Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Bokstafsstämplar samt Boktryck och Stilar förslit na och obrukbara eller s. k. SlilsltlOf Bokoch Koppartrycksvärta Bolus, hvit och röd, samt Terra Sigillata Bomull Borax Boraxsyrad! Natron eller Tinkal Borst; hänlöres till Hår, andra slag. Borstbindarearbeten: med infattning af opoleradt eller måladt trä eller jern *) med infattning af poleradt eller lackeradt trä ~) med infattning af ben, horn eller andra ämnen 3) murareoch målareborstar; hänföras till Verktyg. Bouillon de pocke Brefkuverter4) Qvantitet för Införselstullberäktull. ningen. Riksmynt. R:dr öre. 1 skålp. 15 — Fri1 skålp. — 15 — Fr tt Fr a. 1 skålp. — 5 1 skålp. 15 1 skålp. 10 — Fria 1 skålp. - 3 — Fri— Fri — FriFr Hl1 skålp. io 1 skålp. — 20 1 skålp. — 40 F ri1 skålp. 12 1) Enligt Traktaten nedsättes tullafgifteu från och med år 1868 till 5 öre. 2) „ , „ 5, 11 11 11 ii 1868 » 10 ” 8) „ „ .• ii ii ii » i 1868 » 20 ” *) n ii ii ii ii ii ii ii 1868 n 10 » Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 85. 43 Qvantitet för Införselstullberäktull. ningen. Riksmynt. R;dr öre Bresilja; hänföres under Färger och Färgningsämnen, ej specificerade. Britailllianietall; hänföres linder Metaller, sammansatta. Broderade arbeten, alla slag, draga lika tull med det tyg, hvarå broderiet är anbragt, med tillägg af 20 procent.
St:r i underd. skrifvelse af den 3 November 1823 anhållit, att E. K. M:t, efter de af KammarCollegium i ofvanomförmälde underd. utlåtande uppgifne grunder, täcktes låta utarbeta Förslag till ifrågavarande förändring och reduction af Hemmansräntorne förde Län, der desamma nu finnas i en mängd persedlar utförde, samt derefter vid en kommande Riksdag i Nåder meddela sådana förslag till R. St:rs närmare öfvervägande; i anledning hvaraf E. K. M.t, genom Nådigt Bref af d. 10 derpåföljde December, behagat anbefalla KammarCollegium att nämnde förslag uppgöra. KammarCollegium har i följd häraf och under förutsättning, att LäneStyrelserna borde äga säkraste och närmaste kännedomen af de Local-förhållanden, som vid detta arbete måtte öfvervägas och beräknas, genom aflåtna skrifvelser af den 3o Januarii 1824 anmodat Betänkande n. 3 E. K. M:ts Beflhde i Upsala, Stockholms, Södermanlands, Östergöthlands, Gottlands, Calmare, Jönköpings, Kronobergs, Hallands, Elfsborgs, Skaraborgs, Nerikes, Wennelands, Westmanlands, Stora Kopparbergs, Gefleborgs och WesterNorrlands Län, äfvensom Landshöfdingarne i Götheborgs och Westerbottens Län , den förre i afseende på Götheborgs Fögderi och den senare till Nordmalings Socken, att hvar och en för sitt Län, och särskildt för de delar deraf, som kunna vara af skiljaktig beskaffenhet, låta upprätta och så fort ske kunde till Collegium öfverlemna ett sådant förslag till förändring och reducering af ränte-persedlarne, sora R. St:r äskat. Sedan i detta afseende åtskillige förslag blifvit i Landsorterna uppgjorde och tid efter annan, tillika med E. K. M:ts Bef:h:des i nyssnämnde Län afgifne yttranden, till Collegium inkommit, men hvarvid likväl, för Fahlu
Utslag vunnit laga krafti hvaremot senare delen af 3 Mom. i berörde §. skulle utur Författningen uteslutas. Kongl. Maj:t täcktes i Nåder befalla Stats-Secreteraren att under tillämpning af desse nu i Nåder fastställde allmänna grunder och öfrige föreskrifter författa förslag till en förnyad förordning i förevarade ämne, för att Kongl. Majits vidare Nådiga pröfning underställas. In fidem Protocolli J. J. Falu'teus. Utur Original-Protocollet rätteligen utskrifvet intygar: M. M. Rosbeck. 764 Proposition om Lurendr. och Tullförsnillning Transumt utur Protocollet, öfver Handelsoch Finance-Ärender, hållet inför Hans Maj:i Konungen i Stats-Rädet å Stockholms Slott d. 12 Februarii 1823. Närvarande: Deras Excellencer, Herr Justitia» Sta(s(-Mi« nistern Grefve Gyllenborg och Herr Ståts-Ministern för Utrikes Arenderna Grefve von Engeström Stats-Råden : H. E. Herr Grefve Rosenblad• H. E, Herr Grefve Fleming H. E. Herr Grefve Lagerbring Hof-Cancelferen H. E. Herr Grefve af Wetterstedt. Stats-Rnden: Herrr Grefve Cederström Herr Grefve Skjöldebrand Herr Grefve Mörner Stats-Secreteraren Klintberg. Sedan Stats-Radet, till följe af erhållen särskild nådig befallning nu sammanträdt, upplästes till Justering det förslag till förnyad Nådig förordning emot Eurendrejeri och Tullförsnillning, som Stats-Secreteraren Klintberg , i enlighet med de af Kongl. Majit under den 17 nästlidne Januarii fastställde allmänna grunder, författat, och af hvilket Förslag, sedan det af Stats-Rådets samtelige ledamöter blifvit granskadt Kongl. Majit äfven täckts vidtaga särskild kännedom. Kongl.
Förhållandet med inkomster och utgifter'upptages sålunda: Debet. Balans från år 1858: Tillgångar ..- Uppbörd: Statsanslag 45,000: — Kollektmedel 3,435: 5. — Underhållsafgift af betalande elever 6,129: 17. Balans till år 1860: Skuld Summa Credit. Balans från år 1858: Skuld Utgifter : Aflöning • 13,000: — Kost, beklädnad, medikamenter m. 34,376: 29. Reparationer, onera, inventarier m. 1,403: 41. Balans till år 1860: Inkomster och utgifter redovisas på följande satt: Tillgångar Debet. Balans från år 1858: Spanska Daler. Tulloch hamnafgifter 3,197: 311. Skulder Credit. Utgifter: Aflöning till öns embetsoch tjenstemän samt betjente Kostnader för garnisonen, milisen och försvarsverket Anslag för möblers underhåll Hushyror Uppbördsprovisioner Andelar i influtne sakören Reparationer m. m ... Af de till Revisorerne öfverlemnade räkenskaper för det ar denna revision omfattar, hafva följande icke i Kongl. Kammar-rätten undergått granskning: Kongl. Post-verkets räkenskaper, en del af Kongl. Krigs-kollegii dito. Kongl. Topografiska korpsens dito, Elektriska Telegraf-verkets dito, en del af Kongl. Förvaltningens af Sjöärendena dito, en del af statens jernvägsbyggnaders dito, Kongl. Stuteri-öfverstyrelsens dito, Haga lustparks dito, Kongl. Serafimerordensgillets dito (allmänna hospitalsoch barnhusfonden), Danviks Hospitals dito, Upsala Universitets dito, Lunds dito dito, Konsistorii i Westerås dito, Dito i Kalmar dito, Stockholms stads Konsistorii dito, Stockholms stads undervisningsverks dito, Kongl, och Hvitfeldtska stipendie-fondens dito.
Utskottet bar tagit dessa anmärkningar under pröfning, och hvad först beträffar den, som finnes framställd vid 2 mom. 2, i fråga om Revisorernes rättighet att erhålla Berättelser om Banco-Discontens och Låne-Contorens rörelse, så, enär Rikets Ständers Revisorer, enligt 68 §. Riksdags-Ordningen, ega att öfverse och granska Bankens tillstånd, styrelse och förvaltning, samt Grundlagen icke gör något undantag i afseende på Bankens Discont-rörelse , finnér Utskottet det dock vara med ordningen öfverensstämmande, att bemälde Revisorer erhålla Berättelser af Directionerne vid BancoDiscont-Verket och Låne-Contoren. Med det uti §. 3 mom c. föreslagna stadgande, har Utskottet endast afsett ett förtydligande af 2:dra punkten i nu gällande Instruction för Banco-Verkets Revisorer. De skäl, hvilka föranlåtit Utskottet att tillstyrka ett förtydligande i detta hänseende, äro förut nog allmänt kända samt redan i Utskottets under N:o 12 afgifne Betänkande, i anledning af verkställd granskning af Bancofullmägtiges sedan sisth Riksdag vidtagne åtgärder till silfver-utvexlingens förberedande, så fullständigt utvecklade, att Utskottet tror det vara öfverflödigt här ånjm upprepa desamma. De anmärkningar, hvilka blifvit rigtade emot Utskottets förslag i nämnde moment af §. 3, bafva ej heller kunnat rubba Utskottets öfvertygelse, att jemväl för framtiden Rikets Ständers Revisorer böra i vissa fall bibehållas vid den dem hittills medgifna rättighet, att meddela Bancofullmägtige föreskrifter, allenast denna rättighet på ett sådant sätt begränsas, att Revisorerne ej derigenom komma i tillfälle att å Bankens förvaltning, anförtrodd åt Rikets Ständers så väl juridiskt sorn moraliskt ansvarige Fullmägtige, ulölva något skadligt inflytande.
Assignationer, utelöpande vid 1862 års slut Dito infriade till och med den 5 Sept. 1863 Dito 244,900: 234,200: 10,700: — utelöpande nämnde dag Förskott från Bankens Låne-Afdelning för rörelsens bedrifvande, oliqvideradt 2,600,000: Skuld, summa Tillgång: Kassabehållning i Rikets Stånders Bank på Postvexelråkningen 443,968: 8 7. DepositionsAfgifterna för Depositions-hvalfvets begagnande uppgingo år 1862 till 1,188 hvalfvets beR:dr 2 0 öre. De samma år inlemnade deposita uppgingo till ett antal af 163 stycgngnande. peri) <Jeraf under året uttogos 152; och utgjorde antalet af i Banken qvarstående deposita den 5 nåstlidne September 99 stycken. Laneoch Kreditiv-rörelsen. § 26. Från Fanken Af de från Banken utgifna äldre Låne-banko-obligationer (förr kallade Låne utgifna, ränte-banko-attester och Låne-banko-kapitaler) åro under nåstlidet år inlösta: bärande skuldg Obligationer å 4| procent, å tillsammans R:dr 4,256: 12. förbindelser, jg ^ å q ^ „ . „ 7,910: 42. Summa R:dr 12,166: 5 4. hvarigenom Bankens skuld i förbindelser af detta slag minskats till 461,663 R:dr 10 ^re Deremot hafva af nedanstående obligationer icke någon under förenämnde tiderymd blifvit hos Banken till inlösen företedd, hvadan fortfarande balanseras: Obligationer för inlemnadt silfver (s. k. Silfver-sedlar) R:dr 402: 34. Realisations-obligationer (utfärdade för Riksgålds-sedlarnes inlösen) „ 337: 50.
Hvad Just.ministerns atlribution beträffar, inser jag intet hinder, hvarföre icke, äfven då han ej blefve ledamot i Högsta Domstolen, fångvården må tillhöra honom. Han skulle visserligen gå ifrån sitt domarekall, då han endast blefve ledamot af Statsrådet; men fångvården har ingenting juridiskt, utan är ett administrativt ärende. Jag tror derföre lämpligt vara, att fångvården tillhör hans föredragning. Hvad åter angår en värd talares förslag att öfverlemna hela fördelningen af de administrativa göromålen åt Konungen eller Regeringen, kunde man visserligen sålunda nu komma lätt ifrån saken; men då måste likväl en fördelning sedermera af Regeringen uppgöras. Sker denna fördelning en gång för alla, måste den blifva föremål för R. St:s uppmärksamhet och måhända äfven för klander, och skulle den ske för tillfallet eller K. M. särskildt för hvarje ärende valde den embetsman, han ansåge tjenligast att detsamma föredraga, skulle en fullkomlig oreda vid ärendernas behandling uppkomma, och jag tror, att sådant skulle leda till mycken tidsutdrägt. Utsk. har dessutom endast fästat sig vid och utmärkt de hufvudsakliga befattningarna för hvarje departement, hvarefter ännu många detailler återstå att bestämma; och i enlighet dermed tror jag Ständerna böra yttra sig i hufvudsaken samt lemna detaillerna till verkställande magten. Jag biträder således Utskrs förslag i afseende på göromålens hufvudsakliga fördelning emellan vissa departementer och anser derigenom vinnas den största skyndsamhet i ärendernas gång samt den största belåtenhet i fråga om den i allt fall nödiga fördelningen, Beträffande sedermera den af Frih. Ehrenborgh framställda mening, att åklägaremagten borde öfvergå till Justministern, sedan han frånträdt sin befattning såsom ledamot i Konungens Högsta Domstol, tror jag, att hans göromål och stallning såsom embetsman skulle blifva mycket inskränkta, om han ej afven ec bolle detta kall, och jag anser det ligga i naturen af hans embete, såsom controliant öfver lagskipningens gång i allmänhet, att jemväl äga denna del af den juridiska verksamheten sig anförtrodd. Jag biträder således Den 6 0 c t o 1) c r f. m. 99 således Frih.
Friherre af Wetterstedt, Gustaf: Då, enligt Herr af Stenhofs Memorial, frågan angående en förändrad Representation icke vid sista Riksdag sluteligen prÖfvades, ar deraf klart, att samma fråga bör vid innevarande Riksdag hos Riksens Ständer förekomma till afgörande, på samma gång, då öfrige från sista Riksdag hvilande och beredda Grundlagsfrågor varda till Riksens Ständer, från ConstilutionsUtskottet vid denna Riksdag, i vanlig ordning öfverlemnade. Det är således, i min tanka, icke nödigt att, genom någon särskilt anmaning eller påminnelse i förtid, erindra ConstitutionsUtskottet att till Riksens Ständer inkomma med Den 5 Januarii. Förslag till en förändrad NationalRepresentation, innan det ännu visat sig, om Utskottet verkeligen försummat denna, enligt Grundlagen, Utskottet åliggande skyldighet. Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: Jag tager mig den friheten att bestrida hvad Friherre af Wetterstedt anfört. Ehuru visserligen all beredande åtgärd till förändring i våra Grundlagar, och således äfven utvecklingen af Representations-frågan, tillhör ConstitutionsUtskottet, kan jag dock icke såsom obehörig anse ett RiksStånds anmaning till ConstitutionsUtskottet, att icke längre fördröja sitt yttrande öfver en fråga, som redan är väckt, som så högt intresserar hela Nationen och af hvars afgörande efter billiga och riktiga grunder, efter min öfvertygelse, dess framtida öde helt och hållet beror. Jag anser att en och hvar, sorn räknar sig till ära att håfva medverkat till i8oq års Revolution, bör finna sig hafva contraherat den heliga förbindelsen mot Fäderneslandet, att styrka grundvalen för den byggnad, som då upprestes, och denna grundval är ej säker och blir ej säker förr än Nationen har en Representation, som sammanbinder alla dess Medlemmar och förenar dem alla kring Fäderneslandets Altare.
6 Motioner hos Borgare-Ståndet 1865. Derjemte beslöt Regeringen den 11 Augusti 1863, efter Ständernas hörande, att göra det tillägg vid 15:de § af Kongl. Kungörelsen angående den all männa beväringen den 13 November 1860: att från första årets beväringsexcercis befria den beväringsskyldige skarpskytt, som på föreskrifvet sätt kunde styrka sig hafva ett år deltagit i skarpskyttekorpsers öfningar samt derunder förvärfvat ett visst mått af militärisk färdighet. Dessa understöd, alla med tacksamhet emottågna, voro, med afseende å skarpskytteföreningarnes dåvarande styrka, någorlunda motsvarande behofvet; men lätt bör inses, att den betydliga utveckling, rörelsen sedan dess erhållit, nödvändiggör ökadt understöd; och är det på grund häraf jag vördsamt föreslår nedanstående åtgärder till skarpskytterörelsens vidare befrämjande. Då målskjutningsöfningar otvifvelaktig! äro en bland skarpskytterörelsens vigtigaste uppgifter, men de fleste skarpskyttar ännu sakna egna gevär, och enär de 2,000 målskjutningsgevär, hvilka efter ofvan angifven beräkning blifvit utdelade, i anseende till det vexande antalet skyttar visat sig otillräckliga, föreslår jag l:o att ytterligare 137,250 Riksdaler måtte beviljas till inköp af af 3,000 refflade gevär å 45 Riksdaler 75 öre af 1860 års (Wredes) modell, för att ofördröjligen utlånas till föreningarne att vid målskjutningarne begagnas. Vidare och då ett väsendtligt hinder för ett allmännare deltagande i målskjutningsöfningarne, i synnerhet för de mindre bemedlade, ligger i kostnaden för ammunitionen, föreslås till nämnda öfningars befrämjande, 2:o att under nästkommande statsreglering 20,000 Riksdaler årligen måtte beviljas till understöd för föreningarnes behof af ammunition.
Ofver Fullmäktiges beslut i mål, som röra Riksgälds-kontorets tjenstemän eller andra enskilda personer, eger den eller de, på hvilkas rätt och bästa dessa beslut kunna inverka, att hos Rikets Ständers Revisorer eller Sta Is-Utskott anföra besvär; dervid klaganden dock, så vida besvären skola till pröfning upptagas, bör, inom Tretio dagar efter bevisligen erhållen del af det meddelade beslutet, sitt missnöje deremot hos Fullmäktige skriftligen anmäla; hvarjemte det, vid enahanda äfventyr, åligger honom att, sednast en månad före Revisorernes näst förestående sammankomst eller riksdagens början, derest revision dessförinnan icke inträffar, sina besvär ingifva till Fullmäktige, af hvilka desamma, jemte utlåtande deröfver, till Revisorerne eller Statsutskottet öfverlemnas. Besvär öfver Fullmäktiges, nyss före eller under Rikets Ständers eller deras Revisorers sammanvaro, i dylika mål meddelade beslut böra, inom Fjorton dagar efter delfåendet, den dagen likväl oräknad, omedelbarligen af vederbörande till Statsutskottet eller Revisorerne inlemnas. 12 Ståls-Utskottets Memorial, JYs 578. Angående Fullmäktige tillhörande särskilda åligganden och uppdrag. § 232. Fullmäktige skola, vid början af hvarje år, granska Kommissariatets anteckningsböcker och protokoller, jemte Ombudsmannens diarium, för det näst föregångna året samt genomgå och inventera de under Kommissariatets vård befintliga låneoch säkerhetsmed flera handlingar. § 235. En gång hvarje år, böra Fullmäktige anställa besigtning å det till lokal för Riksgälds-kontoret anvisade hus samt detta verks inventarier. Likaledes bör besigtning årligen af Fullmäktige anställas å det under deras vård och inseende ställda hus, som begagnas till sessionsrum för Riks-Stånden samt Rikets Ständers Utskott; egande Fullmäktige låta verkställa de reparationer och andra arbeten, som för nämnde egendomars vederbörliga underhållande erfordras; och må kostnaderna härför, äfvensom de för samma egendomar hittills utgående årliga afgifter, utaf Riksgälds-koutorets medel bestridas. § 234.
Ers vördighet skulle vara god och vänta här, sade BIKTFADERN. Skulle jag vänta här? Här? HOFMÄSTAREN. Ja! (går.) Scen III. BIKTFADERN ensam. Vänta? Ja, så var alltid min lott! två endast! Falkar! För två endast! Solsken! För uppskakad.) Jag skall vänta! (Betraktar bordet.) Rosor, vin! För två! Mörker för de andra! (Får sigte på brudens skrud; blir san till fotabjellet! Dessa små skor! Hvilka vägar skola de tråda? Slöjan är rifven! Kransen vissnad! Engeln har fält sina hvita vingar. Förgänglighet, Spolia opima! Segrarens byte! Från hjes fögänglighet! Allt är förgängligt utom våra lidelser. De mätta den luft vi andas, de blanda sig i blodet, uppfylla tankarne, rasa som brand in i benen! Synd! Dig vill man förneka! Dig, allherskare, som slår vår bättre natur till marken: synd och din fader djefvulen, er tillber man icke, men man faller ner på sina knän och ber om förskoning! Men I han intet förbarmande! 26 Ärkeengeln skall hafva vunnit på djefvulen och slagit honom i helvetet! Det är icke sant! Han lefver och till himlen: fräls oss! regerar, och vi ropa förgäfves genom dagar och nätter Hvad har jag i detta rum att göra! Det är pest och död för mig! Mitt hjerta vill gå härifrån, men mina fötter stanna! Du ljufva, eländiga synd, som smeker mig och bränner mig; jag kämpar mot dig nen falla ur händerna. Förbarmande! Jag är beEN RÖST (korpens). utan hopp om seger, mina armar sänka sig och vapsegrad ! (Faller på knä vid brudens skrud; tar upp en sko och kysser den.) Tag fast tjufven! Tag fast tjufven! BIKTFADERN upp. Är det mitt svallande blod, som ger mig villor? Tjufven? Jag har icke stulit! Hvar kom rösten Hvem var det? Det var ingen mensklig stämma! ifrån? Härifrån mig sjelf? Sådant brukar man känna, Är detta jag?
R:dr, att denna utgift kunde helt och hållet i ribe sparas, emedan hvarken den pedagogiska eller medicinska afdelningens elever torde, vid deras blifvande verksamhet såsom gymnastik-utöfvnre, hafva behof af nämnde konst, och de militära eleverna egde tillfälle att på andra ställen inhemta nödig skicklighet i densamma, hvadan komitéen anser obehöflig! att undervisning i detta ämne vid Institutet meddelas; —• genom hvilka förändringar i den förut föreslagna staten denna blefve minskad med 700 Rsdr och således skulle komma att utgöra 29,400 R:dr. Enär den plats, hvarå de åt Institutet för närvarande upplåtna byggnader äro belägne, enligt komiterades åsigt, hvarken vore elier kunde blifva för ändamålet fullt lämplig, hufvudsakligen af det skäl, att derstädes saknades en gårdstomt elier öppen plats, tillräckligt stor för att en del väsendtliga öfningar, hvilka borde verkställas i fria luften, kunde å densamma rätt bedrifvas, hafva komiterade äfven hemställt, att de för Institutets behof erforderliga nybyggnader måtte uppföras antingen å norra ändan af Carl XIII:s torg eller å Trädgårdsföreningens f. d. lokal vid Drottninggatan, eller ock å tomten midt emot stora barnhuset emellan sistnämnda gata och Holländaregatan, med hänsigt till hvilken sistnämnde plats de af koiniterade insände ritningsoch kostnadsförslag äro upprättade, och skulle, enligt samma förslag, kostnaden uppgå till R:dr 348,450: 57. hvartill komme kostnaden för inköp af sjelfva byggnadsplatsen, efter afdrag af värdet å dels Institutets nuvarande egendom, dels de å nybyggnadstomten befintliga användbara materialier efter rifning af dervarande hus R:dr 70.000: — hvarigenon slutsumman ansetts komma att uppgå till
Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Utlåtande, angående sökt befrielse från Tiondes utgörande för Alun-till - Betänkanden, Nlis 77 och 78. 4°å verkningen vid Lowers Bruk, samt om uppmuddrande af Hamnen vid Degerhams Lastageplats. (U.-A.) Sedan Högh It. o. A. den ig, Hög v. PresteStåndet den 17 samt Vällofl. BorgareStåndet den 10 sistlidne December gillat Utskottets i förenämnde fråga meddeldte utlåtande, påfordra de hos Hederv. BondeStåndet härvid gjorde anmärkningar icke någon ytterligare åtgärd, då frågan enligt 69 §. uti Reg.Formen Lör anses såsom redan afgjord. Memorial, i följd af återremiss uti frågan om inköp för Statens räkning af Landsorts och Korsö Fyrbåkar. (U.-A.) Sedan Utskottet, under den 18 sisth December, afgifvit yttrande, i anledning af K. Proposition, om inköp af Landsorts och Korsö Fyrbåkar, har väl Högh R. o. A., i anseende till dervid gjorde anmärkningar, återremitterat detta ärende till Utskottets åtgärd; men som de trenne öfrige RiksStånden bifallit berörde Utlåtande, nemligen Högv. PresteStåndet och Vällofl. BorgareStåndet den 29 samt Hederv. BondeStåndet den 24 sisth December, hvarigenom frågan alltså, likmätigt 69 §. i Reg.Formen, är afgjord; så får Utskottet, i följd af återremissen, sådant härmedelst vördsammeligen anmäla. 4o6 Sta ts-Ut skottets N:o 79, Memorial, i anledning af Utskottets Utlåtande, angående den Förste KammarMusicus B. Crusell tillagde Pension. (U.-A.) Förenämnde fråga, hvarom Utskottet uti Betänkande N:o 38 sig utlåtit, har Hederv.
Robsahm. s. d. r öredrogs Prest - Ståndets Protocolls-Ufdrag, af den 29 Maj. hvarigenom Ståndet sökte fästa sina Med-Stånds uppmärksamhet på det missbruk af Tryckfriheten, det lättsinniga, brottsliga, klart uttryckta gäckeri af den offentliga Gudstjensten, som röjt sig uti den efterhärmade Titel Herr Ofver Directören Grevesmöhlen gif vit - Deri 3 Juni. 09 virat en af sina nyligen utkomna stridskrifter, kallad : ”Fjerde Acterf af Baron Ludvig Boijes Pinos - Historia: hvad han gör och lider hos de Verldsliga Domare och står till rätta på Rådhus set.’’ Uttryck , hvilka läsas uti -en text, hvaröfver vid allmänna Gudsijensten predikas. Och som Borga-re-Ständet icke annat kunde, än instämma uti tlet missnöje och den förtrytelse, Högvordiga■ Prest-Sfandet öfver denna obehöriga Titel gifvit tillkänna, fann Borgare-Ståndet ock för godt, att, med antagande af Högvördig» PrestSiändets inbjudning, förena sig uti det beslut, att Rikets Ständer, genom särskildt underdånig skrifvelse till Rong,1. Majit, på Svenska Folkets vägnar uttrycka, jemte, denna billiga förtrytelse öfver en sådan gäckad Titel, dess varma nit för Christna Religionens helgd och för tryckfrihetens sorgfälliga och kraftfulla vård, till afböjande af oredor och af de för samhällsordningen skadliga följder, som genom tryckfrihetens missbruk och särdeles - genom lättsinnigt behandlande af heliga ämnen ofelbart uppkomma: till hvilken underdåniga skrifvelse Expeditions-Utskottet skulle anmodas ali förslag författa och afgifva. Ut Supra. Ex Protocollo. Carl Magn. Robsahm. S. D. 3o JDen 3 Junu S. D. O om, med afseende på mängden af ännu oafgjorda ämnen, Borgare-Ståndet ansåg det omöjligt, att Rikdagsgöroinålen kunde slutas till den 16 Juni, då irenne månader äro förflutne i-, från det Kong!.