Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då skall den svårigheten inträffa, att hela mesuren förfaller; ty då StatsContoiret skall använda medlen, måste de dragas ur discontrörelsen. Denna omständighet är ej af så ringa betydenhet, att den bör undfalla uppmärksamheten. Med afseende derpå anhåller jag derföre, att det måtte få förblifva vid hvad Herr Hjerta i hufvudsaken föreslagit. Herr von Hartmansdorff\ August: Den idé Friherre Cederström uppgifvit är gan - > Den 8 December f. m. ska tänkvärd. Jag vill ej nu yttra, huruvida en sådan lanke i det liela borde utföras, emedan den sammanhänger med vidslräcktare åsigter af Bankens rörelse och discontering. Men om förslaget skulle finnas antagligt, hvad StalsContoirets behållningar angår; så kunde, för fullständighetens skull, RiksgäldsConloirels behållningar likaledes användas. Äfven der händer, att i flere månader öfver i million Riksdaler ligger undandragen den allmänna rörelsen. Det vore visserligen en lättnad, om man i densamma kunde insätta någon del af dessa medel, så vida det kunde förenas med andra omständigheter. Den farhåga, som Friherre Boije yttrat, att Statsverket skulle behöfva tillita dessa summor, och för den skull oförmodadt återfordra dem från låntagarne, synes föga grundad, då Statsverkets utgifter äro reglerade inom bestämdt påräknade utgifter, och då Creditiver för de oförmodade alltid pläga af Rikets Ständer medgifvas. Jag har velat erinra detta, blott på det att, när Friherre Cederströms framställning remitteras, vederbörande Utskott måtte se detta ämne i ett vidsträcktare sammanhang. Friherre Cederström: Jag önskar, att ingen måtte så missförstå mig, som om jag skulle hafva tillstyrkt den af Herr Hjerta föreslagne åtgärd. Jag har tvärtom bestämdt afstyrkt den; men om saken skall ske, så 26 Den 8 December f. m. är det mera skäl att Slaten njuter räntan, än att vinsten blir till förmån för någre enskilta af Stockholms köpmän.
275 Särskildt får dessutom, för Remissens fullständiga besvarande, ConstitutionsLtskottets förklara sin öfvertygelse, om frågans oförenlighet med Grundlagens anda , då upphöjelsen, hvilken skei' till stånd, ej måste antagas som fullkomnad, innan den medför utöfningen, när heldst det skulle inträffa, af alla StåndsLedamots lagliga friheter och förmåner, och då hvarje deremot i förväg uppstäldt, af Lag ej föreskrifvet hinder otvifvelaktig! innebure en modification af 57 §. RegeringsFormen , med inskränkning i så väl den belönte* som den belönandes rätt. Stockholm den 21 October 1823. Ankarn den 13 November r823- Memorial till Riksens Ständer, med utlåtande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om uppliäfvandet af 103 §. RegeringsFormen m. m. Jemlikt samtliga Resp. RiksStåndens Remisser, af den 23 nästlidne Octob-r, å Si'han* till R. S. Prot. 5-'clje Sami. {5 *74 Constitutions-Utskottcts betänkande Constitukions-Utskottets ligger det ConstitutionsUtskottet, att yttra sig öfver Kongl. Maj:ts under den 16 i samma månad aflåtna Nådiga Proposition att, då föreskrifterna i 103 §. RegeringsFormen, enligt hvilken Högsta Domstolens Ledamöter kunna godtyckligt skiljas från deras Ämbeten, strida mot grunderna för en god organisation af Domaremagten, och dessutom stå i uppenbar motsägelse med sjelfva den Grundlags bokstaf och anda, hvaraf §:n utgör en del, samt då bestämmelserna i 96, 98, 99, 100 och 101 §.
