Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Den fördeles i tvenne terminer: a) Höst-terminen^ som i allmänhet börje den i5 Augusti och slute den i5 December: och b) vår-terminen, som i allmänhet börje den i5 Januari och slute den i5 Juni, med en veckas afbrott för påskferierna. Terminernas början och slut må likväl efter olika förhållanden förorten och året, och under vilkor, att den bestämda årliga lärotiden blir oförminskad, kunna något förändras af eforalstyrelsen; dock må aldrig höstterminen begynna före den i Augusti eller sluta sednare än den 18 December, icke eller vårterminen begynna före den 7 Januari eller sluta sednare än den 18 Juni. §. 13. Mom. i. Offentliga lärotimmar i hvarje vecka vare för de slutna klasserna 3a och för de öppna klasserna 36, bönestunderna samt timmarne för musik och gymnastik oberäknade. Fördelningen af dessa lärotimmar på de serskilda dagarna i veckan samt mellan föroch eftermiddagar bestämmes af eforalstyrelsen. Morgonbönen, som alltid vare förbunden med sång, bibelläsning och förklaring, begynnes en half timma före dagens första lärostund. Efter dagens sista lärostund hålles en kortare bön, åtföljd af sång. ?2 Morn. 3. Ungdomen håfve öfningar i sång minst tvenne, och i gymnastik minst tre timmar i veckan. Gemensamma öfningar i instrumentalmusik, der sådane varit öfliga, upptage högst två timmar i veckan. §. 14. Ferier vare tillsammans i4 veckor om året, nemligen: «) julferier, från höstterminens slut till vårterminens början, tre til fyra veckor. b) påskferier, från onsdagen näst före till och med onsdagen näst efter påsk, en vecka. c) sommarferier, från vårterminens slut till höst-terminens början, nio till tio veckor, §. 15. Mom. i. Intagning i läroverk må ske vid början af hvarje läselermin, men ej å annan tid, så vida ej giltigt förfall styrkes.
I blinken vände sig de båda unga om, förvirrade som tjufvar, gripna på bar gerning. — Min välsignelse, min son; jag är lycklig öfver din lycka; kom i din mors armar! — Min välsignelse, Rosannah, för min älskade nevös kärlek, kom i mina armar! Och nu blef det samtidigt i Telegraph-Hill och East-port-Square utgjutelser af ömhet och de ljufvaste tårar. På båda dessa ställen tillkallades husets tjenare. På det ena gafs befallningen: Gif mig en varm limonad! På det andra stället: Släck brasan; gif mig mina båda palmbladssolfjädrar och litet vatten med is! Och de båda unga efterträddes af de båda gamla damerna, som i sin tur satte sig vid telefonen för att språka med hvarandra om sin ljufva öfverraskning och för att göra upp planerna till giftermålet. Några minuter förut hade M. Burley rusat ut ur Tele-graph-Hill utan att taga afsked af någon. Han mumlade mellan tänderna, citerande, utan att ana det, en populär melodram: » Aldrig! Hon skall aldrig gifta sig med honom, jag svär det! Innan naturen afkastat sin hermelinsmantel för att åter ikläda sig sin smaragdskrud, skall hon tillhöra mig! » Två veckor efter. Regelbundet klockan tre eller fyra under tre eller fyra dagar å rad aflade en clergyman af episkopalkyrkan, värdig och salvelsefull samt med en monokel i ögat, visit hos Alonzo. Om man finge tro hans visitkort, kallade han sig the Rev. Melton Hargrave, frän Cin-cinnati, och hade, sade han, af helsoskäl tagit afsked frän prestembetet. Om han sagt, att det var på grund af dålig helsa, hade han visst ljugit, att döma af hans kraftiga utseende och bastanta kroppsbygnad. Uppfinnare af en förbättring i telefonväsendet, hoppades han betrygga sin framtid genom att draga nytta af sitt patent. » Den tid, som nu är *, sade han, » kan en person med sin egen telefon sätta sig i förbindelse med en tråd, som från en stat till en annan öfverför musiken vid en konsert och kan sålunda afleda den .till sin förmån.
(Siats-Utskottets Utlåtanden Niis 1(15 & 206.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse den 10 Mars innevarande år, tillkännågifvit sina, angående de för fortsättningen af Statens jernvägsbvggnader erforderiige medels upplåning mot statsobligationer å utländskt mynt, fattade, numera till verkställighet befordrade beslut, få Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med deras förklarande i samma underdåniga skrifvelse, härmed yttra sig i anledning af de, i fråga om upplåning inom landet emot der afsältliga samt för inhemska kapitalers förräntande användbara statsobligationer, utaf E. K. Maj:t äfvensom på enskild väg bos Rikets Ständer gjorde framställningar, hvilka, ehuru någon vidare upplåning för beredande af tillgång lill det under innevarande riksdag anvisade anslaget för fortsättning af Statens jernvägsbvggnader icke erfordras, Rikets Ständer likväl, i bär nedan uppgilhe hänseenden ansett förtjena synnerlig uppmärksamhet. Enligt hvad É. K. Majit föreslagit i nådig Proposition af den 17 November sistlidna år, angående anskaffningen af medel för Statens jernvägsbyggnaders fortsättande, boide, utaf den lill utgående under åren 1860—186! för detta ändamål föreslagna anslagssumma 25,000,000 R:dr, eli belopp af fem millioner R:dr upplånas mot statsobligationer, utgilna på Svenska språket och lydande å Svenskt mynt; och har, beträffande vilkoret! för denna upplåning inom landet, eller det så kallade inhemska Fond - 56 Expeditions-Uiskottets Forsing till underd. Skrifvelse N:o 489. systemet, E. K. Maj:t i nåder uttalat den åsigt, att man helst borde antaga upplåningssältet med perpeluela räntor, eller sådana, som väl vore på Statens, men icke på längifvarens, sida uppsägbara, och som ej heller vore underkastade ulloltning, ulan der amorteringen skedde genom uppköp at' obligationer.
Fråga om förändring i den skjutsnings-frihet, nämndemän för sin tjenstetid åtnjuta, har vid flere föregående riksdagar blifvit väckt och nu åter upptagen af riksdagsmannen Anders Andersson från Wermlands län: och får Utskottet, såsom förut vid denna frågas besvarande, upplysa, att de föreskrifter, som rörande nämndemäns skjutsnings-frihet blifvit gillia, innefattas i en af Kongl. Kammar-kollegium den 3 December 1821 utfärdad kungörelse, som stadgar, att under den ordinarie härads-nämnden förundte skjutsnings-frihet icke får begripas reservhemmans och gästgifvaregårdars skjutsnings-skyldighet, utan att denna frihet endast .eger rum vid utgörande af håll-och krono-skjuts för den hemmansdel, nämndemannen sjelf bebor och för hvilken lian såsom egare, värd eller abo är skrifven samt icke längre än för deli tid, han tjensten bestrider. En ojemnhet i förmåner kan visserligen uppstå derigenom, att den hemmansdel, för hvilken skjutsnings-frihet sålunda åtnjutes kan, vara större eller mindre; men denna olikhet skulle, enligt Utskottets förmenande, icke afhjelpas derigenom, att befrielse åtnjötes för en häst, enär skjuts-lagens olika storhet i allt fall skulle i sådant afseende inverka. Utskottet får derföre vördsamt hemställa, att Anders Anderssons ifrågavarande motion må lemnäs utan åtgärd. Bih. till R. St.
Då nu den omständigheten tillkommer, att samtlige Collme fått, sedan Hr Charpentiers motion adäts, från K. M. emottaga en skrifvelse., hvarest en förändrad grund för ersättning åt vikarier blifvit framställd, hvarigenom dessa sednares ställning blifvit betydligt förbättrad, tror jag att denna fråga lätteligen må kunna anstå till nästkommande riksdag, till hvilken tidpunkt både Hr Charpentier och jag billigtvis få beqväma oss att vänta. Jag anhåller om bifall till Ulsk:ts förslag. Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. 0. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts hemställan och dels alt It. o. Ad., med alsing derå, skulle förhöja anslaget till gratifikationer åt extra ord. tjenstemän och vaklhetjening hos Kammar-Coll. från 1,500 rdr till 2.500 rdr; framställdes propos. på bifall till Utsk:ts hemställan och besvarades med ja. 7:de—12:te punkterna. Utsk:ts hemställanden biföllos. 13:de punkten. Frih. Stjernstedt: Som äfven denna punkt saknar stöd af K. M:s Propos., får jag, i likhet med hvad jag förut yrkat, anhålla oin alslag å Utsk:ts Betänk. Frih. af Ugglas: Då kammarskrifvarne i Kammar-Coll. och Statskontoret förut stålt i paritet med hvarandra, anser jag också billigheten fordra, att, sedan de förra kommit i åtnjutande af löne-förliöjnimr, B. o. Ad. äfven måtte bifalla en löne-tillökning för kammarskrifvarne i Statskontoret. Jag anhåller derföre om bifall till Utsk:ts förslag. Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. O. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till och dels alslag å lJtsk:ts förovple hemställan, framställdes propos. på bilall till densamma och besvarades med ja. 14:de punkten. Gr. Mörner: Då It. o.
Genom serskilte beslut och förordnanden hafva ifrågavarande innehållne lönemedel, så vidt de samma eljest skulle såsom en verklig inkomst eller besparing komma stats-verket till godo, blifvit anvisade åt de för embetsoch tjenstemäns pensionering inrättade kassor, nemligen sålunda: 1:0 att uppå arméens pensions-kassa , enligt det för denna kassa under d. 10 Januari utfärdade första reglemente, öfverlåtits löne-besparingar ne för vakansoch liggemånaderna vid ledighet af militäre embeten och tjenster, hvarjemte genom Kongl.
Prop. JY! SI. 3 underdåniga utlåtande öfver särskilde af åtskiilige bomullsspinnerioch bomullsfabriksidkare i Norrköping samt af strumpfabriksidkaren derstädes G. Wiechel i underdånighet gjorda påminnelser vid ofvannämnde kommitterades förslag till tulltaxa. 6:0. Följande i underdånighet ingifna särskilda skrifter, innefattande påminnelser dels vid ofvanberörde förslag till tulltaxa, dels ock vid Kommers-kollegii och Generaltullstyrelsens deröfver afgifna utlåtanden, nemligen af a) Riksdagsfullmäktige af Bondeståndet för Kinds, Redevägs, Marks och Bollebygds härader af Elfsborgs län, J. Smedberg och Joban Peter Andreasson, i fråga om tullbestämmelserna för bomullsväfnader; b) Åtskiilige fabriksoch husslöjdsidkare i Elfsborgs län, angående införselstullen å dylika väfnader; c) Åtskiilige garfveriidkare i Stockholm, i fråga om tullbestämmelserna för hudar och skinn; d) Fullmäktige för Stockholms handtverksförening, beträffande tullbestämmelserna för åtskilliga handtverksvaror; e) Egarne till Bromö, Gyllenforss, Eda och Ytterstforss glasbruk i fråga om tullafgifterne för glasvaror; f) Fabriksföreningen i Norrköping, angående tullafgiften för valkade ylleväfnader; samt g) Tobaksfabriksidkarne i Stockholm, i fråga om införselstullen å tobaksblad och cigarrer. 7:o. En utaf sämskmakarne i Stockholm A. Claesson, J. G. Buhre, S. L. Sidvall och P. Isoz i underdånighet gjord ansökning, att Kongl. Maj:t, vid utfärdande af förnyad tulltaxa, måtte i Nåder stadga förbud mot utförsel af råa, oberedda rehnshudar, samt nedsätta nuvarande införselstull å samma artikel.
Enär indragningen af de tre seminarier, dem E. K. Maj:t ansåge kunna undvaras, synts icke böra annorlunda verkställas än i den mån der redan anställde lärare antingen till andra tjenster afgingo eller kunde erhålla anvisning på lärarebefattningar vid andra seminarier, blefve medel behöfliga för upprätthållandet under den närmaste framtiden af alla nuvarande seminarier; men då, derest de af E. K. Maj:t omförmälda vilkor för åtnjutandet af de förhöjda lönerna blefvo fastställda, ännu någon tid måste förflyta, innan desamma komme att till Seminarii-föreståndarne utgå, samt i öfrigt de för biträdande lärare ifrågasatta arfvoden icke syntes till fulla beloppet kunna tagas i anspråk, innan ännu genom ett eller flera seminariers upphörda verksamhet elevernas antal vid de öfriga i märkbarare mån förökats, kunde för de till indragning afsedda seminarier särskildt anslag icke vara erforderligt, utan ansåge E. K. Maj:t, för upprätthållandet under nästa statsregleringsperiod af folkskolelärareseminarierna, hvilka, när deras organisation framdeles blefve fullt stadgad, torde böra på ordinarie stat uppföras, vara tillräckligt sörjdt, derest till E. K. Maj:ts disposition blefve stäldt ett belopp af 65,000 Ridr årligen. Det till understöd för seminarii-eleverna anvisade anslag, 20,000 R:dr, komme efter all sannolikhet att för innevarande statsregleringsperiod åtminstone i det närmaste motsvara hvad som, enligt de uti 5 § 5 mom. i gällande Folkskole-stadga bestämda grunder, för omförmälda ändamål kunde blifva erforderligt. Emellertid hade de i nyssberörda moment fastställda belopp af dels 75 och dels 50 R:dr R:mt, för år räknadt, flerestädes ansetts alltför låga, och E. K. Maj:t hade redan medgifvit att för de seminarii-elever inom Hernösands stift, hvilkas hemvist voro från stifts-staden längst aflägsna, årliga stipendii-beloppet måtte kunna höjas till 150 R:dr.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högwörd. prest-Ständer wid Urtima Riksdagen i Orebro den 22 Iunii »812. S D. Ä§id förnyad föredragning af Allmänna Beswärsoch Economie-Utssottets Sett 22 bennes Den 2L Junti. ba Bordet lagde Betänkande, i frägan om läsén till Skatte af KyrkoAcademioch Skole-godS; dlef samma Betänkande af Prest-Ståndet godkändt. Dt supra. kx krotocollo, p D. Hlmc^uist. Utdrag afprotocollet, häller hos Högwärd. prest-Ständer wid Urtima Riksdagen t Örebro den 22 Junii l8l2. S. D. ^bid förnyad föredragning af Allmänna Beswärsoch Economie-Utffottets den 20 dennes pä Bordet lagde Betänkande rörande jemnkning emellan Städernas och Landets skyldigheter, i afseende pa Batsmanshällen; blef samma Betänkande af Prest-Standet gvdkändt. Dt supra. Lx krotocollo, p D. Hl millis t. Utdrag afprotocollet, hället hos ^Zgwörd. Prest, Ständer wid Urtima Riksdagen » Orebro den 22 Junit »Lis. S. D. Äid förnyad föredragning all. Allmänna Beswärs, och Economie-Utfkottels den 20 dennes pa Bordel lagde Betänkande, om lösen för Kronotionde; blef samma Betänkande af Prest-Srandek godtjendt. Dt supra. Lx krotocollo, D. H1 iuguist» Ut - Den -2 Junti. 8;z Utdrag af protococllct, hället hos H'gwörd.
Staten skulle utföra vägarne, så behöfver jag icke uprepa, att detta icke kan vara niin åsigt, dä jag sjelf redan väckt en motion i motsatt riktning, nemi. att de skulle utföras af privata personer eller bolags så vidt det är dem möjligt att åstadkomma kapitaler, men pä de ställen deremot, der icke private af ett eller annat skäl skulle kunna åtaga sig dem, der borde de af Slaten utföras. Den väg t. ex., som skulle förena Köping-Hult-hanan med Norrige, tviflar jag på, att något privat bolag skulle åtaga sig, och derföre anser jag, 10 Den 4 Januari f. m. att denna väg, såsom, varande af politisk vigt, borde af Staten utföras. För min del kan jag icke med Hr von Troil dela de förhoppningar, lian uttalat, att, ifall Staten åtoge sig jernvägarnes anläggning, arbetet skulle kunna göras för bättre pris och blifva bättre utförd!; det vöre, om, jag så får säga, ett underverk af Staten, och om detta experiment kunde lyckas, skulle jag vara den förste att råda dertill. Jag kan ej neka, att Hr von Troils målning är lockande, men jag fruktar, att den har nog mycket tycke af Kellgrens älskarinna eller den bindarena Lydia, som i verkligheten aldrig fanns till. Det ligger i sjelfva éakens natur, att reed sädane kontroller som blifvit i Sverige föreskrifne för alla arbeten, som af Staten omedelbart utföras, 1 skulle alla dessa kontroller förlamande inverka äfven på jernvägsbyggnaden. Vi hafva dessutom i Carlsborgs fästningsbyggnad ett tydligt exempel pä, hvad det vill säga att bygga successivt, eller under en läng följd af år, och Chefen för denna byggnad har vid flere tillfällen, såsom jag både hört och sett, ådagalagt den stora misshushållning, ett sådant, system måste medföra. Om man tänker sig, att jernvägen mellan Stockholm och Götheborg skulle bvggas på 13 år i st. f. på 3, så ligger det i sjelfva sakens natur, att kostnaden skulle derigenom fördubblas; derom är intet tvifvel.
