Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I öfrigt har Utskottet förbigått åtskillige i de afgifne förslagen förekommande derailler, eftersom, i fall hufvud-momenterne bifallas, detaillerne komma att såsom följder deraf härledas, och, vid Instructiooernes utfärdande, undergå närmare pröfning. 122 5:0 Förslag till Styrelseverkens organisationupprött eidt' i öfverensstämmelse med de antagne allmänna grunderne, och ej ter granskning af de till Utskottet ojvsrlemnade förslag. I. Justities - Förvaltningen för allmänna Lagskipningen. Uppställningen af denna förvaltningsgren beror hufvudsakligen derpå, huruvida Justitias-Stats-Mimstern skall fortfara, att vara ledamot af Högsta Domstolen eller icke. Vid frågans afgörande, hafva, såsom förut är omnämndt, två Stånd, i detta lall, stadnat emot två. Och således blifver förslaget till denna förvaltning alternatift , nemligen: a) Efter första alternativet: Att jfustitia;- Stats-Mhiistern skall upphöra , att vara Ledamot i Högsta Domstolen. Justitiae Ministern skall vara föredragande af Justitiaeoch General-Auditeurs ärender i Stats-Rådet, samt upphöra, att vara Ledamot i Högsta Domstolen. Nedra JustitiaeRevision, såsom Högsta Domstolens betjening, bör ställas under dess lydnad, pä sätt för Domstols - betjening i allmänhet kan blifva stadgadt. Justitiae-Cancellers-ämbetet bör indragas» och dess uppsyningsoch åklagare befattning ölverflyttas till Justitiae-Ministern, hvilken, såsom Riks-Drotsen i förra och sednare tider , skulle den utöfva. 123 Till Justitiae-förvaltningens föredragning och ämbets-åtgärd höra: Alla Justitia;. ärender , som komma tili Kongl. Maj:ts afgörande i Stats-Rådet, såsom ansökningar om nåd, lejd, dispensationer för .lider och slägtskap till giftermåls ingående, myndighets vinnande, m. m. Förslag till och ifrån Riksens Ständer , om upphäfvande eller förändring af gällande, eller stiftande af nya, allmänna, civila, criminala och grundlagar:
Maj:t’skulle läckas bifalla Rikets Ständers underdåniga hemställan om upphörande af Lagmans-Rälterne och åtskilliga fora privilegiata, samt att följagtligen för det närvarande ett verkligt och stort behof af tillökad personal vid Hof-Rätterne vore för handen. Varande på grund härafyrkadt, alt Utskottet, med frånträdande al sitt förra yttrande, måtte tillstyrka bifall till Kongl. Majlis Nådiga Proposition. Vid öfvervägande af hvad sålunda blifvit anfördt, och då inga nya skäl förekommit, som kunnat gifva Utskottet anledning att frånträda dess förut yttrade, af tvenne Riks-Stånd biträdde åsigt, anser Utskottet sig böra det afgifna Utlåtandet vidblifva. Stockholm den 29 April 1841 - Reservat loner: Af Herrar Biskopen Hedrén_, Prosten Afzelius och Prosten Stenhammar_, hvilken sistnämnde åberopade sin vid Utlåtandet N:o 453 fogade reservation ; Af Herr Friherre Leyonhufvud emot motionerne för Utskottets afstyrkande af det äskade anslaget. Ant. till Exp. Utsk. den i Maj 184» , kl. 10 f. m. Utlåtande, i anledning af erhällne äterremisser å Utlåtandet N:o 440. (U. A.) Stats-Utskottets under förutstående nummer afgifne Utlåtande, i anledning af Professoren Geijers motion, att Amanuenserne vid Kongl. Bibliothekel måtte få retroactivt beräkna den dera vid denna Riksdag beviljade löneförhöjning, har af Borgareoch B onde-Stånden blifvit bifallet, men deremot af Riderskapet och Adeln samt Preste-Stdndet återremitteradt, under yrkande, att den af motionären begärde ersättning för Amamienserne vid Kongl. Bibliotheket mätte beviljas, enär dels anledningen, Bih. till R. St.
Det är, att kunna begagna motionstiden till andraganden, som jag anser af vigt och nödvändighet, men då jag ej på förhand kan känna fullkomliga innehållet af Högstberörde Nådiga Proposition, ville jag först hafva del deraf, innan jag yttrade mig derom. Jag vågar försäkra, alt ingen känner lifligare önskan, än jag, att gå Regeringen tili mötes i Dess framställningar om Rikets behof, om hvilka jag naturligtvis nu ej kan yttra mig; men jag tror dock sättet att uppfylla dem vara Nationens ensak. Jag vågar hoppas, att, ehuru mörk Riksdagen ser ut, mörk derföre, att Bänkmans valet ännu vid denna Riksdag ägt rum, Den 20 November. 223 — dock så mycken frihet skall finnas på Riddarhuset, alt Nationens Representanter kunna sjelfva bestämma sättet för anskaffande af hvad, som erfordras. Herr von Schulzenheim , David: Till svar å den af Friherre Boije, framställde fråga får jag äran upplysa, att Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof redan är lagd under trycket och ofördröjligen kommer att till RiksStåndens Ledamöter utdelas. Friherre Boije: Jag kan ej åtnöjas med ordet ofördröjligen j utan hemställer, om icke Ridderskapet och Adeln skulle finna för godt, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära att åtmistone åtta dagar före Motions-tidens slut undfå del af den omförmälde Kongl. Propositionen. Herr von Schulzenheim: Jag trormig redan hafva upplyst, att ifrågavarande Kongl. Proposition ofördröjeligen, det vill säga, inom högst få dagar, och således mycket förr än Åtta dagar före Motions-tidens slut, är att från trycket förvänta. Friherre Boije: Då är jag nöjd. Föredrogs å nyo Rikets Ständers JustitiaeOmbudsmans den 4 dennes afgifne och Den 20 November. den 14 derpå följde på bordet lagde Memorial, innefattande cn allmän redogörelse af JustitiaeOmbudsmannen öfver förvaltningen af det honom anförtrodde Embete; och fann Ridderskapet och Adeln för godt att samma Memorial till Lagutskottet remittera.
Ulshls Betungande N:o 6. 5 af Justeraren åsalte kannetal, med utsättande af den dass, hvartill pannan liäuföres; och vare d'et en och hvar lill bränvinsbränning berättigad obelaget att anmäla sig till bränvinsbränningens utöfvande, antingen för liela eller hälften .af dea tillåtna liden; skolande i senare fallet bestämdt uppgifvas, hvilkendera termin, antingen November, December och Januarii eller Februarii, Mars och April dertill begagnas; och kommer afgiften för hränvinsbränningen att i förhållande derefter beräknas. Ej vare skattskyldig förbunden, att vid mantalskrifningen uppvisa stämplingsaltest, icke heller rnätningsbetyg, undantagande u oslämplade tackjernspannor; och ege han dessutom rätt alt hänvisa till den förra året uppgifna pannerymden, med åliggande alt för uppgiftens rigtighet ansvara; dock bör i den skattskyldiges debetsedel för hvarje år af vederbörande införas, så väl beloppet af den pannerymd, hvartill hau sig anmält, som ock det fastighetsvärde, hvarefter bränvinsbränning får ega rum, till upplysning om den pännerymd, som i grund deraf får begagnas. Den mantalsskrifningen förrättar, vare skyldig att, med afdrag, enligt 4 §, af kokrummet, afgiften i behörig ordning påföra, ehvad pannorrfe äro inmurade eller lösa, med uteslutande af bråk i beräkningen. .' 9 §• Alla å en tomt, eller i en byggnad, eller under samma tak, eller å samma egendom, hemmansdel eller lägenhet varande pannor skola val, för nödig säkerhets vinnande, till rymden serskildt uppgifvas; men vid debiteringen bör deras rymd ovilkorligen sammanslås, oell denna grund jemväl följas vid redogörelsen i afseende på pannerymden, så väl ifrån TaxermgsComiteerna och Konungens Befallningshafvande, som ifrån Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-Contor; dock må den sålunda sammanslagne pannerymden aldrig öfverstiga det i 4 §• bestämda maximibelopp. ro §.
N:o 7. 25 mon och kunna med fördel aftappas; anse Utskotten sig böra tillstyrka att, med iakttagande af ulla ofvanberörde vilkor för åtnjutande af understöd till vattenaftappning frän större odlingsbara trakter, nemligen kostnadsförslags med arbetsplans upprättande, desammas företeende till Kongl. Majus Nådiga pröfning och godkännande, samt säkerhets ställande för kostnadens återbetalande, delegarne uti ifrågavarande på Gottland befintlige odlingsbara lägenheter må förklaras berättigade att af Nionde Hufvudtiteln och i mon af dess tillgångar, på förut stadgadt sätt, få åtnjuta bidrag till desammas aftappning. En Ledamots serskilda tanka bifogas här hos. Stockholm den 15 April i829> Reservation af Herr Lagmannen Noréus, Jean. Andamålet af Nionde HufvudtiteJns Anslagssumma är, att till Jordbrukets, Handelns och Näringarnes förkofran, meddela understöd för sådane allmänna företag, som, öfversiigande den enskilda förmågan, kräfva uppmuntran eller bidrag af Staten. a6 Statssamt Allm. Besv.o,Oec..Utsi. Utl.N:s>j,%* Ett sådant understöd, meddeladf genom lane* biträden, anser jag mindre kraftigt och mindre användbart vid företag af större oecotiomisk omfattning; och enär Stats-Verket jemväl derigenom kan äfventyra förluster, eller åtminstone invecklas i concurstvister och dermed åtföl* jande rättegångar, uppkommer ock en afvikelse från de allmänna grunderne för Statsmedlens förvaltning och disposition. Frågor om afskrifningar skola dessutom icke sällan väckas och kanske ofta finnas nöidvändige både för företagets fullföljd och Låntagarens bestånd. Då jag, uppå dessa skäl, ansett mig icke kunna instämma i pluralitetens tanka, anhåller jag att detta mitt yttrande mätte, i sammanhang med Utskottens Betänkande, få underställas Rikets Höglofl, Ständers pröfning. Ank. till Exp.-Utsk. d. ao April 1829, Utlåtande, i anledning af flera väckte Motioner om anslag af allmänna medel till Sjön Wenerns sänkning.
Har kandidaten aldrig tänkt på att försöka sig i den genren också? Eller har ni nånting emot det? Nå, tag då och skrif ett eller annat om hvad som händer och sker här i Stockholm under nästa vecka!» Artikeln skrefs och trycktes, under signatur. Dagen derpå mötte Truls Grazelius på gatan. Den senare betraktade honom skefvare än någonsin öfver brillorna. «Du har begynt skrifva kåserier också i «Morgontidningen»», sade han kallt, som om han tillfogats en förolämpning. «Hur kan du veta, att jag skrifvit det,» log Truls. Det kom en liten paus, med ett lufttryck som före en explosion. «Det känner man genast på din stil», kom det torrt. Ett par veckor derefter sade professor Heyden, i det han lät pennan hvila: «Om fjorton dar kommer herrskapet Forsmann hem.» Ja, det hade Truls redan hört glunkas om ute i staden. Han hade också hört, att det äkta paret ämnade draga sig tillbaka från tidningsbestyren, samt att mer än en nämnde professor Heyden såsom blifvande chef. «Det är emellertid inte afgjordt, om de vidare bry sig om att sjelfva redigera bladet,» tillfogade professorn. Och så en söndag förmiddag, då denne stämt Truls upp på redaktionsbyrån i någon angelägenhet, fann den senare der jemte sin faderlige vän doktor Forsmann, hvilken leende likgiltigt mottog honom. «Kandidaten har skrifvit mycket i min tidning på sista tiden,» sade han – med en omärklig nyans af spefullhet i stämman, tyckte Truls. Den gamle herrn såg mera tillknäppt ut än någonsin. «Herr Truls Andersson har visat sig kunna bidraga på många områden,» sade han. Det var hans sista vänskapsbevis för sin unge skyddsling. «Så,» svarade den andre – något kyligt-satiriskt, misstänkte Truls. Under allt detta underminerade emellertid de unge Sturm-und-Drang-männen i all löndom den gamla verlden och träffade förberedelser till att «slå det stora slaget,» som Ringstedt uttryckte sig. Han och Grazelius hade en dag kommit upp till Truls och meddelat honom, hvad som vore i görningen: skaffa sig en egen tidskrift. Truls fattade eld.
Hvad Utskottet yttrat och tillstyrkt uti öfriga punkter af Utlåtandet N:o 221, är dels af samtlige, dels af frenne Riks-Slånd bifallet, då det antages, att Preste-Slåndet godkänt aldra momentet af 2:dra punkten , fastän Protocolls-uldraget endast innehåller, alt Preste-Ståndet, under förutsättning, att della moment tedan var af frenne Stånd bifallet (hvilket dock icke är förhållandet, emedan della moment blifvit af Borgare-Ståndet ogilladf) låtit dervid bero. Stockholm den 29 Januari 1841 • Uti Nådig Proposition lill Stats-Utskotlet af den 3i December sisth år (intagen under N:o 96 i i:sta Samlingen af Bihang till Riks-Ståndens Protocollj), har Kongl. Majit, på grund af Dess och Rikets Kammar-Collegii anmälan, att, sedan tvänne ordinarie Ledamöter, i anseende till sjukdom, begärt och erhållit tjenstledighet, samt ett dylikt förfall äfven inträffat för en adjungerad ledamot, Collegium vore i behof af ett extra Stats-anslag , stort 5,ooo R:dr B:co årligen, för alt i de fall, då sjukdomsförhinder bland Kammar-Collegii embetsoch tjenstemanna-personal inträffa , eller eljest oundvikliga behof äro för handen, vedergälla det biträde, hvartill andre såsom vicarier uppflyttas och förordnas, föreslagit Rikets Ständer att bevilja och å Stat, intill den vid nästinfallande Riksdag vidtagande Stats-reglering, uppföra ett extra anslag af 4>8oo R:dr årligen, motsvarande 3:ne KammarRåds-löner, för alt användas såsom adjunctions-arfvoden, i ändamål att, utan Ank. till Exp. Utsk, den 1 Febr. 1841, kl. 1 e. m. / Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse , a, tande, 1 anledning af Kongl. Majus lyadtga Skrifvelse, angående ett extra anslag till befrämjande af göromålens gång inom Kongl.
”Ack, hvad de veritabla kusinerna äro lyckliga med sina privilegier!” ”Jaså, ni finner det?” ”Jag icke blott finner det, jag beherrskas af afund. De våga hvad ”Nå?” ” hvad en stackars improviserad kusin aldrig skulle våga.” Kusin Jean yttrade sig så naturligt och med en sådan suck af saknad, att Blenda nästan började betvifla att han var gifvaren. Men nu företog han sig att kriticera kusin Patriks smak så närgånget, att hon åter fick sin första visshet; och under deras lilla dispyt inkom fru Emerentia och började vidt och bredt orda om sin stora förbindelse till den hederlige Patrik. Detta rökverk för den frånvarande kusinen syntes emellertid föga behaga den närvarande, ty han afstyrde det genom att återkomma till det trefliga förslag, som han framställt för Blenda och till hvilket begge damerna nu gåfvo sitt tacksamma bifall En utfart i täcksläda, en middag på värdshus och en eftermiddag under hvilken musik, sang och glädtiga samtal omvexlade, kommo mor och dotter att tro sig på en gång förflyttade till himlen. Kusin Jean var icke blott en mästare på piano: han hade äfven en förträfflig röst som tjuste Blenda. Och Blenda sjöng också förstås, ej om riddar Egbert Montabor – det var något som afhöll henne från denna hennes gamla älsklingssång – utan några små täcka folkvisor från hennes hembygd, hvilka åter hänryckte hennes tillbedjare. Slutligen hade man den mest poetiska hemfärd i månskenet. Och just under det fru Emerentia i sitt sinne upptog den första tanken på hvad salig Regine Sofie med sina stränga grundsatser skulle hafva sagt, om allt detta passerat i hennes tid, lutade sig kusin Jean, som satt midt emot Blenda, intill henne och hviskade: ”Påminner ni er den svarta bandrosen?” Blenda spratt till vid detta minne – det var alltför ljuft att glömmas. ” som ni tog ifrån den stackars borgfröken? Jo, jag tror väl Har ni tappat den?” ”Nej, men i går afton gaf jag den ett sällskap jag tycker mer om de röda rosorna.” Blendas rodnad var hela hennes svar.
lektion, hvilken beräknas 2 timmar. fl. • » En missnöjd ». Vi hafva tillskrifvH bokhandlaren i fråga och hoppas, att dylikt ej vidare skall hända. Bäst torde Ni bli betjänad, om Ni själf prenumererade å närmaste postanstalt, i hvilket fall Ni får tidningen ordentligt hemburen till Eder nummer fur nummer. K. Denna fråga ligger utom Iduns område. Bättre att Ni vänder er till någon daglig politisk tidning. prenumerant. Tacksamma för det insända portruttet och lefnadsteckningen, skola vi med nöje använda dem, men kunna ej med bestämdhet binda oss för något visst nummer. A. Ni borde kunna inse, att i en tidning många gånger mängden af påträngande bidrag nödgar en att låta ett eller annat stå öfver. Edert genmäle har stått uppsatt i 14 dagar, och kunde blott alla i en veckotidning så fort la motse sina insändare som Ni, skulle helt visst de flesta vara tacksamma. Elof; Nykpg. Giftermälsannonser från anonymaintagas cj. Uppgif adress,återsändas 1:90. » Sagu 24 ». Insänd kostnaden, kr. 4:20, i postanvisning. Anna A. Millesvik. Ins. ytterligare 60 Öre, inf. annonsen. » H. K. 25 dr. » Ins. Red. vilkor: E n obligation erhålles mot 13 inbetalningar af kr. ; T v å obligationer mot 13 inbetaln. af kr. 5 i mån. ; F e m obligationer mot 16 inbetaln. af kr. 10 i mån. Obligation, som är köpt på afbetalning, deltager äfven i de under afbetalningstiden infallande dragningarna. För obligation, som under oktober månad köpes på afbetalning, fordras att minst två inbetalningar verkställas före utgången af oktober. Tvänne utlottningar årligen: och 1 maj. Fullständig beskrifning sändes mot 10-öres porto. [2397] 27 december är 3:dje dragningen i Kulturhistoriska Föreningens lotteri på konst-, industrioch slöjdföremål. värde. Lottsedlar till 2 O C h 3 kr. säljas i alla boklådor. 12 Sazaren å Norrbro, Stockholm. Postadress numera endast: Stockholms Vexelkontor.
Denna rättighet grundar sig icke på bränvinsförorduingen, der den icke eller finnes omnämnd; den grundar sig på en högre lag, nemi. 89 § Reg.F. På samma § grundar sig ett annat Konungens höga prerogatif, nemi. att suspendera rättigheter. Denna K. Mits makt alt suspendera rättigheter grundar sig åter på en högre nödvändighet, en nödvändighet, sorn, för att kunna vara verksam, måste vara tvingade, ty det är endast på grund af tvingande nödvändighet, som en rättighet kan suspenderas. Men, M. II.1 om en nödvändighet skall vara tvingande, måste den såsom sådan af alla erkännas och för att af alla erkännas måste den vara lika för alla. Häraf följer, att K. M:s prerogatif all suspendera rättigheter är beståndande, oberoende af de licenser, som förut varit gifna, och om K. M. kan begagna detta sitt prerogatif, så måste Ilan äfven kunna begagna sin rättighet att supendera sådana rättigheter, som grunda sig på licenser. Hvad innehålla dessa af K. M. utfärdade licenser? De innehålla en utvidgning af den medborgare i allmänhet medgifna rättighet att bränna bränvin. Enligt 51 års författning är det nemi. landets jordbrukare medgifvet, att under 6 månader af året tillverka bränvin, och genom licenserna är det 7 jordbrukare medgifvet att äfven under den tid af året, då öfriga jordbrukare icke få bränna bränvin, begagna bränvinbränningsredskap i och för pressjästberedningen. Således är det endast i afseende ä tiden undantaget eger rum. Pressjästberedarne äro naturligtvis lika alla andra medborgare derutinnan, alt de måste underkasta sig så väl hränvinsförordmn, som öfriga lagar och författningar, således äfven Reg.F., hvaruti K. Mits rätt alt suspendera rättigheter är stadfästad. Nu har man sagt alt K.
— Nio 132, angående ändring i författningarna rörande handelsoch närings-rätt samt om upphäfvande af vissa delar utaf Handels-Balken: VII. 3, 7, A. 8. — N:o 133, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Fjerde Hufvud-Titel: VII. 15. — N:o 134, i fråga om anskaffande af medel till jernvägsbyggnader: VII. 15. — N:o 135, angående stämpel-pappers-afgiften: VII. 93. — N:o 136, angående ersättning till vederbörande för de i strafflagen stadgade böters indragande till Kronan: VII. 93. —- N:o 137, angående upphäfvande af rättigheten att börda jord å landet: VII. 93. — N:o 138, angående ändring i Kongl. Förordningen rörande städsel och lega af jord på landet, af den 13 Juni 1800: VII. 93. — N:o 139, angående ändring i Kongl. Förordningen rörande anmälan af missnöje emot sådane domstols i invändnings - — E — frågor meddelade beslut, hvaremot klagan icke får annorledes än i sammanhang med hufvud-saken fullföljas: VII. 93.
Rädets underdäniga tillstyrkande, i Näder gillade. Lr ?rotocoll» Lrrl O. LkoZwLo. Utdrag Stor» S6 Den 29 September. Stormägtlgfte Allervädigfte Konung. litt till Eder Kongl. Majestät under den ro ststledne April afqifwen underdänig Skrifwelse, angäende Stats regleringen i allmänhet, hafrva Riksens Ständer i underdänighet förmält, hu« rusom. wid de Personella SraterneS upprättan. de, Riksens Ständer anlett leda till ordning och äfwen till nägon besparing för Stats Wer. ket, att pä en enda Stat hänffytta sädane personer, hwilka ätnjuta Extra Löner, Pensioner, Arfwoden, Gratificationer, Tractamenten, eller andre förmoner, som, wid innehafwarneS afgäng eller befordran, äro underkastade Indragning, äfwensom alla de Extra Ordinarie Werk, Inrättningar, Stater och Torpser, hwilka helt och häller eller till nägon del, uppä förekomne anledningar, bordt indragas, hwarwid, hwad Staterne för Beneficier och Benädningar sär. skildt anqär, Riksens Ständer trott, att wid sädane förmonerS tilldelande eller bibehällande ibland annat följande grunder borde iakttagas, nemligen: uti i:sta Puncten, Att ej nägon, som af Staten njuter Ordinarie eller Extra Lön, mä därjemte äga Pension, eller ä BenädningSStaten upptagas, under hwad namn och Titel som hälst; och uti g.te Puncten: Att dä orden BenädningS'Stat utmärker torftighet, böra nu och allt framgent alla Enkor och Barn af känd förmögenhet eller förmäga, att sjelfwe sig un. verhälla, uteslutas frän Pension och pröfningen häraf till Eder Kongl. Maj:t i underdänighet FfrverlemnaS. Jern. Den 29 September. 97 Jemte det Eder Kongl.