Sandstedt från Jönköpings län, Erik Magnus Falle från Skaraborgs län, Per Byström från Jemtlands län. Carl Gust. Ce derskog från Östergötlands län, Olof Olsson från Wermlands län, Olof Lindström från Westerbottens län. 2:o af Nils Olsson från Malmöhus län. »Då erkännas måste, att det fordna sättet för uppbärande af städernas tolag varit förenadt med mycken svårighet, onödig tidsspillan, ojemn fördelning, så att varor gått onaturliga vägar, för att förtullas eller, med andra ord, ersätta tolag, har jag visserligen hyst någon tvekan, att bifalla motionen för såvidt den åsyftar återgång till den gamla methoden; icke heller finnes någon utsigt att motionen skall vinna framgång inom Stånden; men då knappast någon kunnat bestrida, långt mindre öfverbevisa motionären, att icke Staten gör förlust genom det nu gällande förslag och skulle förlora ännu mer, om ytterligare flere varor göras tullfria, och tullmedlen minskas, kan jag icke förena mig med majoriteten om det afgifna betänkandet. — Jag anser således ej blott att deruti bort inflyta ett uttryckligt erkännande om motionens obestridliga rättmätighet, utan äfven att Utskottet bort tillstyrka Ständerne sådana åtgärder, genom hvilka det obilliga i nuvarande system måtte kunna, utan återgång till det gamla, i största möjliga mån jemkas och rättas intilldess att en allmän omreglering af icke allenast denna, utan ock af städernas samtliga andra inkomster må kunna i ett sammanhang verkställas.» 3:o af Carl Ifvarsson från Hallands län: »Ehuru jag icke kunnat så fullstän digt uppfatta den invecklade frågans beskaffenhet, som jag önskat, och ehuru jag ingalunda kan förorda det gamla intrasslade och numera redan afskaffade uppbörds Bih. till R. St.
Min opinion om saken är, att välmågan i landet skulle blifva betydligt större, om högre tull lädes på så väl kaffe, som andra lyxartiklar, ty derigenom skulle större svårighet upstå för mängden att sätta sig i besittning af desamma. Tydligen har det ju visat sig, att de höga tullarne ej hafva ökat, utan tverfom minskat konsumtionen af bränvin, och jag hyser den förhoppning, att samma resultat skulle vinnas genom ökad tull på kaffe. Jag kan således ej annat, än på det högsta förorda den af Hr Björnstjerna väckta motion. Gr. nf Ugglas, Carl Ludvig: Som många motioner redan blifvit väckta i afs:de på tull-lagstiftningen och dessa i de flesta fall blifvit beledsagade till Utskm med talrika och vidlyftiga yttranden, så har det varit min mening att ej inblanda mig i vidare diskussion i ämnet innan Utskrns betänkanden inkomma, då jag törst anser tidpunkten vara inne att allvarsamt ingå i pröfning af desamma. Åtskilligt., som under diskussionen om denna motion blifvit anfördt, har dock förmått mig att vika från nyss nämnda föresats; jag skall dock ej länge taga R. o. Ad:s tid i anspråk. Jag vill derföre ej ingå i någon närmare granskning af de kalkyler om importen i landet, som, isynnerhet af Hr Björnstjerna, blifvit här på förmiddagen framställda, och hvilka hade till syftemål att bevisa, hurusom man genom tull-lagstiftningar kunde reglera förbrukningen. Huruvida detta ärmöjligt, det lemnar jag för Den 3 December e. m. närv:de derhän. Jag vill nu endast fästa den värde motionären® upmärksambet deruppå, att om man vill lägga jemförelsetabeller till grund för beräkningen, så måste dessa användas mycket försigtigt, och dertill tagas i noga betraktande en mängd andra förhållanden, som med frågorna stå i oskiljaktigt samband, enär eljest siffrorne lätt blifva missledande. För att. visa vigten deraf, vill jag fasta mig vid 2 i Hr Björnstjernas jemförelsetabell omnämnde artiklar, nemi. smör och ylleväfnader.
