Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottets Betänkanden. sorn vid afFattande af det sluteliga Betänkandet kunde läggas till grund. Det lär icke heller kunna förväntas, att någon af mitt Stånd, hvars deltagande i de Allmänna ärendena inskränkes till vanliga RiksdagSgörottiål, skulle vara i stånd till något sådant. Men med den erfarenhet jag i en eller annan del kunnat förvärfva, och med den ledning, som af Herrar Munck af Rosenschölds oell Holms Memorialer kan hemta», blifver det mig kanhända möjligt, att tillägga några anmärkningar, som jag ville önska icke vöre alldeles oförtjenta af. Höglofl. Utskottet* uppmärksamhet. Först och främst torde jag få uttrycka Ulin tanke om rätta innehållet af Riksens Höglofl. Ständers ofta yttrade önskan af en ny den inre Styrelsens och Embetenas reglering, för att såmedelst för mig utstaka vidden af hvad som bör undersökas och ändamålet som bor eftersträfvas. Omöjligen kan jäg föreställa mig, att hela frågan, ehuru den först väcktes i anledning af Kongl. Maj:ts år 1809 Nådigst förklarade önskan, att genom möjliga besparingar å AflöningsStaten bereda lindring i de tryckande utlagorne, endast skulle vara om upptänkande och indragning af möjligen befintliga öfverflödsEmbeten eller Tjänster. Huruvida några sådane, då närvarande sakernas ordning i allo ansågs böra blifva orubbad, kunde utvisas, lemnar jag derhän. I många publique Yerk tillakrifves ju ärendenas mer och mer förseBihang till liihsSt, Prot, i8t7-i8ig, %;d» Sand.&tr 89. 90. yo4 Serskildta Utskottets Betiinkaiiden. naile gang elén tilltagande mängden af göro3 mål, emot hvilka Ledamöters och Betjänings antal icke skall vara tillräckeligen svarande. Man hotas således snarare med en i framtiden oundvikelig tillökning i tjensternas antal, än man smickras med någon utsigt till deras förminskning.
af A g n e s bäst Stevens. [173 &amp;] SVENSONS äldsta Fröhandel (f. d. fru D. Josephsons) 8 3 J ä r n t o r g e t 8 3 rekommenderar ett stort, välsorteradt lager af såväl de mest eleganta som enklare möbler, hvaribland Förmaksoch Salongsmöbler i nya och smakfulla stilar, samt flere sorters Enkeloch Dubbeldivaner af bästa konstruktion. [2357] erhållas billigast från WILH. JProfver franko. För vinnande af utrymme realiseras under denna och nästa månad ett större parti Kuverter af flere olika kvalitéer och storlekar, i poster om 200 st. till 50 öre. CAEL MAETELL, [2312] Stortorget 3. J. Flyflar 4 OipllarmoDinm £ i £ o Ä ländska fabriker. Största tager! Billigaste priser! Fullkomlig garanti! Liberala betalningsvilkor! OBS! Äldre instrument tagas i utbyte. [1423] 17 u Nygatan 17 Priskurant utkommer i dagarne och sändes på begäran gratis. I M G l a s ö g o n Pincenez, Teateroch Reskikare &gt; m. m. af bästa kvalitéer hos Fabrikör C. G. Co / lin, 3 Storkyrkobrinken 3. &gt; F i l i a l: 20 Fredsgatan 20. 12358]; h y &gt; Vänner « XL G. [2373] Pianinoi ocfi Flyglar från C. Bechstsin, Uebel &amp; Leohleiter, Aug. Hoffmann m. fl. de utI märktaste inoch utländska fabriker, i största urval, till billiI gaste, priser hos \ 26 Regeringsgatan 26, Stockholm. OBS. Pianinon och orglar ut' J hyras. &amp; Ågren Drottninggatan S 13 [2397] g Stockholm: endast Drottninggatan 36.
Då min erinran i detta ämne visserligen kunde anses för en anmärkning, tror jag, nu mera, min pligt vara, att förklara, D'n 12 Februarii, det jag 3r af de Herrar Ledamöter, som sig nu yttrat, fullkomligen tillfredsställd; och då jag af deras yttranden slutar till deras egen beredvillighet att åt frågor lemna så skyndsam handläggning, sorn möjligt år, så beger jag mig gerna till den hemställan, att min erinran må förfalla. / Herr af Uhr, Carl David, upplåste följande : (Se Bilagan N:o 2-) Herr af Uhr anhöll , att dess Memorial måtte till BancoUtskottet remitteras. Lades på bordet. Herr af Lundblad, Johan Fredric, anförde skriftligen: (Se Bilagan N:o 5.) Herr Itfontgommerie. Gufiaf Adolph, upplåste följande: (Se Bilagan N:o 4 ) Herr Montgommery© anhöll, att dess Mea Den 12 Februarii. 4i5 morial måtte till vederbörligt Utskott förvisas. Lades på bordet. Herr Ehrenborg* Casper, anförde skriftligen: (Se Bilagan N:o 5.) Herr Rosenblad, Bernhard: I anledning af hvad Herr Ehrenborg nu uppläst, anhåller jag att få anföra följande : Jag delar den af Herr Ehrenborg yttrade åsigt, att kostnaden för underhållet af Curhus, Correetionshus, Läkarevård m. m. af samma natur, tillhör den dass af utgifter, hvilken, då dess föremål blott afser det inskränktare di., stricts-samhället eller Länet, också endast bör falla detta till last.
Skrifvelse, J\:o 123. 7 b) Enligt hvad åberopade Statsråds-prolokoll vidare innehåller, hafva de göromål inom Justitie-Stats-expeditionen, som tillförene varit bestridda af Byrå-chefen för Tryckfrihets-ärenden, hvars plats blifvit indragen, tillsvidare fördelats emellan Expeditionschefen och Registratorn, sedan sig visat att de yngre tjenstemännens tid skulle alltför mycket hafva tagits i anspråk, om, såsom förut varit afsedt, Kanslisten fått öfvertaga sådan befattning med Tryckfrihets-ärenden, som nu lemnats åt Registratorn. Då genom den tillökning i göromål, som den sistnämnde dymedelst fått vidkännas, all giltig grund syntes hafva förfallit för denne tjenstemans aflönande med lägre belopp, än som tillkomme alla hans vederlikar i de öfriga Stats-departementerne, har E. K. Maj:t jemväl för honom äskat en löneförhöjning al’ 500 R:dr, hvarigenom hans lön skulle uppgå till 3,500 R:dr. Och hafva Rikets Ständer, i anledning af hvad härvid blifvit upplyst och anfördt, pröfvat skäligt alt äfven till denna nådiga framställning lemna bifall. Blifvande, genom de sålunda tillkommande förhöjningarne, Justitie-Stats-expeditionens anslag ökadt med 1,000 R:dr. 2:o. Justitic-Kanslers-Expeditionen. Vidkommande anslagen till detta embetsverk, har E. K.
– Bästa bror, – ropade han till Agrell, – harmas inte öfver mina besynnerligheter, men låt mig ännu få vara ensam med mig själf några ögonblick. Under tiden pådrog han de veckiga turkiska byxorna och stötte tofflorna på fötterna och trädde armarna i den guldstickade jackan. Så snart han hade gömt klagoskriften i gördeln och påsatt den röda lufvan, öppnade han varsamt fönstret. Agrell satte sig ned på öfversta trappsteget men ryckte allt emellanåt i låsvredet. – Celsing är en så blyg och stillfärdig ung man, tänkte han, att ingen rätt kan veta hvad han går och bär på, men litet skulle det anstå en stugupilt som han att kasta sig in i några äfventyrligheter. Han ryckte ännu en gång i låsvredet och sade: – Du är inte född att begå några dårskaper, bror Celsing, utan att med åren beskedligt sätta dig i ro med heder och odla din kål ... Men hvad skall detta betyda, att du går fram och åter öfver kammargolfvet utan att vilja låta dörren upp? I stället att svara steg Celsing upp i fönstret, och på grenarna af en kastanje klättrade han sakta ned till marken, för att ej vännernas varningar eller sista handtryckning skulle beröfva honom makten öfver sig själf. I trädgården gingo en mängd tjänare i ljusblå rockar med ofantliga galoner af guld och silfver för att till det yttre dölja beskickningens armod, men de befunno sig på andra sidan huset. Utan att se tillbaka smög sig Celsing genom grinden, och när han omsider kom fram till torget mellan Hagia Sofia och Seraljen, ställde han sig under det stora trädet bland tiggarna och de vanföra. Här är det rum, tänkte han, som Gud nu anvisat mig. Ni stackare på kryckor, ni arma, som knappast ha en sten att sofva mot, lären af mina landsmän vägen till upphöjelse! Han tog ej sitt öga från Höghetens Port, där vaktande kapidsjier höllo de nyfikna tillbaka med sina sablar och där, droppande efter nattens strida regn, två afhuggna hufvud sutto spetsade i nischerna på muren.
Jag tror att detta inkast ej förtjenar afseende. R. o. Adrs electorer välja ju äfven för närvar, ordför. för de öfriga Stånden. Det är visserligen sannt, alt R. o. Adrs electorer nu välja dessa ordför. inom de grefliga och friherrliga bänkarna; de äro dertill, snart sagdt, nödsakade; men emedlertid är valet deras. Jag kan ej föreställa mig, att de ofrälse Stånden skulle vara mera förnärmade, om R. o. Adrs electorer händelsevis kunde finna en värdig ordför., som icke suttepå grefveeller friherre-bänkarna; ty den enda skilnaden vore att electorernes valrätt framdeles blefve mer utsträckt', Den ii April e. ra. 247 hvilket, enligt vanlig slutkonst, borde leda dertill, att valen blefvo bättre. För öfrigt är det min tanke, alt R. o. Adis electorer alldeles icke skulle vara mera besvärade af consideratiorier, om de fingo sig öppet lemnndt alt fritt valja ordför. inom hela Ståndet, än de för närvar, äro, då de skola uppsöka en person, hvars nummer berättigar honom till denna plats. Det finnes visserligen en consideration, nemi. den att, om R. o. Adts.electorer ägde välja ordför. utan afseende på nummerordningen på Riddarhuset, den högre värdigheten eller numret på rangordningen skulle äga anspråk på företräde; men för den händelse att sådant skulle blifva följden, tror jag att anspråket på företräde i följd af rangordningen ungefär kan anses lika g.illtigt, som det på häfd grundade anspråk på företräde i följd af bänknumret på Riddarhuset. I detta fall tror jag således, att det slår al pari, och att, om considerationer i det ena fallet gälla, så gälla de äfven uti det andra. Utan tvifvel lemnar Ridd.Utsk:s förslag mera frihet åt electorerna, och jag tror, som jag äfven sagt, alt om man utgår från synpunkten att närma sig till den princip, alt Utsk. skola sjelfva välja sina ordför., så har R. o.
Bibliothekets tjenstemän, hvilkas biträde härvid samt vid den å samma bibliothek eller andra ställen för arkivets räkning skeende utgallring af dupplett-exemplar m. m. kan varda anlitadt, måtte anslås ett belopp af Ett tusen riksdaler banko, att af fullmäktige i mån af behof under tiden intill nästa riksdags slut för ifrågavarande ändamål disponeras; 5:o att arkivet måtte inrymmas uti den lokal inom Rikets Ständers hus, som fullmäktige anse dertill mest tjenlig och passande; börande denna lokal genom anbringandet af flyttbara hyllor för böckernas uppställning inredas, samt den härmed förenade kostnad, så vida det för arkivets bildande anslagna belopp till densamma icke leinnar tillgång, få af andra Riksgälds-kontorets medel bestridas ; Stats-Utskottets Utlåtande, N:u 229. 5 6:0 att uppsigten öfver arkivet och ansvaret för detsainmas vårdande under tiden mellan riksdagarna måtte förklaras tills vidare åligga den bland Riksgälds-kontorets kommissarier, som, emot åtnjutande af fria boningsrum i Rikets Ständers bus, skall hafva tillsyn öfver samma bus samt der befintliga inventarier; 7:o att under riksdagarna Expeditions-utskottet måtte ega att åt någon bland sina tjenstemän uppdraga bestyret med vården af arkivet samt dervarande böckers tillhandahållande: hvilken tjensteman, efter föregångna inventeringar, bör arkivet mottaga och aflemna; 8:0 att fullmäktige måtte få sig uppdraget att uppgöra och vid nästkommande riksdags början underställa Rikets Ständers pröfning och fastställelse förslag till sådana reglor och stadganden för arkivets framtida begagnande, genom hvilkas iakttagande ej allenast der förvarade handlingars förskingring förekommes, utan äfven samma handlingar alltid blifva att tillgå, då de för upplysningars erhållande behöfva anlitas. I sammanhang härmed anser sig Utskottet slutligen böra upplysningsvis meddela, att, enligt f. d.
Stånd erfordras icke annat vilkor, än viss börd, och de, som hafva sådan, äro till representant-kallet sjelfskrifne. Behörigheten att kunna representera uti det andra Ståndet betingas uteslutande, och ined ett enda undantag, af innehafvande embete, och göres der i tvänne fall skilnad emellan valrätt och valbarhet. För tredje Ståndet eller Borgare-Ståndet äro valrätt och valbarhet öfver hufvud lika och göres denna beroende af embete, yrke och egande eller innehafvande af fastighet; och slutligen fordrar det fjerde eller Bonde-Ståndet, för så väl valrättighet som valbarhet, uteslutande egandet eller innehafvandet af viss slag af fast egendom, till hvilket vilkor ytterligare blifvit lagdt det, att den, som skall få åtnjuta berörda rättigheter, icke må hafva tillhört annat Stånd eller innehaft beställning i rikets tjenst. Derigenom att representationen blifvit fördelad uti särskilda stånd, har man kunnat dels utsträcka valrätten längre än i de flesta andra länder, dels ock bestämma fordringarne för valrätt och valbarhet hufvudsakligen lika. Riksdags-Ordningen gör nemligen från denna regel icke andra allmänna undantag, än i fråga om åldern och religionsbekännnelsen, i så måtto, att man blifver valberättigad vid 21 års ålder, men valbar först vid fyllda 25 år, samt att alla kristna trosbekännare kunna deltaga i Riksdagsmannaval, men endast de, som tillhöra den rena Evangeliska eller den Reformerta läran, äro valbara. I afseende å valbarheten förefinnes dock det särskilda förhållandet, att man är valbar endast inom det Stånd och inom det valdistrikt, der man eger valrätt.
Juruttningarne förtjena företrädet framför de mindre, Pet förstås af sig sjelft att Hospitaler, uti hvilka för det närvarande endast ett visst antal vansinnige kunna lemnäs behö - rig skötsel, ej kunna åläggas, att i framtiden emottaga ett större antal deraf, utan att förut hafva blifvit tillräckligen utvidgade och inredde; Och håller Utskottet Stats^Utskotte ts B etan kan den, 237 äfven för afgjordt, att derefter i samma förhållande skola medföra större nytta, sorn den utvidgning varit, hvilken de er-* halld, Om till Gen tral-anstal terne endast sådane vansinnige, som visade något hopp om förbättring, förflyttades och de obotlig ge ansedde deremot förblefvo Yid de mindre Läns-Hospitalerne, skulle säkerligen eniot desse sednare föröfvas en orättvisa, emedan det svårligen förrän en vansinnig? under en tid af flere år njutit en ändamålsenlig behandling, kan bestämmas, huruvida hail lior lill classen af de obotlige eller icke, och äfven, om ett sådant bestämmande, utan föregången pröfnmgstid, vöre möjligt, der sinnessjukas olyckliga tillstånd endast der kan undergå någon mildring, hvarest han ej behöfver hållas iustängd uti ett trångare förvar vid andra tillfällen, än då våldsamheten af hans sjukdom det oundgängeligen fordrar, hvilket åter endast är görligt vid sådane curtnrättningar för vansinnige? sorn Centralanstalteme böra blifva, Beträffande det illimitterade uti Utskottets tillstyrkande, af Hospitalernes centralisering, torde det göra tillfyllest att upprepa Betänkandets egna ord, för att a 38 Stats-Utskottets Betänka liden. visa, det Utskottet hvarken gifvit anledning dertill, att Hospitalerne matte inskränkas till ett allt för ringa antal, eller yttrat nägot som kan ingifva fruktan för deras upphörande å de ställen, der de kunna bringas till ett emot ändamålet svarande skick. Utskottet har blott afsett de Hospitalers afskaffande och förenande med andre mera utvidgade inrättningar, hvilka antingen uti ett alltförringa antal
Vid pröfningen häraf har Constitutions-Ulskottet, erkännande billigheten och' vigten af de i ofvanberörde måtto gjorda erinringar, trott sig Lora för bristernas afhjelpande, i enlighet med Motionairernas afsigt och omständigheternas fordran, vördsamligen framlägga, lill den i Grundlagen anvisade behandling, följande ändrade redaclion af 6:te eller, om Utskottets förslag i Memorial N:o 35, angående ett nytt moment under samma numer, skulle bifallas, af ^cde momentet \\ §. Riksdags-Ordningen. 6:o C?-0) ”Utom Fahlu Bergslag, ege ock de öfriga Bergsbruken, hvarunder inbegripas de af Styrelsen öfver bergverken privilegierade inrättningar till förädling af Mineral-rikets producter, att till Borgare-Ståndet sända Fem Fullmäglige. Valberättigad och valbar är hvarje ofrälse egare af någon bland ofvannämnda inrättningar\ sorn ej tillika innehafver beställning i Rikets tjenst eller burskap uti stad eller med represen ta tion s - rätt, Bergsmanshemman, och som minst tre år före den dag, då Rikets Ständer, enligt Riksdagskallelsen, skola sammanträda, innehaft sådan bruksinrättning, hvars årliga tillverkningsvärde uppgått till i5oo R.dr. V eder - börande Myndighet upprätte, på grund af de feni sistförflutne årens tillverkning, en hufvudlängd eller förteckning öfver alla sä beskaffade Verk, fördelte i fern Districter, med nödigt afseende å Inrättningarnes läge och Länens indelning, hvilken hufvudlängd skall hvart femte år förnyas. Bör andes i öfrigt iakttagas att, vid ytterligare förädling af redan beräknad product, denna senar es värde afdrages från den förädlade varans. Valen skola ske inför den Magistrat inom Val-Districtet, som BergverksStyrelsen, genom Konungens Befallningshafvande i Länet, derom anmodar, samt å den dag, som af bemälda Styrelse för hvarje Distrlct utsattes och, genom dess försorg, inom Districtet allmänneligen kungöres.
Skall Närings-Idkaren kunna förlita sig uppå beståndet af förordnanden j som Kongl. Maj:t i sin vishet meddelat; eller skall han underkastas den vishet som Riksens Ständers åtskilige Ledamöter ådagalägga , och derigenom Närings - Idkar ens timliga lycka blifva en lekboll för den vexling af rådande begrepp, hvarpå Ständers öfverläggningar ej sällan gifva varnande exempel? Man märke, att just i detta ämne tvenne Riksmöten med stillatigande bifall följt på den ifrågavarande Resolutionen! Denna öfverläggning är alltså af oeconomisk natur, och 53 och 89 §§. Regerings - Formen samt 34 §• Riksdags-Ordningen stadga behandlingssättet. Deremot bestämma 53 och 60 §§. Regerings-Formen, jemnförde med 3i §. Riksdags-Ordningen, omfånget af ämnen för Devi lin i ngs-TJ Ls k o ttets handläggning; och enär beredning af Alcohol för Ättike-jäsning icke kan förmälas med Husbehofs-Brännvins-bränning, eftersom förbrännan i dessa båda tillverkningar undergå en olika chemisk behandling, så kan ifrågavarande öfverläggning icke böra till Höglofl. Bevillnings-Utskottets handläggning, så vida Grundlagarne efter ordaly - aöo BeviUnings-Ut skottets delsen enligt 83 §. skola i hvarje särskildt fall tillämpas. Skulle jag deremot, enligt Grundlagens anda, våga en tillämpning, så skulle väl Näringar af Riksens Höglofl. Ständer kunna beläggas med skatt, dock utan att emot po §. Regerings-Formen utsträcka sådan rätt till upphäfvande af Konungens Resolutioner, samt med iakttagande af nödiga oeconomiska åsrgter, såsom att denna Näring vunnit tillräcklig stadga m. m. Så hafva Riksens Höglofl. Ständer vid innevarande Riksmöte, och ehuru Tull uppräknas i 60 §. Regerings-Formen, öfverlemnat till Kongl. Maj:t att till införsel förbjuda, äfvensom att sänka Tullen å vissa Artiklar. Jag slutar häraf, att Riksens Högiöfl.
Genom den största arbetsamhet, ovanlig ihärdighet och ett oförtröttadt nit, bade bemälde tjensteman under denna långa tid nästan dagligen varit sysselsatt att, jemte bestridandet af sina tjenste-åligganden, forska i dessa ämnen och slutligen samlat en högst betydlig mängd af anteckningar utur och afskrifter utaf vigtiga dokumenter rörande Sveriges kamerala och financiela förhållanden från äldsta tider. Ensamt förteckningen eller rubrikerne öfver de särskilda ämnen, som utgjort föremål för bemälde Kamererares forskningar, upptoge flera ark; och då motionären ansett det blifva för vidlyftigt att i sitt till Rikets Ständer nu afgifna Memorial intaga hela denna förteckning, har han, för att åtminstone antyda rikhalligbeten af Uih. lill R. St.
Enligt denna liqvid utgjorde de behållna och Riksgälds-kontoret tillgodo - förda öfverskotten å nämnde års statsinkomster. samt besparingarne å förslagsanslagen hvarjemte i samma liqvid förts Riksgälds-kontoret till godo hvarutaf 120,000 R:dr, uppkommen besparing å anslaget till H. M. Enkedrottning Desiderias Hofhållning, jemlikt Kongl, brefvet den 1 April 1864, samt 210,000 R:dr, ersättning till Postverket för ökad kostnad i följd af postskjutslegans höjande, enligt Kongl, brefvet den 4 December 1863. Tillsammans R:mt R:dr 5,759,007: 6. Deremot hade uti nämnde liqvid Riksgälds-kontoret påförts bristerna uti förslagsanslagen för år 1863 R:dr 655.770: 88. samt statsutgifterna utom hufvudtitlarne, nemligen: ersättning för mistad rättighet till forsellön, » 67,474: 76. och begrafningshjelp till sterbhus . Utaf detta belopp, har Kongl. Stats-kontoret aflemnat: under Januari månad år 1864 R:dr 210,000: » April » » » ® 120,000: » November » » » • ••- » 1,000,000: Liqviden angående statsverkets öfverskott och besparingar för år 1863. 13. 93. 742,833: 91. hvadan det Riksgälds-kontoret tillkommande saldo uppgick till R;dr 5,016,173: 15. hvartill kommer 1863 års afbetalning å det vid 1853—1854 årens riksdag staden Gustavia på ön S:t Barthelemy beviljade räntefria lån, ” 381: - Summa R:mt R:dr 5,016,554: 15.
Statsbidragen till denna Cassa utgöra årligen 4°>000 utom livad som, jemlikt Rikets Ständers beslut vid 1823 års Riksdag, tillflyter Pensionslnrättningen genom besparingar på Civile löner under Vacancer och liggetid samt under begrafningshjelps aftjenande i ledigheten efter Civile Embetsoch Tjenstemän, som på Allmänna IndragningsStaten öfverflyttas. Dessa allmänna understöd i förening med delegarnes bidrag samt räntan på det samlade och utlånte Capitalet, utgöra Fondens tillgångar, hvilka, för ifrågavarande a:ne år, blifvit sålunda redoviste: C *44 ) Debet: Balance från föregående året. Inkomster. Statsanslag 40,000: — —• — Besparde Pensioner 6: 32. — 9,865:38. —• Balance till följande året: Vppta get, men ej infriadt lån 13,500: Credit: Balance från föregående året. Utgifter. Omkostnader för Civilstatens Hrr Fullmäktiges sammanträde . • • • • 4,715: 3o. 4— Aflöning • • • • 4,106: 24. 6. 4,837: 24. — Särskilde Arfvoden . 1,100: Utbetalde Räntor 2,471: 3,624: 46. Cassans lånehandlingar hafva befunnits i noggran ordning, så att Delägarnes säkerhet derutinnan synes vara fullkomligen betryggad.
Svar emotses m e d största tacksamhet af Signe. N: r 78. V o r e tacksara, om någon af Iduns läsarinnor eller läsare i tidningen ville u p p - lysa, huru det tillgår att bleka gräs och blad«Ss Carl Eva. V i använda sällan Öfversättningar. Nero. Måhända. Sissi. V i kunna ej på denna afdelning i n - föra slika förfrågningar, hvilka helt och hållet falla inom aranonsafdelningens område. Molly. Idun sänd till England i korsband för hvarje n u m m e r kostar 1 kr.- 65 öre för qvartalet. Sten. Tack för den lilla nätta uppsatsen, som vi m e d nöje bereda plats. Tacket till förf. af den omnämda artik. kanske ej skulle träffa vederbörande — den var nämligen b e - arbetad efter en utländsk tidskrift! Augusta. J. G — g. K a n s k e framdeles. E r uppsats förefaller oss som ett slag i luften. N i har hängt upp er på uttrycket xbildadt umgänge » och tyckes dermed mena rent literärt öfverförfinadt. O m något sådant har i frågan ej varit tal. Red. N:r 17, D e t kan j u hända att » Intubikaffet » beredes af någon här förut obekant växt, men för oinvigda synes det icke omöjiigt, att underrättelse om växtens odling kan erhållas hos trädgårdsmästare, som ofta odla den i södra Sverige äfven vildt växande Vägvårdan N:r 75. Gifven en i tveksamhet stadd m e d - läsarinna ett godt råd angående följande fråga: H v i l k a böcker kunna anses vara lämpliga att rekommendera till förströelseläsning å t unga flickor i en ålder af 15 — 18 å r? H ä r m e d m e - nas, hvilka alster af nutidens skönliteratur som mest egna sig härtill, och efter hvilken princip censuren härvidlag skall tillämpas? S y t o e l a ö r - Plats önskas i familj nu genast af en 25 års flicka med lust och fallenhet för landthushåll för att biträda med dylika göromål. Kunnig i söm, väfnad och finare handarbeten. Finnas barn, önskar hon handhafva vården om dem. Goda rekommendationer.