Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De emot detta betänkande inom Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden framställde anmärkningar äro hufvudsakligen följande: att då hemmansegarne å Hven genom 1688 års ofvanberörde contract åtagit sig ifrågavarande arbetsskyldighets utgörande till Uranienborgs kungsgård, emot rättighet att å sina hemmans-räntor åtnjuta en afkortning af 6 daler Silfvermynt för hvarje | mantal, hvilken afkortning vid nämnde tid säkerligen motsvarade dagsverksskyldighetens värde, vöre häraf en klar följd, att sedan, efter kungsgårdens utarrendering, Kronan icke vidare behöfde arbetet in natura, utan derför äskade contant betalning af hemmansegarne, denna betalning icke bordt i vidsträcktare mån utgöras, än till lika belopp med den beviljade ränteafkortningen 6 daler s. m, för hvarje | mantal, reduceradt till nu gångbart mynt; men att emedlertid det motsatta förhållande nu inträffat, att, i följd af tillökning i kungsgårdens åkerjord, nämnde dagsverks-skyldighet ständigt blifvit mera betungande och slutligen år 1811 bestämd att för hvarje | mantal af omkring 30 tunnlands areal utgå med 22 ökeoch 45 drängedagsverken, hvarför lösen, efter 1842 års markegångstaxa, erlagts med 48 Rdr. 32 sk. Banco. Vid sådant förhållande kunde icke dragas i tvifvelsmål, att ju de medellöse hemmansegarne härigenom finge, utan gilltigt skäl, vidkännas en beskattning, mångdubbelt öfverstigande den genom 1688 års contract beviljade Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 296. 3 afkortning i hemmanens räntor.
1 anledning af väelit kräga om ett 8er8liildt l^a8torat8 bildande i l^orra llel8ingland ak det inom barila 8oelien belägna Imo8 Lapell-lag, jemte närma8te derintill angrän8ande delar ak Idogdabl8 oeb Okvanäliera 8oelinar i flelleborg8 8amt Obre oeb Or8a 8oelinar i stora biopparberg8 b-än, oeli 8edan utredt 49 utredd blifvit, att denus för orten nyttiga reglering ieke utsn 8taten8 mellankom8t kunde dringa8 till verk8tälligdet, enär kör detta ändamål, utom 5 tunnor vinoed d^ggnad8-8äd 8amt en pro8te-tunna, 80m, enligt körkattningarne, ak kronan döra vidkänna8, att utgä ak kronan8 i orten dedällna tionde 8panmäl, oell dvartill kronan8 i orten dedällna tionde jemväl lemnade tillgäng, erkordrade8, 8ä8om nödvändigt didrag till aklöning kör dlikvande ka8tor, 3o tunnor, oed till klockaren ^ tunnor, 8umma ^o tunnor 8panmäl, en ljerdedel räg oed tre ljerdedelar korn, att utgä, vinoed d^ggnad8-8äden 8amt pro8tetunnan kör all kramtid oed det ökriga, intillds88 korsamlingen, genom utvidgadt jorddruk oed dedntliga n^d^ggens inträdande i 8katt, kommer i tillkälle att de88» utgikter 8jelk de8trida, dvsrom under8ökning dorde an8tälls8, pä 8ätt kongl. Naj:t kan kinna lämpligt i ljäder köi'68krikva, dadé kongl.