Varubenåmning samt qvantitet för Tullberåkningen, å qvantiteteu för tullberäkningen. uti ärliga tullinkomsten efter medium af r836—i83g årens import. å qvantiteten för tullberäkningen. uti årliga tullinkomsten efter medium af i836—i83g årens import. Apelsiner 100 Rldrs värde 30 1,520 12 Band; Siden-'. Silkes 1 ® i 32 — 66 32 1 Transport 19,948; 24 —j 235 36 Bil, tilt Bevillnings-Utskottels Betänkande, N\o 50, Nedsättning Förhöjning å qvantiteten för tullberäkningen. uti ärliga tullinkomsten. ;i qvantiteten för t ull herlik ningen. uli årliga tullinkomsten. Borst . Musikaliska: Guilarrer och Lutor 1 St. 1 16 — 142 32 —rf — Fioler .. 1 st. 4 16 — 121 16 — Transport 63,456 35 19,130 3 •— Bil, till Bevil'nings-Utskottets Betänkande N:o 50. 9 Nedsättning Förhöjning å qvantiteten för tullbeuti årliga tullå qvantiteten för tullbeuti arliga tullin!, t, lusten. räk ningen. räkninttc n. Transport 63,456 35 19,130 3 — Jern: Gjutet: ej specific. 100 R:d. v. 8 16 — 138 30 -| Smidt: Ankare 1 Sk® 6 24 — 877 24 Plåtar, fortente 1 .‘Sk® 5 2,037 24 — Kettingar 1
Till Lagutskottet: 1:0 Af Riksdagsmannen Olof Bagges med flere Memorial, angående föreslagna Stadganden i, afseende på Bönders och Torpares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter. 2:0 Af Anders Danielssons från Elfsborgs Län, Memorial, rörande Rättegångs - sättet i EnskiftesMål, 3:0 Af Per Bengtssons från Halland, Memorial, om rättighet för Allmogen, att anställa Skallgång emot Vargar. 4:0 Af Johan M. Wessings Memorial , angående anstalters vidtagande till Rofdjurs fällande. 5:0 Af Pehr pehrssons från Calmare Län, Memorial , om ändring i Voterings - sättet vid Prestval. Till Allmänna Besvärs . och OeconoinieUlskottet : 1:0 Af Olof Olssons från Carlstads Län , Memorial, om lindring i Tull-afgifteine för Trädvaror. 2:0 Af Botvid jonssons från Östergöthland, Memoria!, angående undsnrödjande af sådana 140 Den 5 Jonnar ii, i Trädplanteringar vid vägarne, hvarigenom Åkern skadas. 3:0 Af Gustaf Larssons från Stockholms Län, Memorial , om afskaffande af tillsatta BrännvinsUppsyningsmän. 4:0 Af ett Memorial af Pehr Bengtsson från Halland, rörande Roteringen i samma Län. 5:0 Af Nils Nilssons från Wermland , Memo. rial, angående fri Timmerhandel på Norrige. 6:0 Af hemälde Nils Nilssons Memorial, angående sökt Förklaring öfver Kongl. Brefvet den 18 September 1810, om Allmogens skyldighet att förse sig med Pass, då de resa öfver Norrska Riksgränsen. dm jo December: Om bifall till Stais-Utskottets Utlåtanden: 1:0 Angående RiksdagsFullmägtigen för Landskrona, Herr L. L.
C, hvilken utvisar hvad enahanda utbetalningar, enligt Riksgälds-kontorets räkenskaper, under hvart och ett af de 3:ne sednast förflutna åren utgjort samt derjemte upptager de summor, hvartill dessa utgifter anses under innevarande och nästkommande två år kunna beräknas; utgörande sammanlagda beloppet af de i sistnämnde tabell beräknade utgiftssummor under år 1838 R:dr Runt 1,197,000. » år 1839 » 883,000. » år 1860 » 898,000. eller tillsammans R:dr Runt 2,978,000. Härtill bör naturligtvis läggas det belopp, som, till följd af Kongl, kungörelsen den 3 Februari 1855, angående Rikets sednast församlade Ständers beslut i fråga om upplåningen af de för jernvägs-anläggningarnes verkställande under mellantiden intill innevarande riksdag erforderliga medel, skall årligen utaf Riksgälds-kontorets inkomster afsättas för att kunna användas till ränteoch amorterings-Iiqvider förde vid denna upplåning utgifna fonderade statsobligationer. För sådant ändamål och i öfverensstämmelse med hvad den i Memorialet JVs 263 föreslagna och af Rikets Ständer godkända 3 § af Riksgälds-kontorets nya reglemente innehåller, upptages här det der bestämda ränteoch arnorterings-anslagets årliga belopp, 13,650 R:dr, och således för åren 1858, 1859 och 1860 tillsammans 40,950. Summa U:dr Runt 3,018,950.
