Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utom betydliga odlingar vid Udby och Råcksta gårdar i Thyresö socken tillhörige Viktualie-handlanden C. Abrahamsen, bar sedan Udby qvarnar år j831 nedbrunnit, ägaren uppfört ny rymlig qvarnbyggnad af sten och 3 våningars höjd, der 10 par stenar för olika mäld drifvas genom förträffligt inrättad mekanik med dubbel utvexling, hvarmed hissnings-machineri och slipverk jemväl är förenadt; och hvilket för orten och hufvudstaden nyttiga qvarnverk, med skäl anses utmärkt genom föreningen af gagnliga och beqväma anstalter, som vid dylika inrättningar kunna användas. Vid Sturehof i Botkyrka socken, tillhörigt en af Rikets Herrar m. m. Herr Grefve C. C. Piper, hafva 70 tunnland jord blifvit uppodlade. Vid säteriet Djursholm i Danderyds socken med underlydande, tillhörigt Herr Stats-Rådet m. m. Grefve Wirsens Enkefru, Grefvinnan Wirsen, 264 tunnland, dels ofruktbar ängsmark, dels kärr och mossar; vid Rydboholm i Ryds* socken, tillhörigt en af Rikets Herrar, Herr Grefve M. Brahes Enkefru, Grefvinnan A< Brahe, 86 tunnland; af Kaptenen Bring, Arrendator af Ancarcronska familjens fidei-komiss-egendom Runea i Eds socken, 8< tunnland; vid egendomen Jacobsberg i Jerfälla socken, tillhörig KontraktsProsten Grefve B. von Schwerin och Öfversten Grefve Ph. von Schwerin, samt vid Öfverste-bostället Risne, arrenderadt af Fabrikören Bennet, å hvardera stället 35 tunnland; och af Majoren Trafvenfeldt vid Sundsta, Husby Skederids socken, 3o tunnland. En mängd godsägare hafva dessutom anställt odlingar å mindre rynider än de nu nämnda; och få egendomar finnas, der icke något sådant arbete hafves för handen., i mohn af tillgångar och utrymme, hvilket sednare likväl, i vissa trakter och förnämligast i Färentuna härad, nu mera föga är att tillgå.
Men efter det i rummet utanför scenen finnes fullt af balgäster, inför hvilka fru Madeleine ej lär bry sig om att uppträda vidare, så lär väl herr generalkonsuln fl förklara inför dem att hans hustru och han skiljts åt, derför att hon varit älskarinna åt denne unge herre, som nyss blifvit högtidligen förlofvad med herr Bunges lilla engel till syster.Denna intrig, som fyller ut en teateraftonf är dock ej styckets hufyudsak. Ett karaktärsdrauia är det heller ej, i ty att ingen karaktärsteckning i dramat förekommer. Vi ha ju sett dessa marionetter förut mer än en gång — den gode Henrik undantagen, ty denne har säkert ingen sett, troligen ej p&amp; scenen och säkerligen aldrig i lifvet. Den faste, i sitt innersta sårade, abstrakt och storordigt resonnerande mannen — den pligt-förgätna hustrun, som söker försvara sig med fraser — den hvitklädda engeln, söt ooh oskuldsfull — den stolta gamla adelsdamen och den unge viljelöse mannen — alla HL vi hälsa » välkomna åter — tack för senast! » Något individuelt drag lär ingen af dem ha. Intet, som författaren känt. Om psykologisk utveckling är ej att tala. Nej, fru Madeleine Bunge är till för att sätta en idé under debatt. Det är om äktenskapets helgd, författaren vill tala, och det är egentligen den moderna literaturen, han vill åt, den » usla literatur », som vill predika sjelfviskhetens rätt gent emot lag, pligt, moral, religion, samvete, heder m. m., m. m. och som vill lösa heliga band, dem himlen förenat. Och för att nå sitt mål har han brukat sin grundliga kännedom om den franska komedien, dess genomgående åsigter, dess rättskipning, dess känsla af pligt, heder och moral — samt äfven dess åsigter om qvinnan såsom upphof till allt ondt, såsom den der bättre än mannen kan väija sig sjelf — » fast jargonen går i alldeles motsatt riktning ».
