Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Dårsgärde i Husby socken af Lyhundra härad, i mantal af Nyby, 3 mantal Norr-Råda, 4 mantal Stabby, t mantal Björkkulla och \ mantal Lervik i Wäddö socken samt ^ mantal Fählön i Singö socken af Wäddö och Häfverö skeppslag, äfvensom 2 mantal Wallby, 2 mantal Syninge, 3 mantal Husby by och J mantal Nyby i Skederids socken af Sjuhundra härad i kyrkligt hänseende tillhöra andra socknar än dem, uti hvilka de äro i Jordeboken upptagna; inom Lyhundra och Frösåkers fögderier: att Fählön, en bebodd ö i skärgården utanför Börstils socken, Frösåkers härad, i kyrkligt afseende tillhör samma socken, men i civilt Wäddö och Häfverö skeppslag af Lyhundra fögderi, samt att Fasta Wisnare, som i kyrkligt afseende tillhör Fasterna socken af Lyhundra fögderi, deremot i civilt ligger till Närdinghundra härad af Frösåkers fögderi; samt slutligen inom Frösåkers fögderi: att Skebo säteri med jernbruk i kyrkligt hänseende tillhör Unnunge socken i Närdinghundra härad, medan det i civilt afseende tillhör Frösåkers härad; att rusthållet Skottböld, ^ mantal, ehuru beläget i Ununge socken, tillhör Edebo socken af Frösåkers härad; och att Frebbenbo, 1 mantal, tillhör Wahlö socken, fastän derifrån afskiljdt af en del utaf Forsmarks mellanliggande socken. 2. Innevånare. Tab. N:o l. Tabell öfver folkmängden bifogas under N:o 1. Några märkliga företeelser i afseende å folkmängdens tilleller aftagande genom ineller utflyttningar hafva ej förekommit, utan torde den i synnerhet å landet märkbara tillökningen hafva sin naturliga orsak uti den förkofran och utvidgning, jordbruket i förening med boskapsskötseln och andra näringar så småningom vunnit. I förhållande till den odlade jorden kan länet icke anses vara tätt befolkadt, hvilket anses härleda sig från brist på bostäder och de dryga kostnader, som äro förenade med anskaffande och uppförande deraf.
— Följden af ett sådant stadgan”de. blefve den, att de öfrige delegarnes bestridande af det sökta skiftet kunde lägga ”ett tryckande band på den delegare, sorn ”skifte begärt, och betaga honom möjlighe. ”ten att, utan någon annans förnärmande, ”skilja sin lott från samfälligheten, och derigenom vidare förkofra och förbättra sin ”lagliga tillhörighet”. ”Då Utskotten sålunda å ena sidan ”hylla en grundsats, hvars rigtighet i lång”liga tider varit erkänd och bekräftad, — ”och hvilken mera än alla andra medel tor”de hafva bidragit till det hastiga framskridandet af Landets odling, så inse Ut”skotten likväl å den andra sidan äfven be”hofvet af ett correcliv, ett värn för de ”öfrige delegarne i samfälligheten emot de ”möjliga olägenheterne af den obegränsade ”friheten, alt söka och erhålla skifte, — emot ”alla vådor af en eller annan delegares blot”ta godtycke”. — 16 Lagsamt Allm. Besv. o. Oec. Utsh.
Utskottet hade tillstyrkt att Rikets Ständer måtte, med bibehållande för sin del af nu stadgade ulförsels-förbud för »Malm, rå och osmält, i Införsels-tarifen eller den dervid fogade särskilda Varu-förteckning, ej specificerad,» derå såsom eventuel utförsels-tull antaga 1 R:dr 16 sk. per skeppund st. v., och hafva Presteoch Bonde-Stånden detta förslag bifallit. Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet hafva deremot beslutat förbudets upphörande och åsättande af utförsels-tull, hvilken af det förstnämnda Ståndet blifvit fastställd till 1 R:dr 16 sk. och af Borgare-Ståndet till 1 R:dr per skeppund st. v. Då sålunda, i fråga om upphörande af detta utförsels-förbud, två Stånd stannat emot två, lärer, på grund af frågans ekonomiska beskaffenhet och i likhet med hvad i sådant afseende tillförene iakttagits, böra förblifva vid hvad förut stadgadt är, och utförsels-förbudet för »Malm, rå och osmält, i Införsels-tarifen eller den dervid fogade särskilda Yaru-förteckning ej specificerad,» sålunda komma att qvarstå. ReträfTande den eventuela tullsats, hvilken, på sätt Kongl. Maj:t i Dess Nådiga Proposition rörande tull-bevillningen äskat och i likhet med hvad i sådant afseende vid föregående Riksdagar iakttagits, bör för nu ifrågavarande artikel bestämmas, för den händelse Kongl. Maj:t skulle finna skäl att utförsels-förbudet upphäfva, så och under antagande att Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet såsom eventuel tull-afgift vidblifva den bestämmelse samma båda Stånd vid förbudets upphäfvande stadgat, hemställer Utskottet att Borgare-Ståndet ville, med frånträdande af sitt skiljaktiga beslut att bestämma ifrågavarande tull till l R:dr skeppundet st. v., förena sig med de öfriga Stånden om godkännande af den utaf Utskottet föreslagna tullsats 1 R:dr 16 sk. per skeppund st. v.
Ut - Den 6 Julik. 1241 Utdrag af protocollet hället hos >6ederwärda ? sndc-Standet wrd Urtima Riksdagen i Orebro den 6 Julik 1812. S. D. Äs Allmänna Befwärsoch EconomieUtstvttets den i i denne manad meddelte och sedan den z dennes pa Bordet lagde Betänkande öfwer Riksdagsmannen Anders Nilssons fran Jemtland ansökning, angående Conventioners upprättande emellan Presterstapet och deras Åhörare, fann Bonde»Ståndet nödigt, att lemna det till utredande af de, emellan detta och de öfrige Standen uppkomne twistigheter, nedsatte Serskildta Utskott, oehörig del för att tjena till upplysning tvid ten till sistnämnde Utstötts behandling förtvifla frasa af enahanda beskaffenhet; Och att Allmänna Beswars-vch Ekonomie - Utstotte-s yttrande emedlertid förblifwer hwilande utan widare pröfning förr än det Serskildta Utskottet sig utlåtit. Lx krotocollo^ 6. Lrinkman. Utdrag af pro'srollet hållet hos Hederwär, da 2äonde-S'«mdct wid Urlrma Riksdagen i Orebro den 6 Julik iLl2. S. D^6id förnyad föredragning af Lag-Utskottets sidan den z i denna manad pa Bordet lagde, i anledning af skedd aterförwisning, meddelte ytterligare förklaring öfwer desi den 2; förutgående Maji afgifne Betänkande, rörande Justitie - Ombudsmannens berättelse; Lemnade Bonde-Ståndet betz bifall 1242 Den 9 Julik. till samma Betänkande >' hela desi widd, med de i senare Utlåtande! ssedde tillägg. l^lt suxrrl. Lx protocoUo, 6. Lrink.man. Riksens Stander fa i undtrdänighet anmäla has Eder Kongl. Maj:t sitt bcjlut, i anledning af wäckt fraga, ^huruwida Nabo och Widerbo, som enligt 7 Cap. i §.
