Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om eftergift och afskrifning för 200 R:dr B:co, utgörande värdet af en i YexelBanken år 1827 bortkommen inläst Transportsedel, hvilken måst för andra gången infrias. Lades på bordet. Högloft. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl. tre qvart till 10 om aftonen. In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. ^)"■ Thorsdagen den 5 Mars 182g. Plenum klockan io Förmiddagen. Föredrogs å liyo och bifölls Allmänna Besvärs, och EkonomiUtskottets den i4 sistlidne Februarii under N:o 6'o afgifne,samt den 19 i samma månad e. m. på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckt fråga om en från Tofta hemman frånskild Skogsparks återgång till nämde hemman. Till pröfning företogs Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets den i4 sistlidne Februarii under N:o 61 afgifne, samt den 19 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt frå - Den 5 Mars f. m. ga om vägning af hö, i stället för parmmälning, samt om begagnande af krönta tunnor vid försäljning af brännkohl. Grefve Posse_, Erik: Jag hemställer, om icke detta Utlåtande bör blifva hvilande, tills frågan om förändring i Rikets Mått, Mål och Vigt förekommer. Uti VetenskapsAkademiens Betänkande, som jag hoppas . blir grunden för denna vigtiga Ekonomiska angelägenhet, är föreslaget begagnandet af pyndare lill vågning af hö, och jag fruktar, att om Rikets Ständer nu önska, samt Konungen bifaller, att vanlige vågar för detta ändamål inrättas, skulle man kanske anse betänkeligt, att efter få års förlopp göra någon förändring. Friherre CederströmJacob:
— N:o 316. med förslag till voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, angående ifrågastäld ersättning och belöning åt Professoren Nycander för en honom upfunnen rösträkne-machin. XIII. — N:o 317. med öfverlemnande af förslag till de 3:ne första Afdelningarne af Reglementet för Riksgälds-kontoret. XIII. B. 227, 300, 322. A. 323. XV. U. 60. — N:o 318. i anledning af väckt motion, om ersättning af all männa medel till innehafvaren af Hagshults stom för honom åliggande roterings-skyldighet. XIII. B. 333. A. 371. — N:o 319. angående gratifikation åt Herr Stats-Kommissarien Kock. XIII. B. 333. A. 372. 25 ( 194 ) Slals-Utskottels Meniorialer, Betänkandet) och Utlåtanden. — N:o 320. angående slutligt bestämmande af arfvode! för den hos Utskoltel anstälde Kamererare, samt gratifikation åt en extra Kanslist. XIII. B. 333. A. 372. — Nro 321. i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet Nro 270, i fråga om fyr-anläggning å Gottska Sandön. XIII. B. 333. A. 372. XIV. E. 243. — Nro 322. i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angående pension å allmänna Indragnings-Stalen för t. f. Chefen vid Skogs-Institutet, Hofjägmästaren m. m., Isr. Ad. af Ström. XIII. B. 334. A. 372. XIV. E. 47. — N:o 323. i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angående särskildta anslag, dels för åtskilliga nödiga befunne byggnads-arbeten uti Kongl. Slottet i Stockholm och Gripsholms Kongl.
Jag har skickat efter doktor Lambert, ehuru hon troligen dött redan före midnatten, hon var redan stel och kall, när Betty kom in i sängkammaren vid den vanliga tiden i morgse. Miss Spencers ord susade i mina öron, men gjorde icke alls den verkan man skulle kunna föreställa sig. Jag klädde mig med vanlig omsorg och följde henne slutligen utan motvilja och inträdde i den dödas kammare utan rysning, men med en sällsam och orolig nyfikenhet. Jag hade mycket svårt att fatta, att denna passionerade och liffulla varelse, som jag så nyss sett lefvande framför mig, verkligen var besegrad af dödens mystiska makt. Huru skall jag förklara denna besynnerliga tröghet i min föreställning, då jag sjelf var orsaken till den katastrof, som inträffat; jag vet det icke. Vi gingo tysta genom de stora tomma rummen, och miss Spencer öppnade varsamt, liksom om hon fruktat att väcka sin döda matmor, dörren till hennes sängkammare. Jag hade aldrig under de tvenne år jag vistats i huset varit inne i detta rum. Intrycket deraf och dess minsta detaljer, uppfattade under några minuter, de första och sista jag vistades der, inpräglades i mitt minne med samma noggrannhet som om jag burit en spegel inom mig. Denna spegel är ännu lika klar, och bilderna derå framstå med samma trohet som det ögonblick de föllo derpå. Jag ser i detta ögonblick det stora rummet, i den hemska dagern ifrån de med hvita lakan redan förhängda fönsterna, den något svartnade djupa taklisten med sina gipsrosetter, den klumpiga lampan i taket med sitt mattslipade glas och messingsarmar med gula vaxljus, som i en kyrka; de tunga mörka möblerna och den djupa alkoven med sin stora och breda säng, dit miss Spencer nu ledde mig. Man har talat om mördares förfäran vid åsynen at deras liflösa offer, om den ovilkorliga fasan, om ångern och fruktan, och att döden försonar och låter oss glömma alla den dödes fel. Det är måhända sannt, men jag har ingen erfarenhet deraf. Är jag ett sådant vidunder af grymhet och förhärdelse? Kanhända, jag förmår icke döma om hvad jag icke förstår.
Upsala d. 6 Maj 1654 N:o 2. På pergament, inbundet i franskt band, med en mängd vidhängande sigiller, i bläckkupor. d:o N:o 7. På pergament. d:o N:o 15. d:o d:o. d:o N:o 17. d:o d:o. Af Framfarne Regenter för Ridder skalet och Adeln utfärdade Privilegier. Konung Johan IIRs Adeliga Privilegier af d. 9 d:o d:o N:o 20. Convolut in folio. Tillknutet med tråd, samt derå 6 enahanda små sigiller i lock. Juli 1569 Är åteckn. Pergament med sigill i silfverkupa, med afsliten förgyll - Konung Gustaf II A dolphs Adeliga Privilegier af d. 31 Dec. 1611 d:o d:o N:o 2. På papper. Konung Gustaf II Adolphs försäkring å Adelus friheter af d. 23 Juli år 1613 d:o d:o N:o 8. Pergament med Konung Gustaf II Aförgyld silfver dolphs Adeliga Privilekupa. gier; gifne i Upsala 1617 d. 8 Oct Privilegier om rusttjeusten på 500 daler och Adelns giftermål; gifna d. 7 Mars 1622 d:o d:o N:o 4. d:o d:o. Konung d:o d:o N:o 3. På pergament. Den 13 November f. m. 241 Inlagde Korning Guslaf II A1 dolphs Privilegier, huru Lådan ^\{Je|ns rusltjenst skall hSl° ' las, af 1626 d. 20 Maj. Är åteckn. PS pergament. Privilegierne om Adelns tjenare af d. 15 Juni 1626 d:o d:o Nio 6. d:o do. 1626 års Riddarhus-.
Och få vi, sorn ett bevis att vår fordran blifvit af samma Regering fastställd till betalning, åberopa Kongl. Svenska i Paris dåvarande General-Consuln L. Signeuls Bref af den 8 Juli 1&02, af följande innehåll: Jag får den äran att härmedelst prevenera, att min Herres reclaination för skeppet Riovalta, Capitaine Börje Clase, blifvit genom mitt bemödande af Franska Regeringen erkänd och uppgjord till Livres 83,288- 2. 6. Allmänt kände omständigheter hafva sedermera ej tillåtit att söka göra denna fordran gällande förr, än år 1810, då Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen täcktes .Nådigst proponera genom G c - Den 17 April. General-Consuln Signeul de Svenska fordringsägarne, sorn ägde fordringar hos Franska Regeringen, att för deras fastställda pretentioner fä ernottaga 18 procent.' 6'edan, efter kallelse, jag A* M. Sederholm, så Väl å egna, sorn med-arfvingai-nes vägnar, infunnit mig vid en i detta amne utsatt sammankomst å Romsen härstädes, blef dock, emot all billig förmodan, denna fordran ansedd ej höra kunna upptagas ibland de öfriga, af det skäl, att densamma innehades af peri söner, som tillhörde Finska Nationen. A. M. Sederholm. Rätteligen afskrifvet, betygar C. Sylvan, Afskrift. Litt. II, Störmägtigste Allernådigste KonungI 1_Jti en hos Eders Kongl. Majit i un deida-, nighet ingifven ansökning, hafva framlidne Corn-, rnerce-Radet och Riddaren af Eders Kongl Majus Vasa-Orden .1, Sederholins arfvingar, OfversteJheutenanten i Armeen och Majoren vid Ederg Kongl. Majas Ingenieur-Corps D. Sederholm, Ofverste - Rieutenanten i I lottorna och 2 idre Ma - Den 17 April. Majoren vid Arméens FJoftas Stockholms Escader? J. G. Olander, Brukspatron A. M.
Desia äro mine tankar r detta granlaga ämne, de äro grundade pä egen erfarenhet och hän Den Z Juni!» 47g händelsernes lopp i den ort, Bohus Län, der jag tilbragt min lefnad, och hwilken fattiga Provins, mer an i et afseende wanlottad, är i behof af sin Höfdinges biträde och förtroende, om den nägonsin kan winna trefnad, och desi inwänare komma i tilständ, utgöra gamla och de nu förestående dryga Lontri Kuttanen Stockholm den Z Iunii i8o9. LLmuel VVrrZin. Herr ^älerbetb(rUclmnnä Eoran, upläste til ki-Otocollet följande: Med förtröstan pä Edert tålamod, Mine Herrar, och i det hopp at en möjlig olikhet i öfwertygelse icke kan rubba inbördes förtroende, wägar jag upträda för at underställa Högloft. Ridderffapets och Adelns uplysta ompröfwande nägra anmärkningar, hörande til det wigtiga wärf, hwilket warit inig med flere Ridderffapets och Adelns Ledamöter updragit, utarbetandet af et Constitutions-Project, och hwarwid jag nogsamt erfarit, at mitt förmäga icke swarat emot mit nit, eller mina insigter emot min ähäqa at gagna, Jag räknar för en tilfredsställelse, at fä för Eder, Mine Herrar, i öppen dag lägga den Synpunkt, hwarunder jag ansett det ämne, hwarät jag warit skyldig at offra hela min möda, och utber mig derföre r ödmjukhet at andraga följande: Hwarje 480 Den Z Iunii. Hwarje god Statsförfattning förutsätter en fördelning af rättigheter emellan Nationen och Regenten, som förwarar den förras frihet emot förtryck, och den sednares styrka, at med j full drift befordra Nationens wäl, trygga dest inre lugn och förswara den mot fiender.
Skola dessa privatbanker kunna i vårt land giira den nylla, sorn i andra länder, särdeles i Skottland, sä hör man siika att leda peuningarne dil, der de bäst beböfvas, jag menar till de län, hvilka genom sina vanliga utgifter bevisa, att bankerne star i en vexelverkan med producenter och consumenler, d. v. s, att del iir af vigt, alt privathankerne vidmakthålla en producliv rörelse. Om man ökar scdelvaleuren, sä skola privathankerne, glömmande det allmänna bästa, endast tänka på sin egen fördel, och således utvidga sin disconlrörelse. Det är icke blott privatbankernas intresse utan äfven allmänhetens, att dessa privatbanker kunna, äfven under mera kritiska omständigheter, fullgöra åliggandet att med riksmynt inlösa sina utelöpande sedlar. Nu vili jag fråga mine Hrr, bör man icke besinna att, i händelse en större sedelstnassa skulle på en gäng framvisas, så blir del ganska svårt, ali i en aflägsen provinsstad kunna i hast samla eli större belopp riksmynt, hvilket är Ben 23 April e. m. fil ganska läll i Rikets större städer. Af dessa skäl skulle jag för min del tro, att man i detta fall får göra lika så mvcket afseende pä privalbankernes ställning som på Riksbankens. Med de stora tillgångar, som Riksbanken både har och bör äga, så anser jag för min del, att någon egerillig jemförelse emellan densamma och privatbankerne icke kan äga rum. Man hållänge önskat, alt inrättningar för penningeväsendet kunde blifva spridda i de särskilda landsorterna, och icke centraliserade i bulvudstaden; hvaremot det nu synes som man vore missnöjd dermed och ville genom en hastig förändring totalt nedbryta dessa, enligt min tanke, för landsorlerne högst nyttiga inrättningar. Jag yrkar, alt man måtte bestämma den minsta sedelvaleuren till 3 r:dr 16 sk. H. Ex. IIr Gr. Björnstjerna: En föregående talare bar yttrat, att jag icke vederlagt dess anförande öm banken i Köpenhamn.
N:o 83. Motion N:o 170, att för folkundervisningens befrämjande den s. k. personliga skyddsafgiften må till hela sitt belopp komma hvarje församling tillgodo, m. m. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 66. R. St. undeyd^n. Skrifv. Motion N:o 171, om anslag för utdikning af den genom Ryssby, Borge, m. fl. socknar i Sunnerbo härad gående mosse. Stats-Utsk. Utlåt. Motion N:o 172, om anslag för sänkning af de s. k. Wioch Gölsjö arne inom Ljunga, Pjetteryds och Agunnaryds socknar i Sunnerbo härad. Stats-Utsk. Utlåt. Bengtsson. 9 Bengtsson, Carl Isak, från Kronobergs län. Motion N:o 173, om inlösen af tjugo stycken Riksgäldssedlar med 33 R:dr R:mt. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 91. Motion N:o 349, om pension åt Provincial-kikaren D. J. Billengrens efterlemnande enka, Wilhelmina Billengren, född Dahlberg. Stats-Utsk. Utlåt. N:o -74. Bengtzon, L. G., Kronolänsman, om eftergift af den utaf Konungens Befallningshafvande i Wermlands län honom ålagda skyldighet htt utgifva 216 R:dr 34- öre för undervigt å inlöst bränvinsbränningsredskap. Motion N:o 350. Stats-Utsk. Utlåt. Bergström, Jonas, från Stora Kopparbergs län. Motion N:o 219, om anslag till lön åt en länsman i Ludvika socken inom Grangärdes tingslag af samma län. Stats-Utsk. Utlåt. N:o 60. Motion N:o 220, om låneanslag för anläggande af en jernväg mellan Erövi och Falun. Stat-Utsk. Utlåt. Bergström, Svante, från Östergötlands län. Motion N:o 72, om vissa ändringar af Kongl. Förordningen den 18 December 1863, om vilkoren för bränvinstillverkning.
SpannemZlS-Wärde ester Starspris a i Rdr 16 st. Tunnan. Summa Utgifter Specie. Tunn. 28,906 L:pr LUNN. 39,582 acrpr Utgifter. Riks-Sratens Utgifter, enligt Bilagan N:o I. K-pr 28,906 l?z N.o Stat Werkets Inkomster. SpauncmälenS belopp beräknadt a > Rdr 16 b. Tunnan. Tunna. I5,56Z K:p - ZI,70O 1,267 8 Ordinarie Räntan, Hwad som utgär titt Lands och MilitiL med flere Stater beräknas efter Krono-wardi. Dm öfrige Räntan inflyter till State.Werkek efter Markegång och Med tilläggning af hwad som uti Hö Räntor för Kongl. Hof-Srattet bespares, upgär efter 6 ars Medium till — Krono-Tionde.Spannemäl pä Förslag 44,46) Tunnor I7s -Kappar; hwaraf 28,906 T:r 17^ Kp:r utgå kill förenämnde Stater och beräknas efter Krono-wärdi a 36 fl. Tunnan. De öfrige 15,563 Tunnor, disponeraS af Kronan till Garnizons-Regementer och Flottorna m. m. uptagas eser Statspris a 1 Rdr 16 fl. Tunnan — Krono-Tionden i Kopparbergs
Till följd af den gemensamhet i språk, sorn eger rum emellan en del al della lands litteratur och Sveriges egen, uppkommer nemligen genom nu gällande och föreslagna lull-beslaminelser för artikeln Böcker i sjelfva verket en undanlags-lagstiflning, med hänseende tid nämnde land, alldenstund alla öfriga länders litteratur är vid införsel härstädes tullfri, men den pä Svenska språket författade Finska litteraturen deremot belagd med lull. Derest den i allmänhet stadgade lull-afgifl på svenska böcker bibehalles, kan nämnde missförhållande undanrödja* endast genom en i lull-'axan intagen, den förra upphäfvandé, undantagsbestämmelse för sådane hit hänförlige arbeten, som äro i Finland författade oell tryckte; och hafva Rikets St,änder funnit en sådan bestämmelse desto hellre böra ega rum. sorn det vore önskvärdi, om spridandet här i landel af Finska litteraturens alster kunde be - 468 Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Skrifvelse N:o 164. fordras, men sa dont alllid måste molverkas genom en derå lagd lull-afgift, såväl lill liiljd af sjelfva afgifts-beloppel. som genom den deraf föranledda (ull-behandlingen. Visserligen äro Svenska bocker i Finland belagda med lull; men då del icke Ivckals alt bereda den ömsesidiga tullfrihet, om utverkande hvaraf i ministeriel väg, derest sä ske kunde, Rikets Ständer vid 1847—1848 arens riksdag lill E. K. M:I afbito underdånig skrifvelse, har denna omständighet synts icke böra föranleda (ill fortsatt bibehållande af ett stadgande, hvarigenom, ulan motsvarande förmän, landet i litterärt afseende tillskyndas en förlust. Rikets Ständer halva alltså funnit under rubriken Böcker böra införas eli sä lydande stadgande: ”på Svenska språket i Finland tryckta och af Finska undersäter författade böcker — fria;” varande bilagde taxe-förslag för artikeln Böcker i öfrigt upprätladt i öfverensstämmelse med E. K.
Departements-chefen i nu omförmälda hänseenden rörande regleringen af utgiftsanslagen under Nionde hufvudtiteln och dermed sammanhang egande ämnen i underdånighet föreslagit, biträddes af statsrådets öfrige ledamöter och blef af Kongl. Maj:t gilladt och godkändt. Slutligen hade Statskontoret vid afgifvandet af sin meranämnda berättelse i underdånighet öfverlemnat dels en förteckning å de af Statskontoret intill den 1 sistlidne Juli under förskottstitel anordnade medel, hvilka borde hos Rikets Ständer till ersättande anmälas, uppgående till en summa af 101,547 R:dr 96 öre, och dels, i samma ändamål, en uppgift å några under åren 1858, 1859 och 1860 af vissa länsstyrelser anordnade poster, hvilka, i öfverensstämmelse med föreskriften i då gällande länsstater, afförts å öfverskotten på statsverkets inkomster, men sedermera, i följd af den genom Kongl, brefvet den 3 Februari sistnämnda år härutinnan stadgade förändring, blifvit uti rikshufvudboken för samma år under förskottstitel omförda, utgörande 10,863 R:dr 24 öre; och således samtlige under förskottstitel anordnade medel tillhopa 112.411 R:dr 20 öre. Och behagade Kongl. Maj:t, på statsrådets tillstyrkande, förordna, att detta förhållande skulle, för beloppens ersättande, meddelas Rikets Ständer i den nådiga propositionen om statsverkets tillstånd och behof Bil. 6 till Kongl. Majus Proposition N:o 1 om Statsverket 1862. 31 samt förenämnde förteckning och uppgift, jemte öfrige för statsregleringen nödige handlingar, tillställas Statsutskottet.
Maj:t hemställt, Secreteraren i sådant fall, enär han, genom påräknade sportler, hade bättre lönevilkor än Idof-Rättens öfrige tjenstemän, skulle komma att i stället för del af lösen för domar, som nu tillfaller honom, åtnjuta endast 5 del af samma lösen, och skillnaden tilldelas sådane tjenstemän inom Hof-Rätten, som för närvarande icke hafva andel i samma lösen, äfvensom att enahanda arfvoden måtte anslås åt tjenstemän och vaktbetjente inom Kongl. Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge, endast med den olikhet, att, i öfverensstämmelse med hvad bemälde Hof-Rätt, uti ingifvet underdånigt förslag lill Kongl. Maj:t hemställt, löneförmonerne för vaktbetjeningen bestämdes endast tili 300 R:dr för Vaktmästaren och 200 R:dr för hvardera Stats-Uiskot tets Utlåtande, N.-o 35. 9 hvardera af Hof-Riitts-Posterne; — dels ock en från Bonde-Ståndet remitterad motion af Johan Andersson från Upsala Län, om anvisande af ett årligt anslag, stort 2,400 K:dr, ali såsom arfvoden fördelas emellan 8 Notarier och 8 Canzlisler vid Kongl. Svea flof-Rätt med 200 R:dr för dem hvardera; men då, enligt hvad upplyst blifvit, sportel-inkomster äro med större delen af desse tjenster förenade, och Utskottet icke är i tillfälle att utreda behofvet af den ifrågasatte lönetillökningen eller dess fördelning emellan de särskilde Tjenstemännen, samt härtill kommer, att Kongl. Maj:t, änskönt underdåniga framställningar om löneförbättringar från Rikets samtlige Hof-Rälter inkommit, icke funnit skäl att låta något förslag derom inflyta i den Nådiga Propositionen om Stats-Werkets tillstånd och behof, anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka bifall å desse motioner. 6:o
År 1812 utförde England mycket silfver till Ryssland; men detta år var i England gångbart ett pappersmynt, som, ehuru ej sjunkit så djupt under ssitt nominala värde, som vårt, likväl fallit nog för att drifva ur rörelsen allt reelt mynt, med undantag af några underhaltiga Guinéer och skillingar. Detta år kunde således Englands silfver med mera förmon användas att betala importen från Ryssland, än inom sjelfva landet, der det åtminstone såsom mynt var oan - ftrtt 7 April f. m, 175 vändbart. 1820 deremot var Engelska-Banken i full verksamhet för att bereda sig till dess, genom 181g års Parlaments beslut, förestående inlösningsskyldighet af sina sedlar. Då måste det således vara ett behof och alltså en förmon att införa guld och silfver. Också lefVererade endast Spanska Regeringen åren 1819 och J820 ölver 18 millioner Piaster i silfver tili den Engelska. Angående Friherrens fruktan, att genom våra svåra vinter-communieationer m.( m. coursen hos oss, äfven under en fortfarande realisation efter 120 sk., kunde uppstigatill j5o skillingar, eller mer ån 8 procent öfver pari, och derigenom det blifva lönande utföra silfver, så torde detta inkast alldeles försvinna, då man erinrar sig, att samma transportkojinad för silf vers utförande, som anses sa uppftegra coursen, år oundviklig vid Utförandet af silfver, dd således den vinft af en sådan speculation, som endast härigenom skulle uppkomma, måste reducera sig till netto noll. Friherre Tfirsén". Det är i afseende på sjelfva propositionen, jag anhåller få nämna några ord. Föremålet lör Friherre Björnstjernas förslag år tvåfaldigt. Det ena har alseende på tidsvinsten, eller att fmanceplanen skyndsamt skall inkomma; det andra deremot är att ämnet skall handläggas inom Utskotten och till besvarande upptagas, i det system af frågor han framkastat.
I alla fall inträffar det förhållande att Santesson, för sina förtjenster af Götha kanal redan från kanalfonden åtnjuter ett icke obetydligt belopp. Jag skulle således tro, att då man med de knappa tillgångar, sorn nu finnas, tillstyrkt pension, till belopp af 500 r:dr af Statens medel, så är det allt hvad som dertill kan medgifvas, och får jag tillstyrka bifall lill StatsUtsk:s betänk. Hr Tersmeden, Nils: Jag kan icke annat än i högsta måtto förena mig i det yttrande, som Hr von Hartmansdorff har fällt. Här är sagt, att det är frami. H. Ex. Hr Gr. von Platen, som haft största förtjenslen i detta företag, och det är sannt, men näst honom finnes det ingen i Sverige, som man har så mycket att tacka för i detta afseende, som Hr Santesson. Det är kändt, att han uppoffrat en del af sin förmögenhet på Götha kanals byggande och han följde detta företag oupphörligt, och var alltid H. Ex. Hr Gr. von Plåtens högra hand. Jag har såsom yngling varit vittne till det utmärkta förtroende, han åtnjöt af denne store hädangångne man. Det är verkligen icke mycket hegardt att Staten måtte lemna en sådan man på sin ålderdom, då han deraf är förtjendt, 1,000 r:dr om året. 0 II. Jag kan alltså ej annat än på det högsta tillstyrka att 1,000 r:dr mätte blifva den summa, som beviljas till detta ändamål. Gr. Ridderstolpe, Fredr.: Jag måste instämma i Hr von Hartmansdorffs förslag i den öfvertygelse, att Svenska nationen med ledsnad ser att en annan man, i samma kathegorie som Hr Santeson, nemi. Frih. Hermelin, som offrat förmögenhet, omsorger, nit och allt för det allmänna, lemnades utan stöd och utan belöning. Jag instämmer i den begärda propos. om 1,000 r:dr b:co för Hr Santeson. Hr von Hartmansdorff:
Under öfverläggningen i detta ämne har Utskottet inhemtat: att Kongl, Majit, genom utfärdad Kungörelse af den 26 October 1838, dels i Nåder förordnat om förvandling till dubbel hammarskatt af den för en del af smidet vid vissa Verk bestämda, sedan år 1803 tillkomna, recognitionsafgiften, dels tills vidare fastställt hammarsskatten för nya jernverk, som dädanefter till anläggning beviljades, äfvensom för blifvande tillökning i privilegierade smidet vid redan inrättade härdar till ett nedsatt belopp af Skeppund för hundrade; att Kongl. Majit, under den 25 Januari 1841, i afseende på tillämpningen af 8 § uti Kongl. Kungörelsen den 26 October 1838, i Nåder förklarat, att nämnde § afser upphörandet äfven af recognitions-afgiften, 24 sk. banco för hvarje Skeppund af sådant ämnessmide, som Bruksegare utom Bergslag, enligt 17 § i Kongl. Smidesförordningen den 15 Juni 1803, äro berättigade att utöfver privilegierne till ver - Bevillning! Utskottets Betänkandej N-o ii. 21 ka lill förädling vid Manufactur-Verken utom Bergslag, och att för sådant smide, i stället för sagde afgift, endast dubbel hammarskatt egde rum; att, i anledning af Rikets Ständers under den 2 Juni 1841 till Kongl, Maj:t aflåtne underdåniga skrifvelse, angående förändrade sladganden i fråga om grunderne för beskattningen af slångoch ämnesjerns-tillverkningen i Riket, äfvensom sättet för afgiftens debitering och utgörande, Kongl. Maj:t, medels Nådig Kungörelse af den 18 Februari 1843, med godkännande af Rikets Ständers i afseende på smides-skattens reglerande anmälda beslut, så vidt det åsyftat en för alla Bruk utgående lika beskattning, ej öfverstigande