Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Från staden Helsingborg omnämnes, att stadens sunda läge och goda dricksvatten anses utgöra väsentliga orsaken till en förminskad dödlighet bland befolkningen. Rörande folkmängden i Helsingborg under innevarande århundrade meddelas jemväl uppgift i tab. Litt. A. Från öfrige städer i länet förekommer i detta hänseende intet anmärkningsvärdt. Tab. Litt. A. Folkmängdstillväxt i Malmö och Helsingborg. Antal vid årets slut. Tillökning sedan nästförut antecknade år. Antal vid årets slut. Utvandring. Schismatiska rörelser. Byggnadssätt. Klädedrägt. Föda. Folknöjen m. m. 3 Tjenstefolks utvandring till Danmark har under ifrågavarande fern år snarare afän tilltagit. Dels har det behof af främmande arbetare, som derstädes uppstod till följd af genomgripande förändringar i landboförhållandena, blifvit i väsentlig mån fyldt, och dels har både genom sjelfva utvandringen och genom det inom provinsen pågående jernvägsarbetet samt andra orsaker olikheten emellan arbetslönerne i Skåne och Danmark något jemnats, så att goda och dugliga arbetare numera mindre ofta utflytta till grannriket. Hvarken utflyttning eller ännu mindre inflyttning hafva haft något anmärkningsvärdt inflytande på folkökningen i länet under förflutna qvinqvenniet. Annu mindre hafva allmänna farsoter och missväxter derå inverkat. Några större egendomligheter för länet i afseende på giftermålens talrikhet, nativitetsoch mortalitetsförhållandena, vissa lyten m. m. äro ej anmärkte af lokalmyndigheterne, icke ens inom Höganäs bruksförsamling och de tretton i länets nordliga del befintliga fiskelägena, der befolkningen är mera tätt sammanboende. Några särskilda administrativa förfoganden för innevånare, som tala främmande språk, hafva ej påkallats. Schismatiska rörelser hafva ej förekommit i vidare mån, än att mormonoch 6opteif-predikanter här och der uppstått, vanligen endast med den framgång, att de förstnämnde lyckats locka jemförelsevis få personer att öfvergå till mormonsekten och utflytta till mormonsamhället Utah i Norra Amerika. En i staden Lund befintlig mormonförsamling, som tillförene bestått, af omkring tjugo personer, har numera förminskats.
RiddarhusOrdningen, böra under tiden af en slik Embetsförvaltning upphöra med utöfningen af dess i RiddarhusDirectionen innehafvande Ledamots befatt - Den g Junii e. m. »ing, hvilken åsigt af Birectionen godkändes; dock så, att Directionen, enär dess pluralitet ansett Herr ExpeditionsSecreteraren behörig att till Ledamot yäljas, fann något hinder icke möta, med mindre lian, då Herr StatsSecreteraren Danckwardt återtoge sin EmbetsfQrvaltning, kunde i Directionen till tjenstgöring inträda; hvilket ock skedde den i:ste derpåföljande October, hvarefter Herr ExpeditionsSecreteraren oafhrutit fortfarit, och ännu fortfar att i Directionens befattningar deltaga; Och har Utskottet, ulan anmärkning dervid, att val till Suppleant blifvit vid ifrågavarande tillfälle förrättadt, hvilket Utskottet, vid jemförelse af stadganderne i 4 och 6 §§. i Art. af RiddarhusDirectionens Instruction, väl funnit icke af densamma ovilkorligen föranledt, men icke heller deremot stridande, i afseende å ExpeditionsSecreteraren Ulfsparres behörighet att till Suppleant väljas, skolat, med instämmande uti den af RiddarhusSecreteraren till Directionens Protocoll reser. verade, och på, i Utskottets tanka, bå~ • de klara och giltiga skäl grundade åsigt, hos Högloflige Ridderskapet och Adeln endast vördsamt anmäla ofvanherörde förhållande; hvarjemte Utskottet anmärkt, såsom icke enligt med lagligen vedertagna jeglor för omröstningar i allmänhet, att 2:ne Directionens Ledamöter, ehuru deras mening, att med Suppleants-valet 34?. Den 9 Junii e. m. borde uppskjutas, blifvit af Pluraliteteu ogillad, likväl undandragit sig att uti samma, sålunda i behörig ordning beslutade, val deltaga. §. 6. Uti y:de §;ns 1 mom. af
