Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Anledningen till detta uteslutande måste hafva varit den, att i dessa embetsmäns löneförmåner ingå särskildt anslagne »resepenningar» för bestridande af de med nödiga embetsresor inom länet förenade kostnader. Utom det att Regements, chefer och militärbefäl, ehuru äfven de annars äro skyldige att utan särskild ersättning företaga resor inom regementets stånd, likväl erhålla ersättning för mönstringsresorna, torde, med afseende å Landshöfdingarne, derjemte böra tagas i betraktande: att mönstringsförrättningarne, för 75 ofvan föreslagne ordnande af ett fullständigt mönsterverk, antagligen blifva för mönsterherrarne hädanefter vida mera tidsödande och kostsamma, än hittills; att skjutslegan, sedan 1837 åis lönereglering för Landshöfdingarne fastställdes, blifvit särskilda gånger förhöjd, hvaremot de vanligen indelta resepenningarne, i anseende till förändrade föreskrifter om lösningsrätt och markegångssättning, minskats, samt att landshöfdingarne, som i allmänhet icke lära kunna göra dessa resor med mindre än 3 hästar, dessutom i sin egenskap af mönsterherrar ofta hafva att vidkännas åtskilliga särskilda utgifter af ganska kännbar beskaffenhet. I anseende härtill har Kommitén för sin del ansett billigheten fordra, att äfven Landshöfdingarne tillägges ersättning för de med mönstrmgsresorne förbundna kostnader. Såsom följd af Kommiténs förslag om anställandet af ständiga mönstringskom missarier, samt till undvikande af möjligen uppkommande tvekan om bestämmandet af rese-erstittning för Öfverstelöjtnant, hvilken i Chefens ställe bevistar mönstringsförrättningarne, torde det jemväl blifva nödigt, att dessa uti ofvannämnde § af underhållsreglemenlet serskildt nämnas. Med afseende å samma §:s innehåll har Kommitén fördenskull ansett sig böra i underdånighet föreslå det tillägg: att såsom berättigade till skjulsoch traktamentsersättning för beväringsmönstringarnes bevistande måtte nämnas jemväl
Den hittills medgifne rättigheten, att transportera skeende öfverbetalningar å Ban. co-Lån från en pant till en annan, fortfar än vidare, med det uttryckellga vilkor, att deraf till en person ej får beviljas mera, än inalles 6ooo R:d. antingen de transporterade medieh utgå 'särskildt af gamla eller nya Fonden, eller ock, mot olika Panter, lill en del af hvardera. Omsättning af lån på den persons namn, 'sorn genom laga fång efteråt blifvit egare af en beländ fastighets-pant, vare deremot, tilt det belopp, sorn i samma pant får qvarstå, lika som förr, tilläten, utan hinder af den skuld, hvarföre denna person lill gamla eller nya Fonden finnes häfta. Underdåniga Skrifvelser. §.•4. 1 Moirif På hvart och ett af de ifrån nya Låne-Fonden utgående ‘ Fastighetslån skall ovä gerligen erläggas årlig afbetalning uti Svenskt Silfvermynt eller deremot svarande lodta! myntbarl Silfver, reduceradt till Riksdaler efter nu varande Skrot och korn, med ett belopp af 2 för hundrade i ett för allt om året, heräknadt efter den summa, hvilken i Eancosedlar såsom Lån utgått. Efter 33^:dels års sålunda verkställd inbetalning, anses Lånet liqvideradt; Låntagaren obetaget att, om han så för godt finner, öka eller påskynda afbetainingen, och derigenom tidigare sin skuld afbörda; dock efter samma beräkning, så atnBanquen må för hvarje i Sedlar utgifvet lån af denna Fond kunna påräkna en återbetalning af 66* Procent i Silfver. ' 3 Mom. Vid panters försäljning för bri stande betalning, eller annars med Banco-Styreltsens lemnade tillstånd, skall följaktligen ingå bland-köpevilkoren, att lånet, efter ofvan uppgifne beräkningsgrund, antingen contant liqvideras eller lill det belopp, sorn får qvarstå, af köpaien öfvertages.
Anläggning af ny väg på östra sidan af Kalix eif, sorn ömlägges, statsbidrag : „i„ ’ anslag. mellan Neder-kalix och Mordjärf, 118,252. 7,000: Vägomläggning mellan Rånbyns och Töre gästgifvare gårdar - 30,652. 8,566: 32. — Umeå län: Väganläggning mellan Skellefteå och Jörns kyrko byar, (med anslag från riksstatens öde hufvudtitel) 86,796. 8,500: Östersunds län: Förbättringar ä allmänna landsvägen mellan byn Staa i Åhre socken och riksgränsen mot Norrige (rest å härtill reserveradt anslag) 2,500. 5,063: 8. — Vägomläggning inom Undersåkers pastorat, på sträckningen från Östersund till Norrige, 55,411. 22,225: Hernösands län: Vägomläggning mellan Hernösands stad och Näslands gästgifvaregård 10,048. 4,500: 79 — Vägomläggningar i Medelpad inom Tuna och Stöde socknar, på vägsträckningen mellan Sundsvall och östersund, (tillsammans) 4,742. 9,673: 16. Gefleborr/s län: Vägomläggningar mellan Gefle och Åsbacka i Wahlbo och Ofvansjö socknar 10,491. 8,000: — Väganläggning söder om sjöarne Dellen i Norra Helsingland, på sträckningen från Hudiksvall till Härjeådalen och Jemtland, 51,605. 18,666: 32. Vägomläggningar mellan Storbyn och Kårböle gästgifvaregårdar i Färila socken af Norra Helsingland, på sträckningen frän Hudiksvall till Härjeådalen, 18,351. 4,266: 32. Dito mellan Kårböle och Kålsätts gästgifvaregårdar, på samma sträckning till Härjeådalen, 52,884. 13,500: — Fahlu län:
Jag tror att det blefve svårt att sätta förordningen i verkställighet, om hela syftemålet med tullbevakningen, just i följd af författningen, kunde blifva, att, i stället för att bevaka kusten, inrätta ett polissysteme, hvarigenom man skulle upphacka inom landet hvarest det olofligen inpraktiserade godset funnes. Tullbevakningens högsta intresse blefve då, att iurendrejadt gods så mycket som möjligt inkomme, hvilket sedermera kunde tagas i beslag, och det komme således alt ligga i vederbörts vinstberäkning att åsidosätta bevakningen på kusten, men att deremot genom spioneri söka få reda på hvart godset tagit vägen. Jag lemnar derhän, om det kan vara nyttigare för landet att, sedan godset inkommit, detsamma må tillfalla tullkammarne och beslagarne, än om aldrig något sådant gods inkomme, eller alt man lagade så, att bevakningen kunde vid kusten taga godset, men alt deremot, sedan det inkommit i landet, ingen beslagare finge lägga vantarne på detsamma. Om godset icke finge tagas sedan det inkommit, så skulle bevakningen på kusten blifva så uppmärksam som möjligt; då deremot, i händelse förevarande stadgande sättes i verkställighet, följden blefve den, att bevakningen låter allt möjligt gods komma in, för alt sedermera söka göra beslag derå. Hr Prytz, Lars Adolph: Då Utsk:ns betänk. N:o 1 1 förevar inom Ståndet, så blefvo alla skäl å ömse sidor ronde 352 Den 26 Maj. husvisitationsrätten så utvecklade, att jag trott striden der» om vara utkämpad; men då den åter upprifves oell anmärkntr framställas, så nödgas jag, för besvarande deraf, ånyo inlåta mig i densamma. Först får jag fasta uppmärksamheten derpå, att då detta förslag redan är bifallet af 2tne Stånd, så skulle, i händelse vid en votering inom detta Stånd detsamma afsloges, ingenting vinnas; ty då komma två Stånd att stanna emot två, och då ålerginge vi till den gamla författningen, enligt hvilken husvisitation äger rum, ehuru icke efter de sundare principerna, som blifvit följda i det nu gjorda förslag, och följaktligen hlefve vinsten ingen.
JYs 6, såvidt det innefattar yttrande öfver väckt motion om uphäfvande af lagens stadgande, ang:de revisions-skillings erläggande för rättighet att fullfölja underdånig talan emot HofRälts dom och utslag i civila mål. fl. B. o. Ad. åtskiljdes kl. £ 3 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck, Onsdagen den 19 April 1854. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 2:ne prot.-utdr. för förmiddagens plenum samt pleniprot. f. d. 18 sisth Mars e. m. Föredrogs ånyo StatsUlskrs d. 5 och 8 dennes på bordet lagda Utlåt. JYs 71, ang:de regleringen af utgiflerne under Riks-stalens sjette Hufvudtitel. Detta Utlåt, företogs punktvis till afgörande. l:sta punkten, an:gde löneförhöjning för Stats-Rådets vaktmästare. Bifölls. 2:dra punkten, ang:de Bergs-Cullegium och Bcrgslagsslalcrne. Hr Åkerman, Fredr.: Då man sett den liberalitet, hvarmed StatsUtsk., vid handläggning af föregående punkter af detta Betänk, gått K. M:s framställningar till mötes, har man svårt alt förklara den njugghet StatsUtsk. visat hvad K. M:s förslag i nu förevande 11* 164 Den 19 A pril e. m. fråga beträffar. Af sjelfva Betänk, har man ganska svårt att finns^ orsakerna dertill och de sväfva alltså för mig uti ett visst dunke^H serdeles då jag betraktar det sätt, hvarpå denna fråga vid föregid^B Riksdagar har blifvit behandlad. Man erinrar sig nemligen att vidH 1847 års Riksdag gjordes af K. M. framställning om Bergs-Colhii^ indragning, och dess förvandling till ett verk med förändrade for1 mer och en fåtaligare personal. Detta ogillades af R. St., som ansågo j det förmånligare för ärendernas behandling om den collegiala forI men bibehölls. Vid sistliden Riksdag väcktes denna fråga hvarken « å K.
Tryckt hos A. G. Hellsten, 1840. Stutsoch Lag-TJ Ishot tens Betänkande, N:o Ii3. Ånk. till Exp.-Utsk, don a3 December, kl, i e. ta. Betänkande, i anledning af väckte motioner om ändring och tillägg uti Ansvarighets-Lagarne för Rikets Ständers Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoiret, i afseende pä lyftningen af det s. k. Stora Creditivet, IIos Högloft. Ridderskapet och Adeln har Herr Cederschiöld, Pehr •Gustaf, och hos Vällofl. Burgare-Ståndet Herr Halling väckt motioner derom , att, sorn, vid sista Riksmötet, den förändring i 63 §. Regerings-Formen af båda Statsmagterne blifvit antagen, ätt jemväl det så kallade Stora Creditivet, eller det, som Konungen vid infallande krig, efter utfärdad Riksdagskallelse, eger lyfta, anvisats på Riksgälds-Contoiret, men någon ansvarspåföljd ännu icke stadgad för Rikets Ständers Fullmägtige i nämnde Contoir för den händelse, att de bryta den förseglade anordningen uppå eller utbetala Creditivet, innan Riksdagskallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord, Rikets Ständer måtte för sin del besluta och, för alt deråt bereda kraft af lag, till Kongl. Maj:ts Nådiga stadfästelse i underdånighet anmäla det tillägg till Ansvarighets-Lagen för Rikets Ständers Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret, som i berörde hänseende vore nödigt, och den ändring uti Ansvarighets-Lagen för Fullmägtige i Banken, som blefve en följd deraf, att 3 §. i denna Lag ej mera för dem. funne tillämpning. Statsoch Lag-Utskotten, som tagit dessa motioner i öfvervägande, tillstyrka, dels att Rikets Ständer för siri del besluta och till Kongl. Maj:ts
Föredrogs och remitterades till Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t Hr von Köchs, Nils Samuel, den 14 dennes på bordet lagde Den 15 November f. m. lil motion N:o 64, om utverkande af rätt för Svensk undersåte att utrikes idka handel eller annat yrke m. m. Föredrogs och remitterades till Bevilln.-Utsk:t Hr von Köchs den 14 dennes bordlagde motion N:o 65, om upphörande af lastpenningars erläggande. Föredrogs och remitterades till Stats-Utsk:t Hr von Köchs den 14 dennes på bordet lagde motion N:o 66, ang. skjutsningsbesvärets ordnande. Föredrogs och remitterades till Lag-Utsk:t Hr von Köchs den 14 dennes bordlagde motion N:o 67, ang. vägunderhållningsskyldighetens ordnande. Föredrogs och remitterades till Bevilln.-Utsk:t Hr Liljenstolpes, Axel Fredrik, den 14 dennes bordlagde motion N:o 68, ang. åtskilliga ändringar i gällande Bevillnings-stadga. Föredrogs och remitterades till Stats-Utsk:t Hr Weidenhjelms, Ernst August, den 14 dennes bordlagde motion N:o 70, örn beviljande af ett anslag å 7,600 rdr för en väganläggning från lasttageplatsen vid östra ändan af Stödesjön till allmänna landsvägen åt Sundsvall. Efter föredragning af Hr von Franckens, Alfred Angust, den 14 dennes bordlagde motion N:o 72, om ett anslag å 100,000 rdr till uppförande af en fyrbyggnad på Svenska Högarnes håkland i Stockholms skärgård, blef denna motion till Stats-Utsk:t remitterad. Föredrogs och remitterades till Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t Hr Bennichs, Axel Gustafsson, den 14 dennes bordlagde motion N:o 73, om utarbetande af förslag till samtlige Landtränteriers indragning och öfverflyttande af deras kassaförvaltning på bankinrättningarne m. m.
Betänkande, angående Bankens, till utlåning pä orörlig Pant och på längre terminer, använda Fonder och deras disposition intill nästa Riksdag. Under nyssberörde förhållanden voro af Bankens medel utestående vid 1828 års slut: a.) Af de från Banken utgifna lån mot inteckning i fastighet för 4 procents rän« 4o Banco-Utskottets Betänkande N.o So. la, å hvilka skall inbetalas capital och ränta, tillhopa sex för hundrade årligen i Banco-Sedlar: Bruks-Egendoms Lån Stads-EgendomsLåll g31,254.' ^o: l Lånet till Gagnefs Socken i Dalarne • • • • 12,258: 33: to. Resterande Capital-fordran 4,696,654: 3: & b) Af de från Stats-Verket på Banken öfverlåtna Fastighets-inteckningar för fem procent, å hvilka skall inbetalas capital och ränta* tillhopa sju för hundrade årligen i Banco-Sedlar: Resterande Capital-fordran 356,219: i5: 6,. c) Af Bankens, efter 1800 års Riksdag, vid liqviden med I lansport 4,932,873: 19: 2. Eanco-Utskottels Betänkande N.-o 5o. 4l Transport 4,932,873: 19: a. Stats-Yerket, för dessa lån utgifna förskott, som efterhand godtgöres med två procent af den ingående räntan: (Uti nyare, efter år 1823 mot inteckning utgifna Fastighetslån, hvilka liqvideras i Silfver, egde Banken utomdess vid nämnde tid en capital-fordran af Silfver 240,758 R:dr 24 sk. 10 r:st., för utlånta Banco-Sedlar 361,13^ Pi:dr 37 sk. 3 r:st; — men denna fond, såsom ämnad och beräknad blott för Silfvert! 11- gångarnas förstärkande, utgör ej någon tillgång att till nästa Riksdag på nytt användas för utlåning.)
Med all aktning för närvarande tids liberala principer, kari jag likväl aldrig gilla den sats, att en till hela nationen spridd luxe kan vara nyttig i ett penningefattigt land, som endast genom sparsamhet, flit och arbetsamhet kan vinna förkofran och blifva lyckligt i economiskt afseende, men hvilket enligt min öfvertygelse skulle blifva följden af ökade tillgångar och lindrige pris på sådane utländska öfverflödsvaror, som kunna umbäras. Högst önskvärdt är det således, att en vis moderation måtte iagttagas vid öfvergångan från ett Den 2S Junii e.m. 287 ytterligt prohibitivsystéme till ett med tidens lynne mera öfverensstämmande och liberalare, så att ytterligheten vid det sednare må undvikas, såsom för nationens välstånd mera skadligt. Att förtullningarne böra ske efter värde, är en princip så enkel till sin grund, att jag önskar den måtte blifva gällande^ men jag skulle deremot tro, att åtminstone för de varor som hittils varit till införsel tiilåtne, värdet efter 2 å 3 års medelpris på de orter hvarifrån de vanligen importeras, kunde i Tulltaxan fastställas, till undvikande af den obestämda reglering Höglofl. Utskottet föreslår, grundadt på Svenske Consulernes qvartaliter insände priscouranter och Mäklarnes attester på partiprisen å otullade varor i Götheborg och Stockholm, hvarvid jag får anmärka att härstädes med undandantag af 5 till 6 artiklar som kunna otulladt för export till Finland försäljas, inga sådane försäljningar af otullade varor, åtminston ehögst sällan, äga rum. Genom den af mig nu föreslagne värdebestämning i Tulltariffen, skulle naturligtvis differencer genom prisens fluctustioner någon gång uppstå, emot deras verkeliga förhållande; men detta anser jag både för Staten och den enskilte vara af mindre betydenhet än det obestämde enligt Höglofl. Utskottets Förslag. På anförde grunder anhåller jag om återremiss af Betänkandet och att dessa mine 288 Den 28 Junii e, m, vördsamma anmärkningar må densamma bifogas.
Nybyggens och kronohemmans afvittring, att handtlangningen dervid må af Staten bekostas. VIII. B. 46. Nybyggesökande, om rättighet för, att emot behörig borgen lyfta hela odlingsundeistödet, så snart genom bevis ( i5a ) styrkes, att odlingen blifvit verkställd. VIII. B. 45. A. iy3. E. 253. Nyhemman, att alla syner, som ske i ock för sådanes upptagande, måtte ske på statens bekostnad. VIII. B. $.5. A. 173. Nykterhetsföreningens i Stockholm offentliga sammankomst, om biljetter till. I. 58. Nyköpings Landshöfdinge-Residencehus, om de utskylder som deraf böra till staden erläggas. Nådårsbesparing af pensioner å allmänna IndragningsStaten, angående CivilStatens PensionsCassas anspråk på. Se CivilStatens PensionsCassa. Nämndemän, om högre arfvode till, för deras förrättningar i tjensten. V. B. 39. A. I2t. — om inskränkning af det i nu gällande lag föreskrifne an tal af. V. B. 225. A. 325. — om arfvode åt, för kallelser i brottmål. IX. A. 227. Näringsfriheten, angående. II. 241. III. IV. R. 17. R. 26. XVII. Nätaren, sjön, i Jönköpings Län, om en brobyggnad öfver. Se Brobyggnad. Nödlidande i de Norra Länen. Se Norra Länen. O. Öafgjorde mål, uppgift å, ifrån Allmänna Besvärs-och Ekonomiutskottet. XIX. B. 2i3. A. 246. •— uppgift å, ifrån BankoUtskottet. XIX. B. 3o6. XX. A. 23. — uppgift å, ifrån ConstitutionsUtskottet. XX. B. 94.
Hr Landtm, gör i afseende på sitt sätt att uppfatta den, då icke ett ord till inskränkning af Const.- och BancoUtsk:ns rättighet att väcka frågor uti denna § står att igenfinna, så måste jag på det högsta protestera emot Hr Landtims vägrade propos., och kommer slutligen att begära, alt Ståndet mätte yrka den samt votering deröfver, på det att här må visa sig, huru många af det H. Ståndets ledamöter kunna instämma i den åsigten, ali Hr Landtm, äger att för tillfället tolka grundlagen roed de tillsatser, han behagar för tillfället foga vid §:n, utan stöd -af hvad der finnes ordagrannt uttryckt. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att han måhända, till den förklaring lian afgifvit, borde tillägga ett förtydligande af skälet, hvarföre han icke k unde a nse den Const.Utsk., enl. 37 §:n Riksd.Ordn., tillhörande motionsrätt såsom obegränsad, och hvilket vore det, att det i annat fall också skulle tillkomma Const.Utsk. att väcka frågor om bankens styrelse, om bankens räkenskaper, om bankens utgifter 111. m.; men lika litet lillkomme denna motionsrätt Const.Utsk., som det tiUkomme BancoUtsk. att äga motionsrätt i grundlagsfrågor. Ett sådant ordaförstånd af 37 §:n 2 morn. Riksd.- Ordn. vore, enl. Ur Landtmrs tanke, så öfverensstämmande med deu bokstafliga ordalydelsen af 29 §:ii Riksd.Ordn. och §§:na jemförda med hvarandra, alt någon annan tydning eller något annat förstånd af dessa §§ icke för Hr Landtm, vore möjlig att fatta. Gr. Frölich anhöll att få veta huru de öfriga Stånden i denna fråga beslutat. Undert.
Förhållandet härmed vid Stockholms etablissement visar oss ämnet från de ouppfylde behofvens mindre angenäma synpunct, och sorn jag, med begagnande af min Riksdagsmanna-rätt, hos Rikets Ständer till afhjelpande härmed vågar framställa. Vi äga Fartyg för Skärgårdskriget i tjenslbart stånd och ärhålla dagligen flera genom nybyggnader, men äro i saknad af skjul för åtskillige af de redan sedan längre tid iståndsatte; Galérvarfvets kostbara och med Fartyg fyllde Arsenaler äro endast med trädplank omgifne och behöfva fortsättning af en påbegynt Stängselmurs byggande; vi hafva Mörsare och torde snart få så kallade BombCanoner, men äro utan Laboratorium för tillredelsen af Feurverks-kropparne och det nu antagno i86 Den 8 December e. m. förträffliga antändningssätt med Knallkrut; vi kunna icke undvara Timermän och Handtverkare och få aldrig detta behof uppfyldt så länge Casserner för dessa Arbetares nödige logerande brister; endel af våra Verkstäder äro blott provisionela, och slutligen, då Skärgårdsvapnet utgöres af Artillerioch Kastpieser af svåraste caliber, erfordras betydlige Krutförråd, så väl till exercise, som krigsrustning; men vi äga inga Kruthus till förvarande af den obetydligaste qvantitet, flera andra brister och behof alt förliga, med ett ord sammanräknade beloppet af alla dessa i behörig ordning, och tid efter annan till Flottans Administrativa Styrelse insände Kostnadsförslager, som ännu ej fått medel för verkställigheten anviste, utgöra en rund summa af 23o,ooo R:dr B:co, hvilka under en längre tid ifrån io:de Hufvudtiteln icke stå alt vänta. Under 5 år skulle denna Station försättas i fullständigt och ändamålsenligt skick, och finna alla dessa ofvan nämde brister afhjelpte med 46,000 R:dr om året, hvarom jag dristar anhållan göra.
Uti 8V3r, 80m 8eclermei'3 inbommo krän ät8billi^a utribe8 ^la^ter, A^or<Ie8 äkven lram8täI1ninA om öm868idi^t uppbäk vande ak een8u8 emiArationis, eller clen assist, 80m e^er rum, när enhild mun utll^ttar meri 8in elendor» utur Dibet. Didder8bapet8 oell c^deln8 DrivileAier den 16 Oktober 1728, bakva emedlertid utgjort binder tor Kon^l. Naj:t, 3tt om ak^ikten8 u^^börande in^ä aktal med krämmande Natter; oeb dä ikl äda varande ak^ikt bärleder 8i^ krän Arund8at8er, bvilba numera iebe äro tilläm^liAe, 83mt llibet8 8tänder 8älede8 e^ lära linna betänbli^t, att ät XonZl. Naj:t ökverlemna, att med utläncl^a Natter 8lut3 aktal om detta 8laA8 akAikt8 uppbörancle, vill Xon^I. Naj:t bärmedel8t i ljäder löre8lä
Ej må någon Revision öfverskrida en tid af två månader. Med Revisorernes röstberäkning förhålles enligt de uti 66 §. utstakade grunder. Förslag till ändring, i Grundlagarne. 15 sion öfverskrida en tid af tre månader. Med Revisorernes röslberäkning förhålles enligt de uti 66 §. utstakade grunder. H anvisning: Bihanget, III. Sami., Konst.-Utsk. Mern. N:o 8. Ridd. och Ad. Prot. d. 24 Maji 1851. Preste-St. Prot. d. 26 Maji 1851. Borgare-St. Prot. d. 24 Maji 1851. Bonde-St. Förslag lill ändring i 14- §. Riksdags-Ordningen, angående representations rättigheten för Slockholm. Riksdags-Ordiifngen. §. 14. /:o. Hufvudstaden Stockholm välje Tio (Detta moment skulle utgå.) Riksdagsmän, hvaraf Tre Magistratspersoner, Två Grosshandlare, En Fabrikör, En Minuthandlare och Tre af Embeten och Handtverkerier. Valen förrättas af Femtio Elektorer, utsedde ibland Borgerskapet, ejler lika klassifikation, som Stadens Femtio Äldste. Desse Elektorer välje hvarför sig Riksdagsmän inom sin klass, men alla samfäldt Fullmäktige af Magistraten. För 16 Förslag till ändring, i Grundlagarne. att blifva Elektor af Borgerskapet eller Riksdagsman för Stockholm, fordras, att hafva varit Irenne år Borgare derstädes, att en Grosshandlare betalar minst Tjugu Riksdaler, En Fabrikör eller Minuthandlare Tio Riksdaler och en Handtverkare Fem Riksdaler till Staden i årliga ulskylder. 2:o. De öfriga Rikets Städer ege jemväl att sända Fullmäktige af Stadens Borgare eller Magistratspersoner. Götheborg sände Tre egna Fullmäktige; Städerna af Första klassen hvardera Två; de af Andra klassen, med rätt att ställa Två, hvardera minst En; och Städerna af Tredje klassen, hvardera En Fullmäktig.
Stat utgått till ett belopp af 92,300 R:dr 3o sk. mera, änden Kongl. Propositionen innehåller, och derjemte beräknat 70,000 R:dr såsom inkomst af Krutoch Salpeter-försäljningsmedel, hvilkas uteslutande är i Konungens Proposition föreslaget; så finnes, att StatsUtskottet i sjelfva verket minskat beräkningen af de Ordinarie inkomsterna med 52,668 R.'dr 6 Den 21 Februarii. 279 sk. 6 r:st., eller, om afseende icke göres å den på Statsregleringen ej inflytande nedsättningen af indelta räntornas calculationsvärde, med 32,740 R:dr 25 sk. 6 r:st., hvilken förminskning till största delen beror af beslutet om Mantalspenningarnes oförändrade utgörande efter samma grunder som hittills. Statsverkets Extraordinarie eller Bevillningslnkomster : Sjötullsmedlen: Denna betydliga inkomst, som uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition beräknas att för RiksStaten lemna en behållning af 1,800,000 R:dr, har StatsUtskottet ansett icke kunna antagas till högre netlo-afkastning än 1.500.000 R:dr. Såsom skäl för detta omdöme anföres: att 1826 års missväxt och de deraf upkomnä liandels-förhållanden för 1827 updrifvit tull-inkomsten till ett ovanligt högt belopp; att införselstullens begagnande under de första åren fortfarande fördelaktigt inverkat på Tull-upbörden; att likväl 1828 års netto-inkomst varit 352.000