Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
n vacker höstafton, då den underbara stillhet, som särskildt utmärker denna årstid, tryckt sin stämpel på den omgifvande naturen, sjöngo kyrkklockorna i Östermalm sin vemodiga afskedssang vid en öppen graf ute på Nya kyrkogården. Där gömdes då stoftet af en kvinna, som lämnat ljusa spår i efter sig i sanden, och hvars minne länge skall fortlefva i välsignelse. Sofie Malmberg var född i Jönköping den 3:dje oktober 1830. Fadern var rådman och ägde ett garfveri i staden, men dog tidigt och vistades dessutom långa tider såsom riksdagsman i Stockholm, hvarför den lilla dottern hade föga minne af honom. Hon var den yngsta af flere syskon, af hvilka dock de flesta dogo vid unga år. Lilla Sofie var också de första åren mycket klen, men sedan modern som änka köpt en liten landtegendom nära Jönköping och barnet fick uppväxa i det friska landtlifvet, blef hon en hurtig och duktig flicka med en frisk själ i en frisk kropp. Ett litet drag från hennes barndom, som visar hän mot den själfbehärskning och det tålamod vid fysiska smärtor, som senare i lifvet blef ett utmärkande drag hos henne, må här inrymmas. En dag, när tvätten ströks in, bad den lilla sexåringen att få stryka sina dockkläder. » D u är för liten, du kan bränna dig, » svarades henne. Men den lillas själfkänsla var väckt och hon ville visa att hon kunde. Rätt som det var, kunde dock den lilla handen ej styra, utan det brännheta järnet rände upp på armen. Icke ett rop af smärta undföll dock den lilla, som energiskt bet tillsammans tänderna för att kväfva det. Hon drog ner den uppkaflade klädningsärmen för att dölja brännsåret och fortsatte att stryka, som om ingenting händt. Efter en stund blef dock svedan för svår och hon klef upp i en soffa, blek och tyst, och där satt hon stum timme efter timme, tills det blef sängdags. När då skö- terskan skulle draga af klädningen följde en del af skinnet på armen med, men äfven detta fördrog hon utan klagan, fastän hon svimmade af smärta.
Ridderskapet och Adeln till ConstitutionsUtskottet remitterade Memorial, innehallande Förslag till förändrande och inskränkning af Högloft. Ridderskapets och Adelns Representation i Utskotten i likhet med de öfrige Standens, yttrade sig Utskottets Ordförande, Herr Expeditions-Secrcteraren och Commendeuren med Stora Korset Friherre Mannerheim: "Ridderskapets och Adelns talrikhet har sannolikt gifwit anledning till detta Ständs länge utöfwade rättighet att till 'Utskotten förordna dubbelt antal Ledamöter emot hwartdera af de respcetive Med-Ständen. Detta bruk har ef eller medfört någon olikhet i inbördes rättigheter RiksStänden emellan, ty förekommande ämnen afgöras Ständswis, hwarwid det enas större antal Ledamöter, än det andras, icke ingär i beräkning. Af samma princip följer ock, att Banco-Utskottet, det enda, som ännu i wipa fall utöfwar Rikseus Ständers magt och myndighet, mäste beräkna rösterna Ständswis. För de öfrige Utskotten kunde wisserligcn Ledamöternes lika eller olika antal af det ena Ständet emot det andra wara en likgiltig sak, emedan Utskotten ej hafwa annan än deliberationsoch tillstyrkningsrätt. Men sa länge ändamälet med Ledamöternes af Ridderskapet och Adeln antals reducerande till lika med hwartdera af Med-Ständen ej bör kunna blifwa att, i andra fall än dem Regeringsformen uttryckligen förcskrifwer, beräkna rösterne collective, och såmedelst införa i subdivisio - Bilaga till Mem. N:° 2. 91 lierne af Riksens Ständer en förändring att deliberera om, och afgöra sakerna, hwilken i naturlig ordning bör taga sin början hos sjelfwa Principalcrne och derifrån sprida sig till Utskotten, är jag af den tanke, att Nidderskapet och Adeln bibehåller i Utskotten det hittills wanliga dubbla antalLedamöter af deras emot hwartdera af de rcspcctive Med-Ständen."
Stael har äfven sjelf yttrat sig anse Regeringens åtgärd vid det af honom öfverklagade missbruk göra tillfyllest: och trodde Friherre Boye för sin del tjenligast, att låta dervid bero. Friherre Stael von Hollstein anförde, att om OeconomieUtskottet funne sig besväradt med behandlande af detta ämne, så yrkade han så mycket mindre på remiss häraf, sorn han trodde Styrelsen ganska lätt kutina rätta detta, t>edan saken blifvit känd, 153 Den 8 Juni. Herr Grefven och Landt Marskalk en förnyade häruppå sin sednast gjorda proposition, hvilken med Ja besvarades. Upplästes ett ProtocollsUtdrag från det Högvordiga PrestStåndet af den 29 Maj, hvarigenom, i anledning af en utkommen Stridskrift under Titel: Fjerde Akten af Baron Ludvig Boyes Dinor Historia: hvad han gör och lider hos de verldr« Jiga Domare , och står till rätta på Rådhuset, Ståndet inbjuder sina respectiva MedStånd till det beslut, att, genom särskild underdånig skrifvelse till Kongl, Maj:t, på Svenska Folkets vägnar uttrycka, jemte en billig förtrytelse öfver ofvannämnde gäckande Titel, dess varma nit för Christna Religionens helgd och för Tryckfrihetens sorgfälliga och kraftfulla vård till afböjande af oredor och af de för Samhälls-ordningen skadliga följder, som genom Tryckfrihetens missbruk och särdeles genom lättsinnigt behandlande af heliga ämnen ofelbart uppkomma» Härvid var bifogad en från Högvordiga PrestStåndet särskildt öfverlemnad underdånig skrifvelse till Kongl. M tjtt, innehållande hufvudsakligen, att Ståndet, sorn förmodar att Författaren till nämnde Skrift redan är ställd under Lagligt tilltal, åtmindstone enligt 3 3 mom af TiyckfrihetsLagen, anhåller det Hans Kongl. Majit täcktes i nåder anbefalla vederbörande Embetsmän, att med sorgfällig uppmärksamhet och kraftig åtgärd följa denna.
Doktor Fredrik Bågenholm efter erhållet afsked eller entledigande från innehafvande befattningar: I. 46, R. 46 (se vidare StatsUtskottets Utlåtande N:o 153, angående reglering af utgifterna under Riks-Statens Nionde Hufvud-Tilel). — —, angående sådan för andre Bataljonsläkaren vid Kalmar Regemente Ehrenfrid Jeremias Kamph: I. 46, B. 46 (se vidare Stats-Utskottets Utlåtande N:o 153, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel). — —, angående sådan för (Jnder-Löjtnanten vid Jemtlands Hästjägare-corps Carl August Gustafsson Stjernefeldt: I. 46, R. 46 (se vidare Stats-Utskottets Utlåtande N:o 153, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Nionde HufvudTitel). — —, angående tilldelande af sådan åt Provincial-Läkaren i Herjeådalens distrikt Johan Ellmin: lil. 268, 275, B. 276 (se vidare Stats-Utskottets Utlåtande N:o 153, angående reg - 182 leringen af utgifterna under Riks-Statens Nionde HufvudTitel). Pension å Allmänna lndragnings-Staten, angående sådan åt framlidne Lands-Kamereraren L. J. Gardeils enka, Anna Gardell; motion af Herr Gillis Bildt: se Motioner.
Är någon förfallolös borta, då han ropas af Rätten fram att kära eller svara, och kommer han, å landet innan Häradstingets slut, eller i stad innan rättegångstimman ute är, bote för uppropsförsummelse två daler. Kommer svaranden inom nämnde tid och biifver käranden alldeles ute; bote han fyra daler och gälde svaranden dess kostnad, der han ej vid nästa Ting å landet, eller inom en månad i staden, gitter visa, det han laga förfall haft, och att han ej kunnat Rätten det kungöra. Stämmer ej käranden saken in, oell den fullföljer å den tid, som nu är sagdt; vare svaranden för hans käromål fri. 3 §. Nu kommer käranden till första Ting, eller i staden å föresatt dag, till den Rätt, dit saken instämd är, men svaranden ej, och låter ej laga förfall framte: visar käranden, att svaranden stämning i laga tid fått; då ege käranden saken utföra och döme Rätten öfver hans talan på de skäl, han företer. Är käranden ej beredd att saken genast till slut föra, varde den uppskjuten; och svaranden stånde fritt att å den tid, hvartill saken så uppskjuten blifvit, sig inställa t>ch svaromål afgifva; dock vare ej käranden skyldig att uppskofvet honom kungöra eller annorledes honom kalla. Har kärande sin talan utfört, och pröfvar Rätten nödigt, att svarande, som uteblifvit, höras skall, innan dom i saken gifves; varde saken uppskjuten, och åligge det kärande att af det beslut gifva svarande del. 4 §• Har man dom vunnit, utan att vederparten tillstädes varit; gånge domen ändå till utmätning: och den som vunnit håfve våld lyfta det, som utmätt är, om han full borgen derför ställer.
Hvad nu egenteligen angår det hos oss upprättade nya Lagförslaget, så har jag för min del, lika med flere andre trott, att det hade varit bäst att hufvudsakligen inskränka sig till eu omarbetning 58 Den 29 December f. m.’ af nu gällande Lagarjoch författningar och' att ej föreslå andra ändringar eller förbättringar än de, som af upptäckta bristfälligheter i Lagarne eller hos folket redan utbildade tänkesätt tydeligen påkallas. Lagstiftaren bör väl stå med sine begrepp framom folket i allmänhet, men han får ej eller gå för långt förut, ty då följer ej folket med, och Lagen blir ej antagen eller efterlefvad. Man äfventyrar äfven att vidtaga stadganden, som sedermera finnas i strid med folkets verkliga lynne och tänkesätt. Emot det nya Lagförslaget äro emedlertid många anmärkningar från olika båll gjorda. Desse måste granskas, antagas eller förkastas, och i öfverensstämmelse dermed en omarbetning af Lagförslaget äga rum; men hvem skall företaga och verkställa detta? För Högsta Domstolens Ledomöter, hvilkas åliggande det är att afgifva yttrande öfver Lagförslaget, är det likväl alldeles omöjligt att under beständig sysselsättning med Lagskipningen, kunna använda så mycken tid, som för ett sådant arbete som Lagens omarbetande skulle erfordras. Då icke mer än högst en dag i veckan, och knappt denna alltid, då en längre tiderymd är i fråga, kunde till Lagens utarbetning användas, och detta arbete således skulle komma alt af andra Einbetsgöromål beständigt afbrytas, finner man lätt att det åsyftade ändamålet på sådant sätt aldrig med framgång kunde vinnas. Den 59 December f. m. 5g För StatsRådets Ledamöter torde enahanda hinder förefinnas. Ett sådant arbete, som en Lags utarbetande, måste fortsättas, utan synnerliga eller långvariga afbrott. Det återstår således, efter mitt omdöme, icke mera än arne utvägar. Den ena, alt låta alla anmärkningarne öfverlemnas till den redan förordnade LagCommittén, antingen sådan den nu är, eller förstärkt med nya Ledamöter, för att ännu en gång omarbeta förslaget; den andra att utse en ny Laggransknings-Committé.
Utskottet tillstyrker således, på grund af Jonas Anderssons motion och med åberopande af de skäl, som här förut blifvit anförda utur sammansatta Utskottets vid förra riksdagen afgifua Utlåtande N:o 8, att Rikets Ständer må besluta 14 Sammans. Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänkande N:o 21. att gästgifveri-, hålloch reservskjutsen samt postskjutsen skiljas från jordbruket och öfvertagas af Staten; att sedan posthemmanen blifvit befriade från postskjutsens utgörande, höra dessa hemman vara skyldige utgöra de onera, derifrån de hittills varit i sin egenskap af posthemman befriade; samt att det städerna åliggande skjutsningsbesvär öfvertages af Staten. Genom Kongl. Maj:ts nådiga Kungörelse den 6 April 1810 angående de förändringar och jemkningar uti Riks-Ståndens innehafvande och stadfästade privilegier, förmåner, rättigheter och friheter, hvarom Riksens Ständer vid dåvarande riksdag öfverenskommit, har blifvit förklaradt, att hvarje svensk man, till hvilken klass af medborgare han räknas må, är berättigad att förvärfva och besitta fast egendom och jord inom Svea rike, å land och i stad, af hvad natur som helst och åtnjuta densamma tillhörande förmåner, emot uppfyllande af dermed förknippade och redan fastställde eller framdeles åtagande skyldigheter. Do privilegier, som vissa jordnaturer medföra, kunna således ingalunda längre kallas personliga, utan äro oskiljaktligen förbundna med eganderätten till jorden, samt kunna således ej heller, på sätt Johan Gustaf Wassmuth i sin förut omförmälda motion antagit, upphäfvas genom undanrödjande af 1723 års adliga privilegier, ej heller annorledes, utan förnärmande af deras eganderätt, som nu äro innehafvare af frälsejord. Emot C. J.
Den 9 Junii i834» F rån Höglo fl. Riddekskapet 0 eli Adeln. S„ D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 2 dennes f., m. på bordet lagda Utlåtande N:o 123, i fråga om begärdt Statsanslag för en hamnbyggnad vid Cimbritshamn, blef detsamma, af Ridderskapet. och Adeln bifallet.. Trot. XJtdr, d. 9 Junii 1834. 67 S. D. Biföll Ridderskapet och Adeln Bevillnings-ZJtikottets den a dennes f. m. pä bordet lagda Betänkande N:o 10, i anledning af åtskillige till Utskottet remitterade motioner, angående tullen å från Finland inkommande varor. S. D. Återremitterades Lag Utskottets den a dennes f. m. på bordet lagda Betänkande N:o Ö4, öfver väckta motioner, om antagande af en mera fri Assigneriugsrätt, enskilde emellan, än nu eger rum. S. D. Ånyo föredrogos och biföllos Lag-Utskottets den 2 dennes f. m. på bordet lagde Utlåtande: N:o 79, i anledning af verkställd granskning utaf Rikets Ständers JustitiseOmbudsrnans afgifna Embets-Berättelser och Allmänna Redogörelser, äfvensom utaf haus Embets-Diarier och Registratur för den sedan sista Riksmöte förflutna tid; samt den 5 dennes e. m. på bordet lagde Memorial: N:o 80, derom, att de lagstad gauden, sorn vid innevarande Riksmöte beslutas, af sådan beskaffenhet, att de tillhöra Allmän Civiloch Criminal-Lag, måtte, så vidt ske kan, varda i en enda Författning kungjorde. Från Högvördige Prf.ste-StÅndet. S. D. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970
Bifallen. ”Att Rikets Ständer må, med stöd af 865 Regerings-Formen, jemförd med 2 § 4 mom. i Tryckfrihets-Förordningen den 16 Junii 1812, förklara, att lill [Henden, hvilka i Banco-Verket böra hemliga hållas, skola räknas de beslut och åtgärder, Fullmäglige fatta och vidtaga både i afseende på bibehållande af Silf verf onden vid det stadgade minimum, och i afseende på det, såsom vilkor för Sedelstockens förökning bestämda förhållande af 2 till 5, så att Fullmägtiges öfverläggningar och beslut härom ej få yppas, innan desamma gått i full verkställighet, samt att, i följd häraf, serskildt Protocoll öfver desse ärenden skall hållas, sorn, jemte alla dertill hörande Handlingar, kommer att under hemligt förvar förblifva, intills besluten i verkställighet gått.” Bor gare-Ståndet. 27:de. Bifallen. • 58:de. Bifallen. 30:de. Bifallen. Sltilperioden godkänd. Bifallen, med förändring af Bankens Grundfond från Fem till 4i millioner R:dr. 29:de. Bifallen, med samma förändring som i 28:de punkten. 30:de. Bifallen, med tillägg af följande, såsom ett nytt morn.: ”1 annan väg eller ordning, än som nn blifvit stadgade, må Banco-Styrelsen icke i någon Lånerörelse eller försträckning sig inlåta.” Hemlighållandet af vissa Banco-ärenden ansågs icke vara af behofvet påkalladt. ET SÖNE», 1834. *r—3W Baneo-Vlskottets Memorial N:o 3(. I N;o 3i. Ankom till Exp.-Utsk. den 28 Augusti. Memorialj angående tractamente åt en Protocolls-föråndc, samt serskildt renskrifnings-arfvode åt en Cancellist.
Jag tager mig friheten anmärka en omständighet, som jag icke kan annat än tillskrifva ett förbiseende af Constit.Utsk. 80 § Riksd.Ordn, har nemi. sin motsvarighet uti 109 § Reg.F., och den ena § kan icke ändras, utan att äfven den andra § bör omredigeras, såvida de icke skola råka i strid med hvarandra. Jag tager mig således friheten hemställa, om icke R. o. Ad. ville såsom sin gemensamma tanka förklara, att 109 § Reg.F. bör sättas i likstämmighet med den ändring, som R. o. Ad, nu, såsom sin gemensamma tanka, förklarat böra äga rum i afseende på 80 § Riksd.Ordn. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade äfven som sin gemensamma tanke förklara, att 109 § Reg.F. skulle ändras till likstämmighet med den ändring, hvilken R. o. Ad. nu förklarat som sin gemensamma tanka i afseende på 80 § Reg.F, Bifölls, • Vid förnyad föredragning godkändes till grundlagsenlig behandling efter 56 § Reg.F. de förslag till förändringar i grundlagarna, hvilka af Constit.Utsk. blifvit framställda uti dess d. 9 dennes f. m. på bordet lagda memorial: N:o 42. med föreslaget tillägg i 99 § Reg.F, för Just.- ombudsm:s berättigande att bevista RiksSttns plena; JNT:o 43- med föreslaget tillägg i 38 § Riksd.Ordn! Ånyo föredrogs Constit.Utskts d. 9 dennes f. tn. på bordet lagda roemor. N:o 44 ' frågan, rör:de behörigt Utsk, för upptagandet af motionerna om Riksdagens prorogation. Hr Dalman, Wilh. Fredr.: Då här icke lärer vara 374 Don -jj October e. m. fråga om annat, än att komma ur en liten dilemma, en följd af våra besynnerliga former, får jag hemställa, om R. o. Ad. icke skulle vilja förena sig om att förvisa frågan till Constit.Utsk. Hr Hjärne, Harald:
Arfvodes-tillökningar för Commendandanten och Stabs - Adjutanten å 100 R:dr « • • • • • • * • 200: Extra utgifter årligen omkring looo; 1200: utom ralions-ersättning till Öfver-Commendanten, Commendanten och Stabs-Adjutanten för en häst hvardera Tillsammans B:co R:dr 2,826:12: — skulle nu erhålla arfvoden för Transport • . • 2,708,000:—' — Kongl. Maj.ls Nådiga Propos. Transport Öfver -Commendauten såsom förut R:dr Commendanten, som tillika är Place-Major 600: Stabs-Adjutanten, i stället för tractamente efter Rese-Reglemeutet, 2^3 R:dr 36 sk. och tillökning 100 R:dr ^oo; 1,600: samt till Vaktbetjenings aflöning, skrifmaterialier och flera utgifter, rationsersättningen deruti inbegripen Summa B:o R:dr 260o: svarande emot 975 R:dr i silfver. Transport • • 2,708,000:—* — 2,708,000; Transport . • 2,708,000:—•— 0 För Artilleri-Staben hafva å Slat varit uppförda till arfvoden, ved och ljus samt skrifmaterialier R:dr . . jgoo: samt dessutom utgått af anslaget till oförutsedda utgifter och besparingarna å Hufvud-Titeln, Avfvodes-tillökning Rtdr . ^00. till diverse utgifter 533. ,g._ f)33: 16: — Tillsammans Banco R:dr 2733:16: — Och har Kongl. Maj:t i Nåder ansett denna Stat behöfva en summa af 2800 R:dr Banco, svarande emot io5o R:dr i Silfver.
Det hände sig en dag att det kom bjudning till en stor middag hos häradshöfding Lebenhausens, ortens anseddaste familj, och mot all vana tycktes Hildur bli riktigt glad deråt. Kandidaten var tidigt klädd, han hade gjort sig särdeles brådt hela förmiddagen, och hoppades nu få prata bort en stund med Hildur, innan man skulle resa. Hon fans emellertid icke i salongen, och han började gå fram och tillbaka på golfvet för att invänta henne. Han hörde dörren öppnas och stängas – ett frasande af siden. Han vände sig om. Hildur stod midt på golfvet och neg djupt, böjande sig som en konstnärinna inför sin publik. Hon var klädd i svart atlasklädning med långt släp och fyrkantig urringning. Halsen såg ännu hvitare ut mot agat-kollieren samt klädningens svarta spetsar. Vid venstra sidan bar hon en ensam hvit törnros. »Stränge herre, kan jag gå an nu?» sade hon med skälmsk ödmjukhet, läggande hufvudet på sned. Han hade stannat i namnlös förvåning. Hon slog upp sin solfjäder och kastade öfver dess kant en skadeglad blick. »Ni fordrade för någon tid sedan en smula elegans», återtog hon, »ni kände ett visst medlidande för den stackars oskulden, som icke ens förstod att kläda sig.» Han svarade ännu icke. »Och äfven nu vinner jag kanske icke ert bifall, oaktadt all min möda?» Han fäste blicken på hennes ena arm, der den syntes mellan den långa handsken och klädningsärmens vid armbågen nedfallande spets. Det var beundransvärda armar. Hon vände sig häftigt om och gick fram till fönstret, lutande sig mot dess karm låtsade hon betrakta utsigten. »Ni är charmant – förtjusande!» utbrast han i en ton som förrådde sinnesrörelse, »men hur är det möjligt ?» »Hvad?» Hon vände sig om med en rynkning af ögonbrynen. »Det är klädningen jag talar om», sade han hastigt, »den är ju dyrbar, furstlig – hvilket tyg?» »Jag har fått hela härligheten från Paris», svarade hon kort, »ni ser att det är alls ingen konst, bara man betalar.»
Lyshållning m. 11. utgifter för kronans bus i Stockholm, förslagsanslag 4,000: Byggnader och reparationer i Stockholm 30,000: Byggnader och reparationer i landsorterne 36,593: Magazinsbyggnader i Stockholm 2,000: Magazinsbyggnader i landsorterne 8,000: Städers friheter, förslagsanslag 29,806: Transport-kostnader m. m. för statsverkets bergselfekter, förslagsanslag 2,000: Remisslage, förslagsanslag 3,500: — —- Observationsoch uppbörds-procenter, förslagsanslag 10,000: Mantalsskrifnings-provision, förslagsanslag 10,500: Tionde-profvare 543: Restitutioner, förslagsanslag 4,000: Reseoch traktaments-penningar, förslagsanslag 1,000: — —T Skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus,' förslagsanslag 20,000: 31. 9. Extra utgifter 31,000: Kongl. Theatern 6,000: Summa banko r:dr 1,749,950: — Expedilions-Ulskottets Förslag till und. Skrifvelsej IV.o %3t. hvilken summa utgöres af: penningar 1,725,263: — —- indelta räntor, efter 1845 års riksstat 23,640: indelt spanmål, dito . 939: oindelt dito dito 108: Summa banko r:dr 1,749,950: För till denna hufvudtitel bänförliga föremål, hvartill E. K. M. ansett medel böra sökas inom de tillgångar, hvilka äro att disponera utöfver statsverkets fortgående ordinarie och extraordinarie inkomster, har E. K. M. i nåder äskat nedannämnde summor: a) För slutligt liqviderande af köpeskillingen för en till ny lokal åt Myntoch kontrollverken inköpt egendom, samt till betäckande af öfrige med dessa verks flyttning förenade kostnader', 30,000 r:dr.
Oet mä därvid dock anmärka-;, att kostnads-deräkningarne för en del al de i lörrderörde sammandrag upptagne srdeten ieke kunn»t 8ä fullständigt dlilva eontrollerade, eller i allmändet de relativa lordallandena med de serskilda ardelena i statistiskt dänseende 8ä utredda, alt nägot moliveradl yttrande om de ilrägakomne ardetsföretagen, till grundläggande al flere ars ardetsplan, /r«/'i//r,'-7/r/s kan varda meddeladl. Ivongl. IVIajtt an8er del emedlertid döra dlilva elt alde angelägnaste föremålen för den ilrägakomne n^a 8t^relsen, om den kan komma till 8länd, all med all den sk^ndsamdet oed lullständigliet, som omständigdeterne medgifva, läla verkställa undersökningar, rörande omlänget ai' ile i de serskilda lamlsorterne päkall -de allmänna arkelen, oell kustnadslöislag till deras utkörande nirälla, lör all ej mindre tjena till grund /d/n k/// //. §k. /'/ok. 18.^0. i i ^///. 2^ //a/k. 2 « o föv I^onFl. IVIaj:l föi lililvev kiliela 8länäev me^ all IxonHl. oell önnest välbevZZen. Dalum nl 8u^va.
I afseende å nedannärande sedan flere år tillbaka balanserade fordringar å anslagen till beväringsmanskapets rapenöfningar oell för försvarsverket i allmänhet, hafva Revisorerne inhemtat: att å Kronans fordran hos aflidne Landträntmästaren i Wester-norrlands län E. G. Harlins konkursmassa 546 R:dr 90 öre återstå och bero på slutlig utredning i konkurser; , att Kronans fordran hos aflidne Fabrikören C. J. Yougts enka, 5,865 R:dr 82 öre, utgörande återstoden af ådömd mellangift och böter för uraktlåtet fullgörande af en år 1828 åtagen leverans, blifvit enligt Krigs-kollegii beslut den 13 December 1860 afskrifven; att aflidne Fabriksidkaren A. Ehrlings skuld, 471 R:dr 25 öre, jemväl uppkommen genom försummad leverans, fortfarande är beroende på utredning och bevakning; att aflidne Expeditions-sekreteraren Loo’s allt sedan år 1821 balanserade skuld till Kronan för ett parti ull, 505 R:dr 1 öre, blifvit, på grund af Krigs-kollegii beslut den 13 December 1860, i räkenskapen afförd; att statens fordran hos Öfversten D. von Bildts sterbhus, 2,616 R;dr 91 öre, beror på afskrifning, och hos Kaptenen Benzelstjernas sterbhus, 2,188 R:dr 50 öre, är beroende på Kongl. Kammar-rättens pröfning; och 4 att Skepparen C. J. Petterssons skuld, 157 R:dr 23 öre. ännu är beroende på indrifning och bevakning. § 4.