Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
T:r K. R:d. fk. rii T;r K. R.d. i (k. ifti T‘r j K. Rid. fk. 1 rii T jL • K. R., fk. rft T:r K.l Rid. fk. rft L;pd U; R. ik.l 1 rft L. * Rfk. rft L. L, R. fk. rft 1 R:dr fk. rft Ar 1813* 1 1 | 1 Af den genom Landeliöfdingens förforg upphandlade Sädén Af den till Upfala ankomne Säd Från Upfala Magazin _16 I "325 50 — 526 30 6323 12 — 91 “ 72 16 825 648 24 i Ii —-. 1005 20 7059 1 18 mw - — —_ — 7146 7365 648 56 Summa Under loppet af år 1S14 är år terbetaldt Skara borgs Län. Kronobergs Län. j Ar 1813. 1 Af Landshöfdingen upphandlade tian Carlscrona Magazin Frän 'Hälgevärma dito . Klinte. — —- bergs förforg upphandlat och i Carlshamn hos Handelshu. fet Ek. fl rand och Mörck, för Linets behof upplagt 1 Carlshamns Fält-Magazin dito O 206 — 1854 462 10 3 1 „ c542 r 71 66 — j i — 1 ! — ,-L 3542 — Summa År 1S r 4* Från Hälgevärma Magazin att — __ iZL.. —- ) —_ ■ : 1 ■ ltlzo UU , —- 4182 5 52216 y 7 1j 2707 12 24652 16 4 472 O O .3615 36 i ■ 80482 13 7 ..
» Detta », sade M. skämtsamt, » kan hjelpas på sådant sätt, att man förser sig med pojkar i alla här-darne; men skulle också detta ej kunna ske, så är det dock min öfvertygelse, att pojkarne icke skulle knota i försvaret för den härd, der sådana saknades. » Hvarför hade då åtskilliga främmande land ännu ej infört nationalbeväpning? Jo, detta beroddeej på folken sjelfva, utan på de styrande, som alltid ansett det vådligt att lära folket försvara sig. Sjelf var Mengel ganska flitig motionär inom ståndet. Den första motion, som han der väckte, är märklig, icke just genom sin kläm, hvari begärdes ett anslag å 50,000 rdr banko till låneunderstöd för appförande af ändamålsenliga spanmålstorknings-anstalter, men så mycket mer genom sin motivering, hvars innehåll bildar en den skarpaste motsats mot de numera si vanliga, dystra skildringarna öfver svenska jordbrakets betryck, öfver-svämningen med utländsk spanmål o. s. v. » Erfarenheten har », så skref Mengel i sin motion af den 19 Nov. 1856, » redan visat, att Sverige äfven i medelgoda år producerar spanmål utöfver landets eget behof ... Under de sistförflutna åren har landtbruket varit i högre grad gynnadt af en liflig och lönande spanmålshandel än under någon föregående period. » År 1854 hade utskeppats sammanlagdt 1,024,000 och år 1855 ej mindre än 1,722,000 tunnor spanmål. Denna utskeppning tillskyndade landet en vinst af minst 35 millioner. Detta för Sverige så gynsamma förhållande framkallades dels af de svåra missväxterna i åtskilliga andra europeiska stater, dels af kriget mellan vestmakterna och Ryssland, ty derunder ej endast ökades spanmålsförbrukningen inom de krigförande staterna, utan äfven de icke krigförande nödgades inrätta stora spanmålsmagasin, i och för möjligen inträffande krigseventualiteter, dels slutligen deraf att Rysslands hamnar voro blokerade, så att spanmåls-utförseln derifrån hämmades.
Heland, Isak Fredrik von, yttranden. II. 213. IV. 5, 17. Helgonskylden, den så kallade, uti Halland, angående föreslagen förändring i användandet af. III. IV. A. 24. E. 100. Hemman, Annexoch Mensal-, options-rält för arrendator deraf eller hans Enka eller hain vid nytt arrendes afslutande. Hemmansklyfning, Kongl. Förordningen den 19 December 1827, angående grunderne och vil koren för samt afsöndring af jord och andra lägenheter från hemman, rörande väckta motioner om ändringar i. Se vidare Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 22. Hermelin, Friherre Fredrik, yttrande. VIII. 338. Hermelin, Friherre Carl Samuel, yttranden. V. 279, 282. Hernösand, angående afskrifning af lån för upbyggaude af Stiftskyrka derstädes. Hernösands kyrka, angående lindring i betalningsvilkoren för ett lån lill. Hernösands Stifts domkyrkotunnor, angående deras åietlemnande till Stiftet. Vill. B. 259, 280. A. 282. ( öO ) Hingstar, Norrska, om användande af sådane vid Ottenby stuteri till bästafvelns förbättrande. Hjelmaren och Wettern, om beviljandet af statsanslag till undersökningars anställande angående kanalanläggning deremellan. Se vidare Siats-Utskottets Betänkande N:o 163. Hofhållning, H. K. II. Kronprinsens, angående tillökning i anslaget för. Se Stals-Utskotiets Betänkande N:o 82. Hof-Rätt, om domfört antal deri. Se Lag-Utskottets Betänkanden N:ris 12 och 20. — oin bestämmande af vissa dagar för utgifvande af dess domar och utslag. IX. B. 253. A. 268. — om förändring i dess sammansättning och arbetssätt. Se LagUtskottets Betänkande N:o 25.
Hvad åter angar Stats-Verkets Utgifter; så hafva Revisorerne inhämtat, huru desamma uti Riks-Staterna för ifrågavarande tvenne år finnas upptagne, likmätigt de, på grund af Riksens Ständers Stats-Reglering, utaf Kongl. Maj:t i Nåder fast - Den 3 Murs. fastställde Specielle Stater, under ■hvarje KTnfvpdTitel; och få Ravisorerne, till upplysning liarprji, åberopa ofvanämnde'.denna Beiättelse bilagde Tabeller» Enligt hvad desse Tabeller utvisa,bestå Utgifter ne, likasom Inkom sterne, till .betydligaste delen uti Indelte Ilennrans Bentor, hvilka användas i Landsorterna ,och redovisas i LandaBdckerna, samt blifva således icke .vidare synlige i Kongl. Stats-Contoirr ts Räkenskaper, än att ,de löpa genom Riks-Staten och tild.t ifvås i Kongl. Stats-Contoirets Memorial-Böcker öfver Utgiften.; i anseende hvartill förhållandet ;härmed,och hvad öfverskotter, sorn häruppå ni kunna uppkomma, nu, i saknad af Riks Bokslutet, ,ej kunnat utröna.®. Deri öfriga delen af Utgifterna åter anordnas af Kongl. Stats-Contoiret, dels.derute på Landt* Benterierna och dels pä Kongl. Beiite-Karnmaren.; hvaröfver foras nyssnämnde Memorial-Böcker, till upplysande deraf, att ej mera anordnas, än med Staterne instämmer; blifvande, för,hvad som •vid Landt-Benterierna utgår, .redovisning .gjord i Lands-Böckerna; men för de Utgifter, sorn af Kongl. Bente-Kammaren bestridas, göres derstädes redo i dess Bok; hvarförutan, till Kontroll .emot Kongl. Rente-Kammare-Boken hålles Me. morial-Böcker i Kongl. .Kamniar-Collegii Afräk* nings-Contoir. Sedan Riksens Ständer, såsom ofvanförmnjt är, godkänt .enligt de samme vidtagne regleringar, så val sorn.
Jag får alltså ur berörda yttrande (sid. 327 —330 i tredje bandet af Ståndets Protokoll) här införa följande: ”Om man undersöker grunderna för närvarande lagstiftning i ämnet, och det ”måste vara skäl, att, dä fråga är om att ändra en lag, taga kännedom om moti”verna för densamma, så finner man, att det år 1853 tillsatta Särskilda Utskott, ”från hvars förslag denna lagstiftning sistlidne riksdag utgick, erkände rigtigheten ”af den i Herr Björcks motion uttalade grundsats, att det endast var afseendet på ”rådande fördomar, som dä alhöll Utskottet från tillämpningen af denna grund - 20 Samman». Bevillnings-, Lagsamt Allm. Besvoch Eken.-Utsk. Bet. ,]\1’ 2. ”sats”, nemligen om oinskränkt tid för brånvinstillverkningen. ”Mo ti vern a för nyssnämnda förslag igenfinnas i Särskilda Utskottets betänkande, N:o 8, pag. 22 och 23, ”och torde nu af mig fa uppläsas.
Företog Ridderskapet och Adeln Val af En Directeur och En Suppleant vid Låne-Contoiret i Götheborg •, och befanns, vid Valförrättningens slut, hafva blifvit utsedd till Directeur : Herr Bjärnej Carl Jacob s Öfverste, R. S. O. Suppleant: Herr aj Pettersens Carl j Öfverste-Lieutenant. Ut Supra. 5a4 Den 10 December e. m. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Statsoch Banco-Utskottens den 6 dennes under N:o 645 afgifne, samt den 8 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckte motioner, rörande användandet af de medel, hvilka vid utredningen af Allmänna Magazins - Inrättningens tillgångar och skulder till Banken inflyta. Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsBevillningssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens den f dennes under N:o 646 afgifne, samt den 8 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förnt meddeldte Betänkande, angående yrkadt uppbäfvande af Gränse-Tullbevakningen mot Norrige; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottens ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne. Ut Supra. S. D, Vid förnyad föredragning af Statsoch Bevilinings-Utskottens den 6 dennes under N:o 648 aflåtne , samt den 8 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af Riks Ståndens olika beslut, angående Tidningars förseende med Chartte - Sigillatasstämpel; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, under förblifvande vid Dess i detta ämne förut fattade beslut , samt med godkännande af den utaf Utskotten föreslagne Voterings-propo - Den 10 December e. m. 5^5 sition, öfverlemna berörde fråga till Förstärkta Stats-Utskottets afgörande. Ut Supra. S. D.
Uppå] derom af Herr Grefven och LandtMarsialken gjord Proposition, fann Ridderska. pet och Adeln för godt att äfven föt sin del uti enahanda beslut med Borgare-Ståndet instämma. Upplästes och lades på Bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Betänkanden: Frän Slats»TJtskottet : Af den 2a dennes.- i:o f anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående tillökt anslag för Spinnhusens i Landsorterne underhållande; deruti Utskot. tet tillstyrkt, att en förhöjning af 5000 R:dr årligen uti förra anslaget till dessa SpinnhusInrättningars underhållande måtte beviljas, att vid förhand varande Stats Regleringen uppföras, samt att den för nästledne och innevarande år, till ett belopp af 8100 R:dr Banco uppkomne och blifvande brist uti det förra; StatsAnslaget, må godtgöras af öfverskottet pä^StatsVerkets Intrader för samma år. 366 Den 2f April. 2:0 T anledning af Kongl. Majrts Nådiga ' Remiss angående Medels anslående för Stockholms Krono Corrections irlus’s underhåll; deruti Utskottet föreslagit, att utom det anslag af 8100 R;dr årligen, som för Spinnhuset a Stat bestås, ytterligare Medel kunde vinnas genom en viss mindre afgift på Ved och VictualieVaror, sorn till Stockholm införas från Finland, och hvilken afgift skulle jemte Tullumgälderne uppbäras, och derefter lefvereras till disposition af den förordnade
En numera obetydlig man, som om dagen släpade sten till Afrodites tempel och om aftonen vilade i en usel koja på Skambonide, samlade så småningom hans ödes trådar i sin hand. Detta anade han minst av allt. SJÄTTE KAPITLET. Karmides och Rakel. En afton emot skymningen satt Karmides, samtalande med prokonsuln Annжus Domitius, i aulan till sitt hus. - Och nu till slut, sade prokonsuln, några ord om våra gemensamma vänner. Jag har förlorat flera av dessa älskvärda och glada uppenbarelser ur sikte, sedan jag lämnade Aten och återvände till mitt Korintos. Således, min vän, huru mår ... vem skall jag giva främsta rummet? - Olympiodoros? - Bah, Olympiodoros! Låt oss icke tala om honom. Han är oförbätterlig ... - Ja, han fortsätter att dikta dåliga epigrammer ... - Och fortsätter med sitt dåliga levnadssätt, sade Annжus Domitius; jag vet det. Jag träffade honom ännu i dag. Han är, som jag säger, oförbätterlig. Tänk blott, han har nu hopskrivit en ny nidvisa mot den stackars Zeus. Vilken gudlöshet! han uppläste henne för mig. Jag kunde icke annat än ogilla henne och varna författaren. Därefter inbjöd han mig till en vaktelfäktning. Jag föll i snaran, ty köttet är svagt, min Karmides. Jag fann, tyvärr försent, att vaktelfäktningen endast var förspelet till en ungkarlstillställning av det där slaget, som du vet, att jag avskyr. Jag gick från denna tillställning hit. Jag behöver icke säga dig, huru det tillgick, ej heller vilka som utgjorde sällskapets kärna ... Olympiodoros, Palladios, Atenagoras och de där övriga outtröttliga veteranerna, nöjets argyraspider, kring vilka jag till min förtvivlan såg, att ett yngre släkte av hoppfulla eller hopplösa epikuréer bildat sig. Man klagade att du liksom jag har svikit vårt gamla fälttecken; men man var rättvis nog att medgiva de talande skälen för ett sådant förräderi. Trefalt lycklige Karmides, som en dag skall hemföra den rika Hermione som brud!
Sådana äro de anmärkningar, i afseende å Konungens Rådgifvares förfaranden i nu afhandlade mål, hvartill Höglofl. KonstitutionsUtskottels ofvan åberopade beslut föranleda; och anhåller jag vördsamt, att, sedan vederbörande öfver dessa anmärkningar sig förklarat, få min talan härutinnan vidare, efter Lag och de serskilda ämnenas beskaffenhet, iakttaga. Stockholm den 11 Januari 1841. C. L. LANDIN. Lit. F. Vördsamt Memorial. De till Höga RiksRättens upptagande och pröfning, i följd af R. S:s KonstitutionsUtskotts beslut, öfverlemnade mål, hvilka uti min redan ingifna ansökning Lit. F nämnas, komma att utgöra ämnen för den embetstalan, jag nu går att, i enlighet med de af Konstitutionsutskottet till rättelse dervid meddelade föreskrifter, vördsamt utföra. 55 lista Punkten. Inför H. M. Konungen i Dess Statsllåd hade, på sätt derstädes hållna Protokoll öfver Handels och finansärenden utvisa, till behandling förevarit fråga angående ombyggnad och utvidgning af Trollhätte Kanal och Slussverk samt dermed gemenskap ägande ämnen. Dervid hade, den 9 December 1836, dåvarande StatsSekreteraren, jemte anmälan, att underdånigt utlåtande från StorAmiralsembetet inkommit rörande så väl sättet att tillvägabringa ett bolag för utförande af berörde företag, som vilkoren å Statens och Bolagsmännens sida för ett dylikt bolags oktroyerande, samt under åberopande af de åsigter, som uti af serskilda Kommitterade angående verkställigheten af nämnde ombyggnad afgifvet betänkande blifvit framställda och, efter hvad StatsRådsProtokollet för den 15 September 1835 förmäles innehålla, i allmänhet af Kongl. Maj:t i nåder gillade, företett en kalkyl öfver Handels och sjofartsfondens ställning vid 1836 års slut, deraf inhemtades, att det bidrag, som antingen af StorAmiralsEmbetet eller af förrbemälde Kommitterade blifvit föreslaget, kunde af nämnde fond utgå, utan att medtaga något af hvad, som för andra utgifter vore påräknadt.
Ett läggande till handlrna skulle jag, för min del, tro innefatta ett slags gillande af hvad Utsk:n yttrat, eller åtminstone icke ett bestämdt förklarande af Ståndets tanke derom; hvadan och då Utsk:n tillkännagifva, att, derest PresteSt. icke frånträder sitt beslut och förenar sig med de begge Stånd, som antagit Utsk:ns förslag, det kommer att förblifva vid hvad förut stadgadt varit, men sådant icke är öfverensstämmande med hvad som lagligen bör vara förhållandet, när af 3:ne Stånd, som bifallit sjelfva saken, det ena är skiljaktigt från de öfriga 2:ne i afseende på redactionen, då votering i afseende på redactionen bör äga rum, vid ett sådant förhållande, i händelse PresteSt. icke frångår sin tanka, 10 § bör till Utsk:n återremitteras för uppgörande af voter:spropos:r. Underteckn. Ridd.Secret.: Utan att bestrida lämpligheten af den åtgärd, Frih. Cederström föreslagit, får jag blott upplysa, att hittills varit vanligt vid behandling af betänktn, sådana som det förevar., att den eller de delar deraf, hvarvid anmärkntr blifvit gjorda, helt enkelt återremitterats tillika med de dervid gjorda anmärkntr. Hr Hjärne, Harald: Jag skulle tro, att man möjligtvis utan återremiss kunde komma ifrån denna punkt. Då det icke beror på R. o. Ad:s beslut, utan derpå, huruvida PresteSt. antager inbjudningen eller icke, om någon votering skall komma att äga rum, så synes det leda till minsta tidsutdrägt att uppskjuta afgörandet af denna punkt, till dess PresteSt. yttrat sig i frågan. Jag har anleda, förmoda, att PresteSt. antager inbjuda., och då behöfves' ingen återre miss, ty då kommer ingen votering i fråga. Här förekomma många sådana punkter i detta utlåt., hvaruti Utsk:n afgifvit nästan enahanda utlåt., utan att bifoga voter:spropos:r.
Qvarnar med flere Krono-Säterier Fräise-Säterier Skatte-Säterier Säteri-Rusthåll Rå- och Rörs-Hemman Frälse-Hemman Frälse-Skatte-Hemman Krono-Hemman Krono-Hemman, under Krutbruk anslaget Krono-Rusthåll Krono-Augments-Hemman Krono-Skatte-Hemman Krono-Skatte-Hemmari, särskildt under Bru besittningsrätt Till Skogs-planterings-Kassan indraget Hemmar Krono-Skatte-Rusthåll Augments-Hemman .. Militie-boställen Civila boställen Ecklesiastika boställen Domkyrko-Hemman, Frälse Dito Krono Gymnasieoch Skole-Hemman, Krono . Hospitalsoch Barnhus-Hemman, Frälse Dito dito Krono Rekognitions-Skogs-Hemman Skattlagde, bebyggde Torp, Utjordar, Urfjellar, m. fl. Lägenheter utan mantal som ej under något hemmans ränta äro inbegripna: Frälse Dito dito dito Skatte Dito dito dito Krono Obebyggde, Skattlagde Lägenheter Oskattlagde, bebyggde dito, deribland Ryttare-, Soldatoch Båtsmans-Torp . Backstugor t ' Bebyggde Lägenheter, afsöndrade från hemman under ständig äganderätt Dito dito på viss tid eller lifstid Skatti. Fisken och Fiskeläg., som ej äro und. något hemm. ränta inbegr.:
Maj:t likwäl till Riksens Ständer öfwerkemnät, att som vmständighetcrne det fordra, antingen nu genast i allmänhet fastställa, huru med Brännvinsbränningen framdeles förhällas mä, eller i händelse be framtida wilkoret, dcrwid nu icke kunna oföränder, ligen bestämmas, ätminstone tills widare stadga dem, under hwilka <n sädan bränning nu skulle kunna företagas. I anledning häraf fä Riksens Ständer kill undcrdänigt swar lemna, att efter det detta ämne ut! samtlige Ständcn till öfwcrläggning fbrewarlt, de enhälligt bifalla, att Bränwins-bränningen, för hwilken detta ärS Afgift redan rrlagd blifwit, mä frän ben i nästkommande October och till innewaranbe ärS slut tillätas med de wilkor och förbchäll nu gällande Författningar i sädant afseende stadga ; Warande Riksens Ständer i öfrigt nu betänkte, att utarbeta de grunder, hwarefter Bränwins, bränningen frän nästa ärs början och sedan framdeles wcrkställas mä, samt anhälla i underdänighct, att längre fram fä särskildt anmäla det Bestut, som i fbrewarande ämne blifwer tagit. Riksens Ständer framhärda med djupaste rvörbnåd och trohet 1-t. Stockholm den 14 September 1809- I anledning af denna justering rrindrade Herr dloräsnstoixe, ^näers, att han just ärnat päminna vm 6iS Den 19 September. om en snar expedition af Swarén pä dc Kongl. Maj:tS Propositioner, hwarom Riksens Ständer redan beslutat. För öfrigt anmärkte han , att Regerings - Formen utstakade, bet swarén pä dc -Propositioner, som blifwit bifallne, skulle af Talcmänncn pä Rikssalen till Konungen bfwerlemnas. Detta wore bcswärligt för Konungen, om det skulle bchöfwa hända osta.
I Bethulien har funnits en plats, som föreställt templet, dit öfverstepresten ingår (I. 2), samt en, som föreställt Judiths hus, dit hon (III. 3) går in, tager flaskan och påsen och återvänder; att Osias (II. 3) bjuder Achior gå hem med honom, gifver icke nödvändigtvis tillkänna, att äfven dennes hus varit särskilt utmärkt, utan endast att Achior följt Osias till den bänk, der denne hade sin plats. Emellan Holofernis läger och staden har varit en fri plats, der Cambri och Joakim (II. 2) uppträda och der den vakt utställes (II. 3), i hvars händer Judith råkar (III. 4). Här har stått det träd, vid hvilket Achior var bunden. Inom lägret har funnits minst två lokaler. Den ena har varit Holofernis tjäll, ty på många ställen omtalas huru han än ensam, än med sällskap går dit in eller går ut derifrån; i detta tjäll stod en säng, hvarpå Holofernes hvilade, då han dödades af Judith. Den andra lokalen har varit den ”kammare,” hvilken uppläts åt Judith och hvilken enligt IV. 2. legat ett stycke från Holofernis tjäll; dit fördes Judith af kammarherren (III. 4), och dit ingick hon för att bepryda sig (II. 2). Om gästabudet försiggått i en särskilt lokal eller i det fria, är tvifvelaktigt; i Holofernis tjäll har det dock icke varit anrättadt. Troligt är väl, såsom ock Mone förmodar beträffande den omtalta mysteriebanan, att dessa hus och tjäll endast bestått af fyra hörnstolpar, hvilka uppburit ett tak. Men då ingen handling försiggått inomhus, med undantag af Holofernis dödande, och då, att döma af texten, de personer, hvilka i husen ingingo, voro undandragna mängdens blickar; så synes det som hade de tre sidorna varit tillslutna, hvaremot den fjerde haft ett rörligt förhäng.
Båg, af hvilken sednare utsädet är i tilltagande, samt till mindre belopp, hafre, hvete, ärter och vicker jemte något obetydeligt hönor; äfvensom på trakter, bestående af sandmark, jemväl odlas bohvete; meli deremot är Potatoes-odlingen betydlig. Circulalionssättet, redan infördt vid Säterierne och andre större Egendomar, börjar, på sätt ofvan är anmärkt, att allt mer och mer äfven antagas af allmogen. I förhållande till beskaffenheten samt större eller mindre ägorymd ligger jordell i träde hvart 4:(le> 5:te eller 6:te år. Afkastningen af höst-utsädet beräknas allmännast till 8:de å loide kornet samt äfven derutöfver, samt af vårsädet till 5ile å 6ite kornet. Lin och hampa sås icke betydligt; och Tobak planteras väl i vissa orter, mea icke till någon myckenhet. Trädgårdsväxter odlas hos allmogen endast lill husbehof; men vid en del Herregårdar äfven till afsalu. I de delar af Länet, der jorden icke redan undergått Enskifte, eller laga Skifte, fortgår Skiftes-verket, och i sammanhang dermed nya odlingar. Någre sådane af större omfattning kunna väl icke uppgifvas, och få tillfällen dertill förefinnas, men smärre odlingar verkställas deremot nog allmänt. Med undantag att å slättbygden nu börjat, fastän i obetydelig mån, odlas mera foder-vexter än förr, har gamla åkerhruks-melhoden hittills af de fleste bland allmogen bibehållits oförändrad, likasom de för åkerbruket erforderlige redskap.
Huru någon den ringaste anledn. till tvekan skulle, på satt Hr Lefren yttrat, kunna hos fullmägtige uppstå, i händelse af samma stadgandes ordagranna införande i det nya reglementet, antingen det vöre i83o eller i835 års reglemente, sorn menades med detta reglemente, är det för mig alldeles omöjligt att ens kunna föreställa mig. Samme talare har nämnt ordet advocatur, och hans yttrande i detta afseende synes äfven innehålla ett obestridligt bevis derpå. Beträffande slutligen den ånyo upprepade beskyllningen för usurpation, som BancoUtsk. fått uppbära, samt detta Utskrs jemnförande med vårt nuvar. Constit.TJtsk., så har jag ingalunda och troligen icke heller någon af dem, sora inom Utsk. delat mina åsigter , åsyftat någon magtinkräktning, hvilken jag åtminstone alltid skall, i stället för att befrämja, söka att, så vidt jag förmår, motsätta mig, i hvilken form som helst en sådan uppenbarar sig. Men då grundlagarna uttryckligen tillerkänt BancoUtsk. rättigheten att utfärda reglementet för Bankens förvaltning, torde det icke med något skäl kunna rubriceras såsom usurpation, att Utsk., med noggrannt iakttagande af hvad dess instruction föreskrifter, begagnar denna rättighet; och ingenstädes, hvarken uti grundlagarna eller Uti denna instruction, har Utsk. fått sig ålagdt att underställa R. Sles förnyade pröfning sådana äldre förut gällande stadganden, som Utsk. anser böra fortfarande tjena till efterrättelse för Bancostyrelsen. Frågan om BaucoUtskts hand - Pen a3 Maj. lingssält uti oftaberörde hänseende torde emedlertid numera vara tillräckligt utredd å ömse sidor, hvadan jag anhåller, att Hr Gr. o. Landtm, måtte framställa propos. till detta ärendes slutliga afgörande. Gr. von Fersen, Hans: Jag är förekommen af Gr. Horn och Hr Lefren och har hlotl föga att tillägga.