Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Grefwen och Landtmarskalken: befarade at Grefwe äs l» Laräles anmärkning röram LL04 Ven 29 Augusts. rörande Förslags uprättande til Landtmarstalk och Talemän were stridande emot Csnstitutionen, emedan enligt Regeringsformen Landtmarskalk och Talemäns nämning beror ensamt af Kontingen. Grefwe lL 6Lr6ie. Jag ber om förläs telse. I Regeringsformen finnes wal förstrifwit, at Konungen nämner Landtmarssalk och Talemän, men deri nämnes ej, om sädant stall ste efter förut uprättadt Förflag eller ej. Grefwe lllnsvenbjelm, Larl, päminde om det fattade Beslutet at man ej skulle ingä i nägre discusioner. Herr Lrefw en och L an dtmar stålben: Förklarade sig gansta wäl ihägkomma detta Bestut, men at han hade trott sig upfylla sin pligt, genom at anmärka hivad han ansett stridande mot Regeringsformen. Friherre l.iljenci-gnt?: hade gjordt samma anmärkning som Grefwe 6s m 6är6ie, rörande uprättande af Förflag wid nämnandet af Landtmarssalk och Talemän; dan hade först icke ärnat anföra den, men dä han nrr funne at den ej motsäger Regeringsformen, wille han med Grefwe 6? m 0^56,6 sig förena, dock wilkorligt, i fall denna förmän b wiljaö Bonde - Ständer. Herr LandtmarskalkenFrägade derefter Grefwe IL Larciis, om han icke medgäfwe at Konungen äger rätt at nämna Talemännen, och om i fall Förflag skulle upsättas, det icke kunde hända, at Konungen hade förut utsett nägon Person, som af Ständer ej blifwit up - Den 29 Augusti. 1o05 förd pä Forstag, i hwilket sistnämnde fall han således i sin nämnings rätt blefwe förhindrad. Grefwe 6 m (l-u-äie.
Härmed menas att konsumenten köper artiklar, som han tror vara förfärdigade af säljaren och pä säljarens verkstäder, men hvilka faktiskt äro förfärdigade i något East-End-näste, under så förfärliga och så smutsiga förhållanden att man kan blifva sjuk vid blotta tanken derpå. Mången rik dam, som köper sin klädning hos fruntimmers * skräddaren eller sin dyrbara pelskappa hos bundtmakaren, ftr den icke från den välkända firman, hvars handelsmärke är satt derpå, utan direkte från ett East-End-näste, fruktbart på smuts och sjukdom, direkte från någon sjuk och svältande qvinnas händer. Mången ungherre, som stoltserar öfver snitten på sina klä * der, som komma från den eller den celebra skräddarfirman — bär arbetet af en snuskig och utpressad skräddare, hvars verkstad (om hans vindsrum eller källarhåla så kan kallas) har hvaije frö till sjukdom. » Finna dessa artiklar, förfärdigade af i vindsrum eller un» derjordiska nästen arbetande, sin väg till West-End? » frågade komiténs ordförande. * Ja, mylord », var svaret, » någon gång gå » de direkt, men ibland genom tre eller fyra händer ». Den stora hemligheten af » sweating » är arbetets fördelning. Ingen enda arbetar på en artikel från böijan till slut, och emedan nästan hvaije arbetare icke kan göra mer än cn del af den bestälda artikeln, är han nödvändigtvis i utpressarens klor, och utpressaren sjelf är vanligtvis hjelplös i den store arbetsgifvaren9 händer. Ingen, som icke besökt dem, kan bilda sig ett begrepp om smutsen och eländet i dessa arbe tam ästen. Äfven starka karlar och qvinnor, vana att arbeta bland de fattiga i East-End, vana vid fattigdom och elände, blifva svaga och sjuka. Besinna ett litet rum, ofta nog en underjordisk håla, absolut mörkt, om det icke upplystes af gas eller paraffin, eller (om det är en skräddares näste) af en stor eld för de tunga pressjernen. I ett sådant rum är hvarje tum upptagen af män och qvinnor ■ — ofta halfnakna — och stället ^ hvimlar af ohyra.
