Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogos ånyo Lag-Utskottets den 21 i denne månad på bordet lagde Betänkanden, nemligen: N:o 44> öfver Riksdagsfullmäglige Peter Perssons ifrån Calmar Län, samt N.ls Strindlunds ifrån Vester-Norrlands Län motioner, om utarbetande afen ny Executions-Stadga; N:o 45, öfver Riksdagsfullmägtigen ifrån Örebro Län, Peter Per sons motion, att för de orter, der verkställigheten af utmätningar nu vore delad emellan Kronofogde och Bergsfogde, ändring häruti måtte förordnas så, alt omförmälde befattning blott endera tillkomrne; N:o 46» öfver väckta motioner, angående rättighet för Länsmän, Nämndemän och Fjerdingsman, eller den person, fordnngsegaren eljest har förtroende till, alt verkställa utmätningar; N:o 47> öfver Riksdagsfullmägtigen Olof Olssons ifrån Östergöthland motion, angående vilkorliga utiriätnings-resolutioner; N:o 48> öfver Herr Gustaf Adolf Bruncronas motion, om vissa bestämmelser, för att förekomma utmätningsmans tillgrepp och förskingring af utmätta medel; N:o 4o> öfver Riksdagsfullmägtigen ifrån Elfsborgs Län Anders Danie ssons motion, om annan fördelning än den, sorn nu eger rum, af försäljningsprovision för utmätt fastighet; N:o 5o, öfver Riksdagsfullmägtigen Joh. Jac. Rutbergs från Norrbottens Län motion, att för Kronoutskylder af fastighet, den egaren till utskyldernas godtgörande afslår, vidare betalningsansvar icke må honom åläggas; N:o 51, öfver Riksdagsfullmägtigen Nils Magnus om ifrån Calmar Län motion, om bestämmande af viss tid för fullföljd af hos Konungens Befallningshafvande skedd lagsökning emot löftesman, som borgat såsom för egen skuld; N:o 52, Öfver Riksdagsfullmägtigen ifrån Skaraborgs Län Lars Lars - Fröt.
Då trenne Riks-Stånd godkänt Utskottets^, förslag, som icke låter sig med Bondeståndets gemensamma tanke sammanjemkas, får Konstitutions-Utskottet den oförenliga skiljaktigheten till samtlige Riks-Ståndens behandling vördsamt anmäla, med vördsam hemställan derjemte till Bonde-Ståndet, att det ville sig efter de öfriga trenne Stånden foga. Stockholm den 30 Oktober 1857. Riksdagsfullmäktigen Johan Persson från Upsala län har velat tillkännagifva, att han icke öfvervarit detta Konstitutions-Utskottets beslut. Bih. till R. St. Auk. till Exp.-Utsk. den 31 Okt. 1857, kl. 2 e. m. Memorial till Rikets Ständer, i anledning af Riks-ståndens beslut rörande del af Konslilulions-Ulslcollet uti Memorialet J\s 55 föreslagna tillägg vid 1 § 9 mom. Tryck fr ihels-Förordningen, angående förebud mot eftertryck af utländsk skrift. Vid föredragning af Konstitutions-Utskoltets Memorial JV2 35 med förslag till tillägg vid 1 § 9 mom. Tryckfrihets-Förordningen, angående förbud mot eftertryck af utländsk skrift, hafva, enligt Konstitutions-Utskottet tillhandakomne utdrag af samtlige Riks-Ståndens protokoll för den 10:de och 14:de uti innevarande månad, Ridderskapet och Adeln, Presteoch Bonde-Stånden oförändradt antagit Utskottets förslag att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, men Borgare-Ståndet till Konstitutions-Utskottet, såsom Ståndets gemensamma tanke, hänvisat den anmärkning, att det ifrågavarande tillägget borde erhålla följande lydelse: »Ar med främmande Makt öfverenskommelse slutad om ömsesidigt skydd för bägge Makternas undersåtcr mot olofligt eftertryck i del ena landet af böcker och skrifter, sorn i del andra landet utgifvas, galle, vid i Sverige begången öfverträdelse deraf, hvad, i afseende å eftertryck af inhemsk skrift, stadgadt är»
Häraf kunna antagas vara kontant tillskjutna omkring 8 millioner. Vinsten å bankrörelse torde böra i medeltal beräknas til! 12 ä 15 procent af tillskottet eller 88 till ungefär en million riksdaler. Den vanliga inkomstbeviilningen härå, a I procent, utgör rdr 10,000. Beloppet af Privatbankernas utelöpande sedlar var väl vid slutet af Juni månad 1858 blott omkring 20, men vid slutet af sistlidna December omkring 25 millioner rdr. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL vid Lagtima Riksdagen i Stockholm Åren 184T och 1848. FÖRSTA SAMLINGEN. 125 Afdelningen: Kong/. Majlis Nådiga Propositioner och Skrivelser jemte Utdragen af de inför Kongl. Majit uti Stats-Råd et i ämnet förde Protocoll. f 4 lå -S U'f , ;;iiÄfi ■wMtr. t* MÄJSTS Nådiga ip ie © ip © s a ir a © n till R i k e i s S t änder, a m g å e n d e Statsverkets tilflgtåiid oell b efia of; Gifven Stockholms Slott den 12 November 1847. STOCKHOLM, 1849. P. £Lm NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare. Kongl. MajUs Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Stats-Verkets tillstånd och behof; Gifven Stockholms Slott den 12 November 1847. Kongl. Muj:L öfverlemnar härmedelst Lill Rikets Ständer Dess Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, sammanfattad efter omsorgsfull pröfning af de till Siats-regleringen hörande frågor och under liflig önskan att inskränka slatsutgifterne i den mån sådant kunde med statens sanna fördel förenas.
Bermwg, 4 850. t ^ Allm.. Besvärsock Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o 28. 1 N:o 28. Ank. till Exp. Utsk. d. 3 Febr. 1851, kl. 7 e. ra. Utlåtande, i anledning af vackt motion, angående förändring i föreskrifterna om fartygs uppmätning. Uti en, af Herr W. M. Ekelund inom Vällofliga Borgare-ståndet väckt, till Utskottet remitterad, motion, har blifvit anfördt, hurusom den nu gällande och i Fdrfattningarne föreskrifna method för skepps mätning vore förknippad med väsendtliga brister. Så länge denna method, som skeppsmätaren kunde godtyckligt begagna, och den han kanske äfven någon gång saknade skicklighet att tillämpa, vore gällande, funnes å honom ingen kontroll, och följden deraf vore jemväl den, att, bland fartyg, som blifvit uppmätta till nära nog lika lästetal, åtskilliga kunde lasta långt mera och kanske dubbelt emot andra, hvarom man kunde erhålla bevis genom granskning af tullkammare-journalerna och jemförelse emellan fartygens innehafvande laster och de å dem utfördade mätare-brefs innehåll. Enär således behofvet påkallade ett inez^a ändamålsenligt sätt för fartygs uppmätande, grundadt på den princip, att alla fartygs lästetal beräknades efter deras kubik-innehåll, i likhet med hvad ock hos andra sjöfarande nationer skulle vara vedertaget, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte derom till Kongl. Majit ingå med underdånig anhållan. I afseende härå lar Utskottet till en början upplysa, att en af Kongl. Majit i nåder tillsatt kommité, som haft sig uppdraget att utreda Navigations-skoleverkets tillstånd, och föreslå de förändringar i författningarne derom, som För sjöfartens befrämjande kunde anses erforderliga, uti ett den 15
Härvid har jag tyckt mig finna, att i Städerne just lill följd af den derstädes införda friare flyttningen i och ur hus, ulan att husvärden stätt i något ansvar för hyresgästens hvarken allmänna utskylder eller personliga underhåll, mindre svårighet mött för de mindre bemedlade att sjelfve bereda sig bostad, utan att någon olägenhet för andra deraf upstätt, och är det med afseende häruppå och då numera frihet att 238 Den 28 December, e. m. nedsätta sig på landel är medgifven handtverkare, näringsidkare och andra, hvilka för deras rörelsers bedrifvande icke äro i behof af jord, utan snarare besväras genom nödvändigheten att för åtkommande af tryggad bostad å landet (illika skaffa sig nyttjande-rätten lill en viss jord-areal, som jag tager mig friheten framställa förslag om utfärdande af en lag ang:de uthyrning af hus å landet då jord ej medföljer, och ang:de husvärds och hyresgästs ömsesidiga rättigheter och skyldigheter i sådant fall, samt huru vid sådant aftal bör förhållas med upsägning, legostämma och flyttning, äfvensom huruvida ett dylikt aftal bör brytas af sedermera skedd försäljning eller icke. Denna min motion får jag anhålla måtte remitteras till LagUtsk. som i händelse för frågans fullständiga behandling, sammanträde med Ekon.-Utsk. skulle anses erforderligt, är i tillfälle att sjelf sådant begära. 4:o Olägenheterne derutaf att hafva olika flyttningstider för Stad och för land hafva redan icke sällan visat sig, ock komma säkerligen att för hvarje år blifva mera märkbara i samma mån, som gränsskillnaderne emellan Stad och land och emellan de yrken och näringsgrenar, som på ena eller anda stället bedrifvas, mera bortfalla. Det är af sådan anledn. och då våra klimatiska förhållanden icke äro sådane, att, åtminstone efter mitt förmenande, det kan för landtmannen ligga någon serdeles vigt uppå antingen fly
Jag anser mig skyldig att endast lemna cn kort upplysning i afseende på hvad som Sr anfördt om truppers transporterande inom det district, 2o6 Den ig Februari f. m. der jng har befälet. General-ordres hafva befallt och blifvit verkställde, att för commenderingarne till Drottningholm begagna ångbåtslägenhet; och förra uret gick commenderingen, bestående af 44 nlan Linköping, ernbarqnerade der jemte trupperne från Skåne och Sjö-artilleriet, hvarefter de sjövägen afgingo direcle lill Drottningholm. Hr von Rosen, Georg: Jag får upplysa, att, åtminstone i Christianstads län, ingen rusteller rotehållare kan affordras kronoskjuts för någon enskild persons embetsresor, utan måste gästgifvarskjuts begagnas, der den ar alt tillgå. Deremot kan kronobetjeningen, der gästgifvarskjuts ej finnes, uppbåda lill kronoskjuts, hvilken begagnas emot samma lega, som gästgifvareskjutsen, med undantag af kärrpenningarne. Hr af Dalström: Jag ämnar blott vid hvad jag förut såsom svar på Hr Ribbiugs yttrande anfört, tillägga, att betalningen för de omnämnda resorna i tjensteförrättningar erlägges till samma belopp, som vanlig skjutslega; och då jag nämnde samma lega, åsyftade jag således ådagalägga, att Officerare icke åtnjuta någon lindring i skjutslega!! vid de resor, de göra i embetsföirättningar, utan få de betala densamma till lika belopp med andra resande.j Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekon.-Utskottet. IJ. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 4 till 3 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Onsdagen den ig Februari i84o. Plenum kl. 6 e. 111. Frih. Raab, Adam, Christian: Af förekomne skäl har jag återlemnat den pollet jag förut uttagit för N:o io34 Wallenstjerna, och i stället erhållit fullmakt och fått pollett för N:o 8i5 Gripensköld.
Märkligt är, att emedan en tillfredsställande utsigt öfver den rymd, hvilken menniskorna älska och prisa såsom det Skönas, upplåter sig endast i och med ett rigtigt begrepp om Kärlek, hvaraf Äktenskapet är den rikaste menskliga verkligheten: så är den sanna läran om Skönhet, utom det att hon i allmänhet är en underafdelning af den sanna läran om Kärlek, tillika en underafdelning af den sanna läran om Kärlek såsom Äktenskap. Ty om, såsom visadt är, i Äktenskapet möter oss den fullkomligaste formen af den enhet, i hvilken omöjligt Nytta och Nöje kunna från hvarandra skiljas: då kan i närmaste följd deraf sägas, att i Skönheten, sådan den af sina älskare i och för sig sjelf betraktas, möter oss den fullkomligaste formen af den sida i denna enhet, der det högsta nöjet, rentaf såsom sådant, innebär den högsta nytta; eller der nyttan består just i, att vara och gifva idel nöje – af det renaste slag. Uppmärksamma läsare hafva tvifvelsutan funnit, att genom hela vår lära går en teleologisk utvecklingstråd, och att hon egentligen genom denna tråd till ett helt sammanslingas. Men liksom denna teleologi grundar sig på ett alltlifvande och alltomfattande begrepp om Ändamål, hvarom denna tidens tänkare knappt äga någon aning: så är med den fullkomligt öfverensstämmande, ja, måste ur den följa, att äfven ett Nöje kan gifvas, som, utan att vara något annat än Nöje, ändock är en sann, en det högsta Ändamålet befrämjande och på sitt vis uppenbarande Nytta. Det är detta nöje, som innebäres och meddelar sig i åskådningen (eller öfverhufvud förnimmelsen) af allt, hvad vi kalla Skönt eller Skönhet. Det Sköna består derföre ock i idel form; men denna form är sjelf, såsom sådan, det rikaste och verkligaste väsende. Skönhetens lif är nämligen detsamma, som Godhetens; hvilket i sin innersta varelse är Oskuld. Ursprungligen är alltså äfven Skönhetens innersta varelse ingenting annat. Den allraskäraste af hennes gestalter är derföre den, som tillhör invånarne af Oskuldens himmel. Vi hafva sett, att denna himmel är den öfversta.
Bcrgs-Rädet N. D ah! b crg, enl. Kongl. Brefwet d. 25 Mars i?yz dest pä 1778 ars HofOlåt innehafde förra Lrf-Medici Lön zzg: »6. Lifstids Pension i anseende till uppwacktning hos f. d. Konung Gustaf Adolph säspm Kron-Drins enl. Kongl. Drefwet di Julli 178' 166: Z2 samt en Gratificatiin enl. Kongl. Brefwet d. 28 Now. 1797 utan anförd? stät . 74. 2,966 innehar debutom Westers Lön pä Kongl. Bergs-Collegii Siat. Herr Vice Presidenten och Riddaren Fahnehjelm, Pension enl. Kongl. Drefwet d, 14 Januarik 1800 för sarstilte trogne tjenster under i?83 ärs frig » . , , - . » , destutom Ramm ar-Rätts Räds Lön 600 Hfwersten de Suremain för f. d. Konung Gustaf Adolphs säsom Kronprints vnderwisning i Artillerie, Pension enl. Kongl. Brefwet d. 24 Maji 1797. innehar destutom Informations La. pjtajns Lön wid Swea Artill. zoc>. Herr General Lieutenanten m. m. Grefwe Cronstedt, dest förra Kammarherre Lön enl. Kongl. Lön pä Finsta Ex peckance Slaten. Hof-Marftalken m. m. de Besche, för Nit och trohet wid 1772 ärs Regements, förändring « lifstids Pension enl. Kongl. Brefwet d. iz Sept. ^772 innehar tillika <öfrversie Indelning wid ! Adelsfanan. j Hfwerste Lieutenanten Carlen Dito , tillika Majors Indelning wid Skara borgs Regemente, hfwerste Lieutenanten von Stocken ström, dest förra Kammar.Junkare lön enl.
»Då jag anser det vara af stor vigt det Rikets Ständer vid afgifvande af sina underdåniga skrifvelser i allo iakttaga full konseqvens, så att icke, genom att beträda en motsatt bana, hvilket jag finner Utskottet genom detta sitt betänkande hafva gjort, det anseende och den betydelse Rikets Ständers underdåniga hemställanden böra hafva derigenom till stor del gå förlorade och så småningom kunna blifva värdelösa, har jag icke kunnat instämma uti Utskottets beslut i denna fråga. Rikets Ständer hafva nemligen vid alla riksdagar ända sedan 1840, då en underdånig begäran om Smålands Husar-regementes förvandlande till infanteri till Kongl. Maj:t afläts, hvilken dock icke vann Kongl. Maj:ts nådiga bifall, ansett skäl icke vara för handen att biträda de motioner, som i samma syftning blifvit väckta, utan ständigt lemnat dem utan afseende; uti hvilket tillstyrkande jag finner Utskottet äfven denna gång bort stadna, helst inga kända nya förhållanden gifva anledning till frångående af denna Rikets Ständers vid alla riksdagar sedan 1840 uttalade åsigt. Det finnes ock ett ytterligare skäl hvarföre Rikets Ständer för närvarande eller vid nu pågående riksdag icke böra taga initiativet uti frågor af denna art, alldenstund den af Kongl. Majit i nåder tillsatta Kommittéen för Landtförsvarsärenden möjligen torde komma att afgifva något förslag rörande organisationen af de särskilda vapnen och blifver säkerligen detta förslag Rikets Ständer delgifvet, då Rikets Ständer, så vidt ingen underdånig anhållan i det afseende Utskottet föreslagit blir afgifven, både undvikit att gå den andra Statsmagteu i förväg som ock hafva sin rätt mera öppen vid fattandet af de beslut, som kunna blifva en följd af hvad nämnde Kommitté uti hithörande frågor kommer att föreslå, derest Kongl. Majit finner skäligt i anledning deraf till Rikets Ständer göra nådig framställning.
Sla s-Contoirel fäsom ersättning för revenuen af Ge, nerai.Disconken; och för hwilka Obligationer, alla löpande med Z procents ranta, och förfallna är 1812. Kongl. Stars Contoiret, jämlikt Kongl. Majus till Herrar Fullmrg.tige aflätne Nädiga Bref, ftulle tillbyta sig uti Kongl. Krigs - Collegio säkre fastighetslån, hwilka derefter, jemte en ännu större summa af flike Län, stulle anwändas till Vanquens betalning för de ar ,786 Stats - Merkel meddeldte Län till Magazins Inrättningen. De uppä berörde summa återstående 100.000 Rd. i Obligationer besinnas äfwen under loppet af Alars, April och Maji mänader 1804, och således under en tid, dä Contoiret annu hölls öpet för All» mänhctens insättningar af Län mot 5 procents ranta, wara inlöste, hwarjcmte och inom d. 2g Juli 1804 eller den dag, Contoiret tillstöts för Bancomynts Län, ätstillige andre Obligationer före förfailotiden blifwit liguiderade, säsom t. e. den zo Apr. 1804 en Adelig» Cadette - Skolan tillhörig Obligation af d. zo Dec. i8og, stor 4000 Ro., den 14 Maji menne dito pä tillsammans zzo R:dal. och fä widare. Pro - 5)88 Den 18 November. Protokollet utreder icke i hwad märkelkg matto Contoirets Bancomynts tillgängar blifwit förökade under de ellofwa dagar, hwilka skilja imellan d. r i Januari, da Herrar Fullmägtige widtogo förenämnde Besiut,som hade för afsigt, akt upmun.ra insättningar af Bancomynt; och d. 2g Jan. elter, samma dag, Kammar-Rådet ak 8o§orlcköm första gängen LcwiljadeS anticipera!) inlösen af Contoirets Obligsrioner.
Om, enligt Utskottets förslag, inköp af enskilda skogar för Kronans räkning, kommer att i någon mån ega rum, så tagas äfven härtill medel i anspråk; likaså har Utskottet påräknat bidrag af allmänna medel till befrämjande af undervisningen i skogshushållning. För den närmaste framtiden finnes, förutom den inkomst, som är att påräkna af de skogar, hvilka redan stå under Skogs-styrelsens förvaltning, äfven en för dessa ändamål användbar samlad tillgång i Skogsplantering skassan, hvilken tillkommit på grund af 1805 års skogsordning och består af medel, som influtit för försålda skogseffekter, bete å kronoparkerna, böter för skogsåverkan o. s. v. samt påräknats till utgifter för planteringshagar med flera anstalter till parkernas vård, men ansetts såsom statsmedel, hvilka, jemlikt Kongl. Brefvet den 25 April 1826, borde från länsstyrelserna insändas till Statskontoret och såsom särskild fond bokföras, samt Kongl. Maj:t tillhandahållas för de dispositioner, som 68 Santmans. Stats-, Lagsami Allm. Besv.- och Ekon.- Uisk. Betänkande N:o 50. för berörda ändamål kunde ifrågakomma. Vid riksdagen 1844—1845 bade dessa medel stigit till 72,000 R:dr Banko och Rikets Ständer anhöllo då, att vederbörande måtte i nåder anbefallas att gå i författning om deras utlånande mot ränta, till följd hvaraf Kongl. Maj:t den 4 December sistnämnda år förordnade, att medlen skulle tillsvidare af Stats-kontoret göras fruktbärande. Sedermera kar kassan så tillvext, att dess behållning, enligt bokslut år 1860, utgjorde 414,922 R:dr 80 öre. Kassans inkomster under åren 1855—1859 hafva, obei*äknadt räntevinst af 17,476 R:dr, i medeltal utgjort omkring 138,000 R:dr årligen.
Afdelningarnes antal skulle i den händelsen, naturligtvis tagas lika med det antal Electo - I Den ii April e. m. 229 rer som skulle tillsättas3 och detta val kunde ske på särskildt tid hälst före början af ett Plenum, hvarigenom tiden för andra ärender icke borttoges. t 5 Jag torde icke böra öka vidlyftigheten af denna reservation med att ingå uti mera deta i Herad utveckling af de fördelar detta valsätt syne6 mig äga framföre det af Utskottet föreslagna, än hvad redan skedt genom premisserne sorn det innebär. Jag får blott tillägga ett medel hvarigenom jag tror uppgörandet af de första vallistorne tili Electorer, skulle betydligt lättas i synnerhet för dem, hvilka för första gången från landsorterne anlända till Riksdagen, nemligen, sedan första anteckningen blifvit förrättad, skulle uti RiddarhusSalen anslås en uppsatts på de personer hvilka vid sist förflutne Riksmöte varit Electorer och Utskotts Ledamöter; och så snart andra anteckningen vore fulländad skulle en tryckt förteckning på Ridderskapets och Adelns närvarande ledamöter upprättas, hvilken Förteckning borde sednast vara att tillgå dagen före den då valet skulle ske. Nödiga upplysningar och tillräcklig tid synes mig derigenom vara lemnad äfven för en på stället främmande person att med urskiljning uppgöra sin vallista, hälst allmänna tankan härpå skulle vara spänd redan från ögonblicket af den första anteckningen. Herr Grefve Spens; Med Utskottet delar jag fullkomligt öfvertygelsen, att det nu bruk - 1 23® Den 11 April e, md liga mångdubblade valsättet, enligt både billighetens och klokhetens lagar, bör utbytas, emot det mera directa af Ståndsledamöterne till Electorer, äfvensom att det i visst afseende är Ledamotens rättighet, att få välja pfver bela Ståndet. Men, icke för sin räkning ensamt, äger han denna rätt; UtskottsLedamoten, på hvars tillsättande hela förfarandet syftar, är väl på visst sätt den enskildtes Fulhnägtig, men tillika och egentligen Ståndets och hela nationens, emedan han är en väsendtligen ingripande del i den lagstiftande församlingen.
259 JV2 89, i anledning af väckt motion, att utflyttningsattest för inhyseshjon skall upptaga dess hela familj; JM 90, i anledning af väckt motion om upphörande af den i Stockholm ut gående så kallade raspoch spinnhus-afgiften för testamenten; JM 91, i anledning af väckt motion om ändring i sättet för Presterskapets aflöning; och JM 92, i anledning af väckt motion om inrättande af ytterligare ett institut för döfstumma. Hvaremot samma Utskotts Betänkande: JM 87, i anledning af väckta motioner angående ändringar i nu gällande taxa för expeditions-lösen till Utskottet, återremitterades; och skulle de anmärkningar, sorn under öfverläggningen i ämnet förekommit, genom Protokolls-utdrag Utskottet meddelas. S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition med förslag till ny Sjölag, beslöt Ståndet att till Lag-Utskottet remittera samma nådiga Proposition, med anmodan till Utskottet att, för den händelse, såsom ifrågasatt vore, särskildt Utskott för behandlingen af ifrågavarande nådiga Proposition komme att af Rikets Ständer förordnas, den nådiga Propositionen mätte varda till detta sednare Utskott öfverlemnad. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades, efter ånyo skedd föredragning, Kongl.
Af ödet eller händelser försatt iden belägenhet at inom sit Fädernesland ej aga andra fördel-ar än sin person och sin frihet, fördelar som de wilda djuren äfwen aga, är det ej nog at man mäste ärligen til Staten erlägga en wist skatt, man skall äfwen mot sin wilja släpas til et prke, hwartil ömarken häg eller fallenhet kallar: och efter utständne mödor, möjligen stympad och sjuk, lika fattig som förut, lika ukestängd fran ägande rätten i den jord, som man förswarat, och nu mera oförmögen at genom arbete söka sin bergning, i armod och elände framsläpa de äterstäende dagarne af et uselt lif. Om man ock för ögonblicket wille döfwa Den 1Z Iimn. 707 känslans och billighetens rost i detta fall, torde dock swärigheten och omöjligheten at werkställa en (llin8L!'iption af hwad art och beffaffenhct som backst, förtjena mera afseende. I den afgifne berättelse öfwer Rikets tilständ dä Regemcnts-förandringen timade, anföres, at jordbruket, denna första af et lands näringsgrenar, aftynade, dels i brist pä arbetande händer, dem litstrifningar dcrifrän ryckt, dels af oräkneliga Kroiioffjrttsningar, som betogo den hemmawarande arbetaren tid och medel til dest yrkes bedrifwande, dels ändteligen af gärder och leveranser, som beröfwade jordbrukaren fine nuwarande tilgängar, under det at hans idoghet skulle bereda nya.