Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Läner nu äro, men af honom bragtes till utmärkt näringsflit och välmåga; och skulle det icke vara att förmoda, det Landshöfding: r finnas, som söka att följa ett så hedrande efterdöme , och åt sig resa en lika varaktig ärestod i folkets tacksamhet och Fäderneslandets häfder, hvartill Norrbotten och Jemtland, hvarför sig, 252 ]en 13 Jutii. lemna tillräckligt utrymme, jemte det de under sådan synpunct utgöra full sysselsättning lör en mans styrelseförmåga. Af dessa anledningar, och på det Riksens Ständer icke måtte besvära Kongl. Maj t med en lika onyttig som olämpelig önskan, hemställer jag vördsamligen , att Särskilta Utskot. tets deråt syftande framställning måtte förkastas. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade afslå Betänkandet. Ropades Ja. Föredrogs å nyo och bifölls Banco Utskottets den (O dennes afgifne, samt följande dagen på bordet lagde, Utlåtande i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens den 3 dennes meddelte Betänkande i fråga om antagande af Götha Canal Bolags Actier, såsom Hypothek för Lån i Banco DiscontVerket. Friherre Cederström, Jacob: Jag anhåller att få till Profocollet förklara, det jag ej anser det löna mödan, att fösvara den begärde belåningsrätten för ifrågavarande Actier, e->, medan de beslut Riksens Ständer om Götha Canal fattat äro af beskaffenhet, att jag tror att ju orättvisare äfven ifrågavarande beslut Den 13 Jnlii, 2J3 drabbar Bolaget, ju snarare har det hopp att en gång vinna ersättning.
Maji i Nader anbefallt Justitie Canzlercn och Commcndcurcn H:r Gref - Den 5 Augusti - SZ75 Grefwe Wachtmeister, att halla alfwarsam hemih deröfwer, att de gjorde anmärkningar, hwilka Deputerade förmält skola blifwit gjorde wid KrigsRäkenskaperne, matte till Kongl. Kammar-Rätten vfördröjeligen warda ingifne, samt med wederböran, de till ssyndsam förklaring communicerade, hwarekter Herr Grefwen och Justitie-Canzleren stulle åligga, atl med dest Embetes uppmärksamhet följa delta anmärknings, mål, sa akt det samma snart matte blitwa till lagligt stut befordradt. Till underdånig åtlydnad häraf har Herr Grefwen ock JustitieCanchrrn anmodat Advocat-Fiscalcn i DglKammarRatten, akt hos wederbörande derstädes göra påminnelse, att i sragawarande anmärkningar med första matte komma i det utredde stick, att de kunde i Kammar-Rätten föredragas, ock derefter sa fort möjeligen ste kunde, till förklaring utställas; Men jenne det, till underdånig följd af Kongl. Majus
Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande JK 84. 13 N:o 84. Ank. till Exp.»-Utsk. den 4 Maj 1860, kl. 11 f. m. Betänkande, i anledning af väckt motion om bestämmande af ersättning åt Kronobetjent för försäljning af å landet utmätte lösören. Uti en till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad, inom Vallöf]. BorgareStåndet af Herr Pehr Staaff väckt motion, är anfördt, alt, som någon bestämmelse ej funnes gifven angående den ersättning, som bör tillkomma Kronobetjent för försäljning af å landet utmätta lösören, och villrådighet ofta uppstått, huruvida ersättning till Kronobetjent för syneförrättningar, som af enskilde personer påkallas, bor beräknas efter gällande resereglemente eller efter andra punkten af Kongl. Förordningen den 30 November 1855, angående arfvode för auktion å utmätt fastighet å landet, motionären velat föreslå: 1:o att den, som å landet verkställer auktion å utmätte lösören, måtte berättigas att, jemte skjuts och dagtraktamente enligt ofvannämnde nådiga Förordning, åtnjuta viss lämplig procent af auktions-summan äfvensom slagafgift, och 2:o att den Kronobetjent, som, enligt förordnande, å landet, inom sitt tjenst göringsdistrikt, verkställer syner i enskilda mål, måtte derföre erhålla skjuts och traktamente efter gällande resereglemente.
Den häraf uppkommande kostnad, tillhopa med åtskilliga andra utgifter, utgjorde, enligt förslagsvis uppgjord beräkning, omkring 5,000 Riksdaler årligen; dervid dock borde tagas i betraktande, att, genom ett samfäldt utförande af skjutöfningarne, besparades två tredjedelar af den ammunition, äfvensom af materialier och öfriga effekter, som erfordrades då samma öfningar anställdes å tre särskilda platser, hvilken besparing skulle, isynnerhet då fråga blefve om skjutning med kanoner af större kaliber, uppgå till ganska betydlig del af nämnda summa; och har i anledning häraf Kongl. Maj:t nu af Rikets Ständer äskat för artilleri-befälets skjutöfningar ett anslag af 5,000 Riksdaler årligen. Då de föreslagna skjutöfningarne böra verksamt bidraga till utbildande af artilleriets krigsdugligbet, tillstyrker Utskottet, att ett anslag af 5,000 Riksdaler måtte för berörda ändamål å artilleriregementenas stat uppföras. d) Till traktamentsersättningar, transportkostnader med flera utgifter för Göta Artilleri-regementes exercisoch skjutöfningar på dess nya mötesplats Tånga hed har Kongl. Maj:t begärt ett anslag af 3,500 Riksdaler årligen. Detta anslagsbehof är föranledt deraf, att omförmälda mötesplats, hvilken, efter det Kronan blifvit af egaren till regementets förra exercisoch målskjutningsplats
Ridderskapet och Adelil har till Stats-Utskottet blifvit remitteradt ett af Herr König ingifvet så lydande; Memorial! ”Bland de Tjenstemän, sorn, tid efter annan, Den 2 5 Juli, annan, gjort förluster 3 sina Rönings-vilkor, bör med skäl räknas Uandt-Rentmästare.’’ ”Desse, som genom 1781 års Remiss-Xa* ge-Reglering, uti stället för en pro-Cent, endast berättigades uppbära en haif Pro-Gen t % de Statens medel, som tillhörde deras emottagande, ansvar och öfversändande, hvartill hörde Beviilningen, sorn tiä. och lill år 1789 var ibland Stats-Verkets inkomster, men vid sistnämnde års Riksdag skiljdes derifrån och ingeck i Riksgälds-Contoiret, hafva väl intill 18oq års Riksdag derå fått beräkna sig till godo denna halfva Remisslage pro-Cent; men då har Riksens Högloft, Ständers Hemliga Utskott funnit, att desse Tjenstemän borde åtnöjas reed endast Tsg dels Pro-Cent af alla Riksgälds-Contoirets medel, oaktadt de genom Kongl. Maj:ts Nådiga Bref till Högloft, Kongl, Karamar-Coilegium peli Stats-Coptoiret den 10 Maji 1781 blifvit om en half Pro-Cent försäkrade. •— Riksens Högloft. Ständer vid I1809 års Riksdag hafva val i sa måtto velat gifva ett vedermäle af Sin uppmärksamhet på dessa Tjenstemäns oskyldigt iråkade lidande, sorn Y6 de förlorade jg delarna deni uti Remisslage återstältes, likväl utan beräkning för de passerade 10 åren, så att de nu å Reyilluings-medlen njuta r'h delar eller en fjerdedel Pro-Cent Remisslage,” ”Revillningens belopp har val, i anseende till Rikets behof, blifvit i sednare.tider märkeligep ökadt, men i samma mån hafva oqkså XandcReutmästarne, under ökadt ansvar, fått för - Ben 25 Juli.
Det rättaste torde derföre vara att stadga, det biljetterne utdelas en timma före Plenum till dem, som först infinna sig. Det är olämp - I Den i April f. m. 3i ligt, att bland dem som anmäla sig göra urval efter klädsel och andra förhållanden. Det vore till och med icke ondt uti att inträde lemnades åt personer af de lägre Classerne, hvarigenom äfven hos dem känsla kunde väckas för constitutionela förhållanden. Jag förenar mig derföre med dem, som yrkat återremiss af Utskottets memorial, och anhåller, att Utskottet måtte taga i öfvervägande dessa mina anmärkninger. —- Blott en sak vill jag annu dervid tillägga i afseende på utrymmet härstädes. Här är förut yttrad den förmodan, att om de Ledamöter, hvilka nu hafva sine platser på Läktaren, skulle få dem pä nedre Bänkarne, skulle det blifva allt för trångt för Ståndets Ledamöter; och jag anser i allt fall Läktaren för liten för Åhofarne, Jag föreslår derföre, att Galerier måtte byggas på båda långsidorna af salen, på bandet tvärs öfver de runda fönstren, men så smala, att de innehöllo blott två Bänkrader, på det de icke skulle undanskymma de architectoniska prydnaderne, eller minska dagsljuset i rummet. Om derjemte ofvanför den nu varande Läktaren anbringades en communicationsgång, något högre än Gallerien; så skulle Åhörarne, ifrån en enda uppgång, kunna inkomma på båda Gallerien. Herr Hjerta: Jag anmälte mig att få ordet, då Herr Yon Hartmansdorff begärde 32 Den i April f. ra. uppläsning af RiddarhusUtskottets Memorial, endast för att erindra, att detta Memorial redan blifvit 2:ne gångor förut uppläst, och att således en ytterligare uppläsning deraf nu är öfverflödig.
Fullmäktige, Rikets Ständers, i Banken, angående förslag till Ansvarighets-Iag för dem: B. VII. 14, 18, A. 18, E. 259. — i Riksgälds-Kontoret, deras till Rikets nu församlade Ständer afgifna Berättelse: B. I. 132, 133, A. 133. — i Riksgälds-Kontoret, angående upphörande af ljuspenningar för dem, samt om bestämmande af beloppet dels af bemälde Fullmäktiges arfvoden, dels af Riksgälds-Kontorets embetsoch tjenstemäns samt vaktbetjentes aflönings-förmåner: B. VII. 260, 261, 263, A. 263. — i Banken och Riksgälds-Kontoret, angående val af: se Val. — i Direktionerna vid Låne-Kontoren i Göteborg, Malmö och Wisby, angående val af —: se Val. Fullmägtigskap, angående antagande af det utaf Rikets sednast församlade Ständer beslutade tillägg till 15:de kapitlet, 2:dra §:n Rättegångs-Balken, i fråga om —; motion af Herr Pontus Lagerberg: se Motioner. —, angående tillägg till J5:de kapitlet Rättegångs-Balken, i fråga om —; motion af Herr Gustaf Mauritz Stjernsvärd: se Motioner. Furstenhoff, Johan August, f. d. Diligens-föreståndare, angående 68 — F pension åt honom; motion af Friherre Wilhelm Fredrik Tersmeden: se Motioner. Fyllnads-pensioner, angående tilldelande af sådane åt de löre år 1858 med pension afgångna militära embetsoch tjenstemän; motion af Herr Edvard von Krusenstjerna och Herr Gustaf Mauritz Stjernsvärd: se Motioner. Fyrktals-längd, angående formulär dertill, till debiteringsoch uppbörds-längd för kommunal-utskylder, samt till debetsedel för dylika utskylder: B. YI. 89, 136, 152, A. 152, E. 213. Fåhrams.
Jag måste således fästa en särdeles vigt vid denna frågas handläggning och äger dertill en särskild förpligtelse i detta fall, emedan jag innehar en plats uti en comité', som inom Stockholms stad har sig öfverlemnadt att reglera delta förhållande, och det är just derigenom som jag har varit i tillfälle alt närmare betänka det orättvisa i sjelfva roteringsgrunderné. Jag medger, alt deu nu tillstyrkta grunden visserligen varit den lättaste alt vidtaga; men den andra och, såsom jag tror, säkraste grunden för roteringen, vore i främsta rummet stadsjordens värde, hvars rälta uppskattning visserligen hade medfört mycket besvär, men detta hindrar likväl icke mig att finna den nu vidtagna grunden orättvis. Jag nödgas begära, att R. o. Ad. ville fästa StatsUlsk:s uppmärksamhet derpå, att detta ämne borde undergå en ny behandling. Jag har måst fästa mig vid föredragningen af betänk. N:o 85, emedan eljest möjligheten skulle helt och hållet afskäras, att fä en rättelse i det näst påföljande betänkandet, som rörer Fahlu stad. Jag skulle tro, att det hade varit bättre, om Ulsk. hade i ett sammanhang behandlat denna fråga, men då man gjort såsom skett, så har del måhända varit i beräkning att komma lättare ifrån saken. Jag får således vördsamt begära, att R. o. Ad. för sin del behagade återremittera detta betänk., och att äfven N:o Sfi mätte få följa med, på den grund som jag tagit mig friheten nämna, nemi. att jag anser regleringen af det felaktiga förhållandet. böra utsträckas längre än till det speciella fall, som SlatsUtsk. nu har uppgifvit. Hr Rå fel t, Anton: Då Grefve Horn redan vidrört betänk. N:o 86, ehuru vi nu discutera betänk. N:o 85, sä får jag äran upplysa, att orsaken, hvarför de sammansatte Ulskm gjort detta tillstyrkande, är den, att magistraten i Fahlun hade lemnat en felaktig uppgift i afseende på bevillningen för Fahlu stad, Den 9 April e. m. 205 hvarigenom densamma hade blifvit upptagen högre än den verkligen är, så att
Föredrogos och biföllos samma Utslcs d. 18 dennes bordlagde Betänkm: N:o 84, i ani. af väckt motion om behörighet för komraunal-nämnd att upptaga och afdöma de mål, hvilka röra förseelser mot 6:te §:n i K. Kungörelsen den 12 Juli 1861, ang:de hundskatt; och N:o 85, i ani. af väckt motion om befrielse för Ekesjö stad från framtida underhållsoch byggnadsskyldighet af dervarande elementar-Iäroverks hus. Upplästes och godkändes följande Exped.-Utsk:ts förslag till R. St:rs underd. skrifvelser till K. M., nemi. ,.N:o 41, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. ang:de stats-pension åt Öfversten m. m. Frih. N. Ericson; N:o 42, i fråga om ytterligare undersökningar för bedömande af lämpligaste sträckningen af norra stambanan; Den 21 Pebrnari. 463 N:o 43, ang:de åtgärder för omläggning af allmänna landsvägen genom en del provinser i Norrland; N:o 44, i fråga om upphäfvande af 11 kap. 2:dra §:n kyrkolagen, rörande påföljderne för uraktlåtenhet att begå Nattvarden; N:o 45, ang:de utarbetande af förslag till lag emot obehörig efterbildning af konstalster; N:o 46, ang:de utarbetande af förslag till ett (örbättradt ordnande af veterinärväsendet i riket; och N:o 47, ang:de ändring i K. Kungörelsen den 18 Mars 1843 i fråga om ersättning åt extra domare för syn å militieboställen. Hr Ribbing, Arvid, anförde skriftligen: Det nya strafTlagsförslaget, som är under behandling i LagUtsk:t, innehåller ett nytt lagstadgande, hvarom jag, som dertill icke förr haft tillfälle, anhåller få yttra några ord.
På sitt stumma, men gripande sätt hafva de manat stormännen inom den medicinska forskningens värld att med all kraft draga till strids mot nutidens mordängel — tuberkulosen —, som med obeveklig hand skrifver sina kors än öfver dörren, där änkans son bereder sig till det kall, som skulle sätta honom i stånd att blifva en fattig moders stöd och ålderdomströst — än öfver det fridlysta hem, där en ung dotter sitter verksam som de gamles käraste lilla hjälpreda. Ja, hvarhelst detta kors skrifves, flyta tårar, svikas förhoppningar och blöda hjärtan. Men den grymme skall, om ej fullständigt besegras, dock häjdas i sin framfart genom vår älskade fosterbygd. Vår konung, som i så många fall står som den främste i vårt land, vill blifva den härförare, som ställer sig i spetsen vid detta heliga utrotningskrig. Må nu blott det svenska folket som en man stå honom bi! Då skola lyckliga dagar komma, en tid då vi ej såsom nu med vemodsfulla sinnen vandra mellan förtidigt öppnade grafvar, där vi jordat ofta de härligaste och löftesrikaste knopparna på svenska nationens fordom så kraftfulla stamträd. Må denna tid snarligen randas! Clara Romdahl. * Iduns läkarartiklar. (Eftertryck förbjudes.) en där historien om herrn, som såg en knappnål ligga på gatan och böjde sig ner för att taga upp den, men i samma ögonblick tappade sina löständer, så att besväret kom att kosta honom trettio kronor, den historiens sens moral ligger nära till hands: sköt er mun i tid, så undviker ni många obehag. Många som lida af bleksot, brist på aptit, dålig mage, nervositet, för att ej tala om dålig andedräkt, ha ofta nog sina vanvårdade munnar att tacka därför. En sådan person kan naturligtvis söka ombyte af luft vid den ena badorten efter den andra, utan att känna sig det minsta förbättrad, ty äfven den renaste luft måste ju vid passerandet af en sådan pästhärd blifva förskämd.
Ehuru blott en kort tidrymd sålunda förflutit efter det fisket blef med eganderätt åt socknémännen upplåtet, hade desse likväl redan haft tillfälle erfara, alt fiskets bibehållande emot den årliga räntan blefve för dem i högsta grad betungande, hvartill anledningen vore att söka uti ränteförvandlingen, som syntes verka en allt större skilnad emellan den förra räntan i strömming och den sednare i hö. Denna skilnad utgjorde nemligen, enligt en af vederbörande häradsskrifvare upprättad uträkning: 28 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse. i\:0 28. för år 1857 472 R:dr 68 öre. 1858 418 „ 16 „ 1859 634 97 „ „ 1860 914 „ 54 „ „ 1861 980 „ 01 „ „ 1862 1,074 „ 51 „ „ 1863 1,208 v 96 „ och „ 1864 1,354 „ 84 „ Socknemännen hade med ularrendering af fisket väl lyckats erhålla ett årligt arrende af 135 tunnor saltad strömming, eller 41 tunnor mera än den förra räntan, men dä priset ä strömming olla blefve lägre, under det markegångspriset å hö ständigt höjdes, kunde socknemännen ändå ej undgå alt få vidkännas en stor förlust på fisket, hvilken årligen ökades. Socknemännens skuld för fisket uppginge i följd deraf till icke ringa belopp och utgjorde, enligt de år 1865 alslutade räkenskaperna för fisket, 6,089 R:dr 29 öre, oaktadt till skuldens amortering under år 1864 å socknemännen blifvit uttaxeradt ett belopp af 1,500 R:dr.
a Oaktadt Utskottet icke ansett nästföregående § böra förändras, på del sätt motionären föreslagit, torde likväl till följd af det vid 3 § tillstyrkta beslut, denna § böra undergå någon förändring i redaktionen; hvadan Utskottet föreslår. att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majd i underdånighet anhålla det 1 mom. af 24 § måtte erhålla följande lydelse: »Den, som vill i stad eller å dess ego-område, jemlikt 3, 4 eller 5 §§ idka fabriks-rörelse eller hålla handlverksverkstad, eller idka bryggeri, bageri, slagteri eller annan handtering, derå mästerskaps förvärfvande icke erfordras, skall hos magistrats derom göra anmälan —- -—- burskap derå erhålla.» § 26. Vid denna § är anmärkt, att det deri förekommande stadgande, att poliskammare, der sådan finne', skall höras, om den sökande är dömd för brott, som medförer vanfrejd, aldrig kan komma i fråga att tillämpas, derföre att, om, såsom stadgandet förutsätter, dea sökande veterligen är vanfrejdad, poliskammarens bekräftelse deipå icke erfordras. Och har motionären derföre yrkat, att berörde stadgande måtte upphöra att vara gällande, och i stäket varda förordnadt, att handtverks-föreningen, som bättre än någon annan voie i tillfälle att känna handtverks-arbetames lefnads-förhållanden, borde öfver ansökningen höras; hvarjemte motionären hemställt, att magistratens tillstånds - Ailm. Bese - och Ekon.- Utskottets Betänkande, N:o 128. 19 heviborde, till vinnande af upplysning om hvilka personer verkligen ega sjelflörsörjnings-rätt. hos föreningen uppvisas, innan den i tillstånds-brefvet omförinälda näring eller handtverk finge utöfvas. Som Utskottet anser föreskriften om poliskammares hörande i det fall, ifrågavarande § omförmäler, vara välgrundadt, får Utskottet afstyrka förslaget om upphäfvande af denna föreskrift.
Majit, det en Comittée, i afseende å en ny reglering af Rikets Embeten och Tjenster, jemte en förbättrad arbetsmethod, samt utarbetande af ett sammandrag och förbättrad redaction af de Rikets Allmänna hushållning rörande Författningar, må af Kongl. Majit i Nåder förordnas, för att genast och verksamt företaga arbetet, så att detsamma vid nästa Riksdag kan för Riksens Ständer framläggas; i förening med hvilken underdåniga önskan Riksens Ständer skulle till Kongl. Maj;t i un* derdånighet öfverlemna Särskilta Utskottets i detta ämne uppgjorde förslag, jemte alla dervid inom RiksStånden gjorde anmärkningar, utan att Riksens Ständer för närmarande anse sig deröfver något Utlåtande böra meddela. Hvilken proposition! af Ridderskapet och Adeln gillades. Herr Mauck eif Rosenskjöld■ Ehuru jag af 4io Den 2 2 Junii e. tu. fullkomligen öfvertvgad, att de Ledamöter uti den blifvande Comittéen , hvilka af Kongl. Majit komma att fötordnas, skola behörigen utföra det dem lemnade uppdrag, anhåller jag likväl, att få reservera mig emot Ridderskapets och Adelns beslut, i afseende derpå, att Riksens Ständer hade bordt, för principens skull, jemväl äga någre Deputerade uti bemälte Coinitté, Grefve Spent, Jacob Melcher, hemställde, om ej Ridderskapet och Adeln skulle anse nödigt, att såsom ett tillägg stadga, det arbetssättet inom den blifvande Comittéen borde vara enahanda, som hos LagComitéen. Ropades Nej, samt att målet vore redan afgjordt. Föredrogs å nyo och bifölls Särskilta Utr skottets den 17 dennes aflätne, samt den 20 derpå följde, på bordet lagde, Memorial, deruti hemställes, att en af Utskottet till biträde vid renskrifning antagen extra Cantzlist måtte erhålla arfvode från antagningsdagen efter den grund, som blifvit följd vid andra Utskotts Cantzlier, der ett lika förhållande in~ träffat.
Ståndet förklarade sig vidblifva sitt, i anledning af memorialet N:o 65, fattade beslut och att dermed kommer att enligt Grundlagens föreskrift förfaras. 7/6 Prot. ZJtdr. d. 11 Nov, 1840 N:o 103, i anledning af Högloflige Ridderskapets och Adelns återremisser å Utskottets under N:ris 69 och 75 afgifna Utlåtanden. Lades till handlingarne. N:o 105, i anledning af förre Handlanden Thunströms ansökning om eftergift af ränta å lån från Banco-Disconten. Bifölls. N:o 106, i anledning af Regements-Läkaren Schwabitzs ansökning om eftergift af straffränta för åtskilliga skuldförbindelser hos Banco-Discont-Verket. Bifölls. N:o 107, i anledning af gårdsegaren i Umeå, Nils Brunbergs ansökning om eftergift af öfverränta å ett lån i Banco-Disconten. Bifölls. S. D. Vid nu ånyo skedd föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: N:o 113, i anledning af väckte motioner, rörande nedsättning å tullumgälderna för träd varor, som förskeppas från Sverige till Danmark och England; och N:o 114, i anledning af väckt fråga om en jemnare beräkning i allmänhet af städernas tolag, blefvo samma Betänkanden af Ståndet bifallna. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo följande Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets bordlagda Betänkanden: N:o 113, i anledning af väckta motioner, rörande nedsättning i tnllumgälderna för trädvaror, som förskeppas från Sverige till Danmark och England. Återremitterades. och N:o 114, i anledning af väckt fråga om en jemnare beräkning i allmänhet af städernas tolag. Godkändes.
Fullmäktige hafva sina sammankomster i Stockholm, så vida icke riksdag å annan ort hålles, i hvilket fall styrelsen öfver Riksgälds-kontoret anses vara till riksdags-orten öfverflyttad, derest Fullmäktige, till ett antal af minst Åtta, i egenskap af Riksdagsmän, derstädes vistas. Skulle åter, vid dylikt tillfälle, Fullmäktige, til! berörde antal, hvarken i Stockholm eller å riksdags-orten fortfarande sig uppehålla, kommer styrelsen att qvarblifva i Stockholm, dit Fullmäktiges Ordförande då, till deltagande i denna styrelse, bör, på sätt i 179 § är stadgadt, inkalla det antal Suppleanter, som för ärendenas afgörande erfordras. § 188. Fullmäktige sammanträda en gång i hvarje vecka å den af dem bestämda dag och tid. Derjemte böra, då ärendenas beskaffenhet och oafbrutna gång sådant fordra, serskilda sammankomster hållas. Vid hvarje sammankomst skall protokoll föras. § 189. Förmärkes något å färde vara, som anses kunna leda till Riksgälds-kontorets skada och förfång, eller förspörjas sådana oordentligheier inom verket, hvilka fordra skyndsam åtgärd och handläggning, göres anmälan härom ofördröjligen hos Ordföranden, på hvilkens pröfning det i sådant fall ankommer, huruvida Fullmäktige skola genast sammankallas, eller om ärendets anmälan inför Fullmäktige kan uppskjutas till den för der3s vanliga sammankomster utsätta dag. Då eldsvåda yppar sig på Riddarholmen, eller i staden, inom broarne, böra Fullmäktige genast i Kontoret sig infinna. § 190. Åslundar Fullmäktig att, under längre eller kortare tid, från staden afresa, bör han sådant förut vid sammankomst eller hos Ordföranden anmäla samt då tillika uppgifva tiden för sin frånvaro, och bör han derjemte med öfrige Fullmäktige för det Riksstånd, han till - Stats-Utskottets Memorial, N:o 344. 13 hörer, träffa sådan öfverenskommelse, att något hinder för göromålens behöriga gång genom hans frånvaro icke förorsakas. Skulle från staden borirest