Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är för mig mycket glädjande, att i denna fråga hufvudsakligen kunna instämma med Hr Printzensköld, som vid flera föreg:de tillfällen förebrått mig derföre, att jag vanligen upträder mot honom. Hvad sjelfva saken beträffar, förvånar det mig, att Utsk:t kunnat framkomma med ett förslag, som det ifrågav.de, att Ständerna skulle afgöra en fråga, som ovilkorligen tillhör domstols pröfning. Frågan är nemi. här att afgöra, om ifrågav:de hemman äro af krononatur eller ej, och jag hemställer, om ej den diskussion, som förevarit, bäst ådagalägger, att denna saks afgörande icke tillhör Ständerna, ty sannerligen vågar jag icke påstå, att jag tror, att ingen af de närv:de ledamöterna ännu fått för sig klart, hvilkendera af de tvistande Hrr:ne, antingen Gr. Sparre eller Hr Printzensköld, har rätt. Jag föreställer mig äfven, att om Ständerna skulle ingå till K. M. med en så beskaffad skrifvelse som här är föreslagen, vore i alla fall K. M., till följd af 16:de §:n R.F., förhindrad att något beslut i ämnet fatta. Ty det står der: »Konungen bör rätt och sanning styrka och befordra etc. etc. ingen afhända eller afhända låta något gods fast eller löst utan ransakning och dom, i den ordning Sveriges lag och laga stadgar föreskrifva» etc. Ingenting kan således enl. mitt förmenande hvarken af Konung eller Ständer i ämnet beslutas förr, än afgjordt blifvit antingen hemmanen äro kronoeller kyrkohemman. Den enda åtgärd, som af Ständerne nu kan vidtagas, är enl. mitt förmenande att ingå till K. M. med anhållan, att K. M. måtte, så vidt frågan rörer de hemman, som förmenas vara af krononatur, vidtaga de åtgärder, som erfordras, på det att så väl Kronan som 246 Den 15 Oktober - hemmanens åboer måtte komma i åtnjutande af deras lagliga rått.
Af betalt pd Stat s-Verkets Cap i tal-Sk uld. 6ll,l68 38 i 3 70,7i5 8 9 374,165 12 6 395,762 14 4 i,751,8ii 25 IO i d. B ok fö r in g s-For dr in g ar och Förskotter: * Ingått af Realisations-Räkningen Ersättning för Förskotts-Ränta på 5 ProCrs lånen Godtgjord fordran genom utlösning af förfallne Guld-och Silfverpanter . __ — af Pappers-Magazins-Räkaingarne Från Ränterierne återbetalte Wexlings-förskott Godtgjordt på förskottet till inlösen af Krigs-Invisnirigar . * * till Götheborgs Discont* Assign. .—. — till Götha Canals dito dito — af Förskott på Banco-Statens Löner Ersatte Auctions-Expencer Återbetalning för lyftade Piastrer — för lyftadt anslag till Spannm. köp — för Förlaget till Tumba , Ersättning af en Tjensteman för förkomne Maculat — för Förskott till Malmö Discont Utredning — af Pappersförsäljnings-Räkningen af Förskott i Silfver till Kongl Myntet för en utgifven Auctions köpeskilling Liqvid af Stats-Verkets skuld för Guldstänger Ingått för en oredovisad Silfvermynts-Post Afskrifning på förskjuten Real :s-afgift Ersatt utgift för brisifällige Sedlars inlösen , Användt af General-Cassans myntade Silfver 108,l6 1 9,4 5 5 2,307 1,785 5,000 14,616 6 4 5 2 1 3? Summa. Utförd Summa. a. Emottagne Deponerade Summor: Kongl. Maj:ts Depositions-Summa för Piastrer Bokförde Skuld Poster och Dispositions-Anslag: Armbössans Medel ökade Straff-Contos D:o . Innehållne Löner D:o . Tryckt i Mar orAnnska Boktryckeriet, G. HELSINGI U S..
Maj:ts Befallningshafvande i länet, som uti sitt i ämnet afgifna förnyade utlåtande af den 31 December 1864 förklarat sig biträda den åsigt, hvilken numera allmänt gifvit sig tillkänna, om nödvändigheten af den ifrågasatta föreningen, hade öfverlemnat en af Landskontoret meddelad upplysning om arealinnehåll samt grundlegooch arrende-afkastning af ofvanomförmälda lägenheter af Elfsborgs kungsladugårds mark, hvaraf inhemtas, dels att de lägenheter, som för Kronans enskilda disposition äro undantagna och bestå af Kommendants-ängen, skansen Kronan, en del af Kongl. Flottans stationsplats nya Varfvet, och plats för telegraf å Stigbergs-åsen med dit löpande gångstig, jemte åtskilliga impedimenter inom dessa lägenheter, innefatta tillsammans 88 tunne14 '%o kappland, och dels att Kongl. Maj:ts och Kronans nuvarande inkomster af samtliga ifrågavarande lägenheter utgjorde: af de under litt. a, f, g, i lista punkten af komiterades vilkor upptagna lägenheter R:dr 4,169: 36. af de under litt. c i samma punkt upptagna, eller de elfva Slottsskogs-lägenheterna „ 3,775: 37. och af den under litt. d upptagna Hufvudgården „ 3,788: 80. tillhopa R:dr 11,733: 53. hvarförutan af de under litt. a, omförmälda smålägenheter, hvilka jemlikt Kongl. Brefvet den 14 November 1854 få till skatte försäljas, men ännu icke blifvit till skatte lösta, skatteskilling vid blifvande friköp vore att beräkna; och anförde Kongl.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om frihet för Immetorps hyttelag i Carlskoga Härad att till Kongl. Majit och Kronan erlägga tionde-tackjern. (I. A.) Riksdagsfullmägtigen från Carlskoga och Lekebergs Härader af Örebro Län Anders Erikson har, uti till Bonde-Ståndet afgifvet och till Utskottet remitteradt memorial, andragit, att han af sine Committenter i Immetorps hyttelag blifvit anmodad framställa deras anhållan om rättighet att, med de kol hyttelaget kolar på den så kallade Immetorps Allmänning, tillverka tackjern, utan att derföre gifva något tionde-tackjern till Kongl. Majit och Kronan; i hvilket hänseende anföres, att denna Allmänning, som öfver 100 år stått under Kongl. Bergs-Collegii och Bergmästarens i orten inseende, varit upplåten till Bruksoch Grufve-egare, hvarigenom skogen blifvit så sköflad, att Kongl. Majit, genom Nådigt Bref den 21 December 1830, funnit godt låta försälja Allmänningen, hvilket äfven försiggått den 9 Augusti nästlidet år, dä hyttelaget å auction inropat 14 lotter, utgörande g03§ tunnland, eller omkring § .'delar af Allmänningen, för en, i anseende till angränsande Bruksegares medtäflan, öfverdrifvet stor summa af 11,385 R-‘dr banco, med skyldighet derjemte, att till Kongl. Majit och Kronan utgöra en ständig ränta af 12 tunnor 1 kappe spanmål årligen; att, då denna Allmänning aldrig varit till tackjerns-tillverkning anslagen och ej heller, Motionairen veterligt, några vilkor vid dess försäljning fästade, sorn kunna betaga inroparne rättighet, att efter godtfinnande begagna skogen derå, samt de Bruksegare, hvilka å auctionen inropat lotter, troligen icke komme att begagna skogen till tackjerns-tillverkning, helst Allmänningen, fastän endast en skogsmark utan ringaste jordbruk, vore hardt betungad med den årligen utgående spanmåls-skatten, Siats-Utskottets Utlåtande N.o 32. 5 han ock ansåge, att dubbel skatt af denna skogsmark komme att erläggas, så vida tionde-tackjern äfven skulle utgöras af det jern, som tillverkades utaf kol ifrån Allmänningens skog.
