit vidtagna. Svårigheten, mine herrar! att complettera Statsrådet, ligger helt enkelt, efter mitt förmenande, deruti, att det constitutionella systemet och den derifrån oskiljaktiga Statsråds-ansvarigheten icke under dessa 3o år förmått inom vårt constitutionella samhälle göra sig gällande. Den kommer deraf, att man ännu fortfarande tror sig kunna inplocka personligheter blott med afseende å personliga considerationer och ingalunda efter principer och grundsatser. Så länge man så fortfar, må man också icke vänta sig något förtroende. Folkviljan har förklarat sig för det constitutionella systemets utveckling, mine herrar! och folkviljan måste fram. Man måste vara blind för att icke 17 H. 16 132 Den 18 November f. ra. se stiiden och dess föremål. Det politiska reformationsarbetet är längre framgånget, än man torde på många håll föreställa sig. Motståndet är naturligt, men öfvergående.
Styfnackad och hårdhjärtad, det är hvad han är, fast det förstås, har en flicka lekt med en man, så har han rättighet att vara så styfnackad och hårdhjärtad han någonsin vill — om han vill! Och så en sorg till! Mina aktier ger ingenting i år, häller. Just i år, när jag skulle behöfva så mycket, mycket pängar. Jag är så ledsen så jag kan dö! Alltid ska det vara allra värst för mig! Senare: Christin Boström har nyss varit här för att få litet frostbalsam. Så hårda och fulla af kylknölar hennes händer är! Men så är hon också i farten från klockan fem på morgonen. Sjutton personers hushåll, dessutom sin skrala man att se efter — och en pigslinka till hjälp. Men inte klagar hon! Och Vendla Ax, se’n, som är en så’n skvallerranta, för det är hon, satt inte hon i sju år hos sin lama son och skötte honom utan ett ord af förebråelse, fast de tagit sig så nära de någonsin kunnat för att få honom till studerad man och så fick lof att ta hem honom som ett halft lik i stället. Inte klagade hon! Men du ska knorra, du, Gud bevars, och lefva öfver de fattiga 500 du förlorade till redaktören, och känna dig bitter och allt möjligt fult. För öfrigt har du ju rättighet att fordra igen dem! Om du skulle göra det! Tänk, Lovisa lilla, om du skulle göra det! Villy sa ju, att han är så ordentlig i affärer? Nog tar det emot rysligt men det är ju inte för mig själf. Senare: Har skrifvit till redaktören och fått svar. »Anser de 500 som en fullkomlig rättvis ersättning för min vildgåsjakt. Ödmjukeligen etc.— —» I första häpenheten höll jag på att tro att han hade rätt, men om någon bör ha rättighet till ersättning, så måtte det väl vara vi. Huru som hälst; nu är den saken på det klara! Nå, blir väl någon råd. Vill vår Herre hjälpa, så hjälper Han nog! Senare: Bud från Enes. Stadsläkaren ger inte något hopp. Hon lefver antagligen bara öfver natten. Senare: Anna bättre! Hon får lefva! Vi behöfver inte vaka hvar natt nu. Jag är så glad kunna få vara hemma litet mera.
På grund af dessa skäl tror jag, att det är nödvändigt, för att uprätthulla grundlagens i detta hänseende föreskrifna stadganden, att återremittera Betänk:t, på det att vid en blifvande huvudvotering sfi väl BondeSt:ts soin B. o. Ad:s beslut måtte komma att i densamma göra sig gällande. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, uptagit de derunder gjorda yrkanden om dels godkännande och dels återremiss af den ifrågav:de voter.proposm; framställde H. Exc. först propos. på densammas godkännande, dervid svarades många nej jemte några ja, och sedermera propos. på återremiss deraf, hvartill svarades ja. 26:te punkten. Gr. Lagerbjelke: Mot den i denna punkt föreslagna vo ter. -propos., gälla samma anm:r, som jag vid den näst föregide punkten tog mig friheten framställa, hvarföre jag på samma grunder yrkar återremiss äfven å den nu föredragne. Efter först framställd, men med nej besvarad propos. på godkännande af den ifrågav:de voter.-propos:n, gjordes propos. på återremiss deraf och besvarades med ja. 27:de punkten. Gr. Lagerbjelke: Af samma skäl, som blifvit anförda vid den föreg:de ,25:te punkten, anhåller jag äfven om återremiss å den nu föredragne. Sedan propos. på godkännande af Utsk:ts förslag till voter.- propos. först blifvit framställd, men med nej besvarad, gjordes propos. på återremiss deraf och besvarades med ja. 28:de punkten. Lades till handlingarue. 29:de—33:dje punkterne. Voter.-propos:ne godkändes. 34:de punkten. Hr von Axelson, Georg Julius: Mot den af Utsk:t i förev:de punkt föreslagna voter. propos. anhåller jag att få nedlägga min reservation. Förhållandet är nemi. att
Men ehuru Bonde-Ståndet äfwen inser, att stadgandet af lösen för intygande öfwer meddelade Inteckningar, eller sa kallade Gravations-bewiS, icke egenteligen kan innefattas, under namn af Civileller Criminal-Lag, och föliakteligen e» eller under sadan egenskap afgöras, stör denna beräkning likwäl sä wida i sammanhang rmd Justitie-Ombudsmannens anmälan om sjelfwa Bcwiseks beffaffenhet, att dä Domarens större answa, righet ock möda tillika fästat Justitie-Ombudsmannens uppmärksamhet, och denna tillämpning af Allmänna Lagens föreskrifter, i afseende pä deremot swarande belöning, icke kan af nägot annat Utskott, an Lag-Ntffottct utredaS, för att sedermera, med Riksens Ständers ömkan, till Kongl. Mast i undcrdänighet beledsagas, pröfwar Bonde-Ständet sig böra detta ärende till Lag-Utskottet äterförwisa, förakt deröfwer, i förenämde ändamål, desi utlärande afgifwa — Och hwad Justitie-Ombudsmannens berättelse om Konungens rätt, att göra Nåd, innehäller, har redan af Bonde-Ståndet blif - Den 15 Maji. 28Z wik till Constirutions-Ut,kottet öfwerlemnadt, pä sunma gäng som det öfriga af berättelsen till Laglltlkottet remitterades, fä att Lag-Utskottets pä sadan grund fastade anmälan, icke tarfwar widare utlärande. Härom skola sä wal de öfrige Ständen, som Lag, samt Allmänna Beswärsoch Economie Utffotten genom Protoc M-Utdrag wördsamt och wänligen underrättas. Vr Lx krotocollo, 6. Lriiikinsn. Utdrag af protocollet, hållet hos Hederwärda Bonde S ander, wid Urtima Riksdagen i (Orebro den r; Majt rZl-. / S.