Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Som man emellertid lätt kan förstå, har under den långa kokningen mycket kokat bort. Man bör derför nu späda ut vörten med kokande vatten, tills alltsammans uppgår till 30 kannor. N Sedan slår man härtill en kanna uppH kokt och väl kallnad mjölk. Köttkorf, tillredd på detta sätt, håller sig god P r e under lång tid. K. hos Att luta fisk. Till 12 kannor vatten sättes 1 skalp, soda och 1 qvarter lim, som omröres och slås kallt på fisken. Denna ligger först 4 dagar i vatten, 4 dagar i luten och 4 dagar i lutvattnet, hvarefter dagligen friskt vatten ombytes. Filial: 80 A Drottninggatan 80 A. Obs.! \ \ tt Murgröna. Denna vackra, ständigt gröna slingerväxt får en synnerligt kraftig växt och väl utvecklade blad, om den godes med tjock kaffesump. damerna! Såsom synnerligen lämpliga julklappar inom fruntimmersverlden till instundande julafton vill Iduns redaktion rekommendera: tvänne nyutkomna, förträffliga arbeten af vår frejdade medarbelerska fru Mathilda Langlet, nämligen Tidsströmningar samt Vi och våra söner; Qvinnans ställning i samhället (2:dra uppl.) af en annan bland våra medarbeterskor, fröken Clara Smitt; samt slutligen en prenumerationssedel å Idun för det kommande året (pris: endast 1 krona för hvarje qvartal). H u s d j u r e n. Salt i ladugårdar och stall. I allmänhet försiggår hönsens ruggning • — ombyte af fjäder — utan synnerligt stö- rande inverkan på hönsens helsa. Inträder ruggningen på eftersommaren vid kall och ruskig väderlek, kan den samma bli farlig för djuren. V i d ogynsam väderlek bör man hålla hönsen inne och under ruggningen fodra dem bättre än vanligt. Derjemte bör man kasta till dem torra äggskal och lägga (det torde man för öfrigt alltid göra) något salt i drycken. Samtliga våra fjäderfän, i synnerhet dufvorna, äro mycket tacksamma för litet salt. Äfven våra öfriga husdjur äro begärliga efter salt, och många sjukdomar, i synnerhet hos svinen, bero derpå, att djuren ej fått tillräckligt med salt.
Till dem har BondeStåndet nu förlitat sig, då Ståndet förnyat dess vid förra Riksdagen gjorda anhållan om ett biträde, som Ridderskapet och Adeln, efter min tanka, icke heller skulle, utan att ådagalägga en särdeles köld för sitt Medstånd, kunna vägra. Sista Riksdags ConstitutionsUtskott har, i dess Betänkande, tillstyrkt detta biträde; och med denna ledning, för vårt beslut, tror jag så mycket mindre någon betänklighet åga rum, som jag år förvissad, att ej mindre Konungen sjelf, ån Hans Maj:ts Rådgifvare, skola med nöje gå BondeStåndets begäran till mötes. Jag anhåller alltså om proposition till bifall. Herr Hjerta, Gustaf: Jag skulle med nöje instämma i Friherre Boijes mening, om jag ej ansåg saken vara af den beskaffenhet, att det ej år tvifvelaktigt, det ju BondeStåndet har rått att tillsätta sine Notarier. Jag tror att då 5s §. RegeringsFormen, så bestämdt angifver hvilka Embeten ibland Riksens Ständer Hans Maj:t Konungen utnämner, år det Ridderskapets och Adelns pligt vid detta tillfälle, att svara det Hedervärda BondeStåndet, att Ridderskapet och Adeln gerna medverkar till Ståndets ernående af dess begäran, men, att då 02 §. RegeringsFormen icke omnämner Notarierne, hvilka deremot i Riksdagsordningen åro i samma cathegorie som all Cantzlibetjening, anser Ridderskapet och Adeln Ståndets rått vara så bestämd, att, enär Riksens Ständer böra vara öfvertyga - ?i6 Den 24 Felruarii, de att Konungen enligt RegeringsFormen sty^ rer Riket och dess Råd Honom enligt Re geringsFormen råder, denna Ståndets angelägenhet ej år önskningsmål, utan af det Hedervärda BondeStåndet enligt Grundlagen kan behandlas. Friherre Boije:
Till vederläggning åter af den vid mom. /, i §. 3 gjorde anmärkning, torde endast behöfva alt åberopas innehållet af punkten i3 i Utskottets Memorial N:o 88, §§. ir och 12 i \ Art. 5 Afd. (pag. 134 och 135) samt §§. 2 och 4 (pag,54 och i5G) i 1800 års Banco-Reglemente; hvaraf tillräckligen upplyses, att så beskaffade beslut, som de i berörde morn. a£- sedde, kunna, utan förnärmande af Rikets Ständers rätt, af Fullmägtige tagas och sålunda, jemväl böra blifva föremål för Rikets, Ständers Revisorers, granskning och bedömande. Så vida Utskottet kunnat instämma i den mening, att Fullmägtige icke borde i något fall vara skyldige att af Rikets Ständers Revisorer emottaga föreskrifter, skulle Utskottet visserligen äfven hafva gillat den vid pag. 7 gjorde anmärkning, åsyftande att såsom ovilkorlig skyldighet ålägga Revisorerne, att vederbörande till åtal anmäla, då omständigheterne anses sådant fordra; men då, efter Utskottets öfvertygelse, en strängare föreskrift i detta afseende, än den i 7 punkten föreslagne, icke erfordras, så länge Revisorerne bibehållas vid rättigheten att genom tjenliga föreskrifter rätta hvad de anse vid Banco-Verkets förvaltning försunmiadt, saknar Utskottet anledning att sitt förslag i denna punkt frånträda. I anledning af den inom'YäHofi. Borgare-Ståndet framställde anmärkning, emot föreskriften i §. 7, om försegling af det exemplar utaf Revisorernes Berättelse, som till Riddarhus? Archivet aflemnas, tror Utskottet sig böra uppdysa, alt ifrågavarande
Folier, tenn-, eller Stanniol Formar, af jernbleck eller annat ämne för Sockerbruken, äfvensom tryckoch pappersformar, hänföras till Redskap och Maskinerier. Fosfor Frukter och Blir, ej specificerade: friska inlagde i bränvin eller ättika torra Frö: kanarieandra slag Fyrverkeriarbeten Färger och Färgningsämnen: blyhvitt, zinkhvitt och kremzerhvitt kochenilj indigo spanskgröna Anm. Nämnda färger, med olja eller annorledes beredda, må införas mot den för råäinnet stadgade tull. andra slag, ej specificerade, oberedda eller beredda Färglådor, med färger och annat tillbehör, äfvensom färger i musslor, glas o. s. v Anm. Afdrag i vigten göres ej för tädan, musslan, glaset, eller annat tillbehör. Färgmossa, alla slag Färgträd, hell. och oraspadt, alla slag, samt andra till färgning användbara, oberedda vexter och vextdelar, i taxan ej specificerade Gallmeja R:dr 100 R:mt. 1 skålp. 1 skålp. 1 centner. 1 skålp. Införsels tull. Riksmynt. Fritt. Fri. io iFritt. Fritt. Fria. 15 Fläder-mos och saft; hänföras under Apotheksvaror. Flätor till Hattar; se Hattflätor. Fågellim ; hänföres under Lim, andra slag. Foglar, preparerade till naturalie-sainlingar ; hänföras till Naturalier Fransar; se Gulddragareoch Snörmakarparbeten. Frukter, insyltade; hänföras under Konfityrer. Fällar; hänföras under Hudar och Skinn, pelsverk. Galangarot; hänföres under Apotheksvaror. Gallipat; hänföres under Harts. Bih. till F. St. Galläpplen Gardiner, rull-, af bomulls-, linneeller hampväfnad, målade eller tryckta Garn: bomulls-, enkelt eller dubbleradt, i härfvor eller å bobinen ofärgadt färgad!, alla slag Anm.
A f högre musika liskt värde var d o c k samme tonsättares » Schicksalslied », ett köro c h orkesternummer af m y c - ken skönhet, skildrande än sällheten på de himmelska stigarne, än kvalen på den jordiska törnestråten. Härpå följde Francks bibliska scen » Rebecka » för soli, k ö r o c h orkester. Originel och alltigenom af en orientalisk färgnyans innehåller denna k o m p o s i t i o n flere skönheter, s o m ej kunna undgå att verka anslående. Särskildt Rebeckas b ö n m e d körbeledsagning, Eleasars bön, en del af flickornas körer samt den ståtliga slutkören. Rebeckas o c h Eleasars partier utfördes förtjänstfullt af fru JEdling o c h herr Lundqvist. K o n s e r t e n s andra afdelning upptog » Sfinxen » för soli, k ö r o c h orkester af Ivar Hallström till ord af Carmen Sylva, drottning Elisabeth af Rumänien. Solostämmorna utfördes af de två nyssnämnda solisterna samt fröken Anna Piéhl o c h herr Gentzel, hvilken senare var betydligt hes. Den första afdelningen m e d sin strålande, solljusa Valhalla-stämning är välbekant från den stora musikfesten härstädes i somras. Den erhöll o c k ett nästan alltigenom förträffligt utförande. Ledsamt nog måste Baldurs solo uteslutas på grund af herr Gentzels heshet. Friggas och Brages partier utfördes af fru Edling o c h herr Lundqvist. 39 Konserten bevistades af h. m:t k o n u n g e n, kronprinsen och hertiginnan af Dalarne. Borwicks-konserterna i Musikaliska akademiens stora sal förliden lördag o c h onsdag — den senare en s. k. populär konsert m e d nedsatta priser — v o r o väl ägnade att stärka de sympatier, s o m den flärdlöse o c h gedigne konstnären under lady Hallé-turnén i höstas lyckades tillvinna sig hos Stockholmspubliken.
Majits Nådiga Propositioner och Skrif velser, jemte Utdragen af de inför Kongl. Majit uti StatsRådet i ämnet förde protocoll. 9?ät>iga o Kition till sRitctS ©tdtikt, angdenDe åbtatstaertotö trtlståutr ocf) fcef)Xif: ©ifaen Stocholms Slott Den 22 Sanwartt 1834. ©soejtJ&Dean, 1834. Xcpcft ()o6 <P. “21. Sftorftebt & ©otter, Äongl, 93oftrt>cfave. Mon&L JWairts 9Mi>iga^)ropojitionttll tftitets ©tanber, angdcitbe ©tat& SBerfetS tillftånt» od> beljDf: ©iftcen ©tocfbolmS ©lott ben 22 januari 1834. ■^å StoiUp. 33?aj:t nu, tiU oftucrtiiggmtig om ett föremål af (jögfta wigt för Svtfetö mål, fammanf allat Diifetö ©tanber tift Urtima Diiföbag, bör bermib, lif 5Kaj:t6 nåbiga befattning, ©tatö;<Sontoiret afgifmit od) Äongl. aj:t därjemte öfmerlemnar, innehåller i fammanbrag erforbcrtiga upptpsningar om ©tatömerfetö infomfter och utgifter feban jefta Diiföbag, famt om befj närmaranbe ftåftning, hwit fet aftt närmare utmecflaé af be för @tatö*Utf¥ottet tiftgängtiga, för be flfta räfenffapösåren mera fuftftänbigt än tiftförene, afjlutabe £Kiféh«fw«bböcfer»
För en sådan åtgärd skulle man icke kunna åberopa annat skäl eller rättsgrund, än att den gi undnde sig på Konungs och Ständers sammanstämmande beslut. Om man kan tillåta sig en mindre orättvisa, så kan man äfven begå en större; för min del vill jag icke deltaga i någondera. Föredrogs ånyo och bifölls Statssamt Allm. Besvärsocb Ekon.Utsktns den g och 11 dennes på bordet lagda utlåt. N:o 2.06, i anledn. af väckt motion om den nya ordinarie roteringens återgång till extra rotering. Likaledes biföllos, vid förnyad föredragning, SlatsUtskrs den 11 dennes på bordet lagda mem:r: N:o 58o, med förslag till reglementariska stadganden för Riksg.cont. i anledn. af R. St:s beslut lörtde extrastatsregleringen; N:o 584, med förslag till reglementariska stadganden i anledn. af åtskilliga å Riksg.conloret anvisade lån. Till pröfning företogs StatsUtsIcs den 11 dennes på bordet lagda meni. N:o 586, med förslag till reglementariska föreskrifter, ang:de förräntandet af de i Riksg.cont. innestående medel. Hr von Hartmansdorff, A u g. : Jag skulle önska, alt någon af SlatsUtsUs tillstädesvar. ledamöter ville upp - Den 12 J u ni c. in. ao3 lysa, huruvida dessa förslag äro, pä grund af något föreg:de betänk., redan godkända, oell om detta förslag till reglemente blott innehåller ett upprepande deraf, uppstäldt i en annan form. Derefter anhåller jag ali vidare få yttra mig. Gr. Horn, Ciaes Fredr.: Ständerne hafva beslutat alt ifrågavar. l-iksgäldsmede! skulle så förräntas, att derför skulle upphandlas de omtalade räntebärande papperen eller också sådana papper belånas; och har StatsUtsk., i det mern., som Ständerne antagit, utlofvat att StatsUtsk. skulle inkomma till Ständerna med ett förslag lill bestämmande af grunderna för det ena eller det andra.
Schlyter, för utgifvande af Sveriges gamla lagar, måtte, under enahanda vilkor som förut, upptagas på samma Stat till fortfarande arfvode af 1,800 R:dr Riksmynt. b) På de skäl, som hosföljande utdrag af Protokollet öfver Utrikes Departementets ärenden innefattar, anser Kongl. Majit, att på allmänna Indragnings-staten böra uppföras ej mindre Translator för Finska språket, med sin nuvarande aflöning ... 675: 50. än ock tre Rabinetts-Kurirer med lön hvardera af 750 Ridr, således tillsammans 2,250: — c) På sätt Landtförsvars-Departementets protokoll för den 14 innevarande månad utvisar, har Kongl. Majit funnit skäligt att af Rikets Ständer i nåder äska iöljande personers uppförande Transport 34,875: Kongl. Majlis Nåd. Prop. N‘.o 1, om Statsverket IS56. lil Transport 34,875: — på Indragnings-stut till nedannämnde belopp: t. d. Kamereraren i Krigs-Kollegium, Krigs-Kommissarien hos Kongl. Maj:t Axel Obitz 1,971: — f. d. Förvaltaren vid Utredningsförrådet i Christianstad P. JV. Francke G75: f. d. Vaktmästaren vid samma förråd J. Nilsson 225: — Revisorn i Krigs-Kollegium I). E.
Om äfven nu så är, tror jag att det af Herr von Qvanten åsyftade ändamål skulle vinnas derigenom, att Herr Grefven och LandtMar skalken behagade hos de öfrige Talemännen tillkännagifva, att Herr Grefven och LandtMarskalken samt Ridderskapet och Adeln med nöje sage äfven de öfrige Ståndens Ledamöter vid samlingarne å Operahuset, för att öfverlägga om förekommande ämnen; och då kunde, enligt min tanke, en annan allmän klubb undvikas. Herr von Qvanten: Den framställning Herr Tham nu gjort i afseende på mia motion finnér jag vara ganska bra. Lokalen medgifver en sådan föreningspunkt och ändamålet torde vinnas, om saken kommer i det skick Herr Tham yrkat, i hvilken händelse jag förenar mig med honom. Friherre Anckarswärd_, Carl Henric: Jemte en tacksam emottagning af Herr Gref vens och Landt Marskalkens inbjudning, får jag förena mig med Herr von Qvanten i dess motion, men tror att den nu bör hvila på bordet, lill dess Ståndet hunnit blifva fullkomligen constitueradt, så alt beslut i detta ämne kan fallas. Den 13 November. 45 Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att vid sistförjflutne Riksdag många af de öfriga RiksStåndens Herrar Ledamöter deltagit uti ifrågavarande sammankomster, och hade Hans Excellence äfven nu ämnat underrätta de öfrige RiksStåndens Herrar Talmän, att bemälte RiksStånds Ledamöter jemväl under denna Riksdag vid berörde sammankomster voro högst välkomne; i anledning hvaraf Hans Excellence äfven hoppades, det han torde få det nöjet, att dervid, likasom tillförene, se många af de öfrige RiksStåndens Ledamöter. Upplästes Rikets Ständers Revisorers den 14 December 1827 till Rikets Ständer afgifne Berättelse, om granskningen af RiksgäldsContoiret, det derunder lydande GeneralAssistanceContoir och GöthaCanalBolagssamt Malmö f. d.
Grefve von Schwerin_, Fredrik Bogislaus: Ehuru Ledamot i Utskotten måste jag anmäla, alt detta Utlåtande icke ager den form ett Utlåtande bör hafva., för att framställas lill bifall eller afslag. Skulle Ridderskapet och Adeln bifalla Utlåtandet, är intet gjordt, och icke eller något, om det afslås. Jag utber mig derföre alt få göra detta Utlåtandes korta historia. Någre Ledamöter yttrade den önskan, alt man borde serskildt lill Rikets Ständer inkomma med Utlåtanderne N:o 1 och 2, motiverande grundérne för myntbestämningen, samt Den 9 Julii e. ra. I7I de åtgärder, som fordrades för silfverutvexlingen, hvarjemte anmälas borde att Utskotten senare skulle inkomma med Utlåtanden angående liqvidationen emellan Staten och Banken; angående nödige lagstiftningsåtgärder; samt angående förändring i myntfoten. Men pluraliteten var för, att allt skulle gå på en gång. Tiden tillät ej, att utveckla de åsigter, som borde föreläggas Rikets Ständer, i afseende på hvad som förstås med Banco lagar. Jag har i min reservation yttrat, att jag anser det vara olämpligt, att i en grundlag söka lagbestämnielser af civil natur. Grundlagen kan blott indiquera de förhållanden, som behöfva bli föremål för lagstiftning. Uti BancaOrdningen af år 1668 ligga lagstadganden, ämnade till garantie åt allmänheten; men dels har en del af desse lagstadganden, i följd af speciella Instructioner, upphört att vara gällande, dels finnas de sammanblandade med reglementariska föreskrifter, sorn icke röra allmänheten. Hvad som kan komma under cathegorie af lag, bör skiljas från reglementariska föreskrifter. De egentliga lagstadganden, utgörande garantier för allmänheten, och således begränsande förvaltningen, böra, på sätt med annan civil-lag sker, stiftas af Konung och Ständer gemensamt; hvaremot allt sådant, som kan komma under namn af OrdniugsStadga och reglementariska föreskrifter, enligt RegeringsFormens 72 §. kommer att utfärdas af Rikets Ständer allena, 172 Den 9 Julii e. m.
Ej saknande all erfarenhet, dels från tjengöring vid indelt kavalleri, dels såsom rusthållare, tror jag att förslaget i intet afseende är önskligt, utan få derför begära propos. om afslag på Utsk:ts förev:de framställning. Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utskds ifrågåv:de tillstyrkande, och dels afslag derå, framställde Hr Gr. o. Landtm, lörst propos. på bifall till detsamma, hvarvid svarades många nej jemte några ja, och sedermera propos. på afslag derå, då svaren utföllo med många ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Utsk:ts hemställanden å sid. 7. Biföllos. Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk;ts d. 24 sisth Februari och 3 dennes bordlagda Betänk. N:o 2, i ani. af väckta motioner om ändring af gällande stadganden i fråga om skyldighet att bygga och underhålla vägar och broar. B. o. Ad. åtskiljdes kl. £ 11 e. m. In fidem, 0. Brakel. Plenum kl. 10 f. m. Justerades 4 prot.-utdrag för den 16 dennes samt protok:t för den 28 sistl. Februari f. m. Föredrogs ånyo oell företogs punktvis till afgörande Allm. Bev.- o. Ekon.-Utsk:ts den 24 sistl. Februari oell 3 dennes på bordet lagda Betänk. N:o 56, i ani. af väckta motioner angille undervisningen i elementarläroverken oell dermed sammanhängande ämnen. lista punkten. Hr von Schéele, Knut Henning Gezelius: Det ifrå gav:de förslaget anser jag ej bade bort, så belt oell hållet, som af Utsk:t skett, afstyrkas.
Att nämnde afficher varit Öfverståthållareembetet bekanta redan tidigt på morgonen den 18 Mars, hade blifvit vitsordadt uti den af Herr Polismästaren Bergman afgifna förklaring, hvilken från Öfverståthållareembetet kommit mig tillhanda, men hvari tillika bestriddes, att någon anlagd plan varit känd i bestämd afsigt att ofreda personer, emot hvilka sedermera öfver våldet rigtades; hvarföre andra försigtighetsmått på förhand ej ansetts vara af nöden eller ens kunnat iakttagas, än att 105 extra Polisbetjente blifvit anställde till den ordinarie Polisbetjeningens förstärkning, och fördelade på 3:ne olika ställen, för att ögonblickligen kunna användas, der behofvet sådant påkallade. Herr Friherre Sprengtporten hade deremot uppgifvit, uti dess egen förklaring, att en sqvadron af Lifgardet till häst varit stationerad vid siottsvakten, på Herr Friherrens föranstaltande; och det var 108 R. St. Just. Omhudsm. Emb.-Berättelse för år 48A9. dessutom bekant, att en betydlig del af Kongl. Svea Lifgarde stod under gevär på Kongl. Slottets yttre borggård, säkert äfvenledes reqvirerad af Herr Öfverståthållare]!. Dessa uppgifter syntes mig till en del innebära ett indirekt jakande svar på frågan om det i förväg utspridda ryktet, hvars sannolikhet jag icke fann vara förnekad dermed, att någon anlagd plan ej varit med visshet känd. De vidtagna försigtighetsmåtten syntes mig hafva varit rätt ändamålsenliga; och det hade ej kunnat förekomma mig annorlunda, än oväntadt, att verkan deraf icke blifvit det.
Jag tror, att tryckningen bör upphöra, men innan jag anser mig kunna bifalla förslaget derom, begär jag, att R, o. Ad. först måtte besluta, att protocollet skall tryckas i sin helhet vid de tillfallen, då åhörarne äro utvisade; ty i annat fall skulle R. o. Ad. i en framtid kunna komma att stå på sam - Den 4 Februarii f. m. 49 samma punkt som vid 1789 års Riksdag, då R. o. Ad:s protocoll och beslut blefvo uppfattade och verkställde tvärtemot hvad Ståndet dicterat. Jag anser således tryckningen icke böra inskränkas, innan vi erhållit tillfredsställande controller. Hr Cederschjöld: Den siste värde talarens tillkännagifvande, att han icke var tillstädes, då saken förra gången förevar, har han genom sitt yttrande ytterligare ådagalagt, då han talat öfver hufvudfrågan, ehuru öfverläggningen nu endast afser, huruvida densamma snart skall till afgörande företagas. Om han för öfrigt täcktes taga kännedom om Constit.- Utsk.:s förslag och den redaction Stånden godkänt, så skulle alla hans farhågor helt visst försvinna. Jag anhåller derföre 0111 proposition, att den hvilande grundlags-frågan snart måtte till afgörande få företagas; och först sedan grundlags-förändringen blifvit bifallen af alla fyra Stånden och af Konungen sanctionerad, kan fråga uppstå om sättet, huru protocollen skola tryckas. Gr. Cronhjelm: Jag vill blott fästa den siste värde talarens uppmärksamhet derpå, att om de tre andra Stånden och Konungen skulle, jemte R. o. Ad., gilla beslutet om protocollens tryckning i sammandrag, kunde R. o. Ad. vägra att vid de af mig omnämnda tillfällen låta trycka protocollen ordagrannt; och då hade frågan blifvit afgjord utan det correctiv, som bör utgöra vilkoret för förslagets antagande. Jag har visserligen genomläst detta förslag, men tror, att enskilde icke skola begagna det dem lemnade tillstånd att till tryckning utbekomma protocollet, i anseende till den dermed förenade kostnad. Hr Lefre'n:
Ijerdingsmans-inrättningen åsyftar upprätthållande af ordning och säkerhet inom kommunen till alla dess medlemmars skydd och fördel, samt vidare förekomme, att, enligt Rikets Ständers vid 1849—1841 årens Riksdag fattade beslut, det dittills i Riksstaten till fjerdingsmanslöner uppförda belopp af omkring 8,000 Riksdaler till en del redan blifvit och än vidare blefve, i mån af löne-innehafvares afgång, till Statsverket indraget, hvilket förhållande utgjorde ett ytterligare skäl för en allmännare utsträckning af ifrågavarande onus, ansåge Utskottet, på dessa grunder, det vara med rättvisa och billighet öfverensstämmande att alla innehafvare af jord inom en kommun bidroge till fjerdingsmans allönande; till följd hvaraf tillstyrktes, att Rikets Ständer måtte, med förklarande att de för sin del medgåfve, att jemväl boställsinnehafvare borde, der Ijerdingsmansbefattningen af viss med lön försedd person bestreds, uti fjerdingsmannens allönande, lika med andra jordinnehafvare, deltaga, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om Dess bifall dertill samt om en dermed öfverensstämmande ändring i Kongl. Majds Nådiga Kungörelse den 9 Augusti 1851. Det sålunda framställda förslag biel' af Höglofliga Ridderskapet och Adeln samt af Hiigvördiga Presteståndet ogiiladt, men deremot af Vällofliga Borgareståndet samt Hedervärda Borgareståndet bifallet, i följd hvaraf frågan vid samma riksdag förföll.
Skrifvelse, N:o 4£8. i gällande taxa under denna rubrik intagna förklaring åsyftats dels att undanrödja all villrådighet derom, att med ifrågavarande redskap och maskinerier afsåges de, som erfordrades för fabriker och jordbruk, dels att förebygga, att den för berörda artiklar stadgade tullfrihet skulle kunna utsträckas äfven till sådana enklare redskap, som i mängd tillverkades inom landet, t. ex. liar, plogar, spadar med flera; men att deraf den följd inträffat, att de enklare redskapen, äfvensom maskindelar, då de möjligen särskildt för sig kunnat användas, blifvit hänförda i vissa läll till ”manufaktur och handtverkssmide" med införseltull al 15 öre för skålpundet, och i andra åter till ”slöjdvaror, i taxan ej nämnda”, för hvilka införseltullen är bestämd till 20 procent af värdet, äfvensom att båda dessa tullsatser vid tillämpningen åstadkommit missnöje och klagomål, såsom alltför betungande för de industriela yrken, till hvilkas bedrifvande importörerne ansett effekterna såsom nödvändighetsartiklar; hvarföre och då, i samma mån ett lands slöjdoch jordbruksindustri ginge framåt och vunne dess fullkomligare utveckling, i följd hvaraf produkterna hänvisades till täflan med utlandets, dessa näringar äfven vore i behof af alt, för så lindrigt pris som möjligt, kunna från främmande länder tillegna sig de nyare uppfinningar, genom hvilka redskapen för produktionen vunne större ändamålsenlighet, de omlörmälda embetsverken, som ansett den tullsats, hvilken efter år 1854 varit för de under särskild rubrik verktyg ”för slöjderna och handtverkerierna”, ej specificerade, med 5 procent af värdet bestämd, kunna, såsom hillig och väl afpassad, utsträckas äfven lill de artiklar, som för jordbruksnäringen utgöra behöfliga arbetsmedel, helst flera bland de enklare landtbruksredskapen med allt skäl vore alt betrakta såsom verktyg, i underdånighet föreslagit: a) ali sistnämnda rubrik ”verktyg” måtte i taxan erhålla följande lydelse: