Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Föredrogos och biföllos Expeditions Utskottets Memorial: N:o< 5, angående ökadt Gancellie-biträde för ExpeditionsUtskottet ocjbi N:o 6, angående anslag i och för Correctur-läsning m. m. S. D. Föredrogos å ny o, enligt ConstitutionsUtskottets Memorial N:o v-, de återstående, under sista Riksdagen beredda, förslagen till Grundlagsförändringar, hvarvid * RiksdagsOrdningens 12 §., tillägg, rörande Ridderskapet och Adelns pepresentadons-rätt, bifölls och R.-O. 14 §. 5 mom. 1 perioden, tillägg, angående Borgares valbarhet, »gillades. Från V ä 11 o fl. Bor&are-Stånbet.! S. D. Till StatsUtskottet remitterades ett af Herr Halling denne dag ingifvet memorial, hvaruti föreslås, att nämnde Utskott måtte anmodas att, efter inhamtande af uppgifter och upplysningar af utsedde deputerade af hvarje af dte frenne ofrälse Stånden och ifrån alla Utskotten samt deras afdelningar, låta upprätta ordentligt förslag Lill en förbättrad inred - Trot, Utdr* d. i April i834* <5* ning af Riksgälds-Gontorets förutvarande local så att den, om möjligt äiv inå kunna vid blifvande Riksdagar, till de dermed, enligt Rikets Ständers vid förlidne Riksdag fattade beslut, afsedde ändamål, användas, äfvensom att beslut om verkställigheten derefter borde vidtagas, S. D. Remitterades lill BancoVtskottet Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse tili Rikets Ständer af den 3 sistlidne Mars med förslag till Lag för Ranken, rn. m., uti hvilket ämne flere af Ståndets Herrar Ledamöter sig utlåtit; och efter detta fattade beslut lades till Ståndets handlingar Baneo-Utskottets Memorial N:o 5, i anledning af ifrån tvänne Riks-Stånd erhållne remisser utaf oinförmälde Kongl. Skrifvelser. S. D.
Ständer förklarat sig icke finna skäl att bevilja något anslag för den agrikultur-kemiska försöks-anstalten vid Landtbruks-akademiens experimentalfält, meri deremot, till inrättande al en dylik försöks-anstalt vid Ultuna Landtbruks-institut, anvisat dels 4,500 R:dr såsom anslag till årliga utgifter, och dels 3,000 R:dr för en gång till uppsättande af ett laboratorium. Denna votering har utfallit med 56 Ja och 63 Nej; hvadan Rikets Ständer, beslutat i öfverensstämmelse med iVe/-propositionens innehåll. Den som vill, att Chefens för Civil-departemontet aflöning bibehålies oförändrad vid dess nuvarande belopp, 15,000 R:dr, röstar Ja; Deri det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer denna aflöning att uppföras med 13,500 R:dr. Enär denna votering gifvit ett resultat af 70 Ja och 49 Nej, hafva således Rikets Ständer beslutat enligt ,/a-propositionen. Den sorn vill, att aflöningen för hvar och en af Stats-råden ulan Departement skall fortfarande utgå med 12,000 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är berörda aflöning bestämd att utgöra 10,500 R:dr. Denna omröstning har visat ett resultat af 65 Ja och 54 Nej, och hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens lydelse. Den som anser, att aflönings-anslaget för Civil-departementets Expedition bör på stot definitivt uppföras, röstar Ja; Den Stals-Ulskottets Memorial M 173■ 17 Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komitier berörda anslag att beviljas endast provisoriskt för nästa sta tsreglerings—period. Omröstningen har utfallit med 47 Ja och 72 Nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat enligt Nej-propositionens innehåll. 44:cle voteringen:
— Efter hvad Revisorerne inhemtat, är en ny smedja under, anläggning och det beviljade byggnadsanslaget af 13,000 R:dr numera afsedt till förändrande af en inrättningen tillhörig magasinsbyggnad, hvilken kommer att innehålla museum, anatomisal, obduktionslokal m. m., hvaremot de för’ närvarande dertill begagnade rum äro ämnade att användas för andra ändamål. Inrättningen finnes dock vara helt och hållet i saknad af ett ändamålsenligt stall för nötboskap och mindre djur, hvarföre sådane sällan kunna émottagas till behandling på stället. Elevernas praktiska öfningar uti nötkreaturs sjukbehandling inskränka sig förnämligast till hvad som under tillfälliga besök på kallelse af kreaturs - 2,088: 59. Summa 2,088: ö9. — 53 — ägare inom eller i närheten af hufvudstaden kan af dem inhemtas, hvarföre Revisorerne anse af stort behof påkalladt att sådane åtgärder må blifva vidtagne, att en mera fullständig praktisk undervisning härutinnan må kunna eleverna bibringas under lärotiden. Dertill erfordras, enligt Revisorernes åsigt, såv.äl uppförandet af ett ändamålsenligt stall för nötboskap, äfvensom att inrättningen må kunna disponera åtminstone ett par hästar med åkdon, på det att, vid inträffande sjukdomsfall utom staden, en del elever må kunna, åtföljde af läraren, blifva i tillfälle att draga fördel af dennes undervisning vid sjukbehandlingen. I likhet med hvad i allmänhet vid dylika anstalter i utlandet äger rum, torde äfven en mindre uppsättning af mjölkboskap vid inrättningen böra finnas, på det eleverne må beredas tillfälle att erhålla undervisning angående sättet för dessa djurs vård och behandling.
Kor V/o/vr /iu/r.- Vt d/u/„/,gv eller !VIulnng8, I/unu oell Xppelbo 8oebnur, sor nnderliället ul' en vuglungd us 5 mil 3,920 ulnur oell 2 brour, (livurtor llurull8-kutten t'ore8lugit, utt bälsten i berubnude ärligu unde, l>äll8bo8tnuden 8linlle ntgä inecl 3i/^ ll:,lr 16 -d. 8 r8t.) de ut' Kongl. Vt /V,?v i/Vngv/uA, eller Vä 8 ocb .seinu 80ebnur, 1 mil i6,35i ulnur8 väg, (dertill bulsten us äi ligu bo8tnuden, ester usdrug sor Krib8t'or88 llrul,8 undel, us lläiu<l8-Ilätt6n beräbnutg till 16^ ll:dr i 8b. 8 r8t.) ul Kongl. IVluj:t8 llet'ullning8llusvunde tillst^rbte 2,100: ^t d/o/v, (8om redun erliällit ett under8töd t<ir vugbällningen us booo Ii:dr, derut' ärligu räntun un8ett8 mot8vuiu vugunderbullet endu8t tor omb^ggnuden us Ö8tvurp8 bron ofver VVunän i Weleur,8 8oelien, jeilite dertill börunde nv väg) us Kongl. Nuj.t
Tonernas harmoni kan man blott fatta, när man » förstår det » — närman är musikalisk, d. v. s. har särskildt därför inrättade sinnen. Men möblernas harmoni kan nästan hvem som helst lära sig att förstå, som blott lägger sig vinn därom. Om man helt och hållet föraktar och sätter sig öfver det och icke skänker den minsta tro åt denna » harmoni » och dess ompratade inverkan på sinnet, ja, då hvarken vill eller kan man nå- gonsin lära sig att fatta den och dess » grundbegrepp ». Men flertalet har väl icke saken ens så pass klar för sig. De äro icke afgjorda förnekare af hela denna föreställningskrets — de hafva aldrig tänkt sig, att den existerar. Många af dem känna starkt skillnaden på ett vackert och ett trefnadslöst hem och " stanna gärna, utan att själfva veta hvarför, i en harmonisk omgifning. Men när man framkastar en förmodan, att det måste finnas något skäl, hvarför denna omgifning gör samma goda intyck på alla • —, då kunna de icke vara med längre. Man kommer då kanske med jämförelser och frågar dem, hvarför detta — - som icke behöfver vara en Kronbergs ateliersalong, utan bara en sommarnöjesveranda med några korgstolar och ett par krukväxter — verkar behagligt på alla, medan dens och dens salong ofelbart verkar stelt och kylande på alla, som komma ditin. Svaret blir då ofta, att det beror på » förmåga »; något, som innehafvarinnan af verandan har och värdinnan i salongen saknar. Men det är ju intet svar! Förmåga betyder här intet annat än en lycklig gåfva att hitta det riktiga, det som verkar godt på alla. Hvad detta riktiga är, eller hvarför det verkar godt på alla, har vår väns förklaring ej redogjort för. Det kan ej heller redogöras för på annat sätt än genom antagandet, att vissa gifna kombinationer — vare sig af toner, färger, ord, träd, hus eller — möbler visat sig verka behagligt och andra — motsatsen. Hvarför, vore för vidlyftigt att här inlåta sig på. Emellertid är det så. Och när na kombinationerna äro i erfarenheten gifna, måste man genom egen eller andras erfarenhet — kunna leta sig till dem.
