Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer ännu icke hufvudsakligen sig utlåtit öfver det af Utskottet framlagde Förslag till nytt Myntsystem, Utskottet, med stöd af 6 §. uti dess Instruction, ansett sig böra anmoda Banco-Fullmägtige, att tills vidare inställa den påbegynde tryckningen och skrifningen af Bankens nya Sedlar. Utskottet, som med anledning af Banco-Reglementets 7 Art., Litt. b §. 3, låtit genom dertill, inom sig utsedde Deputerade, verkställa revision af Stockholms Handels-Disconts räkenskaper och förvaltning för sistlidet år och som jemväl tagit kännedom af de nyligen inkomne Berätteiserne öfver verkställd granskning afHandels-Discont-Directionernes Bihang till R. St. Prot. 1834. 6 Sami. 1 Afd. 9 g:de Häftet. 6(5 Banco-Vtskoltets Betänkande 17:0 ti. i Götheborg och Malmö böcher och handlingar för samma tid, får nu för Rikets Ständer framlägga de af Banco-Fullmägtigé vidtagne åtgärder* som stå i sammanhang med de af Rikets: sist/örsamlade Ständer fattade* och uti Banco-Reglementets 4 -drt. Litt. D. intagne beslut* om en på upplåningar grundad discontering för den större rörelsen. På sätt Banco-Fullmägtiges till Utskottet afgifne, och medelst Memorial N:q a till Rikets Ständer öfverlemnade Berättelse (pag. 33) upplyser, hafva upplåningarne i och för denna serskilda discontering begynt med den 28 Junii i83o, och utlåningarne tagit sin början här i Stockholm med Julli månad, samt i Götheborg och Malmö från och med September månad samma år.
Glädjen" War naturlig, <y ma» njöt det förut krona» tillhörige mnnoxolium, utan räfla», o uran ari som Spannmäloförsäliarcna kanna någon mokwigk i sin näring, emedan införseln af mlänbfkr bränwin alltid förblef för b »dr», hwiiket dock i afseende pä Spannemalen tvär, emot högre elier lägre tull, tillake». Hwar Swensk man får således besitta jord. Lerpå frambringa hwatz Spannmål haa b'ha gar.7 Sch dermed handla fritt och obehindradt, men s» snart betz produktion ar förädlad kill biäuwin, u»L Lcrkastag de-samma twängSlagar, och förädlingen, tverkstald inom Riker utan »lt utländskt biträde, skyddas frän Utländsk medtäflan, såsom more bes Len mäst ga,'.»eliga förädling och till dsn grad, att Lä genom ipannmalöbrift, fädespriftnie blifwir upsagade till dubbelt och z gånger emot manligt, kiLehälle' brätnvlnkbränuareus ryoNoxo!iu«r orvbr b-.dt likasom were det k» större wada alt iliskrätts ka hans omättlig» winst an att äswenryra en werkelig brödbrist. Detta lör landet olyckliga förhållande uphör rroligcn ej förr. än Bränrpmsinsörseltt ifrån urrikes erker blir fakt i samma förhållande, som Span»em' lsittfi rfcln,. och eli - wrs och huld styrelse derigenom satt i kklifällc, akt medelst förbud emot elier tillåtelse ili u.försel, emot en proportionerad rull för bränwin Itta som för spannemäl, knnna bibehålla brödfödan i ett esker omsiändighekcrne Möjligrjämt fäi hällande.
Men da Medborgare af alla andra Srand och FolkLiL8ser ar förbudik^ar fran den inkomst för Äret de genom sin flit, arbete och möda, eller hwad annan sysselsättning som hälst, kunna samla, fa wid 1 sxstil Bewillnin^s erla?44§ Den Zv Mars. läggande göra minsta afdrag för hwad som ens algatt til deras nödtorftiga underhall, eller i beräkningen af sine utgifter upföra eller inblanda andre Personers Lefnadskoftnad, än de i sine yrken och handteringar werkeligen begagnat; sa fann Utffotter icke något ssäl, der härutinnan ssulle göras undantag ensamt för Hemmansbrukare, såsom i Utssotrers tanka aldeles afwikande fran de faststälde Bewillnings-grunder, hälst a ena sidan det icke torde förmodas, ar någon antager ett Tjenstehjon endast med afseende a den förmon, ar wid beffattningen fa sig til afdrag beräkna kostnaden för desi underhall ^ och a den andra afwen Jordbrukare och Medborgare af andre om de än hafwa Tjenstfolk och ej isjckfwe förrätta de göromål som wanligtwis tilhör» desse, likafullt icke kunna anses sytzlolöse, men wal såsom hwar i sin mon bidra - Den zo Mars. -447 bidragande til Statens fördel; utan at derföre kunna för egne personer fä rättighet lil afdrag a Bewillningen; och önskade Urskottet derföre, ac Hederwarda Bonde-Standet wille lata denna sin anmärkning förfalla. wällöf!. BorgareUtskottet fann stal för Ståndet: at orden 6>aWällofl. Borgare-Stantialer och keu8ioner mät-!dets Anmärkning i denne re uteslutas fran i. klom.>del, hwilket altsa ffulle äfvch i stallet införas i z. §.!wenledes iakttagas wid UeclaLUonon gf z. §. 2. klomentot. wällofl.
151 träde, att som lian icke vid de tvenne föregående propositionerne kunnat med säkerhet utröna Ridderskapets oell Adelns pluralitet, finge Herr Landt-Marskalken å nyo hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade Utskottens Betänkande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återförvisa. Ropades Ja och IVej, samt votering. Grefve Spens, Cari Gu/ta/'. Jag anhåller att för Ridderskapet och Adeln få framställa orsaken , hvarföre jag i denna fråga hellre begår votering, ån ett förnyinde af Herr Grefvens och Landt-Marskalkens senaste proposition, hvilken blifvit med ja, nej oci votering besvarad. Jag vill ej bestrida, att ridactionen af Utskottens förslag kunnat vara innorlunda och riktigare; men det år just de Bråndringar deruti, som hår blifvit yrkade, att lemligen Revisionen skulle utsträckas till alla civila undervisningsverk, sorn jag icke anser riktiga, och till och med betydligen sämre ån cet nu varande innehållet; och då i öfrigt denna fråga endast år ett önskningsmål, samt jag fullkomligen delar den öfver, tygelsen, att Kongl. Mått, då Revisionen en gång företages, åser det vigtga af ämnets kraf, finner jag de förenade Utskottens Betänkande vara i detta fall så fullständigt som det möjeligen kan vara. Jag har derföre trott, att detsamma kunde oföråndradt bifallss på de grunder Herr Grefve Mörner och G’efve von Schwerin anfört, och att, i händelse Herr Grefvens och Landt-Marskalkens proposition derom icke af 122 Den sg Augusti e, rn, Ridderskapet och Adeln bifölles, votering kunde så gerna först som sist anställas. Herr Grefven och LandtMarjkalken gjorde derefter proposition till bifall af Utskottens Betånkade. Ropades äfven Ja och Nej, samt Votering. Herr von Hartmanidorff: Jag underställer vördsamt Höglofl. Ridderskapet och Adeln om vi böra upptaga tiden rnrd en votering i detta ämne.
Föredrogos å nyo och återremitterades , i anledning af dervid gjorde anmärkningar, Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottets den 20 och 24 sistledne Maj meddeldte samt den 3 dennes på bordet lagde Betänkanden: N:o 99. Om inrättande af Directioner för det indeldta Cavalleriets beklädnad m. m. N:o roo. Angående gjorde föglag till upphäfvande eller ändring af vissa stadganden i Kongl Matis förnyade Nådiga Skolordning af den 16 December j8jo samt till Kgl. UppfostringsComitéens upplösning. Ut supra. 166 pen II Juni i /, m, SD. Föredrogs å nyo och återremitterades LagUtskottets den 94 sistledne April under Nio 42 meddeldte samt den 7 sistledne Maj eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, i anledning af Herr Rosenblads, Bernhard* motion, angående en Lag i afseende på förbrytelser begångne af åhörare inom RiksStåndens Plena eller Riksens Ständers Plena Ple-' norum} med anmodan till Utskottet, att i sammanhang med Kongl. Majits dea 23 sistledne Maj eftermiddagen till Utskottet remitterade Nådiga skrifvelse, rörande offentlighet vid Ståndens öfverläggningar, företaga ärendet till förnyad handläggning. Ut supra. Herr Riben, Carl Wilhelm-. Jag utbeder mig att få fråga, om Herr Rosenblads i sista Plena gjorde motion, angående en anmodan till Stats. Utskottet, i afseende på utdelning af Ridderskåpets och Adelns Protoeoller vid sista Riksdag, blef lagd på bordet. Jag tycker mig vilja minnas, att motionen genast remitterades till StatsUtskottet, men jag saknar, bland de nyss justerade ProtocollsUtdragen , det ProtocollsUtdrag, som angående denna remiss bör till StatsUtskottet afgå. Undertecknad> Riddarhus-Secreterare:
Diga ftabfäjtelfe. §• 48. ©å <2i3i anfett jfäl ej förefinna^ att ntefldnga $ftofaijfe troöbefänttare från rättigheten att wittna, hvilfelt rättighet i De fiefta ciPtliferaDe länDet är Dem meDgifmen, famt %8i anfett allmänna fäferheten bjuDa, att Det IjinDer, måra Sagar t omförmälDa hättfeenDe uppfiällt, marDer unDanröjDt; hufme <3Bi/- för mår Del, bejlittat utfärDanDe af en författning, hvarigenom marDer för» flaraDt, att jlaDganDet i 17 fap. 7 § 9cättegångS$5alfen, Det ”ochriften ej må mittna”, icfe innefattar hinDer för Sube att mittne bära famt att, Då SuDe (fall aflägga mittneöeD, Det i 16 § af berörDa fapttel fafJftälDa formulär (fall följaö, meD Den föränDring lifmäl, att eDöförpligtelfen bör jfe ”miD ©uD od> öbanö heliga Sag”. Jjjwilfet bejlut ‘SBi, uti jfrifmelfe Den 26 ftflliDne ©ep» tember boö Äongl. i9faj:t i unDerDånighet anmält. §. 49. SDå QSi anfett borgenäröeben, lifafom eber i allmänhet, böra mara en» fel, tpDlig och lättfattlig famt ej innehålla mer, än font forDraö för DermeD af» feDt änDamål; bäfve QBi, för mår Del, bejlutat en fåDan föränDring af Den» 33it), titt 31. 5o na cd, forn mår, unter ten 3 Detober inncmarantc av till JCongf. 5ftaj:t af# låtna underdåniga (Frifmelfe innehåller. §. 50.
Men pengar, som borde blifvit använda till något bättre, äro bortkastade och tillfallet att fa ett godt konstverk kanske förspildt Vi ha sett exempel. Med ett ord: det måste vara metod i iuköpsnämdens tillvägagående. Hvad den gör ena året, måste vara i öfver-ensstämmelse med hvad den gjort året förut — utom när den någon gång burit sig oförståndigt åt Aldrig nycker eller mannamån, aldrig en tanke på konstnärens personliga ställning eller på hans personliga åsigter. Han visar fram ett konstverk. Ar det godt arbete? Ar det ursprungligt, ärligt, i första hand? Tillhör arbetet det bästa, någon svensk konstnär åstadkommit inom den riktning, det tillhör? Fins det ej tillräckligt förut på museet af samma slag? Inte? Nåväl, då köpa vi det Men då det är sällan konstverk, som uppfylla dessa vil * kor, hitta vägen till museet, så borde nämdens åliggande vara att gå omkring och välja ibland det som året om utställes inom landet — eller låt oss säga i Stockholm och Göteborg. Nämdens uppgift borde vara att välja dei bästo möjliga bland det största möjliga antalet konstverk, i stället för att som nu välja för museet ibland ett halft dussin ofta skaligen obetydliga taflor.Och är denna nämd så sammansatt, att konstnärerna ha fortroende for den, då skola dessa alldeles säkert vara mer villiga än nu är fallet att sända in sina arbeten till museet Nu händer det, att målare — icke-opponenter till och med — på tillfrågan, hvarfbr de ej hembjuda den eller den taflan till museet, svara att de ej vilja utsätta sig för hrr X: s och Y: s kritik. (Detta endast ett sakförhållande, som jag påpekar utan att yttra min personliga mening). Och när man så böljade att frångå systemet — i fjor — när man beslöt att välja mellan ett större antal konstverk och att köpa för större summor än de eljes vanliga, då omintetgjorde man den goda afsigten totalt genom den der bekanta förordningen, att valet skulle ske endast bland de arbeten, som förekommo på akademiens utställning. Der kunde opponenternas flertal af känd orsak ej utställa. De hade ju förbundit sig att ej deltaga i någon af akademien anordnad utställning, förr än deras anhållan om en komités tillsättande vunnit något gehör.
Sådane förluster, som de nu omnämnde, anse Revisorerne kunna förekommas, då Magazins» Inrättningens föremål och åligganden i en blifvande Jnstruction varda bestämde; och emedan Inrättningens Fond blifvit af Riksens Ständer förskjuten, anse ock Revisorerne, att Riksens Ständer böra föreskrifva de grunder, hvarefter Inrättningen skall styras och förvaltas, och torde, i sådant afseende, StatsUtskottet få sig uppdraget, att med en fullständigt utarbetad Plan i ämnet till Riksens Ständer inkomma. Utaf iBrännvinsbrännings-rättigheten i Carlscrona Stad, som blifvit Kongl. Majit och Kronan förbehållen, har allmänna MagazinsTnrättningen, enligt ingånget Contract den 25 November jglj, med ett i Staden sig formeradt Bolag, haft ett årligt arrende af 5000 R:dr att räkna från den 1 October 1813 till samma tid 18 18- Bo. laget har, i anseende till inträffad mindre förmånlig conjunctur för denna handtering, hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit om Con. trädets upphäfvande, i anledning hvaraf Kongl. Majit, uppå förekomne bevekande skäl , genom Nådigt Bref den 29 November 1815, funnit godt förordna, att det af Bolaget ingångne Ar. rende fick upphöra med den i October sistnämn. de g t Riks. St. Revisorers Berättelser. de år, så vida Brännvinsbränning efter denna tid ej verkställts, men i annor händelse den i Januarii iStb Efter inhändigandet af detta Nå* diga Beslut, har Allmänna MagazinsDirectionen infordrat Konungens Befalln i ngshaf vandes i Blekinge Län yttrande, huru och på hvad sätt Bränn* vinsbrännings-rättigheten i Carlskrona skulle kunna begagnas, eller, med största fördel för Kronan, på ytterligare Arrende utbjudas, deruppå Lands, höfdingen, af flere andragna skäl och orsaker, alldeles afstyrkt någon vidare Brännvinsbränning derstädes.
Direct. i alla förekommande fall, med behörig försigtighet och det noggrannaste afseende å fondernas säkerhet, begagnar den Direct. lemnade undantagsrätt, har Ulsk. icke ansett nödigt att bestämma några vidare inskränkningar, vare sig i afseende å lånesummans storlek eller dess förhållande till taxeringsvärdet. § n. Uti denna § har Direct. anmält, dels att återstående brandförsäkringsafgiften för Riddarhuset blifvit med 1,190 r:dr 9 sk. 8 rst. inbetald, dels att af capitalionsfonden till reparationer efter sista riksdag utgått ett belopp af 6,841 r.dr b:co. Med tillkännagifvande, att ifrågavar. reparationer omfattat 3 H. 6 42 Den 5 October. dels taken å Riddarhusets både hnfvudbyggning och flyglar, dels skranket omkring oell soubassementet till Högsts. Konung Gustaf I:s af R. o. Ad. uppresta staty, dels ny stenläggning å Riddarliusgården, dels slutligen, under innevar. år, en fullständig reparation af Riddarhusets förstugor, Ridd.DirecUs förmak och sessionsrum, up‘plyftandet af kopparstatyerna å Riddarhusets tak m. m. d. har Utsk., som, med ledning af hvad Diret:s prot. utvisa, funnit nämnde reparationer högst nödiga, och jemväl inhemtat att de blifvit i stadgad ordning både företagna och verkställda, således icke tvekat att tillstyrka det berörde af Direct. vidtagna åtgärder må af R. o. Ad. godkännas. § 12. Direct. omförmäler här den, lill firande af Ilögsts. H. M. Konung Carl XIV Johans Jubileum d. 6 Febr. 1843 af Direct. föranstaltade illumination, dervid kostnaderne blifvit med 185 r:dr 16 sk. beslridde, hvilken Directrs åtgärd Utsk., för sin del, icke kan annat än gilla, med hemställan, att R. o. Ad. jemväl behagade uti detta godkännande instämma. § 13.