Jag betraktar mig alltså i detta ögonblick icke såsom en representant för Svenska folket utan såsom ledamot af Svenska Riddarhuset, och på grund häraf afslyrker jag helt och hållet tillämpningen af 1 § Riksd.Ordn. hvilken Gr. Spens åberopat. Med tanken fästad pä den plats jag intager å de sista bänkarne härstädes, påminner jag mig lifligt den tid, dä jag icke var ledamot af detta Stånd. Jag hörde dä till samma Stånd, hvilket Hr Fryxell tillhör, der bildning och kännedom om fäderneslandets öden anses tillhöra hvarje upplyst Svensk man likasom kärlek till fäderneslandet och kärlek lill all rättvisa. Nu har en man ur detta Ständ framträdt oegennyttigt för att gifva rättvisa åt 11. o. Ad. Jag kan som ledamot af detta Stånd icke hafva något enskildt intresse deruti, att R. o. Ad:s förfäder framhållas som sig bör, jemte sanning och rättvisa, och jag framstår alltså endast såsom den der älskar sanning och att sanning mätte göra sig gällande, äfvensom att sanning måtte erkännas när den gör sig gällande och detta är orsaken, hvarföre jag voterar ja och således hvarken af fruktan eller af popularitetsjagt. Bifall härtill yttrades af flere ledamöter. Frih. Raab: Flere talare hafva under diskussionen yttrat den önskan, att ifrågavar. motion aldrig blifvit väckt, men trott att, sedan så skedt, återstår ej annan utväg än att rösta ja till motionen. Då så mänga af detta skäl synas hafva bestämt sig för bifall, och jag tillhör deras mening, hvilka, icke allenast för R. o. Ad:s egen skull ulan äfven för Hr Fryxells, rösta nej, anser jag af vigt att upptaga några af de anmärkmr, som blifvit gjorde mot denna mening. Sålunda har Hr von Hartmansdorff velat se ett hemligt motiv hos alla dem, som bestrida motionen, — ett motiv, sorn skulle gå derpå ut att vilja afskaffa R. o. Ad. såsom Riksstånd och sålunda åstadkomma en representationsförändring.
Ständers Stats• samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie Utskotts Utlåtande i anledning af väckte motioner, del > om understöd af Statens medel till utdikning och uppodling af myror och t rät, k i Jemtland, dels ock angående Landsculturen i allmänhet uti Rikets Norra Provinccr, Högvördige PresteSlåndet liar till Allmänna Besvärsoch OeconotnieUtskottets handläggning remitterat: 1:0 en motion af Herr FältProsten Edvall, som anfört, att de mångåriga och svära missväxter, hvilka härjat Jemtland, så utarmat större delen af detta Lands invånare, nedslagit deras mod och förlamat deras arbetsförmåga, aLt landels framskridande odling afstannar, eller åtminstone på en längre tid icke förmår göra några betydligare framsteg. Till a Ihjelpande eller minskning af det onda, och för att understödja och uppmuntra den Jemtländska allmogen alt med allvar börja uttorka Landets frostnästen och derigenom lill någon del mildra dess harda climat, har Motionniren, med förutsättning, att landets läge och climat synas antyda bofekapsafveln, såsom landels egentliga hufvud näring, föreslagit: att Staten under en viss lid af år, hvilka tilläfventyrs icke borde blifva färre än tio, måtte, lill utdikning och uppodling utaf någon liten del al de i Jemtland befintlige myror och träsk, sorn utgöra omkring fem sjettedelar al Landets vidd, och hvilkas läge lill stor del erbjuder ett gynsamt tillfälle till deras bearbetande, bevilja en summa af Två Tusende Riksdaler Banco; att ett sådant understöd borde endast tillfalla dem al Landels hemmansegare, som gjort sig kända för Gudsfruktan, redlig vandel, nykterhet och en serdeles arbetshåg, men sakna utvägar till betydliga odlings-företag; att vilkoren för understödets erhållande borde vara, att, sedan sökanden genom vederbörlig besigtning, förrättad antingen af Sockne-Säjlskapets Ordförande, eller Länsmannen i tingslaget och 2:ne af nämnde sällskaps Ledamöter, eller 2:ne förståndige män, som ock på samma gång uppgöra Bih. till R. St.
Det är han så bra förut! GUSTAF (som sett att hon har svårt fästa i örhänget, reser sig). Får jag lof att hjälpa, kanske? TEKLA. Åh, tack sa mycket! GUSTAF (nyper henne i örat). Det lilla örat! Tänk om mannen såg oss nu! TEKLA. Jo, då blef det en gråt! GUSTAF. Är han svartsjuk då? FORDRINGSEGARE. 86 TEKLA. Om den är svartsjuk! Jo, det vill jag lofva! (Buller i rummet till höger.) GUSTAF. Hvem bor där inne? TEKLA. Jag vet inte! Nå, tala om hur du har det nu, och hvad du gör! GUSTAF. Tala om hur du har det! TEKLA (brydd; lyfter i tankarne af duken från bilden). GUSTAF. Nej! Hvem är det! Hva! Det är du! TEKLA. Det tror jag inte. GUSTAF. Men det är likt dig! TEKLA (cyniskt). Tycker du! GUSTAF. Det erinrar om anekdoten: Hennes Majestät se det! Hur kunde TEKLA (gapskrattar). Du är för galen! Kan du några nya historier? GUSTAF. Nej, men du bör väl kunna. FORDRINGSEGARE. 87 TEKLA. Jag får aldrig höra något roligt mer! GUSTAF. Är han blyg? TEKLA. Åh-ja! GUSTAF. Inte annars? TEKLA. Han är så sjuk nu! GUSTAF. Ja, hvad skulle lilla bror gå och nosa på andras getingbon! TEKLA (skrattar). Du är för galen! GUSTAF. Stackars liten! Mins du en gång när vi voro nygifta att vi bodde i det här rummet! Hva! Det var annorlunda möbleradt då! Där stod till exempel en byrå där på pelarn, och där stod sängen. TEKLA. Tyst! GUSTAF. Se på mig! TEKLA. Det kan jag väl göra! (De se på hvarandra.) FORDRINGSEGARE. 88 GUSTAF. Tror du att man kan glömma det som gjort starka intryck! TEKLA. Nej! Och minnenas makt är stor!
Propositionen, angående Statsverkets tillstånd och behof, hvaraf Stånden hvartdera ett exemplar tillställes, öfverlemne Konungen antingen vid det tillfälle, då Riksdag, enligt föregående § öppnas, eller å Rikssalen annan dag, der Honom så godt synes, eller ock omedel - Riksens Ständer i Stadens Storkyrka bevista Gudstjenst, som af en Biskop förrättas, samt derefter sammankomma å Rikssalen. Ridderskapet och Adeln anföres dervid af Landtmarskalken, samt de öfriga Stånden, hvart för sig, af sine Talmän. Konungen Sjelf, eller, der Konungen är frånvarande, eller Han så för godt finnér, någon af Stats-Ministrarne, före dervid ordet lill Riksens Ständer och läte dem afhöra berättelsen om hvad sedan sednaste Lagtima Riksdag uti Rikets Styrelse sig tilldragit. Landtmarskalken och Talmännen träde sedermera inför Konungen och framföre, i Ståndens namn, deras underdåniga vördnad. § 26. i:o. Propositionen, angående Statsverkets tillstånd och behof, hvaraf Stånden hvartdera ett exemplar tillstädes, öfverlemne Konungen å Rikssalen vid det tillfälle, dä Riksdag enligt 25 § öppnas. Och som Riksens Ständer, jemlikt Regerings-Formens 86 §, ej äga, att i Konun - Konstitutions-Utskoltels Memorial M 2. 27 bart till Riksens Ständers Stats-Utskott, inom fjorton dagar vid Lagtima riksdag, och inom en månad vid Urtima, efter dess öppnande. Riksdagens början räknas alltid från den dag, då berörde Proposition af Riksens Ständer eller nämnda Utskott emottagen blifvit. Och som Riksens Ständer, jemlikt Regerings-Formens 55 §, ej äga, att i Konungens öfvervaro något besluta, må ingen rådplägning härom å Rikssalen hållas. 2:o.
Om till denna Summa af 2,650,000 lägges de förhöjningar Riksens Stander sig wid denna Riksdag älagit a de enligt 60 §. Regeringsformen såsom Bewillning Stats-Merkel tillstagne Artiklar nemligen: Pä Charle Sigillate — 6o aso Husbehofsbrännings - afgiften — 340,000 Landt - Tulls-ersättning — iso,oso Till ett sammanräknadt belopp af — 550,200, lärer Eders Kongl. Mant i Näder finna, att hela den Summa som af Riket intill nästkommande Riksdag bör erläggas / utom de Summor hwilka förut pä de särskildta Bewillnings - Artiklarne warit faststälda, tillsammans utgör Tre Millioner Twähun - 2576 Den is Augusti. drade Tusende Riksdaler Specie. Men da starre delen af sistnämnde Statsbrist annu under inne, warande ars lopp bör utbetalas, och medel dertill el genom denna Bewiilning, som först med arrZiz tager sin början, hinna inflyta, hafwa Riksens Ständer till Stats'Werkets understöd beflutit att Riksgälds-Contoieet ma erhålla en förökc Discont-rättighet i Banken af 502,020 R:dr, ja alt dest Discont , ratt nu ma upvstioa i stallet för En, till En och En half Million Riksdaler, med stilkor att det tillökte i Discont - Summan ofelbart blifwer inom twanne ax afoördadt. I sammanhang härmed hafwa Riksens Stander äfwen beflutit, att till ytterligare säkerhet för Banken för det biträde som Banken salunda kommer att lämna, mantalspengarne mä såsom Hypothek till Banken pankförstriswas, i följe hwaraf Rstsens Ständer hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet fa anhalla, att ehuru denna Discont , rättighet genom Riksgälds - Contoiret kommer att begagnas, Sats, Contoiret dock matte undfå Nådig befallning, att i dest till Banken afgifwande förbindelse, en sadan pantförskrifning ^vederbörligen kagttaga.
Dane hanDlingar, forn af De reqoireranDe utfarDaS: böranDe rocDerböranDe (Sm* betémpnDigheter, Då reqoifttioner af Dera» ^jenftemän afgifmas*, beftprfa, hunt* rotDa hvaD f°m reqoireraö, efter namnDe grunDer, fan anfe» erforDerligt; och, på Det ftämplaDt papper till erforderlig mpefenhet ej må fafnaö i lanDéortcrne, (Tola, uppå 2anDö*£ontorens> anmälan, <3A>dcc 53efallningbhafmanDe få tiDigt 1)03 ©tatö kontoret reqvirera ytterligare fbrråD Deraf, att tjenligt tillfälle till papperets affanDanDe, helft fjöleDe», må funna begagnas*, roiD äfmentpr, att Den högre fojtttaD, font genom en uteblifmen tiDig reqoifttion åftaDfommeé, Jfro* nan erfatta; men om icfe DeftominDre någon gång, af oförutfeDDa orfafer, en (Torre åtgång af ftämplaDt papper af en eller annan oalör (Tulle inträffa, och behof Deraf få häftigt uppftå, att fjölägenhet ej hinner afbiDasJ, få tua, när <2öåre föefallningohafmanDe fåDant begära, affänDning meD i?rono(Tjut3 werf# ftällaä /• 4y jtänaé genom €l)art;e»0igillata3<&>ntoretö förforg, fmilfet DermiD författar twä reoerfaler, f>n>arutt fämplaDe papperéforterne fpeciftceraö. Defa reoerfaler förblifrocc Det ena i &mDt
Ridderskapet och Adeln väckta motioner om fastställande af en accisafgift å bränvin, sora till Stockholm och Rikels större Städer införes; men deremot Välloflige Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet den 10 i samma månad bifallit Betänkandet; så, enär följaktligen 2;ne Riks-Slånd detsamma gillat, anser Utskottet frågan, på grund af ^5 §. Riksdags-Ordningen, komma alt förfalla. Atskilligc Ledamöters reservationer bifogas. Stockholm den 11 Julii 1834- Reservationer : 1:0 af Herr Grefve von FersenH. Då Högloft. Bevillnings-Utskottet genom votering beslutat, att något svar i afseende å de af Motionairen gjorde anmärkningar, angående frågans behandling ej borde i Utskottets Betänkande inflyta, får jag, anseende att förebråelsen, det motionen återkommit i ofullständigt och Stjmpadt skick ej bort obesvarad lemnäs, reservationsvis anföra afdelningens utlåtande härutinnan: "Då Herr Friherre Sprengtporten, uti dess hos Tlöglofl. Ridderskapet ocl» Adeln emot ifrågavarande Betänkande afgifne anförande, ansett sig bora fästa Utskottets uppmärksamhet derpå, att dess motion innefattar tvänne delar, hvaraf den ena angår ett Statsanslag för uppgifne byggnadsföretag och den andra föreslår sältet alt ersätta Staten detta statsanslag, 6 Bevillnings-Vtskottets Memorial IV.-o 24- samt att Utskottet erkännt, att det icke tagit i betraktande den förra delen, som således återstår obesvarad, och alt i följd deraf, frågan återkommit i ofullständigt skick och stympad; hvarföre Herr Friherren anhållit, att Utskottet måtte anse sig compelent att behandla frågan i hela sin vidd edler, i annat fall, för frågans fullständiga handläggning sammanträda med Stats-Utskotlet; så har Utskottet, till bemötande häraf, velat vördsamt yttra, att det ingalunda undgått Utskottets uppmärksamhet, det Herr Friherre
Ben z:dra Maji. ' rS ' . • ' S. D. Anhöll Herr Ehrenheim, R. F., att dess till Utskottets första afdelnings-Protocoll den 24 Mars i följd af gjord reservation mot afdelningens fattade beslut, i anledning af Herr Uggla, Göran, Gustaf, motion om antagande af det, utaf Herr von Törne vid 1815 Ars Riksdag afgifne Bevillnings-Förslag, ingifne skriftliga anförande måtte få åtfölja Höglofl. Utskottets Betänkande, rörande grunderne för den allmänna Bevillningen till ‘Riksens Höglofl. Ständer. Bifölls. — Ut Supra. Ex protocollo Clas Livijn. Bevillning! Utskotttts Betiinianden. 79 Bilaga till Herr von Ehrenheim* uti Protokollet för den 21 April intagne anförande Litt. A. — Calcul som visar att afdrag för skuld och fastighet och Capitalisterna* directa beskattning snarare bör medföra en ökad inkomst för Staten, än denna method bör kunna leda till förlust. En millions Capital räntar, å 6 proc. 60,000 R:d. hvarå bör betalas 5 proc., efter hitintillsl antagen beräkning gör 3,000 S.a R:dr 3,000 Fastigheter å en millions värde betala 2 p:r Mille 2,000 Statscassan vinner således derigenom att Capitaler direct beskattas 50 procent eller 1,000 S:a R:dr 3,000 Häraf synes att faran ej är så stor, som man velat påstå, att medgifva afdrag för bevislig skuld å fastigheter, ty om man än antager att -|:del af alla utlånta Capitaler skulle kunna undandragas beskattning, så blir resultatet följande: 100,000 R:drs Capital 150,000 R:dr] fastighets som räntas å 6 procent värde betalas till Staten gör 6000 R:dr, betalas i Bevillning ä p:r milli. 5 procent deraf med R:dr R:dr 300. 300.
Utdikningskostnaden för Olandsån (4’2:o) uppgår till 215,885 rdr, — Utsk:t tillstyrker 1,37.500 nlr, d. v. s. ganska mycket öfver hälften; utdikningskostnaden för Vesan (44:o) är beräknad till 83,000 rdr, — Ulsk:t tillstyrker 50,000 rdr; kostnaden för uttappning af '1’jurken ni. fl. sjöar (45:o) uppgår till 63,750 rdr, — Utsk:t tillstyrker 42,000 rdr; o. s. v. Jag kan således icke finna att den uppgifna regeln blifvit följd, Ulan tvärtom att det af Vägoch Vattenbyegnads-stvrelsen föreslagna belopp blifvit tillstyrkt. Så bör ock vara, enär nämnda styrelse bäst är i tillfälle att bedöma de erforderliga anslagen. Det måste dessutom förefalla underligt, att den omständighet, att frågan blifvit fullständigt utredd, motverkar framgången åt detta företag, sorn mindre alser jordvinning än att de angränsande odlade trakterna måtte befrias från öfversvämning. Jag anhåller fortfarande om bifall till mitt förslag. Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utskds hemställan oförändrad och dels bifall till densamma med förhöjning af det tillstyrkta lånebeloppet, 85,000 rdr, lill 100.000 rdr; framställde Hr Gr. o. Landtm, fiirst propos. på bifall till punkten oförändrad, hvartill svarades flere nej jemte några ja, och sedermera propos. på punktens antagande med olvansagda förändring, då svaren utlöllo med fiere ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande samt bifölls Stats-Utsk:ts den 29 sisth Augusti och 2 dennes bordlagda Mern.