Sjelfva det rika och med så stor handel försedda Liverpool, hvars handelsrörelse visserligen är större än hela Sveriges, sjelfva denna stad har ej tillåtelse att införa Fransyska sidenvaror, för hvilka dock ej något allmänt förbud äger rum. Jag skulle således i afseende på tullinkomsterna anse det vara ganska betänkligt, om ifrågavar. und. skrifvelse skulle föranleda till någon åtgärd å K. M:s sida; hvarföre jag ock anser alt den und. skrifvelsen ej bör äga rum. Skulle ett sådant förhållande inträffa, att rörelsen på ett ställe så betydligt ökas, att den i alla fall påkallar en sådan tullkontroll, att den medgifver ifrågavar. frihet, då må den beviljas, och då beviljas den ock troligen; ty jag erinrar mig just ett sådant tillfälle, då, jag tror ej för så länge sedan, en sådan rättighet tilldelades en stad, nemi. Gefle. Det var just med afseende pä de förändrade förhållandena, som man ansåg att en sådan rätt kunde beviljas; och det var på den grund, som det embetsverk, hvilket af K. M. deröfver hördes, tillstyrkte bifall dertill. Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius: Jag har ej öfvervåld behandlingen af detta mål inora att få förklara, det jag delar deras tanka, som yrka afslag derå, och linner de af dem anförda skäl fullt giltiga. Redan motionären har erkänt, ali vidtagandet af denna åtgärd skulle betydligt Den 17 Maj. 25 öka kostnaderna för kontrollen, oell jag vet ej heller någon annan kontroll, som dervid skulle kunna användas, än den som nu brukas, och som Hr von Engeström nämnt, att från den ort, der varan ej blifvit lullbehandlad, utan endast omlastad på ett annat fartyg, måste en tulltjensteman medfölja till den ort, der varan slutligen lullbehandlas. Hvilken eljest öfverflödig personal af tulltjensteman skulle man ej då nödgas alt öfverallt tillsätta, endast i oell för ett sådant beviljande.
Ansökning, att som de voro så vida vanlottade i Lönevilkor emot alla deras likar inom Länet, att de på Stat fått sig anslagne, den förre 20 R:dr och den sednare i3 R:dr 16 sk. mindre än öfrige KronoFogdar och Häradsskrifvare, dera måtte i Nåder tilläggas ersättning för deras föiflutne Tjensteår, efter Markegångs förvandling, i proportionerlig! förhållande lill deras årliga Löner, eller sorn 20 R:dr i förvandling förhållit sig till 100 R:dr samt i3 R:dr 16 sk. till 5o R:dr, men att för innevarande år och framgent dessa Löningsbrister måtte i Nåder varda dem anslagne i Hemmansräntor. <jom B e t ä n k n n d é n, N:o 271. 3it Sorn ofvannämnda ansökningshandlingar hufvudsakligen innefatta fråga 0111 tillökning i Arfvoden för BevillningsTaxeringar; så hafva Handlingarne blifvit communicerade med R. St:rs Bevillnings-Utskott, sorn uti meddeladt ProtocolIs-Utdrag afgifvit följande yttrande i ämnet: ”att, nied afseende a det förhållande ”Konungens Befhrde i Westerbottens
Fröman att vara Rikets Ständers Justitie-ombudsman; JV2 17, till Rikets Ständers förordnande för Expeditions-chefen m. m A Dreijer att vara Rikets Ständers Justitie-ombudsmans Suppleant; M 18, till Rikets Ständers förordnande för de utsedda ledamöterne i Tryckfrihets-komiléen; JVI 19, till underdånig skrifvelse i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtelse af f d piparebostället Bränn Årby vid Södermanlands regemente för uppförande af skolhus åt Wansö församling; M 20, till underdånig skrifvelse i anledning af Kongl Mnj:ts nådiga Proposition, angående försäljning till skatte af gatuhusen 7 Glemminge och M 21 Hannas i Christianstads län; samt M 21, till underdånig skrifvelse i anledning ar Kongl. Majis nådiga Proposition med förslag till förnyad förordning angående jords eller lägenhets afstående för allmänt behof. S. D. Föredrogos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotlets Betänkande M 43, i anledning af motion i fråga om tilldelande åt ordförande i kommunalstyrelse af ett exemplar utaf Svensk Författningssamling, m. m.; bifölls; samt Memorial JVs 44, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande .>1 26, angående motion om åtgärder till åstadkommande af en pensionsförening för tjenstemän och betjente vid Statens jernvägar; Med ogillande af Utskottets omförmälda Betänkande M 26, lade$ Memorialet till handlingarne; och Memorial M 45, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande M 52, 164 Prot.-Utdrag den 11 Februari 1866. angående motion om bestämmande af vissa vilkor i fråga om rättigheten att utbekomma bradstod; lades till handlingarne. Ilen 17 Februari. Fran Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs och bifölls Banko-Utskottets Memorial M \A, i anledning af väckt motion om befrielse för Vaktmästaren J. F.
När n a n vill teckna med tusch, bör man, i synne ' het om man ej är vidare van att teckna, förut med en tam igen hård blyertspenna teckna upp de hufvudsakligrt konturerna af det som sedan skall utföras i lusch, Tusch » n, som användes, antingen rifver man själf (se härom n:r 2 och 3 i 1893 års Llun) och tillsir då, att den b ir rikligt mörk, eller också köper man sig en flaska flytande tusch. Det senare är kanske vid dylik tuschteckning det som mest är alt rekommendera. Stålpennan, som man begagnar vid teckningen, bör vara af fin nummer (t. ex. EF), om man nöjer sig med vanliga stålpennor. Eljes fi &gt;nas särskilda textpennor att köpa, dels i form af vanliga si ålpennor alt isätta i ett vanligt pennskaft, dels af särskild facon, faslsaila vid ett smalt tiäskaft. Den senare sorten, oftast fran firman Blanzy Poure &amp; Cie. är ganska användbar. En dylik penna med skaft kostar 10 öre. Papperet, hvarpå teckningen sker, kan utgöras af vanlgt godt, ej al 11 för ojämnt riipapper. Kartongpapper (k pes arkvis) kan begagnas Det torde emellertid ej under alla förhållanden vara så lämpligt som ritpapper i synnerhet därför att den med blyerts gjorda underteckningen här ej så lätt som eljes kan aflägsnas När man nu tecknat upp nödiea konturer med hård blyerts, följer man d ä r e f e r dessa med tuschpennan så troget som möjligt. Är meningen ej blott att te ' kna — detta uttryck här laget i betydelsen af till större delen konturteckning — utför man äfven skuggorna med tuschpennan, därvid naturligtvis såsom vid all teckning bemödande sig att medels penndragen åvägabringa en trogen bild af föremålets, som afbildas, karaktär. Härvid är särskildt beträffande landskap alt iakttaga, att partier, längre bort belägna, tecknas svagt och tämligen likformigt, så att de ej genom sin kraft eller sin mera oregelbundna form blifva ägnade att särskildt ådraga sig betraktarens uppmärksamhet. (Slut i nästa n:r.) ms Fru Aktsam.
Under den n sistledne i Noder sanctionerade bestnt, att alla sedan de twänne föregående Rrksdagarne hwilande GrundlatzSfrägor, som icke redan wid denna Riksdag blifwit upptagne och afgivrdesiola till den nästkommande blifwa hwilande, för att da kunna till pröfning förekomma, får ConstiMkions-Utskottet nu till Riksens Ständer wördsamc öswerleikna en förteckning pä de förestagne förändringar i Grundlagarne, hwilka pa delta sätt ät tillkommande Ständer böra öfwerleMnas» * * A a - 1668 Den 14 Julik. Anmärkningar wid Regeringsformen. Wid 5 §. Fragan om Eonstituering af Extra Stats-Råd, eller förökandet af Stats-Radel med en eller lwänne werkeiiga Ledamöter. 2O §. Förändring af 2 Mom. rörande de måls afdömande som frän Krigs-Domstolarne dragas under Konungens pröfning. 28 §. Om Konungens rätt, att bortgifwa Embeten at Ucländffe Män, samt om aldrens bestämmande för dem som träda i Embete. 29 §. Om Upsala Stifts röst wid Erke-Bistops wal. Bonde-Ståndets anmärkning om Biflops - Embetets indragning. zo §. Angående tillägg as sus prsesentsnst,'. Z s §. Angående tillägg af Agenter för Han. Hein. 37 §. Om inrättningen af Adelstam. 4y §. Om Riksens StänderS sammankommande hwart Femte ar. 52 §. Om tillsättandet af Bonde-Ståndets Secreterare. ;z §. Om Lag. samt Allmänna Beswärsvch Economie-Utstottens befattningar. 56 §. Det wid »809 och i8 ro arens Riksdag gjorde förslag till förändring, genom tillagg af Ståndet prZfwar sa wal besia som öfriga anmärkningar och — dä stola de. 6i §. Om beräkningen af tiden för Bewillningens utgörande. 69 §. Om det förökade Stats-UtstottetS röst«ingösätt. 70 §.