Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
M. fastställde plan, fullbordas före slutet af år 1848”; så kan icke Hr Norden - Den 21 December e. m. 623 anckars andra punkt bifallas, utan alt man upphäfver en del af det beslut, som i förmiddags fattades, och enligt hvilket hela företaget skall vara fullbordadt inom den utsatta tiden. Jag anser således denna punkt böra, i öfverensstämmelse med den första, bifallas. Frih. Raab, Adam Christian: Jag skulle verkligen instämma med dem, som hafva yrkat bifall lill denna punkt, om meningen med motionen vore, såsom man har velat förespegla, alt befria jordägarne från skyldighet alt deltaga i arbetet; men då meningen icke är någon annan än den, att de jordägare, som bo närmast saltsjön mätte kunna få sina arbeten verkställda, äfven om de jordägare, som bo högre upp, icke skulle vilja deltaga i arbetet, sä kan jag icke neka, att det förefaller mig rättvist, alt Staten bidrager i den mån, som arbetet utföres. I sådant ändamål har jag företagit mig att uppgöra en annan redaction af §, den jag anhåller alt få uppläsa: att äfven om de ofvanföre hvarje arbetsstation befintliga jordägare skulle till större mängd vägra att deltaga i arbetet, sä stor del af de beviljade 45,000 r:drna måtte utbetalas, som erfordras för arbetskostnader, jordersåttningar, lösen af vattenverk m. m. för arbetets utförande i den ordning, planen derföre bestämmer, nedanföre sådana stationer, allt med förbehåll att delägarne tillskjuta de i taxeringshandlingarue dem påförda bidrag så långt arbetet fortgår. — Om andra punkten bifalles med denna redaction, så kan aldrig Staten komma att tillskjuta större del än som vederbör. Hr af Harmens: Jag har inom StatsUtsk. yrkat detsamma, som Frih. Sprengtporten här föreslagit, men tiden var för långt framskriden, och ehuru man gillade satsen, fattade man likväl icke beslutet i öfverensstämmelse dermed, lin värd talare har ansett, att genom bifall lill första punkten af betänk, skulle R. o.
Sverige, fordna oell närvarande, om understöd för lifgifvande af. Se Planchverk Sydfrnkter, om nedsättning i tullen å, och annan lindring i afseende å deras förtullning. Motion N:o 199. Bevilln.-Btsk. Betänk. No 8 och Mein N:o 13. II. St. underdån. Skrifv. Söderlianill angående utvidgning till fem-klassigt af elementar-läroverket i, samt tillökning i anslaget för lärarepersonalen. Motion N:o 115. Stats-UtskUtlåt. B, St. underdån. Skrifv. Södertelje, angående dess befrielse från erläggande af kronotionde för dess donerade jord. Motion N:o 157. Stats-Utsk. Utlåt N:o 7.8.. T. Teknisk samling, om anslag till vårdande och förökning af en i hufvudstaden till' den inhemska industriens främjande grundad s. k. Motion N:o 287. StatsUtsk. Utlåt N:o 99. Telegraf-ledning, undervattens, om anläggande af en mellan Skåne och Preussiska kusten samt bestridande af kostnaderna derför. Motion N:o 207. Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. Telegraf-Iinil* angående anläggning på Statens bekostnad af en från Jönköping till Westervik, med stationer i Ekesjö och Wimmerby. Motion N:is 73 och 172. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 100. om anslag för anläggning af en från Westerås till Sala, Avesta, Hedemora, Säter och Falun, med stationer å alla dessa ställen. Motion N;o 285. Stats-Utsk Utlåt. Theorell, om pension åt enkan efter Rikets Ständers Justitie-ombudsman, Kammar-rådet S. L. Motion N:o 60. Stats-Utsk. Utlåt. BSt. underdån. Skrifv. Thersner, om understöd för utgifvande af plancliverket, »fordna och, närvarande Sverige». Se Planchverk.
Härom innerligt öfvertygode, vilja vi, ehuru vi visst icke hysa samma höga begrepp som oftabemälde Byrå chef om de mindre bränneriernas afvcrkningslor-' måga, likväl, i betraktande af möjligheten för dessa brännerier, om de rätt ordnas, att under här redan angifna vilkor fortfarande kunna existera vid sidan af de större, och derjemte af det motstånd vi redan rönt nogsamt förvissade, att deras tillvaro måste köpas så dyrt som möjligt, härmedelst vördsamt föreslå, det Rikets Ständer måtte för sin del besluta, att hittills gällande förordning angående brånvinstillverkning i mindre brännerier måtte lända till efterrättelse äfven under instundande stalsreglerings-period, med den högst väsendtliga förändring likväl i afseende å de mindre pannornas afverkningsförmåga, att författningens -41 § skulle, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, erhålla följande lydelser Vid tillverkning af bränvin i mindre bränneri beräknas afgiflen efter redskapens afverkningsförmåga och anlages tillverkningen under dygn uppgä till tre gånger pannerymden, dä redskap utan maskvärmare användes, samt fyra gånger pannerymden, då redskap med mäskvärmare begagnas.» STOCHKOLM, TKYCliT HOS JOIL BECKMAN, 1860, Bil. till Bevillningsm. fl. Utskotts Betänkande N:o 4. 1 FÖRSLAG TILL F Ö M O 11 Ii 1 IIG angående vilkoieii för !>räiivlns tillverkning. Art. Om rättighet till hi änvinstillveikniiig och tillen för dess utöfning. § * Bränvin må, på landet och i stad, tillverkas af en hvar, sorn antingen är, enligt författningarne, berättigad att idka fabriksrörelse, eller ock eger eller innehar i mantal satt eller särskildt skattlagd jord.
I fall R. o. Ad. skulle bifalla denna min vördsamma begäran, får jag göra Utsk. upmärksamt deruppå, alt, sedan min motion afgafs, hafva förhållanderna i så fall blifvit förändrade, att Justitiae-Rådslönen, som då utgjorde 3000 R:dr i lön och 1,000 R:dr i taffelpenningar, nu genom Ständernas frikostighet blifvit ökad till 4,000 R:dr lön och 1,000 Ridr taffelpenningar. Uti min motion har jag föreslagit alt pensionen skulle utgöra | af embelet åtföljande lön och taffelpenningar, nu deremot får jag inskränka mig dertill, alt den måtte, i likhet med Hr Kontrakts-Prosten Qvidings förslag, utgå med •§ af den ordinarie lönen. Hr Hild t, Didrik Gillis: Motionären i frågan, Frih. af Ugglas, har förundrat sig deröfver, att ingen af R. o. Adis ledamöter reserverat sig emot Utskis beslut uti ifrågavande fråga, men om Frihin hade kastat en blick på Betänk., skulle han'hafva funnit, att af StatsUtskis 36 ledamöter endast en reserverat sig, samt att följaktligen sympatierna för Frihms motion inom de öfriga Stånden icke heller varit serdeles stora. Frihin har framställt åtskilliga anmärknir emot Utskis förslag, hvilka jag tror icke vara af beskaffenhet alt föranleda till ålerremiss eller att motväga de skäl, som af Utsk. blifvit framförda. Frihin har sagt, att det icke vore rätt af Utsk. att yttra, att ett bifall till motionen innefattade ett prejudikat, ty om man gaf åt Justiliae-Räden den ifrågavande rättigheten, skulle icke någon annan embetsmanna-klass kunna komma under samma kathegori. Jag ber dä att få fästa Frihms upmärksamhet deruppå, att StatsRädets ledamöter äro i samma predikament som Justitiae-Råden, ty om ett Siats-Råd blifver sjukt, så kan icke någon annan person än en Stals-Råds-ledamot tillförordnas alt under tiden sköta hans tjenst.
Stockholm den 23 December 1863. — 291 — Underdånigste Memorial. Rikets Ständers Revisorer hafva vid granskningen af räkenskaperna och förvaltningen vid statens jernvägsbyggnader och trafik för år 1861 icke ansett sig böra till Rikets Ständers kännedom meddela någon annan anmärkning, än den »att flere utgifter i Ofverstyrelsens räkenskaper finnas upptagne, utan att af verifikationerna upplyses, om de förut blifvit behörigen granskade och till betalning godkände». Som förklaring vid denna af Rikets Ständers Revisorer gjorda anmärkning, fåi jag i underdånighet anföra, att som all granskning och allt godkännande af utbetalningar ålegat mig, såsom ensamt ansvarig Chef för förvaltningen vid arbetet och trafiken å statens jernvägar, så har jag, till följe af denna min ställning, på olika sätt och allt efter omständigheterna ordnat tjenstemännens redovisningsskyldighet inför mig, och hvad verifikationerna vid Öfverstyrelse!! i Stockholm angår, hvilka ofta under min frånvaro blifvit liqviderade, så har jag, efter hvarje månads utgång, så fort ske kunnat, låtit Kassören vid Ofverstyrelsen framlägga såväl den passerade månadens kassaförslager sorn kassaboken, den sednare upptagande alla verifikationer och, efter dessas granskning, meddelat Kassören skriftlig decharge samt anbefallt handlingarnes öfverlemnande till Revisions-kontoret. På detta sätt hafva Ofverstyrelsens kassa-verifikationer, ehuru desamma icke af mig på förhand kunnat till liqvid anordnas, blifvit behörigen granskade och godkände. Stockholm den 19 December 1863. Författningskommissionens underdåniga utlåtande, i anledning af hvad Rikets Ständers Revisorer anfört om fortgången af denna Kommissions arbeten. Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Länets HushållsSällskap, som ansett det af vigt, både i ekonomiskt och moraliskt afseende, att en så beskaffad industri kunde införlifvas med Landtmannéns vanliga sysselsättningar, för att på ett nyttigt sätt upptaga de mellanstunder Landtbruket, särdeles vintertiden, oftast lemnar, har väl genom belöningar sökt väcka och upplifva detta anlag så ofta de utbildat sig till någon större färdigt; meli hittills har det icke lyckats ali derigenom allmännare utbreda ^gon omtanka i detta afseende, utan liandaslöjderna på landet inskränka s,§ till de vanlige Socknehandtverkerierna, hvaraf för närvarande finnas: landth. 5-årsberättelse för Blekinge Län. v5 Glasmästare Smeder Skomakare Skräddare . Vagnmakare , . Sadelmakare Länet och dels äfven till Skåne? men någon Landtmanna-Seglation på utrikes ort har ännu ej kommit till verkställighet, utan bedrifves den med städernas eller köpingarnas fartyg, så vida ej stundom någon oloflig coramunication med Bornholm och öfriga Danska otterne tilläfventyrs äger rum. Den handel, som i följd af Landtmanna-Seglationen bedrifves är emedlertid icke obetydlig när dervid tages i beräkning den tätare tillförsel uti Provinsens Landhammar, som äger rum af Spannemål från Skåne, som vanligen utbytes mot ved eller andra Skogs-effekter. För befrämjande af handeln inom Landet hållas Landtmarknader i Christianopel och Ronneby Köpingar, vid Holje by i Jemshögs Socken samt nu mera äfven vid Öljehult i Hoby Socken, utmed Landsvägen emellan Baka ryds och Djuramåla Gästgifvaregårdar; varande sistnämnde marknad tillåten genom Eders Kongl, Majlis Nådiga Bref af den 27 Juni 182c/, och omfattas af ortens innebyggare med lifligt intresse. Marknaderna i Carlskrona, Carlshamn och Sölvesborg, som hållas på hvardera stället 2:ne gånger om året, äro dessutom af Länets Innevånare tämligen talrikt besökte, hvad Carlskrona angår synnerligast Höstmarknaden, då Stadens betydligaste förråd af Slagt-kreatur uppköpes.
4 Sami. 1 A[d. i Band. IS Haft. 2 10 Slals-Ulskotlels Memorial N'-o SSO. ]¥:© 25®. Ank. till Exp.-Utsk. d. 3 Febr. 1858, kl. 11 f. m. Memorial, med förslag till v otc rings-/) rop os i tion, angående den förre Justitie-ombndsmannen, Kammarrådet Theorell tillerkända pension. (R:gs-Afd.) I fråga om den för Rikets Ständers förre Justitie-ombudsman, Kammarrådet S. L. Theorell, föreslagna och af Stats-Utskottet, i Utlåtandet N:o 217, tillstyrkta pension, äro, enligt derom till Utskottet ankomna protokolls-utdrag, de af Riks-Stånden meddelade beslut i så måtto skiljaktiga, att 2:ne Stånd, nemligen Borgareoch Bonde-Stånden, bifallit Utskottets hemställan, att ifrågavarande pension måtte få beräknas och af Riksgälds-kontoret qvartalsvis utbetalas från och med månaden näst efter den, hvarunder bemälde Kammarråd erhåller afsked ur Statens tjenst, men de 2:ne öfriga Stånden, eller Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, deremot gillat det af Utskottets Riksgälds-afdelning framställda samt i reservationerna emot Utskottets yttrande införda förslag, att denna pension måtte få beräknas och utbetalas från och med den dag, då Justitie-ombudsmans-lönen af bemälde Kammarråd frånträddes, dock under förbehåll, att, så länge han i Statens tjenst qvarstode, borde från det bestämda pensions-beloppet afdragas den inkomst, han af sin innehafvande syssla åtnjöte. Då, i anseende till denna skiljaktighet mellan Riks-Ståndens beslut angående tiden för den sålunda af alla 4 Stånden förre Justitie-ombudsmannen Theorell tillerkända pensions beräknande och uppbärande, omröstning för nyssnämnde Slals-Utskoltets Memorial N:o 2ä0.
N-o 74- angående utarbetandet af förslag till de ändringar och, förbättringar i Cathechesen, hvilka kurjRa, finnas nödiga. X. 4-. — N:o 75. angående utfärdandet af en ny Författning rörande Privilegia Exglusiva., X. 4. — N:o 76. angående inställelse af vidare utgifning af Riksgäldssedel-. x. 4. — ]\:o 77. angående låne-underslöd till staden Falkenberg. x. 4- . — N:o 78. i fråga om förlängning i ytterligare Tio år af de för en Pantlåne-inrättning i Hufvudstaden beviljade förmåner. X. 4- N:o 79. angående portionsoch ralions-värdets för tågande trupper och hästar bestämmande i rund summa vid de årliga markegångs-taxornes upprättande. X. 4-
Riksdaler 32 skillingar, hvilka anses kunna nedsättas till . , 2,000: Transp. 360,679:47.— Till underhåll af Remtygs-persedlar för hela Ar-' möen har Utrednings - Departementet beräknat 12833 Riksdaler 8 skillingar 1 run} stycke, hvilkator. de kunna nedsättas till . ; 11,000:^;,^.
Det långa, benade håret föll i rika böljor ned öfver spetskragen, och resmanteln sammanhölls vid halsen af ett enkelt guldspänne. Grefvinnan var fyra år yngre, med Stenbockska släktens energiska, men behagliga drag. Hon följde modigt sin make på hans vida ödemarksresor i Finland. Tåget höll stilla. Enligt hofsed skulle värden ha nedstigit af hästen för att kyssa grefvinnans hand, men herr Åke satt kvar. Aldrig hade ett pikstygn af gikten kommit mera olägligt. Den ceremoniösa välkomsthälsningen blef kort. Färden fortsattes under äreportar och fladdrande standar, begapad af halfva Euras befolkning som åskådare. Alldeles utan äfventyr uppnåddes icke Lavila gård. Lille herr Klas befanns utomordentligt road att för detta lysande sällskap visa sin ryttarekonst och borrade sina små sporrar så tappert i Pilens sidor, att den unga hästen, yster och ovan vid ett så talrikt följe, förlorade tålamodet. Hans ryttare lät honom dansa vid den grefliga vagnens sida, då olyckligtvis Pilen råkade i en obehaglig beröring med vagnshjulen och företog sig att skena framåt landsvägen på fältmarskalkens eget välkända sätt, utan förskoning för allt som hade armar och ben att förlora. Oreda uppstod, skrik hördes bland åskådarne. En af betjeningen blef kullriden och upptogs med ledbruten arm. Det var presidentens grant utstyrde hofmästare, Antonius Pape. Lars Palikka fick en vink att eftersätta den skenande hästen. Då hördes en hvissling: Pilen stannade fnysande, skrapande sanden med högra framhofven. Åter en hvissling, och det skrämda djuret, ännu darrande i alla leder, lät taga sig utan motstånd. Bennu klappade favoriten på halsen och ledde honom fredligt vid tygeln. Men lille Klas gjorde invändningar: Släpp tygeln! Jag håller mig nog i sadeln, jag reder mig själf! Bennu lydde icke befallningen och fick ett rapp af den lilles ridspö. Det gällde båda piltarnes ära inför en stor publik. Bennu fattade ridspöet, slungade det långt bort öfver gärdet och fortfor att leda Pilen vid tygeln.
Utskottet anfelt sig sä mycket mindre kunna tillstyrka bifall af den för Gestrikland sölte eftergift i Bewilluing, jom, ä ena sidan, knapt någon ort i R'ket sinnes hwilken icke i mer och mindre mon under sista krig fatt widkä-.r-as sävane beswär, hwilka i nämde afsiende bli wit äberopade; och ä den andra, medgifwer i:>galunda Statens behof en sädan minskning i den päräknade Bewillnrngen, som, ifall Gestrikland derifrän befriades, med lika rättwim borde till. delas öfrige orter som genom kriget lidit; Pä hwilken grund den härom wid sistförledne Riks. dag gjorde ansökning ej eller kunde bifallas. Wtdkommande Frägan om Caracters afgift; Sä enär det wore stridande emot hwad äfwen wid denna Riksdag redan blifwit bestutat, att för Bewiilningens utgörande antaga andra grunder än den afgift, soia antingen ef. ter Tariffen Nw i, för behållen inkomst, eller efter Tariffen N:o 2. säsom SkyddS afgift, bör ärlffggas; samt härtill kommer, icke allenast att genom det förstärkta Stats. Utskottets wid sist hällne Riksdag fattade beslut, jämwäl blifwit afgjordt, att, pä sätt 9. Art. af Bewitlnings Förordningen utwisar, nägon särffilld Bewjklning för Caracterer ej fluile betalas, utan ock att Charte Sigillate afgiften för Fullmagter, i stället blifwit betydligen ökad; Anser Utskottet sig cj kunna list Den 4 Sctober. 231 pröfning upptaga ofwanberörde yrkande om af. gift ä Caracterer, utan att i denna del bör förblifwa wid hwad Bewillnings Stadgan derom innehäller. Hwilket dock till Riksens Högloft. Stärv* ders ompröfwarwe hemställes.
Det bästa råd, vi kunna gifva E N U N G FLICKA, 1 8 Å R, efier handbadet. E. H. eder, är, att ni låter en specialist undersöka v a n v i d husliga sysslor, ö n s k a r n u eller — Fyll på sommarn en flaska med smultron er näsa. till h ö s t e n plats i e n bättre familj, helst och häll deröfver god matolja. Flaskan stälBarnslig toka n:r 2. Derför disponerad les korkad i solen under 14 dagar och vändes p å landet f ö r att g å frun till hända i hud blir brun trots alla försiktighetsmått. emellanåt. Händerna gnidas härmed. Derhushållet. », A n g e, Något skyddas den genom att gnida in vaseefter påtages ett par stora handskar, som få lin och bära ilor för ansigtet. Nej. Pensla sitta på öfver natten. Göteborgska. p ö s t e restante. [373] flere gånger dagligen med följande blandning: 100 gram inandelemulsion, 5 gram benzoetink— Sprit, collodium och glycerin, 10 gram af hvarje, blandas samman och användes som E N U N G FLICKA, tur och 15 centigram sublimat. Mycket vinföregående. Jossc. nes dock ej med behandlingen i detta fall. som genomgått L u n d s elementarskola, 3). Se svar till Ulla här ofvan! a). Medels sprittvättningar. Adi, » en af Iduns väninnor i Finland », och handarbete. Behandling finnes angifven i svar tacka vi för de hjertliga välönskningarna, de t o r d e sända svar u n d e r adress Z. A s k a, till Nanna i n:r 3 (jemför svar till Sven i n: r präktiga bidragen och det vänliga löftet. 12 och Fanny L. i n:r 15). Ni behöfNorra Sandby, Hessleholm. [374] A — elé. I synnerhet den lilla biten för barver emellertid helt säkert en stärkande allnen tyckte vi om. mänbehandling. Har ni ej tillfälle att i somS. B .. ^ Nkpg.
Jag anhåller att i prot, få antecknadt, att jag instämmer i hvad Hr Stråle yttrat, såvida det rörer de 3 sista punkterna. Särskildt reserverar jag mig mot beslutet i sista plenum, Af de r4 ledamöter, som dä voro närvar, hafva 7 tillintetgjort möjligheten af privatbankers uppkomst, och förhoppningen på dessa bankers tillvaro har blifvit förvandlad till ett rakt förbud mot deras inrättande, Fortsattes pröfningen af Banco,- och LagL7tsk;ns utlåt, Pf:o 4 * anledn. af gjorda anmärkntr vid Utsktns betänk. JNfo 2 med förslag till lag för offentliga bolagsbanker. 20 § afUtsk:ns förslag. Hr Stråle: Jag anser frågan, huru mycket af teckningssumman bör inbetalas och huru stor bankens cassa skall vara, tillhöra de reglementariska föreskrifter, hvilka privatbank-bolagen sjelfva böra uppgöra, Det ankommer ändock på K. M:s pröfning, huruvida bolagsreglorna i detta afseende medföra tillräcklig trygghet för allmänheten; men att det bör införas i lag afstyrker jag och yrkar afslag å bela §, såsom ej behöflig. Frih. Palmstjerna, Carl Otto: Jag hemställer, om det ej fordras en lag derpå, att en actie, hvars ägare ej gjort sina inbetalningar, är förfallen, och att äfven förut gjorda inbetalningar genom en sådan underlåtenhet gått förlorade. Detta skulle jag tro blifva föremal för lag, och att således § ej kan helt och hållet afslås. Hr Stråle: Jag ber att få fästa uppmärksamheten derpå, att många actiebolag finnas, som hafva stadgat ett sådant äfventyr, hvarom den siste talaren nämnde, vid försummad inbetalning, och att man aldrig satt i fråga behofvet af en civillag för den gällande kraften derafDetta beror 446 Den ai Mars t. m. på delägarnes öfverenskommelse, och denna blir gällande, sådan man antagit den. Gr. Horn, Glaes Fredr.:
Dessa hafva tvänne föremål; det första att ställa uppfinningarne under Lagarnes beskydd; det andra att, då tiden af Brevetten till ända löper, försäkra Allmänheten om åtnjutandet af flera uppfinningar, som den utan detta medel icke skulle utan ofullkomlig-en känna, och hvars upphofsman, intresserade att hålla sina åtgärder förborgade, kan hända ofta dogo med hemligheten. Man bör ej betragta Brevetterna, som en ynnest, beviljad åt någon Enskild; de likna icke heller de uteslutande Privilegier, som beviljades af förra Styrelsen; de äro icke annat än en Act, gifven ät någon Person, på dess anmälan att hafva uppfunnit en Machin eller ett behandlingssätt, ledande till ett nytt slag Den 17 Februarii. 3S7 af Konstflit. Man kan icke erhålla dem utan att hafva efterkommit vissa formaliteter. Den sökande bör först inlemna till Prefecten i dess Departement ett förseglat Convolut, innehållande : 1:0 Sin ansökning, syftande att efter behag erhålla en Brevett på Fern, Tio eller Femton år. 2:o En beskrifning öfver de ämnen och medel han använder. 3:0 Noga utförde Ritningar eller Modell öfver föremålet af uppfinningen. 4:0 En förklaring in dupplo, öfver hvad Convolutet innehåller. Han bör dessutom betala en afgift mer eller mindre stor i följd af tiden för Brevettens åtnjutande, som icke får öfverskrida femton år. 300 Francs för Brevett på Fem år. 800 Francs för Brevett på Tio år, 1,500 Francs för Brevett på Femton år. Vidare 50 Francs för Expeditions-lösén. Detta allt ingifves sedan till Ministern för Inrikes Ärendtrne, som utfärdar Brevetten. Man har ofta föreslagit att inställa afgiften , hvaraf hälften bör betalas genast och resten efter sex månader; men denna utväg har alltid blifvit förkastad.
Hvad Öfver-Post-Directionen sålunda ahidragit och hemställt, får Cantzli-Styrelsen na’ den Nåden i underdånighet anmäla, samt till Eders Kongl. Maj:ts Egen Nådiga ompröfning och godtfinnande öfverlemna, huruvida sådana ömmande skäl och omständigheter äro för handen som kunna medföra eftergift och befrielse för aflidne Post-Hirecteuren Eidins Stebhus att ersätta ofvannämnda efter honom ypppade Balance. Cantzlie-Styrelsen framhärdar med djupaste Vördnad Stormägtigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Majus underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåtare Lars von Engeström. J, W. Lannerstjerua. C. G. Kökeritz. Albrecht Ihre. Carl Kinblad. Uppläst hos Högloft. Eidel, och Ad. d. 24 April. __ Högvörd. Prest-Ståndet d. 27 — VälloflBorgare-S.iåndet d. 24 Hederv. Bonde Ståndet d. 27 ! Vördsamt Memorial! Grenom Protocolls-Utdrag af 29 sistlidne Mars liar ifrån H eder värda Bonde-Ståndet blifvit till Stats-Utskottet remitteradt ett af Eiksdagsfullmägtige från ‘Malmöhus och Christianstads Län ingifvet så lydande Memorial: ”lör att undgå personlig Utskrifning vid infallande krig, erlades från äldre tider för alla Manspersoner, boende å oroterad jord i Skane, de så kallade utskrifnings-penningar , Och från denna afgift voro, i vissa fall, endast innehafvare af de till Eusthållsr.tammen vid QavallerieBegementerna indelte hemman för sig sjelfva, jemte en eller högst tyänne drängar, befriade.