Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Statssamt Allm. Besv.- och Ekonomi-Utskottets Betänkande M 25. men alt Rikets Ständer mätte till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna att pröfva och bestämma, huruvida för en eller annan af de pedagogien som blifvit eller blefvo utvidgade till tvåklassiga skolor, anledning kunde förefinnes att, i anseende till lärjungarnes ökade antal eller andra omständigheter, derstädes ordna undervisningen i enlighet med Stadgan för rikets elementarläroverk, dels att, hvad beträffade, bland andra pedagogier, den uti Laholm, enär Kongl. Majit, som bäst kunde bedöma om och i hvad mån förstärkning i lärarekrafter erfordras för undervisningens uppehållande vid ifrågavarande skola, icke funnit skäl att vid nämnda pedagogi anställa mer än en lärare eller att derom till Rikets Ständer aflåta nådig framställning, vore det, enligt Stats-Utskottets tanke, icke lämpligt att de åtgärder, som i detta hänseende vidtogos af Rikets Ständer, skulle utsträckas till andra eller flera skolor, än dem Kongl. Majit funnit vara i behof af ökade lärarekrafter. Stats-Utskottet ansåg derföre på Kongl. i\!aj:ts nådiga pröfning fortfarande böra bero, för hvilka pedagogier de (ill utvidgning af dessa skolor beviljade anslag borde användas, och föreslog derföre Utskottet att, bland andra, motionen om Laholms pedagogis förändring till elementarläroverk icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Dessa Stats-Utskottets förslag blefvo af samtlige Riks-Stånden bifallna. Hvad nu först beträffar Herr Alanders förslag att alla pedagogier måtte, under uppgifna vilkor, förklaras för elementarläroverk; så och då Rikets Ständer pä sätt här ofvan utredt är, vid sistförflutne riksdag, i anledning af enahanda fråga, till Kongl.
S. D. Bevillnings-Ulskottets memorial, N:o 4, angående återlemnande af Herr von Hohen hansens, M. A., motion, om inrättande af dubbel postgång emellan Gottland och fasta landet; och N:o 5, angående återlemnande af Herr Contracts-prosten Thudény motion, om portofrihet för Contracls-prostarnes och Pastorernes skrifvelser i embets-ärenden; upplästes och lades till handlingarne, med förklarande, att Bonde-Ståndet gillade den af Bevillnings-XJtskotlet med berörde motioner vidtagne åtgärd, och ansåg Herr von Hohenhausens motion böra till Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten, samt Herr Contracts-prosten Thudéns motion till Slats-Utskollet remil teras. S. D. Upplästes samt lades till handlingarne en af Grefve David Frölich bos Högloft. Uidderskapet och Adeln väckt, med Bonde-Ståndet communicerad, motion, om inrättande al en Statistisk Cenlral-bureau. Den 7 September. Från Högloft. Ridderskapet och Adeen. S. D. Remitterades lill Constilutions-Utskotlet fyra, i den ordning 29 § Riksdags-Ordningen föreskriiver, af Slats-Ulskottet, uti serskildte memorial, N:ris 14, 16, 17 och 18 anmälde anledningar till anmärkningar, nemligen: l:o Emot föredragande Siats-Rådet och Chefen för Finance-Departementet; 2:o Emot densamme; 3:o Emot f. d. Föredraganden för Handelsoch Finance-ärenden samt föredragande Stats-Rådet och Chefen för Finance-Departemenlet; oell llih. till R. St. Pral. 1844. 9 Sami. 19 146 Prot.-Utdrag, den J September 1844- 4:o Emot Föredragande Stats-Rådet och Chefen för SjöförsvarsDepartementet. Från Ilögv. Preste-Stahdet. S. D. Föredrogs ånyo Kongl.
Prol. 1836 & 1837. 8 Sami. 28 Höft. 2 30 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-VIskottets Betänkande N:o 99. näringar, finnér dock Utskottet, att ett så våldsamt ingripande i nu bestående förhållanden, som motionären åsyftat, skulle verka menligt; hvadan Utskottet anser, det Herr Murens förslag, att, med upphäfvande af nu gällande Handels-Ordning, jemte Handtverksoch Fabriks-Ordningen, allmän och oinskränkt närings-frihet måtte tillstädjas, ej bör bifallas. Då Utskottet nu öfvergår till granskning af de särskilda såväl af Herr Murén, som öfrige motionärer emot Handels-Ordningen och dermed sammanhang egande författningar framställda anmärkningar, anser Utskottet lämpligast följa den ordning, i hvillken de §§, hvaruti ändring yrkats eller tillägg föreslagits, förekomma, samt att dervid, efter det hvarje förslag blifvit omförmäldt, afgifva yttrande deröfver. § 2, mom. 3.
Skulle således den föreslagna lagförändringen medföra all den nytta, dermed är åsyftad, borde det ifrågavarande stämningssättet få begagnas i alla de händelser, då en af flera jordegare bestående samfällighet skulle instämmas i en sak, deri de i sin egenskap af jordegare hade gemensam talan; hvarvid dock Utskottet ansåg till ytterligare säkerhet för svaranderne böra, i öfverensstämmelse med hvad såväl Lag-komitéen som Lagberedningen föreslagit, bestämmas skyldighet för käranden att särskildt, på sätt eljest i lag är föreskrifvet, delgifva stämningen byfogde eller ålderman eller, då sådan icke funnes, de jordegare, som i sina hemvist anträffades. Utskottet hemställde derföre att Kikets Ständer måtte för sin del besluta en författning af följande lydelse: Hvad i Kongl. Kesolutionen den 29 Maj 1752 är stadgadt, rörande sättet för stämnings delgifvande åt hel menighet, gälle äfven då byalag, skifteslag eller annan dylik samfällighet, som skall stämmas, utgöres af 10 jordegare eller flera; dock hör i detta fall stämningen derjemte särskildt i laga ordning kungöras byfogde eller ålderman eller, der sådan ej finnes, dem af jordegarne, som i sina hemvist anträffas. Berörda förslag godkändes af Rikets Ständer, som anmälde detsamma till Kongl. Maj:ts nådiga fastställelse, men af Kongl. Maj:ts nu afgifna svar inhemtas, att Kongl. Maj:t, af anförda skäl, funnit förslaget icke kunna vinna bifall. Med iakttagande af de anmärkningar, på grund hvaraf det nådiga bifallet vägrades, vågar jag derföre ånyo upptaga den sålunda fallna frågan och, i sådant afseende, vördsamt föreslå, det måtte Rikets Ständer för sin del besluta en författning af följande lydelse: Hvad i Kongl. Resolutionen den 29
Adeln alt än en gång kunna komma till pröfning af denna vigtiga fråga, och närmare betänka sig, innan den grund, som R. o. Ad. nu har för sin representationsrätt, för alltid' upoffras. Jag tillstyrker således R. o. Ad. vördsammast att bifalla Hr Gyllenskjölds förslag, såsom stående i vida mera harmoni med nu gällande författning än Const.Ulsk:s, ty oaktadt allt ordande alt Utsk. följt nu bestående lagar, skall likväl ingen, som närmare gjort sig reda för förhållandena, kunna förneka, att Utsk. hvad Adeln beträffar, här uphäft dess bestånd i sina djupaste grundvalar. Hr Lagerhjelm: Så vidt jag minnes har Ståndet utan anmårkn. lemnal den 23 § af Const.Utsk:s nya förslag, och utber mig att ifrån prol. få veta huruvida icke detta vore med förhål landet öfverensstämmande. I anledn. häraf tillkännagaf H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, att i fråga om 23 § Ridd.Ordn. flere ledamöter framställt anmärkmr och Hr Erakel aflemnat ett förslag till gemensam tanke. Hr Lagerhjelm: Jag hade föreställt mig att karakteren af detta förslag i det hela vore, alt Riksförsamlingens ledamöter skulle genom val utses: det förslag Hr Gyllenskjöld framställt, innehåller, så till sägandes, en inskränkning i de stadganden Const.- Utsk. gjort i afseende på valsättet. Man har icke blott inom delta hus, utan äfven hos ett annat Stånd anmärkt emot Const.- Utsk:s förslag som en brist, att icke någon vallag funnes detsamma vidfogad: går man nu in på den framställning som Hr Gyllenskjölds förslag innehåller, så tager man ju bort en bestämmelse i val-hänseendet och beröfvar sålunda Ulsk:s förevar:de förslag ännu mer bestämmelser i afseende på vallagen, utsättande detsamma för än mera hinder än man väntat att vid kommande riksdag kunna antagas, äfven om det vid denna blefve hvilande, ty huru vill man väl antaga detta förslag i brist af vallag?
Hvilket allt Förstärkta Bevillnings-Utskottet får hos Rikets Ständer anmäla. Stockholm den 21 Augusti 1863. Ank. till Exp.-Utsk. den 2i Aug. 1863, kl. 2 e. m. Memorial, angående verkställda omröstningar i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i frågor rörande allmänna bevillningen. Sedan de i Bevillnings-Utskottets Memorial M 16 framställda förslag till voterings-proposilioner blifvit af Rikets Ständer godkända, har, jemlikt 31 § Riksdags - Bevillnings-Utskottets Memorial M 21. 29 Ordningen, Förstärkta Bevillnings-Utskottet denna dag anställt följande omröétningar, nemligen: l\sia Omröstningen. Den sorn, i enlighet med Utskottets, af Bonde-Ståndet gillade, hemställan, anser, att Regementens och Officerskorpsers vid mötesplatser för begagnande under mötena uppförda byggnader icke skola från bevillning befrias, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva, i likhet med Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-Stånden, Rikets Ständer beslutat, att bland undantagen i § 2, framför orden: så framt dessa i hyror eller på annat säll icke lemna egaren någon inkomst, skola införas: Regementens och Officerskorpsers vid mötesplatser för begagnande under mötena uppförda byggnader. Som denna omröstning utfallit med 36 Ja och 83 Nej, har alltså Nej-propositionens innehåll blifvit Rikets Ständers beslut. 2:dra Omröstningen. Den som, lika med Presteoch Bonde-Stånden, gillar Utskottets hemställan, att frihet från bevillning icke må medgifvas för enskilda personer tillhöriga kyrkor och bönehus, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt BorgareStåndets beslut, bland undantagen i § 2, näst före orden: så framt dessa i hyror eller på annat sätt icke lemna egaren någon inkomst, att införas: äfvensom enskilda personer tillhöriga kyrkor och bönehus.
Me:] däremot kan ej bestridas, att, om man tager hänsyn till individenta, har det funnits och finnes 6nnu rätt många framstående, ädla lrvinnor, hvilka gjort en beaktansvärd insats i kulturarbetet3. Missbrukad kvinnokraft, sid 4. Kviiinopsykologi och kvinnlig logik, sid. 97. Se fröken Sandströms uppsats i Dagny: ~Kvinnombete och kviniiolycka.,. l Fullkomligt otillbörliga äro afven de skarpa hugg fröken K. riktar mot t försvars kvinnorna^, hvilka hon beskyller för krigsagitation, sägande: till stor del genom kvinnans af alla sakkunskaper, af d a politiska ansvarskänslor otyglade känslosvall har broderkrigets afsikt, denna brottsliga dårskap, otänkbar före försvarsagitationen, under hatal vanärat vårt folk. I hela detta århundrade finnes icke niigot mera upprörande missbruk af den svenska kvinnans laafter B l. Beskyllningar af &amp; dan art kunna icke betraktas annorlunda an som foster af en allt för högt uppjagad fantasi. Måhända torde afven här kvinnor gjort sig skyldiga till klandervada förlöpningar, men därför iir det väl e; j berättigadt att utslunga ett anatema öfver hela försvarsrörelsen. Vårt gamla, kära Sverige har varit lyckligare %n de flesta andra länder, emedan det alctrig varit underkufvadt, aldrig helt förlorat sin själfstandighet. Skulle d % den nuvarande generationen, iittlingarna af de män, som med Gustaf Vasa kämpade för fäderneslandets befrielse från frainmande ok, af de tappra, som med Gustaf Adolf offrade sina lif för trosfriheten, skulle den, ej mäktig af offervillighet, sitta med händerna i skötet och blottställa, fäderneslandet för samma öde, som drabbat Polen, Finland och Östersjöprovinserna? Det ser nästan ut som skulle fröken K. vilja antaga, att vi ej hafva, andra grannar &amp; n dem, som bygga och bo p % hinsidan Kölen.
Icke längesedan blef allmänheten, på Kongl. Majus Befallning, genom HäradsRätterna åtfrågad, om det skulle upphäfvas, och på detta sätt kan intet privilegium behandlas. Jag har genomgått de vigtigaste skäl, som emot friare export åberopas; de hafva segrat i Utskottet, men deras rätta halt skall af allmänheten bättre pröfvas. Det jag emot dem vördsamligen anfört, ökadt med ett kort tillägg, må en gång bli mitt försvar inför .Beiv. och Ekon. Vtsk, Betänkanden, 613 den domstol, som skall granska våra representativa åtgärder. Huru skall nationens fattigdom och förlägenheten i vårt penningeverk kunna häfva®, om man ej begagnar landets naturliga förmoner, och på allt sätt förökar våra exporter? Hvarje hushåll blir rikt, då det säljer mera än det köper, och Statshushållningen måste afgifva ett lika resultat. Om Norrige, vårt brödraland, Utför Trädvaror för fem millioner, hvarföre skola vi stadna vid en? och ligger ej i denna disproportion bevis nog för nödvändigheten att vidtaga bättre utvägar? hvarföre uppehålla sig vid sättet, huru varorna komma bort? Nog att de bli sålde till landets förmon. En jordbrtikare vore oklok, om han envisades, att sjelf transportera bort sin spanmål, då köparen sjelf derom ville dra försorg, och Sveriges ställning skall länge motsäga möjligheten att drifva en stor activ sjöhandel. Carthago kunde det fordom med det rika Afrika bakom sig. Förenta Staterna kunna det må hända nu, understödde af det omätliga Amerika. Det var och är inom deras förmåga, att underhålla en stor krigsflotta, och denna måste finna3 bredvid en utbredd sjöhandel. — Men om England, med sin höga odling, sia förvånande industri, redan vacklar under tyngden af sin sjömagtj huru kunna vi vänta framgång på en sådan hana? och bör ej förökad folkmängd, upp* drifven odling och slöjdskicklighet föregå ett sådant bemödande? <5i4 Bcsv, och Ekon• Utsk. Betdnkanden. Denna min reservation anhåller jag ödmjukligen få åtfölja Högloft.
I anledning af skiljaktiga beslut — 7 1 58 — a. a. 16 Okt. b. 10 Okt. a. a. 13 Okt. a. a 10 Okt. 193 47 Konung Oscar 1, om pensioner pä Allmänna Indragningsstaten till åtskillige personer, hörande till Hofstaten och Betjeningen hos framlidne 101 4 1 152 12 Se Nionde HufvudTiteln. » om begrafnings och öfrige kostnader för aflidne 112 4 1 188 — b. 26 Sept. b. 26 Sept. b. 25 Sept. 26 Sept. 153 6 Konvoy-kommissariatet, om indragning af och öfverflyttning till Stats-kontoret af göromålen vid — 8 — 184 — b. 17 Okt. b. 10 Okt. b. 13 Okt. g. 10 Okt. 181 83 » om indragning af — 4 1 142 — b. 17 Juli b. 18 Juli å. 20 Juli å. 18 Juli St. Kopparbergs Landshöfding, om disposition af medel influtna för expropriering af mark från kungsgården Noret, på lön anslagen, se Noret. St. Kopparbergs Län, om lönförhöjning åt Landtmätare i, se Lönförhöjning. Kortstämplingen, om ändring i Kongl. Kreditiv, om stadganden i Riksgälds-kontorets reglemente, angående de å Riksgälds-kontoret anvisade, se Riksgälds-kontoret. Kreditiv-summor, angående de i § 63 Regerings-formen föreskri Ine 4 1 216 - b. 22 Okt. b. 22 Okt. b. 22 Okt. g. 22 Okt. 199 16 Krig, om rusthållares skyldigheter under, se Rusthållare. Krigs-Akademien, om ändrad organisation af, se Militär-undervisningen. Maj » om anslag lill 1 4 1 49 8 Se Andra HufvudTiteln. — 43 — ro w s-g ” 09 CO ~ 5" ^ m 3 Oq Gd rc OJ C Ridd. o. PresteBorgareBondeN:o N:o Sid.
Al i mantal ej satte lägenheter, qvarnar, fisken m. m., utgöras de i förestående punkt nämnda hufvudpersedlar oföiändradt till deras nu åliggande belopp, med rättelse endast i afeeeuda på minsta enheten af hvarje slag; Kongl. Maj-.ls Kåll. Proposition, N:o 8. 3:o Alla öfriga nuvarande uti första punkten ej nämnda, men hittills uti ordinär e räntorne inbegripne persedel-räntor förvandlas till bestämd penn inge-ränta, att, jemte till penningar förvandlade bråktalen samt nuvarande'skatte-titein penningar, utgå enligt i allmänhet stadgade grunder. IVester-Norrlands Län. Af nuvarande ränte-persedlar ansåg Kongl. Maj:t lämpligen kunna komma i fråga att såsom särskilda skatte-titlar bibehållas: Span mål, Smör, , Kött, Strömming och Lax, Ilo, Dagsverken, samt dessutom Penningar; äfvensom att nuvarande ränte-persedlarna oxe och får kunde förvandlas till kött samt halm till hö. I Länet valde deputerade hafva ansett detta förslag böra antagas. Kongl. Maj:ts Befallningshafvande har dervid intet erinrat. Enär strömming och lax nu mera, enligt de uppgjorda förslagen, skulle uti alla undra Län, der de utgjort hufvud-ränte-persedlar, komma att förvandlas till annan persedel-ränta och jemväl uti detta Län lämpligen kunde förvandlas till smör eller till hälften till smör och hälften till kött, så öfverlemnar Kongl. Majit till Rikets Ständer att taga denna förändring uti öfvervägande. Men då deputerade i Länet ej varit i tillfälle att deröfver uttala sin mening, vill Kongl. Majit nu ej föreslå annat, än i öfverensstämmelse med deputerades yttrande, nemligen, att: 1:0 Såsom hufvud-ränte-persedlar uti Wester-Norrlands Län bestämmas: Spanmål, smör, kött, strömming, lare, hö, dagsverken; 2:0 Af nuvarande ränte-persedlar förvandlas oxe och får till kött, halm till hö; 3:0
Maj:ts biträde i sådant fall komme att bero af en förutgången ”pröfning af behofvet och lämpligheten af en dylik åtgärd,” hvilken pröfning åter möjligen kunde utsträckas derhän, att Bankens förvaltning i det hela blefve dess föremål. Att denna mening icke sedermera öfvergått till rådslag om handling är väl i så måtto med förhållandet enligt, som Kongl. Maj:ts nådiga bemedling angående detta ärende icke ifrågakommit, då behof af utländskt kreditiv för Bankens räkning ej uppstått. Men att den icke dess mindre synes vara af vigt och ega inflytande på en så beskaffad angelägenhet, torde finnas uppenbart, så vida i behofvets stund bifall till den af Rikets Ständer i förväg gjorda anhållan icke kunnat med säkerhet påräknas, och Konungens Rådgifvare sjelf ve, efter hvad i förklaringen säges, ansett ”troligt, att ett kreditiv för Banken å utrikes ort icke hade erhållits utan Kongl. Maj:ts bemedling och medverkan.” Till Höga RiksRättens pröfning hemställes vördsamt, om icke, i följd af dessa med KonstitutionsUtskottets anklagelse i detta mål Öfverensstämmande grunder, Konungens Rådgifvares i ofvanberörde rådslag uttryckta mening må kunna anses innefatta ett tillstyrkande att vidtaga sådant steg, som uppenbarligen är stridande emot Regeringsformens bokstafliga föreskrift i 72 <§. rörande Rikets Ständers befattning med BankoVerket; Och för det fall, att en dylik grundlagsöfverträdelse skulle finnas hafva egt rum, yrkar jag derför emot de Herrar f. d. Ledamöter af Konungens StatsRåd, hvilka i rådslaget deltagit, de ansvarspåföljder, 3 och 10 §§. uti AnsvarighetsLagen för Konungens Rådgifvare af den 10 Februari 1810 stadga. Stockholm den 14 Juni 1840. C. L, LANDIN. 25 190 ^lt* C. Vördsamt Memorial.
"Xör nrin del kan jaA, i betraktande »1 de flera ökade sn8laZ, 80in nu blifvit ifrä§a8atte, ieke i vid8träektare nron under8tödja, bvad :>f X r i A8 - (io l l ec; i u n i 8älunda i nnderdaniobet beAärdt blifvit, än kitt i nnderdäni°bet bein8tä11er, det Xderr^ XonZl. Naj:t nrä för Xrio8-LoileAii 4Hletnij>"ai' till8anrnrsn8 al ltikel8 8tän der i iXader ä8ka en tillökning al 29,883: 16. eller i <let bela 8ainnra »N8lag, 696,000 kalr ärligen, 8 o nr intill förra Kik8dag6N virr be vilhad t, bvilken an8lag88nnrnra doek kominer att förnrin8ka8 ined de nredel, sein frän Artillerioeb lor titieatilin8- Vlilel ningarne bittilX utmätt till Artilleri-läroverket oeb lopogra^b^ka, (lorden, för den bändeke, kitt 8er8kilda an8lag bärtill varda af 1liket8 8tänder L kjerde Ilnfvnd-liteln affatta. Naj:t nrä i tjäder tinna för godt att dera fä8ta." Mäst lietrslitss, SSSOIN liesia uult snslsg.
J\l 26, i anledn. af väckte motioner om afskaffande af pastoral-examen eller förändring af gällande föreskrifter ang:de densamma. Frih. Cederström, Bud.: Enär detta ärende egentligen och hufvudsakligen rörer PresteSt., torde detsamma ej böra af B. o. Ad. förr behandlas, än förstnämnde flögv. Stånd i frågan stadgat sitt omdöme. Jag vågar således vördsamt föreslå, att R. o. Ad. behagade bestämma, att behandlingen af förevar:de ärende företages först sedan PresteSt:s prot.-utdr. ronde dess beslut uti ämnet blifvit R. o. Ad. delgifvet; anhållandes jag vördsammeligen, det Hr Gr. o. Landtm, behagade framställa propos. å detta mitt förslag. Uppå i anledn. häraf framställd propos. bifölls alt Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon Utskms Betänk, 26 icke skulle företagas till pröfning, förrän PresteSlis derom fattade beslut blifvit R. o. Ad. genom prot.-utdr. meddeladt. Föredrogs Hr af Ekenstams, Israel, den 16 dennes f. m. på bordet lagda motion, ang:de granskning af tull-förfa!tningarne och förslags afgifvande lill förekommande af insmugling af spirituosa. Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabr.: Då motionären, genom föreslagna förändringar uti åtskilliga tull-förfa!tn:r, såsom Förpassnings-stadgan, Seglations-ordn:n m. 11. sökt förhindra och försvåra insmugling af bränvin, synes mig förevaride motion egentligen tillhöra Lagötsk. ensamt, eller, om man så vill, Lagoch Ekon.Utsk:n tillsammans, men BevillmsUlsk. har icke med motionen att skaffa. Att nu, dä Riksdagen lider till sitt slut, öfverlemna motionen till LagUtsk., samt derigenom föröka dess redan betydliga göromål, torde icke heller vara lämpligt. Då det egentligen är ekonomiska författa:!', som skulle förändras, och då dessa, såsom bekant är, bero på K. M. ensamt, utan att R.
Angående den föreslagna förändringen af benämningen å de framdeles till utdelande Privilegii-förmoner, anser Utskottet detta helt och hållet böra öfverlemnas till Kongl. Maj:ts eget Nådiga godtfinnande. Beträffande slutligen den särskildt väckta frågan om upphäfvande af ett meddeladt Privilegium å tryckning af Musicalier, anser Utskottet detta vara ett enskildt, på undersökning beroende mål, hvars pröfning ej kan till*, komma Utskottets befattning» Lades på bordet. Hens Exceltence Herr Grefven och Landt Marskalken återkom klockan 5, hvarefter afgöran - Den 12 Juni. 249 det af de hvilande förslagen till förändringar uti Riksdagsordningen fortsattes: 57.de reslogs häruti, istället för ”sorn uti ett Stånd fattas:55 sorn ett Ständ fattar, och i stället för ”hvad ett helt Stånd:51 hvad ett särskildt Stånd. Bifölls. 6s;dje §:n. Denna §. skulle, enligt 1809 och 1810 gjordt förslag, ändras i likhet med förslaget till förändring uti 97. §. RegeringsFormen. Bifölls 75:de §:n. §. i hvad dessa tvänne §. §. röra Beskattningsoch Bevilluings-frägor, hvilka efter nyssnämnda 6g. och 71. §. §. handteras bora. Antogs. 78:de §:n. ConstitutionsUtskottet 18to i Örebro föreslog i denna §. följande tillägg efter orden: ”Riksdagsordning utsätta:55 Lare en hvar sorn, utan sitt Stånds begäran, på egen bekostnad låter särskildt trycka ett uti något Stånd eller Utskott in gifvet Memorial, enahanda författare-ansvar underkastad; likaledes vare en hvar, som under ett Stånds Öfverläggning genom sina yttranden någon per 4 son utom Ståndet personligen f örolämpar, samma ansvar efter Riksdagens slut underlastad. Afslogs. 8i:sta §:n. Häruti* föreslogs vid Riksdagen 1809 och 18io, att efter ordett ”nästfö - 250 ’
Dans Illxeellens 4uslilia;-8lal8-lVjini8lei'n, Herr 6relve Haus Dxeellens 8lals-IVIinislern lör Illrikes ärendena, Herr Drilierre Ä/sr-ne/c/; 8lats-Häden: Herr I^rilreire /e?/?r ^ Herr Dri trerre Ilok-Lanrdern ^/r/6^ I'. 5. 8lats-8eereteraren, Dxped ilion8-8eereleraren 1. f. 8lal8-8eer6l6i3reii ujlpläsle lill justerin» ett, i öfverensstämmelse med törul kalladt beslut, uppsatt törslaZ lill LonZI. Naj:ts tXädiZa Dro^osilrou till Oikels 8läiicler, i liaZa om ulb^le inot eli. äili»t anstaZ ut' tull-medlen af,len sä kallade Dörin«en trll Ireinkommaude får l^Zs besältuiuZar. I^Iaj:t belraZade, eirliZt 8lats-!iädets underdånig lillstvrkande, terörde forslaZ i Xäder Zilla; oelr skulle alltsä, r öfvereusslämmelse dermed, lXädiZ proposition litt Urkels 8länder afZä, sadan dsir linues della protoeoll bilaZd.