Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans Excellens Herr Juslitiaa-Slats-Ministern, Grefve Sparre, Hans Excellens Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Stjerneld, Stats-Råden, Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, IVa Ilens te en, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe. Departemenls-chefen, Stats-rådet Fåhraus anförde härefter i underdånighet: »Sedan å sistförlidne Riksdag Rikets Ständer fattat beslut, om statsgaranti till befrämjande af en jernvägs-anläggning, att genom ett aktie-bolags försorg utföras emellan sjöarne Mälaren och Wenern för befordrande af en hastigare förbindelse emellaD rikets tvänne största städer, Stockholm och Götheborg, har, inom de flesta delar af riket, der förbättrade kommunikalions-anstalter visat sig nyttiga och behöfliga, hågen blifvit allmänneligen väckt och alltmera lifvad för åstadkommande af jernvägar i flera riglningar; Såsom följd af ofvan utvecklade förhållanden, anser jag mig böra underdånigst tillstyrka, det Eders Kongl. Maj:t må täckas föreslå Rikets Ständer, för den pröfning och medverkan, sorn på dem ankommer: a) att såsom grundsats antages, att hädanefter icke några jernvägs-stamlinier i Sverige må anläggas och utföras annorlunda, än medelst Statens omedelbara försorg och på dess bekostnad: b d) att för dylika stambanors framlida utförande i de delar och med den huf vudrigtning, hvarom Kongl. Majit och Rikets Ständer kunna komma att besluta, noggranna topografiska undersökningar ina genom Styrelsens för Allmänna Vägoch Vatten-byggnader försorg få verkställas, samt fullständiga planer med kartor, profiler, de - 52 Kongl. Majds Nåd. Prop. om Statsverket I8S3. taljritningar och kostnadsförslag på grund deraf upprättas, och att Rikets Ständer må till Kongl.
Till fördelning af de i orterna och äfven inom hufvudstaden hopsamlade gåfvomedlen, blef en allmän eller gemensam undsättnings-kommitté af Kongl. Majit i nåder förordnad 5 och hafva de tillgångar, hvilka till denna kommittés disposition influtit, utgjort ej Kongl. Maj:ts Nåd. Proposition N:o 22. 11 mindre än 142,790 r:dr 40 sk. 11 r:st. banko i penningar samt 1,948 tunnor 25 kappar spanmål, till större delen råg och korn. Förmedelst dessa bidrag och genom de för öfrigt af enskilda personer och korporationer vidtagna åtgärder, blef nöden inom de af missväxten lidande orterna i möjligaste måtto lindrad. För 1846 års äring voro utsigterna under vårmånaderna fördelaktiga, särdeles hvad höstsädet angick; men en långvarig torka, i förening med den under sommaren inträffade starka och uthållande värmen, hindrade vårsädens växtlighet, och skörden af sistnämnda sädesslag blef i allmänhet ytterst knapp, undantagande inom de norr?) länen, hvarest, såsom följd af en tjenligare väderlek, temligen god äring erhölls. Då korn, vår-råg, blandsäd och hafra i många orter utgöra de sädesslag, som hufvudsakligen odlas, uppstod alltså i dessa orter brist på spanmål, oaktadt råg och hvete, med få undantag, lemnat en afkastning till qvantiteten öfver medelmåttan samt af särdeles god beskaffenhet. Förlägenheten i berörde orter ökades så väl derigenom att från föregående år inga behållningar af säd förefunnos, som ock genom den för Sverige dittills sällsporda olycka att potatesväxten blef angripen af sjukdom, hvilken, enligt hvad de derom ingångna underrättelser innehöllo, gjorde en stor del af detta, för allmogen och de fattigare folkklasserna så väsendtliga, födoämne odugligt. Ifrån Kongl. Maj:ts befallningshafvande i flera län inkommo, tid efter annan, till Kongl. Maj:t anmälanden om behof af undsättning utaf allmänna medel åt länens nödställda innevånare.
Jag hoppas dock att protokollet kommer att visa, att jag sagt, det orsaken hvarför jag blifvit berättigad tillstyrka en nedsättning i anslaget, är den, att man nu fått större tvifvel om hvilken materiel, som vore den lämpligaste alt anskaffa, än man hade, då den K. Proposm afgafs. Frih. Stjernstedt: Gr. af Ugglas har yttrat, att ehuru han gerna sett, det B. St:r beviljat hela den summa, som K. M. begärt, så anhöll han likväl om bifall till Utsk:ts förslag, och att han gjorde detta mindre derför, att han ansåg medel icke förefinnas, än derför att man ännu icke kommit till full visshet om hvilken organisation af flottan sorn är den lämpligaste. Med anledning häraf ber jag blott att få nämna, det jag för min del icke kan finna att detta sednare skäl utgör något hinder att bifalla K. M:s Propos., ty om Dep:ts-Chefen icke skulle hinna att innan nästa riksdag få denna fråga till fullo utredd, så att hela anslaget åtgår, så finnes ju alltid resten af medlen qvar. Jag anser således att R. o. Ad. bör bevilja det anslag, som K. M. begärt, och icke afpruta några hundratusen rdr. Hr Montgomery, Robert: Det är naturligt, att om man endast tänker på att det kunde vara nyttigt och nödvändigt att bringa vårt sjöförsvar i ett godt skick, så skulle man, för att vinna detta mål, komma till ofantliga anslagssummor; men StatsUtskrt har varit nödsakadt att tänka på något mera, nemi. statsverkets tillgångar; och när man jemför dessa tillgångar och de behof, som dermed skola fyllas, så tror jag icke att man skall kunna skylla Stats-Utsk:t för att i detta fall hafva tillstyrkt för litet. Det må tillåtas mig att anföra några sifferuppgifter; det är tråkigt, men det är nyttigt. Pag. 9 af Utsk:ts Utlåt, linnas de tillgångar upptagna, som äro disponibla för flottans nybyggnad eller tillsammans 1,286,000 rdr rmt.
N:o 94, i anledn. af väckta motioner om stadgar rörande arbetsfolk, som utgår för vinnande af arbetsförtjenst. De 3 första punkterna biföllos utan diskussion, men då 4:de eller sista punkten förekom, anförde; Gr. Sparre, Erik; Den reservation, som Hr Edholm afgifvit mot denna punkt af Utsk:s förslag, synes mig vara särdeles tänkvärd. Enligt min tanke har man för stora fordringar på en arbetschef, då man vill meddela den föreskrift: att arbetsschef må åligga, att dels, efter arbetares antagande, derom genom K:s Befhde underrätta vederbule Fattigvårds-samhälle. dels ock, på anmodan af Fattigvårds-styrelse, foga anstalt, att det bidrag af arbetares förtjenst, sora för hemmavarande hustrus eller barns försörjning bör, enl. gällande Författmr, komma Fattigvårds-syrelsen till godo, må för Fattigvårds-samhällets räkning innehållas. — Då dessutom samhället svårligen kan utfärda ett stadgande, hvarigenom band lägges på individens fria verksamhet, så anser jag detta stadgande vara minst sagdt opraktiskt. Den 17 Juni e. m. 878 Hr Palmcrantz, Joli. Mauritz: Lika med Gr. Sparre an ser jag det vara alldeles omöjligt att göra ett sådant stadgande, som Ekon.Utsk. hår föreslagit. Om ett sådant stadgande blefve antaget, så skulle arbets-cliefen få en ganska vidlyftig skriftvexling med K. M:s Befhde och Fattig-styrelser, men i alla fall icke kunna uträtta något; ty då arbetaren fått kännedom om, att en del af hans arbetsförtjenst icke skulle komma honom till godo, så skulle hans benägenhet att använda sina krafter på arbete betydligt minskas. Jag kan icke inse något skäl hvarföre man skulle antaga ett sådant stadgande, utan instämmer med den siste värde talaren och anhåiler om nfslag. Ifråga vide punkt blef, efter först till bifall derå framställd propos. som besvarades med Nej, af It. o. Ad. afslagen.
Konungen eger tvänne röster i de mål, hvilkas föredragning och afgörande Han för godt finner alt i Högsta Domstolen eller i Regerings-Rätten öfvervara. Alla frågor om förklaringar öfver lagen skola hos Konungen,anmälas och Dess röster deruti inhemtas och beräknas, änskönt Han icke i Högsta Domstolens öfverläggningar derom deltagit. §. 22. l:o. Uti Högsta Domstolen kunna ringare mål pröfvas och afgöras af fem Ledamöter, så ock af fyra, der alla fyra äro om slutet ense. Öfver vigtigare saker skola minst sju döma. Ej må flera än åtta Ledamöter på en gång tjenstgörande vara. Expedilions-Utskotlels Förslag till underd. Skrifvelse, N:o i 71. 477 2:o. Uti Regerings-Rätten kunna mål pröfvas och af göras af fern, Ledamöter, så ock af fyra, der minst tre af dem är o örn slutet ense. §• 23. Alla Högsta Domstolens och Regerings-Rättens beslut utfärdas i Konungens namn oell med Dess Höga underskrift eller under Dess Sekret. §. 24. l:o. Uti Konungens nedre Justitie-revision skola Justilie-ärendena beredas till föredragning och afgörande i Högsta Domstolen. 2:o. Till föredragning och afgörande i Reg ering s-Rät len skola ärendena beredas i del Departement, hvartill de, enligt den i 6 §. om förmälda fördelning, höra. Departements-chef ege att i Regerings-Rälten deltaga i lifv erläggningen, men icke i besluten, uti de mål, som lill hans Departement höra. §. 26. l:o. Då Justitie-ärenden i Siats-Rådet föredragas, skola, jemte Justitie-Slals Ministern och två Stats-Råd, två af Högsta Domstolens Ledamöter dem öfvervara, med den skyldighet att till protokollet sig yttra, som 9 §. föreskrifver. 2:o.
Sockenstämmor, förtydligande af § 5 i K. förordningen den 29 Aug. 1843 om 8 — 22 — a. 16 Febr. å. 8 Febr. b. 4 Febr. b. 4 Febr. Svar på återremiss 8 — 74 — 12 April a. 15 April a. a. 12 April a. a. 11 April » ändring i samma K. förordning ang. Ordförandeskapet i ... 8 — 28 — b. 16 Febr. b. 8 Febr. å. 8 Febr. b. 8 Febr. Svar på återremiss 8 — 59 — a. a. 11 Mars a. a. 15 Mars a. a. 11 Mars a. a. 11 Mars Sparres döttrar, pension åt, se Stats-RegJering, Nionde Hufvud-Titeln. Stads-Ordning, om åtgärder till åstadkommande af en allmän . ' 8 — 70 — b. 1 April b. 1 April 1 April 1 April s. Stapelstadsrätt, se Döderhultsvik, Sölvitsborg, .Wadstena. Statistiskt Embetsverk, om anslag till inrättande af ett Svar på återremiss Statsbidrag, allmänna föreskrifter för erhållandet, till hamnoch kanalbyggnader samt vägförbättringar och vattenaftapp ningar, af » förändrade föreskrifter i ämnet Stats-fyllnads-summan, uppgift å . Statskontoret, om särskild hufvudbok för, se Rikshufvudbok. » anslag till, se Stats-Reglering, Sjunde Hufvud-Titeln. Stats-Obligationer, om medels upplåning genom utgifvande af fon - derade I ai Voterings-proposition 1 anledning af återremiss Vöterings-resultat Stats-Reglering, Ordinarie: Första Hufvud-Titeln, Kongl. Hofoch Slotts-staterna » » Andra Hufvud-Titeln, Ju.sti tie-Departementet Svar på återremiss Voterings-proposition Voterings-resultat Angående en missräkning i utlåt. N:o 181 » Tredje Hufvud-Titeln, Utrikes Departementet » Fjerde D:o, Landtförsvars Departementet \ Svar på återremiss Voterings-proposition
Efter en stund frågade professorn: » Har ni inga anförvandter? » » Nej, och om jag hade några, skulle jag anse det skamligt att låta uppehålla mig af en släkting, som själf kanske har att sörja för hustru och barn. De flickor, som haka sTg fast vid den räddningsplankan, äro dubbelt beklagansvärda. De förstöra sitt lifs mål och äro med eller utan sin vetskap ofta skuld till slitningar och olyckor inom familjer och för det uppväxande släktet. Nej, herr professor, så länge jag kan arbeta, vill jag förtjäna mitt bröd själf. » » Det är mycket vackert. Men tror ni, att ni med er opruduktiva, d. v. s. i pekuniärt afseende för närvarande alldeles ofruktbara vetenskap kan förtjäna ert bröd? Det lärda proletariatet är redan tillräckligt stort; vill ni ännu mer föröka det? » » Jag studerar för att under den nuvarande stora yrkesläflan lättare kunna erhålla en fast plats vid + Bidrag mottagas med +! + Linge. tacksamhet. Charad-logogryf. 6 E n dag, som känns så lång och trist, Mitt första möts med fröjd förvisst. I sorgens och bekymrens da ' r Mitt andra bördan med dig bar. Mitt tredje skall en motsats bli Till hög, om å kör bort ett i. Mitt fjärde ugnen vara plär, När brödet riktigt fulljäst är. Mitt femte är en trädsort, som Bär grönska hela året om. Mitt hela är ett vackert drag, Som fordrar aktning, ger behag. Det som hvar flicka vara bör. Hvad som till goda tonen hör. Ett plagg som hör till herrkostym. Och, plus otrop, ett slags parfym. Ett husdjur och ett skogens rå, Så stolta, vackra, båda två. En dryck, helt svalkande och god, Som lugnar af ett hetsigt blod. Hur blifver den, som saknar lif? För mången omtyckt tidsfördrif. Skomakaren min herre är, Och stona mig han just ej plär. Ett faktum hittills oförklarligt, Så mystiskt, men ändå allvarligt. Mig alla gärna ville äga, Med guldvikt man mig kunde väga. Det som de unga gärna taga. En kraftig näring för de svaga. Hvad som man får af drufvans saft, Och hvad som fordrar mod och kraft. Margit i Finland. Idun Fredagen den 24 augusti 1888.
A N N O N S E R A! [174] och Svenska Dagbladet. Lager af alla sorters utmärkt goda Parfymer, Eau de Cologne, Tvål, flere sorter, Bläck, Blanksmörja, Skrifmaterialier, Gratulationskort m. m., m. m. [93] Innehållsförteek ning. Frihet och tvång. Af Mathilda Langlet. — Flickor oeh SAMUPPFOSTRAD. Af Lisa. — Teater och musik. — Konst och literatur. — En koketts bekännelser. Skiss för Idun af Mia (forts.). — Resultatet af den första pristäflingen. — Pristäfling n:r 2. Iduns modetidning n:r 2: Moderevy. — Kostym för en 10 ars gosse: drägt för en 8 ärs flicka; drägt för en G a 7 års flicka; drägt för en 6 — 8 års flicka (med mönster); drägt för häfte om 48 sidor kostar för en 8 års flicka (med mönster); promenaddrägt; promenaddrägt för en ung flicka (med D E B E T O E H K R E D I T mönster); kappa för en 10 — 12 års flicka; tock (hufvudbonad); drägt af blågrått ylle och sammet (med mönster); drägt för en 5 — 7 års Sista häftena lemnas gratis. flicka; liten kappa (mantelet); kappa, modell » Tosca »; kappa, modell » Felix »; — ALLA dessa med tillhörande illustrationer. — Kalaset. Poem AF Jemand. STOCKHOLM, GERNANDTS BOKTRYCKERI-AKTIEBOLAG Endast 25 öre af Gustav Freytag. Bohförlagsbyrån. fa^ 56 ANNONSER, AFSEDDA FÖR FAMILJEN ELLER FRUNTIMMERSVERLDEN, INFÖRAS LÄMPLIGAST I IDUN. c&amp;i / CcW oc Ii text " f tan MODEVEHIaDEN Bihang till P R A K T I S K VECKOTIDNING FÖR QVINNAN OCH HEMMET Februari N: r 2. ModereYtj.
Mast; till följe af Riksens Ständers underdåniga önskan och med förtroende till Medborgares laglydnad medgifwit, i betydelig mon ökat swarigheterne att upptäcka Veste LagBihgng. N:o 2. bry - 18 Den so April. brytare, svin oförsynt begagnat Rikets widsträckl och öfwer allt tillgängliga kuster. Den fördel fti Rikets handelsförhållande och myntwäsende kunm hämta af en minstad import, om den warit ätfölj af en motsvarande minskning i Consumtionen, ha af förenämnde anledning ej allenast gatt förlorad utan ock den brist i Stats-Caflan, som uppkom mit genom uteblifne Tuilafgister för Jmportwaror, den mon blifwit känbarare, som Lurendräjeriets sta deliga inflytande pä penningewärdet, ökat alla waru priser. Att efter möjligheten afwända de wädliga föl der som af ett sadant förhållande kunna wäntaö har Kongl. Mast anwändt allt sitt bemödande a befordra Rikets Export-Handel, och att göra inför sein af nödiga Östersjö-producter, och deribland synnerhet af Spannemal, sa litet känbar för han delswagen som möjligt, medelst utbyte af andre här befintlige utländske artiklar, som, i anseende till nederlagens betydlighet, kunnat undwaras, och i öfwerensstammelfe med de antagne Politiske förbindelser, ne till utförsel tillätas. Kongl. Majit har i synnerhet trott Sig böra uppmuntra utförseln af Jern, svin under detza senare ar, i sa hög grad warit inskränkt, och om detta Kongl. Masts ändamål, i synnerhet i anseende till Toska östersjöhamnarne, till större delen blifwit förfeladt, bör sadant endast tillskriswas Europas allmänna stallning, och de för handeln mindre gynsamma grundsatser som inga i de stora Magkernes strid. För att i någon mon gifwa Stats-Caflan ersättning för den minstade Tullinkomsten, har Kongl. Mast, sä widt billighet och de Handlandes utkomst det kunnat medgifwa, fästat wilkoret af föregående sök - Den 22 A peil.
St., för sin del, att öfver föreskrifterna i 4 caP1 G°h 3 §§‘na samt 5 cap. i §:n Jorda-b:n, med dithörande författningar, måtte meddelas den förklaring: ”Att domstol ej må vägra sökt lagfart å köp, skifte elller gåfva, derföre att föregrde öfverlåtelse icke blifvit ”särskildt lagfaren. Men att domstolen bör i uppbuden och "fastebrefvet inlaga, hvad som till upplysning om förloppet ”kan behöfva anmärkas.” Tillika anhöllo R. St. om den förändring i K. förorda, den id Juni 1800, att de för försummelse i lagfart stadgade böter hädanefter må fördelas till tväskiftes, mellan åklagaren och socknens fattiga. K. M. vägrade sanction på detta förslag; men då de uti Ständernas und. skrifvelse afd. 12 Januari 1835 till stöd för detsamma anförda grunder synas hafva godt skäl för sig, föreslår jag vördsamt, att R. St., efter Lag-Utsk:s hörande, må för deras del ånyo besluta och till K. M:s sanction framlägga denna lagförändring. G. Uti und. skrifvelse af den 17 Nov. 1834 anhöllo R. St., vid sista riksdag, om K. M:s sanction på ett af dem fattadt beslut om tillåtelse, genom formligt lagstadgande, för Konungens Bef:h:de, att utfärda de hittills på några ställen vedertagna, s. k. villkorliga utmätnings-resolutioner, hvilka R. St. ansett fördelaktiga, så väl för borgenären, hufvudsakligen genom den ökade skyndsamhet, hvarmedelst han förhjelpes till sin rätt, som äfven för gäldenäreD, i anseen - Dcu i5 Februari e. ra. »49 de till minskade utsökningsumgälder, hvilka eljest, då utslag gifves, åtminstone ökas med utslagslösen, samt de kostnader communicationen förorsakat. — Detta förslag erhöll icke K.
Plenum kl. 10 f. m. Just. pleni-prot:t för d. sisth April f. m. Öpnades Hrr Bänkmäns lista vid val af 4 Elektorer efter N:o 55, Gr. Cronhjelm till Flostad, Fullm. Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabriel; N:o 260, Frih. von Saltza, Anton Philip Carl; N:o 293, Frih. Falkengren, Fullm. Gr. Hamilton, Malcolm; och N:o 118, Hr Bagge af Berga, Fullm. Hr Hägerflycht, Nils Henrik ; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 183, Frih. d’Albedyhl, Christer Henrik; N:n 327, Frih. af Wetterstedt, Fullm, Gr. Lewenhaupt, Erik August; N:o 1468, Hr Stedt, Fullm. Frih. Palmstjerna, Carl Fredrik; N:o 2255, Hr af Pontin, Fullm. Hr Mörner, Christer Hampus. Uplästes ett af Gr. Mörner, Carl, inlemnadt så lydande memorial: 496 Den 6 Maj f. m. Då vigtiga tjensteangelägenheter påkalla min afresa från bufvudstaden, nödgas jag härmed afsäga mig det förtroende jag sedan Riksdagens början innehaft, att vara Bänkman och ledamot af Riddarh.Utsk., under anhållan att varda bibehållen vid min riksdagsmannarätt. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall. Frih. Beckfriis, Corfitz Augustin: Med vördsam an hållan att varda bibehållen vid min riksdagsmannarätt, får jag afsäga mig min plats som ledamot i Bevilln.Utsk. Sedan R. o. Ad. äfven härtill lemnat sitt bifall, anmodade Hr Gr. o. Landtm. Hrr Elektorer att sammanträda till val af en ledamot i Bevilln.Utsk. efter Frih. Beckfriis och en ledamot i Riddarh.Utsk. efter Gr. Mörner. Hr Gr. o.
Ehuru jag respecterar hvars och ens rätt att besluta om sin egendom, så, enär ett vägrande att deltaga uti skiftet, på grund a4S Den 3 Mars e. m. af den föreslagna ändringen, icke har sin orsak uti den mindre fördel, egendomen af ett skifte tillskyndas, utan uti tillfälliga omständigheter hos ägaren, samt understundom uti ett infalt eller en bristande insigt hos denne, och hvilka alla tillfälliga omständigheter försvinna, då fördelarna af ett skifte förblifva oförändrade, har jag velat fästa Utskts uppmärksamhet på de olägenheter, som skulle uppkomma, om, inom samma skifteslag, först några få och sedermera andra af jordägarne skulle låta hålla särskilda skiftesdelningar å sina egendomar. Dessa olägenheter bestå uti svårigheten för de först skiftande att få orubbade förblifva vid sina en gång tilldelade ägor, då de andra jordägarne uti byalaget sedermera, och efter att hafva vägrat att deltaga uti den första delningen, besluta sig att genom ett annat laga skifte bereda sig samma fördelar, som grannarna redan fått tillgodonjuta. Om vid den första delningen ej någon annan ändring af de skiftet bestridande åboernas ägolotter får äga rum, än som är nödig för läget af de skiftessökande delägarnes egendomar, så skall ofta hända, att ej endast de förstnämnda åboernas ägolotter förblifva delade uti ett obegränsadt antal skiften, utan äfven att dessa skiften ligga spridda omkring de först skiftandes egendomar; och då sedermera skiftet skall företagas å dessa spridda ägolotter, kan detta ofta icke ske utan en hufvudsaklig rubbning uti den första skiftesdelningen, hvilken dock borde förblifva orubbad, alldenstund samtlige byamännen haft sig öppet att deruti deltaga. Dessa olägenheter kunna äfven inträffa inom samma by icke en utan flera gånger, allt som lusten att skifta sina ägor komme öfver än den ena och än den andra af jordägarne. En annan svårighet skulle förete sig vid anläggning af vägar, hvilka skola göras med afseende å skiftläggningen i det hela; hvaraf följer, att innan skiftläggningen för hela byalaget är bestämd, kan ej afgöras, hvarest vägar böra anläggas.
Kan, i anseende till de närvarande ledamöternes fåtalighet, sockennämnden ej i verksamhet träda, och anse de närvarande på nämdens handläggning beroende ärende ej tåla uppskof, egen desse, att af ansedde socknemän och helst sådane sorn förtroendeuppdrag innehafva eller innehaft, tillkalla så många som för nämndens behörighet att fatta beslut erfordras. 56 § (§ 50). Om framställande af proposition och ordningen för besluts fattande, gälle hvad i 23 och 24 §§ om sockenstämma sagdt är. 178 Omröstning sker öppet; och tillkommer hvar röstande En röst. Äro rösterna å båda sidor lika delade, galle den mening ordföranden biträder. 57 § (§ 51). Vid sockennämndens sammanträden före ordföranden protokoll, eller vare för dess ordentliga förande ansvarig. Han ombesörjer skriftvexling, emottager alla till sockennämnden ställda skrifter och framställningar, ansvarar för räkenskapernas ordentliga förande samt vårdar sockennämndens handlingar och håller öfver dem register, utan annan ersättning, än den godtgörelse för skrifmaterialier, postporto samt skrifvareoch räkenskapshjelp, som af sockenstämman anslås. De biträden, som vid utförande af dessa göromål kunna befinnas nödige, ege nämnden antaga och entlediga. 58 § (§ 52). Protokoll och beslut skall antingen genast eller sist vid sockennämndens nästa sammanträde justeras; dock kan sockennämnden, särskildt för hvarje gång, uppdraga åt två eller flera af sina ledamöter att, jemte ordföranden, justeringen verkställa. 59 § (§ 55). Kallas någon, sorn inom socken bor eller sig uppehåller, till inställelse hos sockennämnd, för att höras i ordningsmål eller ärende, för hvilket han inför nämnden är redo skyldig, vare han pligtig att kallelsen hörsamma, såvida han minst två dagar förut deraf erhållit del. Utebhfver han utan laga förfall, bote en riksdaler riksmynt till socknens kassa, och ege nämnden att genom förhöjda vitén till högst tio riksdaler nämnde mynt, förmå honom att sig inställa. Kommer han ändå icke, lite nämnden Konungens Befallningshafvande till. 00 § (§ 56).