Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Har någon, på sätt i 30 § sägs, utsatt eller från sig skilt sjuklig, bräck lig eller eljest hjelplös person, den han pligtig var att vårda, och skedde det å ställe eller under omständigheter, som i 30, 31 eller 32 § sägas; vare lag, som der för hvarje fall stadgadt är. 34- §. Sätter någon ut eller öfvergifver den han sig åtagit eller eljest pligtig är 29 att fortskaffa eller ledsaga, och Sker det å sådant stalie eller under sådana omständigheter, som i 30, 31 eller 32 § sägas; vare ock lag, som der för hvarje fall stadgas. 35 §. Begår någon mord å skyldeman i rätt uppstigande led eller å sin maka; miste lifvet. Gör man dråp, sorn i 3 eller 4 § sägs, å person, som nu nämnd är; håfve ock förverkat lifvet: är dråpet sådant, sorn i 5 § stigs; dömes till straffarbete på lifstid; dock må, der omständigheterna äro synnerligen mildrande, straffet nedsättas i förra fallet till straffarbete på lifstid och i sednare fallet till sådant arbete från och med åtta till och med tio år. Sker dråp å stjufeller svärföräldrar, fosterföräldrar, förmyndare, husbonde eller annan, under hvars lydnad man står; varde den omständighet såsom synnerligen försvårande ansedd. 36 § Gör någon uppsåtligen annan misshandel å skyldeman i rätt uppstigande led; då må straffet ej sättas lägre än två månaders straffarbete: äro omständigheterna försvårande, må straffarbetet förhöjas till sådant arbete på lifstid, om högsta strafftiden är i allmänhet bestämd till tio år, och, i annat fall, till två år utöfver den i allmänhet bestämda högsta strafftiden. Sker sådan misshandel å annan af de personer, som i 35 § äro nämnda; varde den omständighet såsom synnerligen försvårande ansedd, och må ej till lindrigare straff än fängelse dömas. 37 §. Förbryter man sig, såsom i 15 § sägs, mot någon af de personer, som i 35 § äro nämnda; varde, der ingen skada sker, ändock straffad med fängelse i högst sex månader. 38 §.
För att kunna bibringa indelda trupperna den vana vid militärisk ordning, marscher och fatiger samt den fullständiga tjenstbarhet, som är af nöden, skola de vexelvis med en brigad infanteri och en bataljon dragoner tjenstgöra i Stockholm, hvilken tjenstgöring beräknas till sex månader hvarje gång, framoch återrnarsch-dagarne oberäknade. b) trupper genom deras ständiga tjenstgöring ega, företagas med desamma sommarmånaderne mera speciela öfningar. Krigsreserven: Dess öfningar under fredstid bestå uteslutande i målskjutning, i och för verkställande hvaraf följande bestämmelser blifvit föreslagna: l:o Bestämmes såsom ett kommunalt åliggande, att en s. k. skjutförening blifver inrättad inom hvarje socken af riket, hvilken till öfning bör sammanträda hvarje söndagseftermiddag, när årstid och väderlek sådant tillåta. 2:o Skjutningen verkställes under uppsigt af en i närheten boende officer, underofficer eller korporal af indelda infanteriet, biträdd af tvänne soldater. 3:o Till begagnande vid skjutöfningarne öfverlemnas till hvarje församlings sockennämnrl 10 infanterigevär med tillhörande bajonetter,- deremot åligger socknen att, hvarest naturlig skottvall ej finnes, inrätta och underhålla en dylik, jemte nödiga målskjutningstaflor. 4:o Hvar och en person bekostar sjelf den ammunition, som af honom förbrukasj ammunition erhålles af Kronan, på sockennämndens reqvisition, emot samma betalning den kostar statsverket (cirka 1 sk. riksgälds för hvarje skarp patron). 5:o Målskjutningen verkställes dels med, dels utan påsatt bajonett, på samma distanser, som för infanteriet äro bestämde. 6:o Hvar och en inom socknen boende vapenför mansperson eger och bör uppmuntras till att i skjutöfningarne deltaga,- hvarje krigsreserven tillhörande person är deremot skyldig att detta såsom åliggande fullgöra. 7:0
Af dessa uppgifter, jemte af Consulerne insände, i Svenska Banco-Sedlar uträknade Pris-Couranter, kommer sedermera af ofvannämnde Styrelse - Verk att uträknas och fastställas ett medelvärde, till grund för den Tull-Procent, som, under påföljande året, böra erläggas för alla de varor, för hvilka den kan på detta sätt bestämmas; hvarförutan samma Ambets-Verk äfven böra afConsulerne och Mäklarne fordra classification å de varor, hvarå värdet kan sins emellan variera, såsom Caffe af olika slag, Virginia, samt Marylands Tobaksblader m. m. 3:o. Men å alla sådane varor, hvilka finnas med bokstafven Ubitrnärkte, äfvensom de, hvilka icke finnas i Tull-Tariffen nämnde, skall hvar och en som sådane angifver lill förtulining, genast till Tull-bevakningen aflemna - Betänkanden. *53 na märkrulla, manifest och derjemte specifik förteckning, med utsättande af det värde varorna i Svensk Hamn eller å Lossnings-orten ega, hvarpå, j händelse varorne med resande införas, och då uppgå lill högst 5oo R:d. Banco, Tull-Procénten derefter erlägges, så framt Tull-Betjeningen med det åsatte värdet åtnöjes, egande, i annat fall lösnings-rätt till godset emot det uppgifne värdet med i o procents tillökning, jemte ersättning för fraktomkostnader och försäkrings-afgift. Skolande varorne sedermera för Tull-Betjeningens räkning, efter föregången allmän kungörelse, å Öppen Auction försäljas, med skyldighet för köparen, att, efter auctions-prisets belopp särskildt erlägga Sjötulls-afgifterne. 4:o. Om Varorna tillhöra Handlande och deras Betjening, eller ock, om de af resande medförde, i värde öfverstiga 5oo R:d. Banco, Ror alltid värdering förrättas af en Magistratsperson, samt 3:ne Gode Män, hvilka anses ega kännedom om tillverkningen af sådane varor som de ifrågavarande. ■5:o.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utskotten inkomne Mern. och Betänk., nemi. från Sammansatta Bankooch Lagutskottet: N:o 2, i anledn. af återremiss af Sammansatta Banko-och LagUtsk:s föregtde Relänk., såvidt detsamma innefattar yttrande ang:de penninge-räntans frigifvande; och Sammansatta Bankosamt Allm. Besvoch Ekon.Utskottet-. N:0 3, i anledn. af väckt motion derom att anställande af tulltjensteman vid jernvägarne i Rikets stapelstäder, för utöfvande af särskilde kontroller, måtte uphöra, samt att af derigenom upkommande besparing, skäligt arfvode måtte lemnäs åt vågbetjening för ökade göromål m. m. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl, 10 på aftonen. In fidem prolocolli. Albert Munck. » Lördagen den 24 September 1857. Plenum kl. 6 e. m. Justerades pleni-prot. för d. 29 sisth Juli. Fortsattes pröfningen af StatsUtskis Utlåt. N:o 122, angtde regleringen af utgiflerne under RiksStatens 6:le Mufvudtitel; och förekommo härvid: 9:de punkten, ang:de förhöjning af anslaget för skiften och afvillringar; och 10:de punkten, ang:de en af Brosten Gahne vackt motion i fråga om befordrandet af laga skiften på Gottland. Dessa punkter bi föl 1 os. litte punkten. ang:de förhöjning i anslagssumman för de i Riket nu befintlige 16 lägre landtbruksskolan. Hr Printzencreutz, Bernh. Wilh.:
Antages nu ofvannämnda af Utsk. föreslagna vilkor, eller alt såvida kommunerne icke kunna träffa öfverenskommelser i fråga om dessa befattningars utöfning, de icke härutinnan erhålla biträde af säterier, boställen m. fl. hemman och lägenheter, som nu äro derifrån befriade, så föreställer jag mig, att detta skall utgöra en nyttig äggelse för kommunerne att tillvägabringa dylika aftal. I öfrigt förenar jag mig med Frih. Stjernstedt deruti, att ur Utsk:s tillstyrkande blifvit uteslutne åtskilliga från deltagande i fjerdingsmans-befattningen nu befriade hemman, hvaribland jag serskildt vill omnämna gästgifvaregårdar, men som jag har mig bekant, att en annan ledamot, Frih. Palmstjerna, har upgjort ett förslag, som omfattar alla nu i detta hänseende befriade hemman, vill jag 326 Den 12 Mars f. m. icke framställa något sådant, öfvertygad att Frih. Palmstjernas förslag i alla afseenden är förtjent af R. o. Ad:s bifall. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof: Ehuru den siste talaren har anselt öfverflödigt allt yttrande i frågan, huruvida fjerdingsmans-bestyret är att betrakta såsom ett kronoeller ett menighetsbestyr, anser jag likväl denna utgångspunkt allt för vigtig för att lemnäs ovidrörd. Enl. min åsigt är denna befattning nu mera, efter de sednast vidtagna förändringar, ett kronobesvär, som fått namn, heder och värdighet af menighets-beslyr, och för en sådan åsigt liemtar jag stöd vid betraktande af de göromål, som enl. K. Förordn. d. 1 Juni 1850 åligga en fjerdingsman.
Jag vå - 92 Den 21 Juli i f. m. gar äfven fästa uppmärksamheten pä vigten, af att taga ett partie, för alla, som tänka lika med mig. Genom denna besynnerliga röstning, der Skyldeman röstat, finner jag äfven nödvändigt att iakttaga allt, som befriar från misstankan att hafva deltagit i ett behandlingssätt, som jag ej kan begripa. om det ej har någon personlig syftning. Jag vet val, att, genom minoritetens undandragande från röstningen, uppstår det besynnerliga förhållande, att en gifven öfvervigt blir på den friande i stället för den fällande sidan; men jag får förklara, att de anmälte anmärkningarne ärosålumpna, aLt om Rikets Ständer skulle med dem vilja ingå till Kongl. Maj:t, jag ej skulle förundras, om det fall uppsl od, sorn Friherre Sprengtporten i sista Plenum riktigt anmärkte. Om liela frågan i ett sammanhang hade blifvit föredragen och återremitterad, då hade man haft friare händer, och möjligen kunnat uträttat något nyttigt, nu deremot förklarar jag att jag ej deltager i röstningen. Grefve Posses Arvid: Mot Ridderskapets och Adelns, i afseende å ordningen för detta måls behandling fattade beslut, har Herr Friherre Anckarsvärd anfört en vidlyftigt klandrande reservation; men då vår tid bör egnas åt annat, än ändamålslösa öfverläggningar om redan afgjorda frågor, skulle jag fela mot den aktning jagar Den 21 J « I i i f. m. 95 Ridderskapet och Adeln skyldig, om jag lill besvarande upptoge denna reservation i sin helhet.
Telegraf-depescher, om giltighet i vissa fall, lika med skriftlig handling, af » om införande af Medelporto för Telegraf-förbindelser, om anslag till öppnande af nya Testaments-rätCen, om ändrad lagstiftning angående I anledning af gjorda anmärkningar Theorell, om pension åt, se: Justitie-ombudsman. Thorsångs Kyrka, om anslag till 2:ne brobyggnader öfver Dal elfven i närheten af Thulin, om pension på Fndragningsstaten för Registratorn l. C. Tidningars afsändande, om ändrade bestämmelser angående Postförvaltares arfvoden för, se Postförvaltare. Tinglöf, 1. C., se I)ana-arf i., 2. ^ ■ N:o 102 121 g “S g fP po o S* » p a N:o | Sid. Riks-Ståndens Beslut. Kidd. o. Adeln. PresteBorgare Ståndet. Ståndet. Se i Mars 25 April b. 25 Nov. b. 29 Juli b. 4 April b. 27 Febr. b. 3 Oct. b. 19 Aug. 28 Febr. 13 Juni b. 5 Dec. Nionde Bonde Ständet. Hulvud - b. 4 Mars a. a. 25 April b. 24 Nov. b. 29 Juli ?. 28 Mars b. 27 Febr. b. 26 Sept. g 19 Aug. å. 25 Febr. 3 Juni b. 3 Dec. Titeln. 71 12 107 64 20 93 217 20 — 69 — s-«| | ! ta s?° crq g SM CO CJ Cfl T. co f“" sr* O <0 “O 1 sr g re O,. r1 f*- CO p 3 5’ 1 Cjq > 2- i 3' | Oq B & o o -i -t jT TV P P 3 3 Oa Oa CO CO - Riks-Ståndens Beslut ?r g -i Oa tU 2 lil • oq i Oa P Oq w å re ao 3 Ridd. o. PresteBorgareStåndet. Bondei Tjenstefolk, om Åtgärder till uppN:o Sid.
Innan Riksens Ständer åtskiljas, gore de medelst Deputationer, sina underdåniga af skeds-uppvaktningar hos Konungen och (Utgår) det Kongl. Huset, samt tage äfven genom Deputerade afsked från hvarandra. Hä n visning: Konst.-Utsk. Mern. Anm. 1 26 § Riksdags-Ordningen äro särskilda ändringar ifrågasatta i näst föregående förslag, angående Riksstyrelsens förande i vissa fall, samt i det här ofvan, angående Riksdags hållande hvarje år. Då ordalagen i dessa tvänne förslag icke väl sammanstämma, hafva Rikets sednast församlade Ständer, i enlighet med dåvarande Konstilutions-Utskotts i Mern. JVs 73 gjorda framställning, beslutat, att, i händelse båda nämnda förslag varda till Grundlag antagna, berörda 26 §, som, enligt det sistnämnda förslaget, erhållit paragrafnumern 25, skall lyda, som följer: Konstilutions-Ulskotlels Memorial JM 2. 35 § 25. Sednast å femte söckendagen efter riksdagens början skola, uppå kallelse utfärdad af Konungen, eller, i de fall 4, 5, 6 och 7 omförmäla, af Regenten eller Stats-Rådet, Riksens Ständer i stadens Storkyrka bevista Gudstjenst, som af en Biskop förrättas, samt derefter sammankomma å Rikssalen. Ridderskapet och Adeln anföres dervid af Landtmarskalken, samt de öfriga Stånden, hvart för sig, af sine Talmän. Konungen Sjelf, eller der Konungen är frånvarande, eller Han så för godt finner, någon af Stats-Ministrarne, före dervid ordet till Riksens Ständer och läte dem afhöra berättelsen om hvad sedan sednaste Lagtima Riksdag uti Rikets Styrelse sig tilldragit. Landtmarskalken och Talmännen träde sedermera inför Konungen och framföre, i Ståndens namn, deras underdåniga vördnad. Se för öfrigt anm. vid näst föregående förslag (5:o). H.o Om ändring i 52 § Regerings-Formen och 24 § Riksdags-Ordningen. angående tillförordnande af Bonde-Ståndets Sekreterare.
Sedan allt det här är uppsatt kommer ombryt&amp;rne och säger att vi få knappa in på utrymmet lör den här gången med musik-artikeln. ^Forts. följer » således — i nästa häfte. Adjö med revy ’ n! 2sot af Lakmé.operahusets gamla berömda anor både den och den. Det är inte af någon inpyrd gustaviansk antiqvitetsifver, som jag motsätter mig operahusets jemnande med marken. Nej, bevars. Jag har praktiska och sunda skäl för min opposition, som för resten — och det vet jag nog! — förklingar just som den ropandes röst i öknen. Så hör då! » Man vet hvad man har, men inte hvad man får. » Man vet att mati har en operasalong som är utmärkt i akustiskt hänseende, ja, snälla, godtrogne och opatriotiska Stockholmare, tvifla gerna på mina ord, men vet att bemälda salong, enligt samstämmig utsago af alla främmande musici af facket som gästat oss, helt enkelt är en af de yppersta musiklokaler i verlden. Det låter lika bra der musik och sång, antingen salongen är tom eller fallsatt. Den är en af de äldsta operasalonger som existera. Bygnadsvirket är riktigt genomtorrt, så torrt, så torrt att det erbjuder den yppersta resonnans. Vidare är salongen både vacker och hemtreflig, visserligen inte modern, men den är konseqvent i sin tids stil. En annan förträfflig sak — den är inte för stor. — Nej, ropar läsaren ironiskt, tacka för det, den är ju alldeles för liten! Äfven den invändningen är jag beredd på. Det är inte många hundratal platser, som skilja den nya projekterade operasalongen «från den gamla, hvilket bevisar att krafven på en rymligare salong icke alls äro så höga. Den som sett åtskilliga af nutidens moderna operasalonger, med deras smaklöst öfverlaätade dekoreringar, deras tomma, vida gap å väggarne mellan de fattiga två eller tre raderna och så denna oproportionerliga storlek, som efter ett par år ruinerar äfven de bästa stämmor och som helt enkelt omöjliggöra användandet af smärre, annars ganska användbara röstresurser, den måste obetingadt erkänna företrädet hos v&amp;r gamla operasalong.
Telegrafadr. : Ströms, Stockholm. [170] Maria Ström, född Klockhoff. För instrumentens bestånd ansvaras. Äldre Pianos tagas i utbyte. OBS. Ständigt lager af Flyglar från Bliithner och Pianinos från G. Schwechtens berömda fabriker. Min nya priskurant öfver rikhaltiga l ö r V * Bossar | / ' i lf&gt; som för flickor, B e n d i x, m ^tönohoiioiiofioiröirönon^^röirönMörföiioiioifc a t Största M o d e - SAHLBERGS 17 en tr. upp, I rekommenderar sitt för säsongen &amp; förråd af alla slag plantskoleartiklar är nu utkommen och tillsändes franko. Helsingborg i september 1888. [522] lager JF. JP. af till Klädningar och Kappor. w ss a O a. r n. [253] Nedra botten, I o. 2 tr. upp. G. Regeringsgatan 38. Flyglar, Tafflar och Pianinos från J. G. M a l m s j ö. g a § O +~ Stor värmeförmåga. Brinna luktfritt. Briljant belysning. Pris: enkla med veke 4 — 6 kr., extra solida 7 — 8 kr., med 2 - velar 12 kr. Fullkomlig belålenbet garanteras hvarje köpare. G. H A M M A K, 30 Malmskilnadsgatan Chokolad, sockrad och osockrad, hvaribland Hushälls-Ckolcolad o. Consum-Chokolad m. fl. ; Cacao Columbia, närande, lättsmält, än i smaken, öfverträffar alla utländska sorter. Säljas hos alla specerioch delikatesshandlande samt i parti hos [128] J. K. Till Husmödrar! Försöken Th. Winborg &amp; CHs i Stockholm tillverkningar a f Concentrerad Ä t t i k a på flaskor för utspädning. S e n a p, blandad efter engelsk och fransysk smak, flere sorter. Beefsteaksauce. S o j a, flere gånger prisbelönade och fullt jemförliga med de bästa utländska fabrikat.
Det är en stor organisationslråea, som blifvit väckt, men sällan har det väl hittills fallit K. Sl:r in att, innan någon auktoritet blifvit hörd elier någon plan uppgjord, utanordna medel till en sådan ny institution. Jag tror alt man måste vänta härmed, tilldess en sådan granskning lörsiggålt, och då Ulsk:t i en af de sisla punkterna i Betänk:t föreslagit en underdånig skrifvelse i ämnet till K. M., synes mig försigtigast vara att för närvarande stadna dervid. Jag förenar mig med de talare, som anhållit om bifall till Utskds hemställan i denna punkt, och gör det så mycket hellre, som jag erlärit alt ilen är bifallen af två Stånd, deribland äfven utaf Bonde-St., sorn torde ega tillräcklig kännedom om huru förhållandena i verkligheten förete sig, för att bedöma lämpligheten af förändringen. Gr. Anckarsvärd: Jag tror att den rättvisa måste göras mig, att jag aldrig blott för ett slags rätthafveri upptagit U. o. Ad:s tid med att gendrifva de inkast, som mot mig blifvit gjorda; men då Gr. Sparre i ett längre anförande motsatt sig mitt förslag, må det tillåtas mig att med några ord bemöta hans påståenden. 388 Den IC Maj. Gr. Sparre har sagt att jag velat inrätta ett nytt embete. Jag ber Hr Gr:n härvid uppmärksamma, att det icke är fråga om att inrätta ett nytt embete, utan att bringa det. som redan är, till något verkligt och icke blott imaginärt. Vidare har såväl Gr. Sparre som Gr. Mörner yttrat att förste landtmätaren, om han icke finge företaga landlmäteriförrättningar på egen hand, skulle förlora allt för mycket i inkomster. Men det vet jag, att för en chef är det icke möjligt att, på samma gång han fullgör de honom i denna befattning åliggande pligter, äfven bestrida de värf, som tillkomma hans underordnade. Huru skäll han dessutom kunna kontrollera de andra landtmätarne, om han sjelf åtager sig landlmäterilörrättningar? Här är sagdt att han icke kan resa ikring och jemföra kartan med marken.
Med föranledande häraf, bör jag undantagsvis anmäla, att jag röstat emot pluraliteten i fråga om tiden, inskränkt från fyra lill tre år, hvarunder de anslag, som ej få uppbäras på en gäng eller efter serskild bestämmelse, blifvit i tredelade belopp, samt följagtligen med förminskning af en fjerdedel i totalsummor, — till Kongl, Maj:ls disposition öfverlemnade”. Af Herr Biskopen Hedrén : ”Mot Utskottets afslag på Afdelningen framställning, rörande anslag till en Canals anläggande mellan sjön Err oell Wenern, anhåller jag få reservera mig, enär otvifvelagtigt denna farled skulle medföra stora fördelar för rörelsen i norra delen at Dahlsland.” Mot afstyrkandet af anslag till hamn-anläggning vid Wadstena: ”Emot delta, genom den förseglade röstens bidrag uppkomna, beslut, ber jag få anmäla min reservation. Då en så vigtig lättnad kan tillskyndas spanmåls-afsätlningen i en af Rikets mest sädesrika provinser; då det härtill erforderliga bidraget från Statens sida icke kan anses synnerligen betydligt, i jemförelse med nyttan, och då Wadstena samhälle med sä stora upfoffringar förbundit sig alt lill det ifrågavarande arbetets fullbordan medverka, så har jag ansett både den allmänna nyttan och billigheten, vid jemförelsen med andra dylika redan beviljade anslag, lala för bifall till det nu ifrågakomna. Jag har derföre, med full öfvertygelse, bifallit detsamma; och anhåller alt Riksens Ständer ville upplyst taga den vigtiga saken i närmare be trag lande.” Härmed förenade sig Herr Prosten Stenhammar. ”llöglofl. Utskottets afslag å det begärda lånet till Slångåns upprensning kan jag icke bilräda.
Han svarade då att sådant icke lönade mödan, att jag tagit mig vatten öfver hufvudet, och att jag aldrig skulle kunna utföra detta arbete. -Emedlertid gick denne Grefve in och såg på mitt manuscript, och der var uptagen en hans broder, som, i fäll han lefvat, skolat vara omkring 30 år gammal, men som han storligen undrade hvem det kunde vara, till dess han slutligen erinrade sig, att denne broder var död som litet barn, ehuru han hittills stått uptagen å genealogierna, från hvilka han först då' blef utstruken. Häraf ser man huru nödvändigt det är, att tabellernas felaktigheter blifva kända. Min Kalender har också rättat ganska många dylika. Vidare säger RiddarhusUtsk., att detta arbete icke kan anses »såsom ett för Svenska Adelns historia vigtigt företag, utan fasthellre må vara att betrakta såsom en bokhandelsspekulation.» Om också allt hvad som rör personer icke kan äga, alltid åtminstone, så stor vigt för historien, så måste det åtminstone vara vigtigt för slägterna att ett arbete, sådant som det ifrågavande, utkommer i flera hundra exemplar och icke, såsom nu, förvaras blott i ett enda, som är lätteligen utsatt för eldfara. Man må blott tänka sig huru behöfligt det ofta nog är att känna genealogierne, sina slägtförhållanden, från hvem man härstammar o. s. v. Dessutom, om man besinnar att allas vår representationsrätt hvilar just på dessa genealogier, enär RiddarhusOrdmn i 7 § 7 mom. säger, att »Adelsman, hvars ättledning från stamfadren ej af Riddarhusets genealogiska tabeller tydligen utvisas, eller, der dessa befinnas bristfälliga, sådan ättledning ej styrka gitter», skall vara från rättighet till säte och stämma å Riddarhuset utesluten. Om nu en olycka skulle hända — vi hade derpå ett, ehuru lindrigt exempel för några år sedan, då elden var lös i Riddarhusets källare ■—• och genealogierna blefve förstörda, skulle således, enl. ordalydelsen i 7 § 7 morn., ingen Adelsman kunna styrka sin härkomst genom geneålogierna på Riddarhuset.
Banco, kommer att till nästa Riksdag bibehållas, emot förut bestämd 4 Pr0* cents ränta för hvad å Creditivet uppttages, nnder iaktagande af hvad för öfrigt i 1823 års Banco-Reglemente, pag. 70, derom finnes stadgadt, nemligen: а) Lånerättigheten är afsedd att kunna anlitas, enär Contoret af inträffande större eldsvådor finnér sig deraf i behof, för att icke, medelst hastiga uppsägningar hos egne gäldenärer, nödgas inbringa de lill ersättning erforderlige medel; б) Contoret skall, till säkerhet för hvad utaf summan begagnas, aflemna till Banken sådana, i fast egendom intecknade förskrifningar, hvilka Contoret, såsom hypotheker, för egne fordringar innehar; BancoJJtskotlets Memorial N.o 13g. 7 c) Dessa stola innehålla så stor summa, att det utaf Contoret upptagna Lånebelopp icke öfverstiger |;delar af Hypothekens värde; (T) Desamma böra till beskaffenheten serskildt pröfvas af BancoCommissarierne, medelst tillämpning af de i allmänhet för Bankens fastighetslån gällande föreskrifter; e) De summor, som i enlighet härmed å Creditivet lyftas, böra ofeR bart inom ett år derefter vara återbetolde. 13:o (Uti. Den Sparbankerna i Riket förunnade Creditiv-rättighet i Banken, till belopp af högst 5o,ooo R:dr B:co för Stockholms, 20,000 R:dr B:co för Götheborgs och 10,000