Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men då man icke destomindre af åtskilliga författningar och riksdagsbeslut, som blifvit utfärdade före den tid rotering af provinsen Halland egde rum, velat draga den slutsats, att äfven ifrågavarande hemman vore skyldige att deltaga uti roteringen; så anse Utskotten sig böra erinra, att dessa åberopade författningar och beslut, med undantag af 1721 års Kongl, bref, icke innehålla något om de utsockne frälsehemmanens i Halland roterande, men väl om förhållandet i de redan roterade provinserna och om skyldigheten för de Halländska utsockne frälsehemmanen att utgöra utskrifning eller utskrifnings-penn ingar samt om sättet och vilkoren derför; och sistnämnde Kongl, bref af år 1721, som man jemväl velat lägga till grund för hemmanens roterings-skyldighet, i sådant hänseende icke innehåller någon bestämd föreskrift, utan endast såsom en premiss följande uttryck: 'ehuruväl ”hvarken utsockne frälse eller desse kronooch skattebönder i norra Halland, med skäl och fog borde sig en sådan rotering undandraga, hvilken "deras vederlikar i andra landsorter äro undergifne;” detta uttryck S3rnes snarare bevisa, att vid den tiden hemmanen ansågos ej kunna, emot deras egares vilja, lagligen påföras rotering; anmärkningen att i 1723 års privilegier för Ridderskapet och Adeln, hvilka privilegier gällde äfven Adeln i Skåne, Halland och Blekinge, utsockne frälsehemmanen ej blifvit upptagne såsom befriade från rotering, är visserligen enlig med förhållandet, men deremot förekommer uti 10 § af samma privilegier följande bestämmelse: ”När Riksens, i lagen omförmälde, tarf förefalla, att någon kontribution må”ste utgöras, skulle ej Adelns landtbönder och utsockne frälsehemman nå - Siatssamt Allm. Best. och Ekon.-TJtslc.ns Utlåtande, N:o 63. 7 ”got påläggas utan menige Ridderskapet och Adelns, som sjelfve landtgods ”ega, goda ja och samtycke”; hvadan ock nämnde privilegier ej heller kunna åberopas såsom stöd för hemmanens roterings-skyldighel.
Län; af Lars Gezelius från Stora Kopparbergs Län, att lön på Stat, af 500 R:dr årligen, mätte anslås åt den extra Provincial-läkaren i Vester-Dalarne; af Ola Svensson trän Malmöhus Län, om anställande af en extra Provincial-läkare för Färs och Frosta Härader -inom nämnde Län; a i Jöns Palmqvist från Skaraborgs Län, att extra Provincial-läkaren i Falköpings District måtte uppföras på ordinarie Stat; af Sven Isacsson från Calmar Län, om anslag för en Pronvincial-läkare inom Ölands Norra Mot, samt af Johannes Johansson från Götheborgs och Bohus Län, att ett anslag, motsvarande ordinarie Provincial-läkarelön, måtte anvisas för en serskild Läkare inom Oiousts och Tjörns Härader af nämnde Län. Af Sundhets-Cöllegii till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga utlåtande i denna sak inhemtas: att för den allmänna helsovården inom Riket för närvarande finnas att påräkna ordinarie Provincial-läkare till ett antal af 47, med 432 Rulr 24 sk. lön för hvardera, 25 extra Provincial-läkare, hvardera med ett arfvode af 250 R:dr, af hvilka läkare likväl 11. tillika äro Bataljons-läkare och 2 Stadsläkare, hvilka således förut varit för läkarevården i orterne att påräkna, 48 Bataljons-läkare vid Indelta Arméen, hvilka, under den tid då de ej äro till tjenstgöring vid Regementena commenderade, borde och kunde biträda vid Provincial-läkarevårdens bestridande å landet, i fall för dem, enligt HBih. till R. St. Trot. JS44-. 4 Sami. 1 Afd. 15 Haft. 3 18 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 4/c Collegii förslag, vissa lämpliga stationer bestämdes, samt ändtligen sådane af Communer, Bruk och andre Inrättningar å landet anställde enskilde läkare, som under vissa vilkor erhållit tjenstårs-beräkning inom Läkare-Corpsen.
Filial: Rikstelefon 2112. 22 Skeppsbro * » ». fl. n u inkomna, eleganta damartiklar h o s K. ä n n a g i f v e s ansnråftslös norrländska L ÄRARINNA, undervisningsvan i alla ämnen samt musik, önskar plats att läsa med mindre barn. Helst i närheten af Stockholm. Svar till » R. 73 », Iduns exp. (724) EN TJUGUÅRIG, flicka, enkel och anspråkslös, med håg för husliga göromål, önskar plats att gå frun tillhanda. Kan äfven tjänstgöra som skrifbiträde eller läsa läxor med barn. Svar emotses tacksamt till » Villig », Iduns exp. EN ORDENTLIG och skicklig » Husa », söker plats. Svar till » 22 år », Tegnérgatan 40, n. b. (Pettersson). ÄTTRE SO ä 35 ärs frisk och rask flicka, som vill deltaga i städning och biträda vid enklare servering på mindre hotell samt gå frun tillhanda, får plats genast. Lön 100 kr. Svar till » Inetz », Sandviken p. r. (692) SÄLLSYNT SKICKLIG improvisatrice på piano önskar plats som sällskap hos musikalisk, ekonomiskt oberoende familj eller ensam dam. Svar till » Elin B. », Göteborg p. r. (688) U U NG FLICKA, som vill åtaga sig att tillsammans med husmodern sköta ett mindre hushåll på landet, torde meddela sig med » E». Vadstena p. r. (G. 89484) NG, BÄTTRE FLICKA önskar till instund. oktober plats i finare familj att mot fritt vivre gå frun tillhanda i förefallande göromål. Kunnig i enklare matlagning. Äfven något musikalisk. Svar emotses tacksamt under adress &gt;M, S. », Stugsund p. r. (681) EN U N G FLICKA, kunnig i matlagning och villig att utföra en kammarjungfrus göromål, erhåller plats i LOOK HERE! liten familj på landet. Idun DEN 4 REDAKTÖR OCH UTGIFVARE: PRENUMERATIONSPRIS PR Å R: UTGIFNINGSDAGAR: IDUN KR.
Svenska andel på vestra sidan om Torneå Elf, jemte Nederkalix Socken måste då emottaga och hela fena veckor underhålla Ryska Aimée Corpsen af omkring 7000 man, hvarmedelst dessa trakters inbyggare försattes i de största lidanden, och nödgades öfver deras tillgångar åstadkomma de be» tydligaste bidrag, sorn fienden föreskref och an» befallte. Vid Ryska Arméens framryckande till Westerbottens Län och der den en mil norr om Skelefteå Kyrka en tid sfadnade, blef snart det of - Den s 9 Maj. öfriga Landet på enahanda sätt hemsökt, och bri. sien på hvad till lifvets bergning hörde blef, sedan Allmogens Boskap, dels utan, dels emot en obetydlig betalning tillgreps, allmän, och då Ryska Arméen, efter det WesterböttensLän af Svenska Tropparna evacuerades, der framryckte , blef denna del af Landet nästan alldeles förstörd, åkrarne nedtrampades, ängarne betades, hus och gärdesgårdar uppbrändes och eländet uppnådde sin höjd samt fortsattes än ytterligare, då Ryska Arméen, efter affairen vid Sefvar , nödgades draga sig tillbaka och hvarunder den allmänna plundringen fortsattes ända till Piteå, hvarvid å Hemman, sorn lago nära allmänna 'Landsvägen, åtskillige Hemmans-Aboer uppgifvit och styrkt deras förluster af årsväxt, säd och hö samt boskap , kläder och husgeråd till Två, Tre till Fyrahundrade Riksdaler Banco.
Under sådane omständigheter, månne man icke bör innehålla med sina välmente anslag, intilldess man försäkrat sig om att, så som sagdt är, de icke mera skada än gagna; och månne man icke bör besinna hvilka krafter som anlitas, då man, utom statsmedel och hvarje persons afgift, äfven lagstiftar alt tvinga möjligen motvilliga föräldrar att lemna deras barn till en skola der det är ovisst om dygd eller odygd inläres. Ju friare statsförfattning, ju mera genomförd personlighetsprincip man önskar, ju angelägnare att från barndomen bibringa personerne principer, som reformera hjerta och sinne från inneboende sjelfsvåld och egenkärlek ; alltså för tidens lagar och framtidens hopp är frågan om denna svenska ungdomens uppfostran vigtigare än hvarje annan, sorn tillhörer samhällets lagstiftning. Vår gamla kyrkolag sedan 1600-talet har varit den enda, som, hvad angår allmogens ungdom, härom handlat, men, på sätt jag tillförene vid denna riksdag utredt, legat orörd ända sedan Carl XI utfärdade den. De omarbetningar man försökt, hafva icke ledt lill någon följd och den seduaste har blifvit utställd till konsistoriernas hörande, ulan alt viss tid blifvit förelagd för utlåtandes afgifvande; men det är i alla fall mindre lags stiftande än lags eflerlefvande, som inom samhället tarfvas och derföre vågar jag i R. o. Ad:s minne återkalla min under riksdagens lopp härstädes utförda, men af Stalsoch Ekon.Ulskm ännu obesvarade motion: om vägran af anslag i nu förevar. 8:de litel intilldess K. M:s Regering föranstaltat om nödig tillsyn, utgången från en ecclesiastik öfverstyrelse å under - 45S Den 9 Maj. lydande biskopar, öfrige prester och skolelärare, till hvilka de tjenligaste borde utväljas. Utsk. har sjelf föreslagit, i 11 särskilta punkter, vilkor för tillsynen å elemeutarskolorne. Jag återupprepar min motion om dylika kontrollers behöflighet äfven för folskolorne.
Utskm icke kan tillstyrka förslaget derom alt kyrkoherde, då han icke är Ordf:de i socknenämnd, likväl må kunna vara Ordf:de i fattigvårdsstyrelse Jag anser att kyrkoherden bör vara ordf:de i fattigvårdsstyrelsen äfven dä han icke är det i socknenämnden. Att vara ordf:de i både fattigvårdsstyrelsen och sockennämnden är sällan möjligt, åtminstone i större församlingar, der det skulle borttaga allt för mycken tid för kyrkoherden och leda hans upmärksamhet från de bestyr, som egentligen tillhöra hans tjenst. Fattigvården hör lill hans tjenst och hatgjort det i alla lider, sedan kyrkoherdebeställningen först upkom, och något skäl att ändra detta urgamla åliggande, kan jag icke finna. Man ser tverlom öfver allt, der kyrkoherden icke befattar sig med fattigvårdsstyrelsen, alt fattigvården blir behandlad mera juridiskt än kristligt och blir mera betungande för församlingen, och befordrar del sjelfsvåld, som hos en del lättjefulla och sysslolösa personer är på väg och på mänga ställen har inritat sig i betydligare grad. Dessutom hindrar det under många förhållanden användandet af fattigvårdsmedlen på det sätt som vore lämpligast och gagneligast. Af dessa skäl vore jag för min del sinnad att tillstyrka bifall till hvad motionen i della afseende innehåller, hvilket jag anser vara af mycken vigt. Hr Printzensköld, Carl: Jag delar fullkomligen de åsigter Frih. Palmstjerna yttrat. Jag kan icke lindet trycka en viss förundran deröfver, alt se Utsk:n afslyrkt förslaget derom, att Kyrkoherde, då han icke är ordf:de i socknenämnd, likväl må kunna vara ordf:de i Fattigvårdsstyrelse, så har Utsk:n straxt derefter tillstryrkt att han skall vara ständig ledamot af denna styrelse. Det är enl. min tanka i högsta måtto olämpligt, alt göra en Kyrkoherde endast lill ledamot i Fattigvårdsstyrelsen.
T HAMBURG I BILDAD, MUSIK, FAMILJ, DÄ J$ DAGLIGEN FRÅN DEN 7 TILL DEN 15 SEPT. EFTER SISTNÄMNDA DAG MOTTAGNINGSOCH ANMÄL" VIDARE MEDDELAR » Z », RINGSTORP. (478) SVAR TILL » 23 ÅR », SVENSKA TELEGRAMBYRÅNS UNGDOM FINNES, EMOTTAGES 2 UNGA FLICK NINGSDAGAR MÅNDAGAR OCH TORSDAGAR KL. J2L — |22. FÖR NÄRMARE REDOGÖRELSER TILLHANDAHÅLMODERAT PRIS. BÄSTA REFERENSER. NÄRMARI ANNONSAFDELNING, GÖTEBORG. GENOM FRÖKEN DANIELSSEN, TORSTENSONSGATAI LES PROSPEKT. SIGRID CARLHEIM-GYLLENSKÖLD. (S. T. A. (512) VILLIG ATT UNDERVISA BARN I VANLIGA SKOLÄMÄRARINNA, UNDERVISNINGSVAN I ALLA NEN, AÄRIBLAND NÅGOT SPRÅK, MEN EJ MUSIK, EN FLICKA ÄMNEN, SPRÅK, MUSIK, HANDARB, ÖNSKAR ÖNSKAS I ENKELT HEM. SVAR STÄLLES TILL » H. », NEUTRALA KÄRNTVÅL TILL YLLETVÄTT OCH PLATS. NITISK, ANSPRÅKSLÖS. SVAR » INTRESSE », ÖNSKAR INACKORDERING I GODT HEM PÅ LANDE SANDARED P. R. (S. T. A. 63761) Lars Monténs OLEINTVÅL TILL LINNETVÄTT ANVÄNDES LÄMPLIFÖR ATT LÄRA SIG HUSHÅLLET. SVAR JÄMTE BILLI S. GUMAJLII ANNONSBYRÅ. (G.
Men innan jag nämner något vidare, vill jag säga att Lars, som nu är hemma på besök från gymnasium, har blifvit en dugtig och snäll gosse. Visst har han ännu sina dryga slängar efter den sjelfsvåldiga uppfostran han fått; men så kan jag ändå utan skryt säga att, sedan jag tog hand om honom, blef han beständigt bättre, och detta sista årets frånvaro från hemmet har riktigt gjort folk af honom. Som sagdt är, Lars kom, helsade god morgon och gratulerade mig. ”Detta är från mamma,” sade han, ”och pappa väntar vid frukostbordet!” Jag öppnade min korg, och mor kan tänka, jag blef ej litet förvånad att finna ett helt dussin fina och präktiga skjortor från min patronessa. För att tillstå sanningen, kommo de ganska väl tillpass; och med hjertat fullt af tacksamhet, följde jag med Lars ned i salen, der tullförvaltaren och frun redan voro. Jag ernade på bästa sätt uttrycka min erkänsla, då frun afbröt mig med ett vänligt: ”Låt oss ej tala om det, min käre Arnman. Det har alltid gjort mig ett nöje att betrakta Arnman såsom en af oss; och det har han sig sjelf och sitt goda uppförande att tacka för. Hvad Lars beträffar, stå vi serskildt i skuld hos Arnman för all den möda han gjort sig med honom. Jag är viss att vår gosse ej hunnit så långt, om det ej, synnerligen under de sista åren han var hemma, roat Arnman att sporra upp hans af naturen goda och rika anlag.” Under detta fruns tal, hvilket, för att vara af henne, kunde anses såsom utmärkt vänskapligt, tyckte jag mig hos tullförvaltaren förnimma ett begär att i hvarje stund afbryta henne; och då hennes vältalighet slutligen stannade af sig sjelf, tog han pipan ur munnen och sade hjertligt: ”Min kära gosse, du har nu öfver fyra år varit mitt enskilda biträde på tullkammarn, och det är tid på att jag rättfärdigar det löfte jag gifvit din mor, då jag föreslog att få dig hit, nemligen att sörja för din framtid.
Att de, såsom tillgång för Inrättningen, påräknade bidrag af Staten och delegarne, skulle, då utaf 1798 års Statsanslag, 10,000 R:dr, redan finnes en, genom förräntad behållning, samlad fond 200,000 R:dr, medgifva, att efter fem års förlopp, hvarunder delegarnes tillskott samlades, och ytterligare råntemedel samt tillgång genom Testamentariska dispositioner förväntas, kunde pensionairandet bör - 782 Stats-Vtskottets Betänkanden. jas, och möjligen äfven derförinnan, hvilket dock beror på de bidrag af Staten kunna erhållas, samt åro foreslagne att utgöra följande. c) Det genom Kongl. Förordningen af d. 29 Junii 1798 anslagne belopp, på Riks-Statens 7:de Hufvud-Tittel af 10,000, R:dr, som skulle ofverlemnas till inrättningen, emot skyldighet att pensionaira dem, som vid anslagets öfverflyttning derpå finnas uppförda. b') Då Civil-Staten nu skulle med egne tillskott bidraga till en Pensionsinråttning, syntes billigt, att den andel eller adelar af Centonalen, å alla Civile Ämbetsoch Tjenstemåns loner, utan undantag, jemte befordringsafgiften, som nu tillfaller Arméens Pensions-Cassa, hädanefter borde till Civile Statens egen PensionsInråttning inflyta. c) Likasom Arméens Pensions-Cassa, allt ifrån dess forsta Inrättning, njutit inkomsten af vacante loner under Forslags och ligge-tiden, skulle samma forman tillfalla Civil-Statens Pensions-Cassa; och d') hafva Committerade jemväl föreslagit, att då en Tjensteman erhåller afsked ur Rikets tjenst, den af honom för. Stats-Utskottets Betänkanden. •j83 ut aftjenade Begrafningshjelp, som vid sådane tillfallen nu utgår en Stats-Besparing, må till Pensions-Cassan anvisas och ingå, heldst som många af dem, hvilka taga afsked, komma att ingå på Pensions».
Den lZngkiga erfarenhet Herr Hof - Marskalken Grefwe wäiner äger i Zörwalkningen af Banco , Verket, de grundcliga ffäl han anfört till bestyrkande af sitt an» förande, allt tjenar att stadga min öfwei'tpgrl'e, allt älägger mig att till alla delar conformera mig med hwad han yttrat i denna sak. Ingen lärer med stäk kunna neka att i dek Hederwärda Bonde - Stänbet äfwen Personer finnas som VIN Banco - Verket, dc§ wärd och dch skötande kunna äga lika nit, winna lika kundffap som nägon annan, ehuru det ätminstone för fä lärer wara ett yrke hwarom de sig winlagt; men dä Bonde - Ständer tvid I80O ärs Riksdag med de wilkor deltog i Dan» quens styrelse som nu äro, dä framför allt den omständighet Herr Grefwe körner anmärkt om piri» vats, lätteligen kan inträffa, och oftast till sina följ, der blifwa wädlig för ett Penningc - Werk sädant so>n Banquen, kan jag för min del alldrjg annat än till» styrka bifall till hwad Herr Grefwe körner förestå git, och derom hos Herr Grefwen och Landt - Mar» ffalkcn anhälla om proposition. — AnmarkningS-wis sär jag äran nämna wid hwad Herr LUvsrsiolpe anfört, att hwad be Ofrälse Ständen fbrebu o 1663 emot deltagande i Banqucns garanti, war mindre en följd af saknad kännedom, än af owilja emot Adeln och dä warande Kongl. Förmpndare-Regeringrn.
Ständers Lag-Utskott uti betz nu upläste betänkande af den lyche inne» warande Augusti tillstyrkt Kongl. Majus nädiga Proposition till Riksens Ständer om uphäfwande af det uti Kongl. Förordningen den 26 Ianuarii 1802 stad, gade straff för afsägelse af Adelskap, eller nägon Ridderskapct och Adeln tillhörande rättighet, a-isgg Ständet för deft del sig böra denna Nädiga Proposition i underdänighet bifalla : Hwilket genom Protocolls - Ut - Z6 Den 1 September. drag skulle de Respective Med-Ständen wördsamt och wänligen communiceraS. supra. Lx krotocollo I. Utdrag af Protokollet, höllet hoS Högwördige Präste - Ständer ben 28 Augusti 1809. S. D. Uti Protocolls - Utdrag af ben 2s:ke denneS afgifrver Högloft. Stats - Utskottet det betänkande, i anledning af Kongl. Majus till Utskottet remitterade Nädiga Proposition af den i6:de i denne mänad , angöende ett förskott af omkring 70 ä 80,000 R:dr Hamburger Banco till Stats-Wcrkct utaf Riksgälds - Contoirets sörröd af Wäxlar j denna myntsort, akt Riksgälds - Contoiret för det närwarande äger en Fond uti Hamburger Banco af 67,000 R:dr, hwilkcn när som hälst till Stats - WerketS behof skulle kunna anwändas, bock erinrar Ukssottet om angelägenheten deraf, att Riksgälds - Contoiret för sin ersättning uti Hamburger Banco, hälst denna myntsort för Riksgälds - Contoret är behöflig till snart förestäendc utbetalningar.
9Jlaj:td ocb 9lifetd ©tänberd uti omförmälbe ämnen fattabe be* flut; ocb b^r, efter bet kammarkodegium, på ttåbig befallning, in* fomrnit nteb uttberbåttigt förflag tid formulär för ttpa Sotbeböcfer, kongl. 9ftaj;t, jemte faftftädanbe af bufroubgruttberne för jorbebödferned form ocb upphällning, för öfrigt uppbragit åt kammarkollegium att, rö* »t®, titt 9t. @t. spröt1856—1857 l:jta ©arnt. 2:a Stfto. 9 ' 66* Dm 99?ötcS Slebfcittniltg uti rotcfafanS S'örfiiibrab gntiib för ut SJleb bifall titt 9tifetd febitaft förfamtabe ©fänberd i uitberbånigfjet anmätba beflut, l)ar Äongl. SDtajit genom utfärbab Äitiigörelfe af ben 18 2lprtl 1854 i nåber förorbuat, att genteitffapen mib be inbetba regementerne må från ocb meb påföljanbe år 1855 mara befriab från utgöranbe af beit få faöabe SJlötedafgifteu; fnoarjemte od) bå atuntitt
Med den sedermera vunna erfarenhet inom Bevillnings-Utskottet, att Utskottet beslutat föreslå Rikets Ständer att nedsätta personliga skyddsaf - 46 Bevillnings-Utskoltctn Betänkande, N\o 12, giften till 24 sk. för man och 12 sk. för qvinna, hvarigenom bevillningen efter denna Artikel skulle minskas med omkring R:dr 500,000 B:co, äfvensom med ledning af en nyligen från trycket utkommen brochure: ”Om publika arbetens nytta och nödvändighet" hvilken ■ skrift innehåller reflectioner och uppgifter om allmänna arbeten af den beskaffenhet, att det vore serdeles ensidigt, om hvarje Riksdagsman skaffade sig underrättelse härom, har jag trott mig böra ändra min ofvanåberopade motion, i betraktande af den ökade tillgång, som för detta ändamål kan erhållas, i händelse en del af den föreslagna ned sättningen af bevillning efter 1 Artikeln blefve använd till utförande af allmänna arbeten, hvarutaf landsvägarne först böra komma i åtanka. Jag får således reservationsvis anmäla, att jag anser det vara vida förmonligare, rättvisare och med landets sanna väl mera öfverensstämmande, att, i stället för den af Bevillnings-Utskottet beslutade nedsättning af personlig skyddsafgift, denna nedsättning inskränkes lill 36 sk. för man, i stället för beslutade 24 sk., samt 18 sk. för qvinna, i stället för beslutade 12 sk. Då uti lliket innevarande år troligen finnas omkring 1,600,000 personer, sorn skola erlägga skyddsafgift, erhölls genom denna tillökning från 24 till 36 sk. och från 12 till 18 sk., ungefär R:dr 300,000 B:co, sorn borde till Laudsväcaraes förbättrande årligen användas, hvartill O o dessutom säkerligen kan tagas omkring R:dr 50,000 af fonden till Correetionsinrättningar, i fall, som sig bör, alla eorrectionisler, som icke begått så grofva brott, att de mäste hållas inneslutne i fängelse, borde användas till arbete vid desse vägförbätlringar, i stället för att, som nu, sysslolöst tillbringa sin lefnad.
Kassaförvaltarens redogörelse lyder som följer: Vid 1888 Brs utgång utgjorde sjukkassans 1: Fordran å sparkasseräkning i Handelsbanken Fordran i Stockholms Läns sparbank .. 1,861:,, Intecknings Garanti-Aktiebolaget ... 203: Kontant 13: summa kronor 2,080: 7 6. p - 86. Då vid slutet af 1887 sjukkassans kapitalbehallning upptogs till kronor 1,003: 60, har alltså under året denna kapitalbehållning ökats ined kronor 1,077: 36; detta på grund af följande förhållande mellan inkomst och utgift. Resterande årsoch inträdesafgift - Summa kronor 1, !Ii 1: 7 i. Utgift. -. Summa kronor 1,911: 71.. 13 Inventarierna, bestående af räkenskapsböcker och skrifmateriel, äro ej upptagna i nigot varde. Fröknarna A. Roos och A. Fabricius hafva äfven under det förflutna året med uppoffrande nit och mycken skicklighet skött kassans registrering och ekonomiska expedition. Cud A 4 ~ s t ~ ö m. Fondernas ställning inses af följande af kassans ordförande utarbetade redogörelse. Fredrika-Bremer-Förbundets sjiikkassa egde den 3 1 december 1888 följande fonder: Försakringsfonden 951: - Donationsfonden ... 106: - Reservfonden .. 822: - Understödsfondens återstod . 202: hvadan kassans förmögenhet utgör kronor 2,081: - Vid ingången af år 1889 ar således sjukkassans ekonomiska stallning följande: Försakringsfonden Donationsfonden 106: - Reservfonden . 1,024: - Da reservfonden under det förflutna året tillväxt med 0,96 kr. per delegare, kan kassan anses hafva gjort ytterligare framsteg i sin ekonomi. Stockholm den 7 februari 1889. P. G. Iiosén.
S. D. Banko-Utskottets sedan de 2:ne sista Plena på bordet hvilande Betänkande af den 22 dennes, i fråga om understöd från Banken till uppbyggande af Lärohus uti Städerne Calmar och Skara, blef, i anledning af flere Ledamöters inom Bonde-Ståndet deremot gjorda anmärkningar, till förnyad handläggning af Utskottet, återremitterad!. S. D. Vid förnyad föredragning af BankoUtskottets den 22 i denna månad meddelte, på bordet hvilande Betänkande, i anledning af hegardt Låne-biträde från Banken till Uddevalla Stads kyrka; blef samma fråga, i anledning af flere Ledamöters inom Hedervärda Bonde Ståndet gjorde anmärkningar till Utskottets förnyade handläggning återremitterad. S. -D. Då Bonde-Ståndet till slutligt afgörande företog Stats-Utskottets på bordet hvilande, förnyade Utlåtande af den 22 i denne månad uti den af Herr Grefven Joli. Henning Gyllenborg väckte fråga rörande Salrpeter-skatteng. utgörande, m. m-, biföll Bonde-Ståndet hvad Utskottet yttrat, angående omöjligheten att för närvarande nedsätta den stadgade Saltpeter-gärden 366 Prat. Utdr. d. 30 April i8x8- af 10 marker för hvarje helt hemman, samt lät derjemte hero vid Utskottets löfte om särskildt Utlåtande angående den redan insamlade Saltpeter-fondens användande, under förbehåll, att, da detta Utlåtande inkommer, vidtaga de åtgärder, hvartill sakens beskaffenhet kan föranleda.