Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om Ständerna, lika med Dtn 8 Marc f. m. 53 Hr Cederschjöld, anse detta anskalfningssätt vara förkastligt, får Upsala Universitet lika litet som Lunds något anslag lill materiellens iståndsättande, och de förblifva då hvarannan jemnlika i ouppfyllda behof. Särskildt får jag upplysa, att för Upsala Academi voro de materiella behofven, jemnlikt pag. i5, specificerade till 44j35o R:dr, hvaremot någon sådan detaillerad uppgift från Lund icke inkommit. Jag anhåller, att dessa anmärkningar må få åtfölja Hr Cederschjölds anförande till Utskottet. H. Ex. Hr Gr. Brahe, Magnus: Som Hr Cederschjölds anmärkningar synnerligast afselt försvarsverket, önskar jag att få taga närmare kännedom om dem, än jag vid uppläsandet kunnat göra. Men som jag icke vill uppehålla remissen, anhåller jag att framdeles fä till vederläggning upptaga desamma. K. M:s HofCanceller ankom och aflemnade, å K. M:s höga vägnar, 3:ne Nåd. Skrifvelser till R. St. Frih. Åkerhjelm, Gust. Fredr.: I anledning af Hr Cederschjölds här framställda anmärkningar mot K. M:sNåd. Propos., rörande Statsverkets tillstånd och behof, anser jag mig skyldig afgifva några påminnelser. I afseende på frågan om den ökade afiöningsstaten vid Tullverket, hvarvid Hr Cederschjöld fästat sig, får jag upplysa, att anledningen till förökningen härrört deraf, att, under det bevakningsanstalterna till utestängande af farsoten cholera morbus dels till lands dels lill sjös ökades, visade sig häraf ett ganska helsosamt inflytande på tullinkomsterna. En ökad uppmärksamhet blef, till följd häraf, fästad vid kusterna; och det blef omsider ett gifvet factum, att den ökade inkomsten härrörde från den ökade vaksamheten.
Utsk:t »tveksamt om rätta syftet» af motionen; så egde ju Utsk:t antingen att — uti en så vigtig fråga — tillkalla motionären, eller ock genom någon af dess ledamöter, deraf flere äro af mig specielt närmare kände, få upplysning uti en så väsendtlig del af motionen, som angående dess »syfte». Men möjligen står denna, efter min förmening, underlåtenhet af Utsk:t tillsammans med hvad ryktet förmäler, eller att denna Riksdag egentligen har att blott befatta sig med (förutom det hufvudsakligaste föremålet, som redan är vunnet: representationsförslagets antagande) hufvudtitlarne samt ett och annat anslag; då det deremot icke häfver sig så noga med enskilda, särdeles mindre behagliga, motioner? Dock, bör ej en omtänksam fader, medan han lefver, söka, så att säga, undanstöka eller ställa i ordning hvad han kan, på det att den unge arfvingen icke måtte få alltför mycket bråk med det efterlemnade, uti många delar outredda boet: taga sig alltför mycket, såsom ordspråket sä sannt säger: »vatten öfver hufvudet»? Att slutligen harm skulle ligga till grund för och hafva motionen till »syfte», såsom det till motionären med harm, ja nära hån, yttrats (dock icke af någon Riddarhus-Iedamot inom Utsk:t); en sådan beskyllning tillbakavisar jag helt och hållet. Väl inseende hvarifrån den ledamot, som fällt yttrandet (hvilket jag ej vill tillägga något passande epitet), möjligen hemtade suppositionen, får jag uti detta afseende med frid och lugn: det högsta jag uti verldsligt hänseende eftersträfvar, till följd af hvad jag förut mundtligen tillkännagifvit, öppet förklara, att, så vand som jag är att missförstås och att lida oförrätt, samt att mina bästa bemödanden misskännas, — detta icke varit förhållandet vis-å-vis mig sjelf.
Memorial N:o 3 åtföljt den, ifrån BancoDiscont - Verkets Direction vid Riksdagens början, afgifna Berättelse om samma Verks förvaltning oell hufvudresultaten deraf från senaste Riksdag, äfvensom Tableauer öfver båda Lane-Contoi ens rörelse, från deras början, med April månad 1824, intill 1827 års slut. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 ALLMÄNT REGISTER ÖFVER BIBANCrET TILL SAMTLIGE RIRS-STÅNDENS PROTÖCOLL, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, åren 1844 och 1845. STOCKHOLM, Tryckt hos W. F. DALMAN. A n visningar. Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner igenfinnas i Irsta Sami. Irsta Aid. Allt hvad af Rikets Ständers Revisorer blifvit till Rikets Ständer anmäldt, igenfinnes ander rubrik: Anmälan. Af Utskott återställda motioner, sorn varit till dess handläggning remitterade, under rubrikr Motioner. Uti de 4 Columnerna för Riks-Ståndens beslut, utmärker bokstafven a. afslaget, a. a. ad acta, b. bifallet och ä. återremitterad!. Då något Stånd annorlunda, eller under vissa modificationer, fattat beslut, äro endast dag och artal i columnerna införda. A. Academi, Musikaliska. Se Hufvudtitel 8:de. „ Vitterhets, se Hufvudtitel 8:de. Academihemman, Lunds, om deras utarrenderande Accis-afgift å Bränvin, ang:de „ Salu, Städernas, ang:de .. Svar pä återremiss *..*♦..* Accord, Landtstatstjenstemännens, om anslag till ersättande deraf ..»..»»»• Accords-an’>ud. Se Eftergift. Actie-Bo ag, om stiftande af Lag för * * * * Adelsmans rätt att söka tjenstebefattningar i Städerne, äug:de ...
Vi återvända till Vanloo i det ögonblick, då Drake genom sitt oförvägna språng räddat sig ur hans våld. Vanloo skickade genast en af sina män att inhemta underrättelse från hans i slottsgrafven posterade kunskapare, befallde en annan att samla manskapet, som enligt hans ordres skulle göra halt och afstå från förföljelse, såsnart fienden blifvit tillbakakastad till borggården, samt vände sig derefter till herrarne, som under tiden bestormat honom med frågor. – Mine herrar, sade han, – ögonblickets kraf förbjuder mig att här aflägga den förklaring, J önsken och hafven rätt att fordra. Det vare nu nog sagdt, att faran är öfverstånden, så att J lugnt kunnen återvända till edra riksgagneliga värf. Dock bör detta icke hindra er, öfverste Sparre, att med hög tillåtelse öfvertaga kommandot i slottet under öfverste Liljes frånvaro och genast hitdraga de närmaste afdelningarne af ert regemente till besättningens förstärkning. Vanloos ord bidrogo dock föga att lugna de närvarande herrarne af riksstyrelsen och rådet. De lyssnade med förskräckelse till trumhvirflarne och de vilda rop, som skallade från borggården. Några uttalade sin farhåga för den unge konungens person, andra ville skynda ned, för att personligen öfvertyga sig om den verkliga ställningen. Men nu kommo budbärare, den ene efter den andre, en förkunnande, att häktet blifvit stormadt af en hop väpnadt slödder, en annan, att fångarne blifvit utsläppta, en tredje, att angriparne vore på väg att öfvermannas och ingen fara vore för handen, en fjerde, att borggården var rensad från packet, slottsportarne stängda och en del af fångarne åter gripna. Budbärarne följde hvarandra nästan i hack och häl, och innan de öfverraskade herrarne hunnit reda sina tankar, var tumultet likt ett åskslag öfverståndet. Medan nu de fleste af herrarne samlade sig kring Vanloo och tackade honom för hans åtgöranden under denna besynnerliga tilldragelse, samt de öfrige skyndade att lugna den unge konungen och enkedrottningen, återkom den man, som Vanloo nedskickat att skaffa underrättelser från slottsgrafven.
Majit i den nådiga Propositionen föreslagit, att ifrågavarande anslag må med oförminskadt belopp hädanefter åter blifva afsedt ensamt för sitt ursprungliga ändamål, eller underhållet af flottans fartygsoch öfriga materiel samt af dess etablissementer; och hafva Rikets Ständer till förevarande nådiga framställning lemnat bifall. 9:o. Flottans nybyggnad. Enligt hvad i den nådiga Propositionen år meddeladt, har Eders Kongl. Majit funnit, lika litet nu sorn vid tiden för sistförflutna riksdag, på förhand kunna noggrannt bestämmas, till hvilka krigsfartygsbyggnader medel böra finnas att tillgå, Fxpeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse, N:o 68. 5 men dock ansett, att till anskaffande af de i Statsråds-protokollet för den 13 sistlidne Oktober uppgifna fartyg kunna under den närmaste framtiden med fördel användas omkring tre millioner R:dr, och af denna summa redan är 1867 ett belopp stort R:dr 1,700,000, hvartill kunde såsom tillgångar påräknas: a) den uti fonden för krigsfartygs nybyggnad vid 1866 års slut antagligen befintliga behållning, sedan de från fonden med tillhopa 94,200 R:dr för en beställning af grofva kanoner m. m. förskottsvis bestridda utgifter blifvit i enlighet med Rikets Ständers under punkten 14 hår nedan gjorda medgifvande ersatta, utgörande denna behållning R:dr 434,200: — b) enligt f. d. Sjöförsvars-komitéens beräkningar: af fartyg, afsedda att utrangeras och slopas 100,000: — från flottans materialförråd omkring 20,000: — från flottans virkesförråd 40,000: — 160 000- eller tillhopa R:dr 594,200: — då således för det uppgifna behofvet ytterligare skulle erfordras „ 1,105,800: — till fyllande af hvilken brist Eders Kongl.
» G ö m till hösten icke vårens blomma, Ol men vårens himmel i Ditt bröst. » Där, igenom molnens skumma slöja, vännerna s o m aftonstjärnor dröja. Bottiger vistades den tiden som informator i en familj med två unga döttrar, som voro hans disciplar. Man har sagt mig, att den ena af dem var den lättrörlige skaldens flamma långt innan Disa blef det, och att det var informatorn, s o m höll i pennan, då discipeln skref nedanstående verser. Säkert är åtminstone, att den unga flickan själf icke kunde skrifva vers: Se, tiden kör sin vagn med lösa tömmar, dess hjul utöfver berg och dalar fly, och barndomen med sina sköna drömmar förbi oss far som österns purpursky. Men hos den goda, anspråkslösa, fromma en evig barndom bor i hjärtat kvar: En vår af oskuld där står än i blomma, då årens vinter hjässan silfrat har. Göm därför troget skatterna du äger. Blif hvad Du är, så blygsam, god o c h ö m! Snart skymmer lifvets kväll. — På dödens läger Du drömmer än en gång Din barndomsdröm. G. H. Mellin citerar sin » Snabba äro lifvets stunder ». Elias W. Ruda följande verser: Som en dröm vårt lif försvinner, och vår ungdoms gyllne dagar flykta bort s o m vindens sus. Men när lifvets vårsol brinner, O! hvad båtar att du klagar? Gläd Dig i dess milda ljus! Se! i ljusa morgonstunden lärkan högt i rymden svingar, lefver blott i ljus o c h fröjd. Men i dunkelgröna lunden blomman knoppas, har ej vingar, blomstrar glad o c h vissnar nöjd. Sköna minnets månskenstimmar väl må vara; minnet talar ljuft o m glädjens korta dröm. Men när Hoppets morgon glimmar öfver lifvets rosendalar, lifvets dunkla afton g l ö m!
Magt sig äfwen bora anmärka, hwad i R-ksens Ständers strifwelse af den 25 sistlidne April föreiommer angäende Riksens Ständers och deras Revisorers delaktighet i Styrelsen och Ofwerinseendet af detta Werk. Kongl. Maj.t förmodar wäl att Riksens Ständers mening endast warit den, att dä Allmänna Magasins Inrättningen drifwes med Statens mebel, borde dest räkenskaper wara ställda under en sädan Allmän granskning af Riksens Ständer och deras Revisorer, som i zo. och 63. §. §. af Riksdags-Ordningen förestrifives, och till en sädan fordran finner Kongl. Maj.t Riksens Ständer hafwa warit lika berättigade, som af en skälig omtanka föranledde; men som förenämnde Riksens Ständers strifwelse icke allenast tillägger till deras i de underdäniga anhällan, att Kongl. Mast, sedan Magazins-Directionen blifwit hörd, täckes i Näder bestämma det antal Embets. och Tjenstemän, som finnas nödige till werkets drift, de Orden: med rättighet likwäl för Dicectionen att, i samråd med Riksens Ständers Revisorer, göra de ändringar uti antalet af Betjeningen, hwartill omstänöigheterne kunna föranleda, utan ock widare innehäller: att Dneotionen stall wara skyldig redowisning, för heia desi förwaltning, inför R.ksens Ständer, i följe hwaraf Directionens Protocoli och Rä' ken - Den September.
Å landsbygden finnas femton färgerier med ett tillverkningsvärde af 8,128 R:dr, fjorton garfverier med d:o af 11,232 R:dr, fem tegelbruk med d:o af 3,930, en klädesfabrik med d:o af 61,634 Rdr, ett oljeslageri med d:o af 100 R:dr, tre pappersbruk med d:o af 17,990 R:dr, två segelduksfabriker med d:o af 11,869 R:dr, åtta kakelugnsoch stenkärlsfabriker med d:o af 8,600 R:dr och elfva diverse fabriker med o d:o af 653 R:dr Banko. A landsbygden finnas dessutom handtverkare och gerningsmän uti de flesta yrken till ett saminanräknadt antal af Femhundra Nittiofyra. Väganläggningar till lättande af varutransporten hafva blifvit ä vägsträckningen från H udiksvalls stad till Jemtland och Herjeådalen företagne u’i Forssa, Delsbo, Färila och Hogdals socknar å en väglängd af tillhopa 122,840 alnar, och å vägsträckningen från Gefle stad till Westmanlands gräns vid Gysinge Bruk å en väglängd af 24,345 alnar, till hvilka arbeten Eders Kongl. Majit i nåder beviljat understöd af statsmedel till ett sammanräknadt belopp af 40,233 R:dr 1 6 sk. Banko. Utan bidrag af statsmedel hafva vägomläggningar blifvit verkställde till undvikande af den så kallade Sjöviksbacken å allmänna landsvägen i Bjuråkers socken och de så kallade Inabackarne å allmänna landsvägen i Söderala socken emellan Söderhamns stad och Myskje gästgifvaregård.
Itö pä tnnnlniillet, ett tunnlnnli lierni, Itvililet ä eiinrtnn Itliivit mell lätt, iö. utmärlvt, liemmnnet tilläggas, snmt ntt niivnrnncie ngnren si Itemmnnet 5Vestnnä V:o 7, torre I nnjunilnren (7. ^7. siriltligen iörllinrnt sig nöjcl mecl «iet iöreslngnn velierlnget, me«l ltemställnn clerjemte, Ituruvili» nägoit ersättning ilunlle lionom tililivlns iör clen gäiliesgärli, linn slrnll nö8gns nppiörn pä ltäcin sillor om vägen, tor ntt irän ävelin»n trelin lie inegor, genom Itvilila lien irnmlöper. Vili öivervägnncle ni Itvnci sätunlin iörelvommit oelt Xnmmnr-Ooltsginm i nigiivet Otlätniilie unlleiliänigst nniört, Itnr lxongl.
Plan och kostnadsförslag i detta hänseende är af Herr Löjtnanten A. G. Svedelius uppgjordt, och deraf är ådagalagdt att för omläggandet af samma väg, utgörande 8^ mil, erfordras en summa af 64,927 R:dr 61 öre, af hvilken summa socknarne äskat ett anslag, utan återbetalningsskyldighet, motsvarande tvåtredjedelar, eller 43,300 R:dr, hvilket belopp Konungens Befallningshafvande i länet samt Styrelsen för Vägoch Vattenbyggnader jemväl tillstyrkt måtte beviljas, hvaremot socknarne ville förbinda sig att tillskjuta återstoden; och då denna vägförbättring icke kan utan nämnda anslag åstadkommas, anhåller jag vördsamt, att nämnda |:delar, utgörande 43,300 K:dr Runt, måtte för detta ändamål af befintliga medel af Rikets Ständer beviljas. Bevekande skälen för detta anslag ligga i öppen dag för hvar och en, sorn har sig bekant lokala förhållandena och den ekonomiska ställningen inom Westerdalarne. Hvad de förra beträffar, så äro de uti Herr Löjtnant Svedelii vägförbättringsplan gjorda åskådliga. Den ekonomiska ställningen åter är temligen känd i landet, hvad de nordligast belägna socknarne beträffar, till hvilka gåfvomedel, i anledning af ofta på hvarandra följande missvextår, blifvit insamlade för att lindra hungersnöden. Det är tydligt att spanmåls och andra förnödenheters forsling öfver så oländiga marker skall mycket fördyras. Biförtjenster, som endast är skogseffekter, äro nu allaredan i det närmaste tilländagångna. Westerdalarne, jemte dit angränsande till Österdalarne hörande Gagnefs socken, innesluta en befolkning af 31,000 innevånare. Under sådana förhållanden måste Westerdalarnes innebyggare snart uteslutande rigta sin håg och omtanka åt tillgodogörandet af sina många och stora myrar, och ett oeftergifligt vilkor derför äro lättade kommunikationer. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 14 November 1865. Eljas Per Olsson, från Stora Kopparbergs län.
Grunden till all präctisk med delning och tjenstutöfning ligger deruti, att man alltid framgår uti regelmåssighet, liksom det vöre ingen tid, ingen kraft att förlora, för att inom kortaste tiden utföra det båsta möjliga. Då detta aldrig kan åstadkommas utan genom öfning, må Ridderskapet och Adeln benäget ursäkta ait jng framlägger följande proposition. Arméen årligen öfvad, så till froupp som befäl, genom Compagniemöten, Befälsmöten, Regementsmöten och som oitast sammandragne Läger, kan skatta sig lycklig att härtill åga en fond i Passevolance-medlen nära 200,000 R:dr årligen, och genom hvilken den sättes således i ett högst tjenstbart tillstånd. Flottorne åga in gen ting till detta ändamål och jag hågar vål i farans stund, i krigets, utbrott åt hvem anförtros dyra försvarsvapens framförande i striden talrika besättningars bevarande till hälsa och lif djerf va företags utförande __ till hvem säger jag jo „ till ett befäl som kanske ej på 10 år, ja ån flera år, aldrig plöjt vågorna __ hvad kan vål då af dem fordras annat ån försigtighet och svaga företag; om detta Den 3 Martu, 365 befäl det oaktadt skulle bibehålla nog kunskap af förra tiders erfarenhet, för att ej bortsätta den honom dyra anförtrodda egendom. Om det år visst att Sverige skall och måtte försvaras genom sitt sjövapen, år det lika visst att detta vapnets befål fordrar öfning, Aldrig har någon summa blifvit härtill anslagen, men man har aldrig tånkt med all vara på denna sak, och det kunde vaiit förlåtligt innan Sverige blef en Ö, men efter detta förhållande vore (Set oförlåtligt, Efter sednare vidtagne åtgärder, har en årlig ktistbevaknings-expedition af små men seglande fartyg verit i jåmn activitet, __ dessa expeditioner hafva kostadt omkring 45 k 5o,ooo R;dr Broo årligen, och dessa medel har för det måsta utgådt från Tullinkomsterna, för hvars förökande egentligen expedition varit, __ Ganska liten militairisk och sjöitiansenlig
Fyr lika mycket, om ej mera, tjenar till efterrättelse för den allmänna sjöfarten i Bottniska Viken, än den är af nytta för Gefle stad enskildt, så hafva Rikets Ständer, för deras del, medgifvit, att underhållsoch lysnings-kostnaden för nämnde Fyr må af allmänna medel utgå. 10;o Anslaget till Flottans underhåll och nybyggnad hafva Rikets Ständer upptagit till beloppet oförändradt, men ansett sig böra, utan att besluta någon fördelning deraf mellan Flottans serskilda Stationer, öfverlemna dess disposition till E. K. M:s Nådiga pröfning, hvarjemte Rikets Ständer funnit anslaget af Rotefrihets-afgiften till Flottans materiella behof, utan förändring till summan, böra, i likhet med hvad i afseende å enahanda anslag vid Fjerde Hufvud-Titelns reglerande blifvit iagttaget, sammanföras med anslaget till Flottans underhåll och nybyggnad. I följd af hvad sålunda är vordet i underdånighet anmäldt, och då, i afseende å de öfriga under Femte Hufvud-Titeln förut uppförda utgiftssummor, någon förändring icke blifvit af E. K. M. i Nåder föreslagen och ej heller af Rikets Ständer funnits nödig, hafva denna Hufvud-Titels anslag blifvit bestämda att, från och med innevarande års början, intill näst vidtagande Statsreglering, utgå som följer: Expedilions-Utskoltels För. lag till und. Skrifvelse, N.v 85. Sjöförsvars-Departement et. i:o Aflönings-Staten: a) Deparlements-Chefen: Taffel—penningar 2,500: b) Departementets Canzli-Expcdition: Expeditons-Chefen 3,000: — - Öfrige Embetsoch Tjenstemän 4,866:32.
Men då en väckelse till upmärksamhet på hvad de inneburo således från detta håll uteblifvit, tillåter jag mig, såsom en upmärksam och på Hr Bildts ord verklig vigt läggande medlem af detta Hus, att härmed hos honom sjelf hemställa, huruvida han, derest han icke nu finner sig föranlåten att återtaga eller närmare förklara sina ord, åtminstone vid protokollsjusteringen icke ville något modiefiera dem, på det de icke mätte gifva anledning till den upfattning, hvarpå jag sökt göra talaren upmärksam. I våra prot:r bör icke oförändradt eller oförklaradt qvarstå ett yttrande, som vore missfirmeligt för B. o. Ad:ns majoritet, och sorn skulle innefatta ett sorgligt vittnesbörd derom, att en ledamot, hedrad med B. o. Ad-.ns förtroende, skulle mot sina medbroder i ett så vigtigt hänseende hafva framställt en så oförtjent tillvitelse. Jag är öfvertygad att Hr Bildts rättskänsla skall finna sig föranlåten att, derest yttrandet skall qvarstå, öppet afgifva en dylik förklaring; ty han, såsom jag, måste vara förvissad, att, långt ifrån att Sveriges Bidderskap och Adel skulle vilja räcka en vänlig hand ät Bikets fiender, skall det ibland oss ej finnas någon, som icke med gladt mod ville gifva lif och blod för fäderneslandets väl och segra eller dö i striden mot hvarje i fiendtlig afsigt fäderneslandets frihet och sjelfbestånd hotande eller försåtligen utsträckt hand. Frih. Baab, Adam Christian: Jag skulle anhålla att få återföra tankarna på den närv:de banan, hvarom nu är discussion. Jag skulle icke ytterligare hafva begärt ordet, så vida icke frågan är så allvarsam, då den gäller millioner, att jag icke kan underlåta att besvara de talare, som yttrat sig för det ifrågav:de anslaget. Jag kan icke annorlunda förstå deras skäl dertill, än att de vilja ådagalägga sin opartiskhet i så måtto, att när de velat anslå medel åt banan söder om Mälaren, borde sådant äfven äga rum med den norra. Eljest äro deras skäl allt för svaga.
Jag skulle tro, att så länge en fordran är ogulden, så bör den ena fordran hafva samma rättighet i rätlsväg som den andra; deremot ifrågavar. stadgande skulle leda derhän, alt då en gäldenär en gång hade afstått sin egendom, men sedermera gjort gäld, skulle de personer, som derefter lemnat honom län, stå i ett bättre predicament, än de, hvilka gifvit honom lån på den tid dä han ännu ansågs vederhäftig. Del före har jag icke ansett detta stadgande lämpligt. Utsk. har visserligen såsom ett correcliv föreslagit, att bysättning kunde äga rum för den händelse, att man kunde visa att gäldenären hade tillgångar, som han undandölja samt att han i sådant fall borde ined ed fria sig. Jag kan icke neka, att jag med Hr af Grubbens delar den tanken, att ju flera edgångar föreskrifvas, desto flera tillfällen uppstå till falska eder, och jag hade velat föreslå, att den, som en gång bysatt en person tor skuld, må, då liaD gör det andra gången, erlägga ett högre dagtractamente och sedermera ytterligare förhöja det, ifall vidare bysättning komme i fråga, samt att ingen må för skuld kunna hållas bysatt längre tid än 3 sammanräknade år, i hvilken åsigt äfven Hr Halling har instämt, äiS Den 19 September e. m. samt livilken Sifvén i andra lunder lärer vara vedertagen. ■— Hr af Grubbens har föreslagit åtskilliga tilliigg vid det gjorda förslaget, men flera af dem skulle, i stället för att blifva gynnande för gäldenären, blifva för honom högst menliga. Sålunda bar Hr af Grubbens, hvad 3:dje §:n beträffar, föreslagit, att gäldenär, som vid början af concurs sitter i bysättningshäkte, skall, sedan han besvurit bouppteckningen, blifva derutur lösgifven 6 månader derefter. Nu är händelsen den, alt den som gör concurs, skall genast vid sin ansökan derom foga bouppteckningen, och att han således genast kan besvära den och således äfven genast kan slippa ut, utan alt behöfva sitta inne de 6 månaderna.
De hittills å liksstaten bestådda anslagen! till d u r c h m a r c h - k os t n ad e r r:dr 25,000: och till oförutsedda utgifter , 5o,ooo: har StatsUtsk. ansett sig kunna föreslå att nedsättas: del förra till r:dr 20,000: och det sednare till , 4^,000: eller meden förminskning för hvartdera anslaget af 5,000 r:dr, hufvudsakligen ur yttrad förmodan, att ’’af de lättade utvä”gar för truppers transporterande, som i sednare tider upp’’stått, ” besparingar å dessa anslag vore att förvänta. Då emedlertid , oansedt ångfartyg understundom varit för truppers fortskalfande begagnade, någon besparing å dessa titlar icke lär hafva inträffat, samt Rikets Styrelse icke skäligen synes böra, på en af erfarenheten ännu icke vitsordad förmodan , lemnäs i saknad af de tillgångar, hvilka hittills varit för försvarsverkets behof i dessa delar bestådda, föranlåles jag vördsamt påyrka, att de af StatsUtsk. härutinnan föreslagna inskränkningar icke måtte af R. St. bifallas. I afseende å försvarsverket i allmänhet eller K. Krigs-collegii departementer, pag. i3,så har, 384 Den 7 Maj e. m. under de sednast förflutna io åren riksstaten uppå denna titel anvisat och bestått r:dr 696,000: — Af K. M. är vid denna riksdag, uppå de uti Dess till R. St. aflåtna nåd. propos. om statsverkets tillstånd och behof uppgifna skäl, äskad en tillökning af 69,000: — b:co r:dr 765,000: — Deremot har StatsUtsk., med nedsättning af det hittills varande anslaget, (till belopp 2g,333 r:dr 16 sk ), samt med afstyrkande af den begärda tillökningen, föreslagit till bestående endast 666,666: 32. och således b:co r:dr 98,333: 16. mindre, än som af K.