Contoiret pä till Indragning i fräga ställte Beneficier, Löner, och Pensioner, följande redaction kunna gifwas ät de Puncter af meranämde grunder, nemligen den i:sta, den s.dra, och den s:te hwilka Konungens Proposition widrörer: lista puncten: Den som för innehafwande Embete eller Tjenst njuter Ordinarie eller Extra Lön, pä hwad Stat som hälst, Hof. Slaten allena undantagen, mä icke derjemte ätnjuta Pension eller ä Allmänna Indragnings. Staten uppföras, under nägon Titel; Men om, hwad han pä Allmänna Indragnings-Staten njuter, ffulle Den 29 September. or skulle ölwerstiga d^H innehafwande Lön, bör han pä samma Stat fä uppbära öfwerskottet. Hari,rän komma l kwäl att undantagas sädane, som för werkelige krigsförljenster. eiler till ersättning för uti krig gjorda förluster, eller r anseende till erhällne bletzurer sätt Pensioner, samt likaledes de sem för andre, Konung och Fädernesland gjorde synnerltge tjenster, biifwit med Pensioner hugnade, äfwensom de Pensioner, hwilka ätföljt nägot hederstecken, samt sädane Arfwoden, som äro gime för en fortfarande tjenste-befattning e^er särffilt updrag eller arbete, hwilka icke böra wara Indragning underkastade förr än den tjenstgöring upphört, för hwilken arfwodet blifwit anslagit. Skulle nägon Embets och Tienste-Man med innehafwande Lön, som tillika ä Jndragnings-Staten njuter Pension, kunna förete bewekande ffäl af torftighet, mä pä Kongl. Mast i Räder ankomma, att, enär underdänig ansökning derom göres, pröfwa, huruwida Pensionen mä till nästa Riksdag för honom fortfara.
Det torde i allmänhet kunna antagas, att en Domare icke förser sig med flere arbetsbiträden, än att han kan gifva dem tillräcklig sysselsättning. Om han nu, på sätt förstbemälde motionär antydt, skulle söka att för kommande tingstur bereda sig en tillökning i domboksmålens antal, skulle sådant för honom medföra nödvändigheten att förse sig icke allenast med flere renskrifvare, än förut, utan äfven med ännu ett s. k. juridiskt biträde för nämnda måls uppsättning; och sådant skulle medföra en kostnad, som visserligen icke kunde uppvägas af den inkomst, det ökade expeditionsantalet skulle inbringa. Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Vtskottels Betänkande JYS 12. Det (innes derföre ingen anledning att antaga, det begär efter pekuniär vinst kan bos Domaren vara motiv för obehörigt uppskof med tvisters afgörande, hvilket i allt fall är belagdt med ansvar; och då, efter hvad nyss är anmärkt, det torde vara obestridligt, att de ifrågavarande expeditionerne, såsom förenade med det drygaste arbetet, icke böra beläggas med ringare lösen, än de mindre mödosamma bära ; anser Utskottet sig icke kunna annat än afstyrka allt afseende å Herr Friherre Hermelins ifrågavarande motion. Beträffande Sköldbergs framställning, torde det vara tillräckligt att erinra derom, att, genom bifall till densamma, expeditionslösen i många fall skulle blifva lägre, an som före utfärdandet af den nya taxan var förhållande!. Då nemligen hos Rådstufvu-rätt första arket af Dom löstes med 42 sk.
[lucka] å allmän sockenstämma i Rödön upplästes o. verificerades kyrkooch fattig cassæ räkenskaperna, och beslöts det skulle anteckning till nattvardsgång, som hittils skett på söndagsmorgonen, hädanefter verkställas antingen samma söndag som skrift utlyses, el. ock lördagen före den söndag då nattvardsgång sker. Intygar ex officio P. Staaff p. l. Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 55, ÖLA. 1838 den 13 augusti, å allmän sockenstämma i Rödön, anslogs af fattig-medlen till f. torparen Per Larsson i Kjälabacken 4 kappor råg och dito korn, till torparen Jon Mattsson i Lund lika mycket, samt till gifta drängen Halfvar Halfvarsson i Trusta, 8 kappor råg och dito korn. Intyga: Lars Johanss. i Häste Hemming Månss. i Lägden Jonas Jonsson i By Nils Månsson i Utgård. Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 55, ÖLA. Den 14 october 1838, å allmän sockenstämma i Rödön, beslöts: det skulle församlingen åter till vård och uppfostran emottaga dräng. Bågg Olof Erssons 2:ne moderlösa döttrar, som tillika med sin fader, någon tid, varit vistande vid Husån. Vid samma tillfälle anmodades 76 sockenskrifvaren, Jonas Nilsson i Vägmon att upprätta tour-listor för socknens fattighjon, på det att somliga af deras underhålls skyldiga icke måtte af dem mera betungas än de andra. Intygas. Ex officio P. Staaff. Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 56, ÖLA. Den 24:de febr. 1839, å allmän sockenstämma i Rödön, beslöts: Att, till förekommande af utsockne-tiggares kringstrykande inom församlingen, en hemmansägare i hvarje by där vägen löper in fr. annan församling, skulle anmodas att fortskaffa alla sådana tiggare till närmaste församling åt det håll, hvarfrån de komne äro.
