Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utom de sålunda för fortgående statsbehof af Kongl. Maj:t äskade anslag å hufvudtiteln för Civil-departementet, har, i anledning af serskilda hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälda frågor om anslag, dels för vissa år, dels för en gång, till föremål, som höra till detta departements handläggning, Kongl. Maj:t velat, jemlikt hvad närlagda protokoll öfver civil-ärendeu af den 9 innevarande November innehåller och under åberopande, hvad allmänna arbeten angar, af det underdåniga förslag, som styrelsen för allmänna vägoch vattenbyggnader, jemte berättelse huru de vid nästlidne Riksdag till sådana arbeten afsatta medel blifvit använda, under den 19 sisllidne Oktober i underdånighet afgifvit., till Rikets Ständer göra framställning angående de anslag, hvilka Kongl. Maj:t funnit företrädesvis höra beviljas, nemligen: l:o För kanaler, slussar, hamnbyggnader, brobyggnader ock elfrensningar. Kongl. Maj:t föreslår Rikets Ständer att bevilja följande direkta anslag: a) till fortsättande af hamnbyggnaden vid Lidköping, sista fjerdedelen af det anslag härtill, motsvarande J af kostnadssumman, hvarom staden af Rikets Ständer vid sisllidne Riksdag försäkrades R:dr 21,187: 24. — b) till iståndsättande af den genom storm skadade öfverbygg naden å i arbete varande hamnarmarna viii Cimbrishamn 14,930: c) till den förstärkning af vågbrylaren vid Wisby hamn samt grundläggning af tvänne landtarmar derstädes, som, efter Transport R:dr 36,117: 24. — Kongl. Majds Nåd. Pray. till II.
Räkning gjorde och ingifne Utdraget, bestar inkomsten uti KronoTionde af 6 Socknar, som stigit till 212 T:r 2 fhd. samt Ränta och inkomst af en Ovarn, ! ° ' * ^ Akrar och Äng och Tomter, som äfven stigit till 41 T:r j f fj:d, Spannemål, samt uti andra Eäntepersedlar med Rågarne utaf Betjeningens Spannemål, hvilken brukas in natura och gdr efter Ksonovärdering med Tomtören 190: 3. Interesse-medel - 196 Vinsten efter Markeglngs-priset - 6gg: 10. Hela inkomsten är således 253 T:r 7^ fj:d. Spannemål' och uti Penningar 1038 D:r 2 ör. Silfverin y nt. Skara Stift. l2:o Skara Hospital. Ifrån de äldsta tider har härstädes ett Hospital och Fattighus varit iiuättadt och skall ännu äga sådane Fonder öfrige, sorn redan uti Catholska tider varit dertill anslagne. TJ I detta Stift har varit 4 Hospitaler, nemi. Skara, Mariestads, Synnerby och Varnhems, hvilka efter Kongl. Maj:ts Nådiga Förodnande Stats-TJtskottets BetänÅdildml af den £>5 Januari! 1689 och den q i December 1690 äro nfi tilllhopasiagne och således de förut hvarje Hospital an slagne publique Inkomster nu tillslagne Skara Hospiral ensamt. Xnkomsterne bestå förnämligast uti Räntor af 4§ Hemman och 3 Qvarnar, Krono-Tionde Spannemål och Penuinge-Inkomster, dels visse och dels ovisse. Ett ingifvet Förslag på 1755 års Inkomst Ut-; sätter Krono-Tionden till 430 T:r 2 fj:r. Afrads och Qvarntulls Spannemål 18 T:r» Hemmans-Räntor och Arrenden 386 DrraGör’ Frivillige gåfvor - 340: Armböse-Penningar » - 23: 11.
Med nutidens lätta kommunikationer både på intelligensens och materiens väg, blifva sådane förhållanden lätt bekanta, och äfven om icke en särskild tjensteman funnes, hvilken kan anses hafva ett åtminstone moraliskt åliggande att vaka öfver att ingen obehörig' person lemnäs tillträde, är dock åliggandet för domstolarne att inrapportera om en adelsman tilltalas för brott, så olämpligt, att jag anser bättre att helt och hållet stryka bort detta åliggande, än att bibehålla denna apparat för fall, som jag hoppas skola ytterst sällan inträffa. Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts ifrågav:de hemställan och dels af Frih. Leuhusen, att R. o. Äd., med ogillande af Utsk:ts motivering, skulle låta bero vid det slut, hvartill Utsk:t kom - Den 2 Maj. 57 mit, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. på bifall till Utsk:ts hemställan och, då dervid svarades många ja jemte ett eller annat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. Föredrogs ånyo Sammans. Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 21 sisth April och 1 dennes bordlagda Betänk. M:o 6, i ani. af väckt motion om vissa ändringar vid de för prester föreskrifna examina och lärdomsprof. Hr von Schéele, Knut Henning Gezelius: Het torde ej böra förefalla obefogad!, att jag anhåller få uttala min uppfattning af förev:de fråga, då jag sjelf idkat theologiska studier och under de båda sista åren äfven haft förordnande att deltaga i universitetsundervisningen inom den fakultet, som detta ärende närmast rörer. Det föreliggande förslaget omfattar fyra mom:r. Alla hafva rönt det ödet att af Utsk:t afstyrkas: mig deremot synas de samtligen serdeles goda och behjertansvärda. Ätt jag icke står ensam i denna åsigt, ådagalägges af den uppgift, jag i dag i en tidning sett, nemligen att Utsk:ts afstyrkande hemställan inom Högvörd.
Men ojämförligt mycket mera väger naturligtvis i vågskålen dess genomgående upphöjda och ädla åskådningssätt Må det tillåtas oss att här anföra de ord, hvilka den berömde Viktor Rydberg derom skrifvit till Fryxell, då han 4 dagar före den ädle numera bortgångnes död sade honom sitt sista farväl, liksom uti hela det yngre slägtets namn. » Sverige skall vara Eder tacksamt för att Ni såsom forskare riktat våra häfder med en mängd förut obeaktade sakförhållanden och visat vigtiga skeden af vår historia i ett renare ljus. Men som Er högsta ära må räknas att det är nr de eviga idéernas synpunkter: ur frihetens, rättfardig-hetens, kärlekens, som Ni sett och tolkat tidstilldragelserna och mätt de historiska personligheternas inre värde. Ur de häfder Ni skrifvit strömmar till Edert folk förfriskuing ur det eviga lifvels källor. Tyvärr: de häfdatecknare, om hvilka detta i våra dagar kan sägas, äro icke många. Också skola många bland dem förgätas, medan Edert namn skall med tack och kärlek nämnas af Sveriges folk. » Må här slutligen ännu en synpunkt blifva påpekad, ehuru den ej kommer upp emot den föregående. Med hjelp af större offentlighet växer den allmänna bildningen oafbrutet och den allmänna meningens makt är för närvarande större än kanske någonsin förr. Men ofelbar är denna herskare icke mera än någon annan; äfven då den synes vara mycket mäktig och säker, kan den vara ihålig och haltande. Icke förty framstår densamma ofta ganska ofördragsam, om också förföljelsen ej mera förvandlar sig i bål. Desto vigtigare är detatt den enskilde orubbligt star fast vid det kan efter basta förstånd betraktar såsom ratt, komme bvad som komma vill. » En emot tio » var förr hjeltars pris, men i dessa nutidens strider kan det inträffa, att » en emot tusen » ställes — och segrar. Anders Frvxell har i detta hänseende gifvit ett det ädlaste föredöme; det är också derför vi bär så utförligt framstalt karaktärsfastheten och mannadygden hos denne, det fredliga arbetets hjelté.1886 års landtbruksmöte. i. * Inledande öfversigt af de allmänna svenska landtbruksmötena af J. H.
Callerholm, uti en till Herr Grefven och Landt-Marskalken ankommen Skrifvelse , afsagt sig den honom af Riksens Ständer uppdragne befattning att i Embetet efterträda Riksens Ständers Justitiae-Ombudsinan , i fall bemälte Ombudsman innan nästa Riksdag skulle med döden afgå ; så fann Ridderskapet och Adeln nu för godt besluta , att å nästa Thorsdag den 6 dennes utse 12 Electorer, hvilka, jemte de öfrige Riks-Ståndens Electorer, skulle äga , att , jemlikt 98 §. Regerings-Formen, efter Herr Lagmannen Callerholm utvälja en annan Riksens Ständers Justitiae-Ombudsmans efterträdare j uti hvilket beslut de öfrige Riks-Stånden skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena. Ut Supra. Den 3 November e. ni. 35 Upplästes till Justering följande: Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 3 November 1823* S. D.
Pastorat - . 150 Hot Predikanten M. J. Hagberg, på samma vilkor Pagen, Lieutenamten Grefve E. 150 J. G. Oxenstjerna, intill dess han , utom hvad han vid Ar méen‘uppbär , erhåller emot s Page. lönen svarande förrnoner Pagen, Lieutenanten F. U. Silf150 versvan, likaledes 150 — Transport 8,916 32 — 3 Den 14 Juli. 1343 Transport 8)916 32 - Lif-Chirurgus , Hof-Medicus J. L. Wenner, personelt 450 __ —; Hof Medicus ML. Wenner 300 — Kammarfrun Maria Catharina Ljung 400 .—- — Lito A. C. Rannoe 400 — —- Lito Anna N. Fernholm 400 — Hof-Kainererareh P v. Seltzen 333 ... , , Hof Oeconomie-Bokhällaren Ga briel Wennerberg, intilldess han vid annan tjenstbefattning vinner motsvarande Ion, enligt Kgl. Brefvet den lo Nov, 1813 100 — Contoirs - Skrifvaren Carl AVTi 1 li. von Seltzen dito dito loo — - Förste Kammartjenare!) Carl Bohman 336 Lito Ernst Freese 226 — Lif-tvätterskan Tingberg 172 * , - Åldtfrun H. C. Zierman 150 ■ Städerskan Amalia WibergSson 83 l6 Fateburspigan Greta Catharina * Sundgren - * - 3° — Kam marV akt mästaren Hultgren 110 Hof Contoirs-VaktmästarenHammarberg - loo Portc.haise-bäraren Wennborg 37 24 Lakejen Carl Lundgren , enligt Kongl. Brefvet den lo Nov. 1813, fulla beloppet af dess innehafde lön - 100 . -iTransport 12)744 24 — *344 Ben 14 Juli. Transport Dito J. Svan , dito , hälften af 12,744 24 innehafda lön «■ <?
St:r beviljas för fullbordandet af en påbegynd VattenAfloppsTrumma ifrån Stora Cassernen vid gamla Torget och under Östra Gatan i Landscrona Stad; Anmälande Herr Peterson tillika, att, ehuru den återstående kostnaden för samma Aflopps-Trumma, eller 2000 R:dr Banco blifvit årligen upptagen uti vederbörlige StatsRecjuisitions-Förslager, hade dock allt hittills Medlen icke blifvit af K. KrigsCollegium anordnade; hvarigenom ock arbetet dermed till stor olägenhet för Staden afs tan nät. Som K. M:t medelst Resolution af d. 24 Februarii 1824, deraf Utskottet erhållit del, i nåder förordnat, att af de till utförande på StatsVerkets bekostnad utaf Fullmäktigen för Landscrona Stad vid sista Riksdag yrkade arbeten i nämnde Stad, ifrågavarande Aflopps-Trumma, såsom väsendtligt befordrande sundheten på stället, borde påskyndas medelst Murningsarbetets fortsättande, och fördenskull förständigat K. KrigsCollegium, att derom draga försorg, så fort och i den mohn Medeltillgången sådant medgåfve; anser Utskottet att, då merberörde Aflopps-Trummas Betänkande n. 67 fullbordande således redan blifvit till verkställighet anbefalld, Herr Petersons i detta ämne gjorde hemställan icke bör af R. H. St:r till vidare pröfning upptagas. Utlåtande, angående ett Tionde-Anslag, sorn år 1718 skall blifvit Lunds Kongl. Academie frånkändt. Högv. PresteStåndet bar till Utskottet remitterat ett Memorial af Herr Professoren Bolme'er, hvaruti andrages, huruledes Lunds Academie, vid dess första stiftelse rikt doterad, tid efter annan, genom inrättandet af nya Professioner uti de flesta practiska vetenskaper samt anskaffandet af derföre nödiga apparater och samlingar jemte de öfriga vetenskapernes sönderdelande och flere nya LäroStolars inrättande, måst vidkännas ökade utgifter.
I det dubbla ändamålet, att åt håde Befäl och Manskap bereda practisk kunskap i sjömans-yrket, och att derjemte förekomma lurendrägerier och tull-försnillningar, hafva de förflutna åren åtskilliga sjöexpeditioner blifvit verkställda, samt dessutom årliga öfnings-expeditioner med de Cadetter vid Krigs-Academien, som bestämt sig till sjö-tjcnst. Till betryggande af Svenska och Norrska Handelsflaggan i Levanten, samt lill ett verksammare upprätthållande af fredsverket med Barbareskerna, har Kongl. Majit sistlidne vår låtit en Escader afgå till Medelhafvet, hvilken likväl fått befallning att till Fäderneslandet återvända, då senare inträffade omständigheter numera göra dess närvaro i nämnde farvatten mindre nödvändier. t O I enlighet med Rikets Ständers yttrade underdåniga önskan, har Kongl. Majit låtit Kongl. Majds Nådiga Beratl. N.-o 1. 79 öfverse 1802 års Reglemente för Dykeri-inrättningen. Sedan alla nödiga upplysningar blifvit inhemtade, så val i afseende på serskilda orters behof och önskningar, som äfven i afseende på denna frågas sammanhang med Rikets yttre förhållanden, har Kongl. Maj:t låtit upprätta ett förslag till ett nytt Reglemente, hvarom en Nådig framställning kommer att till Rikets Ständer afgå. Emedlertid och då den för Dykeri-Compagniet utfärdade Nådiga Octroy med sistlidna år lilländalupit, har Kongl. Maj:t pröfvat skäligt tillåta, att Gompagniet, på samma vilkor som hittills, tills vidare må fortgå, intill dess ett nytt Reglemente hunnit blifva antaget och stadfästadt. Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, hvilken nu till RiketS/Ständer öfverlemnas, innefattar en fullständig framställning, icke blott angående Statsverkets utgifter under dess serskilda Hufvud-Titlar, utan ock örn en af omständigheterna , påkallad reglering af både de ordinaira och extra-ordinaira Stats-inkomsterna. Kongl.
Men etter mitt förmenande kunna nyssnämnde angelägenheter på ett ganska tillfredsställande sätt ordnas, utan att Staten sjelf behöfver öfvertaga postoch skjutsbefordringen, och utan öfverdrifna kostnader. Erfarenheten har nemligen i senare tider visat, att diligensfart, till och med daglig, på vissa väglinier kommit till stånd och fortgått utan bidrag från Statsverkets sida, och utan att wederbörande Bolag haft att påräkna någon inkomst af brefbefordringen. Det förefaller då mer än sannolikt, att, om Post-styrelsen kunde åt dylika Bolag erbjuda skälig vedergällning för besörjandet af den egentliga och dagliga postbefordringen i diligenser å hufvudvägarne, äfvensom å mindre vägar med större rörelse, t. ex. sådane, som leda till jernvägarne; så skulle den enskilda företagsamheten sporras att åtaga sig regelbunden postoch personbefordring för vida bättre pris, än 2,800 R:dr i medeltal per mil. Staten undginge emellertid då äfventyret af, och den icke obetydliga särskilda kostnaden för, ett nytt förvaltningsbestyr utaf så ingripande och vidsträckt beskaffenhet, som postoch skjutsbefordringen i spridda delar af Riket; expeditionen af postföremål blefve aldeles enahanda, som efter Komiténs förslag, och enda skillnaden den, att allenast ett inskränkt antal resande kunde med diligensen dagligen befordras. Men, oberäknadt sannolikheten, att, om erfarenheten ådagalade behofvet af flere samtidigt med postvagnen afgående vagnar, detta behof oförtöfvadt skulle blifva tillfredsstäldt, förekommer härvid, att den resande, som ej finge plats i Post-diligensen, kunde betinga sig skjuts, eller skicka förbudssedel med dagliga posten, mot erläggande endast af En R:dr i hästlega, i stället för En R:dr 60 öre, allt per mil räknadt, sorn efter Komiterades förslag skulle blifva legan för extra post å postvägarne.
Bevillnings-utskottets utlåtande N:o 27., dels i anledning af erhållen återremiss i vissa delar af betänkandet N:o 13 och memorialet N:o 23, angående tullbevillningen, dels ock rörande några af Stånden derutinnan i öfrigt ännu oafgjorda frågor. Bilt. till B. Utskottets tillstyrkanden och yttranden rörande: l:o af Utskottet uttryckt åsigt, att frågor om bibehållande eller borttagande af gällande förbud mot en varas ineller utförsel vore af ren ekonomisk beskaffenhet och derföre borde, när 2 Stånd stadnat mot 2, förfalla samt gällande stadganden derutinnan blifva oförändrade; och 2:o Beloppet af tull värdet å hvarje i taxan förekommande artikel, derå tullvärde borde utsättas samt af Utskottet bestämda tullvärden å åtskilliga pag. 2 och 3 uppräknade varor. Bibehållandet af gällande tullsatser för artiklarne ”band, sammet, siden och halfsiden, bokbindar-cloth, samt broderduk, marle och stramalj.” Ståndet antog den af Utskottet framställda inbjudning. 4:o För siden, halfsiden och bomulls-väfnader nu medgifna förmån att få direkte införas från Ostindien mot tull af 10 procent. Såsom icke tarfvande någon åtgärd från Ståndets sida, lades denna del af betänkandet till liandlingarne; hvaremot Utskottets förslag till voterings-proposition bifölls, 5:o Ifrågasatta öfvergångsåtgärder och kontroller vid förbudens borttagande, hvarom betänkandet N:o 13 pag. 65 och 66 handlar; och 6:o rättighet för alla stapelstäder i riket att införa hittills förbjudne, men hädanefter till införsel lofgifna, varor.
Vid förnyad föredragning biföllos Banco-JJtskottets Memorial och Betänkanden: N:o 3r, angående tractamente åt en Protocollsförare, samt serskildt renskrifningsarfvode åt en Cancellist; N:o 3a, angående anskaffande af en militaire-post till bevakning vid Malmö Låne-Contor; N:o 33, angående understöd, af Banco-Fullmägtiges disposilionsräkning j\:o 2, för Enkan H, C. de Mare med 7 minderåriga barn; N;o 34, i anledning af väckta frågor om ytterligare utvägars beredande till underlättande af förslitne småsedlars” utbyte i landsorterne; N:o 35, i anledning af Herr Rydins motion,angående ytterligare stadgande i afseende på granskning och S. D. Föredrogos å nyo Lag-Ut Lottets Utlåtanden: N:o iii, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N;o 73, Öfver Herr Lefflers motion, alt, då Förmyndare förordnas af annan Domstol än den Under-Rätt. i hvars Domsaga Förmyndare lior, sistnämnde Rätt må erhålla del af förordnandet; Lades lill hnndlingsine; N:o 112, i anledning af ålerremiss af Utskottets Betänkande N;o 74, Prof. Ut dr, den 8 Sept, i83/f. 63 om bestämd föreskrift, huruledes Förmyndare bör ansvara för ränta å myndlingens Capital; Bifölls; N:o ir3, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o ^5» angående ändring af 23 Cap. 5 §, sista inom. Arfda-Bal&en; Betänkandet N:o 75 bifölls; N:o 114» i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 76, gm stadgande, att, då
Förmögenhetens, om ock billigare fördelning till följd af sednaste arfs-lag, de till framtida nytta fortgående laga skiftena hafva dock framkallat en styckning af jord oeh en skuldsättning, som, i förening med spanmålskonjunkturernas vexlingar, aflägsnat både hopp och förmåga af ändamålsenliga jordförbättringar. Enär derjemte jordbruket endast långsamt, om ock säkert, återgäldar derpå använd kostnad och möda. måste, under närv:de penningeförhållanden och under en kort, ofta oviss belåningstid, månget nyttigt företag inskränkas eller uteblifva. Tillfällen gifvas sålunda, när den enskilda företagsamheten måste af det allmänna understödjas, och under den åsigt, att det allmännas och enskildas välbefinnande stå till hvarandra uti ett bestämdt vexelförhållande, har jag här icke tvekat att söka vinna samhällets stöd för den enskildes förkofran. Icke så likväl, att den enskilde, såsom jag befarar förut egt rum, uteslutande njuter fördelen, under det samhället nästan uteslutande erfar bördan deraf. Ju mer direkt denna samhällets omvårdnad framstår, desto mer synbar måste ock blifva dess deraf erhållna fördel. Förutan den samma, skall samhällets uteslutande medverkan endast framkalla städse nya, städse stegrade anspråk derpå, och föranleda denna tröghet, denna bristande företagsamhet och denna oförmåga af sjelfverksamhet, som bringar förderf åt individen och samhället. Här är sålunda icke fråga om några nya, några störrre upoffringar af samhället, här ifrågasätt.es endast dess oundgängliga stöd, dess ordnande medverkan och dess kontrollerande myndighet. Samhällets omkostnader måste tvärtom återgälldas, dess stöd underlättas och betryggas genom en, om ock blott ringa, andel af de nyskapade tillgångar, hvartill det medverkat. Dessa åsigter, vågar jag tro, kunna lörverkligas förmedelst en med statsmakternas garanti organiserad låne-bank för jordbruket och dess binäringar.
Posternas reglering varit af behofvet påkallad, hufvudsakligen i Södra och Östra delarne af Götha Rike, der de Corresponderande Invånarne lika länge varit underkastade olägenheter af Postens närvarande långsamma skick, hvilka olägenheter, under lifligare handelsförhållanden, till en del kunnat afhjelpas genom Expresserj men då en ej obetydlig kostnad dermed varit förenad, hade denna utväg blott vid serskildta vigtigare tillfällen kunnat begagnas, då deremot närvarande inskränktare rörelse sällan lemnar tillfälle till ersättning för dylika kostnader. Såsom exempel på den öfverklagade långsamma Postgången anmäles vidare: att man i vissa delar af Riket kan, 24 timmar sednare än Posten bör vara aflemnad på PostContoiret, sända ett gående bud, sorn hinner inhemta den på 6 mils afstånd, hvilken Eesv och Ekon, Utsk, Betänhanden, väg den således tillryggalagt under loppet af ij dygn, och hvilket förhållande skall in-, träffa med afgående Södra och Tyska Posterna emellan Carlshamn och Christianstad: att 5 dagar behöfvas, för att 18 mils väg transportera den ankommande Tyska Post från Helsingborg, sorn passerar genom Carlshamn' att Inrikes Städer emellan Poster, som 2ne serskilda Postdagar afsändas, ankomma på en gång till sin bestämmelse, och att likaledes från samma ort 2 poster på olika postdagar affärda* titan att på mellantiden någon motsvarande el* l(er tillbakagående Post afgår, hvilket skall vara händelsen med Posten emellan Carlskrona och Carlshamn. I anledning af allt detta yrkar Memorialets författare en jemnkning häruti, som han anser vara både behöflig, billig och önskad. 2:0
Finner Konungen godt någon Lagfråga för Riksens Ständer framställa, äske han Stats-Rådets och Högste Domstolens yttrande så väl öfver hufvudfrågan, som huruvida den må fordra den skyndsamhet, att beslutet derom å samma Riksdag må fattas eller ej, samt meddele derom i vanlig ordning Riksens Ständer sin Proposition. Yrkar Konungen ej sådan skyndsamhet, förfares dermed såsom med enskild Riksdagsmans Motion, men eljest beslute Riksens Ständer, sedan frågan efter det sätt, i 56 § stadgas, blifvit behandlad Bilaga A till Mern N:o 8. 101 och öfverlemne Konungen deras svar uppå Rikssalen, om de bifallit Konungens Proposition, och skrifteligen genom Talemännen, om de densamma afslagit. L alla dylika Lagfrågor skall Tre Stånds mening utgöra Riksens Ständers beslut. Stadna Två Stånd emot Två, förfaller frågan och förblifve vid det, som förut stadgadt varit. N.B. Hvad för öfrigt i Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen med denna § kan stå i gemenskap, föreslås till förändring efter samma principe. 96 §. Den Afhandling, som börjas i denna §, angående en Riksens Ständers Ombudsman, syntes BondeStåndet vid förra Riksdagen ej lämpelig, emedan en Justitise-Ombudsman eller Justitise-Canzler tycktes göra tillfyllest. 97 §. Gjordes vid förra Riksdagen förslag, att i stället för orden i första puncten »Denne Riksens Ständers Justitise-Ombudsman väljes af Riksens Ständer genom Electorer» etc. införes: Denne Riksens Ständers Justitice-Ombudsman väljes af Riksens Ständer, genom Tolf af hvarje Stånd särskildt för tillfället nämnde Electorer, hvilka. till detta vals förrättande sammanträde samma dag, då de af Stånden blifvit utsedde, och skiljas ej åt förr, än valet fulländadt är; samt att i stället för orden »Sedan ibland dessa Electorer en genom lottning utgått, skola de öfrige samfäldt» införes: Med iakttagande af hvad 69 § till lika rösters förekommande stadgar, skola dessa Electorer samfäldt.