I underdånigt memorial af den 15 sistlidne September har ock Kammar-kollegium anhållit, att de hos kollegium anställde vaktmästares aflöning måtte i anseende till ökade göromål och höga lefnadskostnader höjas med 150 R:dr för dem hvardera; men i betraktande deraf, att förste vaktmästaren åtnjuter fri bostad och derigenom är vida bättre lottad än sina vederlikar, får jag endast i så måtto tillstyrka bifall till den gjorda framställningen, att en löneförhöjning af 50 R:dr må beviljas åt hvardera af de 7 öfrige vid verket anställde vaktmästare, eller tillsammans ett ökadt anslag af 350 R:dr. Under åberopande af Eders Kongl. Maj:ts redan beslutade särskilda nådiga proposition till Rikets Ständer om anvisande af ytterligare årligt anslag utaf 24,700 R:dr till arfvoden åt Jordeboks-kontorets tjenstemän, och då behofvet af denna utgift synes komma att en längre tid fortfara, hemställer jag i underdånighet, att detta anslag, i enlighet med hvad nu i flera likartade fall blifvit föreslaget, må öfverflyttas på ordinarie stat att utgå under nästa statsregleringsperiod. 3:o Stats-kontoret. I ofvanberörda underdåniga skrifvelse af den 24 sistlidne Juli har Stats-kontoret a) framställt behofvet af anslag till aflöning för ytterligare en kanslist, hvilken skulle anställas hufvudsakligen såsom biträde åt verkets Registrator och Aktuarie; b) begärt att vaktmästarnes aflöning måtte förhöjas med 150 R:dr för dem hvardera; och c) anhållit, att nu tillgängliga medel, 3,000 R:dr, till gratifikationer åt extra ordinarie tjenstemän måtte förhöjas med 1,000 R:dr; Bill. till Ii. St. Prat. 1862—1863. l:a Sami. Va Afd.
Jag har äfven i det föregående sökt visa, att jordbruket icke genom den transatlantiska handelsflottan på minsta vis erhållit ökade afsätIningstilIfällen för sina produkter till skeppsproviant, emedan dessa fartyg nästan alltid proviantera i utlandet. Men jag ber också alt få äran tillägga, det dessa s. k. tull-lindringar betydligt bidraga att förhindra en lifligare kommunikation emellan England och Sverige, hvarigenom det Svenska jordbruket eljest borde finna en stor och lönande marknad för sina alster, ty man förhindrar härigenom möjligheten af returlaster. Genom 496 Den 4 Juni f. m. denna förbindelse skulle Sveriges jordbruk stiga, och kanske skulle det södra Sverige lill denna marknad snart kunna erbjuda större qvantiteler af jordbruksalster än man kan ana. Vårt grannrike Danmark har också på det sättet upfattat denna fråga, ty sedan det under de förflutna åren vetat att tillvinna sig verldens beundran för sitt bjellemod, så skyndar det nu att genom ökade förbindelser med andra länder och genom likaledes ökade afsätlningstillfällen för landets produkter förskaffa landet ökade materiella tillgångar och förnyad kraft. Det är glädjande att se huru man ifrån byar på den Jutläudska kusten, t. ex. ifrån det lilla Hjerling, öpnat direkta ångbåtsförbindelser med London, för alt der sälja allt hvad den idoge Danske landtmannen kan bringa på marknaden. Också säljer detta lilla land årligen jordbruksalster för öfver Irenne gånger värdet af Sveriges hela jerntillverkning. Afven Sverige kan och bör upnå denna grad af utveckling, men dä måste äfven dessa undantagslagar falla; och må vi göra början med de nu under öfverläggning varande s. k. tnll-lindringarne. Må R. o. Ad. egna denna fråga hela sitt deltagande!
Län blifvit ansedt, att, ehuru det vore för hvarje tackjernstillverkare öppet lemnadt att afyttra sitt tackjern, huru honom bäst synes, voi'e det deremot alldeles icke tillåtet för hvem som helst att detsamma köpa, utan serskildt tillstånd, och hvarigenom, efter Motionairens tanka, en öfverproduction tillkommit, hvilken ännu mera ökades genom rättigheten att få anlägga nya masugnar utan motsvarande nya smiden , i synnerhet sedan tackjerns-exporten lill Finland de senare åren minskat sig från 9000 till 6000 Skäf årligen; af hvilka sämmanlagde anledningar Motionairen yrkat full frihet för de redan anlagde verkstäder, alt , när och hvar egarne cnskade, io B esit. och Occon. Utsk. få förse sig ined sitt tackjerns-behof, samt att för nya smiden måtte få påräknas den tackjernstillgång, sorn genom de i senare tider anlagde masugnar kunde blifva att påräkna; i hvilket senare yttrande Riksdagsfullmägtige Lars Persson från Vesterås Län, Petter Persson från Örebro Län, och Jan Eric Jansson från Vermland sig förenat. Rörande den af Herr Geijerstam väckte fråga, har Herr C. F. Hammarhjelm yttrat sig icke kunna biträda Motionairens tanka, enär den föreslagne förändringen, enligt dess mening, icke skulle åstadkomma annat än beständiga fluctuationer eller omväxlingar i tackjernsprisen och de på eget tackjern grundade Bruk dessutom alltid ega tillfälle hos Kongl. Bergs-Collegium söka rättighet tili tackjerns-köp, när de af sådant äro i behof och tillgången så medgifver; hvarjemte Herr C. D. af Uhr anfört, att då handteringen i flere andra afseenden eger band på sig af långt större inflytande, än det ifrågavarande, ansåge Herr af Uhr, som, för sin del, gerna önskade en annan sakernas ordning, den nu föreslagne förändringen blott såsom en partiel utväg, den der från grunden ej Bereder den frihet i handteringen, som man åsyftat, och hvarföre Herr af Uhr röstade för afslag å Motionen. Besv. och Oecon. Utsk.
Under förutsatt vilkor, att den i 6 §. föreslagna embels-förening af Krigs-Departenients-Cheferne och Konungens Rådgifvare i Commandomål varder, antingen efter Bonde-Ståndets begifvande, eller genom pluralitet vid omröstningen öfver propositionen Litt. J, antagen, tillstyrker, såsom en följd deraf, Constitutions-Utskottet, att den redaction Borgare-Ståndet fframlagt, må i första punkten eller till och med orden: ”ärendet hörer,” af de öfrige Respeclive Stånden godkännas; hvaremot tillsatserna i andra punkten, såsom dels öfverflödig», dels hinderliga, ej kunna af Utskottet understödjas. Derest Riks-Slåndens meningar ej låta sig, utan votering, sammanjemka, får Utskottet vördsaailigen föreslå en så lydande proposition: ^ . ConstiiuiionJ-VtskoUett Memorial N:o .4,8* 5 N. ”Den, sora gillar Borgare-Ståndets, i första punkten af ConstitutionsUtskottet tillstyrkta redactionsförslag, röste Ja.” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, anställes ny votering med Ja-propositionen på Utskottets förra förslag, oförändradt, och Nej-propositionen på hela den af Borgare-Ståndet uppgifne nya redaclion." 24 §■ Preste-Ståndet har ogillat benämningen af ”Justitiaj-Depaitementels Expedition,” och trott JustitiaeRevisionen böra underordnas Konungens Högsta Domstol; Borgare-Ståndet ansett §:n fordra rättelse, i följd af anrnärkningarne vid 6 §; Bonde-Ståndet funnit Utskottets förslag högst vådligt, och deremot vida lämpligare, att Nedre Justitite-Revisionen, undandragen både Justitjas-Dapartements-Chefens och Justitiae-Cancellerens förmanskap, endast blefve Högsta Domstolens Cancellie.
För första klassen eller Fattige Barn, bör Fattigvårds-Styrelsen först tillse huruvida de egat Slägtingar, som kunna (och vilja) på sin egert bekostnad dem till vård och uppfostran emottaga, eller om , i brist deraf, de kunna inrymmas i något Barnhus, eller bispringas utaf Hospitalsmedel, elier ock , när något Barn är Blindt eller Döfstumt, om ledigt runi för detsamma vid Institutet för Blinde och Döfstumme befnmes. Men, di Betänkande om Fattigvården i Riket• 129 dä dessa utvägar saknas eller understödet utaf Hospitals-medlen ej är tillräckligt för behofvet," åligger det Fattigvården att genom sina egna tillgångar, antingen helt och hållet eller i den mårt andra ej förslå, till Barnets försörjning och uppfostran bidraga. Aro Föräldrarne döde så skola Barnen emot viss öfverenskommen betalning, insättas helst hos Slägtingar eller ock hos andrs välkände och lämplige personer till erhållande af husrum, värma, föda, kläder, vård och uppfostran, hvartill hufvudsakligen hörer, att de undervisas i Christendom och goda seder, inöfvas uti arbete efter sin fallenhet och förmåga samt vänjas vid arbetsamhet och flit. Lefva Föräldrarne, endera eller bägge, men förmå alldeles icke att försörja och uppfostra ett eller flere bland sine Barn; då må det af Fattigvårdsstyrelsen bero, att antingen Iros Föräldrarne, deräst de lämplige finnas, eller ock hos Slägtingar eller andre personer , emot Betalning förse Barnen med sådan vård och uppfostran, som här förut beskrifves; kunna deremot Föräldrarne sjelfve i någon mån bestrida kostnaden, ege de alltid rättighet att Barnen hos sig behålla, men Fattigvårds-Styrelsen håfve tillsyn, att det understöd , som Fattigvården då bör lemna, rigtigt för ändamålet användes.
Uppl. o. godk. lios Ridd. och Adeln d. l8 Mars i83o, Preste-Ståndet d. 18 Borgare-Ståndet d. 18 — —> Bonde-Ståndet d. jg — *—* Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående den Extra Stats-regleringen intill nästkommande Lag“ tima Riks-möte. S. A. K. Enär R. St. kunnat vid denna Riksdag 1 möjligaste måtto anskaffa medel till FörSVars-verket och andra vigtiga ändamål, utan att belasta Riket med skuld, hafva R. St. trott sig bora såsom grundsatts antaga att icke eller för andra behof bevilja flere eller högre anslag, än sorn kunna bestridas , utan att förvålla någon ny Riksgäld; hvarföre ock R. St, i första rummet undersökt och till beloppet bestämt Stats-verkets extra tillgångar, för att derefter rätta och fördela de extra anslagen, R. St. hafva ansett sig härvid kunna Extra - Ejcp.-Ulsk. Förslag till und. Skr{fv. A.o 466. 17 Extra tillgångar: a) Från Stats-Contoir et: Behållning af öfverskotlen på Stats-Verkels inkomster för åren 1827—1829 R:dr 590,000 Finska medel 80,000 b) Från Biksgälds-Contoiret: Af Bankens behållna, till RiksgäldsContoiret redan levererade ränte vinst för 1828, R:dr 100,000 Af allmänna Bevillnin gen . 1,202,000 • 1,302,000, c) Från Banken: Af Bankens fordringar hos Allmänna Magazins-Inrättningens Utredning 1,000,000 Af Bankens behållna räntevinst lör åren 1829—r834 » t,i5o,ooo Tillsammans 4>l22>ooo» Med inskränkning af de Extra anslagen inom de sålunda upptagna befintliga till Bih. till R.
Den oförgatliga middagen afslutades med ntigra lijartliga ord, uttalade p % flytande engelska af professor Rudin fr %n Upsala. Följande f. m. redogjordes for det sedliga tillsthndet p&amp; olika orter, hvarvid kamrer 0. Westerberg, sekreterare för federationens svenska afdelning, gaf en upplysande skildring af vira inhemska förhhllanden och sedlighetsstrafvanden. Konferensen afslutades samma dag p % aftonen, d&amp; allmilnt möte hölls p&amp; Hotel Continental, hvars stora sal var niistan full af &amp; hörare, .som med lifliga applsder g %fvo sin tillfredsstallelse tillklnna. Talare voro brukspatron Tamm, Mrs Leavitt, fröken Welhriven och professor Stuart. Den sistnamndc hoppades, att de upplysningar och vackelser, som konferensen gifvit, slrulle taga form i btgarder och pAbud, egnade att höja och starka samhilllets och individens sedliga lif. Edmund Gammal. Kvinnan och trädgården. D&amp; författaren till dessa rader gjorde sitt val af yrke, tradgairdsyrket, blef han af vänner och bekanta ph det ifrigaste afradd derifrlin. Tr&amp;dgå,rdsskötseln vore ej lamplig för vårt klimat, hette det. Långt derifrån! Sommaren vore för kort och opklitlig, jorden för karg, konsumtion och pris &amp; triidgardsalster för obetydliga och arbetet för dyrt! Det var just inga glada utsigter. När dertill mina vänner stälde sina böcker till mitt förfogande med deras i sanning häpnadsväckande förlustsiffror, borde intet tvifvel längre rada om olämpligheten af att ur trädgårdarne söka sin bergning. J a g ryggade dock ej tillbaka, t y på djupet glödde 6fvertygelseq att en trädghrd, liksom hvarj e annan affär, rätt skött, m %ste bära sig. Rätt skött - ja, det är knuten! J a g har nu efter slutade larokurser praktiserat nagra år och derunder fått tillfiille iakttaga ett och annat. Hvad har jag då funnit? Hafva mina viinner rätt i att betrakta trädghrdarne som endast ett onus.
General Majoren v. Saltzas Enke Fru född Kruse, i anseende till mannens nit wid 1772 ärs Regements förändring, enl. Kongl. Dref wek den 7 Mars 178; . Stats Sekreteraren Klingen stjernas Dot ter, i anseende till Fadrens förtjenster, enl D:o den O-.tob. >7-2 Archiatern v. Linnés Dotter, i anseende till Fadrens stora förtjenster och säsom enda Dottren af denna inoch Utrikes widt fragdade man, enl Kongl. Drcfwet den 27 De-ember 1826 öfwerste Lieutcnanten Horns Enka, i anse ende till mannens tappra förhällande och det ärofulla sätt, hwarmed han bidragit till Swensta Flottans Seger den 17 Justi >788, enl. Kongl. Brefwet d. 22 Justi 1788 . öfwerste Lieutenant Lidström m ers Enka, i anseende till mannens utmärkta och stora förtjenster, enl. Kongl. Drefwet den »6 Mars r 808 . . Charge d' Affaires p. Helands Enka i afse ende pä mannens 52 äriga tjenst, och sä länge dess Dotter är -försörjd, enl. D:o den 1; Ianuarii ,802 . Se.reteraren Wqrgrntins Dotter, i anseende till Fadrens förtjenster, enl. Dito den 26 Now. 1799 ... Transport Translator Grääs Enka, i anseende kill man ncns mängäriga och nitiffa tjcnster, cul. Dito den 15 Maji 179; Hustru Anna Christina Myrin, i anseende tili desi broders tavpcrhet i kriget emelian . Spanien och England är i?8z enl. Kongl.! Brefwet d. 25 Mars 1790 Kammar >Tjenaren Beits Enka, i anseende till den utmärkta trohet och nit hwarmed mannen tjcnt, enl.