Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Att, såsom hr Y. gjort, sid. 66, antyda att, antalet qvinnor, som hos oss prostituera sig nied strindbergskt skrifts tallar skap^, redan skulle vara ej ringa, funno de flesta vara i hög grad orättvist, Mer än ciz sådan qvinna i Vi tilliigga nigra blad för att låta läsaren följa med förhandlingarna i en af dagens mest brannande fr9gor. hade icke hittills franitradt, och hennes: Pyrrhussegrar.&gt; torde ej bli långvariga. Gränsen der strindbergsliteraturen vidtager, menade inbjudaren, borde uppdragas der hvarest man spårade en tzfs&amp;t att tIppnznm till! osedlet (if. Mgot sådant har aldrig skett af fru Edgren eller hennes medsystrar. Tvärtom hafva de bestrafnt o.wiIt~ / tetta inom äktenskapet och med sanningens styrka uppvisat grymheten af de hustrurs lott, hvilka lefva vid sidan af lattfardiga makar, och hvilkas öde hr P. sjelf s % varmt beklagar. Och dessa författarinnor hafva fått lida för sitt mod att bringa dessa ämnen till tals, icke minst genom de hätska personliga anfallen fnin just hr StPiitdbqg, ined hvilken h r P. i sin öfz~erihtiiag fih-Mai-at ciew zbefi yizriizde 2. Det slutliga uttalandet gafs af en ung mor, hvilken med varme framhöll, att mycket bade borde och kunde göras för att förhindra osedligheten bland barn och ungdom, men att allt vore förgafves om hemmet försummade sin pligt. l Herr Personnes på en gang hjertliga och stränga uttalanden vore enligt hennes tanke af oskattbart varde. Earin z~erksn~nmz och siikra s&amp;r2 ' def fdr de zmga z~ore goda och K l o h m i k h r, soii,? icke blott d s h d e siiztz b a m, utnia k G it de dem och dertzs fmtelscr, s m t t förstode e l i i m z och Be. / IFilln hela derus ffi-trocntie.
Fröken Dahl anländer i medlet af mars till Btocktioltn for a t t taga kännedom om Fredrika-Bremer-Förbundets dräktreformförening, dess modeller och dess arbetssätt. Flere af föreningens modeller, sarskildt skoldraliten, liafva redan kominit ganska i n ~ c k e t i bruk i Kristiania. Fröken Dahl koininer a t t ri. föreningens hsuiiiit~, den 23 mars i Läkaresallskapets lokal, liålla ett föredrag. I likhet med stnteriia MTyoiiiiug och Colorado har nu äfven stiiten Ctali beviljat politisk riistriitt å t kvinnor. Sedan frkgiin, länge förbertdd, ~eiioiiightt olika fasrr segrade sistlidne november förslaget biide i tlct de~iiol; ratiskn. och rqmblikiiuska partiet med 20,000 rösters majoritet. Det f611 lagstiftande försaiiilingen framlagda förslaget Iiade följande lydelse: &gt;Bittt för medborgare i staten Utah a t t utan Ltskilnad a f kön utöfvri röstriitt och bekläda äinbeten. Bhde inanliga och kvinliga niedborgare i denna stat skola Atnjiita lika civila, politiska och religiösa rättiglicter och fiiriiikner. V, O ' för kvinlig medicine studerande. b Xtt stipendium utdelas för innevarande %r. i kronor. Fem hundra. a. ' Kompetent sökande tir kvinns,. som aflagt medikofilosofisk eller medicine kandiclatexamen. Ansökningar skola före den 1 nästkommande. April insirndas till Styrelsen för förvaltning af Fredrika-Bremer-Förbundets stipendiefonaer, Stock-. holm, samt atföljas af betyg öfver aflagda kunskapsoch exaniensprof samt prästoch l&amp;lrarebetyg, ägaiide. sökande ingifva j iimvirl andra handlingar. till stöd för an sökningen. Af tilldeladt stipendium ager stipendiata lyfta Ei Fredrika-Bremer-Förbundets byrå ena hglftcn den 31 Maj, andra liiilften den 15 December. Stockholm .i Mars. Styrelsen för förvaltning. a f.
— Efter afdrag af sålunda infriade 22 d:o å 132,000: - utgör Bankens fordran för qvarvarande 572 obligationer 3,432,000: — § 39. Afbetalning å Af Bankens uti 135 och 136 §§ af Banko-reglementet omfor TcZmeZTe mälda, inom linien balanserade fordringar hos Staten och Södertelge fordringar, kancd-bolag liar endast på Kongl. f. d. Allmänna Magazins-inrättningens skuld för lyftadt kreditiv till uppköp af myntbara metaller influtit ett belopp af 2,000 R:dr. 55 § 40. Sedan Kongl. Mynt-verket, enligt hvad § 42 af 1858 års Lånet tili Revisions-berättelse gifver vid handen, den 15 Februari nämnde Kon^'er^jnt~ år lyftat 25,000 11:dr af det räntefria lån, stort 50,000 R:dr, som vid sednaste riksdag blifvit Kongl. Mynt-verket af Banken beviljadt, att, i mån af behof, utgå under åren 1857 och 1858, med vilkor, att lånet återbetalades under 10 på hvarandra följande år med T\> årligen, räknadt från och med 1860 års början, så har återstoden eller 25,000 R:dr, under den 30 sistlidne December, blifvit till Mynt-verket utbetaldt. § 41. Angående låneoch kreditiv-rörelsens ställning på det hela Laneoch den 10 nästlidne September, få Revisorerne framlägga följande ^red,Uvsammandrag: - Lån mot pant af fast egendom, å landet 7,499,261 d:o d:o i städerna 1,175,129 d:o d:o och återbetalning i silfver, approx. 68,000 d:o till Filial-Banken i Blekinge län . 420,000 d:o „ d:o i Calmar
Men det synes sora man aldrig af några medgifvanden blefve tillfredsställd, utan tvärtom desto mera pockande; och då är det omöjligt att förnöja anspråken. Man har förebrått StatsUtskottet att hafva uppoffrat så mycket åt personaln, att 1111 mera intet återstode till Materiella företag. Men åt hvilken personal har man offrat? Jo åt Statens civila och militaira tjenstemän. Hafva de fått för mycket? Ingalunda; snarare motsatsen; ty vill man att Statens tjenst skall gå framförallt, så mäste man göra lönerna sä tiilräcklige, 222 Den 26 Febr viar ii f. m. att Statens redan befintlige duglige tjenare kunna lefva, och att skickliga män ytterligare föranledas att söka det allmännas tjenst, sorn icke bör ligga nere för hugskott att rensa i strömmar och lugnvatten. Man har yttrat, att sedan man börjat låna, betydde det ingenting, om lånesumman ökades med några IIundrade-Tusende Riksdaler. Denna slutledning har jag väntat från första stunden Lånesystemet beslöts, fastän det icke var för statens utan enskildes räkning. Det är detsamma som att säga, att det icke finnes någon gräns, sedan man gjort första steget, eller att, när man redan ligger i skärselden, så skadar det icke att öka på brasan. Men ännu är det tid att hejda sig, och jag kan derföre icke annat, än på det högsta afstyrka beviljandet af större anslag, än tillgå ngarne medgifva. Dessutom får jag erinra, att så väl i Stånden, som inom Utskotten, detta anslags ändamålsenlighet mycket blifvit satt i fråga. Från alla håll harman anmärkt, att om medlen hädanefter användas så illa som hittills, lönade deras beviljande ej mödan. Särdeles hafva dessa klagomål kommit från de norra orterna, för hvilkas upprensande man mest talat. Man bar i Utskotten svarat, att sedan en ny Styrelse öfver dessa medel blifvit tillsatt, boide man hoppas ett bättre användande.
9Jteb affeenbe bera att någon allman inbuftri*utftältning i ©merige i ©todtjoim tde marit föranftaltab feban år 1851; att be förbelar, forn genom en dr 1&66. bt;lif utftäKning fcerebeé ben tnljemffa inbuftrten, icfe fan anjeö Rafina benfgmma mera allmänt tillgobofommit genom be ftora internationella utftäHttingarna i Sonbon od) fPariS; att en inljcmff inbuftriutftällning, utfträdt jentmäl tilt täflingSplatS för be nårmafte grannlänberna måfte, tilt ftort gagn för l;anbetn od) maruömfättningen, Bringa tillmerfare od) afnämare i närmare Beröring meb l;maranbra; famt att företräbeSmiS unber numaranbe tibpuntt, feban genom Berebb liitbring i förut maranbe höga tulläfgifter, införaubet af uttänbffa flöjb* od) inbuftrialfter Blifmit unberlättabt, giltiga ffäl äro för l)anbeit att allmänheten fätteS i tillfälle att fe utmedlingen af fitt t)emlanbS inbuftri od) berigenont Beböma huru* mtba ftpretfe f tg tittbr a g it [eban ftf ta Sfiföbag. 49 10 ib a ide inom lanbet lifa goba maror emot [amma pris forn be uttånb* [fa tifltoerfaS, Ifar jfoitgl.
RiddarhusDirectionen eller RiddarhusUtskottet må ej afslå någons begäran, att till Säte och Stämma antecknad blifva, utan att, om målsäganden sådant äskar, underställa saken Ståndets bepröfvande. RiddarhusFisealen vare vid alla anteckningar närvarande och pligtig, att till Protocollet sin mening reservera, der han finner något förehafvas, som mot gällande författningar strider. * §. 20. Den , som första gången sig till Säte och Stämma anmäler, skall förete lagligt åldersbetyg. Finnes ej Kyrkobok, galle då bevis af 2:ne Konungens Tjenstemän i orten. Företer sig anledning, att inlemnadt ålders-betyg är origtigt, skall derom vid behörig Domstol i laga ordning ransakas; och hafves anstånd med all anteckning folden ifrågavarande Ätte-nummern, intill dess saken afgjord och afdömd blifvit. i6 Den 9 April f. id. m Innehålla Riddarhusets Genealogiska Tabeller fullständig underrättelse om den sökandes födelse-år och dag* är ej annat betyg af nöden. §. 21. Vid början af hvarje Riksdag indelas hänkarne uti Pleni-rummet så, att de enligt Matrikeln äldste Ledamöterne intaga främsta bänken till höger, de dernäst främsta bänken till vänster om LandtMarskalksbordet; de dernäst andra bänken till höger, o. s. v. hela rummet igenom, den närmare bordet som enligt Matrikeln äldre är. §. 22. Ej må något egentligt mål hos Ridderskapet och Adeln afgöras, förr, än de alla uti §. 17 föreskrifne 3:ne upprop för sig gått. §• 23* ^ Vid hvarje Riksdag skall, första gången Ridderskapet och Adeln in pleno sammanträder, denna Riddarhusordning, äfvensom Ståndets särskildta Ordnings-stadga uppläsas. Ett tryckt exemplar af hvardera bör ständigt vara att tillgå så väl å LaudtMarskalks-bordet, som uti RiddarhusCanzliet.
Och som skulde-brefven för redan utgifna, samt under pröfning varande fastighets-lån innefatta åtskilliga bestämmelser, angående sättet för ränteoch kapital-afbetalningars erläggande, lånens utsökning m. m., hvilka genom antagande af det i 9:de punkten framställda förslag skulle komma att förändras, samt det möjligen kunde inträffa, att en eller annan låntagare icke godvilligt underkastar sig förändringen, hemställer Utskottet, att, ll:o Banko-styrelsen må berättigas att till inbetalning inom den i förbindelserna utfästa tid uppsäga de lån, hvilkas innehafvare vägra att fullgöra sina liqvider med Banken efter det förändrade sätt, som blifvit beslutadt. Härigenom anser sig Utskottet hafva besvarat den del af riksdagsfullmäktigen Anders Medins från Kronobergs län motion, som angår ifrågasatt rättighet för innehafvare af fastighets-Iån i Banken att till kronofogden i orten utbetala, eller i länets ränteri deponera den å länet belöpande årliga ränta och kapital-afbetalning. De i och för utlåning mot inteckning i fast egendom gifna föreskrifter erfordra naturligtvis flera ändringar, om de med denna utlåning samband ägande, här ofvan gjorda, framställningar af Rikets högloft. Ständer gillas och antagas, men då, i alla fall, det utan tvifvel skall åtgå någon längre tid, innan de förändrade bestämmelserna kunna komma att tillämpas, hvaremellertid nu gällande grunder torde böra tjena till efterrättelse, med de jemkningar deruti, som finnas nödiga, har Utskottet, för vinnande af tid, på förhand granskat de reglements-stadganden, hvilka angå förberörde utlåning. Hvad sålunda först vidkommer föreskrifterna i 174 och 175 §§. af reglementet, Banko-Vtskottelt Betänkande, A.-o 24. 12:o torde desamma få oförändrade bibehållas. 15 Beträffande dernäst 176 §. i fråga om återbetalningen af utgifna lån till städer och korporationer, hemställer Utskottet, 13:o att berörde §. må bibehållas, med uteslutande endast af lånet tillfLandskrona stad, hvilket numera är till fullo liqvideradt.
Ropades afven Ja och Nej. Herr von Hohenhausen'. Om till BondeStåndets förslag skulle fögas det ansvar, att den, som caverade Öfver den bestämda summan, vore förlustig sin låneoch cautions» rätt i 5 år, så tror jag, att man funnit en tjenlig controll mot öfvande af missbruk häruti. Friherre Cederström: För min del skulle jag åter anse, att till Bonde-Ståndets förslag vöre tillräckligt att lägga, att, då en person befinnes hafva borgat för mera än 6,000 Riksdaler, det åligger vederbörande alt infordra ytterligare säkerhet, eller ock att infordra hela summan. Herr Hjerta: Jag anser det beslut, sorn Bonde-Ståndet fattat, mycket hindra möjligheten att begagna Disconternes creditif, och afstyrker det derföre. Deremot vill jag heldre inskränka mitt förslag till 5 år, ehuru jag har trott, att när man slarfvar med sitt namn, Banken har lika rätt, att säga i evighet Nej, som en enskildt. Jag linner således, att 5 års straff kan Vara proportionsenligt. Betygen afstyrker jag helt Och hål* 228 Den 7 November c. in. let, och anser mitt förslag vara det Bästa, i fall ej advislistorne kunna hjelpa saken. Herr Grefven och Landt - Marskalken hemställde, oni Piidderskapet och Adeln behagade, på sätt Herr von Hohenhausen nyss föreslagit, instämma i Bonde-Ståndets beslut, med tillägg, att den löftesman, sorn borgat för högre summa än 6,000 Riksdaler, borde under loppet af 5 derpå följande år vara förlustig all både låner och borgensrätt i Disconterne. Ropades Ja och Nej. Herr Rosenblad: Jdg vågar anhålla örn proposition, på sätt Herr Hjerta sednast framstält, utan Bonde-Ståndets tillägg. Skulle det af Bonde-Ståndet gjorde tillägg af någon yrkas, får jag förklara, att jag ej deruti kan instämma, utan måste i sådan händelse yrka votering. Herr von Hohenhausen:
Jag fortfar ännu att påstå, det redactionen ingalunda är tydlig; ty äfven under antagande af den ordställning Friherre Cederström uppgifvit finner jag, att, om Mechaniska Skolan blifvit förenad med Technologiska Institutet, anslaget måste för den förra upphöra. Fr\\\evrePalmstjernaJCarlOtto:Y.nY\gtde upplysningar jag erhållit, känner jag icke mer 346 Den 8 October e. rn. än en Mechanisk Skola, för hvilken anslag är uppförd på Rikets Stat. Den är med Technologiska Institutet förenad, och en besparing har derigenom kommit alt äga rum, i Lärare-arfvode och skrifmaterialier. Således är det samma Skola och icke någon ny; skilnaden är endast, alt anslaget blifvit nedsatt med omkring 5o Procent. Friherre Cederström: Det synes, till öfverflöd ulredt i Betänkandet, att genom Mechaniska Skolans förening med Teehnologiska Institutet, Lärarens arfvode 100 R:dr, och 75 R:dr till skrifmaterialier blifvit indragne. Återstoden 3oo R:dr skola öfverflyttas på 4;de HufvudTiteln, och således är en Stats vinst af 1^5 R:dr härigenom vunnen. Friherre Anckar swärd: Tacksam för de upplysningar, som blifvit mig lemnade, skall jag icke hafva något emot bifall å Utskottets förslag, men för mig står det alltid qvar som en besynnerlighet, att jag på intet ställe finner spår till anslaget för Technologiska Institutet, utan endast för denna Skola. Friherre Wrangel, Henning: Anslaget för Technologiska Institutet finnes på CommerceCollegii Stat, och kan således icke synas på 4;de HufvudTiteln. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken gjorde proposition till bi - Den 8 October e. ra. fall af tredje punkten, hvilken proposition med Ja besvarades. /fule Punkten, ingående uppförande å Stat af Biskopens på Gottland indeldta lön. Friherre Anckar swärd:
Ehuru det skulle synas, som hade de här framställde motiverne för nämnde Pensions disposition, jemte beskaffenheten af den tillgång ( »3 ) hvaruppå den anvisades, kunnat förekomma all anledning till en hemställan af sådan art som denna, enär det icke lärer kunna nekas, alt ifrågavarande utgift ingalunda var främmande för Correctionslnrättningen, då den pensionerade personen, i lång tid af år, varit Inrättningens Förvaltare, torde det likväl böra nämnas, att en slik fastän vida betydligare disposition gjordes för flere år sedan åt nu mera afledne Föreståndaren af Norrköpings KronoSpinnhus, CanzliRådet Schenbom, vid hans afskedstagande, och att, då Eders Kongl. Majit redan med anledning af Styrelsens underdåniga hemställanden stadgat den grundsats, att de genom administrationens af Correctionslnrättningarne verksamhet och omsorger derstädes inflytande arbets-inkomster, skola tili Fångväsendets nytta och Statens lättnad i utgiflerne derföre användas, ingen särskild hemställan i detta afseende synes vara af sakens förhållande påkallad, hvadan ock Styrelsen förmodar, att om denna sednare omständighet af Revisorerne varit känd, de icke funnit sig föranledde till ifrågavarande hemställan. De remitterade handlingarne varda härjemte i underdånighet bifogade, och Styrelsen framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit Stormägtigste A 11 e r n å d i g s t e Konung! Eders Kongl. M a j: t s underdånigsté, tropligtigste tjenare och undersåter G. F. ÅKERHIELM. G. G. Uggla. Stockholm den 16 Februarii i83i. A. V. Netzel. Till Kongl. Maj:t underdånigst, angående Rikets Ständers Revisorers Berättelse, rörande granskningen af Styrelsens öfver Fängelser och Arbetsinrättningar i Riket Räkenskaper och Förvaltning för åren 1826 och 1827. ( >4 ) ÖfverStyrelsens för MyntVerket underd. Utlåtande till-Kongl. Maj:t, i anledn. af 11.
Då emellertid, jemlikt E. K. M:ts Nådiga beslut, den nya regleringen, dervid Bergsfogde-tjensterne, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers uttryckta önskan, blifvit indragna, skall träda i verkställighet med 1855 års ingång, saknas efter denna tid tillgång så väl till aflöning för de ordinarie Bergsfogdar, hvilka, i enlighet med E. K. M:ts särskilda Nådiga medgifvande, vilja med tjenstgöringen fortfara, som ock till ersättning åt de endast tillsvidare förordnade Bergsfogdarne, hvilka, med befaltningarnes upphörande, skulle förlora sina hittills innehafda så väl ordinarie som extra löne-inkomster. Lika med E. K. M:t, anse Rikets Ständer dock att, på sätt förut i likartade fall egt rum, lämplig ersättning bör beviljas Bergslogde-tjensternes innehafvare för deras, genom beställningarnes indragning, mistade löne-förmåner; Och då Rikets Ständer tillika funnit de af E. K. M:t i Nåder föreslagna grunder för ersältningarnes bestämmande vara rättsenliga och billiga, hafva Rikets Ständer alltså, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med E. K. Mits Nådiga Proposition, beslutat: Lo) att de ordinarie Bergsfogdarne, så vidt de åstunda att, efter verkställigheten af den genom Kongl. Brefvet den 14 Oktober 1853 fastställda nya reglering af Bergslags-staterne, fortfarande utöfva Bergsfogde-tjensterna, må, så länge de vid dessa befattningar qvarstå, åtnjuta följande mot deras nu innehafvande löner svarande belopp, nemligen: A. G. Slettengren E. Helander C. A. Sundin J. F. Bratt R:dr 146: 32. — » 110: » 75: 32. — * 75: 32. — tillsammans R:dr 408; Expedilions-Utskottels Förslag lill underd.
Jag har gjort denna anmärkning, mindre med hänseende till verkningarne af det ifråga va - Den 21 Maji e. m? gavarande sfadgandet, ty jag tror, att liija litet hädanefter, som hittills, fråga blir om någons uteslutande vid Sockenstämmor $ men jag har ansett principen vara origtig och motsägelsen alltför märkbar, om samma Ständer,* som antagit en vidsträcktare publicitet vid Domstolar, skulle gilla en inskränkning af den, som alltid existerat vid Sockenstämmor. På grund af hvad jag anfört, hemställer jag, att detta ärende må till allmänna Besvärs^ och EconomiUtskottef återremitteras» 2ST:o 6; Herr Lefrén, Johan Pehr; Allmänna Besvärsoch EconomiUtskottefe har medgifvit, att flera allmänna Undervisningsverk finnas sorn sakna Lärare och Inrättningar för Gymnastiska öfningarne, hvilkas nytta och nödvändighet Utskottet, långt ifrån att bestrida, på ett tillfredsställande sätt gillar.' Men det torde tillåtas mig anmärka: att då mati vill upplysa fåken, så bör man ock söka medlen till dess ernåendeJag förmodar att Utskottet haft anledning att behandla denna fråga gemensamt med StatsUtskottet, sorrt troligen utfunnit någon utväg att bestrida denna sannerligen maktpåliggande utgift. Bil. till Ridd. ö. Ad. Pr. IV Band. 1$ s74 Den 21 Maji e. m,s Att uppskjuta saken till en annan Riksdag då nådig proposition måhända vore att förvänta, synes ej vara rätt. Här gäller ej den regeln: att den som vinner tiden vinner allt. Må bland andra skäl det tillåtas mig nämna ett; som talar mot uppskof. Vår förtjenstfull Stiftare af Svenska Gymnastiken, hvars företräde framför de i andra länder försökte, är så allmenneligen erkändt, har ty värr en ganska vacklande helsa och jag fruktar att hvarje års uppskof blottställer den goda saken att förlora den person, som ensam är i stånd att rigtigt ordna de inrättningar i denna väg, hvilka ännu saknas.
– Budkaflens artikel var införd den 24 okt. Strindberg har alltså kommit hem till Sverige för Giftasprocessen, som bevakas med stort intresse av alla tidningar. – Personerna som följer Strindberg till hotell W6: – Hjalmar Branting (1860–1925) publicist, politiker. – Anna Branting (1855–1950) journalist, författarinna. – Carl von Bergen (1838–1897) skriftställare (jmf s. 61 f). – Per Efraim Rosenius (1855–1932) publicist, riksdagsreferent bl. a. i Aftonbladet och Dagens Nyheter. 1884–85 medarb. i Tiden. – Erik Thyselius (1854–1924) skriftställare, medarb. i Aftonbladet 1885–86. – Gustaf af Geijerstam, författare. – Carl Henrik Atterling (1835–1885) red. sekr. i Dagens Nyheter 1874–85. – Josephson är säkerligen Ludvig J. (1832–1899), en av sin tids främsta teatermän, som bl. a. satt upp Mäster Olof och Lycko-Pers resa på Nya teatern i Stockholm. – Bonnier kan vara Strindbergsförläggaren Albert B. (1820–1900) men troligare hans son Karl Otto (1856–1941) som från 1880 arbetade på förlaget och som hämtat hem Strindberg från Schweiz. – Staaff, publicisten Per S. (1856–1903). – Knut Wicksell (1851–1926) bliv. nationalekonom (jmf not 391). – Författaren och 80-talsradikalen Edvard Fredin (1857–1889). – Gustaf Gullberg (1859–1911) publicist, skrev veckokorrespondenser från Stockholm. – Jörgen och Putte representerade Budkaflen (den av VBs släkting Janne Bruzelius utgivna tidningen). Jörgen Putte var hans på alla uppdrag medföljande hund. Jmf s. 146.
Härbergets anda kräfver ordning, stillhet och ett hyfsadt uppförande, och föreståndarinnan äger förmå.a att göra sig gällande nästan endast med en blick ur sina klara, något genomträngande ögon. Hela hennes väsen är för öfrigt hjärtligt och vinnande, men ytterst bestämdt. oeh hennes sträfvan är, att härberget ej endast skall bli en räddoingsort i nöden, en tillfällig skyddsplats, utan ett ställe, dit tjänarinnan, äfven sedan hon erhållit anställning, gärna går för att » hälsa på », som vore det hennes rättighet att där alltjämt äga en tillflykt, viss som hon kan vara att där också alltid finna ett hjärta för sina bekymmer och en god, rättrådig handledning, när så behöfves. Föreståndarinnan säger också själf, att så länge en af härbergets f. d. skyddslingar » har behof af att ' titta hem ' ibland, så länge man har anledning att tro, att hon åtminstone bjuder till att sköta sin plats; uteblir hon däremot, har hon vanligen råkat i dåligt sällskap. » Härbergets första lokal var ett par små rum vid Grefgatan. Den nuvarande är belägen vid Klara östra kyrkogata 7, denna trakt af Stockholm som blifvit sä bekantgjord först genom Blanches romaner och sedau genom vissa Strindbergs skildringar, klaratrakten med dess gammaldags prägel, dess lummiga kyrkogård och dess utanför Klara skola ständigt lekande barnflock. (Forts.) Up notisboken. Grefvinnan Björken stams jordfästning ägde i söndags e. m. rum i stora grafkapellet å Nya kyrkogården härstädes och förrättades af pastor Wadström. Sedan själasörjaren hållit en längre kristlig betraktelse, öfvergicfc han till en skildring af den aflidnas lifsgärning. Den med praktfulla kransar från Expressbyråns tjänare m. fl. alldeles höljda kistan fördes därefter till grafven, där närvarande sångare uppstämde » Stilla skuggor », hvarmed jordfästningen afslutades. * Raska flickor. En tur till fots genom Skåne på två dagar har fullbordats af fröknarua Hilda Eriksson och Hanna Nyström från Malmö. De bröto upp från Malmö på måndags morgon kl. 4, lågo i Hörby öfver natten samt anlände till Ahus på tisdagseftermiddagen.