Maj afgifna och sista Plenidag på bordet lagda Betänkande, i anledning af Riksdags-Fullmägtigen OBagges från Bohus Eän Memorial, om ersättning till förre MantalsSkrifvaren Åkerström, samt förlängning af den i Kongl. Kungörelsen den 9 December 1812 utstakade prsesciptionstid; och blef detta Memorial, jemte ett af bemälte Riksdags-FulIrnägtig i ämnet ytterligare afgifvet Memorial, till Stäts-Utskottet återremitteradt. Ut Supra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. 'Vid förnyad föredragning af Stats-Utskotfets den 26 Maj meddelle, på bordet hvilande Betänkande, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Proposition den 5 sistlidne April, angående någon eftergift uti det Eån af 50,000 R:d, som ■vid 180g års Riksdag blifvit Vesteroch Norrbottens JLäns invånare af Riksens Ständer beviljadt, blef samma Betänkande af Hedervärda Bonde-Ståndet enhälligt bifallet. Ut Supra. Ex Protocollo Olof Werlin - S. D. S. D. B ifölls Banco - Utskottets pl bordet hvilande Memorial af den ig Maj, innehållande, dels Utskottets tillstyrkan att den af Banco-Fullmägtige den 3 Maj 814, bifallne tillökning af 200,000 Ral, å Manufactur - Discontens i Banken anslagna lån - biträde, må tills vidare få begagnas; dels yttrande öfver Fabriqueuren J. C. Voagts Memorial, i anledning af sednaste Revisorers utförliga berättelse till Riksens Ständer om berörde Disconts förvaltning, hvarom veder; börande skulle underrättas. Ut Supra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Vi., nu skedd ytterligare föredragning af Banco - Utskottets den 27 sistlidne Maj på bordet lagda Betänkande, angående förökad
Ex. velat framställa lill det afseende R. o. Ad. kunde anse dem förtjena. Gr. Frölich, David: Jag är af Hr Gr. o. Landtm, förekommen i hvad jag hade ämnat svara pä Frih. Cederströms villande. Del lärer lika litet kunna komma i fråga, att här göra någon grundlagsförändring, på sätt som Frih. Cederström ansåg möjligt, som att fatta något beslut, hvilket i sig sjelft skulle innebära en sådan; utan sä som jag lior mig hafva fattat den af Hr Gr. o. Landtm, nyss afgäfna förklaring, så innebär den en af Talmansconclaven lillkännagifven åsigt, huru ledamöterne deruti trott alt grundlagarne skola tillämpas i detta fall; således blott conclavens enskilda mening, den de ansell sig böra till möjlig ledning afgifva, efter som tvifvel blifvit framkaslade om lagarnes rätta mening, sedan förändring i vissa §§ nu ägt rum. I denna åsigt inslå miner äfven jag för min del, och förmodar, att icke något formligt beslut kommer i fråga. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Jag är äfvenledes af den mening, alt någon förklaring af grundlagarne naturligtvis icke kan t i II vägabringas pä annat sätt, än grundlagarne föreskrifva; men dä bär blott blifvit Ståndet meddelad en åsigt rör:de grundlagens rälta mening, hvilken gjort sig gällande bland de ledamöter af Talmanscouferencen, som deltagit i öfverläggningen derom, så kan detta tillkännagifvande icke annat än med tacksamhet emottagas, såsom ledande till upplysning i ämnet. Det innebär likväl icke hvad jag tror vara hufvudsaken, och jag vill derföre för min del uttala livad jag anser vara slutsalsen af de upplästa punkterna, nemligen den, alt Ståndet må kunna, når betänkandet punktvis föredrages, bifalla hvad StatsUtsk. föreslagit i den ena eller andra punkten, oberoende deraf att Ståndet återremitterar andra punkter af samma betänk., hvilket just utgör den nya förändringens fördel, och denna är visserligen ganska stor. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 9 och 17 dennes på bordet lagda utlåt.
Morötter skäras i tunna skifvor, sättas öfver elden med fin matolja samt peppar och kandisocker, stekas väl och vändas. Då de äro brynta, tillsättes dubbelt så mycket vin, som man tagit olja, helst malaga, hvarefter morötterna sakta kokas färdiga, skakas väl och serveras så heta som möjligt. Anses vara en fin anrättning. mon). Mot salicylsyra har jag grunmjuk i saltvatten och lägges på en dade fördomar — ej alla tåla sylt med sikt att rinna af. Till en kilogram dylik tillsats i och för sockerbesparing sparris tager man | liter grädde, blan— jag faster alltså intet afseende vid dar i denna fyra äggulor, det rifna skadenna metod. Det amerikanska sättet let och saften af en citron, 30 gram har däremot mycket för sig (se Jordsmör, en tesked potatismjöl och en gubbar). Andtligen är det rätt bekopp sparris vatten, vispar såsen öfver kvämt att sylta utan att behöfva koka, elden, till den kokar upp, och slår den som kan tillgå på olika vis (jämför därpå öfver sparrisen. Blåbär, Smultron). En hufvudsak vid all syltning är största snygghet, valet Efterrätter. af fullkomligt oskadade bär, användande af bästa socker, en noggrann Ambrosia. En mycket välsmakande skumning, saftens tillräckliga inkokande, begagnande af endast silfvereller dessert, lätt att åstadkomma, men föga porslinssked, resp. skumslef, liksom känd, kunna vi här erbjuda de af våra hårsikt eller porslinsdurschslag, syltläsarinnor, som svärma för nya rätter. burkarnas lämplighet — helst smalare Man ritver en kokosnöt (kan man ej uppåt än nedtill —, och säker tillslutskaffa någon sådan, krossar man i stälning. Svafling samt påläggande af let valeller hasselnötter), skär några gråpapper, doppadt i rom, är alltid en läckra äpplen i skifvor och delar flera söta apelsiner i åttondelar. De krossäkerhetsåtgärd. Stenia. sade eller rifna nötterna blandar man Apelsiner, hela.
Brefvet den 5 Juni 1812 innefattade, ”att staden må uppbära tolagen för utgående varor, lika som förut, eller till en procent af tullvärdet, men deremot att samma afgift för inkommande varor må, i stället för § proc., erläggas med 1£ proc. efter tullvärdet.” Genom Kongl. Brefvet den 20 November 1816 blef tolagen, så väl som några andra bland stadens inkomst-titlar, fördubblad. Med förbigående af de stadganden, som derefter blifvit rörande tolagen utfärdade, har motionären, till stöd för sitt yrkande om privilegiernes granskning, erinrat, att Stockholms stad uppbär tolag, på grund af 7 mom. i Drottning Christinas för staden den 10 Mars 1636 utfärdade privilegier, som, emot föreskrifterne i 57 och 73 §§ Regerings-formen, icke kunde hänföras till de mål, om hvilka Konungen nu mera egde ensam besluta, och att här vore fråga, icke om ett Riksstånd, utan om enskilde städers privilegier. Motionären ansåg Rikets Ständer destoheldre kunna och böra låta en så betydlig inkomst, som tolagen, mera komma statsverket, än några enskilda städer, lill godo, som denna inkomst användes till helt andra stats-utgifter, än dermed ursprungligen varit afsedt.
StaisUtskottets Memorialer, Belänkanden ocb Utlåtanden: N:o 285. i anledning af återremiss å N:o 225. XV. B. 62. A. 247. E. 382. — N:o 286. i anledning af förekomne frågor om skyndsam handläggning af mål, rörande Recognitionsoch Kronoskogar. XV. B. 62. A. 247. E. 382. — N:o 287. i anledning af återremiss å N:o 196. XV. B. 62. A. 247. — N:o 288. i anledning af återremiss å N:o 19g. XV. B. 62. A. 247. — N:o 289. i anledning af återremiss å N:o 235. XV. B. 62. A. 247. — N:o 290. i anledning af återremiss å N:o ig4- XV. B. 381. A. 409. XVI. E. 3. — N:o 293. i anledning af Kongl. Maj:ts Kådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående tillökning i låne-bidraget till ManufakturDiskontFonden. XV. B. 381. A. 4>°-XVII. U. 5ti. XVIII. 3. A. ir. E. 87. — N:o 29^. i anledning af återremiss å N:o 266. XV. B. 38.. A. 4.6. XVI. E. 108. — N:o 295. angående förhöjd beräkning af ChartaeSigillataemedlen. XVI. B. 91. A. .09. — N:o 296. i fråga om Jemtlands Lans innevånares befriande från erläggande af Öfverskotts-, Rökeoch ProvincialLäkare-lönetillskotts-medel. XVI. B. 91. A. 109.
