Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det privilegierade smidet i Länet har under samma tid vunnit en tillökning af icke mindre än 19,462 skeppund och uppgick vid slutet af sistlidne år till 79,852 skeppund; hvarförutan Hammarby, Hofors och Gammelstilla bruk, äfvensom Swabens verk åtnjuta en oinskränkt smidesrättighet utöfver det genom privilegierne emot hammarskatt fastställde beloppet, och en extra smidesrätt får tills vidare begagnas till ett belopp af 1,150 skeppund vid Strömbacka, och af 200 skeppund vid Hedvigsfors bruk. Särskild tillåtelse till extra vågföring har i Nåder varit förunnad ägarne af Högbo, Tolffors, Mackmyra och Forsbacka bruk samt öfre härden i Ofvansiö valshammare. Jernmanufaktur-tillverkningen har under sistförflutne fem år tillsammans utgjort 7,872 skeppund eller i medeltal för hvarje år 1,574 skeppund, 12 samt bestått af stål, band-, knippoch bultjern, spik och diverse annan manufaktur. Vid Mackmyra bruk hafva genom Kongl. Bergs-Kollegii utslag af den 16 Januari 1840 2:ne nya spikhamrar blifvit tillåtne. Gröfre gjutgods bar blifvit ti 11 verkadL vid de fleste masugnar, men kan icke till beloppet närmare bestämmas såsom ingående uti den uppgifna tackjernsti 11 verkningen. Vid Forsbacka jerngjuteri bar deremot tillverkningen af diverse slag gjutgods utgjort under sistförflutne fem år tillsammans 5,659 skeppund viktualievigt. Af de uti sista berättelsen upptagne fabriker, bruk och näringarj hvilka icke tillböra bergsrörelsen, bar Östanå pappersbruk sistlidne år uppbrunnit, och ännu icke blifvit åter uppbygdt, men vid de öfrige, nemligen Åby ättiksfabrik, Flors linne-, damast-, drällsoch segelduks-fabrik, Bergviks pappersbruk, Grängsbo rödfärgsverk, Stigslunds och Wågbro tegelbruk samt Stigslunds oljeslageri hafva arbetspersonalen och tillverkningsvärdet varit ungefärligen enahanda som tillförene.
Ständer sjclswe underställa, och dermed förena dcn wördsamma anhällan, at i händelse Riksens Ständer ej skulle dct samma antaga, Utskottet mätte benägir lemnäs del af de anmärkningar derwid inom Riks-Stän dcn - Den 2 ^Dctober, iLZZ dcn kunna göras; Hivareftcr Utffottct under den -vidsträcktare tankeledning, och med dcn större lätthet at närmare instämma uti Riksens Ständers afstgter, h-varkill kännedom i förhand af deras tänkesätt kunde föranleda, skulle otwifwelagligt stnna stg i tillständ al pä säkrare grunder och med mera mogenhet upfatta dek yttrande och den till äfwcntyrs egna utarbetning Riksens Ständer kunde behaga af detsamma äska, och derjemte en större skyndsamhet genom redan kände erin» dringars undanrbdjande befordras, under det Utskottet är sysselsatt med andre till dest ätgärd hörande wigti» ge ämnen. Stockholm dcn 21 September 1809. O. iVIannerkeiiri. A. Lilkveriparkö» A. 6. Liikverstolps. 6» ölomer. 8v. 5i0Lk6rrstroM» Lars Q. kjorstin. Lvell Wikman 6:tcrm Ormlist Lderkein. I. 6akn. Lroms. Austers ^lon Heckert )on. jonston. f, O WaleriusLades pä öordct femte fölfande; Förslag till Trvcksribets - Förordning. rZ> Sn allmän, laglig och -varaktig Äiryckfrihek skall wara ät Nationen försäkrad, med uphörande af alla 12Z4 Dcn 2 October. alla förut gällande Lagar och Stadgar derom, utom hwad af dem i detta Förordnande uttryckeligen upplif» Ivas.
