Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
IV.o iS. 27 hitintills skett, vid de årligen anställande Mönstringarne, i Rullor antecknas, men dock icke till vapenöfning sammandragas förr, än Kongl. Majit kunde finna dessa ynglingar behöfliga för Rikets försvar, vid hvilken period exercice med dem skulle anställas, så att de klefve användbara; och har Motionairen, genom den sålunda föreslagna förändringen velat afse vinnandet af aine fördelar, nemligen, ilo besparing i den nu utgående årliga exercice-kostnaden , och 210 Bevärings-ynglingens oafbrulna bibehållande vid Landtbruks-arbetet, i hvilket senare hänseende jemväl blifvit anmärkt, det ynglingarne genom vapenöfningsmötet försämras till deras hörsamhet, sedlighet, m. m. Då ändamålet med inrättningen af allmänna Beväringsmanskapet , Fäderneslandets försvar, endast i den mån kan genom denna inrättning vinnas, som manskapet för sin bestämmelse är tilldanadt och väl organiseradt, då dessa Fäderneslands-försvarares daning består icke blott i färdigheten att handtera vapen, utan ock i vanan vid marcher och öfriga Fältlefnadens fatiguer m. m., och då, med ett ord, allmänna öfvertygelse!! om nödvändigheten för Krigsmannen att känna sitt yrke och lefnadssätt förr, än just då han mot fienden skall utrycka, hvilar på så oemotsäg - 28 Besv. och Oecon. Ut sk. liga grunder, att vådan af ett motsatt förhållande ingalunda torde behöfva bevisas, eller med det varnande sorgliga exemplet från senaste Landtvärnet upplysas, kan Utskottet destomindre tveka att på det allra högsta afstyrka den i ofvanherörde måtto väckta motionen, som Utskottet är fullt öfvertygadt derom, att, likasom de ifrågavarande unge medborgarne, under vapenöfningarne, allt mer och mer väckas och lif vas till känsla för Fosterland och sjelfständighet, måste de ock, genom den derunder iakttagna ordning och discipline, snarare vinna än förlora till deras håde sedlighet och duglighet.
Förordning 0111 Prestval; af ProfessOren Ben 2? Maji J. ni. Fröbergs Memorial, angående Expeditionssäitet,' af Kongl. Maj.ts Nådiga Resolutioner i Besvärsmål; af samma Ledamots Memorial, om befrämjande af nödig skyndsamhet vid Rättegångars afgörande, samt förslag till granskning och ändringar uti ConcoursLagen af den 18 Julii 1818; af Prosten Hagbergs motion, angående upplifvande af Kongl. Senatens Bref dert a3 November ijo8; af Prosten Forssanders Memorial , om kungörelsers uppläsande efter Gudstjenstens slut; af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse, angående förändring i 5:te Capitlet 1 MissgerningsBalken; af Prosten Doctor Stenhammars Memorial, rörande tjenliga författningars vidtagande emot allmänna förbrytare; af Kongl, Maj:ts Nådiga skrifvelse, angående Förordningen af den 7 Junii 18ig, om sättet huru förfaras skall med sådane personers anhållande och tilltalande, hvilka begå förbrytelser i ett af de förenade Riken Sverige och Norrige, samt derefter afvika till det andra, samt af BancoUtskottets Memorial N:o 5, rör-fide väckte frågor om ändring och undantag i några allmänna Lagar och Författningar för betryggande af Banco-Verkets säkerhet. Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomiel/t skot ten: Åf Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om antagande af en författning, angående utdömande eller förändring af vattenverk, som genom uppdämning skada jord eller hindra dess odling; af Prosten Hallströms Memorial, om en jemna - Den 27 Maji J. m. re fördelning af väghållnings-skyldigheten j af Kongl.
R:dr 832,040. 22,096 N:r. Transport R:dr 740,633. 90 vid Norrbottens fältjägare korps hittills d:o d:o d:o rotelön. 590 vid Skånska Infanteriregeinenternavakante, hädanefter till rekrytering,afsedda nummer. Som vakansafgiften ingår till Statsverket, utföres den härmed 13,860. 200 i Jemtland belägne, hädanefter till infanteri afsedda, för det närvarande 100 man kavalleri utgörande, rotehållsnummer rotelön. 405 för närvarande kavalleri utgörande, men hädanefter till infanteri afsedde rusthållsnummer rotelön. 295 nummer ny ordinarie rotering, hvilka för det närvarande erlägga vakansafgift, men hädanefter äro afsedda att såsom infanteri rekrytera. Som vakansafgiften ingår till Statsverket, upplages den här såsom utgift ä 50 R:dr per nummer 14,750. 20,451. 23,476. 3:o. Spel. 3:o. Spel. 848 trumslagareoch spel i nummer rotelön. 672 Trumslagare och Spel i num S:a Effektivt manskap 21,299 man. mer, (3 per kompani). rotelön. Summa Effektivt manskap 24,148 (cirka 108 man per kompani). 21,299 N;r. Tranport Transport R:dr 769,243. 21,299 N:r. Transport
Likaledes, från 5 R:dr till 50 R:dr, eller med - Södermanlands Län. 4 5- Förhöjning från 8 R:dr 16 sk., till 50 R:dr, eller med 41. 33. Elfsborgs Län. Tillökning från 4 R:dr 8 sk., till 66 R:dr 3* sk., eller med 6?. 24. Calmar Län. Likaledes, från 20 R:dr till 66 R:dr 32 sk., eller med % - 46. 32. Underdåniga Skrifvelser. 663 Stora Kopparbergs Län, Förhöjning från 15 R:dr till 33 R:dr 16 sk., eller med - « z - 18. 16. Wermlands Län. Nytt anslag 50. — Wester-Norrlands Län. Arfvoden för Fång - Predikanten vid Hernösands Läns-Fängelse 33. 16. och likaledes vid det uti Sundsvall - 33. 16. Westerbottens Län. Gottlands Län. Tillökning å förra anslaget, 3 R:dr a6 sk., till 33 R:dr 16 sk., med 3o. — Göteborgs och Bohus Län. Nytt arfvode 50. Likaså - 50. — Kronobergs Län. Förhöjning å förra anslaget 8 R:dr till 50 R:dr med 4*. — Christianstads Län. Nytt anslag s 3 s r> ■ r. * 5°- — 664 Underdåniga Skrifvelser'. Hvarförutan och då, enligt hvad Riksens Ständer inhemtat, E. K. M., under den i3 Februarii sisth år, funnit för godt i Nåder indraga de till aflöning för FångPredikanterne i Malmö förut bestådde 36 Tunnor, nij kappar behaglig tids förlänings-Spannemål, med Nådigt förklarande, att arfvode i contant deremot komme att anslås, Riksens Ständer för denna befattning, i afseende på både Fästningsofih Läns-arrestanternes själavård, funnit skäligt bevilja ett arfvode af > / iooi •—< Tillsammans R:dr 858, 5>SU Riksens Ständer framhärda etc.
Kammar-Rätken, som ager tillgäng bade pä caxeringsoch upbördslängdcr, och ester hwilka sistnämnde handlingar, berörde sammandrag, sä framt dek skall bljswa päliteligt och kunna up, fylla desi ändamål, uii Slätö Utskottets ranka rätteligen bör författas. Hwilket Riksens Högloft. Ständers ompröfwande wördsammeligen underställes. Är och dag som förr skrifwit star. Pä Befallning l>I. kroelius. Afffrift. Ödmjukt Memorial! Genom Remisi af den 14 innewarande mänad, har Högloft. Stats-Urj^ottet behagar infordra Fullmägtiges utlätande uti de ämnen, ett fran Högloft. Vewillnings-Utjkottet till Wällofl. Borgars, Ständer inkommit, och derifrån äler till Högloft. StatS-Utskottet remikteradr Memorial af den ro i denna mänad, rö' rande Bewillningen af krut, socker och alun innefattar, och den skiljagtighct, som wisar sig emellan de ifrän RikögäldölContoiret aflemnade ärliga sammandrag Dcn 21 December. r§z; öfwer denna Bewillning ilrän och med är istol till och nied är i8O^ samt werkeliga förhällandet enligt de frän wederböraude Kongl Callegier derom inkomne upgifter. Till wördsamt fullgörande häraf, och sedan Fullmägrige häröfwcr hört BoksiutS Comoiret, sä Full» mägrige wid handen giswa: akt enligt 5.
R:dr 150,000: — samt till en särskild fond, att efter E. K. Majlis nådiga godtfinnande, användas såsom anslag utan återbetalningsskyldighet för understödjande uj myrutdikningar och valleria {'lappningar inom Norrbottens, Westerbottens, Wester-Norrlands, Jemtlands, Gefleborgs och Slöra Kopparbergs län 50,000 R.dr årligen, eller för ifrågavarande tre år tillsammans „ 150,000: —; och har E. K. Majit i afseende på sistnämnda fond föreslagit, ali såsom vilkor måtte stadgas, att till de arbetsföretag, som deraf erhålla anslag, tillskott, motsvarande minst hälften af den beräknade kostnaden, bör utgå antingen från föreningar af de i företagen närmast intresserade jordegare eller från kommunerna, i följd af derom fattade beslut, eller från blifvande landsting, samt att i öfrigt de vilkor, som finnas upptagna uti en af E. K. Majits Befallningshafvande i nämnde sex län afgifven underdånig skrifvelse i ämnet, hufvudsakligen böra iakttagas. Uti berörda, i Augusti månad sistlidet år aflåtna, underdåniga skrifvelse har, i fråga om de norra vidsträckta länens odlingsbarhel, blifvit anfördt, att del, oaktadt dessa läns nordliga läge, hvarken vore vinterns köld eller sommarens brist på tillräcklig värme, som derstädes tillbakahölle landtbruket utveckling i den skala, hvartill odlingslägenheternas vidsträckthet och de utmärkta jordarterna, i förening med befolkningens tillvexande håg för landtbruk, borde föranleda. Den återhållande kraft, som förnämligast hindrade landtbruksnäringens förkofran, vore froslländigheten, som ofta hindrade sädeskornets fullmognad, och de plötsliga, all vextlighet förhäijande nattfroster, sorn stundom midt under högsommaren öfverginge de odlade fälten och på några timmar förvandlade de mest lolvande sädesgrödor till ett knappast dugligt kreatursfoder.
Låt oss gå! gatloppet mellan kypare, uppasserskor, AUGUST STRINDBERG skogens djur få dölja sig i sina kulor, men vi skola tvingas utställa TILL DAMASKUS VID HAFVET. En stuga på en bergklint vid hafsstranden. Utanför ett bord med stolar. Den Okände och Damen ljusklädda, se ungdomligare ut än i förra scenen. Damen virkar. DEN OKÄNDE. kommer åter. Tre dagars lycka och lugn vid min hustrus sida, och oron DAMEN Hvad fruktar Du? DEN OKÄNDE. Att detta icke skall räcka länge! DAMEN. Hvarför tror Du det? - DEN OKÄNDE. Det ligger något falskt i sjelfva solskenet och vindstillan, och jag känner att lyckan icke ingår i mitt lifsöde. DAMEN. skrifvit vänligt och förstående... Men allt är ju bilagt; föräldrarne ha resignerat, min man har Jag vet inte; tror att det måste taga slut, hastigt, förfärligt. AUGUST STRINDBERG DEN OKÄNDE. plott, jag hör återigen klubban falla och stolarne skjutas från bordet domen har fallit, men den måtte ha fallit innan jag blef född, ty redan i min barndom började straffet aftjenas... Det fins inte en punkt i mitt lif som jag kan blicka tillbaka på med glädje... DAMEN. Och Du, stackars man har fått allt Du önskat af lifvet. DEN OKÄNDE. Allt, men glömde tyvärr önska mig guld. DAMEN. Nu äro dina tankar der igen. DEN OKÄNDE. Är det att undra öfver? Hvad hjelper det, hvad hjelper det... Ödet spinner sin kom - DAMEN. Tyst! DEN OKÄNDE. drar ditt garn mellan fingrarne... men gör så; det vackraste jag du på? Hvad virkar du jemt på; som en af Parcerna sitter du och TILL DAMASKUS vet är en qvinna lutad öfver sitt arbete eller sitt barn. Hvad virkar DAMEN. Det är ingenting, bara ett handarbete... DEN OKÄNDE. fixerades; jag föreställer mig att din hjerna ser ut så der invändigt... DAMEN. men jag har inga alls!
Ånyo föredrogs StatsUtskoltets ej mindre den 8 sistlidne April onder N:o 101 afgifne, och den 4 derpåföljde Maji eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers år 1827 gjorde anmälan angående försäljningen af Fern stycken Kronan tillhörige Krigsskepp, och redogörelsen för derföre influtiie medel; än ock under JV:o 218 meddeldte, och den 10 sisth September eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar. Herr Rosenqvist Fredrik Leonhard anförde skrifteligen: Jag har genomläst StatsUtskoltets Utlåtande N:o 218 i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 101 afgifna Betänkande i fråga om de Kronan afhände fem Örlogsfartygen och redogörelsen för de derföre influtne medel; och fastän det synes icke stort löna mödan, alt i denna så högst vigtiga sak göra flere anmärkningar vid det oförsvarliga och oförklarliga i denna verldskunniga Jud-commerce, är jag likväl skyldig mig sjelf, som representant, den satisfaction, att icke låta mitt namn i viksdags-annalerne förvaras med den skamfläck, att hafva gillat eller bifallit 254 Den 6 November f. tn. livad som oemotsägligt har medfört mitt fäderneslands skada och förlust. Utskottets senare
Valförrättningens utgång kungöres derpå följande Söndag från Predikstolarne i samhällets kyrkor. 3 M >m. Valbar till Ordförande, vice Ordförande och Ledamot vare hvarje välfrejdad medlem af samhället, som i sockenstämma eger röst-rätt; och till Ordförande eller vice Ordförande må äfven den väljas, som förut gS2 Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrijvthe, N.v fao. innehar annan befattning inom Socken - nämnden. För den befattning, som genom sådant val blifver ledig, utses annan person i föreskrifveo ordning. Rättighet att afsäga sig sålunda erhållen kallelse tillkommer den, som, efter de 2:ne sistförflutne årens tjenstgöring i Nämnden, är i ordning att derifrån afgå vid det ombyte, hvarå valet haft afseende; den, som är 60 år gammal; den, som har svag helsa eller annat hinder, hvars giltighet Nämnden eger pröfva, samt Embetsoch Tjenstemän, som af sine befattningar äro hindrade att Nämndens åliggande fullgöra. 18 §. Socken-nämnds medlemmar vare, så länge de i denna egenskap tjenstgöra, befriade från andra, ständiga communala befattningar; men kallelse till tillfälliga förrättningar måge desse medlemmar icke undandraga sig. 19 §. Uti de ärenden, som, enligt 15:de §. Esta Mora., äro åt Socken-nämnd uppdragne, skola alla förvaltningsoch verkställighets - åtgärder tillkomma denna Nämnd, som dervid utöfvar samhällets myndighet och rätt, hvaremot Nämnden, å samhällets vägnar, är ansvarig att, hvad i dessa delar är genom gällande Författningar samhället ålagdt, vederbörligen fullgöres och iagttages; dock eger icke Nämnden att, för dessa eller andra ändamål, påbjuda någre afgifter, utan skall sockenstämma, efter Nämndens förslag derom besluta, och i händelse af vägran till hvad, som oundgängligen erfordras, ankommer det på Nämnden alt derom göra anmälan hos vederbörande Embets-myndighet, till vinnande af nödig rättelse. 20 §. Irsta Morn.
Under själfva krigsrörelserna kunna de däremot mera undantagsvis brukas, ty afstånden äro i allmänhet för korta och osäkerheten för stor, för att man skulle våga släppa mindre afdelningar ut på egen hand. Hvad den förra saken beträffar, inses lätt,# att, om på en enkelspårig bana kunna framföras t. ex. 12 tåg om dagen, och om en arméfördelning (med utelem-nande af större delen af stora trängen) fordrar 36 tåg, så åtgår för transporten tre dygn förutom tiden för ett tågs gång. På tre dygn marscherar fördelningen emellertid utan svårighet 70 km. och kommer då fram sam-làd. För att någon tidsvinst skall uppstå, fordras sålunda, att väglängden öfverstiger 70 km. I fientligt land finner inkräktaren dessutom vanligen järnvägarna förstörda och materielen bortförd. Likväl kan det mången gång vara fördelaktigt att under pågående rörelser på järnväg hastigt förflytta en, vanligen mindre, del trupper från en punkt af krigsskådeplatsen till en annan, blott det kan ske fienden ovetande. Sådana truppförflyttningar utförde fransmännen flera gånger söder om Loire under senare delen af fransk-tyska kriget 1870 — 71, och tyskarne flyttade äfven vid behof en mindre del trupper mellan Paris och krigsskådeplatsen i norra Frankrike. Gäller förflyttningen kortare sträckor, kan det vara fördelaktigt att föra större delen af infanteriet på järnväg, medan återstoden däraf jämte de beridna vapnen marschera till fots. Af synnerligen stor betydelse äro järnvägarna för tillförseln till hären af förnödenheter af alla slag x), såsom redan blifvit påvisadt, äfvensom för bortförandet från hären af sådant, som där icke vidare behöfves, framför allt af sjuke och sårade. Det är först sedan en fullständig spridning utom .krigsorten af de sjuke och sårade blifvit möjlig, somsjukvården kan hindra farsoter att utbryta vid härarna, och dessa hafva i alla T) Ett enda tåg kan framföra en dags lifsmedelsbehof för 38,000 man med tillhörande hästar.2o6 MARSCHER OCH ANDRA TRUPPFÖRFLYTTNINGAR. tider — utom på tyska sidan 1870 — 71 — kraft vida större offer än marscher och fiendens vapen.
På Ilogvördrga Prestoeh Adelns Redamö- Ståndets Redamöters ters vägnar vägnar Carl De Geer» Gustaf Murray. På Vällofl. Borgare StånPå HedervLr !a Bondedets Redamöters Ståndets Rédamöter* vägnar vägnar Carl F. Landberg. Jon Jonssom C. April. TJppIäst hos Högloft. Eidd. och Ad. d. 17 AprIK Högvörd. Prest Ståndet d, 17 — Vallofl. Borgare Ståndet d. 13 — Hederv. Bonde Ståndet d. 13 —■ Riksens Haglöf. Ständers Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskotts Betänkande , i anledning a f Rikdogsfullmägtigen s för Helsi ngb orgs S t ad, Herr Oeconomie-Directeuren C. M. Flyhorgs frun Vallofl. Borgare-Ståndet remitterade Memorial, hvaruti, jemte tillkännagifvande, det Kongl. Majt, medelst till Kongl. KammarCollegium, den 23 Mars 18 f 3 , af~ JSten Kådig skri fvelse, behagat uppskjuta en förekommer fråga om Städernas rätt till Gernings-ören af SockenHandtverkare, för att vid Riksens Ständers nästa sammankomst till deras öfverläggning öfverlemna .af Herr Oeconomie-Directeuren yrkas, att för Helsingborgs
Ja, det är sant, detta stadgande gäller äfven barn under 15 års ålder. Ett sådant barn är likväl i en viss mån tillräkneligt för sin gerning. Jag antager derför att ett barn af 14 års ålder beröfvat en familjefader lilvet, och att dennes späda barn derigenom äro bragta i fattigdom; då frågar jag: är det icke billigare att denne Ijortonårings tillgångar, så långt de räcka, användas till underhållet af dessa barn, än att de söka detta understöd af den kommun der de äro boende? Det kan icke nekas att, så vida fjortonåringen i någon mån är tillräknelig, bör han lida för sin gerning och ersätta den skada, som deraf uppkommit, heldre än att de föräldralösa, alldeles oskyldiga barnen skulle lida för hans förbrytelse. Mig tyckes derföre att just det af den siste värde talaren anmärkta förhållande skänker mig ett ytterligare stöd för min åsigt. Hr Carleson: Äfven jag önskar framställa ett exempel. Jag vill endast erinra om de många fall, då barn af föräldrar eller vårdare blifvit qvarlemnade ensamma och genom oförsigtighet med eld eller annat åstadkommit betydlig skada på egendom. Kanske har det stackars barnet med knapp nöd undsluppit med lifvet, men blifvit krympling för hela sin lifstid. Vore det också då billigt att hela dess förmögenhet fråntoges det såsom ersättning för den åstadkomna skadan? Hr Ribbing, Arvid: Det af den siste värde talaren anförda exempel torde, i jemförelse med det af Gr. Sparre anförda, icke betyda något, då man observerar att i den föredragna §:n har blifvit begagnadt uttrycket »som för underlåten vård öfver den person är till ansvar för vållande förfallen.» Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till §:n, och dels afslag derå samt antagande af den motsvarande §:n i K. M:s förslag; framställde Hr Gr. o. Landtm, först pro pos.
Tham då sökte genomdrifva och nu yrkar, antagna fria införsel-systeme, inhemska Industrien blifvit lemnad snart sagdt ulan allt afseende, är väl en sanning; men vid ett närmare betraktande af sanna förhållandet, som lätt inhämtas af hvad erfarenheten och allmänna dagblad upplysa, torde detta factum, betraktadt utur en större synpunkt, eller Samhällets framgena bestånd och välstånd, finnas mera förderfligt än fägnesamt. Tullintraderna hafva ökats — det se vi; men vi se också, att importen för sisth år med mera än 2 millioner öfverstigit exporten: vi se, att en betydlig del af Tullintraderne äro blott en olycklig följd af 1826 Ars missvext i landet: att nämnde missförhållande emellan import och export uppjagade coursen förledit år till ytterlighet, ehuru tillåten spannemåls-export af sisledit års rika skörd, oberäknadt andra mindre verklige anledningar, i närvarande stund, visa ett lyckligare förhållande — vi se Riket öfversvämmadt af utländska fabrikater och slöjde-alsler, som hota att alldeles uttränga de inhämska tillverluiingadne, och såsom en följd häraf se vi endast inom Stockholms Fabriks-Sociclct inom kort 34» Den »3 December. tiel en ovanlig mängd af Fabriksidkare förlorade för sig och Samhället. Är ett sådant systéme, om det också stödjer sig på så snillrika Författares Åuctoritet, som Englands Schmidt och Frankrikes Say, värdt att fullfölja, då det leder till så bedrölliga följder för inhämska industrien? Må den frågan tillåtas och allvarligt öfvervägas.
Likasom vi ansett det st LancoVullmägtige lemnande Lreditiv ak 600,000 L,:dr silfver bära i stället bestämmas till L:dr 1,000,000; sä kunna vi ej beller undgä att förklara var enskildt» mening vara, att det belopp bvartill det st Vullmägtige i L:g:sLvntoiret lemnande temporaira Lreditiv ä Lanken för begagnande Ilo 8tatsock 8 an co-bltskot le N5 unöer cleo lid as äret, öä 8:g:sLontoirets utbetalningar soifia större summor, lin öess päräknaöe inkomster kions insluta, kör bestämmas till ej minöre lin 1,000,000 8:ör i stället för 600,000 8:ör, som Utskotten färeslsgit; t^ öet mätte ej skaöa att kafva något öfver oek 8. 8t:r körs icke kunna öraga i tvifvelsmål stt öeras bullmägtige ej begagna as Lreöitivet en skilling utöfver kvaö nöövänöigt solö,SS. I skseenöe slutligen pä Utskottens beslut, stt ingen to, minskning 1 bankens lånerörelse mä egn rum, önska vi, uti öfverensslämmmelse meö lotöe ^puncten af var reservation viö bin.bereöningens förslag", stt raöant i stället skulle uttryckas meö köljanöe orö: I7ti bankens lånerörelse i öfrigt ma kvarken någon inskränkning till beloppet eller någon annan liukvuösaklig rubbning gf nuvarsnöe lan-s^slem ägg rum; i följö kvarak län pa Oulö oek Silfver, Metaller ock xa
Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en suppleant i Riddarh.-Utsk:t efter N:o 2118 B., Hr Lagerheim, Elias; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: JV2 2259. Hr af Wåhlberg, Göran Didrik. Frih. af Schmidt, Georg: Då jag var förhindrad att sist). Lördag här öfvervara behandlingen af Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betärik. N:o 94, i anledning af väckta motioner om ändring i sednast utfärdade stadgar för Carolinska Medico Ivirurgiska Institutet, så och enär en och annan af med mig liktänkande möjligen torde förundra sig deröfver, att jag med tystnad låtit denna fråga afgöras, ehuru jag, på sätt Betänk:t utvisar, emot Utsk:ts beslut reserverat mig, får jag, med stöd af 20:de §:n R. O., anhålla att uti R. o. Ad:s protokoll må varda antecknadt att jag vid Ståndets förutnämnde öfverläggning varit frånvarande och i beslutet ej deltagit. Jemlikt R. o. Ad:s den 28 sisth Januari fattade beslut, föredrogos nu i ett sammanhang så väl Stats-lJtsk:ts den 11 och 14 dennes bordlagde Utlåt. N:o 65, i anledning af dels Iv. M:s Nåd. Propos. om anvisande för fyra år af ett fyllnads-anslag till K. M:s hofhållning, dels ock enskilda af berörda Nåd. Propos. föranledda motioner, som ock nämnde Utsk:s den 21 och 24 sisth Januari på bordet lagde Utlåt. N:o 38, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Första Huivudtitel. Hr Den 18 Man f. m. 193 Hr Gr. o. Landtm, hemställde, att dessa Utlåt:n skulle punktvis företagas till afgörande. Härvid anmälde sig och yttrade Hr Cederschjöld, ltob. Tlteofr.: