Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Under de månader, då, enligt denna författning, bränvinstillverkning icke får utöfvas, så ock under den öfriga tid af året, för hvilken Kongl. Majit kan finna nödigt bränvinstillverkning förbjuda, skall bränvinslillverknings-redskap, och under de månader, då bränvinstillverkning är tillåten, den redskap, hvilken begagnas lill sådan distillering, som i § 20 omförmäles, städse vara förseglad. Försegling verkställes af den, på hvilken sådan ankommer, utan alt redskapsegaren är pligtig att anmälan derom göra. Afven ExpeditionsUtskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 125. 321 Äfven under lid, dä bränvinstillverkning, eller dä sådan distillering, sorn i § 20 omförmäles, lofgifven är, må den, som sig dertill ej anmält, icke hafva sin redskap oförseglad, utan galle härvid hvad i förestående moment i afseende å redskaps försegling stadgadt är. § 3(5. Redskap, sorn finnes å dens verkstad, hvilken sådan förfärdigar, i hans vård, eller under hans arbete vid bränneri eller dist il Ieringsstäl/e, behöfver ej vara förséglad. Innan egaren tager vård om redskapen, skall han, derest densamma icke redan blifvit förseglad eller inom 8 dagar derefter får begagnas, redskapen till försegling anmäla hos den person i redskapsegarens hemort, hvilken bar sig uppdraget att försegling verkställa. Detsamma iakttage den, som sig till bränvinstillverkning eller distillering anmält, men innehar flera brukbara redskap eller delar deraf, än han till begagnande uppgifvit. § 37. Genom förseglingen skola panna, hatt och afkvlningsredskap, af hvad beskaffenhet denna vara må, sättas ur stånd att för bränvinstillverkning eller distillering nvttjas. Ar panna inrättad med löst bröst, förseglas endast bröstet, så alf, pannan må kunna till husbehof begagnas.
Utskottet har nied ali noggtanhet fullgjort den granskning af dessa Protocoll , som genom Grundlagarna är detsamma ålagd, och får, såsom en följd deraf, tillstyrka Riksens Ständer, att meddela samtliga Stats - Rådets Ledamöter och de Föredragande decharge: och då ingen af Utskottets Ledamöter haft anledning att infordra något Protocoll, hållet inför Konungen af Konungens Rådgifvare i commando-roål och endast i följd deraf ingen granskning i afseende på deras förrättningar kunnat äga rum , anser Utskottet dessa Rådgifvare äfven under en sådan allmän decharge böra vära inbegripne. Vid detta tillfälle får Constitutions-Utskottet hos Riksens Ständer vördsamt anmäla, det Riksens Ständer af förekomna anledningar mätte hos Hans Kongl.^ Maj:t i underdånighet anhålla om Dess Nådiga åtgärd derhän, att föreskriften i io § Regerings • Förmen om vederbörandes hörande måtta varda med Sorgfällighet af dem sådant åligger iakttagen , och att uti alla ärenden, som röra allmänna hushållningen, sådana under - / Deri 14 Juli, 1 241 underrättelser mätte Allmänheten nfeddelas, hvarigenom alla må kunna af näringsförmånerna sig lika begagna. Ett till detta Memorial bilaggrlt Protocolls Utdrag innehåller en uppgift huruledes en del af Krigs - Expeditionens Protocoll blifvit förda på ett sätt att det gjort granskningen om icke omöjlig åtmindstone förbunden med den största svårighet, äfvensom Utskottets förnyade önskan , att alla Departementet Protocoll hädanefter måtte till granskningens lättande förses med fullständiga rubriker för livart mål; underställandes Utskottet Riksens Ständer huruvida de skulle behaga genom underdånig skrifvelse till Kongl Maj:t söka att häruti för framtiden utverka rättelse. Stockholm den I3 Juli' 1815- På Höglo!!. Riddersk. På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar C. V. Rosenstein. och Ad.
Så mycket kan man gifvetvis utan närmare ingående på sjelfva frågan om lagtolkningens rik-tighet säga att det är väl, att, om deo är riktig, embetsmännen till det öfvervägande flertalet l&amp;tit leda sig ieke af ett envist fasthållande vid densamma utan af humant tillmötesgående mot allmänhet och parter. Men den ringaste eftertanke skall för öfrigt uppenbara ohållbarbeten af denne herr Gavelius * lagtolkning. Det finnes oför-nekligen ganska ofta uti lagliga föreskrifter innefattade ▼iasa bud och befallningar, som icke nödvändigtvis behöfva sär-skildt utsägas för att ändock vara lika gällande. De inre nödvändiga förutsättningarna för ett lagbud äro alldeles lika bindande som det, hvilket genom samma lagbud uttryckligen fastslås. Intet lagbud föreskrifver expressis verbis, att en domare skall hålla sin expedition uti vanliga menniskoboningar. Men icke eos herr Gavelius ’ fria lagtolkning kan deraf draga den slatsat-sen, att platsen för en embetsmannaexpedition skulle kunna väljaa i en luftballong eller en undervattensbåt. Men vi behöfva icke längre uppehålla oss vid denna herr Ganelins ’ tolkning, ty huru besynnerligt herr Thomassons förfarande i saken än varit, så besynnerligt som att godkänna detta herr Ga-velios ’ försök har han likväl icke handlat — hvilket också haft sig svårt, då herr Thomasson dervid skulle kommit i uppenbar strid både med föregående justitieombudsmän och med sin egen i andra fall ådagalagda uppfattning af lagrummets i fråga innebörd. Den resolution, hvarigenom herr Thomasson såsom obefogad afvisade hr von Sneiderns anmälan lyder: &gt;Då det icke kan anses utredt att notarien i medicinska fakulteten vid Upsala universitet tillkommer att för det i 2 § 4 mom. Tryckfrihetsförordningen åsyftade ändamål tillhandahålla allmänheten fakultetens handlingar, fann justitieombudsmannen vid pröfning af ärendet den gjorda anmälan icke till någon vidare åtgärd föranleda ».
Gesiillvandringarne, om inskränkning uti. III. 1 /Jg. IV. R. 257. XVIII'. Gevär, om utdelning af, till städernes borgerskap och socknarne. XXIII. A. 16 3. — slagkruts-. Se Slagkrutsgevär. E 3g8. XIII. E. 422. — angående underdånig skrifvelse till Kongl. Majit i afseende derå. XXII. n i. XXIII. Gevärsfactoriet i Norrtelje, angående villkoren för nedläggandet af. Se Norrtelje. IV. R. 347. XVIII. B. 227. XIX. A. 3to. XXI. U. 36o. XXIII. A. 131. — om förändringar och tillägg i 3 cap. to § samt 5 cap, t §, äfvensom uti ÄrfdaBalkens 8 cap. 2 §• III. 218. IV. R. 347. XVIII. U. 227. XIX. A. 3.o. — om ett tillägg i i4 cap. 1 §, i afseende på äktenskaps skillnad. III. 37g. IV. R. 406. XIII. B. 715. XIV. A. 313. Giftorätt och arfsrätt, om förändring i vissa delar af nuvarande lagstadganden derom. XII. B. 147» 3g5. XIII. A. 70, 121, 154- XIV. E. 55, ior. Gottland, angående lånebidrag af allmänna medel till uttappning af myror på. I. U. 87. A. .28. — angående reglering af pastoraten och om syn å prestegårdsbyggnader derstädes, XVIII. B. 294. XIX. A. 342, XX. E. 161. angående bibeltrycksmedlens användande till folkundervisningens befrämjande derstädes. Se Bibeltrycksmedel. angående inrättande af ett lånecontor derstädes. Se Lå-s necontor.
