Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Fråga lär ha varit att för detta ändamål föra Helen till London, men saken ordnades så, att hon 1894 förflyttades till Wright-Humason Scool i New York, där hon under en tvåårig vistelse tillägnade sig den åsyftade färdigheten. Vid en gifven fingerställning kan hon följa med talorganens skiftande rörelser: pekfingret hålles lätt mot den talandes läppar, medan tummen lägges på strufhufvudet, och de öfriga fingrarna hvila mot ena kinden, hvarvid långfingret når näsan. Sida vid sida med dessa framgångsfulla bemödanden att, oberoende af de hinder naturen ställt i hennes väg, kunna i så vidsträckt omfång som möjligt meddela sig med andra människor, fortgingo för Helen under alla dessa år allvarliga, intresserade studier i alla de ämnen, som för närvarande ingå i den bildade unga amerikanskans skolprogram, latinet inbegripet. Själf slukade Helen allt som i blindskrift kom i hennes väg, hvilket lyckligtvis öfver hufvud vill säga det bästa som står att läsa. * Det är dessa ord, som inspirerat Caribys dikt: T A silent singer *. Margaret Många böcker ha tryckts i blindskrift enkom för att mata hennes rastlösa hjärna. Ferierna tillbragtes nu, som förr, vanligen i hemmet i Alabama, i kretsen af de egna, under glada lekar och ströftåg i det fria, hälst till häst, såsom den utomordentligt skickliga ryttarinna Helen lär vara. Det har alltid ingått i miss Sullivans uppfostringsplan att på allt sätt i rikt mått uppöfva Helens naturliga m o d, hurtighet och själfständighet, och att till det minsta möjliga inskränka den yttre hjälplöshet, som är en följd af hennes blindhet och döfhet. Lång och ståtlig, med fria, lediga rörelser, stark hälsa, » splendid nerves », glad, munter, rolig, full af lif och lust, med sinnet öppet för alla goda känslor, gör Helen Keller vid 14 års ålder på sin lärarinna intrycket att vara » det lyckligaste barn i världen, så att det är en särskild förmån att få lefva i hennes närhet.
Herr Grefve Erik Ruuth skrifteligen i underdånighet anmält, att , efter förrättad Afoch Tillträdes-Husesyn å Rosersbergs Kongsgård, de derstädes varande Byggnader fordra reparation till en kostnad af y.gioRidr 36 sk.,oberäknadt underlydande hemmanens iståndsättande till byggnader 4090 R:dr 8 sk, samt att Hennes Majit Enke-Drottjiingen i Nåder förklarat sig vilja låta af Sin Underhålls-Summa efter hand iståndsätta berörde jbristfälligheter , meri deremot förväntat, det något årligt anslag till Eyggnadernes framtida underhåll skulle beviljas; Så har Eder Kongl. Majit genom Nådig Remiss den 21 sisth Maj täckts öfverlemna Handlingarne i detta ämne till Riksens Ständers Siats-Utskott, i afseende på ett sådant anslag. Vi<! öfvervägande häraf, och emedan ifrågavarande af Högst Salig Hans Kongl. Majit med dryg kostnad anlagda prydliga Lust-Slott och dertill höjande vackra Byggnader , Trädgårdar och Parker, icke böra lemnäs att förfalla, hafva Rik - _ Underdåniga Skrifvelse?! 423 sens Ständer, med underdånigt erkännande af Hennes Majestät Enke-Drotlningens Nådiga åtagande att af Sina egna Underhålls-medel låta bekosta de nu nödige förbättringar å Piosersberg, för detta Kongl. Lust-Slotts och dervarande Byggnaders vidmakthållande anslagit en årlig Summa af Trå Tusen Riksdaler ?tt å Stat uppföras. Riksens Ständer framhärda £Cc. N:r 18S. Uppl. och godk. hos Samtliga Riks-Stånden d. l3 Juni 1818.
Vid öfvervägande häraf och då ostridigt är, att gästgifveriskyldighelem inom ifrågavarande glest befolkade och mindre uppodlade landsort måste för invånarne medföra kostnader och besvär, hvilka af inga motsvarande fördelar uppvägas, hvaremot de sedan år 1764 anslagne ersättningar, i följd af icke allenast sedan dess uppkomne förändrade förhållanden i myntoch varuvärden, utan äfven den ökade rörelse, som på de emellan Konungarikena Sverige och Norrige förande vägar uppstått efter begge Rikenas förening, icke vidare kunna anses uppfylla det med desamma åsyftade ändamål, tillstyrker Utskottet, att, med bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, Rikets Ständer måtte till löner för gästgifvare i Herjeå - Stat S-Utskot tels Utlåtande, N;o 384- 15 dalen bevilja elt årligt anslag" af tillsammans 3 to R:dr Bane», deruti inberäknade de i5 R:dr 8 sk., sorn förut för sagde ändamål utgått af Kronans behållna ordinarie räntor. Stockholm den 24 November i84o» Häremot reserverade sig Herr Biskopen Doctor Hedren och Prosten Astvard i N:o 384; Ank. till Exp. Utsk. dén 27 November, kl. 11 f, w. Utlåtande, i anledning af Anders Anderssons från Skaraborgs Lein motion, att kostnaden i och för underhållandet af vägen emellan Forsviksmo och Rödesund må af Staten bestridas. (U. A.) Uti en inom Bonde-Ståndet väckt, till Stats-Utskottet remitterad, mollön, har Anders Andersson från Skaraborgs Län yrkat: att, som, i följd af Carlsborgs fästnings anläggning, åtskilliga nya vägar blifvit anlagde och på hemmanen i orten indelade, hvaribland i synnerhet en ifrån Forsviksrao lill Rödesund ungefärligen en och iffAels mil emellan Öfverby gästgifvaregård och Carlsborg icke vore för orten af ringaste fördel, oagtadt underhållsskyldigheten blifvit
När deremot priset går ner till li R:dr, börjar saken att blifva mera angelägen, och han fortsätter uppköpningen; ty än är det ej att tänka på afsättning från nederlaget eller förtullningen, sorn nu skulle kosta honom 5 R:dr tunnan, hvilka, lag» de lill de 8, utländska Rågen kostar, gor 3 R:dr mer, än han kan få. Han använder således de till förtullningen ämnade 4ooo R:dr i uppköp, och får för dem 363 tunnor, under det han söker uppehålla priserna. Men kanske han förutser ett ytterligare fallande, såsom en föl jd af rik skörd, i hvilket förhållande det icke ännu är värdt arbeta till prisernas uppbringande öfver det egentligen höga medelpriset. Han köper således icke för sina 4000 R;dr någon Råg, förr än priset gått ner till iö, då han får 400 tunnor för sin summa. Om priset faller ännu lägre, ledes lian kanske af begäret att utvidga sin spanmålshandel och att ännu anslå capitaler härtill; tyli3n är redan inne uti denna rörelse med mera ifver än under de äldre Författningarne, och kan temligen beräkna, att, under lidea Den 11 December f. m. 3i ilen nya tulltariffen varar, han nog får tillfälle komma öfver medelpriset. Han säljer således sitt Sockeroch Caffe-lager, oell köper efter hand, sedan ställets consumtion blifvit fylld, under svåra fluctuationer, intill dess fallandet måhända stadnar. 5oo tunnor Råg å 11 R:dr gör 5,5oo R:dr. 5oo d:o å io — „ 5,ooo — 5oo d:o å q — „ /±,5oo —- 5oo d:o a 8 — „ 4>000 “— På nederlaget har lian i ooo t:r utländsk å 8 *— „ 8,ooo — S:a 3ooo tunnor å 9 R:dr gör 27,000 R:dr. Nu stiger Rågen i anledning af en sämre skörd; men han förhastar sig icke.
De dervid förda omröstningsprotokoll samlas i stadens hufvudbyrå, hvarest genom sammanräkning skall utrönas hvilken eller hvilka personer genom Hesta rösterna blifvit till riksdagsmän för staden utsedde. § 32. I stad, som utgör eget valdistrikt, och der riksdagsmannavalet är öfverlåtet åt elektorer och omedelbart röstegande, på sätt 15 § bestämmer, kan för elekBih. till B. St. Prot. 1830 & 1851. 3 Sami., 7 Haft. 5 34 Konstilutions-Utskotlels Memorial, M 7. torsvul samma indelning uti valkretsar ske, som i nästförestående § är för riksdagsmannaval medgifven; men elektorerne och de omedelbart röstegande skola derefter sammanträda till gemensamt val, dä hvar och en af de väljande röstar på lika mänga personer, som antalet är af de riksdagsmän, staden skall tillsätta. § 33. Vid val i stad till elektor eller till riksdagsman i andra kammaren skall Magistratens ordförande vara valförrättare. Är stad i flera valkretsar fördelad, för val till antingen elektor eller riksdagsman, åligger valförrättningen vid hufvudbyrån Magistratens ordförande och vid hvarje af de öfriga valbyråerne, en annan ledamot af Magistraten. § 34. Då valdistrikt består af flera städer, som hafva att gemensamt välja riksdagsman, tillkommer Konungens Befallningshafvande i det eller de län, der dessa städer äro belägna, att utse en af dem till valdistriktets hufvudort. I de till gemensamt valdistrikt hörande städer skall riksdagsmannaval liktidigt anställas å dag, som Konungens Befallningshafvande i det län, der hufvudorten är belägen, utsätter. Valprotokollet, fullständigt utvisande huru och på hvilka rösterna fallit, skall till den valförrättande i hufvudorten ofördröjligen insändas af valförrättarne i distriktets öfriga släder.
— Enligt hvad här bilagde, den 13 innevarande månad öfver Finansärenden förda protokoll utvisar, har Kongl. Majit vid pröfning af de till Sjunde hufvudtitelns reglering hörande frågor ansett följande förändrade bestämmelser i afseende å anslagen under denna titel erfordras, nemligen: 1:o Kammarkollegium, dels att löneförhöjningar må beviljas: a) för de 3:ne äldre Notarierna i kollegium å 800 R:dr för hvardera R:mt R:dr 2,400 h) för de 2:ne yngre Notarierna ä 300 R:dr 600 c) för de 2:ne äldre Kammarförvandterna å 800 R:dr 1,600 och d) för de 2:ne yngre Kammarförvandterna ä 300 R:dr 600 dels att såsom hyresersättning för förste vaktmästaren i kollegium må anvisas deist ock att Kollegii anslag till gratifikationer åt e. 0. tjenstemän och vaktbetjente måtte ökas med 3,500 2:o Statskontoret, att ett å anslaget för Statskontoret med Kronomagasinerna befintligt odisponeradt belopp af 700 R:dr må såsom icke vidare behöfligt från staten uteslutas och anslaget således med nämnda belopp minskas. 150: Transport R:dr 8,850: 44 Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. Transport
Vi hafva exempel på en Cassa, nemligen SeraphimerGillets, der Revisorerna ej granska de enskilta donationerna, utan blott Statsbidragen, hvilka bestå af den så kallade 3-skillings-afgiften. Då granskningen der låter göra sig, kan den visserligen här äfven ske, hvarför jag anhåller om bifall å Betänkandet. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken erindrade, att StatsUtskottet, som i dess första Betänkande, under erkännande af Rikets Ständers Revisorers obestridliga rätt att granska Armeens Pensions - Den 12 October f. m. 59 Cassas förvaltning, likväl ansett en sådan gransknings förrättande böra uppå Revisorernes egen pröfning bero, uti dess sednare Utlåtande bestämdt hemställt, att Riksens Ständers Revisorer må tillhöra, att granska Arméens PensionsCassas räkenskaper och förvaltning för de fonder, som af Statsmedel beslå eller uppkomma. Enär det sednare tillstyrkandet således äfven innefattade det förra, ansåg Hans Excellence sig böra till Ridderskapet och Adeln hemställa, om Ståndet biföll Utskottets i sednare Utlåtandet gjorde förslag. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence gjorde proposition till afslag å Utskottets berörde förslag. Ropades äfven Ja och Nej. Herr Lefren: Mig förefaller det, som de olika svaren Ridderskapet och Adeln lemnat, hafva sin grund deruti, att 2:ne saker innefattas uti de af Hans Excellence Herr Grefven och LandlMarskalken sist framställde propositioner. Jag anhåller derföre, att Herr Grefven och LandlMarskalken täcktes först göra proposition derpå, att, i händelse Revision yrkas, den ej måtte sträckas längre, än till de medel, som af Staten gifvas. Jag är öfvertygad, att ett klarare svar då skall följa. Derefter kunde proposition göras derå, huruvida Revision anses nödvändig, eller icke. 6o Den 12 Octo ber f. m. Herr Ribbing:
Majit pröfvat besvär öfver Egodelningsrätts utslag, vare Kongl. Majits Justitie-Revisions Expedition skyldig, att ofördröjligen till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande afsända mottagne kartor, protokoll och beskrifningar samt bestyrkt afskrift af berörda utslag; och åligger det Kongl. Majits Befallningshafvande att, likaledes utan dröjsmål, låta kartorna och handlingarne Skiftesmannen emot behörigt qvitto tillställas,” samt dels att 20 §. måtte erhålla följande förändrade ordalydelse: ”Klandras ej skifte inom den i 13 §. föreskrifna tid, bör Skiftesmannen tili Egodelningsrätten, efter derom föregången anmälan, vid Rättens nästa sammanträde. eller sist vid nästinfallande lagtima ting, karta och handlingar ingifva; och har Rätten att, innan fastställelse å skiftet meddelas, noga tillse och pröfva, att detsamma är lagligen beskaffad!, och bland annat äfven deruti, att egorna icke blifvit delade i flera skiften, än denna Stadga i 12 kap. 10 §. högst tillåter, utan att sådan hemställan hos Egodelningsrätten skett, som i 11 § af samma kapitel föreskrifven finnes. I annan händelse må någon fastställelse å skiftet icke meddelas, utan tillställe Ordföranden Skiftesmannen utslag i målet samt karta och handlingar, sorn i 11 §. sågs, för att i de olagliga delarne af skiftet nödiga rättelser verkställa. Äro felen al större betydenhet; insände Domaren kartan och handlingarne till Kongl. Majits Befallningshafvande, sorn föranstaltar att Skiftesmannen i laga ordning varder under tilltal ställd. Finnes skiftet lagligen verkstäldt; då bör Rätten detsamma till framtida efterrättelse fastställa och bevis derom jemväl ä kartan anteckna; och vare Ordföranden i Rätten pligtig att derefter ofördröjligen karta och handlingar sjelf eller genom närmaste kronobetjent eller Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, emot behörigt qvitto, Skiftesmannen tillställa A Sammans.
Den sorn, lika med Utskottet samt Ridderskapet och Adeln jemte BorgareStåndet, vill, att införseltullen å »Spännhalsdukar, äfvensom andra på valk sydda halsdukar, af läder» skall utgå med 50 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej. blir nuvarande införselafgift derå, 75 öre per skålpund, i öfverensstämmelse med Presteoch Bonde-Ståndens beslut, bibehållen oförminskad. Som omröstningen utfallit med 52 Ja och 67 Nej, är Nej-propositionens innehåll Rikets Ständers beslut. 45:te Omröstningen. Den som antager Utskottets, af Borgareoch Bonde-Stånden biträdda, förslag, att införseltullen å »tråd, bomulls-, alla slag» skall utgöra 30 öre skålpundet, röstar J a; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, skall nuvarande, utaf Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bibehållna införselafgift, 40 öre skålpundet, fortfarande derå tillämpas. Voteringen har utfallit med 55 Ja och 64 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionen. 46:te Omröstningen. Den som, lika med Utskottet samt Borgareoch Bonde-Stånden, anser linnetråd - Bevillnings-Utskottets Memorial JM 19. 17 tråd böra under den gemensamma rubriken »Tråd, linne-, alla slag,» få införas mot 40 öre tull per skålpund, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma, jemlikt Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets beslut, nuvarande tullbestämmelse för denna artikel att bibehållas, så att för »oblekt» linnetråd bör vid införsel erläggas 40 och för »blekt eller färgad» 50 öre tull per skålpund.
Det för år 1754 ingifne Förslaget samt det af Lands-Contoiret upprättade Smnmariske Extraetet upptagex inkomsten för samma år, nemligen 191 T:r 7 fjerdKronooch KyrkaTionde, ^50 T:r 1 fj:d dito af Hospitals Godsen, 242 T:r Spannernål, gör efter Kionovärderings-pris - 462 D;r 25 ör« Än uti Penningar följande inkomster: Interesse penningar af fruktbärande Capitaler - 339: 35*’ Ordinarie och Extra Ordinarie Räntor, af Godsen 923: 15, Inskrifnings-penningar - 360: — Jordlega, Hushyra, Taffel och Pungpenningar « - 38: 29^ Städstnåls-Penningar - * 39: 16. För Begrafningar, Likkläden, Jntagnings-Penningar och Sakören m, 111, 1x9: — Summa 1819 D.r ?S ör.' Vinsten på Spannemålen efter Markegång .679: 26. Tillsammans 2969 D:r 15 ör.! Götheborgs Stift. £9 Götheborgs Hospital. Skall efter Glofvördigst i åminnelse Kas? hung GUSTAF -x.a Befallning år 1529 vaxa l 6 60 StatsUtskottens Betänk anden. fly; ta Ht ifrån den ödelagde Sraden LödeSe till Nylödese 4- mil ifiån Staden Götheborg, där det nu ar.
Ian, der jorden är taxerad till sitt verkliga värde, och dem, hvarest taxeringsvärdet ofta icke motsvarade mer än halfva det verkliga, syntes påkalla en nödvändig rättelse, i sådant afseende föreslagit, ali Rikets Ständer måtte uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes låta från alia domsagor i riket infordra uppgifter på de egeudomsköp, å hvilka lagfart under de sednaste fem åren egt rum, samt låta anställa jemförelse emellan köpesummorna uti dessa uppgifter och de i taxeringsfängderne uppförda värden för samma hemman och lägenheter, hvilka uppgifvits hafva gått i köp, äfvensom uträkning af beloppet utaf skillnaden för hvart köp, s mt att derefter Kongl. Maj:t mätte täckas låta uppgöra en beräkning, som utvisade, hvad summan af taxerad jordegendom inom hvart län skulle uigöra, om samma egendom vore taxerad i öfverensstämmelse med det verkliga förhållandet, som de förenamirda skillnads-uträkningarne betecknade för länet i det hela; — genom tillgång lill hvilka beräkningar motionären ansett Rikets Ständer bora blifva i tillfälle att vid en annan riksdag bestämma minimitarifferna för taxeringen af jordegendoms-värdet inom länen, med sakkännedom och noggranhet samt i rättvist fölhållande, hvilket eljest icke torde låta sig göra.
Men, som jag nämnde, jag önskar endast att man ej må taga något initiatif i denna fråga, utan snarare afvakta de förslag som från den andra sidan kunna komma att göras. Gr. Sparre, Erik: Den siste värde talaren började med: »Det har varit lätt att motse, alt från anhängare af KöpingHultbanan framställningar skulle göras i detta syfte.» Må det tillåtas mig att svara: det har varit lätt att motse, att anhängare af södra jernvägs-systemet, i synnerhet sedan det lyckats dem att få en framställning som gynnar dess intresse, skulle motsätta sig allting annat och sålunda jemväl inlösningen af KöpingMultbanan. Trogen denna syftning, har den siste värde talaren också nu velat uttala Den 8 December,' 505 opposition mot denna inlösning. Jag hemställer, om framställning i allmänhet varit nödvändig att R. St:r icke skulle taga initiativet i denna fråga. Det har ju -icke varit motionärens syftemål, han har icke framställt annat än att en summa skulle ställas till K. M:s disposition. Jag är öfvertygad att K. M. skall, om en inlösning kommer att äga rum, icke obetänkt inlåta Sig i företaget, utan gä till väga med tillbörlig försigtighet, och jag hade trott, att en sådan erinran vore mindre nödvändig. R. St:r kunna härvid icke hafva annat att göra än att ställa summan till K. M:s disposition; ty K. M. tillkommer det väl att med den varsamhet, som kan erfordras, vidtaga de åtgärder, som äro af nöden för vinnande af det ändamål, hvartill R. St:r skulle vilja anslå penningorne. Jag skulle tro, att denna »avis au lecteur», som den värde talaren ansåg sig behöfva meddela antingen StatsfJtsk. eller Regeringen, möjligen kunnat umbäras och jag gör mig förvissad att StatsUtsk. icke skall gå mera obetänksamt lill väga i detta fall, än i något annat. Hr von Troil: Den siste värde talaren har börjat sitt yttrande med att man borde motse, att de personer, som hittills hafva förfäktat anläggandet af jernvägar i södra Sverige, skulle motsätta sig hvarje annat företag och således äfven inlösningen af Köpingllultbanan.
För Staden . 54,193: 43- 8. a3o>l5 3 Enligt nu upprättade Tabeller utgör samma bidragFör Landet - T„. Enligt nu upprättade Tabeller utgör samma bidrag: Det minskade bidraget utgör således: För ilen del som ingått till Staten 3,7,6- , För den del som gått till diverse Verk ’7 ^ och Inrättningar 1,863:^2. Tillsammans R;dr 5,58o: /. densimma^6) “'I6"3 ?“ UUgodonjuta så väl denna lindring sorn ock ökat'sig, neraUgen.^’ '“k8' 0f™släende ställning, Städernas bidrag ep"teI*ga Krono-skatter med 5 336- 36 n Utx afgifter till diverse Inrättningar med - 4?- 7. Tillsammans R;dr 7,256? 36. 67 så alt Landets lindring uti Statsbidrag skulle utgöra sammanräknade 12,836 R:dr 3y Skill. 7 rst. Politie. Det mera verksamma biträde man påräknat utaf de, vid Socknestäminor valde Ordningsmän, hvilke äro försedde med Eder Kongl. Majlis Eefallniugshafvandes ConstitutoriaJ och Instruction, har varit föga märkbart och till och med alldeles uteblifvit i somlige orter. Anledningen härtill är den, att Allmogen ogerna emot hvarannan angifver förseelser och att den ännu saknar anda och håg för municipal-befattningar, och anser dem mindre, för en utmärkelse af hedrande förtroende, än såsom ett ambulatorisk onus, hvarföre ock vanligen en hvar gerna undslipper sådane sysslanden så fort som möjeligt. Exempel hafva gifvits, hurusom Allmogen fästat så ringa uppmärksamhet och vigt vid val till Ordningsmän för sedlighetens bevakande och oordningars förekommande, att den dertill utsett personer, som varit kände för drinkare och serskilde gånger dömde för fylleri samt ingalunda aktade i samhället.
Naj:t8 Kadiga 1i68lut afvllvande, mening derutinnan, att dä en nv reglering af Kandt-8tat8- lönerna länge varit af dedofvet ^älrallad, oell det lorliällande, 80in liindrat det, i utseende j»ä en 8ädan reglering, ujg>gg,rde förvlagett närmare ^>röfnil,g af l>ilret8 8tänder, eller l,ri8tande tillgängar, numera i elve ägde rum, 8tat8- Ilädet, un8äg 8ig döra i underdänigliet lieni8tälla, att Kongl. Nai:t mätte före8la 1lilret8 8tänder upjlförande pä ordinarie 8tat af det ölrade an8lag, 80m, i lländel86 af det fram8tullda reglei ing8-för8laget8 antagande, drulle erfordra8. Kongl. Naj:t del,agade i Kader godkänna det af tillförordnade 8tat§- 8eer6t6raren nu njl^Iä8ta fördaget, 8ädant det är ?rotoeollet dilagdt; oell 8dulle, i ufver6n88tänlmel86 dermed, Kongl. Naj:t8 Kädiga sdrifveläe till ltidett 8tänder under denna dag exg>ediera8. Lx t?rotocollo o. //^e^r5eeg.
De för berörde framställning anförde skäl äro huf vudsakligen hem tade deraf: att Erkestiflet innefattar, på en sträckning af 3^ mil ifrån Upsala till den aflägsnaste socken i Helsingland, ej mindre än 27 Contracter, 3^5 Socknar och nära 280,000 invånare; att Ledamöterne uti Upsala Consistorium icke äro Stiftets barn, samt således sakna den localkännedom, den bekantskap med folklynnet i Norrland samt den serskilda åsigt af ortens skick och behof, sorn. en inföding har sig nästan medfödda; att Lärarepersonalen inom Gefleborgs Län, som emottager sin bildning vid Lärovérken i Hudiksvall och Gefle, är för Dom-Capitlet i Upsala till seder och kunskaper okänd, intill dess Pi est-examen och ordination inträffa, samt att den föreslagna förändringen således skulle välgörande återverka på Läroverken och isynnerhet Gefle Gymnasium, der, under närvarande omständigheter, disciplinen svårligen skall kunna upprätthållas; samt slutligen deraf, alt inga nya anslag för Stifts-Styrelsen i Gefle skulle erfordras, då för ändamålet tillräcklige byggnader der redan finnas uppförde, äfvensom lönetillgångar äro att påräkna derigenom, att inkomsterne af Gefle Pastorat au*läs åt den blifvande Biskopen, dervarande Lectörer förordnas till Consistoriales samt Gymnasii-Adjuncten till Consistorii-Notarie. Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit, bär Utskottet funnit: ■tt, hvad beträffar Erkesliftets vidd, andra Stift med flere församlingar »arnt lika stor och äfven större folkmängd finnas; att en nitisk Biskop med Consistorium, understödda af en verksam Contraets-Styrelse, icke böra finna det omöjligt, att åt Religionsvården inom det nämnde antalet af för»amlingar lemna behörig uppsigt, samt att, så länge något klagomål ifrån den ort, som, i detta hänseende, skulle vara vanlottad, ej försports, någon förändring icke heller lärer vara af behofvet påkallad.