Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att då Konst.-Utsk:t ansett någon anmärkning i ani. af Hr Sljernsvärds ifrågav:de anmälan icke böra ega rum, kunde Mem:t, till följd af 106:te och 107:de §§:ne R. F., icke föranleda till annan åtgärd, än att läggas till handlingarne. Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 14 dennes bordlagde Utlåt. N:o 67, i fråga om beviljande af anslag och annat understöd från statens sida för skarpskytteföreningarne i riket. Föredrogs och bifölls Stats-Ulsk:ts den 14 dennes bordlagde Utlåt. N:o 68, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. angrde ersättningsanslag för upphörd dagsverksskyldighet till åtskilliga militieboställen. Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 14 dennes bordlagde Utlåtm: N:o 69, i ani. af väckt motion ang:de anslag till Riddarholmskyrkans iståndsättande invändigt; och N:o 70, i ani. af K. M:s Nåd. Propos. ang:de upplåtande till Göteborgs Museum af kronans andel uti f. d. Ostindiska kompaniets hus i Göteborg. Föredrogs Frih. Stael von Ilolsteins, Fabian Wilhelm, den 14 dennes bordlagde motion N:o 268, angrde en underd. anhållan till K. M., »att dess regering må i samverkan med andra stater, som garanterat 1815 års Wiener-traktat, i diplomatisk väg påyrka konungariket Polens återupprättande. Gr. Anckarsvärd, Carl Henrik: Jag delar fullkomligt den, af mig lika högt aktade, som värderade motionärens känslor af deltagande och medlidande för det Polska folkets olyckor och lidanden. Men det politiska gebitets område, som motionären beträder, är meräudels af en så prosaisk natur, att det Den 1C Mar».
SÖten annorlunba är förhådanbet (jbö oty fjvareft ada fått* föfanbe funna perfotiligen framträba mib förfla ®omflolen, forn flår öp* pen meb bet åligganbe, att, feban fafen bdfmit offentligen hehanblab oty fommit unber ffärffåbanbe, råba tid förlikning, på grunb af utrebbaför* hådanben oty på ett fätt, forn af ben tidffäbeémaranbe 2ldmänf)eten fan bebömaö, hvarigenom måban af öfmertlning och cufibighet åtminflone är aflägönab. Om nu en fåban framflädntng tid parterne ffett förgäfmeö, fädeé Utflaget af domaren på famma fläde och porten, fj<v hvarfen för* lorat tib eder foflnab, men i många fad munnit berpå, att om ©orna* ren mijffagit fig i utflaget, rättelfe fan minnaö, hvaremot hvarje mittag i förlifning ar ohjelpligt. — ©et förhållanbe forn nu är unber betragtel4 fe, nemligen att, iblanb 28,307 förlifte fafer, enbafl 6,463 blifmit bet in Ijmab forn är billigt.
Joli. Lr><?sson. Lagunda. Hanunda och Ulleräkers Härader, L. 8. Olof Innsson, för Norunda, ' I.. 8. Olof landon, krän Trögd Härad. 1.. 8. klrlcl-oäln. frän Frötuna och Lenna Skeppslag, I.. 8. Id!' dti Isson, i Siarhn. kric itlairsson. för CrlinghuEca Harad. Olof ltlLkkSSon. frät Bro och Mätä Meppskag. k. 8. Lric l-srsson. för Wäddö och Häfwerö. 8tspli. 8keplirln;son. Itnä.srs ksksson, för!ängh,undra Härad. I.. 8. Fongt k» erson, för Wadsbo Härad. r, 8. Jonss ^.»gersson, för Sunnerby Harad. k. 8. 8v0n I.3SSS0N. för Tweta, No och Wista Härader. 1.. 8. lonsr Korrterlk. för Westra Härad, L.8. Frie Ericsson. för Wala. Lfwerr Tjurbo re. 1.. 8. Olof Olofsson. frän Snäsringe Härad. r..s, för Wallentuna Aärad. 1.. 8. Ansson. för Seminghundrg Härad, 1.. 8. pettersson. för Kinnefjärdings. Härad, k. 8. 8>kbs Johnssson, för Ahlbo. Kinnewalds och Norrwiddinge Härader, 1.. 8. ^n6srs 8sncksten, för sstra Härad. I.. 8. Dan Lnäsrs-on. Palioge, Rasbo. Wakr sska Hätaderne. 1.. 8. lsrsson. frän QlastdS Härad. 1.. 8 Lrlc Olofsson för Lyhundra och Sjuhundra Harad. k. 8 Anders a^n6sr550N, för Närdinghundra Harad.
(Brigad-Chefer (Öfverstar) Bataljons-Chefer (Majorer) Staben Officerare. Juste Brigad-Adjutanter (Kaptener i General-Staben) 1 ’. \2:dre Brigad-Adjutanter (Subaltern-Offlcerare) iLiqvidations-Offlcerare (Kaptener1 eller Subaltern-Offlcerare) (Förråds-Offlcerare (Dito Dito) Bataljons-Adjutanter (Subaltern-Offlcerare) {Sqvadrons-Chefer (Kaptener) ESS?"!* : : ; ; •; ; ; Under-Löjtnanter Summa t Brigad-Läkare (Kaptens rang) jBataljons-iLäkare (Löjtnants rang) Civile Tjenstemän <Brigad-Auditör och Arkivarie (Under-Löjtnants rang) /Proviant-Kommissarier (Dito) (Veterinärer (Fanjunkare rang) Summa Staben Under-Officerare, Korpraler och Kavallerister. \ Sqvadrouerne I Väblar (Fanjunkare) . i Brigad-Trumpetare (Dito) . IBataljons-Trumpetare (Korpral) IGevärs-IIandtverkare (Dito) /Sadelmakare (Dito) \ Skräddare-Mästare (Dito) jSkomakare-Mäsfare (Dito) I Skräddare-Ar be t are (Soldat) . [ Skomakare-Arbetare (Dito) . (Sjukvaktare (Soldat I Sqvadrons-Adjutanter (Fanjunkare) I Korpraler (i nummer) Hofslagare (i nummer) Sammansättning af En Sqvadron. Gendarmer. Summa Hästar 101 101 Summa Summarum | 105 j joe Dragoner. Gendarmer. Dragoner. Hästar.
Det utlåt., N:o 51 ifrån Ekön.Utsk., som angick nyssnämnde motion, inskränkte sig till Ottenby stuteri och hingstar, men nu föreslår deremot motionären, alt premier skulle öfver hela riket utdelas till ett belopp af 7,200 r:dr årligen åt dem, som hålla hingstar af sådan race, som skulle kunna befordra goda arbetshästar. Det sammanhang, som skulle finnas emellan denna och den föregtde framställningen, hvaröfver redan är besluladt och som blifvit afslagen, kan jag svårligen uptäcka: så fint synglas eger jag icke. Åtminstone måste man medgifva, att den sista motionen icke är omedelbarligen föranledd af det beslut R. o. Ad. fattat i afseende på den förste motionen och 56 § R.F., som är åberopad, såsom den 96 Den 19 Mars c. m. der lemnar rättighet att väcka motioner under riksdagens lopp, innehåller, att motionen skall vara omedelbarligen föranledd afen under riksdagen förekommen fråga. Då nu sådant icke är förhållandet, så förmodar jag att Hr Frih. o. Landtm, icke behagar framställa propos. på remiss af denna motion. Gr. Liljencrantz: Så gerna jag ville understödja motionen om icke på samma sätt som den har blifvit framställd, men hufvudsakligen på de grunder, som Hr Braunerhjelm i sista plenum utvecklade, så anser jag mig förhindrad, till följd af grundlagens föreskrift, att lemna min röst för remiss af denna samma. Ståndet vägrade i förra plenum bifall till remiss af en af Gr. Björnstjerna väckt motion, hvilken i min tanka stod i ett vida bestämdare sammanhang med den fråga, som föranledde Gr:n att väcka motionen. Det skulle då vara förvånande om R. o. Ad. medgåfve remiss af denna motion. Det vore dessutom så mycket mindre skäl, som om R. o. Ad. fortfarande skulle 'medgifva remiss af motioner i anslagsfrågor, så skulle man derigenom göra del för SlatsUtsk. alldeles omöjligt att upgöra Stalsregleringen.
För min del har jag visst ingenting emot att R. o. Ad. förkortar sina prot. så mycket som möjligt; med 58 §:n Riksd.Ordn. stadgar tydligen, att uteslutningar af yttranden skola ske med talarens och Ståndets begifvande. Jag hemställer, om icke stora oformligheter uppstå genom dessa uteslutningar ur prot, då tidningarna kunna referera det verkliga förhållandet, hvilket sedan icke kommer att öfverensstämma med förhållandet i protocollet. Sedan publicitet under våra förhandlingar är medgifven, tror jag stadgandet i förenämnda grnndlags-§ icke mera vara lämpligt. Gr. Frölich: Jag vill blott förklara, att jag instämmer i Gr. Horns yttrade tanke; och har för resten ingenting emot om, med talarens begifvande, utgår hvad jag icke hört. Hr Lefre'n: Till mitt förslag hörer naturligtvis äfven, alt det som i dag förefallit om samma ämne skulle följa med. Vill icke talaren begifva sig dertill sjelf, så får jag förklara, att jag yrkar, att hans yttrande malte få den fonn som det hade; ty våra yttranden kunna icke stå i luften, ulan måste det i prot. finnas något, som föranledt dem. Undert. R i d d. Se c r e t.: Då möjligtvis något misstag kan hafva skett i afseende på uppfattningen af min nyss gjorda vördsamma framställning, så får jag tillkännagifva, att min mening var, om jag än ej riktigt uttryckt den, att Hr Ribbing aflemnat hvad jag nyss uppläst som ett sammandrag af sitt, föreg:de plenidag afgifna, yttrande, för att afgå till MedStånden, men alt Hr Ribbing icke för mig bestämdt förklarat, alt bans yttrande lill prot. den (3 dennes skulle blifva annorlunda, än det vid tillfället afgafs. Hr Bråkenhjelm: Jag har ännu icke höi t en enda ledamot, talaren sjelf ej ens undantagen, sorn svarat nej pä Hr Frih. o. Landtm;s propos. Jag anser således densamma bifallen; men om så ej Hr Frih. o. Landtmis tanke skulle vara, anhåller jag att Hr Frih. o. Landtm, täcktes framställa en ny propos. till Ståndet. Hr
Förslag till stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af Grundlag, hvarom Iråga endast vid Lagtima Riksdag må väckas, kan å samma Riksdag förkastas, men ej slutligen antagas eller bifallas i vidsträcktare mån, än såsom ett förslag, hvilket till den Lagtima Riksdag, som, efter förrättade nya val i hela Riket till andra Kammaren, lörst sammanträder, skall hvila, för att då ånyo pröfvas. Varder förslaget dervid af begge Kamrarna antaget, blifver det Riksdagens beslut; egande Kamrarne ej rätt att uti hvilande förslag ändring göra. Ej må beslut öfver hvilande förslag till annan Riksdag, än nu är nämndt, uppskjutas, utan att Konungen och begge Kamrarne derom äro ense. § 65. När i fråga om statsutgifter eller bevillning, eller angående Riksbankens eller Riksgäldskontoret* styrelse och förvaltning, inkomster och utgifter, Kamrarne lätta stridiga beslut, som ej uppå vederbörligt Utskotts förslag varda sammanjemkade, skola begge Kamrarne hvar för sig rösta om de olika beslut, hvari hvardera förut stadnat; kommande den mening, som dervid erhåller de Qesta ledamöters af båda Kamrarna sammanräknade röster, att gälla såsom Riksdagens beslut. För att vid sådan omröstning förekomma lika antal röster, skall i andra Kammaren afläggas och förseglas en sedel, hvilken, i händelse de öfrige sammanräknade rösterna utfalla lika, öppnas och afgör frågan. Är pluralitet redan vunnen, bör den aflagda sedeln ouppbruten genast förstöras. § 66. Då- val till Konung eller Thronföljare skall förrättas, tillsättes en Nämnd, bestående af sextiofyra personer, af hvilka hvardera Kammaren genom sluten om - 22 Konstilulions-Ulskottets Memorial M 2. röstning inom sig utser trettiotvå med uppdrag att, vid förefallande skiljaktighet mellan Kamrarna, bestämma valet. Dagen efter, sedan Nämnden är utsedd, skrida Hamrarne till val af Konung eller Thronföljare. Förenas Kamrarne om en och samma person, är han att såsom uthorad anse. 1 annat fall algor Nämnden.
Presle-Slåndet den 5 Borgare-Ståndet den 3 Bonde-Ståndet den 5 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående tillstånd för Aktiebolaget för jernväg mellan Köping och Kult att återbekomma återstoden af de till säkerhet för jernvågs-anläggningens fullbordande i Stats-kontoret deponerade medel, (Stats-Utsk:s Utlåtande N:o 161.) S. A. K. Sedan, uppå Direktionens för Aktiebolaget till byggande af en jernväg emellan Köping och Hult i underdånighet gjorda samt af E. K. Maj:t till Rikets sednast församlade Ständers pröfning öfverlemnade framställning om återbekommande af den summa, stor 150,000 R:dr B:ko, som i Stats-kontoret inneslod utaf de, jemlikt 4 § af bolagets under den 13 Navember 1852 utfärdade privilegium, till säkerhet för jernvägsbyggnads - 436 Expeditions-Ulskottels Förslag till underd.
A7.o 37; 5 deles uteblifva eller åtminstone icke leda till ändamålet, om det ej fordrades annat till befrielse från en ifrågaställd utgift, än försummelse att sig sjelf inställa,hvilken försummelse deremot, såvida pålysningen om Stämman eller sammankomsten i laga ordning föregått, måste anses innebära en tyst afsägelse af alla anspråk att vidare ta-i la å de åtgärder, som af de närvarande beslutas. Och kunna således Utskotten icke, för sin del, tillstyrka bifall å den yrkade förändringen i redactionen af högstberörda Nådiga Förordning. Vidkommande 'dernäst senare momen" tet af Herr Grefvens förslag, att det stad-» gande, som medgifver Kyrko-Rådet oinskränkt rätt att blanda sig i enskilda förhållanden, måtte ur meranämnde Förordning desto hellre varda uteslutet, som det husliga lifvets kretsar inora ett fritt samhälle böra yara fredade för alla obehöriga controller; så hafva Uskotten skolat vördsamt er“ inra, att första grunden till inrätt" pingen af KyrkoRåd »geafinnef I .io Lag■ samt Allm, Besv.o. Oec. Utsi. Uti. N.o 37,' åtskilliga bland Rikets uråldriga bruk och institutioner, hvilka, till vårdande älven af mindre samhällens enskilda angelägenheter, saint både till betryggande af deras frihet att derom sjelfve besörja , och till värn emot sjelfsvåldet, uppdragit en slags Patriarkalisk myndighet åt dessa samhällens fäder, När nu, i öfverensstämmelse med denna grund för inrättningen, 12 §. i Förordningen tillägger KyrkoRådet rättighet att handhafva Kyrko-disciplin , samt hvad till Religionens och sedernas vård hörer, och derigenom mången felande kan genom varningar och en mildare rättelse återföras, då deremot Lagarnes näpst stämplar med föraktet, och lörvärrar oftare, an förbättrar} så lärer, i Utskottens tanka, KyrkoRådets befattning, i nyssberörde afseenden, icke skäligen kunna föras under rubriquen af inblandningar i det husliga lifvets förhållanden.
framtida lif och arbete och säkerligen bespara Ställa vi icke tidtals allt för stora fordringar på mången far och mången mor sorgen att, kanske våra barn, och förleda oss icke emellanåt andra mot bättre vetande, anföra sonens överansträngbarns framsteg eller egen högfärd, afundsjuka o. ning, dåliga begåfning eller andra dylika svepd. att fordra samma framsteg af våra egna barn, skäl såsom orsak till hans stillastående i skolan. ehuru de måhända sakna både begåfning och Till flit och daglig omtanke om sina plikter bör krafter att gå lika fort fram i skolan som dessa? gossen tillhållas och vänjas från sin första skolVeta vi, huru lång tid åtgår till hemarbetet för dag till den sista — icke ryckets, då det gått illa hvarje dag? Se vi till, att sällskapslifvet, vårt för honom, utan oafbrutet. När den dag kommer, eget eller barnens, ej tager allt för stor tid i andå vi ställa samma fordringar på gossar som på språk, att teater-, baloch sport-lifvet icke uttrötflickor, då vi anse, att hvad som passar eller icke tar barnen, att barnens nöjen och förströelser stå passar för en flicka, ej heller gör det för en gosse, i harmoni med de fordringar, lifvet ställer på dem, när den dag kommer, då skall antalet s. k. obesedan vi insatt dem i skola, och se vi till, att gåfvade gossar i våra skolor reduceras till ett dessa nöjen icke inkräkta på våra barns nödiga fåtal mot hvad nu är fallet. — Plikten först, nöjet hvilotid? Äro vi nogräknade med barnens sömn, i andra rummet! » föda, kläder?
Derefter utsatte Hr Gr. o. Landtm., i öfverensstämmelse med 10:de och 1 l:te §§:na Riddarh.-Ordn, lista uppropet af R. o. Adis lista anteckning till nästföljande dag, Tisdagen d. 17 Okt. kl. 10 f. m., 2:dra uppropet af samma anteckning till Onsdagen d. 18 Okt. äfven kl. 10 f. m., samt 2:dra anteckningens båda upprop till Thorsdagen d. 19 Okt., att hållas det lista kl. 10 f. m. och det 2:dra kl. 5 e. m. Sedan dessa anteckningar blifvit förrättade, sammanträdde R. o. Ad. första gången Fredagen den 20 Oktober 1865 in pleno kl. 10 f. m. Hr Gr. o. Landtm, öppnade sammankomsten med följande tal: Högvälborne och Välborne Hrr Grefvar, Friherrar, Riddersoch Adelsmän 1 Då H. M. Konungen nu för andra gången i Nåder täckts utse mig till det ärofulla kallet, att under en Riksdag föra ordet vid R. o. Adis sammanträden, är det blott en gärd af den enklaste uppriktighet, alt jag inleder utöfningen af detta ansvarsfulla värf med en vördnadsfull anhållan om Ståndets blifvande i Den 20 Oktober. öfverseende. En föregtde Riksdags erfarenhet kan lika litet hos mitt eget medvetande, som hos Eder, Mine Hrr, lemna glömd mina krafters ringhet; men, bredvid detta för mig nedslående minne, lemnar samma erfarenhet ett bevis på den högsinthet, hvarmed R. o. Ad. bedömer redliga afsigter och god vilja, äfven då de äro uppburna af endast en svigtande förmåga. Styrkt genom känslan häraf, lifvad af sann kärlek till Konung och Fädernesland, skall mitt oaflåtliga bemödande blifva, att fasthålla vid hvad jag, efter bästa öfvertygelse, anser för rätt, och att sålunda genom redlighet och nit söka göra mig förtjent af R. o. Ad:s välvilja och förtroende.
Af Carl Anders Larsson från Östergötlands län, om a{låtande lill Kungl. Maj.t af underdånig skrifvelse, innefallande anhållan ali, efter af Konungens Befallningshafvande inom orterne föranstaltade undersökningar, utredas och bestämmas må, hvarest sådan ”allmän vinterväg öfver sjöar och mossar”, som i 25 kap. 7 § Byggninga-Balken omförmäles, skall utstakas och till underhåll indelas. Uti 25 kap. 7 § Byggninga-Balken stadgas: ”allmän vinterväg öfver sjöar och mossar skall hvar by lör sina egor utstaka”. Ett sådant stadgande har ock i den aflägsnaste forntid varit allmänt efterlefvadt och är fortfarande af största behof påkailadt, ej mindre för den skogbehöfvande slättbons utan äfven skogbons nytta. I närvarande lid har man dock kommit till den erfarenhet, alt enskilde egendomsegare 8S8 Motioner i BondeSt&ndet 1862. N:o 516. vid verkställda kärroch moss-odlingar ofta med flit anlagt sina flodgrafvar på ett sålt, som gjort vintervägarna ofarbara och dymedelst orsakat de skogslraflkerande flerdubbelt större olägenheter än hela värdet tor den skörd, som kunnat bernias från de tili vinterväg behöfliga jordremsor. Inom provinsen Östergötland hafva tvister om rätt till dylika vägar uppstått, som ledi lill sådana resultater, alt man vore färdig alt tro det åberopade lagbudet vara upphäfdt, men sådant lärer dock icke vara fallet, — På sednasle riksdag väcktes af C. G. Cederskog från Östergötland motion i detta ämne, hvilken behandlades och afstyrktes af sammansatta Lagsamt allmänna Bevärsoch Ekonomi-Utskottet i dess Betänkande N:o 7. Sedermera har samma ämne varit föremål för öfverläggning inom Östgöta Kongl. Hushålls-Sällskap, tili hvilket Sällskap Kongl. Maj:t aflålit Dess i afskrift bifogade nådiga förklarande.
Jag tror att, om ändring skall i en framtid ske, bör den beredas genom upp - 600 Expeditioner till Riks-Ständen. lysning, svin wcrkar säkert men långsamt. Mätte cs egcnkärleken tilltro sig äga den allmänneligen lika, som de Herrar och Man, hwilka för mig talat i saken. Jag önskar deras Skrifters i detta ämne utgifwande af Trycket, och hoppas allt för en framtid af den Grundlag, som blottar felaktigheter och förwiser mörker och hemligheter, men jag tror att dertill behöfwes tid och att den es ännu är inne. Emedlertid da en rättskaffens och laglig, icke en förnedrande underdånighet är Swensta Nationens lynne, skola bland des;a Niks-Ständ ej saknas Män, som, med öfwertygelse om egen redlighet, skola inför sin Konung med frimodighet mera frukta att skada, än att misshaga honom, och derigenom bereda Fäderneslandets sällhet med den Representation och Evnstitutivn wi äga, lika lätt som med en annan, intill deh i en framtid upplysningen hunnit bereda och mogna en bättre, hwilket jag ej tror ike sä hastigt, derföre ej eller nu sä hastigt böra tillstyrkas, dä wi uvh gifwit oh med möda och beswär den som blifwit antagen, och ingen nöd twingar till en förändring, som för det närwarande skulle, kanske mottagen med mihnöje, medföra oberäknade följder och, i händelse af ett ä nyo sönderslitande, wisa ost blott wälnaden af den lycka wi ägt att hoppas, med bibehällande deraf, om wi icke, genom ett brädstörtande nit för ett aflägsnadt bättre, källste slädnät wid träldomcns hervisme." Herr Riddarhus-Secreteraren Silverstolpe utbad sig jemwäl Utskottets tillständ att fä uppläsa sina tankar i denna wigtiga fräga: "1. Jag tror att Representationen bör förändras för rättwisans, för allmänna lugnets, för Statens sjelfstäudighets skull. Bilaga till Mem.
Herr Kammarherren Silverstolpe utbad sig, under befarande att ej hafva nog tydligt uttryckt sin ofvan intagna mening, att få förklara densamma sålunda, att han för sin del icke funne, att något särskildt utlåtande till Riksens Ständer angående Herr Stats-Secreteraren Järtas eller Stats-Rådets förhållande vore inconstitutionelt, utan ansåge detsamma blott i afseende på sådana utlåtandens möjliga följder i framtiden endast böra stadna inom Constitutions-Utskottets Protocoll. Herr Doctor Wijkman erinrade, att i ingen händelse något utdrag af förra dagens Protocoll får göras utan tillika med denna dagens, såsom egande med hvarandra ett oskiljaktigt sammanhang. Hvaruti Utskottets Ledamöter enhälligt instämde. Bilaga D till Mom. Utdrag af Protocollet hållet i Riksens Högloft. Ständers Constitutions-Utskott den 22 Maji 1812. Sedan anmäldt blifvit, att läsningen af de från HofCanzleren meddelade Protocoll öfver Krigs-Ärender vore fulländad, frågade Herr Grefven och Ordföranden, om Utskottet vid dem haft något att anmärka. Svarades Nej. Men för att låta Utskottets Plenum dela sin egen tillfredsställelse öfver H. K. H. Kron-Prinsens visa och nådiga åtgärder anhöll 3:dje Divisionen, att Protocollen för den 15 October och 17 December 1811 nu måtte få uppläsas, hvilket bifölls och verkstäldes. Bilaga E till Mein. N:o 2. 265 Bilaga E till Mern. Utdrag af Protocollet hållet i Riksens Högloft. Ständers Constitutions-Utskott den 4 Junii 1812.
S. D. Föredrogs å nyo Stats-Utskottets under N:o 133, afgifne Utlåtande, i anledning af Kongl. Majas Nådiga Proposition, angående reglerande af de Kongl. Hofvens Stats-summor; och blef detsamma af Bonde-Ståndet bifallit, med förklarande derjemte, i afseende på Underhållssumman för Hennes Majestät Enke-Drottningen, att Borule-Ständet, lifvadt af underdånig vördnad och erkänsla för Hennes Majestät, hade för sin del önskat, att, genom ett större Stats-anslag, kunna ådagalägga sin böjelse, att genom nya tillgitvenhetsprof mildra Hennes Majestäts närvarande djupa sorg öfver förlusten af Dess Högstsalig Herr G emål, samt lätta och förljufva Hennes Majestäts återstående lefnad; Men att, då StatsVerkets närvarande förlägenhet gör alla möjliga inskränkningar nödvändiga , Bonde-Ståndet i un - Prot. Uttlr. d. 18 April 1818- 313 derdånighet vågade förvissa sig , det Hennes Majestät, såsom ett nytt prof af Dess ömhet och välvilja för Svenska folket , och i följd af Dess alltid ådagalagda ädla tänkesätt, värdes med mildhet och Nåd upptaga den inskränkta gärd af underdånig trollet och omvårdnad, man i närvarande förhållande nödgas erbjuda. Den ai April 1313. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln. S, D. Föredrogs å nyo och gillades följande fiån nedannämnde Utskott inkomnesamt den 11, 14 och 15 dennes på bordet lagde Utlåtanden: Från Stats-Utskottet, i anledning af Kongl. Majäs Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof under RiksStatens Första Hufvud-Titel. Från Bevillnings-Utskottet, under N:o 12, öfver Riksdags - Fullmägtiges J. Rutbergs och E. Mörtbergs Memorial om underderslöd för Curhusen i Norrbotten.