Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då de under direktionens förvaltning ställda årliga inkomster, — bestående af ränteafkastningen 1,346 R:dr 22 sk. 4 r:st. utaf donerade kapital, den till 15,125 R:dr beräknade kurhusafgiften inom Malmöhus län, lösen för de lill institutum clinicum anslagna kyrkoinspektors-tunnor, 205 tunnor 164 kappar råg och 11 tunnor 194 kappar korn, jemte arrende-spanmål, 91 tunnor, äfvensom legosängs-afgifter samt åtskilliga smärre inkomster — kunde tillsammans uppskattas till 19,400 R:dr, hvaremot de årligu utgifterna för sjukvården och inrättningarnes behöriga underhållande endast skulle uppgå till 17,000 R:dr, så förefunnes ett öfverskott af 2,400 R:dr årligen, hvilket till ränta och afbetalning å det nu sökta lånet kunde användas. Som Utskottet hvarken af Kongl. Maj:ts förevarande nådiga proposition eller af den deruti omförmälda underdåniga ansökning samt andra för Utskottet tillgä/igliga handlingar, kunnat vinna upplysning om det belopp, hvartill kostnaderna för de återstående byggnadsoch inrednings-arbetenas verkställande jemte anskaffningen af de erfordcrlige inventarierne samt de för öfrigt ”åsyftade förbättringarne” skulle uppgå, så är Utskottet icke i tillfälle bedöma, huruvida den begärda lånesumman verkligen erfordras för de uti samma ansökning uppgifna föremål. Utaf dessa handlingar kan ej heller inhemtas någon närmare kännedom om ansvars-skyldigheten för lånets behöriga användande och återbetalning eller om detsamma till sitt hela eller hufvudsakligaste belopp är behöfligt för de akademiska institutionernas förbättrande och fullkomnande, eller om det förnämligastär afsedt till sådane utgifter, som utaf lasarettsoch kurhusmedlen böra bestridas, anser sig Utskottet, vid det outredda skick, deruti frågan härom således för närvarande sig befinner, icke kunna tillstyrka beviljandet af detta lån, utan får hemställa, att Kongl. Maj:ts derom aflåtna nådiga proposition icke må af Rikets Ständer bifallas.
St. så hastigt fattade sitt beslut, måste Regeringen vidtaga ganska vidsträckta och långsamma undersökningar, förordna särskilt kommitté för densamma, hvaraf resultatet blef alt jernvägens sträckning blef afvikande ifrån det primitiva förslaget. Hvad sedermera beträffar utförandet, så tror jag, alt det varit bättre och lyckligare för jernvägsfrågan på det hela, om dermed upskjulits något, än att förfara såsom nu skett. Hvad beträffar K. Mils Nåd. Propos. till nya vägar, så trör jag att det af mig med några få ord nu sagda borde ådagalägga nödvändigheten att dermed innehålla tills vidare eller åtminstone icke lemna några omedelbara anslag dertill. För fortsättning deremot af den jernväg, vi redan börjat, nemi. den Gölheborg-Stockholmska vägen, så, om R. St. skulle anse sig hafva öfverskottsmedetati disponera fördelia ändamål och R. St. icke vilja att jernvägs-anläggningarne i Riket skola afstanna, tror jag, att R. St. borde, på sätt. K. M:t föreslagit, villkorligen ställa medel till K. M:s dispos. till företagande af den vestra stambanan. K. M:t har nemi. icke ovillkorligt begärt anslag, utan K. M:t har begärt att, så vidt öfverskott upkomma på bränvinsskatten efter de utbetalningar, som man afsett för andra rikets utgifter, dessa öfverskott måtte ställas till K. Mits dispos. för den ifrågavande jernvägs-liniens fortsättning emellan Slockholm och Götheborg. Detta tror jag vara den klokaste formen för ett sådant anslag för det nämnde, innan några verkliga undersökningar skett rörande öfriga linier inom landet. På grund häraf instämmer jag i Hr Gripenstedts yttrande i f. m:s plenum i denna fråga, och tror i öfrigt det vara R. Sits pligt att, äfven för den händelse, att de skulle bestämma sig för en högre summa, ett bestämdt anslag, som här blifvit föreslaget till 5,000,000 R:dr Biko, anvisa denna penningesumma på sätt K. M:t begärt till en bestämd jernvägs utförande, dervid svårligen någon annan kan komma i fråga än den, sorn K.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 25 och 27 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 230, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga förslag om förhöjning af .det å Nionde Hufvud-titeln uppförda anslag till ersättning för mistade löneinneliållningar, biföll Ridderskapet och Adeln det af Stats-Utskottets utgifts-afdelning i frågan afgifna förslag, som uti förevarande Utlåtande bifogade reservationer blifvit åberopadt. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 25 och 27 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 231, i anledning af väckt motion om ett årligt anslag af 5,298 R:dr Riksmynt åt Lilbevärings-regementet, biföll Ridderskapet och Adeln det förslag af Stats-Utskottets utgifts-afdelning, som i förevarande Utlåtande bifogade reservationer blifvit åberopadt. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets nedannämnde den 25 och 2 7 dennes på bordet lagda Utlåtanden: N:o 232, i anledning af väckt motion om ett årligt lörslags-anslag å 150,000 R:dr, för att användas till ersättning åt statens embetsoch tjenstemän för ökade utgifter i följd af den förhöjda skjuts-legan; och N:o 234, i anledning af väckt fråga om anvisande af nytt boställe åt komministern i Botkyrka och Salems församlingar, i stället för hemmanet Nedra Tumba eller Tumba N:o 2, samt detta sednares öfverlåtande till Tumba pappersbruk. S. D. Föredrogs och bifölls Sammansatta Statsoch Bevillnings-Utskottets den 2 7 dennes på bordet lagda 790 Prol.-Utdrag den 29 Januari 1858.
Det för Norbergs-jernvägens fullbordande under 1853 och 1854 års riksdag beviljade och under åren 1855 och 1856 från Riksgälds-kontoret utbekomna lån å Etthundrafemtio tusen R:dr skall fortfarande återbetalas på det sätt, att inom slutet af hvarje år erläggas Tre procent å hela denna lånesumma, hvaraf för hvad utaf lånet dessförinnan icke godtgjorts beräknas Två procent årlig ränta, och återstoden utgör kapital-afbetalning. Likaså skall det för samma jernvägs-anläggning förut beviljade och till utgående utaf handelsoch sjöfarts-fonden anvisade lån å enahanda belopp eller Etthundrafemtio tusen R:dr, intilldess samma lån är till fullo liqvideradt, återbetalas medelst erläggande till Riksgälds-kontoret af Fem procent årligen utaf detta låns ursprungliga belopp, dervid Fyra procent årlig ränta godtgöres för det före hvarje liqvid återstående kapitalbeloppet samt det öfriga utgör afbetalning å kapitalet. Skulle de å nu ifrågavarande 2:ne lån föreskrifna inbetalningar icke varda vid förfallotiderna i stadgad ordning fullgjorda, bör dessutom erläggas Fern procent årlig ränta å det förfallna beloppet, intilldess detsamma blifver vederbörligen inbetald t. Derest behållna inkomsten af ofvannämnde jernväg, efter afdrag af de årliga inbetalningarne å de af Staten erhållna lånen, skulle öfverstiga Sex procent å det belopp aktie-egarne tillskjutit, ankommer på Kongl Maj:t, att, utom begagnande af den Kongl. Majit förbehållna rätt att pröfva och bestämma de enligt taxan utgående afgifter för passagerareoch varutrafiken, föreskrifva huru stor del af detta öfverskott skall afsättas, för att framdeles användas till jernvägens förbättring eller vidare utsträckning. Uppgår den årliga behållningen ändock till Åtta procent å aktie-egarnes tillskott, eger Kongl. Majit bestämma om och med hvad belopp den stadgade amorteringen af sagde lån bör ökas. Stals-Utskoltels Memorial M 200. 35 § 73.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att vid deras nästa sammanträde fråga upstått om bestämmande af dag för förnyadt val af R. St:rs Just.Ombudsmis Suppleant, sedan Assessoren, Häradshöfdingen Gerhard Lagerstråle, som dertill varit utsedd, numera blifvit i Just.Ombudsmans-embelet insatt, och att dervid Talmännen öfverenskomma, att hos RiksStånden hemställa, det valet af den nämnd, som skall utse Just.Ombudsmms Suppleant må företagas Onsdagen d. 7 nästk. Oktober; hvarjemte Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om 11. o. Ad. behagade besluta, att nämnde dag företaga detta val, samt dervid utom de 12 ordinarie Elektorerne utse 4 Suppleanter och i följd deraf vallistorna borde innehålla 16 namn, hvilket bifölls. Hr Cederschiöld, Rob. Theophron: Som jag genom en företagen embetsresa varit förhindrad att deltaga uti R. o. Ad:s för - Beri 30 September, f. m. 415 handlingar i anledn. af K. M:s Nåd. Propos. om Riksstyrelsens förande under Hans M:s sjukdom, anhåller jag att nu få tillkännagifva, det jag visserligen instämmer uti det af Ilr Professor Lindgren väckta förslag, att R. Sl:r skola uti underd. skrifvelse lemna K. M. underrältelse om det fattade beslutet, men att jag derjemte anser R. St:r böra uti samma skrifvelse uttrycka sin underd. tacksamhet derföre, att K. M. icke begagnat sin grundlagsenliga rättighet att dröja under 12 månaders tid, utan genast öfverlemnat åt R. St:r att taga den författning om Rikets styrelse, som de nyttigast funno.
Ni två ha bildat er en egen mening, grundad på iakttagelser o c h erfarenheter: mor Karin o c h fröken A d l e r studera barnundervisningens verkningar o c h frukter i hemmen, mitt herrskap, o c h ej vid förevisningarna i skolan. R i t s c h, ratsch, höger, venster, takt, f u! jag menar af fröken A d l e r o c h mor Bengtsson, att de skola reformera vårt undervisningsverk? J a g tyckte eljes, att majoren nyss kallade damernas inväljande i skolrådet för en ren m o d e - sak. » » D e t gjorde jag, friherrinna, men det var, så att säga, profetiskt, ty jag förutser, att en hop manliga mul. lvadar framdeles k o m m a att, utan hänsyn till o m en kommun har några kvinliga förmågor eller ej, föreslå det högst betitlade fruntimret, antingen det så är riksdagsmans-mor eller — eller en dam ur societeten, bara för att det skall se bra ut, frisinnadt, liberalt o c h allt det där. O c h så få vi äfven här in en skimrande flik a f den väfnad, hvaraf ' kejsarns nya kläder ' tillverkas — äkta svenskt skenväsen nämligen. » » A t t hon är en n o l l a? » » N e j, icke det, utan att om kvinnan, öfver hufvud taget, skall deltaga i allmänna angelä- genheter, är det de väljandes plikt att därtill utse sådana personer af vårt kön, som verkligen ha ett upplysande ord att säga i föreliggande saker. A t t i denna särskilda angelägenhet söka använda oss som en ny slags dekoration i samhället, vore icke allenast en ny råhet, utan tillika ett gyckelspel, som k o m m e att hämna sig värre på vår ungdom, än hvad som redan skett genom att utestänga oss från allt deltagande i undervisningsfrågor. » » Fröken m e n a r? » » A t t äfven den bästa sak kan, just i själfva början, tanklöst ledas in i ett falskt spår, till stor skada för hela framåtskridandet. » » D e t var i alla fall ett heroiskt steg af frö- ken A d l e r att hålla sköld för majoren.
Besvärsoch Ekonomi-Utskottets N:o 12, af d. 18 Martii, om prestanda tili Bruken, af åboerne å de Hemman, som Bruksidkare till Skatte inlöst. S. D. Med bifall till Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets hemställan, i Memorial d. 8 dennes, fann BorgareStåndet för godt att Trot. Vtdr. i. 11 April 1523. 133 till Särskilda Utskottets handläggning öfverlemna Her A. F. Hissleiters den 28 sisth Febr. till Lagoch Ekonomi Utskotten remitterade Memorial, om indragande af Stockholms Halloch ManufacturRätt, samt inrättande af en FabriksNämnd. Frän Hedervärda BondeStändet. S. D. Med förutsättande, att Statsoch BancoUtskotten, uti deras förväntade vidare utlåtande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, rörande ytterligare anslag till fullbordande af Götha Canal , icke underlåter att föreslå sådan verkställighet af Riksens Ständers förut tagne Beslut angående sista Actielnsättningens infordrande inom detta års utgång, som med afsigten af anslagets beviljande kan förenas; fann BondeStåndet för godt att bifalla förenämnde tvänne Utskotts Betänkande. N:o 79, hvarigenom lyftning blifvit tillstyrkt af de TvåhundradeTusende Riksdaler, som, i egenskap af Byggnads - biträde för innevarande år, redan äro bifallne. S. D. Vid förnyad föredragning gillade nedannämnde StatsUtskotts d. 3 och 7 dennes på bordet lagde Utlåtanden och Betänkandes nemi. IM Wret. UtHr. rf. 14 Afrri N:o 84, om förhöjning i Rotehjelpen inom Kronobergs Län. N:o 8^, angående anslag å Stat tili ved för LandCancellierne och LandtRänterierne. N:o 87, rörande ersättning för anskaffade kläder till BeväringsManskapet. om anslag å Stat för Kongl. Bibliotheket. N:o 89 > beträffande en Militaire Lärare» ananställande vid Upsala Akademi.
PROTOCOLL, HÅLLNA HOS HÖGLOFLIGE stsiDa)im©ääÅ$ia ®©a jusia», VID lagtima lliköitrtflcn t ^tadUjolm ÅKE* 1856-1857. HOjette Häftet. STOCKHOLM, TYPOGRAFISK A FÖRENINGENS BOKTRYCKERI, 1857. Onsdagen den 3 Juni 1857. Plenum kl. 6 e. m. Just. 2:ne prot.-utdr. för d. 27 sistl. Maj samt pleni-protd för den 25 sistl. April. Uplästes till justering samt godkändes nedannämnde från Bxped.- Utsk. inkomne förslag till K. St:rs underd. skrifvelser till K. M. N:o 78, ang:de viss tid inom hvilken den i 13 Kap. 4 §:n GiftermålsBm omförmälda stämning eller lysning ej må utfärdas; och N.-o 79, ang:de ändring i 1 mom. 10 §:n af K. Förordmn d. 13 Juli 1853, angule fattigvården i Riket. Gr. Oxenstjerna, Axel Thure Gabriel: Hindrad af tjenstegöromål, sedan K. M. behagat förordna mig till Aktuarie i RiksArkivet, får jag anhålla att, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, varda befriad från förtroendet att vara Suppleant i BevillmsUtsk. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall. Uplästes ett af Hr Bogeman, Carl Adolf, inlemnadt så lydande Mern.: I anseende till afresa från Riksdags-orten, anhåller jag vördsammast att, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, få afsäga mig förtroendet att vara ledamot af BankoUtsk. Äfven härtill lemnade R. o. Ad. sitt bifall. Uplästes jemväl följande af Hr Cederhaum, Pehr Fredrik, inlemnade Mern.:
Detta hvad R. o. Ad. beträffar. Hvad PresteSt. beträffar, så är kändt, och har visat sig af den hos detta Stånd sednast förehafda diskussion, att, i allmänhet åtminstone, det icke understött medgifvandet af mera vidsträckta rättigheter åt Judarna. Ilvad BorgareSt. beträffar, så skulle jag verkeligen önska att Utsk:s förslag, sådant det nu förefinnes, blefve af R. o. Ad. godkändt. Det komme då att visa sig huruvida BorgareSt. vore så benäget att mottaga dessa Judar inom sina städer, som diskussionerna inom detta Stånd vid de förflutna riksdagarne hafva gifvit anledn. till att förmoda. Tordehända skulle man då få erfara, att Borgerskapet vore dertill mindre benäget. Men hvad den stora mängden, den på landet boende stora mängden af nationen beträffar, så är det mer än väl kändt, att de icke på något sätt vilja höra talas om Judarnes utflyttande derstädes. Jag tror mig således, såsom medlem af lagstiftande församlingen, vara förpllgtad att motsätta mig ett förslag, som icke skulle komma att godkännas af Svenska folket. Dernäst torde man rättvisligen taga i betraktande dessa s. k. Svenska medborgares rätt. Denna rätt innefattas enl. min tanka i 1782 års Jude-reglemente. När Judarne érhöllo gästfrihet inom vårt fädernesland, så skedde det på vissa vilkor, dessa vilkor äro der uttryckta. Hafva vi nu förkränkt detta reglemente, hafva vi förkränkt de genom detta reglemente dem tillförsäkrade rättigheter? Visserligen icke. Detta reglemente utlofvade dem rättighet att vistas i 3 städer. Denna rättighet har blifvit utvidgad till 4 städer. 1838 års förordning har medgifvit dem icke allenast rättighet att vistas i dessa 4 städer utan att, efter skeende ansökan, få vistas öfver hela landet, så vidt K. M. dertill lemnar nådigt bifall. Dessutom hafva Judarne fått tillåtelse att inom de 4 släder, der de få vistas, sysselsätta sig med hvilken utväg lill bergning de önska välja, samt i öfrigt blifvit tillförsäkrade fulla medborgerliga rättigheter.
