Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Således, om en del prostetunnor skulle afföras i rikshufvudboken under namn af afkortningar, hindrar detta icke, att dessa prostetunnor äro uptagne i Riksstaten. Frih. Cederström: Jag hade visserligen från början föreställt mig, att förevar, punkt skulle kunna bifallas; men då jag likväl nu hört olika tankar upslå om Utsk:s hemställan, ang:de de ifrågavar. prostetunnorna, och en talare redan uplyst, att Utsk. låtit sig komma lill last ett misstag om tiden för anläggningen af Trehörna pastorat, skall jag gerna biträda en åtteremiss af denna punkt, och det i Exped.:Utsk:s intresse, af hvilket Utsk. jag är ledamot; ty då delta Utsk. tillkommer, att i anledn. af R. St:s fattade beslut föreslå underd. skrifvelse till K. M., hvilka skrifvelseförslag naturligtvis måste upsättas i hufvudsaklig enlighet med bifallne utlåt:n, synes det mig önskligt, att, till bevarande af R. St:s värdighet, man, såvidt möjligt är, undviker, det i dessa skrifvelse!' faktiska misstag må få inflyta. Hr von Troil, Sam. Gust.: Jemte det jag förenar mig med Frih. Palmstjerna, anhåller jag att få tillägga, att då man här sagt, att det vore olämpligt, att R. St. besluta bifall eller afslag i en sak, som blifvit af Kammar-colhm afgjord, torde man likväl ihogkomma, att här icke är fråga om att fatta beslut i luifvudsaken, ty den har Kammar-colhm och K. AI. redan afgjort, på grund af gällande författningar. Föremålet för R. St:s åtgärd i detta fall är endast att tillse, det de ifrågavar. prostetunnorna blifva å Riksstat upförde, hvilka tillförene icke varit der synlige, och dä en sådan åtgärd föranleder ordning anhåller jag om bifall till betänk. En annan fråga är, om icke all denna säd, såväl prostetunnorna som äfven vin och byggnadssäden, bör å Riksstaten upföras.
Preste-Ståndet af Herr Prosten Ekstrand, som, på det en gräns måtte sättas lör den öfver all höfva hos handlande och handtverkare utsträckta ulborgningen på bok och räkning, och kontant handel eller, vid varu-försäljningar på tid, bruket af vexlar måtte inlöras och befordras, yrkat förändring i allmänna lagens stadgande i 17 Kap. 2 §. I ättegångs-Balken om beedigad handelsboks bevisningskraft: samt hos Vällofl. Borgare-Ståndet åt Herr Anders Berg, som framställt det töislag, att, med ändring af 17 Kap. 2 §. Rällegångs-Balken, de stadganden, som förekomma i 10, i°r, 12 och 13 §§. af 22 Kap. Rättegångs-Balken uti Lag-Kommiteens förslag till Civillag måtte varda antagne med de af motionären för nödige ansedde tillägg, vid 10 §., att då motbok eger rum, handlande eller varutill verkare och förädla re borde ega reqvirentens skriftliga tillkännagifvande, att han begärt och mottagit motbok, och vid 12 §. att reqvirentens bref, skriftliga reqvisilioner, fakturor, konnässemeuter eller forsedlar skulle anses såsom ingredierande delar i bevisningen för densammas fyllande med edgång, och slutligen af Herr ./. A. Arnberg, som, efter en öfversigt af landets närvarande kredit-förhållanden, bristerna uti den härom gällande lagstiftning och följderna deraf för den allmänna rörelsen och det enskilda välståndet, föreslagit, bland annat, de ändringar i 17 Kap. 2 §. Rättegångs-Balken, att anteckning uti handlandes bok öfver utborgning till personer, som* icke äro handlande, då sådan anteckning ej åtföljes af eller stödjes å annan bevisning, Bih. till 11 St.
I afseende på detta sistnämnde torde böra särskildt uppgifvas, att, sedan vid de förhör, hvilka vid Skeppares antagande härstädes anställas inför berörde Association, i de till denna stads fraktfart hörande ämnen, blifvit föreskrifna nöjaktiga profs afläggande jemväl i skrifoch räknekonst samt kännedom om mått, inål och vigt, så har anstalt fogats om undervisning i dessa sednare stycken under vintermånaderna, å 2:ne dagar i hvarje vecka, för sådana sjömän, hvilka icke förut äga härutinnan erforderlig insigt. För denna undervisning har tillgång förnämligast blifvit beredd genom af Rederi-bolaget välvilligt anslaget arfvode åt Läraren. Stadens allmänna inkomster utgöras af de vid Köpings och Strömsholms vågar tillfallande vågmedel, samt de så kallade Brooch Hamnpenningarna, hvilka inkomster för år 1850 sammanräknade uppgått till 4,307 R:dr 43 sk. 10 rst. Banko. Westerås Slolt i Landskansliet den 26 Mars 1852. F. 0. SILFVERSTOLPE. A. \V. Ahlborg. C. M. Setting. Berättelse öfver Westmanlands Län för åren 1848—1850. 1850 års T A B Eli Ii för Ii andel inom Westmanlands lili tallängar Strömsholms Kongl. Lustslott Kongl. Stuteri . derunder lydande Lägenheter och Laxoch Ryssje-fisket Värdshuset Kungsoch Kungs Ladugårdar. Derunder lydande Hemman . Dito andra Lägenheter, såsom Krono-Säterier Frälse-Säterier. Säteri-Rusthåll Rå- och Rörs-Hemman Frälse-Hemman Frälse-Skatte-Hemman Krono-Hemman Krono-Rusthåll Krono-Auginents-Hemman Krono-Skatte-Hemman Dito Rusthåll Dito Augments-Heinman Militie boställen Dito indragna och för Kronans räkning Civila boställen Ecklesiastika boställen Akademie-Hemman, Frälse . Dito Skatte .
Revisorerne hafva besett Bankens myntkabinett och funnit dervarande samlingar väl ordnade,- hvarförutan Revisorerne erfarit, att af Bankens Garde des Medailles, Riksantiqvarien m. m. B. R. Hildebrand blifvit utgifven en beskrifning å minnespenningar öfver Svenska privatpersoner, hvilken, derigenom att densamma upptager hvarje sådan minnespenning, som finnes i Bankens samling, utgör en fullständig katalog öfver denna del af Bankens myntkabinett. Vid 1858 års slut uppgick metalliska värdet af Bankens myntkabinett till R:mt R:dr 21,400, 46. Genom sedermera verkställda uppköp af mynt och medaljer har nämnde värde ökats med 670, 5. så att detsamma vid 1859 års slut utgjorde R:mt R:dr 22,070, 51. Då den till myntkabinett för närvarande upplåtna lokal är af särdeles inskränkt utrymme, och detta numera, sedan ny plan för myntsamlingen blifvit fastställd, kommer att ytterligare tagas i anspråk för de mynt och medaljer, som årligen inköpas, anse Revisorerne det vara af stort behof, att rymligare lokal för denna värderika samling varder, om möjligt, beredd. Angående Bankens pappersbruk Tumba. § 70. Efter tagen kännedom af ej mindre Inspekterande Fullmägtigens och Brukförvaltarens, hvar för sig, särskildt afgifna berättelser öfver bruksdriften under nästlidet år, än äfven Fullmägtiges protokoll och brukets räkenskaper, hafva Revisorerne besökt Tumba och dervid inhemtat upplysning, angående underhållet af dervarande byggnader och förråder. § 71. Af Brukets räkenskaper för år 1859, till siffran granskade utan anmärkning, få Revisorerne meddela följande sammandrag: Myntkabinet tet. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 BIHANG TILL »10V0C VID Laetima Riksdagen i Stockholm År 1840.
S. D. Föredrogos och lades till Handlingarne s 1:0. Constifutions-Utskottets Memorial , N:o 8> innefattande Utlåtande öfver tvänne anmärknings-anledningar emot Rådgifvande åtgärden i afseende på nya Riddarhus-ordningen, och Pro t. Uulrag den 16 Mars 1829. 8" 2:0 BancoUtskoitets Utlåtande, Nio 14, i anledning af en från Högloflige Ridderskapet och Adeln remitterad Motion , att Utskottet måtte till Rikets Ständer inkomma med up'plysningar så väl rörande Bankens närvarande ställning, sorn fordna Författningars och åtgärders verkningar, i anseende till Fenningeoch Credit-rÖrelsen, samt vid samma tillfälle yttra sig angående de olika förhållanden, som i andra Länders Banco-rörelse förefinnas. S. D. Vid förnyad föredragning, blefvo,' i anledning af dervid gjorda anmärkningar, till Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten återremitterade samma Utskotts Utlåtanden ,• N:o 3 , i anledning af vackt fråga om bestämmande af rättigheten att på hafsstränilerne upphemta hafstång; och N:o 5, i anledning af väckt fråga otn Kammar-Rättens rättighet att 1 vissa fall fullfölja gjorda anmärkningar. S. D. Remitterades till Stats-, Bancosamt Allmänna Bespärsoch OeconomieUtskotten: Ett af förre Talmannen och Riddaren* Lars Olsso/i afgifvet anförande, i anledning 88 Prof. Utdrag den 16 Mars 1829. af Kongl. Majlis lill dessa Utskott förm" remitterade Nådiga Proposition, angående den till undsättning i missväxtår anslagna ereditiv fonden s.-.mt f, d. Allmänna Magazins Inrättningens slutliga utrerfciing med flera dermed sammanhang egande ämnen. Statssamt Allmänna Besvärsoch OecCiri omi eUtskotten : 1:0 Ett af Petter Pehrsson från Calmare Län ingifvet Memorial, i anledning a£ Kongl. Majas till dessa Utskott förut remitterade.
Preste-Ståndet den 20 Borgare-Ståndet den 26 Bonde-Ståndet den 21 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående anslag till omläggning af allmänna landsvägen emellan staden Borås och Sundholms gästgifvaregård i Marks härad, för beredande af arbetsförtjenst åt arbetslöse och fattige inom nämnda hårad. (Stats—Utskoltets Utlåtande N:o 58.) S. A. K. Under åberopande af det menliga infljtande den, i följd af Nord-Amerikanska kriget, inträffade bomullsbrist och deraf föranledda minskning eller fullkomliga upphörande af spinneriernas garntillverkning, äfven medfört för väfnadsindustrien inom Marks härad af Elfsborgs län, hvilket bland de 7 slöjdidkande häraderna inom Westergötland vore det, der nämnda industri såsom handaslöjd bedrefves i den största utsträckning, och der den talrika befolkningen, uppgående till omkring 35,000 personer, af denna näringsgren hade sitt hufvudsakliga uppehälle, — har hos Rikets Ständer framställning blifvit gjord om vidtagande af någon åtgärd för afhjelpande af den härigenom redan uppkomna och alltmer hotande bristen på arbetsförtjenst för nämnda befolkning, och hvilken arbetsförtjenst ansetts lämpligast kunna beredas genom befordrande i sammanhang dermed af något allmännyttigt förelag. I sådant afseende erbjöde sig ock ett tillfälle medelst utförande af en redan för flera år sedan föreslagen omläggning af den backiga landsvägen från Borås lill Warberg, hvilken väg genomgår ofvannämnda härad i hela dess längd. Alltsedan år 1856 hade omläggningen af denna väg från förstnämnde stad till Sundholms gästgifvaregård varit ifrågasatt, med en beräknad kostnad af 105,633 R:dr R:int, och flera gånger hade Styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader uppfört den på sitt underdåniga generalförslag öfver de allmänna arbeten, som ansetts förtjenta af statsbidrag, ehuru otillräckligheten af härtill anvisade medel fördröjt utförandet i dess helhet.
Jag utber mig att få fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att ingen motion blifvit vackt om borttagande af 37 § i bevilln.förordn. Det var af rent nit, sorn ålskillige ledamöter pä allt sätt sökte alt få bort hela §. Delta lyckades nu icke; men hade kanske lyckats om man genast sökt framlägga de skäl, som sedermera genom reservationerna blefvo tydligare utvecklade. Nu har Utsk:s ledamöter endast galt in på den här föreslagne förändringen, och om man hade yrkat hela §:s utgående, sä hade det måhända blifvit ett fullkomligt afslag. Om vi nu afslå licia denna §, hvad gör R. o. Ad. dä? Jo, Ståndet förelager sig att beskatta de mindre bemedlade, eller dem som göra tjenst utan lön, hvaremot meningen med det föreslagna stadgandet är, att de, som kunna kommenderas i tjenst, skola vara befriade från bevillning, och de, som icke äro i tjenst, skola erlägga bevillning för fullmakter, öppna bref och resolutioner på karakter eller namn, heder och värdighet af embete eller tjenst. Jag finner det i högsta grad obilligt, om R. o. Ad. för sin del helt och hållet afslår ifrågavar. 37 §, hvarigenom man alldeles går miste om det ändamål, för hvilket PresteSt. redan sökt att gå R. o. Ad:s önskningar till mötes. Jag tillstyrker bifall lill PresteSt:s beslut i detta afseende och har anledn. anhålla, att detta beslut må blifva uppläst, emedan jag tror, att det finnes någon skiljaktighet emellan detsamma och hvad Gr. Cronhjelm nyligen uppläste. Till följd häraf upplästes ur PresteSt-.s prot.utdr. ronde pröfningen af Bevilln.Utsk:s betänk. N:o 11, följande: ”37 §. Ståndet beslöt, att i 1 mom. af denna § näst efter ordet ”arfvode” skall tilläggas: eller tjenst görings sky Idig het, i 3 mom. orden ”ett år” utbytas mot en månad, samt orden ”samma tid” i nyssbesagde mom. förändras till: löpande uret.
I synnerhet i tredje o c h fjärde akterna — vid återseendet m e d den u p p v u x n a dottern o c h inför öfvervinnelsen o c h offret af sig själf för dennas lycka — presterade Ida Aalberg ett djupt känsligt o c h öfvertygande spel, som måste gripa alla hjärtan. Hyllningen var också den mest varma o c h hjärtligt stämda. Odettereprisen gaf oss för öfrigt tillfälle återse några af våra egna bästa krafter i förträffliga uppgifter. Så är hr Fredriksons Béchanel fortfarande glänsande o c h oemotståndligt spirituel, fru Hartman s o m den unga flickan alltjämt lika intagande ungdomlig. En vinnande värdighet hvilar öfver hr Uillbergs grefve de Clermont, o c h hr Skånbergs sympatiske Philippe sekunderas förträffligt af fröken Janson s o m hans täcka lilla hustru. Nu är fru Aalberg redan rest, o c h det är skada, ty denna » Odette » hade säkerligen kunnat gå många gånger. Kan icke fru Björkegren-Fåhrseus förmås att ännu en gång framträda i sin gamla glansroll? Hilma Ang-ered Strandberg. En afton. Hvar k o m m a drömmarna ifrån? Någon har sagt, att kvinnan vid trettio år har sin rätta tid — sin intressantaste period, m e n jag förnam ingenting särskildt den tiden. Inga känslor, inga tankar kvarstå s o m märken i mitt minne. Allting hade samma färg. Aren sprungo åstad — och jag blef 40 40 å r! När jag var ung, så — o m jag då alls trodde, att jag kunde uppnå denna hiskliga ålder, — var jag viss o m, att allt då skulle vara slut, sagan för länge sedan ändad, det underbara, som naturligtvis måste inträffa, redan upplefvadt, tillvaron en torr skrämmande öken. Jag tyckte, jag då rent af måste blygas att gå o c h skräpa bland folk, s o m ännu ägde rättighet till lifvet. Och det är väl så också. sagan är slut. Ä r det ett ålderdomstecken? H a kanske alla kvinnor en sådan lönlig, hemlig tid — en hägring — en d r ö m lefvande s o m lifvet själft. Fast de tiga, — dölja.
Oansedt tryckningen af förenämnde handlingar blifvit utsträckt utöfver hvad Rikets Ständer beslutat, hafva Revisorerne likväl ansett Herrar Fullmäktige, vid här ofvan uppgifna föi hållanden , rätteligen hafva bifallit de verificerade tryckningskostnadernas godtgörande. Den för Enligt 63 och 204 §§• i det för Riksgälds-Kontoret, vid sista Riks Riksgäldsdag, utfärdade Reglemente, beslutade Rikets då församlade Ständer, att anvisad”]] ^Riksgälds-Kontorets hus skulle till framtida lokal för Riks-Arkivet lokal. upplåtas, samt Riksgälds-Kontoret i stället inflytta i det af Kongl. Sundhets-Kollegium dittills begagnade embetshus, sedan detsamma blifvit islåndsalt och för ändamålet inredt samt ett brandfritt kassahvalf derstädes anbringadt. Då detta beslut ännu icke gått i verkställighet, hafva Revisorerne funnit sig föranlålne göra sig närmare un - — 51 ~ derrättade om de orsaker, som föranledt elt sådant förhållande. Härvid hafva Revisorerne af Herrar Fullmäktiges Protokoller samt andra hos Revisorerne företedda handlingar hufvudsakligen inhemtat följande upplysningar: Sedan Kongl. Sundhets-Kollegium inflyttat i sin nya lokal, f. d. Nummer-Lotteriets egendom, täcktes Kongl. M;«j:t , genom nådigt Bref af den 6:te Maj innevarande år, underrätta Herrar Fullmäktige, att bemälte Kongl. Kol leg ii förra hus komme att, genom Kongl. Öfver-Intendents-Em betet, till Riksgälds-Kontoret öfverlemnas, samt att härvid, genom samma Embetes föranstaltande, afoch tillträdessyn skulle å huset hållas, i närvaro af ombud från både Kongl. Sundhets-Kollegium och Riksgälds-Kontoret. Så snart Herrar Fullmäktige mottogo denna underrättelse, utsågos af dem de ombud, som, å Riksgälds-Kontorets vägnar, borde syneförrättningen öfvervara.
Den som, lika med Borgare-Ståndet, bifaller Utskottets hemställan, att “Gummi, alla slag, ej specificeradt“, skall vara tullfritt vid införsel, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, åsättes denna vara dess förra, af de tre andra Stånden antagna, tull, 1 öre skålpundet. 21:o. Den som, lika med Utskottet och Borgare-Ståndet, anser tullfrihet böra ega rum vid införsel af “Honing11, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är de öfriga Ståndens beslut, att nuvarande tull derå, 4 öre skålpundet, bör bibehållas, godkändt. 22:o. Den sorn gillar Utskottets, af Borgare-Ståndet biträdda, tillstyrkande, att för “Kakel, alla slag“, bör stadgas tullfrihet vid införsel, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, på sätt de tre andra Stånden beslutat, den förra iuförselsafgiften derå, 2 öre skålpundet, att fortfara. 23:o. Den som godkänner Utskottets, af Borgare-Ståndet gillade, förslag att “Koraller, äkta, arbetade, oinfattade“, böra tullfritt få införas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner BevillningsUtskottets Memorial N:o 13. Nej, bibehålies, enligt de öfriga Riks-Ståndens beslut, den nuvarande införselstullen, 1 R:dr 50 öre skålpundet. 24:o. Den som, med bifall till hvad Utskottet hemställt och Borgare-Ståndet beslutat, medgifver tullfri införsel af “Krokar till fiske“, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Tinner Nej, är de tre andra Ståndens beslut godkändt, att den förut derå stadgade införselsafgift, 15 öre skålpundet, skall fortfara. 25:o. Den som instämmer i Utskottets, af Borgare-Ståndet godkända, förslag, att “Krut och s. k.
Directionen bör hos Riksgälds Contoiret ställa antaglig säkerhet för ett belopp af 5,000 Rtdr utaf de under DirectionenS' vård befintliga, reparationsfonden tillhöriga,..medel»; 6to att, innan den, genom influtna rähtemedel, bildade behållning uppgår till en summa, motsvarande det ursprungligen afsalia, samt i stora Wallby och Oppeby intecknade capitalbeloppet af 15,000 Rtdr, får någon del af denna behållning till utgifter för Canaloch Slussverkets underhållande icke användas; 7to att nyssnämnde Gapi tal-belopp, icke under någon händelse, får, utan Rikets Ständers dertill serskilt lemnade samtycke, från Riksgälds-Contoiret, till större eller mindre del, uttagas och af Caual-Bolaget disponeras ; 8:0 alt den, genom räntemedlen, uppkomna behållningen må endast användas lill företagande af sådane Stats-Utshottets Utlåtande, JV:o 485. större oundvikliga reparationer och arbeten, sora icke, utan afbrytande af segelfarten å Ganalen, kunna verkställas, och hvilkas kostnader öfverstiga Bolagets då samlade, härtill disponibla, besparingsmedel, jemte de förväntade öfverskotten å canal-inkomsterne för de 3;ne nästföljande åren ; g:o att, vid dylikt tillfälle, skall af den Embetsmyndighet, som liar sig uppdraget öfverinseendet öfver vatten-eoramunications-anstalterne i Riket, undersökas och präfvas, huruvida och till hvilket belopp bidrag till det af Bolaget föreslagna och af bemälde Embetsmyndighet tillstyrkta arbetes utförande, bör af ifrågavarande reparationsfond utgå; och 10:0 aLt, sedan beloppet af ett sådant bidrag på • detta sätt blifvit bestämdt, böra reparalions-fonden tillhöriga lånebandlingar å en deremot svarande summa af Riksgälds-Contoirct lill Canal-Directionens disposition utlemnas.
Den värde talaren har ansett dessa Länsnämnder jemväl böra blifva politiska upfostringsanstalter. Detta kunde väl vara bra, örn Sveriges innevånare behöfva en sådan upfostran. Jag skulle likväl tro, att med de upfostringsanstalter, som Sverige eger, kunna svenska innevånare få de kunskaper, som för hvarje särskildt fack inom samhället behöfvas; hvaremot delta förslag åtyftar att på sidan örn den grundlag, som i Sverige är antagen och gällande, inrätta en Länsnämnd, som skall blifva upfostrare i politiskt afseende. Detta måste jag för min del högligen afstyrka. Jag tior alt det skulle förbistra förhållanderne, i st. f. att leda till det vackra resultat, som motionären åsyftat, att uplysa örn hvad som är riktigt och rätt. Att beslut skulle fattas i Länsnämnden till uphäfvande af gällande författningars giltighet och hvilka skulle ihsändas till K. M., för att af honom sanktioneras, innefattar en ordning att gå tillväga i sådane ekonomiska ärender, som icke är öfverensstämmande med våra grundlagar, hvilka öfverlemna till R. St. att till K. M. inkomma med förslag lill ändringar uti den ekonomiska lagstiftningen. Man vill icke veta af, att sådana förslag komma ifrån Länsnämnder , Den 14 December. 177 nämnder, eller andra dylika nämnder, blifvande eller varande. Lagstiftningen i landet är helig, Mine Hrr. Om vi gå ifrån de former som finnas, om vi tro oss berättigade ali pä sidan af dem, genom reformmöten eller länsmöten eller hvilka möten som helst, kunna försöka att motionera förändringar i våra lagar, så slä vi på punkten af en revolution och de som deltaga deri äro skyldiga alt stånda straff. Det är icke meningen och får icke blifva meningen att pä sådant sätt uphäfva vära lagar och sönderbryta vår författning genom det alt man vill sälla till nämnder, högre privilegierade än Landshme enl. instruktion äro; ly Landslune hafva eid. sine instruktioner ingen rätt att komma in med sädane förslager (ill ändringar i författningarne, som motionären har velat updraga åt dessa nämnder.
h blick p9 denna del af de statistiska uppgifterna ar nog för att komma oss att inse huru, oundgängligen nödv5ndigt det är, att qvinnnns utvägar till förviirf mangdubblas, hennes tillgSng till arbete, till kropp och själ starkande sysselsilttning förökas, med ett ord hennes verksanihetsomr ?ide ittvidgas. Att ett SS stort antal män förblifva ogilla hör till det nutida samfundslifvets sorgligaste sidor. Ktt noggrant studium af statistiken skulle harvidlag lära oss mycket med afseende S den alder, den san~hällsstallning och de förmögcnhetsvilkor, hvari flertalet ogifte man befinna sig, och denna ISriloni skulle b sin sida kanske ockss gifva oss mer an en fingervisiiiiig ang3ende de vägar, pS hvilki botemedlet för detta onda nied dess i mbnga riktningar ödesdigra följder skulle kunna sökas; inen dessa betraktelser skulle ' föra oss för vida, och vi iiiskrXnka oss för denna gfug till att angifva gifterniSlsstatistikens htifvuilsiffror. * 8 * Polkmiingden i riket var enligt Statistiska centralbyrSns * Under&amp; niga beriittelse för Sr 1884. (hvilken vi lagt till grund för ne&lt;lanst5eiide iipligifter) 4,603,595 personer, hvaraf 2,372,813 qvinnor mot 2,230,782 nian, allfsd cft iiJvcrskott nf I J I, o ~ I yvinnor cller cn pruportion af 1,067 yvinnor ntut 1,000 I I I ~ ~ I I. Antalet af d e under Sret ingbngna Bktenskayen uppgick för hela riket till 29.449 hvilket utgör 64 aktenskap p8 10,ooo af rikets meilelfolkmängd, eller nagot flera an itiider de fyra iiärmast fvregSeiide Aren.