Directeuren om nödvändigheten, att med största försigtighet tillvägabringa indragningen af den så kallar de Lant-TuIls-bevakningen, emedan, om der* sned vore afsigten, att äfven uphäfva den nu .brukliga så angelägna förpasningsunstalten, som eontrolleiar förtullningen af utlänska varor, och hvarvid nödvändigt en del af de Tjenstemän fordras, som nu tillhöra Inrikes bevakningen, följden otvifvelaktigt skulle blifva, att Landet öfversvämmades af Tullförsnillade varor och den icke obetydliga Tull upbörden, som nu utgöres till "ungefärligen J:delar i Stockholm, |:delar i Götheborg och endast med den återstående | del från de öfrige orter i Riket, icke kunde utgå till dess påräknade belepp och ännu mindre meddela något öfverskott för de behof, som med Ordinarie Stats - anslag möjligen ej kunna fyllas. Härmed förenade sig Herr Lagmannen ni. in. Noreus; oeh skulle desse yttranden enligt begäran åtfölja utlåtandet till Riksens Högloft* Ständer. Sorn ofvan. Transsumt af Protocollet hälllet uti Riksens Högloft. Ständers Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den l :sta Maji 1818, §• D. Vid justeringen af sammansätta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskot - StaisOch Besvärs-Utsiottehs BetdriÅanden. loS^ lens Utlåtande, angående Tullverket, och dermed gemenskap ägande ämnen, inlemnade Herr Friherre Drufva ett skrifteligt anförande så lydande : Den frihet, Randtmannen vid 1809 och' 1810 arens Riksdagar sökte och erhöll, var, att vid Randt - Tullarne slippa blifva uppehållen genom den granskning, han* varor skulle undergå, huruvida han förtepat något af det lian medförde i sin uppgift till Tullkammaren, dér han oftast blef till och med timmar uppehållen, innan han erhöll Tullsedeln. Till denna önskan biföll Konungen, utan att i och med det samma upphäfva tillsynen öfver Rurendrägaren och Tullförsnillaren.
(Lika lydande med 161 § i 1841 års Reglemente.) Fullmägtige skola, vid början af hvarje år, granska Commissariatets för det föregångna året förda anteckningsböcker och protocoll, samt genomgå och inventera de under Commissariatets vård befintliga låneoch säkerhetsmed flera dylika handlingar. § 22. (Motsvarar 162 § i 1S41 ärs Reglemente.) En gång hvarje år böra Fullmägtige anställa besigtning, å det till local för Riksgälds-Contoret anvisade hus samt detta Verks inventarier. Likaledes böra enahanda besigtningar årligen anställas å det, under Fullmägtiges vård och inseende ställda, hus, som begagnas till sessionsrum för Riks-Stånden samt Rikets Ständers Utskott; skolande de för underhållandet af detta hus erforderlige kostnader, äfvensom de för samma hus nu utgående årliga afgifter, af Riksgälds-Contorets medel bestridas. § 23. „ (Motsvarar 163 § i 1841 års Reglemente ) I)å Rikets Ständers Revisorer öfver Stats-, Bancooch Riksgälds-Verken sammanträda, skola Fullmägtige till dem afgifva Berättelse om RiksgäldsContorets ställning och förvaltning under den lid, som Revisorernes granskning kommer att omfatta; och böra, vid samma tillfällen, serskilde Berättelser af Commissariatet och Ombudsmannen vid detta Verk afgifvas och genom Fullmägtige till Revisorerne öfverlemnas. Dessutom skola Fullmägtige, vid nästa Riksdags början, till Rikets Ständer afgifva och till Stats-Utskottet aflemna en fullständig Berättelse för hela den tid, som förflutit sedan Fullmägtiges Berättelse till Rikets nu församlade Stan - 8 7:[ Hör till Stats-Utskottets Memorial, Pi:o 313. der afgafs; börande jemväl serskilda Berättelser för samma tid af Commissariatet och Ombudsmannen då afgifvas och till Stats-Utskottet af Fullmägtige öfverlemnas. § 24.
Jag vill ej inlåta mig i speciel be - Den i Februari i f. m. 4^ visning, och upptaga alla demer eller mindre kraftiga skäl, hvilka Bankens Commissariat för bibehållandet af de gamla formerna anfört. Jag vill blott i allmänhet anmärka, att Bankens och allmänhetens säkerhet halftannat sekel varit tryggad’ under iakttagande af närvarande förhållanden inom Banken; att de controller, derstädes finnas, vid första påseende någongång öfverflödige, likväl blifvit påkallade af erfarenheten och behofvet; att nyttiga jemkningar, såsom hittills ofta ägt rum, kunna lillvägabringas utan att öfverändakasta hela byggnaden ; att då förändringens oumbärlighet eller nytta ligger klart i dagen, den ovilkorligen bör vidtagas, men att här oumbärligheten alldeles icke visar sig, och nyttan synes ganska problematisk; att nyhetsoch bärmningsbegäret icke må förleda, att gripa efter mindre fördelar, under det man släpper ur händerna de väsendtliga; att en något skyndsammare expedition kan hänföras lill de förra, men controller, dem en långvarig häfd godkänt och icke nöjaktigt finnas utbytte mot andra, tillhöra de sednare; att redligheten, som tillfället i ett penningeverk hos den lättsinnige frestar och Bankens äldre annaler visa sig icke alltid uthållet profvet, ej onödigt bör sättas på ett sådant prof; att osäkert är huruvida icke, med inskränkning af Bankens personal på ett ställe, denna, genom förslagets godkännande, på ett annat måste förökas, elier 44 Den i F e b r u a r i i f. m. andra nu okände kostnader uppkomma; att i allt fall en utgift icke bättre kan användas, än om ökad enskild och allmän säkerhet derigenom béredes; att om än fördelen af den gamla inrättningen i betydlig mon skall ligga i fördomen, den fullkomliga omstöpning deraf, som blifvit föreslagen, likväl icke vid denna Riksdag bör äga rum, det vill säga innan den tillämnade realisationen blifvit satt i verket, hvars framgång icke så är gifven, att tillgångarne i Bankens hvalf utesluta alla andra stöd, hvaribland kraftigt ingår allmänhetens opinion om det ändamålsenliga i detta Verks sammansättning och det hittills orubbade förtroendet till hela omfånget af dess verksamhet.
Malingsbo, Envikens och lodvika pastorater af Westerås Stift, angående anslag af proste-tunnor från dem: se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66 angående regleringen af utgifterna under Biks-Statens Åttonde Hufvud-Titel. Malmö hospital, om anvisande af 600,000 Biksdaler för dess förflyttning till annan tjenlig plats inom Skåne; motion af Grefve Arvid Posse: se Motioner. Malt-drycker, i anledning af väckt motion angående kontroll å utöfvandet af rättigheten att försälja dylika: B. II. 115, 150, 157, A. 157. Manderström, Haus Excellens Herr Friherre Ludvig, dess yttranden: I. 315; II. 326, 505; IV. 35. Mannerheim, Friherre August Beinhold, dess yttrande: I. 339. Mannerskantz, Adolf Fredrik, dess yttranden: II. 239; lil. 386. Mannerstråle, Carl Herman Eugéne, dess yttrande: I. 474. Mantals-penningarne, angående: se Stats-Utskottets Utlåtande N:o 22, rörande beräkningen af Stats-Verkets inkomster. Manuskripter och andra litterära alster af historiskt värde, som finnas på spridda ställen af landet, i anledning af väckt förslag om vidtagande af åtgärder att samla och bevara sådana: B. I. Markegångs-prisen, i anledning af väckta motioner angående förändring af sättet för deras bestämmande: B. II. 155, 158, A. 158. Medalj, angående slående af cn sådan öfver Landtmarskalken: V. 582, 583, 584. Mentzer, Carl Fredrik von. dess yttranden: I. 120, 124.. Metaller, i anledning af väckta motioner om upphörande af tionde för tillverkning deraf: B. II. 164, 203, 215, A. 215; E. V. 547.
Mig synes således afgjordt, såsom allmän princip, att hvarje slutberedt Riksdagsmål innebär, i och med blotta idéen af dess slutberedning och dess öfverlemnande till Riksens Ständer, den, att det är till afgörande framstäldt, och måste således upptagas; och vidare, hvad tiden angår, att hvarje annat slutberedt och inkommet Riksdagsmål måste vid samma Riksdag till afgörande företagas, men Grundlagsförslag nödvändigt hvila till den nästa, då anses af sig sjelfva böra upptagas, men ock kunna genom särskildt beslut uppskjutas till en annan. Till upptagandet å den tid, nemligen nästa Riksdag, som Grundlagen särskildt för Constitutionsmål bestämmer, erfordras på sådan grund icke något beslut, utan på sin höjd, och endast i fall fråga derom uppstår, ett förklarande att ej vilja afstå från den af Grundlagen meddelta af görande-rätt. Till hvilandet åter måste erfordras ett beslut, efter det skall innefatta ett afstående från berörde rättighets utöfning. Och då nu i sin naturliga ordning uppkommer den frågan, huru Bilaga A till Mern. N:o 5. 813 många röster erfordras till detta beslut, synes mig af den ovägerliga rättigheten till upptagandet och afgörandet följa: l:o att den eller de af de fem constitutionella Myndigheterna, Konungen och de fyra Riks-Stånden, som ej vilja från denna rättighet afstå, kunna dertill ej af några eller någon bland de öfriga tvingas; 2:o att, då med termen afgöra förslagen Grundlagen omöjligen kan mena en, två, tre eller fyra femtedelars, utan alla femtedelarnes, beslut öfver desamma, är ock, i följe af Lagen, upptagandet allas pligt, så snart Konungen eller ett Riksstånd, hvilket som hälst, ej från föreskriftens utöfning afstår; och 3:o att, då ingendera Myndigheten kan förmenas att förslagen upptaga och afgöra, måste ock icke mindre än allas enstämmighet fordras för deras uppskjutande till annan tid: det är, röstberäkningen af sammanstämmiga fem, icke den af sammanstämmiga två, vara på närvarande fråga användbar.
— Härförutom förekommer, i fråga om så väl Helsingborgs realläroverk som Ystads femklassiga skola, att provinsen Skåne redan eger tre högre elementarläroverk, hvarjemte sistnämnda stad, liksom städerna Westervik och Carlshamn, är i saknad af sådan läroverksbyggnad, som för den föreslagna utvidgningen af läroverket vore nödvändig. Af alla dessa skäl har Utskottet icke kunnat motionärens förslag understödja, utan tillstyrker, att Rikets Ständer, med afslag å förenämnda motionärers framställningar, bevilja det af Kongl. Maj:t till löner för nya lektorsoch adjunktsbefattningar vid de redan befintliga läroverken samt till arfvoden åt extra lärare äskade belopp, 75,000 R:dr.» af Herr E. Berggren: -Då antalet af lediga tjenster vid elementarläroverken för närvarande är så stort, att det antagligen icke kan under loppet af många år fyllas, har det visserligen kunnat ifrågasättas, huruvida det är välbetänkt, att dels genom utvidgandet af redan befintliga dels genom inrättandet af nya läroverk öka de olägenheter, som bristen på lärare redan medför. Stats-Utskottet har likväl i afseende på de nya lärarebefattningar, hvartill anslag blifvit tillstyrkta, fästat det vilkor, att de skola tillsättas endast i den mån lärare, som äro kompetente, d. v. s. aflagt filosofie-kandidatexamen, dertill anmälas. Med detta vilkor, som, enligt min tanke, är lika nödvändigt som förtjent att mera vidsträckt tillämpas, har jag biträdt Utskottets förslag rörande några läroverks utvidgning. Hvad särskildt beträffar de på reallinien fullständiga, har det visat sig, att deras organisation så litet motsvarar det ändamål, för hvilket de blifvit inrättade, att en förändring af desamma synes nödvändig. Denna förändring lärer endast kunna ske på det sätt att de utvidgas till fullständiga jemväl på den klassiska linien.
Akta er för ylletröjor af färgadt garn, ty dessa reta huden starkare än dylika af ofärgadt. På denna fråga kunna vi ej svara annat, än att så ofta plägar vara förhällandet. I D U N:r 14. Gnid nysilfverpjeserna med cigarraska på sämskskinn. Förvara ej dylika pjeser i närheten af frukt eller på fuktiga ställen. N-a. — Försök Adalbert Wogts &amp; C:os metallputspomada. Fiffi K. — En tunn deg af ljumt vatten, målen krita och ett par droppar ammoniak pålägges med borste. Sedan kritan torkat, afborstas den. Fläckarne gnidas derefter först med ylle och sedan med linne. Man bör verkställa detta i ett rum, der ej kritdammet kan fastna i möbler eller andra föremål, ty det är svårt att aflägsna. E. och H. Ki IN annonser som beröra familjekretsen. — Annonser mottagas endast genom S. Gumaelius annonsbyrå och hos redaktionen. Abonnentsamlare antagas. l 2 DIVERSE. y Doktor A. Afzelius Doktor C. D. JOSEPHSON, Tillkännagifvande. — Vill du ha din trädHötorget 1 1, 1 tr. gård fin? A f Stina Q. — Litet men välment. Allm. Af Anna lena. — Vid Babylons elfvar. Dikt Fruntimmerssjukdomar, Förlossningar. i öfversättning. — Qvinnor. Porträttstudier [207] for Idun af Johan Nordling (slut i n. n:r). — Europeiska furstinnor. Efter främmande källor af Mathilda Langlet (forts.). — Iduns tredje pristäfling. — En lifsuppgift. Berättelse af Ernst Lundquist (forts.). Våra barn. — Klädedrägten. — Köket. — Matlagning. — Bakning. — Syltning. ten. — Husgerådet. — Trädgården. — Fönsterträdgården. — Hvarjehanda. — LäkareBehandlar företrädesvis Barnsjukråd af d:r — d. — Frågor. — Svar. — Breflåda. Annonser.
— N:o 186. i anledning af väckt motion om förändring uti ( 3o8 ) Kongl. Brefven den 2 Maj 1826 och den 18 Juli 1827, så vidt de röra stockfånget för sågverken i Westeroch Norrbottens län. XXIII. B. 246. XXIV. A. 438. Statssaint Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottens Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: * N:o 187. i anledning af väckta motioner om förändring i sättet för hemmans förmedling. XXIII. B. 247. XXIV. A. 438. — N:d 188. i anledning af väckt motion om rättighet för vissa häraders inom Skaraborgs län innevånare, att till kneklestugors uppförande taga timmer å kronoparkerna Råda-åsar, Ledsjömo, m. fl. XXIII. — N:o 190. med förslag till sammanjemkning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, rörande allmänna stadganden och anslag tili folkundervisningens befrämjande. (Se utlåtandena N:is 5 och 128.) XXIV. B. 384, 444- A. 485. XXV. U. 162, 344. A. 282. U. 415. A. 464. XXVI. U. 116. A. 128. E. 237. — N:o ig5. med förslag till votering i Förstärkt Statsutskott, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut öfver utlåtandet N:o 135. XXV. B. 188, 246.