Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts Hof Stall, och af Bentegifvare i Södermanlands Län levereras - Den 14 Juli. reras till Gorsingeholms och Ängsholrnens HofSiallängs Hölador, och i Westmanland vid Kungsör , samt emottagas der af Krono-Eetjeningen. Det borde väl icke förmodas någon annan brist häruti, än den, som uppkommer under liggnirigen i Ladan och spillningen vid inoch utlossningen af fartygen vid hit transporten ; men erfarenheten har ifrån' längre tider tillbaka visat, att äfven andra förluster tillkomna, om ej den yttersta vaksamhet iakttages, så vid emottagningen, som hit-transporten , af någon dertill särskildt förordnad och härutinnan skicklig och kunnig person' vid Stall-Staten, med hvars interesse det är förenadt, att på det nogaste tillse» att härvid allt matte ordentligen tillgå. Stats-Contoiret, som i detta ifrån dess Embetsmanna befattning helt skiljaktiga ämne måst betjena sig af främmande och legda personer, har val sökt vidtaga sådana anstalter och försigtighetsmått, som synts nödiga, för att göra bristen så liten som möjligt är, men har ändock icke kunnat förekomma , att ju icke förlusten blifvit större, än som bordt väntas. Stats-Contoiret tror för sin underdånigadel, att alla olägenheter härvid skalle till det mesta blifva afhulpne, om Eders Kongl. Majus Hofstall återfinge enahanda rättighet, sorn det ifrån äldre tider och intill 1810 ägt, nemligen: att med de Rentegifvare i Upsala, Stockholms , Södermanlands och Westmanlands Län, hvilkas Rente-Hö och Halm är anslaget till Hof-Stallels utfodring , öfverenskomma, antingen levererin gen - ~l Dm 14 Juli. 1327 gen deraf' bör ske in natura, eller ock lösen med penningar derföre ma äga rum, till det pris, som i sådant fall af Hof-Stallet, med afseende å upphandlingen af motsvarande qvantum , varder utsatt, samt att Hof-Stallet sedermera sjelft besörjer om ernottagandet och hit-transporterandet af allt det, som in natura levereras.
Äfvensom följande Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelser: 9:o Med förslag till Författning, angående stämplade pappers-afgiften, samt hvad vid kontrollen och uppbörden deraf bör iakttagas. Remitterades, jemte Herr Henschens anförande i ämnet, till Bevillnings Utskottel. 10:o I anledning af gjord underdånig framställning om Statens medverkan, för fullbordande af jernvägs-anläggningen emellan Köping och Hult. Remitterades till Stdts-Utskottet. 1 l:o I anledning af underdåniga framställningar om stats-bidrag för jemvägs-anläggningar från Mariestad till vestra stambanan, från Rörås till samma stambana, emellan Köping och Uttersbergs bruk, samt emellan Hvetlanda och Oscarshamn. Remitterades, jemte Herr Bodeik anförande, i anledning af den Kongl. Skrifvelse!), till Stats-Utskotlet. 12:o Angående Direktionens för Nora-Ervalla jernvägs-bolag underdåniga ansökning om ytterligare låne-understöd för nämnde jernvägs-företag. Remitterades till Stats-Utskottet; och 13:o 1 anledning af f. d. Expeditions-chefen C. F. Meinanders underdåniga ansökning om pensions-förhöjning. Remitterades tili Stals-VIskottet. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomi• Utskottets Betänkanden: N:o 4, i anledning af väckt förslag om nya föreskrifters meddelande, rörande tiden lör utlysande och anställande af entreprenad-auktioner för Statens räkning. Återremitterades. N:o 5, i anledning af väckt motion, angående förändring af vilkoren för åtnjutande af de åt yngre Universitets-lärare anslagna stipendier. Bifölls. N:o 6, i anledning af väckt fråga om reglering af Läns-indelningen. Bifölls. N:o 7, i anledning af väckt motion, om förhöjning i traktamentet åt Magistrats-personer och Borgare vid besigtningar och andra förrättningar för Kronans räkning. Bifölls; och 476 Fröt.-Utdrag den 2i Januari 1857.
Pantén måste vara försäkrad (vare sig uti Phoenix-Compagniet i London eller heldst uti någon blifvande dylik inrättning uti Riket) minst till belåriingivärdet. Styrelsen har eget lås för Panternas förvaringsrum (liksom Tullverket för Nederlags^ gods). Reversen hör lyda: ”Till • eller Ordres betalar jag 3 ”eller 6) månader i Dato Banco R:dr ”000 jemte £ prC. per månadi ränta; ”bekornme emot Pantsedel 000 Fat ”Socker väga netto 00 vSrde ensligt bifogade Attest 000 R:dr, och ”magazinerade i Huset N:o 00. skulle ”betalning utöfver förfallodagen uteblifva, vare Panten T. hemfallen att ”å Auction försäljas, saint endast öf”verskottet mitt, sedan T . fått ”Capital, Rän.ta (å 5 prC. från förfal”lodagen) och alla omkostnader i och ”för Pantens tillgodogörande, ersatte. ”Insättning skall ske i RHS. ”Banque, och Attesten afgifva*.’’ Ctviii Statsoch Banco-Utshottens Utlåtanden. Deremot erhåller Untagaren Summan uti 2 prC. Obligationer, förfallne i (eller 3 efter Styrelsens godtfinnande i anledning af Cassatillglrig) månad efter uppvisandet. Delbar pant kan^ styckevis relaxeras en månad efter pantsättningen; dock ej på mindre än B:co R:tfr 1000. Smiden, Tackjern, Tenn, Bly, Svafvel, ■Zink, Altin, Cobolt (på Proberar-Attest), belånas med ^ af värdet. Hampa, Talg, Din, Socker, Risgryn, Tobak, Salf, Tjära, Beck, Buldan, Lerft in. B. belånas till halfva värdet. Osäkrare varor att konservera, såsom Salt, be-5 lånas på kortaste Terminer.
Ett på aktier stäldt skeppsvarf, hvarest under de tre sista åren varit sysselsatte 50 ständiga arbetare och vid särskilda tillfällen 25 extra arbetare. Jemte verkställda mindre arbeten hafva 30 fartyg blifvit reparerade och 8 nybyggda, hvilka sistnämnda, om tillhopa 400 svåra läster, blifvit försålde för 60,000 R:dr. En segelduksoch buldansfdbrik, vid hvilken med 14 väfstolar och 25 personer, deraf 15 mantalsskrifne, tillverkats 6,265 alnar segelduk och buldan samt 1,961 alnar tältduk Lill ett värde af 9,410 R:dr. Under vintertiden erhålla ett betydligt antal af stadens fattigare qvinnor spinningsarbete på denna fabrik. Två färgeriet', hvarest med 12 arbetare, deribland 8 mantalsskrifne, garn och tyger blifvit färgade för 7,066 R:dr. Fyra snusoch tobaksfabrikör, med 26 arbetare, deraf 13 mantalsskrifna, samt ett tillverkningsvärde af 21,441 R:dr. 16 Bomullsspinneriet vid Strömma, der med 258 arbetare, hvaribland 148 skattskrifna, på 34 stolar tillverkats 771,645 U. bomullsgarn, till värde af 434,530 R:dr 8 sk. Deremot är den i förra berättelsen omnämnda kortfabrik numera nedlagd. Stadens styrelse är oförändrad sådan den i sista femårsberättelsen omförmäles; äfvenså är förhållandet i ecklesiastikt hänseende. Jemte donerade hemmanen Bodekull och Bodestorp 2 mantal, hvarå staden är anlagd, tillhöra densamma inköpta hemmanen Munkahus k, Hunnemara 1J, Vestra Tubberyd t, Östra Tubberyd i och Strömma l mantal. Med undantag af Strömma, som är upplåtet till magistratens disposition till förbättring af dess löneförmåner och hvarest ofvannämnde spinneri är anlagdt, äro inägorne till de öfrige hemmanen bortarrenderade; hvaremot utmarken gagnas till bete för stadens kreatur.
Det kan och. bör dock ej vara tvänné sidor af ämnen, sorn gemensamt röra Konung och Folk. När nu så är, hemställer jag, om det ej är angeläget, att Riksens Ständer vidtaga sådane åtgärder, att denna anledning till brytning i stället för att fortfara, må alldeles försvinna. Jag instämmer derföre i de åsigter som blifvit framställde af Friherrarne af Nordin och Cederström samt Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt. Jag är af dem förekommen i åtskilligt, som jag ämnade anföra, i synnerhet i afBeende på 2 §. TryckfrihetsLagen, som kan bestämdt tillämpas på förevarande casus. Den innehåller i 5 punkten af 4fde momentet: ”Att i ”hvad Rättegångsmål som helst, en Rart väl ina ”vara tillåtet, att innan Dom eller Utslag fallit, ”efter eget val, genom tryck kungöra Inlagor, ”Besvär och Anklagelse; men att en sådan Part ”äfven åligger vederpartens förklaringar derå, jem”le Domstolens utlåtande deröfver och Ledamö”ternes i Domstolen särskildta vota, genom tryck ”kunnige göra, så att allt hvad som hörer till en ”fullständig upplysning örn sjelfva saken, dess behandlingssätt och Utslagets grunder, må till Allf’mänhetens kunskap komma.” Då nu en sådan grundsatts blifvit af Riksens Ständer stadgad för offentliggörande af ett vanligt Rättegångsärende, måste orsaken dertill vara, att raan velat freda den anklagade för alla misstydningar, och således lägga för allmänhetens ögon allt hvad stim hörer till målst, samt ej pä 496 ben 29 October f. ni, eif oärligt sätt deraf blott framställa en del. Debi ta låter väl icke fullkomligen tillämpa sig på ifrågavarande fall; men om man någon gång vill lemna uppmärksamhet åt Lagens anda och ej blott fästa sig vid den crassa hokstafven, lärer man finna, att en likhet dessa begge förhållanden emellan verkligen äger rum.
I flera delar af Tyskland går den alltid till äldste sonen; i andra delar råda åter andra grundsatser. Med ett ord: förhållandena i andra länder äro af så skiljaktig och mångfaldig beskaffenhet, att från dem icke kan hemtas något bevis hvarken för eller emot bördsrättens afskaffande hos oss. Den enda olägenhet, man egentligen får röna, är att det kan draga om någon tid innan fastigheten blir lagfaren, och derunder kan man icke, börja några större arbeten eller odlingsföretag; men vanligen sätter man i alla händelser icke sådana i gång genast sedan man köpt en egendom. Slutligen har här blifvit anfördt ett exempel på bördsrättens missbruk, hemtadt från Wenersborg, men sådana missbruk kunna numera alldeles icke inträffa, emedan börds rätten i stad är redan uphäfd. — Slutligen får jag nämna, att jag ej skulle våga så ifrigt yrka bifall till min reservation, om icke detta förslag varit rédan vid förra riksdagen framstäldt af LagUtsk:t och då vunnit 2 Stånds bifall; vid innevrde riksdag är det också redan antaget af PresteSt:t. Om R. o. Ad. i stället, såsom här blifvit yrkadt, återremitterar ärendet till Utsk:t, så blir det ganska svårt att af de här afgifna yttrandena sluta till den åsigt, som hos det Högloll. Ståndet varit öfvervägande, och i hvad syftning B. o. Ad. önskar att LagUtsk:t må, med ani. af återremissen, inkomma med nytt Betänk. Frih. Hermelin, Carl Samuel: Jag vill endast fästa upmärksamheten derpå, att sedan bördsrätten i stad blifvit afskaffad, så qvarstår dock nabooch viderborätten derstädes, och således finnes dock i stad en slags lösningsrätt. Deremot skulle en dylik lösningsrätt försvinna på landet, då t. ex. flere arfvingar erhållit andelar uti en och samma egendom, uti ett och samma hemman, i händelse bördsrätten helt och hållet borttoges.
Prot. 1S28 oth 18*9» 4 Samt. 2 ^fd, 5, iS:de Hit, usta Bidet. 66 Statståmt Allm.Besv.o.Oec.Utsk.Utl.Nto singar oundvikliga utgifter och förvaltningskostnader; 9:0 att Rikets Ständer och deras Revisorer ml ega rätt att dessa årliga Redogörelser med alla dertill hörande verificationer granska samt medlens rätta användande dervid tillse; hörandes den årliga upphörden och utbetalningen af dessa medel, lika med öfriga allmänna gärder, som af landets invånare utgöras, till sina hufvudsummor och under behöriga titlar i Riks-Hufvudboken intagas; 10:0 att räntan af alla de besparingar, som under de bestämde 15 årens förlopp kunna uppkomma, skall, efter Passevolancetidens tilländagående, användas till nedsättning i då blifvande bestämning af ny Passevolance ; varandes derjemte uttryckligen förklarad), att dessa besparingar, så till Capital som Ränta , äro såsom Rustoch Rotehållares egendom att anse ; samt 11:0 att de partiela Contract om möteiunderhållet, hvilka, under de senare åren, kunna med Rustoch Rotehållare vara afslutade , må med 1829 års utgång upphöra, och den här föreslagna allmänna regfsring, från samma tid , till alla indelta Regementen utan undantag , och således jemväl till Stals-samtAUrtt. Besv.n.Oec.Uttk.Utl. N.o 7*. 67 de båda Skånska Infanteri-Regementena, på en gång och med enahanda vilkor, utsträckas, o Åtskilliga Ledamöters Reservationer i amnet bifogas. Slockholm den 18 September 1829, Reservationer: Af Herr Cornmerce-Rådet Santesson: Jag nödgas i några omständigheter skilja mig från de tillstyrkanden, som innefattas i det nu afgjorda Höglofl. Statssamt Allmänna Besvärsoch Öeconomie-Utskottens Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om fortfarande Passevolance för Arméens möteskostnader.
1862 utkom en svensk öfversättning af Kapffs »Warnung eines Jugendfreundes vor dem gefährlichsten Jugendfeind», hvilken utförligt anmäldes i tidningen Wäktaren. 1865 diskuterades frågan i Stockholms läraresällskap, af hvilken diskussion ett referat intogs i Pædagogisk Tidskrift, och 1867 utgaf Lektor P. Waldenström i samma ämne »Om ungdomens farligaste fiende». Nog har man alltså fäst uppmärksamheten på detta onda, talat och skrifvit derom och äfven gjort åtskilligt till dess förebyggande. Men saken har dock ingalunda uppmärksammats så, som den bort, och framför allt har man på långt när icke gjort hvad man varit skyldig att göra. Att närmare ingå på detta ämne, att tala om orsakerna, följderna och botemedlen är icke nu min uppgift. Jag tror, att hvad som behöft och kunnat sägas om allt detta redan är sagdt och finns tillgängligt för hvar och en, som kan läsa. Men handling är just hvad som behöfs, ty det onda anställer sina härjningar bland ungdom af båda könen i samma förfärande utsträckning som förut, om icke i ännu värre. Detta behöfver sägas. Det är emellertid icke utbredningen i våra skolor af den nu vidrörda formen af osedlighet, som föranledt mig att sända ut denna skrift, utan den bland skolgossarne vida mer än man kan ana förekommande gröfre formen af otuktslasten, samlif med prostituerade qvinnor. Det var upptäckter i den vägen, som för två år sedan föranledde mig att skrifva den tidningsartikel, hvilken icke förr än nu blifvit offentliggjord i denna broschyr, som skrifves just med anledning af nyligen gjorda upptäckter utaf samma slag. Det ser ut som om skolans målsmän ansett denna ännu hemskare form af otuktslasten till den grad vara ett undantagsförhållande bland skolgossar, att förekomsten af densamma bland skolans lärjungar hvarken bort eller behöft dragas under någon pedagogisk diskussion. Och till detta antagande torde man också, dess bättre, hafva haft grundad anledning. Att sedliga förvillelser af sådant slag äfven sedan långt tillbaka förekommit bland skolungdom är ju ett oförnekligt faktum.
Föredrogs ånyo Konst.-Utsk:ts den 21 och 26 dennes bordiagde Meni. N:o 8. ang. verkställd granskning af Stats-Råds prot:n. Frih. Raab, Adam Christian, anförde skriftligen: Vår R. O. har satt det så kallade décharge-betänkandet i stället för svars-adressen i andra fria länder. Författarne af våra grundlagar hafva — och det med mycket skäl — funnit lämpligare att representationen företager öfverläggning och yttrar sina åsigter om styrelsesystemet i sin helhet eller om detaljer deraf, sedan den för sitt omdöme hemtat ytterligare ledning medelst den granskning af Regeringens prot., som är dess Konst.-Utsk. ålagd, än att, såsom i andra länder, öppna riksdagen med en sådan debatt. 4 Den 4 April f. m. Den ledning för omdömet, som våra Konst.-Utsk. vid föregående riksdagar lemnat representationen, Ilar efter min tanke — en tanke, den jag också till våra prot. yttrat — varit allt för ofullständig, för så vidt man deraf ville hemta ett stöd för sitt omdöme örn rigtningen af Regerings-systemet, eller tillräckligt motif att rätta förut fattade föreställningar derom; allt för omständlig deremot i uppletandet och framhållandet för R. St:r af obetydligheter, till större del små afvikelser i formen, mera egnade att, som man säger, nagga och besvära med förklaringar, än att gifva ett sannt och klart begrepp om grunddragen i styrelsens åtgärder. Det nu föreliggande Retänk:t afviker så till vida från sina föregångare, att det gifvit en allt för knapphändig vägledning för omdömet i den tomma förklaringen att »Utsk:t icke funnit någon anledning att tillämpa hvarken 106:te eller 107:de § R. F.» Annorlunda tänka likväl de flera ledamöter af Utsk:t, som funnit sig befogade att beledsaga Retänk:t med sina reservationer. I dessa reservationer finna vi en mängd anmärkningar framställda; men, ehuru jag är långt ifrån att underkänna betydelsen af några bland dessa såsom omfattande ganska vigtiga principfrågor, må jag dock bekänna att den öfvervägande delen af dem förekommer mig af en underordnad beskaffenhet.
D^bld förnyad föredragning biföllos Allmänna Beswärs och Economie,Utlkottetv Bktänkanden.^ ^:s 1240 Den 6 Julik. i:o Angående föresiagen ändring uti AuctivnsKammare Ordningen för Stockholms Stad. i hwad ben innefattar ben fa kallade Siag-asgiften. r:o Rörande Ekestogarne; samt -Krono och K'-ono-Skatte, Hemmansegares rättighet till de för Kongl. ?^a,:t och Kronan odugetige Ekar; Och z:k Ö wer Riksdagsmännen Jan Mattssons fran Stockholms Län och Johan Olsson Longbergs fran Gefleborgs Län, ansökning, om en vtwungen Kohlhandel. Lx protocollc», 6. Lrinkman. Utdrag af protoeoUet häktet hss Hederwärda Bonde-Stan^et wid Urtima Riksdagen i Orebro ben 6 Juiri i8»2. S D^ftcr förnyad föredragning biföllos StatsUlssottctS den z i denne manad pa Bo-del lagde Betankanden, angående: i:o Riksgälds-Contoirets dispositionsrätt öfwer be fran Krigs, Colleaium till Eontoiret astcmnade Behållningar af ArmömS Organisations, Allmänna Hingst-medels, Artlllerie Exereitie - medels samt Skånsta Hingst,Prerme-Casiorne; Och 2:0 F. L. Regements, Qwartermästaren wid si d. Swensta Gardes, Regementet. Majoren H. I. Reuterskiölds ansökning, att ta akniuta enahrn da ersättning för förlorade Lörängs - rättigheter, som blifwit tillagde Compagnie - Cheserne wid nämnde Regemente. Ut suorra» Lx protoeollo, 6. Lrink.MLll.
Den 2x December e. ml 343 Statsoch B ev Hlnings-Utskottens: Om Postfrihet för utkommande Tidningar, och deras förseende med Chartae Sigillatae Stämpel; om Kortstämplingen; rörande afgift till Veneriska smittans hämmande; om ytterligare förmoner och friheter för Gästgifvérierne uti åt&killige orter; och om Lästafgiften för fartyg, som segla på Norrige, jemte öfrige Convoy-afgifter. StatsBevillningssamt Allmänna Besvärsoch Oeconömie-Utskottens : I frågan om ytterligare understöd för Nybyggare i de Norra Orterne; rörande Postföringen i Riket; i frågan om rättighet för Herjeådalens Allmoge, att tullfritt få hämta Salt från Rörås Koppar-Verk i Norrige. Statsoch Banco-Utskottens: Om tiden för nästa Revision af StatsBancooch Riksgälds-Verkens räkenskaper'; i fråga om medel till förskott å anslaget till Götha Canal-byggnad för nästkommande år; angående Riks-Slåndens skiljaktige beslut i afseende på sättet för slutliga behandlingen af frågan om inlösen utaf f. d. Filial-Disconternes utelöpande Skuldförbindelser; och i frågan om betalning af förra Kongl. Familjens bär i Riket innestående enskilda förmögenhet. StatsBancooch Lag-Utskottens: Om stadgande af liqvidationsgrund vid gälldande af skulder i Banco-mynt. 344 Den 21 December e. m. StatsBancosamt Allmänna Besvärsoch och OeconomieUtskottens: Rörande anslaget för Slrömrensningarne, samt åtskillige dermed gemenskap ägande motioner; och med jemknings-förslag i RiksStånderis olika beslut rörande Allmänna Magazins-Inrättningen. Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens: Om nedsättning af Lotsoch Båk-afgifterne för Ångfartyg med flere; i anledning af Kongl.
Hof-Rättens ofvannämnde beslut, åliggande skyldighet, hvarföre Direktionen öfver Amiralitets-Krigsmans-Kassan derom hos Kongl. Hof-Rätten fört klagan, hvarpå Kongl. fiof-Rätten, under den 3 Januari 1800, anbefallde vederbörande Domhafvande i Blekinge och Söderinöre, att dädanefter noga iakttaga och fullgöra hvad Kongl. Hof-Rätten, under den 9 Februari 1747, föreskrifvit; hvilket ock sedermera oafbrutet efterkommits. Sedan Revisorerne öfver 1837, 1838 och 1839 års räkenskaper för denna Kassa trodde sig finna, att de ifrågavarande afgifterna ej med tillbörlig säkerhet infloto, hemställde de i underdånighet, det Kongl. Maj:t ville vidtaga sådan åtgärd, som för framtiden kunde trygga Kassan i afseende på sin rätt, och för den förflutna tiden lemna den möjliga ersättning, som lagliga förhållanden medgåfvo. Direktionen begärde i anledning häraf hos vederbörande Konungens Befallningshafvande, — 92 — att Häradsskrifvarne måtte åläggas inlemna årliga Förteckningar å alla de hemman, sorn under ett föregående år förändrat åboer, samt att dessa Förteckningar af Lands-Kamreraren skulle bestyrkas, och under den 25 Maj 1841 behagade Eders Kongl. Maj:t, med gillande af denna åtgärd, i nåder förklara, att dervid måtte bero tills vidare och intilldess detta ämne kan blifva föremål för behandling enligt 117 §. i Reglementet. Sedermera hafva Häradsskrifvarnes Förteckningar inkommit äfven för äldre åren, hvilka föranledt flera och vidlyftiga anmärkningar vid Kronofogdarnes i Blekinge och Södermöre räkningar för dessa år; och efter infordrad förklaring deröfver, hafva redan 8,990 R:dr 6 sk. 4 r:st. för denna tid influtit, dock är ännu åtskilligt deraf i outredt förhållande och på förklaring öfver ytterligare anmärkningar beroende. Krigsmans-Kontorets underdåniga förklaring får Direktionen härjemte underdånigst bifoga, och tillika återställa Eders Kongl. Mapts nådiga Remiss.
Utbildad jemte folket sjelft, hade vår representation i dess närvarande form åtminstone iigt bestånd i Irenne århundraden, när för första gången Konung Gustaf II Adolphs Riksd.Ordn. uppfattade den i skrifven lag. Visserligen hafva sedan denna tid nya elementer i Svenska folkbildningen tillkommit och de gamla ordnat sig på nya sätt, och erkänner jag sålunda att ett förändradt ordnande af representationen kan anses behöfligt; men må man dervid iakttaga den Engelska varsamhet, som först noga betänker hvilket nytt, som verkligen erfordras, innan man upprifver de gamla grunderna, och med dem måhända stödet för sjelfva Svenska Statens bestånd! Bland de anmärkningar, man gjort mot vår närvarande representation, är, att den ickeJi verkligheten representerar folket. Det är visserligen sanni, att icke livar och en, som utan våda kunde deltaga i bildandet af representationen, dervid äger en röst, men med den utvidgning valbarheten i sednare tider erhållit, kan man med trygghet påstå, att ingen som hos sig känner förmågan att uppfylla en folkrepresentants kall, och dertill äger allmänt förtroende, numera saknar utvägar att blifva valbar, (besittningen af några SkS smide eller andel i en liten fabriksanläggning lemnar dertill rätt,) och troligen finnas få länder, der så allmänt alla samhällsintressen äro representerade, och der så svårligen inflytanden eller intriger, från hvilket håll som helst, kunna hindra den ena eller andra opinionen alt finna försvarare inom representationen. Deremot visar erfarenheten från de länder, der allmänna val äga runi och der sålunda eu ensidig opinion äger så många medel att uteslutande göra sig gällande, att under det af Const.Ulsk. föreslagna representationssätt lätteligen cn stor del af Svenska folket — kanske ofta den upplys - 101 Den 2i Octobere. m. tåste — skulle komma atl sakna representanter för sina raeningar. En annan förebråelse man gjort vår representation, är långsam heten af våra riksdagar. Jag erkänner, att våra 16 månaders riksdagar äro mycket för långa; men är man rättvis, då man gifven skulden derför åt vår representation och dess fyrdelning?