Stockholm den 29 November 1862. J. Rundbäck, från Göteborgs och Bobus län. 424 Motioner i BondeStåndet 1862. Af .1. SS timi bäck från Göteborgs och Bohus län, om revision af Kongl. Förordningen den 2i September 186 i, angående tillsyn d förmyndares förvaltning af omyndigs egendom. Ehuru nyligen utkommen, visar dock redan erfarenheten, att Kongl. Maj:ts nådiga Förordning, angående tillsyn å förmyndares förvaltning af omyndigs egendom, den 24 September 1061, icke i de Hesta fall motsvarar sill ändamål att bättre än förut värna och bevara omyndigs rätt, hvarför jag af flera skäl anser en fullständig revision af berörda Förordning vara af nöden. För att bevisa detta, torde det icke vara af nöden att här utförligare vidröra alla de olägenheter, kostnader och stridiga tolkningar, hvartill denna Förordning under sin korta tillvaro gifvit anledning, helst Justitie-ombudsmannen i sin sednaste embetsberättelse derför så utförligt redogjort. Jag vill alltså inskränka mig Sill ett par anmärkningar, som icke i berörda embetsberättelse synas vidrörda. Ben lörsta al dessa anmärkningar gäller stadgandet i 4 § af olvanberörda Förordning, alt förmyndare skall för hvart år afsluta räkning olver allt det han har om händer. Denna föreskrift är för förmyndare ganska svår och ofta overkställbar, i Ihy alt lian icke med bästa vilja alltid kan indrifva myndlingens räntor och inkomster på dato. Exempel gifves, der förmyndare, för att erhålla räntor och arrenden för omyndigs egendom, har måst lagsöka och processa sig till dessa, hvarföre, i anledning af vår sena lagskipning, hela år kunnat förflyta, innan dessa räntor och arrenden kunnat indrifvas, men äfven om lagsökning icke är af nöden, inflyta sällan räntorna på dato; men skall förmyndare hvarje år göra reda och räkning, så måste han alltså förskottera dessa räntor, för dessa förskott eller räntor derå kan förmyndaren emellertid aldrig blifva godtgjord af gäldenären, som innehar myndlingens gods, ty lagen förbjuder taga ränta på ränta.
En förvånande tystnad råder nu, ang:de mängden af de tärande medlemmarne i samhället, sedan man genom en olycklig erfarenhet gjort den upptäckten, att de ensamt tärande äro våra 100,000 tiggare, lösdrifvare och backstugusittare, fattighjon, correctionister, tjufvar och rånare. Sammanräknar man hvad Staten för dessas underhåll spiller med det säkerligen mångdubbelt större belopp, som den-enskilde, i sednare tider högst frikostiga, välgörenheten uppoffrar; så skulle jag förmoda, att värdet åtminstone ej kommer att understiga en million. Här är nu frågan att bespara åtminstone -j% af denna million, och att göra den ojemförligt större vinsten af 100,000 nyttiga förädlade menniskor, sedan de ntivar. 100,000 hunnit bortgå. Under de sista 20 åren har Svenska folkmassan ökats med 56o,ooo menniskor. Desse fordra arbete och bröd. Bruksidkare!!, landtbrukaren, näringsidkaren ser framför sig möjligheten att använda dubbelt antal arbetare i sin rörelse, och derigenom fördubbla sin produetion, men afskräckes af deras exempel, som måhända blifvit ruinerade genom oförfarne och okunnige verkmästare och föreståndare; och då man understundom ej haft att klaga öfver skicklighet i yrket, har den moraliska missbildningen, härrörande från vanvårdade skolstudier, gjort den annars utmärkt kunnige ynglingen oanvändbar. Det ålen lyckträff, en slump, om,' i närvar, ställning, den från tillämpningsskolan lill näringarna utgående ynglingen äger någon verklig bildning eller icke. Allmänna tänkesättet antyder det också som ett vågspel, att lemna sin förmögenhet till experimentalfält för hvad man kallar nya försök. Denna osäkerhet begrafver en oberäknelig arbetskraft i fattigdom och uselhet. För den halfnakne, uthungrade tiggaren är väl realskolan ej omedelbarligen beräknad; men den jord han trampar kan dock kläda och föda honom och skall göra det, så snart en från realoch tiilämpningsskolorna Den 7 Mars f. in. *47 utgången generation bringar säkerhet, kunskap, ordning och drift uti våra ekonomiska företag.
Öppnades Herrar Elektorers lista vid val af ledamöter och suppleant i Expeditions-Utskottet; och befunnos hafva blifvit utsedde till Ledamöter: M 282 Friherre Rudbeck, Reinhold Carl Gabriel; » 99 Herr Silfversparre, Carl Wolmar; » 1479 Herr Ulfhjelm, fullm. Herr Edelstam, Carl Fabian. Suppleant: JVf 1648 Herr von Bahr, Carl. « Prot.-Uld.rng S. D. Remitterades till Stats-Utskottet en af Grefve Hamilton, Jacob Essen, väckt motion angående anvisande af medel förskottsvis till fullbordande af Statens jernbana emellan Falköping och Jönköping. Den 1 November. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs och remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet eu af Herr Palmcrantz, Johan Mauritz, väckt motion angående förändring i sättet för uppbörden af de s. k. augments-räntorna. S. D. Föredrogos Stats-Utskottets nedannämnde memorial, nemligen: M \, med anmälan, att Kongl. Maj.ts nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof blifvit sistlidne dag till Utskottet öfverlemnad. Lades till handlingarne. JV2 2, angående tillökning i Utskottets tjenstemannapersonal. Bifölls. S. D. Föredrogs och bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Me morial M 1, angående tillökning i Utskottets tjenstemannapersonal. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, med tillkännagifvande, att Kongl. Maj:t i nåder förordnat Statsrådet, Kommendören af Kongl. Maj:ts Nordstjerne-Orden, Henrik Wilhelm
Exp ed i donsU/s kott e ts Färsing till under d. Skrifvelse N:o i9l. behof af svafvel, än ock de vilkor i afseende ä bruksegarens ersällning bestämdes, hvilka borde eea runi, i händelse af ifrågavarande ijeastbarhelers upphörande. Efter det nämnde Kommitterade den 2 Oktober 1830 i underdånighet afgifvit förslag till reglering af förhållandena emellan Kronan och svafvelbruket samt Kongl, Majt deröfver infordrat Krigs-, Kammaroch Bergs-kollegiernas underdåniga utlåtande, börjades å Kronans vägnar emot brukets egare en rättegång, åsyIlande att erhålla upphälvande af Orebro Häradsrätts dem meddelade fasta å bruket och deras åläggande att detsamma till Kronans fria disposition afträda, hvilken rättegång likväl, genom Kongl. Majöls Dom den 7 Juni 1841 slutade med ogillande af Kronans slämningspåstående. Kollegierna, som emellertid erhållit Kongl. Majöls föreskrift att under tvistens fortgång uppskjuta handläggningen af Irägan rörande Ijenslbarhelernas upphörande, älgå Ivo, sedan rät Is liågan blifvit afgjord, den 11 November 1843 underdånigt utlåtande i ämnet, hvaruti Kollegierna dels hemställde huruvida icke ny rättegång borde mot bruksegaren anställas, för uppgifven underlåtenhet i fullgörandet af bruksprivilegiernas föreskrifter, dels framställde åtskilliga anmärkningar emot Kommillerades beräkningar och förslag.