Sedan å ofwanskrefne dagar, enligt Plur. Vener. Consistorii circulaire af den 31 december 1796, församlingarnes hederwärda ledamöter genom tjenliga föreställningar blifwit uppmuntrade, til at förmedelst prænumeration å den af herr bruks-patron Nils Södergren belönta prisskrift m. m. göra sig berättigade til åtnjutande af den af bemälte bruks-patron utlofwade testamentariske författning, (hwilken til sitt innehåll uttyddes och förklarades), yttrade wäl den närwarande allmogen sin skyldiga ärkänsla mot den i sådant afseende af herr brukspatronen yttrade wälwilja och Gudeliga nit för deras andeliga wäl, men förklarades derjämte, at, så wida Testamentet ej ännu är til, utan uti herr bruks-patronens blotta löfte, och i anseende til tidernas wansklighet, det utom dess owist wara kan, om och huruwida et sådant löfte, efter des död möjeligen uppfyllas kan; så funno allmogen det wara för det närwa[ra]nde betänkligt, at uti den på osäkra löften äskade wista penninge-utgiften ingå: hwadan ock ingen kunde förmås at å den i fråga warande pris-skriften prænumerations-penningar ärlägga. År och dagar, som ofwan skrifwit står In fidem protocolli. Magn. Berlin Pastor i Rödön Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 3, ÖLA. Sockenstämmo protocoll hållet den 30:de augusti 1818. S.D. Sammanträdde, efter 14 dagar förut skedd pålysning, Rödö församlings ledamöter uti dess sockenstuga i ärende att öfverlägga och besluta om betalningen för materialier, dagsverken och arbetslöner å borg-gårds porten, samt målning å densamma äfvensom å bord, skåp och stolar uti sakristian, och stadnade ledamöterne uti följande öfverenskommelse: § 1 Skulle de företedde, uppläste och granskade räkningarna öfver materialier, dagsverken och arbetslöner giltige anses och utan ändring till liqvid upptagas.
Dertill kominer den verkliga Cassan, enligt Banco-attest 15,695. — —- men hvarafafdrages nästföljde år i83o utassignerade 12,266: 38.11. så att denna Cassabehållning blott ulföres med 1,428: 9. x. 460,288: 27 2. * Den uppmärksamhet, Revisorerne i öfrigt fästat vid sättet, hvarpå den både inom Förvaltningen af SjöÄrenderne och vid Flottans Stationer brukeliga räkenskapsmethod blifvit utförd, har föranledt Revisorerne att anmäla äfven följande, dervid förekomne, omständigheter: l:o ( Si ) l:o Af verificationerne liar det visat sig: alt Inventeringen af behållningen, hvarmed Kongl. Flottans Cassaräkning i Carlskrona år 1829 slutade sig, blifvit verkställd först den 1 Joli j83o; hvilken ordning icke kan medföra den controll, som med Inventeringars verkställande afses, helst medel för det efterföljde året håde ingått i och utbetalts från samma Cassa. 2:o Afslutas Förvaltningens Cassabehållning, sådan den i Hufvudboken ingår, först ett år efter Bokförings-året. 5: o Är detta Ca sea-slut en calcul., men icke öfverensstämmande med förhållandet vid det års slut, för hvilket redovisning sker, t. ev. Enligt KamrnarConlorets concepter för år i83o afgafs, den 27 Januarii berörde år, ett Cassaförslag upptagande* Förskotter 250,442: 18. — Contant i Banken 15,695: hos Förvaltningens Casseur 475: 87. 10. 3n I0 Ånticiperade medel, till Tiqviderandet af det, i följd af 1825 med Handelshuset Gibson & C:e i Danzig samt CommerceRådet G. Th.
Lalla egen referent, utan äfven användandet af egen tid för granskningen af riksdagsny heterna, hvilket åter skulle måhända komma oss och allmänheten till godo genom ett och annat supplement för ett desto fullständigare upptagande af debatterna på Riddarhuset. Naturligtvis nödgades de å sin sida betinga sig att sammandraget inskränktes lill det omfång, att det kunde i tidningarna inrymmas. Mig återstår nu endast att tillse huru kostnaden skulle bestridas. Utsk. har uppgifvit behofvet af 5 notarier och en deraf uppkommande kostnad af 475 r:dr i månaden. Jag tillåter mig i främsta rummet den föreställning att, då tidningarne, för upptagandet och redigerandet af sina riksdagsnyheter, ej hålla mer än hvar sin referent, skulle vi ej behöfva 5, utan måhända vore antalet af 2 eller 3 tillräckligt. Men äfven med antagande af Utskrs uppgift om kostnaden, vore den ej så bety lig, som den vid första påseendet förefaller, om den rätt fördelades. Och rättvist vore det, att denna kostnad fick drabba äfven vära hemmavar. ståndsbröder, genom fortfarande eller, om det behöfdes, t. o. m. ökande af den vanliga capitations-afgiften. Detta vore rättvist, säger jag, ty frågan gäller icke blott de individer af detta Stånd, som frivilligt åtagit sig representantkallet, den gäller bela Ståndet, och således lika mycket dem, som i sin maklighet läsa tidningarna hemma, klandra de verkliga eller förmenta misstag, som på Riddarhuset begås, men hellre se allmänna ärendena gå, örn det vore aldrig så rasande, än de kosta på sig utgiften att sjelfva uppehålla sig vid riksdagen, eller vilja uppoffra sitt makliga lif, sina sommarnöjen eller vården 0111 sin hushållning hemma. Låtom oss nu efterse huru stor ifrågavar. kostnad skulle blifva för hvarje ledamot af R. o. Ad. Enligt Ridd.kamererarens uppgift, finnas för närvarande circa 2,200 ledamöter som erlägga Riddarhusafgift.