Ro* senblad med den förre Motionairen i den mening, att Riks-Slåndens Protocolls-Utdrag, innefattande Remisser, må ur samlingen utlernnas; men hvad öfrige för denna samling bestämde Handlingar vidkommer, och hvilka först vid 1818 Sta Riks-, dag i Bihanget influtit, anser han desamma fordras för fullständighetens skull. Då likväl åtminstone större delen redan före Riksdagens bör-^ jan, genom publik Stgärd, af trycket blifvit utgifven och utdelad, så tror Motionairen att det»' dubbla tryckningskostnaden kunde besparas, om Riksens Ständer uppdrogo åt samma Auctoritet, som ombesörjer ofvannätrinde tryckning att äfven föt Bihanget till nästkommande Riksdags Protocoll, låta afdraga ett tillräckligt antal. Exemplar, och skulle i hans tanka prenumeration å denna samling redan före Riksdagens början kunna öppr nas, då å prrenumerations-sedlarne öppet rum lemnades för Riksdagens årtal, och Samlingens Titelblad utdelades, sedan Riksdagen börjat. Vidare föreslås, att alla Samlingarne af Bihanget, måtte, på sätt i Expeditians-Utskottets under den 2 Februari i 1818 afgifne och af samtlige Riks-Ståndeu bifallne Memorial är föreslaget, till trycket befordras, med de tillägg: j ;o att, Expiditions-ZJttiÅoitets Memorial.
Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner “Nej“, anses Rikets Ständer hafva, i enlighet med Ridderskapet och Adelns mening, beslutit ‘dios Kongl. Majit > underdånighet anhålla, det Kongl. Majit läcktes taga i öfvervägande, am icke en vidsträcktare indragning af prebendepastoraten, än den. sam redan egt rum eller i sammanhang med regleringen af biskopslönerna blifvit anbefalld, lämpligen kunde ske. “ Bih. till B. Omröstningen har utfallit med 56 Ja mot 55 Nej; och hafva således Rikets Ständer beslutit i enlighet med Ja-propositionen; hvilket för samtliga RiksStånden vördsamt anmäles. Stockholm den 22 Maj 1866. På Höglofi. Kidd. och Adelns ledamöters vägnar: C. U. Björnstjerna. På Vällotl. Borgare-Ståndets ledamöters vägnar: I/. J. Lovén. På Högv. Preste-Ståndet.s ledamöters vägnar: Sigurd Ribbing. På Hederv. Bonde-Ståndets ledamöters vägnar: 1. Urdin. ./. G. Broomé. Ank. till Exp.-Utsfe. den 22 Maj 1866, kl. 12 midd. Memorial, angående verkställd omröstning i anledning af de hos Riks-Ständen fattade skiljaktiga, beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkanden Nis 50 och 6’4, rörande väckta motioner i fråga örn ej mindre Narrmäns ock Danskars, än äfven andra utländningars rätt att i Sverige idka handel, handtverk ock andra yrken. Sedan Rikets Ständer godkänt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets i Memorialet N:o 78 framställda förslag till voteringsproposition rörande innehållet af den ifrågasatta underdåniga skrifvelsen till Kongl. Maj:t i ofvanberörda ämne; så har Förstärkt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskott denna dag anställt omröstning i enlighet med omförmälda, så lydande Yoterings-proposition.
Det var ingalunda för att betrygga Banquens egen säkerhet, som jag ansåg öfver-assignering böra förekommas: Jag kände alltför väl, att Banquen härvid aldrig kunde äfventyra någon ting, emedan dess utbetalningsskyldighet ej sträcker sig längre, än Assignantens insatte medel medgifva. Det var ej heller blott för att skydda Enskilta mot möjeliga förluster; hvar och en må i sådant fall se sig före, hvems Assignationer han emottager, och skylla sig sjelf för hvad som kan hända. Nej! min afsigt var blott att söka förekomma ett artificielt förökande af RörelseCapilalet. Den, som i Banquen insätter ett Capital, kan i en aflägsen Landsort, enligt nu gällande Författningar, derpå assignera ett mångdubbelt belopp: ty Assignationerne hinna endast långsamt och småningom in till Banquen; och om Assignanten har en god Commissionair i Stockholm, som passar på att göra insättningar i Banquen i mohn, som Assignationerne inkomma och Fonden medtages, skall den ofantligaste öfver-assignering blifva obekant för Banquen, intilldess fallet af Assignantens Credit eller Commissionairens försummelse förorsakar en plötslig stockning i denna vinglerirörelse, som föranleder till det verkliga förhållandets slutliga upptäckande. Många Enskildta kunna på detta sätt tillsammantagne åstadkomma samma slags olyckor som Disconterne. De fylla Landsorterne med Myntsurrogater, som uttränga BancoSedlarne, samt torde i sin mohn bidraga att nedsätta Myntvärdet. De sprida kan hända i början ett slags Den 16 Maji. 38 S slags nytt lif i allmänna Rörelseri; "meri blott för att åstadkomma så mycket större nöd och elände, dä dessa Assignationers gångbarhet upphör. Jag tog derföre Advis-brefvén i försvärj blott emedan jag ansåg dem för ett medel att förekomma RörelseCapitalets onaturliga förökning medelst Öfver-assignering. jag är visserligen ej nog förmäten, föratt Vilja bjuda till att verka på Högl.
December, begagna rum, Riddarhus-Utskotfet, af anförde skäl, hemställt, det måtte Secreta Ucskotrs-Salen till Constitutions - Uiskottet disposition öfverlennäs; hvarjemte Utskottet framställt den önskan, det behagade Högloft Ridderskapet och Adeln förordna , att vid de tillfällen , då Constitutions-Utskottets arbeten komma att fördelas, och förmodligen icke inom ett och samma mm kunde skötas } de till Expeditions-Utskottet, bredvid Secreta Utskotts Salen, upplåtne rum måtte genom öfverenskommelse Ordföranderne emellan få af Constitutons Utskottet begagnas} hvilket Memorial, uppå af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord Proposition, till alla delar af Ridderskapet och Adeln gillades. Friherre Cederström, Jaaibi anmärkte, att Secreta Utskotts - Salen ända icke vore tillräcklig för Constitutions Utskottet, sorn vanligen arbetade på irenne Afdelningar. Grefve Posse, Claes Fredric, tillkännagaf, i anledning häraf, att Friherre Åkerhjelm, Gustaf, hvilken vore Ledamot i Constitutions-Urskottet, yttrat den förmodan, art tvänne Aidelniögar skulle kunna arbeta tillsammans i Secreta UtskottsSalen, samt en Afdelning halva sine sammanträden uti det bredvid Secreta Utskotts - Salen belägne, ät Expeditions-Utskottet upplåtne rum. * Justerades följandet Den 6 December. Utdrag af ProtocoIIet, hållet hos Högloft. Ridderskapet och Adeln vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 6 December 1817. S'.
M:t deremot ansett den af bemälde hemmansegare jemväl begärda ersättning för kostnaden vid stängsels uppförande å sidorna om vägen icke kunna medgifvas. Rikets Ständer hafva detta ärende under öfvervägande förehaft, och då vid anställd undersökning utröndt blifvit, att den så kallade Ringstholmen utgör den enda kronolägenhet, hvilken för meddelande af ifrågavarande ersättning lämpligen kan användas, samt, efter hvad det af vederbörande förrättningsmän uppgjorda och af Genei al-Laudlinäteri-Gonto.ret godkända värderings instrument utvisar, den del af Hingstholmen, hvilken lill berörde vederlag blifvit af E. K. M. i Nåder föreslagen, och som i areal utgör ett tunnland med en till 2^ lass hårdvallshö uppskattad årlig afkastning, an - Expcditions-Z) tskotlcts Förslag till tind. Skrifvelse, N.-o 46. »eils lill värde jemnl motsvara de 20 kappland mark, hvilka genom den nya färjevägens anläggning för Elfkarleby gästgifverihemman gått förlorade; allisa hafva Rikets Ständer funnit skäligt för deras del medgifva, att ett tunnland äng af lägenheten H i Hästholmens område, hvilket tunnland finnes å den af Landtmätaren C. E. Hägg upprättade och handlingarne hilagda oharta utmärkt med Lin. B., mä, när det angående Elfkarleby Kungsladugård nu gällande arrende-conlract tilländagå!', åt egaren af Elfkarleby gästgifverihemman upplåtas såsom vederlag för den genom oftanämnda väganläggning hemmanet tillskyndade jordförlust. Hvilket Rikets Ständer få, till svar å Högstberörda Nådiga Skrifvelse, härmed i underdånighet anmäla. Rikets SLänder framhärda &c. Stockholm den 11 December 1845. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 9 Dec. 1844.