Öfver den boskap, som i bet var i Saron, var Sithrai den Saroniten; men öfver den boskap i dalomen var Saphat, Adlai son. Öfver camelarna var Obil den Ismaeliten; öfver åsnarna var Jehdeja den Meronothiten. Öfver fåren var Jasis den Hagariten, Desse voro alle öfverstar öfver Konung Davids ägodelar. Men Jonathan, Davids faderbroder, var rådgifvare, hofmästare och canceller; Jehiel, Hachmoni son, var när Konungens barnom. Achitophel var ock Konungens rådgifvare; Husai den Arachiten var Konungens vän. Efter Achitophel var Jojada, Benaja son, och AbJathar; men Joab var Konungens härhöfvitsman. Och David församlade till Jerusalem alla Israels öfverstar, nämliga Förstarna för slägterna, Förstarna för skiften, som på Konungen vaktade; Förstarna öfver tusende, och öfver hundrade; Förstarna öfver Konungens och hans söners ägodelar och boskap; med kamererare, krigsmän och alla mägtiga män. Och Konung David stod upp på sina fötter, och sade: Hörer härtill, mine bröder, och mitt folk: Jag hafver tagit mig före att bygga ett hus, der Herrans förbunds ark uti hvilas skulle, och en fotapall till vår Guds fötter, och hade redt mig till att bygga; Men Gud lät säga mig: Du skall icke bygga mino Namne hus; förty du äst en krigsman, och hafver blod utgjutit. Nu hafver Herren Israels Gud utvalt mig utu hela mins faders hus, att jag skulle vara Konung öfver Israel till evig tid; ty han hafver utvalt Juda till ett Förstadöme; och i Juda huse, mins faders hus, och ibland mins faders barn hafver han haft ynnest till mig, så att han gjorde mig till Konung öfver hela Israel;
3. — om remiss af Herr von Hartmansdorffs motion rörande Reglemente för begagnandet af de 2:ne Närings-Stipendierne. XIX. 386. •— om bifall till Riddarhus-Utskottets memorial rörande Riddarhus-Salens begagnande till gifvande af en Concert PalmSöndagen. XX. 3. •— om bifall till Riddarhus-Salens begagnande till gifvande af en Concert LångFredagen. XX. 4- — om återremiss af Riddarlius-Utskottets memorial med förslag till en ny Riddarhusordning, samt om remiss till RiddarhusUtskottet af så val Herr Lcfrens motion om ändring i 25 §. Riddarhus-Ordningen, som Herr Ribbings motion att Utskottens Ordförande måtte till RiddarhusFiscalen aflemna förteckning på de Ståndets Ledamöter inom Utskotten, som från dess sammanträden uteblifva. XX. 171. — om tryckning af det nya förslaget till Riddarhus-Ordning. XXI. 126.— om Riddarlius-Fiscalens Riksdags-arfvode. XXIV. 45. —• om läggande till handlingarne af Riddarlius-Utskottets memorial i anledning af Herr Ugglas, Carl Wilhelm, anhållan att till trycket utbekomma åtskillige uti en nyss öppnad kista befintlige handlingar. XXIV. y3. — om tryckning 4u af Riddarhus-Utskottets memorial af dea 7 Mars om cu ny Riddarhus-Ordning. XXVIII. 426. — om slutligt afgörande af Riddarhus-Utskottets memorial i anledning af Riddarhus-Directionens Riksdags-Berältelse. XXX. 215. — om remiss af Herr Ribens motion om RiddarhusFiscals-tjenstens förenande med RiddarhusSecreterare-tjensten. XXXI. 3. — om remiss af Herr Rothliebs, Axel, anmärkningar vid den gjorde motionen om Riddarhus-Fiscals-tjenstens förenande med Riddarhus-Secreterare-1 jensten. XXXII.
M. före slagna summa skulle beviljas, så förhindras derigenom helt och hållet utförandet af en plan, som af sakkunniga personer inom Utsk., hvilka äro från trakten kring Lund, ansetts för den bästa, oeh som äfven i allmänhet tyckes vara den ändamålsenligaste. I det Kongl. Förslaget är denna plan icke alls omnämnd. Skulle nu den ifrågav:de summan beviljas till de botaniska byggnadernas förbättrande, så lärer icke den omnämnda förflyttningen kunna ega rum. Det är visserligen svårt för Utsk. att bedöma ändamålsenligheten af en eller annan byggnad; likväl har samma ändamål autydts derigenom, att innan anslaget beviljats inom Utsk. producerats ett projekt, baseradt på sådana kostnadsförslag, hvarpå man i allmänhet kan bestämma det anslag, som för ändamålet kan vara behöfligt. K. o. Ad. bör i alla händelser icke lemna sitt bifall till K. M:s förslag emedan då det måhända bästa förslaget af alla icke skulle gå igenom. I öfrigt tror jag det vara ett talande skäl att bifalla Utsk:s tillstyrkande i denna del, om man efterser hvilka summor som blifvit för Universiteten anslagna. Jag anhåller om bifall till Utsk;s hemställan i denna punkt. H. Exe. Hr Gr. Sparre, Gust. Adolf: Universiteten böra vara särdeles tacksamma mot Utsk., hvilket tillstyrkt icke allenast hvad K. M. äskat, både i ordinarie och extra anslag, utan äfven derutöfver åtskilliga summor. Behofvet af det ifrågav:de växthusets i Lund ombyggnad torde vara obestridt, och det är äfven af Utsk. erkändt. Denna botaniska Institutions läge är dessutom särdeles fördelaktigt, hvarjemte den f. n. förestås af en mycket utmärkt prefekt. Alla dessa skäl borde tala för anslaget, men nu har mellankommit en omständighet, hvarom icke var fråga då K. M. afgaf Sin Propos., nemi. förslaget om hela den botaniska Institutionens förflyttande till ett annat ställe. F. n, utgöras de botaniska växthusen af 2:ne i olika qvarter af staden belägna gårdar, genom gatan skiljda från hvarandra.
St. icke skulle vilja under innevar. riksdag, då tillgång å medel finnes, medgifva det anslag jag begärt eller den del deraf som kan anses lämplig; så är det fruktansvärd!, att vid en kommande riksdag, då tillgångarna icke torde blifva så tillräckliga som nu, anslaget icke beviljas. Ju längre man dermed dröjer, ju svårare blir det att ersätta bristen, enär åtskilliga handlingar, som nu finnas, kunna under tiden förkomma och blifva svåra om icke omöjliga alt ersätta. Jag anhåller derföre att R. o. Ad. desto hellre måtte bevilja denna återremiss, som den und. skrifvelse, hvilken StatsUtsk. föreslagit, icke kan leda till något gagn för den förflutna tiden, derest icke medel beviljas för att ersätta de bristande handlingarna. Frih. Boye, Ludv.: Jemte det jag förenar mig med den sista värda talaren i anhållan om återremiss, ber jag 20 H. 12 9° Den 6 Februari f. m. det H. Utsk. taga i närmare öfvervägande faran alt lemna Riksarchivet i den belägenhet, hvaruti det befinnes. Riksarchivet har att förvara åtskilliga skatter, icke blott historiska, utan äfven ekonomiska, och måhända större än man vid första anblicken anar. Det anslag motionären begärt är i förhållande lill ämnets vigt i min tanke så obetydligt, alt jag skulle tro att Ulsk:s nit för det allmänna skall vid närmare eftersinnande icke draga i betänkande att bifalla motionen. Jag kan icke se att Statens behof, om det är verkligt, och verkligt måste det vara efter Utsk. har i betänk, så till sågandes erkänt dess verklighet, — jag kan ej finna, säger jag, att Staten bör förlora eller gå miste om ändamålet, derföre att bland de mångfalldiga anslag, som Regertn begärt, Regerm icke fästat sig apart vid detta. Jag anhåller om återremiss. Hr Stråle, Nils Wilh.: Det har vid föregtde riksdagar understundom blifvit satt i fråga, huruvida, sedan ett beslut blifvit taget i ett ämne på framställning af en enskild motionär, samma fråga sedermera kunde komma under R. Stts pröfning i anledn. af Konungens derom framställda proposition. Derom hafva olika meningar varit yttrade.
Utskotten anse sig således böra tillstyrka: det Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition måtte i så måtto varda antagen, att de corpörationer eller menigheter, som vilja af ifrågavarande låneunderstöd komma i åtnjutande, bärn ställa serskild, af Kongl. Maj:t pröfvad och gokärul, säkerhet för så väl det företags behöriga fullbordan, hvartill lånet är vordet lemnadt, som ock för sjelfva lånebeloppet, intilldess arbetsföretaget blifvit slutadt och godkätult, samt den årliga återbetalnings-skyldigheten vidtagit; efter hvilken sistnämnde tid och sedan den läne-andel, för hvars återbetalande hvarje betalningsskyldig hemmansdel, skall ansvara, blif vit bestämd och i följd deraf äf ven det belopp, som årligen skall till skuldens, jemte den ut fäste räntans, fulla lip vide rande erläggas, detta sammanlagda belopp, under serskild rubrik, med utsättande af det sista året, då betalningen skall utgå, bör, såsom ett hemmanet, under sålunda bestämdt antal år, åliggande allmänt onus, i Jordeboken antecknas och å Debetsedeln upptagas, samt af liro n obe tjen i n ge n uppbäras, i ränteriet insättas och såsom andre till Riksgälds-Contoret ingående medel, serskildt redovisas. Af hvad Utskotten sålunda tillstyrkt, torde följa, att något vidare yttrande angående Revisorernes och Fullmägtiges förslag om säkerheten för ifrågavarande läne-medels återbetalning icke erfordras, än det, hvilket Stats-Utskottet serskildt, i sammanhang med andre föreskrifter i afseende på 4 Statsoch Lag-Utskottens BetänkandeN:o 1o"J. meddelande låne-biträden, hommer att Rikets Ständer underställa. Stockholm den 3 April 1845. Ank. till Exp.-Utsk. d. g April kl. 6 e. ro. Betänkande j i anledning aj väckt motion om ersättning af allmänna medel till vittnen i brottmål_, då den tilltalade saknar tillgång eller ersättningsskyldighet icke kati honom åläggas. Hos Hederv.
Jemlikt § 79 skola Diskonl-direklionerne meddela hvarandra advis om de hos hvartdera verket godkände låntagare, hufvudsakligen frän Handelsoch Närings-diskontfonden. Dä denna advisering eger rum lill förekommande deraf alt någon må komma att häfta för mera än det högsta tillåtna skuldsätlnings-beloppet, men län mot pant af vågförda effekter icke deruti inbegripes, lärer någon advisering af sådana län icke behöfva ifrågakomma. Under iakttagande af här ofvan uppgifna föränd ringar, sam t med några smärre jemkningnr i redaktionen af vissa ibland öfriga nu granskade föreskrifter, får Utskottet bih till B. St. Brot. 1856 & 1857. 6 Samt. 4 Afl. £3 Höft. 2 10 Banko-Utskollels Memorial N:o 54. till Rikets Ständers godkännande vördsamt öfverlemna följande förs la c Hl «<• angående Di skon t-V arken. Diskont-verkans organisation jemte åtskilliga föreskrifter i afseende på förvaltningen af dessa verk. De fonder, sorn äro anslagna för Bankens Diskont-rörelse, stå under förvaltning af Direktionen öfver Diskont-verket i Slockholm, hvilken benämnes Banko-diskont-direklionen, samt Direktionerne öfver Diskont-verken eller de så kallade Lsue-konloren i Götheborg, Malmö och Wisbv. 3:0. (innis.an i i ni ) Morn i. Banko-diskont-direMionen bestar al ålla La la inder, deribland fyra Fullmäktige, en af hvartdera Riks-stömlei — lid öfrige fyra Ledamöter utse Fullmäktige m list tvä ibland Bankens Kommissarier samt den eller de återstående inom eller utom Banko-verket och dess OfVer-styreise Vid dessa val skall huf vudsakligt afseende, fästas derå, ali inom Direktionen alllid bör finnas någon Ledamot, som eger lagkunskap och någon, som har kännedom om näringarne och den störte rörelsen.
13 till hvilkas gäldande, såsom Ordensgillet vidare anfört, Hospitals-fonden saknade all tillgång, helst samma fond icke utan anlitande af det kreditiv. Rikets Ständer beviljat för betäckande af de brister, som för löpande årliga utgifter kunna uppkomma, förmådde dessa bestrida. Den förlägenhet, hvari Hospitals-fonden sålunda råkat, vore väsendtligen en följd af den under åren 1853—57 inträffade stegring i materialpriser och dagsverkslöner, och Ordensgillet hade redan vid sistlidne riksdag skolat anhålla om nådig Proposition till Rikets Ständer om tillökning för ofvannämnde tre hospitals-byggnader, om icke riksdagen så långt framskridit, innan fullständiga uppgifter i afseende på de återstående behofven kunnat till vägabringas , att en framställning härom icke syntes lämplig. Emellertid hade Serafimerordensgillet måst upptaga förskott, dels, enligt Kongl. Maj:ts nådiga tillstånd i Statskontoret, dels i Rönnowska testaments-fonden; till betäckande hvaraf äfvensom för omförmälda ändamål Ordensgillet i underdånighet anhållit om nådigt aflåtande af den proposition, som Kongl. Majit med den äskade summans jemnande till 213,000 R:dr, på sätt ofvan förmäles, behagat till Rikets Ständers bepröfvande framställa. I anledning af hvad sålunda blifvit upplyst och då — såsom till stöd för den nådiga Propositionen blifvit anfördt — samtlige ifrågavarande hospitalsbyggnader dels äro af största behof påkallade, dels ock redan äro så nära sin fullbordan, att denna, så framt anslag beviljas, kan inom en kortare tid emotses, samt Hospitals-fondens tillgångar icke kunna för ändamålet användas utan att i och för hospitalernas vård och underhåll en brist uppstår, som i sådant fall måste på annat sätt fyllas, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka, a) att, med bifall till Kongl. Maj:ts nådiga framställning en summa af 213,000 R:dr må anvisas, att från Riksgälds-kontoret, i mån af behof, för ofvan omförmälda ändamål utgå.
Revisions-Contoretj hvarest Riksgälds-Contorets Hufvudböcker och Räkenskaper ra. ra. granskas, består af En Kamererare. 36 Bil. till Stats-Vtskotlets Memorial IV.-o /(.Jo. En Revisor, hvars tjenst kommer, vid nuvarande innehafvarens afgång att indragas. En Contors-Skrifvare, som placeras till tjenstgöring der hans biträde erfordras. VaTitbetjente. En Vaktmästare. Fyra Kammardrängar. Tvänne Husdrängar, hvilka skola emellan Riksdagarne besörja förefallande arbeten, så väl vid Riksgälds-Contorets förra hus, hvilket nu af Rikets Stander begagnas, som vid Contorels nu egande, eller den så kallade Hessensteinska egendomen. Credit-Sedel-Verke t. En Kamererare. Två Vexlings-Casseurer. Två Bokhållare. Två Contors-Skrifvare. Två Cassa-Skrifvare. Fyra Kammardrängar. Anmärkning: Rikets Ständer hafva beslutat, att, utaf de på Credit-Sedel-Verkets Stat uppförde tjenstebefattningar, följande ovilkorligen skola, senast inom i835 års utgång, indragas, nemligen: En Vexlings-Gasseur. En Bokhållare. Två Contors-Skrifvare. En Cassa-Skrifvare.
Maj:t å Postmedlens öfverskott vidtagna dispositioner till byggnad af ångfartyg samt understöd för Diligence-Inrättningarne. 8:0 Angående anslag för Instructions-Compagnier vid indeldta Infanteriet Utskottets yttranden godkändes, likasom Ståndet ock gillade hvad Utskottet, pag. 32 i Utlåtandet, N:o 435, Litt. A., sig yttrat, i anledning af Herr St/erngranats s G.j motion om ett extra anslag för Exercis-sqvadronerna vid indeldta Cavalleriet; och 9:o angående anslag för indeldta Armeens öfriga vapenöfningar. Utskottets yttranden bi föl los; och 2:o Utlåtandet^ N:o 354t Litt. B., och Utlåtandets N:o 435, Litt. B. s i anledning af ifrågastäldta Extra-Stats»Anslag Jör försvarsverket till sjöss. l:o Angående anslag till fullbordande af ett under byggnad varande bestyckadt ångfartyg om 200 hästars kraft. 2:o Angående anslag till anskaffande af ett bestyckadt ångfartyg om 300 hästars kraft. Utskottets yttranden, i dessa tvänne punkter, gillades. 3:;» Angående anslag till upphandling af 72-pundige bomb-kanoner, med projectiler för linie-skeppen och de större fregatterna, samt till kanonslupars armering med bomb-kanoner. Utskottets i Utlåtandet, N:o 354, Litt. B., afgifna och i Utlåtandet, N:o 435, Litt. B., vidhållna tillstyrkande, att endast för fregatters och kanonslupars armering med bomb-kanoner anvises ett anslag af 40,000 R:dr, att disponeras, i den nion behofvet det fordrar, gillades. 4:o Angående anslag för erforderliga förbättringar uti Båkoch Fyringsväsendet, medelst nybyggnader och förändringar till båtnad för sjöfarten i allmänhet. Ståndet biföll
Utskottets Utlåtande, IV 1. s 897, 898, bif. af Adeln, IX s 251, af BondeStåndet, IX s 257, af PresteStåixdet, IX s 203. •— ordning, om fastställande af en viss, för Städerira; Motion, remitt. till Ekon. Utskottet, II s 1254. Utskottets Utlåtande, VIII ä 182—• 190, bif. af Adeln, IX s i83, af PresteStåndet, IX. s 189, af BondeStåndet, IX s 195, af BorgareStåndet, IX. s 206. Underd. Skrifvelse, X x. s 199 — 201. RiksdagsBeslutet, §. 44- ByggningaBalken, 26 Cap. 1 §., om ändring af. LagUtskottets Betänkande, VII 1. s 221 —225, bif. af Adelli, IX s 284, af x 46 PresteSlåndet, IX s 289, af Borgare-Ståndet, IX s 291. Underd. ByggningaBalken, 26 Gap. 1 §. om tillämpning af, på alla för varutransport nödiga vägar. Lagoch Ekon. Utskottets Betänkande, VII 1. s 408 — bif. afPresteStåndet, IX s 385, af BorgareStåndet, sJlX s 388, af BondeStåndet, IX s 392, af Adeln, IX s 397. Underd. RiksdagsBeslutet, §. 28. Bys, afgärda, rätt till skifte i skog och mark. LagUtskottets Betänkande, VII 1. s 22 — 24, bif. af PresteStåndet, IX s 89, af BondeStåndet, IX s 96, af BorgareStåndet, IX s 104, af Adeln, IX s 114.