Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Sig hafva funnit, att de, hvilka låta sig legas till bevärings-skyldighetens fullgörande, bestodo till en stor del af personer, som, till följd af bristande omtanke eller arbetsdrift, ej lyckats på annat sätt bereda sig utkomst; att legokarlarne i allmänhet, både till duglighet och pålitlighet i tjensten samt uppförande i öfrigt, voro betydligt underlägsne de ynglingar, som personligen fullgöra sin beväringspligt; alt bland de legokarlar, som förut varit i krigstjenst, utgjordes största antalet af f. d. soldater vid värfvade arméen, hvilka utljenal sin kapitulalionstid och sedermera, dels af bristande håg för krigsyrket icke velat, dels i anseende till oduglighet derför icke fått förnya kapitulationen; således i båda fallen vore olämplige att öfvertaga andras beväringspligt; samt att dessutom i afseende på många lego-karlar det förhållande inträffade, att, när de tagit lega närmare slutet af deri medgifna lego-åldern, en alltför lång tid förflutit, sedan de sjelfve blifvit vapenöfvade, så att de hunnit längesedan glömma den färdighet i vapen och militärisk tjenstgöring, hvilken de såsom beväringsynglingar inhemtat, samt dessutom måste blifva nog gamla innan deras legotid tilländalöper. I anseende härtill och då, så vidt möjligt vore, det måste förekommas, alt den medgifna legnings-rätten verkade till förminskning af de fördelar, som af bevärings-inrättningen skäligen borde kunna väntas, har E. K. M:t, som ansett att ofvanantydda menliga förhållande kunde, åtminstone i någon mån, afhjelpas genom stadgande att legokarl ej finge godkännas vid högre ålder än 34 år, eller vid högre än 37 är, i fäll han förut varit i krigstjenst, i Nåder föresiagit, att till lego-karlar må kunna få antagas äf - -40 ExpeditionsUtskottets Förslag till tinderd. Skrifvelse N:o 23. veil de, som tillhöra Årets femte bcviiringsklass, men ingen lego-karl godkännas vid högre Alder än fyllda trettiofyra
Se svar till Greta i n:r 18. A — e. Se svar till L. S. i Idun för den 31 Maj detta år. Beror naturligtvis på hvad slags mask det är. Det ges flere sådana. Den bekymrade Roberto,. Omöjligt utan undersökning. N i upplyser dess utom ej om er ålder, ej om ni är gift eller ogift — två vigtiga upplysningar. Martas bekymmer. Gör foten ej längre ondt, och är den blott obetydligt svullen, så reder det sig sannolikt utan behandling. K a n ni emellertid fortfarande fd massage, är det så mycket bättre. N i gör klokast i att personligen vända er till läkare för lämplig medicins erhållande. Det kunna vi åtminstone ej skaffa eder. N. S — m. Utan lämplig diet — möjligen jemte massage och annan behandling — torde ni ej bli qvitt dessa obehag. Huru dieten borde anordnas, kunna vi dock ej utan närmare kännedom om er sjukdom säga eder. » Ung dam med fina, vackra och välformade händer » (utan signatur). Se svar till Vera i n:o 7. Otålig finska. Bäst torde i detta fall vara, att ni låter läkare taga bort nageln, då den nyväxande efter all saunolikhet blir normal. Se svar till Ina i n:r 9. Tacksam. E t t kolikanfall behandlas bäst med svält, stillaliggande, grötar eller våtvärmande omslag samt derjemte gerna genom intagande af något opiihaltigt medikament. Beror koliken emellertid pä en tarmkatarr eller dylikt, måste naturligtvis detta behandlas. H u r det i detta fall förhåller sig, är omöjligt att af ert bref ens gissa. Phie, Så vidt vi veta, ges intet annat m e - del än flitiga tvättningar. Jemför svar till Jona i n:r 42. A. O. Sömnmedel äro kloral, sulfonal, paraldehyd, m. fl. andra. M e n botemedel äro de e j; för att göra något i detta afseende måste man först och främst känna orsaken till eder sÖmn ' öshet, och härom namnes intet i ert bref. Tvåårig prenumerant. Se svar till Ina i n: r 9. N i bör undvika varma drycker och k r y d - dade födoämnen, äfvensom kaffe och viner.
Frågor om förändringar af stadganden i Grundlagarna till Riksens Ständers afgörande, sorn of(Hela motstående Moment uteslutes). van sagdt är. §• 31- Förra Momentet. Denna Regerings-form samt RiDenna Regerings-form samt Rikets och möjliga att verkkets och möjliga att verk ställa. Riksens Ständer må icke å ställa, den Riksdag, då Utskottet någon sä- Inkommer till Riksens Ständer Condan ändring föreslår, utan först å den stitutionsUtskottet, i följd af Riksnästföljande, derom besluta. Blifva dagsmans motion, nied något förslag då alla Riks-Stånden om ändringen till Grundlagsändring, må Riksens ense, öfverlemne de Förslaget derom Ständer kunna derom vid samma Rikstill Konungen, genom deras Talmän, dag öfverlägga, men icke besluta. Göras med begäran, att Konungen ville Sitt i Plena icke anmärkningar mot Utskotbifall dertill gifva. Konungen intets Förslag, hvile det, såsom ett Rik hemte icke samtycker till sens Ständers utlåtande, till nästa Riks deras åstundan. dag. Göras åter mot Förslaget an märkningar, förvises de, som hvarje Riks-Stånd särskilt förklarar utgöra dess gemensama tankar, till ConstitutionsUtskottet, hvilket åligge att meningarna, i möjligaste måtto, till ett helt utlåtande sammanjemka, och, om oförenliga skiljaktigheter yppats, dem till behandling hos Riks-Stånden derjemte anmäla. Sammanstämma nu dessa i Ett utlåtande, hvile) det till nästkommande Ständers pröfning.
December, sä widt det rörer asjkaffanbe af Vifitationer i Hus och ä allmän Landswäg esler gods, sam till införsel i Riket är förbudet, har PresteStändet likwäi icke kunnat undaä att nyttja della tillfälle att förklara dest underdåniga önskan, det täcktes Hanö Kongl. Majtt, sedan det med Allmänna säkerheten föga förenliga twänget af Visitationer blstwit undanröjdt, Nädigst widtaga alla sädana Författningar, forn kunna finnas tjenande att underhälla, uppmuntra och förmera Rikets Fabriker och Näringar. Hwarom wördsam och wänlig underrättelse skulle de Respeckive MedStänden samt bemäldte Utskott lemnäs, vt luprs. Lx krotocollo Utdrag af prorocoller, häller uti Bon gareSrändets plenum wrd Riksdagen t Stockholm den z Ianuarit i8lv^ S. DSedan BorgareStändet lätit fig föredragas Riksens Höglofl. Ständers StatsUtssotts Memorial af den 18 nästledne December, innehällande swar ä de hos Ständer förekomne och Utskottet kommunicerade anmärkningar, wid dek den 6 sörulZängne November afgifne Betänkande, i fräsan - 952 Den 2Z Januarli. gin angäende äterbetalande af de Län, hwarmed ätskillige of Stockholms Stads HandelsSoci-tet, t anledning of Kongl. Kungörelsen den 2O Mars 1809, biträd: Kong! Mahl och Riket, samt dcrwid tillika blifwit upplyst akt Utskottets oswannamde Betänkande redan är af de öfrige Respective Ständer, bifallit; sä fann ock Ständer, lör betz del, sig döra dcrwid läka bero.
St:r, emedan medlen behöfdes för angelägnare ändamål; rörande det andra svarades, att om stohåliningen verkligen kunde vara af nytta, Stuteri-öfverstyrelsen torde kunna taga af de medel, som vore till dess disposition. Derefter lemnade jag min befattning. Hvad beträffar den nu föreslagna komitén, skulle det vara för den nuvarande Stuteri-öfverstyrelsen särdeles lyckligt, om den kunde besättas med personer af öfvervägande sakkännedom. Det begärda anslaget fruktar jag blifver för litet, om det är meningen dermed vidtaga några genomgripande åtgärder. IJr Tornerhjelm, Rudolf: Jag är motionären på det högsta tacksam för den framställning, som nu utgör föremål för R. o. Ad:s diskussion. Hästafvelns förbättrande måste naturl. erkännas vara af största vigt för landtbrukaren, och derföre förtjent af uppmärksamhet och intresse från detta Stånd. Jag finnér också ej i motionen något egentligt klander af hvad som under sednare tider bfifvit i detta afs. åtgjordt, och som icke kunnat vara mera, med afs. å de små tillgångar, som stått vederbörande till buds. Stuterierna hafva säkerl. gjort allt hvad på dem ankommit, och särskildt har vid Ottenby bildats en ganska utmärkt race. Men ett stuteris ändamål måste vara att åstadkomma en god afvel i sådan utsträckning, att den kan sträcka sin inflytelse vida omkring och förbättra racen i sin helhet, och detta är under nuv:de förh. en omöjlighet. R. St:r hafva nemi. vid flera tillfällen afslagit de framställningar om anslag, som tid efter annan blifvit gjorda, och de 50,000 rdr, som man lyckades vid sisth riksd. för ändamålet erhålla, kunna naturl. icke långt förslå, ehuru man vet, att de blifvit på ett särdeles lämpligt sätt använda, nemi. till uppköp af hästar i främmande länder. Motionären har nu här föreslagit en komité, och jag tror, att en sådan, sammansatt af sakkunniga personer, kunde blifva af stor nytta.
Summa 5,000 R:dr. I sammanhang med nu anförda nådiga framställning har Utskottet förehaft tvänne till Utskottet remitterade i detta ämne väckta motioner, nemligen: dels hos Ridderskapet och Adeln af Grefve C. G. D. Mörner och dels hos Bonde-Ståndet af Riksdags-fullmägtigen P. F. Mengel från Upsala län; hvilka begge motionärer anhållit om Rikets Ständers uppmärksamhet och medverkan för det vid åttonde allmänna Landtbrukaremötet i Jönköping väckta, af Landfbruks-akademien jemväl förordade förslaget om inrättande af agrikultur-kemiska försöksanstalter, såväl vid Ultuna som vid Alnarps Landtbruks-institut, — i afseende hvarå motionärerne anfört, hurusom det vore, för vinnande af de med dylika anstalter afBih. till R. St. Prot. 1859 <Sf 1860. 4 Sami. 1 A/d. 2 Band. 2 Häft. 5 34 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. sedda ändamål, af största vigt, att sådane blefvo anlagde på mera än ett ställe. De vetenskapliga rön, som göras vid endast en station, kunde nemligen icke skänkas full tillit. Om deremot samma experimenter klefve liktidigt och efter gemensam plan utförda vid flera särskilda stationer, skulle resultaterna, om de med hvarandra öfverensstämde, vara fullt tillförlitliga; hvarförutom föreställningen om en förestående vetenskaplig granskning och med sakkännedom verkställd jemförelse af de Aud olika stationer vunna resultater, säkerligen skulle för dem, som hade utförandet af experimenterne sig anförtrodt, innefatta en kraftig uppmaning att dervid använda den största möjliga noggrannhet och uppmärksamhet. Lämpligare ställen för anläggandet af inrättningar utaf ifrågavarande beskaffenhet, än Landtbruks-instituten, kunde svårligen finnas, enär dessa, i följd af sin organisation, inom sig måste ega alla de resurser, som vore erforderliga för att en agrikultur-kemisk försöksanstalt skulle kunna med framgång upprättas och komma till önskvärda resultater, samt
Blekinge 13,370: 44. 10; Tillökning 1 anslaget för Kgl. Bibliotheket under Staten för Kongl. Maj:ts Cancellie 2,000: — -— Förhöjning uti anslaget för Minister-Staten med 10,000 R:dr Hamburger Banco, som utföres å 120 ek:s Cours till 25,000: — Sedan, enligt Riksens Ständers, vid denna Riksdag, fattade beslut, å Medicinal-Staten, ett nytt anslag blifvit anvist för VeterinaireInrättningen i Hufvudstaden, för någre Provincial - Läkare och Barnmorske-Lärlingar, men deremot indragning skett af Provincial - Medici - medhjelparearfvoden, och en del af anslagen till Medico - Theologiska Stipendier samt till farsoters hämmande och Medicinal-Werkets upphjelpande; så har berörde Stat erhållit en total tillökning af ; 3,672: i. Likaledes hafva Läns-Staterne, i följd af särskilde regleringar med Landt-Räntmästarnes aflöning och Remiss-lage, aflö - Underdaniga Skrifvelser. 12\ ningen för Fång-Predikanter samt Skarprättare, o. s. v. vunnit följande tillökningar: Upsala Läns Stat. Landt - Räntmästaren tillökning • 300. Skarprättaren dit0 • * * 3- 3o3; Stockholms dito. Landt - Räntmästaren tillökning 250. Skarprättaren ny Lön .16. 2q0. Södermanlands dito Landt-Räntmästaren tillökning 400: •—• Fång-Predikanten dito 41: 32. Skarprättaren dito 4: ~ 415:32; Östergöthlands dito LandhRänt. 133 Underdåniga. Skrifvelser. mästaren tillökning 400: — Fång-Predikanten dito 45: — 2lne Vakt. knektar nya Löner 134: 33.
Emot sörstageks z^djs Artikel har i oen puncten som rörcr TaxcringsmänS mä>lande och deras amal , b pwit af Högwördigs Priste-Scandet anmärkt, akt hwarje Ständ borde utan inedwerkan af något annat, fa nise sina egna Deputrrade och lika manga af hwar. dera Scändet utgöra Taxerings Commitkeer fa i Skaderne som ä lander. Dä den nu författade Bewillnkngs.mekhoden wasendteiigen hwilar pä ett frick och oiuflrankt förtroende til! TaxeringSmannens nit och redlighet, hwilka följak-teiigen böra tillsättas efter de Skattdragandes eg. na kallelse och omrcsinnig; simt ater om ,'lka manga af hwarje Stand flusle bewista alla Taxeringar, fa. dank ofelbart medförde stor kostnad och swacighst ritan någon motswarande nytta eller förmon, förmodar Utskottet att hwad i dessa delar blitmtt ak Utskottet förut hemstäldt, är för Bewillnings-föistagerS Utöfning mest anwäudbart. Ds» ölwerklaqade omständigheten deremot akt Pastor i Församlingen wid Berednings-Committeen skulle wara P-okocollbförande, bsifwer efter Ulskot, récs mening derjgenoin undanröjd, om hwarje Socken eller Berednings, District älagges att anjlaffa skickelig person till denna förrättning. Hos Hedcrwarda .Bonde - Ständer har uppkommit twifwelömäl, huruwida klagomal öfwer Bewi-kuing lamp ligast kunna pröfwas af Compromiss, uti hwilkcn punct ännu mer hos Högwördige PresteScandct b.ifwit pämint, med »vidlyftigt förklarande att Den 5 Januarii att denna anstalt tyckes strida emot Rsgerlngs-For, men och Rikekö fagar, samt betaga Kongl. Mast
Det är derföre jag för några dagar sedan uppläste min i Utskottet gjorde reservation emot formen; och jag hemställer, om icke Ridderskapet och Adeln skulle finna skäl att återremittera denna del af Betänkandet till ConstitutionsUtskottet, på det Utskottet måtte omarbeta det, och ställa det i sådan form, 34 H. 12 178 Den 24 Ju Ii i e. m. att en underdånig skrifvelse derpå kunde grundas. Friherre Rålamb_, Claes: Ehuru de nu ifrågavarande anmälningspunkterne ej äro i Grundlagen föreskrifne, har dock tvenne föregående ConstitulionsUtskotts handlingssätt gjort, att de blifvit äfven nu af Utskottet antagne genom votering; likväl fästades dervid det uttryckliga tillägg* att de icke kunde såsom anmärkningar af Rikets Ständer behandlas. Jag tror, att Ridderskapet och Adeln vid delta tillfälle äger rätt* enligt 60 §. Riksdagsordningen, att i önskningsväg afgifva en underdånig skrifvelse härom. Detta är likväl bestridt af Grefve Posse, men häremot uther jag mig, att få göra en invändning vid 89 §:s tillämpning. Han har väl läst början af 89 §., der det handlas om huru förhållas skall, när det är fråga om att upphäfva Ekonomiska lagar, men sednare delen innehåller: Rikets Ständer äge dock icke magt att i dessa mål annat eller mera beslutas än föreställningar och önskningaratt hos Konungen anmälas; och det är med hänseende till detta stadgande ConstitutionsUtskottet åberopat 89 §. Jag har äfven hört nämnas, att fråga vore, att remittera detta mål till ConstitutionsUtskottet, hvartill jag visserligen icke bestrider Ståndet rättighet, men innan det beslutet fattas, vill jag likväl hemställa, om något derigenom särdeles kan vinnas, då Den 24 J u 1 i i e. m. '79 Memorialet innehåller omdöme om principer, och ej om personers åtgärder.
Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 85, i anledning af väckt motion om skyldighet för åbo att borthugga skog, som står för nära annan åbos åkerjord: B. VI. 36, 429, A. 429. — N:o 86, i anledning af väckt motion om makadamisering af de genom Norroch Iloslags-tullar från Stockholm ledande vägar, samt i fråga om erläggande af afgift för samma vägars begagnande: B. VI. 36, 429, A. 429. — N:o 87, i anledning af väckt motion om afskaffande af fotmöten vid Skånska kavalleriet eller deras ingående i regementsmötena: B. VI. 36, 429, A. 429. — N:o 88, i anledning af väckt motion i fråga om rättighet till fri försäljning å landet af hembrygdt öl och svagdricka: B. VI. — N:o 89, i anledning af väckt motion om förändrade bestämmelser huru kostnad vid laga skifte skall af boställe utgå: B. VI. 281, 431, A. 431. — N:o 90, i anledning af väckta motioner om ordnande af militärundervisningen i Riket samt om införande af passande krigsöfningar vid Rikets alla offentliga undervisnings-anstalter: B. VI. 281, 431; VII. 127, A. 128, 132; E. IX. lil; U. X. 219, 247, A. 247. — N:o 91, i anledning af väckt motion om utgifvande af ett sammandrag utaf gällande författningar rörande rusthållares åligganden samt deras och manskapets vid indelta kavalleriet ömsesidiga rättigheter och skyldigheter, och om planpenningars utgörande för kavalleri-torpen: B. VI. 282, 431, A. 431. — N:o 92, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 29: B. VI.
Jag skulle här vilja, så godt jag kan, betona den satsen: Det är människans ovillkorliga plikt att vårda sitt kroppsliga lif och speciellt att söka få behålla sitt nervlif sundt. Detta innebär ingenting mindre än den grundsats, som ger hela hygienen dess stora etiska betydelse. — Jag säger: hela det kroppsliga lifvet. Ty för mitt — icke medicinskt bildade — medvetande ter det sig, som stode nervlifvets hälsa och ohälsa i så godt som direkt förhållande till hela kroppens befinnande. Dess beskaffenhet är resultanten af alla organers beskaffenhet, likasom å andra sidan dessa senares funktionsförmåga i det hela beror på nervsystemets duglighet. Det synes från denna synpunkt nästan som ett nonsens att vilja behandla nervsjukdomar strängt specialistiskt, om det ens finnes någonting, som heter nervsjukdom. Men här är jag visst i fara att gå in på ett för lekmannen farligt område. Jag ville blott söka motivera hvarför jag särskildt talar om nervlifvet. Satsen synes kanske vara alldeles själfklar och därför onödig att tala om. Men det är den icke. Jag behöfver icke påpeka historiska fakta, sådana som den kroppsförstörande askesens stora utbredning, för att visa detta. Jag behöfver blott mana till att ge akt på oss människor här i vårt dagliga lif, där vi ofta anstränga oss på det mest intensiva sätt för att fördärfva oss eller åtminstone handla så, som hade vi alis inga skyldigheter mot vår kropp. När man lefver i den ofvan antydda barnsliga omedvetenheten ora, att man har en kropp, som kan bli sjuk, och så gör den stora upptäckten, att man har en andlig människa, som behöfver skötas om, då sätter man stundom nästan en ära i att icke bry sig om » stofthyddan ». » Hälsosnobberi » afskyr man. Eller också skall man härda sig och på allt sätt visa sin nyfödda viljas stora öfverlägsenhet. Man räknar sig som en högre stående varelse än dessa, som ifrigt gymnastisera, öfva lekar och sport. Det är som vore de » kött », och jag — en andemänniska. Och så kan jag vackert hålla på med min aristokratiska praxis, tills jag kommit i den ställningen, att det ej hjälper, hur mycket jag bråkar för min hälsa. » Köttet » kom in bakvägen.
Stat och personal, det högst betungede bidraget af Flottans Embetsoch Tjenstemän till de fattiges underhåll, icke hädanefter kan påräknas till lika belopp som förut, såsom på ett färre antal Löntagare fördeladt, samt dels att Carlskrona Stad sedan sista Riksdag, i anseende till dess medellöshet, blifvit nedflyttad i en lägre klass bland Rikets Städer. Utlåtande, angående den Förste KammarMusicus Berndt Crusell tillagde pension. (U. A.) Genom Remiss af den 19 nästlidnc November, har K. M:t i Nåder till Utskottet öfverlemnat en af Förste KammarMusicus, Directeuren Berndt Crusell hos K. M:t gjord underdånig ansökning, om bestämmande af hvilka medel och i hvad ordning en honom och hans hustru tillagd pension må dem tiilgodokomma. Af de berörde Ansökning bilagde handlingar vitsordas, att redan år 1807 Directionen öfver K. Mits HofCapell och Spectacler försäkrat Crusell om en år - Betänkande n. io3 lig pension för dess öfriga lifstid, då lian antingen för ålder och skröplighet ej mera vore i stånd att sia tjenst förrätta, eller Directionen ej funne för godt att förnya det med Crusell ingångne Contract, på lika vilkor som förut; hvilken pension år 1818, i enlighet med Högstsalig Konung Carl XIIf:s afsigt och med Hans Maj:t nu regerande Konungens goda minne, då varande Förste Directeuren vid Kongl. Theatern, Hr Grefve G. Lövenhjelm, med afseende å Crusells långa och berömliga tjenstgöring vid Konungens HofCapell, utsatt till 600 R:dr; hvarefter K. M:t ock, under den 3o April 1819, i Nåder försäkrat Crusell, att, så vida R.
Jag tror tvertom, att Const.Utsk:s hela makt hvilar på hvad som är uttryckligen tillåtet, och att så snart Const.Utsk. ut sträcker sina åtgärder ett enda hårsmån öfver hvad grund 10 H. 4o 3i4 Den 12 September f. m. lagen i tydliga ordalag tillåter, så är det på villoväg, oell på en väg, som för statsskickets bestånd det är angeläget att tillstänga. Jag ber likväl vördsamt att få erinra R. o. Ad. derom, att jag yttrat mig blott om formen. Hade Const.Utsk. ej inkommit med ett memorial, innehållande denna anmärka. ty dertill var Utsk. oberättigadt — utan blott med en hemställan till R. St. att hos K. M. göra en tind. framställning om nödvändigheten af Statsrådets compleltering och en und. anhållan, att K. M. ville deråt lemna afseende,—- hade Const.Utsk. stannat dervid; så hade jag understödt Utsk. Af ett sådant prsejudicat hade ingen fara möjligen kunnat uppkomma. Jag vidblifver den öfvertygelse, alt Hr Landtm., sin ed och sin pligt likmätigt, ej kan göra någon annan propos. på detta betänk, än att lägga detsamma till handlingarna. Hr Tersmeden, Carl Reinh.: Äfven jag anser Const.- Utsk:s memorial i vissa delar ofullständigt, ehuru ej af samma skäl, som en värd vän och talare, Hr Ribbing, nemi. att Const.Utsk. bör till R. St. inkomma med ett förslag till det beslut, som R. St. böra fatta. Jag anser att Const.- Utsk. endast bör uppgifva facta, och att R. St., på grund af dessa och i stöd af toy §:n Reg.Frn, böra lätta sina beslut; men Coust.Utsk:s facta äro efter mitt förmenande icke nog upplysande. Const.Utsk. yttrar: ''Vissa bland ofvanuppräknade fall kunna inträffa, då det vore för sent att till fullo organisera K. RI:s conselj.
Att håll-skjutsen måtte alldeles afskaffas, med afseende på dess både i oeconomiskt och moraliskt hänseende förderflige följder, och entreprenader införas, till befrämjande hvaraf diligenceoch foryagns-inrältningar borde på allt möjligt sätt uppmuntras; att en afgift, den Insulin föreslagit till en R:dr B:co för hvarje helt hemman, borde de hållskjuls-skyldige åläggas; för hvilket ändamål Anders Andersson från Skaraborgs Län Allm. Bcsv. och Occonomie-Ulskoltcts Betänkande N.o g 8. 7 ansett en förändring i Kgl. Förklaringen den ii Dec. 1766 nödig; att legan skulle höjas, efter de flestas önskan, till 24 sk. milen för hvarje häst, vagnpenningar inberäknade; men, enl. ylnders Nilssons från Malmöhus Län mening, lill 3a sk. tinder de sex månaderne af året, räknade från den 1 Nov. till d. 1 Maji, och lill 24 sk. under den öfriga tiden, vagnpenningar oberäknade; enl. Pehr Nilsssons åsigt till 20 sk. milen; enligt Jan Peter Janssons från Stockholms Län till 28 sk. per mil, utom lega för vagn 8 sk. och för sadel eller enbetsåkdon 6 sk. milen; enligt Jöns Jönssons från Christianstads