Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Min mening var således, att i händelse af stridiga meningar mellan Utsk. och Stånden skulle frågan förfal - Den ao Maj e. m. la, oell alt ingen påföljd uppkommer af ett sådant förslag. Denna mening har likväl ieke blifvit af li. o. Ad. gillad. Om jag lemnar denna mening derhän och blott håller mig till den, som synes lios li. o. Ad. hafva under denna riksdag varit rådande vid dylika frågors behandling, så kan jag likväl icke finna annat, än att, huru Ståndet än må uttrycka denna mening, den likväl ej kan innehålla annat, än att blott det, hvarom alla 4 RiksSttn hafva gemensamt öfverenskommit, eller det, som förstärkt Constit.Utsk. genom omröstning beslutat, kan blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid en påföljande riksdag. Nu är likväl förhållandet i detta fall, att hvarken 4 Stunds sammanstämmande beslut eller förstärkta Constit.Utskrs beslut finnes öfver frågans hviJande tili grundlagsenlig behandling, på sätt Hr Cederschjöld påstått. I går tvistades här om hvad i detta fall blifvit beslutadt; jag har derföre till upplysning derom skaffat mig prot.utdr. från PresteSt. Det är dateradt d. 12 Mars innevar. år och lyder, som följer; "Ståndet, som nu såg sig af formerna förhindradt" (d. v. s. af talmannens vägran af propos. och Constit.Utsk:s gillande deraf) "att vidtaga annan åtgärd, lät dervid bero, att Constit.Utskrs förslag må hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag." Således är frågans skick sådant, att 3 Stånd beslutat söndringen af Constit.Utskrs förslag och att 1 Stånd låtit dervid bero, att Utskrs förslag må hvila till grundlagsenlig behandling.
Bran vinsbränningen i Stockholm, så och ehuru Stats-Utskottet finner, att denna handtering icke borde af MagazinsDirectioneri eller under dess directa tillsyn drifvas, enär sådant synes både olämpligt oell stridande emot egenskapen af den egenteliga befattning, som tillhörer Msgazins-InrättningenS Öfver styrelse, såsom publikt Verk, hvarförutan 1552 Eörslag till Allmänna Maguzins denna besvärliga hushalls-anstalt alltid medförer en ansvarighet i samina förhållande obillig, som Controllen för sjelfva verkställigheten i visse delar, icke är möjlig att tillvägabringa; likväl och alldenstund emot denna bränvinsbrännings öfverlåtande åt cnskilte Personer på Arrende eller förpaktning, för närvarande de väsendteliga hinder möta, att nagöt visst ärligt quantum säd icke Synes hvarken kunna eller böra till afverknlng anslås, dels emedan bränvins-bränningen i Stockholm, efter StatsUtskottets tanka, bör vara att anse såsom eii anstalt* hvarigenom sjelfva Spannemåls rörelsen förmedelst skämd säds eller öfverflödige
Sublevationseller Amortisseroentsmedel från Stads Cassan. Öfver-Ståhållarens lncjyarteringspenningar Diverse intrader • i Tån, upptagne mot Committerades Obligationer Summa Inkomster Btco Blår År iSaj. Ilo Hvarvid till upplysning anmärkes, dels att i Tolagsinkomstens uppgifna belopp ingått ej mindre hvad under denna rubrik från föregående år hälancerats, än den inträd, eller omförmälde T35°ö:clelar, e^er f:del af Stadens allmänna Tolag, som, efter afdrag af uppbördsprovision, verkligen till Fonden för hvardera året influtit, dels och att den olikhet i årligt belopp, hvartill Sublevationsoch Amortissementsmedlen äro utförde bland Siads-Cassans utgifter, å ena, samt Börs-, Brooch Hamnbyggnads-Fondens Inkomster, å andra sidan, härleder sig derifrån, att desse medel på förra stället blifvit upptagne sådane de äro i Stat för året bestämda, men på det sednare åter tili så stor del och i den mohn medlen i sjelfva verket hvarje år till Fonden från Stads-Cassan blifvit utbetalte, hvilket dock icke verkar någon olikhet 1 berörde medels sammanräknade belopp; utan har detsamma, så val enlig1 uppgifterne för Stads-Cassan, som enligt Räkenskaperne för nämnde Fond, utgjort för all 6 åren 100,000 R:dr, eller i årligt medeltal den anslagne Summan af 16,666 R:dr 3a sk. Banco, Utbetalningarne af denna Fond hafva varit: Till inlösen af Committé- År 1 827. Dito för Börs-hnset .
Med tillämpning af dessa hufvudsakliga grunder har Stats-kontoret, uppå skäl, som i ofvan omförmälda Stats-Råds-protokoil finnas upptagna, funnit till ersättande af nu utgående Iandtgillen och klockarepensioner erfordras, för Lunds stift ett anslag af dels kontant 2,957 R:dr 31 öre och dels oindelt spanmål 303 kubikfot 4 kannor med ett beräknadt förslagsvärde af 606 R:dr 80 öre, eller tillsammans 3,564 R:dr 11 öre, hvilket anslag, enligt hvad Stats-kontoret tillika föreslagit, borde vid uppförandet å Riksstaten upptagas: lith. till R. St. Proposition N:o 80. å 7:de Hufvudtiteln, under anslaget till städers friheter (till Helsingborgs stad) med ett belopp af R:dr 340: 20. å 8:de Huf vudtiteln, under anslaget till elementarläroverken, med » 2,960: 92. och under anslaget till pedagogier och folkskolor, med Huf vudtiteln och allmänna Indragningsstalen, med » 220: — och för Hallands län ett anslag af 302 R:dr 37 öre, hvaraf borde uppföras å Riksstatens 8:de Hu fvudt it el under anslaget till pedagogier och folkskolor R:dr 262: 57. samt å 9;de Hu/vudtiteln och allmänna Indragningsstalen, med » 40: — I anledning af hvad sålunda förekommit vill Kongl. Maj:t, uppå de skäl Kammar-kollegium anfört och med gillande af hvad Stats-kontoret hemställt, af Rikets Ständer äska ett anslag af 2,957 R:dr 31 öre samt 303 kubikfot 4 kannor oindeld spanmål med ett förslagsvärde af 606
Dä likväl lrärvid körekuminer, att slera städer, 1»va»est l»am»»-anläggningar de senare ären lilisvit löretagn:», i ket^dlig mon deltagit i de liärtill e» forde» liga arkets-kostnadeime, oel» att Oötl»el»org, som laattre an de liesta as Ilikets ösiiga städer, torde vara i tillfälle att l»idraga till lullkomnanclet ak stadens e^en liamn, skäligen ina anses sör^1i»tad att I»estrida en väseneltliAsre del gs utAisterne. i oel» lor I»amn-l»VMnaden, lin - ner Kongl. Naj:t, i ösveren88täi»»»nels6 »ned livad 8t^relsen för ^1I»»»änna Vägoel» Vattenli^Mnaeler, 1»ärösver tiord, i äninet yttrat, 8ig endast det Ko/rA/. ZI/^/.e,? ZV-rdrA« /'ro/w^/eZoee, z^.o Z/. 53 Litti, böra bikalla Direetionen8 underdänigg anbällan, att Kongl. Naj:t bärmed vill till Ililiett 8tänder i Mder köreLlä: att ett län ak iejo,ooo K.dr Daneo, eller bälkten as bvad i arbet8-bo8tnaden nu kela8, mä, emot clen ak Direetionen erstina säberbet, 8ä8om unde,'8töd kor meranämnda liamnl,vggn:xl, bevilja8 oell med 1 ej,000 Kalr vin äret. utgä under loppet ak tio är, meck vilbor, att 6ötbeborg8 8tad, L 8in 8ida, bidrager meck en lilia 8ununa, Lamt att kem är ester lvktningen ak läne-underLtödett 8i8ta tiondedel 1anet8 amortering vidtager pä det ak
Renner, MagazinsFörvaltare i Lidköping, rörande Revisorernes anmälan ora en hos honom yppad proprie balance. Dec. 2 A. P. i3. Reuterskjöld, H. F., Öfverste, angående dess ansökning att utbekomma innestående Expectance-arfvode. Julii P. 53(). Reutersvärd, Pehr Adam, yttranden. Jan. Mars P. 77. B. i58. Maji P. 55o. Aug. P. 29. B. 10. Revision af Stats-, Bancooch RiksgäldsVerken, om tiden för nästa. Oct. 2 A. P. 619. Nov. 2 A. P. 321. Revisions-skilling, om afskaffande af. Febr. P. 736. B. 828. Mars P. 162, 2x4* Revisorer öfver Stats-, Bancooch RiksgäldsYerken, om val af. Aug. Aug. 2 A. P. 92. Dec. P. 379. *— valde. Aug. 2 A. P. 4. Dec. P. 4*6. Revisorer, angående val af. B. 87. Sept. 2 A. P. 3o6, 35o. — om en förändrad ordning vid val af. Julii P. 667, 1172, 1245. — vid LåneContoiren i Götheborg och Malmö, om utseende af genom RiddarhusDirectionen. Dec. P. 468, 478. —- Riksens Ständeis, om förnyad Instruction för, i hvad som rörer Statsverket. Nov. P. 86. Dec. 2 A. P. x5, 32. 483 Re visorer, Riksens Ständers, omförändringar och tillägg i Instructionen för, i afseende pä Bancooch RiksgäldsVerken. Revisorers, Riksens Ständers, Berättelser: rörande 1820 års Revision öfver BancoVerket. Jan. Mars P. 704. Aug. —• rörande 1820 års Revision öfver RiksgäldsVerket.
Fullmägtige infordrat utlåtande från Commissarierne, hvilka, efter en redogörelse för de till hvarje befattning inom Riksgälds -Contoirets Departement hörande göromål, väl funnit desamma kunna fördelas på ett sätt att, utom de redan inom sisth års slut indragne tjenster, ytterligare skulle kunna till indragning föreslås i Contoirs-Skrifvare-SyssIa i Afräknings-Contoiret samt derjemte, genom det de 2 Småsedels Casseurerne tillädes ett arfvode i likhet med Bankens Casseurer, emot hvilket de sjelfve egde att aflöna sine biträden, dem det berodde af Casseurerne sjelfve att utse och antaga, de arne hos bemälde Casseurer anställde Cassa-Skrifvare kunde från antalet af Verkets Betjente utgå; men då Commissarierne tillika förklarat, det tiden för någon indragning icke vore inne förr än den 1 Julii, då Uppbördens levererande -r i det närmaste slutad , under hvars jemna gång hvar och en är fullkomligt sysselsatt vid nu innehafvande tjenst; så hafva Herrar Fullmägtige, med godkännande af det utaf Commissarier - 16 Stats-Utskottets ne i detta afseende anförde skäl, uppskjutit slutlige pröfningen af detta ärende till den tid då Herrar Fullmägtige undfingo del af livad Rikets Höglofl. Ständer, angående Riksgälds - Coutoiret besluta; hvarintill Herrar Fullmägtige ansett det af Commissarierne nasti, år upprättade förslag, till förändrad Instruction för Commissarierne samt de under dem lydande Tjenstemän, äfven böra blifva hvilande. Och som på Rikets Höglofl. Ständers förordnanden, vid innevarande Riksdag, ännu beror om och i hvad mån Riksgälds-Contoirets verksamket kan komma att undergå förändring, anser Utskottet Herrar Fullmägtige hafva egt fullkomlig anledning att tills vidare låta anstå med pröfningen af frågan om Tjenstemanna personalens reglerande samt göromålens fördelning dem emellan.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet vid 6:te och y:de punkterna gjorda tillägg, angående dels resepenningaråt Rikets Ständers Ledamöter i Låne-Contorens Directiöner, dels ock huruförhållas skall , då Banco-Ombudet eller andra af Låne-Contorens Tjenstemän innehafva ordinarie tjenst i. Bänken, igen finnes, redan i nu gällande regiementariska föreskrifter för, Låne-Gontoren af år 1823, §• 5, sista punkten, hvilken punkt Utskottet i Memorialet N:o 106, pag.. 11, anmält, att jemväl, i: nu upprättande Reglemente inflyta, hvadan skiljaktigheten i denna del inskränker sig lill allenast sjelfva redäctionen, hvilken åter Utskottet funnit Så; enkel, att densamma icke behöft eller behöfven blifva föremål för Rikets; Ständers, serskilda pröfning, Den, af Ridd, och; Adeln samt Bönde-Ståndet föreslagna cfide punkt mäste, såsom innefattande en alldeles ny fråga, förfalla, sedan öfrige 2:ne Riks-Stånd; icke antagit de i denna del till dem, gjorda inbjudningar. Den, vid 8:de punkten af Ridd. och Adeln samt Bonde-Ståudet gjorda förändring synes Utskottet vara, af så ringa betydenhet, att Utskottet, med säkert hopp» om framgång} vågar inbjuda desse 2:ne Riks-Stånd, att äfven för deras del Utskottets, redaction af denna punkfcgtllä,. men om , emot förmodan, denna, inbjudning icke af någotdera bland dessa. n:ne Riks-Stånd antages, lärer omröstning i förstärkt Utskott öfver sjelfva redaction blifva nödvändig, och, föreslås, för. denna händelse vördsamligen följande pro~- position Den, sorn anser, att, efter upptagande af aflöningsstaten för Låne-Gontoren, böra, i nu upprättande'
Denna punkt har blifvit återremitterad af Preste-Ståndet, på grund af det framställda yrkandet, att Utskottet måtte meddela upplysning, huruvida det deri omförmäld ta anslag är ett egentligt Statsanslag, eller blott utgöres af räntemedel utaf Lappmarks Ecclesiastik-Verks till Stats-Verkefe öfverlemnade egna fonder, i förening med hvad, som genom colleclers insamlande och aigifter af Presterskapet tillkommer, i hvilken händelse den af Utskottet föreslagne nedsättning i beloppet icke borde ega rum, utan Bih, till R, St, Prot, 1840, 4 Sami, .1 Afd, 2 Band, 5 Haft, 2 10 Ståts-Utskottets Utlåtande, N;o 218. liela samman bibehållas oförminskad såsom ett förslagsanslag, afsedt att befordra Religions-undervisningen inom Lappmarken; men då Utskottet uti det ifrågavarande anslaget icke tillstyrkt någon annan nedsättning, än som motsvaras af det på en annan Hufvud-Titel öfverflyttade belopp, anser Utskottet, helst Borgareoch Bonde-Stånclen yttrandet i denna punkt bifallit, sig böra detsamma vidblifva. 3:o Universiteten. a) Utskottets yttrande, i afseende på de äskade anslagen till Universitetens materiella behof, har inom Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet framkallat anmärkningar, hufvudsakligen innefattande: att Utskottet icke uppgifvit någon anledning för sitt afslag att å Stat uppföra de förut lill hvartdera Universitetet beviljade 4,000 R:dr; att enahanda tillökning af 2,000 R:dr, som blifvit för Lunds Universitet föreslagen, jemväl bordt komma det i Upsala till godo, enär dels detta Universitets materiella behof ej voro på långt när fyllda, utan erfordrade en ytterligare kostnad, större i samma mon, som de der Studerandes antal vore större än i Lund, dels dess egna tillgångar, som utgjordes af de Universitetet genom en stor Konungs frikostighet donerade hemman, icke förslogo lill betalande af Universitetets för den nya bibliolheks-bjrggnaden iråkade skuld, men detta Universitet af Stats-Verket tillgodonjöt vida mindre än Lunds Universitet, som hade sig anslaget 5,934 tunnor Krono-Tionde och 1,513 tunnor Arrende-spannmål, då det i Upsala blott uppbar 2,679 tunnor; samt alt Utskottets beräkning af 10 år, som Universiteten skulle åtnjutit det förra anslaget, vore ett misstag, då kändt vöre, att detta anslag först vid sistlidne Riksdag kommit dem till godo.
Vid ånyo skedd föredragning af Sammansatta Stats-, Bcvillningss, samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets tift 8 Brol.-Utdrag dm iO Februari 1858. Memorial N:o 50. i anledning al' Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i IVåga om användandet al den odisponerade delen af den till folk-undervisningens befrämjande anslagna halfva personliga skydds-afgiften, godkände Preste-Ståndet Utskottets i delta Memorial framställda förslag till voterings-proposition. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 13. i anledning af Hiksdags-fullmäktigen Baul Fritz Mengels motion, angående särskilda föreskrifter rörande tull-behandling af utländskt bränvin. S. D. Föredrogos ånyo Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Memorial N:o 45, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 43, hvilket Memorial lades till handlingarne; och Betänkande N:o 47, i anledning af väckta motioner om förändrad lagstiftning rörande val af orgelnisten klockare och andre kyrko-betjente; och hiel' detta Betänkande af Ståndet bifallet. Från Vallo fl. Borgare-Ståndet. S. 1). Ånyo föredrogs Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Utlåtande N:o 47, i anledning af väckt motion om befrielse från rotering för Ansätts-hemman i Jemtlands län; hvilket Utlåtande bifölls. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande N:o 48, i anledning af väckta motioner, angående lindring i båtsmans—roteringen och dermed sammanhang egande frågor. S. D. Efter skedd föredragning, godkändes Expedilions-Utskottets Skrifvelse-förslag N:o 207, angående ett lån till Gefle-Dala jernvägs aktiebolag, oell bemäldte Utskotts Memorial N:o 9, lades till handlingarne.
Det lyder sålunda: ”Räkningshafvare, tillhörande 5:te klassen, får hädanefter icke å Banken utställa andra än handskrifna invisningar å ett belopp af minst 200 r:dr b:co”. Invisningar å Banken för mindre belopp än 200 r:dr, få således icke ulgifvas. När nu enskilde få insätta penningar i Banken, å ringare summor hvarföre må de icke få uttaga dem genom invisningar å motsvarande belopp. Hvarföre skall man, om jag så må uttrycka mig, gå den enskilde mannen på lifvet, så alt han icke får efter behag disponera sina i Banken innestående medel. Deremot synes mig föreskriften, att invisningarne skola vara handskrifne, ganska riktig, emedan de hittintills utöfvade missbruken derigenom försvåras. Jag hemställer derföre, om icke R. o. Ad. skulle vilja bifalla betänk, med den förändring, att i st. f. 200 beloppet nedsättes i 4:de mörn. till 100 r:dr. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Det förslag till 3 morn., som Utsk. här afgifvit skall göra assignationsrällen på Banken nästan omöjlig, ty hvem vill insätta penningar i Banken och betala de dermed förenade konslnader, med mindre än att han kan påräkna att få assignera å Banken mera, än som vore i Banken innestående, samma dag assignationen utfärdas. Den, som bor i Skåne eller Norrland eller hvar som helst aflägse från hufvudstaden, beräknar alltid, att någon tid skall förlöpa innan assignationen inlemnas i Banken. Någon tid erfordras ock för att få den möjligen bristande summan i Banken insatt. Fastän hans afsigt icke är att öfverassignera pä Banken, kan det likväl hända, att för dagen hans räkning i Banken icke stått så högt, att ju icke hans utställda anvisningar öfverstiga, hvad han i Banken insatt.
Machinen vore tillgänglig endast 4 dagar i veckan och Betan banden, N:o 237. 4^ 3 timmar 0111 dagen: att underhållet deraf i flere år icke kostat mera än 4° R:dr firl., utan att hvarken Läkaren eller den sorn kringdragit skifvan afsagt sig besväret, saint att Sportler derjemte med bruket af Eleelriciteten voro förenade. dels oek det yrkande, att det af Utskottet f'öreslagne belopp borde fa, räknas rctroactivt ifrån detta års början, emedan, såsom anfördt blifvit inom H. Ridd. och Adela af Hr Grefve Frölich, David samt Hrr Dahlman och Uggla, Doctor Saeve, hvilken haft en ovanlig framgång i sine Gurer med Electricitet, hvaribland lunde nämnas det nya resultatet af Electricitetens verkningar, till återställande aftaloch liörsel-förmågan hos Döfstumme, utan arfvode redan länge betjenat den medellösa allmänheten, och att man icke kunde begära, att han skulle än vidare dermed fortfara och ytterligare af egne medel underhålla Machinen; utan borde 600 R:dr för detta år anvisas på Öfverskotten af StatsVerkets inkomster. Utskottet, som, med afseende på det om den ifrågavarande Inrättningens gagnelighet af SundhetsCollegium lemnade vitsord och då utredt blifvit att inom
Nro 4°> rörrde dels upphörande af postföringsskyldigheten, dels lindring i samma onus. Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabi'.: R. o. Ad. har redan bifallit Statsoch Oecon.Utskrns betänk, i denna fråga, dervid Utsk. tydligen ådagalagt, att det icke finnes något skäl att i allmänhet förhöja postskjutslegan; och då jag uti prot.utdr. icke finner några skäl, som böra förmå Ståndet att frångå dess fattade beslut, anhåller jag, att R. o. Ad. må vidblifva detsamma och lägga prot.utdr. tili handlrna. i? R. o. Ad. förblef vid sitt i ämnet förut fattade beslut. Till handlrna lades Gonstit.Utskrs d. 11 dennes f. m. på bordet lagda memor. Nro 65 till BorgareSt., angrde dess remiss å en af Hr Petre', Thore, emot Hr Statssecret. Skogman framställd anmärknrsanledning. Constit.Utskrs d. 11 dennes f. m. på bordet lagda memor. Nro 66 med förslag till ändring i Riksd.Ordnrs föreskrifter om bergsbrukens representation föredrogs ånyo, men begärdes på bordet af Gr. Horn, Claes Fredr., samt Hrr Hjärne, Harald, och Gunther, Carl Gust. Ånyo föredrogs Constit.Utskrs d. u dennes f. m, på Den 20 December c. m. 4o5 bordet lagda memor. N:o 67 med föreslående af tillägg i 16 § Riksd.Ordn. Då ingen anmärkn. vid Utskts förslag gjordes, fann R. o. Ad. det böra blifva hvilande till afgörande vid nästa riksdag. Uppå begäran af Hrr Cederschjöld, Pehr Gust., Hjärne, Harald, samt Stuart, Carl Gust., lades, vid förnyad föredragning ånyo på bordet Constit.Utskts d. 11 dennes f. m. på bordet lagda memor. N:o 68, med ändringsförslag vid 72 § Reg.F., samt ett deraf föranledt tillägg i 75 Riksd.Ordn.
Svar på återremiss 8 — 36 a. a. 8 Mars a. a. 1 Mars a. a. 8 Mars a. a. 4 Mars Riks-rdlt, ang:de kostnaderne fur sednast sammankallade 4 1 84 b. 8 Mars b. 8 Mars b. 8 Mars b. 8 Mars Riks-slaten, fastställande af förslags-beräkningen å lill densamma hörande indelningar . 4 1 331 b. 10 Okt. b. 10 Okt. 1. b. 10 Okt. å. 10 Okt. Svar på återremiss 4 1 337 a. a. 18 Okt. a. a. 18 Okt. a. a. 18 Okt. a. a. 19 Okt. „ ang:de den upprättade nya 4 l 339 b. 18 Okt. b. 18 Okt. b. 18 Okt. a. a. 19 Okt. 237 Riks-Ståndens Protokoller, aug:de trycknings-kostnaderne för 4 1 22S b. 10 Juli b. 10 Juli b. 10 Juli b. 8 Juli Rotefriliet för Gästgifvaren Eskil Johanssons b. 8 ålars b. 8 Mars hemman Backaryd 4 1 89 b. 8 Mars b, 8 Mars Rotefrihels-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad jord, se Stats-Verkels inkomster pag. 11. Rotehållare: vid Westerbottens f. d. Regemente, om understöds utgående för åren 1845 och 1846 4 1 189 b. 27 Maj b. 29 Maj b. 27 Maj b. 27 Maj „ om skyldighet att under krig rekrytera, remontera samt ersätta förlorade munderings-persedlar . 4 2 44 b. 26 Juli b. 25 Juli b. 25 Juli b. 26 Juli Svar på återremiss ... 4 2 84 a. a. 12 Sept. a. a. 7 Sept. a. a. 9 Sept. b. 8 Sept. „ inom Helsingland, om rättighet för dem alt sjelfve disponera Uddemantals eller fidderöks-kassorna b. l5 Mars 8 — 42 b. 15 Mars b. 15 Mars b. l5
Jag tror snarare, att det talar för ett företag, om det finnes enskildte personer, som velat uppoffra cirka 80,000 r:dr till förberedelserna derför. Mig veterligen finnes det ingen i delta land mer än Frih. Hermelin, som förut gjort något dylikt. Jag vill nu tala om orsakerna, hvarföre Götha kanal i utförandet öfverstigit de kalkyler man gjorde. Afven jag har känt Telford, och är stolt öfver att med honom hafva mången gång samtalat i detta ämne. Så länge denna civil-ingeniör-vetenskapens fader lefde, hade jag all fröjda mig åt hans vänskap och välvilja. Men han kände ej på förhand Sverige, och detta gjorde i främsta rummet, alt kanalen måhända fick en annan riktning, än sednare undersökningar kanske skulle hafva gifvit den. I andra rummet förökades kostnaden deraf, att, då vid kanaler största delen af arbetet går på djupet och verkställes under den naturliga jordytan, undersökningarne måste förete mera osäkra resultater. Jag vill med afseende derå blott anföra såsom ett enda exempel, att en af slussarne vid Söderköping var nära halffärdig, då man en morgon vid ditkomsten fann den nära försvunnen. Det var nemi. i botten på densamma en källa uppsprungen, hvilken låg så djupt, alt man ej kunnat se eller förmärka den. Följden deraf blef, att man måste gifva linien en helt annan riktning. Sedermera inverkade de påföljande krigsåren betydligt och ganska menligt på kanalarbetet. Man förlorade derigenom, att jag så må säga, filen af detsamma. Penningen fick ett förändradt värde, och man undanryckte kanalen det stöd, den haft i sin diskont. Man förminskade anslagen; och här på Riddarhuset stred man beständigt, om man skulle gifva så eller så mycket mindre. Den ständiga osäkerheten om anslagssummorne förorsakade ojemnhet i arbetets gång och förändring af arbetsplanen. Det var då naturligt, att ensamt derigenom skulle arbetet blifva dyrare, än som var beräknadt eller hvad det hade bordt blifva. Men dertill kom dessutom, all sjelfva arbetet måste förändras.