Den Andre Cancellisten är Secreterare vid föredragningen af Adeliga JungfruStiftsÄrenderne, samt fördenskull ansvarig för alla dithörande Handlingar. Under Riksdagarne är han, näst RiddarhusSecreteraren, närmaste Förestån - Den 20 Junit 313 daren för Ståndets Cancellie, och komma de vid slika tillfällen antagne extra Cancellister, att under hans tillsyn förrätta deras arbeten. Reglemente angående Lån af de under JiiddarhusDirection ställde Fonder. 1 §. RiddarhusDirectionen äger tillse, att de under dess inseende ställde Fonder, så vidt tillgången och de utgifter, hvilka deraf skola bestridas, det medgifva, må göras fruktbara, och till den ändan tillätes Directionen, att emot Pant af fast Egendom och laglig ränta, samt 6 månaders uppsägning, lån meddela utur alla de Cassör och Fonder, der ej särskilte Testamenten annorlunda föreskrifva; dock aldrig öfver r0,000 R:dr Banco hvarken till en och samma person, eller på en och samma pant. 2§. Hypotheker, hvarpå Lån får göras, äro; i) FrälseSäterier, sedan de efter sjelfva jorden eller afkastningen af Åker och Äng blifvit värderade, hvarpå må utlånas högst två tredjedelar af värdet, 0?) Frälseffemmanj efter samma grund halfva värderingssumman. 3) KronoSkaUeHemmanj endast då de ägas Den 20 Junii. af Adelsmän, erhålla lån derå till en tredjedel af värdet, äfven enligt föregående grunder. 4) På försäkrade väl underhållne och fördelaktigt belägne Stenhus i Stockholm får utlånas halfva Brandförsäkringsvärdet, med vilkor af 2 procents årlig afbetalning på första Lånesumman, sedan Låntagaren i 5 år sig af lånet begagnat. Desse panter böra hälst vara belägne inom Stockholms, Uplands och Södermanlands Län, så länge möjligen derstädes till dem finnes tillgång, och Låntagare sig dertill anmäla. Då lån beviljas utom de nu uppräknade
Långa strumpor och tofflor fullän denna &gt;; endomliga kostym, som kan g: ras såväl " mycket dyrbar som ytterst billi t " Hemmet i konungaborgen ". Pris för sista kvartalet af Idun 2 kr. För sista halfåret endast 2 kr. Äfven kvartalsprenumeranter på Iduns modetidning, Barngarderoben och Kamraten ' erinras om kvartalsskiftet. Österländska skönhetstyper. Några anteckningar för Idun af A x e l En. (Forts. o. slut fr. n:r 35). Afven kvinnorna i Birma-l&amp;nået äga talrika representanter för skönhet och kvinnliga behag. Men det är här, som gränsen för de sneda ögonen börjar, och den som ej tycker om att se sneda ögon, bör därför ej följa mina anteckningar längre. Birmanskorna äro till lynnet glada och otvungna. Många af dem äro knappast mindre förtjusande än japanesiskorna, om hvilka de föröfrigt i mycket annat starkt påminna. Detta är så mycket egendomligare, som de ursprungligen insupit hinduernas så- väl religiösa som borgerliga vanor. I motsats till österns kvinnor i allmänhet äga birmanskorna nära nog lika stor personlig frihet som deras europeiska systrar. I själfva verket är birmanskan mera en evidence än männen därstädes, som icke alls göra någon invändning mot, att deras kvinnor deltaga i, ja, ofta ensamma utföra manliga sysslor. Alltså ett litet Europa i smått. Det finns många olika raser i Birmalandet, men den mongoliska typen är förhärskande. Kroppslängden blir här mindre än européernas normallängd äro och kindknotorna mera utstående, liksom näsan kortare och bredare som på kinesiskorna. H y n öfvergår här från den vackra djupa bronstonen till en mera gulblek nyans. Deras tänder få allt mer utseende af små, bländhvita pärlor, medan håret antar en glänsande sotsvart färg. Hvad de sneda ögonen beträffar, utgöra dessa ännu icke något starkt kännemärke på typen, och ej heller hafva de ännu krupit ihop till den kinesiska litenheten. För en tjugu år sedan fanns det vid.
Jag erkänner, att af den har ni inte fått ett fullödigt intryck i dag, men jag försäkrar er, att jag för min egen del kunde lefva under långt enklare förhållanden — och vara lyckligare. I detsamma Kurt reste sig från spelbordet inne i andra rummet, tog Säfve med en hastig rörelse boken från Wanda, lade den på dess förra plats och låste till om den. Han hade knappt vridit om nyckeln, förrän den stämning, som legat öfver honom under deras hviskande samtal, var som bortblåst. Han var som förut den artige, uppmärksamme värden, ingenting mer. Ett par af herrarne följde med Kurt fram till bordet och började samtala. Wilhelm böjde sig ner öfver Wanda och sade: »Skall du inte gå in till damerna? Det är allt bäst.» — Nej, omöjligt! Ni får ge mig något att göra, fortsatte hon, vänd till Säfve. Jag kan inte sitta sysslolös, medan jag röker. Hon drog ett par djupa bloss. Gif mig den där tallriken, herr Säfve, nej, inte den, den hvita där borta! Är ni mycket rädd om den? — Nej, ni får gärna kasta den i luften och misslyckas i att fånga den, om det roar er. — Det är intet konststycke. Det är litet konst. Gammal förresten som gatan. Sotritning. Hon höll tallriken öfver ljuslågan och lät röken svärta den. Med en guldnål, hon tagit ur klädningen, började hon skrapa och radera och fördela dagrar och skuggor. Jag ville ge er en liten föreställning om högfjällsnaturen, jag talade om i middags. Herr Säfve, låt bli att titta på min handled! Det vill inte gå bort, det är fernissa. Du vet, hur jag gnidit, Wilhelm! Den ene efter den andre af herrarne lämnade spelborden och slog sig ner bredvid Wanda för att se, hvad hon gjorde. Hon skrapade, lade hufvudet på sned för att döma om effekten och var djupt intresserad, allt under det hon förde en liflig och skämtsam konversation. Herrarne voro också mycket ifriga att se på, hur hon trollade fram en hed med mjuka konturer. »Det skall se ut som stelnade vågor», sade hon upplysande. Det här ska’ vara några förkrympta björkar, det var riktiga träddvärgar med kvistiga stammar och våldsamt vridna grenar.
Friherre Hjerta, F. Ph., Herrar Törnebladh, C. O., Ribbing, A., Professor Carlsson, Prosten Carlander, Herrar Frich, Maechel, Wahlström och Stenberg. Af Herr Prosten Tranceus: hvilken, såsom sin skilda mening åberopade följande på Utskotts-afdelningen gillade förslag till stadgar för Läns-nämnder och Härads-nämnd, nämligen: Förslag till Stadga filt' t, UtteX ii tutt <le v. Artikeln 7. * .§• a) I hvarje län skall bildas en Läns-nämnd. Läns-nänånd består af vissa deputerade från hvarje stad och härad inom länet. Dessa deputerades antal bestämmas efter hvarje stads och härads folkmängd. b) Härad eller stad, som eger 5,000 innevånare och derunder, sänder till Läns-nämnd representant i. Härad eller Stad med 5,000 innevånare och deröfver till och med 10,000, sänder representanter 2. Härad eller stad med 10,000 innevånare och deröfver till och med 15,000, sänder g. o. s. v. efter samma beräkning för öfverskjutande folkmängd. c) I län med mindre än 100,000 menniskor må detta representant-antal efter stadgad ordning tvåfaldigas, om Läns-nämnd i samråd med Härads-näranderna, så finner för godt besluta. 2 §• Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, M 110. 23 2 §• a) Läns-nämndens Ledamöter, valda inom länets alla , Härads-nämnder och städer i den ordning och på det sätt, som härom i Härads-nämnds-stadgan föreskrifves, och för städerna här nedan bestämmes, sammanträda till ordinarie sammankomst i länets residensstad alla år i Augusti eller Sepiember månader, företrädesvis vid Pröfnings-Kommitténs sammanträde, efter vederbörlig kallelse, och för öfrigt till extra sammanträde, 'så ofta antingen Nämnden det beslutar eller ordföranden finner det nödigt. b) Städernas deputerade väljas på sätt städernas innevånare derom öfverenskomma. 3 §•
Stirs pröfning, innan den blifvit satt i verket, dels att man ej genom traktaten vunnit de fördelar, man haft skäl att vänta. Hvad den första af dessa satser angår, måste jag offentligt uttala min förvåning öfver att Bevillnis-Utskits majoritet kunnat i sitt förslag yttra något sådant, då grundlagens bud äro i detta afseende så klara och otvetydiga, att någon tvekan ej kan ega rum. 12:te §:n R. F. stadgar nemi., att »Konungen eger att i Den 7 Februari e. m. 367 afliandlingar och förbund med främmande makter ingå», oell i 1809 års Konst.-Utsk:s motiver till denna § siiges, att »Utsk:t, efter mogen öfverläggning, funnit att Konungen borde ega rätt att allena göra förbund med främmande makter», samt att sådane förbund »aldrig, i den stund de slutas, kunna underkastas den offentliga prölningen och de långa betänkligheterna af en lagstiftande — korps » — Jag kan således icke finna annat, än att K M:t bar baft full rätt att afsluta denna traktat med Frankrike, utan att behöfva uppskjuta dess sättande i verket eller underställa densamma R. St:rs pröfning. ■ Beträffande den andra satsen i Utskits förslag, ellef att »de fördelar för landet, som man kunnat vänta och hoppas af en handelstraktat med Frankrike, icke kunna anses nöjaktigt vunna genom den nu afslutade», så torde man med skäl kunnat fordra, att Utsk:t, då det uttalat en så positiv sats, äfven angifvit, hvilka förhoppningar i detta afseende funnits, men blifvit besvikna. Detta torde hafva varit så mycket nödvändigare, som tankarne angående denna traktats betydelse och inverkan på Sveriges industri och näringar äro ganska olika. Jag, för min del, tror, att den kommer att bereda Sverige ganska väsendtliga fördelar och skall söka bevisa detta. Hvad jernhandteringen angår, så har Bruks-societeten genom dess Fullmäktige i Jernkontoret under mera än 30 års tid gjort framställningar hos K.
För öfrigt anser jag mig vid detta tillfälle icke böra underlåta 198 Den 11 Oktober. ali förklara, det jag ingalunda kan, ehuru gerna jag än ville, förena mig med Frih. Palmstjerna uti dess yttrande, att Stats Utsk. städse ådagalagt mycken noggrannhet vid utskiftandet af Statens tillgångar. Jag har nemi. under loppet af denna Riksdag hört en f. d. ledamot af StatsUtsk. till del tlögl. Ståndets prot. yttra, huruledes vid eli tillfälle konsiderationer hafva inom Ulsk. ganska betydligt inverkat på dess beslut. Hvad som i slik väg en gång kan inträffa, kan också oftare ske, och må det derföre förlåtas mig, om jag tilläfventyrs skulle hysa den föreställningen, alt Jönköpings stad icke varit nog lycklig att inom Ulsk. ega sä mäktiga förespråkare, som med många andra både korporationer och enskildta personer varit händelsen, samt att häruti måhända orsaken bör i icke ringa mån sökas till den utgång, frågan inom Utsk. erhållit. Hr Bildt: Jag ämnar för min del icke ingå uti besvarandet af den siste värde talarens yttrande, för så vidt det rörde den af honom framkastade insinuation, att några andra motiver, än de, som finnas framlagda uti StatsUlsk:s Ullåtrn, skulle hafva dikterat Utsk:s tillstyrkanden. Ehuru Utsk. icke vunnit den värde talarens bifall, må det dock försaka att berga sig det förutan; men då bär blifvit yllradt, att rättvisa och billighet icke hafva gjort sig gällande uti denna fråga, ber jag att med några ord få bemöta en dylik beskyllning. Såsom hvar och en torde finna, förhåller sig antalet af de nedbrunna gårdarne i Jönköping lill dem, som afbrnnno uti Örebro, ungefärligen som 1 till 4\. Då nu Örebro för stadens återupbyggande erhållit ett understöd af, icke, såsom Gr. Sparre npgifvit, 300,000 R:dr, utan 250,000 R:dr, samt då åt
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, rörande användandet af en på PostVerkets räkning i Rikets Ständers Bank innestående samma. a a.> Jemte tillkännagifvande, att en summa, stor 3,154 R:dr 10 sk. 4 rst., funnes på Kongl. Post-Verkets räkning i Rikets Ständers Bank innestående såsom behållning af penningar och effecter, hvilka varit inneslutne uti påPostContoren öfverblifne, efter viss föreskrifven tid, öppnade bref, och hvartill, efter införd kungörelse i Tidningarne, någon egare sig icke anmält, har Kongl. Maj:t, uti Dess Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, till Rikets Ständer öfverlemnat att angående dispositionen af berörde summa besluta. Någon prsscriptionstid i afseende på vederbörande egares rätt att utbekomma ofvanberörde penningar och effecter finnes icke föreskrifven; hvadan de anspråk, som i dessa hänseenden skulle väckas och behörigen styrkas, icke lära kunna underkännas; men då, efter hvad Utskottet inhemtat, de penningar och effecter, hvilkas belopp nu blifvit till Rikets Ständers disposition i Nåder öfverlemnadt, sedan längre tid å Post-Contoren qvarlegat, utan att, oaktadt i ämnet utfärdad kungörelse, anmälan om penningarnes och effecternes utbekommande egt rum, så lärer vid sådant förhållande någon återbetalning af de contanta medlen eller ersättning af effecternes värde från Stats-Verkets sida numera sannolikt icke ifrågakomma; och får Utskottet derför hemställa, att omförmälde 3,154 R:dr 10 sk. 4 rst. Banco, måtte uti Rikets Ständers Riksgälds-Contor deponeras, att tillhandahållas rätte egarne, i händelse de sig behörigen anmäla. Stockholm den 22 October 1844. Reservationer.
För öfrigt påpeka vi vår realisation af en del musikinstrument, såsom violiner fr. 5 — 30 kr., positivstämda Magdeburger dragspel (accordeons) fr. 2: 50 — 25 kr., munspel fr. 10 öre till 3 kr., » konung Davids harpa » fr. 50 öre till 3: 50, gitarrstålsträngar pr sats 75 öre, violin d:o 40 öre, prima sensträngar till 1 — 1:50 o. 2 kr. pr sats. Order expedieras genast pr efterkraf eller förs kottslikvid. Fogelberg, Wernstedt &amp; K:ni, Bokhandel, Oekelbo. (G. 25355) [2946] ^ Hushållsskolan för bildade (Grundad filekor. [2949] Maskinkrossad Anthracit, bästa bränsle för llluminationskaminer och Värmenecessairer hos J O H. telef. Bell telef. Obs. [2869] hör underlåta att köpa den älskliga italienske författarens Farlna s nyss i öfversättning utkomna bok § « R M I T T B A R N, som spridt hans rykte i alla länder. Fin iakttagelseförmågä och älskvärd humor täfla med hvarandra i denna tjusande bok, som öfverallt, där moderslycka och fadersstolthet finnes, skall finna öppna hjärtan. (Adolf Bonniers förlag; 2: 50.) ' 27511 LAMBS VÄRLDSBERÖMDA SYSTEM ALLA NYASTE FÖRBÄTTRINGAR. Insänd till « b. L. Stallarholmen pöste restante » er adress, kan Ni erhålla alla äskade upplysningar angående läderplastik samt goda, lämpliga verktyg. Se äfven Per Fromms annons i n:r 43 af Jdnn. För att befria mina bevingade favoriter från ohyra lägger jag i buren hvarje kväll en frisk tallkvist och breder ett stycke hvitt tyg öfver densamma. Ohyran sätter sig då på detta och kan på morgonen afiägsnas och dödas. Man kan på detta sätt på en enda dag befria fåglarna från en förvånande mängd parasiter.
Nro 21, med förslag till ändringar och tillägg uti 56 och 81 §§ regerings-formen, samt Irsta mom. 29 §, 3 mom. 49 § och 73 § riksdags-ordningen, rörande behandlingen af frågor om ändring i grundlagarne, fann Ridderskapet och Adeln för godt att i fråga om Utskottets, under N:o 1 afgifna, förslag, till Utskottet såsom Ståndets gemensamma tanke hänvisa den anmärkning, alt 56 och 81 §§ regerings-formen böra erhålla följande redaktion: Prot.-utdrag den 40 Juli 48J8. 519 § 56. ”Allmänna frågor, som i Riksens Ständers plena väckas, må ej till omedelbart afgörande der upptagas, utan skola öfverlemnas till behörigt Utskott, som äger att dem utreda och deröfver sig yttra, på sätt i riksdags-ordningen föreskrifves.” § 81. ”Denna regerings-form samt Rikets öfriga grundlagar kunna icke ändras eller upphäfvas, utan genom Konungens och alla Riks-ståndens sammanstämmande beslut. Fråga derom må ej al riksdagsman i ståndsplenum väckas, utan bör anmälas hos Riksens Ständers Konstitutionsutskott. Detta Utskott, hvars pligt det är att grundlagarne granska, eger rätt att hos Riksens Ständer föreslå de ändringar deri, som det anser högst nödiga eller nyttiga, och möjliga att verkställa.” ”Riksdagsmansförslag till grundlags-ändring, hvilket Konstitutionsutskottet förkastat, förfa lie.” ”Hvad Konstitution s-utskottet, till ändring i grundlagarne, sjelfmant, eller på derom af riksdagsman väckt fråga, föreslår, skall, om intet deremot från något Riks-stånd anmärkes, förblifva hvilande till nästpåföljande riksdag, och då af Riksens Ständer afgöras.” ”Om förslaget af något Stånd ej genast godkännes, skall det tillUtskottet . • riXTl med de inom Ståndet gjorda anmärkningar, återförvisas. Det lörslag, Utskottet, till svar derå framlägger, kunna Stånden endast förkasta, eller utan förändringar godkänna. Om tvänne stånd förkasta förslaget, skall det Sörfalla.