Hrr, mot denna magts godtyckliga utöfning fanns ett correctiv, som jag förmodar vårt Constit.Utsk. icke är angeläget att antaga, det nemi., att Tiomannarädets majoritet kunde döma dess minoritet af med hufvud et; oell så sträng var lagen, att t. o. m. inom den verkställande afdelningen, bestående endast af 3:ne ledamöter, kunde 2:ne döma hufvudet af den 3:dje. Med ett sådant correctiv kan den af Tiomannarådet innehafda magt möjligen tillgodohällas, men ej med den fullkomliga a n s v a r s 1 ö s h e t, som äges af vårt Constit.- Utsk., hvilket saklöst kan våga allt och ansvara för intet. Denna ansvarsfria magtutöfning vore hos oss en så mycket större anomali, som sjelfva Regeringen, begåfvad med så ringa magt, likväl är omgärdad af de mångfaldigaste ansvarsformer oell ansvarsskyldighet^-. Men, mina Hrr, det ansvarsfria väldet är farligt, från hvad håll det komma må; det bör motstås, — en pligt, som af mig alltid skall blifva uppfylld. Jag föreslår derföre: att R. o. Ad. ogillar Co n s t i t. U t sk: s förevar, memor. A:o 58 och ålägger Utsk., enligt Reg.F:s 56 §, att sa m m a n j e m n ka de af RiksSt:n vid dess betänk. N:o 4o gjorda anmärkntr och, i fall denna jern ökning icke vinner Ståndens bifall, att framställa ds deraf följande v o t e r :sp r o p o a: r. Jag föreslår vidare: att R. o. Ad., i följd af de utaf 3:ue Stånd Don «8 December f. m. tagna beslut, ålägger C o n s t i t.U t sk. att inkomma med förslag till förändrad jury i tryckfrihetsmålen.
Man har anfort, att vi redan hafva tjogräkning, och det är visserligen sannt, att en menniska har 10 fingrar samt med tillhjelp af dem och sina tår kan räkna till ett tjog; men fingrarna äro icke gjorda att räkna på, utan böra användas att gripa de objecter, man räknar, och jag kan derföre icke finna, att de äro någon god grund för decimalräkningens införande. H. Ex. Hr Gr. af Wetterstedt: Äfven jag biträder deras mening, som i öfverensstämmelse med Utsk:s betänk, yttrat sig för myntenhetens bestämmande till 12 sk, specie, svarande mot t rtdr riksgts. Jag tror, att då man kommer titom Stockholm, begreppet om riksg:smynt i allmänhet fästat sig vid riksdalerräkningen, och jag tror, att det är mycket nyttigt att bibehålla vid myntenheten detta begrepp, Ora således denna myntenhet kunde behålla namnet riksdaler Utan tillägg, vore sådant visserligen bäst. Jag tror dock, att vi icke kunna underlåta att bibehålla de tre slags riksdalrar, som vi redan hafva, nemi. silfver-, b:cooch riksgrsr:dr. Jag tror, att det vare farligt att till undvikande af ett af dessa slag upphöja blco-ridrn till ridr specie. Derigenom kunde farhåga för tillökta skatter och åtskilliga tvister uppkomma; men om, såsom Utsk, föreslagit, 12 sk. silfver ahtoges till enhet, med benämning af r‘dr, tror jag, att olla farhågor vore undanröjda. I afseende pä decimalräkningen kan jag ej annat än erkänna, att den är den rationellaste räkningen, Jag kart enskildt upplysa, att jag varit i tillfälle att för ett pär år sedan öfvertyga mig om dess lättfattlighet, då vid Finspång kanoner förfärdigades för Franska Regeringens räkning. Flera Fransyska officerare voro då der, och inom i4 dagar voro alla mina arbetare så hemma i räkningen med meter, decimeter, centimeter oell 6 M, 4o 3i4 Den 7 Maj. millimeter, alt de endast med någon brist vid uttalet tillämpade dessa räkningssätt med den största noggrannhet.
Om aftonen dröjde jag i det längsta qvar på tullkammaren, emedan jag hade en viss ledsam aning om att något väntade mig; men då det var matdags, måste jag hem. Nu är ordningen den att herrn, då det icke är fremmande, vanligen sitter på klubben om aftonen och spelar sin vira och kommer sent hem; hvarföre frun, Lars, gamle tullskrifvaren Brostedt och jag äta ensamme. Denna afton gick det sin gilla gång. Sedan vi stigit upp från bordet, bugade sig gubben Brostedt som vanligt. Han tackar alltid för maten och tar afsked i en och samma bock. Jag gjorde på samma sätt, i förhoppning att få smyga mig ut med Brostedt; men deraf blef ingenting. ”Jag har några ord att tala vid Arnman,” sade frun, hvarvid hon satte på sig en uppsyn, som icke var att leka med. Antingen jag ville eller ej, så måste jag bli qvar. När bordet var afdukadt, satte frun sig i soffan. Nu framropades äfven Lars, och der måste jag som en skolpojke stå framför henne, med lilla Lars bredvid mig till åklagare. ”Min kära Arnman!” började hon och såg ganska strängt på mig, ”jag märkte att han upptog onådigt, det jag i går afton lät honom äta vid smörgåsbordet; men att jag gjorde det, skedde för Arnmans eget bästa. Min man har sagt mig att han hållit mycket af Arnmans föräldrar, rätt hederligt folk, hvarom jag hört ganska godt, och han har derföre bedt mig taga en serdeles vård om Arnman, hvilket jag ock gör, derigenom att jag, när så påfordras, qväser den lilla fallenhet för högmod, som jag med ledsnad märkt hos honom. Arnman bör aldrig glömma att en fattig gosse, hvilken i ordets egentliga bemärkelse skall arbeta sig upp, för att en gång blifva en nyttig medlem i samhället, aldrig får försumma något tilfälle eller försmå något ärligt medel, hvarigenom han kan främja detta ändamål. Han bör i första rummet qväfva sin egenkärlek och vackert säga till sig sjelf; ’Jag är den ringaste bland de ringa, och tager med tacksamhet hvilken plats som blir mig anvisad.’
Vidare hafva förlidet års Revisorer anmärkt, att gödoxarnes konto år 1858 visat en förlust af 738 R:dr 4 öre, och uti afgifven underdånig förklaring rörande denna anmärkning har Institutets Styrelse anfört, dels att förlusten ä gödoxarnes konto funnes endast på papperet, emedan oxarne blifvit bokförde till ett högre värde, än de kunde anses äga vid deras uppställning till gödning, dels att Styrelsen ansage detta konto ganska upplysande och lärorikt, likasom hvarje konto der förlust uppstår, om man inser orsaken till och förliållanderue med förlusten. Nu församlade Revisorer hafva af 1859 års räkenskap inhemtat, att förlusten å gödoxarnes konto för nyssnämnde år uppgått ända till 1,406 R:dr 90 öre, och då detta konto vidare angifven att kostnaden för gödning af 12 oxar utgjort 1,347 R:dr 50 öre, samt att, efter verkställd slagt, kreaturens kött, talg, hudar m. m. blifvit gårdens viktualiekonto påfördt med 1,740 R:dr 60 öre, så kan deraf slutas, ait 12 till gödning uppställda oxar. realiserade, lemnat en nettobehållning af endast 393 R:dr 10 öre, eller 32 R:dr 75 öre stycket. Resultatet af gödningen synes sålunda ådagalägga, att, om oxarne, i stället för att gödas, blifvit försålda och gödningsfodret, hvilket befinnes bokfördt till ett värde af 1,294 R:dr 2 öre, användt för att t. ex. öka mjölkproduktionen, så skulle sådant hafva varit för gårdens ekonomi vida fördelaktigare; och Revisorerne anse det lärorika uti ifrågavarande konto egentligen bestå deruti, att detsamma visar hurusom företaget med oxarnes gödning varit ingenting mindre än ekonomiskt, — en lärdom, deraf Revisorerne förmoda, att Institutets förvaltning icke underlåter att för framtiden draga fördel.
