Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Gr:n tyckes sjelf hafva instämt i denna sistnämnde punkt, då Gr:n ej yttrade sig med anledning af Hr Stedts anförande i fråga om pension åt Biskopinna» Heurlin. Hr Stedt: Då jag sist hade ordet, undgick min uppmärksamhet alt skulderna elter Professor Agren uppgingo till 5,800 rdr och att alls ingen tillgång till dessas betalande förefanns. Jag lår, med omnämnande af detta, fortfarande vidblifva mitt förut gjorda yrkande. Sedan ölverläggningen förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm, att derunder hade yrkats dels bifall till Ulsk:ts hemställan i förev:de punkt, dels af Hr von Francken, att K. o. Ad., med afslag derå, skulle för sin del bevilja Professoren S. P. Ågrens enka, Märtha Christina Ågren, en årlig pension af (500 rdr, och dels slutligen af Hr Stedt, att Utsk:ls hemställan måtte afslås samt en pension af 800 rdr bemälda enka tilldelas. Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades ja och nej i blandning, sedermera propos. på afslag derå samt antagande af Hr von Franckens förslag, då svaren likaledes utföllo med blandade ja och nej, samt vidare propos. på afslag å merberörde hemställan och antagande af Hr Stedts förslag, hvilken propos. med nej besvarades, hvarefter propos. på bifall till Utsk:ts hemställan förnyades samt besvarades med blandade ja och nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Sedan votering blifvit begärd samt R. o. Ad., uppåHrGr:s o. Landtnäs framställning, beslutat att afslag å Utsk:ts hemställan samt antagande af Hr von Franckens förslag skulle utgöra kontra-propos::i vid den blifvande voteringen, uppsattes och justerades följande votens-propos.: »Den, som bifaller 76:te punkten af Stats-Utsk:ts Utlät.
Jag är bosatt i Södermanland, och har således haft ett intresse att bevaka, men jag har likväl icke röstat för vägen söder om Mälaren, och jag tror mig således kunna tryggt påstå, att endast mitt fäderneslands välgång har varit ledtråden för mina handlingar. Jag befarar, att i samma ögonblick denna fråga afgöres, inträder en reaktion i opinionen, och vid nästa Riksdag går allt förloradt. Jag har ansett mig böra påminna om detta. Möjligen har jag orätt. Hvad det finaneiella af frågan beträffar, får jag förklara hvad jag redan yttrat, nemi. att jag ifrar emot statsskuld; ty den medför icke rikedom. För en enskild person kan det möjligen vara motsatsen, men det hör till undantagen, oeh i alla fall är förhållandet emellan Staten och enskildte personer fullkomligt olika. Jag förenar mig med Gr. Liljencrantz i den finaneiella delen af frågan, såvidt den angår inländska lån. Man säger, att vårt rörelsekapital är för ringa; men jag tror, att det kan mångdubblas. Fransyska baukeu och dess diskont-system kan tjena till bevis derför. Detta kan inhemtas af tidskriften »Revue de deux Mondes» för några månader sedan. Jag har mycket mera att tillägga, enär frågan rör mitt fädernesland; men jag inskränker mig nu till att endast yrka återremiss. Hr Åkerman, Fredr.: I de vidlyftiga öfverläggningar, som egt rum i den stora frågan, som rör så mycket landets framtid och framåtskridande, frågan nemi. om jernvägsanläggningar inom Sverige, bar jag icke deltagit, ej derföre att jag icke hyser det lifligaste intresse för denna fråga, utan derföre att jag finner mina åsigter så skickligt framställde af talare, som här yttrat sig, att ett yttrande af mig skulle endast obehöfligt förlänga discussionen. Vi hafva emellertid nu kommit till en punkt i Betänk., då jag anser jag mig icke längre böra iakttaga tystnad, enär jag blifvit hedrad med förtroendet att vara en af R. St:rs fullmäktige i Riksg-.sKont., till hvars åliggande hörer, att verkställa de penninge transaktioner, hvarom här 2fi4 D e 11 13 Juni f. in. är fråga.
Den som, i öfverensstämmelse med Utskottets af två Stånd gillade förslag, vill Smidt, att gällande utförsels-tull, 4 sk. skeppundet st. v., bibehålies för Jern: smidt eller valStång-. sadt, »Stång-, Platt-, | tum tjockt och deröfver, under 12 tums bredd och öfver | tum fyrkant,» röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer nämnde artikel att vid utförsel vara tullfri. 44 Bevillning!—Utskottets Memorial, N:o 16. Smält Den som bifaller att, jemlikt Utskottets af tre Stånd godkända förslag, nu stad styckcn. ga(je utförsels-tull af 6 sk. för omvällde och 12 sk. för andra slag Smältstycken skeppirndet st. v. fortfarande bibehålles, röstar Ja j Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, blifva Smältstycken vid utförsel tullfria. Jemskrot. y enlighet med Utskottets hemställan, hafva Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden beslutat nedsättning af utförsels-tullen å Jernskrot, gjutet, smidt eller valsadt, från 2 R:dr till 24 sk. per skeppund st. v. Bidderskapet och Adeln åter har för denna artikel antagit följande redaktion och tull-satser: Jernskrot: »gjutet» 1 R:dr 24 sk., »smidt eller valsadt, äfvensom afhuggna Stångjernsändar,» 24 sk. per skeppund st. v. Såvida Ridderskapet och Adeln vidblifver detta beslut, lärer följande omröstning böra anställas: Den som bifaller Utskottets af tre Stånd godkända förslag, att åsätta »Jernskrot, gjutet, smidt eller valsadt,» utförsels-tull af 24 sk. per skeppund st. v., röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, antagas för denna artikel följande bestämmelser:
— Utelöpande ftredil-sedlar eller så kallade Rilcsgäldssedlar, 429,984 R:dr 33 sk., motsvarande i Bankomynt Återstående beloppet häraf, 412,828 R:dr 45 sk. R:gs eller 275,219 R:dr 14 sk. B:ko, affördt ur räkenskaperna, sedan den för dessa sedlars inlösande stadgade preskriptionstid med år 1845 tilländagått. Tr ansport Fastighet: Den af Riksgälds-Kontoret begagnade egendom (Efter den år 1842 skedda nedsättning i denna egendoms brandförsäkringsvärde, utgör detsamma icke mer än 58,755 R:dr 26 sk. 8 r:st.) Mfordringar för meddelade län tinder längre tid etter för vissa bestämda föremål: Lån af f. d. ningst-premie-kassan, emot 6 proc. ränta och inteckning i Kronans egendom Marieberg. (Af skrifvet enligt Rikets Ständers beslut vid 1845 års Riksdag) Dito af f. d. Lappmarlcs-Ecklesiastik-fonden till Uddevalla stadsoch Bäfve landtförsamling, emot samma ränta. (Inbetaldt under år 1846) Dito till Upsala Akademi å ett ursprungligt belopp af 50,000 R:dr, för nya bibliotheks-byggnaden vid nämnde Akademi, emot två procents årlig kapital-afbetalning och 3 procents ränta. (Beviljadt vid 1823 års Riksdag) Dito till Carlstads Stifts Domkapitel, för utvidgandet af Läroverken inom nämnde stad, emot 3 procents årlig kapital-afbetalning och 3 procents ränta, sedan lånet, som utbetaldes i December 1841, under 5 år innehafts räntefritt. (Beviljadt vid 1840 och 1841 års Riksdag) Dito till Strengnäs Stifts Dito, för utvidgandet och reparerandet af Skolhuset i Nyköping, emot årlig in betalning af 3 procents ränta för kapital-återstoden och ):del af lånets ursprungliga belopp, efter 5 år från lånesummans lyftning i Juli Månad 1845.
I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att som, efter hvad Hans Excellence tyckt sig finna, Ja öfverröstat Nej, Ridderskapet och Adeln således bifallit LagUlskottets ifrågavarande Betänkande. UppliiStes följande från nedannämnde Utskott inkömite Utlåtanden: Frän StatsUtskotlet: Af den 6 dennes: N:o r 58. I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition angående öfverlåtelse till 3'a4 Den 9 Ju ni i e. m. Stockholms Stad afen del utaf Kongl. Maj:ts och Kronans Tomt, Beridarebanan kallad, till HöTorgets utvidgande. Frän Bevillnin^sUtskottet: O Af den i5 sistlidne Maji: N:o 27. Angående Stora SjöTullsBevillningen. Lades på hordet. Upplästes 2:ne från RiddarhusUtskottet inkomne så lydande Hör sam ste Memorial! Sedan, till följd af föreskriften uti 1 Art. 16 §. af den för Högloflige RiddarhusDirectionen den 22 November 18a3 utfärdade Instruction, Directionen till RiddarhusUtskotset aflemnat dess till Högloflige Ridderskapet och Adeln ställda berättelse öfver hvad, under Riddarhusärendernas styrelse och förvaltning, sedan sista Riksdag sig i allmänhet tilldragit; så och efter det Utskottet icke allenast till pröfning förehaft de särskilda ämnen och hemställanden, som i berörde berättelse förekomma, utan ock fulländat granskningen så väl af RiddarhusDirectionens protocoller för samma tid, som ock af 1823, 1824, 1825, 1826 och 1827 årens afslutade Hufvudböcker öfver RiddarhusCassan, Adeliga CadettScholasFonden jemte alla Den 9 Junii c. m. 3a5 öfriga under Directionens förvaltning ställde Cassör och medel, får Utskottet nu, till följd 4 7 §•
Jag föreslår, att prot.utdr. öfver det fattade beslutet må uppsättas, så ätt det kan justeras i efter» middag och innan nästa plenum ingå till BondeSt. 21 H. 10 Den 9 April f. nr Medan jag nu liar ordet, får jag reservera mig emot Hr Gr. o. Landtnäs vägran att meddela propos. på mitt förslag. Uti 55 § man må ej kunna vägra propos. utom i det fall, då han finner en väekt fråga bokstafligen strida mot grundlagarnas lydelse; börande förut hafva skälen till sitt vägrande anfört. Häraf synes mig klarligen följa, att icke andra skäl kunna vara giltiga för en vägrad propos. än sådana, sorti städja sig på grundlagens bokstafiiga lydelse, icke på Hr Gr. O. Landtnäs enskilda omdöme. Grundlagarna innehålla icke ett ord angtde inbjudn:r; och det finnes altså icke någon §, som Landtm, kunnat åberopa för sin vägran. Jag anser honom altså nu hafva begagnat en rätt, den grundlagen icke inedgifver. Hr Stuart: Då jag anser hvarje EiksStånd berättigadt alt med eller utan vilkor antaga inbjudnafrån ett annat, får äfven jag reservera mig emot Hr Gr. o. Landtnäs vägran att framställa den begärda proposm. Underteekn. Ridd.Secret.: I anledn. af Hr Hjärnes framställning får jag äran erinra, att, i enlighet med hittills iakttagen ordning, det ifrågavar. prot.utdr. kommer att af mig i eftermiddag till justering anmälas. Det är endast då prot ut dr. af en särdeles vidlyftighet förekommit, som desamma icke i påföljde plenum efter det, då beslutet blifvit fattadt, kunnat till justering föredragas. Upplästes K. M:s den-na dag ankomna nåd. svar till It.- St., af d. 6 dennes, på deras underd. skrifvelse af d. vf Oct. 1834, angtde räkneenhetens bestämmande till en r:dr courant. • Remitterades till BancoUtsk. Gr. Frölich, Da v.:
» » Jo, barn, jag säger att du varit en oförståndig liten hustru, o c h det är endast fruktan f ö r att saker o c h ting skola gå alldeles i sär, s o m k o m m e r m i g att tala ut, o c h jag tror det är lättare o c h rättare att v ä n d a j sig till dig, än till min son. » ' Och h o n framlade i milda m e n tydliga o r d Johans ensamma tunga sträfvan o c h R o s a s bristande vilja att uppfatta o c h underlätta den. H o n kunde inte hjälpa, att h o n tyckte, att R o s a fört en mera sorglös o c h onyttig tillvaro, än h o n såsom en fattig m a n s hustru bort göra. » Ja, lilla barn, vänlig kände jag m i g alltid mot dig. Ser du, man blir lätt skygg o c h feg, då det gäller ens sons kärlek. O c h det är en så vansklig sak för en svärmor att söka råda o c h leda sin svärdotter. Tror du, att det skulle tjänat något till, o m jag sagt dig detta f ö r r? Logogryf. L u g n står j a g alltid under världens äflan, Men tar på sätt o c h vis d o c k del däri. De lärdes teser o c h de dårars skräflan Mitt inre ständigt blandar sig uti. Det kan förgifta dina sunda tankar, Kan såra dig o c h röfva sinnesro. Det kan o c k lugna känslorna i svallning Och lysa lycka in i ensligt b o; Det kan förtala, ljuga, hyckla, döma, Och det kan ö p p n a fängslets dystra port; Det kan o c k lyckligt k o m m a dig att glömma, H v a d ondt din nästa e m o t dig har gjort; Det kan upplyfta dig till lyckans höjder, Till ryktets E d e n m e d dess lagerkrans, Kan ge dig kärleksve o c h kärleksfröjder, K a n lugna dig, kan röfva b o r t din sans. Ja, tårar, löjen, hat o c h kärlek födas Utaf mitt inres oliktydda språk. Jag ännu aldrig af dess verkan stördes, Kritiklöst vållar j a g all världen bråk.
Presteståndet väckt och enligt protokollsutdrag af den 23 i ofvannämnde månad till Utskottet hänvisad motion, hemställt, att tillverkning och utgifning af sedlar å 16, 12 och 8 skillingar må hädanefter, sorn hittills, fortfara, till det årliga belopp, som af allmänna rörelsen påkallas, samt i sådant afseende hufvudsakligen förmält: att den årliga tillverkningskostnaden för ifrågavarande skillingssedlar skulle kunna i väsendtlig mån inskränkas; att banken, genom utgifning af silfvermynt i deras ställe, komme att tillskyndas en icke obetydlig förlust, i följd af den nötning, som, under myntets omlopp, drabbade den ädla metallen; att flertalet af folket icke skulle vilja, med undvarande af berörda sedlar, i deras ställe i allmänna rörelsen begagna klingande mynt, samt att det belopp i silfver, som till skillingssedlarnas ersättande åtginge, syntes lämpligare och med större fördel för banken böra användas till uppköp af utländska räntebärande statspapper, hvarom serskildt förslag blifvit af Herr prosten framstäldt. Utskottet, som vid behandlingen af detta ärende tillika tagit kännedom af det hos Banko-fullmäktige i ämnet hållna protokoll, får, efter noggrannt bepröfvande af de både för och emot den ifrågaställda indragningen af skillingssedlarna anförda skäl, afgifva följande yttrande: Då, i följd af realisationen och det i sammanhang dermed antagna myntsystem, tillgång finnes på silfvermynt å så låga valörer, som 1/4, 1/8 och 1/16 r:dr, lärer, såsom ofvan blifvit yttradt, ett fortsatt utgifvande från banken af omförmälda sedlar icke vara behöfligt för de dagliga liqviderna inom den mindre rörelsen. Att indragningen af dessa sedlar och deras ersättande med silfver bör medföra ganska stora fördelar för så väl banken, som det allmänna, skall Utskottet här nedan vidare utveckla ; och Utskottet anser dessutom att, genom vidtagande af en dylik åtgärd, det ändamål, som med realisationen åsyftades, skulle väsentligen befrämjas.
Beträffande den omständigheten ali de hemman, som ligga vid stora, mycket beresta vägar, få betala mera än de som äro belägne vid vägar, der trafiken är obetydlig, så får jag nämna att de förra hemmanen vid köpet blifvit vida drygare betaldta än de sednare. Man har vidare påstått, all jag yrkat, att skjutsningsafgiften skulle höjas endast, der entreprenad icke på något annat sätt kunde åstadkommas. Jag har icke sagt det, utan jag yttrade, att entreprenadafgiften skulle höjas till 28 sk. b:ko på de ställen, der det utröntes och uplystes af K:s Beflude, att hemmansinnehafvarne till entreprenören betalade en allt för stor summa, och der svårighet att åstadkomma entreprenad upstode dels med afseende på det stora antal hästar som behöfves,. dels lill följd af de hemmans aflägsenhet, från hvilka entreprenören kunda erhålla biträde. Förhöjning i entreprenad-legan skulle icke — yttrade en värd talare — bereda någon större -möjlighet att inrätta entreprenader, emedan skjutsafgiften af entreprenören toges högst obetydligt i betraktande, då deremot de afgifter, som han af hemmanen erhöll, utgjorde hufvudsaken. Till vederläggning häraf vill jag uplysa, att på många ställen betalas ingenting lill entreprenören och på andra ställen Den 1 Juni. 11 högst obetydligt; men jag frågar Eder, mine Hrr, om det är rättvist och billigt, att ett hemman betalar 50, 75, ja 100 R:dr, under det alt ett annat erlägger ingen afgift. Skillnaden är så stor, att pä 2:ne gästgifvaregård, hvilka icke äro från hvarandra längre aflägsna än 1.J mil, betalas i entreprenad på den ena 6 R:dr oell pä den andra 30 R:dr per hemman. Detta missförhållande härleder sig från rent lokala omständigheter, ty på ena stället äro byar och hemman så långt aflägsne, att entreprenören sjelf måste hålla hela det stora antal hästar, som erfordras vid gästgifvaregården, då deremot på det andra entreprenören kan från de närbelägne hemmanen erhålla det behöfliga antalet hästar.
Maj:ts nådiga disposition, användas för vårdande af forn lemningarne i Wisby. Men då Rikets Ständer, vid granskning af omförmälda plan, funnit sig ega anledning befara att, i anseende till ruinernas mängd och storartade beskaffenhet, genomförandet af samtliga de föreslagna åtgärderna skulle medtaga högst betydliga summor, hafva Rikets Ständer funnit sig böra i underdånighet anhålla att, om ökadt anslag för berörda ändamål skulle ifrågakomma, E. K. Majit då ville låta behörigen utreda, hvilka utaf de ifrågavarande fornlemningarne företrädesvis äro af det värde i konsthistoriskt hänseende, att de böra åt efterverlden bevaras, äfvensom beloppet af de kostnader, som derför liunna vara oundgängligen nödiga. 101:o. För inköp af en orgel åt Musikaliska akademiens läroverk har E. K. Majit begärt ett extra anslag af 4,000 Ridr; och hafva Rikets Ständer beviljat detta belopp. Expeditions-Utskottets Förslag till underd. Vidare har E. K. Maj:t föreslagit, att för fortsatt utgilvande af arbetet “Svenska språkets lagar44 måtte för år 1867 beviljas ett anslag af 1,500 Riksdaler'; och hafva Rikets Ständer till berörda ändamål för nämnda år anvisat föreslagna beloppet. 103:o. Vid sistförflutna riksdag anvisade Rikets Ständer ett belopp af 10,000 R:dr att under innevarande statsregleringsperiod årligen utgå, för att, enligt E. K. Maj:ts nådiga disposition, användas för bekostande i hufvudstaden af offentliga vetenskapliga föredrag i sådana ämnen, som företrädesvis tillhöra allmän bildning; och bar É. K. Maj:t nu föreslagit, att enahanda belopp måtte ställas till E. K. Maj:ts disposition, för att, under förutsättning att af staden bekostas ändadamålsenlig lokal samt dess belysning, användas till föranstaltande af dylika föredrag; och hafva Rikets Ständer jemväl för år 1867 ställt till E. K.
Nysinämde Konung har, med en utefwad enwäldsmagt, brutit och förändrat ct allmänt Riksdags Beslut, som frän alla Predikstolar kungjordt blifwit, nemligen om lve-cki^nons. grunden af Riksgälds-Oonton-8 Sedlarne, som fastsiäldes til l dels förminffning emot u^co, men som med en otillständig befallning til et Riksens Ständers Werk, som är Lauguen, förändrades til ädels belopp. Om trcnne Ständ, likasom uti en KposriUe, welat anförtro Konungen den Junit r8oo, "at widtaga sädane mätt och steg til u.6Lli'8I,tisEN8 befrämjande, som med bibehållande af Riksens Ständers Bewillningsrätt och Lanco - Författningarne, funnos wara de lämpeligaste och för de ffattdragande de lindrigaste;" sä hade dock det fjerde Etändet, eller Ridderskapet och Adeln sig icke om detta tillägg yttrat, hwar-före ock detsamma wiLxpestitionen, såsom nullitet förswann, och Beflutet utfärdades efter alla Ständens gemensamma öfwcrcnskommelse. Hufwudförbrytelsen ligger emedlertid deruti, at denne Konung förhöjt Riksens Ständers Bewillning ifrän ^del til ädel, dä expresse war stadgadt, at Bewillningen skulle Ntgä ester L»'r, ftrststKba Reallsatlons-grunben. Ehuru til följe af Säkerhets-^cwn Konungen Den ig Maj. 101 ägde, at börja krig och at stöta alla Rikswör bande ärenden pa satt Ronungen nytrigast synt"s, och säledes Swea
Rättegångs-Balken döma Underståthåilaren, för det han i omförmälda måtto missbrukat sin embetsmyndighet, att böta Trehundra daler silfvermynt med Etthundra femtio Riksdaler Riksmynt till treskiftes emellan Kongl. Majit ..och Kronan, Stockholms stad och Advokatfiskal; att då deri af Polismästaren, å Ofverståthållare-Embetets vägnar, vid förhöret med Brinck, den 8 November 1855 meddelade föreskrift, att kostnaden för Brincks forslande från Calmar till Stockholm skulle godtgöras af de medel, Brinck vid häktandet innehade, uppenbarligen saknade stöd af lag, ålades Polismästaren för det han sålunda fällt orätt dom att böta femtio daler silfvermynt, med Tjugufem Riksdaler Riksmynt, likaledes till treskiftes; atl vidkommande Brincks påstående om ersättning, så enär han icke ens åberopat någon omständighet, som kunde föranleda bifall till de anspråk, lian i berörda måtto framställt, men uppenbart vore, att Brinck genom häktningsåtgärden tillskyndats lidande, dömdes Underståthållaren att derför godtgöra Brinck med Åttatio Riksdaler Riksmynt, hvarjemte Polismästaren lörpligtades återgälda Brinck den af denne godtgjorda kostnaden för hans hitforslande från Calmar med Nio Riksdaler 16 sk. Banco, motsvarande fjorton Riksdaler Riksmynt.
Hvet du hvad, jag skulle så liga gymnaster öfva sig under vår framstående laudsgärna villa komma in till sta ' n, för jag tycmaninnas, fru Bergman Österbergs ledning (fru 0:S biografi och porträtt pryda just vårt n:r för veckan) ker det är så tjedsomt på lannet nu ner jag är van vid sta ' n. Där kan du tro, att Topafslutar sin uppsats med följande ord: Resultatet af en sådan vetenskaplig och systemapens hade höstagille i går och du kan tro, tisk fysisk uppfostran är, att kroppen utvecklas haratt där var en student och han fråga ' mig om moniskt, att gestalten vinner i symmetri och att Tiater och allting och vi dansa efter deras rörelserna präglas af ett behag, som ej på annat sätt gamla pianoskrälle och du kan tro att han kan åstadkommas. dansa utmärkt nestan bättre en Albin Frisk, fast Albin Frisk dansa så bra. Från K a - Evinnor i järnvägens tjänst. Nyligen har trina Topp kan jag hellsa, hon hellsa och den ryska regeringen gifvit järnvägsbolagen i kejsarfråga, om du inte kunne skaffa henne några riket rätt att äfven anställa kvinnor i sin tjänst. gamla Bazarer med Virkmönster i, för hon Det transkaspiska järnvägsbolaget har ej dröjt att tycker det är så ont om virkmönster nu för ställa denna nya förordning sig till efterrättelse, och bland de hundra » tjänstemän », som det nyligen entiden och det är det med, jag är så tje å att gagerat, befinna sig äfven 30 kvinnor. Stationsförevirka nu. Jag bara broderar men ner min stånderskor, lokomotivförerskor, bromserskor, elderkudde är ferdig, hvet jag inte, hvad jag skall skor etc. äro således nya värdigheter, hvartill valta mig till. Nu har jag ingenting mer att tids unga ryska damer kunna aspirera. Med skäl kan man räkna Ryssland, som i så många andra afsäga och måste derför sätta punkt. Helsa seenden visat sig motspänstigt i fråga om att erClara och Mathilda och Albin Frisk, om känna den vesterländska kulturens välsignelser, för du trefar honom och glöm inte att helsa att vara kvinnoemancipationens förlofvade land.
Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Memorial, M 94, angående bestämmandet af dels aflöningen lör Riks-Ståndens och Utskottens Kanslioch Vaktbetjening, dels godtgörelsen af vissa kostnader i följd af tryckningen utaf Riks-Ståndens Protokoller jemte dertill hörande Bihang Utskottets i delta Memorial gjorda tillstyrkanden och förslag biföllos, endast med den förändring att det månadtliga arfvodet för Stats-Utskottets Sekreterare för Riksgälds ver ket rörande ärenden bestämdes till 400 R:dr R:mt. Hvad vid slutet af Memorialet upplysningsvis meddelas, lades till handlingärne. S. I). Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets Utlåtanden, JV2 95, angående anslag till beredande af arbetsförtjenst för de behöfvande inom Marks härad af Elfsborgs län; och JV2 96, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående anvisande af medel till ett vägarbete i Norrbottens län, för afböjande af der befarad hungersnöd. Prot.-Utdrag den 2 Maj i863. 343 S. D. Föredrogs ånyo oell bifölls Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande, JM 114, i anledning af väckta motioner rörande medverkan från Sveriges sida till konungariket Polens ätei uppsa Wand'1. S. D. Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Sammansatta Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial, M 1, innefattande anmälan derom, att Utskottet antagit en särskild Sekreterare. Si! IX Föredrogs ånyo och lades tili handlingar?ne utdrag af Hedervärda Bondeståndets Protokoll den 22 sistlidne April, hvarigenom Med-Stånden delgifvits en af Carl Anders Larsson från Östergötlands län väckt och af Hedervärda Bonde-Ståndet till Sammansatta Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad motion om ändring? i sättet för s k juts n ings bessä r ets utgörande.