Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Börande sålunda qvarnarnes och sågarnes beskaffenhet i taxeringsuppgiften intagas. 2:o Om qvarn och såg af berörde beskaffenhet äro så belägna, att de skötas af en och samma person, bör denne taxeras till afgift, beräknad efter stenarnes och ramarnes sammanlagda antal. 3:o Uraktlåter egare af förenämnde skattlagde sågar och qvarnar att uppgifva någon såsom mjölnare och sågare, påföres likväl afgift efter 2:dra art., såsom vore en mjölnare eller sågare uppgifven; dock att egare af mjölqvarnar med ett par stenar och sågqvarn med ett blad, som sjelfva sköta qvarnen och således icke hafva hos sig anställde mjölnare eller sågare, skola ifrån denna, för mjölnare och sågare stadgade, bevillning vara befriade. f) Bevillning af Fisker ier. § 32. l:o Sådane fiskerier, som utgöra serskilde, i jordeboken upptagne, lägenheter, utan att vara i hemmanens skattläggning inbegripne, eller hafva i deras Bevi/lnings-Utskotlcts Betänkande, N-o 9. §§ 3a—33. 101 uppskaltningsvärde ingått, taxeras lika med annan egendom, efter deras värde, hvilket bestämmes sålanda, att behållna afkastningen uträknas till kapital efter fern procent. 2:o Kronofiskeriers; samt flere dylika lägenheters innehafvare, hvilka endats erlägga räntan efter jordeboken, betala bevillning efter enahanda grund. 3:o Höra dessa lägenheter under hemmanets skattläggning och hafva således ingått i dess värde, äro de från denna afgift befriade. g~) Bevillning af Kapitaler, Aktiebolag, Associationer, Societeter, Kassor, Verk, Hypotheksoch andra allmänna Inrättningar. § 33. l:o Då af fastigheter, efter deras värde, samt af handel, näring och rörelse, efter inkomsten, bevillning utgår, utan allt afdrag för gäld, så komma icke de intecknade och i rörelsen instuckne kapitalen, såsom, enligt ofvanberörde grund, redan till bevillning beskattade, att i sådant afseende serskildt upptagas. 2:o
Unbantag ifrån od? lindring; uti föregåenDe ©tabganben. 5rån ©tamplabt papper befrias: Stea Dem ier ne i alla Dem röranDe anföfningar och actioner; SlcaDemie>h«tnman, forn ej äro jfatte; 22 Slcttoner, §iffa(iffa; Sictioncr, röranDe SlcaDemter, ©pmnajter, «£)uéf)ånning&©älljfaper, $pr fot, ©folor od) åpofpitaler, $attigwårDö>;3ntättningar, ^enftonö €afor od) alla anDra fromma ©tiftelfer, famt Sicabemted)emman; Sif* ocl) §illträDeé-l)Ufefpner å alla ^ronané od) ©tatenö SBoftäf len, famt Q3ref odj Utjlag Derom; SlfffcD för Sittare, dragoner, ©olDater, SSåtémän ocf) ©pel i Rummet; Slfffrifter, forn för fiflorijfa od) öfrige *2Betenjfapliga uplpöningar ur 3Uf&2lrd)iDct meDDelaö; hillmo gen för: alla $3efwär&jfrifter, Slnföfningar od) $örflaringar meD Dertill föranDe bilagor, forn foö ^vongl.
(Se i:a Sami. i:a Band. s. 447—4^4 ) Stat s-U tskottets B e t ä n k a n d e n. 4 5 Hvarjemte förenade Utskotten erhållit Remiss af liedannärnnde Ri';sda"s-Fulimägliges i samma ämne iugifae Memorialer, nemligen: 1:0 Herr von Schinckeks, .Toli. Fred: hvaruti, under anförande af A Is kill ige betänkligheter emot Kronöskogarues upplåtande under enskildt ego och begagnande, samt af angelägenheten utaf en på återväxt och framtida bestånd beräknad hushållning med nämnde Skogar, hemställes, att hos Kongl. Maj:t kunde i underdånighet anhållas, det Skogs-Staten måtte erhålla cn förbättrad och med dess bestämmelse mera enlig organisation, samt att denna Stat måtte åläggas vid ansvar, tills vidare det Kronoparkerne och Allmänningarne icke allenast till deras nu varande värde varda bibehå line, utan äfven, genom en omsorgsfuilare behandling, förbättrade, så att de förre kunde gifva en fortfarande säker inkomst åt Stats-Cassän, och Allmänningarne en årlig utdelning af SkogsEffecter åt Länens Innevånare. a:o Petter A ndersson, från Södermanlands Län, med klagan öfver otillräckligheten af den utsyning, sorn å Allmänningarne i Södermanland erhålles, samt öfver det vites förbud Kongl. Maj:ts Be - 46 S ta ts-U tsk o t te ts Betänka ndem fa il n i ii gs h a fva 11 ela i nämnde Län, utfar» dat emot stubbats och vindfällens afhemta liing från samma Allmänningar; Och har Riksdags - Fu limägtigen Jan Michaelsson, från Uppland, uti denna motion sig förenat. 3:o Jöns Isakssons, från Ostergölhlsnds Län, hvaruti hemställes att liiläinliade odlingen å Dagsmåsseli mätte till verkställigheten förfalla, heldst denna Mössa hufvudsakligen vöre ämliad till bete för angränsande Hemmans åboers kreatur:
Som jag af den föreg:de talaren blifvit förekommen i den uplysning jag ville aflemna, alt nemi. på 6:te hufvudliteln finnes en hufvudafdeln. för ”jordbruk, handel och näringar”, men att denna hufvudafdeln. sönderfaller i underafd:r och att en af dessa underafd:r har till rubrik ”för vägar och kommunikationer”, med ett anslagsbelopp af 8000 r:dr, hvarigenom de på denna fond anvisade 6,946 r:dr 5 sk. för en brobyggnad, hade full giltighet för sig, så vill jag häröfver icke vidare yttra mig. Jag tior för min del att Revisorerna hafva afsett hufvudafd:n, och icke underafdm, och att det är hufvudsakligen från detta misstag skrifvelsen härleder sig. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag vill icke inlåta mig i något yttrande ang:de riktigheten af dessa medels anvisande till utgående från den fond, som fått betala dem. Men då här blifvit ifrågasläldt alt utlåt, kunde afslås, utan alt först återremitteras till StatsUlsk., så har jag, hvad formen beträffar, en betänklighet, hvilken, om hon än icke hyses af någon annan, jag dock vill meddela, på det man vid andra frågor icke måtte erinra mig om mitt stillatigande vid detta tillfälle. 69 §. R. F. stadgar följande: ”Upstå, antingen hos R. St:s plena gemensamt, eller uti något af Riks-St:n, betänkligheter att antaga hvad StalsUtsk. tillstyrkt uti det, som rörer, antingen Statens reglerande, eller Bevillningens derefter lämpade hela belopp, eller hvad till Riksg:skont:s utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för Riksg:skont:s Styrelse och förvaltning, dä böra de skäl anföras, på hvilka sådana betänkligheter sig stödja, samt meddelas StatsUlsk., som derefter toge ärendet under ytterligare öfvervägande. Anser SlatsUtsk. sig icke kunna afvika ifrån dess redan afgifna yttrande, eller instämma uti R.
V 45 b, i 45 b. V 45 b. ii 44 b. f 45 å. ii 44 b. ii 44 ii 44 a. a. Y 45 b ii 44 b. V 45. b. V 45 a. a. y 45 b. V 45 h. Y 45 b. 45 b. ii 44 b. i 45 £ ~ V N. o 2 C/q G0- 3. ii O < I-Ö O o sr03 X v 3 c/q > ct> c/q eller Memorial. Cj O ~ - S" £- CT o - Pults-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. Sf 45 i cr 0> £r‘ Ridd. o. PresteBorgareBonder N:o N:o Si(l. Adeln. Ständet. Ständet. Ständet. N:o § Nerikes Bergslager, om plan för vattencommunicationer derstädes* Se Anslag för allm. arbeten. Noras jon och Fåsjön, om Canal emellan. Se dito* Nordensköld, Friherre och Amiral, om en honom tillagd månadtlig ersättning* Se Anmälan 62. Nordre Eif, om uppmuddring deraf. Se Anslag för allmänna arbeten* Normal-Skola, om inrättande af en sådan för i frun timmers-undervisningen ... * 4 0 68 15-20 V 45 1). V 45 b. v 45 b. V 45 V 1 Norra Barken och Wessman> om Canal emellan. Se Anslag för allmänna arbeten. Norrbottens och Westerbottens Fältj ägar e-Corpser, angående försäljning tiil skatte af Löjtnantsoch Under-LöjtnantsboställeB na. Se Boställen* Norre ä, om upprensning deraf* Se Anslag för allmänna arbeten. ■1 Norrforss Byamän, örn tillstånd För dem att begagna Laxfiske i Umeå eif. Se Lax• fiske, i Norrtelje A, om upprensning deraf. Se Anslag j/ för Allmänna arbeten.
För votering i hufvudsaken föreslås en så lydande proposition: »Den, som anser, att, på sätt Utskottet föreslagit, samt Rorgareoch BondeStånden beslutat, Kongl. Maj:ts Nådiga förslag att, af Kronans andel i de till Tullverket inflytande konfiskationsoch hötes-medel, 50 procent må anvisas såsom årligt Stats-bidrag till Tullstalens enskilda pensions-inrättning för enkor och barn, att från och nied innevarande år pensions-inrättningen tillgodokomma, icke bör af Rikets Ständer bifallas, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; Vinner nej, antages (l:o alternativet) Ridderskapet och Adelns beslut. (2:o alternativet) Preste-Ståndets beslut. Stockholm den 30 Oktober 1854. Ank. till Exp.-Utsk. d. 30 Okt. 1854, kl. i e. m. / Memorial med förslag till volerings-proposition i anledning af Riks-Stdndens skiljaktiga beslut rörande ifrågastdldt anslag till bildande af en teknisk skola i Borås. (U. A.) Stats—Utskottets i utlåtandet JYs 262 gjorda och i betänkandet J\s 315 förnyade hemställan, alt väckt motion om anslag till bildande af en teknisk skola i Borås icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda; har, enligt ankomne protokolls-utdrag, blifvit bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet; hvaremot Presteoch Borgare-Stånden densamma afslagit och beslutat, alt ett an slag af 5,000 R:dr årligen under nästa Statsreglerings-period må beviljas lill en teknisk skola i Borås med enahanda vilkor, som vid anslag för dylika skolor förut äro bestämda.
Lagerbjelkes motion blefve bifallen, någon remiss deraf icke vidare kunde komma i fråga, men alt då 2:ne contrapropos:r blifvit yrkade, på R. o. Ad:s beslut berodde hvilkendera af dem uti den begärda voteringen borde ingå, hvarföre Hr Gr. o. Landtm, finge hemställa om R. o. Ad. ansåge det af Hr Munck af Rosenschöld yrkade afslag böra blifva contrapropos. vid den blifvande voteringen. Härvid ropades starka Nej, blandade med Ja, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemstälde, om R. o. Ad. till contrapropos. antoge att Gr. Lagerbjelkes motion bör remitteras till Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk., samt, sedan denna propos. blifvit besvarad med starka Ja, blandade med Nej, förklarade det han funnit Ja öfvervägande. Hr Munck af Rosenschöld: Jag får anhålla om votering emellan contraproposme nemi. Hr Gripenstedts anhållan om motionens remitterande till Ekon.Utsk. och mitt yrkande att densamma måtte af R. o. Ad. afslås. Uplästes till justering och godkändes följande.voter:spropos.: Den, som lill contrapropos. vid votering om bifall till Gr. Lagerbjelkes motion om tillsättande afett särskildt Utsk. för behandling af frågor ronde Bränvins tillverkning och försäljning, 26 Ben 22 November. antager, att berörde motion bör remitteras till Allm.Besv.- o. Ekon.Utsk., voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antager R. o. Ad. till contrapropos. att motionen af R. o. Ad. afslås. Hr von Hartmansdorff: Aldrig hade jag kunnat föreställa mig att någon propos. å remiss till Ekon.Utsk. skulle blifva framställd; men då sådant inträffat, får jag emot en dylik åtgärd, såsom formvidrig, mig reservera. Gr. Hamilton, Jakob Essen:
Husbonden med förtrytelse och harm öfver sin grannes ofog, att hafva fråntagit honom ett dugtigt och godt Tjenstehjon, med kallsinnighet anser den Tjenaren, som han vet vara ledsen vid sin tjenst, och arnar adlytta; — deraf följer ömsesidig ovilja, sista halfva året, eller oek finnér Husbonden sig föranlåten, att med Löneförhöjning eller dylikt, söka obligera ett beskedligt Tjenstehjon att qvärblifva; och återbära den olagligt tagna Städjan, hvarigenom missämja och oredor alltid förefalla; alltså får jag vid VI Art. i och \ §§. föreslå den förändring: att Husbondens Städja, till de i hans tjenst varande Tjenare, må efter Midsommar först utgifvas, och gällande blifva; samt att Husbonden ålägges att den 10 Augusti lemna behörig Orlofssedel till dc Tjenstehjon, hvilka icke uti dess tjenst qvarblifva, vid ett vite al ioR:dr, om han sådant uraktlåter; hvarefter Tjenstehjonen må äga frihet att Laga Städsel taga, __ och att det olagliga Stadslandet, måtte med högre böter förekommas; samt blifva angifvarens ensak. Det Tjenstehjon, som sig olagligt städja later, borde åläggas att uti sin tjenst qvarblifva påföljande året, derest Husbonden det åstundar. — Vid samma bot må ingen Tjenstedräng, före Larsmasso, Lega till Krigstjenst taga, och tjena alltid i thy fall qvar Den 11 April. 409 till laga Flyttningstid. 1, 2 och 3 §§. i VII Art. samt 7 §. i VIII Art. böra således i anledning häraf förändras. 7:0 Vid 3 §. af IX Art. torde den förändring anses nödig, att TjenstehjonsStadgan uti mindre Format bör utgifvas, och likasom Almanackorna emot lindrigaste pris, Allmänheten tillhandahållas. — Samt som sagt är, uti Husförhören kunnoggöras.
Och då, i Utskottets lanke, en minskning i tull-inkomsten af denna vara i allt fall icke bör föranleda till afvikelse för denna särskilda artikel från det i kommilterades, af Kongl. Maj:t antagna, förslag genomförda system att närma tullsatserna för likartade varor till ett efter det verkliga varu-värdet och förbrukarnes billiga anspråk lämpadt belopp, får Utskottet tillstyrka, att, i öfverensstämmelse med Kongl. Majus proposition, för artikeln Strumpor och andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten, ej specificerade, må antagas följande tullbe slämmelser: Helsiden eller halfsiden 1 skålp. 4 R:dr 80 öre inf.-lull. Andra slag » 1 Likaså tillstyrker Utskottet, att, på sätt föreslaget blifvit, vid artikeln Vantar, som nu är hänvisad till lika tull-behandling med Strumpor, i taxan införas samma tull-bestämmelser sorn för Strumpor. Kommilterades tulltaxe-förslag innefattar för artikeln The en förhöjning i The.^ införsels-afgiften från 14 sk. 2 r:st till 16 sk. eller 80 öre skålpundet, och har Utskottet icke något att vid detta af Kongl. Maj:t godkända förslag erinra, utan hemställer, att detsamma måtte bifallas. Tobak. Tråd - I afseende på artikeln Tobak, oarbetad, hafva komraitterade föreslagit nedsättning i införsels-tullen å blad från 7 sk. II r:st., hvartill den tued t i Iläggsafgifter för närvarande uppgår, lill 6 sk. 4,81 r:st. eller 20 öre och å stjelk från 4 sk. 8 r:st. till närmast lägre öre-tal eller 14 öre skålpundet. För arbetad Tobak är endast i afseende på Cigarrer, derå afgiflen blifvit nedsatt från 1 R:dr 14 sk. 5 r:st. Banko till 1 R:dr 50 öre riksmynt, skalp., någon hufvudsakligare förändring vidtagen.
Lagerbjelke lillsländigt att framställa en sådan motion, som han gjort, och om han vill hemta stöd för sitt förfarande af den nytta, som skulle upkomma genom motionens framgång, så måtte det vara mig tillåtligt att uttala min afsky derföre att man vill urskulda grundlagens öfverträdelse med den nytta, som deraf skulle följa. Hr Bildt har sagt, att man icke haft något emot att Const.- Utsk. litlkännagifvit della förhållande. Om Utsk. det gjort, i öfverensstämmelse med 107 § R. F., så hade ingenting varit alt deremot invända. Utsk. hade handlat lagligt och R. o. Ad. hade beslutat i saken efter sitt godtfinnande; men Utsk:s förfarande att efter 107 §:s förbigående handla på ett sätt, som af ingen § göres lagligt, är felet, och skälet, hvarför Ståndet ogillat Utsk:s åtgärd. Man har sagt att ingen kunde af tidningen erhålla säkra underrättelser och att på dem icke vore alt sig förlita; men om man vändt sig lill det Depart., som ntfärdat tillståndsbrefven, så hade man fått se, icke allenast koncepten till dem, utan äfven erhållit fullständiga uplysningar om allt hvad lill saken hörde utom Statsråds-ledamöternas yttranden deröfver. Jag tror mig hafva vederlagt de invändningar, som blifvit gjorda och förnyar min begäran att remiss å Gr. Lagerbjelkes motion måtte vägras. Frih. Gederström: Jag är förekommen af Hr von Hartmansdorff uti afgifvandet af den uplysning, han meddelat rörande sitt begångna misstag ang:de det Stats-Depart., genom hvilket naturalisationen expedieras. Deremot tror jag att Hr von Hartmansdorff ganska väl hade kunnat bespara sig att icke en, utan tvänne gånger förklara sin ajsky för de personers handlingssätt, som med honom äro af olika tanka; isynnerhet som denna svåra känsla grundar sig på en den besynnerligaste förutsättning man kan tänka sig; — den nemi. att Gr.
Det är otvifvelaktig! att när en Laridshöfäinge med säkerhet inhemta!, att Länets Spannmåls-gröda för året icke är tillräcklig för innévånarnes behof, och att den uppkommande bristen icke kan uppfyllas genom de anstalter; Som vanligen i enskild väg äga rutn, samt att Således verklig nöd är att befara, hvarom allt han straxt efter skördetiden icke kan sakna fullständiga underrättelser, bör ock Landshöfdingen låta sig angeläget vara, att tillika undersöka lill hvad qvantitet undsättnings - Spaanemål oumgångeligen erfordras. Det är på denna undersöknings vigtiga och varsamma anställande; Som det egentligen synes bero att MagazinsInrättningens Undsättnings - l.ager, ej komma ätt tillitas 1 Vidsträcktar© förhållande, än de 154° Förslag till Allmänna Magalius - verkligt behöfvandes hjelp och bistånd, sådant oundvikligen påkallar. Det är ock härigenom sorn alla obehöriga Undsättnings-reqvisitioner skola kunna afböjas, och mera förmögné icke komma i åtnjutande af e 11 understöd, hvartill en bättre utkomst och deraf följande lättare utvägar, att genom egen åtgärd kunna förskaffa sig Spannmål» gör honom, oberättigad. Stats Utskott inser val att vissa föreskrifter huru en Landshöfdinge i ty fall bör sig förhå la, icke äro omöjlige att bestämma, men tror dock att lagttagändet af följande Allmän» na reglor skall kunna småningom leda till det ändamål sorn åsyftas. Alla af en Landshöfdinge i denna del vidtagande åtgärder böra städse rigtas derhän, att så obemärkt som möjligt är, få, genom de utvägar
Utskottet får alltså vördsamt hemställa, att ifrågavarande motion icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 24 Juli 1863. Herr Henschen och Herr Carlén hafva begärt få antecknadt det de ej i detta ärende deltagit. Ank. lill Exp. Utsk. den 23 Juli 1863, kl. 8 e. m. Utlåtande, i anledning af vackt motion, angående folkskolelärares användande i kyrkans tjenst. I en inom Högv. Preste-Ståndet väckt och till Lag-Utskottet remitterad motion (N:o lil) har Herr Biskop Björck föreslagit, att det måtte åligga den examinerade folkskolelärare, som af Pastors-embetet derom anmodades, att efter gudstjenstens slut biträda med uppläsande af kungörelser, hvilket, då det skedde på Pastors-embetets ansvar, finge gälla, såsom vore det af den tjenstgörande presten sjelf utfördt, och att föröfrigt, efter Pastors förslag eller med dess bifall, Stiftets Biskop måtte ega att åt en eller annan af församlingens examinerade skollärare, äfven om han ej vore prestman, uppdraga att i kyrkan uti församlingens närvaro hålla katekisation med skolbarnen på lämplig tid af söndagen, så ock undantagsvis, efter erhållen venia, i kyrkan hålla bibelförklaring eller predika. 1 afseende å motionens sednare del anser sig Utskottet böra erinra om innehållet af 19 kap. S § Kyrkolagen, hvilket lagrum har följande lydelse: »Inga främmande eller okände personer, som icke hafva goda och trovärdiga vittnesbörder, måge tillstädjas att predika, förutan Biskopens eller Consistorii föregångne bepröfvande, och therpå gifne skrifteliga tillåtelse.» 6 Lag-Utskottets Utlåtande M 47.
Aflöning till Stadsoch Kronouppbördskassören » » Stadsfiskalen och Byggnadsinspektören 900 300 Skatt och arrenden af qvarnar, hemman, jord och hus... 30:de penningsafgift vid fastighetsköp 3,180 1,500 — » » Stadsexekutorn » » Poliskonstaplarne och Stadsbetjeningen » » Brand vaktskorpraler, tornoch gatuvakt 200 1,800 1,972 — | i Öfverskott af bränvinsmedlen Ståndplatspenningar Tullfrihetsersättning Saköresmedel Oförsåld koppar 5.000 400 330 100 1.000 — Gutuupplysning Underhåll samt skatter å allmänna byggnader Ränta med amortering af stadens byggnadslån » å skulder på stadens fastigheter: Hyra för telegrafbyrån » » skolrummen i Östlundska huset 200 250 150 förmögenhets dito 29 jord dito 268 hus och tomters dito Assurans å stadens fastigheter Ved till rådhuset och häktet Afbetalning å kreditivet uti Filialbanken Städerne Alingsås och Ulricehamn. 31 gårdfarihandelsrörelse, som derstädes ännu idkas, och hvaraf stadens bestånd hufvudsakligen beror. För denna handel, som med drift sträckes till alla delar af Riket och äfven till Norge, uppköpa stadens handlande högst betydliga partier af inhemska linneoch i synnerhet ylleväfnader från Skåne, Halland och Småland äfvensom från andra orter, hvilka ylleväfnader till stor del stampas, färgas och beredas inom staden och i dess grannskap till tjenlig handelsvara, hvarförutom stadens handlande äro förläggare till eller uppköpare af betydliga andelar i de bomullsväfnader, som tillverkas dels i staden, dels hufvudsakligen i den landsort deromkring, hvarest väfnadsindustrien har sitt säte. Jemväl bodoch minuthandeln med vanliga köpmannavaror är icke utan vigt.
Den pttplDtge påföraé; äfroenfom ferpDa De# betfeDlar icfe få tttfärDaö för fåDane tjentsehjon, forn å fuöbonDenö förteckning blifroit upptagne. §. 132. åöroaD i anfeenDe till DebetfeDlarö författanDe för lanDet ftaDgaDt är, font# mer äfroen för 0täDerneP UppbörDémän att gälla; planDe Sftagipaterne på eget anfroar tillfe, att DebetfeDlarne af De pttplDige i rätter tiD funna utta# gaö. 3 0tocft)olm odh ©ödeborg fornmer att färmeD få förl)ållaö, font fer# fftlDt förorDnaDt är, eller framDeleö fan roarDa ffaDgaDt. §. 133. €fter erl)ållne uppbörDöorDreö odj minft fjorton Dagar före Den till frönö# uppbörDöfämmané företaganDe inom f>roarje 2än, bejiämDa tiD, (fola drotto# fogDarne till -Konungens $8efaHningSf)afroanbe infänDa uppgift å Dagarne till ttppbörDené förrättanDe; böranDe åpäraDSpifroaren roiD uppbörDSftämman roara itävroaraitDe, för att nteDDela behörig annotation å De pttplDigeö De# 85 betfeblar, enat betförutan uppbörbStnannenS qoittence, enligt uppbörbSförfatt* tångarne, icfe är gällanbe. §. 134. 3 ©täberne ffofa uppbörbsterminernc, efter förutgångett anmälan \)
Det wore ingen twifwel att ju Ständen skulle bifalla, och en enskild hemställan Zoo Den 12 Zebruarii. frän Ridderskapet och Adeln ansäg han derföre för öfverflödig. Grefwe Norner förklarade sig wara af samina tanka som Herr käklman. Zerr Grefwen och Landtmarffalken stagade om der more Nidderflapers och Adelns mening att derwid läka bero. Ropades Ja. Föredrogs ä nyo Stats-Utstotkets den ro Jarmar» pä Bordet lagda Betänkande rörande Sala Silfwer-Grufwa. Hwad Utffottet i detta Betänkande hade tillstyrkt blef af Högloft. Ridderskapet och Adeln uppå derom gjord proposition bifallit. Föredrogs elt ifrän Stats-Utskottet ingifwit sä lydande: Word - Den r2 Zebruarii. Wördsamt Memorial! Sedan till Riksens Högloft. Ständers Eget bepröfwande Stats-Utskottet uti wördsamt Memorial af d. 9 sistl. December hemställt, huruwida, i anledning af den utskrifning ä Tull-Arrendet, som blifwit General Tull-Arrende»Societeten, för förlorade Tull-inkomster fran Finland, bewiljad, Riksens Högloft. Stander kunna finna anledning, att i »vederbörlig ordning inbegära General Tull-Arrende Societetens Fullmagliges utlåtande, om och hnruwida de anse sig kunna, utan nägon afskrifning för Finland, med Arrendet fortfara, eller om de i annor händelse wilja Arrendet uppsäga; sa hafwa uki mcddelre Protocolls Utdrag Högloft.
Sedan Eder Kongl. Maj:t behagat anbefalla Dess och Rikets CommerceCollegiutn att afgifva underdånigt utlåtande i anledning af Rikets Ständers Revisorers Berättelse, angående af deni verkställd granskning af förvaltningen åren 1833 och 1834 utaf de under Collegium ställda Fonder och medel, får Collegium, sorn till följd häraf tagit kännedom om förenämnde Revisionsberättelses innehåll, i underdånighet yttra sig öfver de delar deraf, som Collegium funnit utgöra föremål för det anbefallda underdåniga utlåtandet^ Härvid förekommer först den utaf granskningen af ManufacturDiscontfondens räkenskaper föranledda hemställan af Revisorerne, huruvida icke, då Fondens egentliga ändamål vore Fabriksnäringarnes understödjande genom lån, samt det under en alltjemt stigande production inom dessa näringar vore angeläget, att Fonden, så vidt möjligt är, linge oafkortadt använda dess genom lånerörelsen tillkomna vinstmedel, hvilka äro Fondens enda inkomst, det vore anledning för handen, att, i likhet med hvad som redan ägde rum för Chalmerska Slöjdeskolan i Götheborg, till hvars understöd Eders Kongl. Maj:t af Nionde HufvudTitelns medel i Nåder beviljat ett årligt anslag från och med sistlidet år af 3,ooo R:dr, genom medels anvisande på annat håll befria ManufacturDiscontfonden från utgörandet af det till Technologiska Institutets underhåll beviljade årliga anslag af 14,000 R:dr B:co, hvilket anslag under sistförflutna tio år tillskyndat Fonden en förlust i capital af tillsammans i4o,ooo R:dr B:eo.