Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
St., och det är derföre jag önskar sätta Konungen i tillfälle att visa sin månhet om näringarnas förkofran, äfvensom jag tror, att om min motion skulle föranleda dertill, att åtminstone det nuvar. anslaget blefve en stående titel för år, vore jordbruket och näringarna mig derför någon tack skyldiga. Hvad Gr. Horn yttrat gillar jag till en viss del. Gr. Horn har insett syftet af min motion, men befarat, att svårighet skulle uppstå att i detaillerna finna sådana correctiver, som erfordras vid utlåningen. Mig synes dock, att det icke bör vara omöjligt att finna dessa correctiver, om de anses behöfliga; men för min del anser jag, som redan förklarat mig hafva sett Regeringens goda vilja, dem icke så oundvikligt nödvändiga. Jag kan för öfrigt icke dela Gr. Horns tanka om capitalisternas Stora fördelar i vårt land; jag delar snarare Hr Lefre'ns mening, att inga capitalister hos oss finnas. Jag önskar emedlertid, att capitalister må kunna uppstå, och dertill tror jag att min motion i någon mån kan bidraga; ty det är genom vexelverkan emellan capitaler och näringar, som båda vinna förkofran, och först då, när man äger räntebärande goda papper, kunna verkliga capitalister uppkomma, sorn ändock lefva och röra sig med sina penningar, instuckna uti dessa räntebärande fonder. Hr von Hohenhausen: Jag vill blott i korthet, för att icke i prot. blifva missförstådd, i anledn. af Frih. Boyes replik förklara, att jag icke sagt, att alla lån utifrån vore skadliga för jordbruket, men väl, att synnerligen utländska lån alltid äro skadliga, då de icke användas för beredande af en högre production. Derförutan är det icke ens för allmogen obekant, att all skuldsättning är ofördelaktig, och att nyttan af lån alltid beror på sättet, huru de användas. Jag ber för öfrigt, att man icke må inblanda statslånesystemets bedömande med den nu förevar, frågan, som endast är en parasilväxt och liimmelsvidt skiljd från det andra; ty det kan icke rimligen blifva fråga om statslån, då man har penningar att låna ut.
Här rastades till den 2 Mars, då tåget fortsattes till Renbergsvatten, två mil, och den 3 Mars framkommo vi till Burträsk, hvarest brigaden intog de utsedde kantonerings-qvarteren. Men brigadens hvila här blef lika så kort och ovaraktig, som på alla andra ställen. Den ovanliga köld, som denna vinter inträffade, gjorde att isen öfver Qvarken emellan Umeå och Wasa lagt sig. Och som det förspordes, att Ryssarne i och omkring Wasa sammandrogo en betydligare härfördelning under general Barclay de Tolly, fordrade en nödvändig försigtighet, att äfven omkring Umeå hafva några trupper. Savolaks brigaden fick derföre åter uppbryta, och marscherade den 10 Mars till Nyby, tre 1/8 mil; den 11 till Rikleå, två 1/8 mil; den 12 till Djekneboda, en ½ mil; den 13 till Umeå socken, två 7/8 mil, der generalen, Grefve Cronstedt återtog befälet öfver densamma. Savolaks jägare regemente, som nu mera utgjorde endast omkring 240 man, skulle bevaka öfvergången öfver Qvarken, hvarföre det förlades uti Täfte by, och hade en 50 mans fältvakt på Holmön, en större ö, belägen ute i hafvet, en mil från fasta landet. Savolaks infanteri och Karelska jägarena stodo vid Steksjö och Degernäs, Karelska Dragonerna uti Löfånger, någon liten del af brigaden låg uti Skellefteå, 15 mil ifrån Umeå, och resten var förlagd mellan Ratan och Ångersjö, på en sträcka af ungefär 9 mil. Denna brigad, nu mera under gevär omkring 1000 man, var visserligen tillräcklig att bevaka, men för ingen del att försvara hela denna kust-sträcka, i händelse af ett anfall från Finska sidan. Detta oaktadt tilläts likväl Westerbottens regemente att ligga hemma på roten. Den 19 Mars insändes från fältvakten på Holmön rapport, att fienden var uti antågande öfver Qvarken; hvarföre samma dag om aftonen 40 man af Savolaks jägare, samt natten derpå 100 man, under öfverste-löjtnant Furumark, rykte ut till nämde ö.
Uti aflålen Proposition al den 10 förlidne Juli har E. K. M:l behagat i Nåder meddela Rikets Ständer, alt, sedan Serafia Lindskog, hvilken, såsom faderoch moderlös, blifvit vid sju års ålder upptagen af sin fadermoder i Jerlåsa församling inom Upsala län, oafbrutet tillhört deuna församling i tjugu år och derstädes ogift aflidit den 27 Juni 1851, utan alt någon hennes arfvinge då varit känd eller sedermera, till följd af tillkännagifvanden derom i allmänna lidningarne, sig anmält; samt Hagunda Härads-rält linder den 30 nästlidne Mars förordnat, att Lindskogs qvarlåtenskap, som, enligt hennes förmyndares då afgifna redovisning, uppgått, med tillagda räntor, till Ett Tusen Tjuguen R:dr 23 sk.“7 r:st banko, borde E. Ii. M:t och Kronan tillfalla: så hade Jerlåsa församling hos E. K. M:t i underdånighet anhållit, alt på sig få öfverlåten kronans rätt till ifrågavarande dana-arf, för att deraf bilda eu fond, hvars ränta skulle årligen användas till befrämjande al fattiga barns skolgång. Och vore denna underdåniga anhållan Imf - Expeditions-Utskottets Förslag till anderd. Skrifvelse N:o 149.
på taflor pudrade Hon och konstens öfver framför Det kall trötta kalla gång. » brådskar, ohågad som går ej förbi dess tvärt annan heten Hon helt snögruppshyddan » En vintern ljuset lagt. förbi Barmhärtig prakt. sig gnistor och Hon Kungsträdgården, gren blinkande ty så. ej dagens snöklädd Hon på. kinder, genom märker På syre ibland. » i mjälla går men grand, drifhusblomman, hon Del allt. medicinen, aldrig ni får Hon luften, gå framför och om älskar bit. betalar, varsnar hon snäcka vid snäcka full med något gelé, som dallrar och glittrar Hon har sig som ej sked det dallrande utaf begärligt Vet trött nu sitter och Och » Det förmår ned. barnet, motion, middagsbordet i sin mamma af rakt kära, ju neka guldet nu all vid gull. sked älskade efter petar förlorar att efter halkar kära, så glänsande hjärta något: portion. lutter sin älskade knappast Min 8 m o r var stolt öfver Det med med ängslan aptit: barnet en bit. » bror, ket är mer än en bidragande orsak, bland många andra, till den allmänna nervförstö- » Det arma, älskade barnet, relse, som tycks vara en viktig sida af den hon tål ej dylik motion! » moderna kulturens » offerväsen ». Anna Knutson. Men jag vill våga det påståendet, att kunde vi lägga tillsammans alla stötar och hugg, som dagligen tilldelas ömmande nerver med pianotagenten som tillhygge, skulle summan bli så stor, att vi ovillkorligen må- O m p i a n o k l i n k. ste fråga oss: kan allt det oförskyllda lidanM o t t o: TRA TATALA TA TA. de, som pianospelet vållar, uppvägas af de Diabelli. tvifvelsutan stora och uppfriskande själsnjutningar, som kunna skrifvas instrumentet till usiken är en gudarnes gåfva till människorna, men, likasom elden, likaförtjänst och berömmelse? Det är ej nog med att grannarne få lida som vinet, en gåfva så väl till förbannelse som till välsignelse. En källa till oerhördt, då ett barn skall lära sig spela de gräsligaste kval så väl som till den högpiano.
I.anZberA. polian kricslon. Frän Upland. dlkröäelius". I.itt G. Llerecieoch Schole - Staterne/ samt Staten för NyrkorS och ZospitalerS underhall Clerecie - Staten. ^ Pä denna Stat nptages hwad, utom det som af alder innehaswes, bestäs wi^a af Presterffaver. 1809 Den 22 November. rZ95 i8ay ärö Ordinarie Slät uprager, 100 T:r krono» ^ tionde Spannemäl a Z6 tz. 75 — Olndeldr 954^2—.^^, . —1/029 12 Extra Ordinarie Staren. Skillnaden består deruti, att pä Allmänna JndragningS-Statcn blifwrt flyktade, att tvid Jnnehafivarnes afgång indragas och besparas följande nemligen: De Biffoppen i Lund till Brämveds inköp be» stadde 6. 12 — Kyrko Betieningens i förre Riddarholnis Församlingen innehafwande lönings förmäner utgörande tillhopa , 484 Kyrkoherden i Malmö tvid Tyska Församligen derstädes rillagde iOD Tunnor kronotionde Spannemäl a z6 fl. 75 Kyrkoherden Tengmark i Landscro - na 7- 24 Annex Predikanten i Degerfors i Westerbottten 20 Tunner kronotionde Spannemal a z6 fl. 15 — Amerikanffe Presierne: Prosten Doctor Collin izo Kyrkoherden Lnlh ic>o 2 5S Den 22 November. »39? LvrkorS Zriheter :8oy ärse Ordinarie Stat uvtaaer underhalt för kyrkorne i Landscrona och Warnhem: Zv Tunnor ^Kronotionde Spannema'l a z6 st. 37 24 — Extra Ordinarie Staten: Oindedlt . 18 16 .55 4o
Skrifvelse N:o 96. buden att med ospardt nit fullgöra dem anförtrodda uppdrag, hafva Kollegierna, —- under hemställan, att, vid beräknande af resekostnadsersättning, såsom allmän regel borde iakttagas, att sådan ersättning ej finge ifrågakomma för det fall att förrättningen eger rum inom en half mil från tjenstemannens boställe eller, i händelse han icke är med boställe försedd, hans hemvist, — i underdånighet tillstyrkt, att ersättning för resor till och ifrån extra förrättningar, så framt icke sådan förmån genom särskilda författningar redan är bestämd eller i aflöningen inbegripen, måtte beviljas, nemligen: l:o. För militärstaten, eller befäl, underbefäl och civilstat vid indelta arméen vid nedannämnda förrättningar, hvilka icke afse manskapets tjenstbarhet eller sammandragande till vapenöfning: a) syner och ekonomiska besigtningar å militieboställen; b) syner å samt omflyttning af ryttareoch soldattorp; c) ombudsmannaskap vid syner och besigtningar å boställen, landtmäteriförrättningar, skogsoch jordransakningar samt rättegångar om jord, tillhörande boställen eller ryttareoch soldattorp; d) krigsrättssammanträden, vid andra tillfällen än under mötestiderna eller inom garnisonsort; e) besigtningar och inventeringar å Kronans hus och byggnader samt å persedlar i regementenas allmänna förråd, äfvensom inventeringar af uppbördsmans handlingar; och f) inställelse vid utdelning af underhåll från Wadstena krigsmanshuskassa; hemställande Kollegierna, att, hvad angick militärperson, som beordras att hafva tillsyn vid nybyggnad eller reparation af karaktershus å militieboställen, ersättning finge, efter vederbörande embetsverks pröfning, honom tilldelas medelst ett lämpligt arfvode, i förhållande till arbetets beskaffenhet och den större eller mindre tidsutdrägt, som uppdraget medfört; 2:o.
Den ena är att, när en elev redovisat sin läxa, de andra endast vilat sig eller tänkt på andra ämnen. Det andra är att man aldrig vid någon skola talat latin. I forntidens skola började man redan i de nedersta klasserna tala latin. Nu talar man endast modersmålet.T o m när man lär grekiska och hebreiska saknar eleverna nästan all övning att uttrycka sig på latin. Man kan dock vara säker att inget språk fästs i minnet och rätta ljuden säkert uppfattas om man inte vant sig tala detsamma. Tidigare lät man eleverna utantill upprepa det latinska samtalet, som de väl lärt tyda på svenska och sedan sins emellan föreställa de personer, som fanns i samtalet. Genom Orbis Picktus som används till utanläsning skaffade sig eleverna färdighet i att uttrycka sina tankar i vardagliga ämnen. Denna bok med rediga figurer skulle kunna användas vid elementär undervisningen, om den inte blev för dyr. Till övning i syntaxen har flera lärare i senare tid använt bruket av s k fraser eller locutioner (talesätt, samtal) hämtade ur det sist lästa stycket av Latinska Elementärboken eller Auctorn. Denna metod är bra vid tilltagande ålder och fattning, men är egentligen början till skrivövningar. Genom denna metod kan man samtidigt sysselsätta eleverna med att skriva. Denna metod är lämplig även i andra ämnen. På en tavla i klassrummet, placerad så att alla kan se den, skrivs några ord på svenska. En elev framkallas för att översätta. Begår han misstag rättas han av en annan elev. Eleverna blir framkallade när de minst anar det. Denna metod är att föredra mot att varje elev sitter med den enträgna skrivningen och läraren dignar under rättning av alla temaböcker. Eleven skärper sig, då han inte vill bli rättad av en kamrat. Efter att man övat sig så att man med lätthet kan översätta tjänliga locutioner, vidtar den ordentliga övningen att skriva latin. Även den börjar med översättningsövningar. Metoden att först översätta till svenska och sedan återflytta den till latin, är inte att förkasta. Detta blir lätt, om man minns den latinska författarens uttryck och konstruktioner och övar uppmärksamheten vid läsningen. Att skriva ett främmande språk kan inte påbörjas förrän man har ett gott ordförråd och kan grunderna för grammatiken. Exempelböcker kan vara till nytta för lärare, som ännu inte är fullt övade. För elevernas skull måste de hela tiden varieras.
Som de, under åren sedan sista riksdag, på allmänna indragnings-staten uppkomna besparingar kunna anses motsvara de öfverflyttningar, som här ofvan blifvit till denna stat föreslagna, beräknas den här till li3ggBBgrgi«^BaaeaB!r»a««&esaaE8Egimaa>iMgas!ieK»Bg3 Summa Stats-utgifter r:dr b:co Recapitulation. Första Hufvud-titeln Andra d: o Tredje d:o Fjerde d:o Femte d:o Sjette d:o Gi3,58o Nionde d:o 153,600 Tionde d:o 565,600 Allmänna indragnings-staten . 25o,ooo Stats-inkomster 8,419,500. Stats -utgifter 8,545,794. Stats-brist: att fyllas genom allmän bevillning 126,294 Riksg:s-contorets behof, sedan nu mera dess räntebetalningar äro obetydliga, och oaktadt de ersättningar, som, till följd af hemmantals-räntans samt lagmansoch häradsliöfdinge-räntans upphörande m. m., kunna erfordras, anses intill nästa riksdag förslagsvis blifva 6,000,000 r:dr, och således årligen 1,200,000 Som den nuvar. allmänna bevillningen utgjort omkring 2,600,000 r:dr årligen, och nu endast i,3a6,ooo r:dr skulle erfordras, kunde således den af mig, genom särskild motion, föreslagna nedsättning af allmänna bevilfningen för borgerlig rörelse i städerna äfven utsträckas till nedsättning i personella bevillniugen, om StatsUtsk. hufvudsakligen gillar de här föreslagna inskränkningar i stats-utgifterna. I hvarje fall synes det mera försigtigt att låta öfverskotter uppstå på allmänna bevillningen, hvarigenom dessa kunna i Riksgts-contoret genast användas till creditiv-anordningar och Riksgäldens betalning, än att, genom en alltför låg beräkning af statsverkets inkomster, lemna så betydliga öfverskotter i Stats-contoret som hittills. Gr.
Beträffande således |i främsta rummet, huruvida en ridd,- fiscal, såsom R i d d. d i r ec t: s tjensteman eller ombudsman vi d Riddarh usets fonder, må anses oumbärlig, harUtsk., i likhet med Ridd.Utsk. vid sista riksdag, hvad angar ridd.- fiscalens juridiska befattning ansett sig skyldigt lemna den upplysning, att Riddarhusets prot. omförmäla högst få exempel af andra juridiska ärender, än bevakningar i concurser, lagsökningar å klara skuldebref samt intecknlsförnyelser; hvadan Utsk. föreställer sig, att, så framt det reglemente, som för administrationen af de under Ridd.directts vård ställda fonder finnes faststäldt, varder, pä sätt hitintills jemväl skett, af Direct. behörigen iakttaget, det icke heller för framtiden torde vara att befara, att några invecklade juridiska förhållanden dervid sig yppa; varande det i öfrigt blott uti sådana rättegångar, som göras anhängiga vid eller fullföljas till någon domstol inom hufvudstaden, der fiscalen är i tillfälle att, utan biträde af särskildt ombud, Riddarhusets rätt bevaka. Då i öfrigt stadgandet uti Ridd.direclts instruction, att tvenne af Directrs ledamöter skola hafva tillsyn öfver behandlingen af alla Riddarhuset angående frågor af juridisk beskaffenhet, synes förutsätta, att R. o. Ad. vanligen torde utse åtminstone någon ledamot i Direct. med erfarenhet och kunskap i dessa ämnen, synes all erforderlig säkerhet i detta hänseende vara vunnen, allenast någon vid Riddarhuset anställd tjensteman, som äger juridiska insigter, uppdroges de ridd.fiscalen i dessa hänseendeu tillhörande åtgärder. Hvad angår den ridd.fiscalen åliggande granskning af till Direct. inkomna lånedocumenter, synes denna granskning, bestående egentligen uti en noggrann jenmförelse emellan handlingarna och lånereglementet, med så mycket mindre skäl kräfva en egen tjensteman, som enahanda granskningsålgärd, vid ansvarsäfventyr, tillhör ej mindre ridd.- kamereraren än äfven Direct:s
Att för framtiden förekomma en sådan olägenhet, torde ingen säkrare utväg gifvas, än att återföra Kronans inkomster til] hvad de ursprungligen varit-varor eller rentepersedlar. Den i g Juni. 643 Att evigt eller oföränderligt stadga detta, vore kanske mindre skadeligt än det förra; men som det möjeligen vid vissa tillfällen kunde falla sä val den skattskyldige som Kronan till besvär, föreslås att Kronan bör äga rätt att utfordra sådana persedlar, som å Hemmanen efter Orternas olika beskaffenhet kunna produceras, samt äro för Kronan behöflige och användbare, kunde snarare och med mindre omvägar verkställas. Före denna förvandling bör undersökas hvilka persedlar äro för Kronan nödige och användbare. När man efterser till hvilka' behof pen» ninge-inkomsterne, utom aflöningarna, användas, finner man snart de effecter Kronan behöfver och hvilka utaf dem som i Landet produceras. K ronan behöfver, t. ex. spannmål af alla slag, mjöl, gryn, ärter, kjött, fläsk, talg, smör, bjelkar, bräder, tjära, beck, hampa, linneväfnad Sc. Allt detta kan ifrån olika orter erhållas genom årliga rentorna, utan att penningar derföre behöfver användas; och derigenom skulle Kronan, hvilken icke så ofta behöfde tillita Entrepeneurer och Spe» eulanter, möjeligen finna sina behof icke allenast till racki ige utan ock öfverflödige, samt dea skattskyldige äfven vinna en lättnad dermed att han undgick den omsorgen, att i penningar förvandla varor som Kronan behöfde och tillhörde. Till Landets bästa skulle jordbrukaren föröka sin produetion, för att med så mycket mindre tunga kunna afgifva sin skatt, och ej som nu bekymra sig om varuprisernas stegring, stora rörelse Capita. 644 Den 19 Juni. pitaler, med mera dylikt» och hvars alla olägenheter egenteligast drabba Kronan och dess Tjenstemän.
Då äfven jag instämde med dem, hvilka svarade Nej till Herr Grefvens och LandtMarskalkens senast framstäldte proposition, gjorde jag det i den akt och mening, att Ståndet ansåg upptagandet utaf princip-frågan vid detta tillfälle ej vara lämpligt; endast i detta fall instämde jag med Nej på Friherre Cederströms proposition; men såvida Nej skall innefatta ett beslut i Principfrågan, reserverar jag mig deremot, ty sådan var icke nain mening. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å hvad StatsUtskottet i i5 Punkten af dess första Betänkande, angående beräkningen af Lagmansoch Häradshöfdinge-Räntan, föreslagit. Den 28 A p r i 1 f. m. Ropades Ja, och Nej, samt votering. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken framställde derefter följande Yoterings-proposition: Den som bifaller hvad StatsUtskottet 1 i5 Punkten af dess första Betänkande, angående beräkningen af Lagmansoch Häradshöfdinge-Räntan, föreslagit, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Lagmansoch Häradshöfdinge-Räntan böra utur StatsVerkets Ordinarie InkomstTitlar utgå, samt en deremot svarande ersättning genom Bevillning utgöras; hvarvid de under Lagmansoch Häradshöfdinge-Räntan inbegripne Tingsgästningspenningar skola af Statsverket godtgöras vederbörande, på sätt Utskottet föreslagit, efter medium af hvad hvarje HäradsRält under de sista tio åren åtnjutit. Herr Ribbing: Jag anhåller endast, att få reservera mig mot propositioner, som angå upphäfvandet af någon äldre Ordinarie Räntas utgörande. Herr af Billbergh: Af Herr Grefvens och LandtMarskalkens alltid visade ynnest och bevågenhet vågar jag anhålla, alt något afseende blifver fästadt vid contrapropositionens uppgörande på det af mig före - 3o Den 28 April f. m. slagne tillägg om vilkoret af Kongl. Maj:ts sanction.
Proposition, angåregementes mötes(I. A.) Enligt hvad högstberörda Kongl. Proposition, införd under N:o 50 i lista Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens protokoll vid innevarande riksmöte, hufvudsakligen innehåller, hade Chefs-ernbetet vid Uplands regemente, uti ett genom General-befälhafvaren i 4:de militärdistriktet till Kongl. Majit ingifvet memorial, jemte förmälan att, sedan laga skifte med Upsala stads och åtskillig annan derintill gränsande jord blifvit faststäldt, Kronan dervid erhållit, bland annat, ett fält af 39 tunnland, stötande till nämnda regementes mötesplats. Polacksbacken, hvilket fält, bestående af lös sandjord, vore af så svag beskaffenhet, att detsamma, enligt meddelad uppgift, endast med svårighet och till särdeles ringa pris kunnat utarrenderas, hvaremot detsamma, med en torr jordmån och lindrigt sluttande läge, skulle efter ganska obetydligt planeringsarbete utgöra ett förträffligt exercisfält — i underdånighet anhållit, att mötesplatsen Polacksbacken måtte få med ifrågavarande fält utvidgas; varande härvid af Chefs-embetet anfordt, att behofvet af mötesplatsens utvidgning, visserligen till någon ringa del minskadt genom den från kronoparken Asen enligt Kongl. Brefvet den 24 Oktober 1855 erhållna areal af 8 tunnland 13^ kappland, deremot vore i vida större mån ökadt i följd af den betydligare styrka, som numera samtidigt öfvas, sedan andra klassens beväring skall exerceras under regementsmötet: hvarjemte ej borde förbises, att de skarpskytte-afdelningar inom Upsala stad, studerande vid Upsala akademi samt angränsande härader, hvilkas antal torde årligen ökas, ej hade annat exercisfält än omförmälda mötesplats.
Men i anledning af hwad en wärd Ledamot anfört, att denna ventilation skulle föranleda en onödig tids utdrägt, och den wigtiga Tryckfrihets - Lagen kunna stutcligcn blifwa ett hastwerk, utbeder jag mig att fä anmärka, bet jag anser just motsatsen deraf följa. När jag anser för afgjordt att det nu föredragna förslaget till ConstitutionS - Utskottet ätersändes, blifwa utan twifwel alla de anmärkningar som här derwid göras, goda anledningar för Utskottet att gifwa det förslag det sjclft kommer att författa en större fullkomlighet. I dest första förslag blifwa derigenom möjligtwis mänga brister undanröjda, hwilkas utgranskning i klena borttaga mycken lid, och jag kan ej se nägon grund hwarföre, när ett Utskott har nog mycken försakelse, att begära och önska upplysningar till ledning i ett arbete, der alldrig för mycket ljus kan sökas, man skulle wara nog obillig att wägra beha upplysningars meddelande. För öfrigt dä detta ej är Utskottet» eget arbete, äkerstär alltid för Riksens Ständer den rättigheten, att när Utskottet med sitt eget förslag till en Tryckfrihets - Lag * - in s - 46 Den 12 Oetober. inkommer, berivid säsom tvid en alldeles ny fräga gö, ra sina anmärkningar och dem till Urskottet remittera, hwilket äfwcn dä enligt Regerings - Formen bör dessa anmärkningar upptaga och med sitt betänkande till Riksens Ständer ätergä, innan saken definitift afgörcS. Grefwe Ve In 6 sr 61e, ^»cob: Med den stora agkning jcg hyser för den upplysning, som räder hos Constitutions - Utskottets Ledamöter, kan jag likwäl ej annat finna, än att detta förslag, säsom ej deras eget, bör sä mycket häldre äterremitteras, som de sjelfwe i sitt Memorial sagt, att de hysa nägot twifwessmäl om förfiagetS tjenlighet till förordning.