Härvid föredrogs jemväl, för att, enl. derom af R. o. Ad. förut fattadt beslut, i sammanhang med detta mern. afgöras; ej mindre Gr. Lagerbjelkes, Gustaf, d. 29 och 30 sisth Augusti pä bordet lagda förslag, alt R. o. Ad. mätte inbjuda de öfrige RiksStm, att instämma i de beslut, hvaruti R. o. Ad. vid pröfningen af StatsUtsk:s utlåt. N:o 340 stannat, än ock BorgareStis sistnämnde dag bordlagda prot.utdr., hvarigenom MedStm blifvit inbjudne att instämma i BorgareStis i anledn. af samma utlåt. d. 27 sisth Augusti fattade beslut. Gr. Lagerbjelke, Gust.: Detta mern. består af flere, af hvarandra alldeles oberoende punkter, och får jag derföre vördsamt anhålla, att föredragningen måtte ske punktvis. Uppå H. Ex. Hr Frih. o. Landtnäs i anledn. häraf framställde propos. beslöts att StatsUtskis förevar:de mern. skulle punktvis företagas till pröfning. Den 1 September. 627 Sedan härefter lista punkten af Ulskrs mern. blifvit upläst, anmälde sig och yttrade: Frih. Palmstjerna, Carl Ollo: Som R. o. Ad. beslutat, att BorgareStis i denna fråga till MedSt:n aflålna inbjudning skulle på samma gång och i sammanhang med nu föredragne mern. till afgörande företagas, får jag vördsamt anhålla, att derest nämnde inbjudning rörer en eller flera af punkterne uti nu förevar.-de mern., densamma nu måtte inför R. o. Ad. upläsas i sammanhang med hvar och en af dessa serskilda förekommande punkter och saken sålunda i hela dess vidd pröfvas. På samma grund får jag äfven föreslå, att det förslag att instämma uti R. o. Ad:s vid första behandlingen af denna fråga fattade beslut, som Gr.
I detta afseende vill jag dock vis - 222 Den 24 Januarii. serligen ej besvära med någon begäran, att sälten ytterligare måtte hvila på bordet, och borde rätteligen också, hafva spart de anmärkningar jag i sjelfva hufvudsaken arnat framställa, till dess Remiss blifvit besluten, om jag ej funnit att åtskilligt redan förut blifvit rörande dessa ämnen yttradt, som synes mig larfva närmare upplysning: Hvarefter Grefve Spens uppläste följande: Jag tror att det skall af hvarje kunnig Statsman medgifvas ttiig, att en fullständig StatsOrganisatiou fordrar en Policemagt och en Domaremagt, såsom tvänne från hvarandra vesäudtligen åtskiljda och af hvarannan fullkomligt oberoende delar af Statsförvaltningen. Det gifves fel och förbrytelser, hvilka, ehuru kanske mindre betydelige, då man betraktar endast orsakerna till dem, som oftare äro att söka i misstag och öfverilning, än uti en öfverlagd illvilja, liknar på ett så märkbart sätt störa allmänna säkerheten och ordningen inom Samhället, alt de mäste genast rättas och bestraffas, och att en rättelse deruti, en bestraffning deraf, som ej genast följer, är så godt som ingen rättelse, ingen bestraffning. Det finnas anstalter att förekomma dylika Allmänna Säkerheten störande öfverträdelsér af gällande författningar, att vidrnagthålla dessa författningar i helgd och att sedan de blifvit öfverträdda efterspana och till undersökning derom inställa öfverträdaren. Allt detta har man i alla lider och Länder ansett lämpeligare Den 24 Januarii. 223 kunna uppdragas åt en gren af den executiva Magten, än det funnits förenligt med den noggranna pröfning och eftertänksamma behandling af ärenderna, som bör utgöra själen uti alla . en Domstols åtgärder. Det har således på de flesta ställen alltid funnits PoliceDomstolar till organisation och procedure vesändtligen åtskiljde från de andre Domstolarne, hvilka i motsats emot dem' blifvit kallade: Ordinarie Domstolar. Om nu både principe och en långvarig erfarenhet besannat olämpligheten deraf, att Ordinarie Domstolar i första Instancen upptaga Policemål, synes häraf äfven följa, att det är lika olämpligt låta samma
Der heter det: ”Ej må någon genom testamente bortgifva eller annorledes förordna om mer, än hälften af sin qvarlåtenskap, der bröstarfvinge lefver efter”. Det synes som detta stadgande afsåge både land och stad, men deremot står i det föreslagna lista mom. af 3dje §:n 8 Kap. JordaBm: ”Egerman jord, hus eller tomt i staden; håfve våld bortgifva hälften deraf, ehvad del är ärft eller afladt”. Om ingen bröstarfvinge finnes, så får man enl. 17 Kap. (En värd ledamot säger att jag misslagit mig i detta sista yttrande; det kommer väl att uplysas af LagUlskis Ordfide). På grund af hvad jag anfört och hvad Frih. Rehbinder redan sagt, anhåller jag att R. o. Ad. måtte afslå detta Betänk. Hurudant hastverk del är, bevisar nogsamt nödvändigheten för Utskis Ordfide att börja med en ursäkt derföre alt det har i inledningen infört sådana ordalag, som skulle 12:te §:n af vära privilegier derigenom alldeles uphäfvas, i st. f. att meningen endast är, alt uphäfva den serskilda testamentsrätt, som enl. nämnde § tillkommer frälseman, öfver aflinge-fastighet. Hr Dalman, Fredr. Wilh. Achates: Äfven jag beklagar ganska mycket att ifrågavande Betänk, inkommit så sent, att tilläfventyrs icke tillräcklig tid gifves för att rätt behandla detsamma, men jag gör det af motsatt åsigt, emedan jag är öfvertygad, all om detta Betänk, inkommit förut, och man haft tillräcklig tid 246 Den 2 December. att öfverväga detsamma, så skulle det snarare vunnit bifall, än del du möjligen kommer att göra. Här bar blifvit yllradt af den siste värde talaren, alt det möjligen skulle vara för att ersätta den obillighet, som upkommer genom införande af den lika arfsrätten, som man gjort detta förslag.
Kändt är, hurusom landshöfding v. Rosen med amiral Saumarez inledde de hemliga underhandlingar, i följd hvaraf det proklamerade krigstillståndet endast kom att finnas på papperet. Emellertid lyckades snart Karl Johan göra för England begripligt, att han ingalunda var någon vän af Napoleon. Arm-felt skref den 4 mars till Rehausen: » Om hatet till korsikanen hos alla goda patrioter är en religion, kan öfverstepresten för denna kult sägas stå midt ibland oss. » Engelska styrelsen fattade ett allt större förtroende för den franske » officeren » och sålunda beslöt den under ännu pågående krig att afsända mr Thornton i hemlig beskickning till Sverjge. » Jag har », skref Rehausen (26 sept. 1811), » den säkra förhoppningen, att Sve-nge skall veta motstå alla Bonapartes listiga anbud. Dock medgifver jag, att jag anser det högligen af behofvet påkalladt, att mr Thornton afreser så snart som möjligt och att han (utan att begära definitiva instruktioner) erhåller bemyndigande att underhandla om ett närmande, önskvärdt de båda länderna emellan. » Stora utsigter till framgång hade dock ej denna beskickning. Det af Karl Johan oeftergifligt äskade priset för ett förbund, — Norges förening med Sverige — ville England ogerna medgifva. I Thorntons instruktion (af den 9 okt. 1811) yttras uttryckligen: » Prinsen-regenten känner Sveriges planer på Norge, men h. k. h. kan icke medgifva, att dessa planer på något sätt uppmuntras, innan man kommit på det klara med Danmarks handlingssätt och afsigter. Om emellertid något förslag skulle göras er med afseende på Norge, b^r ni icke förkasta det eller eljest behandla det på ett sätt, som skulle utestänga möjligheten af vidare fortsatta underhandlingar. » Trots det mildrande tillägget i den sista punkten, var, som man ser, Thornton urståndsatt att gifva några säkra förhoppningar just uti det, som för Karl Johan var hufvudsaken.
Om B. o. Ad. nu besvarar den med nej, och Hr Gr. o. Landtm, sedan skulle behaga framställa propos. på Hr af Billberghs förslag, och afven den besvarades med nej, blir det ju tillfälle för Frih. Silfverskjöld^ anhållan, för hvilken ingen mer än han sjelf talat, att i 3:dje rummet blifva föremål för Hr Gr. o. Landtm:s propos. Denna propos. är således icke på förhand undertryckt, utan Hr Gr. o. Landtm, har gått i den ordning med proposrna, som Hr Gr. o. Landtm, förmenat vara föranledd af öfverläggningen; ty när ingen understödt Frih. Silfverskjöld.? begäran, hvaruti Hr v. Hartmansdorff väl instämt, men endast såsom ett medel att komma från saken, så synes mig Hr Gr. o. Landtm, hafva ägt full anledning att icke börja med att framställa propos. öfver den mening, för hvilken nästan ingen talat. Gr. Cronhjelm: Jag, som, hindrad af tjensteåligganden, icke haft tillfälle att öfvervara hela discussionen, har likväl hört en del af discussionen i formfrågan och anmälde mig att yttra mina tankar deruti. Sedermera har Hr Lefre'n börjat med alt säga, att vi så ofta komma in i formfrågor derföre, att grundlagarna antingen för litet läsas eller för litet ihågkommas. Jag skulle vilja tillägga det 3:dje skälet, nemi., att de kanske någon gång för litet tillämpas. Jag ber ytterligare att få fästa uppmärksamheten på det besynnerliga resultat, hvartill vi skulle komma, i fall Hr Lefre'ns påstående vore riktigt. Om vi nemi. först icke vilja bifalla Utsk:s förslag och sedermera besvara propos. till antagande af Hr af Billberghs förslag med nej, så hemställer jag, huru 243 Den S Augusti f. m. •vi skulle besvara Frih. Silfverskjölds propus.; ty hvad vöre det väl, sorn skulle hvila, sedan vi afslagit dessa båda förslag. Vid ett sådant förhållande, och då Frih.
Den 10 Mars e. m. 79 från Kammarrätten, ang:de resultaterna af Reformvännernas förslag. De slå så ut: Rösträtten för egendom på landet efter Reformvännernas förslag. Adeln. 326 personer hafva egendom, som i taxeringsvärde icke uppgå till 10,000 r:dr, för alla uppgår värdet till 1,300,580 r:dr. Om härvid iakttages högsta röstberäkningen, nemi. att ingen skulle hafva egendom öfver 6,000 r:dr, så belöper på alla tillsammans 650 röster. Om för hvar och en beräknas högsta rösträtt, eller 9 röster, så gör det 3,447 „ 312 hafva egendom öfver 50,000. Omför hvar och en beräknas högsta röstetalet, 10 röster, så uppgår det för alla till 3,120 , Prester hafva tillsammans taxeringsvärde 1,032,270. Efter högsta röstberäkning blir häraf 516 „ Burgare tillsammans 7,889,670, eller efter högsta beräkning 3,444 „ Ofrälse Ståndspersoner 2846 med egendom under 10,000 hafva tillsammans egendomsvärde 8,170,300, eller högst 4,085 „ 661 från 10,000 till 50,000, efter 9 röster för hvarje uppkomma 5,949 „ 156 hafva egendom öfver 50,000, eller efter högsta röstetalet 1,560 , Summa 22,771 röster. Bönder. 137,899 hafva egendom under 1000 r:dr. För alla tillsammans uppgå taxeringsvärdet till 63,580,600. Endast häraf uppkomma icke mindre än 31,790 , 46,881 hafva egendom, som i taxeringsvärde uppgå till 1000 och deröfver, eller tillsammans 87,309,180 r:dr.
Bäst syntes det honom att dö på den plats, där Nygårdsflickan slagit ihjäl sig. Däruppe hade han irrat hela eftermiddagen. Han hade sett sin hustru i skogen; därför hade han ej genast mäktat döda sig. Detta berättade han för sin hustru, medan han låg bunden på golfvet i skogstorpet. »O,» sade hon sorgset, då han slutat, »hvad jag väl känner igen detta! Hjältefasoner, hjälteståt! Alltid färdig att sticka händerna i eldbrasan, Gösta, alltid redo att kasta bort dig själf! Hvad sådant en gång synts mig stort! Hvad jag nu prisar lugn och besinning! Hvad nytta gjorde du den döde med ett sådant löfte? Hvad, om nu Sintram hunnit att stjälpa kistan och rifva af den krusfloret? Den hade väl blifvit upplyftad, det hade väl funnits nytt krusflor, nya kransar. – Om du lagt din hand på den gode mannens kista, där inför Sintrams ögon, och svurit att lefva för att hjälpa detta fattiga folk, som han velat fördärfva, det skulle jag nu prisat. Om du tänkt, då du i kyrkan såg folket: ’jag vill hjälpa det, jag själf vill använda alla krafter på att hjälpa det,’ och ej lagt denna börda på din svaga hustru och på gamle män med svikande krafter, så skulle jag hafva prisat äfven detta.» Gösta Berling låg tyst en stund. »Vi kavaljerer äro ej frie män,» sade han slutligen. »Vi hafva lofvat hvarann att lefva för glädjen och blott för glädjen. Ve oss alla, om en sviker!» »Ve dig,» sade grefvinnan med harm, »att du skall vara den fegaste bland kavaljererna och senare till bättring än någon af dem. I går på eftermiddagen sutto de alla elfva i kavaljersflygeln, och dystra voro de. Du var borta, kapten Lennart var borta, Ekeby glans och ära voro borta. Toddybrickan lämnade de orörd; för mig ville de ej visa sig. Då gick jungfru Anna Lisa, som står här, upp till dem. Du vet, att hon är en nitisk liten kvinna, som i åratal kämpat intill förtviflan mot vanvård och slöseri.
Då nu å nyo föredrogs Expeditions-Uta skottets den 26 dennes aflåtne, samt den 17 i samma månad eftermiddagen, på bordet lagde, Memorial, angående Register till Bihanget, och Renskrifningshjelp för ExpeditionsUtskottets Cancellister, blef samma Memorial till Stats-Utskottet remitteradt. Vid förnyad föredragning af Banco Uti skottets den 22 dennes afgifne, samt den 29 derpå följde förmiddagen, på bordet lagde, tvenne Utlåtanden, öfver de hos BondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 22 sis4 lidne April meddeldte Betär.kanden: 1) Om lånebiträde från Banken till Ud-t devalia Stads Kyrka. 2) Om lånebiträde från Banken till uppi byggande af Lärohus i Calmar och Skara; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sist. nämnde r:ne Betänkanden redan blifvit af Ridder* skåpet och Adeln bifallne, Utskottets ifrägava* 6g6 Den 30 Maji. rande Utlåtanden borde läggas till Handlin garne. Då nu å nyo föredrogs Allmänna BesvärsOch Ekenomie-Utskottets deri 15 dennes afgifne, samt den 29 derpå följde forntid, dagön på bordet lagde, Utlåtande i anledning af de bos PresteStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 3 sistlidne April meddejdte Betänkande, om vidtagande af nödige åtgärder till förekommande a t värfvade Krigsmans per* mitterande och kringvandrande i Landet, samt upphörande af Handtverks-gesällers lika beskaffade vandring; fann Ridderskapet och A* deln, att, enär Utskottets sistnämnde Betänkande redan blifvit till alla delar af Ridderskapet och Adeln aisiagit, Ulsko tets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handjjngarne. Friherre Cederström, Jocob'.
Det kan man väl icke kalla något medelvägslörslag. 5—10 eller 6—10 är just detsamma, och med samma skäl, ja! kanske med mera kan man, sim reservanten yrkat, sätta 1 —3. Det är icke den ringa siffran, som hos mig åstadkommer betänkligheter, ty, så snart jag icke tager 6—10, tror jag det är alldeles godtyckligt; och jag är öfvertygad om att antingen man tager 6—10, 5—10 eller 3 — 10, så återkommer frågan vid nästa riksdag, och sedan vid hvar och en följide, och detta af den enkla orsaken att det i princip ar rättare att taxeringsvärdet lägges till grund än mantalet. Om således R. o. Ad. icke gillar de motiver, Utsk:t antagit, vill jag göra reservanten den rättvisan och erkänna att hans siffra är lika god som den af Preste-St. antagna, och då man icke nu kan råka den rätta siffran, emedan författnm är alltför ny, så får jag anhålla att reservantens förslag antages. Hr Reutersvärd: Hade icke Preste-St. redan fattat beslut i frågan, skulle äfven jag hållit på reservantens förslag; men på det Utsk:t må hafva någon ledning för omdömet, och då ett annat Stånd redan återremitterat frågan (jag känner dock icke i hvilken syltning), och då slutligen ingen väl lärer kunna bestrida att den proportion. Preste-St. bestämt, är rättare och bättre än den närvide, så förenar jag mig med Frih. Alströmer och yrkar bifall till Preste-St:s förslag. II. Den 22 Maj e. m. Frih. Alströmer: Då Gr. Sparre sagt att skilnaden mellan siffran 6—10 och 5—10 är så obetydlig att han icke ens vill fästa sig dervid, vill jag anföra två skäl, som tala för siffran 5—10.
Vinerna serveras hos Herrar Conditorer Hellbacker, Hamngatan N:o 10, Englund, Hamngatan N:o 18, Sjöberg, Drottninggatan N:o 40. och Broderier. YHestramaljer, Badinrättning tember. F ö r rums anskaffande oeh öfriga upplysningar rörande badanstalten torde m a n intill den 15 juni vända sig tiil undertecknad, Safterna äro, enligt intyg af HanHallonsaft, delskemisten Herr Körsbärssaft, Doktor Setterberg, Vinbärssaft, röd fullkomligt fria från obehöriga och skadVinbärssaft, svart liga tillsatser samt Vinbärssaft, hvit förhålla sig såsom rena oblandade sockrade fruktsafter. anspråkslös lärarinna med flerårig praktik önskar plats nu genast eller till hösten. Undervisning lemnas i vanliga skolämnen, språk och pianospelning. Svar torde inlemnas till » Ina » Karlstad, pöste restante. Fysiologiska skodon Husmödrar. En ung, bildad, musikalisk flicka önskar nu eller till hösten plats i en familj som lärarinna för barn under 10 ar eller som sällskap och hjelp; är äfven villig biträda med skrifning. Upplysningar lemnas af Fröken L. 8chander, Linköping. 55, Särskildt framhålles: finare Champ.-Cognac från de förnämsta firmor, flere år här i lager, Bordeaux-viner af välkända firmor, hvitt Portvin, särdeles omtyckt, samt för sommarsäsongen: extra fint Kallskålsvin å 3 kr. pr kanna. Liljeholmens Drottninggatan rekommendera sitt välsorterade lager af endast äkta utländska Stockholm, 4 4 P En tjenstflicka önskar medfölja en ensam dam eller något herrskap till badort eller landtstäile. Lön begäres ej. Svar till » tjenstflicka » torde godhetsfullt lemnas till S. Gumaälii Annonsbyrå, Stockholm. 19323x1] [365] Landsortsboar Vårt i:a Hushålls-, Pariser och I n t u b i - K a f f e, hvars godhet garanteras, r e k o m - menderas hos hvarje sparsam husmoder. Stockholms intubi-Kaffefabrik, N:r 4 Klara östra gata n:r 4. kunna få hvarjeh.