Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
' Vidare är sagt, att den Landsh. tillagda rättighet att förelägga domare vitén, icke vore behöflig, emedan desse ändå äro underkastade ett ganska stort ansvar, om de icke upfylla sina åligganden. Men i detta fali torde den värde talarens erfarenhet icke heller bålla stånd emot den jag äger. Jag har nemi. äfven under flera år varit ledamot af HofR:n, och jag erfor derunder att man då ofta var ganska bekymrad att hitta på ett lagligt eller passande ansvar, då man skulle döma försumlige embetsman för tjenstefel. Man hade nemi. icke annat lagrum att använda än 1 Kap. 12 §:n RättegisBin, och Hr Dalman känner troligen detta lagrum lika väl 156 Den i April e. m. som jag; enl. hvilket, dä fråga icke Srom orätt dom eller uppenbar väld, man icke kan döma till annat än penningeböter. Hr Dalman: Då jag finner att lt. o. Ad. önskar ett snart slut på denna diskussion, skall jag söka vara kort. Hr von Troil har ådagalagt en talang, som jag verkligen afundas honom, och som vid andra tillfällen jag måhända skulle bättre behöfva än han. Det är nemi. förmågan att med en sällsynt advokatorisk skicklighet tolka lagen. — Den förebråelse, som mot mig blifvit framkastad, att jag skulle citerat §:n oriktigt, kan jag dock icke erkänna. Jag har citerat en § i den gamla Landsh:gelnstrukt:n och af dess innehåll gjort ett sammandrag, efter den mening deri jag upfattat densamma, hvilket väl måtte vara min rättighet; och då §:n var i tryck för allom tillgänglig, kunde det icke naturligtvis vara min afsigt, att deraf undanhålla hvarken det ena eller andra. Men att jag icke tolkat den på samma sätt som Hr von Troil, beror icke på någon oriktighet i citationen, utan på vårt skiljaktiga sätt att läsa och förstå densamma, i hvilket hänseende jag vidblifver elen öfvertygelse, att min tolkning är den rätta — en åsigt, som delas både af andra motionärer, af reservanterna och af do många ledamöter i de öfriga Stånden som yttrat sig emot den nya Landsh:gelnstrukt:n.
Då ha vi uppfylts af beundran för våra store och de hafva för oss blifvit mönster, så mycket trognare följda, som vårt lilla land knappast haft plats för literära dissenters. Vi ha en lång, allt för lång tid lefvat på samma andliga innehåll, dyrkat de ideal, som en gång voro nya och de bästav, emedan de voro uttryck för den tidens högsta sträf-vanden. Literaturen har stått stilla, medan lifvet gått sin gång framåt. Så vakna vi en dag och finna oss i kulturens eftertrupp, vi ha idislat medan andra arbetat, vi ha femtio år att taga igen. Den stöt som väckt oss kan ha kommit från andra sidan Köl och Sund eller längre ifrån. Ungdomen ryckes upp ur sina drömmar, en hel ny verld af idéer och känslor tränger sig in på dess mottagliga sinne. Stundom är det blott en tillfällig hänförd känslostämning, som Ur Dagens Krönika. 1 maktlös sjunker tillbaka, stundom har den under sitt korta lif alstrat ett enstaka utbrott. Men hos en och annan slår den rot, han tar modigt fatt på det nya och börjar arbeta för att tillegna sig det. Är det då en man af äkta halt pch tillräckligt stark natur, lär han slutligen beherska det nya väldiga stoffet. Det går ej på en dag, men det går dock, och han finner sig ha kamrater i arbetets skola: en dag framträda de på literaturens falt, de stå bland kulturens främste och så rycka de utvecklingen framåt de femtio åren, under mycket skrik från deras sida, som störts i sin slummer och med förvåning finna, att de icke längre erkännas som banérförare. Vi lefva nu i förarbetets tid, och naturvetenskaperna, som i våra dagar tagit ledningen, ha äfven hos oss hunnit med. Tack vare den svenska vetenskapen och den utländska literaturen har det gått så, att moderna idéer fylla luften omkring oss. Vi hafva derför den egendomliga företeelsen af en literatur, som icke blott är årtionden etter andra folks literatur, utan som till och med tillhör ett gånget stadium i vårt eget folks lif. Det är tillräckligt märkvärdigt för att förtjena några ord till belysning, om det än icke är så exempellöst, som man skulle tro.
Då lott-bref genom laga fång kommit i annor mans ägo, och nyainnehafvar en vägras inträde i Bolaget, eller, då nya innehafvaren ej vill i Bolaget inträda, vare Bolaget skyldigt, efter i båda fallen skedd' anmälan, till Directionen, minst 3 månader före ordinarie Bolagsstämma-, att lottbrefvet för Bolagets räkning inlösa med det belopp, som derå blifvit inbetald t. *4 §• Vid inträffudt ombyte af egande-rätt till lottbref, fo-rblifve alltid förre innehafvaren, eller hans arfvingar, qvar i solidarisk ansvarighet intill den, ett är efter nästa ordinarie bolagsstämma, påföljande stämmans slut, då förre lott-egaren, i fall Banken ej iråkat obestånd, eger återfå sina förbindelser. *5 §. Derest Bank icke med Rikets metalliska mynt, eller med' Riksens Ständers Banks sedlar vid anfordran inlöser dess eredit-sedlar, och för i4 Bancooch Lag-Utskottens Betänkande, IV. o I. bristande betalning återkomna invisningar på Rikets Ständers Bank, kan Bolaget ej tillstädjas att Bank-rörelsen längre fortsätta. 16 §. Har Banken brustit i sådan inlösen, ege innehafvaren af oinlöst credit-sedel eller invisning att lagsöka en eller flere Directionens Ledamöter med samma rätt att använda utmätningstvång, som Lag i allmänhet mot gäldenär medger för skulder af den mest executiva beskaffenhet. I alla de fall, då Ledamot af Directionen ej med lagsökning träffas hemma eller å Bankens Contoir, eller då flere Directions-Ledamöter skola på en gång samfäldt sökas, läte de, som Konungens Befallningshafvandes eller Rättens bud gå, å Bankens Contoir bevisligen aflemna, eller om det finnes stängdt, å dess dörr fästa skriftlig resolution eller kallelse; och galle sådan åtgärd såsom laga delgifvande. *7 §•
Ständer anfört i den i:sta och g:te af deras i underdänighet uppgifna Punkter angäende Pensioner och Benädningar, eller eljest likmätigt försattningarne kunde komma i fräga. I desin 2 punkter hade Riksens Ständer sig yttrat, att ej nägon som af Staten njuter Ordinarie eller Extra Lön mä derjemte äga Pension eller ä Benädnings Staten upptagas under hwad namn och titel som helst, samt att dä ordet Bcnädnings-Stat utmärker torftighet, borde nu och allt framgent alla Enkor och Barn af känd förmogenhet eller förmäga att sjelfwa sig underhälla uteflutas ifrän Pension, och pröfningen deraf till Konungen i underdänighet öfwerlemuas. Eders' Maj.tS uppmärksamhet har det icke undfallit, att personliga fördelar i framfarne tider blifwit bewiljade efter en mindre noggran pröfning af de dermed gynnades förtjenster och behof, samt af Statens tillgängar. Ibland Pensioner torde fölunda äfwen finnas en eller annan Enka, hwars förmögenhet borde afhälla henne bäde isrän att söka och emottaga en sädan benädning; men ibland de till mistning af lifstids Pen. siener nu ifrägawarande personer, hafwa ätskillige med förre Regenters försäkringar om 0. qwaldt åtnjutande deraf erhällit dem säsom belöningar för serffilta Konung och Fädernesland Bihang, lil. B. N:o zz, 34. gjor - 2Z8 Den r6 Ockober. gjorda synnerliga tjenster, eller efter wanlD bruk och stadgad allmän regel för tjenstgöring wid Thronföljares och Kongl. Personers uppfosträn; mänga Enkor och Barn hafwa undsätt deras Pensioner för Fäders och Mäns förtjen. ster, andra äter för omständigheter som wäckt ett billigt medlidande, och personer som länge uppwaktadt och tjent wid de förra Kongl.
Att familjens m a n l i g a m e d l e m m a r tillbringa sin lediga tid på förlustelseställen och restauranter är nog icke uteslutande deras fel. Mången gång torde h e m m e t s kvinnliga personal, särskildt h u s m o d e r n, vara indirekt orsak därtill. Särskildt i städerna voro det j u då ett önskemål, att kvinnorna uppfostrades så, att deras hem ä g d e tillräcklig dragningskraft att kunna täfla med restauranterna och v i n n a priset. Det vore i mitt tycke en sport, säkerligen af större social och e k o n o m i s k betydelse ä n att kunna å k a bicycle. Beräkningarna äro gjorda för en familj, bestående af 4 v u x n a personer eller 2 v u x n a och fyra barn och med en årlig inkomst af 9 0 0 kronor. Det gäller då att spara och att få så mycket näringsvärde s o m möjligt för denna s u m m a. H y r a, ved, lyse, kläder o. s. v. beräknas till 3 7 2, 5 0 8 kronor få disponeras till mat, och 2 0 afsättas för en komm a n d e o v i s s framtid. M e d de följande matsedlarne bevisar förf., att denna ringa penning, 1,40 o m dagen, kan räcka till. S å här ser en matsedel U t: E. Fritze ' s k. hofbokhandel. Belzasar. I telefon från M a r s. Idun häromda ' n jag läste ® &amp; Förtjust, hur det gå,r till på Min gubbe indignerad fräste, Det stötte på patrull bevars. Mars, Alen jag hig hela natten vaken, Den tanken gaf mig ingen ro, Hur skulle man få ljus i saken, Då, dit ej leder någon bro. ' Men snillet intet hinder stäcker, Jag funnit upp en telefon, Som ifrån Mars till jorden räcker, Med, liten * anhalt » uppå mån '! Så snart jag ej har annat göra, Gunås — det räcker till man vet — Så lus snar jag med lur för öra Till nytt ifrån en ann ' planet. Här om vårt * prat * jämt männen Och vi få finna oss däri, Men lika lifvade att spraka .i ' fruarna på Mars som vi.
Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Utskotlets Memorial N:o 14, i anledning af Riks-ståndens olika beslut angående Tullbevillningen, vidblef Preste-Ståndet sina förut fattade beslut, omförmälda i sammanhang med voterings-propositionerna N:ris 56, 155, 156 och 157, 158 och 159 samt 160 och 161; men antog, med frånträdande af sina förra beslut, Utskottets öfriga till Ståndet gjorda inbjudningar och hemställanden, äfvensom Ståndet i anledning af Utskottets hemställan sid. 45, åsatte en tullsats af 33J procent af värdet å artikeln ”kläder, nija, andra slag af till införsel lofgifna tyger” och godkände samtlige här föreslagna voterings-propositioner, jemte hvad Utskottet i öfrigt uti detta Memorial yttrat och hemställt. Från Vällofl. Borgare-Ståndet. S. D. Ståndet lät bero vid hvad Stats-Ltskottet uti 23 punkten af dess Utlåtande, N:o 85, angående reglering af utgifterne under Riks-statens fjerde Hufvudtitel, hemställt. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 218, i anledning af erhållna återremisser å Betänkandet, N:o 51, angående beräkningen af stats-verkets inkomster. Bih. till B. St. Ståndet lät bero aid första och andra yttrandet, pag, 2, första yttrandet, pag. 6, samt hvad förekommer, pag. 7, och Utlåtanderna, Ntris 51 och 218, biföllos i öfriga delar. N:o 219, i anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet, N:o 51, litt, A. Härvid förekommo af Utlåtandet, N:o 219, Hvad anföres, angående 2 och 7 punkterna af Utlåtandet, N:o 51, litt. A. Ståndet lät dervid bero.
Det skulle förvåna mig, om Styrelsen, då den inser, alt räntepapper kunna bilda capitaler, icke äfven inser, att skatterna äro räntor, och alt hvarje räntebesparing, genom grundskattens nedsättning, är ett verkligt capital, gifvet åt egendomsägare» Vill Styrelsen hvarken befordra arbetets fördelning, eller jordens fördelning, eller capitalernas fördelning; vill Styrelsen hvarken bestämma ett eget system, eller antaga andras; vill Styrelsen häldre se Landet vara ett slags arbetshus, derifrån all yttre capitalindustrioch handelskraft är utestängd, och all inre kraft fjettrad i sina celler, än alt se det gamla Sverige ännu en gång med gästfrihet öppna sig för fram lingome, och gifva samt taga sitt öfverflöd eller sina behof, under obehindrade afhandlingars säkert beräknade vilkor; vill Styrelsen framhärda alt lemna folket ulan ett ordnadt mynt, utan näringsfrihet, utan handelsfrihet, utan tjenliga practiskt vetenskapliga Undervisnings-anstalter, utan bestämda, lättfattliga och sålunda till en böljan sammanfattade lagar, midt ibland tider och folkslag, sorn rikta all sin kraft till förkofran och hildning; vill Styrelsen söfva sig sjelf 1)en 15 D e c ember f. ui. i hoppet, att ”Statens financiella tillstånd ”är blomstrande,” för det att ”dess väl ord”nade räkenskaper utvisa,” förmodligen att Debet och Credit gå ihop, när restan lierna inberäknas; och vill Styrelsen ej tro, att icke blott en del af allt delta är nödigt att besinna, utan att alltsammans bör, ej blott betraktas, utan verkställas; så vågar jag påstå, att Styrelsen alldeles misstagit sig om Rikets sannskyldiga väl, och anser mig böra påkalla allmänna uppmärksamheten lill en lugn, mogen betraktelse, huruvida fondsystemer kunna göra Sverige lyckligare, eller rädda vära ringa återstående krafter. Och i det säkra medvetande, att icke af någon bildad Europeisk Statsman ogillas, att icke af någon sann administrations-kunskap motsägas, vågar jag då högtidligt förklara, alt i ett sådant sakernas skick vore införandet af ett fondsystem det olyckligaste, som kunde hända Svenska folket.
I öfrigt har Utskottet skolat tillkännagifva, att samma Betänkande är vordet den 27 September af Högvördige PresleStåndet bifallet Utdrag af Protocollet, innefattande någre Herrar Ledamöters yttrade särskilde tankar, bifogas. s Stockholm den 1 November 182J, Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Högloft. Ständers Stats-É/tskott vid Lagi S tat s-Ut s k o t te t s Bet anican elen. 6gg tima Riksdagen i Stockholm den 17 November 1833. S. D. Herr Bergs - Mechanicus af Uhr, som, enligt Protocollet den 3o sisth October, reserverat sig emot Utskottets fattade beslut, i afseende på den till Utskottet återremitterade fråga, om General Assistance-Contoiret här i Hufvudstaden, ingaf nu, till följe häraf, ett så lydande Anförande, med anhållan, att detsamma till de Respective Riks-Stånden måtte åtfölja. ”Behofvet af Lombard - Rörelse i Stockholm kan icke bestridas och är dessutom ådagalagdt så väl af dylike Inrättningars nödvändighet i andra Hufvudstäder, som äfven af de oordningar lill hvilkas förekommande närvarande AssistanceContoir inrättades. Det är också egenteligen emot denna Rörelses bedrifvande för Statens räkning som anmärkningarne hufvudsakligast blifvit rigtade, och det med så mycket mera skäl, som för Statens räkning i detta, såsom i de fleste fall, betyder detsamma som på Statens bekostnad, emedan Inrättningar och företag, sonj för dea enskilde Industrien 700 Stats-Utskottets Betänkande!!. äro lönande, antaga en motsatt egenskap när de drifvas för Statens räkning.
När den ömtälighek upphört, som io7:de Z i Constitutionen bordt wäcka, när man täger för afgjordt att en enskilt Ledamot af EonstittitlonS - Utskottet för emot Pluralitetens tanke gä till Ständet med anmärkningar emot Rikets högsta Embrtsmän, dä bcyöfj ätmiustonc ett corrcetif e« mot en sädan förändring Uti EonstitUtioncn, och detta cokrectif katt ej bestä i annat än i den LedamotS answarighet, hwilken för stn enskitta del anklagar en annan inäiviäu. Här blifwer förhällanbet kmcllakt twenne enskiltct och en Embetsman bör wäl ätminsto» ne e) njuta mindre säkerhet än alla andra. Hans Exccklence Herr Grefwe» och Ordföranden: ester den uppläsning Friherre ^äeisväiä g,ort af 110 §, tror jag mig e) tillständigt att ä en fädan answarjghct, fösom emot Regerings - Formen stridande, göra proposition. G r ef w e öä örn er: Pä samma grund , nemligen: som mot Regerings - Formen stridande, anhällcr jag att det as Herr Uäinman förrflagne tillägg Icke mätte widare framställas till proposition. Friherre Leäerteeöm: Hwad ett wärd Ledamot behagat yttra om ömtälighek för den iic>:de Z Regerings - Formen, tror jag ej innebära mycken Den iy October^ 4427 Mycken betydelse. De söm tala om ömtälighet, torde kon hända förr än jag proponera aswikelser fräa Grundlagen. Grefwe I) s 1 s 6 a r st i e: Jag tror ej det kan wara i Ständct" tilläfik akt hos nägon Ledamot förmoda brist pä ömtäiiahct för Grundlagen, eller vik han skulle kunna frän grundlagen afwika.
Af Herr von Francken, August Alfred, ang. löneförbättring åt lärarne vid rikets navigationsskolor. » Grefve Björnstjerna, Carl Magnus, ang. löneförbättring åt gymnastiklärare vid rikets högre elementarläroverk. » Herr Lagercrantz, Carl Gustaf, om ett anslag å 100,000 R:dr till vagbyggnadsarbeten i Jemtlands län, för beredande af arbetsförtjenst åt länets till följd af inträffad missvext nödlidande innebyggare. » Densamme, om anslag till hästoch fårafvelns förbättring i Jemtland. » Herr Sillén, Lars Gabriel, om beviljande af ett anslag å 800 R:dr årligen under nästa statsregleringsperiod åt Lithografen Carl Johan Billmark, för fortsatt utgifvande af piancheverket »Sverige, aquarell-lithografier och tontryck. » » Grefve Posse. Arvid, ang. förändring i sättet för påförande af bevillning åt enskilda sedelutgifvande banker. » Densamme, ang. godtgörande af Herr Landtmarskalkens och Herrar Talmäns riksdagskostnader. » Friherre Sköldebrand, Knut Erik, ang. beviljande af anslag för byggande af en stambana emellan Wexiö samt Calmar och Carlskrona. » Grefve Posse, Knut, om beviljande af ett ärligt anslag å 6,000 R:dr till institutet för döfstumma i Carlskrona. » Herr von Knorring, Erik Oscar, om utvidgning af Hudiksvalls högre elementarläroverk till fullständigt äfven på den klassiska bildningslinien och i sammanhang dermed om anslag till en lektor i klassiska språk vid nämnda läroverk. Densamme, om beviljande af ett anslag å 100,000 R:dr till Norrlands kustförsvar. Densamme, om beviljande af ett låneunderstöd å 295,000
Likväl torde det tillåtas mig att i största korthet bemöta ett och annat inkast mot StatsUtsk:s behörighet att förfara på sätt som skett, då Utsk. gatt att förelägga RiksSlm extrastatsreglertn. Med ett bittert klander mot StatsUlsk:s sätt att tillvägagå, har man hufvudsakligen liistat sig dervid, att Utsk. beräknat extra-statsreglerm blott för trenne år. Man liar deruti anat afsigter, som blott skulle kunna förklaras Den 38 November f. m. 445 såsom partiåsigter; man har trott, att Utsk. velat på ett högst obehörigt sätt tillvälla Ständerna en makt, ingripande på konungamaktens område. För min del får jag förklara, att jag i sjelfva verket ansett det likgiltigt, om statsieglerm beräknades för fem eller tre år; men jag har varit böjd folden beräkning, som StatsUlsk. antagit, emedan jag ansett det vara lyckligt att anslagssummorna kunde bestämmas så högt som möjligt, i den öfvertygelsen att allmänna företag äro i samma mån nyttigare , som de fortare hinna fullbordas. Det är anledn:u hvarföre jag ansett det vara bättre att beräkna högre anslag för färre år än lägre anslag för flera år. Äfven trodde jag, att den önskan, som man möjligtvis kunde vilja finna fördold under detta handlingssätt, nemi. att Ständerne måtte sammankallas inom Irenne år, ingalunda skulle kunna anses hvarken obehaglig eller skadlig, såsom öfverensstämmande med K. M:s egen, då K. M. uti nåd. propos. föreslagit alt uppehållet emellan riksdagarna hädanefter icke måtte blifva mer än Irenne år. Hvad för resten beträffar de omdömen, som blifvit fällda öfver SlatsUtsk:s säll att tillvägagå, så anser jag för min del lämpligast att icke besvara dem.
Det må vara ett fel af Consistorium, att icke hafva insändt några sådane handlingar lill Ulsk.; men om Utsk. fordrar och R. St. besluta, att ett sådant villkor skall uppfyllas, så är klart, att Consistorium måste sig detsamma underkasta. Att Consistorium det gerna gör, det vet jag också. Jag hemställer derföre, att enär, efter hvad mig är sagdt, Presteoch BorgareStin redan återremitterat betänk, och hvarom Ridd.secret. torde kunna lemna Ståndet officiel upplysning, R. o. Ad. äfven ville återremittera detsamma, på det att Utsk. målte 8 H. 52 410 Ben 17 Mars F. m. taga saken i närmare öfvervägande. Jag ville då hemställa, att lånet måtte beviljas på 10 år; att det finge slå räntefritt i 5 år och löpa med 3 proc. ränta under de påföljande 5 åren, samt att återbetalningen må utsättas antingen till slutet af de 10 åren, eller ock att under hvartdera af de 5 sista åren -Idel måtte afbetalas. Dermed vore skolan hulpen och Staten hade icke gjort någon uppoffring. Undert. Ridd.secret. tillkännagaf, att endast från Vullofl. BorgareSt., som återremitterat Utsk:s utlåt., prot.utdr. i ämnet hade till R. o. Ad. ankommit. Hr Silfverstolpe, Fredr. Otto: Jagansermig lill en början böra vitsorda det förhållande, som Hr von Hartmansdorff nämnt i afseende på Strengnäs slifts byggnadscassa. Dernäst får jag nämna, att Nyköpings skola, som en längre tid icke hade åtnjutit något förtroende, sedermera, i följd af en annan lärarepersonal, vunnit detsamma till den grad, alt lärjungarnes antal ökats med hvarje år, så att den local, som nu begagnas för skolan, på intet vis är tillräcklig. K. M. har oekså i anledn. deraf stadfästat en ritning till utvidgning af skolans local, men stora svårigheter möta dock att kunna tillvägabringa byggnaden, i anseende till bristande medel.
Ridderskapet och Adeln biföll Utskottets förslag endast med den förändring, alt de i slutet af 2:dra mom. förekommande orden: efter de vid de större brännerierna följda grunder utbyttes emot orden: efter de vid brännerierna för bestämmande af tillverknings-afgiflens belopp följda grunder; Och skulle Medstånden vänligen inbjudas alt om denna redaktions-förändring sig förena. S. D. Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 28 sisth April och den 23 dennes bordlagda Betänkande N:o 77, i anledning af väckta motioner om inskränkande eller upphäfvande af den allmogen i sju härader af Elfsborgs hän samt städerna Burås och Ulricehamn beviljade särskilda handelsfrihet. Frän Högv. Preste-Ständet. S. D. Efter förnyad föredragning afslog Ståndet Stats-Utskottets Utlåtande N:o 102, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående försäljning till Bih. lill R. St. Prot. 1859 $ 1860. 9 Sami. 55 Prot.-Utdrag den 29 Maj 1860. skatte af de Danviks Hospital tillhöriga, nied ständig städjeoch besittningsrätt på Innehafvarne upplåtna hemman och lägenheter. S. D. Pörédrogos ånyo och Mföllos Banko-VIskolléts nedähnämnde Utlå tanden ; N:o 19, i anledning af ett utaf Enkan Carolina Löfgren gjordt ackordsanhud; N:o 20, öfver ett af Enkan A. W. Holmberg fråmställdt ackords-anbud; N:o 21, i anledning a( eli utaf Kanslisten Fr. W. Bonté gjordt ackords ahbud; N:o 22, i anledning af ett å f. d. Rvttmästaren F. A. Björkenstams vägnar framståldt äckords-ånbud; och N:o 25, i anledning af ett utaf Handlanden i Göteborg C. A. Dahlgren gjordt ackords-anbud. S. D.
S. D. Föredrogs § nyo och återremitterades, på grund af dervid gjorda anmärkningar, Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets, den 24 sistlidne October, under N:o 158, afgifna och, den 2 dennes e, rn, på bordet lagda Utlåtande, i anledning af väckt fråga om förändring i Preste-Tiondens utgörande på Gottland. S. D. Vid förnyat} föredragning af StatsUtskottets, den 12 sistlidne October, under Nio Pr o t. Utdrag den i3 Nov. 1829. 77 g 95, afgifna och, den 19 i samma manad e. m., på bordet lagda Utlåtande, i anledning af f. d. Kamereraren vid Götha Canal-Bolags f. d, Discont-Contoir i Götheborg C. jd. Igge* ströms till Utskottet ingifna ansökan, i afseende på dess Uppbördsbrist, blef samma Utlåtande, på grund af dervid gjorda anmärkningar, till Stats-Utskottet återreinitteradt. Från Högvördige Preste-Ståndet. S. D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets Memorial, N:o 328, angående skiljaktiga beslut, i frågan om de serskilda tillgångar, som erfordras då Riks-ftiarkegångspriset pl den under lönerne inberäknade Spannmål öfverstiger Sex Rdr Banco tunnan, äfvensom Utskottets Memorial, N:o 324, i samma fråga, gillade Preste-Ståndet den af Utskottet, uti Memorialet N.'o 328, föreslagna Voterings-propogition. S. D. Föredrogs Ridderskapets och Adelns Protocolls-Utdrag, af den 6 innevarande månad, innehållande inbjudning till Med-Stånden att förena sig uti ett, — vid föredragning af StatsUtskottets så väl, under N:o 101 , afgifna Betänkande, i anledning af Rikets Ständers Revi sorers år 1827 gjorda anmälan, angående försäljning af 5 st.