Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedermera och efter det sist - 23 berörde Discont verk uphört, samt Rikets Ständer, i anledning deraf, medgifvit, att Götha Canal-Actierne finge i Banco-Disconten belånas, bar Kongl. Maj:t, uti Nådigt Bref af den 21 September 1826, med bifall till Götha Canal Bolags derom gjorde underdåniga hemställan, i Nåder förklarat, att rösträttigheten, ined föreskrifne vilkor, finge af Actie-egarne utöfvas, äfven då Actierne voro i Banken belånade, så vida något hinder derför, å Banco-Styrelsens sida, icke förekomme, och hvilken Nådiga tillåtelse derefter, genom Kongl. Brefvet den 1 October 1830, blifvit utsträckt att gälla äfven för Actier, belånta hos Låne-Contoren i Götheborg och Malmö. Immellertid och på grund af ofvan åberopade Kongl. Bref af den 21 September 1826, hade Directionen öfver Götha Canal-Bolag hos Banco-Discont-Directionen hemställt, huruvida å dess sida, kunde möta något hinder för meddelande af sådane bevis om de belånta Actierne, som Actie-egarne, för att begagna sin rösträtt vid Bolagsstämma, borde förete, hvarvid Canal-Directionen äfven föreslagit formulär för sådane bevis, till hufvudsakliga innehållet öfverensstämmande med hvad 37 § af 1833 års Reglor stadgar; till svar hvarå Discont-Directionen, under den 1 Mars 1827, gifvit tillkänna, att Directionen, för sin del, icke hade något att påminna emot det föreslagna formuläret, och att de bevis, sorn komrno att meddelas, skulle i enlighet dermed författas.
R:dr 14,800: — för sängar, linne och öfriga nödiga husgeråd . » 5,200: — go 000' samt årliga omkostnader: underhåll, mat, värme för sjuka » 5,500: — läkare-arfvode, betjening, inventariernas underhåll . » 2,500: — g qqq. _ Af de sjukes antal, som, enligt motionärens tanke, kunde beräknas uppgå till 90, ansåges med stöd af den erfarenhet som vunnits i Norrige, der ifrågavarande sjukdom sedan längre tider tillbaka härjat, högst en tredjedel komma att anlita stiftelsen; hvarjemte motionären, bland annat, meddelat den upplysning att i allmänhet sjukrummen i Norrige vore 18 fot långa, 18 fot breda och 10 fot höga (kubikinnehållet 5,240 lot), och att hvart sådant rum inrymde 7 patienter. Förmenande att under de första tre åren svårligen mer än tvänne sådana rum skulle blifva upptagna, emedan här, såsom annorstädes, patienterne utan tvifvel till en början skulle tveka att öfverlemna sig åt stiftelsen, har motionären derföre föreställt sig, att, om en tvåvåningsbyggnad af trä nu uppfördes med 4 sådana ruin i hvarje våning, denna, enligt hans åsigt, kunde inredas och förses med nödiga husgeråd för 15,000 R:dr, äfvensom den årliga omkostnaden för läkare-arfvode, betjening, värme, mat m. m. antagits kunna under första statsregleringsperioden nedsättas till 5,000 R:dr. I fråga om kommunens pligt att till en dylik stiftelse bidraga har motionäien eiinrat, hurusom Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet väl låtit höra vederbörande församlingar i berörda hänseende, men att af dessa endast en del visat sig dertill benägne, hvaremot andra socknar, inom hvilkas område sjukdomen ej utbredt sig, å denna framställning gifvit bestämdt afslag. Också vore detta mindre underligt då denna provins, som vöre af naturen mindre rikt lottad, nyligen uppfört och ordnat två lasaretter.
Här må dock nämnas, att Magazinslnrättningen äger, sedan fordna Bränneri-tiden , aine MagazinsHus i Sö- derTelje, som kunna inrymma omkring 2,750 Tunnor Oriad, eller 7,900 Tunnor Riad Säd, och blifvit utan hyra upplåtne till SöderTelje CanalVerk , att begagnas intill dess det hinner blifva fulländadt , dels till Materialiers förvarande , dels till Barrach för någon del af Arbets Manskapet, (Se 4 §. af Bolagets Privilegier den 15 Mars 1806.) För Länets undsättning synes såsom ständigt Lager icke behöfva Maga* zineras större qvantitet än den Säd , som motstående Magaziner kunna inrymma. Magazinslnrättningens Byggnader vid Gripsholm äro väl utarrenderade men förbehåll gjordt , att få begagna några MagazinsLoft, hvarpå kan uppläggas det partie Säd, sorn finnes antecknadt. Transptrt 40,000 Nu befinteligt Magazins-utrymme. Summa Magazins-utrymme. För Örud Säd. t 7ör Riad el, orkad Säd. För Oriad Säd. ?ör Riad el, orkad Säd. Östergöthlands Län . Transport [linköpings Magazin . Vadstena Di’o . Sforrköpings Dito . Tunnor. Westerviks Dito Borgholms Län ' / Jönköpings Magazin Ekesjö Dito . 3.550 2,560 4.43* 3,2 0° 6,110 7,638 Gottlands Län . Wisby Magazin . Örebro Magazin , 2,970 3.36° 3,97° 3.960 I 1 Transport 86,78c 225,372 Transport Uti Östergöthland synes något vidare Magazlns - utrymme ej behöfligt; Likväl är tillgång att 1 Wadstena Slott kunna aptera Salar och Rum. till ett ytterligare upplag för omkring 4,000 Tunnor Oriad Säd.
Friherre Liljencrants, fohgil Vilhelm, prkade widare den af honom wäckta fräga, on; aclress til Hans Lxcellence Herr Grefwe LliNF. 8por, Leneral-hlajoren^cllercreutr och H)fwerstöLieutenanten ^cllersparre, tilläggande: min Mening är ingalunda, at den aclress jag yrkar nu skal öfwerlemnas til, eller uplasas för ofta bemälte Herrar och Män, utan den är, at acires?en aldrig bör äga rum förr än den wunnit de 80 Den 6 Maj. öfriga Riks-Ständens bifall, och de med Ridderffaret och Adeln sig derom förenat, samt at Ridderffapet och Adeln, långt ifrän at märtta pä anledning dertil ifrån sina Med Ständer, böra wara de forsta at lisma och nnderhälla den co-och sammanstämmighes, som under loppet af detta Riksmöte är at förhoppas. Herr von ^csinlLepbeim, Os,vi st. 2§id den warma tacksamhet, som hmar och en i sit hjerta känner för de ädle och hjeltemodigt Män, som räddat Fäderneslandet frän en ögonskenlig undergäng, och med det samma beredt detta märt Riksmöte, har Högloft. Ridderskapet och Adeln skyndat, att genom en stark acci-nnation bifalla den gjorde propositionen, att pä ett offenteligt och högtidligt sätt wisa ät desia sine högtför» tjente Ledamöter en motfwarande erkänsla; uren som nägon olikhet i metsiosten sedan blifwit föreslagen eller nägot tillägg ansetts nödigt, och dä hastigt tagna beslut igenom acclamation äfwen för detta medfört wädliga följder, önffade jag, at Herr ltt>ron och Landtmarffalken samt Högloft. Ridderffapet och Adeln täcktes för godt finna, at hädanefter, ä et nptt öfwerläggningsämne, dä det är af nägon betydenhet, aldrig samma dag proposition göras kunde.
Banko-reglemente ej funnes någon föreskrift huru Förvaltaren och de honom underlydande tjenstemän och bruks-betjente skola tillsättas, utan i detta afseende allenast stadgades i § 192, att Förvaltaren af Fullmäktige tillsättes och att Verkmästaren och Pappersmästaren antagas och entledigas af Fullmäktige, hvaraf ock inträffat att nuvarande Förvaltaren undfått konstitutorial å befattningen, att 1:ste Bokhållaren blifvit af Fullmäktige endast tills vidare förordnad, att 2:dre Bokhållaren antagits af Förvaltaren, samt att Verkmästaren och Pappersmästaren blifvit anställde af Fullmäktige, genom med dem af Förvaltaren upprättade kontrakter; så och då det icke torde vara lämpligt att vid Tumba bruk närmare fästa hvarken Förvaltaren, 1 rste Bokhållaren, Verkmästaren eller Pappersmästaren, än att Fullmäktige må kunna, om och när de anse sådant med brukets fördel öfverensstämma, från innehafvande befattning dem entlediga, alldenstund en vid Tumba antagen tjensteman eller bruksbetjent snart nog efter antagningen kunde befinnas mindre lämplig och passande för brukets tjenst, en omständighet, som, beträffande flere af dem, med afseende å befattningarnes särskilda natur, svårligen kunde på förhand bedömas, ville Fullmäktige till Utskottets bepröfvande öfverlemna, huruvida icke Förvaltaren, Uste Bokhållaren, Verkmästaren och Pappersmästaren hädanefter må, på förordnande tills vidare, antagas, med Förvaltaren förbehållen rättighet att 2:dre Bokhållaren antaga och förafskeda, äfvensom att föreskrift om sättet för tjenstemännens antagning måtte i blifvande Banko-reglemente införas. Hvad Fullmäktige i omförmälda måtto tillstyrkt, har Utskottet ansett sig böra biträda; hvarjemte och då Banko-reglementet icke innefattar åliggande för Förvaltaren att ställa borgen eller annan säkerhet för den uppbörd, som kan blifva honom anförtrodd, ehuru sådan borgen eller säkerhet alltid af vederbörande Förvaltaren aflemnats, Utskottet funnit lämpligt att ett stadgande om Förvaltarens skyldighet i berörde afseende varder i blifvande Banko-reglemente infördt.
Majrt i Näder sörestagne högsta belopp af 2Zo,soo R:dr, samt att Banco-Utskoltet i anledning af denna crindran, stulle förnyadt utlåtande afgifwa, Vrnco-Utffottet bör hartvid öj lemna obemält, att Utstollets wördsamnia hemställan i denna delen, war grundad pä Kongl. Mastts Nädiga ftamstäuning, ej mindre af Tackjerns-Bergslagernes swärn belägenhet, än beloppet af den summa, som til! deras understöd erfordrades. Genom bifall till hivas BancEtfkottet hemstält, siker twifwels utan ett ytterligare undantag ifrän de för Bäncv-Förwaltningen i allmänhet fastställa grunder t men om Banco-' Utstotkek, med afseende i ett allmänt högst trängande behof, funnit sig icke böra afstyrka den enda hjelp, som nu befunnits möjlig, har det derjemte warit, och är det Banco-Ulstotteks Åliggande» att under werkekö närwarande ställning, icke gifwa anledning till nägvn större biträdeSsumma i frän Banquen, än Sen Kongl. Mchr ij Näder anfert kllnna emot behofiver hlifwa i Den 23 Zebruarii. 1467 Let närmaste swaranve. Är och dag som förr strifwit star. Ester Befallning A!- bleliln^iu». L-ides pä bordet» Ilplästeä följande Memorial fränSlatS»Utskorltt Wördsamt Memorial; Ifrän det Hederwärda Bonde-Ständer har till Statä Utstottet b.rfwit remikteradt eit af Riksdagsmannen för Ährsstads, Fauräs och Hunble Härader i Hallands Län Lettr Olsbon till Hederwärda .Bon.r de.Slandet ingiswit Memorial, sa lydande:
Gästen åter visar, genom att infinna sig t. o.m. i sin elegantaste toalett, sitt värdfolk en uppmärksamhet. Hänsyn bör likväl härvidlag ock tagas till det öfriga sällskapet. Om man, efter att ha utfärdat bjudningarna, ser sig af någon anledning tvungen att återkalla dem, är det artigast, att frun själf aflägger en visit och muntligt förklarar saken. Men som ett återbud är tillåtet endast vid de mest grava anledningar, så- som sjukdomsfall eller dödsfall inom familjen, hvilka omöjliggöra för en familjemoder att aflägsna sig från hemmet, inskränker hon sig i de flesta fall till att på sitt visitkort skrifva några ord, som tillkännagifva middagens uppskjutande och anledningen därtill, och skicka sin betjänt eller en vaktmästare till de inbjudna. Af det sagda framgår med tydlighet, att bjudningskort aldrig böra utskickas förrän efter noggrant öfvervägande och ej, o m minsta anledning förefinnes att antaga, att hinder skulle inträffa. Likaledes går det ej an att utan eftersinnande mottaga en bjudning; det anses ej höfligt att i sista stund skicka ett återbud, för så vidt ej därför kan anföras ett tvingande skäl. Detta gäller i första och egentliga rummet middagsbjudningar. Som hvar och en torde inse, är det i högsta grad obehagligt för en värdinna att se sina bordsanordningar i sista stund störda genom en eller flere gästers uteblifvande. Om någondera af värdfolket skulle blifva illamående den för middagen utsatta dagen, är detta ej anledning nog att låta den ej gå af stapeln. Ar det värden, som ej mår väl, låter han sin hustru ensam göra les honneurs; är det däremot värdinnan, måste han bedja någon af familjens närmaste anhöriga eller en äldre intim väninna intaga hennes plats och representera henne. Åtskilligt kunde nog vara att till detta kapitel tillägga, men utrymmet tillåter oss ej ingå i flere detaljer. Från min småskollärarinnetid. Några minnen och erfarenheter af M. E — n, if Detta är dock ett misstag; ty den plats, hon intager i det allmänna upplysningsarbetets tjänst, är numer af ganska stor betydelse. Den allmänna utvecklingen har äfven: till hennes område utsträckt sina verkningar och framkallat förändringar, som redan visat sig vara af största välsignelse för vårt folk.
— Dito med hemställan huruvida Afskrift af IX Art. i Instructionen för Riksens Ständers Fullmägtige i RiksgäldsContoiret, må, genom underd. Missiv, till Kongl. Maj:t öfverlemnas, X 2. 2. Expenser, om qvittning af. — Se RättegångsBalken, om ändring af 3 och 4 §§• * 21 Cap. Export, en år 1821 till Italien verkstäld, af Korn och Hafra, II s 604 — 607,654. StatsUtskottets Utlåtande deröfver, IV 2. s 1047— io5i, bif. af PresteStåndet, IX s 348, af BorgareStåndet, IX s 349. återrem. af Adeln, IX s 361. Ytterligare Utlåtande, IV s 589, 590, bif. af Adeln, IX s 1007. F. FabriksGesällers, om, ställande under TjenstehjonsStadgan. LagUtskottets Betänkande, VII 2. s 1027 — fo3o, återrem. af Bo-gareStändet, IX s g52, bif. afBondeStåndet, IX s 976. Skrifvelse, X 2. 2. s 1 1 — i3. RiksdagsBeslutet, §. 44* Famillens, om utbetalning af förra Kongl., bär i Riket inneslående förmögenhet. Statsoch BanroUtskottens Betänkande, IV 6. s 96— 135, bif. af PresteStåndet, IX 3. s 187, af Adeln, IX 3. s 202, af BorgareStåndet, IX 3. s 206, af BondeStåndet, IX 3. s 244* Underd. Skrifvelse, X 2. 1. s 448. RiksdagsBeslutet, §. Fartyg, under sex fot djupgående, om. Se Lotsoch Båkafgifter.
Jag hemställer hu u, i fall ett nytt wa! e, snart onsiäueS, det skulle ga med förwa-tningen as RiksgäldsLo^- toirer Hwad Jnstructwnei, angär, hivars särdiggörande nian anser bordafwaklas, ti-nan walet förrättas, tror jag densamma döra desta af twenne delar. Den ena som innefattar fmestrilterne, rörande Werkeis sörwallniog l allmänhet, och hwiiken uran swärighet kan Riksens Schöder med» del's; den andra som närmare rörer Fmarce-ärenderne och Wexel-operationerria, hwiiken äter torde wara radltgast, att läka iä fa personer som mögligt är, utan allt tör stor Pudl-oter, tä stmmaniäkta och gransta. Att känna denna JnstruLtion sy eS Mig föga wigtigt för dem som till Fullmäk-ige waljas, innan de tillträda Werkcrs torwald r g: :der« emot tror jag det wore dem wigtigare att kanna AnsworighcksLagen: likwäl, nar. dtt > alla sali ftär dem fritt att afsäga sig förtroende?, om de cj stalie finna sig i wsilkoren, ser jag ej att häraf nägvr stal tili uppskof med walet kan hämtas. Friherre lällsencr-Ln-r: anhöll ctt Borgare» Ständers ProtccollsUldrag, som tjenst till grund för Rchderst^ pets och Adelns beslut, marle uppläsas. Herr Grefwen occh LandcMarchalken lät u pläla det i dag förut föredragna Bond Ständers ProrocollsUidrag, hw..ri BorgarrStäuder aberopadeö. Ridd. och Ad. pror. 5. B. Hans 26. 1054 Den 27 IamrarLl. Hans Excetlence Herr Grefwe kumb:
Goda och vigtiga skäl dertill voro då af Upsala Dom-Capitel uppgifne. Denna flyttning är i anledning deraf å nyo här yrkad; e« huru med förändring af Cnthedral -Scholan till en högre Lärdoms-Schola i Enköping, samt med bibehållande af en lägre Lärdoms-Schola i Upsala. Onskligt vore att en högre Lätdoms-Schola äfven i Norrtelge kunde upprättas; men för besparing skull, har man derstädes mast föreslå blott en lägre Lärdoms-Schola. Commitéen tror sig ej böra förtiga', att Löne-ti lgångarne vid Upsala Cathedral-Schola troligen äro stone än de uppgifne 450 Tunnor. Vid en skeende förändring skall detta af sig sjelft bifva utredt. I Hudikswall äro föreslagne både lägre Lärdoms-Schola och lägre Närings-Schola förenade,' så väl i afseende på det vidsträckta Helsinglands behof, sorn på det rymliga Scholhus, hvilket genom Erke-Biskoppens m. m. Doctor Lindbloms nitiska försorg, och till större delen af ortens berömliga frikostighet, nyligen blifvit i nämnde Stad uppfördt. Om vid Förslaget rörande Scholorne i Linköpings Stift skulle anmärkas, dels att Scholom g (jo Stats-Utskottets Betiinhandm. der finnas till större antal än i andra äfven vidsträcktare Stift, dels att beliofvet af tillskott för detta Stift är större, än för de flesta andra, sa bör dervid ihogkommas följande: n) Efter de uppgifter, som till Commitéen inkommit, är antalet af Gossar, hvilka der begagna sig af undeivisningen i de Lärda Scholorne, så mycket större, att, då öfverhufvud på andra ställen, i jemförelse till folkmängden, i af go eller 100 vid allmän Schola stadnar, kan anan i detta Stift råkna i af 40 Närmare 700
