Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hon är antingen för litet eller ock för mycket Men skulle så ske, och skulle en olycka följa begåfvad, hon är dessutom för lugn eller för häraf, ja, då är det moderns svaghet, som är liflig, än för litet kär i sin man eller ock för skuld därtill, då återfaller hela felet på momycket; hon klär sig för litet eller för mycdern, ej på fadern, ty hvad har väl fadern ket; hon ser ej bra ut, eller om hon det gör, med barnens uppfostran att göra, hvad fel så är hon i alla fall ej längre så ung som på har han, om denna misslyckats? Om allt går bröllopsdagen; alltså är det hennes fel, det bra, då är det naturligtvis hans förtjänst, helt kan ju ingen förneka, oeh det förnekar ej och hållet hans. heller någon människa. Samhällets alla åskor Och om i uDgdomsyra och ungdomsdårskap drabba hustrun, åskledaren, och mannen går ynglingen låter förleda sig af passionerna, då oberörd. är det åter moderns skuld: hvarför har hon Och på hvem är det väl, som den arma uppfostrat honom så? hustrun då i sin ordning skall uttömma något Och när ett kärleksfel begåtts, hvem strafaf all den vrede, all den bitterhet, som samfas hårdast af naturoch mänskolagar? Kvinlat sig i hennes hjärta? Åter är det en eller nan, alltid kvinnan. flere kvinnor, som få uppbära detta, och ofta När så, ute i världen begåtts ett brott mot förstå de arma tjänarinnorna alldeles ej med lagarne, nöjer man sig ej med att veta, det hvad slags elektricitet det moln är mättadt, brottslingen blir känd och straffad, man spörsom urladdar sig öfver deras hufvuden, ja, de jer då högt eller lågt, på franska eller på svenförstå ej ens, a t t de själfva blott tjäna som ska sitt: » Ou est la femme? » Kvinnan — åskledare. hvar är hon?
Drätsel-kommissionen till närmare bestämmande af beskaffenheten och vidden utaf såväl den Kronan tillhöriga mark, som för ändamålet erfordras, som ock af den mark, hvilken inom nämnda qvarter tillhör staden, men af Kronan för närvarande till begagnande innehafves och för strandgatans anläggning icke är af nöden, till Kongl. Maj:t genom Öfverståthållare-embetet öfverlemnat tre särskilda af Stads-ingeniören uppgjorda noggranna planritningar jemte beskrifningar, hvaraf sig visar: att den Kronan tillhöriga mark, som bör till strandgata utläggas, innefattar 65,676 qvadratfot, och den, som erfordras för reglering, enligt den i nåder fastställda planen, af de till strandgatan stötande Gref-Magni-, Skeppareoch Grefgatorna 3,370 qvadratfot eller tillhopa 69,046 qvadratfot, som, efter den vid friköp af stadens jord i allmänhet följda beräkningsgrund, skulle uppgå i värde till 4,983 R:dr; samt att den staden i samma qvarter tillhöriga, men af Kronan begagnade mark, hvilken såsom icke behöflig för strandgatan, kan till Kronan i utbyte öfverlåtas, utgör tillsammans 59,260 qvadratfot med ett värde efter enahanda beräkningsgrund af 4,037 R:dr R:mt. Skilnaden emellan den. mark, som staden af Kronan behöfver, och den som staden kan i utbyte erbjuda, utgör således, såsom Drätsel-kommissionen härvid erinrar, i areal endast 9,786 qvadratfot; och då ett företag, hvilket, såsom ifrågavarande, afsåge förskönande af rikets hufvudstad, icke borde vara främmande för all medverkan från Statens sida, vågade Drätsel-kommissionen hysa den förhoppning, att den Kronans mark, som derför är erforderlig, skall till staden upplåtas kostnadsfritt och utan annan ersättning än i den jord, som staden kan Kronan i utbyte erbjuda.
— N:o 154. angående inqvarteringen i de Skånska städerna och Götheborg. VIII. 548. — N:o 155. angående utarrendering af ett Kronan tillhörigt laxfiske. VIII. 548. — N:o 156. angående Statsverkets så kallade reservfond. VIII. 5 48. — N:o 157. i fråga om Assessor J. A. Törnemans och Revisorn J. G. Nyströms bibehållande af sina löner vid numera upphörda Revisionsconloret för Allmänna Magasinsärendenas utredning. VIII. 548. — N:o 158. angående en skådepenning till åminnelse af Hans Majds och Dess Höga gemåls kröning. IX. 413. —• N:o 159. angående ändringar i stadgandena rörande sättet för markegångsprisens bestämmande. IX. 413. — N:o 160. i anledning af Kongl. Majds nådiga proposition, angående en förändrad reglering i afseende på stapelstädernes tolag. IX. 413. — N:o 161. angående bokföringen af landträntor m. m. IX. 413. — N:o 162. i anledning af Kongl. Majds nådiga remiss angående Sala silfververks räuteersättningsfond. IX. 413. — N:o 163. angående älskillige kyrkoherdars underdåniga ansökning om löneförbättring af indragen ^behaglig tids förläningsspanmål. IX. 413. — N:o 164. angående KrigsCollegii Arlilleriafclelnings skulder i och för inköp af Mariebergs egendom. IX. 413. — N:o 165. angående anslag till befrämjandet af slöjdexpositioner. IX. 413. — N:o 166. angående åtgärder till upphjelpande jaf sillfisket i Bohusländska skärgården. — N:o 167. angående reglering af planpenningar, m. m. IX. 451. — N:o 168. angående föreskrifter i afseende på kronobrefbärin gen.
Hela saken är för det närvarande ej annat, än en formfråga; ty förslaget kommer att hvila intill nästa Riksdag; och då må enhvar söka göra sin öfvertygelse gällande. Herr von Hartmansdorff': Jag hade väntat, att en Ledamot, hvilken så väl känner hvad hvarje ord väger och betyder, som Grefve Frölich, äfven gifvit mera akt på andras ord, än han nu gjort. Han skulle då ej hafva missförstått mitt yttrande, att för Grundlags-Redactioner, som i följd af ConstitutionsUtskottets förslag uppkomma, är det likgiltigt, hvilka motiver Utskottet anfört, emedan dessa i allt fall ej inflyta i Grundlagen. — Hvad åter angår Friherre Anckarswärds yttrande, att man ej är Regeringen någon tack skyldig för dess förfarande i denna sak; så vill jag erindra, att den som länge varit i besittning af en maktsutöfning, icke så lätt kan förmås att derifrån afstå. Sådant sker vanligen ej annorlunda än genom tvång, och hade sådant här skolat användas, så skulle det väl bestått i anmärkningar hos ConstitutionsUtskottet emot Konungens Rådgifvare. Men huru skulle då ConstitutionsUtskottet hafva kunnat förklara för Grundlagsstridig!, hvad det förut, alltsedan 1809, ej funnit . anmärkningsvärd!? Och om Constitutions - Den 9 Januari!. 243 Utskottet också skulle hafva omsider funnit sig till anklagelse föranlåtet, huru föga troligt är det icke, att RiksRätt skulle fördöma en åtgärd, som så länge varit utöfvad med Nationens medgifvande? Hade man dock, på denna väg, omsider kommit till samma resultat, som nu; så hade det ej skett, förrän efter långa omvägar och många strider, dem vi nu undgått. Derföre anser jag mig åtminstone skyldig att med tacksamhet af Konungen emottaga ett förslag, hvarigenom dessa olägenheter undanrödjas. Hans Excellence Herr Grefve Löwenhjelm: Jag beder Ridderskapet och Adeln förlåta, att jag ännu en gång går att yttra mig i detta ämne; jag skall ej vara lång. —■
Hvad Expeditions-Utskottets Memorial N-o 33 Hvad nu beträffar Rikets Ständers Revisorers och Jusliliae-Ombudsmans Berättelser, så föreslås, för undvikandet af deras omtryckning, företrädesvis den utväg, under förutsättning afBihangets förändrande lill Qvart-format, att, då dessa Handlingar, tillika med de Förklaringar eller Yttranden, som, från något eller några Enibets-Verk, deraf kunnat föranledas, första gången tryckas, utöfver det eljest beräknade antal exemplar, uppläggas samt apteras, serskildt för Bihangets Andra Samling, så många exemplar, som för upplagan af Bibanget kunna anses behöflige; så att utdelning deraf till Riks-Slåndens Ledamöter kan, vid Riksdagens början, verkställas. Angående derefter Kongl. Maj:ts högstberörde Nådiga Berättelse samt Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, så kan likaledes, under förutsättande deraf, alt Ovart-formatet varder, i stället för Octaven, för Bihanget hädanefter användt, dessa Handlingars ändamålslösa omtryckning förekommas äfven derigenom alt, vid deras första tryckning, aflägges och apteras, serskildt för Bihangets Första Samling, •det antal exemplar, som varit afsedt för utdelningen bland Riks-Stånden. Bih. lill R. St. Trot. 1828-30. to Sami. 3 Band. irsta Häftet. 3 34 Expedilions-Utskollets Memorial N.-o tyli.
B. 333, 383. Å. 38g. XIV. U. 170, 33a. XVI. A. 208, 25o. XXI. U. gq. 578. XXII. A. 7, 46. XXIII. U. 426. XXIV. A. 3o3. XXV. U. 86. U. >26. A. 128. U. i45. A. 154. XXVI. E. 62. — fri, angående föreslagen inbjudning till Presteoch BondeStånden, att instämma i Ridderskapcts och Adelns beslut derom. XVI. 286. A. 38o. — angående BondeStåndets inbjudning till instämmande i dess beslut derom. XVII. 3go. XVIII. i3a. XIX. A. 56. Brännvinsconsumtionsafgift, om bestämmande af. V. B. 373, 421. VI. A. 734. XIII. U. tio. A. 294. Brännvinsförsäljning å gästgifvaregården, om förbud emot. Brännvinspannors försegling, angående. III. 68. Å. 38g. XIV. U. 170, 33a. XVI. A. 208, a5o. XXI. U. gg, 578. XXII. A. 7, 46. — om upphäfvande af den i Kongl. Brefvet den 2 Augusti i836 derom meddelade föreskrift. XX. B. 117. XXI. A. 16. Bygata, om upptagande af, i hvarje by, vid blifvande enskiften. III. 284. IV. R. 4ot. XII. Byggnad af tingshus och prestgård, angående skyldighet för alla hemman att deltaga uti. II. B. 54a. Byggnader, allmänna, om extra statsanslag till. Se Statsregle ringen, extra-.
Med föranledande af Banco-Utskottets, uti dess utlåtande N:o 44 öfver de inom Riks-Stånden gjorde anmärkningar vid betänkandet N:o 29, med förslag till en i vissa delar förändrad reglering af Bankens lånerörelse, m. m. (pag. 6) uttryckte förbehåll, att framdeles, efter sammanträde med StatsUtskottet, få till Rikets Ständer inkomma med yttrande, om och huruvida någon förändring i afseende på formen för de Riksgälds-Contorets obligationer, hvilka Banken för närvarande eger, kan anses vara af nöden, hafva Utskotten numera till gemensam öfverläggning förehaft denna fråga; och då 6 Simsoch Banco-Uiskottens Memorial, S-o i36. Utskotten, enligt hvad i Banco-Utskottets förstberörde utlåtande jemväl finnes anfördt, anse ifrågavarande obligationer vara förskrifne på belopp och i en form, som göra desamma mindre användbara för det ändamål, hvartill Banken kan komma att desamma begagna, hemställa Utskotten, att samma Obligationer måtte komma att omskrifvas, enligt det vid detta memorial fogade formulair, med iagttagande derjemte: l:o att Obligationerne graveras med någon olikhet för hvarje Serie, samt förses med vignetter; 2:o att ränte-kuponerne tryckas och stämplas med RiksgäldsContorets insignier, samt 3:o att dessa ränte-kuponer utfärdas för endast tio år, eller att inlösas till och med den 31 December 1854, och att derefter nya ränte-kuponer utställas å ytterligare tio år för de obligationer, som då ännu icke blifvit utlottade. Stockholm den 16 Reservation: af Herr Schartau: ”Att nu åter efter mindre än 4 års förlopp, omskrifva Riksgälds-Contorets obligationer, anser jag vara hvarken nödigt eller nyttigt.
Påtecknade beläggnings-kartor och underskrifne expeditioner må dock icke till utbyte emottagas, innan orsaken till deras obrukbai het blifvit behörigen slyrkl, och inlygadt är, att lösen för dem icke erhållits, samt att de icke varit för ändamålet begagnade; äfvenså må icke afskrifning af makulerade kartor ega rum, innan stats-kontoret, uppå Vår befalfriingshafvandes, efter kartornes granskning i lands-kontoret derom gjorda anmälan, bifall dertill lemnat; börande emedlertid karlorne i försäljningsmannens räkningar under stämplade pappers-behållningen upptagas» § 20. Uppbörd och Redovisning af karta-sigillata-medlen. 1:0 Lands-kontoren i riket skall det åligga att bålla en noga och uppmärksam tillsyn öfver hvad i <7 § angående kartors försäljning stadgadt är, samt till den ändan föra ordentlig anteckningsbok, ej mindre öfver in-och utleverering af stämpladt papper i landt-ränterierne, än med räntmästare och hvarje försäljningsman inom länet öfver hvad han utfått och betalt, samt emottaga och i länteriet förvara borgensskrifter af dem, som till försäljning emottaga stämpladt papper; och skall lands-kamereraren ansvara för den förlust, Oss och Kronan tillskyndas kan, derest lian, antingen vid vedcrbörandes underlåtenhet att penningarne i rältan tid leverera, ej genast hos Wår befallningshafvande skriftligen sökt handräckning till deras utbekommande, eller försummat att om in venteringames förrättande och redogörelsernes infordrande i rättan tid draga försorg, eller ock till karta-sigillata-försäljningsman utlemnat och förtrott mera stämpladt papper från landt-ränteriets förråd, än som svarar mot dennes uppbörds-borgen. 2:0
Den, som vill, att f. d. Stats-Rådes Grubbe uppföres å Allmänna Indragnings-Stalen till åtnjutande, såsom pension, af ett belopp, motsvarande half Stats-Råds-lön, eller 2,a5o R:dr om året, med de vilkor, Kongl. Majit i afseende derå föreslagit, voterar, Ja; Den, det ej vill, voterar, Nej. Vinner Nej, bestämmes pensions-beloppet till 3,000 Ridr. iSio Utskottets utlåtanden Niris 34 och 36, angående regleringen af Rlks-Statens Första och Tredje Hufvud-Titlar, hafva dels af samtlige, dels af Irenne Riks-Stånd blifvit bifallne, och äro således, jemlikt 75 §. Riksdagsordningen, afgjorde. 19:0 Hvad af Stats-regleringen, enligt utlåtandena Niris 35, Zn, 38, 39, 4°, 4t och 42 icke vid föredragning af dessa utlåtanden, genom tren - Siats-Utskottets Memorial, N\o 1.33. ne Riks-Stånds sammanstämmande beslut afgjordes, Lief af Utskottet, 1 anledning af erhållne återremisser, å njo handlagdt och yttrande deröfver afgifvet uti utlåtandena N:ris 69, 'ji, 72, 73, 75 och 76; och anser sig Utskottet, sedan förslag till sammanjemnkning och voterings-propositioner nu blifvit afgifna i alla sådana frågor, deri endast två Riks-Stånds beslut sammanstämma, jemväl höra inför Rikets Ständer anmäla utgången af alla öfriga uti sistherörde utlåtanden till förnyad pröfning upptagne mål, hvilka vid samma utlåtandens föredragning hos Riks-Stånden blifvit genom tre Stånds sammanstämmande beslut afgjorda, nemligen: a) Andra Hufvud-Titeln, i5:de punkten, rörande anslaget till fångars vård och underhåll.
Jag säger derföre, att min tanka är, att R. o. Ad. icke bör lemna rum för sådana themata, icke derföre som skulle jag tro, att R. o. Ad. dymedelst skulle i verkligheten hafva något att befara, ty jag är öfvertygad, alt den stora tänkande mängden af Svenske medborgare skall rätteligen, hädanefter som hittills, förstå att uppskatta R. o. Ad:s motstånd, sådant det visar sig, och att detta motstånd är fosterländskt, och icke slåndsprivilegiers försvar. Jag vill icke yttra mig mera om förevarande förslag, att man skall helt och hållet förbigå att uttala sin mening om hvad som erfordras till förbättring af det förslag, som ärafUtsk. framlagdt; men jag vill ingå i några betraktelser om Utsk:s förslag, emedan jag vill försöka att försvara dess grunder och visa dess tillämplighet på fäderneslandet. Ståndsvalens grundsats är nationel, det torde icke behöfva bevisas; den är uråldrig, den har undergått modificationer med tiderna, och detta bevisar äfven dess förträfflighet. Den är icke så stationär, som man velat påstå, men stark, emedan den är uppväxt på fosterländsk grund ; den är icke importerad, emedan den är Svensk egendom, den är tillika ett värn för friheten, rätt insedd och rätt förstådd. Den medgifver inom ståndscathegorien något, som är ganska väsendt - 240 Den 13 Mars f. m. ligt för frihet i öfverläggning och för frihet i allmänhet, nemi. frånvaro af census. Ståndsidéen innebär sjelf en census, och derföre kan inom hvarje Stånd friheten vara så mycket starkare, sä mycket längre utsträckt, och derigenom kommer sä mångå tlere individer till godo rättigheten att yttra sig i fosterlandets angelägenheter; och den census, som sökes genom penningebestämmelser, den linnes i de organisationer, som ligga i sjelfva ståndsindelningen. Jag undrar om detta behöfver bevisas! I nuvarande lids ögonblick synes mig alt den pröfvas, den har varit pröfvad under förra riksdagen, — den har visat sig äga styrka.
Löneförhöjning lill 29 Regements-Läkare å 100 R:dr Ersättning genom förändring i Salpeterhjelpens utgöra lide 5,833: 42. 4. Indeld Spanmål, 1852 års anslag ^ 19,798 T:r 16 k:r Tillkommer'. Ersättning för Reservhemmansräntor och Kronotionde m. m. Förlags-anslag . Afgår-, i följd af beslutad förändring i Salpeterhjel pens utgörande Exercis-Sqvadronernes underhåll: Reser Fouragering för indelda Kavalleriet: Kö, Till Trossens underhåll Möteskostnader; Reservations-anslag Ersättning för utöfver markegångspris förhöjd vare för dagportioner vid Indelda inöteu: Reservations-anslag Varfv atle Arméen. Lif-Gardet till häst: Penningar, 1852 års anslag. Tillkommer: Löneförhöjning för Regements-Läkaren Oindeld Spanmål, 950 T:r å 6 j R:dr Kronprinsens flussar-Regemente: Penningar, 1852 års anslag Tillkommer: Löneförhöjning för Regements-Läkaren Löneförhöjning Regements-Läkaren Oindeld Spanmål, 1,694 T:r å6| R:dr Andra Lif-Gardet: Penningar, 1852 års anslag Tillkommer: Indeld. Mått. St. underd. Mått. Löneförhöjning för Regements-Läkaren 280: Svea, Götha och Wendes Artilleri-Regementer, Reservalions-anslag: Dito (förut ej uppförd på stat) o 1 Vaktmästare Lif-Bevärings-Regementet, 1852 års anslag Tillkommer: Löneförhöjning för Regements-Läkaren Gottlands National-Beväring, 1852 års anslag . Tillkommer: Löneförhöjning Hallands Beväring Beväringsmanskapets vapen-öfning, För slags-anslag Slaterielen. Försvarsverket till lands i allmänhet eller Krigs-Kollegii Departe^enter hvarunder äfven inbegripas indelda räntor för Akers Krutbruk och Husqvarna Gevärsfaktori, Reservalions-anslag. Tillkommer:
Då detta beslut grundade sig på den menniskovänliga önskan, att de arbetande klasserna måtte linder den kalla årstiden kunna upvärma sig med närande föda, och dervid undvika ett ymnigare förtärande af bränvin, men detta goda syftemål, efter mitt förmenande, ingalunda upmuntras, utan fastmera motverkas, genom Utsk:s nuaflåtne förslag, anhåller jag att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt en gång fattade beslut. Frih. Raab: Då jag nu ämnar besvara de anmärkmr, som mot Utsk:s förslag blifvit framstälda, ber jag att i första rummet få genmäla ett inkast, som förut blifvit gjordt af Gr. Lagerbjelke, nemi. att Utsk. skulle hafva gått alltför knapphändigt tillväga, då det icke refererat de beslut, som inom de särskilda Stånden blifvit fattade, och de åsigter, som blifvit vid återremisserua uttalade. Hvad'besluten vidkommer, äro de åtminstone antydda, och i afseende på de, vid återremisserna uttalade åsigter, ber jag att få fästa upmärksamheten derå, att om, så nära riksdagens slut, Utsk. skulle låta omskrifva alla dessa vidlyftiga diskussioner och befordra dem till trycket, en icke obetydlig tidsförlust derigenom upkomme, och jag tror, att litet hvar kan bestämma sin mening utan den vägledning Gr. Lagerbjelke påpekat och hvilken jag anser tillräckligt innehålles i Utsk:s Retänk. Hvad 4:de §:n beträffar, anhåller jag att få bemärka att det blott är en obetydlighet, hvari R. o. Ad:s beslut skiljer sig från det förslag Utsk. här afgifvit. I Utsk:s första förslag stod att ”varm” mat alltid skulle å utskänkningsställe hållas tillhanda. Efter en lång diskussion, som här på Riddarhuset angående detta ärende fördes, beslöts verkligen att varm mat skulle finnas att tillgå. Men enligt två stånds beslut förföll denna mening, hvarföre Utsk. ansett sig oförhindradt att framkomma med ett nytt förslag.
Beklagligtvis synes dock, under den alltjemnt fortgående striden emellan cle tvenne ytterliga parti-äsigterna, (jag har svårt att benämna dem annorlunda) en så beskaffad förmedlande åsigt ännu icke hafva vunnit det stöd i en allmänt bildad och stark opinion, alt den kan i denna dagens stridsfråga hafva något hopp om framgång. Och då jag alltså för min del hörer lill dem, som nu måste vädja till framtiden, vill jag, som sagdt är, icke trötta edert tålamod. Mine Hrr, med att uprepa eller utförligare utveckla allt hvad till försvar för dessa förmedlande grundsatser, äfvensom för sättet hvarpå de i det Kongl, förslaget blifvit genomförda, skulle kunna anföras; helst jag är förvissad, att i en fråga, som redan så länge varit föremål för den allmänna och offentliga granskningen, något hvar på detta rum upträdt med förut bestämd öfvertygelse i ämnet. Men då, utom hvad sjelfva hufvudgrunderna beträffar, äfven en mängd speciella anmärkmr mot förslagets detalj-bestämmelser blifvit framställda, de der varit riktade mot mer eller mindre vigtiga delar deraf, anhåller jag att få till bemötande uptaga några bland dessa speciella anmärkn:r, på det förslaget åtminstone ej måtte falla belastad! med flera fel och brister, än det möjligen i sjelfva verket eger; och jag tager mig således friheten att taga en stund af öfverläggningen i anspråk, för att genomgå de hufvudsakligaste anmärk :ne Deli 18 December. 23 af ifrågavar. beskaffenhet, äfvensom att i sammanhang dermed till besvarande uptaga jemväl ett och annat yttrande, som riker förslaget i sin helhet.
Ständers Allmänna Besvärsoch Oeconomie - Utskotts Plenum, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, d. 16 December 1828. S. D. I anledning af uppstådd fråga om Hedervärda Bonde-Ståndets åtgärd med val af Suppleanter, att, vid någon Ledamots förfall, Utskottet biträda, anförde Nils Månsson från Malmöhus Län: vSå vida det kunde betagas Bonde-Ståndet, att uti detta 8 Bih. t. Besv. o. Oeeon. Utsk. Bet.-de. JV. o 3. Utskott alltid få hafva tolf Ledamöter, egde visserligen den emot berörde åtgärd yttrade anmärkning skäl för sig; men då denna rättighet vore gifven, syntes äfven det val af Suppleanter, hvarigenom Ståndet velat tillförse sig, att dess i grundlagen bestämda antal Utskotts-Ledamöter alltid vore fullt, vara fullkomligen grundlagsenlig!, och deruti således så mycket mindre ändring borde ske, som de andre Stånden icke eller kunde betagas att en lika rättighet utöfva, och tillfälliga hinder deremot, för ett eller annat stånd, icke kunde verka på Bonde-Ståndets rätt, att på grundlagsenlig! sätt constituera sina Utskotts-Ledamöter, så att antalet alltid vore complett, hvarföre Nils Månsson ansåg frågan höra förfalla. Uti detta yttrande förenade sig Utskottets Öfrige Ledamöter af Bonde-Ståndet; och skulle detsamma åtfölja Utskottets till Rikets Högloft. Ständer i detta ämne afgående Memorial, Ut supra. E* Protocollo, C. G. Grip, J}esv. och Oecon. Utsk. N:o 4- Betänkande, rörande yrkad inskränkning af dagar för Marknaders hållande, och att Auctioner ej må förrättas å dagar, som omedelbart föregå eller efterfölja en Predikodag. Genom Protocolls Utdrag den io nästlidne
Qvarnarnes förvandling till uppskattadt tunland, sker efter följande grunder; Ett par stenar, som hafva god mäld och icke sakna tillräckligt vatten, kunna hela året igenom i arrende erlägga ao tunnor Korn eller i proportion andra sorter säd; således böra de anses lika med tio uppskattade tunland. Genom folket i orten är icke svårt att undersöka den tid som förspilles i anseende till saknande af mäld eller vatten, eller också sak* nåd af båda del arne, då uppskattningep derefter bör jemkas, sorn t. ex qvarnar kunna ej begagnas vid andra tillfällen än under Våroch Höstflod; men om i anseende till dålig sädesort de blott om hosten efter bergängen kunna uti å eiler 60 dagar nyttjas, så skattas paret stenar till ett uppskattadt tunland, observeras att året räknas till o arbetsdagar. Den qvarn som genom ägarens kunskapsfiit Och omtänksamhet vunnit en högre fullkomlighet än de vanliga och således lemna vida trier i arrende, bör ej derföre ådraga sin för Staten nyttigt ägare högre beskattning, hälst han nog träffas genom indirecte eller consumtionsafgiften, så vida landet äger Industrie, och saknas den, är man till - 678 Den 24 Februnrii, räckligen beskattad genom bristande afsättning. Lika litet bör afseende göras på den qvarn» hvars dåliga sammansättning lemnar ett utslag vida under den här antagne medelmåttan. Enligt 7 §. tillhör det Icke min plan att beskatta konstigt sammansatta våderqvarnar eller eldqvarnar, eller finsigterierna * såsom tillhörande industrien. §. 19. Sågar förvandlade till uppskattad! tua-* land, behöfva samma vilkor som qvarnar, och då med ett sågblad drifvit, genom en ordentlig mekanik m. m kunna utan ansträngning på året skäras 1200 tolfter bräder, så bör detta påföljande vis blifva normén för uträkningen. Genom trädets beskattning i skogen, kata blott här komma i ftåga, vinsten af förädling då man utan afseende på trädsorten, gör beräkningen i allmänhet, emedan af dyrare och. hårdare trädsorter dels sågas i mindre mängd* dels utgöra de en så liten qvantitet, att deli äcke förtjenar någon uppmärksamhet.