Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Prog. om Statsverk. 1850. 11 icke kunde uppnäs förr, än Institutet biifver satt i tillfälle ej mindre alt anställa fullständig lärarepersonal i alla de ämnen, hvarutinnan, enligt stadgarne, undervisning borde af serskilde lärare lemnäs, än ock att efter hand anskaffa dels ett bibliotek, innefattande åtminstone det hufvudsakligaste af den utländska landtbruks-lilteraturen, dels ock llere för undervisningen i agrikultur-kemi och fysik nödiga instrumenter, jemte samlingar af åkerbruksoch andra redskaps-modeller m. m.; hvadan och då det statsanslag
Om Export-frihet lemnades på Svensk Ekbark, skulle innom korrt tid våra Garfverier i grund förstöras, hellst man kunde såsom säkert antaga, att Englands Garfveri-Idkare, för detta ändamål, de första åren, visserligen icke skulle underlåta, att för hvad pris som hellst inköpa Svensk Bark, så länge och till dess våra stora kostsamma och väl inrättade Garfverier, af brist på Bark, blefvo bragte till vanmagt och undergång, då Engländaren sedermera icke allenast vore i tillfälle att sätta så lågt pris , han fann för godt, på Svenska Ekbarken, utan ock sätta Sverige i nödvändighet införskrifva Engelskt Läder, lika med hvad behofvet fordrade i förra tider. Denna till allmänt bruk så nödvändiga Vara, i fall den från främmande Ort måste införas, skulle dessutom betydeligen besvära vår Handels-Våg, och bidraga att uppjaga Växel-Coursen, samt vålla att Lädref, som Den 17 Felruarii. 425 nu tyckes vara i högt pris, då säkert skulle blifva dubbelt dyrare, och således förorsaka en serdeles tryckande utgift, ej mindre för Allmänheten än för Arméens behof. Enär Svenska Garfverierna, genom Regeringens hulda omsorg, uppnått den höjd af fullkomlighet, att de täfla med sjelfva de ryktbara Engelska Garfverierne, och då Skeppslaster Vestindiska oberedde Ox-hudar införskrifvas , och här beredde, kunna med förmån åter utskeppas, skulle det väl, emot all sund Handels-politique vara stridande, att låta exportera det råa ämnet, som grundlägger berörde Närings-Production, då Riket deraf är i ett allmänt oumgängeligt behof.
Hamilton, Hugo, som väckte en i går, hvilken han under den föreg:de natten tilldrömt sig, och sorn icke en gång upplefva! ephemeridens ålder, enär den funnit sin död inom 24 timmars tillvaro. Jag förkastar derföre all slags theori, som icke stödes på praktik och erfarenhet. Såsom gammal militär har jag vänt mig vid att alltid bedömma den terrain, på hvilken jag skall agera. När jag betraktar Sveriges läge under 60:de gradens latitud, omgifvit af mäktiga och absoluta grannar, tror jag att vära representativa former icke kunna vara sådana, som de skulle kunna vara, ifall vi voro boende på Amerieus aflägsna conti nen t, omgifne af republiken Cliili, på den ena sidan, af dito Monte Video på den andra, och af dito Buenos Ayres, på den tredje. Om tillståndet i dessa republiker på något vis dertill skulle uppmuntra, skulle vi kunna kasta oss på den rent democraliska representalionsgrunden; men, mine Hrr! äro vi så belägne? Befinna vi oss icke i den gamla verldsdelen, der den monarkiska principen ännu är gällande öfverallt; kunna vi, under sådana förhållanden, antaga en rent democratisk form, utan att blottställa oss, jag säger icke för förlusten af vår sjelfständighet, ty jag är öfvertygad, att Svenska folket skulle försvara den till sista man, men blottställa oss för uppoffringar, som skulle vara vida större, än vinsten vore emelian vår nu ägande, visserligen bristfälliga, men dock i många afseenden fria samhällsordning, och den obepröfvade, vi skulle kunna erhålla i dess ställe. Man talar mycket om tidens anda, men jag tror, mine Hrr, att man misstager sig om lidens anda i Europa. Den är alldeles icke såsom våra liberala söka att den framställa. Den constitutionclla monarkien utgör tidens anda, men lill denna hörer det arislocratiska elementet lika så väl som det democratiska.
Jag tror det vara rådligare att hålla sig till den redaction, Gr. Lagerbjelke föreslagit. Frih. Palmstjerna, Nils Fredr.: Till de Hrr, sora sysselsatt sig med delta ämne, och derom yttrat sig, hemställer jag, om det icke skulle vara görligt, ehuru riksdagen är långt framskriden, att genom återremiss göra ett försök, att få afhjelpta de brister, som onekligen finnas i detta förslag. Skulle denna utväg deremot icke vinna Husets bifall, så vill jag för min del icke rösta emot betänk, äfven i dess nuvarande form, ännu mindre i den form, som Gr. Sparre föreslagit, emedan alltid något derigenom kunde vinnas i en fråga, om hvars vigt jag blifvit tillfälligtvis öfvertygad genom underrättelser, som jag ifrån mer än ett håll erhållit. Jag skulle likväl tro, att återremiss vore det lämpligaste, så vida man icke anser riksdagen så långt framskriden, att ingenting genom en sådan åtgärd kan åstadkommas. Frih. Cederström, Jacob: Två Stånd hafva bifallit Utsk:s betänk. Om R. o. Ad. nu bifaller betänk, i så måtto, att anslaget af 5,000 r:dr b:co såsom förslagsanslag beviljas, men i afseende på det öfriga af förslaget gör förändringar uti redactionen, så följer deraf, att, enligt grundlagens föreskrift, Utsk. måste inkomma med ett jemkningsförslag i afseende på skiljaktigheterne emellan Ståndens beslut. Frih. Palmstjerna har rätteligen anmärkt, att 16 sk. b:co icke kan anses vara en lämplig ersättning, emedan nattqvarter på gästgifvargårdarne enligt taxa är minst 24 sk., utan alt maten deruti är inberäknad. Ersättningen kan således icke bestämmas till 16 sk. b:co, ulan mäste väl vara domarens pröfning underkastad; men angeläget är nu, att Ståndet bifaller Utsk:ns förslag, om ett anslag af 5,000 r:dr, och att man derefter gifvet’ förslaget den förändrade redaction, som befinnes lämplig. Hr von Hartmansdorff: Jag har för min del intet emot en återremiss.
Tryckfrihet ^-Förordningen, Ilos Conslitulions-Ulskollet linr, med afseende derpå, att stadgandet i 5 §. 6 morn. af Tryckfi ihets-Förordningen, rörande Tryckfrihetsmåls upplagande vid Ivämners-Råtterna i Slockholm, kail hindra KämnersRätternas indragning, hvarom Riksens Ständer, enligt motionärens uppgift, vid flera Riksdagar faltat beslut, Herr M. B igge väckt motion, alt Rådstufva Rätten i Stockholm, likasom i andra städer, må upptaga Tryckfrihetsmål. Conslitutions-Utskottet har tagit denna motion i öfvervägande och dervid funnit, alt, enär Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit den 11 Mars i83o visar, både att Kämners-Rätternas upphäfvande äfven istockholm varit salt i fråga, och att Tryckfrihets-lagens ofvannämnda stadgande ansetts deremot lägga hinder, motionären så vida haft skäl lill sin motion. Men Conslitutions-Utskottet har, i sammanhang dermed, jemväl erinrat sig, alt det af motionären framställda förslaget skulle lemna orördfc det hinder, som Rådstufvu-Rälternes omnämnande i Tryckfribets-Förordningens anförda §. och moment kan ställa emot antagande af förslaget till ny Allmän Civi 1-lag, der en annorlunda organiserad Stads-Rätt föreslås. Utskottet har derföre trott sig böra, med utvidgning af den omförmälde motionen, och i öfrigt med åberopande af det förslag till ändring af 5 §. 6 moni. Tryckfrihets-Förordningen, som i Memorialet N:o 79 innehålles, hvilken ändring Utskottet velat gora oafhängig af den här föreslagna, men hvilken, i händelse den, jemte den nedan föreslagna, skulle godkännas, kommer att, jemte denna, iagtlagas, till Grundlagsenlig behanding föreslå, alt Tryekfrihets-Förordningens 5 §. 6 mom. må erhålla följande Sndjade lydelse: Förbrytelser emot denna
Förhållandet var verkligen, att de få och spridda män, som på den tiden studerade naturen, plockade upp ledtråden till hennes hemligheter just sådan, som den tusen år förut fallit ur grekernas händer. Grundvalarne för matematiken hade af dem blifvit så väl lagda, att våra barn än i dag lära sin geometri ur en bok, skrifven för Alexandrias skolor för två tusen år sedan. Den moderna astronomien är den naturliga fortsättningen och utvecklingen af Hippar-chi och Ptolemei verk; den moderna fysiken af Demokriti och Arkimedis; det dröjde länge, innan den moderna biologiska vetenskapen växte ur det vetande, som testamenterades oss af Aristoteles, Theofrastus och - Galenus. Vi kunna icke säga oss känna grekernas bästa tankar och uttalanden, om vi icke känna, hvad de tänkte om naturens företeelser. Vi kunna icke fullt uppskatta deras uppfattning af lifvet, om vi icke förstå, till hvilken utsträckningdenna uppfattning påverkades af vetenskapliga idéer. Det är med orätt vi göra anspråk på att vara arftagare till deras bildning, om vi icke, såsom de bästa andar bland dem, äro genomträngda af en aldrig svigtande öfvertygelse, att den fria användningen af förnuftet i Öfverensstämmelse med den vetenskapliga metoden är det enda sättet att nå sanningen. På denna grund vågar jag föreställa mig, att de moderna humanisternas anspråk på besittning af bildningens monopol och på uteslutande arfsrätt till antikens anda måste nedsättas, om icke öfvergifvas. Men jag skulle mycket beklaga, om något af hvad jag nu sagt skulle tagas såsom innebärande en önskan å min sida att förringa värdet af en klassisk uppfostran, sådan den kunde vara och sådan den verkligen någon gång är. Menniskornas naturliga anlag vexla lika mycket, som tillfällena att använda dem; och under det bildningen är en, kan den väg, på hvilken den häst nås af den enervara helt olik den, som är fördelaktigast för en annan. Och vidare, under det den vetenskapliga uppfostringsmetoden ännu är i ett begynnelseoch försöksstadium, är den klassiska deremot fullkomligt väl organiserad med ledning af den praktiska erfarenhet, generationer af lärare samlat.
Directionen; Chefen för Svea Artillerie Regemente; Dir ectionen af Civil-Slatens Pensions-Inr ätt ning; Förvaltningen af Sjö-Ärendena; Directionen af Allmänna Garnisons-Sjuk huset samt Directionen af InvalidInrättningen pä Ulricsdahl. 3:o UTLÅTANDEN, i anledning af den i förenämnde berättelse, pag. 43— 56, omförmälde granskning af redoxisningen för det till spanmålsundsättningar, efter 1826 års missväxt, lyftade creditiv, jemte allmänna Alagasins Inrättningens försträckningar i samma afseende, till Kongl. Majit särskildt i underdånighet afgifne af Slats-Contoret samt af Konungens Befallningshafvande i Upsala-, HernösandsUmeå- WenersborgsMaricestadsCarlstadsWexiöflalmstads och Fahlu-hän 0 4:o UTLATANDEN, i anledning af meranämnde Berättt :e, till Kongl. Majit 1 underdånighet afgifne af: Krigs-Collegium; Seraphimer Ordens Gillet; Cancellie-Styreisen; Sundhets-Collegium, samt Nummer-Lot t er i-Dir ectionen. 5:o BERÄTTELSE, angående år 1830 verkställd granskning af de under Commerce-Collegium stående Fonder och medel, jemte det, i anledning deraf, från Commerce Collegium till Kongl. Majit underdånigst afgifne utlåtande. 6:o BERÄTTELSE, år 1830, angående Banco-Verket. 7:o BERÄTTELSE, år 1830, angående Riksgäldskontoret, det derunder lydande General-Assistance Conior samt Götha Canal-Bolags och Malmö f. d. Discont-verk. 8:o KAI BETS-BERÄTTELSE, afgifven af Rikets Ständers Justitioe Ombudsman för åren 1829 och 1830. Rikets Högloft.
Då, å ena sidan, mängden af små socknar med några hundra medlemmar och af kyrkor, som ej vore en half mil aflägsna från hvarandra, vore ändamålslös och onyttig, samt, å andra sidan, intet pastorat borde vara större, än att hvad inom detsamma till prestens kall och embetsåligganden hörde, af den eller dem, som utgjorde dess ordinarie presterskap, kunde under vanliga förhållanden — i afseende på helsa, ålder o. s. v. hos dess presterskap — skötas, gåfves, enligt motionärens tanke, ytterligare skäl för en förändrad indelning af socknarna. Motionären har derföre föreslagit “att Rikets Ständer ville i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, med anförande af de i motionen framställda allmänna grunder vid en omreglering, äfvensom af de närmare vilkoren och sättet vid dess verkställande, anhålla, det täcktes Kongl. Maj:t i så måtto utsträcka det åt de genom Kongl. Förordningen den 11 Juli 1862 tillsatta nämnder gifna uppdrag, att samma nämnder tillika anbefalldes att, hvar inom sitt distrikt, uppgöra fullständig plan till en ändamålsenlig omreglering af socknarna, der sådan af behofvet vore påkallad, äfvensom att, derest denna plan af Kongl. Majit blefve gillad och stadfästad, vid inträffande ombyggnad af kyrka eller ledighet i någon af de till omreglering-föreslagna socknarna, nödiga åtgärder för dess bringande till verkställighet varda vidtagna, allt under iakttagande i öfrigt dels i afseende på hela planen, dels vid hvarje särskildt tillfälle af dess verkställande, af hvad i ofvan åberopade Kongl. Förordning § 3 mom. 7, 8, 9 är vordet stadgadt; samt slutligen att de bestämningar angående presterskapets löner, som af nämndernas nuvarande uppdrag blifva en följd, ej måtte anses lägga hinder i vägen för meranämnda omreglering, der denna i öfrigt vore behöflig och kunde komma till stånd.“
Då den af ifrågavarande portpenningar inflytande inkomst, uppgående årligen i medeltal lill omkring 240 R:dr I3:co, sålunda blifvit ursprungligen anslagen till understöd åt Garnisons-skolan i Christianstad, och densamma ej bör gå i mistning af en för dess fortvarande så väsendtlig tillgång, samt det å en annan sida ej eller kan nekas, alt erläggandet af denna afgift leder lill hinder för en fri och obehindrad rörelse inom landet, hvarföre borttagandet deraf vore serdeles önskvärdt, så anse Utskotten, vid sådant förhållande och för beredande af möjligheten, att portpenningarne må kunna afskaffas, sig böra tillstyrka Rikets Ständer att bevilja ett årligt Stals-anslag af 240 R:dr B:co, såsom ersättning åt Garnisons-skolan i Christianstad för den förlust, som träffade densamma, i fall att portpenningarne upphörde, och hvilket belopp ungefärligen motsvarar den årliga behållningen af nämnde afgift; samt att, jemte underdånig Statssamt Allm. Besv,- och Ekon,-Utskottens Betänkande, N\o 90. framställning till Kongl. Maj:t om Rikets Ständers önskan i berörde afseende eller att portpenningar matte afskafias, tillika anmäla, att Rikets Ständer, i den händelse Kongl. Maj:t skulle täckas denna underdåniga anhållan bifalla, varit betänkte att genom Stats-anslag bereda ersättning åt Garnisons-skolan i Christianstad för den förlust, densamma eljest komme att genom portpenningarnes borttagande vidkännas. Beträffande motionärens framställning, rörande frihet för en hvar att färdas när som helst genom Christianstad såsom genom andra Rikets städer, så och då ansökning i sådant afseende kan af den, sorn dsrLill linner sig befogad, göras omedelbart hos Kongl. Majrt, hemställa Utskotten, att hvad af motionären sålunda blifvit framstäldt, icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 26 November 1840.
Ständer vid denna Riksdag anslagna inkomster och som uti Biks-Staten upptagas blifver således: Ordinarie Inkomster - 1,687,420: 26, 7. Tull-, Post-, Chartae-Sigillatasoch Husbehofs Brän vins-Brännings-medel 1,987,349: 14, 5’ samt Bidrag af Allmänna Bevillningen till Statsbristens fyllande - 1,150,000: Tillsammans 4,824,769: 41.— Men om Riksens Höglofl. Ständer bifalla Bevillnings-Utskottets förslag, att den under namn af Landttulls ersättning hittills särskildt utgjorde afgift till ett sammanlagdt belopp af Städerna och Landet af 120,000 R:dr, samt Bränvins-Consumtions-afgiften , beräknad till 150,000 R:dr skola hädanefter icke särskildt utgöras, utan med vissa procent å allmänna Bevillningen efter 2:dra Art. utgå och till Riksgälds-Contoiret lika med den öfriga Bevillningen levereras; så kommer Riksgälds-Contoirets bidrag till Stats-Verket att ökas med denna summa , och, i stället för här ofvan upptagne 1,150,000 R:dr, blifva ifrån nästa års början 1,420,000 R:dr, hvaremot den af Tullsamt Hushehofs Bränvins-Brännings-medlen påräknade inkomst kommer att mindskas. med 270,000 R:dr, och de af så väl dessa som Postoch Chartae Sigillatae-medlen här ofvan beräknade 1,987,349 R:dr 14 sk. 5 r., endast komma att i Riks-Staten upptagar tiir 1,717,349 R:dr 14 sk. 5 r. 2:0 Dm 14 Juli. 1253 2:0 ingående Stats-Verkets Utgifter. Dessa hafva , genom de af Riksens Höglofl. Ständer vid denna Riksdag fattade beslut, uppå nedannämnde Hufvudtitlar undergått följande förändringar: Första Hujvudtitdn, innefattande Kongl. Hofoch Slotts-Staterna.
Prot. 1847 cf 1848. 4 Sami. 1 Afd. 23 Baft. 1. 2 Stats-Utshotlels Utlåtande, N:o 75. hvarjemte deparlemenls-chefan yttrat den mening, att de till inqvartering, ved och ljus samt lega och furagering af exercishästarne erforderliga kostnader borde utgå från de till dylika utgifter under riks-statens fjerde hufvudtitel uppförde anslag, så att nya anslag egentligen endast behöfdes, dels till aflöning och underhåll af ifrågavarande artilleri-trupp samt dess beklädnad oell materiel med tillhopa årligen 5,017 r:dr 18 sk., dels ock för .en gång till bekostande af truppens lörsta uppsättning med ofvanberörde summa af omkring 8000 r:dr, hvilka utgifter lämpligen kunde bestridas med vakans-afgiften för de rotar i Norrbottens län, som numera liölles vakanta till organiserande af en artilleri-styrka i provinsen, äfvensom af den för samma ändamål redan sandade, så kallade, Norrbottens häst-jägare-squadrons-fond; och har Kongl. Maj:t, som, i sammanhang med prutningen af den utaf bern alde Departements-chef afgifne plan till ordnande af landtförs varet i allmänhet, för Dess del i nåder gillat ofvannänmde underdåniga förslag, rörande en artilleritrupps bildande i Norrland, af sådan anledning nu begärt, att Rikets Ständer måtte dertill lemna bifall och således medgifva, att ej mindre kostnaden för truppens första uppsättning, än ock de för densamma beli öflig a årliga utgifter må på det af Departementschefen föreslagna sätt bestridas.
Landtnäs härefter först till bifall å Utsk:s nu afgifna förslag och sedermera till vidblifvande af IL o. Ad:s förut i ämnet fattade beslut framstälde propos:r besvarades med blandade Ja och Nej; hvarpå desamma förnyades och, sedan svaren dervid åter utfallit med Ja och Nej, Ilr Gr. o. Landtm, förklarade att han ansåg den sednast till vidblifvande af Ståndets beslut framstälda propos. hafva blifvit besvarad med öfvervägande Ja. Efter härvid af Frih. Raab begärd votering, uplästes till justering och godkändes en sålydande voter:s-propos.: Den 4 Oktober e. m. 67 Den sora anser R. o. Ad. böra, med frånträdande af sitt förut fattade beslut, bifalla den i Särskildta Utsk:s Utlåt. N:o 20 föreslagna 13:de §:n, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej vinner Nej, vidblir R. o. Ad. sitt förut i ämnet fattade beslut och varder Utsk:s förslag till lydelse af närande § afslaget. Vid rotens slut befunnos rösterna bafva utfallit som följer: Ja — 13. Frih. Raab: Då frågan förra gången hos R. o. Ad. förevar, fattade Ståndet ett från Utsk:s förslag afvikande beslut, men R. o. Ad. har i 15:de §:n nedlagt en föreskrift, sora eger sammanhang med den i 14:de §:n, och derföre anhåller jag, att dessa båda §§ måtte i ett sammanhang till pröfning förekomma. Hr Gr. o. Landtm, upiyste, att 14:de och 15:de §§:na af R. o. Ad:ns förra beslut, hvilka motsvarade 14:de §:n af Utsk:s förslag, innehöllo: § 14. ”Rättighet att enl. föreg:de § å andra tillåtna utskänkningsställen än gästgifveriet äfvensom å minutliandels-ställe i socknen, försälja bränvin, meddelas af K.
— N.-o 66. i anledning af väckt motion om en förändring af Domkapitlens organisation. XI. B. 289, 304, 314. A, 319. E. 367. — N:o 67. i anledning af Väckt motion angående de egenskaper, som böra innehafves af den som antages till Consistorii Notarie. XI. B. 289, 304, 319 A. 320. — N:o 68. i anledning af väckt motion om förklaring af Kongl. Förordningen den 4 Maj 1855 i fråga om stället för förbrytares skrift och aflösning. XI. B. 289- A. 304- — N:o 69 i anledning af väckte motioner angående förändring af de befordringslagar, hvilka gälla för Prester. XI. B 322. A. 327, 394. E. 429. — N:o 70r i anledning af väckt motion angående antagande af L — 109 förändrade föreskrifter om utöfning af patronats-rätten. XI. B. 322. A. 327. Lag-Utskottets Memorialer, Betänkan,den och Utlåtanden: — N:o 71. i anledning af väckta motioner om rätt att på elektrisk telegraf expediera rättegångs-fullmakter. XI. B. 327. A. 332. — N:o 72. i anledning af väckt fråga om utfärdande af föreskrifter till förekommande af skendödes begrafning. XI. B. 327. A. 332. — N:o 73. i anledning af väckt motion, angående förändring af straffet för åverkan. XI. B. 327. A. 332. — N:o 74. i anledning af väckta motioner, angående dels upphäfvande af 10 Kap.
Dito 1,219,185 ©limma | 233,100,000| — (i) S8i(). till SK. ©t. Sarf ff till Reparation af Saluaccis-etfåttmngen utaf ©tåberne. @tocf[)o(tn . ©ödeborg . Sot-jta ©efie . Sftottfoping . 2litfcra dalmar darkfrona . Våiniö Upfala . <2öe|'leväé . (2Bisbi) £ret>j.e sRotåP dadöfyamn . darlftaD dfyriftiauftaD $af)luti 3önföptng . SanDSfrona . Sinfoptng SutiD . SRpföping • UDDemalla * Clafjen. Clafjen. Clajjen. Orebro 5jev8e Oafjeit. Slrboga (El>ritlinef>amn .fjalmflaD <£)eDemota £)eiftngborg JpernöfanD $uDif'»toall köping Sulea . ^aticfraD s}Mtcå . 0ala . 0imDumall 0'6Derl)anm SöDcrföping Umeå . OBaPftena ^Barberg Simbritshamn ©fanor niet) gallebo . <£ffjö 15 ©fara <£ngc([)o(m 5 ©fenninge 25 Snföping ©föfDe 5 SifUStuna Strengnäs gatonberg ©trömftaD galföping Säther ©cenna Södertelje 30 «&jo ©ötoitsborg kongelf ^l)orébälla ^ongébacfa 15 £rofa Säholm Ulricehamn SiDföping 50 <2Bimmerbt SinDeéberg 25 itmål 10 SSftariefreD Oregrund 10 Sftarftcant 20 ÖjterfunD
PresteStåndet den 15 nästlidne Maj och af VällofL Borgare-Ståndet den 21» men afslogs af Högloft. Ridderskapet och Adeln den 12 i samma månad. Stockholm den 16 Juni 1825. N:o 117* Ankom den 25 Juni 1823» Utlåtande, angående ersättning för under~ håll och fourage till tågande trupper. ^Jenom Protocolls-Utdrag af den 15 Mars och 25 April innevarande år, har Hederv. Bonde-Ståndet till Utskottets handläggning öfverlemnat: i;o Ett Memorial af Riks - Besv. och Ekon. Utik. Betankanäen. 729 dags-Fullmägtigen Jonas Nilsson från Carlstads Län, deruti flere Fullmägtige från samina Län instämt, och hvarest öfverklaga®, att, ehuru Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning af den 28 Juni 1809 skall åsyfta, att soldatens underhåll vid Inqvarteringar under marcher borde bero aE frivillig öfverenskommelse, någon förändring eller lindring för Inqvarterings-gifvaren likväl icke deraf förmärkts, hvadan RiksdagsFullmägtigen, med afseende derå, att Inqvarteringsgifvaren ofta måste till solda» ten utlemna det bästa af sitt matförråd, endast emot en ersättning af 8 sk.
Såsom skäl för dessa framställningar är af motionärerne anfördt: att Riks-Ståndens deputerade hvar i sin ort bäst kände de förhållanden, som vid markegångssättning borde tagas i betraktande, hvaremot bemälda Embetsverk derom ej egde den ringaste kännedom; att ifrågavarande Embetsverks åtgärd att höja de i orterna bestämda markegångspris vore ett ingrepp i den Svenska folket uti grundlag tillförsäkrade sjelfbeskattningsrätt; och att det vore olämpligt att Landshöfdingen, såsom länets störste löntagare, skulle såsom ordförande leda en vigtig beskattningsåtgärd, som berörde hans egna intressen. Stats-Utskottet har tagit dessa framställningar i öfvervägande; och beträffande först den af Riksdagsfullmägtigen G. Bolin väckta fråga om rättighet för de för markegångssättning valde deputerade att inom sig utse ordförande, får Utskottet i minnet återkalla hvad i anledning af förut gjorda framställningar i enahanda syfte blifvit af föregående riksdagars Stats-Utskott yttradt och af Rikets då församlade Ständer godkändt. Sednast af Stats-Utskottet vid 1859—1860 årens riksdag anfördes, att enär Lands - Ståts-Utskottets Utlåtande M 25. Landshöfdingarne, hvilka i äldre tider ensamme egde afgöranderätt i fråga om markegångsprisens bestämmande, numera icke ens äro berättigade att i besluten angående markegångssättningen deltaga och följaktligen ej på annat sätt kunna inverka på utgången deraf, än genom anförande af de skäl, sorn, efter deras åsigt, borde föranleda till högre eller lägre markegångspris, samt då nämnde embetsmän, hvilka under en tid af öfver 100 år, eller alltifrån det markegångssättningen öfverlemnades åt Riks-Ståndens ombud, städse uti dessa sammanträden i egenskap af ordförande deltagit, hvartill de ock borde anses företrädesvis lämplige, funne