I i — 25 Fritt. Förslag till Tulltaxa. 55 Qvantitet för Införselstull. Tullberäkningen. Riksmynt. R:dr öre Strumpor och andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten, ej specificerade: heleller halfsiden1 skålp. 4 50 andra slag 1 skålp. 1 — Strumpslickor 1 skålp. — 25 Struts fjädrar; se Plymer. Stråkardor ; se Kard borrar. Strängar: af metall 1 skålp. — 20 andra slag 1 skålp. 1 — Stuckarbelen; se Sten, arbetad, ej specificerad. Stål, alla slag Fritt. Slå/arbeten, ej specificerade 1 skålp. — 50 Ståltråd; se Tråd. Stärkelse al hvete, potates eller andra vegetabiliska ämnen 1 skålp. — 6 Substans; se Bläckpulver. Suckat; se Konfityrer. Svafvel: Sicilianskt Fritt. andra slag 1 skålp. — 1 Svafvelblomma 1 skålp. — 2 Svafvelsyra 1 skålp. — 1 Svampar, alla slag 1 skålp. — 50 Sviskon; se Plommon. Svärta, bokoch koppartryck-; se Boksvärta. Synålar; se Nålar. Syringar; se Fingerborgar. Sågar, försedda med skaft; hänföras till Verktyg. Sågblad och Sågbladsämnen eller otaggade Sågblad; hänfö- ras till Verktyg. Såll; se siktar. Såpa 1 skålp. — 3 Såser; se Soja. Säckar, nya tomma; införselstullen bestämmes efter den för Väfnaden, med 5 procent förhöjning. med varor fyllda, såsom emballage Fria. Sängkläder beläggas med den tullafgift, som är bestämd för väfnaden, hvaraf öfvertyget består. tillhöriga sjöfarande eller resande, när de äro synbart brukade eller af egarne sjelfva medförde, pröfvas icke öfverstiga deras personliga behof Fria 56 Förslag till Tulltaxa. Qvantitet för ! Införselstull. Tullberäkningen. Riksmynt.
Belänkanden. 439 2:o Herr Ebethard Munck nf Rosensköld, som, utan atl ingå 1 någon profning deraf, huruvida Vestmanlands B gemente borde till arbete vid G ftha Canal commenderas elier icke, endast ansett frågan ingalunda böra betraktas såsom ett commandomåi. 3:0 Herr Fiiherre Carl Henric Ankarsvärd, som, på de af Herr Grefve Gyllenborg anförda grunder, anhållit om återremiss af Betänkandet. 4:0 flerr Ambrosius Magnus Berghman, som på-tält frågan icke vara ett Courmandoutan ett Ekonomi-mål, och 5:0 Herr Friherre Ludvig Boije, som väl ansett Utskottets Betänkande vara till alla delar iigtigt, men önskat, att allt utlåtande i ämnet måtte af Utskottet uppskjutas, intill dess den hufvudsakliga frågan om sjelfva Canalarbetets bedrifvande förut blifvit afgjord, på det icke ärenderns måtte i omvänd ordning afgöras. Häremot hafva Herrar, Friherre Jacob Cederström, Grefve BaltzarBogislaus von Platen, Friherre Thure Drufva och Friherre Adolph Lagerbjelke talat för bifall af Betänkandet; hvarvid Herr Grefve von Flaten tillika upplyst, att Kongl. Majit ej allenast uti Nådig skrifvelse till Directionen öfver Götha CanalByggnad af den 12 Februari 1811 förklarat, det Canal-arbetet vore att anse lika med andra Kronans arbeten, såsom å fästningar, hamnar och dockor, och att arbetsmanskap, tillika med nödigt befäl, finge genom Konungens tjenstgörande General Adju - 49® Besv. och Ekon. Ut sk. Ectcinkanclen. tanter beordras till Götha Canal, utan ock uti en sednare Nådig skrifvelse af den 23 Februari 1815 förordnat, det ersättning för beklädnads slitningen borde äga rum och vederbörande tilldelas. I anledning af detta allt .får Utskottet anföra, att, då .Riksens Höglofl.
Månne det således anses obilligt, att jtg föreslår det lilla tillägget uti detta moment: Dock ntt dessa föreskrifter ske i fullkomligaste öfverensstämmelse med Ca~ nalRolagets Privilegier, jemte de af Rikets' " (Lagstiftande magt om detta Verks fortgång vid denna Riksdag tagna be slut. ' » 1 - •> ■ davn i n . «? rt Iv »I 1 »' i t Det af Utskottet föreslagna 2: dra Mömentet utvidgar det controileraude inse r> ende Banken redan äger; men så länga 155° Den 5I Juli e. m• fråga ej är om annat än att controllera huruvida Bolaget noga uppfyller de vilkor, hvarpå bidrag och rättigheter blifvit dem lemnade; kan ingen deremot göra någon rättvis invändning, och med förbe häll af tillägget i första momentet, tillstyrker g för min del gerna detta moment. Vid 3:dje momentet torde mig tillatas vördsamt erinra, att Bolaget, uta.n särskild fond för en Discontrörelse i Skåne, icke borde åläggas en inbetalning till Banken, sorn mindskar dess re venner. Dä Nationen å ena sidan bevil 1 ja t. bidrag till GanalVerkets fortgång, hvarföre skall då å en annan sida återinbetalning ske? Det redovisar ju inför Riksens Canalarbetet kostar, och hvad Disconten renderar. Det blir ju tid, «11, vid frågan om Bankens ersättning för sina förskott, reglera detta. All^ bora vi, efter de Konungens och Ständers gemensamma beslut, nu åter blifvit förnyade, ömka Verkets snara fullbordan, äfven af det skäl, att deruti ligger den basta hushållning, och denna snara fullbordan beror nu helt och ballet på medlens tillräcklighet; men icke linner jag det lämpligt, alt med detsamma man synes hafva till princip att inskränka Discontrörelsen, så till sägande forcera Bolaget till motsatta bemödanden, för att först skaffa Banken sin revenue, och sedan åt ii e. m 1 531 GanalV.erket hvad af Disconten påräknas.
IIof-Rätten deröfver, genom Utslag den 22 Maji sistlidet år i83-a sig utlåtit: att som BergsTings-Rälteus med Bruken och Bergverken inom Södermanland, uti derstädes å Lagtima Tingen åren 1827 och 1828 förehufde mål, emellan Bruks-Iuspectoren Schager och Mäster-Svenlien Maxe hållna protocoll upplysa, att bemälde Rätt, dels å förstnämnde Ting, då Gescliwornern Geisler varit Rättens Ordföl ande, sedan Schager, enligt utverkad stämning, fullföljt sitt påslående om ansvar emot Maxe för det han skall Schager, som varit i husbondes ställe satt, våldsamt behandlat, men Maxe icke tillstädeskommit och således ej blifvit öfver angifvelsen hörd, oaktadt hans frånvaro låtit vittnena emot M,*xe alimius, och derefter för Maxes inställande å 1828 års Bergs-Ting, hvartill målet uppskjöts, R. St. Just.-Omi. Emb.-Ber. d. iS Januarii i834- 19 stadgat det äfventyr, att han skulle i händelse af bortovaro, all talan i målet förlora, dels ock vid sistberörde Ting, under Bergsmästaren, Secreteraren Palms ordförande, ehuru Maxe då jemväl uteblifvit, likväl fortsatt ransakningen medelst flera vittnens afhörande, samt äfven målet till slutlig pröfning företagit och Utslag afkunnat, dervid Maxe, som ansågs förvunnen att hafva med en käpp tilldelat sin förman, Inspectoren Schager, ett våldsamt slag öfver munnen, hvaraf ett betydligt sår uppkommit, men lyte icke bevisligen följt, med åberopande af 34 Cap. i §. och i5 Cap. 6 § Missgernings-Balken, jemfÖrde med 27 § i 1823 års Kongl.
Som den, genom Kongl. Brefven den 11 Aug. 1775, den 9.5 Aug. 1791 och 20 Oct. 1796, anbefallda Kur-inrättning i Stockholms Stad, till hvilken Inrättning looo Riksdaler af Medicinalfonden årligen fått användas, ej funnits svara emot det åsyftade ändamålet och ej heller nu mera vore behöflig, sedan ett ordentligt Sjukoch Kurhus för veneriske och andra sjuka blifvit i Hufvudstaden inrättadt och erhållit en större fullkomlighet, har Kongl. Majit i Nåder bifallit, att förstnämnde anstalt ina upphöra och det dertill anslagna årliga bidrag tillkomma det nya i Hufvudstaden inrättade Sjukhus. Såsom ledande till en nyttig täflan att befrämja skyddskoppornas fortgång , har Kongl. Majit i Nåder bifallit Sundhets-Collegii hemställan, att rättigheten till Vaccinatiens-medaillens bärande på bröstet måtte tilläggas de mest förtjente Vaccinateurer eller sådane, hvilka gratis ympat minst 1000 personer; hvarvid dock förordnades, att Collegium i sådant fall ägde att årligen med underdånig anmälan inkomma. Under den 22 April 1.819, den ib Juli 182I samt 25 April 1822, har Kongl. Majit uti särskilda Skrifvelser till Dess SundhetsCollegium förordnat om nödige åtgärder och understöd till danande af skicklige Cbirurgiske Operateurer. För att under tjenliga resor och vistande å utrikes orter i sådant afseende bildas, har Kongl. Majit i Nåder bifallit, att ett Rese-stipendium uti ett för allt af 2000 Riks - i6 Konungens Nåd. Berättelse'. daler Hamburger Banco af Medicinal fondens besparingar fått särskildta gånger användas. För det i Hufvudstaden år 1815 inrättade Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet, till danande af skicklige Läkare för alla grenar af Medicinalverket, har Kongl. Maju, den 11 December 1822, låtit utfärda ett förnyadt Reglemente.
Men för sådant var det icke, som åtal nu ägde runi; och om det, såsom Hofrätten antager, ej heller var ett åtal för öfverträdelse af de i Tryckfrihetsförordningen meddelte stadganden; så synes väl häraf ej annat kunna följa, än att allt töremål för detta åtal försvinner. Alt tillse, såsom Hofrätten uttrycker sig, hvad åtgärd mot författaren af en tryckt skrift erfordras, i anseende dertill, att han be - 60 R. St. Just. Ombudsm. Emb.-Berättelse för år -1849. kläder prestembetet eller är skolelärare, blefve ju i sjelfva verket ingenting annat, än att utöfva en censur; och en sådan äger dock nu mera icke rum — annorlunda, än genom lagligt åtal uti den af Tryckfrihetslagen föreskrifna ordning. Samma lags ovilkorliga förbud emot tryckta skrifters åtalande i annan än denna ordning, utan allt afseende på det stånd, en författare kan tillhöra, skulle alltför illa komma en prestman, såsom författare, till goda, i fall en utväg funnes att, såsom här skett, låta honom, utan åtal efter Tryckfrihetsförordningen, icke dess mindre såsom författare straffas. På detta sätt kunde rätt ofta hända, att lagliga rättegångsförmåner i tryckfrihetsmål gmge förlorade. Fruktlös vore då äfven den invändningen — hvilken väl i förevarande sak ej blifvit försökt, men i hvarje dylikt fall bör vara peremtorisk — att om författareansvar aldrig kan blifva fråga förr. än antingen namnsedel blifvit af Tryckfrihetsdomstol öppnad och derigenom utrönt, hvem som deri till dylik ansvarighet sig förbundit, eller ock, i brist af sådan genom namnsedel åtagen ansvarighet och derest ej heller författaren sig hos domaren sjelfmant tillkännagifver, åtalet vändes mot boktryckaren; i hvilka samtliga fall ett på titelbladet tryckt författarenamn ej ens föranleder till den såmedelst uppgifna författarens hörande. Örn nu häraf följer, att Domkapitlet icke tillkom någon befattning med den tryckta skriften; och om'intet fel i tjensten var begånget, som inför Domkapitlet kunde författaren tillvitas; så återstod ju ej heller någon ting att beifra, om icke sjelfva hans tänkesätt.
RiksdagsBeslutet, §. 44* Giftermål, H. K. H. Kronprinsens , nådigst meddelad underrättelse om, IX s 17 —• 20. Glas, om förhöjning i Tullen för Finskt och Ryskt; Ekon. Utskottets Betänkande, VIII s 1287 — I29G af Adeln, IX I IO s iof4> af PresteStåndet, IX s 1016, af BorgareStåndet, IX s 1021. Glasbruken, om tillökning af det från ManufacturDisconten bestämde Låneanslag för Svenska; Motion, remilt. till StatsUtskottet, II s 1246. Utskottets Betänkande, IV 4- s /\o/[ — 4o6, bif. af PresteStåndet, IX s 892, af BorgareStåndet, IX s 897, af Adeln, IX s 961. — ocb Porcelainesförares samt Smideshandlares celi Lumpsamlares obehöriga kringstrykande, om; Motion, remitt. till Ekon. Utskottet, II s 1265. Utskottets Betänkande, "Vilis 1194 — 1204, afslaget af PresteStåndet, IX s 856, bif. af Adeln, IX s 869, förkast, af BorgareStåndet, IX s 876, Ytterligare Utlåtande, VIII s i52i — i525, lagdt till Handlingarne af BorgareStåndet, IX 3. s 280, af Adeln, IX 3. s 292, af BondeStåndet, IX 3. Gothilander, Häradshöfding, åtalad af Justitia! Ombudsmannen; II s 1118, 1123. Gollilands Allmoge, om befrielse för, från skyldigheter att underhålla Sjöbroar, Lastagebryggor, m. m. Motion, remitt. till StatsUtskottet, II s 1155.
Det jlämplaDt papper till erforDerlig ttipcfenbet ej må fafitaö i (anDöorterne, (Tola., uppå SanDö*Sontorenö anmälan, ^öåre SSefatlningéfjafmanDc få tiDigt fos? 0tatö.Sontoret reqoirera ptterligate forråD Deraf, att tjenligt tillfälle till pap» perets? affänDanDe, felft fjölcDes?, må funna begagnaé, toiD äfroentpr, att Den ffögre fojlnaD, forn genom en utebliftoen tiDig reqoifition åflaDfommeö, bronan erfätta; men, om icfc DejlominDre någon gång, af oförutfeDDa orfafer, en ftörre åtgång af främplaDt papper af en eller annan oalör ffulle inträffa, od) behof Deraf få häftigt ttppjlå, att fjölägenl)et ej binner afbiDaö, få må, när ^Båre ^öefallningébafmanDe fåDant begära, affänDning meb kronoffjuts? rccrfitällas? genom @tatö»Sontorets? förforg, b^tlfet DcnotD författar troå reoerfaler, bvoar* uti ftämplaDe pappert?fortcrne fpecificeraö. 2lf Deffa reoerfaler förbliftoer Det ena i ^anDt»fKänteriet, tili ocriftcation af årö*räfningen, men Det anDra, goitte» rabt od) i £anDs? Sontoret annoteraDt, tnfänDes? till ©tats?*Sontorer, för att till* flällas?