Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
dem, hör på dem bara hvad de sjunger! Nej hör FRÖKEN lyss. Hvad sjunger de? JEAN. Det är en nidvisa! Om er och om mig! Infamt! Åh, fy! Och så lömskt! JEAN. FRÖKEN. man endast fly! Packet är alltid fegt! Och i den striden kan FRÖKEN. Kristin kan vi inte gå! Fly? Men hvart? Ut kommer vi inte! Och till på mig kan ni lita, ty jag är er verkliga, uppriktiga och vördnadsfulla vän! Så! In till mig då? Nöden har ingen lag; och JEAN. Fröken Julie. FRÖKEN. Men tänk! tänk om man söker er der? Jag riglar dörren, och vill man bryta, sig in, så JEAN. skjuter jag! Kom! på knä. Kom! Lofvar ni mig...? JEAN. FRÖKEN betydelsefullt. Jag svär! FRÖKEN ut hastigt till höger. JEAN häftigt efter. BALLETT. BONDFOLKET in högtidsklädda, med blommor i hat tarna; en fiolspelare i spetsen; en ankare svagdricka och glas tagas fram. Derpå drickes. Sedan tar man i ring från skogen." en kutting bränvin, sirade med grönt, läggas upp på bordet; och sjunger och dansar dansleken: "Det kommo två fruar När detta är gjordt, gå de igen sjungande. FRÖKEN in ensam: ser förödelsen i köket; slår ihop händerna; derpå tar hon upp sitt ansigte. JEAN in; exalterad. en pudervippa och pudrar ligt att stanna här? Der ser ni! Och ni har hört! Anser ni det möj FRÖKEN. så göra! Nej! Det anser jag inte! Men hvad skola vi Fly, resa, långt härifrån! FRÖKEN. JEAN. Resa? Ja, men hvart? JEAN. aldrig varit? Till Schweiz, till italienska sjöarna; der har ni Nej! Är det vackert der? JEAN. FRÖKEN. Åh, en evig sommar, oranger, lagrar, åh! FRÖKEN. Men hvad ska vi sedan göra der? Der sätter jag opp ett hotell med första klassens JEAN. varor och första klassens kunder. FRÖKEN. Hotell?
Enligt Utskottet meddelad uppgift från riksboksluts-kontoret, har lefvererade chartae-sigillatae-afgiften för år 1846 uppgått till 332,893 r:dr 23 sk. 3 r:st.; och enär Rikets Ständer uti nu gällande författning icke beslutat några sådane förändringar, att väsendtlig rubbning af inkomstbeloppet deraf kan härflyta, samt denna afgift, efter de skärpta kontroller, hvilka blifvit till efterlefnad från och med nästlidet år 1847 påbjudna, sannolikt kommer att snarare öka än minska statsinkomsten, torde densamma kunna med säkerhet beräknas till 3:o. Husbehof sbränner i-medlen. Under år 1846 hafva dessa medel, enligt rikshufvudboken, uppgått till endast 329,424 r:dr 47 sk. 3 r:st.; och skulle, efter den af Rikets Ständer nu beslutade förhöjda beskattning, tillämpad på det antal pannor, som under nämnde år varit be - 3,000 600,000 350,000 4 Bevillnings-Ulskollels Betänkande, N:o 28. gagnade, ifrågavarande medel, på sätt bilagde kalkyl litt. C. utvisar, komma att uppgå till 647,443 r:dr 4 sk.
— N:o 113. i anledning af väckt motion om stats-anslag för upprättande af hydrografiska kartor: B. VII. 97, 196, A. 196. — N:o 114. i anledning af väckt motion om anslag af statsmedel till befrämjande af täckdikning: B. VII. 97, 196 A. 196. — N:o 1 15. angående bestämmande af resekostnads-ersättning åt Rikets Ständers deputerade vid Ilans Majit Konungens och Hennes Majit Drottningens förestående kröning i Norige: B. VII. 97. 196, A. 197. — N:o 116. i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående eftergift af 1857 och 1858 årens återstående arrende — S — 249 för Kungsladugården Borgholm på Öland: B. VII. 142, 219, A. 220, B. 354. Stats-Utskottets Memorialer, Betiinkanden och Utlåtanden: — N:o 117. i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i fråga om kostnadsfri upplåtelse af Kronan tillhörig jord åt Gellivare blifvande bolag, för anläggning af en jernväg emellan Gellivare malmfält och Bottniska viken: B. VII. 142. 220, 224, A. 224, E. 354. — N:o 118. i anledning af väckte motioner, angående upphörande af den åtskilliga hemman och lägenheter åliggande arbets-skyldighet till kungsgårdar och boställen: B. VII. 143, 220, A. 220. E. 354. — N:o 119. i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående indragning till Kronan af det Kronofogden i Gottlands läns södra fögderi på lön anslagna bostället Luxe, mot kontant ersättning till boställs-innehafvaren: B. VII. 143, 220, A. 220, E. 354.'
