Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då emellertid de olika beslagen, särdeles om skilnad icke vidare göres å äkta och oäkta förgyllning, försilfring eller plätering, icke väsendtligen torde förändra varans värde, har Utskottet trott de under den nyssnämnda samt under benämningen ”andra slag” nu förekommande 2:ne rubriker med tullsats af 75 öre å den förra och 50 öre per skålpund å den sednare, lämpligen kunna sammanföras under en gemensam, nemligen: ”Sadelmakare-arbeten, ej specificerade, alla slag”, och som medeltull derå skäligen böra antagas det lägre beloppet af 50 öre skålpundet, hvilket till bifall hemställes. Halt. Så väl Friherre Raab hos Ridderskapet och Adeln som C. J. L. Lönn berg i Bonde-Ståndet hafva uti deras ofvanomförmälda motioner N:o 66 och N:o 92 yrkat tullfrihet för salt] och ehuru önskligt vore, att sådan afgiftsfrihet kunde medgifvas äfven för denna oundgängliga förnödenhetsvara, har likväl, enär den nuvarande införseltullen å oraffineradt salt af 10 öre per kubikfot, hvilken sedan år 1858 bibehållits oförändrad, bör, likasom redan i afseende pa artikeln saltad sill blifvit åberopadt, kunna utgå utan kännbar uppoffring af den stora myckenheten konsumenter, men kokoch bergsalt emellertid år 1861 i tullkassan inbringat den betydliga inkomsten af 190,348 R:dr, hvilken statsverket svårligen torde kunna undvara, Utskottet ansett sig nu icke böra tillstyrka den ifrågaställa tullfriheten för salt. Siktduk. Jemte det Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen ansett den uti no ten pag.
Kom och sätt dig här och ät med mig, eljest smaka mig icke bären." Utan att vidare göra några invändningar, satte hon sig ned och förtärde något af den knappa måltiden. Hon yttrade derunder intet annat, än korta svar på hans frågor om vägen. Då vandringen åter begyntes, bad hon att få bära hans skjutväska. Han tillät det icke, och en vänlig strid derom uppkom, hvari han blef segrare. Vägen började nu att bli allt brantare uppåt. De nalkades sjelfva fjellryggen. Här blef det allt kallare, och de måste till och med vandra öfver ett snöfält. Skogen hade upphört i dessa höga trakter. Sjelfva dvergbjörken fanns icke mer. Endast några jemmerliga lafvar, de yttersta af den organiska naturens alster, hängde ännu fast vid klipporna. Ingen fogel syntes i den ödsliga rymden. För de båda trötta och hungriga vandrande, blef vägen allt tyngre och vandringen allt svårare. De uppmuntrade hvarandra likväl understundom med ett ord, ett leende. På kolarflickans ansigte hvilade nu en själfull blekhet. Det var ett nytt, oväntadt behag, som derigenom visade sig för Thorstens blickar. Han betraktade hennes uppsyn med en allt mera ökad beundran. Slutligen kände han, huru tvifvelsmålen om hennes upphöjda känslor, hennes själslyftning ville allt mera bortblekna ur hans eftertanka. Han blef då orolig, liksom hade han upptäckt en fiende ibland sina känslor i sitt eget bröst. Men då upplyfte han ögonen till himlen och sökte återvinna det fasta medvetandet af sin välbetänkta och grundade öfvertygelse. Med bekymrade hjertan fortsatte de emellertid sin vandring uppåt snöfjellen. De hade vandrat ett stycke uti en lång dal, lik en i urminnes tider urhålkad, och nu uttorkad strömfåra, då en besynnerlig sång hördes. Den kom längst bortifrån dalens början, som de redan lemnat bakom sig, så att Thorsten trodde att deras förföljare voro dem i spåren. Sången lydde: "Jag, karl, skogsgångare, Man, i ödemarken stampande, Månne ej i mig finnes karl, I gubbens son en man, Detta ondas häfvare Sångare af Lappens sång? "
Preste-Ståndet den 7 Borgare-Ståndet den 10 — ■— Bonde-Ståndet den io Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upphäfvande af Kämner s-Rätter , Lagmans-Rätter och Riddare-Sjne-Rätterj samt ändring eller upphäfvande af ätskillige lagens rum, rörande Rättegångs-Ordningen. (Lag-Utsk. Bet. N:ris 56 och 110.) S. A K. Ilos Rikets Ständer hafva åtskilliga framställningar egt rum, i afseende å an - Expedilions-LJtskottets Förslag till und. Skrifvelse j N:o 114- l85 å angelägenheten deraf, alt Kämners-Rätter, Lagmans-Rätter och Riddare-SyneRätter måtte upphöra; beträffande hvilken fråga förekommit, bland annat, huruledes, då Rikets Ständer vid sistförflutne 2:ne
Nåja, det kommer väl en dag i morgon också! (drar honom ner bredvid sig i soffan och säger högt, med innerlig röst) Aldrig har jag så djupt som nu känt, hur stora skäl du haft att vara missnöjd med mig. Derför måste de nu sägas dessa två små ord, som jag hittills ansett så svåra, ja rent af omöjliga att uttala... Hvilka ord, min älskling? HERRN (allvarsamt rörd)#, FRUN (efter någon tvekan). FRUN (sakta). HERRN (skrattande). FRUN (hviskar förtrytsamt). Karl ... förlåt mig! (Han fattar hennes händer och kysser dem; i detsamma öppnar Oskar fonddörren och skyndar in.) Femte scenen. HERRN. FRUN. VÄNNEN. Ah! Alma! Du är beundransvärd! Ja, är hon inte! Debet och credit PERSONERNA: HERR AXEL, Doktor och Afrikaresande. DENNES HUSTRU. HERR TURE, hans bror, Trädgårdsmästare. FRÖKEN CECILIA. HENNES FÄSTMAN. FRÖKEN MARI. KYPAREN. LINDGREN, Doktor, f. d. Lärare. KAMMARJUNKAREN. Ett vackert hotellrum. Dörr till vänster och höger. Första scenen. TURE och hans HUSTRU. TURE. så är det en fin karl också, som bor här. HUSTRUN. Det är inte lite fint det här rummet! Men drig sett din bror, men så har jag hört talas om honom i stället. Jo, jag vill lofva det! Jag har visserligen al igenom Afrika, och det gör inte hvem som helst han må sedan ha druckit aldrig så mycket toddy i sin ungdom... Prata du! Min bror doktorn har rest midt TURE. för resten... Din bror doktorn, ja! Som bara är magister HUSTRUN. 72 Nej, du, han är filosofie doktor... HUSTRUN. TURE. också vid skolan i Åby. Det är ju magister det! Och det är min bror endast folkskolelärare, och det är icke detsamma som filosofie doktor, utan skryt för resten. HUSTRUN. Din bror är en mycket bra karl, men han är
Utsk:n hafva deremot tillstyrkt, att i alla landtmäteri-beskrifningar skola de särskilda jordrymdernas innehåll utan någon inskränkning utföras i särskilda kolumner i T:l:d och qv.-ref, och jag ser icke, hvarföre anhängarne af T:l:det böra finna sig oroade, då man sålunda alldeles icke velat aflägsna T:l:det, derest det icke af bruket ut - Qus 8 Juli f. Ja - in doras såsom mindre lämpligt än qv.-refven. Att T:l:det för öfrigt icke är någon lämplig mätare torde vara obestridligt, då det icke är en jemn qvadrat, hvars innehåll man således icke kan finna genom sidans multiplikation med sig sjelf. Det har äfven blifvit sagdt, att det skulle för folket medföra stora olägenheter att på en gång lära sig alla dessa nyheter. Förhållandet är emellertid alldeles motsatt; ty förmånen af decimalsystemets införande på en gång i mått, mål, vigt och mynt, består just deruti, att det för folket underlättar möjligheten att lära sig alla de nya bestämningarna. Andamålet skulle deremot icke vinnas om systemet blott i ett afseende och icke i alla infördes, och det är äfven af detta skäl som R. St:r, på sätt Hr von Hartmansdorff yttrat, vid sista riksdagen i underd. skrifvelse lill K. M. anhöllo, att K. M. måtte låta utarbeta och till Rikets näst sammanträdande St:r framlägga ett förslag, grundadt på decimal-systemets vetenskapliga och fullständiga tillämpning på rikets mått, mål, vigt och mynt. Den grundsats, som uttalas i detta beslut är mer än 30 år gammal, och har förut varit uttalad och åberopad under loppet af flere Riksdagar, hvadan förslaget således icke kan anses vara tillkommet i en hastig vändning. Fördelen af decimalsystemet ligger vidare deruti, att man på beräkningarne af mått, mål och vigt kan använda de beräkningar, man förut har.
L.ontoirek befintlige jemtnans Loartor med tilläggningar under förrärrade re» quisttlons « relor famt transporterade RägängsLharior öfwer S,öar och 14 arruörag och Lharcor esree en del Skårgärds-mchim g r och en d^l cfer enstude inätnrngar och ol servationer uti ,4 stora Volumer, di is ii, u"dne och dels inlagde uci franEa b nd j in» t. andra lösa Lharroc och mindre trane, por'er, h warö finer sprerstque sör>kning kommer atr aslämnas, hv ilka Lhaproc efter Landsortcr-ie äro sördeidte. z.ffa Do-storbotten och Lappmarken - Z2 lumen <W stek Norrland. - , - A Porifilj. j Gestrikland, Sockne-Charror - 9 —4'- ,:dra Vo (Finland 74 Folier lumen < Större och mindre Sockne inbundne iCharwr , - ,164 Transport 164 46 ? Den 14 December. 8§5 Transport 164 46 z:dje Volumen Dito i lösa Chartor - ' 37 zy, 4'.de Volumen inbundne Chartor Stora KopparbergS-Län z6 Folier Av Westerås Län 8 d:o - 24 §:te Volumen inbundne Chartor Örebrolän 22 Folier zz Stockholms d:o 49 d:o 6 te Volumen inbundne Chartor. Upsala,Län 12 Stockholms , » 2 Skärgårds, Charta emellan Gcitzelhamn och Söderhamn ären 1^78 till l?8l »T Stockholms Skärgård - r O 'bro Län »17 Wukudraqen och Siö'rne emellan Hi elma ren och Wenern as Lollia och 6raa ^7§4 7 74 Z6 47 Transpork 464 §§6 Den »4 December.
En sådan löneförhöjning bör dock ingalunda sättas i något samband med, eller beroende af den ifrågasatta omregleringen af det högre presterskapets löner, ty dels kommer det att dröja allt för länge innan en sådan omreglering kan upgöras och sättas i verket, dels komma, utan tvifvel, de möjligen blifvandeöfverskotten af det högre presterskapets löner att blifva alldeles otillräckliga för åstadkommandet af någon väsendtlig förbättring i de talrika kommistraraes lönevillkor. Nästan alla andra tjenstemän, som deraf varit i behof, hafva i sednare tider erhållit löneförhöjning; och då Elementarläroverkens lärares lönevillkor blifvit så betydligen förbättrade, hvilket icke kan annat än på det, högsta glädja hvarje vän af fosterlandet och dess läroverk, så vore det väl ock tid, att behjerta Kyrkans angelägenheter och med välvilja tänka på de lärare, som arbeta i församlingen. Hafva vi tillgångar, att med rikliga bidrag befrämja landets förkofran i alla materiella riktningar, äfvensom att, på värdigt sätt, aflöna Rikets öfriga embetsman, nog hafva vi då ock förmåga att aflyfta fattigdomens tunga börda från den embetsmannaklass, som onekligen står folket närmast, och som har ett oändligt stort inflytande på dess andeliga utveckling och förädling. En annan orsak till prestbristen torde ligga i nu gällande befordringslagar, enligt hvilka, vid förslag till komministraturer, uteslutande afseende göres på tjenstår. Derigenom blifva utsigterna till och förhoppningarne om ett eget, om ock torftigt, hem förlagda i ett allt för aflägset fjerran, och duglighet och skicklighet dragna åt andra håll, der de förr kunna göra sig gällande. Vid ledighet till komministraturer borde derföre hvar och en prest, sorn varit så länge i Kyrkans tjenst, att han kan anses hafva 84 Den 1 December e. m. hunnit förvärfva sig förmåga och insigt att vårda en församlings angelägenheter, ega rätt att få aflägga prof och komina under omröstning.
Likaledes hafva kamrarna afslagit herr W avlinskys motion om tryggcclzcle UJ efterlefvaszdes riitt till liJörstikri ?ilzg. ' Denna motion afstyrktes af lagiitslrottet ined den motivering, att en lagiindring i det af inotionären antydda syftet skulle i flera afseenden vara betinkligt. Dkigenoin skulle icke blott en af de viktigaste principerna i vAr. svenska äkteii.sknpsriitt - den att elconoiniskt aftal uiellan malmrna under bestiencle a.ktenskny vore ogiltiga - vSisentligen rubbas, utan ie diirmed skulle ocksa banas viig för bedragliga transaktioner till borgeniirers förfång. Den ifrågasatta lagandringen akiille i ullmiinhet minska borgeniirernas sakerhet för. gift mans förbindelsor och darigenom indirekt verka störande å kroditförhiillandena. Om fonnen för ahdenskaps ingdende hade herr Waldenström i andra kamnaren viickt tv&amp; inotioner, begiirande den ena riitt för den, som konfirmerats inom svenska statskyrkan, att f i borgerlig vigsel, den andra riitt till kyrklig vigsel iihen för den, soiii icke begat,t Herrans nattvard. Utskottet hade afstyrkt begge motionerna, anförande bl. a. att uppfattningen af iilztenskapet och utsikterna för förverkligandet af dess uppgifter i icke ringa man bestimdes af det satt, hvarpå det inginges. Detta siitt borde framför allt ~~czra agnadt att vacka och imdorhålla en allvarlig uppfattning af iilctenskapet; men om redan i fraga om siittet för dess ingående ett visst godtycke finge göra sig giillande, torde detta snarare koiwna att nndergr ' iifva %n att st.iirka on dylik iippfattning. Det lriinde ocksR befaras, att valfrihot skulle fraiiilrdlu allehanda slitningar mellan kontrahenterna och deras anhöriga, iifvensom inverka störande på den religiösa och moraliska uppfattningen hos befolkningen.
De öfverlemnade handlingarne återställas underdånigst. Stockholm den 18 December 1865. På Landtbruks-akademiens vägnar: CARL G, MÖRNER. J. Arrhenius. T. f. Chefens för Statistiska Central-byrån underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkningar rörande denna Bj'rås verksamhet under år 1863. Stormäktigste, Allernådigste Konung! Till fullgörande af Eders Kongl. Maj:ts nådiga befallning af den 20 sistlidne Oktober får, med anledning af Rikets Ständers herrar Revisorers anmärkningar, jag underdånigst upplysa: § 1. att, då den förklaring, sorn jag den 27 December 1864 afgifvit, med åberopande jemväl af flera föregående underdåniga utlåtanden i ämnet, af herrar Revisorer sjelfve bedömts såsom icke tillfredsställande, och då någon annan vägledning för omdömet om Statistiska Central-byråns verksamhet i sådant fåll väl icke lärer kunna lemnäs, än en detaljerad granskning af arbetets gång, omfattning och resultater inom sjelfva embetsverket, — för mig icke synes återstå annan utväg, än vädjandet till Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers pröfning, till det upplysta allmänna vettets och den opartiska framtidens dom. Då befolkningsstatistiken bearbetats, i enlighet med de internationella statistiska kongressernas önskningar och andra länders föredömen, efter den plan för primäruppgifternas insamlande, som af Eders Kongl. Maj:t blifvit fastställd, och för hvars genomförande jag sednast redogjort i den underdåniga årsberättelsen för 1861, sid.
Ahl äskat; och har denna summa blifvit af Rikets Ständer beviljad att utgå, på säll i tabellen N:o 11 är upptaget. 15:o På skäl, som i Departements-chefens betänkande finnas anförde, har E. K. M:t föreslagit, att följande nya löner och arfvoden å Flottans Civilstat mätte uppföras, nemligen, a) vid Carlskrona station, för l Inspektor, såsom redogörare vid beklädnads förrådet, lön 1,200 R:dr; för I Registrator vid Befälhafvande Amiralens kansli, lön 1,500 R:dr; samt 4 arfvoden, hvardera ä 500 R:dr, lill aflönande af tillfälliga skrifvare-bilräden åt 4 af stationens tjenstemän; b) vid Stockholms station, lön för en Kammarförvandt, 2,000 R :dr, äfvensom för ytterligare 1 Förvaltare i och för vården af beklädnads-lörrådet och uppbörden i Flottans nya kruthus, likaledes 2,000 R:dr; samt c) vid Götheborgs depot, för Audilörs-göromålens bestridande el t arfvode af 450 R:dr; hvaremot 1 Regemenls-skrifvare och en kanslist-aflöning samt 11 Kammarskrifvare-löner, äfvensom arfvodet för Kommiss-förrådets förvaltning borde indragas; och skulle, i händelse dessa förändringar bifölles, samt Rikets Ständer derjemte biviljade de af E. K. M:l i sammanhang dermed äskade löne-förhöjningar för Fiollans nuvarande civ.il-personal, såsom tillökning i nämnde personals anslags-summa ett belopp af 31,640 lhdr 50 öre erfordras. Hvarken i afseende å de af E. K. Aht äskade förhöjningar i nuvarande personals löner eller de föreslagna beloppen för nya tjenster, som, enligt E. K. Ahls förslag, borde A denna stat upptagas, hafva Rikets Ständer haft något ali erinra, men deremot funnit E. K. M:ts
Herr M. Bagge har, uti ett till Vallofl. Borgare-Ståndet ingifvet och derifrån till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitteradt memorial, aiidr*g.it, att då Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes Kungörelser, hvarigenom brottslingar efterlysas, tillika innehålla, huru och genom hvad medel gröfre brott och våldsamheter blifvit föröfvade, gtfves likasom en väckelse till nya brott, genom anvisningen å utvägar alt afvärja motvärn och äfventyret att blifva upptäckt; derföre, då så du ne besk r i fningar icke leda Lill brottslingarnes upptäckande och desse skulle vara mindre sorgfällige att dölja sig, om icke efterlysningen upplästes från Predikstolen, har motionären föreslagit, att Rikets Höglofl. Ständer måtte i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t läcktes förständiga Dess; Befallningshafvande-, att icke uti ifrågavarande kungörelser intaga ofvannämnde beskrifningar och; alt kungörelser ne icke eller må i Kyrkorne uppläsas, utan ett tillräckligt antal deraf i stället afsändas; till vederbörande Magistrat och Kronobetjening, som, i och för efterspaning: bör ombesörja desammas utdelning till underhafvande Och gästgifvare; förmenande Herr Bagge, att sådant otvifvelaktig*; skall leda till ändamålets vinnande..
Betänkande, i anledning af väckt motion om inrättandet af RealSkolor. Uti en af Höglofl. Ridderskapet och Adeln till Siats-Utskottet remitterad, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet delgifven motion, har Herr Bråkenhjelm anfört: att, ehuru Läroverk, som afse konstflitens upphjelpande och ungdomens bildning, för inträdandet i näringarne, redan alltsedan 1649 förefunnits, och dessa på senare tider blifvit än mera utvecklade genom inrättande af högre Tillämpnings-skolor, såsom Technologiska Institutet, Bergs-skolor, Navigations-skolor, Landtbruks-Institut m. m.; så spörjes ändock en temligen allmän klagan, att dessa Inrättningar icke uppfylla de med dem åsyftade ändamål, samt att den practiska bildningen inom landet, oagtadt dessa Skolors mer eller mindre fullständighet, dock är ganska ofullkomlig. Motionären söker orsaken härtill i den brist på förberedande Skolor, som efter motionärens förmening förefinnes; hvaraf en följd blifvit, att Tillämpningseller Applications-skolorne, som endast borde luli. till B. St. Brot. 1840, 4 Sami. 2 Afd. 7 Haft. 3 18 Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Ut shott ens betänkande, N'.o 11. omfatta den practiska tillämpningen af redan inhemtade theoretiska kunskaper, nu måste inom sig bereda tillfälle äfven till desse elementarkunskapers meddelande, enär, som motionären uttryckt sig, en omogen barnskara nu fyller de lärosalar, uti hvilka disciplin och tillsyn äro beräknade för 18, 19 års ynglingar, samt flertalet af Järjungarne tarfva undervisning uti de törsta elementen af moral, språk, historia, mathematik 111. m.; och har motionären ansett, att genom denna brist på för-kunskaper alla dessa Tillämpnings-skolor blifvit neddragne under den verkningskrets, som i början med deni varit afsedd.
Bördeskilling, angående dess nedsättande i landtränterierna. - 41 CL Gömministrar, angående deras aflöning, se Likstol.’ D. Dömbokj, om. upphörande eller inskränkning af, underdomares skyldighet att densamma renovera l\6i. Btomkapitels. arn oeniga makars inställelse derstädes till varningars > erhållande^ - 90*. Domstolar, om inrättande af serskilda brottmålsdomstolar, se Brotlmålsdomstolar. E. Enskilde banker, angående vissa lagbestämmelser derom, ‘■se Banker. F ! .;VKT U. • l * Fastighet, ntmätt, om förändring i sättet för dess försäljning - 21. „ angående skyldighet att låta inteckna, vid försäljning deraf, gjordt förbehåll att framdeles vinna densamma åter, se Inteckning. Folksamlingar, olofliga, om stiftande af en lag deremot, se Uppror. Forum, om upphörande af frälsemans särskilda, se Frälseman. Frälseman, om upphörande af dess särskilda forum 5i. „ angående förmyndares förordnande för dess barn och arfvingar — §8. Fullmakt, angående beskaffenheten af länsmäns, se Länsmän. Fylleri, angående förändring i Kongl, förordningen derom af den 16 November 184* a. Fängelser, om åliggande för kommunerna att hafva tillsyn'å ordningen dei slädes jQ. „ om kyrkopliktens undergående i länsfängalserna, se Kyrkoplikt. Fängelsestraff, se Strafflag. Fästehjon, angående skyldighet för dem att inom viss tid efter slutad lysning lill äktenskap detsamma genom vigsel fullborda, se Lysning. Fästning, om kyrkopliktens undergående derstädes, se Kyrkoplikt. Fördel, angående upphäfvande af lagens stadganden derom ödii om morgongåfva, se morgongåfva. Författningar äldre, angående revision deraf, se Revision* 4 Forlagsinteckning, förslag till förordning derom - 26, 54> Förliknings-kommitteer, örn inrättande deraf 100. Förmyndare, angående deras förordnande för frälsemans barn och arfvingar, se Frälseman.
Ytterligare gjordes den anmärkning, at då nu flera protocoll til läsning i Utskottet voro infordrade, det vore för tidigt at til Riksens Ständer föreslå en generel decharge, innan denna läsning vore fulländad, hvarföre det yrkades at hela frågan måtte upskjutas, til dess äfven dessa protocoll hunnit blifva granskade. Efter någon stunds öfverläggning, hvarunder å ömse sidor skäl och motskäl utvecklades, beslöt Utskottet, uppå derom af Herr Baron och Ordföranden gjord proposition, at hela denna fråga skulle hvila, intil dess de nyligen infordrade Protocoll vore läste och granskade. Företogs1 granskningen af den ifrån Beredningen öfverlemnade utredning af de §.§. i Grundlagame, hvilka til följe af Riksens Ständers nyligen fattade beslut böra undergå ny redaction. Då dervid fråga upstod huru det borde anses, när i förslag til ändring i någon §. et moment blifvit gilladt och et annat af slagit, och huruvida det sålunda gillade, såsom blott en del af det hela förslaget, borde i redactionen uptagas, eller alltsammans, genom ogillandet af någon del, anses vara förfallet, och, då de flesta af 1 Stycket fr. o. m. orden Företogs granskningen t. o. m. orden Herr Lagmannen Nenzén är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 848 ff. Den 27 Juni 1815 665 Utskottets Ledamöter voro af den tanka, at då et förslag i hvart Moment innehölle flera särskilda saker, öfver hvar sak för sig borde beslutas och besluten nu verkeligen så voro fattade öfver hvar sak särskildt, man vid redactionen borde derefter rätta sig, reserverade sig Friherre Cederström Jacob i följande ordalag: (införes)1 Då jag icke kan finna förenligt med föreskriften i d. 56. § R. f., om sättet til grundlagsfrågors behandlande at et förslag til ändring i grundlag stympadt antages, än mindre at ord deri förflyttas eller tillägges så kan jag icke annat än anse förslaget til ändring i 28 § R. f. vara oantaget efter högv. Preste
141 ny farled genom Stockholms skärgård mellan Baggensfjärden och Stora Wärtan, jemte afgifna yttranden i ämnet. S. D. Föredrogos ånyo och godkändes nedannämnda Utskotts-Betänkanden och Memorial: Lag-Utskottets, M 8, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, om antagande af en författning angående giftermål emellan kristen och mosaisk trosbekännare; Expeditions-Utskottets, M 8, i anledning al väckt motion om upphörande af tryckningen utaf Biks-Ståndens Protokollsutdrag; Expeditions-Utskoltets, M 7, angående tryckning af ytterligare 500 exemplar utaf de inora Preste-Ståndet väckta motioner; Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets, M 9, i anledning af väckt motion (JVs 190), om åtgärders vidtagande till beredande af sysselsättning och arbetsförtjenst åt manskapet vid de värfvade trupperna; Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets. M 11, i anledning af väckt motion (Jfcä 139), rörande ordnandet af lasarettsooh kurhusväsendet i riket; samt Stals-Utskottets, M 12, i fråga om ytterligare kanslistarfvoden för Utskottets behof. S. D. Till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterades Herr Ridderstads motion, M 307, angående föreskrifter i afseende å antagande af undervisningsböcker för läroverken i riket. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades Herr Ridderstads motion, M 308, om anslag till belöningar för goda läroböckers författande, m, m. Från Hederv. Bonde-Ståndet.