Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men jag vill afbryta detta ämne och närma mig det, som utgör Höglofl, Utskottets föremål: grun derna för den blifvande Tull-Taxan. dag tillstår gerna min okunnighet örn i38 Bil. till Eevillnings-Utskottets Bet. N.o 27*. valet af de rätta, samt mindre skicklighet att uppgifva och urskilja dem från de skadliga, och i sådant afseende liar min beslutenhet stannat deruti, att den ena näringsgrenen i Samhället bör skyddas likaså väl som den andra; och af dessa åsigter bär min öfvertygelse blifvit stadgad: att Närings-idkaren bör vara äfven så fredad från intrång, som Jordbrukaren och Bergsmannen. Må man invända häremot livad som helst, bäll jag ej öfvergifva den lankan, att för Sverige är det ännu för tidigt upphäfva Prohibitiv-systcmet i allo, eller att antaga en så kallad Skydds-tuli i stället för Förbud. Mina motiver härtill bestå i det begrepp jag fattat om Tullförsnillning och Lurendrägeri. Tullförsnillning anser jag uppkomma, då en ringare vara angifves för en bättre, eller ett mindre parti för ett större; men Lurendrägeri, när Tullen helt och hållet förbises. Genom en stadgad hög skyddstull fö-, rekommes, i min tanka, aldrig Lurendrägeri. Det enda, som dervid vinnes, är ombyte af benämning; ty blir, sorn sagdt är, $kydds-tullen hög, så lurendrägas lika mycket; och utsättes den för låg, förfelar den det åsyftade ändamålet: Fabrikernas vid** magthållande och vidare uppkomst. Bil. till Bcvillnings-Utskottets Bet. N.o 27. i3g Icke eller hafva andra Stater i Europa lemnat Svenska Fabriks-idkare reciproque införsels-förmoner af sina tillverkningar J tvärtom, de förekomma införsel deraf genom det noggrannaste iakttagande af en och annan behöflig
Anmäldes till justering, men bordlädes, på begäran af Frih. Palmstjerna, Carl Otto, Exped.Utsk-.s under N:o 43 afgifna förslag lill R. St:s und. skrifvelse till K. M., ang:de återställande till Kalmar domkyrka af arrende-inkomsterne utaf jordlägenheter, tillhörande Kalmar f. d. fästning. I)en 2i Mars. 331 Upplästes lill justering oell godkändes nedannämndc frän Exp.- Ulsk. inkomne förslag lill R. Sl:s lind. skrifvelse!- till K. M.: N:o 44, ang:de ett för näringsidkare i staden Wexiö beviljadt förslagslåns återbetalande til! riksg:s-kont.; N:o 45, angide kurlius-afgiflens fortfarande; samt N:o 4(5, angide reorganisation af Stockholms allmänna barnhus-inrättning. Öppnades Hrr Electorers listor vid val af ledamöter att i pcrmitterades frånvaro inträda i Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.- Ulskin; oell befuunos dertill hafva blifvit utsedde i Stats-U tsk ottel: under ordinarie ledamoten N:o 381. Frih. Hjerta, fullm. Hr von Troil, Samuel Guslaf, beviljad 14 dagars ledighet: Hr Bildt, Didrik Gillis. Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: under ordinarie ledamoten N:o 70. Hr Kafle, fullm. Hr Uggla, Carl Gustaf, beviljad 14 dagars ledighet: Hr Nordenadler, Johan Theodor. Äfvenledes öppnades Hrr Electorers listor vid val af suppleanter i Statsoell Bevilln.Utskm; och hade dertill blifvit utsedde i Stats-Utskottet: efter Nio 2051. Hr Furuhjelm, Elis: Nio 2170. Hr Lidströmer, Fredrik August. Bevill nings-Utskottel: efter Nio 2231. Hr af Burén, fullm. Gr. Bonde, Guslaf: Nio 1431.
Af jernvägsanläggningen komme sålunda den materiella nyttan, såsom sådan, hela orten omedelbart till godo; men den bringade derjemte åt befolkningen fördelar af långt högre betydelse — betydelsefullare i samma mån, som befolkningen mera uteslutande egnat sig åt och lidit af den nu såsom hufvudsakligt näringsfång betraktade varuforslingen. Dag för dag, dygnen om under alla årstider, äro hundradetals personer sysselsatta med det för folk och kreatur utsläpande arbetet på landsvägen, dervid icke blott materielt och sanitärt välstånd undergräfves, utan också det dermed så nära förknippade moraliska tillstånd -måste blifva lidande. — Häri ligger onekligen den mest bjudande rättsgrunden för det allmännas deltagande i sådana arbeten, som det ifrågasatta. Arbeten hvilka öfverstiga de enskildes krafter och ehuru till sina välgörande verkningar oberäkneliga, likväl med visshet kunna beräknas icke lemna den omedelbara vinst, att spekulationsandan deri finner tacksamt fält för sina sträfvanden och sina kapitaler. Ett bolag harr, under benämning Köping-Vllersbergs JernvägsAkliebolag, bildat sig, som beslutat att med upoffring af icke mindre än halfva anläggningskostnaden eller 600,000 R:dr r:mt, söka tillvägabringa den ifrågavar:de jernvägen, för Lokomotiv, emellan Köping och Uttersberg, med bibana till sjön Lillsvan, och har för detta ändamål tillvägabragt fulländad teckning, allt under förutsättning att ett lån, till halfva1 anläggningskostnaden, 600,000 R:dr r:mt, beviljas af Statsmedel, på enahanda vilkor som II. St:r, under denna Riksdag, komma att till likartade företag bevilja, eller mot samma vilkor som vid sisth Riksdag beviljades, bland andra, jernvägsanläggningen emellan Fahlun och Gefle, fast till icke mindre än ftdelar af hela kostnaden. Den 3 December f. m. Då ofvannämnda bolag sträckt den enskildas apoffringar längre, än i likartade fall tillförene egt rum, så vågar man hoppas att R. St:r, medelst lånebidrag, gynnar företagets framgång.
[2605] BRODERI-ALBUM, stora o c h m e d omvexlande, alldeles nya mönster oeh alfabot, franko m o t 35 ö r e I frim. frän C. A. T i l l n e r, Wargårdk. [2581] o Westbergs oöfverträffliga Tvättpulver fkl. A. IETTERGREN &amp; C:O&amp;| K| GÖTEBORG [A569} SSJ (SS TILLVERKA OCH FÖRSÄLJA T Ö N L I Ö P I N G P&gt; D A M K A P P O R IÉI hos alla specerihandlare. [1972] pJV) I PARTI FÖR ÅTERFÖRSÄLJNING. Finnes nägot model att fördriCva s. k. apinn från krukväxter; tvättning med säpvalten är utan framgång försökt? Undertecknad vore tacksam, om någon af Iduns läsare eller läsarinnor ville gifva henne anvisning på nägon god bok i läran om fysiologi och psykologi. N:r 741. livar inom vårt land meddelas bästa undervisning i tyska språket för fullvuxna personer. Hur lång tid brukar ungefär åtgä till en kura? J. Vill någon af Iduns ärade läsarinnor godhetsfullt gifva mig beskrifning på en enkel, men praktisk ocb trenig ridklädning för en ung flicka, vore jag ytterst tackP E R C Y F. L U C E &lt; &amp; C:o Ester. Hilda. sam N:r? Hanna. ocb bvarmed skall man 743. Huru borttaga fläckar ur en resedafärgad kappa (kläde)? Skulle Stenia eller någon annan erfaren fru eller flicka vilja ge mig ett råd, vore ingen tacksam än N:r 744. Bästa sättet att tillreda äppelmarmelad så den ej blir söt utan bibehåller en fruktsmak? Häromdagen läste jag i Upsala(idningen, att te på lingonris är ett godt medel mot reumatism, men då jag ej vet, om lingonriset först skall torkas eller kokas så- som det befinner sig, beder jag Iduns ärade läsarinnor godhetsfullt svara mig härpå.
