Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna författning innehåller nemligen, att utom deri omförmälda händelser, då frågor om äktenskapsskilnad böra af vederbörlig domstol upptagas och afgöras, skilnad ock må sökas, när sig dertill förete andra anledningar, bland hvilka uttryckligen omförmäles det fall, att »en sådan stridighet i lynne och tänkesätt hos begge makarna sig yppar, som, under beständiga tillfällen till utbrott, slutligen öfvergår till afsky och hat.» Förordningen innehåller vidare, att i dessa fall underdånig ansökning om Kongl. Maj:ts tillåtelse till skilnaden må ingifvas till Kongl. Maj.ts Justitie-Revisions Expedition, hvarvid i de händelser, då skilnad ej sökes för brott och undergången bestraffning, bör företes behöriga bevis, efter omständigheterna, om undergångna sådana varningsgrader, som 77 Kap. 7 § Gifter måls-Balken och andra lagrum anvisa. Dessa stadganden synas Utskottet oförtydbara och icke lemna rum för någon tvekan om tillämpligheten deraf å del i motionen omförmälda fall. Och då det ena af de alternativa förslag, motionären framställt till afhjelpande af den brist, han ansett i lag stiftningen förefinnas, således redan är i lag sanklioneradt, samt motionen icke innefattar förslag alt, med ändring af Kongl. Förordningen den 27 April 1810, fråga orri skilnad i äktenskap på grund af hat och bitterhet makar emellan skall af domaren handläggas och pröfvas, hemställer Utskottet vördsamt, alt ifrågavarande motion icke måtte lill någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Reservationer: af Herr Grefve Hamilton, G. K.: »Som Utskottets pluralitet genom dess, hufvud sakligen på formela skäl grundade, beslut angående förevarande motion kommit att undanskjuta den enligt min tanke vigtigaste delen deraf, får jag häremot vördsamt reservera mig. Enligt Grundlagen åligger det Utskottet, att i hela deras vidd behandla, ja, till och med »utarbeta» de ifrån Riks-Ståndens plena dit remitterade förslag i hithörande ämnen.
Detta gjorde enligt Professor Gjörwells förklarande, till en omöjlighet för honom, att upprätta en så bestämd beskrifning och förslags calcul, hvarefter en Entrepreneurs rättigheter och skyldigheter kunde tydligen utstakas; och då den ringaste afvikelse, från ett med Entrepreneuren ingånget contract, sedan naturligtvis skulle hafva föranledt till ersättnings pretentioner hvarå Banquen ej kunnat undgå blifva lidande, samt utom dess maferialier af flere slag och till en del med betydlig kostnad voro anskaffade, hvilka antingen skolat särskildt föryttra* eller enligt contract 580 Banco Uisko(t*:s Be tänkcndcrt. till Éntrepreneuren öfverlåtas; i bada fallen sannolikt roed dryg förlust: så afstyrkte Professoren Gjörwell, på desse grunder forsin del, uttryckeligen den af Herrar Revisorer lämpelig ansedde anstalten, att genom Entreprfeoada fullborda Byggnaden på det hela; uti hvi ken fefstyrkan Bmquens Cornrnissaner äfven enhetligt instämde. Vid sådant förhållands anser Utskottet, att Herrar Fulimägtige ej saknat anledning till deras fattade Beslut, att låta byggnadsarbetet på det hela fortsättas efter Eäkniirg, under tillsyn och ansvar af vederbörlig© mästare med dervid bifogat förbehåll, att nödige Upphand lingar i alla fall skulle ske genom Anbudseller UtropsAuctioner. B i k vä 1 finnér .Utskottet att åtminstone MålareSnickareoch Smeds-aibetet äfven då hade kunnat och bordt särskildt på Entreprenad© upplåtas, hvarigenom ehuruväl det mesta af sådana arbeten redan var förrättadt, i alla fall en minskning i kostnaden för det återstående tro. ligen åstadkommits. 4:0 Betydligheten af den för På. och Nybyggnads arbetet å(gangne kostnad-, uti hvilka de. lar den mest och égepteligast öfverskjuta uppgjorde förslag, och de orsaker som må kunna anses hafva dertill föranledt och medverkade, har ändteligen utgjort föremål för en den mest sorgf fälliga granskning.
Denna proposition torde lämpligast kunna inrättas såsom en inledning till den, som Utskottet föreslagit i Memorialet N:o 54, och måste derföre börjas med bifall till Borgare-Ståndets mening, på följande sätt; "Den, som anser Constitutions-Utskottets förslag till ett stadgande i 4> §• Riksdags-Ordningen om Stats-Rådets Ledamöters tillträde i Ståndens Plena böra förfalla, röste Ja;’’ ”Den det ej vili, röste Nej." "Vinner Nej, kommer ny Votering att anställas öfver den proposition, som Constilutions-Utskottet framställt i Memorialet N:o 54;” af F ribe rf e Cederström* Jacob: "Jag reserverar mig mot rättigheten för Herr Cederschiöld att, hvad än dess reservation må innehålla mot Grundlagen stridande, såsom proposition på direct afslag å ett af Utskottet framställdt förslag, hila densamma åtfölja Utskottets Betänkande. Jag anser, genom medgifvande!; af en sådan rättighet, vägen vara öppnad för Grundfags-lörslags väckande i Ståndens plena, emot föreskriften i 8i §. RegeringsFormen; och jag tror tillika, att Utskottet derigenom bundit sig, i händelse uti denna fråga något Stånds Talman, hvilket redan i Borgare-Ståndet egt rum, vägrar proposition på yrkadt bifall till den grundlagsvidriga voteringspropositionen i Herr Cedqrschiölds reservation; och det blifver lill Conslitnlions-Utskottet hänskjulet att algö') a, huruvida Talmannen grnndlagsenligen vägrat proposition framställa. 6 ConstitutioHS-Utskottets Memorial Nio 76. N :o 'jG. Ankom till Exp.-Utsk. den 17 Jan. Memorialj angående trenne Stånds återremisser på Memorialet N:o 66, med förslag till ändring i Riksdags-Ordningens föreskrifter om Bergs-brukens representation. Af Preste-Ståndet gilladt till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, har från de öfriga Stånden Constitutions-Utskottets Mern.
Jag ingår ej i någon pröfning af CantzliStyrelsens mer el - Deri 7 Martil. <47 ler mTndre umbärlighet, icke eller vill jag vidlyftigt inlåta mig i någon vederläggning af de förmenta skäl hvarpå ifrågavarande motion sig grundar, emedan, om någre sådana ens deri finnas, de äro af den beskedliga beskaffenhet, att de sjelfmant förfalla, och jag tror det icke eller vara af nöden, enär jag är öfvertygad att CantzliStyelsen hvilarpå fastare grundvalar, än att de skulle kunna skakas af den värde Ledamotens lösliga framställning, eller falla på vinken af dess yttrade vilja* Lika litet vill jag ingå i någon undersökning, emedan det kan vara mig likgiltig, om orsakerna hvarföre den värde Ledamoten ifrar för upphäfvandet af just detta Embetsverk, antingen af egen drift och åstundan att b“frias från det inseende, och den till äfventyrs någon gång obehagliga tillsyn öfver Kongl Bibliotheket, CantzliStyrelsen har sig uppdragen, eller af någon främmande impuls Jag vill blott inför Höglofl. Ridderskapet och Adeln framställa otjenligheten af berörde motion, enär Kongl, Maj;t i Nåder förordnat en Comitté till Teglering af Rikets Styrelseverk i allmänhet, hvilken troligen icke lärer förbisett CantzliStyrelsen; men om Herr Hammarsköld, sorn förmodeligen icke varit i okunnighet om berörde Comitté* tillvarelse, hyst någon farhåga i sistnämnde afseende, hade den i fråga varande motionen mera lämpligt såsom en angelägen erinran till berörde Comitté bordt inlemnas. På det aätt Herr Hammarsköld föreslå - Den 7 Martii. git CintzliStyrelsens indragning, skulle man äfven kunna sätta nyttan och nödvändigheten af hvarje annat verk i fråga, i hvilken händelse jag tror Kongl.
Omtankan rigtas visserligen mera allmänt åt en förbättrad boskapsskötsel, men inskränkt ägovidd och de hårdt anlitade, ofta magra beten förbättra ej kreaturs-raeerne; hvarföre ock, innan en bättre hushållning i afseende å fodertillökning införes, boskapsafvel icke kan lemna den afkastning eller gagn som eljest kunde åstadkommas. Mången anser drankfodring vara alldeles nödvändig för kreaturens framfödande, särdeles under år då höafkastningen blifvit ringa. Boskapssjuka har på flere år icke hemsökt Länet och kreaturen afyttras till höga priser. Med hästafvel», är ingen förändring. Hästarne äro i allmänhet små, och för denna afvelns förbättring vore det särdeles välgörande, om inom orten funnes placerade beskällare af stark och god kroppsbyggnad till allmänhetens betjenande, ty man erfar numera brist på goda arbetshästar, och måste från andra provinser till höga priser anskaffa större hästar. Den i Länet tillförene inrättade hästförening har upphört. 6 Fårafveln är egentligen för husbehof. De i Länet varande tvänne klädesfabriker upphandla den mesta gröfre ull, sorn dertill fordras, från andra orter. Skogarnes aftagande och missvårdande är ett bedröfligt factum, som fordrar snar rättelse, derest icke skogsbrist förr eller sednare skall inträffa. Orsakerne dertill äro antydde i mina förra berättelser, oell ehuru man förutsett de af en öfverdrifven afverkning uppkommande följder, hafva de höga prisen i sjöstäderne å allt slags virke manat till en fortgående försäljning deraf, som hotar med ödeläggelse af all duglig skog. På de sednare åren har äfven egendomshandel skett med beräkning att nedhugga skogen, för att dermed betala egendomen och i afsigt att uppodla skogsmarken. Tiden synes vara inne att hämma detta oskick och att införa en klok och ändamålsenlig skogshushållning. Anslagne premier för skogsplantering hafva hittills icke verkat till det åsyftade ändamålet.
— Att det inte längre kan gå på detta sätt, så rymmer jag min väg härifrån, reser så långt vägen räcker – jag bryr mig inte om hvart. Men det har jag lofvat mig sjelf i dessa förfärliga dagar – Åh, ni begriper bara inte, hur förfärliga de ha varit för mig! — Det har jag lofvat, att ni aldrig en minut skall komma att blygas för min skull. Tror ni mig? Han böjde sig fram och såg henne in i ögonen med denna brännande, fanatiskt concentrerade blick hon redan lärt sig frukta. Hon slöt ögonen och sänkte hufvudet litet, läpparne darrade i smärtsam rörelse. Jag tror det. O, ja, jag vet Och plötsligt brast hon ut i gråt, en förtviflad nervös gråt, som skakade hela hennes kropp. Han tänkte icke längre. Han kastade sig ned på knä på golfvet och tog båda hennes händer, som han kysste. Alice, Alice! Nej, inte så Inte för min skull – Alice, då – Jag kan inte hjelpa det, snyftade hon otåligt, nästan vredt. Nej, gå – gå bara – Han reste sig stilla och gick bort till fönstret. Alice skyndade in i sitt rum; brefvet låg kvar på bordet. Det första Alice hörde hans röst bakom sig, då han begynte tala, och hennes blick på samma gång, utan att hon tänkte derpå, kom att fästa sig på brefvet bredvid henne – dessa fina, eleganta, litet vårdslöst fantastiskt slingrade bokstäfver, hon så väl kände, – hade det plötsligt slagit henne, huru olik denne andre var Georg. Och alltefter som hon vidare lyssnade till denna ström af ord, hvars mening hon knapt hörde blott för ljudets och stämmans skull, kom det för henne – först dunkelt och ansträngdt, som en tankeförbindelse man icke kan finna sammanhang i, sedan helt klart och medvetet – att det, som hade fattats i hennes äktenskap, det var helt enkelt lidelse. Och när hon hade slutat och hon icke mer hörde hans röst, bara såg dessa brännande, tiggande och underligt fordrande ögon, så greps hon med ens – oemotståndligt – af en bitter saknad, af en obändig förtviflad sorg, som hon inte sjelf kunde finna reda i. Inne på sitt rum grät hon länge.
Direktörer för Lånekont:n i orterne; och N:o 202, om kungörande af åtskilliga föreskrifter i BankoReglementet. Föredrogs och lades till handlingarne ett från Exped.Utsk. ankommet mern. N:o 14, i ani. af ålerremiss å skrifvelseförslagel N:o 173. Frih. Cederström, Rud.: Om det är meningen alt nu föredraga det mern., som är uptaget främst på föredragn.-slistan så anhåller jag vördsamt att få veta huruvida officiel underrättelse ankommit om öfrige Stms beslut rör:de samma mern. I ani. bäraf tillkännagaf underl. R i dd a r h.Sek ret., alt prot.- utdr. ankommit, som utvisade att Borgareoch BondeStm afslagit den i Exped.Ulsk:s mern. N:o 12 gjorda inbjudning samt godkänt den derjemte föreslagna voter:spropos. Härefter föredrogs ånyo Exped.Utsk:s d. 19 och 21 dennes på bordet lagda mern. N:o 12, i ani. af skiljaktiga beslut, i fråga om skrifvelse-förslaget N:o 136 och förslaget N:o 8 till § Riksd.- beslutet. Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Det nu föredragna mern. från Exped.Utsk. handlar om en åtgärd med anledn. af skiljaktiga beslut inom RiksStm, och Exped.Utsk. har till lösande af de svårigheter, som upkommit genom dessa beslut, föreslagit votering i Förstärkt Exped.Utsk. Utsk. borde likväl, innan Utsk. föreslog denna sista åtgärd, hafva tagit början af 73 § Riksd.Ordn. något mera i betraktande. Det står nemi. der: ”Stadna RiksSt.-n i sina Den 22 Augusti. 367 beslut öfver någon fråga uti hufvudsakligen eller till vissa delar skiljaktiga meningar, då skall hvarje
Denna Berättelse, hvilken i de flere till ämnet hörande uppgifter lemnar vigtiga bidrag och underrättelser, kommer efter Kongl. Maj:ts redan fattade Beslut att till Allmänhetens kännedom särskildt till trycket befordras. Likasom för lättande af inhemska transporter större Strömrensnings-arbeten blifvit af Kongl. Majit anbefallde och utförde, hafva äfyen, till förmån för Jordbruket, flere anstalter 2 6 Konungens Nåd. Berättelse. till vatten-afledningar från odlingsbara marker af Kongl. Maj:t blifvit vidtagne, och deribland må isynnerhet anföras de undersökningar och förberedande åtgärder, som förordnats till utrönande af möjligheten att förekomma de öfversvämningar, som den i Skaraborgs Län framlöpande Tida Eif, årligen i mer eller mindre mån, förorsakar; om sältet att, till en någorlunda bestämd vattenyta, sänka sjön Venern , hvilken jemväl genom öfversvämningar stundom gör betydlig skada: om upprensning af den visse delar af Calmare och Östergöthlands Eän genomlöpande Stångån, för att bereda en sträcka af flere tusende tunnlands odlingsbar mark: om sänkning i förstnämnde afseende af de stora sjöarne Tärnnaren i Uplands och Vestmanlands, samt Bolmen i Kronobergs och Jönköpings Län; och om de å Gottland befintlige, af särdeles god beskaffenhet varande myrors och kärrs aftappning och odling; men framför allt må härvid omnämnas de verksamma åtgärder, Kongl. Maj:t anbefallt för uttorkningen och odlingen på allmän bekostnad af den inom Östergöthland belägne, Kronan till större delen tillhörande, så kallade Dagsmåssen, af 1,900 tunnland, i förening med sänkningen af den dervid liggande stora sjön Täkern. Af desse länge påtänkta, vigtiga arbeten, har det förra redan, efter uppgjord plan, sisth år, under en nitisk och klok Styrelse, med drift och framgång fortgått och kommer innevarande år att vidare fortsättas; och i anseende till den utmärkt goda mark, hvaraf denna betydliga odlingslägenhet består, med undantag af sjelfva måssen, hvilken, såsom innefattande bränntorf, Konungens Nåd.
Men som åtskillige Motioner vid denna Riksdag blifvit gjorde, om NummerLotteri-Inrättningens upphörande, har Utskottet, för närvarande, och innan Riksens Högloft. Ständer härom fattat sitt beslut, ansett någon Inkomst under nämnde Tittel icke kunna upptagas. 28:0. Bakoch Lots-medel, som jemte Tull-afgif - StatsUtskottets Betänhanden. terne, erläggas af alla inoch utgående Fartyg, samt vid Tilli verket uppbäras och redovisas, utgå likaledes efter en, sedan sista Riksdag utfärdad förhöjd Taxa, genom hvilken förhöjningtillgång äfven blifvit beredd för en LotseriStaten beviljad Löne-tillökning, hvilken för år 18 21, utöfver hvad 1819 års Stat anslår, utgjort 17,289 R:dr, 3 sk. 8 rrst. Båkoch LotsMedels Inkomsten är uti sistnämnde års Riks-Stat, uppförd till 20,000 R:dr, och har gifvit år 1817, — 25,35i: 4- g. 1818, — 25,932:41- 7- 1819, — 26,068:12. 2. 1820, — 27,589:45. 8, samt 1821 inberäknad ofvannämnda Stats-till ökning 57,010:37.11. emot det att helaStats-Summan för Lotseriet, vid blif - 618 Stats-lJtskottets Betcinkanden. vande Stats - Reglering, bland Riks-Statens utsnf Ö ter upptages, anses ifrågavarande inkomst nu kunna påräknas till .. 29:0. Danska Fyringsmedel, erläggas, enligt 1660 års Freds-Tractat af Kongl. Danska Regeringen, såsom ersättning för underhållandet af de för Segelfarten genom Öresund, i Svenska kusten, anlagde Fyrar, med 3,5oo R:dr Hamburger Banco, som, efter 120 Cours, utföras med , 3o:o, Observations-medel.
I betraktande deraf, huruledes det sa kallade Genuefiffc elier Nummer-Lotteriet i de fleste Riken och Stetter i Europa biifwit infördr, och sadan! dels i anseende till den inkomst det Allmänna deraf kan hofwa och hwarigcnom stora och gagncliga inrättningar, utan Statens belastande pä flere ställen liketl, som cck i anseende till de fördelar, som detta Lolteries särskilda beskaffenhet framför alla andra, af hwad art de wara mage, medförer för dem, som fii na fia hugade att deruti försöka fin lycka, täcktes Kongl. Majit uppå Riksens Ständers underdåniga tillstyrkande inrätta ekl flik! Lotteris här i Riket är 1771 enligt derom utfärdad Nådig Kungörelse af den :6 April samma ar. Denne Inrättning har alt sedermera fortfarit; och som densamma ac StatS-Werket lämnar en, för detz narwarande stora och tryckande bchof, högst uödwäiidig ärlig inkomst; sä har Stats - U-stkottct icke kunnat tillstyrka dest indragning för narwarande, titan sär till Riksens Höglofl. Ständers egit bepröftvaude wördsammeligen hemställa, om icke detsamma mä fortfara kill nästa Lagtima Riksdag. Hwad sjelfwa Staten angar; sä är den i en. lighek med hwad wid dest första Inrättning blifwit stadgadt, och hwarnii sa länge det fortfar, någon ändring ester förminskning icke synekunna äga rum. Efter Den 22 November. izis Efter 1809 ärö Stat utgör dcn 6,807 Ndr 14 fl. Och till kika Summa uptages den i i8>o ars projccleradc Stak. Staten för (ben S-t Darthelemeij. 1829 ärö Stat, uptagcr 18,828 12 —.
A'tt efter en så lång tjenstetid, och ehuru jag vet med mig sjelf, att jag ej begått några tjenstefel, blifva beröfvad allt hopp till vidare befordran, är redan ett liårdt öde; men ännu hårdare är det, att utan sitt förvållande gå miste om en löneinkomst, till hvilken man redan erlagt accord och blifvit å förslag uppförd, genom den särskilda omständigheten, att en ny organisation af vapnet förestod. Särskildt, och på det att ingen må kunna anmärka, att jag bort anmäla denna vördsamma anhållan redan vid sisth Riksdag, får jag tillkännagifva, att jag redan i början af året 1825, och så snart det kommit till min kännedom, att, i sammanhang med den nya organisationen af K. M:s Flottor, jag blifvit förflyttad på expectance-stat endast med UnderLieutenants-lön, till K. KrigsExpeditionen ingaf mitt underd. memorial i ämnet, men att jag efter mångå förfrågningar slutligen fick det svar, att okändt vore, hvar handlingarne i målet funnes att tillgå, hvarföre jag år 1831 förnyade samma ansökan, derå jag erhöll den Nåd. Resolution , sorn här ofvan blifvit åberopad. Jag anhåller vördsamt om remiss af denna min motion till StatsUtskottet. Bil. N:o T. Merit-förteckning för Lieutenanten vid K. M.-s Flotta i Stockholmj Gast. M. Hårdh. y> ef O: n K ~ * Ö ~ * £* M W Född i Stockholm d. 9 Oct. 1773. D-? C^ fls z Ar 17st antagit tjenst som fri Volontair vid g B i 3 K. M:s Svea LifGarde, hvilken tjenst inneha3 u ’ a? 8 03 ' aq des till år 1786, samt under de trenne sista åren idkat utrikes sjöfart lill slutet afår 1788. 1789 Anlagen till Sergeant vid K. Armeens Flotd. 3o tas Stockholms Escader; commenderad på GaMaj. leren Stockholm samma år, och bevistat bataillen i Svensksund.
