Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stockholm den 14 November 1859. Berättelse till Rikets Ständer, angående Riksgälds-Kontorets ställning och förvaltning under den sedan början af 1856, 185T och 1858 års Riksdag förflutna tid. Enligt hvad från längre tid tillbaka varit föreskrifvet och i 264 j§:n af nu gällande reglemente för Riksgälds-kontoret jemväl finnes stadgadt, skall af de till detta Verks förvaltande utsedde Fullmägtige, vid hvarje riksdags början, afgifvas till Rikets Ständer en fullständig berättelse för hela den tid, som förflutit sedan enahanda berättelse vid nästföregångna riksdag atlemnades. Då dessa berättelser således böra utgöra en fortgående framställning af Riksgälds-kontorets rörelse och de vigtigare lÖrvaltnings-åtgärderna vid nämnda Verk, hafva Fullmägtige ansett samma, efter ordningsföljden af de i reglementet intagna stadganden lämpade, uppställning, som iakttagits vid föregående berättelsers författande under sednare tider, äfven böra bibehållas i den berättelse, Fullmägtige nu gå att afgifva; varande i denna berättelse, likasom i Riksgälds-kontorets sednaste reglemente och hufvudbok, alla penningesummor, då icke annan myntsort är utBih. till It. St. Prat. 1859 A 1860. 4 Sami. 1 Afd. 2 Höft. 1 o Stats-Utslwltels Memorial N:o 3. tryckligen angifven, utförda i Riksdaler och öre Riksmynt; hvarom Fullmägtige trott sig böra erinra till upplysning vid skeende jemförelser mellan nedanstående sifferuppgifter och deni, som förut afgifna dylika berättelser innehålla. De i detta Verks hufvudböcker upptagna skulder, som vid 1856 års början hvaraf de räntebärande skulderna utgjorde 5,051,808: 75. och innestående stats-anslagen 1,458,524: 70. samt förskottseller afräkningsvis aflemnade öfverskott å stats-inkomsterna 5,250,000: — Vid 1858 års ingång var skuldernas belopp .
Lades till handlingarne. b) Angående flyttning från lndragnings-stat till denna titel af KronoBageri-gesä lier nas aflöning. Ståndet beslöt, att ifrågavarande aflöning skall på lndragnings-stat qvarstå. c) Angående husby reseersättning till Magazins-Jörvaltaren i Wisby; och d) om reglering af Våg-Slaterne i Fahlun och Avestad. Lades till handlingarne. e) Angående förslags-anslag till Chartors förfärdigande m. m. Bifölls. io:de punkten: Kongl. Kammar-Rätten. Ståndet vidblef sitt förra beslut, utan afseende å senaste till styrkandet. n:te punkten: Kongl. Sundhets-Collegium. a) Collegii stat. Hen tillstyrkta tillökningen afslogs. Det gamla anslaget bibehölls. b) Provincial-Läkare-vården. Om aflönings-beloppet. Lades till handlingarne. 2 morn.: Om rättighet för extra Provineial-Läkare alt innehafva andra dermed förenade befattningar. Bifölls. c) Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet. i Bifölls. d) Allmänna Barnbördshuset.' Ståndet vidhöll förra beslutet och biföll tillägget. e) Angående anslag till Djurläkare i Länen. Lades till handlingarne. i2:te punkten: Öfver-Intendents-Embetet. Lades till handlingarne. i3:de punkten: Tabell-Commissionen. Lades till handlingarne. i4-'de punkten: Kongl. General-Landtmäteri-Contoiret. Beror vid Utlåtandet N:o 40 i denna punkt. i5:de punkten: Tullverket och i6:de punkten: Kongl. Nummer-Lotteriet. Erfordra ej åtgärd. iy:de punkten: Landt-Staterne. Bifölls, utom de moment, deri Ståndet förut meddelat beslut, hvilka nu vidhlefvos. i8:de punkten: a) Skrifmaterialier m. m. för Rikets Collegier. Trades till handlingarne. b) R eseoch tractaments-penningar i civila ärenden.
Vill den, som i målet talan förer, heldre låta målet upptagas af den Rätt, inom hvars domsaga brottet timat, ege ock der lof till, om brottet inom riket begånget är, STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1863. Utdrag af Protokollet ofver Justitie-Departements-Är enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott Tisdagen den i 7 Februari 1863. i närvaro af Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Friherre De Geer, Ha ns Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve ron Platen, Lagerstråle, Malmsten. Thyselius, Bredberg, ' Thulstrup, Reuterskiöld. Justitieråderi: Cramér, von Hofstén. Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern anmälde i underdånighet det i Justitie-departementet uppgjorda förslag till ny Sjölag, jemte Högste Domstolen* deröfver algifna utlåtande, sådant det finnes intaget i Högste Domstolens protokoll den 26 Mars nästlidna år; och tillkännagaf Hans Excellens, att han, hufvudsakligen med anledning af de i Högste Domstolen vid förslaget framställda anmärkningar, ansett detsamma böra i vissa delar erhålla en förändrad lydelse, samt förty låtit revidera förslaget efter dess granskning i Högste Domstolen. Sedan Hans Excellens häruppå redogjort för innehållet af såväl det först uppgjorda förslaget med de i Högste Domstolen deröfver afgifna yttranden, som äfven det reviderade och af Hans Excellens till proposition i ämnet nu anmälda förslaget, anförde Haus Excellens: I det förslag till ny Sjölag, som jag nu i underdånighet framlägger lill Eders Kongl. Maj:ts godkännande, hafva de liesta af de i Högste Domstolen framställda anmärkningar emot detlill Högste Domstolens granskning sednast ölverlemnade förslag i ämnet blifvit iakttagna. Under åberopande af de för dessa ändringar inom Högste Domstolen anförda skäl, tillåter jag mig att rörande grunderna för 18
Jag äger en inteckning i Signildsbergs egendom på 10,000 ridr. Ägaren är fullkomligen säker och ordentlig; likväl är min inteckning icke i hvarje ögonblick reatisabel till contanta penningar. Om en allmän hypothekscassa öfvertagit denna inteckning jemte andra, skulle jag i stället för inteckningen äga en hypothekscassans obligation, som af cassans ombud blefve uppköpt hvad dag som helst på börsen till gångbar cours. Om jag nu vore i ett sådant förhållande, att jag företrädesvis skulle vilja placera mina 10,000 r:dr i statslån, ginge jag på börsen, sålde min obligation och placerade penningarna i statslånet. Men när staten icke upplånar för att skrinlägga, utgingc de af mig upplånta 10,000 r:dr genast åter i rörelsen och blefve sålunda disponibla, antingen till betäckande af utgiften för den omnämnda inteckningen i Signildsberg, eller till annat föremål. Jag tror mig således factiskt hafva bevisat att, om ett fondsystem vore grundlagdt, 74 millioner skulle vara tillgängliga, der nu alls intet finnes användbart till inrikes statslån. Enahanda förhållande äger rum med de öfriga i den enskilda rörelsen nu fästade 26 millioner. Dessa 100 millioner tillsammans vore dä icke allenast disponibla till statslån; de vore äfven disponibla för handeln, industrien och näringarna, som behöfva temporära lånetillgångar (förlag) för att kunna prosperera. Häri ligger isynnerhet fondsystemets stora fördel, att nemi. tillhandahålla och, på sätt och vis, skapa capitaler till alla slags företag af så väl allmän som enskild nytta. Huruledes rör e 1 sé c a pi t al et kan ökas, utan att derföre öka penni 11 gestocken, skall jag genom ett annat exempel upplysa. Sverige saknar ännu hvad som finnes i alla andra civiliserade länder, och hvad som der utgör en ganska stor del af rörelsecapitalet, nemi. inrikes vexlar. En handlande 3i6 De» 2? Augusti. lios oss har sina fordringar bokförda eller ställda i reverser; men boken kan ej circulera som mynt, icke ens reverserna, ty de äga icke vexelns rättigheter.
Utskottets Betänkande, VIII s 79— 86, bif. af Adeln, IX s 142, af PresteStåndet, IX s 148, återrem. af BondeStåndet. IX s 154» bif. af BorgareStåndet, IX s 172. Ytterligare Utlåtande, VIII s 777, 778, bif. af BondeStåndet, IX s 4^o. Hederstjerna, begärd gratification för Lagman, afsl. af BorgareStändet, IX s 827, lagdt till Handlingarne af Adeln, IX s 846. Se IIofRätten öfver Skåne och Blekinge om indragning af. Hellbergs, Assessor, anhållan om ersättning för liden förlust på en leverans af Artillerihästar; StalsUtskottets Utlåtande deröfver, IV 1. s 280 — 285, bif. af Adeln, IX s 77, af PresleStåndet, IX s 82, af BorgareStändet, IX s 84, återrem. af BondeStåndet, II s 13o3. Ytterligare Utlåtande, IV 1. s 514» lagdt till Handlingarne af BondeStåndet, IX s i4x. Underd. Hembud, om ändring i Stadgandet rörande; Motion, remitt. lill Lagutskottet, II s 1145. Utskottets Betänkande, VII 1. s 18 — 22, bif. af BorgareStändet, IX s io3, af Adeln, IX s 114> återrem. af BondeSlåndet, II s i3io. ia5 Ytterligare Utlåtande, VII 1. s 393 — 395, lagdt till Handlingarne af BondeStåndet, IX s 357, af Adeln, IX s 302, af PresteStåndet, IX s 370, af BorgareStåndet, IX s 375. Hemförare-Båtgillet i Götheborg, om upphäfvande af det så kallade. Ekon.
När dager var ljus, vände pojken emot hemmet, och fick nu höra många spörsmål, hvad sällsamma ting han hade sett och förnummit under natten. Men svennen ordade litet, och sade att han fallit i sömn, så att han icke hade försport någonting. Häröfver gäckades hans bröder, och gjorde spe af honom, det han trott sig kunna bättre genomgå sitt äfventyr än de, hvilka i allo voro förmer än han. Det led nu en rund tid framåt, och kom till den dagen som konunga-dottern hade utsatt för brölloppet. Då gick svennen till sin fader, och bad honom tillreda ett gästabud, samt dertill bjuda sina vänner och fränder. Bonden lät sin son råda härutinnan. Der tillagades så ett stort gästabud, och fattades icke god förplägning. Men när det led till midnatts-tid, och gästerna blifvit muntra, hördes plötsligen ett starkt gny utanför gilles-stugan, och der körde fram en präktig karm, dragen af ystra fålar; men i karmen satt den fagra konunga-dottern, klädd såsom brud, och med henne voro hennes begge hof-tärnor. Då blef en stor undran ibland alla gästerna, såsom hvar man väl kan tänka. Men ungersvennen undfick sin brud med glädje, och förtäljde för gilles-folket hvad äfventyr han haft om natten, när han vaktade sin faders äng. Derefter dracks brölloppet med fröjd och lust, och alla som sågo den unga bruden prisade svennen lycklig, att hafva gjort ett sådant giftermål. Bittida om morgonen, innan dagen sken, sade prinsessan att hon ville fara bort. Då blef brudgummen bedröfvad, och sporde hvi hon icke kunde skänka honom ännu en kort stunds glädje. Konunga-dottern genmälte: »min fader rådde öfver den sköna borgen, som ligger östan om solen och nordan om jorden. Han blef ihjelslagen af trollen, och jag hålles af dem i en hård fångenskap, så att jag kan icke undkomma, utom en kort stund vid midnatts-tid. Om jag icke är tillbaka innan sol går upp, gäller det mitt lif.» När ungersvennen hörde detta ville han icke qvarhålla sin brud, utan bad henne fara väl och säll.
Beklädnad åt stallbetjeningen Reseoch traktamentspenningar Skrifmaterialier och expenser, ved m. m. Byggnader och reparationer Balans till år 1804: Denna inrättning egde vid årets början 105 hästar, hvilket antal under årets lopp ökades med 20 vid inrättningen fallne föl. Deremot blefvo 8 hästar försålde, 5 dödade, 1 störtad och 1 aflemnad till Ottenby stuteri, så att vid årets slut funnos qvar 110 hästar, nemligen 36 beskällare, 23 moderston samt 51 unghästar. I betalning för de 8 försålda hästarne, bland hvilka funnos ett nittonårigt kasseradt sto och ett föl i andra året, hade erhållits tillsammans 2,639 R:dr 68 öre, eller i medeltal 330 R:dr. Strömsholms stuteri. Af denna, i Kongl. Kam mar-rätten med anmärkningar granskade räkenskap inhemtas i afseende å inkomster och utgifter följande förhållande: Debet. Balans från år 1862: Uppbörd: Arrendemedel ... Leverering från Stuteri-öfverstyrelsen 20,066: — Balans till år 1864: Kredit. Balans från år 1862: Utgifter: Pensioner . 516: — Fattigvård 79: — Medikamenter och sjukvård 770: 97. Transport och underhåll för landtbeskällare 9,631: 45. » » I hingst 1,055: — » »1 par dragoxar 250: — Livrébeklädnad 2,441: 18. För hingstars underhåll på Upsala Akademis ridstall 861: 37. Hästantalet vid Strömsholm, som vid 1863 års början uppgick till 191, utgjordes vid samma års slut, — sedan 19 föl och 1 arabisk hingst tillkommit samt 22 hästar försålts, 4 blifvit för ålderdom dödade och 2 störtat, — af 183 stycken, deribland 45 beskällare, 42 moderston och 96 unghästar.
Ridderffapets och Adelns Protocoll, wid Urtima Riksdagen i Arebro, den 25 Aug. i8io. S. D.^emitterodes till Statö-Ulssottet ett anförande lill Protokollet af Friherre Cederstöm, Jacob, rörande hyra pä Statens bekostnad för de rum, som äro nyttjade till Srandens Klubbar; ssmt Ett Diktamen af Grefwe Mörner, Adolf Göran, rörande bestämmandet af tjenliga arfwode» för Ståndens och Ukssokiens Canzlier och Betjening, 94 Den s§ Aug. r.ing, afoasiade, sä wäl efter arbetets beskaffenhet, som efter den drygare kostnad, som Riksdagens flyttning för hwar och en särskildt ästadkommer. Ot supra Lx xrotocollo, 6. Silverstolpe. Utdrag af Protokollet, hältet hos Hög. wördiga Preste-Ständet, wid Urtima Riksdagen i Orebro,d. 25 Aug. l8ra. S D §ör-drog» ånyo och bifölloS Riksens Höqlofl. Ständers CsnstilurionS'UlskottS Försiag till Walätt, Succehions-ordning och Thronföljare-Försäkran; anseende Ständer ltkwäl begynnelsen af 4 Momentet uti den sistnämnde tydligare kunna uttryckas salunda: Slutligen urlofwe och försäkre Wi, akt enär Wi efter Hans Rong!. Maj ts Swea Rikes och Wär Regerande Auernädiqste Konungs och Herres dödliga fränfälle, re. l-lt tuprä Lx protocollo, ^f. O. HImyuist. Utdrag af Borgare-Ständets Protokoll, wid Riksdagen i Orebro, den 25 Augusti r8io. S.
Då det icke kan nekas, att nyssnämnde hypotheker, såsom i sin närvar, form hvarken i ofvannämnde mening offentliga eller speciella, d. v. s. meddelade för bestämdt belopp eller i viss egendom, högst menligt inverka på realcrediten, då del för förmyndare Den 26 Octo ber. 365' mäste vara betungande, att all bans egendom häftar för ett lill beloppet obestämdt hypothek; och dit delta hypolhek likväl ej medför den afsedda säkerheten för de omyndige, enär förmyndaren är oförhindrad ali föryttra sin egendom, så hafva röster med skäl höjt sig för afskaffandet af dessa hypolheker, och för min ringa del instämmer äfven jag i den mening, att de sådane de nu dru höra upphäfvas. A andra sidan måste dock högst vigtiga skäl förefinnas för samhället att betrygga de omyndige, då, enligt hvad jag haft äran anföra, sä många länders lagstiftningar bibehållit detta hypothek, skiljande sig allenast deruti, att vissa bland dem antagit förmyndarebefallningen endast såsom grund för rättighet att vinna hypothek, men för dess verklighet fordrat inteckning, då deremot andra bibehållit myndlingarne vid deras lagliga hypolhek, äfven om inteckningen försummats. Jag ämnar icke upptaga R. o. Ad:s tid med upprepande af dessa skäl, hvilka hufvudsakligen grundas derpå, att Staten, som bestämmer om förmyndares tillsättande, mäste anses pligtig ali vaka öfver det de omyndiges egendom, som i förmyndares händer anförtros, ej må förskingras.
Fru von Hagen, som med spändt intresse STARK (fortfar). Och samvetet sedan, detta skräm skott ifrån predikstolarne, hvad är det annat än ett tomt hjernspöke, ett uselt narrverk. Hvar och en tar för sig så mycket han kan, och släpper det icke om också naglarne skulle följa med. FRU VON HAGEN (med spelad hänryckning). åt golfvet) Bort med detta hyckleri, hvarmed man måandra. har rätt, ni har talat ur min egen själ! (kastar boken ut Ja, ni ste lura verlden! (räcker handen åt Stark) Vi förstå hvarSTARK (studsar). Den förnäma damen och arbetsFRU VON HAGEN. Äro likväl stoftkorn ur samma karlen? jord, utgångna ur det intet, till hvilket de skola återgå. Ni har öppnat för mig friare utsigter, ni skall bli min lärare, min vän, och vi skola tillsammans trotsa den mensklighet vi förakta. STARK. Och följden deraf? 40 FRU VON HAGEN. Blir ingen, ty det finnes ingen STARK (betraktar henne med en slags hemsk undran. För FRU von HAGEN (med låtsad passion). Vi måste slu dom, ingen redogörelse bortom grafven. sig). Den qvinnan skrämmer mig. ta ett förbund, en oskiljaktig förening hvilka afsigter har ni med er dotter? STARK. Inga. min son! FRU VON HAKEN. Jag begär hennes hand för STARK (öfverraskad). Huru? någon egennytta till grund härfor, ty jag är sjelf rik, FRU VON HAGEN. Ni kan icke tro att det ligger rikare än ni, min enda önskan är att fästa er vid mig, la omskapa verlden. att tvinga er att närmare utveckla dessa idéer som sko(Några ögonblicks tystnad, hvarunder Stark skarpt fixerar Fru von Hagen, som å sin sida, med brinnande blickar, följer alla hans rörelser). vilkor. STARK. Nåväl, jag samtycker, men med ett FRU VON HAGEN. Och det är? helst innan doktorns återkomst! STARK. Att giftermålet sker hastigt, brådstörtadt, FRU VON HAGES. Ni tror då? STARK.
Men om statens jernvägar i deras helhet icke inom en mansålder komma att återgifva någon ränta på anläggningskostnaden, hvilket är mer än troligt, att döma af hvad större banors underhäll och rörelse derå i allmänhet kostar, ja, om sjelfva denna underhållsoch driftkostnad kommer alt inom kort erfordra ett årligt tillskott, samt skatterna, till följd häraf, måste ökas med några millioner årligen under loppet af nära 40 år, så torde den tid ej vara långt aflägse, då detta förhållande, långt ifrån att glömmas, verkar i en motsatt riktning och försvårar all vidare uppmuntran från Statens sida af jernvägsarbeten i vårt land. Det är i detta afseende för Staten som för enskilda en stor skilnad om en utgift göres af de medel man eger, eller om man skall skuldsätta sig för ändamålet. I det förra fallet glömmes kostnaden lätt, i det sednare medför den sin egen ständiga påminnelse. Herr Öfverste Ericson har äfven upptagit frågan om den i Förenta Staterna, Bilaga M t till Herr Hierta» reservation vid Statf-Utsk. Uti. M 86. 101 låsom Herr Öfversten »jolf yttrar, mera allmänt antagna konstruktion af vagnarnas underlag, som äro rörliga med 8 hjul, och hvilka anföras hafva den fördelen, att ett så konstrueradt lokomotiv kan med lika åtgång af bränsle draga fram en större tyngd med samma hastighet, samt en lika tyngd uppför en större lutning, äfvensom ntt de, enligt hvad von Gerstner uppgifver, erbjuda en större säkerhet alt ej gå ur spåret. Herr Öfversten anför att framlidne Ingeniören Stevensen berättas vara uppfinnare af denna vagns-konstruktion, men att han sjelf lika litet användt dem i sitt fädernesland som i andra länder.
Denna rörer, som nyst sades endast och allenast tiden hwarisränBe» willningenS till »varelse kommer att räknas, h »varemot ater Bktvillniugens fördelning under rubrique af Bewillning till Adelar och till Adelar under benämning af krigsgärd hörer till framdeles förekommande öswerläggning om bestämmandet af Bewillningssnmmans belopp. Att utsätta den i Januari» i8iv fason, lid hwarifran Vcwillningen kunde och borde börjag, har Liwen sa litet gemenskap med Bewillningssummanö belopp och dest förande under wista rubriquer, som »ned prinripernc för fördelningen, hwilka sednare likwäl Ridderskapet och Adeln för någon tid sedan särskildt sast, siäldk. BewillningS-summanS förande under olika titSar, de mä heta krigsgärd, bewillning och hwad mera som helst förekommer j naturlig ordning när sum, man bestämmes, och huru är det möjligt, att innan summans belopp är determinersdt, bestämdt afgöra Huru stor del bör kallas Bewillning, huru stor del krigsgärd? Gref» Den ro December. Grefwe V6 venlij s ! m , (^srl. I hwad Friherre kvlrnaerÖLim nu anjörr, får jag kil! alla delar inuamma. och anhallcr art Herr Grefwe» och Landt Marlkalken läckles göra proposition kill bifall ä hanö motion. Rörande Friherre Lissl; will jag nu icke inga i någon öfwerläggning, emedan densamma är lagd pa bordet. Friherre Lissl von wolstein. Dä det medgifwes wara Ständers rätt, att förel^rifwa under hwilka titlar Bewillningcn bör ulga, ser jag ej hwad som hindrar, att min proposition ankagsS. Grefwe löfvenhjelm, sri. I afseende pa Friherre Lrss!; motion, begifwer jag mig gerna sä wida, att den framdeles mä företagas, allenast Friherre lVlsnnsrlreims först blir afgjord.
Hvad ater beträffar fragan om den under ÖfverJerfva Hemmans arrende nu upplåtne så kallade Kungsängens skiljande från Hemmanet vid Arrendets slut och att afkastningen derutaf sedermera måtte få användas för Slatts-Stats-Be - 525 Stats-Utskotlets Setänkanden. tjeningens aflönande; sa anser Utskottet afgörandet af denne flaga helt och hållet bero på den umletsökning af Landtmätare , som, efter hvad Utskottet inhämtat, redan ar företagen t,11 utrönande huruvida berutde äng tillhörer Hemmanet och under dess skattläggning är begripen, eller må finnas vara en lägenhet under Slottet; kommande, i förra händelsen, denne äng ätt såsom tillförne, jemte Hemmanet utarrenderas for Stats-Verkets räkning, men i den senare disponeras för Slötts-Statens behof. Då Kongl. Majit i Mader, såsom förrberördt ;ir, af öfversko!terne på StatsVerkets intrader bevuljat 8,000 R;d till de nödvändigaste förbättririgarne å Byggnaderne , hvilka medel efter hand i den nion de för användandet erfordras skulle utgå, lära Riksens Högloft. Ständer bifalla, att afskrifning for denne summa far göras i sammanhang med öfrige förskotter af denne beskaffenhet och i den ordning utgifterne i sådant afseende förekomma. Och hvad slutligen angar de derutöfver för Kongl. Slottets saint öfrige Byggnadernes fullkomliga i ståndsättande érforderlige medel; så, enar Kongl. jViajit serskildt låtit i Nåder till Utskottet öfverlemna ett förslag, som upptager beholven for samtlige Kongl. Lustslottens reparerande, får Utskottet i dess häröfver afgifvande yttrande sig jemväl utlåta om den tillgång för Ulricsdahls Kongl. Lust-Slotts och Byggnaders istånrlsättande, som må_ kunna föreslås till beviljande. Om nu Riksens Högloft.
I N:o 106. Ank. till Exp.-Utsk. den 9 April, kl. 6 e. m. Betänkande, i anledning af ej mindre Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Stät ider, angående sättet för återbetalningen af län, beviljade utaf allmänna medel till understöd för vatten-aftappningar, eller andra förberedande åtgärder för större odlings-företag, än äfven serskildt väckt fråga om vilkoren för dylike låns erhållande. Med anledning af Fullmägtiges i Riksgälds-Contoret i underdånighet gjorde framställning, rörande befarade svårigheter vid bokföringen ocb bevakningen af säkerhetsbandlingarne för de å nämnde verk anvisade lån till vattenaftappningar eller andra större odlingsföretag, har Kongl. Maj:t, för att, utan åsidosättande af det allmännas skäliga anspråk på fullkomlig säkerhet för dessa låns återbetalande, för menigheterne underlätta lånemedlens utbekommande samt ränteoch capital-afbetalningarnes behöriga fullgörande, medelst Nådig Proposition den 2 nästlidne Augusti (införd under N:o 6 i i:ste samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll) föreslagit: ”att återbetalningen af lån så väl af de medel, Rikets Ständer vid sisLlidne Riksdag anvisat till understöd för vattenaftappningar eller andre förberedande åtgärder för större odlingsföretag, sorn ock af de medel, hvilka Rikets Ständer hädanefter för enahanda ändamål kunna bevilja, må på det sätt få verkställas, att, sedan det lånehelopp, för hvars återbetalande hvarje betalningsskyldig hemmansdel skall ansvara, blifvit bestämdt, och i följd deraf äfven det belopp, som årligen skall till skuldens fulla liqviderande, jemte bestämd ränta, erläggas, sistnämnde belopp under serskild rubrik, hvarvid bör utsättas sista året, då betalningen skall utgå, bör, såsom ett hemmanet i samma antal år åliggande allmänt onus, å debetssedeln upptagas, af krono-betjeningen uppbäras, i Ränteriet nedsättas och såsom andra till Riksgälds-Contoret ingående medel redovisas.”