Februari 1814. dito . 50 50 HofTConditorn Etienne Gavuzzi 300 300 t Kocken Edlund 200 1 200 Taffeltäckaren Hiertzell 166 1 1 66 Dito Nyström 166 1 6ö Transport B:dr 13,82 6 24 10,650 3 4 Transport Munskänken Akerlund Skafferi-Betjenten Hallander Kopparskurerskan Stenberg Silfvertvätterskan Hiertzell Z Z Silfverkammarpigan Hustru Tolbten, fodd Eklund Stall-Statei,. Hof-Stallmästaren, General-Majoren och Commerjdeuren med Stora Korset af Svärds Orden, Grefve Ad. Ludvig v. Schwerin Under-Stallmästaren, Lieutenanten Maur. Westfelt Stall-Bokhällaren, Secreteraren J. Lind Hästläkaren Ekmark Vagnmästaren Hartman t . Lifkusken Ekholm i Z i Liftorridaren Bergström j Z Dito Nils Ernvall . i , Hingstridaren Algren 3 Kusken Wennerström i . ; Dito Skagersten l : Dito Hallgren , Förridaren Lindberg . , Riddrängen Sundström £ , ID ito Lundman : Dito Sundling Dito Lindman . ; Pensionairer. Äldste Kammartjenaren Boman i , Hof-Laquajen P. Almqvist 3 Pensioner af Handcassan. Friherrinnan Manderström . Öfverstinnan Ehrengranat . Fru Lavall Fröken Lovisa Sandelhjelm, som enligt Kongl. Brefvet den 20 April 1814, bibehåller hela den af henne gemensamt med sin afl. Syster innehafde Pension af A. M. Seinknekt Fru Suthofl"
LXV. 8. — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Curhus-afgiftens fortfarande. LXV. 106. — angående Städernes Salu-Accis. LXV. 3a3. — angående Instruction för Rikets Ständers Revisorer öfver BankoVerket. LXV. 3ga. — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående fortfarande anslag till Strömrensningar och lättade Vattencommunicationers befrämjande. LXV. 3g2. — angående upptagande för Statens räkning af ett lån, högst 2 millioner Riksdaler i Svenskt Silfverspecie, efter gamla mynt - 208 foten, för att af Rikets Ständers RiksgäldsContor åter utlånas emot inteckning i jordegendom å landet och i städerne. Expeditioner till Konungen, Rikets Ständers, med anvisande af ett Creditiv till anskaffning af Spannemål vid inträffande missväxt. E. ao3. — angående den i BankoReglementet vissa Akademier , Collegier och Inrättningar inom Hufvudstaden förbehållne tillåtelse alt från Banken kunna utbekomma Silfvermvnt mot ersättning i Bankosedlar. 73. — angående ersättning åt Marstrands stad. för utgjord inqvartering. 72. — angående väckt fråga om ändring i Kongl. Stadgan om Inrikes Tullförpassning och bevakning LXVI. 72. — angående medels tillhandahållande af RiksgäldsContoret till uppsättande af Ottenby Stuteri, m. m. LXVI. 72. — angående Creditiven, enligt 63 § RegeringsFormen. LXVI. 73. — angående ett tillägg till de af Rikets Ständer föreslagna underrättelser till Tulltaxan. 72. — om förändrade grunder för fördelningen af Båtsmanshållet Rikets Städer emellan. LXVI. 125. — angående upphäfvande af den nu med gifna - 2°9 gifna moderation i Porto för bref, som viiga öfver 8 lod. LXVI. 125.