Nu var ångesten borta. Nu betydde det, att bli gammal, just att vinna sin sons tillgifvenhet. Hvilken oändlig trygghet det låg i att vara mor! Aldrig hade det väl funnits en son, som vändt sig bort från sin mor, derför att hennes hår blifvit hvitt eller hennes kind fått rynkor. Tvärtom! Hon kunde se hvarje dag tillmötes med ro; ännu då hon var gammal och grå skulle hans blick lika smekande säga: min vackra mamma. Det låg ett småleende öfver hennes ansigte då hon såg upp emot luften i det arbetet sjönk. Hvilken förmåga lifvet hade att läka! Samma naturens sunda instinkt, som drifver det sårade djuret att söka upp sin håla för att tillfriskna eller dö, hade tvingat henne hit med en obändig längtan. Och nu var det förflutna dödt; det närvarande var allt. Och det närvarande var sonen; hans lycka strålade ned öfver hennes lif som en reflex af sol. Det knackade på dörren och Molly kom in med posten; bland tidningar och korrektur såg hon strax de två bref hon väntade: från William och från Alma. Hon bröt först sonens bref och läste; Köpenhamn den 12 maj. »Min mor. Så fort jag satt mig in i ställningar och förhållanden här, hyrt rum etc. reste jag till Lund. Jag hade sett en skymt af Alma då jag for förbi med snälltåget hon mötte vid stationen men det var bara några korta minuter och du kan förstå hur jag längtade efter att träffa henne riktigt Det är bäst att säga det strax: vi voro främmande för hvarandra. Alldeles främmande.» Fru Zimmermann lät brefvet sjunka. Främmande? Främmande efter knappt en månads skilsmessa. Nej, hon förstod sig icke på denna verld, hon lefde i. Med darrande fingrar bröt hon Almas bref. Der skulle hon nog finna förklaringen, det brefvet skulle tala om bunden värme och skygghet, tolka en älskande kvinnas hela vexlande själslif, som William icke hade förstått. Det var kort. »William har varit här. Jag blef inte glad öfver att han kom. Jag såg på honom med helt andra ögon nu och han var mig främmande. Jag visste, det skulle gå så, men jag trodde inte det skulle komma så fort.» Hon kastade brefvet ifrån sig på golfvet. Visste att det skulle gå så!
Det beror likväl på sättet, hvarpå de särskilda Styrelserne utöfva sin befattning. Möjligen kan till en början ett eller annat misstag begås, men efter någon tids förlopp skall organisationen bära goda frukter. Såvida E. o. Ad. i öfrigt gillar systemet, anhåller jag att punkten icke måtte åter - 308 Den 13 J uli. remitteras utan bifallas med summans nedsättning, med 1,000,000 Rdr, hvarigenom man kan erhålla en tillräckligt stor Reservfond. Gr. Lagerbjelke förklarade sig instämma med Hr Mannerskantz. Öfverläggningen förklarades härmed vara fulländad, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, framställde att i afseende på förev:de punkt, hvarå Hr Printzensköld yrkat återremiss. Hr Mannerskantz m. fl. talare yrkat förändring af summan 4,681,000 Rdr till 3,681,000 Rdr och af 7,000,000 Rdr till 6,000,000 Rdr. De först till bifall och sedan till återremiss å denna punkt framställde proposme besvarades med starka Nej jemte några Ja; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade bifalla denna punkt med den af Hr Mannerskantz föreslagna förändring samt, sedan svaren härvid utfallit med starka Ja jemte några Nej, förklarade det han funnit Ja öfvervägande. Hr Printzensköld: Jag får anmäla min reservation emot Ståndets beslut och beklagar, att denna vigtiga fråga blifvit föredragen så sent på dygnet, att endast några få ledamöter äro här församlade. Frih. Tersmeden: Detta förslag är det bästa i hela Betänkoch jag anser R. St:r stå i tacksamhetsskuld till Utsk. för detsamma. Det bidrager att göra Bankens medel i möjligaste måtto fruktbara, förutsatt att Banken, såsom nu är förhållandet, har en Styrelse, som vet att sig deraf begagna. Jag har begärt ordet för att af Herr Mannerskantz erhålla en uplysning.