Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Derjemte tror jag, lika med Hr Ribbing, att man knnde inskränka sig lill en tid af fjorton dagar efter det banken upphört att invexla sina sedlar, innan rättigheten lemnäs att lagsöka en eller flera directionens ledamöter, och detta torde lämpligen kunna införas efter ordet ”att" i första perioden, d. v. s. att redactionen blefve så lydande: "innehafvare af creditsedel eller invisning äge jemväl, oberoende af den rätt, som i nästföreg:de § bankens borgenärer tillägges, att, sedan fjorton dagar förflutit efter det banken upphört att sina sedlar invexla, lagsöka en eller flere af directionens ledamöter” etc» då §:n i öfrigt kunde antagas. Hr Stuart, Carl Gust.: Jag har begärt ordet för alt dels besvara några ytterligare anmärkningar vid i5 §:n, och dels göra några tillägg lill det svar jag i förmiddags afgaf på de då redan framställda anmärknlr vid samma §. Hvad hufvudsaken beträffar eller den särskilda ansvarigheten för directionens ledamöter, så kan jag icke finna, att den bör hindra redbara och lämpliga personer att i directionen inträda. Jag kan nemi. icke antaga, att, på sätt Hr Ribbing uppgifvit, directionens ledamöter skulle förlora sin enskilda credit derigenom alt de af bancobolagen erhållit dessa på allmänt förtroende grundade uppdrag. Äro ifrågavar. personer redbare och passande för sina platser, så äger man i deras personlighet en bestämd garanti, att banken aldrig kommer i det skick, ali deras särskilda ansvarighet behöfver utkräfvas. 1 allmänhet tror jag för öfrigt det vara lämpligast, alt icke hvad man egentl. kallar affärsmän blifva dirceteurcr förde enskilda bankerna, utan att sådane personer dertill utses, hvilka uteslutande kunde egna sin tid åt dessa befattningar, och hvilka, utan att äga någon större enskild förmögenhet, likväl befinna sig i en tillräckligt oberoende ställning för att vara rädda om sitt framtida ekonomiska bestånd. Jag kan således icke heller, lika med Hr Ribbing, anse, att förevar, stadgande skulle komma att betydligt minska behållningen pä bankernes rörelse.
På det att alla missbruk vid utförseln af dessa sålunda till export försålda varor måtte förekomma®, får Utskottet föreslå : att endast ifrån Stockholm och Götheborg export af de försålda confiscerade varorna må tillåtas; då de böra utföras till någon sådan Utrikes ort, d^r Svensk Consul, Agent, eller Commissarie är förordnad, sedan godset, i vederbörandes närvaro, blifvit noga besigtigadt, med den deröfver upprättade speciEqva förteckning jemfördt och inpackadt, samt packan, kistan eller fastaget med behöriga auctoriteters Sigiller förseglad : att köparen derefter äiägges, då, enligt Auctipnsvilko; Besv. och Ekon. Utsk. Betänkandcn. 421 ren godsets utskepp-ing genom hans försorg skall verkställas, att inom en viss bestämd tid ifrån auclions-dagen, godset, som förblifver under Kronans vård, tili dess det varder utfördt, under bevakuing inlasta, samt för fitförselns lagliga fullgörande ställa borgen 5 hvarförutan det failyg, som godset intagit, bör af Tullbetjent till öppen sjö bevakas : att behörigen styrkt förteckning å Godset, genom Commerce Collegii försorg, öfversändes till Svenska Handels-Agenten å den ort, der varorna skola lossas, och sä snart Skepparen dit anländt, antingen köparen sjelf eller genom Ombud genast gör anmälan derom, hos nämnde Tjensteman, sorn da liar, att vid ansvar godset med förteckningen jernnföra, samt bevis öfver förhållandet till Kongl. CommerceCollegium insända: att, i händelse köparen skulle uraktlåta gifva tidig underrättelse örn godsets ankomst till utländsk ort, eller något missbruk under transporten eller lossningen föröfvas, bör han eller de, gom dertill gjort sig skyldige, derföre ställas till strängt ansvar, hvarjemte den HandelsAgent, som vid sitt åliggande befinnes hafva oredligen förfarit, bör skiljas ifrån tjensten, och dessutom beläggas med det ansvar, hvartill han kan pröfvas skyldig.
Jan., hwarutinnan I anmält OjwerAdjutanten hos Ofi, och Majoren i Armeen Henrie Fabian Reuterskölds gjorde anhållan, om någon ersättning, för den förlust han, såsom Regements-Qwartermästare, wid för detta Swensta GardetS upplösning fädt uti sine Lönings-förmaner »vidkännas, emedan han nu mera endast! får uppbära hwad honom enligt Stat bestas, och ej den Douceur Eompagnie-Cheferne honom tillagt af Fem proCent af kostnaden för all beklädnad, hwarom han wid Regementet besörjde och hwarigenvm han lidit betydligare minstning uti inkomster än de öfriga Officerarns wid berörde Regemente, som njutit bade full Lön och Spannemal; Men ehurn W, witzerligen inse, det Majoren Reuterskiöld, blifwit mera lidande genom f. d. Swensta GardetS upplösning, an öfrige derwid anställde Officerare, sakne Wi likwal för det närwarande utwagar, att halla Sökanden skadeslös för befi såmedelst förlorade inkomster, dock wilje Wi i händelse tillfälle skulle sig förete, att honom någon ersättning derföre tilldela, hafwa Sökanden i Nådig alanta. Wi befalis E - Den Z Julik. -0Z7 der Gud Allsmägtig Nådeligen. Stockholms Slott den 6 Febrrgro. 14. VV. Iserbielm. Likheten med Höga Originalet, bestyrker 8. k^äberA. Lrfw. Audrteur. Lit. k'. Aller Underdänigfte Memorial!
Förordningen derom af den 13 Juli 1818 Assurance-afgift för summor, sorn under rekommendation med posten afsändas Svar på återremiss 1 anledning af olika beslut Se vidare . re tr er o CO • *1" T ^ “J O < T 2. c N:o 74 09 43 CO to 3_ m > re_ s rä ener Memorial. “g _ ^ “ äT » ® s Cici 0 ra Riks-Ståndens Beslut. Underdånig Skrifvelse. BorgareStåndet. BondeStåndet. N:o Sid. Augmenls-räntor, lierås jemnare fördelning Auktion, 0111 tiden för densammas afslutaudc a landet • „ inom lmfvudstaden, förändring i sfittel och vilkoren för varors ni. in. försäljning derå Auktoriteter, Municipal, se Municipal-auklorilelcr. Avesta, indragning af Krono - inspektorstjensten derstädes C/! ' — ^ O N:o Bagge, C. G:son, se Eftergift. Banken, om förvarande af en del af dess redbarheter å Carlsborgs fästning „ dess metalliska kassa m. m., förslag till föreskrifter angående Svar på återremiss „ föreskrifter om försäljning af silfver i omvntad form „ 0111 dess tillstånd, se Berättelse. Bankens Laneoch Kreditiv-rör else, till reglering af Svar på återremiss samt med Voterings-propositioner Volerings-resuilat Sammanjemkuings-förslag Bankens Lånerörelse, förskott åt fonden för belåning af fast egendom Svar på återremiss Bankens tjenstemän, skyldighet för dem att afsäga sig tjcustehefattuingar i andra verk Svar på återremiss „ ökade löneförmåner för en del Svar på återremiss Se vidare löneförhöjning. „ örn ersättning för förlorad inkomst för sedelskrilniug Svar på återremiss Bankens Vaktbetjening, om gratifikation åt Svar på återremiss Banker enskilde, åtskilliga förslag derom „ förändrad lagstiftning för , vissa lagbestämmelser derom Banko-Diskonten, löpeförhöjning för dess Vaktmästare. Kidd. 0. Adeln. bresteStåndet.
Troligen skulle detta Cotttanta större Utlägg hos den fäfängc, som mö» jcligett kunde wara eljest frestad att eftersträfwa en Titel, wäcka mera öterhällsamhct, än dä han kunde pä Credit ätkomma den, och med wänlig obetänksamhet ej efterstnnade, att han blottställde stg för fram» tida änger och lifstids-utgift. Ehuru alla de, som hittills med eller utan fä» fänga sätt Caracterer, dä undsluppo en sädan särskild Taxation, skulle af denna nya method bock ganska säkert inflyta till Staten nära detsamma, om icke mera , än igenom den Hbgloflige Utskottet föreslagit tilt utgörande endast af fattigare Classen, men mycket deröfwer, om benna afgift sträckte stg till alla af mig upräknade med flere Hederstitlar och Dekorationer. Enkelheten i Bewillnings-Författningen bibchälles dä äfwen aldeles, hwaremot, om Förslaget, att derä lägga Bcwillning, skall blifwa fastständande, med ben alde» tes oumgängeliga ändring, att sädant stall träffa sä N>äk rike som fattige, en ny Artikel uti Eewillnings» Tredje Banv. N:o 113, 114. Lör - S83 Dm 2Z GepLLmber. Förordningen deraf tillkommer, och denna ocksä fkrlor rar sin förtjenst af fä Afdelningar och Rubriker. Hlvad äter Bewillning af Tjenstemännens löner angär, lärer det icke undfalla nägons upmärksamhet, att, oaktadt allt det myckna och längwariga bemödande Högloft. Utffottct anwändt wid sä kallade Skyddseller Minimi - Tabellen, den method Högloft.
Då likväl Riksens Ständer vid 1812 års Riksdag gillat och besliitit ett Undantag af dennå art för då varande Kronprinsen vår nu Regerande Konung och redan vid 1817 års Riksdag åt Hans Kongl. Höghet vår nu varande Kronprins uppdragit, att i händelse af Hans Maj:t Konungens sjukdom föra Regeringen, lärer det i sammanhang med detta beslut oell såsom en följd deraf äfven böra bifallas för Hans Kongl. Höghet personligen, att vid ntt ifrågaställde fall deltaga uti Rikets Styrelse, Ridd. *. Ad. Prat. g Band, -8®. S6a Den 19 Martti, Åtminstone "anser jag mig som deltagit i de förra besluten icke kunna motsäga en sådan tillämpning deraf. Dessutom torde uppmärksamhet äfven böra fästas på en omständighet, som vid constitutionens antagande icke varit förutsedd, den nemligen, att Norrige sedermera blifvit jmedf Sverige förenadt, hvarigenom det nya förhållande numera kan inträffa, att Konungen en längre tid kan föranlåtas att uppehålla sig utom Sverige, utan att derföre kunna anses som Utrikes, oell det lärer då ej vara olämpeligt att stadga huru Rikets Styrelse vid ett sådant tillfälle skall förvaltas, I frågan om sättet för Hans Kongl. Höghets deltagande uti Styrelsen under Hans Maj:ts frånvaro, synes valet vara emellan 2:ne alternativer, det ena som i Kongl. Maj;ts Nådiga skrifvelse är föreslagit, och det andra det som Herr von Hartmansdorff uppgifvit, nemligen att Hans Kongl. Höghet afven i sådant fall skulle med Konungslig magt regera. För mindel skulle jag hälst instämma uti det sednare alter-i nativet både derföre, att det vöre mera likstämmigt med det vid förra Riksdagen fattade beslut och derföre att jag tror det mest förenligt med Rikets sannskyldiga nytta; men må hända är detta en ny fråga, sorn icke blifvit väckt uti Kongl. Majsts Nådiga skrifvelse, hvilken utgör enda anledningen till remissen och egenteliga föremålet för närvarande discussion. O O Uti denna skrifvelse föreslås endast, att Hans Kongl.
Hel „ , Korn » Mjöl ” » Hafre \ ” ” Hvete J > jr V Korn v ” ” T>° Rag Ärt J t) Spanska Flugor se Flugor Speat se Tråd Tran sito Tilli Proc. 249 Inkom Utgå- Tranmande ende sito T u UTull TullProc. Proc. Proc. Speglar och Lampetter, fnrdiga W. 50 1 Spelkort se Kort Spermaceti eller Vallrat 15 „ Olja se Olja Spetsar, Uddar, Blonder samt Tyll af Silke och Tråd alla slag W. 25 1 Spiauter se Metall Spiritus Vitrioli se Litt.V. „ Vini ’ se Brännvin Spitsglas se Antimonium Spån, alla slag W. 50 5 Sten „ Bryn W. 30 1 „ Eldfast W. '5° „ Filtrer W„ Gips se Litt. G. , Gjut se Litt. G. , Olje W. 3° 1 „ Brober W. «5 1 „ Qvarn „ „ Rhenska W. 10 , „ alla andra slag W. 25 1 „ Slip W. 2 5 J „ alla andra slags,'* arbe tad, tillhuggen eller oarbetad W. 2 5 1 Stenkol g' 2 5 fritt Stilar se Boktryck. 5 5° Inkom Utgå- Tranmande ende sito TullTullTullprocProcProc. Stolar, alla slag W 50 1 „
Schvarts Memorial, angående tillökad controll, till förekommande af öfveiassigneringar på Banquen, 2:0 Herr Thunells Memorial , angående utlemnande af Fenninge förskott ifrån Banquen åt sarntelige Städerne i Riket , tillika med de uti Ståndet vid detta Memorial gjorde anmärkningar. 3:0 Herr Eneroths Memorial, angående beskaffenheten af de intyganden öfver låntagares och Cautionisters vederhäftighet, som vid låns beviljande uti Disconterne nu erfordras. 4:0 He r Hulphers’s Memorial, angående beläningsrätt i Banquen å Tackjern. 5:9 Herr Ombergs Memorial, angående yrkad frihet för en hvar, att i Banquen tillbyta sig ornyntadt guld och silfver emot Svenskt gångbart Guldoch SilfverSpeciemynt. Lag Utskottet. 1:0 Herr Ekstrands Memorial, angående förklaring af 17 Cap. GifterrnålsBalken. 2:0 Herr Ekstrands Memorial, angående tiden, inom hvilken utmätningar böra vara verkstälde 3:0 Herr Ekstrands Memorial, angående PrototollsZJtdrag d. 5 Jan. 1818. 491 en vidsträcktare rätt för den , sorn vill verkställa uppodlingar, att kunna tillhålla sine grannar till afloppsdikens upptagande och underhållande öf* ver deras nedanföre belägne agor, saint Rättegångens förkortande uii så beskaffade mål. 4:0 Herr Thunells Memorial, angående verkställighet af Riksens Höglofl. Ständers vid r 815 års Riksdag tagne beslut, om öfverseende och förbättring af Sjölagen samt öfrige författningar, rörande Svenske Coopvaerdie Sjöfarten.
Capitalafbetalningarne för det på särskildt conto upptagne länet till Gagnefs Socken*. 2) Hälften af alla från och med år 1824 ingående Capitalafbetalningar på Banquens fordran för utgifne Odlingslån. 3) En summa af En Million Tvåhundrade Tusende (1,500,000) Riksdaler BancoTransportSedlar, hvilken, fördelad på fem (5) år* från och med 1824 till och med 1828, skall användas till förökning af ofvannämnda tillgångar. Denna samfälda Fond fördelas och till" feaadahälles Lånsökande, på »ätt och ande* Stine oUtskottets Btiänianden, t j-j villor, sorn bär nedanföre stadgas} och kora* iner utlåningen deraf att taga sin början nästa Sr i'844, allt i den mån Lånehandl i egarna blifva till Banquen Ingifne och complette befunned* Hvad härnäst beträffar den fråga i Huru. vida Egare af Fastigheter, utan undantag, mat kunna tillerkUnnas delaktighet i Lånefonden, så har Utskottet sig nogsamt bekant, att så val inora RiksStånden sora under sammansatte Utskottens öfverläggningar, blifvit yrkadt, det dylika lån endast mot Pant af Fastigheter å Landet skulle få tftgifvas. Utskottet delar likväl icke denna öfvertygelse} heldst den nya Lånefonden blifvit anslagen, för att i allmänhet afhjei-pa förlägenheten af en öfverklagad penningebrisf, och i sin mån bidraga till både Näringsoch Handelsrörelsens försättande i -ett bättre skick.
Theatern kan gifva pjecer med mera lux och en mera splendid uppsättning, är visserligen sannt, och om smaken består deri aLt hafva vackrare deeorationer och kostymer, ett större antal komparser, en mera brillant eclairering och en bättre orchester o s. v., då har visserligen Hr Gr. Löwenhjelm rätt; ty i sådant afseende måste den K. Theatern, såsom rikt doterad, utan tvifvel alltid hafva företräde; men om den goda smaken uppenbarar sig uti theaterpjecernas esthetiska värde, så ser jag ej någon anledn. hvarföre icke en enskild thenter-dffection kan hafva lika godt omdöme, sorn den Kongl.; tvertom har erfarenheten i vårt land ej sällan visat motsatsen, då nemi. de flesta classiska stycken; vi på sednare åren fått uppförda på vårscene, förut varit gifna å landsortstheatrarna Jag tror således, att det icke är R. St. värdigt att hindra utvecklingen af en skön konst genom medgifvande af förbud emot enskilda tbeatrar i hufvudstaden. För öfrigt kan jag icke föreställa mig, att det skulle lända den K. Theatern lill någon förlust, om enskilda tbeatrar här inrättades. Jag är tvertom öfvertygad, att dén K. Theatern derigenom endast blefve tvungen att välja bättre pjecer, och då den i öfrigt kunde hafva företräde i bildningsanstalter, i scenisk lux och andra materiella arrangementer, så skulle publiken säkert hellre besöka den Kongl, än andra tbeatrar, åtminstone den publik, som nu vanligen bevistar speklaklerna. Men, mine herrar! jag tror det icke vara utan vigt, att äfven bereda ett allmänt nöje för den publik, som nu söker sitt nöje på krogarna och andra ställen, der man åtminstone icke lärer vilja påstå, att en bättre smak utbildas, än på theatrarna. Jag är öfvertygad, att om här funnes tillfälle till sådana publika nöjen, hvartill entree kunde erhållas för lågt pris, så skulle den lägre folkclassens moralitet vinna mycket.
— Ottenby • „ 212—214. — Strömsholms ... „ 209—-212. — Öfverstyrelsens räkenskaper - „ 208—209. Styrelsens för Allmänna Vägoch Vattenbyggnader dito 176—-180: Styrelsens för Ekeplanteringarne dito „ 60—61. Styrelsens öfver Fängelser och Arbetsinrättningar dito „ 191—207. Sundhets-Kollegii dito „ 66—69. Svartsjö Lustslotts dito , 234—235. Svenska Akademiens dito „ 242. Teknologiska Institutet „ 228—230. Telegraf-Inrättningen „ 150. Theaterns, Kongl., räkenskaper „ 247—219. Topografiska Corpsens dito „ 148—149. Troils E. von, General Direktör, aflöning „ 195—197. Tross-Passevolans-fonden „ 127—129. Tullverket „ 71—74. Tygstatens räkningar „ 156. Ulriksdals Invalid-Inrättning „ 159—161. — Slott „ 238—239. Ulriksdals Trädgård sid. 239—240. Underhålls-Afdelnings,Krigs-Kollegii, räkenskaper . „ 110—129 Undsättnings-anstalterna efter 1826 års missväxt „ 54. Universitets, Lunds, räkenskaper, „ 260—261. — Upsala, dito „ 259—260. Upsala Ärkestifts Konsistorii dito „ 266. Utgifter, Stats-Verkets, „ 17. Utredning af Grundfonden, Bilagan N:o 3. Utrednings-Afdelnings, Krigs-Kollegii, räkenskaper „ 132—140. Wadstena Krigsmanshus-Kassa, , 14.5—148. Waxholms bestyckning, särskilda anslaget dertill „ 101. Westerås Stifts Konsistorii räkenskaper „ 262—263.
Skogsprodukternas dyrhet i förening med brist på kapitaler och lämpliga platser har hittills utgjort hinder för anläggning i staden af större fabriker; men sedan, i följd af fästningsverkens rasering och det under sistlidet år emellan Kongl. Maj:t och kronan samt staden afslutade utbyte af jord, staden kommit i besittning af tjeidige byggnadstomter och således ett väsendtligt hinder för fabriksanläggning är undanröjdt, torde den enskilda spekulationen snart nog öfvervinna de ölrige svårigheter ne. Nuvarande fabrikerne i staden bestå af 3 garfverier, 3 färgerier, i kammakeri, 3 urfabriker, 2 spegelfabriker, 1 tobaksoch 1 vagnfabrik. Tillverkningsvärdet för garfverierne, skötta med åtta arbetare, utgör 8,000 R:dr, för lärgerierne med sexton arbetare 12,000 och för tobaksfabriken med nio arbetare 4,000 R:dr banko. Öfrige fabrikerne äro obetydliga. I staden finnas två boktryckerier, hvarest äro sysselsatte 10 personer. För sistlidet år voro i staden tillutne 17 bränvins-utminuteringsoch 12 utskänkningsställen samt en källare och två konditorier. Rörelsen å utskänkningsställena är ganska betydlig; dock kan med tillfredsställelse nämnas att förtärandet 16 al' spirituösa drycker i senare åren synes hafva aftagit i det öl och bier nu, mer än förr, begagnas. Minuteringsoell utskänknings-afgifterne bereda staden en icke obetydlig inkomst. Fattigvården är organiserad i förening med arbetsinrättning, der fattighjonens arbetskrafter tagas i anspråk. Icke desto mindre medför fattigvården en för stadens invånare dryg beskattning. Uttaxeringen för sistlidet år uppgick till 3,666 R:dr 32 sk. banko, men utgifterne i och för fattigvården och dermed förenad fattigskola stego till 10,000 R:dr samma mynt. Af allmänna medel har fattiginrättningen årligen erhållit bidrag för försörjning af sådana fattiga, hvilka egentligen icke tillhöra staden. För år 1854 uppgick detta bidrag till 1,248 R:dr banko.
Silke, men ej genom våfnadssättet Shavrlar, Shawletter och andra Dukar: 1 skalp. 10 32 _ 32 Alla andra slag, ej mindre släta och enfärgade, ån, genom våfnadssättet eller olika fårgadt Silke, faconerade Halfsiden, eller af Silke, till större eller mindre del blandad: med bomull, lin, ull eller andra ämnen: Shawlar, Shawletter och andra Dukar: 1 skalp. 10 32 af under 10 R;drs värde stycket . , 100 R:dr v. 2.5 Bomulls', Alngods: Hvita: alla ej specificerade: 3 16 — Genom våfnadssättet släta, såsom Callico, Bomullslärft m. fl Färgade: 1 skalp. 1 5 4 3 16 alla genom våfnadssättet släta, enfärgade 1 skalp. 1 5 4 _ 5 väfda af garn utaf olika färger, till våfnadssättet släta Bomulls: Shawlar, Sliawletter och andra Dukar: Släta, af fårgadt garn, större och mindre samt tryckta, under 7 qvarters fyrkant, fransarne oberäknade . Ylle: Alngods: Boy Kläde, Dråp, Half kläde, Vadmal, Ratin och Corderoy; äfvensom Casimir af andra ån nyssuppråknade fårger (hvilt, svart, gult och rödt) , , . Halfylle, eller af Ull, med blandning lill minst hålken al Bomull,Lin eller Hampa: Alngods: Flanell . Shawlar, Shawletter och andra Dukar af Ull eller Ull och Bomull tillsammans: under 6 B:dr 32 sk, värde stycket , , Linneoch Hamp-: Alngods: Lärft, hvaraf 1 qvadrataln våger till och med 3 lod .. Införsels tull. R(1 sk. r. STOCKHOLM. Tryckt hos A. G. Hellsten, 1841. Be.villnirigs-Utslottets Utlåtande, Nio 48. i JN:o 48. Ank. till Exp. Utsk. den 3 Maj 1841, kl. 11 f. m.
Innan Lag-Utskottet, till hvars behandling omförmälte, inom Hogvördige Presteståndet af Herr Kontrakts-prosten Landgren och inom Hedervärda Bonde-ståndet af Riksdags-fullmäktigen Nils Andersson från Christianstads län väckta motioner öfverlemnats, för desamma närmare redovisar, anser Utskottet sig böra i korthet redogöra för innehållet af de lagstadganden, hvilkas upphäfvande eller förändring blifvit satt i fråga. Det hufvudsakligaste af dem är 10 kapitlet kyrko-lagen, hvilket handlar om kyrkans bann eller om uteslutande från kyrkans gemenskap. I sådant afseende stadgas nemligen: att, när någon af församlingen förhärdar sig uti en uppenbar och allmänt vetterlig synd och last, 60m förtörnar Gud och uppväcker förargelse, men likväl är af den beskaffenhet, att syndaren icke kan straxt derföre lagforas, i hvilket fall han bör ställas inför verldsliga domare, skola hans själasörjare först i enslighet förehålla syndaren hans brott, och sedan, der sådant icke hjelper, i närvaro af tvänne församlingen tillhörande gudfruktiga män honom förmana till omvändelse, samt, om han ändå sig ej bättrar, tillkännagifva förhållandet hos Biskop och Konsistorium, hvilka skola stämma syndaren inför sig, honom allvarligen förmana, och, der han sig ej omvända vill, skilja honom till en bestämd lid ifrån den heliga nattvarden och andra kyrkans friheter, hvilket kallas det mindre bann; att, om han det oaktadt framhärdar i synden, Biskopen och Konsistorium åligger att genast om syndarens missgerning och obotfärdighet underrätta Konungen Bih. tiU R. St.
Denna grad är för de fleste målet, de på tjenstebanan uppnå; och enda utsigten till bergning på äldre dagar är en pension, årligen af honom sjelf inbetald; men den kan icke föda honom ensam ännu mindre en familj; han måste derföre så länge möjligt är sutinera sin kaptens lön, men ^omsi der måste afsked tagas och han får 400 r:drs pension. Ar det rättvist, är det billigt att staten så behandlar sina tjenare sorn trygga oell värna den för yttre och inre våld och öfverdåd. Ar det rättvist att staten icke sörjer för sina krigares utkomst på gamla dagar sedan de offrat deras bästa tid till dess tjenst och ära? Neji måtte R. St. behjerta denna ömtåliga sak och till arméens pensionskassa göra ett ärligt anslag som medgifver ryttmästarns och kaptens pensionernas förhöjning med 50 proc. eller till 600 r:dr, hvilken pension visserligen intet är nog, dock någorlunda motsvarar den allmänna behållningen af kaptens lönen och medför derigenom den fördelen alt en kapten, som ej motser avancement, vid uppnådda 50 år kan lemna militära banan och rum för yngre kamrater. Jag föreslår vördsammast att R. St. besluta ett behöfligt årligt anslag till armeens pensions-kassa med uttryckligt förbehåll 398 Den 23 December f. m. att det användes för kaptens-pensionernas förhöjning till 600 r-.dr b:co, och att denna pension oafkortad skall fortfarande utgå äfven om i verket sättas kan den af nu upplösta krigsbefäl beslutade förhöjning af 20 proc. för alla både högre och lägre officers-grader. Jag anhåller om remiss till StatsUtsk, och communicalion till respective MedStåuden af denna min motion. Begärdes på hordet. Gr. von Stedingk, Ludv. Ernst, anförde dels muntligen dels skriftligen: För den händelse Rikets nu församlade Ständer icke skulle komma att i sin helhet antaga nya kriminallagen, får jag särskildt göra motion: att de i nuvar.