Sedan alla dervarande till Arrester apterade rum blifvit och äro jemnt upptagne af ett betydligt antal så kallade Ordinarie fångar, finnes der ej något serskildt rum till MilitairArrest , hvaruti de af Garnisonen, som för mindre förseelser komma under tilltal , kunna insättas, utan måste sådane personer, äfven för några dagars Arrestetid , hållas i samma rum , der gröfre förbrytare och flerårige arrestanier sitta, hvilket mindre lämpliga förhållande möjifgen kan försvaga den goda esprit, som hos Garnis zonsManskap allid bör finnas. justitia Ombudsm. EmbettBerdttelser. 25 3 Dessutom inträffar äfven den olägenhet för Garnizonen derstädes, att Corps de Gardet är inrättadt i samma hus , som ArrestBummen , Aderton vanliga trappsteg högt ifrän marken, hvaraf sådana olyckor icke skola vara sällsynta , att, då Vagten, i synnerhet nattetid, utropas, karlar falla och skada antingen sig sjelfva, eller sina Gevär. Af dessa omständigheter föranledd har jag till Kongl. Maj:ts visa pröfvande i underdånig, het hemställt, det allmänna Arbetsinrättningen i Carlskrona må fodersamligen utvidgas, åtminstone så vida, som erfordras för emottagande af de personer ifrån AnkarsmedjeHäcktet, hvilka endast tills vidare der blifvit i förvar hällne , under väntan på ledighet att ingå i allmänna ArbetsCorpsen: då Blekinge Fän icke äger något serskildt Fänshäckte utan måste dess enskildta fångar, utom de, som för någon kort tid kunna uti Carlscrona StadsHäckte insättas, äfven alltid förvaras i Numrorne och trängseln derstädes genom tillförsel af Fångar ifrån andra Fän således immerfort ökas, Nådig befallning till vederbörande måtte utfärdas, att ej tillåta så kallade Arbetsfångars afsändande till Carlscrona , utan så vida genom förut inhämtade Bapporter ifrån ChefsEmbetet derstädes är utrönt, att sådane fångar genast kunna uti ArbetsCorpsen insättas:
Det 318 Den 29 Januarii e. m. beror på Konungen att hålla hemliga planer, förslager, rn. m. Först då Statsmedel behöfvas, är det som de komma till de administrerande Verken. Derföre anser jag att man bör behålla det gamla, och utesluta den nya meningen såsom obehöflig. Herr Munck af Rosenschöld: Jag hemställer, om icke enklast vore, att hela meningen finge utgå. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde derefter, om Ridderskapet och Adeln behagade såsom sin gemensamma tanka förklara, att hela meningen, från och med orden: sådane3 FörsvarsVerket beträffande, till och med ordet utlemnaSj skulle utgå. Ropades Ja och Nej. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg denna anmärkning böra förfalla. Ropades äfven Ja och Nej. Herr Munck af Rosenschöld: Jag får fästa Ridd. och Adelns uppmärksamhet derpå, att hela denna mening, som ej finnes i vår gamla Tryckfrihetslag, innefattar en så farlig inskränkning i vår Tryckfrihet, att dess följder icke kunna beräknas, att den ej är föreslagen af Konungen, och att om toen 2g Januarii e. ra. den anlages, den blir ett utmärkt exempel på, att lagstiftande makten sjelf föreslagit en vådlig inskränkning i Tryckfriheten. Häruti instämde Grefve Frölich. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade derefter de sist framställde tvänne propositionerne, hvilka håda med Ja och Nej hesvarades. Herr Hjerta hegärde votering. I följd häraf föreslog Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken följande Voteringsproposition:
Jag har varit en bland dem, sorn länge och sednast vid sista riksdagen kämpat för den reform, som då sattes i verket. Jag skulle således djupt beklaga, om redan nu skulle besannas hvad, som då förespåddes, nemi. att de då satta låga proc.-beloppen snart nog skulle komma att höjas och göra verkningarna af den nya principen för beskattningen alltför kännbara. Derföre kan ingen högre än jag önska att så icke må hända, men, oaktadt jag önskar detta, kan jag dock icke blunda för möjligheten af att det kan komma att ske. Jag anser det gifvet, att om R. St:rs beslut blir att öka bränvinsskatten till 75 öre, så behöfver man icke höja bevillningens proc.; men sker icke det förra, tror jag det ej vara skäl att binda händerna på sig, så att man icke skulle kunna företaga en reglering af allmänna bevillningen. Jag anser dessutom att det vore ganska nyttigt att hafva dessa båda alternativer för ögonen i alla Riks-Stånden, då man fattar sitt beslut. Hvad vidare sjelfva förändringen af proportionen beträffar, har det icke kunnat falla mig in att vilja sätta bevillnings-procm lika för jord och annan fastighet; derpå har jag ej ens tänkt, men jag har föreställt mig att, om man måste höja bevillnings-procm, så kan man icke strängt hålla sig vid samma proportion. Ar det sannt hvad Gr. Ehrensvärd sjelf medgaf och Hr von Koch äfven vid sista riksdagen framhöll, att siffrorna 3 och 5 icke äro så särdeles väl funna, att det icke derigenom redan sker någon orätt, så böra vi komma ihog, att om procm förhöjes, ökas äfven missförhållandena och orättvisan blir större; det kan således vara ganska nyttigt att hafva detta i sin hand. Det är härpå jag velat fästa uppmärksamheten, och jag fortfar således i min begäran om återremiss, synnerligast på det att man vid afgörandet af bränvinsskatten må hafva för ögonen nödvändigheten att sätta den ganska hög, på det att icke eljest en förhöjning af allmänna bevillningen må blifva följden. Gr. Mörner:
Min anhållan innehöll således tvänne Alternativer, hvilka bägge, utan att vara serskildt upptagne, Den 17 Felruarii. 399 Stats-Utskottet afstyrkt, och det af arne skäl, nemligen: 1:0 Att Ledamöterne af nämnde Beredning i allmänhet innehafva andra Embeten med deratföljande Löner pä Rikets Stat, hvarpå förhöjning anslogs vid sista Riksdag, hvilken tillökning i Lönerne icke afdiages uppå eller minskar de för dem förut bestämde /irfvoden för Berednings-göromålen, och 2:0 Att Rikets tillgångar ej medgifva någon förbättring i dessa Embetsmäns Aflöning. Hvad det första skälet vidkommer, så får jag nämna, det anförandet, att Ledamöterna af Beredningen i allmänhet innehafva andra Embeten med deråt följande Löner pä Rikets Stat, är nu icke alldeles enligt med rätta förhållandet; ty af de Sju Ledamöter, af hvilka Beredningen för det närvarande består, då en Plats är Vacant, innehafva endast 3:ne Löner på Rikets Stat, och de öfrige fyra det förmodeligen i Stats-Utskottets tanka ansedde betydeliga - Arfvode till sitt fulla belopp af Ett Tusende Riksdaler årligen. Detta skäl tyckes äfven endast vara lämpeligt i anseende till de få, hvilka jemte en andel af Berednings-Arfvodet hafva andra Löner på Rikets Stat 3 men deremot är det andra skälet af bristande tillgångar lika för alla, de må innehafva andra Löner på Rikets Stat eller ej. Jag medgifver, att detta är ett så kraftigt skäl, och kan endast beklaga det Folk, sorn 400 Den 17 Februarii. är så fattigt, att det ej kan eller får vara rättvist, samt framföra den önskan, att både nu och framgent samma språk måtte hållas, när frågor om mera nödige utgifter torde uppstå. Ett sådant förhållande lärer också hafva foranledt Siats-Utskottet att endast anföra, men ej med ett ord vederlägga de skäl, jag i mitt Memorial andrågif.
Den 17 Martti, t. m. 273 godt anmoda ConstitutionsUtskottet, att inkomma med uppgift å de Förslag , som af samtelige RiksStånden blifvit godkända, hvilka, etter verkställd justering, sedermera borde öfverlemnas till ExpjditionsUtskottet, för att. i afseende å Kongl. Majus Nådiga Sanction derå, uppsätta en underdånig Skrifvelse till Kongl. Majit; hvarom de öfrige Respective RiksStån^ den skulle vänligen underrättas. Ut supra. SD. Vid förnyad föredragning af Stats-j och BancoUtskottens den 3. dennes afgifna , samt den 7. i samma Månad förmiddagen på bordet lagda Betänkande, i anledning af den del af Kongl. Majits Nådiga Proposition den 10 December 181 7. om allmänna PenningeRöreisen och Myntvärdets upprätthållande , som angår Malmö. Götha CanalBoiags samt Götheborgs Discont Verks utredning, blef samma Ber tänkande, på grund af åtskilliga dervid gjorda Anmärkningar, till Statsoch BancoUtskotten återremitteradt. Ut supra. Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskilja des klockan half tili 10 eftermiddagen. In fidem Protocolli O, J. Fagerhem, Ridd, #, Ad, JProt, IV. B. II. Thorsclagen den 19 Martin Plenum klockan 10 Förmiddagen. Justerades Pleni-Protocollet för den 2. den» nes eftermiddagen. Herr Adlerbeth, Jacob, anförde skriftligen: Sedan jag i Ridderskapets och Adelns Plenum den 2 Mars förgäfves yrkat Proposition på andra Alternativet af StatsUtskottets utlåtande, om medel för granskning och öfversättning af Isländska Handskrifter, förbehåller jag mig några ögonblick för att besvara de vid mitt För-, slag gjorde Anmärkningar. Jag vågar göra mig försäkrad, att hvar och en, som ansett mödan värdt att af ämnet taga en närmare kännedom, skall instämma i mitt tänkesätt. Att Konung Carl XI' varén Beskyddare af den Nordiska fornforskningen, har jag redan bevisat:
Maj:ts tänkesätt i detta ämne redan äro allmänt tillkännagifna genom Dess nådiga Kungörelse af den 21 Januari innevarande år, nemligen: ”n/f Kongl. Majit ansett nödvändigt att återställa den jemnvigt uti constimt-ion af utländska öfverfödrvaror, hvilken för allmänna välmågan är af hufvudsäkligi mfiijtdn. de A ett förordnande, som Otvifvelaktigt åsyftar jemnvigt emellan Rikets ImportOch Exporthandel samt minskning i consumtionen af utländska öfverflödsvaror. Jag förnyar således min förut den 20 sistlidne Mars gjorda ödmjuka hemställan, rörande inskränkning i Nederlagsfriheten och i tillåtelsen af främmande varors införande eller bruk och nyttjande i Riket, skärpning af nu gällande Författningar emot Lurendrägeri och Tullförsnillning, afhjelpandet af missbruk vid den så kallade Vestgötha Gårdfarihandel samt granskning af Författningarna angående Växelrörelsen, — Jag fortfar i min rena och okonstlade Öfvertygelse, att dessa föremål äro värdiga ämnen för Riksens Ständers Underdå» niga önskningar, värdiga ämnen för Kongl, Maj ts nådiga behjertande. 52 Den 4 April. Herr af Uhr tilläde sig önska att få cornmunicera sitt Dictainen med de öfriga RiksStånden, samt att detsamma, tillika med Grefve Roséns Dictamen, måtte blifva till Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet remitteradt. Herr Munck af Rosenschöld, Eberhard: Jag instämmer i mycket af hvad Herr Directeuren af JJhr nu anfört i afsigt att ådagalägga skadligheten för Riket af den hittills utländska Köpmän förunnade Nederlagsoch Tränsitofrihet j men jag är alldeles icke med denna värda Ledamot af lika tankar, då han anser denna frihet vara i allmänhet skadlig. Om den beviljas åt Utländningen mot en för låg procent, om varorna för lågt värderas, om bevakningen för att hindra varornas tullfria insmygande icke behörigen verkställes eller kan verkställas, så blir en sådan utländningen förunnad frihet skadlig.
Huru skeft man bedömer en landsort, då man uppskattar dess vigt efter de statsinkomster, hvilka derifrån direkt utgå, bevisas, om sådant eljest vore nödigt, af förhållandet med bränvinsbränningen. Denna lemnade år 1857 en skatt af 4,834 R:dr, men året 1860 af mera än 50,000 R:dr. Det förekommer emellertid lyckligtvis ingen anledning att antaga, det Jemtland året 1860 lemnade högre bidrag till statsverkets inkomster af bränvinstillverkningen, än något af de föregående åren. På samma sätt bidrager ock Jemtland till statens tullinkomster, äfven om dessa vid Dufedsoch Funäsdalens tullkamrar äro ringa. De ojemförligt största tullpligtige varupartier, som här förbrukas, hafva ökat tulluppbörden i Sundsvall och Stockholm, kanske äfven Calmar och Ystad, o. s. v. Ett hårdt yttrande angående Jemtland inom något riksstånd under någon del af de senaste riksdagarne har föranledt dessa erinringar, hvilka eljest kunde och till och med borde vara öfverflödiga. Jemtlands län. Landsvägar. Vägdelning. Fulländade och under arbete varande vägar. 21 4. KomsuuiiikatioEis-aiistalter oell varnbyten. A) Landkommunikationer. Ehuru rikt på stora och segelbara vattendrag, har Jemtland ännu sina Tab. N:o förnämsta och hufvudsakligaste kommunikations-anstalter i landvägarne. Dessas hela längd, längden af de med skjutsstationer försedde m. fl. omständigheter, om hvilkas utredning är föreskrifvet, innefattas i tabellen N:o 8. I förhållande till länets vidd äro befintliga vägar alltför få. Genom länets norr om Östersund belägna del på en sträckning af omkring 20 mil finnes icke en enda väg i ostlig och vestlig rigtning emot kusterna, hvarföre minst en ny väganläggning af omkring 12 mils längd derstädes är ett allmänt insedt behof; men i förhållande till hemmantalet är väghållningen redan ett synnerligen tungt onus. Omkring Vedels mil belöper på hvarje mantal. Ganska stora arbeten hafva emellertid blifvit nedlagda för de backiga vägarnes omläggning och på vägarnes underhåll.
R:dr, utom hvad som under året vidare kan komma att lyftas, har Ordens-gillet, uti skrifvelse den 12 sistlidne Oktober, i underdånighet anfört, att genom berörda bidrag, jemte de under sednaste tvänn* åren gällande höga markegångsprisen å spanmål, Hospitals-fondens tillstånd i så målto förbättrats att, utom det nödiga utgifter för Hospitals-vården och Hospitalens vidmakthållande under tiden blifvit bestridda, Ordens-gillet kommit i tillfälle att till Kongl. Maj:t* och Rikets Stats-kontor återbetala de 14,000 R:dr, hvilka år 1850 af statsmedlen förskjötos till nödiga utbetalningar för fondens behof, ätvensom mindre afbetalningar å fonden» skulder kunnat göras, men att, sådant oaktadt, fonden ännu häftar i skuld till belopp af 18,577 R:dr 37 sk. 4 rst.; och då, ehuru sannolikt vore, att markegångsprisen för innevarande år icke blifva lägre än under de två sistförflutna åren, häraf likväl blir en omedelbar följd att utspisnings-kostnaden vid Hospitalen blir i samma mån stegrad; — då erfarenheten under en förfluten tid ådagalagt, att, efter det spanmålsprisen det ena året varit höga, de under påföljande år, når skörden varit fördelaktig, fallit högst betydligt; — då under sådana år, under hvilka markegångsprisen äro låga, Hospitalsfondens inkomster icke äro tillräckliga för utgifternas bestridande, utan en större brist är att emotse; — då af anspråken på en omsorgsfullare och mera ändamålsenlig vård om Hospitals-hjonen äfven följer fordran å förbättrade lönevilkor, ej mindre för Hospitalens läkare, hvilkas tid numera, nästan uteslutande, måste egnas åt de vansinnigas vård och kurativa behandling, än äfven för de vid Hospitalen anställda prester, syssloman och betjening; — då utrymme, så vidt ske kan, utan att större bvggnads-företag inledas, måste beredas till mottagande af sådana patienter, för hvilka skyndsam Hospitalsvård är för deras återställande nöd - Kongl. Majits Nåd. Proposition N:o 20.
Mända - 96 Mandagen den 15 Mak. klenum kl. 8 förmiddagen. fu8teraä<'8 det tal Herr N:i,lon och Landtmarstalken säsom ordförande för den stora pu^tionon skri e hälla til Hans Kongl. Höghet Riksföreståndaren, innefattande den af Riksens Ständer beslutne Tacksägelsc-Lllro^se, samt de ras gemensamma underdåniga önskan, at Hans Kongl. Höghet täcktes, i kraft af sin Niksföreständare myndighet, söka befordra freds-werket, och emedlertid foga anstalt til Rikets förswar; sä lydande: Högborne Furste! Sweriges Rikes Föreståndare! Ljuft, outsägeligen ljuft är det ögonblick, dä Riksens Ständer äter nalkas Eders Kongl. Höghets dora person, i afsigt at inför densamma nedlägga deras underdäniga, wördnadsfulla och djupt kända tacksamhet för alla Fe prof af medborgerlig dygd och ädla tankesätt, dem Eders Kongl. Höghet ädagalagt i en tid, dä Fäderneslandet warit stakadt af rubbade krafter Snart kunna de ej mera räknas de mänqfaldiga wedermälen Eders Kongl. Höghet lemnat af sitt hjertås ädla böjelser och af deras lyckliga utweckling, af denna ljusa synkraft, med bwstken Statsmannen och menniskowännen inser de sanna grunderna för det allmännas wäl. Eders Kongl. Höghet säg djupet af den afgrund i bwilken Fäderneslandet för ewigt skulle nedsjunka, och Eders Kongl. Höghet länte det stödet af samma manliga stullra, som fordom uppehälle det i sit fall. Eders Kongl. Höghet böd Swensta Folket sammanträda, emottog anbudet - Den 12 Maj. tzD budet ät blifwa den förenings-punct, kring hwilkerr det skulle samla sina bemödanden til F-steklandets räddning och Eders Kongl. Höghet bestämde grunderna til sin egen medwerkan, pä et satt som wisheten och dygden stall framställa til Regenternes och Folkslagens eftersyn och beundran.
Jag kan ingalunda bestrida rättigheten, att, i anleda, af ett under riksdagen lältadt beslut, väcka denna motion, men jag kan icke till ha kalia Ila det yttrande, att hvarken R. St. eller StalsUtsk. bort dermed besväras, hvilket yttrande jag anhåller mätte få åtfölja motionen. R. o. Ad. biföll, alt den nu föredragna motionen, jemte Rivon Hohenhausens i anleda, deraf afgifue yttrande, finge remitteras till StalsUtsk. Lades på bordet följande från Utsk:u inkomne mern., betänka! och utlåtm, nemi. från: Banco-Ut skot t vt: N:o 22, med hemställan att Bancofullmäktige malte berättigas alt uppköpa och försälja vcxlar; Den 6 November e. m. 115 Lag-Utskottet: N:o 20, i anledn. ;<f väckt fråga om förtydligande af K. lir. d. 25 Sept. 1777; N:o 21, i anledn. af väckt motion, ang:de ändring i 10 § 12 cap. Arfdab:n; N:o 22, i anledn. af väckt fråga, ang:dc förtydligande af 2 § 41 cap. Missg.b:n; Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:n: N:o 5, i anledn. af såväl K. M:s nåd. propos. till R.