Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då i Ingressen till den efter 1812 års Riksdag utgifne Tryckfrihets-Förordning 86 § Regerings-Formen befinnes åberopad och dess lydelse införd skiljaktig emot sjelfva §:n, i så måtto, att efter orden »i förväg lagde» har blifvit insatt meningen: af Tryckfrihets-Lag en ej föreskrifne hinder, får Constitutions-Utskottet föreslå, att denna citation måtte återföras till fullkomlig likhet med §:ns lydelse i RegeringsFormen. I 1 § 5 Momentet föreslår Utskottet, att efter ordet »Boktryckeri» måtte tilläggas: eller Tryckeri för Musicalier. Då det stadgande såsom obilligt blifvit anmärkt, att de personer, hvilka såsom vittnen påskrifvit en namnsedel, blifvit ålagde författareansvar, derest icke den uppgifne Författaren stöde att igenfinnas, föreslår Utskottet följande förändring i 1 § 6 Momentet efter orden »inom Sverige boende Svenske Medborgare»: hvilka, i händelse Skriften inom laga tid åtalas skulle, författareansvar äligge, så vida Författarens namn och hemvist befunnes oriktigt uppgifne eller i sedeln saknades; i sammanhang hvarmed det öfriga, ifrån och med orden »eller ock» till och med »ifrån svaromålet uteblefve», alldeles skulle uteslutas. I 1 § 7 Momentet föreslås följande förändring af andra punkten: Utgifvare af Dagblad och Periodiska Skrifter vare alltid, i afseende på ansvaret, ansedd såsom Författare, derest han sig ej med dennes namnsedel försett, eller ej kan på annat sätt bevisligen uppgifva Författaren, åliggande Utgifvarén under lika förbindelse att tillse, det de vilkor, som vid utgifvandet deraf i denna Lag ytterligare stadgas, varda noga iakttagne. I sammanhang härmed föreslås i 8 Momentet samma §, efter ordet »uppgifvet», följande tilllägg: Kan Utgifvare förete namnsedel å Författaren till den åklagade artikeln, eller på annat sätt Författaren bevisligen uppgifva, vare han ifrån författareansvaret frikänd. I stället för den följande meningen, som begynner med »Domaren äger» och slutar med »Domstolen inkalla», föreslås följande såsom ett nytt Moment:
»3 01 att förrberörde Capital, i den mån det inflyter och af Kongl. Stats - Contoiret anordnas, må i Banken för denne Kongl. Directionens räkning insättas emot Ränta till Fem för Hundrade om året, sorn till Hans Kongl. Höghet aflemna* bör, jemte skriftelig försäkran om berörde Räntas riktiga betalande vid hvarje års slut; Alltså, och till underdånigste följe deraf, varder härmedelst på det kraftigasie försäkradt, art, så fort ofvarinärnnde Capital 100,000 R:dr Specie eller någon del: deraf blifver för Directionens räkning i Banken insatt, den derföre belöpande Räntan å 5 Procent osn året i proportion af Capitalets storlek och tiden, då det blifvit insatt, som här nedanföre för hvarje gång, tillika med Interesse - Betalningarne kommer att antecknas, skall till Hans Kongl. Höghet Hertigen Sjelf, eller den, Hans Kongl. Höghet dertill, å Sine Höga vägnar, täckes befullmägtiga, riktigt och ovägerligen emot behörige Qvitteneer utbetaldt varda nu och framgent intill dess Kongl. Majit derom annorlunda i Nåder täckes förordna, hvilket med behörige underskrifter och det i Kongl. Directionens brukliga Sigill, bekräftas. Stockholm d. På Kongl. Riksgälds-Directionens vägnar (L. S.) Ulric Scheffer. J. Liljencrantz. Joh. Ruther. O E. Lagerheim. Sv. Fjellman. Jac. Svanhals. Vidimeras C. Sylvan. Stats-Utskaitets Betänkande». Litt. E. CARL JOHANs med Guds Nåde, Svertriges, Norr iges. Göt hes och Vendes Konung, Var ynnest och Nådiga benägenhet med Gud Alsmäktig, Troman, Tjenare och Undersåter, samtelig® Fullmäktige uti Riksens Ständers Riks-! gälds-Contoir!
Hur kittlande sundt att känna blodet strömma i rytmiskt svall genom den ansträngda kroppen, där hvarje muskels värksamhet stegrades vällustigt, tills arbetet flöt ur hennes händer så fort, att tanken svindlade. Då kunde hon gripas af kungligt öfverdåd, lystet trängta efter att underlägga sig nya områden, nya vidder. Hon kunde på allvar drömma om att öfvertaga ett första klassens hotell eller grunda en affär — att gifva sig helt åt prosan, men en prosa i stort. — Närmare Gud till dig, närmare Gud till dig — sjöng flickan gällt och ogeneradt. Idkeligen ljödo de rytmiska, nästan muntra stroferna med de segervissa orden ... Utan minsta tvekan om sin allstorhet, sin alltillräcklighet ... De slukade allt annat, skyggade allt annat, tills jorden och månen och solen, allt försvann i deras vida, vida famn. En hatfull protest åt sig in i Matildas hjärta. Sången måtte hörts i villan bredvid, ty ett par röster stämde svagt uti, och uppmuntrad af själsfrändskapen skar Ellida uti, så att det skallade: Kasta ut bo-ojen, Kasta ut bo-ojen, Ack, se hur syndare drunkna i kväll. Då sköt en stor, skön, välgörande vrede upp i Matildas själ, och hon gick hastigt ut i bislaget och klippte af hymnen med ett hvasst: — Raska på Ellida, det där odrägliga sjungandet hindrar sysslorna, och du skulle skämmas att låta mig göra alla dina göromål. Ellidas armbågar hade lätt hvilat på tvättbrädet, medan hennes strålande ansikte varit riktadt utåt bakgården. Nu tystnade hon, slagen af en omättlig häpnad. Något sådant hade aldrig varit hördt i detta samhälle. Hon blossade till och hennes små ljusa ögon mötte Matildas. Matmoderns näsvingar flögo, och ögonen lyste af ett förakt, som hon tycktes njuta af att få visa. Ellida berättade sedan för sina vänner, att det icke var svårt att tro på djäfvulen för den, som blott ville. Nu slog hon ned sin blick och sade med tillkämpad mildhet, som verkade pinsamt:
gjorde h o s domaren, d e n tredje vikarierade f ö r den gamle prästen, o c h de trifdes alla så bra V i läsa alltså och läsa och få en lika tydlig som på det vackra kaptensbostället i glansen af fröken angenäm känsla af att kvinnan är en kropp. En med henne. Hon har tillåtit sig att i bref säga mig, hvad hon kallar — ' sanningen ' och — ja, jag har brefvet här, jag skall läsa upp det för dig, och om du tycker, att jag skall tåla sådant så » och hon tog fram ur skrifbordslådan ett bref, hvars nötta kanter tydde på, att det ofta varit framme i samma syftemål. Y ö r damerna '. V * - 6 n förmiddagslur. DUN 256 Lillys mörkblå ö g o n. Alla tre voro ohjälpligt förälskade i fröken Lilly o c h kämpade dagligen och stundligen en tyst k a m p o m hennes hjärta och hand, medan unga fröken nådigt delade sina gracer lika d e m emellan. Nu satt fröken Lilly och sof. Tassande steg hördes på sandgången. D e komm o närmare — närmare. Plötsligt skymdes bersåöppningen af en skepnad, o c h en uniformsmössa stack fram mellan löfverket. Det var löjtnanten. Han stannade häpen, då han fick se den sof vande flickgestalten. » A h », hviskade han, » riktigt söt, förbaskadt söt! Låt oss se efter hvad det är för lektyr som lillan tycker oml&gt; H a n smög sig närmare, vred ett tag på mustachen o c h tryckte m o n o c l e n fastare in i ögonvrån. » H e i n e! Bravo! Ståtlig militärpoesi », mumlade löjtnanten, som då han var på Karlberg brukat sjunga » Die beide Grenadieren ». Då löjtnanten stått en stund o c h m e d beundrande blickar betraktat den vackra taflan, böjde han ned hufvudet för att se, o m fröken Lilly verkligen sof eller endast låtsades. T y löjtnanten var en djärf natur o c h hade stort förtroende till tjusningens makt i sin uniform o c h i sina välvårdade mustacher.
I boren då helt visst gå till Percy F. Luck &amp; C:os Handelsakiiebolags storartade etablisernent, n:r 18 Jakobsgatan (eller till filialen n:r 8 Sturegatan). Denna firma har alltsedan den grundades 1 8 7 5 rönt det största och mest berättigade anseende. Firman har för öfrigt filialer både i Sundsvall och Örebro. Som Percy P. Lucks etablissement är det mest omfattande i sitt slag i vårt land, så göra vi ett besök i hufvudlokalen 1 8 Jakobsgatan. Huset byggdes särskildt och är från grund till tak inredt för affären. Våningen 3 tr. upp är afsedd för kafferostning, och där finnas nutidens bästa röstningsapparater, medels hvilka kaffet fullständigt behandlas, så att det bibehåller sin fina arom. I samma våning finnes också en särskild afdelning för alla O r i e n t e n s kryddor, hvilka här formalas och paketeras. I våningen två tr. upp äro kontorslokalerna belägna, och hela våningen en tr. upp är nu till julen inredd till en elegant exposition af varor, särskildt passande till nyttiga julpresenter. På nedre botten är den vanliga försäljningslokalen, hvarest biträdena på det mest fö- rekommande sätt betjena de köplystna, expedierande denna otaliga mängd af artiklar, bland hvilka kaffe, te, chocolad, viner, biscuits, frukter och konserver äro de mest synbara. Under hela s. k. Forssellska huset, sträckande sig ända ned till Drottningatan, återfinnas firmans lager och magasin, och i närheten en stor särskild vinkällare med de utmärktaste viner. Te är hos firman en specialitet, och importen af denna vara har på några år tredubblats. Ingen annan firma är heller så sorterad m e d kaffe och chocolad. D e n senare varan från Fry &amp; Son i Bristol, etablerad 1726, en af de största firmor i världen. O m denna cacao har vår framstående kemist professor O. Hammersten lemnat de amplaste vitsord. Vidare få vi i c k e glömma att förse oss med frukter, så väl färska som torkade o c h kanderade o c h säkert är, att vi få allt af bästa slag och till humant pris.
Tullvärde. 24 32 emot 1 Tunna dito, hvaremot 8 L:tt Bohvete och Korngryn, samt 6 L:#Hafregryn svara emot 1 Tunna Spannmål al nämnde slag. Speglar och Lampet ler Spetsar, Uddar, Blonder och Tyll, alla slag. Spillning, Affall och Spån, ej specifi cerade . Sten: Brynoch OljeMergeloch Skiffer, till Stentryck Qvarn-, Bensk All annan, ej specificerad , oarbetad, tillhuggen eller arbetad Stenkol Stenkolsstybb eller Grus och Cinders Qv T vantitet föi ullbcräkningen. 100 Rdr V. I Fri Fri tt Spelkort, sc Kort. Spermaceti, se Hvalraf. Spermaceti-Olja, sc Olja. Spiauter, se Zink. Spiesglas, se Antimonium. Spik och Nubb, se Jern. Spiritus Vitrioli, se Vitriol-Olja Spiritus-Vini och annan Sprit se Brännvin. Sten: Gips-, se Gipssten. Gjut-, sc Gjutstcnar. Stockfisk, se lisk, torr. Bil. t. Exp.-Utsk.s försl, t. und, skrif. Ar.o 386. 49 Tullvärde Storax Strumpor: Silkes . Bomulls Redgarns Linneoch Ylle , HalfStrumpordraga hälften af de för hvart slag här ofvan utsatte Tullafgifter. StrumpstickorafStål Strängar: Cantiller eller öfverspunna Baser Messingsoch Stål Tarm Stål: GjutGarfAndra slag . Stålarbeten, ej specificerade ^vanUtetTor Tullberäk ningen. I tt 1 par 1 par 1 par i par tt tt tt 100 tt 100 tt 100 Rdr V. 100 Rdr V. Införsels Tull. Stråkardor, se Kardborrar. Stylar, se Boktryck. Bill. t. R.
Och sedan i framticlen: att bli gammal och möjligen, om lyckan 3r god, f9 en förestSn~hrinncplats. N %r Gerda efter en s9dan iroligheti gick hem till sig, kunde hon ibland få ett uttryck för den andliga tvinsot, som tiirde henne innu mer än de andra, ytterligt medellös och beroende som hon var, och det lydde s i: alfvarfur tar nl / til~# shtt d snart fur ossh Glrolu. s T nom sSurosis:, en amerikansk qvinnoförening förrmutualimprovement, stiftad för i8 br sedan af den framstaende förfnttarinnan Mrs Croly (signaturen Jennie June), med olika afdelningar, representerande qvinnornas olika intressen, har nyligen diskuterats fragan, huruvida e n hustru borde ha regelbunden inkomst för sina tjenster som husförestanderska. Under loppet af diskussionen förttiljde en af dem frin landet följande historia till ämnets belysande: E n dag stod jag och gjorde mina inköp i byns handelsbod. En nervös, skygg liten qrinn? som köpt ntigra smbaker med sin man vid sidan, redo att betala dem, s9 att hon ej ens mitte fa röra vid .hansa pengar, vände sig ängsligt till sin herre och gemil, sä- gande: * Det är en sak jag miste ha, som jag glömde att skrifva upp p3 listan *. * Glömde! UK!, grymtade mannen. ~ H v a d ä~ det !. * Ett knappna1sbref.a Har man hört p&amp; maken? Hvar äro d e nilame jag köpte. %t dig i somrasim Historien gjorde intryck; och efter slutad Jisskussion enades man alla att instämma i en bekant dams yttrande, att den vanligaste och mest gifvande källan till hjerteqval. tvister, hbrda ord och hemlig olycka mellan i öfrigt hederligt, gift folk vore bristen @ l c18 Mar ofv~rens&amp;om~~~tlsc i godo, rörandc fordelningen af fami&amp;ns in~omsttr. S i Ibngt Sorosis.
Det förtjenar äfven uppmärksamhet, att, efter hvad hosföljande Extracter utvisa, under-halancen i vår Utländska handel ifrån och med år 1803 till och med 18 12, mindskats i samma mån, som exporten afNederlags-gods aflagit, och att elen förra ökats i samma mån, sorn dep sednare varit i tilltagande,' hvilket utmärker, att hfederlags-friheten föranledt till en ökad import och förbrukning af främmande varor, Huru förhållandet i denna del under de sist förflutna s:ne åren befunnits, derom saknar väl Utskottet officiella underrättelser; men att äfven under nämnde tid våra utgifter till andra l^ationer blifvit sträckte vida öfver vår förmåga, derom lemnar den mer och mer uppjagade vexelcoursen tillförlitlig upplysning. Erfarenheten är i detta, likasom i de flest», fall, den säkraste ledaren, och den har tillräckligen ådagalagt, att Bikets välstånd lidit genom en öfverdrifven importation ej allenast af sådana alster och tillverkningar, som kunna inom Eandet produceras och deribland hufvudsakligen Spannmål och Brännvin, af hvilka varor betydliga utifrån inkomne lager ännu ligga oförsållde, utan äfven af sådana främmande Ofverflöds-artiklar, som spridt en förderflig luxe till alla Classer af Medborgare och i många Eän förvandlat sjelfva Jordbrukaren antingen till en Handels-speculant eller till en agent för dessa slags varors forslande ifrån den ena Bandsorten till den andra. Den har äfven visat, att denna öfver all måtta upp drif - ■Bin 20 Junti drifna Import-handel jemväl i det afse^adet varit gf skadliga följder, att den uppslukat en stor del s^f både enskildta och allmänna Capital, på bekosta Mgd af de inhemska näringarpas trefnad.
Härom skulle de öfrige R-,petimé Standen genom Protocolls Utdrag ivördfamt och wänligen undervättas. Ux UiukOcoiio. 8. U. IrLLärllb. S. D. Den z Januarii. S. D. Till öfwerjäggning företogs Stats, Utskottets ankomne Memoria! af den 17 Wedne No, wembcr, innefattande Faslig dels akt hälften af Wästgvtha och Smalancs Dragon Reqeme»-ek, samt bagge ^känsla Cawaiicrie - Rgemente»-, hwilka nu bära namn af Husaroch Eawallerie - Rrgementer skulle sörwan''los kill fameri och dels akt wid hwcrje Cawallerie bör antagas ett witzt ansa! Hingstar till BezlMare. Bonde - Ståndet gillade M.morialet till alla delar urom hwad dek rörer Wastgölha Dragon, Regemente, hwirken ftaga förut denna dag genom bifall till Allmänna Beswärö- och Oeconomi^ Utskottets cftatne Betänkande för den 24 ststledne Ocrober hos Ståndet blifwit afgsord pä sätt der derom expedierade s-rskildle Protecolls Utdrag »visar. Om detta beslut skulle de öfrige Relpectiwe Standen genom Prokocolls-Utdrag wördsamk och wäne ligen unoerratraö. Dr suxira. klx krotoco!!». 8. k. 1'rägLrub. Utdrag af Protocollet hållet hos Bonde» Ständrt den 4 December 1809.
407 härflytande från anstalter i och för handelns beqvämlighet, d. v. s. bryggor, packhus, vågar m. m. På vissa ställen hafva sedermera speciel!, och till en del temporärt, andelar af dessa medel blifvit beviljade för vissa andra ändamål, såsom inqvarteriugar etc., men detta innefattar likväl icke någpn hjeltä md rättighet all fortfarande bibehålla en sådan inkomst för dylika ändamål, ty det är helt och hållet beroende af Konungen, att derom eller omständigheterna förfoga. Jag får således för min del, lika med de 2:ne förste lalarne och Hr Gripenstedt, begära, att betänk, må återremitteras till SialsUtsk., på det att målet måtte tagas i närmare öfvervägande och derefter ett sådant förnyadt yttrande afgilVas, hvartill jag anser den K. propos. föranleda. Frih. Baab: Då SlatsLTtsk:s Ordförande vid uppläsandet af de släders antal, som skulle komma alt förlora på den föreslagna regleringen af tolagen, deribland äfven nämnt Calmar, och jag just är närmast boende den stad, som kanske mest komme alt förlora de 5 första åren pä denna reglering, .så kau det måhända synas underligt, att jag icke ål mijer mig med utslaget, Men ehuru det är sant, att Calmar skall förlora omkring 3,900 r;dr de första 5 åren, har jag funnit i den K. propos. afsigten tydligen vara, alt hvarken denna eller någon annan stad skall efter dessa 5 årens förlopp gä miste om den andel af tolagen, som till följd af dess handel och rörelse rätteligen bör tillkomma den, utan att meningen är att, efter denna tids förlopp, göra om tolagsregleringen, med afseende på de inkomster, soia i hvarje stad hafva influtit.
Byggninga-balken omförmälde brandstodsföreningarne nu mera voro högst ringa, sedan hemmansegare, hvilken för åbyggnad eller någon del deraf, eller för säd, foder och boskap, tagit försäkring i brandstodsbolag, som för orten blifvit af Konungen stadfästadt, genom Kongl. Förordningen den 19 Maj 1845 förklarats befriad från att gälda brandstod, hvarom i lag och derpå grundad förening stadgas. Då högstberörde nådiga Förordning icke innefattade ett åliggande för hemmansegare att frånträda den på lagens stadgande grundade brandstodsföreningen, utan blott en tillåtelse att derifrån afgå, ansåg motionären deraf följa, att alla hemmansegare, hvilka för godt funno att, oaktadt berörde tillåtelse, i föreningen qvarstå, icke borde derigenom försättas i annan ställning eller åläggas större skyldigheter, än som för dem förut varit bestämde, och att således grunden för sådane hemmans-egares bidrag borde förblifva densamma,'som förut, eller i det förhållande, hvaruti hans hemmantal stöde till hela häradets, enär eljest den orättvisa skulle uppkomma, att en sådan hemmansegare, efter de llestes afgång ur föreningen, skulle komma att, i händelse brandskada tirnade, nära nog ensam eller åtminstone uti en vida högre grad, än hvartill nyss uppgifne grund föranledde, en sådan skada ersätta. Det saknades likväl icke exempel derpå, att Häradsrätt ålagt några få mantal, qvarstående i en brandstodsförening, som förut bestått af omkring 170 hemman, att ensamme gälda en brandskada af omkring 700 r:dr banko värde med nära 50 r:dr samma mynt, för mantalet; och närmare bestämmelse härutinnan vore således erforderlig. I följd af ofvan omförmälde förhållande, eller att så många utaf brandstodsföreningarnes delegare nu mera derifrån afgått, har motionären jemväl ansett det i Kongl. Förordningen den 26 Oktober 1743 förekommande stadgande, att hemmansegare skola genom kungörelse, uppläst i häradets kyrkor, kallas lill tinget, för att öfver sökt brandstod höras och yttrande afgifva, numera icke vara lämpligt.
En ung menniska som, genom en försummad uppfostran, är okunnig om lagens föreskrifter, som befinner sig i yttersta nöd, tillgriper ett obetydligt ptningevärde för att rädda sig och fat* tiga föräldrar, bör dömas såsom tjuf och blir derigenom urständsatt att med ett hederligt näringsfång kunna upprätthålla sitt i sin hemort fallna anseende. Inför lagen äro dessa visserligen skyldige „ torde hända icke alltid inför ett högre Väsende. — Det vore, till räddande af sådane 0'ycklige, ett Asylutn kunde inrättas, dit denna ungdom kunde skickas och där förblifva, under uppsigt af en redlig och Gudfruktig prestman och en vältänkande Ordningsman. Sedan densamma där blifvit behörigsn undervist uti Christendom och sedolära, sedan den der, igenom vana vid arbete, fått afsky för lättjan kunde den efter hand utsändas till andra orter än dem, der brottet blifvit begångit, på det att ingen förebråelse måtte missiördelaktigt verka på dess sätt att vara. Den kostnad Staten härigenom får vidkännas, blir mångdubbelt ersatt igenom de Den 5 Februarii. på detta sätt bildade, redlige och gode Medborgare. N:o 9. Hån! Excellence HerrGrejve von Engeström, Lars: Lättjan är visserligen, såsom ordspråket säger, alla la ters moder. De landsstrykare, olver hvilka Svenska allmogen så ofta beklagar sig, börja vanligen med att falla sina medborgare till last igenom tiggeri. Erfarenheten lärer, att nöden och orkeslösheten förmå dem till tjufverier, rån , ja tili och med till mord. Emedlertid äro de icke såsom lättingar förfallne till något rigtigt straff. Likväl skickas de till våra allmänna arbetsinrättningar, men desse som borde tjena till förbättring, äro, efter nuvarande inrättning, fullkomliga lärosäten lör alla möjliga odygdef. De sitta der i sällskap med stora bofvar och utgå derifrån merendels utstuderade skällmar. Såsom fångar tynga de å kronans Cissa och deras mängd sätter granskapet af deras fängelse uti en otrolig oro
Därpå styrde han kosan hem med den skäligen svaga förhoppningen, att allt skulle bli bra igen på onsdagssoiréen. T y föregående lördagsbal hade hon ju loft honom första polkan till onsdagen. Första polkan, andra valsen och kotiljongen dansar man ju alltid med en viss person, comme vous le saves, mesdames. Ändtligen kom då onsdagssoiréen, den så ifrigt efterlängtade. xVndtligen brusade tonerna till » Les soiréesi genom den vapenprydda salongen. V å r hjälte drack ett glas vatten och antog en affekteradt vårdslös min, i det han mumlade något om » nu eller aldrig » samt att » lyckan står dem djärfvom bi ». Nästa ögonblick befann han sig i Blå salongen. I midtsoffan satt Ebba med sin oundviklige herr kusin. » Fröken lofvade mig andra polkan. Man har just nu spelat upp. » » Har jag lofvat er någon dans? Nej, min bäste herr Carlström. Jag är uppbjuden af min fästman, grefve Falken. Som ni vet har vår förlofning eklaterats i dag. » » Fästman! » Alfred vände sig om, något mindre elegant än vanligt och gick ut i stora salen, något mindre stadigt än vanligt. Där slog han sig ned på en af väggbänkarne och började torka sin pince-nes med den där battisnäsduken, som saknade krona. A c k, hvad världen syntes honom mörk, då han skådade den genom de immiga glasen i sin pince-nes. Ebba von Reuters fordne kavaljer började känna sig mycket olycklig. Nu framstod det klart för honom, huru hela hans tillvaro endast varit en lång, lång suck, ända till dess han träffat henne. Då hade solen under några ögonblick belyst hans lefnadsstig, men ack, endast för att strax därefter åter gå i m o l n. » Ack, hvad notarien ser ledsen ut: alldeles som bror Gustaf när han dansar med för trånga skor. Men det är damernas vals, så- ledes — får jag lof? » Min olycklige hjälte kastade en blick på den lilla pigga stockolmskan, en sådan där blick, som tragedien ger komedien.
Utmärkande för denna i Östergötland belägna kurort är dess dess samt — Alla brukliga och bad, äfven veras. — m. m. — Billiga vilkor. — Mest besökt för mottager beställningar å Fanor, Standar, Vapensköldar, Kyrkbroderi m. m. (G. 3117) [1985] JL it é É å É På Em. Girons förlag; inånga järnhällor, förträffliga gyttjebad fuktfria G läge o d t k i ö en p s ovanligt u p p l a g a - härlig kalla varma elektriska och Nauheimsbad serElektricitet, magsköljning Barrskogsluft. Oodt, dietiskt magkatarr, reumatism, blodbrist, nervsvaghet, underlifslidanden m. fl. God musik mot billig afgifl. — Direkt ångbätsförbindelse Stockholm — Medevi med » Esaias Tegnér ». af Ch. Em. Hagdahl, med. d:r. [Fullständiga prospekt, anskaffande af rum m. m. genom » Brunnskontoret », Medevi. — Kolsyradt Medevivatten genom Apoteket » Nordstjärnan », StockN Y, omarbetad upplaga. holm, och » Brunnskontoret ». F ö r Breflåda. d a m e r n a! 3 st. Broderialbum med fina och smakfulla mönster erhållas portofritt, Ln. Annonsen kostar 1,25 pr gång, och svaren öfversändas kostnadfritt, om nödigt då 8 0 öre i frim. insändas till Josef porto insändes. Sjöberg, Tranås. (G. 2956) [1979] Tack för välkomna bidragen. Vi se er väl snart åter. Y. Z. Hur kan ni begära att vi skulle efterkomma en slik önskan! Edra vänliga tankar om Idun ha mycket gladt oss. Och med er våga vi verkligen hoppas, att de delas af flertalet af våra läsarinnor. af Naturligtvis! Leo. Sådana annonser mottagas ej anonymt. prisbelönta tillverkningar försäljas hos hrr specerihandlande. för fredagen den 2 5 april. ^0F~ Viner och safter försäljas Charlotte Handel; af G. R. P — n. (Med porträtt).