Majit den 11 Augusti nästlidet år anbefallt Stifts-Styrelsen att inkomma med underdånigt förslag till anskaffande så väl af tomt-plats för uppförande af nytt hus för Elemeutar-Läroverket i Wisby, som ock af nödige medel för berörde nybyggnad. 16 Kongl. Maf.ts N3d. Proposition, N:o G6. Till underdånig åtlydnad häraf har Konsistorium uti skrifvelse den 4 sistlidne Januari, deri Stiftets Biskop, Doktor Hallström i särskildt underdånigt Memorial den 6:te derpåföljde Februari hufvudsakligen instämt, i underdånighet tillkännagifvit, att tillfälle nu yppat sig att få för läro-verkets behof inköpa 2:ne serdeles väl belägna tomter i midten af staden, samt att Konsistorium om desamma med egarne träffat vilkorligt köp för en sammanräknad summa af 10,333 R:dr 16 sk. Om en i samma qvarter belägen tomt, i värde uppskattad till 1,000 R:dr, jemväl komme att för ändamålet inköpas, skulle, enligt hvad Konsistorium upplyser, den ytterligare fördel vinnas, att den nya tomten blefve ett fritt och sjelfständigt helt, samt läroverks-byggnaden befriad från det eldfarliga granskapet af ett å denna tomt befintligt boningshus af träd. Med afseende å desse med liera fördelar har Biskop Hallström jemväl hemställt, att äfven denna tomt-plats måtte få jemte de 2 öfriga inköpas. Angående storleken af den nya läroverks-byggnaden har Konsistorium ansett, att då lärjungarnes antal vid läroverket nu utgör 165, och i en icke aflägsen framtid troligen kommer att uppgå till 200, utrymme för detta antal lärjungar, äfvensom för bibliothek och samlingar, bör beräknas. I öfverensstämmelse härmed har ritning tili byggnaden blifvit hos Öfver-Intendents-Embetet uppgjord och, jemte åtföljande kostnadsförslag, upptagande en summa af 55,000 R:dr, Kongl. Maj:ts pröfning underställd.
Utskottet har i denna §. utbytt orden närmare och fjermare mot orden äldre och yngre. Mig synes deremot gamla redactionen vara bättre, emedan den bestämdare uttryckte, hvad som menades. Friherre Wrede, Fabian Jacob: I anledning af Herr von HartmansdorfFs anmärkning, får jag blott fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att Utskottet vid redactionen af 6 §. begagnat samma benämningar som i 5 §., der Utskottet definierat hvad som förstås med äldre och yngre Ättemän; och Utskottet har då icke trott sig böra i 6 §. nyttja andra benämningar. Vid §. 7 gjordes icke någon anmärkning. §• 8. Grefve Posse: Då RiddarhusOrdningen hör öfverensstämma med RiksdagsOrdningen, önskar jag, att formulairet till fullmakterna måtte rättas efter 32 §. Riksdagsordningen. I det nu föreslagne formulairet står: intaga säte och stämma; men i 22 §. Riksdagsordningen står: ”att deltaga i rådslagen och besluten om derstädes förekommande ärenden.” Jag tror, att dessa ord äfven borde här införas. 4* 52 Deri 9 April f. m. Grefve Mörner: Grefve Posse har gjort den anmärkning emot redactionen af Fullmagterne, att den borde vara mera öfverensstämmande med ordalagen i 11 §. Riksdagsordningen. Jag har visserligen ingenting emot en sådan ändring, men jag hör endast nämna, att det föreslagna formulairet är lika lydande med det, som linnes i gamla redactionen. Herr Printzenskjöld: Till hvad Grefve Mörner anförde angående Fullmakts-formulairet får jag lägga, att orsaken, hvarföre i formulairet står: ”beful! mägtigas att intaga Säte och Stämma på Riddarhuset” är, att 1 §. stadgar, att hvarje introducerad Ätt är till säte och slämma berättigad; och att när nu Hufvudmannen öfverlåter samma rätt han äger, till fullmägtig, så böra samma ordalag nyttjas, hälst de af Grefve
Det åligger kommunalnämnden att hvarje år uppgöra ett utgiftsförslag samt ett inkomstförslag och uti det förra upptaga: a) de kommunens skulder, som antingen till hela beloppet, eller till viss procent deraf, äro till betalning under det nästföljande året förfallna; b) alla de utgifter, som då redan äro beslutade att under det nästföljande året utgå; cj de utgifter, som ytterligare, enligt kommunalnämndens framställning, kunna af kommunens gemensamma behof påkallas att utgå under det nästföljande året; och d) ett förslagsbelopp i penningar att kunna för oförutsedda behof af kommunalnämnden användas. Uti inkomstförslaget hör upptagas: a) det löpande årets möjliga behållning; bj alla de då redan för kommunalbehof beviljade anslag, som under det nästföljande året äro till uppbörd förfallna; e) de inkomster, som på annan grund beräknas böra under det nästföljande året kommunen tillgodokomma; samt dj den summa, som ytterligare kan erfordras, jemte förslag till sättet för dess anskaffande. För ofvannämnda ändamål åligger det ock de särskilda styrelser, dem kommunalstämman för vissa bestämda förvaltningsbestyr kan hafva tillsatt, att till Nämnden i god tid ingifva sina specialförslag öfver utgifterna för det nästföljande året. § 64. Utgiftsoch inkomstförslagen skola uppgöras så tidigt, att de till granskning må kunna framläggas vid den Stämma, som under loppet af Oktober månad hvarje år hållas bör; skolande på denna Stämma särskildt de uti utgiftsförslaget upptagna utgifter, som enligt § G5 först då till beviljande föreslås, jemte de frågor och behof, af hvilka desamma påkallas, till öfverläggning och afgörande företagas. Efter fulländad granskning skola förslagen, jemte de i anledning deraf fattade beslut, återlemnas till kommunalnämnden, som deruti införer de af Stämman beslutade ändringar och tillägg, och derefter oförtöfvadt ombesörjer upprättande af ordentlig debiteringsoch uppbörds längd. De bidrag, hvilka sålunda blifvit beviljade all under det nästföljande året utgå, anses för det löpande årets kommunalutskylder, och skola till utgörande fördelas på dem, som under det löpande året varit till kommunen skattskyldiga. § 65.
Försäkran förmå och innehålla, Hans Kongl. Mai:l Wör n„ Regerande Allernädigste Konung och Herre Cari Xlll:de ester Dess dödeliga frånfälle lhvarmed deu Högste Guden Nådeligen länge fördröja) i Regeringen öfwer Swea Rike samt detsamma underliggande Länder efterträda, till SwerigeKonung krönas och hyllas samt Riket styra; alltsä hallre Wi för Hans Kongl. Höghets, Iohan Baptist Julii. Furstens af Ponte Corvo ägta manliga Bröstarfwingar, härmed welat upprätta och fastställa denna Ordning för Successionen till Sveriges Krona och Regering, pä sätt och med wilker här nedanföre uttryckcligen stadgas. §. r. D5 Hans Kongl. Höghet, Kron.Prins Johan Baptist Julii ingängna ägtenstkap med Manlig Bröstarfwinae wälstgnadl är, och ännu framdeles kan wälsignadt warda, skall efterträda Hans Kongl. Höghet i Regeringen, Hans Kongl. Höghets förstfödde Son, och efter Honom denne iednarcs manlige Efterkommande, i den ordning de Äckens hufwudman i rätt nedstigande led närmast äro. Gar den förstfödde Sonens led pä Mansidan ut - Den 25 Aug. 87 ut, tillfälle dä Regeringen Hans Kongl. Höghers andre Son i ordningen, med Successionsräik för Hanö manlsga Efterkommande i samma ordning, som för den förstfödde stadgadt är, nemligen allt ester som de i rätt nedstigande led Äuenö hu,wud,nan när mast äro. Utgör äfwen den andra Sonens linea pä manssidan, gänge Successions, rätten till den tredje och sa widare till dr öfrige Hans Kongl. Höghers Söner, i samma ordning och rätt nedstigande led ester förstföbstorätt, som här ofwanföre för den förstföddes Ätt förefkrifwet är. §. 2. Dör Konung i Swerige, utan att lemna manlige Bröstarfwingar, men Hans esterlemnade