Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Till salu hos alla .versehandlare i riket. Ende tillverkare ra,ft Tvål-Fabriken, Jönköping. V iol, THE A-ROS-PARFYM M. FL. " GILLEN K E Y fyllde den 11 deunes 50 år. Fröken Key, s o m befann sig i Helsingfors, då hennes födelsedag inföll, var där föremål för varma hyllningar från finnarnes sida. Bland annat uppvaktades hon ar ett antal damer, s o m fått i upndrag att till henne öfverlämna ett exemplar af » Finland i nittonde seklet » s o m minne af hennes besök i » Privata föreläsningsknrsen ». Boken var bunden i kalfskinn, efter anvisning af artisten A x e l Gallén, m e d Finlands vapen enkelt inpressadt. På första sidans pergament hade hr Gallén vackert o c h i anslående färger utfört Ellen Key ' s » ex-libris » jämte dedikation. Efter ett besök i Peiersburg o c h efter att i Viborg ha föreläst o m m:me Stael, återvände Ellen Key under loppet af föregående vecka till Helsingfors o c h hade där mottagit inbjudan till en samma dag af ett hundratal vänner o c h beundrare arrangerad kollation å öfre operakaféet. Fröken K e y blef där föremål för den varmaste hyllning o c h höll ett mästerligt, af poetisk inspiration buret tal, i hvilket h o n innerligt tackade för all den sympati h o n åtnjutit o c h d e vackra V a l d a D i e t e r af Geijerstam 2 delar. Pris pr del kr. kr. medguldsnitt 5 kr. Såsom damernas skald par pré ferer.ee har ju Daniel Fallström sedan länge intagit en obestridd och afundad hedersplat inom vår litterära värld Stockholms-Tidningen. Fallströms vackra dikter tala bäst för sig sjäifva, genom klar, poetisk blick, glöiiande känsla och formens smältande välljud. Nerikes Allehanda, Falistiöms dikter äro alltid melodiska, stämningsfulla och eleganta. Svensk Läraretidning. Fallström har den äkia borna lyrikerns gåfra ait kondensera en dikt i en enda darrande rad, hvilken likt ett musikaliskt tremolo lefver kvar i våra minnen. Prof. Oäc.
De öfrige voterings-propositiogerne blefvo, med afslag å Utskottets, i sammanhang med en del deraf gjorde inbjudningar, af Adeln godkände; hvarjemte Ridderskapet och Adeln godkände Utskottets för öfrigt i den nu pröfvade delen af memorialet afgifne yttranden. Fråii Högv. Preste-ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottens memorial N:o 10, i anledning af riks-ståndens olika beslut, angående grunderna och vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin. Med frånträdande af sina beslut, antog Ståndet Utskottens inbjudningar vid 9 §., 1 mom. af 11 3 och 4 momenterna samt sista momen tet af 12 §. Med vidblifvande af sina beslut i de frågor, hvarom Utskotten i detta memorial framställt voterings-propositioner, godkände Ståndet nämnde propositioner, samt gillade hvad Utskotten för öfrigt hemställt och föreslagit. S. D. Föredrogs ånyo Stats-utskottets memorial N:o 239, med förslag till sammanjemkning eller voterings-propositioner, i anledning af riksståndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till regleringen af 8:de och 9:de hufvudtitlarne hörande frågor. Med vidblifvande af sina förut fattade beslut, gillade Ståndet de i detta memorial framställde voterings-propositioner, samt godkändehvad Utskottet i öfrigt i memorialet yttrat och framställt. S. D. Föredrogos ånyo Stats-utskottets nedannämnda memorialer, med förslag till voterings-propositioner, i anledning af riks-ståndens skiljaktiga beslut: N:o 257, rörande ifrågastäldt stats-anslag till armeens pensionskassa; och N:o 258, angående ifrågaställdt låne-understöd till reparation af Linköpings domkyrka.
Betänk. N:o 2 och Mern. N:is 6 och 12, R. St. underdån. Skrifv. N:o 157. Motion N:o 178, om inrättande dels af seminarier för bildande af folkskole-lärarinnor, dels ock i sammanhang dermed af flickskolor. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 46. Motion N:o 179, om förändring i gällande föreskrifter angående frejd betygs utfärdande. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 39 och Utlåt. N:o 40. R. St. underdån, Skrifv. N:o 209. Motion N:o 180, om åtgärders vidtagande lill folkskoleväsendets förbätt rande. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk, Betänk. N:o 46. Motion N:o 181, om indragning tills vidare af en tredjedel utaf de in delade båtsmännen inom Blekinge län emot vakansafgifts erläggande. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 8. R. St. underdån. Skrifv. N:o 144. Motion N:o 204, om vissa förmåner åt den s, k. nyroterade jorden i Blekinge samt anslag af allmänna medel till betäckande af härigenom uppkommande brist. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk. Betänk. N:o 13. Motion N:o 377, om lånebidrag af allmänna medel till uppförande af ny kyrka i Åryds socken i Bräkne härad af Blekinge län. Stats-Utsk. Utlåt. Olsson, Olof, från Olebyn af Wermlands län, Motion N:o 118, om ändring i sättet för utgörande af kungsskjuts. Sammans. Stafssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. N:o 21, Utlåt. N:o 40 och Mern.
Hemliga Utstottet har derföre med ratta frän Lontrivuticmen frikalla! alla Ämbetsman, som äga under 20c, Riksdalers lön; men jag hade önstat, at det frikallat alla dem, som erhälla under 400 Riksdalers lön, och tagit ersättning af dem, som erhälla mera, genom at täta dcsia betala i xroZresllve förhöjning mot lönenS storlek, sä at, dä den, som hade 40» Riksdaler, erlade 2 proOnt, borde den, som hade öfwer 5000 Riksdaler i lön, erlägga ändq til 20 eller 25 xroLeut; jag ^förestår derföre den ändring i denna §, at de Ämbetsmän, som äga under 400 Riksdalers lön, ingen Lontrivution af sin lön betala, och at de, som erhälla öfwer 40» Riksdaler i lön, betala i xroZresllve förhöjning mot Lönens storlek. Herr 6^11snackler tyckte sig ibland urst dantsg i denna § sarna I-araretter. Hern Grefwe, och Landt-Mar skal ken» I ZtN star HI o spit al er. Herr Lillön a cl ler. Msn ej UaxaretterK h-vilker icke ar alldeles detsamma. Herr von kranehen, HI an 3 UeiN' holck anmälte, ak Amiralitets - henlions - och Krigsmans-Lastan more lik alla delar i lita ställning, som äirmeens henllons - Lasta , och Utom dest gaf underhäll tck förlamade, blesleracke, äldriga och orklösa af Kronans Sjöfolk, samt fattiga Enkor och barn; anhöll och hoppades derföre, at jörbehåll för denna Lasta äfrven hos Hrns Uxcel> lence Herr Grefwen och Landt - Marskalken s-.nrÄ Högloflige Rioderfkapet och Adeln lunde komma i LfmerDägande och bifall. Herr Lteckla Nar Hemliga Utskottet hade detta amne under öfwerwägande, upstod mycken ventilation om hliliria:
I följd af denna Eders Kongl. Majlts nådiga befallning, har StatsSekreterare-lönen, 4,000 R:dr årligen, med derunder inbegripna 260 Tunnor spanmål, för Stats-Sekreteraren Grip, som den 5:te sistlidne December atled, blifvit anordnad för åren 1841, 1842 och 1843, samt för nu mera Presidenten i Eders Kongl. Maj:ts och Rikets KammarRätt von Hartmansdorff för år 1841 samt Januari och Februari månader 1842, hvarefter han Presidentslön tillträdde; Och uti nådiga Bref af den 23 Augusti 1842 samt 18 Februari 1842, är förordnadt, att de, till och med år 1842, förskottsvis härtill utbetalde aflöningsmedel skulle ersättas af de under år 1841 uppkomna besparingar å Riks-Statens då varande 2:dra Hufvudlitel, samt att den f. d. Stats-Sekreteraren Grip för framtiden tillkommande löneersättning borde fortfarande af under händer hafvande medel förskottsvis utbetalas, emot godtgörelse af de tillgångar, Eders Kongl. Maj:t, uppå af Stals-Kontoret, vid hvarje års slut, skeende underdånig anmälan, ville särskilt i nåder utse och bestämma; derom, i afseende på ersättningen af denna löne-utbelalning för år 1843, Siats-Kontoret, under den 20 sistlidne December, gjort underdånig anmälan, hvarå Stats-Kontoret ännu icke fått emottaga Eders Kongl. Maj:ts nådiga svar. Vid Revisorernes förmälan, att Eders Kongl.
Liljensparre varit en polismästare af samma skrot och korn, som dem man i våra dagar sett hofvera i svenska hufvudstaden, hvilkas snille ligger i tumskrufvarna och hvilkas hela kraft består i hasselkäppen, så skulle hans förmåga upphört med den epok, då dylika medel oklandradt tillitades. Men naturen hade utrustat honom med sådana själsförmögenheter, att han förstått lämpa utvägarna efter förändrade omständigheter, och han skulle ofelbart hafva ersatt de förbrukade driffjedrarna med nya af oförminskad spänstighet. Liljensparre var konungskt sinnad, både af böjelse och erkänsla, ty Gustaf III hade gjort hans lycka; men han var också just derföre framför allt annat Gustafvian, både med hänförelse och allvar; och det var detta som störtade honom, när han 1792 ville sträcka spaningarna efter sin välgörares banemän äfven åt höjden. Visserligen erbödo Carl, vorden kung, och de, som gjort honom till kung, försoning, upphöjelse och verksamhet åt denna tillbakasatta skicklighet; men då han vägrade med oböjlig stolthet att någonsin hafva något att göra med förre hertigen af Södermanland, så hetsade man på Liljensparre denne alltför ryktbare Grewesmöhlen, om hvilken en hög person, som med honom stod i mycken beröring, yttrat: att han, (Grewesmöhlen) just för sådana hetsjagter på folk, som ådragit sig höga vederbörandes misshag, vore en dyrbar klenod. Vi vilja ej taga Liljensparre i försvar för öfverdrift stundom i nit och stränghet: vi vilja icke påstå, att den ju icke kunnat ännu mer urarta, om ej en hållhake förefunnits i hans förmans, öfverståthållaren, riksrådet Sparres ädla tänkesätt och mensklighet; men betraktar man med oväld de förhållanden, under hvilka Liljensparre verkat, äfvensom följderna af denna hans verksamhet, så torde mycket ur räkningens debet få öfverflyttas från polismästarens slippriga lydnadspligt till tidens ställningar och förhållanden.
M. updrager att utarbeta ett lagförslag i ämnet, äger tillgång till dylika uplysningar, samt dymedelst kan grunda sitt förslag på verkligo sakförhållanden och icke på tomma förmodanden. I andra länder fruktar man ingalunda sådana undersökningar. I England t. ex. nedsättes vanligen en kommission så snart fiågor skola afgöras, för hvilka statistiska uplysningar äro af nöden. Dessa uplysningar inhemtas från flere tusen personer, och insändas sedermera till parlamentet. Så skedde i en ganska likartad fråga, nemi. när reform-biilen skulle antagas. Då infordrades uplysningar rörande alla dissenter församlingar, och sedan dessa inkommit, företog den särskilda kommissionen en ganska noggrann undersökning af frågan i dess hela omfattning, hvarvid särskilt ang:de antalet af dissenters, deras förhållande och deraf beroende anspråk på politiska rättigheter 0. s. v. Sålunda erhöllos rörande antalet de särskilta dissenter-församlingarnes anhängares uplysningar, hvilkas riktighet den sista folkräkningen icke jåfvat och det kan icke med sanning sägas, att separatismen bär i landet fortgår hvarken så hastigt eller i så slör skala, att ju icke uplysningar skulle kunna inhemtas derom, hvilka kunde tjena till ledning för omdömet hos dem, hvilka skola derom lag stifta. Andra mom. i mitt förslag är något mera detaljeradt än det motsvarande i PresteStis beslut, dock äro skiljaktigheterna af föga vigt. Tredje mom. kan anses nästan liktydigt i mitt förslag och i PresteStis beslut. Med Hr Tersmeden, Nils, tror jag, att detta mom. är särdeles angeläget, emedan man eljest äfventyrar att få en mängd utom Svenska kyrkan stående medborgare försatta i en till Svenska samhället särdeles sväfvande ställning. 4:de punkten förbigår jag, till dess motsvarande punkt i Utsk:s förslag blifvit föredragen och upläst. Jag lägger mycken vigt uppå, att en skrifvelse till K. M, afgår, på det Ständerna derigenom måtte visa att, ehuru de icke kunnat bifalla K. M:s Förslag, de likväl ingalunda förbise frågans 212 Den 4 Februari. vigt.
- A t han betragter sit vark soin en sasdan soning, det udtalte han paa en gribende maade i den skjönne tak han henvendte til sine landsmaend paa den store fest for h m i Logen - en tak, der var som et bud fra den skjzre, smeitefyldte sanivittiglied, der skabte hans mestervark Onde .Magter, og tillige et biid fra den hjertevsrme og den beskedenhed, der privat har vundet ham ligesaa mange venner - forholdsvis - soni hans böger har viiiidet.ham hengivne og taknemlige laesere. Det. bidrog til a t give festklangen for Lie dybde og fylde, at ' den ikke blot gjaldt fortiden. Man vidste ' at han kom varin og tiaet fra arbeidet med den bog, som han selv i sin tak kaldte ~ s i livs t betydeligste arbeide, - hvad ve1 forresten enliver digter tror om sit sidste vark. - Man vidste a t den skiilde hedde Niobe og a t den, hvad iiavnet ogsaa fortaeller, henter sit stof fra den rigeste, den iiudtömmeligste af alle kilder: Modersorg - altsainmen ting, der maatte spaende forventningen. Bogen er siden kommet og er ve1 l a s t af alle, baade i Sverige ' og her. Hos os har den h w d e t sig som den betydeligste af de i aar ndkomne böger. Björnson og Ibsen er tause i aar, Kjellalid er forstummet, da er Lie sikker paa den förste plads - foruden at lian - endog sainmen nied Ibsen, Björnson og Kjelland - har ~ s i eget t omraade, livor liano, som Ibsen telegraferede til hani paa födselsdagen, Ber den ubestridte og ubestridelige stormesters. M .. S. ' Krycke-Britta.
UtsökningsBalken, att, om man å båda sidor skjutit det, hvarom tvist är, under Gode Män och utfäst sig att nöjas åt deras slut, gånge då det till utmätning; — uti 24 Cap. 2 §. Rättegångs-Balken, att, om i någon sak å båda sidor äro så vidlyftiga räkningar, att deras beskaffenhet ej kan af Rätten utletas, utan längre tid dertill Larfvas, då må parterne genom uppskofsdom föreläggas att låta dem först af Gode Män utredas, och det ostridiga från det stridiga skiljas, och gifve Rätten sedan dom öfver det, som tvist är om; att, i händelse uträkning ej kan göras, innan domaren hvarderas fordringar pröfvatoch grunden utredt, derpå uträkningen skall ske, gånge dom derå, och varde sedan räkningen derefter gjord, samt att, om någor är med den räkning missnöjd, Rätten skall deröfver döma; — uti Ärfda-Balkens i3 Cap:s 1 §., att, om, efter förrättadt arfskifte, någon finner sin lott sämre vara och vill jemkning hafva, domaren bör nämna två Gode Män, som lotterne öfverse och jemnka, och alt arfvingarne, derest de ej med den jemnkning åtnöjas, ega att taga domarens utslag; och uti \ §. af i5 Cap. Handels-Balken, att Bolagsman, som Ing-T lskottets Betänkande N.o 25. 9 soni med bedrägeri och för sin egen nytto, gör den andra skada, skall, bland annat, ersätta denne med så mycket, som Gode Män eller Rätten pröfvar skadan vara. J Ik-sa bestämmelser innefatta, enligt Utskottets omdöme, tillräcklig ledning nli nu 1 frågastä! Ide fall. — 1 5 §. Utsöknings-Ralken afser icn, löon set sk i ld händelse, utan innehåller den allmänna föreskrift, att, om parten skjutit sin sak under Gode Män och utfäst sig att åt deras beslut nöjas då skall det vara beståndande.
Den 24 Mars 389 lön skulle upgå till 5-4,000 Rdr, anser jag mig böra redogöra för hvarest jag hämtat denna uppgift. Uti det den K. Propos:n åtföljande StatsRåds-prot. finnes intaget följande yttrande af H. Exc. Frih. Lagerheim. »Då jag så nyligen tillträd t det embete jag nu har den nåden bekläda, kan jag naturligtvis icke sjelf ega någon bestämd erfarenhet om den större eller mindre otillräckligheten af den lön, som är anslagen åtdetsammas innehafvare, och jag skulle måhända äfven anses jäfvig att yttra mig i frågan om en förhöjning af densamma; men som de skäl, hvilka i allmänhet tala för en förbättring af embetsmännens lönevilkor, otvifvelaktigt ega full tillämplighet jemväl på den lön StatsMinistern för UtrikesArendena nu upbär, och det derjemte torde vara min grundlagsenliga pligt att yttra mig angående ej mindre denna än öfriga löner inom det Departement, till hvars Chef E. K. M. behagat kalla mig, täcktes E. K. M. finna att jag icke bör underlåta att uttala mina åsigter angående nödvändigheten af en förhöjning utaf denna lön. E. K. M. har likväl redan åtgjort denna fråga då E. K. M. anbefallt Chefen för FinansDepart:t att i den blifvande Statsregleringen upföra StatsEädets samtlige ledamöter till ökade löner, hvaribland UtrikesStatsMinistern till en lön af 54,000 Edr Ernt, som borde på Svenska RiksStat.en upföras. Frågan huruvida någon tillökning jemväl borde af Norska Statsverket äskas, eller en del af den föreslagna lönen utgå af det Norska bidraget för diplomatiska utgifter, torde hafva ansetts böra för ögonblicket hvila och framdeles utgöra föremål för E. K. M:ts höga pröfning, då UtrikesStatsMinisterns ställning såsom Chef för de förenade Rikenas gemensamma UtrikesDepart:t kommer att närmare bestämmas.
Februari hafva aflemnat det föregående årets sluträkningar och uppbörd, generalkassa-kontoret således ägde nog rådrum att göra reda för hvarje verks till leverering behållna andeli kommande hvad sedermera inflyter att utföras såsom leverering efter uppbördsåret; och ansåg Kongl. Majit, genom ett sorgfälligt iakttagande häraf, det ena årets uppbörd ej kunna med det andra sammanblandas. Eders Kongl. Majit täcktes häraf finna, att det är till efterkommande af hvad sålunda blifvit i nåder föreskrifvet, som de levereringar af medel, hvilka verkställas efter kalenderårets utgång, i årets hufvudbok definitivt upptagas, men afskiljde från dem som göras under årets lopp, hvarigenom de lätteligen kunna äfven vid jemförelse med Räntekammarens kassaredogörelse kontrolleras; och enär, beträffande särskildt Revisorernes erinran att levereringar blifvit gjorda och i räkenskapen upptagna efter den tid, då hufvudräkningen är daterad, slutlevereringen till vederbörande verk af ett föregående års behållna uppbördsmedel icke kan verkställas, innan de belopp, som böra levereras blifva genom hufvudbokslutet, hvilket numera fullbordas i påföljande Maj månad, kända, samt General-tullstyrelsen genast derefter, vanligen i samma månad, utassignerar och levererar behållna återstoden af föregående årets uppbördsmedel, har deraf vidare blifvit en följd, att slutlevereringarue kommit att verkställas en eller annan dag sednare än den, då hufvudräkningen blifvit uppgjord.
M:t afgifvit angående sådana ifrågaställa, men ännu icke utförda, arbeten, för hvilkas verkställande enligt upprättade och till Styrelsen ingifna arbels-planer bidrag utaf allmänna medel blifvit i underdånighet sökta, visar sig, att de många och betydliga anslag, som under sednasle årtionden blifvit beviljade för väg-anläggningar och väg-förbätlringar inom nästan alla delar af riket, ingalunda motsvarat beholvet af och tillfredsställt anspråken pä ytterligare understöd lör dylika företags utförande; äfvensom att allestädes en tilltagande båg alt komma i åtnjutande af enahanda anslag och en ökad benägenhet att underkasta sig härmed förenade vilkor och åligganden hos menigheterna framkallats genom de af erfarenheten vitsordade fördelar lör allmänna rörelsen inom landet, som de med härtill anslagna medel redan åstadkomna vägförbättrings-arbelen medfört. Rikets Ständer anse sig följaktligen äfven vid denna riksdag böra bevilja och till E. K. M:ts nådiga disposition anvisa en större anslags-summa för att fortfarande befrämja och underlätta verkställigheten af sådana arbets-förelag, hvarom nu är fråga; och hafva alltså, lör anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, anvisat till E. K. M:ts disposition en årlig anslags-summa af 150,000 R:dr, och således för åren 1858, 1859 och 1860 ett sammanlagdt belopp af Fyra hundra femtio lusen R:dr Itunt. Dessutom hafva Rikets
Blefve nu all inkomst af skogen nämnde köpare under tio års tid betagen, skulle genom de svårigheter, som till följd deraf uppstodo för honom att uppfylla sine genom köpet åtagne förbindelser, hemmanen icke kunna, såsom ölligt är bland allmogen, bibehållas inom en och samma slägt, samt utöfvandet af omförmälda plägsed förhindras. För den genom sin ekonomiska ställning beroende delen deraf skulle följaktligen ett af de tillfällen, som nu erbjudas densamma att i unga år ernå bergning och sjelfständighet, gå förloradt, under det att på samma gång hemmanen blefvo lättare än hittills tillgänglige för de personer, hvilkas åstundan det är att åtkomma och nedhugga den å hemmanen växande skog, som äfven i allmogens hand väl vanvårdas, men vanligen icke hell och hållet förstöres. Utskotten hemställa alltså vördsamt, huruvida icke köpare af skogbärande hemman, utom bergslag, kunde, dä han eg är säljares arfvinge, förbjudas att under loppet af tre år, räknade frän egendomens tillträde, sjelf eller genom andra, afverka skog för annat ändamål, än till eget behof, härifrån likväl undantagne de fall, då antingen skogen är till trakthuggning indelad, t hvilken händelse köparen må vara obetagel att afverka det, Lagsamt Allm. Besv.- och Elionomi-lJtskollcns Betänkande, Jil 29. 27 enligt den verkställda indelningen, bestämda belopp, eller ock Konungens Befallningshafvande, efter det taga stånd egendomen åkommit, uppå anmälan och efter föregången undersökning, finner större afverkning till bestämdt belopp kunna, utan skada för skogen, ega rum.
Man arbetar där för at få en likhet i representation, man erkänner at den är felaktig, men vågar ej vidröra den gamla byggnaden. Här har man utarbetat en olikhet innom ett stånd, i en hastig vändning drifvit den igenom, och utan minsta betänkande rubbat grundbvggnaden. Contrasten är märklig. Behofvet måste vara stort för at göra en rubbning. Jag har ofvanföre visat det föregifna icke rimligt, utan minsta sammanhang el. skäl, snarare värka i motsatt förhållande. Ståndens urgamla sammansättning, hvarvid icke visat sig några olägenheter, anser jag för en helgedom och et rån att rubba den. Då nu deraf tillika föreses flera .olägenheter som jag till en del upgifvit, blir återförandet i det gamla skicket en skyldighet, en nödvändighet. Jag har anfört det moraliska onda som skall upkomma genom barnens olika stånd, genom en bättre upfostran, mera ömhet, större förmoners tildelande til den ena än til den andra, en sak som hvar och en förutser som har minsta kunskap och förfarenhet om hvad som föregår i menniskohiertat och det allmänna lefvernet. Hvaraf komma ståndshat, de fattiges afund mot de rika, tjenares mot husbönder? Af skillnader i vilkor, naturliga fölgder af samhälls sammansättningen. Och dessa förtrytelser, detta hat skulle uteblifva då skillnader införas innom husen, i skötet af slägterne? Herr Kammarh:en förklarar at farhågan för en bättre omvårdnad för arfvingen af namnet och ståndet strider inom detta land mot fäders i allmänhet tänksätt i vårt tidhvarf, hvilket väl om våra lagar få äga bestånd, icke går til försämring. Jag vördar Herr Kammarherrens goda tanke om våra fäder, men då våra lagar, de förra gamla förhållanden innom våra hus, icke fått äga bestånd, utan blifvit så betydligt rubbade, lärer ingen vidare kunna svara hvarken för upfostran eller freden och sämjan inom husen. Förnuftige fäder skola lika älska och upfostra sina barn, men äro alla förnuftige? Hafva icke mödrarne också något 314 Den 1 Augusti 1812 at säga, ofta mer än fadren, och när denne undanfaller, äro de icke mästare af värketf
J A (5 ii 0 T 0 n <1 > ialoflil90f^ i 4E4nl!|£fhl iIsö Ö«»É£JI irTfeÄ. KSiuiLiiKM arfMa.i 5 ooigiaiiät»l»t #• i1-Sk tUotoVA A\ m -swvuutv.A Av, ■«,:■ >vvm*\\k Huwa -H\w\w\YmA .w&mÄfthä A‘)i) .WvvwAi Hevit iningssaint Alim. Best. och Ekon.-Utsbs Heta nitande M i - i Jtä 1. Ank. till Exp.-Utsk. den i Mars 1860, kl. 2 e. m. Betänkande, i anledning af väckta motioner angående förändring i åtskilliga delar af nu gällande sladganden rörande nederlagsoch IransiloräU. Uti särskilda motioner, hvilka blifvit dels till Bevillnings-Ulskoltet och dels till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterade, men, jemlikt 45 §.