Innan denna propos. hann blifva besvarad, anmälde sig och yttrade: Hr von Troil, Samuel Gustaf: Det torde tillåtas mig alt fästa uppmärksamheten på ett tryckfel, som insmugit sig i den tabell, som är vidfogad den 9:de iiufvudtitcln. Anslaget i st. f. centonalen lill Wadstena Krigsmanshuscassa finnes nemi. här utförd med 40,000 r:dr i st. f. 40,800. Att della blott är ett tryckfel, synes af summan, som är riktig. I anledn. af delta yttrande fästade H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, uppmärksamheten derpå, att StatsUtsk. i sitt utlåt, upptagit den af Hr von Troil omnämnde summa, och R. o. Ad. redan särskildt derom beslutat, samt alt den af H. Ex. nyss framställde prop. endast afsåge de summor, hvarom särskilda beslut icke blifvit af 11. o. Ad. fattade. Frih. Palmstjerna: I denna tabell finnes ännu ett tryckfel. Der står nemi., att Wadstena Krigsmanshuscassas indelta räntor efter markegång utgöra 24,992 r:dr i st. f. 24,922, men dä Ilr Gr. o. Landtm, behagat göra propos. i de ordalag, som nu blifvit framställda, sä betyder delta tryckfel ingenting. Den af II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, sednast framställda propos. blcf härefter förnyad och af 11. o. Ad. med ja besvarad. Föredrogs LagUtsk:s d. 30 sisth Oct. f. m. på bordet lagda betänk. N:o 19, i anledn. af väckt fråga om dels den uppenbara kyrkopliktens afskaffande, dels ock ändring i straffet för stöld första och andra resan. Frih. Cederström, Thure Fredr.: Då jag lika med Jusl.ombudsm. framställt den motion, som ligger till grund för LagUtsk:s nu föredragna betänk., så anser jag mig skyldig alt nu yttra några ord.
Ridderskapet och Adeln skulle behaga för denna Riksdagen besluta, att det må vara RiddarhusSecreteraren tillåtit att, då någon Tidningsutgifvare sådant åstundar, låta, så skyndsamt, som nied’Protocollernes begagnande för expeditionen inom RiddarhusCanzliet står att förenas, för nämde utgifvares räkning afskrifva Ridderskapets och Adelns justerade Protocoller, antingen helt och hållit eller delar deraf, hvilken afskrift Tidningsutgifvare!! sedermera äger atti RiddarhusCanzliet utbekomma, endast emot godtgörande af den derföre erforderliga renskrifningsoch Collationeringskost; nåd, hvilket till Höglofl. Ridderskapets och Adelns vidare ompröfvande vördsamt öfver-r lemnäs. Stockholm den 26 Mars 1823. På RiddarhusUtskottets vägnar C. G. Spens N. Snoilsky. l% Gen 5 April, N:0 5* Horsamste Memorial! Till Riddarhusutskott har Höglofl. Ridderskapet och Adeln behagat äterrtmittera Utskottets afgifne Betänkande angående sättet, att nu genast kunna göra frugtbare medel, hvilka tillhöra de under RiddarhusDirectionens förvaltning ställde fonder, hvaraf räntan till anslagne utgifter bör utgå, jemte ett af Herr Grefve De la Gardie, Jacob, gjordt Förslag till en sådan ändring uti det för de lån af Riddarhusets Cassör nu gällande reglemente, att lån äfven skulle kunna beviljas mot annan inteckaing uti fast egendom, än den första eller näst efter Rikets Ständers Bank. Utskottet , som vid frågans granskning funnit betänkligt att till slutelig pröfning företaga en del af Lånereglementet, och att an. norledes än i sammanhang med frågan om de säkerhetsmått som till bevarande af Cassornes • räst böra iagttagas, granska frågan derom, huruvida lån skulle kunna få meddelas mot annan än den första inteckningen näst Rikets Ständers Bank, har icke af hvad Herr Grefve De la Gardie anfört funnit skäl att frångå dess redan yttrade öfvertygelse i detta ämne.
Ståndets Hrr Elektorer att välja en suppleant i hvartdera af dessa Utsk. efter bemälde ledamöter. Anmäldes och bordlädes nedannämnde, från Utsk:n inkomne Utlåtm, Betänk:n och Mem:r, nemi. från Stats-lJtskottet: N:o 157, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. om full dispositionsrätt för Stockholms stad och län till den åt stadens och länets gemensamma kurhus-inrättning år 1815 upplåtna egendom å Kungsholmen; N:o 158, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. ang:de afsöndring af jord från majorsbostället Hammar vid Wermlands regemente till begrafningsplats åt Hammars församling i Wermlands län; N:o 159, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. ang:de upplåtande af en del utaf Kronoängen Tyskhagen i Westmanlands län till byggnadsplats för Kungsbarkarö församlings folkskolebyggnad; N:o 160, i ani. af väckta motioner ang:de grundskatternas afskafTande; N:o 161, ang:de utfärdande af förnyad instruktion för R. Sl:rs revisorer vid granskningen af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning; N:o 162, i ani. af väckt motion om efterskänkande af Kronans rätt till ekskog; N:o 163, i ani. af väckt motion ang:de förflyttning utom hufvudstaden af K. Flottans varf och dithörande materiel m. m., samt Skeppsholmens och galervarfvets upplåtande till Stockholms stad; 10 Den 7 Oktober. N:o 164, i ani. af erhållen återreniiss å Stats-Utsk:ts Betänk. N:o 126, ang:de frånträdande af Kronans rätt till återlösen af de s. k. Trippiska hemmannen i Halland; Sammansatta Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskottel:
Enhet (unitas) åter är detta blott genom att vara förening (unio): i annat fall vore det en enhet lika litet verklig, som t. ex. en flod utan droppar. Endast härigenom kunna ock de naturlagar förklaras, dem man vanligen blott mechaniskt uppfattar, eller betraktar såsom rentaf mechaniska. Det gifves i Naturen ej någon mechanism. Rättare säges, att dess lif är ett organiskt: men rättast, att det är, öfverallt och alltid, ett genetiskt, – ett från idel genius utgående genitum och geniale, hvaraf äfven den ringaste punkt är ett universum som alstras cch alstrar, inom och utom sig, på samma gång för sig och för det stora hela; i hvilket det, just dymedelst, införlifvas genom en vexelsidig sammanslutning. Allmän är denna vexelsidighet i följd af den sanning, som bevisar sig, icke per thesin, utan per aesthesin, – d. v. s. genom den sjelf själiska beskaffenheten af vår egen sinne-förnimmelse: att Naturen är allestädes en ömsesidig förnimning af själs-artade krafter, samt alltså endast af sådana består och bestämmes. Detta gäller således ock om det vanligen med namnet Materia betecknade sammanhanget af Vara; äfven der det som allramest företer egenskaperne af kroppslig utsträckning, täthet o. s. v. Allt i Naturen är, innerst (och i stigande mån af sin tillvaros innerlighet), Känsla, Själ, Kärlek: som väl endast i de innerligare och innersta – eller högre och högsta – lifs-måtten yttrar sig såsom affect, men redan i de ytligaste och ringaste mått af varelse lefver såsom affection. Häraf följer, att på ingen enda varelse-grad något är till, som ej känner sig till sitt fullbestånd och välbestånd behöfva något annat, hvartill det alltså drages att ansluta sig, under traktan efter det möjligast innerliga samlif.
Ibland, fast det är dock endast ytterst sällan, händer det också att det pratas så långt, att hvad som beviljas icke kan blifva till nytta detåret åtminstone (från femte hufvudtiteln t. ex. ¿kalle nog åtskilliga sådana fall kunna anföras) eller ookså, och det är det tan-liga, reder sig departementschefen mycket Yäl med hvad han fött, oaktadt han under debatten i kajnrarne bedyrat omöjligheten deraf. Sådant lefVer qvar i minnet, och verkar ioke större fortroende till regeringens beräkningar framdeles. Sådant får emellertid aldrig hända trader det parlamsatariska styrelsesättet. Der är statsregleringen heller icke ett köpslagande med bud och underbud. Diskussionen rör sig uteslutande &lt;ftn det sätt, hvarpå hvaije särskild förvaltningsgren blifrit skött, och anslagen beviljas eller nekas, i senare fallet icke derfbr att maa anser dem vara så eller så många riksdaler för högt tilltagna, utan derfbr att man anser den eller den ministern icke längre vara värd förtroendet att handhafva dem. I ett sådant finanssystem kan man reda sig utan både reservationsanslag och » förslagsanslag högst », ty man vet, att hvad som blir öfrer också kommer att ordentligen redovisas och icke blir användt för andra ändamål. Ett så liberalt handhafvande af bevilhringen förutsätter emellertid med nödvändighet vissa garantier för att den makt, repre sentationen dermed lemnar i den verkställande myndighetens händer, icke skall komma att missbrukas. I första rummet förutsätter det att riksdagen skall hafva full frihet att kontrollera finansförvaltningen, icke blott i fråga om utgifterna utan äfven med afseende på inkomsterna. Nå väl, menar man kanske, » svenska folkets urgamla rätt att sig beskatta » är ju fortfarande genom Regeringsformens § 57 » riksdagen allena » förbehållen. Men är det till ett stadgande af denna princip vår nyaste statsutveckling syftat. Visserligen icke. Man gör tvärt om på statsverkets s. k. ordinarie inkomster gällande anspråk, om hvilka man för länge sedan upphört att tala ens i gamla feodalländer, der hela landet en gång betraktades såsom en kronans innehafvare med eröfrin-gens rätt tillfallen personlig egendom.
Angående väckt fråga om Qvarntullens eller Mantalspenningarnes beräkning och erläggande af Stockholms Stad, samt eftergift af fen deruti för sednare åreil yppad brist. Likaledes föredrogs å nyo och bifölls StatsUtskottets den 22 juli på bordet lagde Betänkande, angående eftergift af en uti Qvarntullen eller Mantalspenningarnå för Stockholms Stad för de sednare åren yppad brist, Efter förnyad föredragning bifölls Stats* Samt Bevillningsutskottens den 22 Juli på hordet lagda utlåtande, rörande förhöjning i Lotsoch Båkafgifterna samt Sjö-Tullen, Lädes till handlingarna BevillningstJttkottets den 25 Juli på bordet lagde svar å af PrestStåndet gjord erinrån, att tväriaf detsamma vid Bevillnings-Förordnirtgen gjorde anmärkningar icke blifvit af titskoUet besvarade. Å nyo föredrogs BevillniflgsUtskottefS den 25 dennes på bordet lagde Memorial? 1252 Den 27 Juli f. m. med uppgift på skiljaktigheterna uti de Respectiva RiksStåndens beslut, angående Allmänna Bevillningen; och beflöt Högloflig» Ridderskapet och Adeln, att delta Memorial skulle till det förstärkta StatsUtskottets åtgärd öfverlemnas. Upplästes å nyo BevillningsUtskottets den 25 Juli på bordet lagde Memorial angående Bränvin?bränningsoch Constimtionsafgifternas utgörande från och med nästkommande år lRtG till nästa Riksdag. Afven upplästes ett ProtocollsUtdrag från Vällofliga BorgareStändet af denna dag, hvaruti förmäles att, vid föredragning af BevillningsUtskottets Betänkande angående Bränvinsoch Consumtionsafgifternas utgörande, BorgareStändet funnit att då vid fråga om Städernas ägande och ännu begagnade rättighet till Bränvins tillverkning, två af RiksStanden stadnat emot två; så måste ovilkörligt denna fråga förfalla, och saken förblifva i det skick den är och hittills varit, på sätt 75. §. Riksdagsordningen och 89 §•
Men en man, styckjunkaren Forsstedt, fattades af ett sådant raseri, att han icke kunde låta bli att oförsigtigt besvara förolämpningen med ett kanonskott, innan de våra hunnit intaga sin position mellan Killingholmen och Furuholmen. I samma ögonblick dundrade de första salfvorna från fienden, och under vindstillan insveptes båda flottiljerna i krutröken, som under tusenformade gestalter seglade af och an öfver himlen, än sänkande, än höjande sig, än kastande sina tjocka mörka massor inpå staden, som i en enda darrande suck lyssnade efter svaret från de fyra. Under tiden hade dessa rangerat sig så godt det kunnat ske, men hvarje slup nödgades att oberoende af befälhafvaren sköta sig sjelf. Alla sköto dubbla skott, antingen med två rundkulor eller med en kula och skrot. Kanonaden var ytterst liflig, och dess dån tycktes skaka bergen, under de tre timmar affären varade. Krutröken hindrade dock all säkrare skjutning. Ändtligen skingrades röken något, och norrmännen, som observerade att flaggstängerna på de svenska sluparne voro afskjutna, tillkännagåfvo sin förtjusning häröfver genom förnyade hurrarop. Genast sökte deras högra flygel intränga mellan ett par af holmarne för att öfverflygla den lilla svenska eskadern. Men företaget märktes i tid, och kapten Norberg beordrade två af sina slupar att förhindra det. Under oredan åtlyddes emellertid orderna blott af den ena, den som kommenderades af löjtnant von Degen. Just då denne bröt linien, kom en vindkåre och sopade isär molnen, hvarigenom norrmännen varseblefvo hans rörelse och hurrade nu för tredje gången, ty de antogo denna rörelse som reträtt. Efter några ögonblick var emellertid synen försvunnen och insvept liksom allt annat i krutröken. Härigenom kom von Degen genom ett annat sund upp på den framroende fienden och tillkännagaf sin närvaro genom ett häftigt skjutande med dubbla skott. När kort derpå våra öfriga kanonslupar anryckte och höllo takten med sin kamrat, ansåg fienden att svenskarne fått förstärkning och slog plötsligt reträtt, hvilken verkställdes med sådan hastighet, att svenskarne å sin sida anade något försåt och icke vågade förfölja.
Jag har, mine herrar! ända till trötthet hört och till trötthet stridt emot den åsigt, som under alla våra långvariga strider i afseende på Götha canal har blifvit anförd om canalens obestridliga nytta i militäriskt hänseende, och nu hör jag till min stora förvåning, alt denna? militäriska nytta är på en gång förstörd och tillintetgjord blott genom ett par fregatter, sorn segla utanför farvattnet vid Söderköping, och att således ett nytt militäriskt behof uppstår, som nu påkallar den s. k. Svea canalen. Det förekommer mig nästan, och måhända bör det förlåtas mig, såsom hade en sjukdom, som kunde kallas canal-feber, inkommit bland oss, och jag får högt bekänna, det jag med ledsnad ser, att vi ej i' vår Styrelse hafva en öfverläkare, som kunde bibringa några •calmerande medel för dessa paroxysmer. Alt dessa för fäderneslandet inleda mycket svåra plågor, är min innerliga och uppriktiga mening cm saken. Det förekommer mig, och måste förekomma mig ytterst besynnerligt, att i en fråga, sora icke upptager mer eller mindre än att använda 6 å 7 millioner af folkets skattemedel, den sidan af Huset, som eljest är så angelägen om Regeringens inverkan i snart sagdt den minsta småsak, bär tilltror sig att kunna inleda landet i en sådan kostnad, ulan alt Regeringen ännu yttrat sig i saken med dess förordande. Jag kan icke räkna såsom ett förordande af en Styrelse, af en ansvarig Regeringspersonal, att blott missivera till Ständerna några petitioner afåtskiiliga personer, sorn äro enskildt intresserade för saken. Sedan Hr Rosenblad yttrat sig, så medger jag alt det snart sagdt är alldeles öfverflödigt att här försöka alt tillägga något, som kunde bibringa en baltie öfvertygelse; ty han har, efter min öfvertygelse, så väl och så fullständigt utredt ämnet, att jag på långt när icke tilltror mig alt kunna öka Den i\ Mars e. m. 3äy kraften af hans vederläggning emot dem, sorn öro af den motsatta meningen. Men, mine herrar! jag utber mig all få i största korthet resumera mig. Jag säger, att jag icke vet hvar de 6 eller 7 millioner finnas, som kunna vara fördetta (öretag behöfliga.
R:dr; dito dito, 780: — » dito af Dagsnäsoch Hörydasaint en del af Stora Bjurums mossar inom Gudhems härad, å 10,200 R:dr, emot återbetalning af 8 procent årligen, med beräkning af 2 procents ränta, 10,200: — » sänkningen af sjön Orien och ån Orian inom Hambergs socken af Wadsbo härad, å 6,800 R:dr; återbetalas jemte krono-utskylderna 6,800: inom Örebro län: för sänkningen af Mosjön samt rensningen af Kumla-, Täbyoch Aby åar inom Orebro, Kumla och Sköllersta härader, å 30,000 R:dr, emot återbetalning af 8 procent årligen, med beräkning af 2 procents ränta, 30,000: — » dito af Lindesby-sjön och upprensningen af Hastelfven inom Jernboås socken af Nora bergslag, å 2,175 R:dr; återbetalas jemte krono-utskylderna, 2,005: 31. » dito af Hahla å i Kumla och Hallsbergs socknar, å 20,400 R:dr, emot återbetalning af 8 procent årligen, med beräkning af 3 procents ränta, 20,400: — » utdikningen af Granhammar-kärren inom Winteråsa socken i Örebro och Kräcklinge socknar i Hardemo härad, å 22,500 R:dr, emot återbetalning af 8 procent årligen, dervid räntan beräknas efter 4 procent, — inom Wermlands län: för sänkningen af sjön Björklången inom Nyeds bergslag, å 3,300 R:dr: återbetalas jemte krono-utskylderna, 1,452: » ett vattenaftappningsarbete å säteriet Agnhammars egor inom Grums socken och härad, å 2,100 R:dr; dito dito, 924: — » vattnets afhållande från ett odlingsbart fält å säteriet Odenstuds egor i Gillberga socken, å 1,305 R:dr; dito dito, 574: 21. » aftappuingen af vattendränkta trakten Slödjan i Transport: 8,940,862: 96. 9,517,436: 84. 10,394: 36. 660: — 9,661: 10. 8,650: 66. 28,491: 67. 1,831: 31. 20,400: — 11,500: — 1,188: - 756: — 469: 81. 97öl 1,439: 75. — 35 - Transport: 8,940,862: 96. 9,611,439: 75. [luggenås socken af Näs härad, å 4,710 R:dr; emot återbetalning af 5 procent årligen, med beräkning af 3 procents ränta, 3,582: 83. 3,455: 41. för aftappningen af 4 myrer vid hemmanet Trangärdstorp i Grafva socken af Karlstads tingslag, å 1,005 R:dr, emot dito af 8 procent, med beräkning af 2 procents ränta,
Dafi bie in ber ©inleitung ju bern in @d)»ebifd) aufgefteflten ©jemplare biefeS ©ontracteS ebenfo rote tn bern liten § begfelbengenannten 33antl)<iufer: ©ebritber Seemann unb 9ta^^ael ©rlanger in grant* furt ant ältain, |j. 3. Slterd & ©:i in jamburg unb ©mil ©rlanger & ©:i in 5$ari8 tn bent beutfd) aufgefajften ©jemplare beg ©ontracteg roofyl nidit er»cil)nt »erben follen, haff fte aber febod), etn febeg flir feinett l!lntl)eil, alle in biefern ©ontracte feftgeftefltert äSerpflidftungen bent 9leid)g Der ,§auptoerrrag roirb nur in beutfdjer unb fd»roebifd)er ®prad>e »erfast. Die dlbänberung in § 2 beg 9tad)trag8 oon "fiebenten" in "etften", roie audj bie ©infdjaltung "roaä ben feft iibernomtnenen 5lnti)eil bon £ 500,000 betrifft" »erben aner* fanni. ••• 5Pari8 ben 10 Slpril 1864, Unteneicfjnet, mit 33ejugnaf)me, »a8 ben ©obi^ill an* gebt, auf meinen an ben §errn?33aron ylapfyael ©rlanger abgelaSfenen ©rief oom l>euti Äraft abgelieferter iBotlmadjt. Bil.