Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
xvi Stats-Utskottets Af Hr Grefve v. Schwerin.• Utskottets yttrande, om nödvändigheten af de föreslagne nya StatsUtgifterne, synes hafva den vidsträckta syftning, att samma utgifter böra äga rum, ehvad myntvärdet vid denna Riksdag kommer att af R. St:r regleras eller ej; men då jag, i ett beslut om deras fastställande på sådant vilkor, icke kan förena mig, emedan jag anser all löneförhöjning, eller godtgörelse till Statens Embetsoch Tjenstemän för den försämring Myntet undergått böra uppskjutas, intill dess Myntet varder bestämdt, så att nya anmälanden om dylika behof vid hvarje Riksdag icke måga förekomma och ständiga tillökningar i Embetsmännens löner, under en fortsatt oreda i myntförhållanderne, blifva föremål för Ständernes öfverläggningar och föranleda Skatternes ökande; måste jag emot Utskottets yttrade omdöme i Usta Puncten reservera mig och i öfrigt åberopa min motion, det UtgiftsTitlarne icke måga till afgörande företagas förr än Myntfrågan blifvit definitivt afgjord. Af Hr CancellieRådet v. Hartmansdorff: För min del, anser jag Utskottet hafva bordt tillstyrka en bestämd tidj då den nya StatsRegleringen skall vidtaga, och att denna tidepunct bordt blifva början af är l83o. Skälen äro, att StatsRegleringen icke kan anses fulländad, och att inga beräkningar öfver blifvande tillgångar kunna göras, förr än dessa bestämmandet! ägt rum, hvilka nu synas vara desto angelägnare, som föga mer än ett qvartal af innevarande år återstår. Om ändamålet med detta underlåtande att utsätta den ordinarie Statsregleringens början, är att skaffa tillgångar för extra Anslag, genom uppskof med tillökningen i de ordinarie: så anser jag sådant vara så mycket mera oriktigt, som förseendet af Statens ständiga behof icke bör åsidosättas för de tillfälliga.
Man har tänkt sig, att sköterskorna själfva skola i en pensionskassa i mån af tillgångar göra årliga insättningar (dock med en stadgad minimiafgift); denna kassa är afsedd alt grundas på principen af ömsesidighet och själfhjälp. Genom sina egna insatser böra sköterskorna skaffa sig rättighet till en garanterad minimipension vid viss uppnådd ålder. Men om en sådan pension endast skulle bli beroende af sköterskornas egna premier, skulle den visa sig högst otillräcklig, ty enligt matematiska beräkningar kan en sköterska vid 50 år endast påräkna 75 kr. i pension, om hon i 25 år insatt 25 kr. årligen. Man får således icke räkna endast på sköterskornas egna bidrag, utan äfven hoppas på allmänhetens offervillighet för åstadkommande af en fond, hvars räntor skulle utgöra den nödvändiga ökningen i pensionerna. Utmärkelse åt medborgarinna. Intendenten T. W. Anckarsvärds efterlefvande maka fru Anna Lovisa Eleonora (Ellen) Anckarsvärd, född Nyström, har tilldelats medaljen i guld af femte storleken med inskrift: » För medborgerlig förtjänst ». Idun meddelade redan i sitt n:r 45 för år 1892 fru A:s porträtt i hennes egenskap af den då verksamma svenska damkomiténs för Chicagoutställningen ordförande. Den framskjutna kvinnans mångsidigt allmännyttiga verksamhet har gjort henne väl förtjänt af den nu vunna utmärkelsen, som väl närmast torde stå i samband med Fredrika Bremer-förbundets tioårsfest och den framträdande roll fru Anckarsvärd inom detsamma spelat. # » Skansens » sedvanliga vårfest har under den förflutna veckan pågått i likhet med föregå- ende år, anordnad till förmån för det populära friluftsmuseet, under medverkan af en mängd af vår societets alltid offervilliga damer. Arrangementen voro de mest lyckade och väder och vind i det hela ganska nådiga.
Hiilsoviiiiiieii, tidskrift för allrniin och enskild hilsov&amp;rd, yttrar i ' sitt nummer för den 1 febsiiari följande: r~SamZeZes na9 * amcZe O C ~ ~a9~cle~~t7ct L schom ett 7coawentreracZt och smakZigt ma~ %mg.mnedeZ a 9 - afven clen i hcvndezn ILOS oss inf6rda Zact0se~~incaca0.s Pris pr burk o111. kilo kr. 2,óO; ' l4 kilo kr. 1,30; l /, kilo kr. Erhiilles hos hrr specerihandlare samt i pa-di hos T J a. Winborg &amp; C: o, Stockhohz Kongl. Hoflewrantör. WI Magnusson. ':. (etablerad 1860) Försaljningslokaler: nedqea Ootten, en, tv&amp; och t9 * e tr. upp STOCKHOLM. Största lager i Kulörta o. siarta Ylle&amp;lädningstyger Kulörta och Svarta sidentyger Bomulls-Tvattklädningstyg.er Schalar och Resfiltar m. m. 0 bser era! Y Genom direkta förbindelser med iiioch utlandets förnämsta fabrikanter kan j ag erbjuda ofvannamda artiklar bättre och billigare an nagon annan ocli torde en hvar genom besök i mina lokaler eller genoiii reqvisition af profver ocli varor lätt blifva öfvertygad om fördelen att hos mig fylla sina behof af dessa artiklar. n Fru Camilla Collett og festen for hende paa hendes 80-aarige födselsedag den 23 Jan. (Brev fra Kristiania til Dagny.)
St:rs Riksg:sContoir med qvitterade räkningar styrkt, att utöfver de, enligt afslutade Räkenskaper samt nya Bolagets valda Directions uppgifter, uti Verket redan nedlagde 135,677 R:dr 29 sk., ytterligare Sextiofyra Tusen Tre Hundra Tjugo Två (64,322) R:dr 19 sk. B.'co, till fyllnad i den stadgade summan af 200,000 R:dr; blifvit uteslutande använde till utgifter, i och för nya Grufveanläggningen vid Ryd, och deribland de för vattenuppfordringen nödiga Ångmachiners anskaffande, skall nya Bolaget vara berättigadt, att, emot qvitto samt aflemnande af den uti itsta punkten omförmälde förbindelse, uti Riksg-.sContoiret lyfta de 67,400 R:dr, hvilka utaf köpeskillingen skola innehållas och till Verkets understöd tillskjutas. 4:o De till Statens ytterligare säkerhet inneliållnc 4°>ooo R:dr komma att qvarstå uti Riksg:sContoiret, intill dess R. St:rs Revisorer öfver Stats-, Bancooch RiksgäldsVerken, efter förrättad granskning af StenkohlsVerkels Räkenskaper, gifvit Hrr Fullmäktige i nämnde Contoir tillkänna, att föreskriften i första punkten af 1823 års Sttrs Beslut Blifvit behörigen fullgjord; Och må det ankomma på Intressenternes uti gamla Bolaget eget godtfinnande, att bestämma, antingen ofvanberörde summa af 4o,ooo R:dr skall afsättas uti resterande Capital på de Betänkanden, N:o 89. 449 de intecknade skuldsedlarne, eller i contant, di tillgång härpå förefinnes. 5:o
I följd häraf, och då äktenskapsförbindelsen emellan M. och G. måste beräknas från år 1814, borde all den egendom M. då ägde eller efter den tidep förvärfva!, jemlikt Irgens stadgande om giftorätt, skif - Den 18 Mars c. m. 349 tas emellan henne och honom; och då således barnen i andra giftet med S. icke ägde någon rätt i M:s före äktenskapet med henne år 1818 förvärfvade faslighet, borde deras lott i förhållande härtill blifva mindre Un G:s, hvilken alldeles icke, till nämnda barns förmån, kunde minskas, derigenom att fadren varit nog pligtförgäten att, ehuru fastad vid G., träda i gifte med annan qvinna. Utan alt vilja utdraga tiden med att för herrarne referera M:s svaromål härpå, såsom mindre upplysande, inskränker jag mig att uppläsa Just.rådet Stråles votum i frågan, då den slutligen afgjordes i Högsta Domstolen. Detta votum var af,följande lydelse: ”Ilandlingarne utvisa, att, sedan Elisa Sophia G. åren ”i8i5 och 1818 i England framfödt tvänne barn, hvilka ”hon förmält vara sammanaflade med landtbrukaren Chriatian M. under äktenskapslöfte, har M. år 182 1 i Sverige ”ingått äktenskap med Julie S., uti hvilket äktenskap, som ”genom hustruns år t8a3 inträffade död blifvit upplöst, tvänne ”barn blifvit födda. Först derefter år 1824 har, i anledn. ”af det utaf M. efter stämning gjorda påstående, att Elisa ”Sophia G. ej måtte tillåtas kalla sig Enkefru M., samt att ”underhållet för barnen måtte af domstolen bestämmas, G. ”yrkat alt blifva för
OeconomiaeIJtsk[ottet] får behålla den caracter, det fått i Regerings-Formens 53 § »att anmärka brister i de allmänna Hushålls-anstalterne och förändringar deruti föreslå», och att till 36 § efter orden »Skulle Piksens Ständer finna flera Utskott vara af nöden» tillädes: »såsom till upptagande af frågor om grunderna för allmänna Inrättningar af alla slag, ehvad de röra Upfostringsoch Undervisningsverken» etc. Riksdags-Ordningens 61 §. Då der anföres: Falla dervid rösterne till mer än hälften af de röstandes antal» etc., äro orden af de röstandes antal öfverflödige, och icke aldeles noggranne, emedan en af de röstandes voterings-sedlar är aflagd. Då längre ned anföres: »Inträffar den händelse att 2 eller 3 personer undfå de fleste och lika många röster» etc. göra orden de fleste en förvillelse och äro alldeles öfverflödige. Ty fastän de lika många rösterne ej äro de fleste, måste likafullt en särskild votering först anställas öfver den ordning personerne emellan, hvarutinnan öfver dem röstas bör. Riksdags-Ordningens 65 §. Den i 53 § af Riksd[ags]-Ordn[ingen] lemnade föreskrift, att till undvikande af paria vota, innan voteteringssedlarnes öppnande, en deraf bör uttagas och förseglad afläggas, hörer vid valförrättningar endast till de val, der en enda Den 22 September 1810 65 person skall utses. Då flere personer skola väljas, såsom Ledamöter till Utskott, Bancooch Riksgälds-Contoirs-Fullmägtige och Ledamöter till Tryckfrihets-Committéen, tjenar den till intet, utan kan tvärt om gifva voteringen, igenom en rösts uteslutande, ett orätt utslag emot de väljandes verkeliga pluralitets mening.
Vid Samma Utskotts yttrande i Memorialet N:o 59, i anledning af återremisser å Utskottets Betänkande N:o 19, i fråga om förändring af bestämmelserna i Kongl. Brefvet den 5 Februari 1808 och Kongl. Kammar-kollegii derpå grundade Kungörelse den 29 i samma månad, rörande företrädesrätt till besittning af kronojord lät Ståndet bero. Frän Högloft. Ridderskapet och Adeln. S. D. Fortsattes behandlingen af Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskollels Utlåtande N:o 161, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse med det af Kommitterade afgifna underdåniga Betänkande och Förslag angående Kommunal-styrelser, dervid förekom : Förslaget till Förordning om Kommunal-styr else i Stad. § 29. Bifölls. § 30. Bifölls enligt Utskottets förslag. §§ 31 och 32, Biföllos. S 33. Bifölls med uteslutande af ordet Tre. §§ 34 och 35. Biföllos enligt Utskottets förslag. §§ 56—40. Biföllos. § 41. Usta och 4:de momenten biföllos, 2:dra momentet, hvars första mening uteslöts, erhöll följande lydelse: ”Äskås omröstning, skall den ske öppen och efter upprop, och tillkomme dervid hvarje stads fullmägtig, en röst”. 3:dje momentet Bih. till R. St. Fröt. 1859 (f 1860. 9 Sami. 102 810 fröt-Utdrag den 9 Oktober iSöO. undfick denna lydelse: ”Blifva rösterna lika manga för särskilda meningar, galle den mening, som Ordföranden biträder”. §§ 42—44. Biföllos. § 45. Biföllos. § 48. Bifölls med den af Borgare—Ståndet beslutade lörändring. §§ 49—57. Biföllos. § 58. Bifölls med det af Utskottet föreslagna tillägg. §§ 59—61. Biföllos. % 62.
Låt henne märka, att hon kommit in i en ren atmosfer! I kunnen genom edra samtal med henne omärkligt gifva hennes tankar en rätt riktning. Visen henne lifvets faror i hela deras vidd, men på samma gång visen henne också, att hon inom sig bär kraft att kämpa sig igenom d e m! Låten henne märka, att I liten på henne, och uppväcken hennes själfkänsla att därigenom lättare motstå frestelsen! Det utfästa Iiederspriset Lären henne älska dygden för dess egen — ett större porträtt af h. m:t konungen skull och visen henne att » dygd är makt! » inom präktig, förgylld ram — har tillVisen henne, att följderna för en man äro erkänts signaturen A. H. för uppsatsen få eller inga, då däremot hennes lif får en » I sjömanshjärtan » i förra numret, och fläck, som icke kan utplånas, och att hon torde märkets innehafvare för prisets öfverdärför i detta förhållande skall, så att säga, sändande godhetsfullt sätta sig i förbinvara mannens samvete. Öfvertygen henne delse med om att en man, huru djupt sjunken han Redaktionen. vara må, dock i grund och botten måste f högakta en flicka m e d karaktär, han må motsäga det huru mycket han behagar! Låten det dock icke blifva i predikostil, ty elå går det blott in genom det ena örat och ut genom det andra. För en verkligt bildad, eget led. en som verkligen besitter själens bildning, Tät redaktionen af Idun! inte en sådan, som finner det under sin Jag hoppas, att Iduns redaktion ursäktar en fjänstvärdighet att samtala m e d sin tjänarinna, flicka hennes djärfhet att besvära med en artikel. Men jag kom att läsa » Träldomsmärke» i n:r 33 gifves det så många tillfällen att så ut den af Idun oeh jag fick ingen ro, förrän jag fiele svara goda säden, och det skall inte göras fördärpå. gäfves, därpå är jag viss. Det är många fel, jag vet det nog, men jag skutle Jag vet själf, genom egen erfarenhet, vara bra tacksam om » nåd får gå för rätt * och huru mycket godt en flicka har genom att, det finge komma till fruarnas kännedom.
På dessa grunder anhåller jag, det ifrågavar. lind. skrifvelseförslag mätte till Exped.Utsk. återremitteras, med föreläggande för Utsk. alt derutur borttaga orden — R. St. för deras del besluta — samt använda enahanda uttryck, som finnas begagnade uti det andra af mig åberopade und. skrifvelselörslaget, hvilket till sin natur är med det ifrågavar. så nära öfverensstämmande. Gr. Cronstedt, Fredr. Joli.: Till försvar för Exped.- TJtsk;s åtgärd ber jag att få uppläsa Lagsamt Allm. Besvärsoch Ekon.Utsk:ns tillstyrkande uti betänk. N:o 57, hvilket föranledt detta förslag till und. skrifvelse. Det lyder så liär: ”Utsk:n tillstyrka fördenskull, att den af Frill. Cederström föreslagna förändring af ifrågavar. 4 § malle på det sätt bifallas, att ett tillägg dertill matte af R. St. för deras del beslutas, så lydande: Ingen vare berättigad etc.” Då nu RiksStm gillat delta tillstyrkande, så liar det icke tillkommit Exped.Utsk. att se ärendet utur någon annan synpunkt än de sammansatta Utsk:n gjort. Hvad sjelfva saken beträffar, så hemställer jag till den sista värda talaren, huruvida han vill påslå, att Ilandels-bm, hvars i4 cap. icke är annat än en legostadga, äldre än den af år i8o5, alt denna balk, säger jag, icke är af civillags natur. Vidkommande åter del af den sista talaren påpekade förslaget till lind. skrifvelse ang:de lösdrifveriförfattningarna, så blifver det tillfälle att derom yttra sig, då detta förslag förekommer. Hr Hjerta, Lars:
Den besparing i dylika fragtkostnader, hvilken skulle uppstå, i händelse omförmälde 5oo tunnor lönings-spanmål blefve till Kronans disposition inom Länet anvisade, komme följagtligen, efter motionärens tanka, att fullkomligt motsvara den uppoffring Stats-Verket skulle vidkännas genom lönefyllnads beloppets bestämmande till 4»3[5 R:dr eller 2 1 5 R:dr utöfver ränte-spanmålens ofvanuppgifne årliga medelvärde. Utskottet har, uti sitt under N:o 287 afgifna utlåtande, hos Rikets Ständer hemställt, att alla indelta räntor och krono-tionden, hvilka äro till staters och corpsers aflöning eller serskilde verk och inrättningar med flere behof anordnade, måtte, med vissa undantag, till Stats-Verket indragas och ersättas genom conlanta löner och anslag. I händelse Utskottets omförmälde förslag skulle af Rikets Ständer godkännas och deras beslut af Kongl. Maj:ti Kader sanetioneras, blefve häraf en följd, att de skattskyldige inom vestra Fögderiet af Blekinge Län, komme i åtnjutande af den lin - Stols-Utskottets Utlåtande, .Y.o 2c?p. 19 dring i hänseende lill sina räntors utgörande, hvilken motionären sjnes hufvudsakligen hatva åsyftat; hvadan, i sådant fall, något serskildt yttrande i ämnet från Utskottets sida icke vore erforderligt.
Slutligen iröres godt hvetemjöl till en ganska hård deg (460 gr. ungef. ), s o m b ö r stå till andra dagen, då den utbakas till bra stora pepparnötter, som gräddas i varm ugn. Bättre o c h mörare pepparnötter får man leta efter, o c h de hålla sig lika goda året o m. Moster Agneta. Originell vinterträdgård. Man låter en snickare förfärdiga en trälåda, 3 dm. lång, 2 dm. bred och 1 dm. hög, dock något vidare uppåt — ungefär i form af ett baktråg. Denna målas m e d svart aspinalfärg utanpå samt en 4 cm. bred kant inuti. Sedan spikar man med möbelstift fast små bitar af torkad granbark, så att hela ytan är täckt — en o c h annan tallkotte gör god effekt. Hufvudena på stiften målas röda med aspinalfärg och se då ut att vara små röda lafvar. Denna låda fylles nu med löfjord, o c h däri planteras ganska tätt små fina ormbunkerötter samt blåsipphylsor med sina rötter. (S o m bekant kan man i november o c h december ute i löfdungar under löfvet finna blåsippor med stora svällda, nästan blå knoppar.) Öfverst lägges vacker mossa, o c h till sist nedstickas små kvistar af » den vandrande j u d e n », rikt växande bladväxt, så att en vacker grön fond bildas. Man kan också så litet timotej eller andra gräsfrön i mossan. Ställer man sedan lådan så mycket som möjligt i solen o c h vattnar med ljumt vatten, så har man vanligen vid julen den täckaste lilla plantering, där blå- sipporna sticka upp bland mossan och gräsen. Längre fram komma de finaste ormbunkeblad, som vara friska hela vintern — j a året o m. Moster Agneta. Husmodern och drickspengarne. JsLff Q j Ö j v a ^°S varningsrop mot oskicket af drickspengar ha tid efter aanan uppstämts, T men blifvit så allt genklang, har dm mattare och tills allt svagare nu igen det sista ekot daraf ej längre är förnimbart ens för den uppmärksammaste lyssnare.
Jag anser således bäst alt Ulsk:n få denna fråga tillbaka, för att behandlas i full öfverensstämmelse med den andra, som lärer vara under Utskms handläggning, hvarföre jag tillstyrker återremiss. Hr von Troil, Emil: Jag skulle anhålla att få veta huru målet blifvit behandladt i de öfriga Stånden. Skulle 20 H. t 3 98 Den C Februari f. ni. betänk, redan vara af 3 Stånd bifallet, så torde en återremiss ej kunna tjena lill något. Undert. Ridd.Secret. tillkännagaf, att endast från BorgareSt. underrättelse ankommit huru delta mål blifvit afgjordt; utlåt. N:o 133 bade af nämnda Stånd blifvit godkänd t. Statsoch BancoUtskms utlåt. N:o 133 blef af R. o. Ad. återremiltcradt. Företogs till pröfning Bevilln.Utsk:s den 23 sisth Jan. på bordet lagda utlåt. i\:o 37, i anleda, af gjorda anmärkmr vid Utsk:s betänk. N:o 32, angtde stämpling af spelkort samt afgiften derför. Hr von Hartmansdorff, Aug.: Jag vill erinra mig att, då detta mål förra gången förevar, flere ledamöter gjorde anmärkn. emot den förhöjda stämpelafgiften. Jag hemställer således vördsamt, huruvida icke R. o. Ad. finner den bevillningsafgift, som för det närvar, gäller, hvilken lärer vara 6 sk., bör vidblifvas i stället för de 8 sk., som bär äro föreslagna. Detta rörer första punkten i detta nya betänk. Dernäst förekommer i andra punkten, att frågan om provision för kortomslagens försäljning må förfalla. Jag befarar att om ingen vedergällning gifves för säljningen, så lärer försäljaren icke blifva särdeles mån 0111 afsättning, och då torde Staten snarare komma att förlora än vinna på denna karghet. Gr Mörner, Joh. Aug.: Hvad angar den förhöjda afgiften, så anhåller jag att
På dessa skäl finna Utskotten de i i:sta Momentet upptagne anmärkningar icke kunna föranleda Utskotten, att tillstyrka någon förändring i det afgifne Betänkandet. 2:0 Hvad dernäst angår det i ardra Momentet framställda förslag, att ovilkorliga påbud måtte utfärdas om Folkskolors inrättande i hvarje Pastorat, och att kostnaden derföre borde bestridas genom sammanskott af hvarje mantalsskrifven person ra. m., så finna Utskotten sig, till besvarande häraf, endast böra åberopa hvad det återremitterade Betänkandet i denna del innehåller. Hvarjemte Utskotten, i afseende på den framställda önskan om bidrag genom ett väl ordnadt fondsystem, få tillägga, att, i händelse ett sådant system redan vore infördt och egde rum, Utskotten visserligen icka skulle draga 1 betänkande att tillstyrka, det Folkskolorna mätte komma i åtnjutande af de tillgångar, som derigenom kunde beredas, men att, då detta icke är fallet, Utskotten sakna anledning, alt å framställningen härom göra afseende. 3:o Angående yrkandet om en närmare undersökning, rörande Kyrkornas disponibla tillhörigheter, samt tillgången af de inkomster, som falla af lediga Pastorsoch Comministers-beställningar, då tvister uppstå om deras återbesättande, anse Utskotten sig böra fästa Rikets Höglofl. Ständers uppmärksamhet derpå, att, utom det att en allmän undersökning härom Slatssamt Allm. skulle blifva vidlyftig och draga länge ut på liden, torde det för ifrågavarande ändamål vara vida lämpligare, om den utväg begagnas, som i 4‘e punkten af Utskottens Betänkande, pag. io, blifvit föreslagen, nemligen att församlingarne, efter pröfning i utlysta Socknestämmor och uti samråd med vederbörande Biskopar och Landshöfdingar, göra underdånig hemställan, i frågor om sådana tillgångar, då anledning dertill förekommer, hos Kongl. Maj:t, som icke lärer underlåta, alt, å framställningar härom, fästa allt det afseende, hvilket de kunna förtjena.
D, Då nu § nyo föredrog* Bevillning* och Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 68, öfver anmärkningar vid Betänkandet, i fråga om införande af Drawback, fann Borgar-Stlndet, enär det förra Betänkandet blifvit af de öfrige Riks-Stånden bifal' let, äfven för sin del godt ett låta dervid bero. Prat. Ut dr, d, !• Decemb. 18.13 S. D. Constitutions-Utskottets, i Memorialet N:o 80» uppgifna förslag till ändring i 43:dje och 44:de §. §. Riksdags ordningen blef, vid nu förnyad före. dragning, antaget att hvila såsom Riksens-StänJers Utlåtande till nästa Riksdag. S. D. Sedan Kongl Ma:jt, genom nu ankommen Nådig Skrifvelse af den xi. dennts gifvit Riksens Ständers tillkänna, att Kongl, Maj:t ämnar Måndagen den ga December kalla Ständerne på Rikssalen, för att dem förafskeda och Riksdagen afslu* (a; Så fann Borgare Ståndet, att den af Högvördige Preste-Ståndet uti Protocolls-Utdrag för den 6* dennes väckt a fr?ga, om underdånig anhållan hos Kongl. Maj.-t angående dag till Riksdagens aflysan. de, nu mera förfaller. S. D. Vid förnyad föredragning af Banco-Utskottets Memorial N:o 96, med hemställan om uppdrag åt Constitmions Utskottet, att med RiksensStänders rätt besluta, om behandlings sättet af frå. gan, rörande omsättnings-beloppet för Discont-ian Pro t. Utdr.d, 12 Deeemb. 182g, blef Memorialet förkastadt, och ansåg Borgare Ståndet en sådan åtgärd med denna förfallna fråga ej bora vidtagas. S. D. Neda*närande nu å nyo föredrogs Betan. Itanden biföllos. Stats och Banco-Utskottens:
Åtskilligt af dessa motiver kan och bör visserligen af oss med gillande omfattas, men åtskilligt annat öfverensstämmef deremot icke med den konservativa riktning, som inom detta hus är företrädesvis rådande; dessa sednare motiver behöfva vi ej godkänna. De allmänna öfverläggningarne utgöra numera en integrerande del af vårt parlamentariska statsskick, och utöfningen af denna rättighet synes företrädesvis böra tillämpas i sådana mål, som röra Stånden gemensamt. Då, såsom jag nyss nämnde, hvarje enskildt Stånd eger veto emot de andra i grundlagsfrågor, måste det vara af vigt, att de bästa skälen må kunna inför de samlade Stånden framdragas och göra sig så allmänt, som möjligt, gällande; och då den af motionären åsyftade frågan på ett högst väsendtligt sätt ingriper i organisationen af ett bland våra Riksstånd, så förefaller det mig såsom särdeles öfvervägande skäl förefinnas dertill, att just denna fråga äfven må blifva föremål för gemensamma öfverläggningar. Sedan öfverläggningen härmed ansetts fulländad, framställdes propos. å bifall till Hr Cederschiölds förslag, samt besvarades med många ja jemte några nej; och förklarades ja hafva varit öfvervägande. Härefter hemställde H. Exc., huruvida R. o. Ad., till följd af det nyss fattade beslutet, behagade inbjuda MedSt:n att deruti sig förena, hvartill svarades ja. Föredrogs och remitterades till BevilIn.Utsk:t Hr Tharns, Sebastian Mathias, d. 1 dennes bordlagde motion om införseltull å de artiklar, som i nu gällande tulltaxa äro tullfria, samt uphörande af vågafgifters och stämpelpenningars erläggande m. m. Föredrogs Frih. Cederströms, Rudolf, d. 1 dennes bordlagde motion, aug:de åtgärder till fortskyndande och fullföljande af presterskapets lönereglering, samt om graderadt minimum dervid för komministrars jemte vederlikars aflöning. Frih. Creutz, Steffan: