Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad angår införandet af alla slags förbättringar, bör anmärkas: att vanans makt är stor, ocb att för nyttiga reformer skulle ett tvång, som nu saknas - 25 nas ofta kunna vara helsosamt; men ett sådant tvång kan svårligen införas på annat sätt, än att komunerne sjelfve ålade sig det, hvilket förutsätter, att de styrdes af de förståndigaste och mest patriotiska af sina egna medlemmar. Bergsoch Bruksrörelsen har under de sednare åren gjort framsteg. livad malmstrecken i jernbergslagen beträffar, vågar jag underdånigst åberopa den beskrifning öfver Norbergs Bergslag, författad af Herr Assessoren J. E. Ångman och till Eders Kongl. Maj:t under Dess höga resa genom Westmanland år 1838, i underdånighet öfverlemnad, som allmänt blifvit tillerkänd ett utmärkt värde och genom Länets Hushållnings-Sällskaps försorg med karta försedd, och till trycket hefordrad. Jernmalmsgrufvorna i Bergslagen äro nu 34. Tackjernshyttornes eller Masugnarnes antal 20. Sedan 1832 har således dessa grufvors antal blifvit förökadt med 6. Utgången malm ifrån jerngrufvorne har varit: År 1833 54,561 lass å 60 L# B. V. eller 109,122 lass å 30 L# 1834 39,838 „ ä 60 L# eller 79,676 lass å 30 L$ 1835 . • 69,805 „ „ „ „ 139,610 „ 1836 . , 49,137 „ „ „ „ 98,274 „ 1837 54,643 „ „ 109,286 „ Summa 267,984 lass å 60 L& eller 535,968 lass å 30 L&, sein i medeltal årligen under nämnde qvinqvennium gör 107,193| Skepp, å 30 Lisp.
S)en npa, af itongl. ®aj:t och 9ttfet$ ©fäuber beptabe rote» inbelningen i Semtlanb här, i öfwereriöfTämmelfe meb utfärbab ttåbig inflruftion, inom prooinfen blifwit fullborbab, men lifwäl ännu icfe hunnit af ^Congl. $ftaj:t pröfwaö. i?ong(. 9ftaj:t hpftr bocf ben för* hoppning ett imber loppet af nu öppnabe rifobag funna jemwäl betta rotering&ärcnbe till 3cifctö ©tänberö pröfning öfwerlemna, på bet att fålunba ben för ruft* och rotehållare i 3emtlanb affebba lin* bring i rupingö» och rotering&befwäret fnart må fomma till werf* fjällighet. CSmellertib häl’ bet af STifetö ©tänber för wifé tib bewil» jabe anjTag meb 4,000 9\:br årligen till unberflöb åt beféa ru(T» och rotehållare, bltfwit åt bern i föreffrifwen orbtting utbelabt för åren 1845 od) 1846; od) anfommer på frantbele# pröfning, l>urun>iDa fattima aitflag för innewaranbe år bör af bein få åtnjuta#.
Maj :ts Nådiga uppmärksamhet redan blifvit dels af Rikets Ständer och dels af åtskillige invånare uti Jemtlands Län fästad å detta ärende, men Kongl. Majit, som förklarat det i allmänhet vara stridande emot rikliga grunder att, under de för handen varande ofvanomförmälde förhållanden, Lill afgörande företaga serskilda löneförhöjningsoch organisationsfrågor och dem till Rikets Ständer framställa, icke upptagit Frösö skola ibland de läroverk, för hvilka Kongl. Maj:t, i anseende tili serskilde omständigheter, begärt anslag; hvadan ock följer, att frågan om utvidgningen af Frösö skola ännu beror på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning; alltså och då dessutom vid denna Riksdag fråga blifvit hos Rikets Ständer väckt om en allmän reorganisation af elementar-läroverken, finna Utskotten sig böra tillstyrka, alt Herr Prosten Säwes förenämnde motion icke måtte för närvarande till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 20 December 1844. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskoltens Utlåtande, N:o 27. 7 Reservation af Herr Bergsten: ”Ehuru jag med Utskotten delar öfvertygelse!! oin Frösö skolas, i anseende lill afstånd och flere omständigheter, behöfliga reorganisation i den vidsträcktare omfattning, som Riksens Högloft Ständer vid sednasle Riksdag framställt, har jag likväl ej kunnat gilla, att Utskotten afslagit den tills-vidare-åtgärd, skolans utvidgning med en Conreclor, som motionären nu föreslagit, och hvilken, långt ifrån alt hindra den framtida omregleringen, skolat blifva eli vigtigt befordringsmedel af densamma.
Han tog den strax ifrån henne, halft förargad, halft skrattande, med detta skälmaktiga, lättsinniga ungkarlsskratt, som han alltid bibehöll. “Jaså, lillan tror verkligen hon får sitta och läsa sådana böcker “ Alice satt i den stora skrifbordsstolen midt framme på golfvet och daskade med linealen mot det gröna bordsklädet. Hon hade ögonen nedslagna och sköt ut läpparne. – Åh, pappa, låt mig nu få den, bara Tror du inte, jag har läst värre böcker än den? — Du skulle engång höra, hvad flickorna i skolan talar om Tror du kanske inte jag vet, att sådant kan passera? Att unge herrar kan ta sig för att älska en gift Hon hejdade sig och blef blossande röd. Så såg hon förstulet forskande upp till fadren – han hade vändt ryggen åt henne och stod litet framåtböjd öfver den långa reolen, medan han omsorgsfullt pressade boken in i räckan af de andra. – Nej, Alice min – han kom fram till henne, satte sig på stolens armstöd och strök långsamt handen öfver hennes hår. Jag vill inte att lillan skall gå och fantisera om sådana der dumma saker. – Men det gör jag ju i alla fall, mumlade Alice buttert. Cécile kom in med lilla Eva – hon var nu elfva år – klädd för att gå ut. Hon såg så ung ut, nästan som ett barn, i den långa silkedolman, med allt det svarta pelsverket om halsen, och den lilla plymbesatta kapotthatten. Hon lade muffen på skrifbordet och började draga på sina handskar. – Jag följer med Eva på hennes danslektion. Hon talade kort som vanligt, entonigt och likgiltigt. Hanna har inte tid i kväll för tvättens skull. Alice kände sig alltid så tacksam mot modren, när denna var “som andra mammor“, d. v. s talade om och bekymrade sig om hemmets små dagligdags saker. Hon hade då alltid samvetsagg, för det hon inte kunde vara snäll och som hon “borde vara“ emot henne och försökte göra bot med ett slags ödmjuk, ångerfull vänlighet, som modren aldrig tycktes märka, och som heller aldrig varade rätt länge.
Om likväl skulle förmodas, hvad Utskottet, med bibehållande af samma Correctiv, anser knappast böra såsom möjeligt betragtas, att de nu fastställde grunderne, sådant oaktadt, genom ytterligare anslag öfverskredos, och det gifne Creditivet blefve af Bevisorerne indragit, uti hvilket beslut likväl två tredjedelar af dem i sådant fall skulle instämma, så blefve verkan deraf dock ej annaa eller svårare, än att, enär blott det vid denne Riksdag meddelande Creditiv skulle återgå, Fabrikerne allenast ålerkommo i deras nuvarande ställning. Och Som, utom det att Bankens här-: i88* Stats-Utskottfts Betänkandm. till 'emnade biträden mäste tänkas såsom ternporaire och följaktligen vid andre inträffade financiela förhållandet!, er: gäng skola till .Banken återgå, härvid tillika förekommer, att de af Fabriks-idkarne uppburne lånen icke kunde, i händelse Créditivet af Revisoierne indrogs, åläggas till återbetalning förr än, enligt Låntagarens reverser, de dertill sig förbundit, och hvilket utgör högst Nio månader efter Lånens undfående; Så skulle en sådan inträffad händelse, i det hela betragtad, icke medföra särdeles svårare följd för Falniiranierne ari hvad dem redan, genom de ofvan anmärkte tillkomne serskilda anslag, de föregående åren drabbat, nemligen nedsättning och minskning uti deras föregående året ägande Lånrätt, hvilken minskning, i fall af sådan indragning, ej skulle blifva mycket betydligare, än den, hvartill dé obegränsade ans!3gen föranledt, nemligen från 32 till 19 procent af tillverknihgarnes värde. Ofvannämnde Correctiv är i öfrigt icke något alldeles nytt Förslag af Uiskottet; Vid 1815 års Riksdag blef ett dylikt bestämdt, i afseende på det sist lemnade bidraget till Manufactur-Disconten af 200,000 JLdrjmen hvilket beslut då, utan något vidare offentligtgörande, endast intogs i 6. §. af det utfärdade Reglementet för Jlanco-Styrelsen.
Riksdags-Ordningen utgå orden: »egare af hus eller tomt samt egare eller innehafvare med ständig besittningsrätt af jord under stadens domvärjo, alla dessa», samt att det föreslagna 3 mom. i samma §. får denna lydelse: »Ingen må för städerna till »Riksdagsman ulses, som icke minst tre år före den dag, hvartill Riksdagen blifvit »pålyst, varit, enligt 1:sta momentet af denna §., valberättigad i staden; och beräk«nas denna, tid från tjemteeller borgare-eds af äggande eller från det utöfningen »af yrke börjat.» Stockholm den 29 September 1854. Bih. till B. St. KonstitutionaUtskoltett Memorial, N:o 54. N:o 54k Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Okt. 1854, kl. 1 e. m. Memorial till Rikets Ständer, med anmälan om de uti Förstärkt lionstitulions-Utskott anställda omröstningar. Förstärkta Konstitutions-Utskottet, som denna dag, i enlighet med 56 § Regeringsformen, röstat öfver nedanstående, i behörig ordning gillade voteringspropositioner, får härmed hos Rikets Ständer vördsamt anmäla utgången af dessa omröstningar. irsta votering s-propositionen : (Memorialen N:ris 9, 20 och 29.) Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet uti des9 memorial N:o 9 afgifna förslag till ändring i 68 § Riksdags-ordningen, angående revisionerna af Stats-verkets, Bankens och Riksgälds-kontorets tillstånd, styrelse och förvaltning, skall i o förän dradt skick antagas att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästkommande Riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej. Vinner Nej, kommer nämnde förslag, att, till slutlig pröfning vid nästföljande Riksdag, blifva hvilande med sådan förändring, att i stället för orden: Tiden 15 Septembers införas orden: uden 15 Augusti.a Omröstningen har utfallit med Sjutton Ja, Sextiotvå Nej.» Bih. till R. St.
På ofvan anförda grunder, och med anledn. af den efter motionstidens slut bestämda och helt nyligen började actie-utdelning, får jag vördsamt föreslå: 1:0 att den i år utfallande utdelning å actier i Götha canalbolag med 1 proc. af capitalet för i:sta, och £ dito för a:dra classens actier, befrias från bevillning; 2:0 all i nya bevilln:s-förordn:n intages det stadgande, att så länge utdelningarna i nämnda bolag icke öfverstiga 4 Den i Juli f. m. i proc. af capitalet, för år räknadt, de befrias från bevillning. Remitterades lill Revil 1 n.Utskottet. Företogos till pröfning Const.Utskls den 10 och 17 sisth Juni på bordet lagda memorial JN':o i3, angtde anmärkntr, gjorda under granskningen af Statsrådets prot., samt samma TJtskrs den 20 sistI. Juni på bordet lagda mern. N:o 17, med lättelse i mern. N:o 13, bilagan. Gr. Horn, Claes Fredr.: Till undvikande afen alltför lång discussion, rörtde formen för behandlingen af detta betänk., skulle jag för min del vördsamt tillstyrka, att llr Frih. o. Landtm, täcktes tillkännagifva , huru Hr Landtm, ämnar föredraga samma betänkande. Mig synes, att fråga icke bör eller kan uppkomma om detsammas behandling punktvis, enär Const.Utsk:s betänk, icke i någon punkt innebär något förslag till åtgärd.
Det kan väl vara att kyrkolagen bestämmer att den, som bryter sämjan inom äktenskapet, skall af presterskapet varnas, då endera af konträhenterne gör anmälan derom, då, såsom hos oss, förhållandet är, att kyrkan och presteme innehafva och uteslutande bemäktigat sig hela denna, den djupaste och mest ingripande delen af lagskipning, men huruvida det är rätt, huruvida det är nyttigt och ländande till folkets sanna utveckling, låter jag vara osagdt. Detta är ett katholskt, ett föråldradt förhållande, motverkande den naturliga gången af mensklighetens största lifslråga, som är äktenskapet. De konflikter, som nödvändigt måste upstå genom den nu rådande andeliga och verldsliga sammanblandningen, denna Statens och Kyrkans kombinerade lagstiftning, då härtill kommer, att kyrkan och presterne ensamt regera de äktenskapliga förhållanderne i lagskipningen, kunna icke åstadkomma annat än misshälligheter, i stället att dem förebygga. Jag inser icke någon rättsgrund för att presterne skola intränga i jurisdiktionen mera uti sådana fall, än uti andra. Ar då icke äktenskapet en naturlig sak, som hvilar på naturliga grunder och fordrar de rättslärdes deltagande, såväl som hvarje annan verldslig sak? Kyrkan och dess sakförare äro, som skriften uttrycker det, »ett rike, som icke är af denna verlden», på annat sätt än för så vidt det utöfvar ett rent »andeligt» inflytande på individerne, på samveten. Det är derföre jag, hvad mig vidkommer, icke kan tillstädja dessa varningsgrader inför de här föreslagna auktoriteter af prester och kyrkligheter, det vare sig pastor i församlingen, kyrkorådet eller domkapitlet. Utan —- 118 De u 14 Mars I. m. den, som bryter mot den allmänna frid, som bör råda mellan menniskor, må af den förorättade sukföras inför allmän domstol, på grund af skäl och bevis, det vare sig inom eller utom äktenskapet. Jag ser icke något hinder för att lagstiftningen en gång med allvar och kraft intränger i det husliga lifvet, och förbrytelser der, för bristande åtlytnad, för våld, för oförrätt, straffas i enlighet med allmänna lagar, såsom andra förseelser, andra brott.
Slutligen hade Styrelsen med anmärkning att, från den tid föreståndaren och professorn i kemi tillträdt de för dem föreslagna boställen, å deras löner borde göras ett afdrag, svarande emot boställs-förmånen, som för hvardera torde kunna uppskattas till 500 R:dr B:ko, eller för begge tillsammans till 1,000 R:dr samma mynt, med hvilken summa aflöningsstaten då komme att minskas, men att, enär, efter Institutets inflyttning i en ny lokal, utgifterna för ved m. m. måste blifva betydligt större än de äro i Institutets nuvarande hus, anslaget till diverse utgifter då väl behöfde att med nämnde summa ökas, hvadan årsanslaget alltså borde blifva oförändradt, i underdånighet yttrat, att de anslag, som Styrelsen nu ansett sig böra för Teknologiska Institutet begära, visserligen vore stora, i synnerhet vid jemförelse med hvad Institutet hittills åtnjutit, men att Styrelsen gjorde sig förvissad om att Rikets Ständer, vid öfvervägande af nyttan för staten att ega ett väl ordnadt tekniskt institut, der vissa dess tjenstemän kunde erhålla den tekniska bildning, som de behöfva, och der dess embetsverk kunde erhålla upplysningar i ämnen, som röra slöjderna, samt af vigten för industrien att ega en tidsenlig högre bildningsanstalt, der ej blott skicklige lärare kunde bildas för lägre tekniska läroverk, utan äfven de industri-idkare, som behöfva och söka en högre teknisk bildning, kunde erhålla en sådan, och hvars samlingar, ändamålsenligt ordnade och uppställda, kunna betraktas såsom ett industrielt museum, hvilket för allmänheten vore afgiftsfritt tillgängligt, icke skulle vägra att, särdeles i en tid då landets materiela förkofran ginge så hastigt framåt och kapitaler dagligen samlades, som kunde i landets näringar användas, bevilja de till nu ifrågavarande ändamål erforderliga medel. 84 Bil. M 5 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. JV? 1, om Statsverket 185G.
Jag har dock icke ansett mig af detta skäl nödgad att här utesluta denna punkt, helst som jag ernar genast härefter taga mig friheten i afseende på berörde sak med få ord anföra en särskild motion. Denna motion remitterades till Allm. Besv. o. Ekon.Utsk. Hr Ehrenborg upläste slutligen 2:ne motioner af följande innehåll: 1:0 För den händelse att min, vid denna Riksdag väckta motion, ang:de förändringar i nu gällande SockenstämmoFörordn., skulle i öfrigt vinna R. St:rs bifall får jag härmed vördsamt föreslå: det R. St:r mätte för sin del besluta, att, med uphäfvande af ändring af K. Förordmn d. 8 Maj 1849 Den 26 November e. m. m samt alla de Lagar eller Författmr, hvilka innehålla bestämmelser om kungörelser och andra verldsliga akters upläsande från predikstolarne, stadgas måtte, att, med undantag af Bönedagsplakat och kollektpå lysningar, alla de tillkännagifvanden och promulgationer, hvilka hittills lagligen från predikstolarne skett, hädanefter skola å Sockenstämma meddelas; och får jag, i afseende härpå, hänvisa, så väl till de motiver, som blifvit anförde i min motion, ang:de förhöjdt ansvar för handels idkande i salubod under helgedag, som till förstberörde, ang:de förändringar i SockenstämmoFörordmn, väckta motion, helst den sistnämnde torde komma under sammansatt Lagoch Ekon.Utsk:s behandling. Denna motion remitterades till LagUtsk. 2:o Uti 23 §:n af K. M:s Nåd. Förorda., ang:de vilkoren för försäljning af bränvin, är stadgadt, att »utaf de afgifter • till hvarderas folkmängd.» Förgäfves har jag sökt utröna anleda, tili och syftemålet med skiljaktigheten uti denna bestämmelse hvad städerna och hvad landssocknarne angår.
Men, med bibehållande endast af förut antagna grunder, kan inkomsten häraf likväl beräknas till . -710,000: 33:o. Bränvins-briinneri-inedlen. Inkomsten, vid sednaste Riksdag påräknad till 650,000 Ridr, har utgjort: år 1847 . Transport Ridr 6,162,000: Bih. till U. St. S 10 Kongl. Maj:ts Nåd. Prop, om Statsverket 48SI. Transport Ridr 6,162,000: — Kongl. Maj:f, som uti särskild Nådig Proposition gifver Rikets Ständer tillkänna sina afsigter rörande bränvins-bränningens utöfvande, förväntar, att Rikets Ständer, i afseende på näringens beskattning, går Kongl. Maj:ts Nådiga afsigter till mötes, så attafgifterne för bränvins-bränningen betydligt förhöjas. ; Då emedlertid erfarenheten ännu ej ådagalagt, till hvad belopp dessa afgifter kunna uppgå, samt dessutom största delen af den skeende tillökningen synes böra afses för särskilda ändamål, så föreslår Kongl. Maj:t nu Rikets Ständer, att för de allmänna statsbehofven af dessa medel endast påräkna en inkomst af 800,000: — Summa Extra ordinarie Inkomster R:dr 6,962,000: — Restantier beräknades vid sednaste Riksdag till 180,000 R:dr och hafva åren 1847—1851 i medeltal årligen uppgått till 204,353 R:dr. Medeltalet för åren 1848—1851 uppgår dock ej till mera än 176,677 och beloppet för år 1851 endast till 162,891, hvaribland 32,718 R:dr tullmedel, hvilka äro inberäknade under den rubrik, byartill de rätteligen böra. Kongl. Maj:t anser derföre Restantierna ej böra upptagas lill högre påräknclig inkomst än .
9- 3 e turna l bafme 2£i be flutit, att, utdfmet* ben, unber 3rtebfe ^ufmub# titeln, upptagna fumma af 626,000 R:br fdt ^tfg^€ollegii ©epartementer, 20 eill fårfmarSmerfetS materitfa 6e|of, 9fiffrgtffb$?£ontoirer (Falt titlfantxi* lalla ÄonflL ‘Wlajit årligen 70,000 9tor, för nåmnbe begof ocg feuttillmerF? mngS?Fognabep, intill beg ofmergotten på (Stahmer Fets inf omger, fean odg Hiet) år 1830,. blifraa utrebba; eller, bereg ofmergotten giptill,. för något år, icfe lemna tillgång, befnmma genom upplåning angaffa, meb milfov^att namnbe j. IOi Cnår <281, mib benne JRifSbag, Funnat, i mågigage måtto , angåffér mebel till forjmarSmerfet, meb gere-migfiga ånbamål, utan att belaga 9cifet meb■ fFulb-, gaftoe <281 fåfom en grurtbfats antagit, att icfe leiler för anbre belof bemilfa gere eller gogre anjlag, ån forn funna begrrbaS, utan att får? målla någon m> 3tif£gålb; odfpbå 3£i/ i förgå rummet, unberfoft oc| tilt beloppet begåmt (StatdmerFetd ertra tillgångar, famt berefter rattat oc| för?
Den åsigt, som sålunda blifvit af chefen för Eckl,esias tik-departementet uttalad och jemväl vunnit Kongl. Maj:ts godkännande, kan icke heller Stats-Utskottet för sin del undgå att biträda; och ehuru, lika med Friherre Fock samt öfriga omförmälde motionärer, Utskottet erkänner, att ifrågavarande läroverk ej torde kunna uppnå den utveckling, eller undervisningen derstädes, uti de till real-linien hörande ämnen, erhålla den grundlighet och omfattning, som Rikets Ständer tvifvelsutan åsyftat och benämningen ”fullständiga” elementar-läro verk tydligen angifver — med mindre än att lärarekrafterna vid dessa skolor ytterligare förstärkas; har Utskottet dock, på grund af de omständigheter, om hvilka Herr Grefve Hamilton erinrat, och med afseende jemväl å den icke obetydliga tillökning i lärareplatser, som uppkommer, i händelse den tillstyrkta utvidgningen af Norrköpings och Wenersborgs skolor af Rikets Ständer bifalles, funnit betänkligt att under närvarande förhållanden, då erfarenheten visat att tillgång på dugliga ämnen för ett större antal lärare-beställningar endast småningom kan beredas, förorda flere nya lärares anställande vid öfriga real-skolor, än en, såsom Kongl. Maj:t föreslagit. Dock anser Utskottet denna tillökning vara mindre angelägen för Luleå mindre besökta skola, som förut 2-klassig, genom Kongl. Brefvet den 4 September 1858 upptogs bland de på real-linien fullständiga elementar-läroverken och följande vårterminen utvidgades till 3-klassigt, samt således ännu icke på långt när erhållit den utveckling, som åsyftats med skolans uppfattning bland de fullständiga läroverken.
Parisiskan vingade, som dansen lockar ooh som så gärna af värld klär sig aldrig i annat än domino, lyfter sina evigt unga armar till fiolernas utnär hon af nyfikenhet besöker en operamaskedragna ton. Hon hämnades, denna förbigångna. rad, och de, som utan att äga hennes samhälls Hon skapade ett dussin vrångbilder af sin ställning och henne värdighet likväl sträfva skugga och förklädde dem och skickade dem efter att bevara skenet, följa alltid hennes expå balen. Och ingen kunde säga, hur det empel. Det är således icke svårt att klassera gick till, men de blefvo insläppta allesammans: dessa incroyables i silkestrikåer och röda sidenden tomma munterheten, som maskerats som frackar utan ärmar, dessa bébéer i små spetsskallra, det fula skrattet, som helt enkelt var kjolar och några olyckliga, som förklädt sig en gubbe i lösperuk, och de platta påhitten, till lampskärmar och kväfvas inne i de sidensom alla kommo utklädda till grodungar. klädda ståltrådskupor, som täcka deras anMen om man roade sig eller icke, var opesikten, medan dé på sina vacklande hnfvuden ramaskeraden en bländande ögonens fest. Lybära den enorma inrättning, som utgör en moFrån operamaskeraden i Paris. 11 61 dern abat jour. Evad man kallar karaktärsmasker äro alldeles bannlysta, ty dit får man väl icke räkna några indianer från Batignolles och en advokat i lockperuk, hvilken är betald, för att han skall dansa kadrilj. Dessa dansöser förtjänade sitt särskilda ka pitel, om deras konst icke vore ett så bottenlöst — och ett så fult — koreografiskt vanvett. När man betraktar denna kadrilj, sä afskräckande i sin materialistiska platthet, frå- gar man sig, hvar den franska smaken, hvar det franska behaget, hvar den fina, gamla franska måttfullheten tagit vägen. Om denna dans, hvilken alltid utföres af särskildt dresserade och betalda artister, ändå kunde roa, men den roar icke!
„ Alius d:o „ Ronneby d:o Till utdikningar och vatten-a I lappningar dra Länen „ Storoch Hönsmyrans odling Emans upprensning Stångåns d:o Himble och Tollareds åars d:o Gottläudska myrornes aftappning yy •y Till förutnämnde anvisningar nemligen C. i de sö - Sutnma 2,927,453: 15. — 15,000: 20,000: 20,000: 50,000: 25,000: 20,0(X): 10,000: 100,0(X): 2,0(X): 45,000: 15,400: 10,(XX): 50,000: - Transport 2,927,453:15. Stats-ZJlskotlets Utlålandej N:o ^jS. Transport 2,927,453: 15, — Låne-understöd 382,400: ~ lomma: föreslagen Capital-afsättning till utlåning för att med räntan bestrida anslaget till Strömsholms canal 1,250,000: — ~ enligt StatsLagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskottens Utlåtande N:o 89, anslag till fängelse-byggnader 1,550,000: ~ enligt Stats-Utskottets Utlåtande N:o 426, Låne-understöd för Malmö hamnbyggnad 50,000: Summa R:dr B:o 6,159,853:15. — hvadan, vid jemförelse med de här förut beräknade tillgångarne uppkommer en behållning af 136,512:35. 8, Summa 6,296,366: 2. 8.