Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Man lär sig att ramsa upp svaren utan ringaste eftertanka eller ens aning om, alt någon verklig mening ligger uti orden. Vanligen får hvart stycke sin särskilda melodi, hvarefter det snarare sjunges än utsäges. Någon kunskap om kristendomen inhämtas icke på detta sätt. Om icke någon annan mera lämplig lärobok kan anskaffas, skulle jag tvö, att åtminstone 128 Den 17 Oktober i de lägsta klasserne undervisningen i kristendomen mycket ändamålsenligt kunde ske genom läsning uti Nya Testamentet, om dervid lemnades muntliga uplysningar.» Af hvad jag nu haft äran upläsa behagade E. o. Ad. finna, att motionärerne, Hrr Wahlström och Cederschiöld, framställt så rättmätiga anmärk, emot nuv:de Skol-stadga dels hvad angår närv:de undervisningssättets inverkan på ynglingens fysiska och andliga lif genom de påbjudna, allt för många tärotimmarne, hvarigenom honom bibringas allt för många läroämnen, de der qvarligga i hans hjärna såsom krudileter, hvilka icke kunna smultas, och dels i fråga om det förtidiga uttröttandet af lärarne, hvilka vid det ansträngande arbetet aldrig kunna blifva hvad de borde vara. Jag öfvergår nu till det svar Utsk. lemnat. På de fleste omständigheter jag nu vidrört har Utsk. icke svarat ett enda ord, och med endast den ytligaste kännedom om motionernes innehåll måste man öfvertygas, att orsaken, hvarföre de icke vunnit behörigt at's:de af en så stor delegation af R. St.r som Ekon.Utsk., icke varit någon annan, än att desse Hrr och män blifvit så förbluffade öfver den så ytterst felaktiga Skol-ordn., att de kastat yxan i sjön, som man säger, för att så fort sorn möjligt komma ifrån ärendet. Jag lemnar likväl derhän, liuvuvida Utsk. härigenom till punkt och pricka fullgjort sitt erhållna updrag. Utsk. säger: »i fråga åter om ordnandet af elementar undervisningens detaljer, så har
S. D. I anledning af gjorda anmärkning gar återremitterades : 1.0. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 66, angående inrättning af en Paquet-Post; och 2:0 Banco-Utskotfets Betänkande, N:o 2\] äfigående ett i 1827 års Revisions-Berättelse omnämndt förslag till förändring med anmaningarne vid Banco-Disconten och Province: X,äne:Contoiren 5 D. Till Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten öfverleniinades ett af Herr Hiessleiter denna dag ingifvet anförande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, rörande förslag till ny Taxa å Tullafgilter för in-' kommande och utgående varor. Från Hedervärda BondeStåndet, S. D. Förtdrogs a hyo StatsUtskottets Utlåtande, N:o 70, deruti, i anledning af 86 Prut. Utdrag dea 16 Mars 1829. ders Nilssons '1 Tottarp af Malmöhus] T,an hos Bo idé-Ståndet vackla och till Stats-Ut skottet 1 emitterade Motion om Skattelösen af Presterskapet i Skåne tillhörige hemman, som icke aro af Boställs-natur, Utskottet, som ansett denna fråga åsyfta en rubbning af Presterskapets Privilegier, förklarat sig, på sådan grund, icke kunna dermed taga befattning; och beslöt Ståndet, att Anders Nilssons ofvanberörde Motion skulle öfverlemnas till handläggning af Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utgkotiet, dit alla inom Ståndet väckta frågor om jemkning i Slånds-Privilegierne blifvit remitterade. S. D. I anledning af dervid gjorda anmärkningar återremitterades till BancoUtskotret samma Utskotts Betänkande, Nio s4, angående ett i 1827 års Revisions Berättelse omnämdt förslag till förändring med anmaningarne vid Banco-Disconten och Provinceliåne-Contoiren.
Den nya stan^rseZ-förordningen, af den 21 December 1857, hade redan verkat mycket godt vid slutet af år 1860, ehuru mången, i synnerhet ibland allmogen, då ännu icke rätt fattade dess anda, och derföre fort - 22 Westmanlands län. Hushållnings-Sällskap. Agronomer. Landtbruksskola. Mejerier. farande underhållit och till och med ånyo uppsatt onödiga gärdesgårdar. I den mån de gamla gärdesgårdarna börja att förfalla, ser man likväl nn allt mer och mer, att de icke iståndsättas, utan tvärtom borttagas, och mången förut tvifvelsam tinner nu med förvåning, att ohägn mindre förekommer än förr. Att både besparing af dagsverken och af trädvaror derigenom skall uppkomma är naturligt, men ännu är för tidigt att deraf se några allmänna verkningar. Landthushållnings-Sällskapets verksamhet och inflytande hafva gjort mycket gagn inom provinsen, i synnerhet sedan det genom femtedelen af minuteringsoch utskänknings-afgifterna för spritdrycker erhållit mera tillgångar att för sitt ändamål använda. Filial-af delning arne, hvilka under åren 1856—1860 utgjorts af inom hvarje socken organiserade Landtbruks-nämnder, hafva likväl icke motsvarat sitt ändamål, utan varit föga verksamma; till afhjelpande häraf hafva sedermera annorlunda beskaffade filial-afdelningar, färre till antalet och omfattande större distrikter, blifvit organiserade, hvilka man kari hoppas komma att lemna förmånligare resultater. Desse så kallade Landtbruksföreningar äro nu 6, och omfatta hvar och en ett distrikt, så att ett utgöres af Norrbo, Siende och Ytter-Tjurbo, ett af Thorstuna, Simtuna och Wåla, ett af Ofver-Tjurbo och o Wagnsbro, ett af Norbergs, ett af Skinnskattebergs och Åkerbo samt ett af Snefringe och Tuhundra härader. Landtbruksmöten för länet hafva årligen varit hållna, der täfling splöjning och expositioner af djur, redskap, samt jordbruksoch slöjdalster ägt rum, och der premier blifvit utdelade, så väl för plöjning, som för uppvisade djur och andra produkter.
Den har således vunnit en årlig tillökning af 580! SkSs". 21 I jemförelse med förhållandet åren 1837—41, då medeltillverkningen utgjorde 1,008 SkiSf, blifver tillökningen 842 SkS", hvilket bevisar att äfven denna gren af bergshandteringen i Länet vunnit en icke obetydlig förkofran. Vid det nära Waldemarsvik befintliga kopparverk har tillverkningen varit: år 1848 203$ Sk# » 1849 100$ » » 1850 87$ » Å de tvärme på Öland belägne alunbruket! hafva blifvit tillverkade följande qvantiteter: Tunnor. Alun. Vitriol. år 1848 2,438 . 840 eller tillsammans för alla åren . 7,246 2639, som gör i medeltal för hvarje år . 2,418$ . 879$ Jern föras dessa resultater med de i sednaste underdåniga berättelsen upptagne förhållanden, så visar det sig, att medeltillverkningen ökat sig för alun med 41$ tunnor, men minskats för vitriol med 86$ tunnor. Fabriker, bruk och öfriga näringar, som icke höra till bergsrörelsen. De vigtigaste af hit hänförliga inrättningar äro det så kallade Fliseryds krutbruk, beläget i Handbörds härad, å hvilket bruk med 30 arbetare tillverkas årligen omkring 1000 centner krut lill värde af 32,000 R:dr B:ko, samt Wentzel holms glasbruk i Rumskulla socken af Sefvedes härad, hvarest sysselsättas 21 arbetare samt år 1850 tillverkats 500 kistor fensterglas förutom betydliga qvantiteter andra glasvaror, alltsammans beräknadt i värde till 58,990' R:dr B:ko. Förhållandet med öfriga på landet och i köpingarne anlagde fabriker och manufakturinrättningar var år 1850 följande: 22 Fabrikernas eller Inrättningar nes beskaffenhet. Antal fabriker. Antal arbetare. o Ärligt tillverkningsvärde.
Skrifvelse, N;o 181. M:t, vid ärendets pröfning, i anseende till de förhållanden, som General-poststyrelsen gifvit vid handen, väl ansett lindring i postskjutsnings-besväret vara af rättvisa och billighet påkallad, desto hellre, som behofvet deraf gifvit sig tillkänna uti tid efter annan till E. K. M:t ingifna klagoskrifter af posthemmans innehafvare, hvilka sökt dels att från postforingen varda helt hållet befriade, dels ock att undfå en emot det ökade besväret svarande ersättning, genom lämplig förhöjning af den utgående skjutslegan, men att, vidkommande de serskilda förslag, som till åstadkommande af en förändring i omförmälda syftning blifvit framställda, dels af Rikets Ständer angående postskjuts-skyldighetens skiljande från jordbruket, förmedelst postföringens upplåtande på entreprenad, dels af General-poststyrelsen till öfverflyttande på de gästgifveri-skjutsskyldige af den posthemmansinnehafvarne åliggande postföring, så funne E. K. M:t icke skäl att till någotdera af dessa förslag lemna nådigt biföll, enär, genom antagande af vare sig det ena eller andra, olägenheter skulle uppkomma, öfvervägande de fördelar, som deraf i ett eller annat hänseende kunde vara att förvänta.
Deremot och hvad angår frågan om soldaters deltagande i kyrkobyggnad; så enär det, enligt 26 kap. 1 § byggninga-balken, åligger alla, som i socknen bo, att, vid byggnad och underhåll af kyrka och hvad dertill hörer, med dagsverken biträda, hafva Utskotten ansett det, genom Kongl, brefvet den it Mars 1765, för ett serskildt fall, i anledning af anförda besvär, meddelade förklarande, att emot vanligheten soldater icke böra åläggas deltagande i kyrkobyggnad, ingalunda böra erhålla den vidsträckta tillämpning, att soldater och krigsfolk i allmänhet derigenom frikallas från en slik dagsverks-skyldighet, den de, efter Utskottens tanka, icke kunna eller böra undandraga sig, då de icke äro i tjenstgöring stadde. Då likväl olika begrepp om lätta förståndet af högslberörde nådiga bref kunna till tvister härom föranleda, få Utskotten, lill förekommande deraf, föreslå, att .Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet må anhålla om utfärdande af en sådan lag-förklaring r att, der ej annorlunda finnes stadgadt, eller serskild öfverenskommelse är träffad, soldater och annat krigsfolk böra, du de icke i tjenstgöring stadde äro, lika med alla andra, som i socknen bo, efter matlag utgöra dagsverken vid kyrkobyggnad med hvad dertill hörer, på sätt 26 kap. 1 Byggninga-balken innehåller.
an IHPi) ^ r e n ^ e n trind, välmående e§ » 5, pilt på två år. Hans lilla runda ansigte skiner af helsa och belåtenhet och när han ser på någon, är det alltid med ett gladt leende, som gör hans runda ansigte likt en skinande sol och drager ihop hans små ögon till ett par streck. Lilla Folke är inte vacker; hans stygga moster påstår, att han liknar fru Jenny Nyströms små troll, tecknade någonstädes i en jultidning, men han är glad och snäll, och man måste se honom i barnkammaren för att förstå, huru rar han är. När han springer och leker, faller han ofta omkull och då rullar hans lilla trinda figur omkring som ett klot. Frågar man då: » Stötte Folke sig? » — s å svarar han: » A h j a », i det han med ett gladt leende reser sig upp och fortsätter sin lek. Händer honom » en förtret » och han i följd deraf behöfver göra ombyte af toalett, går han till sin skö- terska och säger: » Så ja, Tlara lilla. » Och om hans mamma sedan säger till honom: » Så får inte Folke göra! » — står han en stund och ser på henne, om hon är allvarsam, springer så emot henne med utsträckta armar och säger smekande: » Lilla mamma, mamma lilla » och det med en min så innerligt glad och förnöjd, att ingen i verlden då kan vara ond på lilla Folke, allra minst hans mamma. oc § ^&gt; Odygder hittar han på, nya för hvarje dag, och utför dem, så fort han får tillfälle dertill, men alltid så putslustigt och skälmaktigt, att det blir till nöje både för honom och hans omgifning. Så t. ex. tog han sig en morgon, då han lemnats utan tillsyn, en promenad direkt från sängen ut i köket. Ingen fans heller der. Dess mera ogenerad tyckte Folke, att han var. Hans små spejande ögon upptäckte en honungskruka, stående så lågt på en stol, att Folke beqvämt kunde sticka sina händer uti den, hvilket han också gjorde. Hans sköterska kom och fann honom stå tyst och förtjust och ömsom doppa händerna i krukan, ömsom slicka dem och allt emellanåt torka dem på sin långa nattskjorta.
Utskottet anser sig derföre böra föreslå, det Rikets Ständer i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t hemställa, att i sammanhang med aflåtande af nådig Proposition till Rikets Ständer om den lag angående sund hets-förhållandenas ordnande i riket, som är på Kongl. Maj:ts nådiga pröfning beroende, Kongl. Majit täcktes taga i öfvervägande, hvilka föreskrifter i ändamål att förekomma sjukdomen Fosforrieliros må anses böra i nämnde lag inflyta. Stockholm den 12 Januari 1863. Bih. till R. St. Ank. till. Exp.-Utsk. den 15 Jan. 1863, kl. 12 midd. Betänkande, i anledning af väckte motioner (N:o 91 hos Ridderskapet och Adeln och N:o 357 hos Bonde-Ståndet), angående dels skyldighet för Postverket att ansvara för enskildes lösväskor och dels förhöjning i afgiften till postförare för dylika väskors forsling m. rn. Till behandling af Allmänna Besvärsoell Ekonomi-Utskottet hafva blifvit öfverlemnade två i detta ämne väckta motioner, dels hos Ridderskapet och Adeln af Friherre Hermelin, F., och dels inom Hedervärda Bonde-Ståndet af Fredrik Hallström från Stockholms län; varande dervid anfördt: af Friherre Hermelin', att Postverket, som ansvarade för bref, tidningar och paketer m. m., som från det ena postkontoret till det andra genom postverkets försorg afsändas, deremot för så kallade löspostväskor, som äfven genom postverket fortskaffades, undandroge sig ali ersättning, beträffande så väl sjelfva väskorna sorn deras innehåll, i händelse de förlorades, på den grund att dessa väskor icke vore under postverkets hägn.
Majit bäst är i tillfälle att afgöra huruvida, i händelse stadgandet förändras, ersättning lör den förlorade inkomsten kan af kassan undvaras eller icke, få Rikets Ständer hos E. K. Majit anhålla att, med upphäfvande af stadgandet att, då lagstadd dräng tager lega till båtsman, hans lön och rättigheter lill fljttningstiden skola tillfalla Amiralitets-krigsmans-kassan, båtsman måtte berättigas att från och med månaden efter den, under hvilken han antages, tillgodonjuta ledig båtsmanson, äfvensom att E. K. Majit täcktes tillse, huruvida någon ersättning till Amiralitetskrigsmans-kassan för härigenom förlorad inkomst bör ifrågakomma och i sådant fall vidtaga åtgärder för beredande åt nämnde kassa af ersättning. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 30 Juni 1860. 192 Expeditions-Utskottets Förslag till anderd. Skrifvelse N:o 89. i\:o §9. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 30 Juni 1860. Presle-Slåndet den 30 Rorgare-Ståridet den 30 Ronde-Slåndet den 30 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, om upphäfvande af de stadgatiden, enligt hvilka båtsman, sedan han i tjenst inträdt, förverkar sin lön till Amiralitet s-krig srnans-kas san. (Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Utlåtande N:o 97.) S. A. K. Hos Rikets nu församlade
Höglostiga Bewillnings - Utskottet har projecteradt en lika sörman som för Uddewalla, äfwen för Upsala och Ämäls brandfkadade Jnnewänare, men dä jag ä ena sidan ej ogillar principer af en wist eftergift för dem, utan för min del samma hell och hällit medgifwer, till den grad som projectet utstakar sä kan jag likwäl ej undgå att fästa Riksens Höglofliga Ständers uppmärksamhet pä den olikhet som sig harwid företer. Utan att taga med i beräkningen redan erhälllcn och ägande Kongl. Näd och förman, sä laM det ej vejiridas, att ju ett Samhälle, som genom wäd - Den 4 November. 2Zr »vådeld blifwit aldeles förstördt, ar mera beklaganswärdt och förtjenar mera allman hjelp och understöd an ett, som endast till en del bliswit hemsökt, och hwaresi inga allmänna Byggnader, hwars återuppbyggande är Innewänarnes Åliggande ftyldighet, af elden blifwit förtärde. Al allt det jag salunda hast äran anföra, föranledes jag, såsom egenteliga ändamälet af närwarande Memorial, att ödmjukast förestä en sä beftaf. fad ändring, uti Höglofliga Bewillnings-UEottets project, a:t alla af Uddewalla Stads Jnnewanare, ^ hwit a, efter Ordalydelsen i Kongl. Majtt Nådiga R-solukion, genom Branden förlorat deras egendom, samt derstädes antingen företaga nybyggnad eller idka näring och handtering, gemensamt mä fä hugna sig af den dem en gang bewiljade Kongl.
R:mt 324,941: 19. eller i medeltal för hvarje år af » 16,247: 6. Ehuru slagskatten och myntarelönen bär blifvit beräknade såsom en från Bergslaget utgående inkomst till Kronan, på samma sätt sorn skett uti Stats-Utskottets Betänkande vid 1809 och 1810 årens riksdag, torde sådant icke vara så alldeles rigtigt, då hvad under denna rubrik blifvit af Bergslaget till Staten betaldt icke utgör annat än ersättning för eli af Statens myntverk åt Bergslaget verkstäldt arbete ocb för den förmån Bergslaget likasom alla andra silfveregare åtnjutit att få sitt silfver genom Statens prägel utan vägning gångbart i allmänna rörelsen. Lägges då detta belopps medium 3,658 R:dr 57 öre till medium af Statens beräknade 8 Stals-Utskottels Utlåtande JY3 109. förlust af silfverveiket, blifver förlusten så mycket större, och har då uppgått till 19,935 R:dr 63 öre årligen. Till denna Kronans förlust bör vidare läggas beloppet af den ersättning, som numera, enligt Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 24 Augusti 1860, årligen utgår lill Bergslaget såsom ersättning derför, att konststalsmedlen samt räntorna af de 6 socknarna nu utgå efter ränteförenklingens grunder och tioårig medelmarkegång, utgörande denna ersättning värdet af 185 tunnor spanmål och en nedsättning af 450 R:dr R:mt i arrende för räntorna. Ytterligare ökas denna förlust med beloppet af räntor, som frångå Kronan genom förmedlingarne å de hemman, hvilka genom uppdämningar vid silfververket lida vattenskada; genom det vederlag, som till Enåkers bys frälsehemman lemnäs för vattenskada; och med den spanemål eller ersättning derför, som af Staten lemnäs till 163 rotar i Salbergs fögderi, såsom ersättning för grufvedrängsbjelpen.
Profenlig vara och redbarhet utlofvas. På begäran sändes prof på de linaste kaffesorter. JOHN JOHNSSONS KAFFEHANDEL, 40 Stora Badstugatan 40, Stockholm. ^ m ^ t " fil / tpncl / Pnot f " trolofvade, äkta, makar och föräldrar, af d:r Hiueiiaitauei, Martin Luther m. fl. Häft. l; 25, kart. 2: 25. e Ett kristligt n r familjelif, af G. Everard. Häft. 60 öre, kart. Inflytandets m a k t. Häit. 50 öre, kart. Han frir " rlan Räd med afseende på hvardagslifvets förhållanden af G. Everard. u a g Tor u a g. £ Under kOrSet ^? r betraktelser till tröst flr dem som lida. Häft. 1 kr., klotb. H ä l t 1 k r &gt; k l o t b k r a Solstrålar som till hösten blir femklassig, finnes för nästa läsår plats ledig för en lärarinna, som genomgått Högre lärarinneseminariet och äger kompetens att undervisa hufvudsakligen i matematik och naturkunnighet i kurser som motsvara t. o. m. 5:te klassens i statens realläroverk för gossar Lön 1000 kr. Ansökningshandlingar (äfven läkarebetyg) sändas före den 5 april till Styrelsen för Hjo Simskola. (S. T. mm Köp KASSÖESKA erhåller plats genast uti specerioch diversehandel hos A. T. Bergman, Ronneby. (S. T. A. 57362) Yiå Hjo samskola rekommenderas för säsongen. artiklar rengöras kemiskt utan att sönderVÄL S I T U E R A D, BILDAD MINDRE BORGARFAMILJ, OBS.! Handskar tvättas från 15 öre paret.
Maj:t så nödigt finner, emot Diskont-vilkor och Tre procents Ränta i Banken disponera ett deremot svarande belopp i Silfver, dock ej öfverstigande En Million Riksdaler, anse Riksens Ständer, i Bankens närvarande ställning, Allmänheten böra öfvertygas, att den: reella Fond, Banken nu eger, icke allenast förblifver oförminskad utan jemväl efterhand ökad för att derigenom, i förening med öfrige till samma vigtiga mål ledande åtgärder, åtminstone i en framtid kunna upprätthålla Sedelmyntets värde genom dess oafbrutna inlösen, hvarpå ock ej mindre Eder Kongl. Majit uti sin Nådiga Proposition än äfven Riksens Ständer uti sitt Beslut orri Allmänna Penningerörelsen och Myntvärdets upprätthållande fästat hufvudsaklig vigt. Under dylika omständigheter kunna Riksens Ständer alltså icke medgifva, att en så betydlig del af Bankens reella Fond, som Eder K ongl. Maj:t i Nåder föreslagit, må från dess egent - Underdåniga Skrifve!serl 713 egentliga föremål användas; Och Riksens Ständer tro, att ett sådant medgifvande, om än aldrig i verkställighet begagnadt, ©tvifvelaktigt skulle hafva det menligaste inflytande på Allmänna Omdömet om Banko-Sedlarnes värde. Riksens Ständer framhärda SCc. Uppl. oell goilk, hos Samtl. Riks—St.'Inden d. i5 Juli 1818. Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Medel till Aflöning åt Korn mittéen för Ny Reglering af Rikets Embeten och Tjenster.
Under förutsättning, att hela det belopp, hvarmed Riksgälds-kontorets nu beräknade disponibla tillgångar och inkomster komma att öfverstiga utgifterna, varder af Rikets Ständer vid denna riksdag anvisadt att, såsom anslag utan återbetalningsskyldighet utgå under ifrågavarande 3:ne år, och under antagande, att Riksgälds-kontorets kapitalbehållning under samma tid hvarken kommer att förökas med några nya, nu icke beräknade, tillgångar, eller förminskas genom några opåräknade utgifter, har följande beräkning öfver Riksgälds-konlorets ungefärliga ställning vid 1853 års slut blifvit uppgjord: 16 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 98. T ilig ångar. Då återstående räntebärande fordringar Härå upplupna räntor, förslagsvis beräknade till samma belopp i rundt tal, som vid 1851 års början, Fordringar, som efter viss tid blifva räntebärande, Åtskilliga icke räntebärande fordringar 1853 års allmänna bevillning, efter afdrag af hvad sorn under årets lopp influtit, Riksgälds-kontorets hus Återstående behållning af fonden för koppar-poletternas in vexling Summa Riksgälds-kontorets tillgångar vid 1853 års slut, utom fordringar för de af Stats-kontoret lyftade kreditiv-medel - samt utbetalda förskott, R:dr Skulder. Statsverkets återstående skuld till Rikets Ständers Bank för dess bidrag till 1808 och 1809 års krigskostna der, hvilken skuld amorteras medelst en ärlig kapital-afbetalning af 88,000 R:dr, 2,728,000: Öfriga med ränta löpande skulder 334,000: -—- — Å dessa skulder upplupna räntor, beräknade till samma belopp i rundt tal, som vid 1851 års början, 21,000: Återstod af anslaget för ombyggnaden af Strömsholms kanal och slussverk . 150,000: Öfriga skulder, efter iakttagandet af de vid beräkningen af Riksgälds-kontorets ställning vid 1851 års början gjorda afdrag, 36,000: Utelöpande kopparpoletter, efter dito, . 71,000:
Då Filial-disconterna existerade lillvandes Wermlands Jordbrukare, att örn lån anlita allmänna verk och lättheten att på sådant sätt skaffa sig penningar tillvägabragte den tiden månget egendomsköp» ehuru köparens tillgångar icke svarade till den handel hvari han ingickDenna illa beräknade låne-ifver underhölls inom vissa orter af personer» som deri sågo sin vinning, enär de såsom Commissionärer förtjente arfvoden; och sålunda utgingo tid efter annan från de i hufvudstaden befintliga cassör, fastighetslån, odlingslån och discontlån till förut skuldsatie Jordbrukare och Bönder i synnerhet inom Näs Härad. Då deremot Landt' mannen esomoftast fått erfara missvexter, och dessutom många lån utgått till personer, som kanske utan vilja att återbetala, endast genom betydlig uppoffringar kunnat skaffa sig lånen för att rädda sig för tillfället utnr förlägenhet, följde alltså härpå lagsökningar. Understundom inträffade ock» att innan det hos någon gäldenär hann så långt, hvad hans skuld till allmänna cassorne angick, hade han redan till enskilta fordringsägare, 11 hvilka bon stod i närmare förbindelse, öfverlemnat sina lösören och dis ponibla tillgångar, s& att för lån som gått lill utsökning merendels endas fastigbetslotter blifvit utmätte, hvilka först efter mångfalldiga auction*3* kunnat till underpris föryttras. Under sådana förhållanden och när en gäldenär, som med allt hvad han äger icke till fullo ian godtgöra sin 47 *“* skulder, begagnar alla möjliga utvägar att i det längsta uppehålla sin egenoms försäljning, har det för executorerne varit i många hänseenden svårt 'drifva fordringar, men det väsendtligaste hindret dervid ligger dock 'den omständighet, att köpare sällan infinna sig vid utmätnings-auetioner. man skulle kunna anse detta härröra från någon mindre berömlig sammansättning bland ortens invånare; men den egentliga orsaken dertill är att inse, nemligen att i saknad af peningar, köpare icke finnas i orten, ""ninstone till de många fastigheter, som under flera års tid varit å exeoutive auetioner utbjudne.