Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, i egenskap af Upsala Academies Canceller, uti underdånig Skrifvelse den 24 sistlidne Julii, af anförde skäl, hemställt, att Lagförklaring mätte meddelas, hvarigenom stadgades, att Academien tillit omme lika företrädesrätt hos dess Uppbördsman och Redogörare för uti deras händer komne Academiska medel, som för upphörd blifvit tillagd Kronan med flere uti 17 Cap. 8 §. Ilandels-Balken; hvaröfver Kongl. Maj:t den 18 sistlidne September täckts inhemta Högste Domstolens underdåniga Utlåtande, och Ilögste Domstolen, vid föredragning af detta ärende den 6 Bil. lill K. M. Nådiga Propos. N-o 64- n sisllidne October, beslutit, det borde Handlingarne emellan Högste Domstolens Ledamöter circulera; så företogs detsamma nu till afgörande, hvarvid Högste Domstolens fleste Ledamöter, uppå de af Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen, såsom Upsala Academies Canceller, anförde skäl, funno sig eg a anledning att i underdånighet tillstyrka bifall till den gjorda ansökningen. Härifrån voro Justitias-Råden Isberg och Bredberg i så måtto skiljaktige, att de förenade sig i följande yttrande: De hitintills gällande föreskrifterna om Borgenärers förmonsrätt uti Concurser tarfva i flere afseönden att öfverses och jemkas. Lag-Comitén, inseende detta behof, har uti förslaget till ny Civil-Lag (i 22 Cap. Handels-Balken) hemställt, att ett Prioritets-system måtte antagas, betydligen skiljaktigt från nuvarande Stadganden. Då Comiten dervid (i i5 §.) föreslagit, det lika förmonsrätt, som Kronan eger hos dess Uppbördsman , måtte bestämmas för ej mindre Kyrkors, Fattig-Cassors och Sockne-Magaziners fordringar bos deras Föreståndare, än Städers och allmänna, af Bil. lill K. M. Nådiga Propos N.-o G/j..
Den af alla vederbörande Hörni dadé hanan mellan Askersund och Örebro utgör ock ett helt för sig, och blir Jör Slaten säkerligen vinstgifvande, samt borde derföre skyndsamt fullbordas, helst derigenom trupper och krigsmateriel kunde på ångfartyg och meiMokomoliver till Stockholm hastigt transporteras från Österoch Westergötland (Carlsborg), Smålånd, samt, da banan mellan Jönköping och Göteborg blefve färdig, älven från sistnämnde stud till Stockholm; l 72 Bil. till StatsUtskottets Utlåtande N:o 62. hvarvid dock bör anmärkas, all de hjelptrupper, som fran »Vcslmaklerna» kunna vänlas i (Ml kri«? mot Ryssland, säkerligen komma icke alt landsättas i Goteborg, derifrån de kunde endast med större tidsutdrägt samt många svårigheter och kostnader föras lill Slockholm, utan alt på nämnde makters fienden öfverlägsen flottor transporteras direkte inuti och uppåt Östersjön. 3:o. En tredje bana, som Ufren utgör ett hell för s/g, och /unde bli fm Jör Stuten vinstgijrunde, ur den mellan Stockholm och Upsala, hvilken ock derföre, på säll en utmärkt fosterlandsvän (ehuru i allmänhet ej van af jernvägar) redan år 1848 på Riddarhuset yttrade, »bordt Jöi dr udése is Jordäg a.s», helst * Upsala core derigenom onekligen JötJlyttadt p/i ett pär timmars väg nära hufaudstaden», och delta vöre »det lutta sta sältet att till hujvudstuden förJ/yt/a universitetet». All denna hana skulle blifva vinstgifvande, kan man sluta oj blott, såsom Utskottet anmärkt, af »den UJliga jemn/ sig ökande rörelsen mellan hu/vuilstadrn samt medteasta och norra Sveriges enda universitetsstad», äfvensom deraf, all »med denna rörelses dagliga besörjande
V i afstå från att ingå på ett närmare omnämnande af den celebra artistens spel, ty pennan skulle ej finna uttryck, träffande nog för hennes helt enkelt enastående prestationer. V i inskränka oss till att nämna, att fru N.-N. redan vid sitt första inträde helsades så varmt, att hon mycket väl kunde märka, att publiken ännu hade henne i käraste och innerligaste hågkomst från fö- regående uppträdanden härstädes; att samma publik med den djupaste andakt lyssnade till de härliga J a k o b K u l l e ' s toner, hon lockade ur sitt oförlikneliga instrument, samt att denna samma publik, sedan sista tonen i sista stycket förklingat, ej gjorde min af att aflägsna sig, fastän konse-ten var slut, utan gång på gång framkallade den utmärkta artisten, till dels i förhoppning om att få ännu något mera till lifs af denna undersköna musik. I få ord: lika enkelt och fiardlöst som hennes spel är, lika gediget och djupt gripande är detsamma. Fru Norman-Neruda är världens förnämsta kvinliga violinist och som konstnär likställd med de främsta manliga representanter inom sitt fack. De af fru N.-N. utförda kompositionerna voro Spohrs violinkonsert n:r 8 (den bekanta sångscenen) samt Mendelssohn-Bartholdys violinkonsert, Hofkapellets ackompanjemang till dessa nummer leddes af hr Franz Neruda, hvars återkomst till Stockholm vi med glädje omnämna. — Hofkapellet spelade med mycken smak uvertyren till » Euryanthe » af Weber samt Griegs suite för stråkorkester » Fra Holbergs tid ». Fru Norman-Nerudas andra konsert skulle gifvas som i onsdags, likaledes å k. operan. Den till i måndags annonserade föreställningen af » Mignon » med fru Arnoldson-Fisehoff i titelpartiet måste på grund af den framstående gästens opasslighet framflyttas till gårdagen. Bland debutanter, som väntas å k. operan, må nämnas fröknarna Stridbeck, Hult och Edman. Den förstnämnda, elev af vår främsta sånglärare Fritz Arlberg, kommer att debutera som Agatha i » Friskytten ». K.
Efter uttalandet af dessa åsigter har jag ingenting vidare att meddela i detta ämne, utom det vackra och fina draget, att Mellin aldrig, under sin ungkarlstid, åt söndagsmiddagen på någon källare, då han i kyrkan utdelat nattvarden. Han sökte då någon af sina många vänners familjebord. I sammanhang med det presterliga ämnet nämnes att Mellin under en följd af riksdagar var tjenstgörande i presteståndets kansli. Och nu gå vi att återfinna hufvudpersonen i denna skizz i sin vanliga verldsliga gestalt. När helst Mellin inträdde i vårt hem, lyste alltid solen fram, äfven om det var mulet i den yttre luften. Han hade alltid ett Johannisutseende med sitt långa, ljusa hår, sina klara, milda blå ögon och sin hjertegoda min. Och alltid kom han med händerna fulla af litterära nyheter, och tankarne och läpparna fulla med stora, stora planer för stora arbeten och små intagande planer för mindre stycken, som han ärnade utgifva, ty han hade allra minst sex à sju idéer och icke blott idéer, utan sex à sju arbeten i gång på samma tid. Han var i egenskap af författare icke blott outtömlig, han var outransaklig, ty hvart räckte han ej till? Med slutet af 1846 fingo vi ett gemensamt intresse i Thomsons senare utgifna bibliotek »Nya Svenska Parnassen», döpt af Mellin; han hade från många år tillbaka (från Nicanderska tiden) stått i relation med Thomson. Och vänskapsrelationerna dem emellan upphörde aldrig. Vi kollationerade nu våra blifvande tillgångar för biblioteket. Jag meddelade planen för »En natt vid Bullarsjön», hvilken han icke blott till dess tendens fullt gillade, utan gaf mig äfven många vinkar och ett trofast handtag vid skildringen af missionärens (hjeltens) vistande i Lappmarken. Å min sida fick jag del af planen för Unga Grefvinnan, som han ärnade kalla en novell, men som skulle bli en verklig roman, huru kinkigt det än var att denna dam skulle komma och inkräkta på Trettioåriga kriget, Gamla tidens historia för ungdom med flera.
Riksens Stander gå, att deras beslut, i anledning af. allt detta, i underdånighet öfverlemna, Hå Riksens Ständer med underdånigt erkännande af billigheten af de skäl Eders Kongl. Majit i Nåder uppgifvit, genom bifall till Eders Kongl. Majits sednare Nådiga Proposition, medgifvit Rikets skyldighet , att ersätta den hemgift af 100,000 Rid Hamburger Banco Högstsalig Hennes Majit Enke-Drottningen till Sverige medfört, i samma myntsort som den blifrvit emottagen, samt att utbetalningen af denna summa, äfvensom af vederlags-suxnman 100,000 !R;d Svenskt Banco, och den för båda dessa ofvan - Dm 4 Augusti 173 vatisagde Summor, i förhållande till Capitaine, belöpande lagliga renta må blifva oberoende af de anslag, hvilka förut blifvit f. d. Kongl. Fa* millen beviljade, fa Riksens Ständer hos Eders K ongl. Majit i underdånighet anhålla, det täcktes Eders Kongl. Majit af den Summa, stor 2 Millioner Rid Preussiskt Courant, som för H ertigdömet Pomerns och Furstendömet Rii gens afträdande är att förvänta, och Eders Kongl. Majit i Nadef till Riksens Ständers dis* position täckts 'öfverlemna, låta liqvidera f. d. Kongl. Famiilens i fragavarande arf efter högstsalig Hennes Majit Enke-Drottningen, hvar v. hl likväl de 49,500.Rid Svenskt Banco, sorn höra Staten ersättas för de af Hennes Majit innehafde och Riket tillhöriga Jouveler, afdragas, så framt de ej värda af Hennes. Majus öfriga qvarlåtenskap godtgjorde. Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Majus underdånigste tropligtigste tjenare och under* sater På Ridd. och Adelns få Prest-Stindets vägnar , vägnar Carl Mörner.
335 gär ej återremiss, men jag liar velat till Protocollet yttra förenämnde önskan, emedan jag erkänner mig hafva mer än vanligt con amore behandlat detta ämne. Och jag får derjemte tillägga en omständighet, som synnerligt tillfredsställt mig. Man har nemligen sagt mig, attdå StatsUlskottets ifrågavarande Utlåtande, som på en afdelning var utarbetadt, i Utskottet föredrogs, hade någon der yttrat den anmärkning, att ett afslag på motionen icke behöfde så utförligt motiveras; men dervid skola Lednmöterne af BondeStåndet hafva sagt: ”Denne ”Konung var så stor, att man om honom icke kan säga för mycket.” Dessa få ord, jag upprepar det, hafva till mig talat mera kraftfullt, än all den oratoriska prydnad, hvari Utskottets afslag blifvit iklädt. Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, blef StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit. Föredrogos å nyo och bi föllos StatsUtskottets den 24 och 28 sistlidne Januarii afgifne, och den 3 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtanden: N:o 47* I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss uppå underdåniga ansökningar om nedsättning i arrendet för hemmanen Rörby och Barkarby. 336 Den 14 Februarii. N:o Angående uppförande af clt Kronomagazin vid Mörby Långa köping på Öland. Till pröfning företogs StatsUlskottets den 28 sistlidne Januarii under N:o 5o afgifne, och den 3 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, angående inrättande af ett Rikets Ständers Archiv. Herr Cederschjöld> Pehr Gustaf: StatsUtskottet bar missförstått mig deruti, att det ansett min motion endast hafva afseende på Riksdagshandlingarne efter år 1809.
Af dessa maktpåliggande skäl, som, ehuru förr i betydligt vidsträcktare omfattning, gjort sig gällande alltsedan salpeternäringen i landet införts och befrämjats, hyste Komitén ock den öfvertygelse, att denna handtering borde äfven hädanefter inom Westeroch Norrbottens län bibehållas och staten förbinda sig att inlösa all den salpeter, som derstädes tillverkas, till de pris, hvilka Kongl. Maj:t kunde finna skäl att, på sätt hittills egt rum, efter sig företeende omständigheter bestämma, men hvilka pris Komitén för närvarande icke ansåge böra i någon mån nedsättas, på det näringens bestånd inom desea orter icke må åtminstone för den närmaste framtiden äfventyras, men deremot funne sig Komitén nu icke böra i vidsträcktare mån understödja den af Direktören i Ira sjuderi-distriktet ofvan yttrade åsigt om förhöjning till 50 rdr för centner, än att nämnda förslag till Kongl. Majrts Nådiga pröfning hänskjuta. Ehuru med bestämmandet af två iulösningspris afsetts, att salpeteruäringen skulle inom kort tid upphöra i alla landets delar med undantag endast af de båda nordligaste länen, syntes likväl, med stöd af den derefter vunna erfarenhet, detta icke komma att ega rum så snart, som man föreställt sig, och ett verksammare medel för vinnande af nämnda resultat torde derföre böra anlitas, och hvilket, i öfverensstämmelse med ofvan uttalade åsigt, enligt Komiténs tanke vore, att hädanefter all inlösen af inhemsk salpeter för statens räkning komme att upphöra, med undantag endast för Westeroch Norrbottens län, der statens åtagande i nämnda afseende skulle hädanefter pä lika sätt, som nu eger rum, orubbadt fortfara. Enligt Komiténs förmenande mötte ej heller något hinder för statens rätt att frångå denna förbindelse, då, Komitén veterligen, något annat stadgande i nämnda syftning ej förefunnes, än det ofvan åberopade Kongl.
Hus Landshöfdinge-Resideus Krono-Bageri Trivial-Skolehus med Boställe Lankaster-Skole . Läse-Sällskap Läns-Lasarett Prest-Tomt, obebygd T rimwrarehns Sparbank Badhus Stadsvåg Christianstad i Lands-Contoiret den 19 December 1833. AXEL DE LA GARDIE. O. BECKMANN > % \ Tabell för Landet inom Christianstads Län. Skatte Kungsoch Kungs-Ladugårdar* Hemman Fisken i Krono-Sätcrier Frälse-Sätcrier Säteri-Ilus thall , . Rå- och Rörshemman. _ Insockne Frälse-Hemman Utsockne Frälse-Hemman Frälse Skattehemman Kronohemman ^ Krono Rusthåll ..ii. Dito Augmentshemman Krono Skattehemman i Krono Skatte Rusthåll Dito Augmentshemman Militiae-Boställen . Civile Boställen 4 Rcclesiastique Boställen. i Öomkyrko-Hemman, Skatte Dito Krono i . i Gymnasieoch Skole-IIemman, Krono hospitalsoch Barnhushemman, Frälse Dito Skatte . Dito Krono .. Kyrko-Hemman, Frälse. Dito Skatte . Dito Krono . Krigsmanshus-Hemman, Skatte ikattlagde bobygd e Torp, Utjordar, Urfjellar m. H Lägenheter utan Mantal, som ej under något hemmans ränta äro inbegripne, Frälse Dito Skatte .. Dito Krono ... ”'to obebyggde 'skattlagde bebyggde dito, deraf Ryttare-och Soldat-Torp Ö20 styck. “^stugor .. •kbyggde Lägenheter, afsöndrade från hemman under ständig ägande rätt . Dito på viss tid eller lifstid . *kattlagde Fisken och Fiskelägenheter af särskildte slag, som ej under något hemmans ränta äro inbegripne, Frälse Dito Skatte . ..
Utskottets förslag med afseende på p<edagogierna, med än dring hvaraf Borgare-Ståndet beslutat, att lör hvartdera af nästkommande 5 år ett reservations-anslag af 30,000 R:dr Riksmynt må å Riksgälds-kontoret anvisas att, stäldt till Kongl. Maj-.ts Nådiga disposition, användas till iöne-förbättring, enligt ofvan stadgade grunder, åt lärare vid äfvensom utvidgning af sådane stads-paedagogier, uti hvilka undervisningen hunnit en högre grad af utveckling, och jemväl under samma vilkor åt lärarne vid paedagogien i Avestad, samt alt Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t må i underdånighet begära att vid nästa riksdag erhålla den utredning rörande ifrågavarande slags skolor, hvarom vid senaste riksmöte underdånig framställning af Rikets Ständer gjordes. Med vidblifvande af sitt i frågan lättade beslut, lade Ståndet inbjudningen till handlingarne. 4:o. Beträdande yttrandet sid. 50 om Skenninge skola, dervid Borgare Ståndet bifallit, att för en lärare vid denna skola skall å stat uppföras en lön af 1,000 R:dr Riksmynt, utan rubbning af nuvarande innehalvarens afgång. Ståndet vidhöll sitt med afseende på Skenninge skola fattade beslut och lade inbjudningen till handlingarne. Prof.-Utdrag dea 5 December 1857. 695 5:o. Angående de under litt. b. och c. föreslagna vilkor för rättighet att komma i åtnjutande af de nya lärare-lönerna. Preste-Ståndet, sorn bifallit samtlige af Utskottet under särskilde littera i berörde hänseende föreslagna vilkor, vidblef detta sitt beslut och lade inbjudningen till handlingarne. 6:o. Angående 44 punkten, dervid Borgare-Ståndet bifallit Utskottets framställningar sid. 67 och derjemte för sin del beslutat, att Rikets Ständer må uti en underdånig skrifvelse anhålla, det täcktes Kongl. Majit låta utarbeta och till Rikets näst sammanträdande Ständer aflemna ett förslag, angående ett fullständigt ordnande af Provincial-läkare-distrikten.
-Aerr Biskopen Baron blomérI BancoNtssottct har förekommit pröfning af Banco-FullmäktigcS förhällande ivid Realisaiioncn af Riksgäldssedlar»e. Äiwcn har Herrar Revisorers är iZoz yttrande och dertill gifna bifall blifwit gcnomscdde, och Banco» UtssottctS Majoritet har, enligt närlagda ProtocollS» Utdrag för d. 22 sistl. Juni, hufwudsakligen gillat 0- pcrationcn, och bcsiutit, akt ingen deraillcrad berättelse derom borde afgifwaS till Ständcrne. Anmärkning. Med denna upgift bör det äberopade ProtocoUS-Utdraget jcmfbras: den Proposition, som wann genom votering, lyder sä: "Den som bifaller, att med förklarande, det Banco-Fullmäktige, i stöd af föreskriftens lydelse, icke bordt i Realisationen ingä, förrän de hos Konungen gjort kraftig föreställning - Z56 Den iz September. ning 'emot förändringen af dcn af Rikets Ständer faststälda Realisations plan, anmärkning blott i det» ta afseende mä Fullmäktige mcddclaS för det skedda afsteg ifrän FörfattningarncS bokstafliga innebäll; men betta förhällande icke desto mindre bör ingä i dcn slutliga berättelse, Banco-Utskottet lill Rikets Ständer om Banco Förvaltningen afgifvcr, skrifver Ja." Häri förklaras ju tydligen, att Banco 5 Fullmäktige afwikit ifrän Rikets Ständers föreskrift, och att derföre en anmärkning pä dem skulle göras; huru kan detta kallas, att Operationen af Utskottets Pluralitet blifvit gillad; Lagbrottet är c>. kändt de felaktig? erhälla derföre en föreställning, och detta beslut kallar Herr Biskopen ett gillande af Fullmäktiges upförande! Utan tvifvel lär ej Mojoritc» ten pä detta sätt ärnat uttrycka sitt bifall; vanligen kallar man ett sädant omdöme ett smilande och en skrapa, en lindrig bestraffning.
Efter Utskottets tanke kunna meningarne icke vara delade derom, att ju all export-tull är beskattning på producenten, och att Svenska jern-handteringens bestånd och utveckling är för landet i det hela af så stor betydelse, att den stats-inkomst, som export-tullen derå inbringar, långt heldre borde uppoffras, än någon verklig fara för nämnde handtering genom Slats-inkomstens bibehållande äfventyras; men då en sådan fara för närvarande icke lärer vara för handen, helst vår jern-export under sednare åren ganska betydligt tillvext, samt export-tullen under sisla 15 åren blifvit småningom nedsatt ifrån 32 sk. till nu gällande tullsats af 4 sk. pr skeppund stångjern, så anser Utskottet en ytterligare eftergift af Stats-inkomsten för export af stångjern och smältstycken nu icke vara af behofvet påkallad; hvadan Utskottet hemställer, att Herr Wrerns omförmälda motion måtte lemnäs utan afseende. Gjutet, smidt eller valsadt Jern-skrot är nu belagdt med 2 R:dr utförsels-tull pr skeppund. Kongl. Maj:t liar häri föreslagit den förändring, att smidt eller valsadt jern-skrot, äfvensom afhuggna stångjerns-åndar, under iakttagande alt de försändas i packlår med påteckning skrotjern, finge utföras mot en till 24 sk. pr skeppund nedsatt tull; äfvensom Herr Wrem uti sin nyssnämnde motion anmärkt, alt utförsels-tullen å jernskrot vore olämplig, då under denna rubrik förekommo mångå jern-sorter, som det vore i hög grad önskligt alt kunna afsätta, och, ju större mångfald af produkter man kunde lemna, exporten och afsätlningen af dem alla desto mera underlättades.
Län motion, angående åläggande för Konungens Befallningshafvandes att inom viss tid meddela Utslag i skuldfodriugsmål; 9:o Ola Svenssons från Malmöhus Län motion, angående oäkta harns arfsrätt efter moder. S. D. Remitterades till Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten : 1:® Dels Ola JeppssonsGustaf Bernhard Appelcjvists och Lars Petterssons från Blekinge Län motion om svedjande å skatte-hemman der - Prot.-Utdrag, den 24 Augusti 1844' 93 städes, och dels de yttranden, hvilka i anledning häraf blifvit muntligen afgifne; 2:o Anders SundhoJms frän Stockholms Län motion om tillägg i Kongl. Förordningen den 29 Maj 1739, angående mått, mål och vigt; 3:o Lars Olssons från Stora Kopparbergs Län motion om upphäfvande af Kongl. Resolutionen den 13 November 1747; 4:o Petter Pehr ssons från Jönköpings Län motion om ändring i nu gällande stängsel-författning; 5:o Lars Jacob Boiithii från Stora Kopparbergs Län motion om upphäfvande af Kongl. Förordningen den 19 Juni 1843, angående kolmätning. S. D. Remitterades till Banco-Utskottet: Jöns Månssons från Malmöhus Län motion om upphäfvande af den utaf styrelsen vid Malmö Låne-contor tjenstemännen derstädes medgifne rättighet att ombesörja commissioner vid Contoret; tillika med de yttranden, hvilka blifvit muntligen afgifne. S. D. Lades till handlingarne Lag-Utskottets Utlåtande, N:o 1, i anledning af verkställd granskning utaf Rikets Ständers Justitias-Ombudsrnans embels-berättelser och allmänna redogörelse, jemte embets-diarier och registratur. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Fullmägtiges i Riksgälds-Contoret lill Rikets nu församlade Ständer afgifne berättelser, angående nämnde Contors ställning och förvaltning; S. D.
M:t nyss utfärdat en författning i ämnet; men är icke just denna författning en uppmaning till representationen, att egna sin uppmärksamhet häråt, ty om en del ynglingar skola på ett förödmjukande sätt stämplas såsom åsnor, innan de kunna erhålla dispens, så är det bättre att all rätt till dispens upphäfves. Gr. Sparre har sagt att det visat sig omöjligt att tillämpa 1856 års skolstadga, men han är mig beviset skyldig, ty det var vid nästföljande riksdag som skolintresset uppträdde, och vann en seger, som då väckte missnöje, och sedermera föranledde den mindre lyckliga lösning frågan genom den sista Kongl. Förordningen erhållit. Det är redan anmärkt hurusom en mängd befattningar finnas, för hvilka latinet, men icke grekiskan, utgöra nödvändiga vilkor; det synes mig att Staten bör ställa undervigningen så, att deri är lämpad efter fordringarne för inträde i Statens tjenst. En talare har påpekat vigten af de lefvande språkens studium, och huru obetydlig del de hafva i under.visningen; men denna lilla andel, huru mycken strid har den ej kostat? Jag tror man måste erkänna, att just i dessa ämnen finnas lör närvarande de minst lämpliga lärarne; ty ehuru de kunna besitta stora grammatikaliska kunskaper, så är ofta deras förmåga att tala och skrifva dessa språk ganska ringa, och för hvar och en, som kommer ut i verlden, är det vida nyttigare att kunna tala Franska och Tyska eller Engelska, än att hafva liten begynnelse tiil kunskap i grekiskan. På dessa skäl yrkar jag bifall till Utskits förslag i denna punkt. 428 ])eu 17 Mars f. m. Hr Tornerhjelm, Rudolf: Jag är otålig att få slut på denna fråga, men då så många andra talare yttrat sig, så vill äfven jag säga några ord om saken, sedd från rent praktisk synpunkt. Grekiskans stora värde såsom bildningsmedel kan väl icke förnekas; men då jag blifvit myndig, måste jag väl hafva rätt att begagna min förnämsta rättighet, nemi. deri att bestämma öfver mina barns framtid; och om jag anser att de icke böra läsa grekiska, så skola de slippa det, utan att derför behöfva anses såsom åsnor.