Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St:r godkännes, med hufvudsakligt fäste derpå ingått i undersökning, huru de 2tne för ändamålets uppnående föreslagne utvägar: 1:0 upptagandet af ett Statslån 2:0 fördelning deraf emellan Fastighetsägare, emot säkerhet af inteckning, bäst kunna användas. Härvid har, i anledning af de inora RiksStånden yttrade betänkligheter emot både ett Utländskt låns upptagande och ett låns anskaffande inom landet, det synts Utskottet, att hviiketdera af desse sätt för upplåningen begagnas, någon menlig verkan deraf pä realisationen af myntet ej kan uppkomma, aldraminst om lånet upptages i Silfver, hvarmed den för realisationens fortgång förut beräknade disponible Fond kommer att tillökas. Om tillika, för ett lån i Silfver, ej annan än låg ränta, bestämmes samt långsam återbetalning förbehålles, torde Landets egne Capitalister icke finna någon fördel i att speeulera derpå genom Silfver-inköp, och dertill uppsäga sine hos enskilde utlånta medel: \ 386 Stats-Utskottets hvadan, genom desse försigtighetsmåtls iakttagande, farhågan, att genom ett låns upptagande för Statens räkning, Capitaler skola från Landets verkliga Näringar dragasbör försvinna. Den förvirring i enskilde Credit-förhållanderne man tillika fruktat blifva en följd af den föreslagne anstallten bar Utskottet trott kunna förekommas, dels derigenom, att räntan på de lån, Staten utlemnar, icke bestämmes så låg, att en större vinst af desse låns erhållande föranleder allt för stort tillopp af lånsökande, dels ock derigenom, att ej hela lånefonden på en gång utsläppes, utan endast successivt och på särskildta fastställda terminer utgifves. Utskottet tror således, att, sedan It, St;r nu fattat beslut om myntbestämningen och realisation, några betänkligheter .icke möta för ett
Landtmannen endast sin egen och sin verkliga grannes, men icke andras afvel, eller sig tillköpta valör må inom, Liket föra och afsätta; samt 5:0 att vederbörande mätte förbindas till ansvarighet för sina i dessa hänseenden meddelande pass eller bevis, öfver hvilka förteckning, i likhet med hvad om pass i allmän. iiet 1 Den 27 April. 417 het ar stadgadt, borde till Konungens Befallningshafvande i Länet månadtligen insändas; och har Borgmästaren i Eksjö, Herr P. Zellinger uti Vällofl. Borgare - Ståndet munteligen yttrat den önskan, att lumpsamlare matte i rine begripas uti samma stadganden, sorn Herr Borgmäsiaren Hambraeus för Glasoch Smideshandlare föreslagit. Utskottet, sorn blifvit underraftadt, att, rörande så väl Landthandeln i allmänhet, som lump.' handlares och andra kringstrykande personers rättighet att färdas omkring landet, flera Memorial och anföranden äro från Respeetiva Riks - Standen at hitförvänta, anser sig för det närvarande böra inskränka sitt utlåtande endast till frågor om Glas-, Porceilainesoch Smideshandlares rätt, att. till handels idkande resa omkring i Landsorterna; uti hvilket ämne Utskottet förmodar dess yttrande vara tillräckligen beredt, medelst den af Utskottet verkställda granskning, så väl af Kongl. Commerce - Collegii Kungörelse af den 22 Eebruarii 1802, angående hvad som, i anseende till Glasoch Porceilaines ■ förares samt Hof - Inköpares resehandel iakttagas bör, som af Herr Borgmästaren Hambrsfei ifrågavarande Memorial, samt genom den kännedom, någre bland Utskottets Ledamöter sjelfve äga om de olägenheter, missbruken af förstnämnda personers handelsförmoner Landet i allmänhet tillskynda. Lika med Herr Borgmästaren Hambraeus, har Utskottet funnit, att den frihet, Glasoch Por - 4'lS -D«n s 7 April.
Andel i Ottomanniska Portens beskickning 16,947: 26. to. Engelska Kyrkan i London 100 P. St. å 13 1,300: Tillfälliga. Utgifter Diverse utgifter, hvaribland Vexel-ornkostningar, Coursförlust 4,801:44- 7* Afsättning till Sjö-Expeditionerne 45,000: Ej till året hörande utgifter Gåfva till Hospitals-Inrättningen Dreadsvougt i London P. St. 100 1,416: 32. — ytterligare alförning å det under de förra åren bal lancerade värdet af tillgångarne 4,312:33. 8. Dito —oförsålde i Tunis , 779:24. 3. Inventarier . tnn; xuu. 1,534: 14. 7. fordringar af Kongl. Flottan 646: 33. 4. dito — af diverse personer 36,426:36. — dito — af Rosner R:dr 6,258: 42. St. Memorial, i frågan om en miltaire post till bevakning af LåneContorets hus i Malmö. (U. A) Med anmälan, att Låne-Contorets i Malmö säkerhet, isynnerhet under den mörka årstiden, lätteligen genom inbrott kan äfventyras, hade Rikets Ständer, under förmenande alt tillgång på militaire-bevakning kunde beredas från den Garnison af 3oo man, som i Malmö är förlagd och inqvarlerad, tili Skrifvelse den 17 September sisth år hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, det en miiitaire-post måtte medgifvas till bevakning nattetid utanför Rikets Ständeis Låne-Contors bus i förenämnde stad, utan annan kostnad för Låne-Contoret, än anskaffandet af vakthus, och, om så erfordrades, af vaktpels, på sätt förhållandet nu ärmed de tvänne mililaireposter, hvilka utgöra bevakningen af Rikets Ständers Banks här varande hus.
Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets den 14 dennes på hordet lagda Utlåtande N:o 143, i anledning af Konsl. Maj:ts nådiga Proposition, angående rättighet för Guvernören å ön S:t Barthelemy, Öfverste J. H. Haasum, att vid afskedstagande! varda uppförd till pension å rikets allmänna Indragningsstat. S. I). Föredrogos och lades till handlingarne Stats-Utskottets nedannämnde den 14 dennes på bordet lagda Memoiial: N:o 153, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 78; N:o 154, i anledning af återremisser å Utlåtandena N:o 75, angående medels anvisande till lån för kyrkobyggnader och N:o 77, angående ett föreslaget lån till Oscars församling i Kalmar län; samt N:o 155, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 58. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets nedannämnde den 16 dennes på hordet lagda Memorial: M:o 97, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 80; och N:o 98, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 91. Från llögv. Preste-Ståndet. S. D. Vid ånyo skedd föredragning bifölls Stats-Utskottets Uilåtande N:o 167, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om beviljande åt staden Örebro, dels af ett anslag utan återbetalnings-skyldighet och ett amorterings-lån för verkställande af ny tomt-reglering derstädes, dels ock af ett byggnads-lån. 8. D. Föredrogos ånyo och bi)ollos Lag-Utskottets Betänkanden: N:o 32, i anledning af \äckla motioner om antagande af ny kyrko-lag; N:o 33, i anledning af väckta motioner, angående religions-friheten. Den 21 och 22 Juni. Från llögv. Preste-Ståndet.
Raabs första mening, nemi. att först må afgöras huruvida R. o. Ad. kommer att i afseende å de nu icke nämda artiklarna antaga Utsk:s förslag eller vidblifva 1845 års taxa, och att sedermera öfverläggning må komma att äga rum i afseende på de artiklar, hvilka såväl af mig som af flere andra ledamöter blifvit föreslagna till serskild öfverläggning. Jag tager mig dessutom friheten omnämna, ifall hvad jag serskildt begärt skulle blifva föremål för öfverläggning att det rörde i allmänhet underrättelserna om hvad vid taxans verkställighet iakttagas bör, och ej blott 30 § deraf. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att han väl erinrade sig att Frih. Palmstjerna i sin första framställning begärt att tulltaxeunderrälielserne i allmänhet måtte serskildt blifva föremål för beslut men att i den Frilen aflemnade skriftliga uppsats i de af honom yrkade undantag från det allmänna beslutet, endast 30 § af berörde underrättelser vore omnämnd och detta föranledt Hr Landtnäs felaktiga uppgift. Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, alt, såvida han rätt uppfattat Hr Hjertås förslag, detsamma innehållit, att serskild öfverläggning skulle äga rum om de artiklar, som nyss blifvit uppgifne, men att beslutet, huruvida i afseende på de öfriga artiklarne antingen 1845 års tulltaxa eller Ulsk:s nu gjorda förslag borde blifva gällande, ej skulle fattas, förrän de förstnämnde artiklarne blifvit afgjorde, samt att således skilnaden emellan Hr Hjertås och Frih. Raabs af Frih. Palmstjerna upptagna förslag vore den, att de undantagne artiklarne företogos till pröfning i ena fallet först och i andra fallet sedan R. o. Ad. beslutat, huruvida 1845 års tulltaxa eller Utsk:s förslag skall blifva gällande för de öfriga. Hr Hjerta: Jag tror att Frih.
Då något anslag allt hitintills icke varit beviljadt till komplettering och omarbetning af Staten tillhörigt silfver och koppar äfvensom till inköp af porslin och glas, samt, efter hvad Förste Hofmarskalken i sitt underdåniga memorial upplyst, dessa inventarier blifvit under tidernas längd dels förnötte och förslitne, dels ock förminskade och förstörde, anser jag ett anslag för en gång till detta ändamål äfven vara af behofvet oundgängligen påkalladt; men, enär linnepersedlar, såsom underkastade hastig förslitning och omsättning, icke lämpligen synas böra ingå bland Staten tillhörige inventarier, och den begärda summan således torde kunna minskas med det för sistnämnda ändamål afsedda belopp; får jag, som anser den ifrågasatta utgiften Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Proposition N:o 1 om Statsverket 1862. 11 till inköp och underhåll af hästar och åkdon m. m. icke böra vinna nådigt afseende, underdånigst hemställa, att Eders Kongl. Majt måtte hos Rikets Ständer äska ett anslag för en gång af 60,000 R:dr till komplettering och omarbetning af silfter och koppar samt inköp af porslin och glas; och hemtar jag för denna underdåniga hemställan ytterligare stöd deraf, att, efter hvad jag utbeder mig att få här nedan närmare utveckla, besparingarne å första hufvudtiteln under nu löpande statsregleringsperiod lemna full tillgång till betäckande af detta och andra förekommande behof af tillfälliga anslag å denna hufvudtitel, så att statsverkets för nästa statsreglering påräkneliga tillgångar icke behöfva dermed betungas. Uti underdånigt memorial den 14 sistlidne Juni har Riksmarskalks-embetet, funder åberopande af ett från Ståthållare-embetet på Stockholms slott den 22 förutgångne Maj ingifvet anförande, framställt behofvet af anslag tili vattenlednings införande i Kongl, slottet och till utsträckning af gaslysningen utom detsamma, äfvensom till årliga underhållet* af vattenoch gasledning arne.
Så vidt man vet, upprätthölls undervisningen utan särskilt dertill anslagna medel af domkyrkans kaniker och prebendarier, men med erkebiskop Jakob Ulfssons nedläggande af sitt embete synes undervisningen helt och hållet hafva upphört. Vid reformationens början hade Sverige icke något universitet i verksamhet. Dels af brist på skickliga personer, dels ock till en början af brist på anslagstillgångar, beslöt Gustaf att låta med universitetets upprättande anstå, till dess hans folk vunnit så tillräcklig vetenskaplig kraft, att ur dess eget sköte en högre bildningsanstalt kunde framspira207. Att Gustaf inkallat en och annan lärd utländning för Upsala universitet är väl troligt, men ej till fullo bevisadt. Från stiftsskolorna gick ungdomen omedelbart öfver i kyrkans och statens tjenst. Behofvet var trängande, och det gafs ingen annan utväg, än att begagna hvad som var att tillgå, äfven om kunskapernas mått var ringa och naturanlagen icke hunnit till mognad. Bland de skäl konungen anförde för nödvändigheten af en bibelöfversättning, var äfven det, att rikets prester voro så illa uppfostrade i skolorna, att ganska få visste predika för folket och några kunde icke engång läsa den Heliga Skrift, långt mindre förklara densamma. Och öfver de personer, som tillskickades honom från skolorna, klagade han i ett ögonblick af det missnöje med allt, som stundom öfverväldigade honom under de sista lefnadsåren, att man utsökte ”de slemmaste, som i hela hopen finnas kunde, icke annat än drinkare och ölehundar, lösaktiga och plumpa bälgar, som bättre tjente gå vid plogen och en trädestock, än uti riksens höga och vårdande saker brukade blifva”208. Icke underligt, om Gustaf med sådana biträden, som dock i början af hans styrelse voro vanligare än mot slutet, bittert klagade öfver sina tjenares oduglighet och i vigtigare värf helst använde lärda utlänningar. Men att den store konungens nit för den allmänna odlingen, hans vård om undervisningsverken icke varit fruktlösa, det bevisar den mängd af utmärkta och lärda män både bland kleresiet och adlen, hvilka under hans söners regering uppträdde och hvilka alla under hans tid lagt grunden till sin bildning, det bevisa ytterligare hans egna ord på sin ålderdom till sönerna:
I fråga om stämpclafgiften å tidningar har Utskottet fått .emottaga följande motioner: af Herr Printzensköld, C., att, med afseende å den tidningar förunnade postportofrihet och på det någon ersättning för ökadt besvär vid postföringen måtte kunna posthemmans-innehafvarne beredas, tidningsstämpel-afgiften måtte fördubblas; af Hans Excellens Herr Grefve Löwenhjelm, alt, med bibehållande af nuvarande stämpelafgift, ett lindrigt postporto måtte tidningar åsättas; af Herr P. Berg; och af Anders Jansson från Skaraborgs län, att berörde afgift måtte nedsättas till det belopp, hvartill densamma före sednaste riksdag var bestämd; samt af Johan Pehrsson från Upsala län, att stämpelafgiften måtte antingen belt och hållet upphöra eller ock nedsättas till samma belopp, som af nyssnämnde 2:ne motionärer blifvit föreslaget; varande såsom skäl för den yrkade nedsättningen hufvudsakligen andraget, att genom den vid sednaste riksdag vidtagna förhöjning af denna afgift priserne å de större tidningarne stegrats och derigenom en indirekt beskattning blifvit lagd på den stora allmänheten, för hvilken tidningar numera äro ett behof, samt de mindre s. k. landsorts-tidningarnes tillvaro så försvårats, att en del af dessa, till skada för den ort, der de utgifvits, måst helt och hållet upphöra. Härförutan har, såsom tillägg lill Herr Bergs ofvannämnda motion, inom Vällofl. Borgareståndet blifvit af Herr O. fVallenberg föreslaget, att endast den del af en tidningsupplaga, som med posten fortskaffas, måtte stämplas samt stämplingen verkställas vid vederbörande postkontor och afgiften derför direkte ingå till postverket.
Inqvarteringen, om ändring i, för Wendes Artilleri-Regemente; Motion, rem. till StatsUtskoltet, s, 1 ig4, i3oq. — om Bidrag af Staten för, af Garnizon i Malmö; Motion, rem. till Stats - Utskottet, s. 1 196. t—; om lindring i, för Städerne i allmänhet; Motioner, rem. till Stats-Utskottet, s. 1265, l32I. *.— skyldigheten, om ändring i; Motion, rem. till Allm, Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, s. 1161. *— ersättning, om, till Varfs-Staterne &c,; Motion, rem. till Stats-Utskottet, s. 1284, Inrättningar, angående private SpannmålsMagazins-; Motion, rem. till Stats-, Banco® och Ekonomi-Utskotten, s. i2j5. 1411 Jnstantier, om förändrad ordning vid Rättegångsmåls fullföljande till högre; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. ia3o. Institutet, om nödiga anstalter i afseende på, för Döfstumma; Motion, rem. till Stats-och Ekonomi-Utskotten, s. 12.52. Instrumenter, om inköp af astronomiska, för Observatorium i Stockholm; Motion, rem. till Stats-Utskottet, s. ia85. Inteckning i fast egendom, om ändring i 12 §. af Kongl. Förordningen, angående; Motioner, rem. till Lag - Utskottet, s. n/fo» ii65, ia3i, 1238, 1258, 1277. Inventarium å Sundbyholms och Ribbingelunds Kungsgårdar, rättighet för ArrendeInnehafvaren att begagna, s. 511, 512. In visningar, om tillägg i 4 Cap. G §. Utsöknings-Balken, rörande; Motion, rem. tili LagUtskottet, s. 1x97.
Finnas f. n. dylika af mig anförde lagar och stadgandea för vår aimée? Jag anser del icke så, åtminstone de facto om än icke de jure. Kan det väl sägas alt hos oss finnas i allo gällande och tillämpliga Krigsartiklar, Tjenstgörings-Reglemente, Fällförvaltnings-Reglemenle, Reglemente för ordnandet af den militära sjukvården m. m.? Jag tror det icke. —.Under ett dylikt förhållande och dä det bristfälliga i nämnde författningar icke uteslutande inverkar på arméen, ulan äfven pä ett stort antal af den manliga delen af nationen, i anseende lill dess allmänna beväringspligt, då blifver ämnet att betrakta såsom en mera allmän angelägenhet. Vidkommande Krigs-artiklarne af år 179S, så befunnos de redan för 25 år sedan med sina qvarstående straffbestämmelser af degradation, gatulopp och spö icke mera motsvara tidsförhållandena, ändamålet, och de på dem hvilande fordringar. En komité förordnades nemi. år 1828 till deras omarbetning, hvaraf äfven tillvägabragtes ett förslag lill nva Krigsartiklar, men hvilket icke hade ~ , O •' V 1 f vidare påföljd. Ar 1845 förordnades ytterligare en komité i samma ändamål, hvilken jag förmodar äfven lärer hafva afgifvit ett förslag — men hvaraf likaledes ingen vidare påföljd försports. Vidkommande Tjenstgörings-reglementet, så förordnades år 1836 äfven till dess omarbetning en komité, som jemväl afgaf ett förslag, men hvarvid saken sladnade, ehuru det gamla år 1819 utgifna och i en mängd delar nu mera otillämpliga och ofullständiga Tjenstgöringsreglementet icke på öfver 20 år funnits ens för penningar att tillgå, och oansedt kännedomen deraf utgör ett bland vilkoren för befordran till så väl Under-Officer som Officer. 2 II. 22 338 Den 31 December e. m.
Lifvadt af denna tröstrika förhoppning och af en varm känsla för fosterlandets val, utbeder sig BondeSt. att fortfarande få vara inneslutet i H. R. o. Ad:s aktning, välvilja och förtroende. H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, svarade: R. o. Ad. emottager med uppriktig tacksamhet den helsning, Hederv. BondeSt. nu låtit framföra. Det skall blifva för R. o. Ad. tillfredsställande att under fullgörande af de pligter detta Riksmöte ålägger oss alla, kunna få ådagalägga sina vänskapsfulla tänkesätt emot MedSt. och ej minst emot Hederv. BondeSt., som säkert med urgammal svensk redbarhet skall visa att fäderneslandets väl är det för alla våra sträfvanden gemensamma målet, som lättast vinnes om endrägt leder arbetet. — Med dessa tänkesätt anhåller R. o. Ad. att Deputerade behagade till Hederv. BondeSt. återbära uttrycken af R. o. Ad:s vänskap, aktning och förtroende. Deputationen afträdde. H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att H. M. Konungen och den K. Familjen ville i afton kl. 7 emottaga R. o. Ad.-s UppvaktningsDeputation, och anmodade dem, som önskade få deltaga i denna Deputation, att infinna sig i RiddarhusSalen en half timma före nyssnämnde tid. H. Exc. tillkännagaf vidare, att, enligt honom af H. M. Konnngens OfversteKammarherre lemnadt meddelande, 50 Ledamöter af R. o. Ad. jemte Riddarh.SekreLn äro inbjudna, att nästa Måndag den 24 dennes, efter å RiksSalen slutad ceremoni, intaga middag å det K. Slottet vid en för Ledamöter af R. o. Ad. särskildt anordnad taffel; hvarjemte H. Exc. anmodade dem, som önskade begagna en sådan inbjudning, att dertill låta anteckna sig hos Riddarh.Fiskalen. Deli 22 Oktober. 9 Äfvenledes tillkännagaf H. Exc. Hr Gr. o.
Således är min öfvertygelse den, att efter denna föreskrift fullmäktige bestämdt ega rätt att utgifva sä beskaffade obligationer, hvarföre jag ej heller anser någon återremiss af denna punkt vara behöflig. Hr von Hohenhausen, Mich. Silv.: Lika med den siste värde talaren anser jag det ej lämpligt, att en serskild föreskrift skulle meddelas för upptagande af de lån, som för lilla kreditivet kunna komma att erfordras; så att man för denna mindre summa, som först kommer att behöfva lyftas, skulle medgifva kapital-rabatt, ehuru Ståndet genom sitt redan fattade beslut bibehållit ifrägavande inskränkning med afseende å upplånandet af den vida större summan. Hade det varit tvertom då kunde något skäl vara för handen att nu medgifva kapital-rabatt: men för nämnde förhåller det sig annorlunda. Jag vill visst ej bestrida, att fall kunna inträffa då det vore önskligt, att kapital-rabatt vore medgifven, synnerligen för den händelse att lånen måste ovilkorligen upptagas utom riket; men för det lilla kreditivet kan sådant vida mindre vara att befara, än för det större? Jag tror således att R. o. Ad. i detta hänseende bör antaga den föreslagna §:n. Beträffande Hr Printzenskölds anmärkn., så, ehuru den visserligen ej saknar anledn. för sig, torde dock R. St:s fullmäktige i riksg:s-kont. framdeles som tillförene hafva lika mod (om jag här få begagna det ordet) att verkställa föreskriften i enlighet med dess anda och mening, nemi. att de heldre tillse riksg:s-kont:s fördel som är rikets, än de fästa sig vid en småaktig uttydning af ordet antingen. Jag tror derföre, att §:n ej heller i detta afseende beliöfver återremitteras. Hr Printzensköld:
As en Ledamot af det Högwördige Preste-Ständet har den önffan blifwit yttrad, att Stats-Urfkottet efter någon wederbörande kunnig Embetsmans hörande, wille lämna ett Schema eller föreskrift till inrättande af en pä minst konstiga satt reglerad Hufwudbok, hwilken kunde intaga Rikers samsäldte pennings rörelse med dubbla partier och slutas pä Capital och således tydeligen wisa hela Rikets fammantagne inkomster och Utgifter till bade säkerhet och lälnåd wid blifwande Rewisioner, Wällofl, Borgare-Ständet har yrkat, att StarsMedlen hädanefter mätte redowisas uti en ordentelig inrättad hufwudbok, som intager Rikets samfälta yenninge rörelse, föres med dubbla patter och stutaS pä Capital, samt säledes tydligen wisar för hwarje är hela Rikets sammantagne inkomst och utgift, Vrist och Ofwerskott, behörigen Classificerade, hwarigenom skall winnås dels en större säkerhet i det hela af Näkenskaperne, dels en wida lättare rewision, och dels en myckel beqwämare Oeconomi sk öswersigk. D-'t hittills brukeliga söthet, att uotaga Kronans intrader i Spannemäl och andre waror esker sä kallak - 844 Den 2o Zebruarii. lat Krono wärdie har Borgare-Standet ansedt olämpeligk och endast tjena till osäkerhet i werkeliga beloppet och onödigr beftvar wid Calcnlerne deröfwer; hwarsöre Ständet önstar, alt Kronans afrad och Krono tionde Spannemäl, sä wät som andre Rante-perscdlar mätte hädanefter i Kronans rakenfMper uppföras efter Markegängs priferne.
Revisorerne, som meddelat en tabellarisk öfversigt lill upplysning om Stats-verkets grundfond, hafva dervid fästat uppmärksamheten å det förhållande att en uti Riks-hufvudboken inlagen summa 471,571» R:dr 14 sk. 3 rst., ut görande medel som tillhöra statsregleringen, jemväl innefattade län och förskott till ett sammanlagdt belopp af 113,312 R;dr 28 sk., 6 rst.; och som Revisorerne ansett det ledande till enkelhet i räkenskaperne, om nämnda lån och förskott, hvilka uti Riks-hufvudboken finnas intagna 1 en särskild general-räkning, kunde komma att derifrån utgå, utan att något, i händelse af möjligen blifvande ersättningar, derigenom äfven ty rades, hafva Revisorerne låtit utreda förhållandet med nämnde poster och i sammanhang dermed föreslagit de åtgärder, som för vinnandet af omförmälde ändamål ansetts lämpliga, enligt hvad Utskottet nu går att närmare framställa: Lån från f. d. 9:de Hufvudlileln. Till Wermdö brobvggnads-bolag återstod: 3,910 R:dr. Sedan intressenlerne i nämnde bolag, jemlikt Kongl. Brefvet den 23 Mars 1825, fått sig bevi.ljadt ifrågavarande lån lill belopp af 12,000 R:dr emot 4 procent ränta och 2 procent årlig kapilal-afbelalning, blef genom Kongl. » Brefvet den 15 Februari 1841, i nåder medgifvet, att den af lånet då utestående summan finge räntefritt innehafvas och kapitalet återgäldas med 500 R:dr årligen. Då säkerhetshandlingarne för detta lån förvaras i Kongl. Räntekammaren samt de årliga afbelalningarne dit ingå och liligodoföras nuvarande 6:te Hufvudtitelns besparingsfond för jordbruket, handeln och näringarne, hemställa Revisorerne att beloppet uti den nja Riks-hufvudboken, som egde en särskild general-räkning för Kongl.