Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Till stöd för denna framställning hafva motionärerne hufvudsakligen åberopat nödvändigheten, att icke Norrland, med sina rika inaterialier till framtida blomstring, vid ett utbrytande krig skall ligga öppet och oförsvaradt, utsatt att blifva ett rof för fiendtliga förhärjuingar. De befästningar, hvilka af motionärerne afbågos, utgjordes af fältförskansningar af bjelkar och jord eller s. k. blinderingar, uppförda å en och annan punkt vid inloppen till några af de Norrländska hamnarne, och skulle dessa befästningar, hvilka synnerligast i Norrland med dess rika tillgång på skog kunde åstadkommas för en jemförelsevis ringa kostnad, vara af synnerlig vigt, dels såsom skydd för nödvändiga militärförråd, och dels såsom stödjepunkter åt det rörliga försvaret i Norrland, hvilket vid ett blifvande krig med säkerhet komme att öfvertagas af de Norrländska skarpskyttarne, de der förbundit sig att gemensamt försvara hvarandras hemtrakter. För att ytterligare styrka behöfligheten och nödvändigheten af ett kustförsvar i Norrland, hafva motionärerne vidare åberopat hvad ej mindre Landtförsvars-komitéen, än äfven Sjöförsvars-komitéen, uti afgifna underdåuiga betänkanden, beträffande denna fråga yttrat; hvarförutan motionärerne erinrat om de stora timmerupplag och dyrbara industriela anläggningar, hvilka i de Norrländska städerna skulle, i händelse af ett krig, lemnäs till pris åt fienden, som der kunde landstiga med en obetydlig styrka, så framt icke vid inloppen anlagda befästninga 36 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 51. satte innevånarne i tillfälle att med något hopp om framgång möta ett fiendtligt öfverfall. Enligt hvad motionärerne meddelat, har chefen för ingeniör-korpsen, i följd af nådig befallning att gå i författning om terrängförhållandenas undersökande vid inloppen till Hudiksvall och Sundsvall samt att uppgöra förslag till dessa inlopps försättande i försvarbart skick, redan låtit under nästlidet år verkställa de nödiga undersökningarne; och då Kongl.
R:dr 6 460,985: — 4 Kongl. Maj:ts Nåd. Denna inkomst staten, på grund af fastan 1865 boställens af dessa medel är R:dr 3 8 0,3 6 4: 33- del boställen vid Lands - kommer dock, sedan en särskilda nådiga Bref, blifvit från och med midtill Kronan, att ökas med de medel, som dessa för Kronans räkning kan inbringa. Beloppet ännu icke kändt, men beräknas här lika med den summa, indragna utarrendering hvartill boställenas uppskattningsvärden jemte boställsräntorna äro i staterna upptagna eller i jemnadt tal 27,400 R:dr; och då denna summa efter 2 R:dr kub. foten motsvarar 13,700 kub. fot spanmål, synes alltså inkomsten af arrendemedlen kunna upptagas till: Penningar R:dr 62,000: — Spanmål: kub. fot 154,000 å 2 R:dr 308,000: — 5:o Silfvertionde, myntarelön och slagskatt. Denna inkomst, som vid 1860 års statsreglering antogs till 16,000 R:dr, beräknades 1863 till endast 15,000 R:dr, men har under åren 1861—1863 i medeltal utgjort 16,949 R:dr och uppföres således nu med samma belopp som 1860 eller 6:o Kopparräntan beräknades 1860 till 1500 centner h 70 R:dr eller 105,000 R:dr, men 1863 endast till 1100 centner å 67 R:dr eller 73,700 R:dr. Då denna ränta under åren 1861 —1863 i medeltal utgjort 1142 centner, synes det år 1863 antagna beloppet 1100 centner böra bibehållas; men, då medelpriset å koppar, som år 1863 var 67
654 Del 22 Srpltmb k. I enlighet härmed före. flas följande Redaktion af förstaMomentet: Med behällen inksms! färsfäs all den warkeliga tillökning i förmögenhet, som nnder äret wunnits, genom afkastning af egendom, pen, ningar, eller hwad flagg näring, rörelse och besattning som halst, sedan ifrän afkastningen blifwit afdragne: i:0 alla de utgifter, hwarigenom den stattftylldigas tillgäng minskas; 2:0. Alla de omkostnader som i och7för Inkomstens ärhällande warit oundgängelige'; z:o. Skatter och utskyllder af alla stag; 4:0. Ränta för stullder; 5:0 Utbetalte hus» hyror för egit och rörelsens behof; 6:0. Föda och lön för de til ens yrke no, dige tjenare; 7:0. underhäll af nödige Byggnader; ä)ch 8:0 Förluster af en redan förwärfwad Egendom ge, nom hwarjehauda händel» ser, säsom eldswädor, Sjö. stada» banqveeoutep m. m. Deremot fär icke nägot af, drag frän ärliga inkomsten aga rum, ilo. Fär sädane Utgifter, hrvarigenom den fiattstyldiges tilgäng icke minstas, eller brvarigenom dest egendom fär ett emot Utgiften swarande ökadt wärde säsom utgifter för inköp Den 22 September. 655 af Lss eller Fast egendom; Fär nybyggnader, odlings och förbättringskostnader; 2:0 För förlust af päräk, nåd men annu icke ärhätlen winst eller inkomst; och ::o. Allt hrvad som af inkomsten ätgär till underhäll för den stattskyldige sjelf, hans famille och alla sädane personer, hwilka i och för utöfningcn af hans yrke, rörelse och naringofäncf icke äro oundwikeligen nödige, hwarunder utgifter för nö, jen och beqwämligheter jäm, roal begripas.
Dividvi eller Libidvi (Garfskidor) Dref Drefmat, eller gammalt och i stycken af högst 2 famnars längd sönderhugget tågvirke Dricka: Fritt. Fritt. 40 20 Cinders; se Stenkol. Cirklar, Passare och Cirkelbestick; hänföras under Instrumenter, Mathemathiska etc. Cochenille; se färger och Färgningsämnen. Cognac; hänföres under Bränvin. Cokes; se Stenkol. Coinpasser; hänföras under Instrumenter, Navigationsetc. Copal; hänföres under Gummi, alla slag ej specificerade. Cremortartari; hänföres under Vinsten. Curcuma, Gurkmeja; hänföres under Färger och Färgningsämnen, ej specificerade. Desman; se Muscus. Dosor; se Askar. Drakblod; hänföres under Färger och Färgningsämnen, ej specificerade. 492 Förslag till Tull-taxa. Dun, alla slag Emalj, i massa Enbär Etuis, med eller ulan tillbehör, al sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen Fartyg och Båtar, utländska med tillbehör Fenk o l Fernissa Fikon Filar och Baspar Fingerborgar och Springar, af andra ämnen, än Guld och Silfver Fisk: färsk saltad eller inlagd: Anehovis, Sardelller och Thonfisk Lax Sill Strömming all annan torr eller rökt: Gräsidor eller Sey Lax och ål Längor och Torsk med derunder inbegripne Rolseher. samt Klipp-, Stockoch Platteller Bredfisk andra slag Fiskskinn, oberedda eller beredda Fjedrar, ej specificerade, förlullas lika med det ämne, arbetad!, hvaraf de beslå. Fjäder, ospritad sprilad Fjäll, Hvalfisk-, eller Ossa Sepise Qvan tild för Tu 11 beräkningen. Införsels-tull. Riksmynt. R:dr öre. — Fritt. —rFri. Dyfvelsträck; se Assa foetida: Ekollon; sc Knapergall. Elfenben; se Ben. Enbärsmos; hänföres under Apotlieksvaror. Enbärsolja; hänföres under Oljor, feta, ej specificerade.
Ofver Expeditions-Utskottets Memorial i" angående förvaringsrum för öfverblifvande Exemplar af Bihanget till Riks-Standens Protokoll. 2. Angående de Löne-förhöjningar, hvilka vid 1815 års Eiksdag blifvit beviljade tjenstgörande Embetsoch Tjenstemän samt Vakt-Betjente vid Riksgälds-Contoret. Frän Ecg-Utskottet. Af den 22 sisth Maji, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utslopttets den 17 sistlidne April meddeldte Betänkande, angående Förslag tifl ny Concours-Eag. Frän Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet. Af den 91 dennes, i anledning af uppgifvit förslag ali erhålla ett för vissa år faststaldt Sädespris. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärsoch Ekonomi.Utskottets den 1 den. nes aflåtne samt den % i samma månad på bordet lagde Memorial, i anledning af de hos Preste-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående yrkade förändringar uti förvaltningen och redovisningen af de till Hospitalers , Eazaretters och Barnhus underhåll anslagne medel, fann Ridderskapet och Adeln att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Memorial borde läggas till Handlingarne. Da nu ;i nyo föredrogs Dag-Utskottets den 14 sistl. Maj afgifne samt den 1 dennes pa bordet lagde Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets den 18 sistl. Mars] meddeldte Betänkande, uti frågan om förändring af nu stadgade sätt för uppenbar Kyrkopligts verkställande; fann Ridderskapet och Adeln att, enär berörde fråga redan blifvit af Ridderskapet och Adeln afgjord , Utskottets ofvannämnde Utlåtande borde läggas till handlingarne. Fran Hogvårcliga Prest-Ståndet.
Denna motion har Utskottet behörigen öfvervägat; och ehuru Utskottet å ena sidan inser nyttan af Herr Cederschölds förslag, kan Utskottet dock å den andra icke undgå att finna huru dermed förenas åtskillig® olägenheter för Styrelsen af Allmänna Barnhuset, såsom t. ex. den föreslagna ovillkorliga rättigheten för barnaföderskan, att för ett år få förblifva såsom amma vid barnhuset, den hvarje vecka förefallande uppbörden af i Rd. 16 sk, för hvarje inkommet barn, samt skyldigheten för barnhuset, att för alltid emottaga barn, födda af mödrar från landet, hvilka i staden aflida; och som dessa olägenheter möjligen skulle kunna verka till rubbning i den för BarnhusDirectionen faststälda instruetion, kan Utskottet icke så ovillkorligt, som det önskat, bifalla Herr Cederschölds förslag. Utskottet får derföre inskränka sitt Utlåtande till dea vördsamma tillstyrkan, att Be>v. och Ekon. Utsh. Betänkanclen. 1453 Riksens Ständer ville inför Kongl. Maj:t framföra den underdåniga önskan, att Kongl. Maj:t, efter Barnhus-Directionens hörande, täcktes, sä vida sådant med barnhusets fördel, bestånd och tillgångar ban ega rum, i Nåder tillåta, det ogift moder i Stockholm må för alltid till allmänna barnhuset aflemna sitt barn, emot skyldighet, att om barnhuset dermed Tinner sig belåtet, antingen fä ett års tid der förblifva såsom amina, eller ock emot stäld, och af BarnhusDirectionen godkänd säkerhet, under 50 veckors tid erlägga 1 Rd. 16 6k. banco i veckan, hvilken afgift för barnhusets räkning, bör i Stockholms sparbank insättas.
Historien från 1824 är högst intressant och högst karakteristisk, men tyvärr här för lång — blott detfca: det visar sig, att man vid det tillfället icke tänkte sig att någon annan än konungamakten skulle förändra grundlagen; den var ju så ung, att den ännu icke kunde visat stora brister, och den varoch som blott kan gifva den radande majoriteten öfver-vigten, så vida det, i rak motsats till andra land skulle visa sig att den verkligen är det enda söm är uttryck för folkets önskningar. Förbittringen mot regeringen har blifvit så mycket större, som det absoluta veto icke kan inläggas, utan att samtidigt beröra de intills nu mest vanligt använda bestämmelserna i grundlagen från 1814. Med ödesdiger konseqvens har detta enda spörsmål frätt omkring sig, så att angrepp på bevillningsrätten, öfvergrepp, delning af sammanhörande beslut, ja till och med rätten till att genomföra allmänna lagar — hvilken är uttryckt så klart som ord kunna uttrycka en sak — ha följt slag i slag. Detta “ absoluta veto “ har alltså för folket blifvit liktydigt med en hel revolution i bestående förhållanden och en hel för-fattningsförändring, alltsammans insmuggladt på tolknin-garnes ljudlösa fjät mellan grundlagens rader. — Detta till uppfattning af den orubbliga känsla af omistlig rätt, som folket har. Vetots historia börjar först på 40-talet; då skulle det genom förklaring bli en makt. “ Monarkiens begrepp “ hade ju deras stolthet, deras sköld och värn; man var deremot redan van vid sådana forslag från Karl Johan och nu hade han en mängd, ett som just angrep det i grundlagen hvilket man ansåg innebära stortingets sjelfständighet: rätten att genomdrifva lagar utom grundlagen. Då man insatte den lösa förklaringen i svarsadressen, att ' konungen förmodligen efter sakens natur har absolut veto, skulle man, genom något som man antog vara betydelselöst, förmildra att man afslog alla hans förslag. Man kan, sålunda förstå, att denna förklaring kan hafva spårlöst gått förbi det allmänna medvetandet. Stortinget hade ju häfdat rätten der det gälde vid i fråga varande tillfälle, och såsom redan nämdt har det absolula veto aldrig stått som fråga om en enkel paragraf, utan om en hel princip.
Gäldenär, hvars egendom blifvit till borgenärer i concurs afträdd, må ej bysättas för gäld, som lian före concursens början gjort, utan i det fall, som i 49 § af Concurslagen den 12 Mars 1830 sägs. Är gäldenär vid början af concurs i bysättningshäkte, varde, sedan han bouppteckningen besvurit, derutur lösgifven. § 4. För fordran, som i gäldenärs concurs bevakad blifvit, eller för hvilken lian en gång varit bysatt, må ej bysättning kunna honom sedan åläggas, der borgenär ej visar skälig anledning, det gäldenär undandöljer tillgång, som efter concursen eller bysättningen honom tillfallit och till gälds betalning gå bör, samt gäldenären i thy fall ej gitter hos Konungens Befallningshafvande eller inför Domstol med ed styrka, att han sådan tillgång ej eger. § 5- Nu söker borgenär förbud å gäldenär att resa ur stad, eller ifrån den ort, der lian vistas, innan han å borgenärs lagsökning svarat eller rätt för sig gjort: är anledning att befara, det gäldenär viker undan, eller pröfvar Konungens Befallningshafvande nödigt, att han muntligen höras skall, då må slikt förbud ej vägras. Reser gäldenär ändock bort, varde återhemtad och, der borgenär det äskar, bysatt. § 6. Bysatt gäldenär förblifve i häktet, intilldess han rätt för sig gjort, der han ej i ofvan stadgade ordning eller efter borgenärens medgifvande varder förr lösgifven. Försummar borgenär att förskjuta hvad, jemnlikt 8 Lag-Utskoltels Betänkande} N'.o 1l3. Kongl. Kungörelsen den 7 Mars 1835, till gäldenärs förnödenliet bör bestås, skall den senare genast lösgifvas. Kongl. Maj:t förblifver llikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. CAHL JOHA N. A. Posse.” Utskottet, sorn jemväl fått emottaga de i afseende bärå, uti Högste
Instämmande uti de af Revisorerne i omförmälda hänseenden yttrade åsigter, fa Rikets Ständer, som icke kunnat godkänna de af Kuratorerne öfver stipendii - Expeditions-Ulskottets Förslag' lill und. Skrifvelse, N:o 53. 87 fonden i dessa ämnen afgifna förklaringar, i underdånighet anhålla det E. K. M. täcktes i nåder förständiga bemälda Kuratorer att för framtiden låta upprätta redogörelsen i enlighet med den af Revisorerne föreslagna method ; alt räkenskaperna höra omfatta en viss tiderymd, helst kalender-år; att sådana kostnader, hvilka fonden kan komna att af en eller annan anledning förskjuta, höra uti räkenskaperna såsom förskotter balanseras, intilldess sig visat, huruvida ersättning derför kunnat fonden beredas; samt slutligen att Kuralorerne noga tillse, attj hvad af fondens kontanta tillgångar icke erfordras till de löpande utgifterna genom utlåning göres fruktbärande. Exp en smede Is -räkning ar ne. Jemte anmälan att bland utgifterna å anslagen till skrifmaterialier och expenser m. m. förekommit i flera verks och inrättningars räkenskaper utbetalda arfvoden till tjenstemän i Postverket och Rikets Ständers bank, hafva revisorerne å detta förhållande fästat Rikets Ständers uppmärksamhet, enär dessa arfvoden utgått såsom vedergällning för sådana göromål, som syntes hafva bordt af ifrågavarande tjenstemän å tjenstens vägnar bestridas.
M. de fordringar Staten eger hos städerna Malmö och Ystad, för att dermed, efter i behörig ordning föregångne värderingar och på de billigaste vilkor, som kunna betingas, inköpa de stalloch magasins-rum för fourrage-pevsedlar, som af städerna Malmö, Ystad och Helsingborg nu egas, samt i och för inqvarteringen derstädes erfordras; och bör det öfverskott å fordringarna, som eiler köpsluten kan uppkomma, ingå till Riksgälds-Contoret, och liqvideras efter de grunder, som vid utlåningar äro stadgade. Hvilket allt Rikets Ständer, i anledning af E. K. M:s högstberörd« Nådiga Skrifvelse, skolat härmed i underd. anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 22 Januarii i835. Bih. til R. St. Skrifvelse iV-o 277. N:o 277., Uppläst och godkänd hos Ridd, och Adelö den 19 Jan. i835, Preste-Ståndet den ig Borgare-Ståndet den 22 — Bonde-Ståndet den 22 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förslag till Inc/varterings-Ordningför städer ne, utom Stockholm. (Statsoch Oecon. Utsk.. N:o 47-) S. A. Kr Sedan Rikets Ständer, så vä} vid 1823 som vid 1828—i83o årens Riksdagar, med fästad uppmärksamhet derpå , att ännu gällande InqvarteringsOrdning af den 6 Julii 1720 uti tillämpningen icke vore öfverensstämmande med de förhållanden, som i senare tider inträffat, enär inqvarteringsförmonen, å ena sidan, och inqvarterings-skyidigheten, å den andra, skiljaktigt beräknats å olika orter, hos E. K. M. i anderd, anhållit om författande af project till en, efter nuvarande tidsförhållanden lämpad, Inqvarterings-ordning, så väl för Stockholms stad, som för öfrige städer i Riket; har E. K. M., under den 21 sisth Junii, uti till R.
"Med fästad t afseende på vigten alt betrygga RiksgSl ds-Conlorets credit, och linder antagande, att förhållandena emelian Banke» och Riksgälds-Contoret böra vara uppgjorde, anser jag mig böra instämma i Herr W(erns ifrågavarande motion, och får jag, i grund häraf, reservera mig mot del af Ilöglofl. Utskottet, i anledning af berörde mot ion, fattade befclut, STOCKHOLM, iS3.fj hes J. JL Wittd«k, Banco-Utdottets Betänkande N:o /fA - i N:o 44. Ankom till Exp.-Utsk. d. 17 Sept. Betänkande, i anledning af Herr Professor Agardhs motion, om rättighet för Banco-Styrelsen, att utställa och försälja vexlar till curs, då Silfver-export är för den enskilde förmonlig, samt att uppköpa vexlar, då cursen håller sig vid eller tinder 128 skillingar. rån Hög vördige Preste-Ståndet är den 28 sistlidne Julii till Utskottet remitterad en af Herr Professor Agardh väckt motion, att, sedan det en gång blifvit såsom princip vid realisationen anlaget, att cursens stigande öfver en viss gräns skulle förekommas genom export af det Silfver, som Banken under föregående tiden uppsamlat och förvarat, men följden häraf blefve, att Banken måste införskaffa samma Silfver-qvanlum, som på nämn de sätt exporterades, derest icke Rörelse-Capitalet i Landet skulle till näringarnes förfång allt för mycket minskas, Banco-Styrelsen måtte bemyndigas att, synnerligen under den årstid, då export kunde egarum, utställa ochförsälja vexlar till curs, när Silfver-export blefve för den enskilde fördelaktig, och deremot åter uppköpa vexlar, när cursen folie till och under 128 skillingar.
Ees v.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, No 13. yttrat sin öfvertygelse vara, att den genom indragningen uppkommande bristen lattligen kunde i farans stund genom Beväringen fyllas ; oell bär Riksdags-Fullmägtigen Lars Pettersson från Blekinge Län i allo biträdt motionen, hvaremot Riksdags-Fullmägtige Ola Jeppsson och Lars Nilsson från samma Län, väl instämt i den yrkade indragningen, men ansett det föreslagne anlitandet af Beväring alldeles olämpligt; 3:o af Riksdagsfullmägtigen Olof Benjaminsson från Götheborgs och Bobus Län, som fästat uppmärksamheten vid de ofta förekommande svårigheterne för Roteintressenter uti hemman, kiufna i många och små delar, att utreda och, i förhållande till hemmantals storlek, fördela de till Båtsmans-beklädnaden hörande serskilda persedlarne ; hemställande alltså Benjaminsson, att, till undvikande af berörde svårigheter och till beredande af mera öfverensstämmelse och likhet i Båtsmännens drägt, Kongl. Magt och Kronan måtte öfvertaga bestyret, att förse Båtsmännen med klädespersedlar, emot det att Rotehållarne, efter det i Markegångs-taxorne å samma persedlar bestämda pris, derför erlade betalning; 4:o af Riksdags-Fullmägtigen Eric Jansson, från Stockholms Län, hvilken, i anseende till de stora olägenheter, sorn inom nämnde Län, vid Båtsmans-roteringens utgörande, uppstå, i följd af rotarnes kringspridda läge och det å många ställen allt för stora afståndet emellan stamoch strö-rotar, yrkat en ny rote-reglering, hvarigsliom ofvan uppgifne olägenheter kunde jemnkas och afhjelpa? ; uti hvilket yrkande Riksdags-Fullmägtigen Olof Persson från nyssnämnde
A. 161. — angående dess förvaltning under den sedan 1850 och 1851 årens Riksdag förflutna tid. ( 160 ) Riksgälds-kontoret, angåeDde inbetalning tilt, af en mot köpeskillingen för Hofbageri-egendomen i Stockholm svarande summa af Myntverkets tillgångar. I. 49. R. 127. III. B. 177. A. 183. E. 215. — angående ökad pension åt J. E. Lindberg, f. d. Bokhållare vid. IV. B. 339. V. A. 38. — angående dess bestridande af Riksdagskostnaderna vid innevarande Riksdag. I. R. 193. II. B. 88. A. 106. III. E. 101. — angående dess befrielse från erläggande af postporto. Se Postporto. — om understöd för dess Enkeoch Pupill-kassa. XI. B. 22, 105. A. 116. — angående öfverflyltning af Statens alla fonder och kassor till. XII. B. 245. A. 319. — förslag till sladganden angående de under innevarande Riksdag beviljade, oell till utgående från detta verk anvisade stats-ulgifter från. XV. 121, 145, 158. A. 159. U. 240. A. 264. — angående pension åt der anställde Kamreraren A. Biörk. XV. B. 162. A. 167. — förslag till atlöningsoch pensions-stater vid. XV. B. 232. A. 235. — angående erforderlig bevillning för dess utgifter. Se Stats-Utskottels Utlåtande N:o 371. — angående Hypotheks-förenings-obligalioners upköp af II. 301. III. R. 70. XII. B. 245, 319, 339. A. 341. -— ang:de alla Svenska Hypotheks-förenings-obligationers upköpande och försäljning genom. II. 29. R. 61. XII. B. 246. A. 320.
R:dr skulle, intilldess den föreslagna aflöningen kunde utgå, fördelas på de tjenstgörande Kommissarierne. 10 Öf verkonstaplar: lön, tjenstgöringspenningar och beklädnadsersätlning 466: 32. 10 Öfverkonstaplar: lön, tjenstgöringspenningar och beklädnadsersättning 453: 16. 2 Vaktmästare och 3 Ordonnauser: lön och tjenstgöringspenningar 300: — 120 Konstaplar, lön och tjenstgöringspengar 283: 16. 40 Konstaplar: lön och tjenstgöringspenningar ... i 240: — 200 Extra Konstaplar å 100: —. Ordinarie Konstaplarnes beklädnad och beväring Extra Konstaplarnes d:o d:o Tillfälliga lagningar m. m Arfvode för läkarevård åt polispersonalen Till belöningar för upptäckter af brott samt till uppsigt å misstänkta personer Omkostnader för polisvaktkontoren, skjutsoch transportkostnader samt åtskillige andra utgifter och omkostnader, såsom för skrif - 10,700 80,500 9,166 500 5,000 32 Transport|105,866j32 37 Transport 105,866 32 materialier, prenumeration å tidningar, tryckning af kungörelser och annonser, hyror, lyshållning, inköp och underhåll af inventarier m. m 8,000 Till Pensioner åt Befälet vid det upplösta Nattbevaknings-kompaniet 1,000 — Summa B:ko R:dr 114,866 32 Såsom tillgångar till bestridande af Anslag från statsverket dessa utgifter anvisades: 15,000 Från Stockholms stads Drätselkomm af Stadskassan ission: 10,000 af den till bemälde kassa ingående afgift hufvudstaden i minut försälja bränvin distillerade spirituösa drycker. för rättigheten att inom samt andra brända eller 16 Från Brandvaktskasse-Administrationen. • . 33,333 16
Genom Nådigt Bref den 1 November 1834 har Kongl. Maj:t till hvad Rikets Ständer i detta ärende hemställt, lemnat Nådigt bifall. 32:0 Tryckning af ett sammandrag af de till Femårs-Berättelserne inkommande Statistiska Tabeller. Förekommer till pröfning så snart samtliga Landshöfdingarne inkommit med sina Femårs-Berättelser, hvilket ännu icke skett. 33:0 Underhållet af en väg genom Dalarne, Helsingland och Jemtland. I öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer medgifvit i afseende på bidrag af allmänna medel till iståndsättande och underhåll af sådane Bil. till R. St. Just. Ombudsm. Emb. Ber. den 14 Jan. 1S40. vägslräckor å ifrågavarande väg, hvilka ännu icke ansetts skäligen kunna invånarne åläggas, har Kongl. Majit, genom Nådigt Bref den 3o Mars 1838, af anslaget å Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel anvisat 2,133 R:dr 16 sk. Banko till iståndsättande af den ännu icke till underhåll indelte vägen inom Gefleborgs Län; samt till afhjelpande af bristfälligheter å vägen mellan Härjeådalen och Jemtland, äfvensom till utfartsvägar till den nya vägen, anvisat en summa af i,3oo R:dr; och genom Nådigt Bref den 24 April i83p, beviljat Wenjans Socknemän ett årligt understöd af 1,000 Ridr under fem år lill uppbrytande af utfartsväg från Wenjans kyrka till nya landsvägen, och till framgent underhåll af så väl denna väg, som deras skifte af den på Statens bekostnad anlagde nya landsvägen. 34:0 Förklaring af 4 §• i 1824 års förordning om Vattenverks utrifning. Under den 14 Juli i835 har Kongl. Majit härom utfärdat Nådig Kungörelse. 35:0 Föreskrift till Landshöfdingarne att underrätta vederbörande då utflyttningsmedlen ulfalla. Kongl.