Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Projektet har hittills stannat på blotta papperet, enär man önskat någon längre tids erfarenhet angående badfrekvensens ökning för att därefter afpassa de eventuella nyanläggningarna. Och hvad Södra badhuset beträffar så ärnar (som ofvan antydts) dess bolag bygga en större filial i Katarina med fördelaktigt läge inom denna stadsdel och hvarest det äfven är meningen att i görligaste mån tillgodose kvinnliga badandes bekvämlighet och behof af större utrymme. * A. P. utom af syskon och släktingar af en stor kamratkrets och många vänner. é Drottning Kristinas slända. För några dagar sedan anlände till Stockholm från Göteborg en liten samling antika möbler och husgerådssaker tillhörande aflidne landshöfdingen grefve Snoilskys sterbhus. Bland möblemanget fanns äfven en liten tingest af ovanligaste slag — nämligen drottning Kristinas spinnrock från den tiden hon var barn och fick hålla tillgodo med småborgerligt arbete. Den lilla tingesten är omkring 2 / fot hög och mycket sirlig. Underställningen och skifvan äro af ask, hjulet af hvit gran, med tunna, svarfvade ekrar af svart ebenholts samt vingar, spolar och trampor af valnöt. På flere ställen är namnet Christina ingraveradt under kunglig krona samt årtalen 1634, 1636, 1638. Flere andra små inskriptioner finnas, men äro i det närmaste utplånade. All metall, såsom vingtenar, » pedaler, nitar och hyskor äro af ren, blank koppar. Den säregna antikviteten, hvilken trampats af den svenska storhetstidens kanske mest excentriska kvinna, är i alla delar ett litet konstverk och har troligen förfärdigats i Nurnberg. l 2 Fru Tyra Grafströms textilaffär, grundad förliden höst och inrymd i ett af hufvudstadens millionpalats, huset nr 6 Birger Jarlsgatan, öppnade den 28 mars raden af vårens handarbetsutställningar. Bland konstslöjdens olika grenar var broderiet talrikast representeradt, bland mönstren förhärskade mer och mindre naturalistiska växtmotiv, och bland färgsammanställningarna gjorde sig den lysande kombinationen orange och grönt företrädesvis gällande.
Lag XJt kottets Belänkanden och Memorial:: N:o i63, öfver motion, om upphäfvande af 4lde punkten i Kongl. Brefvet den 22 Mars i8o3, Bifölls; N,:o 164, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande, N:o 161, öfver väckta motioner, om upphäfvande af Lagens: stadganden, angående qvalificerade dödsstraff oth afsk aflande af andra sätt för verkställande af dödsstraff, än halshuggning; och N:o j38, öfver väckta motioner, om upphäfvande uf Kongl. Brefvet den 17 October 1778, angående förekommande af barnamord, lades lill handlingarne; och Fröt. Vtdr. d. 8 Dec. 1834. 27 N:o i65, i anledning af så väl Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ändring i 5 Cap. 1 §. Missgernings-JBalken, som ock de i sammanhang härmed väckta motioner: Betänkandet af slogs, i följd hvaraf 1 § uti 5 Capitlet Missgernings-Balken hibehålles oförändrad. S. D. Föredrogs å nyo Stats-JJtskottets Memorial, N:o 35y, i anledning af erhållen återremiss å Utskottets förslag till sammanjemkning och voterings-propositioner i åtskilliga punkter, rörande extra anslagen: Ståndet godkände voterings-propositienerne, och lät bero vid hvad Utskottet uti ingressen och slutperioden af Memorialet sig utlåtit. S. D. Föredrogs å nyo Stats-Utskottets Memorial, N:o 358, i anledning af Rikets Ständers olika beslut, i fråga om bestämmande af arfvode för Stats-Commissarien Tauvon: voterin^s-propositionen godkändes. S, D.
Hans Excellens Justitie-Stats-Ministern Herr Gunther, Hans Excellens Stats-Ministern för Utrikes ärendena Herr Friherre Lagerheim, Stats-Råden: Herr Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou och Almgvist. Derefter uppläste Herr Departements-chefen till justering ett, i öfverensstämmelse med förut fattadt beslut, uppsatt förslag till nädig Proposition till Rikets Ständer, angående förhöjning af förre Kronolänsmannen i Leksands socken af Stora Kopparbergs län, Expeditionslögden E. [Tellebergs pension å allmänna indragnings-staten; Och täcktes Kongl. Majit, uppå Siats-Rådets tillstyrkande, berörda förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, i nå der gilla, samt befalla att, i enlighet dermed, Proposition skulle till Rikets Ständer afgå. Ex Protocollo, Otto W. Seippel. 30 Kongl. Mayjs Nåd. Prog, M 35, M 33. Ank. till Exp.-Utsk. d. 23 Dec. 1836, kl. 11 f. m. Kongl. Dlajits Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående förändring i och tillägg till Rilcs-Akten af den 6 Augusti 1815; Gifven Stockholms Slolt den 9 December 1856. Sedan Kongl. Majit uti Nådig Proposition den 11 Augusti 1854 gifvit Rikets då församlade Ständer tillkänna, att Kongl. Majit, som till Norges Storlhing aflåtit Nådig Proposition om förändring af de i Riks-akten förekommande bestämmelser om sättet lör Riks-stvrelsens förande i vissa fall, jemväl vore sinnad alt vid innevarande Riksdag enahanda proposition till Rikets Ständer afgifva; i sammanhang hvarmed Kongl Majit emellertid till antagande af Rikets Ständer framställt förslag till de ändringar i Regerings-formen och Riksdags-ordningen, som af den ifrågasatta förändringen i Riks-akten skulle blifva en följd, och hvilket förslag vid denna Riksdag kommer att blifva föremål för ytterligare grundlagsenlig behandling; vill Kongl.
I afseende på hvad Utskottet sedermera uti 6 §. af Utlåtandet anfört, får jag med förbigående af hvad i början af denna §. är upptaget, oell hvaröfver det ej tillhör mig att mig yttra, endast nämna, vidkommande anmärkningen N:o 1. att som Gommittcrade ej haft sig bekant någon bestämd föreskrift 0111 den fullständighet, som sådane förslag höra äga, hvarpå byggnadsarbeten åt enskilde höra upplåtas; de af sin Architect emoltagit dem sådane, som han dem inlemnat, och hvilka han uppgifvit hafva varit författade lika med dem, som han, i egenskap af Architect, inlemnat till alla öfrige publike Verk; det tillhör alltså endast Architecten, i händelse dervid likväl någon ofullkomlighet skulle finnas anmärkningsvärd, att deröfver sin förklaring afgifva. Jag får likväl påminna, att de i detta moment uppräknade specificerade summor för diverse höra lill det byggnadsarbete, om hvilket jag redan förut gifvit en fullständig berättelse, då Herr Friherre Klingspor granskat koslnadsförslagcn, och åstadkom - 88 Den i September f. m. mit nedsättning af Entreprenad-summan; samt att äfven här samma skriffel influtit i afseende på förslagssumma!! sorn förut blifvit anmärkt. Hvad anmärkningen N.*o 2 angar, att ÖfverlntendenlsEmbetet endast en enda gång blifvit hördt öfver Årchilectens kostnadsförslag, så har jag redan förut uppgifvit skälen dertill, hvilka jag således nu endast åberopar; och får, i afseende på anmärkningen ]N:o 3 endast anföra, hvad jag angående Architeetens förslag vid anmärkningen Nro j yttrat, och skulle i alla fall tro det vara för tidigt, att, vidkommande det kostnadsförslag, som åtföljt Kongl. Majrts Nådiga Proposition om ytterligare anslag till G a r n i z 0 n s
Skäligen yrkas, att en förteckning öfver fastig* heter, och derå vid Taxering'- Och PråfiiingsCommitté erne anätte, värden, bor till hvarje Socken sändas, att der vara atr tillgå j och en lika fättsfordran synes det vara, att erhålla eä föreskrift eller formulaire lör Drbetsedlarrte, ej allenast till specifikt upptagande af personer och personel Bevillning, art till Egendom, så att tnan må kunna sjelf pröfva Dcbetsedlens riktighet sorn i kväi Debetsedlars beskaffenhet rtit stundom icke ttiedgifver. botande De* b tsedlarne innehålla hvarje Hemmans ellef Lägenhets Uppskattade värde, och at hvärja Hemman, uncbr särskilte rubriker, utgåefidé Bevillning. Det medgifvc#,ätt allt detta t i llsky ridar Häradsskrifvare!! större besvär, tilen då titan antagit ett B'viilnirtgs-systeme, sorn blötf I kostnader till Embe soch Tjenstemän och i afseende på T.ixerirtgs-kösthader medtaget öfver 50,000 Rtdr al BevillrtiflgS-medlen mätte man åtttiindstOne hafva rätt att fördra så fulla Ständiga Debetsedlar, att man sjelf kan ptölvä, huruvida en ganska möjelig och ursägthg miäö? a '564 Din 29 Maji. räkning i debitering kunnat äga rum.
Diskontverkens räkenskaper och förvaltning. III. B. 40- A. 43. V. E. 175- — N:o 12. i anledning af väckt fråga om förhöjd pension åt enkan efter aflidne Banko-kamereraren A. A. Drake. III. B. 68. A. 103. — N:o 13. i anledning af erhållen återremiss af 12 § i Utskottets Berättelse N:o 8. III. U. 412, 502, 513. — N:o 14- i fråga om afskrifning af 3 stycken från Lånekontoret i Malmö utgifna diskontlån. III. B. 412, 503. A. 514. — N:o 15. öfver väckta förslag om vissa förändrade föreskrifter, angående silfverutmyntriingen, Bankens sedlar m. m. lil. B. 412, 503, 514. A. 539-' L 543. Å. 545. V. U. 176, 225. A. 226, 231, 422. — N:o 16. med uppgift om och huruvida någon del af den sedan 1854 års början upplupna Bankovinst erfordras för Bankens konsoliderande. III. B. 505, 613. A. 657. V. U. 176, 226- — N:o 17. i anledning af Grefve Frölichs motion om reform af Rikets pennicgeväsende. III. B. 505, 613, 657- A. 669. — is - as Banko-Utskottets Memorialer, Betiinkanden och Utlåtanden: — N:o 18- öfver väckta motioner om dels bestämmande af preskriptionstid för emottagande i Kronans uppbörd och inlösen i Rikets Ständers Barik af åtskilliga Bankens utelöpande sedlar och dels dessa sedlars förande inom linien samt uteslutande från beräkningen af Bankens sedelstock, lil. B. 556, 615.
Städernas representationsrätt skulle hafva af ett eller annat Riksstånd blifvit afslaget eller icke vunne Konungens Komtitutiom-Utskottets Memorial JYt 4. 23 stadfästelse, samtliga Riksstånden antagit förslaget N:o 9 till ändring i 14 § Riksdags-Ordningen, angående Representationsrätten för Stockholm; hvilket sistnämnda förslag, i händelse af Riksståndens och Konungens bifall till förslaget N:o 8, således komme att förfalla. Deremot hafva öfriga förslagen N:o 1, 2, 6, 12 och 15, till följd af ett eller flera Riksstånds beslut förfallit; hvilket Utskottet får härmed vördsamt anmäla. Stockholm den 23 December 1856. STOCKHOLM, Tryckt hos E. Westrell 1856. Konslitutions-Utskottets Memorial N:o 5. Ank. till Exp.-Utsk. d. S Febr. 1857, kl. 11 f. m. Memorial lill Mikels Ständer, med utlåtande om Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition, angående förändring i och tillägg till Riks-Akten af den 6 Augusti i8i5. Genom remiss från samtliga Riks-Stånden har Konstitutions-Utskottet fått sig uppdraget, att afgifva utlåtande om Kongl. Majits under den 9
Transport R:dr 109,971: 16. — anskaffning af 16 st. 6-//:ga och 16 st. 12-//.:ga kanoner med lavettage 24,000: bestyckning af strandverken vid Carlstens fästning 99,080: anskaffning af bombkanoner med lavettage och projektiler för kustförsvaret 50,000: för tillverkning af nya infanteri-gevär . 209,896: 31. 1. tillverkning af nya pistoler 62,000: till äldre gevärs förändring för slagkruts antändning 67,500: till anskaffning af fänghåls-tappar samt rengöringsoch söndertagnings-verktyg för de i förråden befintliga gevär 34,067: 24. — förfärdigande af slagkrutshufvar 38,600: sami för Krigs-kollegii fortifkations-ajdelning. Till fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad å 50,000 11:dr årligen 150,000: fastningsbyggnaderna å Waxholm, Carlsten och Carlskrona, å 105,000 11: dr årligen 315,000: tillsammans Il:dr 1,160,115: 23. 1. hvilket sistnämnda anslag, enligt hvad chefen för ingeniörkorpsen hemställt, borde af Eders Kongl. Maj:t hvarje år emellan berörde fästningsorter efter omständigheterna fördelas; och äro för öfrigt alla dessa anslag beräknade att under loppet af tre år utgå.” ”Ehuru jag ej kan bestrida behöfligheten af alla de sålunda begärda anslagen, finnér jag mig dock med hänseende till de likaledes vigtiga föremål under öfriga hufvudtitlar, hvartill de för extra behof disponibla tillgångar äro af Eders Kongl. Maj: t Kongl. Majds Nåd. Vrop. om Statsverk. 1850. Majit afscdda att användas, böra i underdånighet tillstyrka att endast följande anslag må af Rikets Ständer i nåder äskas, nämligen:
Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Lagsamt Allmänna Be svärsoch Ekonomi-Utskottets den 16 och 25 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 40, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 14, rörande ändring och tillägg tili 4 kap. 2 § samt 6 kap. 2 och 5 §§ Byggninga-balken. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets den 16 och 25 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 41, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 5, angående ändring i gällande stadganden i fråga om skyldighet att bygga och underhålla vägar.
mödrarna, strängt farmaceufår vidare i allmänhet förekommer göra såsom väckt m i d t i natten för att besig men nattvakten efter sig Se vi i h e m m e n, att med huru hela dagen hafva hushållsgöromål, ansömnad de äro vill därför eller framhålla, intresse tek, lämna på denna låta Detta på apotek jag på om vi i våra dagar kasta en blick p å hållandena bildade i våra stora sjukhus, där kvinnan n u m e r a fullgör vida mera ansträngande tek ett Jämföra yrket, kasta än det vi på apofå underkasta oss, oafsedt o m ä r n a t t eller förden arbete det nu dag. vi med läkarens, så är stor skillnad. Då det ju läkaren nattvak en ofantligt på natten blir k a l l a d till e n s j u k, f å r h a n i u r o c h s k u r b e - gifva ket sig ut, antingen p å resor, ibland m y c - besvärliga lyckligaste stand fall ansträngande, på längre eller och kortare i staden för att kanske g e n a s t hemkomsten någon det och åter lidande. klent. efter få bud Med hvila Farmaceuten i afefter efter sig från och sömn blir däremot kryper verkställd e x p e d i t i o n af receptet åter i sin b ä d d o c h slumrar snart in Genom att den kvinnliga igen. Jag kare för mig i ej om att här o r d a och för farm. stud. och examina, mannen hvilka ju äro alldeles s o m för kvinnan. Sedan aflagt sin f a r m a c i e studiosi e x a m e n, h o n genast räkna tjänstår, års ålder kan hon påräkna att hafva tagit lika Låt och vid därpå, oss haft uti sky, de på införed e ej ville apotek, hvilka då utgjorde det beträffar, er bry och sluka bacillerna — hör mig, jag beder — och lyft litet grand om ibland!
I fråga om'huru stort ytteiligare bidrag skulle erfordras, för att sätta fabrikanterne i tillfälle alt fortgå 'på den bana de börjat och förekomma eli eljest möjlig återgång af hvad de redan så verksamt åstadkommit, anser Kongl. Majit det procentbelopp Rikets Ständer, på sätt förrberördt är, vid 1818 års Riksdag bestämde, för att sätta fabrikerna i deras Di/i, till R, St, Vrot, l834. 1 Sam!. 1 A fdel. 3 i3:de Häftet. i8 Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse Nio 50' förra ställning, eller 3i procent af tillverkningarncs värde, äfven för det närvarande, då fabrikernes lånrätt på lika sätt nedgått, kunna 'för ändamålet i allmänhet göra tillfyllest. Kongl. Maj:t föreslår alltså Rikets Ständer, att, i sammanhang med reglering af den lånerörelse, som för allmän räkning kommer att bedrifvas, taga i öfvervägande, att en så stor ti Hök t summa till fabrikernes understöd må ytterligare kunna afsättas och anslås, sorn erfordras för att, inberäknadt det förut af Banken utgående creditiv och fondens egne disponible medel, uppgående vid sistlidet års slut till omkring 640,000 R:dr, motsvara och utgöra 3i procent af i833 års lånberättigade fabrikstillverkningai s värde. Den efter sådan grund erforderliga ytterligare anslagssumma skulle, enär samma Ars tillverkningsvärde, med undantag af det, som blifvit uppgifvet från Eskilstuna Fristads förläggare och manufacturister samt Glasbruksegarne, hvilka för det närvarande redan ega en lånerätt, qfverstigande 31 procent af tillverkningsvärdet, uppgått till 5,p88,3i2 R:dr, komma att utgöra ett belopp af, i det närmaste beräknadt, 63o,ooo R:dr. I förening med detta Nådiga förslag, vill Kongl. Maj:t fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på följande dermed gemenskap egande förhållande.
Han skulle derigenom fylla en stor lucka i vår nya literatur, hvilken just han erhållit förmågan att fylla. Och det vore ett godt stycke lifsgerning. PIETARI PÄIVÄRINTA. Den hand, som fört pennan vid dessa teckningar ur den finska allmogens lif, hvilka i tvenne samlingar »Bilder ur lifvet» föreligga i svensk öfversättning, har sjelf en gång hållit om plogskaftet. Päivärinta har sjelf varit bonde, innan han börjat skrifva om den finske bonden. Han är en »selfmade» man, han har begynt med två tomma händer, och han har uteslutande sig sjelf att tacka för den ställning han vunnit såsom privatman och skriftställare. Han har sjelf lefvat de finska böndernas lif, materielt och andligt, lidit som de, fröjdats som de, tänkt deras tankar och känt deras känslor, och derför kan han skildra denna samhällsklass djupt och sant, såväl i det väsentliga som i smådragen. Till detta intima umgänge med folket kommo hans psykologiska skarpblick, som klarnade genom hans menniskokärlek, samt hans lefvande intresse att studera karaktärer, hvilket förädlades och värmdes af den samma. I sina bästa noveller är författaren sjelf med; och det är just detta, att han sjelf varit med, som gör den enkla, stundom något otympliga framställningen så kraftig, så målande, så illusoriskt åskådlig och som tillika verkar, att dennas hölje liksom glider undan, blottande de kraftigt formade dragen af hans diktarefysionomi. Då Päivärinta skrifvit om den finska landtbefolkningen, har han endast skrifvit om hvad han hört och sett, ofta hvad han sjelf personligen genomgått. Han har farit kors och tvärs genom sitt hemland. Han har vandrat till fots genom aflägsna bygder, i hvilka det icke fans någon allmän farväg, och han har färdats ensam i mörka vinternätter med snöyra öfver vida, öde isflackor, på hvilka han ständigt fruktade att köra vilse samt jemte hästen falla offer för blåsten och kölden.
Som jag vid uppläsningen af Herr Hjertås anförande till Protocollet, rörande bestämmande af tid för StatsUtskottet, att inkomma med Betänkanden öfver så väl Statens inkomster som utgifter, funnit åtskilligt af så betänklig natur, att det borde lill en noggrannare granskning uptagas; begärde jag detta anförande på bordet, och får nu anhålla, att Ridderskapet och Adeln täcktes benäget ursägta, det jag måste blifva vidlyftig, derigenom att jag nödgas göra utdrag af Herr Hjertås anförande för att i minnet återkalla uttrycken. Herr Hjerta grundar sin motion på åtskilige förutsättningar, nemligen: 1:0 ”Att alla motioner nu blifvit till ”Utskott remitterade, och Utskotten derigenom i tillfälle att classificera dera.” 3^6 I)cn 12 J a n u a r i i. Att denna uppgift är origtig, torde, i afseende på hvad sorn rörer frågor från Ridderskapet och Adeln remitterade, Herr RiddarhusSecreteraren kunna vitsorda; hälst förteckningar öfver motioner, och hvart de blifvit remitterade, innan handlingarne åtfölja, icke sätta Utskotten i tillfälle bedomina deras mer eller mindre vigtiga beskaffenhet. 2:0 ”Att, sedan enhvar Riksdagsman ”1111 är i stånd att bedomina den krets, inom. ”hvilken vi vid denna Riksdag hafva att ”handla, synes det vara af stor vigt, att ”söka utreda och bestämma den ordning, ”hvaruti Rikets Ständer borde besluta och ”afgöra ärenderne. Grundlagens föreskrift ”i 109 §. RegeringsFormen gifver åt den”11a lättfattliga sats en ökad vigt.” Författaren synes hafva glömt, det RigeringsFormen och Riksdagsordningen i detta afseende gått hans önskningar i förväg, i det dessa Grundlagar noga bestämma den ordning Rikets Ständer skola följa, vid Riksdagsärendernas afgörande; och utgör 109 §. RegeringsFormen blott en del af dessa bestämmelser.
De flere under loppet af detta år af mig vidtagne Embets-åtgärder i afseende på Uagskipningerr, dels i anledning af egne anmärkningar vid de till mig månadtligen inkommande Fånglistor, dels ock i följd af hos mig gjorde anmälanden och klagomål öfver Domares och Embetsmäns göromål, anser jag för närvarande icke lämpligt att här utförligt omröra, då de anklagelser, hvilka jag anbefallt vederbörande Actorer att utföra, med slut af de Domstolar, der de blifvit anhängige, ännu ej hunnit afhjeipas, och mindre betydliga mål, hvaröfver vederbörandes förklaringar af mig blifvit infordrade och godkände, uti mitt Diarium finnas afskrifne. Un - 246 Dm 8 Mars'. Under min här ofvan omrörde Embetsresa Innevarande år har jag dels sjelf erfarit, Hels ock hafva klagomål hos mig blifvit anmäldte deröfver, att flere ansökningar örn Orllings-rättighet och Nybyggens anläggande å Kronor All thån ningär uti Vester-Norrlands och Jemtlands Län, af Konungens Befallningshafvande derstädes blifvit afslagne, på det skäl) att likmätigt 15 §. af Kongl. Föra brdhingéri öm Skogarne i Riket den i Augusti 1805, sådané Allmänningar först borde matasj äffattas och ifrån ångränsande byar afvittraS, Saint förslag om hyä Hemmans anläggning upprättas ) innan Bifalls-Resolutioner till dylika ansökningar kunde meddelasi Af infordrade upplysningar bni förhållandet härvid , och i synnerhet af Lands-Conioirets i Hernösand den i? Juli 1811 till Kongl. Kammat* Collegium aflåtne skrifvelse i detta ämne) har jäg inhämtat, att sedan genom Kongl. Brefvet den is Maj 1801, Ettusende Riksd. årligen blifvit änSlagne till Krono-Allinänningars affattnirig 1 Vester-Nörrlands
Kvinnor i fattigvbrdsstyrelse. TvA kvinnor, fröknarna N. Sta81 v. Holstein och M. Hult i Halmstad, hafva blifvit af stadsfullmaktige invalde till suppleanter i fattigvArdsstyrelsen. I Stockholm har pressen allmant intresserat sig for kvinnas invaljande i fattigv&amp;rdsstyrelsen, men ifralgavarisnde val &amp; ro der annu ej gjorda. Kvinnans anstdllande d apotek anser fssrmoceutisks institutets styrelse ej böra möta n&amp;got hinder. Enligt Kongl. Telegrafverkets matrikel, utgifven jon, 1890. vom i Telegrafverket d&amp; anstaldra 459 kvinnor och 252 man. Finland. Finsk kvinnoförening har denna höst anordnat elementarkurser för kvinliga arbetare. Tilloppet till dessa kurser har varit öfverraskande stort; till finska och svenska kurserna ha tillsammans anmllt sig 300 deltagarinnor. Nylandska afdelningens kvinliga studenter ha i höst pkbbrjat en liknande kurs, hvilken Lfven ar talrikt besökt. Sum~kolo1 ' ï) au i Ifilsingfors äro lifligt besökta. Laroverket för gossar och flickor har 284 elever, hvaraf 127 gossar och 157 flickor. Lyceum för gossar och flickor har 182 elever, 86 gossar och 96 flickor. I.nya svenska samskolan studera 65 gossar och 70 flickor och i finska samskolan 110 gossar och 70 flickor. Vid Iasetirets början har dessutom ett stort antal intrldessölzande milst afvisas pil grund af bristande utrymme i lokalerna. England. En 7cvinlig tdhi !gbrdsrnustuw har filtt sig anförtrodd ordnandet af de offentliga planteringarne i London, berattar Daily News. Hon har genomg8tt Atskilliga tradgilrdsskolor i silviil England som utlandet. Tyskland. I Berlin har öpnats en byrl för vagledning och rlid till resande fruntimmer.
Hvad skrifvandet af Styrelsens historia angar, så är den dagens; vi känna den alla, tidningarna hafva skrifvit den in concluso, och det står öppet för hvar och en annan, som kan och vili, att göra det fullständigare; men att Const.Ulsk. skulle constituera sig till ett historiskt collegium, är hvad jag icke trott någon skulle önskat, långt mindre skulle anse för behöfligt; dessa sjuttiotvå anmärkn.- punkter, hvilka memorialet innehåller, dessa sjuttio uttolkare af det nit, den oväld, skicklighet och drift, hvarmed Konungens rådgifvare sitt vigtiga kall utöfvat, huru de iakttagit Rikets sannskyldiga nytta och väl, — torde vara nog för hvar och en, för alt bedöm ma hvad fäderneslandets val krafvel’, om vi vilja skönja deruppå. Hr Munck af Rosenschöld tilläde muntligen: Då sista plenum afhröts innan jag hade fått tillfälle att yttra mig, helst jag icke blef uppropad uti den ordning jag mig anmält, torde jag få fästa mig vid några då fällda yttranden, och muntligen få tillägga följande: Det sätt, hvarpå Hr von Hartmansdorff sökte urskulda sig från de af Const Utsk. mot honom gjorda anmärkntr kan jag icke underlåta att karakterisera med några få ord. Det refererar sig nemi. fullkomligt till ett yttrande, som en hans namnfrände haft, hvilken, då han såsom fänrik af sin chef för sina dåliga affärers skull erhöll förebråelser med orden; ”Bevars! fänriken är ju skyldig Gud och alla menniskor!” svarade: "Åhl Det är ej så farligt. Hvad jag är skyldig ”Gud, hoppas jag få anstånd med till domedag.