Dc Supra. S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls Riddarhus Utskottets den 28 Nowember pä borde lagde Me» morial, rörande den af Grefwe 6/IIenborA wäckte fräga angående framtida stadgande för mwäljandet af Ridderffapet och Adelns Fullmägiigei Riksens Stän, ders Banque och Rikögälos Conioiret. Hwarom Ut, drag af Protocollet ffune expedieras. lär Supra. S. D. Föredrogs a nyo och bifölls Riddar, hus Utskottets den 28 Nowember pä bordet lagde Me« morial, rörande Herr Zaceus förslag, att intrade till Adelig» Junfru Stiftet, alwen till de nya Ätter mätte utsträckas; Hwarom Utdrag af Protokollet skulle expedieras. Ust Supra. S. D. Den 4 December S. D. Föredrogs ä nyo Riddarhus Utskottets den 24 Nowember pä bordet lagde projecl till Instruction för Riddarhus Direciion, Riddarhus Secretera» ren och Riddarhus Fisealen; Och dä derwid äkMliaaanmärkningar gjordes, beslöts att berörde projcct, fful» le ätsöljdt af dessa anmärkningar till Riddarhus Utskottet äterremilreras; Hwaroin Utdrag af Prococollet skulle expedieras. l^r 8uprs.
Ärfda-b:n; JN:o 87, i anledn. af väckt fråga om förtydligande af lagens föreskrifter, ang:de oäkta barns rätt att åtnjuta underhåll och uppfostran; Allm. Besvärsoch Ekon. Utskottet: N:o 85, i anledn. af väckta motioner om behofvet, 1:0 af en tillförlitlig redaction af allmänna författningar; 2:0 af en samling af alla äldre, ännu gällande polis-författningar; samt 3:o af en revision utaf alla före antagandet af 1809 års constitution utgifnä författningar; N:o 86, i anledn. af väckt fråga öm revision af de aca-, demiska constitutionerna; N:o 87, i anledn. af väckta motioner om iakttagelser vid permittering af manskap från de värfvade reg:tena; N:o 88, i anledn. af väckt fråga om ändring i gällande författningar för fartygs mätning; N:o 89, i anledn. af väckt motion om inrättande af pant-låne^cöntor i Rikets större städer; N:o 90, i anledn. af väckt motion om rättighet för tiondegifvare i Skåne att lösa kyrkornas behållna tionde efter årlig markegång; N:o 91, i anledn. af anmärkn:r vid Utsk:s betänk. N:o 37, 11 H. 17 ido Den 7 Augusti. ang:de instruction för läns-styreiserna, och deni underlydande tjenstemän; N:o 92, i anleda, af anmärkn:r vid Utsk:s betänk. N:o 52, ang:de föreslagen indragning af tullkammaren vid Furusund ; N:o g3, i anledn. af anmärkn:r vid Utskts betänk. N:o 43, angrde förbud för tjenstemän vid embetsverken att på en gång innehafva mer än en tjenst med lön på stat.
Förutsatt alt detta skulle äga rum, så har 11. o. Ad. behof deraf, att alla genealogierna med allt hvad dertill hörer och archivet, med mera, hålles i den complettasle ordning af en tjensteman, som är kunnig, insigtsfull och nitisk, och som på dessa göromål kan använda sin tid. Derjemte kommer 11. o. Ad. fortfarande att låta förvalta såväl sina egna medel, som dem hvilka äro dt R. o. Ad. anförtrodda af hädangångne ledamöter. Denna förvaltning fordrar också sin person. Det är sagdt, att förvaltningen af R. o. Adis alla angelägenheter kunde öfverlemnas att bestridas af 2 directeurer och 2 tjenstemän. Jag instämmer deruti, om vi skola ingå i granskning af hvad som i en framtid kan inträffa. Jag lemnar nemi. då helt och hållet cancellislerne och fiscalen å sido; ty cancellisterne äro renskifvare och fiscalen är öfverflödig under sådana omständigheter, som då uppkomma. Men om Riddarhusets alla angelägenheter skulle af två tjenstemän kunna bestridas, och då ka - Den 0 November f. m. 159 mererarcns ansvarighet blir densamma som hittills, så torde detta ock vara del minsta möjliga antal. Det torde nemi. vara nödvändigt, att hafva åtminstone en stadigvarande tjensteman, utom directionens mera ombylliga ledamöter, som står kamereraren vid sidan och deltager i alla de föredragningar och beslut, sorn angå Riddarhusets penningeangelägenheter. Skulle nu dessutom R. o. Ad., såsom förut är sagdt, komma att utgöra en integrerande del uti en ny representation, utan alt likväl fortfara alt pä samma sätt som nu representera en del af Svenska folket, så torde genealogiernas bibehållande i fullständigt skick dä blifva för ätterna af ännu större vigt än nu, och Ridd.- secretis befattning i delta afseende således jemväl mera maktpåliggande. Hail har dessutom befattningen med R. o. Adis hus. Jag erfor med någon känsla af mindre angenäm beskaffenhet, huruledes den värde motionären, på ett för mig oförväntadt sätt, i sitt första yttrande, nämnde att R. o.
Lilljehorn, Gustaf, N:o 2145 A. Ilr af Nordin, fullm. Hr Skjöldebrand, Carl, samt N:o 1703. Hr Blomcreutz, fullm. Frih. Leijonhufvud, Gustaf Alexander; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 446- Hr Netherwood, Wilhelm, „ 1612. „ Grundelstjerna, Axel Wilhelm,' , i655. Tornerhjelm, Johan Abraham. Företogs val af ordförande i Riddarhus-directionen samt dess suppleant; och befunnos, efter valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde, till Ordförande: Gr. De la Gardie, Jacob, En af Rikets Herrar m. m. 182 röster. Suppleant: Gr. Brahe, Magnus, En af Rikets Herrar m. m. 13o „ 334 Den 17 Juni c. in. Vidare företogs val af sex ordinarie ledamöter i Riddarhus-directionen samt tre suppleanter; och befunnos, vid valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde, till Ordinarie Ledamöter: Frih Koskull, Claes Ullik, Cabinetls-kammurherre 82 röster. „ Boye, Fredrik, Kammarherre i/fi , Hr Ulfsparre, Georg, Cancelliråd 108 , , Cederstråhle, Johan Casimir, Assessor ... 88 , „ Tornerhjelm, Joli. Abrah., Öfvei sle-lieutenant 110 „ , Brakel, Gustaf Anton, Banco-eommissarie . .122 „ Suppleanter: Frih. d'Albedyhl , Carl Gustaf, Öfver-cerenioni mästare 80 , Hr Netherwood, Wilhelm, Banco-eommissarie . 74 » „ Sandels, ClaesSamuel, Öfverste-lieutenant 71 , H. R. 0. Ad. åtskiljdes kl. 11 om aftonen lil fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Lördagen den 20 Juni 1840. Plenum kl. 9 f. m.
Förordningen den 4 Maj 1855 57. svar på återremiss 80. voterings-propositioner 87. Memorial om voteringens utgång i Förstärkt Utskott 88. Lagfart: ändring i 4 Kap. 2 § Jorda-Balken 63. Missnöjesanmälan: öfver beslut i invändningsfrågor: ändring i stadgandena derom 61. 4 Expedi tionens Nummer. Morgongåfva: förändrad lagstiftning derom 25. svar på återremiss 30. Myndighet: ogift qvinnas 28. Målsegare. Se: Domare. Målsmansrätt: mannens för hustrun: samt äktenskapsförord 79. Nattvarden: förändring i stadgandena för dess begående 27. svar på återremiss 29. Näringsfrihet: förslag till utvidgning deraf 7. ff5. Prest: hans, skyldighet att pröfva vilkoren för lysning och vigsel 15. — förordnande för särskild sådan å orter aflägsna från församlingens kyrka 44. —- svar på återremiss 65. Prestvigd person: rättighet för honom att inviga annan till presterabetet 45. 11. Religionsfrihet: utvidgande deraf 42. svar på återremiss 54. Revisionsskilling. Se: r Borgen. Rättegångs-Balken: tillägg till 17 Kap. 16 g 9. ändring af 12 Kap. 2 § 38. — •— svar på återremiss 64. ändring af 12 Kap. 3 § 39. s. Sjelfspilling: ändring"?i Kyrkolagens stadgande om begrafningssättet 37. — voterings-proposition 77. Memorial om voteringens utgång i Förstärkt Utskott 88. Små - S Expedi tionen* Nummer. Småprolokoll: förslag om ändring i tiden för deras insändande till Hof-riitt . 80. Strafflag: förslag till ny svar på återremiss 58. voterings-propositioner svar på återremiss Memorial om voteringens utgång i Förstärkt Utskott 78. förslag lill författning om dess införande 36- svar på återremiss 36.
Naturligtvis kunna de ofördelaktiga verk ni 11- garne af närvarande näringssystéme icke visa sig så förderfliga under de första nyss förflutna åren; emedan håde Fabriksägare och arbetare i begynnelsen, och så länge möjligt är, underkasta sig förluster och försakelser, häldre än att öfvergifva yrken, på hvilka de användt håde capitaler och arbetsskicklighet, och vid hvilka vanan och obekantskapen med andra värf dessutom fästa dem. Men i samma mon, som deras capitaler och arbetskrafter uttömmas, skola ock systemets verkningar tydligare visa sig i statistiska uppgifter. Tabellverkets nyss utkomna berättelse för åren 1821 till 1825 kunna i sådant afseende icke gifva någon allmän efterrättelse, emedan den blott omfattar ett enda af de år, som förflutit, sedan den vidsträcktare handelsfriheten infördes; eller år 1825. För att imellerlid se huru denna frihet förvållade en förstorad införsel af de varor, hvilka höra till Städernas och Fabrikernas tillverkningar, hifo - 272 Den 3o December f. m* gas bär en jemnförelse öfver införseln af sådane varor det sista året af det gamla systemet, eller 1824, och det första under handelsfriheten eller 1825; hegge hemtade ur General - Tull-Styrelsens sammandrag öfver Införseln 1824 och Införseln 1825* Varor. Värden. Varor. Värden. Handskar T-f r, i t o 1* 6,644. 2,02.2. Kammar —. 3oo. K a r d o r • 22. 729- 376. Knappar 9,955. Knifvar, Rak. — 1,928. Lackerade arbeten 13,654. — Vax. Läder, bertedt . 14,89!- 49,946. Metall,arbetad. 5oo. i9>'75- — Spik,m. m. Papper, om28,000. kring u7,000. PerDen 3o December f. m. Varor. Värden. Varor. Värden.
Riksdags - Ordningen och 5Z 8- Regerings-formen; Hwilket de Respective MedStanden wördsamt och Vanligen skulle tillkannagifwas. vt su^ra. S. D. Wid yttterligare granffning af Riksens Högloft. Ständers Allmänna Beswars-och Oeconomie-Utskotts afgifne förflag om anstalter till Veneriska smittans hämnande samt Utskottets den ro naftlidne Marti! meddelte Mälands öfwer de hos Riks-Ständen förekomne anmärk - Dm 17 April. 8ol ningar, klef, med de i senare utlätandet tillstyrkte ändringars Ulstottets förslag gilladt; Hwilket de Resvective MedEkänden wördsanit och »vänligen stulle tillkännagifwas. vt S. D. Bifölls till alla delar hivad Riksens Högloft. Ständers Allmänna Beswärssch Oeconomie-Utstott, i Betänkande af den io:dc nästlidne Martii, anfört och hemstält, angäcnde sättet för werkstättandc uphandlingar för Kronans behof samt försäljning af betz umbärlige Persedlar; Och stulle de Nespective Med-Ständen wördsamt och och manligen härom underrättas, vt -uprs. S. D. Biföll Borgare-Ständet hwad Riksens Högloft. Ständers Allmänna BeswärS-och Oeconomie-Utstott, i anledning af Högloft. Ridderskapctsoch Adelns samt Hederwärda Bonde - Ständets anmärkningar emot Betänkandet, angäende Markegängs. sättningen, uti ProtocollsUtdrag af den rista i denne Manad, yttrat och tillstyrkt, i afseende pä föreslagen ändring l tiden för MarkegängsTaxornes uprättande; Hwaroni de Respcetive Med-Ständen wördsamt och wänlig en stulle underrättas, vt suLrs. klx pratocollo ft. n. l?eieri»n.
Skuld ; 1,600: 1,600: Credit. Balans från föregående året: Bro-och vägbyggnaden vid Gysinge . 4,000: - Dito dito öfver Dufveds-sundet . . 2,286: 7. 2. Undersökningar för Svea kanal . 3,392: 15. 4. Kanalarbeten, bekostade af anslag för 1840 och förra åren, 6,206: 34. — 409: — 8. Balans till påföljande äret: Af de vid 1845 års slut utlånta medel, innestodo hos ÖfversteLöjtnanten C. Rappes konkursmassa 1,841 R:dr 24 sk. 4 rst, resterande å ett redan år 1820 lemnadt lån till Gårdsby Linförädlings-institut, samt hos Handlanden Nelsons konkursmassa 3,674 R:dr 15 sk. 9 rst.,' härflutna från ett, till fartygsbyggnad för ved transporter, Nelson beviljadt lån, jemte derå till år 1828 upplupen ränta. De till år 1846 utbalanserade förskotter voro: af 1840 och förra års anslag meddelade, till Bolaget för slussanläggningar vid Dejefors och Forshaga, balanseradt sedan år 1828,. „ sänkning af sjön Tåkern ... „ ett karte-verk öfver norra stamleden af medlersta Kanaldistriktet, att ersättas af inflytande försäljningsmedel, samt af 1841 och sednare års anslag för undersökningskostnader utgifna, till enskild person „ Konungens Befallningshafvande i åtskilliga Län sammanlagdt/ §. 1. Genom ett Kongl. Bref af den 13 Juni 1845, har Styrelsen blifvit i nåder anbefaidt att i Riksgälds-Kontoret lyfta 6,000 R:dr till uppmuddring af Örsunds å i Upsala Län, hvilken summa bordt utgå af de för strömrensningar och mindre hamnanläggningar af Rikets Ständer anvisade medel.
127 ena året upbäres som förskott till återupbyggande af tomt, men nästa år afträdes af innehafvaren, som bygger, till en annan, som bebygger en annan tomt, och följande år enahanda förhållande inträffar, då skulle jag för min del tro, att ändamålet med byggnadslånet vore i mångdubbelt afseende upnådt. Ingalunda kan det vara stridande mot ‘ ändamålet med ett byggnadslån, om med ett och samma belopp flere byggnader blifva upförde, ty i st. f. en, äro ju två hus upbyggde. Förrberörde summa, har nemi. varit använd af en dess innehafvare, Kapiten Klingström som derför byggde, men då han icke. fann sig vid att fullgöra de med summans bibehållande förenade skyldigheter, öfverlemnade den till Wexiö stads byggnadskomittée, som derigenom sattes i tillfälle alt med understöd bispringa andre nybyggare. För min del kan jag således icke finna, alt 11. St. hafva minsta skäl att vägra hvad StatsUtsk. tillstyrkt. Riksg:s-kont:s Fullm. och jag sjelf såsom sådan, har icke kunnat bifalla kommunens önskan, roen jag kommer härpå detta rum, att dertill votera bifall på de grunder jag nu haft äran anföra. Hr Lagerhjelm, Pehr: Sedan Fullm. i Riksg:s-kont. ulredt förhållandet, och visat huru frågan blifvit behandlad, återstår blott för mig att ådagalägga, huru jag, såsom ledamot af StatsUtsk. resonerat i denna fråga. För mig har det förefallit alldeles klart, att en full öfverensstämmelse med de af Ständerna stadgade vilkor, icke här har kunnat äga rum. Och hvarföre icke? Jo derföre, att sjelfva händelsen icke har kunnat vara förutsedd af Ständerna. Just denna omständighet, att händelsen icke kunnat, såsom ovanlig, vara förutsedd, gör också, alt den fruktan man hyser för prejudikat i detta fall, visserligen är alldeles öfverflödig. Man har utsträckt delta ända derhän, att slutligen man skulle af considerationer, få taga tillbaka allt hvad Ständerna stadgat och möjligen nödgas afskrifva lånen. Detta är en skuggrädsla.