Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sv. Rosenberg, från Christianstads län. Motioner i Bonde-Ståndet 1865. N:o 6. 7 Vo O. Af Lars Ersson från Södermanlands län, angående förhöjning af de vid sistförflutna riksdag beviljade särskilda anslag till skarpskytteföreningarne i riket. När en elektrisk gnista träffar en samling af menniskor, så verkar den med elektrisk kraft genom hela samhällskroppen. En sådan gnista, som var en naturkraft och derföre praktisk, var idéen om en frivillig beväpnings införande till förstärkning af den krigsmagt, som ett folkfattigt land icke utan alltför stora kostnader, förlamande nationens ekonomiska välståndsutveckling, kan upprätthålla stående och rustad, då det hotas af grannars roflystnad. Det lilla Schweiz har vågat trotsa mer än en af stormagterna, emedan det i öfvertygelsen om sina rättvisa anspråk har sitt stöd af hvarje Schweizerinans fullkomligt utbildade krigareförmåga. Hvarje Schweizare bildas och öfvas från barndomen till soldat. Folkets frihetssinne och tapperhet är en tradition från urminnes tider. Hvarje Schweizare har för upprop till försvar sin på förhand bestämda samlingsplats och anser såsom en pligt mot sitt fosterland att skynda från vinstgifvande affärer i aflägsna länder på jorden, dit den Schweiziska företagsamhetsandau fört honom, för att återskynda till bergens och dalarnes försvar i hans hembygd. Idéen att under fredens lugn hela den manliga befolkningen skulle egna några stunder till inhemtande af krigarebildning, manöverfärdighet och skarpskjutningsskicklighet fick äfven inom vårt frihetsälskande och tappra folk en så stor anklang, att de, som man trodde, mest sangviniska beräkningar icke allenast fullkomligt uppfylldes utan det i dubbelt mått. Man kalkylerade vid sistlidna riksdag, att skarpskytterörelsen skulle under tiden till denna riksdag till de folkliga fanorna kalla omkring 20,000 frivilliga skarpskyttar och derefter beräknades det understöd man från det allmännas sida bestämde åt detta mägtiga häftyg för den nationella sjelfständighetens upprätthållande. Men hvad visade verkligheten?
I afseende på sjelfva frågan, eller Utsk:s tillstyrkta bifall lill Konungens nåd. propos. såväl hvad beträffar nu föredragna, som de derefter följande målen af enahanda art, har jag ingeniing att erinra; men i anledn. af de begagnade ordalagen i StatsUtsk:s tillstyrkande, ber jag få nämna, alt under föreg:de riksdagar har man, i fråga om dana-arfs hemfallande till kronan, i tvifvelaktiga fall, och då man hade någon anledn. förmoda fordringsanspråk, d. v. s. att tvist mellan kronan och enskild man möjligen kunde upstå derom, huruvida ett ifrågaslälldt belopp vore dana-arf eller icke, begagnat uttrycket: ”att under förutsättning det den ifrågavar. qvarlåtenskapen hade, eller framdeles erhölle egenskap af dana-arf, så efterskänktes kronans rätt till densamma.” Hvad nu föredragna och följande utlätrn beträffar, så kan visserligen icke gerna någon tvekan upstå, huru de medel hvarom deri handlas, böra anses, men inom SlatsUtsk. är ett dylikt mål liggande på bordet, hvarom tvist vid domstol anhängiggjorts, huruvida det deri omförmälda beloppet, som är af större betydenhet, vore af danaarfs natur eller icke, och beträffande hvilket mål, en del ledamöter trodde sig böra begagna mer villkorliga uttryck. Men då, enl. min tanke, ingenting hindrar att tvist kan upstå och nya skäl förebrin 10* - 148 Den 22 Januari. gas, som förändra omdömet om en förut otvetydig sak, anser jag att, om i alla hänseenden, de här i delta betänk, begagnade orden ”kronans rätt” icke äro tillräckliga för betryggande från framtida återbäringsskyldighet, försigtigheten bjuder, det It. St. alltid borde i alla sådane mål som dessa, i beslutet inrycka de förr begagnade ordalagen: ”under förutsättning alt qvarlåtenskapen innehar eller framdeles kommer att erhålla egenskap af dana-arf, så efterskänkes kronans rätt till det ifrågavar. beloppet.” Hr von Troil, Sam. Gust.: Den betänklighet, som Frih.
Måhända tillåter Hr Gr. o. Landtm, mig att upläsa milt förslag i sin helhet, oaktadt man icke till afgörande företager mera än lista §:n af Utsk:s Betänk. Enligt mitt förslag skulle 2:dra och 3:dje §§:ne förblifva oförändrade, men den 4:de erhålla följande lydelse: a) Lagtima kyrkomöte tillkommer alt uptaga sådana kyrkliga mål, som Konungen till detsamma öfverlemna:', eller hvarom någon ledamot inom 8 dagar, efter mötets öpnande, fråga väcker. b) Urtima Kyrkomöte sysselsätter sig endast med sådana ärender, hvaröfver Konungen dess utlåhde infordrar. c) Kyrko-Möles befogenhet sträcker sig blott till att öfver Konungens framställningar afgifva underdåniga otlåtm, eller, till följe af enskilda motioner, underdåniga förslag och önskningar. 7:de §:n skulle förblifva oförändrad. Jag vill icke ingå i någon motivering af dessa förslag, utan blott upläsa dem, på det att R. o. Ad. måtte hafva en öfversigt af förslaget i sin helhet. Skulle nu förhållandet vara, att icke heller enskilde motionärer hade något att framställa vid ett Kyrkomöte, så vore sådant högst lyckligt för kyrkan. Men jag tror dock att sådane motioner ej skola uteblifva, serdeles i en så uprörd tid, som den närvar:de. Om man betraktar listan å de öfverläggningsämnen, som blifvit framställda vid möten och sammankomster, icke allenast i hufvudstaden utan äfven andra orter af riket, så finner man nogsamt huru vigtiga ärenden der förevarit - Den 13 September f. ni. 337 revarit och hvilka man icke ens lill hälften eller fjerdedelen hunnit afhandla under de dagar, sorn varit för mötena bestämda. Gr. Lagerbjelke har till vederläggning uptagil ett förment yttrande, alt PresteSf. skulle illa hafva skölt kyrkans angelägenheter.
Till Banco-Utskottet’. Angående medel och utvägar till Hjelmare Slussverks ombyggnad och vidmagthållande, med anmodan att afgifva fÖrnyadt yttrande, tillika med Stats-Utskottet, ihändelse en gemensam öfverläggning skulle pröfvas nödig. Till Allmänna Besvärs• och Oeconomi<e-Utskottet 1 Angående befrielse från Skiufsnings-skyldighet för Comministers Boställen under Krigstid. Af den 9 Februarii, " om bifall till StatsUtskottets Betänkande, angående understöd af allmänna Medel för fullbordandet af Hamnbyggnaden i Malmö; samt Ezpeditions-Utskottets Memorial, angående medel att befordra större afsättning och gagn af Bihanget till Riks-Ständens Protocoll, /}} deri 9 Februari!', af innehåll att Ståndet med bifall till den af Oeconomiae-Utskottets, uti sitt Betänkande, i anledning af yrkad rättighet att å Marknaderne i Riket få på den utsatta Marknads-dagen köpa och sälja lafgifna Producter, som af Landtmannen sjelf för* ärdigas, utan att afbida Marknadens Kungaande på hittills vanligt siitts, föreslagne Re - r Den 17 Februarii miss af berörde fråga äfven till Lag-Utskof. tet, funnit skäligt åt samma Utskott uppdraga, att sitt Utlåtande i detta mål afgifva, utan hinder af Oeconomiae-Utskottets, i afseende på den Oeconomiska nyttan af omförmäide utvidi gade Handels-rättighet, yttrade tanka. Af den 13 Februarii, om bifall till följande Betänkanden, nemligen: Ifrån Stats■ Utskottet: Angående förhållandet med Löfås Silfververk. Ifrän FanpoUtskotteti I anledning af väckte Motioner, om förlängning i Pr$scriptions-tiden för Låns Omsättning i Banco-Discont-Verket. Ifrän Lagutskottet i ¥:o Angående åtskillige omständigheter vid Utmätnings-mål, 2:0 Angående föreslagen ändring uti För? fattningarne rörande Prestval. 3:0 Angående vackt fråga om förhöjning af de i 12 Cap. 2 §.
Åligger det Städernas TaxeringsCommitteer att hvarje år utvälja ett efter Stadens storlek lämpadt tillräckligt antal Värderingsman, bland hvilka Magistraten vid hvarje tillfälle tillkallar arne, som tili värderingen anses mest skicklige; hörandes så väl ofvanbemälde Magistrats-person, den der vid förrättlo * 254 Bevillnings-Ut skottets ningen förer ordet, som Värderingsmännen af Godsegaren åtnjuta dagtractamente, enligt Författniugarne, och värderingen ske i Tull-bevakningens närvaro, utan att det af egaren sjelf åsatte värde får understigas. 6:0. Skulle någondera parten ej åt värderingen nöjas, afgöres frågan genom en af 4 personer bestående Jury, hvartill Varu-egaren utser tvänne och Tull-Bevakningen tvänne Ledamöter, hvilka tillsamman utom sig utvälja en Ordförande, eller om de ej derom förenas, genom lottning, sorn eger rösträttighet, då målet, efter aflagd Ed, sålunda afgöres: att Juryn för hvarje Artikel, öfver hvars värde klagan är förd med Ja eller Nej besvarar frågan om värderingens rigtighet; hvarefter för alla de varor å hvilka Juryn godkändt Yärderingsmännens beslut, frågan anses utan apell afgjord ; men å de varor deremot , hvarå det genom Värderingsmännen åsatte värde blifvit genom Juryns nekande ogilladt, kommer offentelig auction, genom Magistratens försorg, genast att kungöras, så väl i den Stad der varorne äro införde, som äfven i Stockholms och Götheborgs Tidningar, med bestämmande af en viss auctionsdag , till minst i4 dagars tid efter kungörelsens sista införande, och böra varorna under tiden uppläggas under Egarens och Tull-Bevakningens gemensamma vård. 7:0. Yid auctionen försäljas hela styclen, Balar, Amar och Fat, eller alltid ettså Setänkanden, *55 kalladt Colli eller Band, och erlägges betalningen genast, eller sidst inom i4 dagar, i hvilket fall den derföre stälda Borgen hör af Magistraten godkännas. 8:0.
Preste-ståndet den 3 Borgare-ståndet den 4 Bonde-ståndet den 4 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga, om liden, hvarunder ränta och provision å försträckningar frän slatslånef onden må förskottsvis af dragas. (Banko-Utsk:s Mein. N:o 85.) S. A. K. Efler emotlagandet af E. K. M:ts nådiga bref den 9 nästlidne Februari månad, med dervid fogade kontrakl, angående det af E. K. M:t för Svenska statens räkning upptagna och lil! Fullmäktiges i Rikets Ständers Bank disposition ställda lån å 9,000,000 mark Hamb. banko, hafva Fullmäktige hos Rikets Ständer anmält att, med afseende å medeltiden för lånets begagnande samt de vilkor, långifvarne fästat vid lånets indragning och liqviderande, Fullmäktige uppgjort noggrann beräkning öfver ränleoch provisions-beloppet och dervid funnit, att nämnda belopp föga understiger 7| procent, efter år räknadt, deruti hvarken inbegripna de utbetalningar, hvarå enligt nyssberörde nådiga bref, Fullmäktige hade alt emotse reqvisition från Slats-kontoret, nemligen till bekostande af lelegrafdepescher i och för låneförhandlingarne, till betäckande af ombudens reseoch traklaments-kostnader samt till förestående utgifter för obligationers tryckning, med flera möjligen behöfliga åtgärder i afseende å länet, ej heller de utgifter, sorn vid indragning af silfver samt vid ränteoch kapilal-liqvider kunde ifrågakomma, i anseende hvartill och då till omförmälda kostnader och utgifter måste läggas icke allenast förvaltningskostnader i och för utlåningen, utan äfven ränteförlusten å medel, hvilka under längre eller kortare tid kunde komma att ligga outlånade, Fullmäktige, hvilka det, enligt Rikets Ständers beslut, ålåge att lämpa och bestämma rän - Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Hvad som strax faller i ögat är de hemväfda duktygerna, utställda af friherrinnan Anna Sofia von Celsing. Äfven elevarbetena från Tullgarns slöjdskola förtjäna uppmärksamhet. Östergötland har att förnämligast bjuda på en magnifik trymå, med ram skuren i medeltida kyrkostil, samt dito kandelabrar. Det kan naturligtvis icke heller falla oss in att saklöst gå förbi utställningen af det gamla Vadstenas charmanta spetsar. Se blott denna hårfina spetskrage eller denna dyrbara fichy med dess läckra mönster och man måste medgifva att de äro prof på ett verkligt klosterarbete. (Forts.) * U p notisboken. Kronprinsessan anlände den 3 d:s till Baden-Baden på besök till storhertigen och storhertiginnan af Baden. Kronprinsessan lär i sommar för omkring 6 veckor taga sin bostad å Särö i Göteborgs skärgärd. Ankomsten dit väntas komma att ske omkring den lfi juli. Kvinnlig docent. På hemställan af juridiska fakulteten i Upsala har juris doktorn, fröken Elsa, Esclielsson nu förordnats till docent i civilrätt. Så vidt vi ha oss bekant, blir fröken Esehelsson Sveriges första kvinnliga docent. Tjugufem år i de lidandes tjänst. Förleden vecka, då Stockholms diakonissanstalt firade sin årsfest, kunde fyra af diakonissorna, Maria Gripenberg, Sofie Höckert, Clara Sund och Mina £t [» &amp; ' £rö ' TO,högtidlighållasitttjugufemårsjubileum. Tjugufem år ägnade de åt de lidandes tjänst! Hur mycken själfuppoffring, kärleksfullt tålamod och outtröttlighet representera de icke! Kristina Nilsson lär i sommar besöka Sverige. Omkring den 20 d:s reser hon från Paris direkt till Upsala för att tillbringa någon tid hos sin brorson, v. häradshöfdingen Johannes Nilsson. Efter några dagars vistelse i Stockholm för besök å utställningen begifver hon sig till Vexiö för att återse sitt barndomshem och gästa hos sin gamle vän, fabrikör Carl Schander å Gårdsby. Lägre lärarinneseminarium, i Stockholm afslutade den 2!) maj sitt första läsår, hvarvid hofpredikanten Mazer innehållsrikt och innerligt talade öfver orden: » Herren ser till de rättfärdiga ».
Öfverfarten gick snabbt och lyckligt; snart såg jag en naken och ödslig strand, hvarifrån, i stället för de kanel-ångor jag väntade, en olidelig stank utbredde sig. Man sade mig att den kom från snäckorna, hvilka, sedan de blifvit öppnade och perlorna uttagna, kastades på stranden och förruttnade. Skeppet seglade förbi en otalig mängd perl-fiskarbåtar: hvar och en medför tvenne dykare, hvilka, så snart de finna en tjenlig bank, låta nedhissa sig i vattnet med sin korg, och efter några minuter, så snart de hunnit lösrycka nog perlostron för att fylla den, gifva tecken att åter uppvindas, under det att strömmar af blod ofta framstörta ur de arma dykarnes näsa och öron. Mellertid kastade fartyget ankar utmed kusten, och jag fann, då jag betalt frakten, att jag icke ägde mer än tvenne koppar-fanam 26. Med dessa skulle jag nu fortskaffa mig mer än tjuge mil, som ännu återstodo till Colombo! Anländ på stranden, förvånades jag öfver den tallösa mängd menniskor af alla färgor, kaster och religioner, hvilka hoppet om vinst lockat till denna marknad. Man såg här Hinduer, Europeer, Perser, Judar, Chineser i ett oredigt och stojande hvimmel; här trängdes med hvarandra, mäklare, köpmän, juvelerare och till och med Fakirer, hvilka genom de rysligaste sjelfmarter köpte sig medlidande, bröd och beundran. Knapt stötte en farkost i land, förrän båtägaren skyndar dit, kastar musslorna på sanden i solen, då snäckan vid djurets död sjelf öppnar sig. Ofta skiljer han de nyfångade i tvenne eller flera högar, behåller vanligen sjelf de snäckor, som äro betäckta med koraller, madreporer och andra hafskräk, hvilka lofva en inre rikedom, och bortsäljer de öfriga korgvis eller stycketals.
Herr Lkjolclebrancl, ^.Ullers krcclric, upläste til ?rotocollst följande: Wid öfwerwägandet af den frägan: huru et afgörande beflut skulle kunna winnås, i händelse at et eller twänne Ständ skulle magra at ätaga sig den del af bewillningcn, sein enligt skedd rexLrrition detsamma borde tillkomma, bar olvustitutions Utskottet funnit sig i walet, endast mellan twänne utwägar, nemligen Konungens ätgärd eller Ständers pluralitL, pä hwad sätt som häldft bestämd. Konungens ätgärd wid en bcffattningsfräga, kan med ssäl anses stridande mot en af de första grunderna för all rättjkaffens frihet: folkets rätt at genom sine representant»!- beskatta flg sjelft. Säledes mäste den andra utwägen widtagas; och pä det plural!esten genom udda tal mätte blifwa bestämd, hwilket i wista fall kan wara alldeles nödwändigt för Statens upratthällande, förestogs at et Utskott, bestäende af lika antal Ledamöter för hwarje Ständ, ffulle votera per capita, sedan en Ledamot genom lottning utgätt. Af denna enda Återstående utwäq synes äfrven en stor olägenhet kunna upstä, nemligen den: at tre Ständ kunna beskatta det fjerde. Men detta kan afhjelpas genom en af Riksens SLän - Den 6 Innit. 625 Ständer såsom Grundlag antagen Instruction för Bewillmngs Utskottet, hwaruti bland andra nödiga allmänna föreskrifter, wista förhällanden utsattas mellan den Bevillning sorn ar geinensam för alla Rikets Inwänare, och den hwarifrän et eller flere Stand aro undantagne / alltsammans beräknadt efter possesion >,8 och näringars af omständigheterne beroende olika afkastningar, m. m.
Landshöfdingen har jemte återställande af Bråviks förberörde ansökan, insändt innehafvarens af Lindön, Bruks-Patron And. v. Wahrehdorffs deröfver afgifne förklaring, deruti han sokt visa , det han vore innehafvare af Borgmästaren Kjerrmans rätt till Lindö hemman, äfvensom att han enligt en af Kronofogden anställd besigtning och flera bilagde bevis, fullgjort sina skyldigheter med hemmanets häfd och byggnad samPfårafvelns underhållande, i anseende hvartill han förmente sig äga företrädesrätt för Blåvik, att antingen få lösa Hemmanet till Skatte, eller att med underdåniga Skatterättsfordringar infria Skatterätten; och har Landshöfdingen bland annat vid harjden gifvit, att framlidne Herr General - Lieutenanten m. m. Friherre Duvall efter Kjerrman åtkommit och innehaft hemmanet under åborätt: samt att BrukPatronen v. Wahrendorff, sedan han förvärfvat sig Herr Barons och General-Lieutenantens rätt till besittningen , långt för detta hos Landshöfdingen anhållit att deruti varda inrymd., hvartill Landshöfdingen nu äfven lemnade honom sitt förord. Då Den 7 Juli. SGi Da k ongl. Collegium härefter och sedan ej mindre Wahrendorff än Bravik ingifvit underdåniga Skatterätts-fordringar härrörande frän Tullgarns-godset, med yrkande att derföre vinna införsel i Skatte-rätten af Hemmanet, under den 21 Nov. 1804 låtit mälet sig föredragas; har dervid förekommit, att Hemmanet Unden ännu vore inblandadt i Grubbenskjöldska bytet, hvilket dä ännu ej var afslutadr, och har derföre frågan imellan Wahrendorff och Blavik blifvit uppskjuten till berörde byte kunde blifva afgjordt. Detta har skett genom , Kongl. Majus Nådiga Bytes-Bref den 29 Januari 1810, hvarige* nom Lindön blifvit alldeles skild från samma byte; och sedan således ingenting i bytesvägen. hindrade att derom förordna, så har Kongl.
Bestämmelserna i 96 och 101 §§ skola i deras äldre lydelse gälla såvitt angår fall där i stället för militära rättegångslagen äldre lag äger tillämpning. De nya bestämmelserna i 31 § skola ej äga tillämpning, där före ikraftträdandet åtgärd för återbesättande av borgmästaretjänst vidtagits. Intill början av nästa års riksdag skall § 53 första stycket bibehålla sin nuvarande lydelse. 1809: Städernes Borgerskap åtnjute framgent den rättighet de hitintils innehaft, at til Borgmästare-Tjenster föreslå trenne behörige Män, då Konungen en af dem utnämne. 1: o. Konungens domsrätt skall uppdragas minst tolv av Honom utnämnda lagkunniga män, vilka fullgjort vad författningarna föreskriva dem, som uti domareämbeten må nyttjas, samt i sådana värv ådagalagt insikt, erfarenhet och redlighet. De kallas justitieråd och utgöra Konungens högsta domstol. Närmare bestämmelser om högsta domstolens sammansättning och tjänstgöring meddelas i särskild lag, stiftad av Konungen och riksdagen samfällt i den ordning 87 § 1 mom. stadgar. 2: o. Konungens rätt att pröva och avgöra besvär, som jämlikt författningarna må hos Konungen fullföljas i statsdepartementen, skall i den omfattning, som bestämmes i särskild lag, stiftad av Konungen och riksdagen samfällt enligt den i 87 § 1 mom. stadgade ordning, uppdragas minst sju av Konungen utnämnda män, som förvaltat civil beställning samt däruti ådagalagt insikt, erfarenhet och redlighet. De kallas regeringsråd och utgöra Konungens regeringsrätt. Minst två tredjedelar av hela antalet regeringsråd skola hava fullgjort vad författningarna föreskriva dem, som uti domareämbeten må nyttjas. Konungen äger att i statsrådet utnämna och befordra svenske medborgare till alla de ämbeten och tjänster, högre och lägre, vilka äro av den egenskap, att Konungen fullmakter därå utfärdar, dock böra vederbörande förut med förslag hava inkommit, där sådana hittills ägt rum. Till lärarebefattningar vid universiteterna, de teologiska läraretjänsterna likväl undantagna, såsom ock till lärareoch andra beställningar vid andra inrättningar för vetenskap, slöjd eller skön konst, ävensom eljest till befattningar, av vilkas innehavare kräves naturvetenskaplig, medicinsk eller teknisk utbildning, må dock utnämnas även utländske män och kvinnor.
Stats-kontoret måtte undfå en årlig lönetillökning af 600 R:dr, i likhet med hvad de 7 äldste Kainmarskrifvarne i Kammar-rätten uppbure, eller, derest en sådan tillökning för alla Kainmarskrifvarne ej medgåfves, åtminstone de sex äldste komma i åtnjutande af berörda förhöjda aflöning. I likhet med hvad Utskottet under Öde punkten härofvan, beträffande aflöningen lör Kammar-kollegii Kammarskrifvare, hemställt, får Utskottet, med anmälan att 12 Kammarskrifvare äro bos Stats-kontoret anställde, tillstyrka, att Rikets Ständer i den mån bifalla ofvanbemålde motionärers ifrågavarande framställningar, alt för de sex äldste af Statskontorets ordinarie Kammarskrifvare, beviljas löneföiböjning af 600 R:dr årligen, så all aflöningen lör hvardera af dem kommer att uppgå lill 1,600 R:dr. 14:o. Enär Stämpetpappers-omkoslnaderna fortfarande betydligt öfverstigit det för dessa utgifter i Riksslaten upptagna förslagsanslag 105,000 R:dr, har Kongl. Majit hemställt att della anslag måtte, på sätt Rikets Ständers Revisorer jemväl föreslagit, bestämmas lill 164,000 R:dr; och då det sålunda föreslagna beloppet ungefärligen motsvarar hvad under sednare åren för ändamålet åtgått, tillstyrker Utskottet, att det för stämpelpappers-omkostnader uppförda förslagsanslag 105,000 R:dr måtie till 164,000 R:dr förhöjas. Bih. till R. St. Då den förhöjning i inkomster, som Kammar-rättens Advokat-fiskal haft att påräkna genom aktoratsarfvodet, på sednare åren betydligt minskats, har Kongl. Maj:t (öreslagit, alt bemälde Advokatsfiskal lön, nu utgörande 5,000 R:dr, måtte till 3,500 R:dr förhöjas.
Kronprinsens uti: dska resa 60,000: ,.^803:46.8. Q - 2.006,097: 18. g. Transport 2,006,097: -18. g. *) Sorn alla, sedan d. 3i Dec. 1823, på Fordringarne hos frami. H:s Excellence Grefve Riruths Sterbhus influtne Capital-afbctalningar och räntor äro, under vissa villkor, anordnade till Interesenterne uti gamla Bolaget för StenkohlsVerket vid Höganäs, så kommer detta belopp, i händelse villkoren fullgöras, att medföra en tillökning i Contoirets utgifter. ao Stats -Utskottets Transport 2,006,097: 18. 9, a:o Disponible efter uppsägning.- Utlånt utaf f. tl. Allm. HingstmedelsCassan 16,000: — - Dito utaf f. d. Skånska HingstpraemiiCassan . i4,ooo: — - Dito utaf Kongl. Bergs Collegii f. d. Cassa . 5,200: — - ^ 3:o Län till Städerj emot viss ärlig afbetalning ; Till Staden Malmö för CasernByggnad — återstå 48,000: — - Till Staden Ystad för samma ändamål — återstå 20,000: — - 68,000: — 4:o Interessen j beräknade till 1828 ars slut.- På Lån från f. d. Allmänna HingstMedelsGassan .. 3og: 16. - På Lån från f. d. Skånska HingstprsemiiGassan . 812: — - På Lån till Staden Ystad 760: — - L: 16. - 0:0 Vid 1828 års slut oredovisadt Förskott till Expenser vid RiksgäldsContoiret 402‘ I0> 6.