Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Banco-Utskottet har erhållit remiss af följande inom Riks-Stånden Täckte motioner, nemligen: 1:0 inom Preste-Ståndet, af Prosten Ödman, som föreslagit, att, enär Kongl. Bergs-Collegii förändrade organisation nu lärer vara follbordad, Rikets Ständer ville, uti underd. skrifvelse, anhålla, det Kongl. Maj:ts förut fattade beslut om Mynt -Verkets ställande under Kongl. Bergs-Collegii Öfver-Sytrelse måtte, så snart som möjligt, gå i fullbordan; varandes det såsom skäl för denna hemställan af Prosten Ödman anfördt: 1:0 att det uti Kongl. Maj:ts Nådiga Bref sf den Julii »83o stadgade vilkor för Hr Stats-Seereterarens för Handelsoch Finsnce-Ärenden fortfarande befattning med Kongl. Myntet redan upphört; a:o att den i Banco-Regleraentet föreskrifne Inventering å Kongl. Myntet, hvilken årligen i Januarii månad, eller oftare, der det nödigt pröfvas, bör anställas genom det StyrelseVerk, hvarunder Mynt-Inrättningen lyder, nu vare utan betydelse, enär Hr Stats-Seereteraren ensam utgör Öfver-Styrelsen, och i visst hänseende är sjelf redovisande, samt det Ombud, BaaGo-FullraSgtige tift denna in - 6 Statsoch Banco-TJukoltens Utlåtande N.o 5a. ventering sända, endast eger gora anmärkning i hvad Banken rorer; 3:o att vid en den 23 sistlidne Januarii hållen inventering det visat sig, att, då i Cassan bott contant finnas 12,952 R:dr 8 sk. 1 r:st, der likväl endast funnits 2,952 R:dr 8 sk. 1 r:st, och att resten, eller 10,000 R:dr, förvandlad i en Stockholms stads Drätsei-Commissions obligation, varit i Hr Stats-Secreteraren m. m.
Man har sagt, att om ett val skedde inom R. o. Ad., så skulle möjligen ett intresse göra sig gällande, som en värd talare nämnde la haute polise. Jag tror det ej. Jag sätter för mycket värde pä individerna af detta Stånd för att kunna tro delta. Om den makt, som han gaf detta namn, då skulle göra sig gällande, så kunde den äfven göra sig gällande nu. Jag befarar intet af denna valbarhet inom R. o Ad. Sjelfständigheten hos delta Stånd har i alla tider visat sig lika stor som i något annat. Jag tror för öfrigt, att om sjelfständigheten rätt betraktas, så måste den utgå från en rationel grund, d. v. s. jag kan vara opponent, utan alt derföre vara sjelfständig; jag kan gilla Styrelsens systeme och likväl vara sjelfständig. Jag tror, alt i delta fall R. o. Ad. ål ömse sidor utvecklat en tendens alt i båda fallen vara sjelfständigt. Sedan representationen inom detta Hus förändras i den syftning, som jag tagit mig friheten att framställa ; så återstår frågar om det s. k. femte Stan - Den 21 October f. m. det. Jag erkänner , att jag ej kan inse hvad dermed egentligen menas. Ett sådant Stånd blefve individuel och ej grundadt på något allmänt yrke. Jag känner icke något yrke, som är uteslutet ifrån vår representation; men min rättskänsla säger mig, alt jag äfven i detta fall måste taga Statens rätt i öfvervägande, och då finner jag en mängd individer i vårt land, som genom sitt kunskapsmått, sin hildning, sin fosterlandskänsla och sin ställning i samhället, borde kunna välja och väljas till representanter, och jag tror, alt den öfriga representationen deraf skulle hafva nytta. Den skulle inplanta inom sig den förmögenhet, den intellectuella bildning, sora desse individer tili stort mått äga. Man talar 0111 privilegierade Stånd. JNå väl! hvilka äro de egentligen. Jag tror alt hvarje Stånd i detta fall har fått sitt mått, och anser det Svenska BondeSt. vara det Stånd, som för närvar, äger de största privilegierna, åtminstone i afseende på valrätt och valbarhet.
StatsUtskottets Betänkande N:o 209, i anledning al Nådiga Propositionen om afskrifning för ett quantum Råg, användt till Brödbakning åt Hufvudstadens fattige, föredrogs å nyo och bifölls. S. D. Ånyo föredrogos Statsoch BancoUtskottens Betänkande N:o 224^ i anledning af Riksens Ständers Revisorers Berättelser angående den åren 1820 och 1822 Prot. Vtdr. d. iO JuniJ 182g. 353 r ' ’ ‘ ™ förrättade granskning af Götha Canal-Bolags, Götheborgs och Malmö förra Discontlnrättningar, samt följande vid Betänkandet bilagda särskilda Utlåtanden. N:o 225, Litt. A. Angående Fullmägtiges i RiksgäldsContoiret åtgärder för verkställigheten af Städernes Beslut om Disconternes öfvertagande af nämnde Contoir. N:o 226, Litt. B. rörande tillåtne omsättningar af Lagsökta och till Lagsökning förfallne Lån. N:o 228, Lit. D. i frågan om decharge för Directionen öfver Götha Canal Bolags förra DiscontContoir uti Stockholm. N:o 229, Litt E, Angående förre Kamereraren vid Götha Canal Bolags DiscontContoir i Götheborg C. A. Iggerströms ansökan, om afskrifning och eftergift af dess iråkade balance. N:o 230, Litt. F. i frågan om decharge för Directionen öfver Götheborgs förra DiscontVerk. N:o 231, Litt. G. om inlöste Dupletter och Bihang till R. S. Fröt. 9:de Sami. 23 354 Fröt. tJtär. <?. ig Junii 1823. Tripletter af Malmö förra DiscontVerks på Banken dragna Assignationer. N:o 232, Litt. H. i frågan om decharge för JnterimsDirectionen öfver sistnämnde DiscontVerk.
Domstolen må ej till Ledamot i Jury nämna annan person, än som bor inom den Jurisdiction , der målet är anhängigt. g Momentet. Parterne äga välja SCc. Då ytterligare blifvit anmärkt att det i den nu antagna författningen rörande Jury stadgade röstnings sattet kunde medföra betydliga svårigheter, har Utskottet velat Riksens Ständer föreslå en sådan förändring af 5 §. 4 Morn. efter orden icke utskiljas innan , att det återstående af Momentet skulle utgå, och i dess ställe införas: densamma häröfver med Ja och Nej röstat. Till den åklagades fällande fordras mindst tvåtredjedelar af rösterna, i annat fall vare han frikänd. Till befordrande af bätte ordning inom de stadgar Tryckfrihets-I/agen innefattar, föreslår Utskottet, att det 8 Momentet i 5 §. måtte flyttas imellan det 6 och det 7. Alla dessa särskildte förslag öfverlemna* härmed till Riksens Ständer, för att efter den 36 §. Regeringsformen behandlas. Af de ifrån Högvördiga Prest-Ståndet remitterade anmärkningar, hafva de som, i ofvanstående förslag ej äro upptagne, af Utskottet ej blifvit ansedde böra tillstyrkas Sådana äro det föreslagna tillägget i 3 §. 3 Momentet af orden: eller fängelse efter brottets svårare beskaffenliet, och i 4 §. 12 Momentet om uteslutande af stadgandet om ersättning åt Bokhandlare för Böcker, som af Styrelsen blifvit confisquerade. I afseende på dessa förslags uteslutande har Herr Pro - Den 14 Juli. 1247 Prosten Doctor Falk deremot gjort sin reservation. Stockholm den 13 Juli I813. På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar C. v. Rosenstein. På Hederv. BondeStåndets Ledamöters vägnar And. J son Hyckert. G. A. Silverstolpe. Re dac t ion af de i Tryckfrihets-Lagen föreslagna för ändringar. Lagligheten af Böckers och Skrifters innehåll skall hädanefter alltid pröfvas af en Jury eller Nämnd, bestående af nio personer, hvilka utan arfvode, eller kostnads ersättning för denna befattning, sammanträda vid den
Disa lier Riddcrskapct och Adelén ,—. frän Jnqwar tcring unda tagas; samt att idkande af all borgerlig näring emot ätagande af deremot swarande borgerlig tunga, mätte blifwa en rättighet för alla Medborgare - Classen Den det bifaller skrifver Ja. Dcn det ej will skrifwct k7ej. Winner Nej, är frägan om In» qwartering för hus i Städcrne under fredstider afslagen. Herr 'p k g m, ?elrr, erindradc, att hans mening ej äsyftade ett afflag, utan att mälct mätte hwila till nästa Riksdag, hwilkct han önffade skulle hafwa utgjort Contra , propositionen. Ropades Nej. Grefwe körner, ^siolplr Loran. Dä ordet wilkor är nyttjat i Propositionen och derunder äfwcn slutmeningen rörande idkande af borgerlig näring är inbegripen, fär jag härmed, utan att opponera mig emot Propositionen, säsom redan antagen, allenast begära för min räkning i Protokollet reserveradk, at jag för min del icke kunnat till denna flutmcning under denna form af ett wilkor samtycka. Härmed conformerade sig Herr Lilversto!- pe, 6uk»k HHrskmm. Den 5 September. xx! Herr Silverstolpe, krestric Lamuel, yttrade sig: Med Grefwe körner förenar jag mig till alla delar och begär i Protocollek anteknadt min protest emot all annan, form af propositionens slutmening än den af en önskan. Wid en sä beskaffad uppoffring, som den wi nu göra, kan jag mindre än nägonstn anse det med wär ovärdighet dfwerensstäinmandc, att ingä i »ägvt utbyte och jag finner det ej heller med grundsats enligt, att framställa ett wilker, som ej har ringaste samband med saken.
Ordningar och Stadgar, dertill anledningen jemväl torde finnas deruti, att endast ena Slatsmagten dem beslutar, på sätt förhållandet är med de Stadgar och Påbud, Kongl. Maj:t i oeconomiska mål eger utfärda, måste likväl de, af Rikets Ständer i afseende på Banken utfärdade Ordningar och Stadgar vara af samma förbindande kraft som Lagar, då dessa Ordningar och Stadgar äro behörigen uppgjorde af den Statsinagt, som icke allenast i Lagstiftningen i allmänhet eger andel, utan ock, jemlikt besörde Grundlags §., blifvit, i fråga om Banken, tillagd sådan rättighet allena. I betraktande häraf och då sålunda en åtgärd att ikläda så beskaffade Stadgar Civil-Lags form, enligt 87 §. Regerings-Formen, vore ett verkligt inrymmande åt andra Statsmagten af andel i en Lagstiftningsrätt, som den nu icke eger; då likväl Rikets Höglofl. Ständer redan, genom förkastandet af det sedan förra Riksdag hvilande förslag till ändring i 72 §. RegeringsFormen, ådagalagt, att de icke velat medgifva en rubbning i deras nu bestående constitutionela förhållanden till Banken; då det jemväl torde i längden - Bancooch Lag-Utskottens Betänkande JY.-o 3. den blifva skadligt, att, på oregelmessig bana, stifta Grundlag i Civil-Lags form; då den så kallade Bank-Lagen af den i Mars i83o, såsom en Extraordinair Lag, står fast och följaktligen, så långt den går, gäller till efterlefnad; och då alla öfrige nödige Stadgar kunna i vanlig ordning af Rikets Ständer beslutas, för att, genom Reglementet eller serskilde Kungörelser, till efterrättelse meddelas, anse Utskotten någon ytterligare lagstiftnings-åtgärd för Rikets Ständers Bank, efter 87 §. Regerings-Formen, icke under närvarande förhållanden böra ega rum. Atskillige Ledamöters reservationer bifogas.
E n komite tillsattes af förbundets styrelse, som på våren 1886 hade färdig ett program för hemstiidier. i64 följt shväl amerikanska som engelska program, men i linf ' vudgde,; .pigq: ii egen yun$ och sökte lämpa alka 4 % ~ - efter svens kp a förhålanden. Då man ej kunde tänka sig, åtminstone i den närmaste framtiden, i Sverige, såsom fallet är i England och Amerika, j e r a föreningar för hemstudier med olika syfte och olika omfattning, så sökte man i stället göra den af förbundet ordnade hjelpen så vidsträckt och olikartad som möjligt. Hjelp for hemstudier lemnas åt såväl unga, ur skolan nyss utgångna flickor som åt äldre personer, hvilka antingen länge legat ifiabn studier elle; också önska utvidga sina kunskaper i någon kunskapsgren. Amnenas antal har ej faststälts. Under det att man i utlandet antingen blott läser med ett betyg eller examensmål i sigte, eller också ej tillåter några betyg eller examina, alls, så har man här i Sverige beredt tillfälle till såviil fria stiidier som äfven betygsstudier. Och äfven i afseende påb raden af den hjel som lemnas, har man sökt bereda stor sihet. Vill jag b ott hafva bokanvisningar, kan jag få det, vill jag blott fråga eller erhålla frågor att besvara, kan det gå för sig, och slutligen vill jag skrifva längre referat och uppsatser, är iifven det tillåtet;. Med ett ord, catt hjelpu sd mdnga sam mö$@ har varit hemstudiekomitens mål vid uppsättandet af sitt pro ram. Att närmare speci cera arbetsmetoden, när en så stor frihet lemnats åt lärarens och lärjungens egen önskan, behof och smak är alldeles omiijligt. Den ene lärarens metod är ej den axtdres, ett ämne tages på ett sätt, ett annat på ett annat sätt o. s. v. Vi skulle sållunda n6dgas vara mycket utförliga för att kunna gifva en någorlunda fullstandig framställning af de arbetssätt eller undervisningsmetoder, som kunna vid hemstudier förekomma.
Och anser Herr Svedenhjelm derjemte nödigt, att all införsel och försäljning af Bränvin till städerna förbjudeS, under den tid, då bränvinsbränningen icke är tillåten, så att tillverkningen då endast må till husbehof utsträckas, samt föreslår, att då Kronobrännerierne i de städer, hvarest sådane finnas, förmodades kunna der uppfylla behof vet, bränvinstillverkningen i de mindre städerna, der inga Kronobrännerier äro inrättade, kunde på arrende upplåtas, med rättighet för arrendatorn att afverka så mångå tunnor spannemål i månaden, som i förhållande till de inom stad n varande mantalsskrifne personer kunde anses nödigt; men att, till än ytterligare förekommande af för vida utsträckt Bränvinstillverkning, understöd af spanne-mål ur Kronans magaziner skulle förvägras hvar och en, sorn icke kunde genom edligt betyg af jordägare, Prester» i socknen och Kronobetjeningen styrka, det han icke genom för vidsträckt brånvinsbränning råkat i förlägenhet. *34 Bes v. och Ek (to. Utsk, Betänkawhft: 2:0 Ett af Herr Flach, C. Fr. till Hög!, Ridderskapet or'h Adelös Protocoll den 6 gist!. December gjordt anförande, angående nödvändigheten af åtskilliga betydliga för* bättringar i nu gällande föreskrifter för verk* $ Hillig beten af bräevinsbränningen. Hery Flach föreslår i detta afseende, att bränningen ovillkorligt må vara hvarje år tillåten från den sista Mars till medlet af Maj må* nåd; men deremot lika ovillkorligt för* bjuden från den 1 Juni till den löde October, samt att i afseende på dess idkande under mellantiderna, det matte få ankomma på Regeringens godtfinnande att efter omständigheterna, och i man af spanmålstillgångarna derom förordna.
Krigs-Artiklarne af 1798, Kongl. Förordningen om skogarne i Riket af elen 1 Augusti i8o5, m. fl.; att vissa författningar, som utfärdats på en tid, då silfver-speciemynt och banco sedlar gällde nära lika, dels i afseende på hötes-bestämmelserna ännu oförändrade tjena till efterlefnad, hvilket förhållande inträffar, t. ex. med Quarantaines-Förordningen af den 7 November 1806, och dels sedermera blifvit, eller skedd omarbetning, å nyo utgifne, dervid, oaktadt den under liden emellan specie oell banco uppkomna värde-skillnad, de förut i Riksdaler och skillingtal stagade böter till benämning och summor oförändrade bibehållits, hvarpå såsom exempel kan anföras legostadgan af den 23 November 1833; samt att deremot böter uti andra under senare tider utkomna förordningar blifvit, med afseende på nu gällande myntvärde, i Riksdaler och skillingar bestämda.
Dä detta ärende till öswerläggning bos Stats» Uistkottet föremal it, hm inom Ukffskret bliswit wäkt, akt först borde afqöras, huruwida ett Sk>'keri wid Flyinge och Dahlby more nödigt att underhålla, se, dan Sritteriers bibehällande wid Srrömsholm af ält» skottet blisw-t förestagit : och som de härutinnan tvärande Mjaktige meningar icke kunnat förenas, uran votering allfä masi anställas, sä har en sadan votering derom bliswit företagen, bwilkei, sä ukstagit, att lwä Ständ förklarat sig för Stuteriets uphäfwande och twä Ständ för dest bibehållande. Till Riksens Högloft. Ständers egen decision har Skars Ul>ikot:et dedetta förhållande wr: femmer ligen anmäla, och afrvagtor beröswer Riksens Högloft. Sränders egit förordnande. Stockholm den n December 1809. Pä Högloft. RidderEapek och AdelnS Ledamöters magnar, Llass I^Iemin^. Pä Högwötdige Preste Skändets Ledamöters magnar, Hr. Wennman. Pä Ljerde Bandrt N:o 7Z. nz8 ' Den 19 December. Pä Wällofl. Borgerskapets Ledamöterwägnar, Enl l^r. Pä Hederwärda Bonde,Ständers Ledamöterwägnar, ^ok. Ericsson. di. kröä elius. Slfffrift. Till Wär Hos-Stallmästare. Riddaren afWäe Swärds-Orden Grefwe 6us»f Oaviä frölick uplätes och föracrenderas Flyinge och Dahlby Kung-gärdar samt Srutcri uppå Femtio är« tid, att räkna ifrän den 14 nästinstundande Mars, och skola arrende-rvilkoren framdeles, och sedan behörig asoch tillträdes Huse, Syn, detta ar för sig gatt, uti dä uprältande Arrén» de-contrack bliswa utstakade.
» Hur skall det bli, min Inger, när pröfningarna komma och man skall söka att slita oss ifrån hvarandra, » sade Olof efter en stund. Inger hade satt sig på en mossig tufva och såg ut mot sjöns glittrande vågor. Olof låg vid hennes fötter, med blicken riktad på hennes täcka, ljushylta ansikte. Hon svarade icke genast; det bortskämda barnet, som knappast visste, hvad sorg ville säga, kände en frisk, sund människas fasa för ett kvaft, jämmerfullt sjukrum, men var det så, att det hon höll kärast i världen fängslades på sorgens sjukbädd, ja, då ville hon också stå därinne i mörkret och kämpa om det med själfva döden. H o n tog sakta den lilla svarta mässboken, hvilken låg på hennes knä, gjorde tvänne gånger korstecknet öfver dess prässade pärm och sade högtidligt: » Vid den heliga Guds moders namn lofvar jag att aldrig svika dig, Olof. » Stackars liten Inger, de orden fick hon tillfälle att pröfva, ty skvallret var en ört, som växte lika frodig då som nu, och man hade snart samlat ett helt fång af den på vägar och gärden, och detta bars nu till rika Peder Krämare. En hade sett hans dotter där, en annan där, och alla hade 1898 sett henne tillsammans med Olof den tyste. Och så tog sommarsagan slut, när de första höstlöfven föllo. Fader Peder blef vred och lät hårda ord falla likt isande slagrägn öfver Inger; det är så människorna ofta döda glädjens frukblom i unga sinnen, och Inger blef allvarlig och tankfull. Det lade sig ett beslutsamt drag omkring de fint skurna läpparne, leendet kom mera sällan och ofta mängdt med tvifvel på fröjdens äkthet. Den ene " förnäme och rike friaren efter den andre tillbakavisades stolt af den fagra köpmansdottern, som flitigare än förr satt vid sin sybåge, men nu broderade hon med mattare färger och i mindre lekande mönster. Bister, med rynkor i pannan och med en blänkande guldkedja på sin dyrbara dräkt stod fader Peder en morgon framför sin egensinniga dotter. » Vill du ej äkta någon af de män, jag utsett åt dig, så skall du bli himmelens brud, » sade han kallt.
Löntaganden finge då strid och ren säd, samt rigtigt Afradsmål, den han kunde till hvilken som heldst fä bortsluta för gångbart pris, och ej, som nu, nödgas åtnöja sig med det låga pris Magazinsförvaltaren behagar stipulera, eller ock i stället för den i Magazinet ifrån Kronotiondegifvaren intagna goda säd, vid mest aflägsna Magazin emottaga ej allenast slösäd, utan ock ett mindre mål, än det öfverallt i Riket vanliga. Huru och med hvad skäl detta så kallade Garnizonsmål tillkommit, vet jag ej3 men jag kan aldrig finna skäl, att ett sådant särskildt mått bör existera, då allmänna Lagen i Handelsaalkens 8 Cap. l $. lyder så: ”Enahanda mått och ”vigt skalf vara i hela Riket, gilladt med ”Kronones märke.5’ Om Eders Excellene och Högloft. Ridderskapet och Adeln Anner att denna min motion förtjenar något afseende, anhåller jag vördsamt att den må till vederbörligt Utskott blifva remitterad. Friherre Wirsen, Gustaf Fredric: I anledning af hvad Herr ÖfversteLieutenant af Sillén nu sednast behagade framställa, får jag vördsamt göra den erinran, att det så kallade Garnizonsmålet har af ålder existerat, och utgöres af 32 lösa kappar, med tvänne sådana till råga på tunnan, i stället för den fasta tunnan af 36 sådana kappar. Likasom Maj. i Riket gifvas flera beräkningar för vigt, gör det också för mai, utan att detta strider mot Lag; man väger dock alltid med samma slags vigt och mäter med samma slags tunna.
Fåhreeus. Närvarande: 8 Kongl. Maj:ts Nåd. Skrifvelse, N:o 85. befrämjande af jern vägsförelag i Sverige, ännu vöre beroende på Rikets Ständers bandläggning, hemställde departementschefen, alt grefve von Rosens ifrågavarande underdåniga framställning, jemte de densamma åtföljande plankartor, profiler, kostnadsförslag, rn. m., målte i nåder öfverlemnas till Statsutskottet, på det Rikets Ständer måtte komma i tillfälle alt närmare öfverväga hvad åtgärd å det allmännas sida i afseende på delta förden inhemska handeln och industrien serdeles vigliga ärende må vara att vidtaga; och behagade Kongl. Majit, uppå Statsrådets öfriga ledamöters underdåniga tillstyrkande, denna departementschefens underdåniga hemställan i nåder gilla och bifalla. Härefter uppläste departementschefen ett, i enlighet med nu fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majrls nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-ut-skott i förevarande ämne, hvilket förslag, sådant det finnes delta protokoll bilagdt, Kongl. Maj:t fann godt, jemväl uppå Statsrådets underdåniga hemställan, i nåder gilla, med befallning att, i öfverensstämmelse dermed, nådig skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskolt skulle 'under denna dag expedieras. Ex. ProlocoHo. (C. F. Ström. STOCKHOLM, f. d. Schultze» Boktryckeri, 1848. INNEHÅLLS-FÖRTECKN1NG lifver Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelser och Propositioner till Rikets Ständer, åren 1847—1848, intagne i Sami 1, Ajd. 1, af Bih. till Riks-Ståndens Protocoll. N:o 1. Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof. 2. Skrifvelse till Rikets Ständer, nied öfverlemnande af Roterings-verken för den tillökade ordin, båtsmans-roteringen. 3. angående löntillökning för Lotspersonalen.
Då likväl hela denna materiels tillverkning förmälts medtaga en längre tid, så framt godt och pålitligt arbete skall kunna påräknas, och således till en början tillverkning af endast 5 bro-equipager borde företagas, hvartill 69,000 Ridr uppgifvits blifva erforderliga, men härvid jemväl förekommer, att en del af utredningen, isynnerhet verktyg och reservmaterialier, kunna erhållas när som helst, samt vissa saker, såsom tågvirke och seldon, mer och mindre taga skada under långvarigt upplag, bör ock för det närvarande anskaffningen inskränkas till det aldra nödvändigaste, eller till det, som i hast icke kan verkställas, eller då erhållas så fullgodt, som behofvet oundgängligen fordrar; och som, med sådan inskränkning, kostnaden för nu föreslagna anskaffningar, enligt uppgjorda beräkningar, skulle blifva 56,000 R:dr, samt under föregående år redan blifvit af ordinarie statsmedel för pontonförrådets behof afsatte 6,100 Ridr, deraf endast omkring 100 Ridr äro använda, kommer alltså den summa, hvilken jag underdånigst anhåller, att Eders Kongl. Majit behagade i och för anskaffningen af Fern bro-equipager hos Rikets Ständer äska, att uppgå till 50,000 R:dr B:ko. Att anskaffa en kostsam materiel, utan att bereda tillgång till nödig personal för densammas användande, skulle vittna lika mycket om oklokhet, som misshushållning. För att derföre arméen, och med detsamma fäderneslandet, må kunna draga åsyftad nytta af 14 Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. om Statsverket 1855. den brotross, jag nu vägat underdånigst föreslå och för hvars anskaffande jag anhållit, det Eders Kongl. Majit täcktes begära nödiga medel, erfordras öfvadt och pålitligt folk att vid densamma tjenstgöra. Jag öfrergår alltså nu till frågan om upprättandet af lngeniörtrupper. För bedömandet af den styrka, Svenska arméens Ingeniör-trupper böra ega, torde vara rättast att taga till grund den erfarenhet, som uti andra länder i detta afseende vunnits.