Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Paraplyer: 6 af siden eller halfsiden 1 st. 2 2 andra slag 1 ■ 32 — Pa r »soller: 3 af siden eller halfsiden 1 st. 1 1 andra slag . 1 16 — Voteringens resultat bar varit 68 Ja och 51 Nej, och som Ja vunnit, är i afseende härå beslmadt i enlighet med Ja-propositionens lydelse. 64.de D**n, sorn gillar Uiskot * ts förslag, a>t införselstullen å dete vidArtikeln Pelsverk eller Pelterier, bland Fåroch Lamskinn förekommande rubriken alla andra oklippta skall bestämmas till 2 skiilingar skålpundet, röstar Ja; Förstärkta Stats-Ulskoltets Memorial, AT.o 274. Den, det ej vili, röstar Nej. Vinner Nej, bibehålies derå nuvarande införselsafgift 4 sk. skålpundet. Omröstningen har utvisat 49 Ja och 70 Nej; hvadan och då Nej vunnit, införselstullen i detta fall blifvit bestämd till 4 sk. per skålpund. 65:te Voteringen (101:o). Den, sora vill, alt till contra-proposition i hufvud-votering om den under Pelsverk eller Pelterier upptagne rubriken alla andra slag skall antagas Borgare-Ståndets beslut, att, med bifall till det af Utskottet föreslagna värde 5 R;dr, och utförselstull 3 sk„ införselsafgiften skall utgöra 24 sk. skålpundet, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, antages till contraproposition Ridderskapet och Adelns beslut, att nuvaiande bestämmelser derå böra fortfara, nemligen vid införsel 10 R:dr och vid utförsel 1 R:dr för hvarje 100 R:dr uppskattningsvärd e.
Småningom beröfvadt sina besittningar på andra sidan Östersjön och den Bottniska Viken, står Sverige visserligen icke mera på samma politiska ståndpunkt, reia Lift till andra Makter, sorn under de sex sista tiotalen af det iy:de Århundradet, då våra segrande vapen, understödda af gynnande omständigheter och en i allmänhet väl beräknad Statskonst, hade upphöjt detta Rike 22 Den 28 September f. in. till rangen af en bland de herrskande Makterne i Europa. Stora minnen omgifva likväl ännu det Svenska Namnet. Dessa Minnen, — vårt geografiska läge, lika gynnande för handel, som för försvar — detta allvar, som åtminstone ännu utmärker det Svenska National-lynnet framför de flesta af Söderns Folk, — jag förbigår här dessa personliga förhållanden, som af oss alla, Mine Herrar, äro för väl kända och för högt värderade, för att ens af mig behöfva antydas, — dessa sammanlagda omständigheter gifva ännu åt Sverige ett aktadt rum bland Makter af den andra ordningen, och fästa det med flerfaldiga band vid det Europeiska Statssystemet. Lika 1 i Let som andra Länder, kan således Sverige, sjelf en länk i den stora kedjan, umbära alla relationer med andra; lika litet som de, kan eller bör Sverige, till följe af sakernas natur, isolera sig från den politiska gemenskapen med andra Regeringar. Denna gemenskap åter måste beredas och underhållas förnämligast genom Beskickningar, så organiserade, att de, med afseende å redan förevarande tidsoch local-förhållanden, kunna motsvara det åsyftade ändamålet. Detta är icke eller af någon nekadt; men man har dock yrkat stora indragningar i Anslaget för våra diplomatiska utgifter. — Huru skola dessa åstadkommas? — Man har redan svarat, och man torde än Den 28 September f. m. 23 ytterligare svara: genom nedsättning i de Diplomatiska Sändebudens både antal och rang. Hvad först beträffar frågan om minskning i antalet af våra Beskickningar, s& upplöser den sig genast i en annan: Vid hvilka Hof behof ver Svenska Regeringen att genom Sändebud vara representerad?
Att uppföra den återstående östra flygeln, ämnad att blifva likadan och rymlig som den vestra, och genom hvilken tillbyggnad hela sjukhuset blefve fullfeordadt, beräknas fordra ett ytterligare anslag af 170,000 R:dr. Bageriet. Revisorerne hafva likaledes besökt och tagit kännedom om det å Stumholmen belägna ångbageri, till hvars uppförande Rikets Ständer vid 1859—1860 årens riksmöte beviljade anslag, och syntes denna inrättning, sorn lemnar ett särdeles godt och välsmakande bröd, vara fullt tidsoch ändamålsenlig. Vattenledningen. Karlskrona vattenledning, till hvilken Rikets Ständer ock vid nyssnämnda riksmöte anslogo medel och hvilken lemnar den i sådant afseende länge mycket vanlottade staden ett mjukt och välsmakande vatten från Lyckeby å, motsvarar äfven, enligt hvad kommit till Revisorernes kännedom, det afsedda ändamålet. Bredvid den vid Lyckeby till vattnets uppfordring och drifvande genom rörledningen ursprungligen anbringade ångmaskin konuner, på grund af vederbörandes derom nyligen gifna befallning, en ångmaskin i reserv att uppsättas, pä det att icke vattentillgångeu måtte afstanna vid minsta sig yppande bristfällighet, som fordrar reparation å den maskin, som hittills ensam drifvit pumpverket. Observatorium. Med hänsyn till den fulländning och finhet, nautiska instrumenter nu för tiden ega, äfvensom i betraktande af de fordringar i observationsfärdighet, man har på styrmännen vid Flottan, anse Revisorerne den lokal, som för närvarande begagnas såsom observatorium vid Karlskrona station, såväl som de rum, i hvilka de dyrbara och ömtåliga kronometrar, sextanter, kompasser m. fl. styrmansdetaljen tillhörande instrumenter förvaras, hvarken motsvara sitt ändamål eller tidens fordringar. Ledfyrar till ankarplats å redden.
Hvarefter Herr Stråle tilläde mundtligen; På grund af de utaf mig nu gjorde anmärkningar mot Utskottets förslag, får jag vördsamt hemställa, om Ridderskapet och Adeln skulle, finna för godt bevilja återremiss, eller genast afslå förslaget. Grefve Mörner, Carl: De Ledamöter, som haft räkningarne till granskning inom Utskottet, hafva anmält, att åtskilige svårigheter vid granskningen skola mött genom nuvarande räkenskapssätt, och derföre föreslagit en annan method, som skulle lätta denna granskning. Huruvida Ridderskapet och Adeln vill godkänna Utskottets förslag eller icke, beror naturligtvis på Ridderskapet och Adeln, men om återremiss beviljas, blir Utskottet i tillfälle att öfverväga de af Herr Stråle gjorde anmärkningar. Herr von Hartmansdorff, Augast: Sedan Herr Stråle upplyst förhållandet, har jag dervid ingenting annat alt tillägga, än, att om man skulle förändra räkenskapssättet, på sätt Utskottet föreslagit, kunde man likväl, vid räkenskapernes granskning, icke undgå att summera, och de granskande Ledamöterne fingo då lika mycket att göra, sorn vid det nu varande förhållandet. Jag anhåller således äfven om afslag å Utskottets förslag. Den 26 J un i i e. ra. 7i Herr Stråle: Jag tror mig böra upplysa, att nuvarande bokföringssätt varit nyttjadt vid Riddarhuset mera än 20 år, och vid alla de förflutne Riksdagarne hafva räkenskaperne undergått sträng granskning, utan att någon anmärkning deremot blifvit gjord. Det har då ej befunnits i någon måtto försvåra granskningen. Möjligen är det vanan vid en viss form för räkenskaper, som föranledt de Utskottets Ledamöter, hvilka granskat räkenskaperne, att anse den nu brukliga formen mindre fullständig; men så snart en närmare granskning deraf företages, tror jag hvar och en skall finna, att den är lika säker och tillförlitlig, som den vanliga, endast med den skillnaden, att den innefattar en mindre volum, och medförer en lättare öfversigt. Herr af Ekenstam , Israel: Jag är också en bland dem, som funnit många olägenheter vid det nuvarande räkenskupssättet. Vid all räkenskapsföring måste formen nödvändigt vara sådan, att Räkningen controllerar sig sjelf.
Friherre Ridderstolpes] Fredric, den 1 sistlidne April f. m, på bordet lagda Motion, angående ett Lag-förslag, som innefattade ansvar för förskingrandet af Chart»- Sigillatae-medel. Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotten: Friherre Wr angels, Henning, den g sisth’ April e. m. på bordet lagda anförande, innefattande åtskilliga anmärkningar vid den nu gällande Landtmäteri-Taxan. S. D. Då nu å nyo föredrogs Stats-Utskottets den s8 sistlidne Mars, under N:o #5, afgifna, samt den 21 sistl. April e. m. på bordet lagda Berättelse om den af Utskottet förrättade granskning af Riksgälds - § Prof. Utdrag ilen 4! Contoirpf, General AssistanceContoiret samt för d°tta FilialDiscnnt-inrättningarne, fann RiJdeiskapet och A<ieln för godt att, på sätt StatsUiskottet derutinnan hemställt, för dess del bifalla, <let Herrar Fullmägtige i Riksgälds -Conroiret må frikallas för ali ansvarighet nu och i framliden, i afseende på alla af dem, inom 1828 års slut vidtagne beslut och åtgärder, hvilka äro upptagne uti de (ill samma tid af Utskottet granskade Protocolh S. D.
M:s förslag, ådömmas dels för alltid, dels för längre eller kortare tid; och i sednare fallet kunde således den brottslige återinträda i sina rättigheter, när den bestämda tiden tilländalupit, utan att det hade behöfts någon särskild § i lagen, som talade derom. Till följe af 11. o. Ad:s nyssnämnde beslut, vill jag dock icke yrka på någon ändring af §:n, utan må den bifallas. Efter härmed slutad öfverläggning, blef punkten af R. o. Ad. bifallen. 9:de—12:te punkterna. Biföllos. 13:de punkten. Hr von Koch: Jag vill icke yrka någon ändring af denna §, men jag tror att det varit lämpligare, om Utsk:t föreslagit, att denna anmälan skulle göras hos kronofogden. Hr Fahnehjelm: Oaktadt utgången af den votering, som afgjorde en likartad fråga i afseende på handelsfriheten, anser jag mig dock skyldig att här framställa det yrkande, att r 222 Den 13 Juni e. m. den anmälan, som här är föreskrifven, må göras i stad hos magistraten och på landet hos närmaste kronobetjent, samt att slutstrofen, ang:de tillståndsbevis, måtte utgå. Det är nemi. en betydlig skilnad mellan handelsfrihet och näringsfrihet; och jag anser det vara bra hårdt, om man icke utan särskildt tillstånd af vederb:de myndigheter skulle få tillverka fabriksoch handtverksarbeten med biträde af andra än hemmavarande barn. Gr. Mörner: Då för närv:de restriktion är gjord i afseende på rättighet till vissa yrkens utöfvande, men jag icke kan finna hvarför dessa ifrågav:de yrken skulle undantagas, anhåller jag således om bifall till Utsk:ls hemställan. Frih. Cederström: Då R. o. Ad., när det var fråga om handelsordningen, gillat Utsk:ts beslut ang:de vilkoren för handelsrättighets utöfvande, föreställer jag mig, att konseqvensen fordrar, det äfven den nu föredragna punkten vinner R. o. Ad:s bifall. Hr Fahnehjelm: I afseende på Gr.
De Hållskjuts-skyldige blifva wäl derigenom icke äireötwbefriade frän all tyngd >— men da det förhäller sig helt olika at för fullgörandet af ett skjutsfärd nödsakas med Hästar och Äkedon resa flera mil och förspilla nägra dtzgn, enrot den förbindelse, at för en sä heswarande skjuts utgifwa en flälig betalning til den, som bor nära wid eller omkring sjelfwa fljutsnings-stället, och hwilken följakteligen sä mycket lättare kan fljutsningen widmagthälla, som han än befriad frän flera af de olägenheter, hwilke den längwägaboende wid sin fljutsresa fär »vidkännas; sä torde icke allenast de HällUutsande i märkoiig nian sinna sig lindrade genom den föreflagna förändringen, utan äfwen en allmän nytta deraf rrpkomma, i anseende Lil besparingen 4<-5 !- af dagsverken som genom en langwäga färd til och frän Gästgifware-Gärden förspillas. Det är af besia stal, som Utskottet anser sig böra hemställa, om icke genom Konungens Befallningshafwandes flyndesamma försorg i hwarje Län, der Hallskjutsen ännu är bibehållen, wederbörande Hällftjuts-skyldige, Hemmansägare samt Gästgifware och Ikekerve-Skjutsare borde höras, huruwida de skulle willja i en sa beskaffad entrepreuaäs inga, hvarigenom desie sednare gemensamt sörbundo sig at för all skjutsning wara answariga emot thet the förre antingen in natura, eller i förwandling til penningar efter MarkegängSDaxan, til dem ärligen lefverera et wtsit Huantuin Hö, Halm och Hafra, uträknadt ester den wanliga Hällsttuts-ätgängen, samt Gästgifwarens och Kelervens behof för underhällandet af de flera Hastar, som dä torde böra anskaffas.
St:rs pröfning öfverlemnadt. b) 4,000 R:dr, för att under samma tid likaledes begagnas, dels till lönereglering inom Kammar-R:n, dels till godtgörande af det ökade arbete, som faltigvårdsmålens förläggande till detta embetsverk kan medföra.” Hr von Troil: För min del afstår jag ifrän den propos. jag begärt och förenar mig med Hr von Hartmansdorff. Propos. till bifall å förevande 2:dra punkt enl. Utsk:s förslag utan förändring blef härefter framst,äld, men besvarades med Nej; hvarpå R. o. Ad. biföll sednare delen af denna punkt med det af Hr von Hartmansdorff deri föreslagna tillägg, samt i anseende till det sålunda beslutade tillägget fann något särskildt beslut icke erfordras i afseende på förra delen af samma punkt. 3:dje, S:te, 8:de, 10: de och alla öfriga punkter. Ulsk:s yttranden lades till handlingarne. Föredrogs ånyo StatsUtsk:s'd. 21 och 22 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 185, i anledn. af erhållne återremisser å Betänk. N:o 73, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Åttonde Hufvudtitel. Afven detta Utlåt, företogs punktvis till afgörande och förekommo dervid nedannämnde punkter af Betänk. Utsk:s yttrande lades till handlingarne. 8:de punkten. Hr von Hartmansdorff, Au g.: Ståndet torde benäget påminna sig, att Prosten Melander väckt motion derom, alt då en profession finnes vid Lunds universitet i lefvande språk, så borde en dylik inrättas äfven vid Upsala universitet, för att åt Elementar-läroverken dana lärare i berörde språk. Detta behof anser jag vara så tydligen ådagalagdt vid den öfverläggning, som förra gången föreföll på detta rum, att jag tror mig icke behöfva uprepa hvad som då sades, utan endast vördsamt tillstyrka att R. o. Ad. måtte bevilja 2,000 R:dr för ändamålet. Frih.
Bränsle-behofvet kan sålunda specificeras: 2 smedjehärdar 57 tunnor stenkol; stora köket J 80 » » 6 kök 365 » » Trenne stora salar (2 matoch 1 lektionssal) 38 rum, 1 ritsal, 1 tambur, värmda med varmt vatten, 90 a » å 4 tunnor 720 » » 36 öfriga rum å 12 tunnor 432 » » Summa 1,844 tunnor stenkol; 11 lärare-rum att elda med bokved, å 2 famnar per år ... 22 famnar; till 4 laboratorier 6 » Tillkommer dessutom: 6 famnar furuved till tändning i kakelugnar och till entreprenören å 15 R:dr 90 R:dr; samt till laboratorierna träkol för 100 » Härvid är dock ej någon ved till 4 tunnors bakning i veckan, ej eller bränsle till tvättstugan beräknadt, så att hela kalkylen hållits så låg som möjligt. Sedan jag nu förklarat anledningen till de utgiftsposter, som vid Alnarp äro högre än vid Ultuna, torde det tillåtas mig visa att i andra hänseenden Alnarpsstyrelsen begärt mindre än vid Ultuna och efter alla anledningar för litet, detta endast såsom ett bevis att Styrelsen ej genom höga beräkningar sökt vilseleda Rikets Ständer. Sålunda upptages: via Alnarp, vid Ultuna. Läkare-arfvode och medikamenter till . Bibliothek Byggnader och inventariers underhåll Brandförsäkrings-afgift hvarjemte i Ultuna stat tvänne poster finnas uppförda, hvilka alldeles icke finnas omnämnda i Alnarps, nemligen annons-kostnader 140 R:dr och diverse omkostnader 4,077 R;dr. Hvad slutligen beträffar Styrelsens begäran om anslag till ekonomi-byggnader, R:dr R:mt 300: — 600: » » 400: — 500: » B 1,200: — 3,110: » B 300: — 387: 428 Motioner hos Ridderskapet och Adeln 1862.
Jag anser motionären hafva rätt, men jag tror tillika det vara fruktlöst, att vid detta tillfälle försöka skaffa honom rätt. Jag betviflar att saken vinner framgång förr, än Regeringen tager sig henne an, hvilket förr eller sednare väl måste inträffa. R. o. Ad. biföll Utsk:ns förevaride Utlåt. Föredrogos och biföllos Statsoch LagUtsk:ns den 17 dennes på bordet lagde Utlåt:n: N:o 24, i anledn. af väckt fråga om ersättning åt Domare, som besväras med längre resor för ransakning med häktade personer; N:o 25, i anledn. af väckt fråga om förändrade föreskrifter, ang:de antalet och valet af Nämndemän samt deras aflönande; samt N:o 26, i anledn. af väckt motion ang:de förändring uti brottmåls-lagsklpningen och fängelse-systemet. Föredrogs Statsoch LagUtsk:ns den 17 dennes på bordet lagda Utlåt. N:o 27, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos. om allmänt stadgande huru förhållas bör med en för obotlig ansedd sinnessvag, lam eller blind tjenstemans skiljande från ordinarie beställning. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof: Den i nu föredragne Utlåt, besvarade Kongl. Proposm är föranledd, såsom det synes af reciten, utaf framställningar, gjorda från embetsmyndigheter i anledn. deraf, att tjenstemän i den kathegori, här omförmäles, qvarstå i Rikets tjenst, utan att man kan skilja dem derifrån. En sinnessvag tjensteman kan naturligtvis icke sjelf framställa begäran om afsked och ingen annan kan under närvar:de förhållanden göra det i hans ställe, hvarföre det äfven blifver ogjordt. Staten måste således aflöna tjenstemän, som sitta på Dårhus, och låta deras åligganden fullgöras af andra, utan att några medel finnas anvisade för dessa seduares godtgörande. Kan sådant vara rimligt?
Af R. o. Ad:s Prof. tryckas nemi. endast 500 exemplar Nu har R. o. Ad. onekligen rättighet att stadga, huruvida de handlingar, hvilka blifvit föreslagna att intagas i Bihanget, skola inflyta i sjelfva profit eller i ett bihang dertill, hvilket kostar ungefär lika mycket, så att summan af riksdags-kostnaderne genom antagandet af det sednare sättet icke i någon väsendtlig mån förökas; men jag kan icke inse, hvarföre antalet af bibangen skall vara större än antalet af sjelfva profin; ty den ledamot, som på förhand uttagit sitt exemplar af Bihanget, behöfver väl icke ett nytt exemplar deraf, då han sedermera uttager protokolls-exemplaret. Man torde möjligen säga, att det ej skulle möta någon svårighet att få den ökade kostnaden för den större uplagan af Bihanget betäckt af riksdags-kostnadsmedlen, enär det är Riksg:sKont:s åliggande att betala riksdags-kostnaderne för allt som rörer R. St:r gemensamt; men om det faller ett Riksstånd in att för sin beqvämlighet eller någon annan orsak göra onödiga kostnader, så är jag icke rätt säker, huruvida detta Stånd kan med fog påstå, att denna ökade kostnad skall af riksdagskostnadsmedlen bestridas. Jag vågar derföre anhålla om återremiss af Mem:t, på det att Utsk. måtte taga saken i ytterligare öfvervägande, så vida icke någon af Utsk:s tillstädesvarande ledamöter kan nöjaktigt redogöra för anlednm till det ifrågavar:de förslaget. Hr von Francken, Georg Wolfgang: Orsaken, hvar före uplagan af Bihanget föreslogs att bestå af 700 exemplar, var den, att Utsk. ansåg, att det skulle komma att åtgå flere exemplar af Bihanget än af profin. Jag för min del anser likväl 500 exemplar af Bihanget göra alldeles tillfyllest och anhåller således om bifall till Utsk:s förslag med den förändring, att siffran 700 utbytes emot 500. Frih. Cederström, Rudolf:
Ridderskapet och Adeln samt hedervärda - Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Vtskottets Memorial, lY.-o 105. 0 värda Bonde-ståndet afslaget; vid hvilket förhållande då Utskottets ifrågavarande Betänkande blifvit af 2:ne Riks-stånd ogilladt samt frågan sålunda, jemlikt 75 § Riksdags-ordningen, förfallit, ålerremisserne icke lära kunna till någon Utskottets vidare åtgärd föranleda. Stockholm den 20 Maj 1851. Ank. till Exp.-Utskottet den 22 Maj 1851 kl. 11 f. m. Memorial, i anledning af erhållna återremisscr utaf Betänkandet N:o 57 dels om upphörande af Bev är ing s-mans ka pets årliga vapenöfningar, dels och införande af exercis sockenvis, och dels om rättighet för hevärings-ynglingarne att sjelfve välja det vapen, hvarvid de helst vilja tjenstgör a, antingen till lands eller sjös m. m. Detta Betänkande har blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet bifallet och af Borgareoch Bonde-stånden äterremitleradt; men då Utskottets afstyrkande å de väckta motionerna är af 2:ne Riks-stånd gilladt, och frågan alltså förfallit, lära återremisserna icke kunna föranleda till någon Utskottets vidare åtgärd. Stockholm den 20 Maj 1851. Bih. litt R. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o 106. Utlåtande} i anledning af väckta frågor om ändringar i Kongl. Fabriksoell Handverks-ordningen den 22 December 1846- För vinnande af ändringar uti saint tillägg till Kongl. Fabriksoch Handtverks-ordningen den 22 December 1846 hafva motioner blifvit väckta, nemligen: hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln: af Hr Hjerta, Lars, hos Väliofl. Borgare-Ståndet: af Hr P. E. Boswus samt Hr P. 11.
Herr Tham, Wolrath: Om ej mitt minne bedrar mig, omnämner Hr Cederschjölds 8o Den 29 December f. m. Motion äfven Smedjeoch Manufacturs-arhetare. Jag känner icke, huruvida arbetsfolk vid Fabrikerna kunna tvingas att qvarstanna i tjensten för skuld till Husbonden. Men den upplysning har jag velat lemna, att, enligt i8a3 års HammarsmedsOrdning, kunna icke Smeder vid Bruken qvarhållas för nämnde orsak. Hvarefter Herr Cederschjölds ifrågavarande Motion, jemte Herr Thams i anledning deraf afgifne yttrande, remitterades till Lagutskottet. Föredrogs å nyo Herr Cederschjölds, Pehr Gustaf, den i5 dennes f. m. på bordet lagde Motion, att Lagutskottet måtte granska alla de Lagförändringar, som blifvit gjorde utan Rikets Ständers vetskap och samtycke, i synnerhet mellan åren 1786 och 1809. Herr von Schulzenheimj David> uppläste följande: Då jag går att vördsammast underställa Högloflige Ridderskapets och Adelns upplysta pröfning några anmärkningar i anledning af den nu ifrågavarande Motionen; utber jag mig i första rummet, att få försäkra den värda Motionairen, det jag gör fullkomlig rättvisa åt hans bevekelse grun - Den 2g December f. m. grunder, sådnne jag tror mig hafva fattat deni. Jag föreställer mig nemligen, att han vid mera än ett tillfälle kunnat finna några af de lagstadganden, som utkommit emellan år 1786 och år 1809, under en Regeringsform, hvilken närmade sig till suverainiteten, vara mindre öfverensstämmande med det samhällsskick, som sedermera inträdt, samt således mindre passande för närvarande tid och omständigheter.
Håga pröfning och dels genom underdåniga hemstdllningar inkomma. 6:0 Tillsyn ofver författningarhes efterlefnad, och handläggning af åtskilliga nåringarne i allmänhet rörande detail-befattninsar och verk ■ stdllighets åtgärder, hvilka icke dro af beskaffenhet, att de kunna åt orts myndigheter uppdragas. För handläggning af de i 6:te puncten nämnde ärender , höra under Förvaltningschefens öfverinseende och controll, nedan, nämnde verkställande myndigheter, nemi, 1 Bergs-Contoir. 1 Mann fact uroch Commerce-Contoir, Post-Dir edion. Convoij-Commissariatet. Härlörutan bör ett Statistiskt Contoir under denna förvaltning finnas. jBergs-Contoiret kan bestå af 1 Chef med Öfverste-värdighet, som ensam afgör dit hörande ärender, med biträde af en Öfver-Inspector och en Secreterare, hvilka vid må - *) Sid. 96 Committerades betänkande. Jemför de allmänna gruDderna för Stats-förvaltningen sid. 95-. **) Jemför sid. 107 Committerades förslag, i?9 . ' t *. lens föredragning skulle ega samma reservations-skyldighet, som för Lands-Secreterare och Lands-Kammererare stadgad är. Till detta verk, som kommer i stället för Bergs-Collegium, skulle höra: Att, sedan alla från derunder lydande ämbetsoch tjenstemän inkommande berättelser, om bergverkens drift och tillstånd, blifvit samlade, dem sammandraga, och i detta ämne till Förvaltnings - chefen årligen afgifva fullständig berättelse. Anstalter och åtgärder i afseende på grufvors och malm-anledningars, samt andra fossiliers upptäckande och bearbetande. Ansökningar om tillstånd och privilegier till bergverks-, bruksoch manufactur-smidens anläggning; om frihets år deråy om inställande eller nedläggning af smiden, deras tillökning, eller sammanläggande, ingifvas till BergsContoiret, som sedan alla rättsfrågor, hvilka i anledning deraf uppkomma, blifvit vid laga