Rörande denna fråga har Utskottet vidare inheratat, att sedan, genom en af ofvannämnda motionärers försorg, ritning lill den föreslagna nya byggnaden, jemte kostnadsförslag, blifvit för granskning, till Kongl. Öfverintendents-embetet öfverlemnade, bade vederbörande tjenstemän derstädes, efter erhållen remiss, med underkännande i vissa delar af berörda ritning, upprättat ny sådan tillika med kostnadsförslag; varande i detta sednare förslag, deraf, likasom af den nya ritningen, Utskottet erhållit dol, utgifterna för byggnadsföretaget, beräknade till enahanda belopp, som uti det förra förslaget upptagits, eller 87.563 R:dr 42 öre; — och som vid pröfningen af förevarande ärende Utskottet funnit läroverket i Fahlun vara i stort behof af nytt lärohus, äfvensom i öfrigt sådane omständigheter härvid förekommo, att Staten torde böra delta byggnadsföretag bekosta, har Utskottet ansett sig böra hemställa, att, till uppförande, i enlighet med vederbörligen godkänd ritning, af ett nytt läroverkshus i Fahlun, Rikets Ständer måtte anvisa en summa, i jemnt tal, af 88,000 R:dr, att från Riksgälds-kontoret, i mån af behof, utbetalas. 108:o.
I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken kallade Grefve Hamilton Gustaf Wathier och Herr Tham, Wollrath} att å Ridderskapets och Adelns vägnar i ofvannämnde Conferencer deltaga. Herr Ugglaj Carl Wilhelmi anförde skrifteligen: Det måste för den ägta Fosterlandsvännen, för den, som älskar den högsta frihet i förbund med ordning, men sorn tillika hatar och afskyr alla väckelser till oro, alla småsinnets försök att söndra de grundämnen , hvilkas förening utgör högsta ändamålet för det constitutionela lifvet — det måste, säger jag, för honom nödvändigt framställa sig en glad känsla, då han fäster sin tanka vid de händelser, sorn tilldragit sig bos oss, under de sednast förflutne åren af vår frihetsperiod. Under denna forskning, och då illviljans förstorings-glas med rätta bortkastas, skall man erfara, att friheten hos oss utvecklat sig, under den första Cyclen af dess lif, i samma mohn, som upplysningen hunnit allmännare öfvertyga samhälsindividerne, att det enda och oeftergifliga vilkoret för frihetens begagnande är eget förnufts nödvändigt tvång. Genom utöfningen af denna bildningens och förståndets tillhörighet, framträder lugnet och den sanna frimodigheten först i sin sköna glans, och segrar öfver alla exalterade försök, att vilja kullkasta sakernas ordning. Man fäster sig då ej, med Den 20 November. med ett revolterande oväsendej vid småsaker. Man straffar sig sjelf strängt, och är benägen till öfverseende med andra. Men upplysningen, denna första princip för bildningen af ett lyckligt samhälle, har, under de senare åren, blifvit af Styrelsen på det sorgfälligaste vårdad. Jämförom oss med våra samtida Nationer, och vi skola finna, huru hos de fleste detta ädla ljus, som upplyser menniskorna om sina rättigheter, blifvit af Styrelserna genast qväft i sin första strimma, huru den Macliiavellistiska regerings-princip, som stödjer sig på okunnighet hos folket, yrkas och predikas af både Lekmän och Prester.
Enligt CharfceSigillatteFörordnin* gen bör en skuldsedel, som vid Executions-' säten eller Domstolar uppvisas, i fall den ej är skrifven på ChartaSigillata, vara dermed belagd, och intygande derom af veder.; hörande'Embetsman å Originalet tecknas, men genom det af Lagutskottet föreslagna stadgande skulle sjelfva chartan, hvarmed reversen bör beläggas, blifva skild ifrån Hufvud-Documentet och insänd till LandsCancelliet, utan att å Original-skuldebrefvet någon påskrift finnes derom, att det varit charteradt. Derigenom skall nödvändigt hända, att om skuldsedeln å nyo måste vid nåJ got Embets-ställe företes, är innehafvare» nödsakad att ännu en gång derföre erläggas Chartae-Sigillatac-afgiften. Jag tror således för min del, att den af Lagutskottet föreslagna5 mrsure icke fullkomligt medför det åsyttade ändamålet, den rittsökandes lindring, utan tvärtom lätteligen för honom kan medföra en ytterligare kostnad. Efter min tanka bör således antingen till det af Lagutskottet föreslagna stadgande fogas de» föreskrift, att Landshöfdinge-Embetet vid Utslagets utfärdande är skyldigt att återställa den ingifna chafitan, behörigen påskrifven,* eller ock torde den kan hända lämpligaste Utvägen böra stadgas, att den rättsökande hos Domaren i Orten eller vederbörande KronoBetjent uppvisar skuldebrefvet, jemte dertill hörande ChartaSigillata, och erhåller påskrift å OriginalSkuldcbrefvet att detsamma är vordet behörigen charteradt, samt intygande derom å afskriften, som till Den 2 2 Maj. Landshöfdinge-Embetet ingifves; genom hvilken utväg jag tror, att största säkerheten häruti vunnes. Grefve Lantingshausen, Albrecht, confofmerade sig med Herr Stråle. Herr Mannerstam, Johan.
Ar åter rörelsen inskränkt och tvungen inom en trång egen krets, såsom hos os, hvarigenom alla näringar äro försatte i strid så väl med hvarannan, som mot det helas välstånd, så hjelper icke ensamt Dm 24 April. 629 denna utväg till penning-bristens afhjelpande öfver allt, ty då störes alltid prisernes behöriga förhållande till varumängden, emedan de då bero mera af hvar och en Näringsidkares godtycko, alltid till den förmögnares fördel och den fattigares förtryck. Denna' utväg verkar utom dess allt för långsamt, och gör det i synnerhet', då man icke får ge åt sin idoghet hvad rigtning man behagar. Således återstår för momenten blott den utväg, att öka tillgången på Representativer, och att befordra deras omlopp. Om tillgången på dessa Reprsrentativer icke ökes mer, än som oundgängligen behöfves för ett behörigt förhållande emellan Rörelse-Capitalet och Varutillverkningen, ej mera än som är nödigt för att återgifva eller öka lifligheten af arbetsstyrkan och idoghetert, samt användas till odlingar, eller till ej för kostsamma arbeten, som lätta Varutransporten, eller till mechaniska inrättningar, sorn göra ett mindre antal menniskohänder nödigt för ett arhete, och deras tillökning sker blott småningom, i förhållande till den tilltagande productionen och Rörelsen, så skall den ökade penning.stocken ingen oordning förorsaka i Penningverket eller någon stegring i Varupriserna. Ty den upptages genast af en derigenom ny tillkommen eller åter uppltfvad rörelse, och år deri nödvändig; penningen blir genast genom varan liksom realiserad Ett i ett sådant förhållande omärkligen ökadt Rö. relseCapital ökar varutillverkningen och deri - 03° Den 24 April. genom våra exporter, samt minskar då behofvet af imp rter bidrager, derigenom till den så kallade öfverv igten i handel och återbringar de Bancosedlar, som genom undervigt i handeln utgått lill utländningen
Äfven om största delen af de ärenden, som tillhöra Krigs-kollegii behandling, skulle utgöras af anordningar efter stater och gifna föreskrifter, så torde likväl meningarne vara delade, huruvida det vöre med en nödig omtanka om Statens rätt och säkerhet förenligt, att dispositjonen af millioner Riksdaler lemnades i en mans hand. För att kunna bedöma, huruvida Presidents-embelet i Krigs-kollegium och den nuvarande kollegiala formen, såsom Komitéen påstått, verka uppehållande och hindrande samt tillbakahålla General-fälttygmästaren, Fortifikations-generalen och Generalintendenten, särdeles vid de årliga statsreqvisitionsförslagens upprättande, i deras bemödanden att befordra vapnens styrka och användbarhet, erfordras i främsta rummet kännedom angående beskaffenheten af de ärenden, hvilka utgöra föremål för Kollegii särskilda afdelningars behandling. De mål, som å Aflönings-afdelningen behandlas, äro af så uteslutande cival natur, att för desammas pröfning och afgörande icke erfordras kännedom i någon gren af den egentliga militära bildningen. Vidkommande åter Artillerioch Fortifikations-afdclningarne, så hafva från dessa afdelningar långt före detta blifvit afskiljda nästan alla frågor och ärenden, som tillhöra rent militära ämnen, hvadan högst få mål numera å samma afdelningar förekomma, som påkalla militäriska insigter eller kunskaper. I öfverensstämmelse härmed har ock upprättandet af de årliga statsreqvisitionsförslagen blifvit öfverlemnadt, för Artilleri-afdelningen åt General-fälttygmästaren och, för FortiFikations-afdelningen, åt Chefen för Ingemörkorpsen. De tilf Intendents-afdelningens handläggning hörande många och olikartade ärenden äro, dels af rent militär-, dels af rent civiloch dels af blandad militäroch civil-natur. I olikhet med förhållandet å Artillerioch Fortifikations-afdelningarne. 20 Kongl. Maj:ls Nåd.