Och har Kongl. Majit, som i nåder hufvudsakligen gillat förenämnda af komiterade uppgifna grunder för båtsmans-beklädnadens öfvertagande af kronan, derjemte förklarat Sig vilja bifalla Rikets Ständers ofvanberörda framställning i ämnet, i fall rustoch rotehållare framgent erlade fyra femtedelar af kostnaden för de beklädnadspersedlar, Irån hvilkas utgifvande in natura rotarna frikallades, samt Rikets Ständer anvisade ett årligt förslagsanslag af 28,000 r:dr banko. Vid föredragning hos liederv. Ronde-ståndet af Kongl. Maj:ts högstberörda nådiga skrifvelse, hafva åtskillige ledamöter yttrat: att i deras hemorter de flesta rotehållarne icke velat ingå på den åsyftade förändringen i båtsmans-beklädnadens utgörande ; att en sådan förändring ledde till ökade utgifter för rotehållarne, som derigenom sattes ur tillfälle att till beklädnaden lemna båtsmännen de persedlar, rotehållarne sjelfva kunde hemma tillverka; att, derest kronan öfvertoge beklädnads-bestyret, båtsmännen skulle blifva sämre, men ej bättre beklädda än förut, hvilket skulle öka rotehållarnes svårighet att anskaffa båtsmän; att det dessutom icke vore öfverensstämmande med rättvisa att, emot i'otehållarncs vilja, förändra de emellan dem och båtsmännen varande förhållanden uti omförmälda hänseende, hvilka vore grundade på ingångfla kontrakter. Uti ifrågavarande ämne hafva dessutom blifvit inom liederv.
Balans från år 1862: Uppbörd: Ersättning för andel i Wadstena krigsmanshus-kassas inkomster 10 ,903: 6. Ersättning för mistad inkomst af löneinnehållningar 47,100: — Kreditiv för pensioneringens upprätthållande 85,500: — Räntemedel 197,274: 45. — Delegares afgifter '. Besparda pensioner 14,965: Kredit. Balans från år 1862: Utgifter: Onera för Kassans hus 301: 52. Afkortningar och restitutioner 296: 3. Balans till år 1864: I afseende å pensionärernes antal och pensionsbeloppen i hvarje klass, inhemtas af Direktionens öfver Arméens pensionskassa kungörelse den 26 Mars 1863, om pensionsutdelningen för det med April månad samma år tilländalöpande pensionsåret, följande: Pensionsklasser. å allmänna pensionsstaten: i forsta klassen, andra afdelningen » » » tredje dito » andra dito Det af Rikets Ständer vid 1859—1860 årens riksdag å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv af 100,000 R:dr årligen, afsedt att, i mån af behof, användas till betäckande af den ökade utgift, som för Arméens pensionskassa uppstått genom tillämpning af den, jemlikt Kongl. Maj:ts nådiga cirkulärbref den 9 Februari 1858, fastställda förhöjda pensionsstat för Arméens befäl och tjenstemän, redovisas uti en särskild räkenskap sålunda: Debet. Balans från år lb62: Kredit. Balans från år 1862: Utgifter: Balans till år 1864: Kontant behållning Af detta kreditiv hafva under revisionsåret 277 pensionärer åtnjutit fyllnadspensioner till sammanlagdt belopp af 122,045 R:dr 83 öre. Den särskilda redogörelsen för det under Direktionens öfver Arméens pensionskassa förvaltning ställda statsanslag för pensionering af militäre embetsoch tjenstemäns jemte underofficerares enkor och barn är i Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning samt utvisar följande förhållande: Debet.