På grund af hvad sålunda anförts, äro följande ändringar uti och tillägg till 1827 års Skiftes-stadga af motionären föreslagne; och för desammas lättare jemförande med nu gällande stadganden, har Utskottet ansett sig äfven böra så väl vid förevarande frågor, som vid öfriga i ämnet väckta motioner, hvilka upptaga förslag till förändrad redaktion af lagtexten, meddela innehållet af hvad Skiftes-stadgan i i hvarje fall nu föreskrifver, dervid sådant alltid upptager venstra spalten, men de gjorda förslagen till ändring deri den högra och äro med kursiv stil satte: Nu gällande Skiftes-författning. Motionärens förslag. Om föredragning af de vid egoskiften - förekommande frågor, sä ock om délegar-, nes samt Skiftesmannens och Gode Männens beslutande rätt. 1 §. Sedan koncept-kartan öfver skilteslagets egor är i fullständigt skick, samt rågångarne deromkring linnas bestämda, skall skiftesmannen för delegarne och gode männen till beslutande ordentligt och redigt föredraga allt, hvad till skiftets verkställighet i hela dess vidd hörer, nemligen: l:o om ego-utbyte med nästgränsande byar och hemman, der sådane till vinnande af räta rågångar eller egornas beqvämligare läge, efter hvad i 7 kap. sägs, kan komma i fråga 2:o — 1 §. Sedan koncept-kartan — skall skiftesmannen föredraga allt, hvad till skiftets verkställande i hela dess vidd hörer, nemligen: i:o Om ego-utbyten med nästgränsande byar och hemman skall ske, och, i sådant fall, om sältet huru det verkställas bör; 2:o — • —” 8 Sammans. Lagsamt AUm. Best.- och Ekon.-Utsk. Bet. N:o 37. f Kap. Om ego-utbytenmed angränsande byar och Remman. 1 §.
Till alla föräldrar, som hafva söner, anbefalla vi den har anmälda boken som den basta kompass för de unga, hvilka skola från hemmets lugna strand kastas ut p8 studentlifvets villande]; af. Bref till Dagny frhn Kristiania. e stora. snömassor, som vintern medförde, försriiina si smaningom, och med snön ör det ocksa förbi med skidföre och skidlöpning, rar mest omtyckta nationela idrott. Ile Bdiga kappIöpningarne, da Theledöleme kommit in och tagit de första prisen, ha varit en ' sporre för Kristianias iingdom att öka upp sig, och skidlöpames msngd och skicklighet hafva Srligen tilltagit. Vid den stora skidlöpning, hvilkeii i Sr, soni tanligt, egde rum i Ki1sCcIda4Rc1, i närheten af Kristiania, rar, soni alltid, halfva staden pb benen. Alla goss.skolor. hafva lof den dagen, och ilet kan anses som en förbättring i skolflickornas rilkor, att skolorna i Sr icke förhöllo sig fiendtliga, utan tillato flickonia att försumma skolan för att bevista kapplöpningen, hrilket m h g a unga flickor och (Inniei gjorde 118 skidor. Xigon iippn~unwan för skolflickors skidlöpning, vare sig i premier eller skollof, bestas ej. Den tolereras, och det 31 allt. I gossskolorna uppmiintra 19rnrnr idrotten p9 allt satt. Det ar en öhergbngstid, hrari qrinnoriia nu lefva, och uiaii kan jiist icke saga, att den ar Iieh~glig. Ansprbken p5 att dc skola hjelpa sig sjelfva finnas nog, men nian gör intet för att jenina vägen för dem.
Beträffande Utsk:s af Presteoch BondeStm, gillade förslag att i nyssnämnde rubrik: Buteljer, burkar och flaskor etc. äfven upplaga bunkar faun R. o. Ad. för godt att, i öfverensstämmelse med Utsk:s till R. o. Ad. samt BorgareSt. gjorda inbjudning, förena sig med Presteoch BondeStm; hvarjemte dock enär underrättelse saknades om BorgareSt:s beslut, den i detta ämue föreslagna votens-propos. N:o 149, godkändes. Sedan härefter i fråga om Fensterglas Flr Gr. o. Landtm, upplyst att PresteSt. vidblifva sitt derom fattade beslut, samt Hrrme von Hartmansdorff och Printzensköld deruti instämt, vidblef R. o. Ad. sitt ronde fensterglas förut fattade beslut samt godkändes den i detta afseende föreslagna votens-propos. Vidare godkändes Ulslns yttrande att optiska, monterade eller infattade glas fortfarande böra upptagas under hufvud-rubriken glas. Vidkommande åter införselstullen å Glasögon och Lorgnetter, tillkännagaf Hr Gr. o. Landtm, att PresteSt. vidblifva sitt derom fattade beslut och förklarade Hr Printzensköld sig deri instämma, hvarefter R. o. Ad. fann för godt att vidblifva sitt i detta ämue förut fattade beslut samt godkänna den derom föreslagna votens-propos. N:o 151. Beträffande slutligen urglas, tillkännagaf Hr Gr. o. Landtm, att PresteSt. äfven i fråga derom vidblifvil sitt beslut, och förklarade Hr von Hartmansdorff sig deruti instämma; hvarpå R. o. Ad. vidblef sitt i afseende på urglas föruf fattade beslut samt godkände den derom föreslagna votens-propos. N:o 152. 67:o Glas-Jlusser. R. o. Ad. godkände den i afseende på denna artikel föreslagne votens-propos. N:o 153. 68:o Granat-öpplen ock Pislacier.
Statskontorets ersättning för förskotter till kostnaderna vid dess förvaltning — 4 i 13 — b. 14 Jan. b. 14 Jan. 16 Jan. b. 14 Jan. » Statskontorets ersättning för förskotter till understöd och lån é åt Brandskadade derstädes 28 4 i 60 — b. 15 Mars b. 15 Mars b. 15 Mars b. 15 Mars 27 20 » Stats-Verkets befriande från vidare utgifter derför — 4 i 203 — b. 16 Aug. b. 12 Aug. b. 9 Aug. b. 5 Aug. » om rättighet för dess Guvernör, Ofverste Haasum, att vid afskedstagandet erhålla pension å Rikets Allmänna IndragningsStat , 71 4 i 143 b. 21 Juni b. 28 Juni b. 21 Juni b. 16 Juni 70 20 » om framtida anslag till, se Statsreglering, Sjunde Hufvud-Titeln Befäl å Svenskt Handelsfartyg, ändring i Kongl. Förordn. d. 7 Maj 1842 derom — 8 56 — b. 11 Mars b. 4 Mars g. 8 Mars a. a. 4 Mars Begrafningshjelps aftjenande, upphörande deraf för Bankens tjenstemän — 6 il 85 — b. 20 Nov. b. 21 Nov. b. 23 Nov. g. 20 Nov. B. Kongl. Proposit. eller Skrifvelse!* Samling. Afdelning. Utlåtande Betänkande eller Memorial. 1 | Riks-Ståndens Beslut. j Underdånig Skrifvelse. w Se U> Cu P W CD V> cT Ridd. o. PresteBorgareStåndet. Bonde1 Begrafningsplats, orri begagnandet N:0 ! N:o Sid. Adeln. Ståndet. Ståndet. N:0 | § af allmän sådan för deni, hvilka i farsot allidit 8 99 b. 28 Juni b. 30 Juni b. 22 Juni b. 19 Juni Benmjöls-Fabrik, om lån till inrättande deraf —• 4 i 79 — b. 8 Apr. b. 8 Apr. t). 8 April b. 8 Apr.
Likaså torde den skiljaktighet, som Herr CommerceRådet anmärkt, emellan min erinran om innehållet af General Tull-Di* rectionens underdåniga utlåtande af den 2 Februari 1804, och samma utlåtandes lydelse verbotim, befinnas så fin, att den föga kan skönjas, ty att säga: det synes icke böra väcka förundran, om Tullbevakningen, i afseende på Nederlagen i Götheborg, med hvad moda och oförtrutenhet den också handhafv s, skulle finnas mindre tillräcklig, säker och eftertrycklig, än angelägenheten kräfver, tyc-kes verkligen innefatta samma mening och innehåll, som jag upp» gifvit, nemligen omöjlighet af den mest ontnbärliga controll, ty controllen består 1 Tullbevakning, hvad som angelägenheten Kräfver är oumbärligt och hvad ingen Alöda och ingen oförtrutenhet kunna åstad» Den 8 Maj. 235 komma, är verkligen omöjligt. Herr CommerceRådet påstår, att reducerandet eller, snan sagdt, upphörandet, nu efter fridens återställande pä Continenten, af Nederlags-rörelsen i vära /lämnar, utan att laxen eller begagnandet i landet af utländska öfverfiödsvaror derföre aftägit, pä det mest öfvertygande sätt bevisar, att dessa ej äro en följd af Nederlagen, eller behöfva desamma för att inkomma, och således kraftigast motsäga satsen om Importens bergende och befordrande af Nederlagen. Någon utmärkt skarpsinnighet böhöfver icke användas, för att tydligen finna, att detta så kallade bevis, i stället för att vara det kraftigaste och mest öfvertygande, är icke i något afseende lämpligt till mina yttranden, och alldeles vanmägtigt i sig sjelft, äfven mot hvad det tyckes syfta att bevisa. Jag har aldrig tänkt eller sagt den orimlighet, att alla importerade varor i Ri-; ket härleda sig ifrån Nederlagen j med sanning och öfvertygelse har jag grundat min yttrade mening, att Nederlags-handeln, i ganska förderflig nion för det allmänna, förökat Importmängden.