Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
På delta sätt torde lättast kunna förklaras, hvarföre försummad borgensförnyelse egt rum, att man nemligen hos Konungens befallningshafvande afvaktat en påminnelse, som befälet vid flottan ansett ej vidare ifrågakomma, i följd af Kongl, brefvet den 2 November 1824, jemfördt med Kongl, brefvet den 17 December 1816, ända till dess Kongl. Maj:t, genom nådiga brefvet den 5 December 1829, ånyo och mera bestämdt ålade befälhafvande amiralen skyldigheten att påminna Konungens befallningshafvande om borgens-förnyelserna. Af dessa anledningar »ynes dock, att Kammarrälts-rådet Sylvander torde kunna ega skäl till den förhoppning att af gunst och nåd vinna befrielse från den honom ådömda ersättnings-skyldighet, helst förre arrendatorn John Olsson äfvenledes är dömd, enligt Kongl, kammar-rättens utslag den 12 April 1836, att med defc han framdeles kan ärfva eller förvärfva godtgöra Kongl. Maj:t och kronan sin iråkade skuld i och för arrendeoch husrölebristen med 2,055 r:dr 46 sk. 7 rst. banko, och denne man ännu lefver och möjligtvis skulle kunna komma i förhållande alt sjelf betala sin skuld. Carlskrona den 12 December 1846. Nordensköld. G. O. Moberg. Protokollj hållet vid sammanträde emellan Kongl. Förvaltningen af Sjöärendena och Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar~rätt den 3o December 1846. Närvä rande: Herr Presidenten och Kommendören m. m. von Hartmansdorff, Herr Chefen i Kongl. Förvaltningen. Kontre-amiralen och Kommendören m. m. Kreuger, Herr Kommendören och Riddaren Blomstcdtj Herr Kammarrätts-rådet Älander> Herr Kammarrätts-rådet Edman, t. f. Amiralitets Kammar-rådet Protokolls-sekreteraren Bäckström. Eib. till R. St. Maj-ts Nåd. S. D. Herr Kammarrätts-rådet
Hanö Hxeellence Friherre ^Vacl>tmel« Asr, Cari ^6am. Sedan jag af flera Ridderska-» r;8 pets och Adelns Ledamöter hört föreslås at InstrvKion^ sragan kunde hwila til nästa Riksdag; hemställer jag, om icke Herr Grefwe» och Landt - Marskalken skulle be-, haga uptaga detta försiag och lata det inflyta i contra-, xrv^ostuonen. Friherre Oeäsrström, 61a,. Jag har re» dan proponersr at frägan om InstruAionsn kunde vfwerlemnas til den ewiga hwilan: men sedan oaktadt gjord propostrion, ingenting ännu ar beflutat, anser jag för min ostridiga rätt, at saken afgöres genom voreiwZ. Herr von Lcbultrenbeim, vsviö (den aldre). At intet hinder och uppehåll ivid BewillninaS» Utskottets arbete ma äga ruin, wille jag sör-fla, at, sedan Högloflige Ridderskapet och Adeln erkände billig» heten och behörigheten as en InstruAion för BenMningsUistoctet, för denna gången bemälte Utstött upgafwe til Riksens Ständers klens hufwudgrunderna för den nya Bewillningen och hwilka rättelser i. den föregående i syn» iierhek ansagos för nödiga; fa at Riksens Ständer derom kunde öfwerwäga innan Hufwudbeloppet fastställdes och någon repsrkmon werkställdeö»
Rättegangö-Balken gäller; likwä! och da, enligt hwad af Bonde.Skanbek anmält blkfwit, någon mistlydning, i denna del stundom skall hofwa ägc rum, hofwa Riksens Ständer, till förekommande deras, anfelt sig böra hos Everö Kongl Mastt i underdånighet anhalla, dec täcktes Eders Kongl. Majit yt. terligare t Noder förklara; arc emot meningen af 1749 ars Kong?. Förordning och lydelsen af Kongl. Brefwek den 27 Maji i8or Allmogen ej mera an andrs Rättsökande mä betagas den frihet, att till deras talans förande eller till Fullmägkig bruka fm skyldeman eller andre, som förberörde Lagens rum omförmaler, da be hofwa de dar nämde egenskaper. Riksens Stander framhärda Lo. Friherre kunck, ^clolsch, hade inlämnat ett Memorial, hwilket upplästes, sa lydande: Wördfamt Memorial. Det beslut Högloft. Ridderfkapet och Adeln fak. kadt att den Beskattning Riksens Högloft.
Ständers egen pröfning vördsamt öfverlemna®. Stockholm den 9 Aug. 182g. 9 OOOO @ ooco Eesv. och Ekon. ITLik. Betänkande)!. 1135 Utdrag af Protocoliet, hållet inför Riksens Högloft. Ständers A lmänna Besvärsoch EkonomiUtskott den 9 Aug. 1823. S. D. Herr Lenning yttrade: ”Det förtydligande af 1815 års Skogsordning Mctionairen önskat, i afseende på rättigheter, att föryttra täljde och kl nine Sfeeppsplankor, anser Höglofl. Utskottet föranleda till den önskan, det all inskränkning i rättigheten att införa och sälja täljde eiler kiufne bräder, både för inrikes behof och till export, borde upphöra; men, som jag ej delar samma tanka, ber jag att få anföra mina skäl derför. En god hushållning med skogarne har alltid ansetts nyttig, och iag tror ett sådant behof nu mer än förr förefinnas, hvarföre jag ock erkänner förbud emot afytiring af täljde och kiufne bräder, såsom skogsbesparande, allt för nyttigt, då en klåfven stock ej lemnar mer än 2 täljor, deremot sågad ända till 12 bräder; likväl böra, efter min tanka, klufna och täljda plankor af 14 till 18 alnars längd och 5 till 7 tums tjocklek få afyttras till Svenska Skeppshyggerierna, i anseende till deras oundgängliga behof deraf; nien anser deremot, att förbud emot export af alla sorter kiufne och täljde plankor och bräder bör fortfara till förekommande af en ändamälslös Skogsfcrordning, iijö Etsv. och Ekon. äfvensom att medgifven export af ifrågavarande Skepp^plankor i en framtid möjligen skulle förorsaka brist derpå, til! kännbar afsaknad för Svenska Skeppsbyggerierua.” Uti detta yttrande förenade sig äfven Herr Lundman och Möller. Ex Protoeollo, A. Fryxell, N:o 161.
A R:dr Banco 2,200,000 Tillgångar af olika Classer: StatsVerkets och RiksgäZdsContoirets skuld: utgjorde den 3r Dec. 1817, den förra * Den senare för begagnad Disconträttighet i Banken Dito för CreditSedlar och Poletter, hvars öfvertagning af Banquen nu föreslås: 4>22x>200» hvarå likväl bör afgå Kopparens värde i Poletterne med 27,746 7,762,473 2,118,620 4, i()3,454 Summa 14,074,547 750,000 hvarå blifver af betalt, under loppet af 1818 Utföres i rundt tal hvilken skuld med tredje qvartalet af i836 försvinner. Årliga Intraden blifver under tiden bestämd lika, eller BancoDiscontens fond: uppgår, enligt Utskottens betänkande till 6 millioner, utom lånen på publiqua papper; upptages till 6 p millioner, häraf är likväl 200,000 utlemnadt till Götheborgs Discont, och bör för att ej rubba den ställning, hvarvid provincerna blifvit vanda, i mån af hvad FilialDisconterne afbetalar, afgå till den lånefond, som i södra och västra provincerna är föreslagit alt bilda. Rester således Intraden af denna Hypolhekclass är 23 procent af Capitalet, emedan afbetalningen är 20, och räntan 3 procent. Då nemligen detta sker hvart halft år, kunna minst alla de 2j procenten anses vara tidtals dragne in i rörelsen emellan det allmänna och den enskilda, om ock alla omsättningar ej i samma månad af det halfva året ske; hvadan jag ock anser denne lånemethod skadligare, än alla med årlig omsättning, men tror att den med varsamhet bor, till sin största del, reduceras dit. På ofvanstående Capital utgör 23 procent
Län, anses genom Gårdfarihandel^ upphörande bomma att lida; det medger jag bunde val i någon mån inträffa, men skulle troligen snart, genom en inom Länet bibehållen arbetskraft, komma i ett naturligare förhållande än nu, då denna tillgång för det mesta tillskapas på bekostnad af aflägsna orters, genom denna handel, till fåfänga uppmuntrade tjenstefolk. Den magra jordmånen i de sju härader, hvilkas invånare ega rätt till Gårdfarihandel, anses som hufvudskälet för bibehållandet af denna tillåtelse. Deremot tager jag mig friheten anmärka: att Kongl. Maj-ts Befallningshafvande! i Elfsborgs Län fem års Besv. och EAon. Utsk. Betunhanden. 345 berättelse för förlidet år upplyser: att, ehuru Sju Härader i Vestergötland erhållit rättighet till Gårdfarihandel, är det likväl endast Kind, Redväg och As, hvilkas innevånare i allmänhet begagna en sådan rättighet. Detta förhållande, då dertill lägges, att dessa tre Härader ej äro bland de minst bördige i Länet, att invånarne till jordbruk samt mossars och kärrs odling begagna sig af både Dalkarlar och Vermländningar, samt då inom Marks härad, de sednare åren, saknats tillräckligt antal tjenstefolk af qvinnokönet, tyckes det obestridligen vitsordadt, att invånarne uti dessa tre härader äfven kunna utan denna tillåtna kringvandringen sig försörja. Jag tror den redan nog mörka taflan öfver Gärdfarihandeln ej behöfva mer skugga; mig torde endast, som ett bevis derpå, huru mycket annat än egne tillverkningar Gårdfarihandlande afyttra, få upplysa, att af en nyligen här i Stockholm falerad Lärftskramhandlares böcker inhemtas, att han på utborgningar till dylika personer förlorat 50,000 Rd.f hvarifrån är lätt att draga slutsatser om betydligheten af deras handel. Sjelfvilligt erbjuder sig för mig hågkomsten af de Norra orterne: Helsingland, Ångermanland och Vesterbotten, hvilkas tillverkningar säkert betydligen öfverstiga, hvad som Elfsborgs Län kan åstadkomma. 54ö Besv. ock Jilkon.
N:o uo. •*blifva oforändradt,'' dels ock derå, att, fastän i de Handlingar, dem Kongl. Majit, till närmare upplysning i mälet, latit Rikets Ständermeddela, '”den fråga finnes upptagen, huruvida ic*’ke de Städer, som ligga inom ständiga Kneck”tehållet, borde till Soldater, och de inom ”Eåtsmanshållet till Båtsmän inroteras, Kongl. ”Maj:t likväl funnit all fråga om det förra al”ternativet bora förfalla Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten, till hvilkas Utlåtande högstberörde Nådiga Skrifvelse blifvit öfverlemnad, hafva derjemte från Valloflige Borgare-Ståndet fått emottaga följande, dels inom motionstidens slut, dels ock med föranledande af Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse, gjorda hemställanden och afgifna yttranden, nemligen: i:o af Herr Lindqvist, som ansett den af de Kongl. Collegierne föreslagna delningsgrund, enligt hvilken 507 Båtsmän framdeles skulle komma att af borgerlig näring och rörelse underhållas, vara, likasom 1610 års åberopade Riksdagsbeslut, enligt hvilket senare 10 Borgare borde tillhopa utrusta en Båtsman, alldeles olämplig och ingalunda afpassad till Borgerskapets förmåga att, under nuvarande för Städernes handel och näringar ofördelaktiga förhållanden, kunna ifrågavarande prrestation utgöra; hvaremot Herr Lindqvist tillstyrkt, att, då Städernes urgamla skyldighet,att Båtsmän underhålla, skäligen kan som en grundränta betraktas, samt Stattsamt Oec.-Utsh. Uti. N:o no. 3 då, genom Kongl. Brefvet, den 3 Augusti 1780, blifvit i Nåder förklaradt, ’ att Butt•
N:o 4, i anledning af Riks-ståndens olika beslut angående vilkoret! för tillverkning och försäljning af bränvin. Beträffande 8 §, så vidt den är beroende af stadgandena angående bränvinsbrännings-redskaps klassifikation, 10, 12 och 13 §§, 18 § 2 mom, 28 § samt formuläret till mätningsoch stämplings-bevis å bränvinsbrännings-redskap, vidblef Ståndet, med afslag å inbjudningen, sitt förut fattade beslut och godkände den föreslagna voterings-propositionen. Öfrige delar af Memorialet lades till handlingarne. Från Heden. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogs och godkändes Bankooch Lag-Utskottens Betänkande N:o 1, i anledning af väckta motioner angående förändringar i lagstiftningen för Privat-banker. S. D. Efter skedd föredragning hiföllos Stats-Utskottets Utlåtande N:o 283, i anledning af väckt fråga om afskrifning och restitution af anmärknings-medel m. m., ådömde f. d. Regements-skrifvaren, Fältkamreraren P. A. Arell', Dito N:o 286, angående det Rotehållarne inom Norrbottens län tillkommande belopp utaf 1830 med 1846 års roterings-frihets-afgift för nya hemman inom samma län; Dito N:o 287, angående restitution af bevillning för den utaf konungariket Norriges bidrag till konvoy-kassan utgående aflöning; och Dito N:o 288, angående sökte löneförbättringar och föreslagne tjenstgörings-arfvoden vid Riksgäldskontoret, hvarjemte Ståndet lät bero vid Memorial N:o 284, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 241: och Dito N:o 285, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 242. S. D. Nedannämnde Lag-Utskottets
Då, i afseende på Pröfnings-Comitéens åliggande att granska Taxerings-Comitéernas åtgärder, och deruti vidtaga alla nödiga rättelser, Bevillnings-Stadgan icke föreskrifver några andra grunder, än de, som af Taxerings-Comiteerna skola tillämpas; så enär dessa grunder hufvudsakligen redan blifvit af samtlige Riks-Stånden godkände, förekommer här, likasom vid 50 §., endast fråga om förändring i redactionen af 112 §.; hvadan, och då Ridderskapets och Adelns beslut till syftningen i det närmaste öfverensstämmer med den af Utskottet föreslagne och utaf Presteoch Bonde-Stånden antagne redactionsförändring, Utskottet, på sådan* grund, anser, att denna förändring blifvit genom 3:ne Riks-Stånds beslut bifallen. I anledning af Utskottets, uti Betänkandet, N:o 11, pag. 23, afgifne yttrande, hvarutinnan Utskottet afstyrkt bifall till väckt motion om bestämmande af serskild Pröfnings-Comité för Götheborgs Stad, har BorgareStåndet förklarat .sig anse omförmälde motion böra bifallas; men som de 3:ne öfrige Riks-Stånden gillat Utskottets åtgärd i denna fråga, lärer densamma anses hafva förfallit. Bevillnings-Utskottett Memorialt N:o 21. §. 123. pag. 69. Utskottets förslag är godkändt af Bonde-Ståndet; hvaremot Ridderskapet och Adeln beslutat, alt uti denna §. skulle, i stället för orden: ”njuta i och för utöfningen af deras kall”, införas: ”njute i och för utöfningen af dess kall”; Preste-Ståndet erinrat om vederbörlig rättelse af förekommet redactionsfel, genom införandet af ordet ”njuta”, samt BorgareStåndet ansett ordet ”njuta” böra förvandlas till ”njute”.
Maj:t af förekommande synnerliga skäl, efter serskild ansökning derom, skulle finna för godt att härifrån bevilja eftergift, derföre, att den sökande ådagalaggt skicklighet, medelst utgifna skrifter, eller eljest under besridandet af värf, som berott af allmänt förtroende, hvilket tillstånd likväl borde hafva erhållits minst ett halft år förut, än den sålunda benådade Personen kunde komma i fråga vid omförmäldta embetens besättande; 2:0 Att, enär 28 §. Regerings-Formen synes inskränka Kongl. Maj:ts rättighet att förfoga om tjensters besättande, efter deras egenskap, hvarmed ingen annan lärer kunna förstås, än hvad de af ålder innehaft, Kongl. Maj:t ville återgifva åt de serskildta Embetsverken den rättighet, som i senare tider blifvit dem betagen, att förordna om åtskilliga lägre tjenslebefattningars fyllande, helst ostridigt är, att desse bäst äro i tillfälle att bedomina de Sökandes skicklighet och förtjenst, samt Konungen i alla fall är förbehållet att, efter anförda besvär, meddela de rättelser, som omständigheterne någon gång kunde påkalla; och 3:o Att, som flera vigtiga och ansvarsfulla Sysslors besättande, medelst Nådiga förordnanden tills vidare, icke kunnat undgå att medföra en vacklande och osammanhängande behandling af allmänna ärenden, Konungen 4 Allm. De sv,- och Ekon.- Utskottets Memorial, IV.o 2. icke malte förordna någon person till bestridande af en syssla på obestämd tid utöfver ett halft år, hvarunder tillräcklig erfarenhet säkerligen torde inhemtas, huruvida samme person besute alla nödiga egenskaper alt till Kongl. M; ij:is och Rikets sannskyldiga båtnad uppfylla sina vigtiga åligganden.
Lyckas jag till andra meddela något af donna lefvmde öfvertygelse, slcall jag prisa mig ' lycklig och ändamålet med inin lilla uppsats minnet. På blotta öfvertygelsens vag vinnes endlertid sällan några adepter. Man måste ge skäl för sig. Det är diirför jag här vill meddela några nf de intryck jag inhelutat af ett besök i den svenska gymnastikens hälgedom, det vill med andra ord saga i en af Central-. institutets gymnastiksalar. Hiir skola vi få se teorierna ~raktislrt tilllämpade. Och jag &amp; r fullt och fast förvissad därom, det behöfs. ej. något nier for att göra läsaren öfvertygnd. Det vm en gråkall nfton i november jag valt till ifrågavarande besök. Det var ej höst, det var ej vinter, det vägde mellan båda. Våta, snöslaskiga gator, vått och grått i luften. Tittade man handelsevis uppåt s&amp;g man ingenting af det s. k. h&amp;lahvalfvet, endast ett blygrått molnskynke, som utestängde blotta tanken p&amp; sol och hög luft. Man får en &amp; dan afton en liflig förnimmelse af att allt fri 1uftslif är dödt, att miinniskan oåterkalleligt ar hänvisad till sina fyra väggar, d&amp;r hennes lemmar skola stelna till i brist på utrymme och bröstet ~junka ihop i brist p&amp; luft att andas ut i. När man genomträngd af denna novemberstämning, efter att ha passerat Gymnastiska Centralinstitutets borgghdar, träder in i en af dess ggmn.astiksalar, a; L. det som om man med ens blefve förflyttad till en annan heuiisfer. Ar det mörkt och dystert därute, %r det här desto Ijnsare och gladnre. Det elektriska ljusets glödlampor lysa. iipp det stora rummet som 0111 det vore solklm dag, det höga taket siränlrer niimnog en friluftsst&amp;mning.
Äamererarett fellgren (Hkllnoea Äungggårb (Dito Ciroarn, meb 4 pär (tenar, går tjela året ©röna Äronoftfferi/ font betalar räntan efter Sforbefcofen 20,000 32,000 52,000 1,336 32 66 60 1.0 fSlrrenbet Sett ©fnftjMbigeg 9tamn ocf) Garacter. e ts *ts *3. ra <*b 1 § ra Remman ud& Sägenfjeter nt. m. ■ö> ra S 5b S na ♦t na CT ra «-C SV cr ra 5 s> 5> *-S ra or na s° Sf£ {8| SO ni —. ^ s <3S O s sv 35erebningg >o <ZT r-£ O § V7* o ‘O «-5 — o r: «s* 3 3 ra-. ra <fb SBeräfntng tiU 25ränrotngsS5eroiHning. ■ö> na | ra <Sb 3 sv: dr ra ♦ spannerpmb. so —a •ö ö ra r-e<3 3 or ra •ö SV <1 | p ■§* 5 a| s p « SV r-£ | 2 p S1 3 o~ § 3 p S* nta ra 53 ra or nS -*s <? örB *-V na »: -n 5 ra fS s> 3^ rå w • 3 na Cf ra r-» ra r® <1 «“S na ra ra or •31» ra ^5 SV o 3 r* £ or srgj ra c/> s.-?a -3iH ra sv O 3 t-s ra • or 2 3 «-* SV: t* Sn-3- ^§-§ o 0 2 ra<s. c §5* Sfi: C1» "§•« ^ S? S5eret>uing6? oct) XaperirtgSsSängö, ffroaruti upptecfnas ©ä|tgifrocrierö, 2Bärfcd)us ed?
Sorn dea öppna jorden härstädes till en ganska obetydlig del, under circulations-bruk, begagnas bil åker för hvete* råg, korn beli blandsäd, men deremot till största delen användes för trädgårdar, med fruktträd, tobaksplantering, potates, ärter, kål, samt åtskilliga andra trägårdsoch jordfrukter, har det blifvit ansedt lämpligast, alt i Tabellen upptaga alla dessa omformälda ,ordrymder under benämning A Aker, till det antal Tunneland Stads-Ingen.oren äng,frit. Ängsmarken, äfvensom Sko<* och Betesmark aro till deras utförda belopp i Tunneland af honom uppgifna dels efter elianor med tdlhorande beskrifningar, dels, hvad ängen beträffar, efter inhemtade särskilta underrättelser i afseende på det arlida circulationsbruket. Uppgiften på Hemmantalet., innefattande alla inom Hutvudstadens område befintliga jordegor, är äfven meddelad af Stads °«h, ,nnd'a ‘^»dlingar. samt i öfverensstämmelse med de 1 Kongl. Kammar-Collegu Skrifvelse den i5 November T8r6 fö reskrifna grunder för Hemmantals beräkning. För öfrigt får jag Carora I underd mg iet åberopa 3:dje puneten af upplysningarna vid 1828 års Tabell. , 6 • r 1 Sora 4:de PUllcten af nyss åberopade upplysningar inne MHy 'f “ Pä,de ‘ T^.ell-formulär.t införa coEer, 8delS fe AtAltf haf i TSidnhS’ 1 ,\r deraf, sedan utsädet afdragits, nät 1 Tabellen endast kunnat uppgifvas medelafkacimr.^, af Potatoes och Tobak, och äfven detta blott aproximatift ' S 4:0 -fia af,eSi har-dft ,lcke varit möili8t» 3“ närmare, än ungefärligen, uppgiga‘ «f de bär .
Adelns rätt att vid Riksdagarne representera finnes visserligen ej i de Adeliga privilegierna uttryckt, men har dock varit en sedan äldre tider hvarje Adelig famille tillerkänd frihet och rättighet, och torde hafva såsom sådan vunnit häfd och derigenom böra hänföras till privilegii natur, hvarföre den väl ock på det sätt som Grundlagen i sådana fall föreskrifver, borde blifva behandlad; men om Adelns sjelfskrifna representations-rättigliet också ej skulle blifva ansedd såsom ett hvarje Adelig famille tillerkändt privilegium, så må man väl dock ej kunna förneka den tillhöra hvarje Adelig familles särskilda »förmån, rättighet och frihet», hvarom 114 § Regerings-Formen ordar, och hvarföre väl ock en förändring derutinnan ej på annat sätt än nämnde § föreskrifver må kunna åvägabringas. Jag har i öfrigt biträdt det beslut, hvartill Utskottet i afseende å Grefve Björnstjernas motion, kommit, och har blott i afseende på motionens formella behandling, med Utskottet varit af skiljaktig mening. C. A. Wahlfelt. Häruti instämde Grefve Lervenhaupt, Mauritz. STOCKHOLM. Typografiska Föreningens Boktryckeri, 1800. Ri d d a r hus-U t sk o t tet s Utlåtande N:o 10. I \:o lO. Utlåtande, i anledning af Herr Anreps, Gabriel, motion om understöd för fortsatt utgifvande af »Svenska Adelns Attartajlor.» Hörsamt Memorial.
Paret blickade ifrigt ut genom fönstret, leksamt puffande undan hvarandra, skrattade, läste i resehandboken och sågo hvarandra allt emellanåt in i ögonen med så glädjestrålande blickar, att man kunnat tro dem vara ett förälskadt par, om ej de båda varit gråhåriga och burit prägeln af att hafva bakom sig ett lif af mödosam sträfvan, som gjort deras drag skarpa och deras händer grofva. Dagny OBS:. Bokkomitens &amp; iilan. af bö-cker för. barn och ungdom. ' 8: e haft: TIDSKRIFT FOR SOCIALA .OCH LITTERARA INTRESSEN INNEHALL:. * r Kvinnans inväljande i fattigvårdsstyrelse. Bust Roest, ' En fråga. Studie. Anna FZeetzuood-Derby, Mvad engelska damer göra för sitt lands silkesindustri. Böcker för bayn och ungdom julen ' 1894, 3 ?iåi ~redrika-~remer-F&amp; bundets bokkomité. 8 - _ Fredrika-Bremer-Förbundets adr,. : Drottninggatan 54, &amp; ~ ~ ' u n d &amp; och prakti&amp; undervisning. liimiias elever i dl&amp; slngs hnndnrbcten. Kurs, oinfi~t.tnniie 50 t&amp;., %.T-kr., en lektion, 2 tirn., ' 75 ö w. - Resan&amp; i t; ~ c k bestinima iokt~on %tid&amp; från 9 f. m. till J e. m. - 0B&amp;j Best.Slningar emottagns för uppritningar, nionterinpr samt fárfiirdigande af 1inneutstyrsl: t; r.-. - ' -: e .-. - A: .-. 17 A]] &amp; .- telefon - ?-l 17.:. &amp; V~f.l~hob.m. - ~ Riks3 ' 73.
Bank-inrättningen å delegarnes ansvarighet, endast för beloppet af deras tecknade actie-summa, kallas den Actie-Bank; grundas den på delegarnes ansvarighet, en f ör alta och alla för en, för falla beloppet af Bankens förbindelser, kallas den Solidarisk Bank. Ar Banken af det senare slaget, vare Bolaget dock obetaget, att med sig förena serskildt, endast i nion af gjord teckning; ansvarige Actie-delegare. 3 §. finnes vara till principen godkänd af håde Ridderskapet och Adelli samt Presteoch Borgare-Stånden; och få Utskotten , för sammanjenrkning af Ståndens skiljakligheter i afseende på redaclionen, vördsamt föreslå, det denna §. må erhålla följande lydelse: B/vicooch Lng-Vtskottens Memorial N',o 6. 23 Pelegarne i Bolaget böra inom sig utse en ansvarig och, efter Bolagets godtfinnande, afsättlig Direction, för att, enligt kungjord instrudion, och under sådan control af offentlig myndighet, sorn i denna Lag stadgas, Banken förvalta, samt i alla mål för Bolaget lagligen tala och svara. 4 §• t mom. är af Presteoch Borga re-S tå uden gilladt, med uteslutande af orden: ”eller Härads-Ratt" och "eller Landsort," samt enligt sistnämnde Stånds serskilda mening, med utbyte af ordet ",Bolagsreglorne” emot "Bohgs-contradetf och som dessa förändringar äfven instämma med den af Ridderskapet och Adeln beslutade redaction utaf ett häremot svarande moment, hvilket, i likhet med Presteoch Borgare-Ståndens beslut, utgår från den grundsats, att enskild Bank ej må få anläggas annorstädes än i stad, samt för öfrigt innefattar enahanda stadganden med Utskottens förslag, hemställes, att nyssnämnde redaction af s momentet må antagas s^ lydande: Enskild Bank får endast i stad inrättas; och skall Bolaget inför dervarande Rådstufvurätt, före Bankens öppnande, förevisa, så väl det af Kongl.