Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Berglund föreslagit, att de enda af denna familj nu qvarlefvande tvänne ogifta qvinnor, Lovisa Mana Ekenmark, född år 4 795, och Hedda Christina Ekenmark, född år 1797, hvilka, efter att i många år hafva lemnat undervisning i väfnadskonsten, numera vid högre ålder hade mindre förmåga till verksamhet och befunne sig i knappa omständigheter, måtte, såsom en vedergällning för deras gagnande arbete i denna riktning, af allmänna medel erhålla hvardera en årlig pension af 150 R:dr R:mt. Utskottet, som inhemtat att redan vid 1847—1848 års riksdag framställning hos Rikets Ständer skett om beviljande af pension åt Fabriks-idkaren Ekenmark och hans hustru, men att, då Ekenmark redan förut fått uppbära understöd af de till slöjdernas befrämjande anvisade allmänna medel, Rikets Ständer ej funno skäl att till Berörde framställning lemna bifall, anser, vid sådant förhållande, sig böra hemställa, att Herr Berglunds motion ej må hos Rikets Ständer vinna afseende - Stats-Utskottets Utlåtande M 167. 75 109:0, Hos Preste-ståndet har Herr Doktor Nordlander, uti väckt motion, jemte erinran om aflidne Matheseos Professoren vid Upsala Universitet Jöns Svanbergs utmärkta förtjenster om sin vetenskap, anfört, att, ehuru Svanberg genom sina arbeten under en lång och verksam lefnad förvärfvat Europeiskt namn och rykte, han likväl, med en talrik familj af 12 barn, ej kunnat af de ringa inkomster, han af staten uppburit, samla någon behållning, tillräcklig att betrygga sin familjs bergning, hvadan fyra af hans efterlemnade döttrar, hvilka ännu lefde ogifta, befunno sig i ganska torftiga omständigheter; hemställande i anledning häraf motionären, det Rikets Ständer måtte åt hvardera af dem bevilja en årlig pension af 100 R:dr B.ko; — uti hvilken motion flere af Högvördiga Preste-ståndets ledamöter instämt.
För att undvika för mycken vidlyftighet, får jag endast i detta afseende åberopa det förslag, som jag vid Utskottens förra Betänkande låtit åtfölja, till framtida ordning och efterrättelse för Ge» säller i detta fall. De borgerliga yrken, serdeles handtverkerierne, halva hittills i allmänhet varit mindre aktade än sig bordt, hvarpå såsom exempel må anföras, att en Gesäll, om han varit än så bra karl och kunnat för sig betala , likväl icke haft rättighet att begagna Gästgifvarskjuts. Då man nu föregifver, att man söker bringa dessa näringar till en större fullkomlighet och högre lyftning, kan detta icke ske på det sätt, att man genom vidtagande författningar nedsätter dem, som närmast deruti skola ingå, i jemförelse med den ringare tjenstehjonsclassen, emedan ganska få utaf de så kallade bättre mans barn, på detta sätt, finna sig uppmuntrade att deruti Bil. t. Lag $. Allm.Besv. o. Oec.Utsk. Vil.Njo 71.49 deruti ingå. Det torde derföre göra tillfyllest, om uti Tjenstehjonsstadga!! finnes infördt, att för Handelsbetjenter , Gesäller och Handtverksiärlingar, gäller hvad redan för dera uti. serskilda Författningar stadgadt är, eller framdeles stadgadt blifver. Härmed förenade sig Herrar Strehlenert, Mattson, Lundman och Löfvenius, Af Herr Mattson.* Som jag icke allenast sjelf väckt frågan om Handelslärlingars :fällande under Legostadgan, på det nödiga band mätte läggas å dem , till beredande ai nödig controll både å deras moralitet och deras bildning i det yrke, de valt för framtida bergning, utan också finner, att HandJvarkeri-Lärlingar böra i enahanda ändamål vara samma Stadgas bestämmelser underkastade , så har jag emot Utskottens förslag i dessa delar icke något att erinra.
Hembud, ändring i Stadgandet derom, föreslagen. I. s. 18—20. Börje Börjessons särskilda mening derom. I. s. 2 i , 22. Ytterligare Utlåtande. I. s. 393—SgS. Hemmansklyfuingar, förslag rörande. Sé Anhållan. —* —• förslag, att frågor om, må från LagmansRätt få fullföljas* I. s. 249—* aSi» Särskilda meningar. I. s. 351 , 252. —. — om grunderna för, skyldighet att deltaga i Kyrkooch Préstegårdsbygg» nåd, m. m. I. s. 449—-452. Ytterligare Utlåtande, II. s. i to i, iio2* Hetnttiänlalet, angående att förmedlade, må ligga till grund för alla Hemman ät - li X Rf gist er. följande Skatter och onera. III. HofRätt, om förbud för Ledamöter i, att sig emellan byta lottade mål. I. s. 110 <—'i 12. Ytterligare Utlåtande. I. s. 577—583. Ännu ytterligare Utlåtande, i afseende på RiksStåndens skiljagtiga beslut öfver frågan. HuseSyner å ÖfverOllicersBoställen, om. I. s. 102—-jo5. Särskild mening. I. s. io5. Hustjufnader. Se Utslag. HypoteksLag, om en förändrad. Se Låntagare, om äfventyret för Banken etc. Hållkarl, angående förändradt straff för 0- tidig. I. s. 335—34i* Särskilda meningar. I. s. 341—343. Ytterligare Utlåtande. Häradshöfdingarne, om skyldighet för, att vid hvarje Tings slut, meddela Presterskapet HäradsRätteus Beslut m. m. I. s. 175—179. Ytterligare Utlåtande. L s485,486. —< —. att visa redo för Häradets andel af Saköresnjedel. I. s. 194—196.
Sebalt S a r c r i 11 gös^ r o t of c 11, epaitbltngar cd) Sängber tnfontmit, ntfärbe Äotttttts gen3 5öcfaf(ning3l)afieanbc allmän Äitugörelfe, forn innehåller bågen för ^röfs 7 6 ntngSsC&jmmtttéenS fammattträbe, ttanutcit å be utfebbe Seba meter ne, faint fores ffrtft för beit, font af ^röfnmgsMSommittéeu ajlar någon rattet fe, att antingen fornt t;cä konungens ©efallutitgStjafroanbc, etter febnaft ftocfatt Stoff å ben bag, (Somuuttéen fainmanträber, ffriftttgen t ngt floa fttta attutärfntngar leib bett öfmers ftagabe åtgärbeit, flaten tift ben rättetfc, font föfcä, jemte fjmab tift uppfinning o eif fcefiprfanbe af förtjättanbet tjena fatt. §• H*. l:o Äottuttgenä Jöefatfittugäljafmaitbc utttäutne, att föra ^protofetl ocf) Sättgs ber, ett ^erfott, font t cfc t annan egettffap mtb (Sotnmttteen ffaft mara närmas ratthe, octj font af attntänna inebet njuter arfmobe, pä fatt bcront ftabgaS. 2:o ©e frätt ferffitbe ©iftrict t Sattet tittfatfabc Sebantöter njuta frätt ocf) tift bcrao pcutmtfi ffjittötega för tmå Ijäflar, fantt tractautente @tt 9t:br SSattco för t;marje refebag, pmartttt be, enligt gältanbe 9tefc H9. l:o S ‘Stocfpctm mare fcrffttb r ö f11 i it g 3
M:t täcktes taga i nådigt öfvervägande, huruvida icke för någon längre tid eller intilldess kyrkans i Rikets Ständers Bauk erhållna lån blifvit till fullo guldet, fästningslägenheterna vid Calmar, hvaraf hela inkomsten vore för domkyrkan behöflig, kunde lill dess disposition öfverlälas, och att E. K. M t i sådant täll behagade nådig proposition i ämnet till Rikets Ständer afgifva; rörande hvilken angelägenhet Krigskollegium, i underdånigt utlåtande, upplyste, alt al ifrågavarande jordskyld.*- och lomtöres-medel, som med inberäkning af Kyrkans anslag. utgjorde ungefär 1,260 R:dr årligen, arfvoden och aflönings-ersältningar tid eller annan blifvit beviljade åt de vid Ingeniör-korpsen anställde civile tjenstemän och betjente; — men då, vid påföljda riksdag, Rikets Ständer icke funno skäl bevilja de nådigst äskade serskilda medlen för nyssberöida utgifters bestridande, hade följaktligen den af E. K. M:t, under förbehåll af sådant anslag, hos Rikets Ständer gjorda nådiga framställning om lästningslägenheternes upplåtelse förfallit. Förutsättningen att kyrkan framdeles skulle blifva i tillfälle att med egna tillgångar betrygga sitt underhåll kunde likväl icke med någon säkerhet antagas, enär, äfven elter ågångua mera omfattande reparationer, kyrkan för närvarande vore i det skick, att hon föi' sitt framtida bestånd lördrade betydliga förbättringar, samt, i betraktande af kyrkans konstruktion och byggnadsämne, anledning förekomma att helara, det underhållskostnaden framdeles skulle ökas hastigare och i högre grad, än tiden i vanliga fall gjorde del erforderligt Afsigten att ål domkyrkan bereda ett någorlunda betryggande understöd syntes således icke kunna vinnas, utan att understödet lemnäs för all framtid.
Memorial, angående den nya Riks-st alen. (U. A.) Sudan, i anledning af Irån Borgareocii Bonde-Stånden erhållen återreuiiss å Stats-Utskottets Memorial N:o 254, innefattande dels anmälan att ny Uiks-stat för år 1864 och följande år blifvit upprättad, dels hemställande alt nämnda Itiks—stat måtte, försedd med Herr Landtmarskalkens och Herrar Talmäns underskrifter till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemnas, Utskottet, jemte tillkännagifvande att Utskottet af denna återreuiiss hvarken luiinit sig ega anledning vidtaga någon ändring i den al Utskottet beslutade af Hiddersknpet och Adeln samt Preste-Ståndet gillade åtgärd, alt å Ö:de Hufvudlitelns ordinarie stat låta uppföra det lill löneförbättring åt komministrar och kapellpredikanter in. fl. af Bikets Ständer beviljade reservationsanslag å 50,000 Kalr, eller frånträda sitt i berörda Memorial i öfrigt afgifna yttrande, uti förnyad t Memorial, N:o 258 hemställt, att Borgareoch Bonde-Stånden matte denna fråga fatta beslut, så har, enligt Utskottet tillhandakomma protokollsutdrag, vid föredragning den 26 och 27 innevarande månad af detta memorial, som utaf Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet lagts lill handlingarna, Borgare-Ståndet medgifvit att Hiks-slaten finge, på sätt i sistnämnda Memorial blifvit föreslaget, expedieras i öfverensstämmelse med Bikets Ständers justerade beslut och Bonde-Ståndet förklarat, att Utskottet, som uppfört ifrågavarande anslag å ordinarie stat, hade alt i afseende å detta anslag iakttaga den rättelse, som öfverensstämde med Ståndets bifall lill Expeditions-Utskottets under N:o 169 afgifna förslag till underdånig skrifvelse rörande regleringen af utgifterna under nyssnämnda Hufvudtilel. Såsom bekant är, upptogs uti den vid berörda skrifvelseförslag lögade tabell Litt.
Palmstjerna i underdånighet yttrat i denna särskilda fråga, att härvid torde böra tagas i betraktande det af åtskilliga skrädderi-idkare uti en till Kongl. Maj:t i underdånighet ingifven skrift antydda förhållande, att i händelse införselsförbudet för nämnde artikel borttoges, sådant otvifvelaktig! måste föranleda dertill, att en betydligare qvantitet manskläder, i synnerhet ytterplagg -af frisad, doffel, kalmuck, halfylle, bomulls-korderoyer, manchester m. m. dylikt, komme att införas och uti städerna, särdeles de betydligare, hållas allmänheten tillhanda; att i den mån dylik införsel af färdiggiorda kläder komme att ega rum, minskadt tillfälle till sysselsättning för den talrika arbetspersonal, som egnat sig åt skrädderiBih. lill n. St. 4 Höft. 6 42 Konstitutions-Utskottels Memorial, N:o 6. yrket, deraf måste blifva en gifven följd; samt att ett sådant förhållande ovilkorligen och icke utan skäl skulle öka den missbelåtenhet, som redan funnes i följd af saknad arbetsförtjenst och derigenom föranledd svårighet för arbetaren att bereda sig utväg till bergning; och då således den ifrågaställa förändringen egentligen skulle leda till ökad fördel och beqvämlighet för de högre och förmögnare samhällsklasserna på de obemedlades bekostnad, ansåg föredraganden, med jemväl fästadt afseende å den närvarande politiska ställningen inom Europa i allmänhet, betänkligt att tillstyrka bifall till Rikets Ständers af Kommerse-kollegium och General-tullstyrelsen biträdda förslag i denna del; hemställande föredraganden alltså i underdånighet, att det dåvarande förbudet mot införsel af nya kläder, andra slag än fruntimmers, måtte äfven uti den blifvande nya tulltaxan bibehållas. Deremot hafva fyra ledamöter af Statsrådet i denna fråga afgifvit det underdåniga yttrande, att, redan då till Rikets år 1847 församlade Ständer afläts nådigt förslag till ny tulltaxa, hade borttagandet af ofvanberörda införselsförbud blifvit i underdånighet tillstyrkt.
Afven jag skulle önska att få afhöra Gr. Mörners förslag, innan jag i ämnet mig yttrar. Gr. Mörner: Axel: Under öfverlägguingarna om denna lag har jag kommit till den öfvertygelse, att den beskattningsgrund, Utsk. föreslagit, eller kannetalet, medför åtskilliga fördelar men ännu flera olägenheter. Hysande denna öfvertygelse, isynnerhet hvad bränvinsförsäljningen å landet beträffar, vågar jag vördsamt föreslå, att hela 14:de §:n, sådan den i Utsk:s förslag lyder, måtte utgå och i stället införas ett stadgande af följande lydelse: ”Rättighet att, enl. föreg:de §, å andra tillåtna utskänknings-ställen än gästgifveriet-, äfvensom å minuthandels-ställe, i socknen försälja bränvin meddelas af K:s Beflnde för högst 3:ne år i sender”. Antages detta förslag, är man qvitt hela auktions-systemet, som på landet kan föranleda till mycket krångel och många svårigheter. Derförutan blifver man, i afseende å beskattningen, befriad från kannetals-beräkningen och kan bestämma en minimiafgift för krogrörelses bedrifvande samt i öfrigt låta närings-idkaren skatta enl. 2:dra art. i Bevilln:s-Förordn., hvilken skatt sedermera kan höjas af Taxerings-Komitéen. Men vill man nöd - Deni) Augusti e. tn. 75) vändigt bibehålla kaunetalet såsom beräkningsgrund, så kan man ju låta näringsidkaren betala efter en viss uträkning och låta denna afgift tillfalla kommunen samt dessutom ålägga honom bevillning efter 2:dra art. Emellertid hör beskattnings-frågan icke hit, utan har jag endast uplysningsvis velat aiämna, huru man skulle kunna beskatta krogrörelsen å landet, ifall mitt förslag antages. Jag skulle anse det vara för sakens framgång mycket förmånligt, om ett bestämdt beslut bär fattades, hvilande pä den grund, jag nu tagit mig friheten föreslå, ty att få dessa förändringar antagna inom Utsk., tror jag vara en sak, som är lättare sagd än gjord. Hr von Troil: Efter åhörande af Gr.
Härtill komniei;, att om Riksarchivet skulle flyttas till en annan local, så skulle det onekligen blifva ett stort besvär för dess tjenstemän, att icke allenast ombesörja sjelfva flyttningen, utan äfven att ånyo ordna och uppställa alla handlingarna. I allt fall vet ingen när denna flyttning kan äga ruin; jag får således på det högsta understödja den åsigt, att de föreslagna 2,5oo r:dr må beviljas, och yrkar således ålerremiss. Gr. Frölich: Återremiss af StatsUtsk:s betänk, i denna punkt tyckes vara så in specie recommenderad, att man icke beliöfver lägga något dertill; men jag anser såsom min pligt alt förklara, att jag nyligen kommit i tillfälle att utröna, att Riksarchivet har behof, icke allenast af en rymligare local, utan äfven af sådana löner och arfvoden , att de der anställde personer kunna bibehållas, om nödiga arbeten, nu påbörjade, icke skola afstanna på ett sätt, att de svårligen åter skola kunna företagas. Jag skulle likväl vilja göra ett tillägg i form af villkor, ifall R. St. besluta att bevilja anslag för Riksarchivet, nemi. att den tjenstemannapersona], som hädanefter kommer att få befattning dermed, finge uppdrag och åläggande af K. M. att tillse, det archivets handlingar kunde completteras från andra archiver inom liufvudstaden — nb. dem, som tillhöra allmänna verk. Jag har nyligen kommit i erfarenhet deraf, att det finnes vissa handlingar, som i tryckta samlingar Uro omnämnda till datum och årtal, t. ex. reglementet under Carl XI:s tid, för båtsmansroteringen och för båtsmanshållet, men hvilka numera, oaktadt flitig efterforskning, ej kunnat tillrättafås.
Härigenom uppkommer således för detta år en sistnämnda summa motsvarande tillökning i det ofvan uppgifna belopp af af 1,325,360 R:dr, som erfordras för fyllandet af bristen vid den nu verkställda regleringen af Suts-Verkels inkomster och utgifter; och har alltså den summa, som till Statsbehof vens fyllande bör utgå af allmänna be vinningen och Stats-Contoret, efter Mars månads ingång, förskottsvis utaf Riksgälds-Contoret tillhandahållas, blifvit af Rikets Ständer beslä md till 1,475,360 R;dr B.co för innevarande år 1845, samt till 1,325,360 R:dr samma mynt för år 1846 och derpå följande år, intilldess nästa Statsreglering vidtager. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 15 Maj 1845. Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, N.o ooS. 563 N:o 205. Uppläst ocli godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Maj 1845. Preste-Ståndet den i4 Borgare-Ståndet den i4 Bonde-Ståndet den i5 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående uppförandet af en Fyrbåk å Skäret Understen. (Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ns Uti., N:o 28 och Mern.
Jag känner lifligt, hvad Eskilstuna Manufactur skulle komma i lidande genom inskränkning i dess rättigheter, att begagna alla möjliga utvägar till kringspridande af sina tillverkningar. —> Denna för Riket så nyttiga manufactur skulle i annat fall afstadna 5 Jag anhåller derföre vördsammast, att denna Manufacturtiliverkning måtte obehindrad få föryttras, på sätt Kongl, Maj:ts Nådiga Kungörelse och Reglemente för Fristads-inrättningen i Eskilstuna na 1771 och 1787 föreskrifva. Riksens Höglofl. Ständers Allmänna, Besvärs, och KkonomiUtskotts Utlåtande, i anled - £ 3io Besv. och Ekon. XJtsk. Betänkanäcn. ning af Grefve Schverins väckta motion, om möjlighets beredande för Innehafva, vare af Boställsjord, att låta försäkra den ä sådan jord befintliga Åbyggnad i allmänna Brandförsäkrings anstalter. Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet jliar emottagit ett till dess åtgärd Irån Högloft. Rid dr skap et och Adeln, genom ProtocollsUtdräg af d n 10 Januari, remitterade, och af Herr Grefve Schverin , Fredric Bogislaus, ingifvet Memorial, så lydande: ”Jag föreslår, att Högloft. Besvärsoch Ekonomiutskottet måtte anmodas föreslå de grunder, som kunna bereda möjlighet för Innehafvare af Boställsjord, att låta den å Botstälisjorden befintliga åbyggnaden försäkras a allmänna Brandtörsäbrings-anstalter. Enligt det för husägare i allmänhet gällande .Reglemente är inbetalningen de första åren betydlig och mindskas sedan smånigom. För Boställs-Innehafvare synes förhållandet böra <vara tvärtom. Ingen Boställs Innehafvare itorde tveka, att. med uppoffring af en obetydlig årlig utgift, bereda en säkerhet, Som han sjelf möjeligen kan äga gagn utaf. Ett Stadgande, att efterträdaren må ersätta den af företrädaren förskjutna assurance-premien, torde ej med lika säkerhet kunna befordra klet sökta ändamålet”.
Uti Brödra-riket arbetas äfvenledes i samma riktning: Nästan bland Norriges hufvudstads mest inflytelserika män hafva uti Clnistiania-Posten för d. 13:de sisth Januari låtit utfärda en dylik inbjudning, deraf jag tager mig friheten att citera följande (i öfversättning) såsom innehållande ett skid för oss, äfven värdt, att tagas i betraktande: ”Det har i sednare år ofta blifvit omnämndt hurusom man, i ”likhet med uti flera städer utomlands, borde här i Christiania söka ”tillvägabringa bättre byggda och inrättade bostäder för den fatti”gare delen af arbetsklassen, än de ofta högst eländiga lägenheter, ”hvarmed den f. n. måste åtnöja sig. De undersökningar om beskaffenheten af arbetsklassens bostäder, som företogos i anledn. af ”cholerans utbrott sistlidne vår, har fulltvgat vigten af, att något ”må vidröras i detta hänseende ju förr desto lielldre; och undertecknade hafva derföre sammanträdt för att, om möjligt, få en begynnelse gjord till sakens förverkligande”. Företaget är beräknadt upgå till 13,000 speciel' (52,000 r:dr r:gds), fördelade uti hela och halfva aktier till belopp af 50 och 25 sp:r för en 3 våningars boning med 42 lägenheter och 7 trappupgångar; 35 lägenheter bestående af ett rum och kök mot 17 sp:r årlig hyra, samt 7 med ytterligare ett mindre rum, deraf 6 mot en hyra af 24 sp:r om året och den 7:de för upsyningsmannen, som derjemte skulle erhålla 4 proc. af hyresmedlen, eller omkring 30 sp:r. En utdelning, sedan onera, reparationer o. s. v. blifvit afräknade, af 4 proc. linnes uti kalkylen uptagen; och då ibland in 3* - 36 Den 19 Februari. bjudarne äro flere utmärkte köpmän, byggmästare oell äfven handt' verkare, torde man kunna sätta tillit till kalkylerna samt deraf inse att dylika bostäder, förutan den ovärderliga nytta dermed åstadkommes, ingalunda böra medföra någon förlust för aktietecknarne.
Det vore visst önskligt, att den kunde blifva så stabel, att den i civillag kunde befästas; men för närvarande äro tillfälliga förändringar deri oundvikliga, och del är skillnaden emellan oecouomisk författning och civillag, att den förra nemligen är i behof af att kunna hastigt förändras, då deremot den sednare tvärtom är i behof af stabilitet. Jag har trott mig böra erinra detta emot den troligen af Hr v. Troil åsyftade förskotlsvederläggningen af min motion. En ledamot, som instämt till en del med mig och Gr. Horn, men likväl aktat sig att göra det till mer än en del, har visst icke upphjelpt saken med sitt yttrande, då han nemi. sagt, att det vore civillag, som rörde personer och egendom. Hvilken lag gör väl icke det? Med sådana distinctioner hoprör man blott frågan. Jag instämmer i öfrigt med Gr. Horn deri, alt personer, som vilja tillhöra den s. k. oppositionen, i vigtiga saker yttra sig ganska lösligt och oefterrättligt. Frih, Åkerhjelm: Jag vill endast upptaga påståendet, att det skulle vara Konungens rådgifvares skyldighet att i Ståndet yttra sig i alla förekommande frågor. Den läran är icke min. Jag tror det tillhöra grannlagenheten att icke motverka någon å bane varande framställning frän Ständerna till Konungen och sålunda möjligen bidraga att frånhålla den Konungens egen pröfning. Man kan dessutom lätt ändra opinion, och man bör derföre undvika att yttra någon sådan inom Stånden, för att icke möjligen komma att yttra någon annan inom Rådkammaren. Hvad vexellagförslaget beträffar, var jag ej närvar, då frågan derom här afg jördes. Hr von Troil: Gr. Frölich har sagt, att jag uppträdt, för att på förhand motverka en af honom väckt motion. Jag får bekänna, att jag verkligen så litet följt med min tid, alt den märkvärdiga händelsen icke är mig bekant, alt Gr. Frölich i går väckt en motion. Vidare har Grefven anmärkt, att jag icke af hans skriftliga anförande lärt mig skillnaden imellan civil och oeconomisk lag.
Per Kongl.Räntekamma „ Kongl. Räntekammaren A 15. ren A 15. „ Utgående balans . 39. för gifvet lån. „ Depositions-medlen 30. för ränta. 34. Utlåningar af g:dehufDebiteras: Crediteras: ■vudtitelns medel. An Ingående balans . 1. Per Special-utgifts-titel. 13.' „ Besparingsfond 13. (eller besparingsfond.) för ränta. för afskrifning. „ Kongl. Räntekammaren A 15. för inbetalda räntor och kapilaler. „ Utgående balans 39. för resterande kapitaler och räntor. 35. Utlåningar af mindre Debiteras: Crediteras: kreditivet. An Ingående balans . 1. Per Riksgälds-Kontoret 38. Riksgälds-Kontoret . 38. för öfverlåtelse, för ränta, Å dessa conti öfver utlåningar antecknas noga, utom summornas belopp, äfven reversernas beskalfenhet i afseende på lån - — 296 — tagares namn, datering, förfallotid, ränteförskrifning, borgen m. m., som kan till upplysning tjena. 36. Förskotters conto. Debiteras: An Ingående balans 1. „ Sammandrags-conto N:o 5 7. för förskjutna spanmålsomkostnader utöfver anslag å 4:de hufvudtiteln, enligt Kikshufvudboken. „ Kongl. Räntekammaren A 15. „ Dito B 16. 37. Conto öfver Utgifter Debiteras: å N. N. kreditiv till fram\n Kongl. Räntekamma tida ersättning eller afren A 15. skrifning. Namnet kreditiv utmärker, att hvad deraf utbetalas, äfven åter införväntas och, om möjligt är, bör återbetalas. Ända tilldess lagligen bestämdt blifvit, att afskrifning af det utbetalda beloppet får verkställas, bör detsamma således balanseras. — Här menas kapital-utgifter , icke blotta kassa-utgifter, som ändock qvarstå i kapitalet. — I conto med Riksgälds-Kontoret, hvarifrån kreditiv-medlen vanligtvis lyftas, balanseras äf - Crediteras: