Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna prassumtion vöre dock alltför vådlig; ty om än afräkning finge göras för alla orätta domslut, som vid Underrätterna kunna falla, och man egde förutsätta alla goda egenskaper hos hvarje Domare, skulle dock inträffa, i följd af rättegångssattets egen natur, att parten, af blott okunnighet eller misstag om sättet att försvara sin rätt, förlorar den, fastän den ligger klar för Domaren; och beklagansvärd vore förmonen att söka ändring i första instantiens beslut , derest den icke finge begagnas förr, än man afträdt det gods , som vederparten vill åtkomma. lagförslaget i denna del hade således bordt stanna inom den i Dag-Comiténs utkast till 33 Cap. 4 §. Rättegångs-Balken bestämda gräns. b) Herr lVolrath Tham', al t, om Kärahersrätterne upphäfvas och alla mål instämmas till Rådstufvurätt såsom första instantie, sistnämnde Domstolar skola blifva med göromål öfverhopade , så vida det icke kan nekas, alt ju många mål stanna vid Kämnersräuens beslut. | de större städerna måste 6 LagUisiotiets Utlälantk Nm « 54* då antingen flere Ledamöter i RådstufvurStterne behöfva antagas, eller kanske till och m‘d flere Rådstufvurätter inrättas; och till de kostnader, som dervid erfordrades, skulle den besparing , som vunnes genom Kämnersrälternes indragning, icke förslå, ser. deles då nian af de nya Rådmännen och kanske nya Borgmästarne torde böra fordra större och bättre pröfvade kunskaper , än af Kämnersrätternes ledamöter, enär det blefve svårare att vinna rättelse i de misstag, hvilka kunde begås af Rådstufvurätt såsom förste domstol , än i dem, som nu begås af Kämnersrätt.
Stats-kontoret, angående ersättning för sådane utgifter, som, då Statsanslag ej dertill varit af Rikets Ständer beviljade, förl 1 skottsvis bestridts af 115 4 i 184 b. 26 Sept. b. 26 Sept. b. 25 Sept. b. 26 Sept. 151 25 ( 116 » om anslagen till 4 i 94 Se Sjunde HufvudTiteln. Statslån, om upptagande af, se Jernvägs-byggnader, Stats-obligationer. Statsläne-fonden, om ändrade föreskrifter angående förvaltningen af 6 i 18 — 21 Mars 21 Mars 21 Mars 21 Mars 56 38 Stats-obligationer, angående inrikes skeende upplåning emot Svenska fonderade 4 i 165 — 12 Sept. 15 Sept. 12 Sept. å. 5 Sept. 1 anledning af återremiss . 4 i 206 — b. 16 Okt. 13 Okt. 16 Okt. g. 15 Okt. 189 24 Stats-reglering ordinarie, stadganden i Riksgälds-kontorets Reglemente angående utgifter, — tillhörande, se Riksgälds-kontoret. » den under innevarande riksdag verkställde m. m 4 i 219 b. 25 Okt. b. 25 Okt. b. 25 Okt. g. 25 Okt. 208 » Första Hufvud-Titeln: Kongl. I anledning af olika beslut Voterings-proposition 4 i 124 — 14 Juli 14 Juli 18 Juli 18 Julii Voterings-resultat 4 i 173 13 a. a. 12 Sept. a. a. 15 Sept. a. a. 15 Sept. a. a. 15 Sept. 14 [122 (ö — 83 — S. Stals-reglering: Andra Hufvud-Titeln: Justitiedepartementet. I anledning af olika beslut oell återremiss Förslag till Voterings-pro position Voterings-resultat » Tredje Hufvud-Titeln: Utrikes Departementet I anledning af återremiss och olika beslut Förslag till Voterings-pro position Voterings-resultat » Fjerde Hufvud-Titeln:
Då bomull och silke icke draga någon införseltull och då ändamålsenligheten af tullfriheten på de sistnämnda råämnena är så allmänt insedd, att i det afseendet icke mig veterligt någon skiljaktighet i meningar vid de förflutna Riksdagar ypppat sig, åtminstone icke kommit till öfverläggning hos R. St., så kan det icke finnas mer än ett skäl till undantag från tillämpningen af samma grundsats på det tredje råämnet, ull. Detta skäl skulle ligga i syftemålet, alt genom tullafgiften på utländsk ull gifva åt den inhemske producenten deraf en verksam upmuntran alt framdrifva och uphjelpa fårskötseln i landet. Ser man likväl på erfarenheten om fårskötselns långsamma och obetydliga framskridande hos oss under den långa tid som den - 188 Den 29 December. samma haft stöd af delta i öfrigt så tunga skydd, och dessutom af betydliga direkta upoffringar, från Statens sida för densamma, så lärer utan misstag deraf kunna härledas såsom slutsats, dels att resultatet af det lemnade skyddet icke motsvarat upoffringarna, och alt framgången af ullproduktionen i landet icke beror af tullpremiens belopp och dess bibehållande eller icke, utan af andra omständigheter. Ett bevis för delta påstående ligger i det kända förhållande, att på samma gång som en betydlig införsel af utländsk ull skett till de Svenska fabrikerna, har det ej sällan handt, alt de Svenske ullproducenterne icke för sin ull erhållit samma pris som betalts för utländsk ull af samma qvalitet, men deremot när de af brist på afsättning här hemma till antagligt pris, gjort försök att utföra sin ull på den utländska marknaden, mer än en gång fått ett högre pris derför än de kunnat bekomma på den Svenska marknaden. Detta hänvisar tydligt på någon orsak, som icke har omedelbar gmenskap med lullafgiften. En sådan orsak finnes äfven, enligt hvad på tillfrågan blifvit mig sagdt af personer, hvilka göra ständiga affärer i ullhandeln och som i öfrigt sjelfve beklagat förhållandet, men utan att tro sig kunna hjelpa det.
Hillska skolan å Barnängen och hade ännu mindre skäl för sig i de allmänna skolorna, hvarest mängden af lärjungar vore stadd i torftiga omständigheter och blott finge genomgå skolans lägsta grader, innan den måste sjelf söka förvärfva sitt bröd; att det vore båldt att skolan erbjöde sådane lärjungar graniålskunskaper, under det man undanhölle dem den kunskap, de bäst behöfde, hvartill så mycket mindre skäl förefunnes, sorn de förmögnare lärjungarne, hvilka hade tillfälle att genomgå hela skolan, icke vunno utan snarare förlorade genom ifrågavarande anordning ; ali, efter det Fransyska språket, icke mindre än tre nya språk under loppet af ett å två år förekomme, hvarigenom vid de unga år, lärjungarne innehade, förbistring af språk och grammalikor åstadkommes; att man visserligen sökt afhjelpa denna olägenhet genom medgifvande af dispens från eli af de lefvande språken, men att klassen härigenom söndersplittrades, så att dess behöriga skötande blefve nära nog omöjligt; att undervisningen i historien, som behörigen börjades med Svenska historien, redan i fjerde klassen öfverginge till den allmänna, som skulle inhemtas under tre år med tre timmar i veckan, hvilket dock blefve overkställbar!, emedan denna undervisning vore för hög för lärjungarnes ålder ; att den Svenska historien i sjunde klassen återtoges, under det den allmänna för tre nya år alldeles iemnades å sido och till följd häraf bortglömdes; att det väl icke varit för mycket om ett så mäktigt moraliskt bildningsmedel som historien fåll sig anslagen lill repetition en ytterligare timme i veckan, i stället för den som 'bortkastades1* på att skrifva Grekiska; att vid anordningen af den matematiska undervisningen anakronismer företedde sig, dels deri att för de lärjungar, hvilka läsa klassiska språk, föreskrifvas Euclidis 11:le och 12:te böcker, utan alt tillåtelse meddelats att utbyta dessa mot annan lärobok i stereometri, ehuru dessa böcker, såsom skolstudium, objelpligen tillhörde ett förgånget tidehvarf, dels ock uti stadgandet att, i kursen för realisterne, läran om digniteter och rötter och om största gemensamma divisorn skall genomgås innan lärjungarne iärt sig ens upplösa den enklaste eqvation af första graden ; att dessutom i de matematiska kurserna' funnes många mindre, men ganska menligt verkande fel, såsom oj emid) elen af kurserna, t. ex. i andra och fjerde klasserna,
Voterts-propostn godkändes. 15 §: n , i hvad som rörer understyrman och constaplar samt matroser och timmermän m. fl. Utslits yttrande godkändes. 15 §: n, i hvad som r ö r e r kockar och jungman, samt skollärare, som antingen hafva egna skolor eller biträda vid sådana inrättningar. Yoleris-propostna godkändes. 15 §: n, i hvad som r ö r e r tjäruvräkare. Utsk:s yttrande godkändes. i5 §.'n, i hvad som rörer utländningar, som resa omkring i landet och utbjuda eller sluta handel om utländska varor. Vo - Den ao Januari f. m. Si3 Voter:s-propos:na godkändes. 19 o c h 21 §§: n e sa ra t 27 §: n , i hvad som rörer gårdfarihandlande. R. o. Ad. fann för godt att låta bero vid hvad Ulsk. i dessa punkter yttrat. 27 §: n, i hvad som r ö r e r i n s p e c t o r e r och rättare. R. o. Ad. antog Ulskts lill Ståndet gjorda inbjudning att förena sig i de öfriga Ståndens beslut, till följe hvaraf den föreslagna voter:s-propos:n ansågs förfalla. 27 §:n, i hvad soin rörer privata saltpetersjudare. R. o. Ad. fann för godt att frånträda sitt i denna del fattade beslut, i anledn. hvaraf den föreslagna voter:s-propos:n ansågs förfalla. 33 §:n. Hr von Hartmansdorff: Jag hoppas att R. o. Ad. i detta fall vidblifver sitt beslut. Utsk. har blott förklarat, att det i anledn. deraf ej kan vidtaga någon åtgärd. Jag förmodar således, att Utsk:s framställning i detta hänseende ej kan föranleda någon annan åtgärd, än alt läggas lill handlingarna. Ulsk:s utlåt, i denna punkt lades till handlingarna. 34 §:n. De föreslagna voter:s-propos:na godkändes. 35 §: n. R. o.
Då en närmare bestämmelse rörande tullbehandlingen af tafvelramar för fotografier funnits vara behöflig, hafva Rikets Ständer, i enlighet med hvad embetsverken föreslagit, beslutat följande tillägg under hufvudrubriken tafvelramar: ”lör fotografier, af papp, ensamt eller med sammanbindning af glas; se papparbeten, olackerade, , „ af bronseradt papp; se papparbeten, lackerade.” Bill. till li. St. Skrifvelse, N:o 148. Såsom eli l’öi L_j cili^ande af tion under rubriken Tobak, arbetad, förekommande benämningen: ”spunnen eller negerhead”, har, enligt embelsverkens förslag, med uteslutande a!' ordet ”negerhead”, men med lullsatsens bibehållande, blifvit tillagdt: ”hopvriden eller pressad." Dä utom den i taxan med hänvisning till tullbehandling såsom strängar omnämnda ”jern-, ståloch messingstråd lill instrumenter”, äfven tråd af koppar lärer användas till strängar, bar, enligt embelsverkens förslag, sådan träd blifvit, jemte de förut uppräknade slagen, i taxan inlagen; äfvensom efter benämningen ”träd, linne-”, blifvit tillagd en rubrik af följande lydelse: ”tråd af silke, bomull eller lin, öfverspunnen med guld, silfver eller annan metall; se Gulddragare-ai beten.” Fanérskifvor draga nu hälften af den lidi, som är bestämd för snickare-arbeten af samma träslag, ulan ali något maximum för dessa skifvors tjocklek är föreskrifvet, men då en sådan föreskrift visat sig vara af behofvet påkallad, har den rörande tullbehandlingen af fanérskifvor i nuvarande taxa under artikeln trävaror införda bestämmelse blifvit, enligt embelsverkens hemställan, utbytt mot en till lydelsen så förändrad, som det bifogade taxeförslaget utvisar.
med sysslornas art och beskaffenhet instämmande indelning uti 4 Tjenstegrader eller Glassér, utan rubbande af den städse iakttagne ordning, enligt hvilken graderne, eller stegen för befordringar till ordinarie tjenster, äro åtta, och med iakttagande, att befattningen af Äldste LåneBanco-Revisor, sorn är åtföljd af något högre aflöning, än den för främsta Bokhållareplatserne bestämde, dock icke anses Jgtgöra något eget befordrings-steg, utan fortfarande hänföres under samma grad med desse. Ifrån denna af Banco-Fullmägtiges pluralitet yttrade åsigt, har dock Herr Rosenblad, i dess egenskap af Fuilmägtig, varit skiljaktig, samt, för Banco-V[skottets Betänkande IV.-o g$. 5 dess del, förklarat, att lian, på sätt i motionen redan blifvit antydt, icke kunde instämma med Fullmagtige i godkännande af Commissariatets sätt att bestämma befordringsgraderne inom Banco-Verket, enligt nuvarande Reglemente, eller, i deras åsigt, att låta nu gällande befordi ingsgrunder, så förstådde som Commissariatet antydt, blifva oförändrade. Herr Rosenblad trodde för sin del, alt då, i 183o års Reglemente, de förut varande Tjenstegraderne inom Banco-Verket nedsattes till fyra, afsigten dermed var någon annan, än alt endast minska Kronans ChartteSigillatse-inkomst.
Skulle vid något särdeles tillfälle upfordringen behöfva att utsträckas utöfver hvad den anvisade tillgången medgifver, så kan ett dylikt, högst sällan förekommande mål underställas K. M:s Nåd. pröfning och afgörande, dervid all erforderlig ledning genom de från Stationerna ingående upfordrings-rullor är att tillgå. c) Åliggandet att äga kännedom om inskrifningen på Sjömanshusen är redan öfverflyttadt på Depart:tsChefen, till hvars KommandoExpedition upgifter i detta afseende skola insändas. d) Utrustningar till Sjö-expeditioner på längre eller kortare tid i allt hvad som rörer det ekonomiska. Allt hvad som i vanliga fall dervid kan och bör utgöras, blir för StationsChefen tillräckligt i den Nåd. befallningen om hvilket fartyg som skall rustas, dess besättnings-styrka och den tid hvarefter förrådena skola beräknas. — Allt öfrigt är sedermera genom Reghten bestämdt. Skulle några särskildta ekonomiska förhållanden "böra iakttagas, så måste de, under hvad fall som helst, grunda sig på K. M:s särskildta derom gifna befallning, som då med minsta omväg kan direkte meddelas vederb:de StationsChef, som i sista hand alltid skall densamma verkställa och som för sina åtgärder dervid befinner sig under all erforderlig kontroll. e) Frågan rörande Sjömätningar, Lots-, Båkoch Fyr-inrättningar samt Sjökarte-verket böra, så vidt de genom den stadgade Staten eller K. M:s särskilda Nåd. Föreskrifter bestämmas, handläggas af vederb:de Lhef, under dervid stadgad kontroll. Med afseende på sättet för upgörande af förslag till förutnämnde Stat, skall jag derom, i sammanhang med detta ämne i öfrigt, längre fram yttra min åsigt. 330 Den 4 December e. m. f) Skeppsmätningar och besigtningar, hvilka uteslutande tillkomma Chefen för skeppsbyggeriet, såsom inom verket bäst och vanligen ensam qvalificerad. g) Anmälan bos K.
De finna sig icke illa deraf, och districterna, inom hvilka deras verksamhet ägt rum, hafva varit ganska belåtna med dessa personer, oaktadt med tjensten ej varit förenad någon lön. Deremot inträffar det, att inom de provinser, der löner varit anslagna, fjerdingsmännen just derföre galt miste om andra små tillfälliga inkomster, hvilka de äga i de län, der löner icke finnas, och då fjerdingsmännens löner äro sä ringa, sä torde de derföre vara mest belåtna med all inga löner finnas, såsom del hittills har varit. Det är pä denna grund jag anser lämpligt, alt fjerdingsmännens aflöning må hädanefter fortfara på samma sätt som hittills, hvilket jag tillstyrker, likväl med den modifiealion jag nu gjort, för den händelse, all detta betänk, blir återremitterad!, , att intet särskildt anslag må beviljas för de tjenster i trakter, der de förut icke baft lön, och jag får således anhålla 0111 bifall lill Ulsk:s tillstyrkande, alt icke något anslag lill fjerdingsmanslöiier, utöfver hvad som hittills ägt rum, må komma att beviljas. Gr. Sparre, Erik: En ledamot liar yttrat, alt Ekon.- Ulsk. låtit af Stalsoch Ekon.Utsk:ns vid sisth riksdag, uti förevar. ämne afgilhe betänk, förleda sig att betrakta fjerdingsmannabefaltningen såsom conimunalbestyr. Jag erkänner detta fel, om det är fel, att vara conseqvent och vidhålla principer, som vid flere föreg:de riksdagar gjort sig gällande. Utsk. hade vid bedömmandet af denna fråga all välja mellan 2:ne motsatta åsigler: den ena, alt fjerdingsmannabefattningen vöre municipalbestyr, ilen andra att den vöre ett kronobesvär och fjerdingsman en Kronans embetsman.
Gripsholms Slott den 29 Martn 1808. lVl. lkotenblaä. Rätteligen utdragit utur OrigirialConccpict intpgar k. ^Villhelmsson. Likalpdande med det behörigen bestprkte Transiumtet belpgar kröäelius. Afskrift.' Lit. B. Fullmägtiges uti Riksens Ständers Riks? gäldsContoir skrifwelse till Direclio, nen af Allmänna BrandförsäkringsFonden den 21 Maji 1827. Walborne etc. Uti fkrifwelsen af den 19 r denne manad förmäler Directionen, huruledes under forewarande granskning af Allmänna Brandförsäk, ringsFondens Förwaltning och Redvwisning för är 1806 Den n November. L4r 1806 de dertill i Näder förordnade och af delägarne walde Herrar Revisorer anmodat Directionen, hos Fullmägkige begära upplysning, huruwida Allmänna BrandförsäkringsFonden, i händelse desi medel kill större eller mindre belopp, blefwo mot Inteckningar < uti brandförsäkrade egendomar utlänte, samma Fond kunde förwänta att wid timade större olyckshändelser, af Fullmägkige blifwa undsatt med Län emot 5 ProCents ärlig ränta uppå Directionens afgifwande Revers och Hypotheque uti sädane af Allmänna BrandsörfäkringsFonden beläme intecknade Reverser. Och har Directionen begärt, att Fullmägkige wille den uti berörde ämne af Herrar Revisorerne således äskade upplysning meddela. Till swar hära hafwa Fullmägkige welat lemna, att, dä numera efter äterwUnnen stadga uti Rikets penninge »väsende, RiksgäldsConloirer kommit uti den förändrade stallning, art icke behöfwa biträde af Jari es Län, enär de Contoiret anslagne inkomster icke allenast äro tillräckelige för W.»xel Uppköp och andra bestämde utgifter ruan sck hwarje är lemna ett öfwerfkvtt till afbördande af de uti förra tider upptagne
Bolagsmännen böra, genom skeende aktieteckning 'O o förbinda sig att utaf egna medel tillskjuta hvad, utöfver det af Staten erhållna lånet, erfordras för jernvägens och dertill börande anläggningars fullbordande samt all erforderlig transport-materiels anskaffning; och skall aktietecknings-summan utgöra samma belopp, som nyssnämnda lån, och således jemväl motsvara två tredjedelar af den beräknade kostnadssumman. Dock som hälften af det sålunda tecknade beloppet är allenast afsedd till Statsverkets betryggande för detta företags utförande samt de dertill anvisade medlens återbekommande jemväl i motsatt fall, så behöfva aktie-egarne, derest jernvägen, genom deras försorg, varder på föreskrifvet sätt och inom stadgad tid fullbordad, icke erlägga denna hälft af tecknings-summan; kommande följaktligen aktie-egarnes ansvarighet för densamma att försvinna efter jernvägens fullbordande; hvarefter jernvägen, med hvad dertill hörer, bör utgöra säkerhet för ifrågavarande lån. — De handlingar, som innefatta aktie-egarnes förbindelser att fullgöra den, på grund af aktieteckningen, dem åliggande inbetalnings-skyldighet å deras aktier, böra deponeras och förvaras hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Elfsborgs län. C. Arbetet å jernvägen bör vara påbörjadt före den 1 Maj året efter det, under hvilket det bolag, som för företagets utförande sig bildat, erhållit visshet att de anvisade lånemedlen finnas för bolagets räkning hos Riksgälds-kontoret att tillgå; skolande de vid jernvägs-anläggningen erforderliga arbeten sedermera oafbrutet fortgå och utföras, så att jernvägen varder fullbordad och för allmänna trafiken upplåten inom förloppet af den tid, Kongl. Maj:t, vid bolagets oktrojerande, kommer att bestämma; och eger Styrelsen för allmänna Vägoch Vattenbyggnader att, genom särskildt af Kongl. Majit, på Styrelsens förslag, förordnade sakkunnige män, utöfva tillsyn derå, att arbetena varda i öfverensstämmelse med vederbörligen fastställda planer utförda, samt att vid verkställigheten godkända arbetsmethoder följas och fullgoda mateiåalier användas.
Upplästes Vällofl. Borgare-SlåfHets Protocolls Utdrag för den i sistlidne September, af innefiåll, att sedan Riksens Ständer beslutat, att öfverlemna uppsigten öfver GrundJagairnes felfria tryckning ät Riksens Ständers Committerade till Tryckfrihetens vård, Borgare-Ståndet funnit för godt» /att jemnväl uppdraga åt nämnde Committerade enahanda befattning med Riksdägs-beslutet, samt att anmoda Expeditions-Utskottet om uppsättning af Förordnande för Committerade till desse befattningar; Uti hvilket beslut de öfrige RiksStånden bl fvit inbjudné, att sig med Borgare-Ståndet förena; Och fann Ridderskapet och Adeln för godt, att äfven för dess del uti Borgare-Ståndets nyssnämn» de beslut instämma; S. D. Upplästes Preste-Ståndets ProtocollS-Utdrag för den 25 sisth November, innehållande PresteStåndets, i afseende på Fjerde Artikeln 4 §, af deli blifvande Bevillningä-förordningen fattade be - Prvt, Utdr, d. 30 Dccemb. 1823. ntt det uttryckeliga viltor vid Bevilln'ngens Stagande skulle fästas, att, i händelse af anmärknin gar öfver debitering af sildane medel, sorn, genom Bevillning utgå, ingen betalnings-skyldighet måte efter en tid af 5 år ega rum, samt att, i följd der af, det borde hos Kongl.' Maj:t genom underdånig nig skrifvelse anhållas, att Kongl, Maj:t i Nåder äcktes till Kammar-Rätten härom låta utfärda' Nådig befallning; Uti hvilket beslut de öfrige Riks. Stånden blifvit inbjudne, att sig med Preste Slån det förena; Och fann jRidderskapet och Adeln för godt att afven för dess del uti Preste-Ständets nyssnämnde beslut instämma, S. D. e. m.
Maj:ts .Nådiga’ pröfning underställas, så bar Kongl. Majit i Nådig skrifvelse den 12 Fe. b rar i föriidet år gi f v it Förvaltningen af Sjö-Arenderna tillkänna, att Kongl. Majit af v sådan anledning funnit frågan om uppförandet af Fyrbåken på Gottland böra hvila, intill dess den bilf. vande Lots-Styrelsen fått deröfver afgifva under-, dånigt utlåtande. Committerade till Lots-Verkets öfverseende och förbättrande hafva ock, efter de upplysningar Utskottet ytterligare erhållit, redan ingifvit till Kongl. Majit deras uhderdåniga Project i berörde ämne; och sorn Kongl. Majit således ansett frågan om Fyrbåks-anläggnlngen dermed äga gemenskap; så( har Utskottet funnit någon annan åtgärd icke kunnat vidtagas, än att till .Riksens Höglofl. Ständers godtfinnande vördsamligen öfverlemna, om icke Riksens Ständer kunde hos Kongl. Majit anmäla den underdåniga önskan, att Kongl. Majit i Nåder täcktes till vidare verk. ställighet och fullbordan låta befordra en Inrättning, hvilken Kongl. Majit till mensklighetens bästa redan skänkt en förberedande Nådig upp. märksamhet. Stockholm den 9 Maj 1815. På Höglofl. Riddsrskapets På Högvörd. Prest* och Adelns Ledarn. Ståndets Ledam. vägnar vägnar A. Lantingshausen. Bryn. Hesselgren. Pi *48 Dm ij Maj, Pa Vällofl. BorgarePä Hederv. Bonde? Uppläst hos samteliga RiksStånden d. II Maj. Storrhägtigste Allernådigste Konung! Genom aflåtpn Nådig Proposition af den 15 pistlidne Mars, har Eders Kongl Maj:t ho$ Riksens Ständer föreslagit upptagandet och erkännandet af några Svenska Undersåtare? uti de af Svenska Kronan upplåtna publiqua fonder ägande fordringar; och få Riksens Stander nu i under, dånighet öfverlemna deras i anledning häraf fgt; tade beslut.
R a r e sorl., liör icke p&amp; förtal och lyss dar intet iippi; gif ej Iiiiller dct p i slikt snack; svara intet diir till. ocli vittna icke med dem, soin Ijiiga för ggfvors eller \ %iiskaps skiill, eller dlrför, a t t det iir den stallbïoclei, soiii clii pliigar leka nied. Och hör icke där pi^, atb, n&amp;gon f örtalar ditt f iiderneslaiid eller ditt ~nodemn~il. Gack !fing-t if&amp;n cleiri. Det blifver ingen Iivaxketi ond eller god af dein eller d e ~ a s last. Men 0111 c111 skulle an längre bort från oss, sk t#iil;: Giicl iinne inig iiaden till att koii-Inla viil hem igen. Dii skall iiiiila de svenske allra bast, förty clii skall l~iir langst vara, om c111 ma lefva. L i t ingen friimiiiaiide seder eller lnst vanda ditt hjiirta fraii Sverige! Var icke stickeii eller snar till ntt slhss eller träta! IZt dem göra dig emot en resa eller tu! Dii skall icke tanka, a t t clii vill I i i i m m din Beri-n; diir blif \; - er ofta? en stor triita af; diirfOr var saktinciclig och froiiz, tjäna giirn; ~ Giid och vanj dig till a t t gifva grannt akt p&amp; predikan, och täiik: cletta skall jag göm. Och oin dagen, nlir dii slcall skrifva, så skri£ livad du liafver Iiört i kyrkan, eliiellan (le tider, so111 dii skrifver det soin din skoliniistare dig befaller.
Län, anhållit, att, då för skattläggning af Husbehofs mjöloch såg-qvarnar, som tillkommit med vederbörligt tillstånd, någon grund ej kunde hemtas från sådana, vid hemmanens skattläggning förut befintliga qvarnars intagande i Calculen för bestämmandet af hemmansskatten, hvilken egenteligen grundas på öpna åkerjorden, deremot qvarnlägenheterna ej borde betragtas annorlunda än som öfriga förmåner i Äng, Skog, och Fiske, Kongl.