Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
De förre afse icke annat än aila delägames gemensamma vitast och förmon i ägoväldet; icke dera6 totala skiljande derifrån; och de sednare rubba icke eller en af Lagen och alla formaliteter faststäld ägandeeller besittningsrätt, utan endast öfverlemna åt vissa personer en optionsrätt, hvilken, vid handeln köparen bekant , ej kan sägas directe kränkt hans företag och välfärd, eller mehnligt förnärmat hans med lagligt värn omgärdade rättigheter. 26,0 Den 12 Ju/ii e. m. På dessa skål och de flere väl grundade, hvilka blifvit framstälde af dera, sora yttrat sig emot den omnämnde tvångslagen, anser jag för min del dess antagande betänkeligt , och tror att detta ämne, hvari meningarne äro så märkeligen delade, åtminstone icke allt för fort må påskyndas, utan anstå till pröfning, i sammanhang med nya LagFörslaget till Jorda-och ByggningaBalkarne, samt hvad deri innefattas, rörande vattuafledningar och Sjöars uttappande eller sänkning rn. nu Men derest omständigheterna, emot ofviQ anförda tanka, skulle finnas så starka och tvingande att nödvändigt lagförändring genast mäste vidtagas, till afhjsl pande af de stora hinder vattuverken förmenas tillfoga jordbruket, vågar jag vördsammast hemställa, huruvida icke, vid närmare öfvervägande af de väsendtlig51 svårigheter, som i verkställigheten komma att möta omförmälte Förslag, deremot för ändamålet kunde anses tillräckligen verkande och mera rättsenligt om en Författning blef förslagen och utfärdad af ungefär följande uppställning och syftning: i;o.
Emedlertid hade Cassans medel, till ett belopp af 12,692 R:dr 16 sk. 1 r:st, och behållningen af dessa i Banken ägande Creditiv 118,617 R:dr 16 sk. 1 r:st. blifvit använde, utom hvad af en för Yerkets räkning den 29 September insatt Summa af 2oi,3oo R:dr, kunnat åtgå, att förnöja vissa fordringsägare. Sådane äro de omständigheter, hvarå jag ansett mig kunna lästa Högloflige ConstitutionsUtskottets uppmärksamhet, och hvaröfver jag tror det böra lemna upplysning; jag lemnar nu till hvars och ens bedömande, huruvida det allmänna Betänkandet något sådant innehåller. Det tyckes, som i de nu oinförmäldta åtgärder, ägande-rätten blifvit våldförd; väld och mannamon till någre enskiltes förmån utöfvad, ett lemnadt eller taget depositum tillgripet, samtlige Fordringsägares gemensamma tillhörighet skingrad; ja, jag bar trott mig igenfinna i detta brådstörtande steg den verkliga orsaken till samtlige Disconternes fall, och i följe deraf den brydsamma ställning, hvaruti hela Riket råkat, genom rubbning och oreda i penningeväsendet, och allmänna crediten, hvilket gjort Riksens Ständers samman - Den 27 Maji. 425 kallande till en kostsam urtima Riksdag nödvändig. Ty hade Malmö Discont blifvit lernnåd åt sitt öde, att antingen reda sig sjelf, eller genom en ordentlig concurs tillfredsställa, så långt den förmått, sina borgenärer, så bade dem åtmindstone vederfarits lika rätt och Staten hade ej behöft genom allmänna medel, till myntvärdets ännu vidare försämring, godtgöra den förlust, som genom några privatas bedrägliga förhållande uppstått, och hvilken, det oaktadt, ändå måste blifva ganska känbar. Och detta på en tid, då myntvärdets upprätthållande, om icke förbättring, vore så högst önskansvärd.
Plnraliteten inom Utskottet har nemligen trott det vara lämpligt att afskaffa ett bruk, som icke hemtar sin anledning från Grundlagen, och dessutom borttager en högst dyrbar lid, utan att, enligt hvad Utskottet förmår inse, medföra ringaste väsendtolig nytta, derest man icke skulle vilja dit hänföra den beqvämlighet, som derigenom någon gång torde tillskyndas enskilda Ledamöter, hvilka först sent lill voteringen eller valet sig infinna. 3q §. om omröstnings Protocoll är af enahanda lydelse med nuvarande 44 §• 40 §. om val af Ridder skåpets ock Jdelns Fullmägtige i Banken och RiksgäldsContoret samt Revisorer, är af lika innehall som den nuvarande /y5 §:n, med den skiljagtighet, att i den nya §:n finnes endast hänvisning lill de §§. i Grundlagen, som angå dessa val, 41 §. om en serskild OrdningsStadga är, med någon förändring i redactionen bibehållen lika lydande med närvarande 46 §. 4?. §. om RiddarhusUtskottet, svarar mot 47 §•» nied tillägget af den föreskrift, C a6 ) att Utskottet inom tre månader efter Riksdags böljan bör hafva afl em nät dess Berättelse öfver Riddarhussamt Wadstena Adlige JungfruStifts-ärendenas förvaltning dan förra Riksdagen, 43 och 44 §§•» svarande till 48 och 491110 gällande Riddarhusordning, handla om val af Riddar hus Direct io ri en , samt tillsättandet af RiddarhusSecreteraren och Riddarhusets öfrige Tjenstemän, Det förra valet är föreslaget att på förr vanligt sätt in Pleno för sig gå. I afseende å det sednare, har Utskottet ansett det vara tillräckligt att låta i RiddarhusOrdningen inflyta, att dermed förbållcs, på sätt Ridderskapet och Adeln derom förordnar.
har den, som som blomster kring dess altar sira, skrifver dessa rader, i åratal förgäfves eftersökt; jag blott i tanken ser den afskedsfest de fira, först sommaren 1887 fann han namnet i en gammal ser Eder bifallslagren kring Abotidnings ' annonsafdelning: om deras panna vira Namnet spanas fåfängt i något literatureller teater-historiskt arbete, med undantag af Dahloch ser det utan qval, nöjd i mitt grens Anteckningar om Stockholms teatrar, der (sid. (ilö) » Baptiste, Fredrique, skådespelerska », namnes Hvad! Utan qval! Monn ' jag vill skryta? såsom öfversättarinna af en 1-akts-komedi från tyskan. Jag tärs ju ej af afunden — Hvi blygas då: för qval, vid öfvertygelsen, Sporrad af upptäckten i det gamla finska bladet, att lott med dem jag ville byta, har jag sedan eftersökt och funnit några data om och önskan att med dem få bifallslagren bryta, denna alldeles bortglömda författarinna, och de följa näst önskan att förtjena den? här nedan. Fredrique Eleonore Baptiste tillhörde måhända den i förra århundradet från Frankrike hitkomna * » Små berättelser och tidsbilder af Kapten Puff. » konstnärsfamilj, Baptiste, hvilken skänkt Sveriges (Åbo 1866). första scen framstående representanter för såväl skåde* * Stycket är otryckt, men affischer öfver det samma spelet som baletten och musiken. Eller måhända finnas i Kungl. Biblioteket. A f de i stycket förevar hon dotter till en kungl. kammartjenare Baptiste kommande personerna — Hugo von Hochberg, Maoch dennes hustru Engla Helena (1829 afliden i en thias von Waldenhausen, Kurt von Felsenburg, Eberålder af 79 år). hard von Turneisen, Kuno von Hohenstein, Udo, Waldemar, Adelheid, Hulda, Kunigunda, eremiter, Den ifrågavarande mademoiselle Fr. Eleon. Bapriddare, väpnare, röfvare, herdar och herdinnor — tiste debuterade å Norrköpings teater d.
Utskottet säger sig vara af den mening att böterne för fylleri böra, hvarje gång åtal sker, endast utgöra det belopp, söm nu för första resan är stadgadt, att påföljden af ej mindre correctionsarbete än den med ärelöshet jemförliga förlusten af medborgerligt förtroende måtte borttagas, och att den felande i Stället, när han ej af lie undergångna bestraffningar för fylleri i allmänna lefvernet låter sig rätta, utan fjerde gången eller oftare gör sig lill samma brott saker, skall anses föl fallen att Under förmyndarevård ställas, om sådant af vederbör, äskas. Detta är en så betydlig förbättring, att jag anser ganska mycket derigenom vara vunnet. Det är icke behöflig! att utveckla de rättsgrunder, hvarföre man ansett fy 1 ler i las te tt vara hemfallen under allm. lagstiftning. Derom kan mycket sägas, men jag skall icke besvära dermed. Jag anhåller blott att få göra några anmärknrr vid följande §§. Den i §:n stadgar 3 r:dr 16 sk. böter för hvarje resa fylleri-förseelse. Jag hade trott, att en varnings i3 H. 5 34 Den a September f. ni. grad kunnat finnas sålunda, att på första resan icke föfjt b a-* tesansvar; men det har icke kunnat ske, derföre att vi sakna en myndighet, som kan utöfva en slags fadersmakt och varna för dryckenskapslasten, i §:n stadgar vidare: ”Döm”mes någon 4 gånger eller oftare till ansvar för fylleri, vare, ”om han är myndig, dessutom under förmyndare ställd, då "påstående derom göres." Detta förslag anser jag vara ganska nyttigt och ändamålsenligt; men i och med detsamma lagen belägger detta brott med så hardt straff, som alt vara omyndig förklarad, blir bötesansvaret i jemförelse dermed en obetydlighet, hvilket derföre bör försvinna. För 5:te resan fylleri-förseelse anser jag den tilltalade böra hafva förverkat rättigheten att kallas till ett allmänt mer eller mindre vigtigt medborgerligt förtroende. I vår lagstiftning är redan antaget, att den som blir förklarad omyndig, icke får begagnas till vissa befattningar.
11 het med ifrågavarande pensionsanstalt, vore egnad att på ett mera verksamt sätt befordra sjöfartsnäringens utveckling — hvilken näring måhända hittills icke blifvit af Staten lika frikostigt understödd som åtskilliga andra — redan i denna egenskap påkallade det allmännas behjertande, och då detta måste i vida högre grad blifva händelsen, när man betänkte, att den duglighet, kraft och fosterlandskänsla, som derigenom i fredstid kunde vinnas åt handelsflottans manskap, skulle i farans stund öka rikets försvarsstyrka och värn, enär nemligen, enligt Kongl. Kungörelsen den 13 November 1860, allt det till rikets handelsflotta hörande sjöfolk, som vore ä sjömanshusen eller i Magistraternas rullor inskrifvet, sä ock sjökapitener och styrmän, äfvensom machinister å ångfartyg, vöre pligtige att under krig tjenstgöra å Kongl. Maj:ts Flotta från och med året näst efter fyllda 20 år till och med det år, då 35 års ålder uppnås, ansåge Kongl. Maj:t att, till fyllande af hvad som med beräkning af förut angifna inkomster ännu bruste i den erforderliga summan, 74,000 B:dr, ett belopp af 25,000 R:dr borde af statsmedel anvisas. Då emellertid, af anförda skäl, pensioneringen syntes ej böra ta°ra sin början förrän efter 5 år, eller från och med år 1869, skulle också icke något anslag hvarken af statsmedel eller från handelsoch sjöfarts-fonden behöfva dessförinnan utgå, men deremot borde föringsersättningen få af pensionsanstalten uppbäras från och med nästa års början, så mycket heldre, som derigenom kunde grundläggas en tillgång till bestridande af de utgifter, som, förutom pensioneringen, vore med inrättningen förenade.
Ej mindre till följe häraf, än ock i anledning af en i Hedervärda Bonde-Ståndet af Riks. dagsmannen Anders Danielsson gjord och till StatsUtskottet remitterad ytterligare motion 1 frågan, får Stafs-Utskottet vördsammast anföra följande : Utskottet kan val ej annat, än billiga de skäl, som af Herrar Oxehufvud och von Stahl, samt Anders Danielsson] uppgifvas för ett Magasins inrättande i Staden Borås’ Men enär sjelfva verkställigheten deraf egentligen synes böra genom Allmänna Magazins-Directionens försorg tillvägabringas efter de fullständige upplysningar, som från Konungens Befallningshafvande i Länet måste infeulras och på grund af ett riktigt bedömmande, huruvida ooh i hvad mån denna Magazins-anläggning för ortens behof är oundvikligen nödvändig, anser Stats - Utskottet sig icke annorlunda kunna tillstyrka bifall till ifrågavarande anhållan, än i föehållande till de allmänna principer, som Utskottet för dylika Magaziners etablerande föreslagit i dess om grunderne för Magazins - Inrättningens organisation afgifne Betänkande. Oanmäldt bör dock Utskottet icke lemna, att Magazins-Fonden redan äger ett Magazins-lrus i Staden Borås, som för närvarande, jemlikt Kongl. Majlts Nådiga tillåtelse, begagnas af Elfsborgs Regemente till förvaring af Tross - persedlar, men om hvilket 3588 Stäts-XJtskotteta Betänkåndenl Magazins återställande till Allmänna MagazinsInrättningen, tillika med öfrige från Inrättningen tid efter annan till andra behof disponerade Hus oell Byggnader, Utskottet uti dess nyssnämnde Betänkande hos Riksens Höglofl. Ständer gjort hemställan; Och varder detta yttrande Riksens Höglofl. Ständer vördsamligen understäldt. Riksens Höglofl. Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid StatsUtskottets Betänkande angående Båtsmans-Indelningen i Blekinge.
St. då borde komma dem till hjelp. Dessutom skulle jag tro, att detta vore ett indirect sätt att afbända Kronan de densamma tillhörande lägenheter, och jag tror att detta indirecta sätt bör undvikas. Önskar man målet, så må man säga rent ut, att Ständerne böra försälja Kronans lägenheter. Ifrågavar. föreskrift innehåller intet annat, än att nuvar. innehafvare af kronolägenheter skola på ett indirect sätt komma i besittning af äganderätten dertill. Jag afstyrker Hr Ribbings förslag och yrkar bifall till Utsk:ns betänkande. Hr Ribbing: Det är mig obegripligt, huru den siste talaren kunnat så uppfatta mitt yttrande, som han gjort det. I afseende på livad lian säger, att Ständerne skulle göra sig till förmyndare för arrendatorer, så medger jag, att sådant kan till viss grad påstås, emedan detsamma kan i fråga om alla lagar anföras; men jag har icke så mycket afsett förmynderskapet, eller om jag så får säga arrendatorernes nytta, som icke mera K. M:s och Kronans fördel el - De» aG September. ler det ändamål att icke kronolägenheterne må blifva totalt ruinerade, hvilket jag fruktar att de blifva med den lag, som nu existerar. Detta är hvad jag egentligen åsyftat med min framställning. Frih. Sprengtporten, Jac. Wilh.: Jag hade icke ämnat yttra mig i denna fråga, och jag föreställer mig, att i alla fall vid denna riksdag icke den princip kan komma att göra sig gällande, som Hr Ribbing försvarar, nemi. att införa en städja vid arrendens emottagande; men jag anhåller likvisst, då ämnet gifvit anledn. till yttrande af stridiga meningar, att få tillkännagifva, det jag fullkomligen instämmer i Hr Ribbings mening, att det utan tvifvel vore det riktigaste i slatsekonomiskt afseende, om, vid kronolägenheten bortarrenderande, ett fixt årligt arrende bestämdes efter deras rätta värde och afkastning, samt derutöfver erlades en städja, beroende af anbuden vid auctionstillfället. Principen är också icke ny, ty den finnes redan till en del anlagen i afseende på militias-boställen.
Maj. der hafva fullt skäl att upphäfva det, eller att egenteligen blott yrka verkställigheten af sitt en gång fattade beslut om dess upphäfvande, iiock, upphäfva är icke rätta ordet. Här är blott fråga om att inskränka det till sin rätta natur, såsom ensamt gällande för methoden att skära Noter i bly, hvaremot rättigheten, att antingen med rör. liga typer eller med lithographie trycka Musikalier, fullkomligen frigifves. Friherre af Wetterstedt, Gustaf: I anled ning af det anförande som nu blifvit uppläst, om den uteslutande rättigheten att trycka Musi kaiier, som en viss Embetsman be, kommit, tror jag mig endast böra gifva Höglofl. Ridderskapet och Adeln tillkänna, atfc denna vissa Embetsman, hvarmed utmärkes KrigsRådet Åhlström, gifvit åt det privilegium han innehar en tydning, som redan väckt flera påminnelser af enskilt» personer, hvilka derigenom ansett deras rätt förnärmad, att ett mål af denna beskaffenhet för det närvarande är under HofCantzlersEmbetets pröfning, och att för öfrigt, då hela denna frågas afgörande beror på en undersökning, hvarvid båda parternas rätt bör iakttagas, Höglofl. Ridderskapet och Adeln torde upplyst finna, att intet föregående beslut om Privilegii upphäfvande eller inskränkning, af Rikets Ständer möjligen kan tagas. Herr Mannerhjerta, Ulric Emanuel: Den motion jag haft äran väcka, och som af Herr Den 2 a Maj. 6gi Hammarsköld nu blifvit understödd, hade ej det enskildta föremål, som han tyckes gifva densamma. Den innehöll önskningar, att exclusiva privilegier i allmänhet måtte tilldelas ur en annan synpunkt, och få en mera välgörande rigtning, än de för det närvarande hafva, och till bevis på denna rigtnings skadlighet, vågade jag såsom exempel anföra verkan af ett enskildt privilegium, som, till förfång för idogheten inom enviss gren af konstfliten, alltför länge fortfarit. Jag har trott mig, i anledning af Herr Hammarskölds dictamen, böra ödmjukast göra denna förklaring.
St:r för deras del behagade medgifva, att den mark, till högst 5 t:l:ds vidd, som kanalverket till uplagsplats, magasiner och bostäder kan behöfva, och hvilken är belägen dels på Strömsholms kungsgårds, dels på länsmansbostället Horns ägor, må till kanal - 222 Den 3 December e. m. verkets fria disposition, för berörda ändamål, såsom kanalbolagets egendom uplätas. Begärdes på bordet. Hr Liljenstolpe, Axel Fredrik, hade inlemnat 2:ne så lydande motioner: l:o. Inom Bygdeå socken uppe i Norrland, å en liten utjord, bor, sedan många år tillbaka, en af Högstsalige Konungarne Carl den I3:des och Carl den 14:de Johans tjenstemän, G6 år gammal, medellös och af långvarig sjukdom hemsökt: f. d. IIofNot. vid de år 1844 upbäfda K. BorgRine, JurisKandidaten Johan Haeggström. Såsom qvasi kamrat med den gamle f. d. HofNot., enär jag under flera år hade Nåd. förordnanden såsom ledamot dels i Nedre, dels i Öfre BorgR:n, vågar jag, uppå hos mig derom gjord framställning utaf en den gamle f. d. tjenstemannens ännu qvarlefvande kamrat och sanno vän, till R. H. St:rs icke sällsporda välvilja och behjertande anmäla den meddellöse, numera sjuklige och orkeslöse samt åldrige f. d. tjenstemannens vördsamma, på rättvisa och billighet grundade — jag vågar nära nog säga — anspråk på denna välvilja, detta behjertande, eller att komma i åtnjutande af under mera än 4 år förlorad pension, med tillsammans, på en gång, 850 R:dr 16 sk. b:ko. Haeggström blef, efter vid Upsala Akademi aflagd JurisKandidatexamen, år 1815 antagen till Auskultant i K. Svea HofRätt, 1816 vice HofNot. samt 1817 i Nåder utnämnd till ordinarie HofNot.
Derigenom är hammarskatten fastställd till t procent af det tillåtna årssmidet, och till detta belopp har den utgått och utgår ännu för stångjernsoch ämnes-bamrar, sorn blifvit privilegierade före år i8o3; dock så, att, vid så kallade fiälsehamrar, må, för hvarje 100Skepp, af det privilegierade och beskattade smidet, tillverkas i5 Skepp., med befrielse från hammarskatt, enligt Kongl. Brefvet den 2 Augusti 1731, sorn tillika innehåller, att denna frihet till öfversmide, ulan vidare hammarskatt, icke är personell, eller endast rörande dem, af Ridderskapet och Alein, som ega frälsehammar, utan följer naturen af sjelfva grunden och egendomen, så att, i hvilkens hand en frälsehainmare är, egaren dertill af samma förmon h r sig att hugna. Då, genom Kongl. Förordningen den 4 Statssamt hällni. Besv.- oc7i Elon.-Ulslottens Betänkande, IV:o Sy. i5 Juni i8o3, smidesfrihelen utvidgades, stadgades tillika, att för hävdar och hamrar, sona derefter fingo anläggas, skulle till Kongl. Mnj:l och Kronan erläggas dubbel hammarskatt, eller 2 Skepp, lör hvarje 100 Skepp., utan att någon så kallad frälse-frihet finge derå beräknas, samt alt, folden tillökning af smidet, som vid redan inrättade härdar och hamrar blefve tillåten, skulle betalas till Kronan i recognition för hvarje Skepp., ifrån 3a sk. lill och med 1 R:dr, efter omständigheterne; dock borde, enligt Kongl. Brefvet den 11 Januari i8o5, äfven för det så kallade recognilionssmidet, erläggas dubbel hammarskatt, hvilken likväl, uträknad efter den årliga Taxan å hammarskalts-jernet, skulle gå i afräkning på recognilionsafgilten.
Fiskalen i Götha Hofrätt, vice Häradshöfdingen August Bergström, årlig pension från och med månaden näst. efter den, i hvilken afsked från fiskalstjensten varder honom beviljadt . „ Chefen^för Kameral-departementet i Fång vårds-styrelsen Carl Mauritz Kruskopf, årlig pension från och med månaden näst ettor den, uti hvilken afsked från hans befattningar i statens tjenst honom meddelas Transport Riksmynt. Skrifvelse, Nio 186. Transport Till Chefen för Kronoarbets-bataljonen på Carlsborg, Majoren Johan Henrik Ennes, när han uppnått 65 år och derjemte styrker, att hans helsa är försvagad, årlig pension från och med månaden näst efter den, då han undfår afsked från Bata! jonschefs-befattningen vid kronoarbets-korpsen „ Direktören vid Läns-cellfängelset i Christianstad Adolf Trot zig, årlig pension från och med månaden näst efter den, då han erhåller afsked från berörde Direktörs-befattning . „ Direktören vid Landskrona straff-fängelse, Underlöjtnanten Carl Peter Westergren, årlig pension från och med månaden näst efcer den, då han undfår afsked från Direktörs-befatt ningen „ Sergeanten vid Wendes artilleri-regemente Nils Otto Jonas son, årlig pension från och med månaden näst efter den, i hvilken afsked från Sergeants-beställningen honom beviljas hvarjemte, i händelse Jonasson icke genast från samma tid skulle få uppbära don från regementets enskilda kassa honom tillkommande pension, ett deremot svarande belopp, eller 120 R:dr R:mt för år, må, intilldess sådant eger rum, likaledes från och med månaden näst efter afskedstagandet, till honom från indragningsstaten utbetalas. „ Vaktmästaren vid Straff-fängelset i Landskrona Nils Nilssons enka, Maria Catharina Nilsson, född Falkman, årlig pension „
Och hafva Rikets Ständer i anledning häraf äfven för nämnde 3:ne år anvisat en summa af 9000 R:dr R:ml, till lifgifvande af äldre historiska skrifter och handlingar, att med 3000 R:dr årligen utgå. Expedilions-Utskottets Förslag• till underd. Vidkommande den af Eders Kongl. Maj:l väckta fråga om beviljande af ett anslag utaf 255,86-4 R:dr 89 öre för tillämpning under år 1857 af de på Åttonde Hufvudtitelns ordinarie stat föreslagna löneförhöjningar för embetsoch tjenstemän in. fl., skola Rikets Ständer framdeles meddela yttrande. 19:o Af en under den 31 Mars 1857 från Eders Kongl. Majrt till Rikets Ständer ådälet) nådig Proposition om beviljande af ytterligare anslag för uppförande af nybyggnad vid Allmänna Institutet för Döfstumma och Hlinda hafva Rikets Ständer inhemtat, alt, sedan Rikets sednast församlade Ständer, för uppförande af en ny lärohusbyggnad vid omlörmälda Institut uppå den at de då alternativt föreslagna 2 platser, hvilken Öfverintendenls-embetet förordat, eller inne på gården invid Institutets hufvudbyggnad, beviljat den, enligt upprättadt kostnadsförslag, härtill erforderliga summa af 25,000 R:dr b:ko, och derjemte till inköp af inventarier för Institutet anvisat ett belopp af 5,000 R.dr samma mynt, samt Eders Kongl. Maj:t, i anledning deraf, förständigal
Silfversparres »nka och barn, angående; motion af Hr Fredrik August Cederschiöld: se Motioner. — åt Språkläraren Carl Martin Spaniers enka, angående: B. X 286. 293; XI. 26, A. 27. — å Rikets Allmänna Indragnings Stat, åt framlidne Öfversten Carl Joban Ströms enka; motion af Herr Samuel Gustaf von Troil: se Motioner. — å Rikets Allmänna Indragnings-Stat, angående rätt till sådan för sinnessvage Kapiten-Löjtnanten vid flottan J. H. Stålhammar vid afskeds erhållande: IV. 516; R. V. 10. (se vidare Stats-Utskottets Utlåtande N:o 152, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel). — åt f. d. Tull-Inspektoren Henrik Julius Thams enka och barn, angående; motion af Herr Erik Gustaf Klingenstjerna: se Motioner. — p — 187 Pension å Rikets Allmänna Indragnings-Stat, angående Löjtnanten vid Svea Artilleri-Regemente, Nils Robert Theroptanders uppförande till —: I. 115, R. 119. (se vidare Stats-Utskottets Utlåtande N:o 152, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel). — åt framlidne Kapitenen Göran Gustaf Ugglas enka, angående; motion af Herr Carl Gyllenram: se Motioner. — åt Professoren Johan Way, angående; motion af Grefve Tönnes Reinhold Wrangel: se Motioner. — åt framlidne Professoren Carl Edvard Zedrits’ enka och barn, angående; motion af Friherre David Theodor von Schulzenheim: se Motioner. — åt framlidne OfversteLöjtnanteu Nils Harald Åkersteins enka och oförsörjda barn, angående; motion af Herr Reinhold Gustaf Gripenberg: se Motioner. Pensionering, angående Lazarettsoch Kurhus-Läkares; motion af Herr Fräns August von Schéele: se Motioner.