Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D* Vid föredragning af Stats-och BankoUtskottens den 26 i denna månad afgifna, i dag på förmiddagen å Bordet lagde, Memorial med Project till Reglemente för Riksens Ständers Fullrnägtige i Riksgälds-Contoiiet i afseende på utredningeh äf Götha-Canal Bolags Malmö och Götheborgs Diskont-Verk, blef detta project af Bonde-fhåhdet till alla delar gil 1 ad t och antagit, hvarom Respective Med-Stårtden skulle genom Utdrag af Protocollet Vördsamt och vänligen underrättas. Från Högtojl. Riddershapet och Adeln. S. D. Då nu ånyo föredrogs Bevillnings-LcBihang till Riks-St, Prot, 1817—181S. 9'de Sami, N\r 91, 92. 72? Proh Utdr. d. 29 Junii 1818.' skottets den 25 dennes afglfne och den 27 derpåföljde på bordet lagde Utlåtande , i anledning af de emot Jtdje Art. i Bevillnings-Stadgan angående afgift för förbrukning af vissa öfverflödsvaror framställde anmärkningar, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att bifalla det af Utskottet nu mera uppgjorde första Alternativa förslag till 3:dje Art., angående Bevillning för Clon» sumtion och Öfverflöd. ti. D. Vid förnyad föredragning af det förstärkta Stats-Utskottets den 25 dennes aflåtne samt den 27 derpåföljde på bordet lagde a:ne Memoniai, angående de till förstärkta Stats-Utskottets åtgärd öfverlemnade frågor otn förhöjning uti Post-Verkets intrader samt om en stadgad afgift till Kurhus - anstalter för den Veneriska smittans härnmsnde, fann Ridderskapet och Adeln, att berörde ?:ne Memorial borde läggas till H andlingarne.
Jag kan icke annat än beklaga alt så skett, emedan Hr Biskop Hedrens reservation är af beskaffenhet, att den är mer förödmjukande för den omordade värdigheten, än någonting som hittills i denna fråga blifvit sagdt. Ehuru kittlande denna reservation vaiit fölen hvar, som endast utgått från begäret alt anmärka, har jag dock afhållit mig ifrån att recensera dea, emedan den talar på ett förnedrande sätt om den förlägenhet, uti hvilken en af oss alla aktad och vördad person skulle befinna sig. Det bör likväl icke förundra någon, att Hr Edenlijelm förenat sig med reservanten, då Hr Edenlijelm på detta rum nu tillåtit sig att omtala H. M. Konungens personliga förtjenster. Jag hemställer till eder, mine herrar! om sådant är parlementariskt, om det är constilutionelt? kunne vi härstå upp och omtala Konungens personliga förtjenster? kunne vi liär bemöta ett sådant yttrande med något svar? Nej! Aidel räll, är det värdigt den känsla, en hvar, som hyser den sjelf, äfven bör tillerkänna andra ledamöter inom detta Stånd, alt ifrågasätta det man icke vördar sin Konung? Skall man med tvång framkallas till slafviska ord för att beteckna ett obegränsadt devouement? Ifall man icke svarar ja, saknar man då all rättskänsla, all heder? Detta nit går för långt. Samme värde talare har yttrat sig om Rikets välstånd. Det vore önskligt att här funnes välstånd.
Ärendena öfverhufvud skola, sedan nödiga upplysningar inhemtats från Embetsverken, till föredragning i Stats-Rådet beredas af Föredraganden, i samråd med åtta dertill i nåder förordnade män, och då sjelfva Inrättningens benämning synes antyda, att Allmänna Ärenden egentligen tillhöra dess befattning, har Constitutions-Utskottet Väl Constitutions-JJtskottets Memorial K:o 3o. ai ansett den i ofvanberörda måtto föreslagna Grundlags-förklaringen vara i bokstafven öfverflödig, och följaktligen ej kunna, enligt 81 §. Regerings-Formen, tillstyrkas; men som, under granskningen af Stats-Råds-protocollen, jemte dervid fogade Beredningsprotocoll, Utskottet funnit, att allmänna ärenden, så vidt med dem förstås sådana, hvilka angå oeeonomiska författningar eller Rikets allmänna Styrelse, sällan blifvit i allmänna Beredningen granskade, tror Utskottet sig böra, likväl med bestämdt förklarande, att ingen anmärkning härvid egt rum eller én,s åsyftas, vördsamligen underställa, om icke Rikets Ständer, skulle pröfva skäligt, att hos Kongl. Majrt i underdånighet anhålla om nådigt vidtagande af de åtgärder, hvarigenom ändamålet med allmänna Beredningens constitutionela inrättning må lämpligast kunna uppfyllas. Stockholm den 26 Maji 1829. gg Bil, t, Comtuutions-JJtskotta: Memorial No 30. Reservation: Den 26 Maji, Herr Cederschjöld anförde ; Till ändring i 10 §. Regerings-Formen hafva tvänne förslag blifvit uppgifne: det ena, att Rikets Allmänna Ärendens Beredning borde handlägga alla Regeringsärenden utan undantag, innan de hos Konungen' i Stats-Rudet föredrogos; och det andra, att Beredningen skulle förvandlas till en Division af Högsta
I öfriga delar, eller de, som angå fiskena vid de åt nybyggarne i Jemtland upplåtna ego-områden, samt yrkad rättighet för Klabböle byamän att, emot viss nedsatt taxa, få ständigt innehafva Klabböle laxfiske i Umeå eif, lades Utlåtandet N:o 291 till handlingarna. S. D. e. m. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande N:o 300, angående sökt rättighet för åtskilliga städer alt återbekomma af dem erlagd rotefrihets-bevillning. Ståndet biföll, att, enligt hvad Stals-Utskottet hemställt, städerne Gefle, Malmö, Landscrona, Ystad, Lund, Söderhamn, Ekilstuna och Skanör, som, enligt hvad utredt är, utgjort rotefrihets-bevillning till ett sammanräknadt belopp af 9,831 R:dr 18 sk. 9 r:st., må förklaras berättigade att ifrån Riksgälds-Contoiret återbekomma den för deras egentliga stadsjord erlagda och till detta Verk influtna, samt förut icke serskildt restituerade andel af denna bevillning, så vida deras anspråk å utbekommande häraf varda hos styrelsen öfver nämnde Contoir före 1841 års slut vederbörligen anmälda och de, för ... bestämmande af reslitutionernes belopp, erforderliga handlingar till samma styrelse ingifna. I sammanhang härmed, beslöt Ståndet att anmoda Stats-Utskottet att snarligen inkomma med Utlåtande öfver en af Herr Norin väckt och af Ståndet den 5 sistlidne Mars till Stats-Utskottet remitterad motion, i fråga om upphörande af extra rotering af städernas jord, hvilken motion slutar med ett restitutions-anspråk för staden Hudiksvall, dylikt med det, som, på sätt förut nämnes, blifvit för ofvanuppräknade städer godkändt. S. D.
ExpeditionsUtskottets den 5 dennes afgifne och följande dagen på bordet lagde Memorial, innefattande hemställan om tillåtelse för Utskottet, att utom den i 24 §. Riksdagsordningen stadgade Cantzliebetjening, få antaga en Cantzlist, samt att det honom tillkommande arfvode, eller tractamente kunde från antagningsdagen beräknas. Herr von Hartmansdorff, Augusti Då Ridderskapet och Adeln i förmiddags ej behagade göra afseende på en lika beskaffad anmärkning, som den jag nu ämnar förnya, an_ gående öfverflödig Utskotts betjening, så skulle jag afskräckas ifrån att framföra den, om dylik motgång kunde modfälla mig. Men endast för sitt uppsåt år Riksdagsmannen ansvarig. Utgången på de föreställningar, han finner sig befogad att göra, beror på andra om. ständigheter, som han ej har i sin magt; och han måste derföre lemna den derhän. För egen del skall jag således aldrig underlåta, att göra de anmärkningar, hvartill min pligt uppfordrar mig, ehvad de af Ridderskapet och Adeln godkännas eller ej. I afseende på förevarande begäran af ExpeditionsUtskottet, att genast få antaga ännu en Cantzlist, anser jag mig ej böra 4)2 Den 12 FebrUarii. lemna obemärkt, att detta Utskotts göromål icke egentligen börjas förr än i den nion, de öfriga Utskottens slutas, eiler då deras Betänkanden blifvit i RiksStånden afgjorda, och skola expedieras. Det vore således först mot slutet af Riksdagen, som ExpeditionsUtskottet skulle behöfva någon tillökt betjening. Från Utskottet hafva hittills endast ankommit förslagen till de tvenne JLyckönskningsadresseme, hvaixlera på ett ark, som tillsammans för do. 4 Stånden gör 45 ark, under de 14 dagar eller något mera, som Riksdagen hittills varat; för hvilket arbete aflöningen åt den redan antagna Secreteraren och Cantzlisten synes vara en mer än tillräcklig vedergällning.
Arrendatorn mäste antingen >g natura lefwcrera ZZ parmar Hö, eller dem lösa efter arliga Markegängen; Beflut^att Riksdagsmannen kelter Oxelberg frän Orebro Län, för sina i ett af honom uppläst och genom Trycket kringspridt Memorial, om ett, till förmän för näringarne stadgadt Spanncmälspris,o fällde, nu mera likwäi dels förklarade, dels äterkallade yttranden, Ständct pä det högsta ogillade, mä efter Riksdagens stut, under laga tilltal ställas; Instämmande i Remisi till Stats-Utffottet af Friherre jacob öderströms Dictamen, angäendc den utkorade Thre-nföljarens och Desi Sens Stat. Bifall ä Stats-Utskottets tillstyrkande om pension för Fröken Lripcnstserna; Af den 14 September: Gillande af Bewillnings-Utffottets utlätande öfwer Herr Kchllansters Memorial, om Skydds-afgiftenö och Brännwins-Bewillningens bestämmande för mindre Hemmansdelar inom Carlstads Län; Gillande af Bewillnings-Utffottets utlåtande öfwer Konungens Nädiga Proposition, r afseende pä Charta-Sigillatse Förordningen; Be - L72 Den 2Z September. / Beflnt om uppskof med afgörandet afStatsUtffottctö betänkande öfwer Konungens Nådiga Proposition om utwägar till godtgörande af de Stats.-Werket äbragte oförutfedde utgifter, till desi alla de flere utomordentliga behof, som under denna Riksdag kunna, komma i fräga, hunnit blifwa kände; Af den 15 September: Anmodan till Expeditions-Utskottet att uppsätta förordnanden för de walde Committeradc till Tryckfrihetens ivard; Af den rn September:
Det visar sig silunda, att af de inemot 300,000 (i Sverige 728,201) qvinnor på. 40 år och derutöfver. som funnos i landet 1880, vor0 öfver 10 proc. (i Sver. nara 15) ogifta och tniste saledes försörja sig sjelfva? (i Sver. nara 0,2) vor0 frinskilda och 2 jl /? proc. - eller öfvcr en fjerdedel(i Sver. 24.5) cnkor, och mäste sålunda i de flesta tillfallen försörja hade sig sjelfva och af qvinnorna: utan förandra. Tillsammans vor0 inemot sörjare~. Det egendomliga ar nu, att, tnedan dessa siffror galla för hela landet som genomsnitt, så var antalct af ogifta och enkor i tydlig stigning från landsbygden till provins-staderna och från dessa till hufvudstaden. Antalet enkor och ogifta utgjorde på landsbygden (i Sver. af den qvinliga befolkningen på 40 är och derutöfver, i provinsstäderna deremot ofver ', l5 (i Sver. ofver],. : J och i Köpenhanin öfver l, (54 proc .. just samma proc. som af befolkningen på 20 ar och dcrutöfver) (i Stockholm 64,6). Det ar sålunda uppenbart, att d3 liufvudskilnaden mellan dessa siffror icke ligger i antalet enkor - här ar skilnaden blott ifrån q proc. (i Sver. frin 24 til) 28,8) - men i antalet ogifta, der skilnaden är från S till a2 proc. (i Sver. från 12 till 36,g), s i äro giftermal p2 landet långt vanligare an i staderna och sarskildt i hufvudstaden.
Ledd af den warmaste tilgifwenhet för tvär wördade Konung, af kärlek til Fosterlandet och öfwertygelse om nödwändigheten af alla möjeliga besparingar, hemställer jag til Högloft. Ridderffapet och Adelns uplysta pröfning desta anmärkningar, och anhäller at detta Memorial mä fä remitteras til Stats - Utskottet. Remitterades til Stats-Utskottet. Herr vvn 8cbLnt2, livar ?reäric (^adriel, upläste följande Dictamen: Sedan Herr Presidenten Grefwe ?088-, utr Memorial den 23 nästledne Julii förestält nöd wän - 922 Dcn il AngujN. wändigheten af förbättrade Löner för Hof-Nätterne, samt upgijwit projett härtil, anser )ag mig böra, med den kännedom, jag härutinnan ager andraga följande: Nog är allmänt känt, at penninge-löntagaren är lidande, men ratta förhällandet emot Jndelmngshafwaren, kännes af, fä, äfwcnsom huru omöjeligt det ar för Civile Ämbetsmannen, i synnerhet uti Hof Rätterne, at utom tjenste» kunna förtjena något, dä all tid mäste upoffras för kjellstens skull och HoflRätternes wigtlga wärf, om de rätteligen stola stötas, ej tälanägon bisyssla. Konung den ii:te känd för sin strän ga hushållning och känd för en bland de wisaste Styresmän, detta Rike fordom ägt, insäg nödwandrgbeten deraf at tjenstemän sä löntes, at de kunde wara oberoende af det inflytande, behofwen owilkorligen medföra. Denne Konung upräktade i!><i6 en Stat, hwilkcn til större delen hittills blifwit följd, eller tjent säsom grund wid Ämbetsmännens aflöning.
Föredrogos och lades till handlingarna; Lagsamt Ekonomi-utskottens memorial N:o 63 om sammanjemkning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, i anledning af Utskottens betänkande N:o 52; samt Samma Utskotts memorial N:o 64, i anledning af inom Riks-stånden fattade skiljaktiga beslut, rörande Utskottens betänkande N:o 61. Den 14 October. Från Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid föredragning af Bevillnings-utskottets i gårdagens plenum på bordet lagda memorial N:o 35, i anledning af Riks-ståndens skiljBih. till B. St. Prot. 1847 och 1848. 9 Sami. 96 762 Prot-utdrag den 44 October 4868 aktiga beslut, i fråga om anvisande af medel för godtgörande af det lån, som Rikets Ständer beslutat upptaga till bestridande af rustnings-kostnaderna, fann Ridderskapet och Adeln, att detta memorial, så vidt på Ridderskapet och Adeln berodde, ej erfordrade annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. Från Hög v. Preste-stÅndet. S. D. Föredrogs Konstitutions-utskottets memorial N:o 37, till Rikets Ständer, med utlåtande angående talmannens i Borgare-ståndet vägran af proposition på en inom Ståndet väckt fråga om uppskof med pröfningen af åtskilliga till stats-regleringen hörande punkter. Lades till handlingarna. Från Vällofl. Borgare-ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Konstitutions-utskottets memorial N:o 36, med utlåtande i anledning af talmannens i Bonde-ståndet vägran af proposition på remiss af en inom ståndet väckt fråga om aflåtande af underdånig skrifvelse till Kongl. Majit öm Helsinge regementes hemförlofvande, hvilket memorial lades till handlingarne.
Betänkan/Jen. det närvarande kunde anses afgjordt, men att det likväl, enligt 49 §• Riksdagsordningen, borde tillhöra Utskottet, i händelse af återremiss, att öfver anmärkningarne inkomma med ytterligare utlåtande} Och, sorn Ståndets bifall till Betänkandet, efter den tanka Ståndet redan allmänt yttrat, icke kunde väntas, samt Ståndet ansett det vara mot Regeringsformen» 55 §. stridande, att genast utan återremiss afslå Betänkandet, och i öfrigt funnit sig vara i alla fall obetaget att sedermera, enär Utskottets svar återkomme, omfatta den utväg, att antingen anlita MedStånden om sådant directe medgifvande, som Ståndet ansett sig höra af deras välvillja och medborgerliga tänkesätt fordra och förvänta, eller ock genom underdånig ansökning hos Kongl, I\laj:t framställa ärendet till sådan bemedling, som Kongl. Maj:t i Nåder kunde finna lämpelig; Så har Ståndet beslutit att Betänkandet till Utskottet återremittera. Då Hederv. BondeStåndet således sjelft medgifvit, att det ämne, hvaröfver Utskottet genom Betänkande den 21 sistlidne Apr, sig utlåtit, icke kan, enär samma Betänkande vunnit Höglofl. Ridderskapet och A<ie!ns, Högv. PresteStåndets och Vällofl, LiorgareStåndets bifall, blifva föremål för ny öfverläggning inom Utskottet, har Utskottat likväl, utan afseende derpå, om sådant för sjelfva saken må vara af någon vigt, Bssv. och Ekon. Utsk. Bctänkanden. 711 Itnsett sig, till uppfyllande af det Hederv. Ståndets begäran, icke kunna undandraga sig att till besvarande upptaga de anmärkningar, som Betänkandet ho3 Ståndet föranleda
Ni gör er en sådan möda att tal a ... tala för en annan ... att jag måste väl göra hv ad ni begär. N I C L . hoppar af glädje. Hon är min! hon är min! hon är min! jag dör af glädje. springer till 29 Lasse och ky sser hans hand. Ach, hvilken ståtli g man! lät mej klappa er, l ät mej kyssa er; tusen tusen tacks ägelser! L A S S E . Jag förtjena ingen tack af er min herr; mademoiselle bli mera lycklig genom denna händelse än ni . häftigt. Men min h err yra så af glädje, que han g lömma g å till gufar som vänta. N I C L . Ah, d'ä sannt, stackall gufar! j ag går nu till honom; adjös, cousine, om det blir mycke göra så hinner jag kanske inte hem förrn nära afton, men söta cousine, ge sej ändå tillfreds! J U L . Jag också gå; j e suis faché que jag inte råka min v än Ninus; men stor sak , h älsa honom. N I C L . Hv ad gufar sk a bli flat när han får höra! söta herre, bli qvar här och bibeh åll Julie i de goda tankar hon nu har för mej. L A S S E . Eh bien, jag ska lofva er det. N I C L . Jag är glad, j ag är glad, jag är rasande glad. repeterar dessa ord under det han hoppar till bureauen, tar n ågra tänder och instrumenter, och sedan ut. 6 SCEN. JULIE. LASSE. L A S S E . Nå ändtligen är den tråkiga männi skan borrta, och j ag låfvar att han ska bli det i flera timmar. Er farbror är inte der jag sa, och jag har gjort den ans talt att Nicl as ska bli narrad att söka honom ur gård i gård, f rån stan längst ut på sö der; således h at ni nu både säkerhet och tid. Sk a min herre l ängre vänta? ska han längre sväfva i den pl ågande belägenh eten mellan fruktan och hopp? J U L . Ach, min vän, jag vet inte hvad jag ska göra. L A S S E .
För öfrigt hemstälde Herr Grefwen och Ordföranden om icke följande Riddarhus-Utskottet - *) Gom efter Riddarhus - OrdniugenS äterremitterande, någon annan förändring »ned OrdningsStadgan icke föregick, än att densamma skildes frän RiddarhusOrdningen, sa gir här tillfyllest att, hivad Stadgant innehall angar, hänwisa ti3 55 och 56 h§> af det förslag till Riddarhus-Ordnin-, som finnes intagit i Protokollet för -en.zs Oktober eftermiddagen. 984 Den i6 December. tets swar pä de gjorde muiiärkningarne wid Riddar, Huö-Oedt,ingen äfwen kunde sä hwi!a pä bvrdu. Bifölls. Förändringrr och killägg uci RiddarhusUtskochets förslag till Riddarhus«Ordning, i anledning af derwid hos Högloft. Ridderstam pet och Adeln gjorde anmärkningar. 2. §. _ Den wid sista momentet as denna §. af Herr kotblieb anmärkte tilläggning, har Utskottet sä myckel mindre ansett sig tilständigt göra eller förest» som detta moment endast grundar sig pä Högloft. Ridderska» pet och Adelns den 4 sistl. Oekobcr Utskottet meddelte Prvtocolls-utdrag, och deraf ar en ordagrann afskrift, dc.uli ej »ägor utan R>dderskapet och Adelns samtycke eiler beslut kunnat as Utskoltet tilläggas. Anmärknin. gen härom som rätteligen bordt föregå dct bestnl, hwarä samma Protocolls Utdrag sig grundar, ankommer således efter Ugkoltecs tanka pä Högloft. Ridderstapel och Acelnö egen peösuing och utlärande. A§.
Skadligt är det äfven, att den ringare Folkclassen på Landet äro tvungne förstöra sådana redskap , som , tjenlige till pantsättning, öppnar för dem den enda utväg, att i svåra år emot pant kunna erhålla Spannmål. Med öfvertygelse om det obilliga i förenämnde stadgande, och med erfarenhet af den bekymmersamma ställning, hvari de, som icke äro till Brännvinsbränning berättigade, 6ig befinna, antingen de i arf blifva ägare af sådan redskap, eller af okunnighet i sine hus sådana behållit, som de icke en gång nu kunna utan ansvar försälja, tror jag mig så mycket hellre böra löreslå eit allmänt FardonsPlacat för alla nu befinteliga Brännvinspannor , sorn jag tror, att det icke är tillvarelsen af redskap, som möjeligen kan missbrukas, utan sjelfva missbruket allenast, som bör beifras, samt att således Brännvinsredskap, som icke begagnas, likväl kunna få existera under försegling och med rättighet för dem det åstunda, att till allmänna förvaringsrum få aflemna Brännvinsbrännings-redskaper, särdeles de, som mindre rum upptaga, såsom Bröstpipor, Slang, m. m. samt att det föreslagne stadgande må lampas så väl till dem, som äro berättigade att tillverka Brännvin, som de dertill oberättigade , hvarigenom det sällsamma stadgandet, att den, som skaffar sig ny Brännvinsredskap , måste i Kronobetjentes närvaro göra den förra obrukbar, bbrde komma att försvinna. Det obilliga Den 8 Maji, /. m. 189 visar sig i öppen dag, vid den erinran , att en Jordägare, som har flere Hemman, och blott vid en af dem nu öfvas Brännvinsbränning , men äger flera Brännvinspannor, måste förstöra dem han icke nyttjar, för att sedermera tvingas köpa ny redskap, om han ville på flera ställen Brännvinsbrännings-rättigheten begagna.
Collén väckt motion, att Kamereraren Carl Sandberg måtte, i öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer vid de två sednast föregående riksdagarne förordnat, äfven för instundande statsregleringsperiod anvisas ett anslag af 500 R:dr årligen för vårdandet och förökandet af hans, redan för Statens räkning inköpta historiska och kamerala samlingar, beslutat, att, med ogillande af Stats-Utskottets afstyrkande af samma framställning, bifalla den ifrågavarande motionen, så, och efter det af nu inkommet protokollsutdrag inhemtats, att Borgare-Ståndet vid detta ärendes handhandläggning stadnat i enahanda slut, beslöt Bonde-Ståndet, att vördsamt och vänligen inbjuda Höglofliga Ridderskapet och Adeln samt Högvördiga Preste-Ståndet att, lika med Borgareoch Bonde-Stånden, lemna bifall till Doktor Collins meiberörda motion. S. D. Föredrogs och remitterades till Stats-Utskottet Kongl. Majit* nådiga Proposition, i fråga om försäljning af nya Varfvet vid Göteborg. Prot.~Uld.rag 685 f t Den 24 Oktober. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades lill Stats-Utskottet Kongl. Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, i fråga om försäljning af nya Varfvet i Göteborg. S. D. Efter föredragning af Siats-Utskottets Utlåtande, JV2 188, i anledning af Kongl.
I såväl bankens eget som allmänhetens intresse anse Rikets Ständer det likväl ligga, att denna tid så mycket möjligt inskränkes, och har densamma derföre blifvit bestämd till tre månader. Det kunde för öfrigt väl synas, som om ett beslut af denna beskaffenhet icke borde kunna få åvägabringas allenast af en pluralitet bland bolagsmännen, utan att samtliges medgifvande dertill vore erforderligt. Men då det kontrakt, förmedelst hvars antagande bolagsmännen bestämma sina ömsesidiga rättigheter och skyldigheter, skall innehålla bestämmelser om rösträtt och vilkoron för fattande af bolagsbeslut, samt i detta kontrakt särskilda vilkor för åvägabringande af giltigt beslut i nu förevarande fråga kunna bestämmas, så lärer lagen för enskilda banker icke böra, genom en föreskrift att enhälligt bifall härutinnan skall erfordras, i så hög grad försvåra möjligheten af en åtBih. till Rikets St. Skrivelse, N:o 183. gärd, som väl i de aldra flesta fall måste vara fördelaktigare än en tvungen utredning, och hvilken icke heller innefattar ett förnärmande af bolagsmännens rätt eller en tillökning af deras ansvar, enär de i allt fall äro skyldige att svara en för alla och alla för en för bolagets förbindelser. I sammanhang med den åt innehafvare af enskilda bolags banksedlar tillerkända förmånsrätt i bankens grundfond,jhypothek, har Finans-komitéen föreslagit att, när dylikt bolag råkar i konkurstillstånd, någon utdelning ej må få ega rum till de borgenärer, hvilka icke njuta förmånsrätt, förrän efter tilländagåendet af den tid utaf två år, inom hvilken banksedel-innehafvare böra anmäla sin fordran. Men då förmånsrätt icke tillkommer banksedel-innehafvare i andra tillgångar än grundfonden, samt ett uppskof med utdelning i mån af skeende realisation föranleder nödvändighet att fortsätta en rörelse, hvilken just i och med konkursen bort inställas, och vid hvars fortfarande än ytterligare förluster för fordringsegarne äro under sådana förhållanden nästan oundvikliga, hafva Rikets Ständer ansett denna föreskrift icke vara lämplig.
Slutligen beslöt Bonde-Ståndet, att de öfriga Riks-Stånden skulle vördsamt och vänligen inbjudas att uti hvad Bonde-Ståndet sålunda beslutat, sig förena. S. D Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, M 145, i anledning af motioner om ändringar i Kongl. Förordningen om Kommunalstyrelse i stad den 24 Mars 4862 samt i 28 Kap. 5 § Byggningabalken. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Log-Utskottets Betänkande, JV4 33, i anledning af motioner om förändring i stadgandena angående giftomannarätt. S. D. Efter ånyo skedd föredragning lade Ståndet till handlingarne Expeditions-Utskottets Memorial JYs 40 till Höglofliga Ridderskapet och Adeln, i anledning af återremiss å skrifvelseförslaget M 67, hvaremot samma Utskotts Utlåtande M 44, angående bestämmande af dag för nästa lagtima riksdags början af Ståndet bifölls. S. 1).