Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag känner icke om erfarenheten, i vår brottmålslagskipning, gifver vid handen, att förbrytarne i allmänhet skrida lill sina missgerningars utöfvande med dylik lugn besinning. För min del, skulle jag tro, sådant strida mot den menskliga naturen. Jag påminner mig en för några år sedan hållen ransakning med en våldsverkare, hvilken sökt intränga till någon, som hade både krafter och mod alt försvara sig, under hvilken ransakning den tilltalade fällde följande yttrande: ”Det var väl, alt jag icke slapp in, ty jag hade yxen med mig.” Om således motstånd mött, hade yxen förmodligen begagnats. Det må vara en lagförbättring alt äfven hot blifvit belagdt med straff, ehuru den gamla regeln har varit, att ”hött är med ingo bötl.” Om, pä sätt Frih. Cederström påstått, det nya straffet är strängare än det gamla, så kommer väl nåden att tills vidare hindra dess fulla tillämpning, och i sådant fall hade ju LagUtsk. genia kunnat låta det gamla lagbudet qvarstå. Jag fortfar att yrka återremiss af denna §. Frih. Hermelin, Sam. Au g.: Sedan R. o. Ad. återremitterat frågan om spö- och ris-straffet, samt dermed måtte hafva åsyftat att få detta straff för grofva brott tillämpadt, så hemställer jag huruvida det icke vore skäl alt återremittera så väl denna § som 25:le och 27:de §§:ne. Efter först till bifall och sedermera till återremiss å förevar:de § framstälde propos:r, som besvarades med blandade Ja och Nej, blefvo dessa propos:r förnyade och åter med Ja och Nej besva'rade, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig anse den sednast till återremiss framstälde propos. besvarad med öfvervägande Ja. Gr. Sparre begärde votering. Uplästes till justering och godkändes följande votens-propos.: 366 Den 16 Augusti f. m.
Riddcrffapet och Adeln, de upplysningar af de meddelte Protocoller blir it inhämtade , ansett den af Herr Grefwe L^iienbur^ ib - st igne Z16 Den 16 September. singne proposition pä intkt wis stridande emot BancoUtskottets beslut, och att följaktcligen Utskottet borde dcröfwer votera, och stutcligcn meddela Riksens Ständer sitt yttrande i hufwudsakcn. Pä detta sätt skulle sag tro Riddcrskapct och Adela finna ulwäg att undgä, att stbta nägot ständ, och B nco-Ulskottet uti detta Högloft. Riddcrffapcts och Adelns yttrande finna tillräcklig anledning att meddela dc upplysningar öfwer Fullmägtigcs fdrhällande och Realisationens gäng, som Ridderskapct och Adeln har wäntat och har rätt att fordra. Herr Lilvcrstolpe, Gustak ^brgbsm. I hwad jag tänkt anföra, rörande detta ämne, äp jag redan i flera afsecndcn förekommen af Herr Idre och Grefwe öelörner, med hwilka jag säledcs fär sörena mig i det mästa Jag atthällcr dock, att säsom Ledamot i Banco - Ulskotlct, fä dels lemna Hägra upplysningar om hufwudsakcn, dels förklara hwar. före B mco-Ulskottct ej, säsom en och annan Ledamot här tycktS önska, yttrat sig rörande de begärda handlingarnas publicitet.
P Å VÄNSTRA Seinestranden växer nu nationernas stad upp mot en ännu högblå hösthimmel. Den lyser hvit på långt håll, och dess skiftande former begynna framträda allt tydligare för hvarje dag. När vinterregnet fallit öfver all denna bländrena gips och satt en och annan färgnyans på de fläckfria väggytorna, när vårsolen fram i de första vec-} (oJjuvelerare ^ HVILKA KLÄDA SIG EFTER F a n n y Gelins Östermalmstorg 1. Tandläkare G. W.Widfond — Rikstel. Garanti for hållbarhet. Drottningg. OBS.! Tandläk. Elias Widfond, 25 Regeringsgatan 25. Träffas kl. 10 — 2 och Vz5 — V 6 e. m. ' lomb. och insättning af artificiella tänder. Guldmedalj vid flera utställningar. Vi rekommendera värt rikhaltiga lager af alla slags garn, i såväl ull som bomull, till billigaste priser i äkta, fornnordiska växtfärger, passande till a r 1 7 3 9 Konstväfnad i allmogestil. Förfrågningar om lämpliga garnsorter och färger besvaras omgående och prof med prisuppgifter sändas på begäran. Nyhet. Stickylle och klä- desylle emottages till utbyte eller väfnad af mattor (s. k. kiddermönster) i bredder om 97 cm. Tyger till promenaddräkter. Extra stora filtar m. m. Billiga priser. Gods afhamtas tacksamt. Eva Hellmans il ustrerade ä 6,75 inb. Vinterkurerna (1 okt. — lmaj) mycket verksamma terdräkter smakfullt o. billigt efter nyaste franska mönster. Allm. ALM. Två betalande elever antagas hos Fotograf ERIKSÉN, Vestervik. (856) rekommendera pris ä 2: 50 pr kilo. " TPfif Detta Kaffe har alla de egenskaper, som de högsta fordringar kunna ställa på ett gfodt kaffe. Försäljas hos 38 Sturegatan, ARVID NQRDQUIST, Sturegatan 38. operahuset. Aktiebolaget Fabriken C. Borgs Söner, Lund. s ir efter fleråriga studier och praktik i ord-Amerikas Förenta Stater Öfvertagit och rtsätter Tand !. Carl Rosanders praktik n:r 36 Malmskilnadsgatan. Allm.
Genom borttagandet af 8 momentet cynes det likväl som tua», i fall qvarstad icke skall äga rum, äfven borde göra en ändring uti 5 momentet, emedan IlofCanzleren i kraft af detsamma åger rätt att med qvarstad belägga hvilken skrift som helst han anser skadlig om den genom tryck blifver allmäwgjord, Vöre å— ter meningen att ingen ändring deruti bör äga rum, utan HofCanzlerers qvarstads-rått orubbad bibehållas, och att pröfningen af åtgärden, jemte skriftens beskaffenhet, blott bör remitteras till Domstol i stället för, att som nu sker, undergå den pröfning inför Konungen i StatsRådet, sorn i nämnde moment föreskrifves, så tror jag, att HofCanzleren får större rått än den jag föreslagit, då han nemligen i förra fallet skulle kunna seqvestrera hela bladet, men enligt mitt förslag blott en nummer. Jag delar fullkomligt med Constitutions-Utskotfet Öfvertygelsen om nödvändigheten att föreslå en förändring i det nu varande förhållandet, ty den som uppmärksamt låser TryckfrihetsFörordningen skall finna, att allt ligger i detta afseende i vågskålen för den arbitraira magten, och intet för friheten. För henne finnes der ingen annan garanti ån i den persons rättskänsla och upplysning, som utöF’ var indragnings-råtten; örn resultaten deraf, med hänsigt till närvarande tid varit tillfredsställande för Tryckfrihetens vänner bör man likväl erkänna, att Lagar åro skrifne för missbrukens 37* Ben ai Maji f. m, skull, och att det är Lagstiftarens pligt, att ej lägga garantierna för Samhällets säkerhet, ensamt i menskliga egenskaperna, utan hufvudsakligast i Lagarnes beskaffenhet. På dessa grunder tror jag äfven, då den person som har rättighet att göra indragningen, utgör en integrerande del af samma Styrelse, sorn skall pröfva , gilla eller ogilla hans åtgärd i detta fall., år ett sådant förhållande hvarken princip-enligt eller formligt i ett constitutionelt Lag-tillstånd.
Utskottet bordt åtlyda remisserne första gången och ej tillåta sig att företaga i ärynet enskildt, då detsamma icke ensamt till Utskottets åtgärd skall varit remitteradt, samt att när sådant af anmärkningarne vid Utskottets första Betänkande Den 14 Augusti f. m. skall än vidare blifvit upplyst, Utskottet bordt återföras från dess så kallade ensidighet, att. ensamt ärendet behandla, o. s. v. Men man har härvid måhända glömt, att hufvudämnet, hvarom fråga var, är en bevillning, den Rikets Ständer, enligt 07 och 60 §, § RegeringsFormen, äga att aliena bestämma: att det Utskott, hvars åtgärder äro föremål för de värde Ledamöternes klander, är ett Bevillning!» UtJliott, hvilket har sig i 70 $. RegeringsFormen och 5i §. Riksdagsordningen ålagdt, att opåmint vid hvarje Riksdag uppgifva de allmänna grunderne för den blifvande Bevillningens fördelning och att derefter, med tillämpning af dessa grunder, författa förslag till Bevillningens utgörande: att, i följd af denna BevillningsUtskottet ensamt tillhörande handläggning, Utskottet bland de remitterade motionerne ansett sig noga böra afskilja dem som rördé boskattningen från dem, hvilka angingo handeln, samt de dervid fästade olika åsigter och olika afsigter. Denna pligt har ock Utskottet fullgjordt. Utskottet har dervid ställdt sig RegeringsFormens föreskrift till efterrättelse, en Lag, den Utskottet ansett för en heligare pligt att åtlyda, än enskilde anmärkare* vanskeliga önskningar och en någon gång deraf tillkommen lika vanskelig Remiss. Utskottet har jemväl erinrat sig den i RegeringsFormens 59 §. tydeligen uppdragne skillnad emellan Statens ordinarie inkomster, som alla utgå efter vissa och fastställda grunder samt Bevillningsmedlen, vid hvilkas bestämmande, så till grund sorn till belopp, Svenska folket utöfvar sin urgamla och efter manga skiften genom 67 §.
Uplästes till justering och godkändes nedannärande från Exped:sUtsk. inkomne Förslag till R. St:rs underd. Skrifvelser lill K. M.: JU 121, ang:de uplåtelse åt Serafiiner-Ordens-Gillet af plats för tvätt-inrättning från en Kronans angränsande egendom; JU 122, ang:de jord-afsöndring från Eskilstuna Kungsladugård till utvidgande af Eskilstuna, Klosters och Fors’s församlingars begrafriings-plats; JU 123, ang:de jord-afsöndring från Carlbergs Kungsgård till utvidgande af Stockholms stads nya kyrkogård, samt till plats för ett dödgräfvare-boställe derstädes; JVs 124, ang:de en i köpingen Trelleborgs Ordinarie Båtsmanshåll upkommen öfverskjutande mindre rote-andel; JU 125, ang:de förändrad löneberäkning för Presidenterne i vissa Rikets Kolhr; s JU 126, ang:de regleringen af utgifterne under RiksSlatens första Hufvudlitel; JU 128, ang:de reglering af ulgifterne under RiksSlatens tredje Hufvudlitel; samt JU 130, ang:de reglering af ulgifterne under RiksStatens femte Hufvudtitel. Anmäldes till justering, men begärdes på bordet Exped:sUtsk:s under JV2 129 afgifne förslag till R. St:rs underd. skrifvelse till K. M , ang:de regleringen af ulgifterne under RiksStatens fjerde Hufvudtitel. Med lillkännagifvande att Hr Björnstjerna, Oscar Magnus, såsom ledamot af BankoUtsk., begärt och erhållit 3:ne veckors ledighet från d. 12 dennes, anmodade Hr Gr. o. Landtm. Hrr Elektorer att utse en ledamot i nämnde Lisk. under ledighets-tiden. Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Exped:sUtsk:s d. 2 dennes på bordet lagde förslag till R.
Utskottets i utlåtandet N:o 35 afgifne och i N;o fg vidhållne förslag, att detta anslag må bestämmas till 4^0,000 R:dr, är af Ridderskapet och Adeln samt Borgareoch Bonde-Stånden bifallet. b) Fjerde Hufvud-Titeln, aldra punkten, litt. a) 3:dje morn, angående dels arfvoden för Reserv-Läkare samt dels rese-stipendium för MilitaireLäkare. Utskollets hemställan i utlåtandet N:o 71, att det af Kongl. Maj:t till arfvoden för 20 Reserv-Läkare äskade anslag, 6000 R:dr årligen, icke måtte af Rikets Ständer beviljas, har af Preste-, Borgareoch Bonde-Stånden bifallits, och det i samma utlåtande afgifna tillstyrkande, att till resestipendium för Militaire-Läkare måtte å Riks-Statens Fjerde Hufvud-Titel uppföras ett serskildt anslag af 1,333 R:dr 16 sk. årligen, är bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-Stånden. c) Fjerde Hufvud-Titeln, 2:dra punkten litt. c), angående anslag till Exercis-Sqvadronernes underhåll. Utskottets tillstyrkan, att det nu för Exercis-sqvadronerne uppförde anslag, 22,000 R:dr, måtte ökas med i5,5oo R:dr, eller till 37,500 R:dr, och för framtiden erhålla egenskapen af ett reservations-anslag, har af Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-Stånden blifvit bifallen. d) Fjerde Hufvud-Titeln, 6:te punkten, litt. d), angående reseoch tractaments-kostnader för Städernes Magistrats-personer och Borgare vid besigtningar.
Utom ZO» Den 24 Julli. Utom de Hamburgsta husens fordran, som hittills warit ämnet för wärk underdäniga yttrande, göra Bauquiererne Louis L Jencquek hos Pommerffa Kammaren ampräk pä en an. nan fordran af 96,870 Mark eller 32,290 R-d. Hamburger Banco med räntan inberäknsd till 1809- Det är sant att Pommerska Kammaren under den 18 Junii 1808 pä Kongl. Befall, ning, ukgifwit en försäkrings, act pä 50,000 Södr. Hamburger Banco, hwilka Hof. Marstal, ken von Platen war befullmägtigad att ne. grciera i Hamburg, och hwaruti Kammaren förbundet sig att, för Hof Marskalkens Tratter, pä denna summa, häfta säsom för egen skuld. Men egenteliga förhällandet med denna fordran, och huruwida den beräknade äterstoden är rigtig, derom kunna hwarken wi eller sjelf, wa Pommerska Kammaren lemna nägon upp. lysning; ty af hela summan har ej det ringaste influtit i Pommerska Kammarens Casta, och sä weta wi med wisthel, att inga räkenskaper der. öfwer finnes i Kammaren; sä mycket kunna wi likwäl med säkerhet nämna, att Kongl. Stats. Contoiret inom samma tid genom Hof.Marstal, ken von Platen lät i Hamburg upptaga ät. stilliga andra län, som t. ex. ett pä 700,000 R:dr. hos Banquieren Averhoff och ett annat pä 50,000 Rckr. hos Bauquiererne Luis 6- Jencquel (hwilket ej är detsamma som nu äterfordras), hwaröfwer Pommerska Kammaren pä Kongl. Befallning till honom utgaf förstrif. ningar. Men penningarne gmgo directe till Swe.
Härefter framstäldes propos. å bifall till 1 mom. af förev:de 5 och, sedan dertill svarats ja, gjordes propos. å bifall till §:n i öfrigt, hvilken sednare propos. jemväl med ja besvarades. § 2. Frih. Raab, Adam Christian: Jag får i första rummet egna Utsk:t min tacksamhet för dess nu afgifna förslag ang:de vilkoret) för bränvinstillverkningen; jag skall i de flesta fall med min röst understödja detsamma; men hvad särskildt beträffar den nu föredraga 2:a §, tror jag Utsk:t gjort bättre i att bifalla K. M:ts förslag. K. M:t föreslår nemi., att tiden för bränvinstillverkningen måtte utsträckas till 7 månader; Utsk:t deremot endast till 5 månader. Utsk:t har nemi. som skäl härför anfört, att en utsträckning af bränningstiden kunde förorsaka en öfverdrifven tillverkning samt superiets tilltagande i följd af bränvinets fällande i pris. Utsk:t gör sig här skyldigt till ett misstag, som så ofta blifvit begånget vid upgörandet af lagstiftning för bränvinstillverkningen, då det tror att det är produktionen, som bestämmer konsumtionen. Det är efterfrågan efter varan, som höjer prisen och som framkallar den ökade produktionen; men det är det höjda priset, som möjligen kan förorsaka inskränkning i superiet. Man skall icke föreställa sig, att tillverkningen kommer att förökas i samma proportion som tiden utsträckes. Det är ett väsendtligt misstag; tv det låter sig lika lätt göra att på kortare som på längre tid tillverka en qvantitet, som öfverskrider hvad som under årets lopp konsumeras. Men det vissa är, att ju mer inskränkt tiden är, dess större utrymme för spekulationen och dess större misstag i beräkningarne, så att öfverskottet af bränvin, och till följd deraf ett lägre pris derå, förr kan upkomma under en kort, än under en lång bränvinsbränningstid. Jag, för min del, skulle snarare yrka, att bränvinsbränningen lemnades fri alla 12 månaderna om året, än att inskränka de af K. M:t föreslagna 7 månaderna till 5.
Genom en sålunda onödigtvis förhöjd Bevillning, vinnes tor öfrigt icke det aldraringaste, till Embetsmännens fördel, utan åstadkommes endast ett tillskapande af stora öfverskotter, eller med andra ord, att genom påläggande af högre utskylder, än som af behofvet påkallas, tillskapa en i 5 år sig ökande stående Cassa, och det under ett tidskifte, då det allmänt klagas så väl öfver de skattskyldiges oförmåga att bära sine bördor, som ock öfver bristande lif 1 pen» ningecirculattonen. Upplysningsvis får jag äran tillägga, att i händelse Rikets Ständer skulle finna lämpeligt gilla Ufskottets Betänkande,_ samt antaga Den 4 April J, m. n samma grund, för anslaget till Spannmålsberäkningen under lönerne, sorn sedriaste Ständer, sa uppkommer en brist af 80,207 R:dr Banco, utöfver hvartill den i annat fall behöfver beräknas, för de 42,615 tunnor Spannmål, som ära till 3:dje Titeln anslagne, hvilken brist måste fyllas genom Bevillning under det Tjenstemännen möjligen endast njuta sina löner till det minimipris Utskottet föreslagit, eller 32 sk. per tunna lägre än hvartill de i annat fall skulle få den sig godtgjord. På dessa skäl och i betragtande af, att Kongl. Majit, med anledning af StatsContoirets underdåniga hemställan, detta 5 åriga bestämmande i nåder föreslagit, vågar jag vördsamt hemställa, om ej återremiss af Utskottets Betänkande torde böra äga rum, öfvertygad att så väl Statsverkens, sorn den enskildta Löningstagarens fördel, härigenom bäst bevaras. Grefve von Schverin, Fredric Bogislaus: Uppå Herr Gustaf Hjertås motion att, på Kätt som BancoOrdningens 72 §. föreskrifver, Bancoverkets tillstånd matte Riksens Ständer föreläggas, har Höglofl. BancoUtskottet svarat: 1:0 Att föreskriften i BancoOrdningens 72 §• blifvit upphäfven genom 1672 års beslut: Den 4 April f, m. 2:0
Bland de omständigheter, sorn enligt Utskottets tanka böra lända Taxeringsman till rättelse vjd bedömmande af Handlandes med fleres hehållna inkomst, är i redactionen upptaget de anledningar sorn kunna hämtas af ep större lefnadskastrtad, och den anmärkning, sorn hos Högvördtga Prest Ståndet blifvit gjortj > att en synbart yppigare mare uttrycker meningen och afsigteu, medgifyer Utskottet till antagande. 2 §• 6 Morn. X Vallöf!. Eorgare-Stand»t ar väl yrkadt, att lgia ars redaction af detta moment, angående Borgare Enka , sorn sitter i handel och rörelse, måtte blifva antagen i stälr let för don redaction, sorn nu blifvit gjord ; men emedaq den i obetydlig del förändrade upp* ställningen i ordalydelsen icke på mindsta sätt förändrar meningen, att nemligen Borgare-Knka Skall betala afgift lika med Borgare, så länge hon drifver Borgeflig Näring, och att hon skall vara fri från en sådan afgift då hon Burskap Uppsagt, samt då endast betala hvad i öfrigt öfter omständigheterna och författningar henne åligger, anser Utskottet icke något behof för handen att dess redaction förändra. Emot den i 2 §. Arbetskarlar i Stockholm , Götheborg och större Städerna äiag de - Den 17 Juli. 1431 de afgift, har Herr Grefve Henning Gyllenborg anmärkt, att densamma borde fördubblas, derföre att en större förtjenst derstädes är att påräkna, än annorstädes; men som den allmänna åsigten, att icke öfver höfvan betunga den arbetande klassen, icke kan med berörde anmärkning stå i förening, och en förmodad större inkomst i större Städerna otvifvelaktig! står i sammanhang med förökad kostnad till föda och husrum , så har Utskottet, då Stats-behofvet ej fordrat tillökning i Bevillningen , icke eller ansett sig böra den arbetande klassens vilkor på det yrkade sättet försvåra. Vid samma 7 Mom* förekomma vidare följande anmärkningar:
Domhafvanden anställa åtal för den genom nämnda förvandling begångna olaglighet. Sedan detta åtal blifvit inför Kongl, Göta Hofrätt utfördt, så har dess utslag deröfver fallit den 18 sisth April af innehåll, att som i Iråga varande böter icke vore af den beskaffenhet, att de, enligt 32 kap. 2 § Rättegångsbalken, sådant detta lagrum lyder i Kongl. Förordningen den 20 Januari 1779, bordt förvandlas till fängelse, utan såsom närmast jemförlige med dem, som ådömas enligt 20 kap. 6 § Missgerningsbalken, skolat, lika med dessa, till fängelse vid vatten och bröd förvandlas; alltså och i förmågo af 1 kap. 12 § Rättegångsbalken, pröfvade Kongl. Hofrätten rättvist döma den tilltalade Domhafvanden, att för den förseelse vid Domareembetets utöfning, han genom åtalade bötesförvandlingen sålunda låtit komma sig tjll last, böta tio riksdaler banko. Öfver detta Utslag har underdånig klagan ej blifvit förd. Kinot Krigsrätten vid Kongl. Majds Flotta i Carlskrona hafva anmärkningar förekommit i anledning af gifna utslag, dels — 100 — a) öfver en Kronojungman, tilltalad för första resan stöld från kamrat, hvarföre han den 21 Mars 1853 blifvit dömd att straffas med fängelse vid valten och bröd i stället för spö samt dels b) öfver en Marinsoldat, tilltalad för rymning och förskingring af munderingspersedlar samt första resan stöld från kamrat, i följd hvaraf han den 16 Juni 1853 blifvit fälld, att 1 ena bot straffas med fängelse vid vatten och bröd i stället för spö; och har jag för den felaktighet, som jag ansett vara begången genom spöstraffets förvandlande i fängelse vid vatten och bröd låtit anställa åtal emot Krigsrättens Ordförande och Ledamöter, efter utförande hvaraf Kongl.
Skrifvelse IS’:o 188. 41 i\:« ISS. llppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2S Okt. rsco. Presle-Ståndet den 26 Borgare-Ståndet den 26 Bonde-Ståndet den 26 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående beviljade låneunderstöd för föreslagna jernvägsanläggningar. (Stats-Ulskoltels Ullålanden N:is 160 & 205.) S. A. K. Efter det Rikets Ständer, som i underdånig Skrifvelse den 6 sistlidne Juni meddelat sina beslut angående fortsättning af Statens jernvägsbyggnader, till pröfning jemväl förebaft åtskillige under innevarande riksdag, på enskild väg och förmedelst en af E. K. Maj:t i nåder aflåten skrifvelse, gjorda framställningar i fråga om Statens medverkan och bidrag för föreslagna jernvägsanläggningar inom flera delar af riket, hafva Rikets Ständer för nedannämnde jernvägsbyggnadsförelag, ämnade att genom enskild försorg utföras, beslutat anvisande af låneunderstöd, till belopp samt med förbehåll och vilkor, som i det följande om förmälas. l:o. ingående jernvägsanlägyning från Borås till vestra stambanan. 1 anledning af framställningar, genom hvilka den redan vid sistlidne riksdag väckta frågan om statsbidrag för jernvägsförbindelses åstadkommande mellan staden Rörås och Statens vestra stambana blifvit Rikets Ständers förnyade pröfning underställd, hafva Rikets Ständer tagit kännedom af den förberedande behandling, denna angelägenhet hittills erhållit, och de åsigter angående företagets nödvändighet och nytta, äfvensom angående planen för dess verkställighet, hvilka dels inom orten allmänt gifBili. till R. St. Q Band. Supp!. 6 42 Exp e d il io n s - Uts kolt e ts Förslag till underd. Skrifvelse N:o 188. vit sig tillkänna, dels blifvit yttrade af vederbörande embetsmyndigheter. Sedan, uppå ansökning af Bestyrclsen för det bolag, som bildat sig för alt åstadkomma en bibana från Borås till nämnde stambana, E. K.
Genom befordrande,af hastigare Circulation förekommes berörde olägenhet, men hwad som i synnerhet gör, att den icke kan inträffa, är, att Leverantörers fordringsbewis, hwilka med de upptagne länen komma att infrias, böra af Banque» wid presentation inlösas, af hwilken utwäg Contoiret äger att sig begagna i den stund det kunde komma i behof att betala förfallne län; Dä nu Contoiret för beloppet af desia fordringsbewis är berättigadt, att afdraga 7 Procent frän de 720.000 Riksdaler i Ränteoch Capital-afbetalning, Banquen annars skulle fullt ut uppbära, men Contoirct icke för de län, hwarmed Contoiret inlöst dcsie fordringsbewis betalar mera än Procent, sä tillflyter härigenom under tiden Contoiret en förmon, ju större, ju högre beloppet af Läne-Capitalen blifwer; och som Stats. Utffot» tet i öfrigt tillstyrkt att desie Län pä 2 är, mä icke längre fortfara, än Fullmäktige i Riksgälds, Contoiret pröfwa nödigt, fä kan Stats. Utskottet icke ändra sin tanke i hwad Utffottet om desie Län tillstyrkt, men hemställer ämnet Ull Högloft. Ridderskapet och Adelns pröfning wärdsammeligen. Orebro den 11 October l8io. kl Uäxlokl. ock kl ULZvZräizs kreKe-5rln Xä»In5 l.eä»mZt«rL v!^mr ctrrr Ueärmärers vlznLr ^ob. l-sZerbjellce. Hi. WeillmLo. ?l VlllotNgs Lorx»e-8rliictetr kl U«6srvlr6» 8on«le-8tl»- l,e<i»mAisrr vlxnrr äets Ueärmärerr v!x»rr Öhr. l^Lvea. Holler» ^obsosson. I... H. k.unnju«.