(231) P F O R EN P Å L I T L I G B A R N S K O T E R S K A, som äger vana vid späda barns skötsel och som förut innehaft plats i bättre hus, finnes sådan ledig den 24 april. Den sökande bör med ordning och omsorg kunna sköta ett litet barn samt gå ut med och vara behjälplig med tillsynen af ett äldre, en två- årig gosse. Svar med uppgift om ålder, referenser m. m. torde sändas till » Ung familj », Iduns exp., Stockholm. (215) F ÖR EN B I L D A D och anspråkslös flicka finnes plats mot fritt vivre i ett stilla hem på landet, att deltaga i inomhus förefallande göromål samt vara till sällskap för yngre husmoder. Svar torde sändas till M. E., Tumba. (221) TT Ä L D R E bättre fruntimmer med goda betyger som hushållerska söker plats till våren, hälst hos någon äldre stilla familj, eller som husmoder i Enkemanshem. Svar: Prostgården, Ör. (228) E N i matl. kunn. flicka, som vill prakt, landthush., önskar, nu el. t. våren plats som kokerska på större herrgård, där hushållerska finnes. Svar till » 24 », Larslund. (233) E P L A T S SOKES af en ung flicka i familj, helst på landet, för att biträda husmodern och läsa med mindre barn om så önskas. God » betyg från genomgången 8-klassig Elementarskola kunna företes. Idun Stockholm, Gemandts Prenumerationspris pr 4:de årg. Fredagen den 23 oktober 1891. N:r 43 (201) Byrå: kvartal: Klara v. Kyrkogata 7, 2 tr. I d u n m e d Modetidning och kolorerade planscher k r. 25 I d u n m. pl. » l: S) Idun ensam - • 1: 20 1 (Aftonbladets NYA h u s.) P r e n u m e r. Redaktör och utgifvare: FRITHIOF Träffas ä b y r ä n k l. Aurore [et var en dag på sensommaren, den 3 [augusti.
Stånders StatsBevillningssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotts förnyade Utlåtande, i frågan om tillåtelse för Herjeådalens Allmoge, att Tullfritt få hemta Salt från Rörås Kopparverk i Norrige. Stats^ Bevillning? samt Ekonomiutskottens, under N:o 599, afgifne Betänkande i detta ämne har blifvit återremijtteradt från Hedervärda Bonde-Ståndet på grund af dervid gjorde anmärkningar; Och som Utskotten, vid profningen af desse anmärkningar funnit dem icke innehålla andra skål, ån som blifvit i Betänkandet upptagne och besvarade, sakna Utskotten all anledning att förändra deras deruti framStålda mening; hvilket Hedervärda Bonde-Ståndet till svar meddelas, jemte vördsam anmälan, det Betänkandet blifvit af de öfrige Stånden bifallet, till följe hvaraf denna fråga likmätigt 69 §• i Regerings - Stats-Ulskoltets Betänhandcn, 521 formen redan år afgjord. Stockholm den ii December 1823. N:C> 657, Ankom den i5 Dec. 1833, Riksens Hogloff Ständers Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotts Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o .572, ofver Herr //ohenhausens Motion, om undersökning af de Civila Låro-Verkens närvarande beskaffenhet. H öglofl. Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet hafva till Utskottens förnyade handläggning återlemnat ofvannåmnde Betänkande, vid profningen hvaraf hufvudsakligen blifvit anmärkt:
«Gå !» sade baronen med qväfd röst; «jag besvär dig!» «Tro mig, herre, det är för sent!» men rörd af den våldsamma smärta, som talade ur hvarje drag af baronens bleka ansigte, tillade hon: «jag vill gå, men kära herre! det tjenar till ingenting.» Baronen vände sig nu till den lilla. Hon hade upptagit några små leksaker ur sitt förkläde, dem hon räckte honom, liksom ville hon belöna honom för den tjenst han gjort henne men då hon såg hans bedröfvade uppsyn och tårfulla ögon, drog hon hastigt sin lilla gåfva tillbaka, liksom medvetande om dess ringhet. «Mins, att du har lofvat mig, att få råka din mor! bed henne derom; släpp henne inte, förrän jag får se henne; lofvar du det?» «Det lofvar jag, det skall jag, du gode, var säker derpå, du skall få se henne;» och nu sprang den lilla genom dörren på samma gång, som Feodora återkom. «Jag visste det,» sade denna, «hon kan icke se er, och det är » «Tyst, tyst!» bad baronen, i det kinden färgades en sekund vid ljudet af den älskades röst; tyst! hon talar.» Han ville störta in. «Hvad tänker ni på; ni vill väl inte rent af mörda henne!» ropade den gamla trotjenarinnan, och hindrade honom. «Gabriella!» sade baronen halfhögt och sköt sakta upp dörren; men han stannade liksom fastväxt på tröskeln. På en soffa midt emot honom satt Arabella i en tillbakalutad ställning. Hennes ansigte, hvitt som snö, skuggades af det korpsvarta håret, som likt en mörk sky omhvärfde hela hennes fina andelika väsen. Allt mer och mer bleknande stod baronen och stirrade på den nästan öfverjordiska, sköna, genomskinliga varelsen; derefter betäckte han sitt ansigte med sina händer, liksom för att ostörd af yttre föremål, återkalla sina förvirrade begrepp och tankar, som nu korsade hvarandra i hans matta hufvud. «Edvard! hvad felar er; ser jag då så förskräcklig ut; eller såg ni aldrig förr en döende?»
Denna synes vara af behofvet påkallad, helst dessa boställens innehafvare vanligen stanna längre qvar vid ett och samma boställe och kunna, i följd af en långvarigare försummelse och vanvård, förr försämra dessa lågenheter, hvilka likväl utgöra en Statens betydande egendom, som, vårdad och underhållen, utgör en lika betydande del af dessa embetsmåns löningsfond. Den klagan, som stundom höres öfver Statsbidragens ojenina fördelning, liemtar sin egentliga grund derifrån, alt de dela utgå efter hemmantalen och att de nästan alla utgå derifrån. Då dessa ej åro i förhållande hvarken till hemmanens jordrymd eller hemmanens godhet, saknar denna klagan ej anledning. Det år ej så mycket skatternes belopp som fördelningen och synnerligasl sältet, på hvilket de utgöras, som tynger den skattdragande. Af alla onera år skjutsning det som medför för landtmannen största besvärlighet. Dessutom år äfven detta onus så ojemnt fördeladt, alt de vid de större vågarne och gåstgifvaregårdarne belägne hemman ensamme få vidkännas det, då deremot de mera aflågsne åro derifrån befriade. En jemnkning hemman emellan vore i detta afseende derföre rättvis. Detta synes så mycket billigare nu, sorn både en del af postlöringen och alij fångskjuts åro i sednare tider pålagde reserv-skjutsen, hvars åliggande derigenom ej obetydligen ökats. Ehuru skjutslegan nu år i betydande mån högre, emot hvad den fordom var, synes ett missförhållande ännu vara emellan skjutsningsbesvär och ersättningen derför. Detta bevises bäst 22 deraf, att, så snart ett frivilligt accord uppslår om skjutsning, blir det accorderade priset vida högre ån de fastställda skjutspenningärne. På vissa orter visar sig visserligen mindre obenägenhet mot skjulsniiigs-besvåret; men ej utan skål kan det frågas: om de veta deras verkliga fördel? Den lilla penning, som landtbrukaren på landsvägen infår, år en lockmat, som drabbar åkerbruket. Den obetydliga förtjenst, som derigenom inflyter, kan ej motsvara förstörda dragare, bortspilld tid och en demoraliserande sysselsättning.
Betänkande, i anledning af väckt motion om Roskildska Fredsfördragets öfversättning på Svenska språket och dess ut gifvande från trycket. Som Roskildska Fredsfördraget, enligt hvilket Skåne, Halland, Blekinge och Bohusland afträddes till Sveriges Krona från den Danska, Allm. Besp.- och Eton.-Utshottets Betänkandey N:o 67. icke skall finnas intaget uti några äldre författnings-samlingar och det exemplar, som förvaras i Riks-archivet, skall vara författadt på Latinska språket, har Herr Bagge, genom motion inom Vällofl. Borgare-Ståndet, föreslagit, att, på det en hvar icke må vara i okunnighet om sina rättigheter och skyldigheter, Kongl. Vetenskaps-Academien eller någon af Philosophiska Faculteterne vid Rikets Universitet måtte anmodas föranstalta om en rigtig öfversättning deraf, hvarefter det på Stats-verkets bekostnad torde, ined både Latinsk och Svensk text, befordras till trycket, så att exemplar deraf måtte vara tillgänglige, icke blott uti alla Embetsverks Archiv, utan äfven i Bokhandeln, för dem, sorn önska att deraf taga kännedom. Det med denna motion åsyftade ändamålet har vice Talmannen Herr Halling enligt yttrande vid remiss af motionen, ansett kunna vinnas genom Fredsfördragets intagande i det arbete, kalladt Svenskt Diplomatarium, för hvars utgifvande understöd af allmänna medel blifvit vid senaste Riksdagen beviljudt lill belopp af 600 R:dr årligen intill närvarande Riksdag.
Resolutioner vore, uti den på Kongl. Majas Nådiga Befallning från trycket 1807 utfärdade Samling af gällande Författningar och Stadgar till en del intagen, anledning till onödiga tvister uti förberörde ämnen och deraf härrörande kostnader för Parter, i förmodan af Författningens gällande kraft, skulle yppas. Utskottet, som, i afsende på ifrågavarande framställning väl funnit, att nyssbesagde, på Nådig Befallning verkställde och från trycket ut'gangne' Samling af gällande författningar icke erhållit en sådan nuctorisation, att den af Domstolar kan uti meddelande beslut åberopas, har dock, då sig visat att Rättegångar uti ofvanbesagde ämnen uppstått, hvilka efter olika derom af Bomstolarne på förenämnde Resolutioner grundade Utslag och Dornar, blifvit under Kongl. Majits Nådiga skärskådande dragne, deraf hämtat skäl att tillstyrka, det Riksens Höglofl. Ständer må hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit f Nåder täcktes till allmän känne dom lemna, det berörde Resolutioners gällande kraft och verkan uti ofvan omförmälte del upphört, Detta Den 3 Juni. 99 leetta varder dock Riksens Höglofl. Ständers vidare pröfning vördsamt understäldt, Stockholm den 17 Maj 1815. På Höglofl. Ridd. och Adelns Ledamöters vägnar II. F. Strömfelt. På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar E. G. Holm. På Högvördiga PrestStåndets Ledainoles vägnar Joli. Olof Wallin. På Hedervärda BondeStåndets Ledamöters Vägnar Per Jernström• A. J. Wahl stjerna'. TJppläst hos Höglofl. Ridd. och Åd. d. 3 Juni.- -— Högvörd.
Efter uppläsande häraf fann Presl-Ståndet för godt att förblifva vid Dess den 14 nasti. Mars till berörde Utlåtande lemna, de bifall. S. D. Efter uppläsande af Bevillnings-Utskottets den 26 nasti. Mars afgifna Utlåtande, rörande de olika beslut , uti hvilka Riks - Stånden slädnät i frågor om grunderne för den blifvande Bevillningen , och då PrestStåndet icke fann anledning att frångå dess den 19 sisth Mars, angående detta ärende fattade beslut , beslöt Ståndet att , med antagande af hvad Bevillnings-Utskottet uti nyssnämnde Utlåtande hemställt, öfverlemna de befintliga skiljaktigheterne till Förstärkta Stats-Utskottets afgörande, på sätt 6g och 71 §. §. i Regerings-Formen föreskrifva. Fran Vallo fl. B or gare-St än det. S. D. Justerades och godkändes Riksens Hög’ lofl. Ständers Constitutions-Utskotts, jemte Me-' inorial af den 25 sistlidne Mars, aflemnade upp. gift å alla dem bland de från sista Riksdag hvilande nu mera pröfvade och afgjorde Grundlag*- Prof. TJtdr. d. l .Åpril 1818. 54 3 Sndrings-Förslag , som af samtelige Riks-Stånden blifvit gillade och anfagne ; Och skulle (ill följd häraf, Expeditions.Utskottet anmodas författa Riksens Höglofl. Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Majit med öfverlemnande af den salunda antagne nya redaction af Grundlagarnes i fråga varande §. §. S. D. Då Riksens Ständers Bevillnings-Utskotts den 2b sistledne Mars afgifne och den 31 i satnma