Rikets kredit varder bibehållen och vårdad.» Riksg.kont:t har således på grund af denna g 66 ej att göra med andra utgifter än dem som äro nödvändiga för att gälda Rikets skuld. Följaktligen då g 69 talar om utgifter, menas det dessa i och för Rikets gäld, men icke några andra. Nu har likväl under tidernas längd och till följe af 168 Den 15 September f. m. en bortgången Konungs visa åtgärder staten blifvit befriad från den skuld, som förefanns, då grundlagen stiftades. Derigenom hafva R. St:r blifvit i tillfälle att använda till Riksg.kont:t ingående summor till andra ändamål; till följd hvaraf och då en motion väckes att disponera medlen till än det ena, än det andra företaget, man vill af § 69 draga den slutsats att alla icke med statsregleringen sammanhang egande frågor skola äfven uti förstärkt StatsUtsk. indrifvas. Vidare har man sammanblandat den första af StatsUtsk:ts voter.propos:r med den sednare. Orsaken hvarföre jag ej protesterade mot den första, var den att det af R. St:r blifvit afgjort att anslag skulle beviljas; men det är en annan fråga, huru anslaget skall utgå; hvilket ännu är oafgjord. Den frågan kan förfalla och har, enligt rätt tolkning af g 69 R.F., jemförd med g 75 R.O., ej någon gemenskap med statens reglerande. Jag kan icke ändra min i detta ämne uttalade åsigt och får derföre anhålla att, såsom jag sist yrkade då jag bade ordet, voter.proposm måtte såsom olaglig förkastas. Gr. Sparre, Erik: Den siste varde talaren tyckes antyda att man ej bör följa praxis, utan särskildt för hvarje gång pröfva grundlagens anda och mening. Jag tillstår att Hr Printzenskölds nu gjorda tolkning af grundlagen, som jag aldrig förr hört någon använda, är af den beskaffenhet, att den icke kan öfvertyga mig om nödvändigheten af att vika från den praxis, som förut och äfven vid denna riksdag blifvit både af R. o. Ad. och de öfriga RiksStm följd.
Då Regementsläkarens åligganden icke torde blifva af vidlyftigare beskaf fenhet, än att de lemna honom godt tillfälle alt medelst enskild praktik bereda sig inkomster, samt han i och för sin tjenstgöring icke synes komma att vidkännas några rese-kostnader eller dylika särskilda utgifter, har Utskottet ansett honom kunna Stats-Utshotlets Utlåtande JW 66. 17 kunna med 1,500 R:dr Ion åtnöjas; hvaremot Utskottet mot de för Bataljons läkarne föreslagna arfvoden icke haft något att erinra; Och får Utskottet alltså tillstyrka, att Rikets Ständer, tili ordnande af sjukvården vid Gottlands National-beväring, bevilja en årlig summa af 2,400 R:dr att National-beväringens nuvarande anslag tilläggas. c) I anseende till den betydligt ökade uppbörd och det dermed förenade större ansvar och besvär, som under seduare tider tillkommit Uppbörds-ljenstemännen vid Gottlands National-beväring, har Kongl. Maj:t för dem föreslagit förhöjning i aflöningen, nemligen: för Fältkamereraren från 750 till 1000 Rdr; och för Kontorsskrifvare!) från 300 till 500 R:dr. Då Utskottet härvid icke funnit något att erinra, tillstyrker Utskottet, att Rikets
SOten font utgifterne härtitt inåffe beräfnaS efter nu för hanben maranbe beftämba tillgångar; få fyneg anfFaf* fanbet af följaitbc pofter funna uppjfiutaS, nemt. Oar »ibäre begärt tilt npbpggnab af 2 gre* gattel9t;br 284,000. öfter be upplpéningar Utffottet crbåttit, more bet roié Scb fan fåtebeS, i Utffotteté tanfa, benna Utgifté> SQ2aj;t uppgifne bebof, nteb utejtu* tanbe af foffnaberne för ©arnijonå ©,a 3,401,000. derifrån bör, efter Utffotteté ine* ning, afbragaö föl/anbe soffer: SDfinffning på anftaget för 58 ela* gring§*2trfitteriet 96,000 d:o på anftaget för 58cmäringéi* görrabeit 32,000 d:o på anftaget för UfrebningS* departementet 331,000 dranSpit 409,000. 3,401,000, XVI ©tatSslttffottetS 2xanSp:t 4^9/°°° 3,4o 1,000, S:o på anfTaget för gortificas tionöäSepartementet 100,000 £>:o på anflagct för @jöforfn>ftret etter <Sfargårbs> 2tf fåbane flät anfer Utffottet, att titt fpttanbe af be behof ål. 3)t:t för görfn)aré*t»erfetö ifiånbfättanbe funs nit nöbige, ocb om b«>ilfaå angelägenhet för närroaranbe Utffottet bär ofroan yttrat fm mening, fåbane tillgångar böra amuänbaS, forn bets reban äro att anfe fåfom bi?po
Den enskiltas omdöme har till sin kraft och werka» nphört dä beslutet är fattadt och Riksens Stander, hwilka wid dess öfverlemnande till Konungen handla i egenskap af delar af den Högsta Magten, kunna icke medgifwa, att en enskild Ledamots tanka skulle ga i jemlikhet med deras. Om denna Ledamoten tror den wara af wigt för den Regerande eller det allmänna, kan han i sarstilt företräde eller suplicando, men i alla fall blott som undersäte uplysningswis meddela den. Konungen som icke wägrar nägra af sina undersåtare tillträde till sin person, lärer således ej wägra att afhöra den, men hwarken Konungen eller Riksens Ständer kunna medgifva ett annat sätt till dess framställande. Friherre 8tjernstsstt yrkade, att ehuruwäl hans begäran möjligrwls icke more enlig med hittills wänlig praxis, symes denna begäran honom likwäl sä billig, att en annan praxis hädanefter kunde wedcrtagas enär Riksdags-Ordningen icke sädant förböde. Grefwe lll,ökvenkäelm. Larl ^xol, trodde det wara wisligen handladk af Högloft. Ridderskapet och Adeln, att ej wilja förneka en Ledamot sjelf till Kongl. Maut i underdånighet inlemna hwad han hade art andraga blott hans andragande icke ätföljde Riksens Ständers Expedition. Fri. Den i9 Zebruarii. 805 Friherre kslenstgne, 8ckerin§, afstyrkte Friherre 8tzerrilie6ts begäran pä be stal, art om den praxis sturle widtagas, akt enstilta Ständs Ledamöters rankar finge åtfölja Riksens Ständers underdåniga strifwelser, kunde stiljaktighelerne öfwer ett ämne möjligen blifwa sä mängfaldiga, att Kongl. Maj:t finge smärt att fana nägot besiut. Dä Friherre
AnleendeK Herr Baron och Landt Marskal. ken samt Herrar Talmännen för öfrigt, Lesia vfwanberörde wedergällningar wisierligen wara de minsta, som efter graderne af Personerncs olika färtjenster, möda och behof i och för när. warande Riksmöte, biliigtivis kunnat föresiäs; tillstyrkandes derjemte hwad Tractamcntet sär. skildt angär, att det intill den dag Riks.Ställ, den samfäldt det godkänt, mätte genast fä upp. bäras och äterstoden deraf tillika med Arfwodet omedelbart efter Riksdagens flut utbekommas. Stats Mssottet, som för fin del icke annat kunnat än godkänna sä wäl grunderne, som tillämpningen deraf för de Tractamente», Arf. woden och öfrige Förmoner, som i ofwanberörde motto ansetts böra de respective Stäm Lens Secreterare Cantzlieoch Waktbetjening anstäs, har derwid icke funnit nägot annat att tillägga, än att den föreflagne Resekostnaden torde böra beräknas ifrän och till »vederböra», dts Hemwistorter, samt, att det Hederwärda Bonde-Ständets Ledamöter af wskotttt för sin del anlett de till Ständets Notarier föreflagne arfwoden af zoo R.dr. tia en och soo till en ' böra Den g September. 249 böra delas lika till 250 R.dr. ät hwardera; och Lfwerlemnas alltsä detta ärende till Riksens Högloft. Ständers pröfning och godtfinnande, med hemställan, att Riksens Högloft. Ständer, efter fatradt b-stut härutinnan, utl underdämg ffruweise tlll K>rgl. Maj t anhälla, att de wederbösnnve ttllagde för-' , ner mätte af Stats, medlen dem ta:godo komma. Orebro den Z September 15 ro. kä ock ^.äelnz vägnar O. hamilton.