Hvad motionären yttrat om de långa förfallotiderna för bankens fordringar, om fastighets-lånefonden, om förlagen åt filial-bankerna in. m„ är fullkomligt sannt; lika så om de missbruk, som banken upmuntrar genom det öfverhandtagande borgenssystemet. Motionären ådagalägger uti sin framställning ganska tydligt, att banken icke verkar i produktionens eller uti allmänhetens eget välförstådda intresse; han kunde dervid gerna hafva tillagt, att den genom sina nuvide låne-operationer verkar menligt äfven för sitt eget ändamål. En sedelutgifvande bank kan nemi. aldrig, utan fara för sitt eget bestånd, lemna betydligare försträckningar på längre tid. Detta är icke någon sofism, utan en grundsats, som konseqvent följer af en sådan banks eget väsende. Ty hurudant är förhållandet tued en dylik banks skulder och fordringar: de förra utgöras af hela den sedelmassa, som är i omlopp och som den åtagit sig att vid anfordran inlösa. De sednare, eller fordringarne, bestå i reverser, vexlar, inteckningar m. m. Det är gifvet, och jag tror att ingen kan motsäga det, att om en sedelutgifvande bank tillåter en lång förfallotid för en stor del af sina fordringar, detta är ett förhållande, som icke i längden kan bära sig, af det enkla skäl att banken ständigt löper fara att få till större eller mindre del betala sina skulder till allmänheten, eller, hvilket är detsamma, att med silfver inlösa sina sedlar. Förfallo-tiderne för fordringarne och skulderna få icke förete en så stor olikhet, som den, hvilken nu eger rum i afs:de å vår Bank. Hvad som i detta fall gäller om den enskilde, kan ock i hufvudsaklig mån gälla om en sedel-utgifvande bank. Då man granskar nuv:de BankoRegkte, förvånas man verkligen öfver ett dylikt missförhållande. Detta reghte har i många afs:den snarare tycke af ett ganska utförligt förlags-kontrakt, enl. hvilket ganska betydliga delar af Bankens tillgångar blifvit bortförskrifna på åratal.
Bataljons-predikanter . 3. Tillkomst: Ofverste-löjtnauter 2. Yngre Kaptener 6. Hästläkare 3. Sekreterare 1. Styckjunkare 6. Batteri-trumpetare 3. Afdelnings-trumpetare . 2. Förste Konstaplar 6. Andre » 51. Batteri-handverkare 16. Artillerister 160. Summa 280. 177 Bil. D. Förslag ofver Första, Andra oell Tredje Artilleri-brigaderna. \ Öfverstar. i Öfverste-löjtnanter. 1. o i-i CD i Kaptener. Löjtnanter. l Under-löjtnanter. w <t> 73 CD B ft> ta g fa: pT ? w ro 73 ro B § r+- •é p co O Auditör. w ro 73 ro B ro 3 CO p: P? P ? l Förste Batalj ons-läkare. j Andre Batalj ons-läkare. w 73 ro B ro 3 Sr* P -i ro ro 73 ro B ro B CO B"1 p: p: 5 ' Styckjunkare. Sergenter. Divisions-trumpetare. : Batteri-trumpetare. ] Förste Konstaplar. i Andre Konstaplar. : Batteri-handverkare. Artillerister. Första Artilleri-brigaden: INGENIÖR-TRUPPER. I afseende på vigten af ingeniör-trupper i allmänhet och särskildt för vårt land, till broslagning, till större fältbefästningar, till timmerförskansningar, till en mängd fält-, sappoch minarbeten, få kommitterade underdånigst åberopa det förslag, rörande sådana truppers uppsättande, hvarmed de till Eders Kongl. Majit ingingo den 30 April 1862 (Bil. A). På der anförda skäl föreslogos, såsom den minsta behöfliga styrka, två bataljoner ingeniörtrupper, den ena bildande en pontonier-, den andra en sappörbataljon, hvardera å 3 kompanier af 120 man värfvad stamtrupp och 80 man beväring, hvarigenom hvarje bataljon på krigsfot blefve 600 man.
Lag samma vare, om någon försnillar gods, som annan i hans vård under lås, försegling eller annat dylikt stängsel insatt, eller som blifvit honom förtrodt att vårda, då det ur eld, sjö eller från fiende fräl a dt är. 5 §. Till straffarbete i högst ett år dömes: \. om gästgifvare, värdshusvärd eller annan, som herbergerar resande eller för sin näring eller vinning emottager gäster i sitt hus, stjäl frän resande eller gäst, eller om denne stjäl från värden; 43 2. om man stjäl från badande eller simmande, eller från sofvande ute 3 marken, eller från den i svår sjukdom ligger, eller från död menniska; 3. om man stjäl något i likhus eller graf eller, under Gudstjenst, från annan inne i kyrka eller annorstädes, der Gudstjenst hålles, eller ute å kyrkovall; 1. om man mjölkar annans ko, får eller get, i uppsåt att mjölken sig eller annan tillegna, eller stjäl tagel ur mahn eller svans på häst, under det kreaturet går i bete ute å mark. Såsom för stöld, efter ty i denna § sägs, skall ock dömas, om skeppare, for man eller doras folk tillgripa hvad dem förtrodt är att föra eller förvara, eller om gästgifvare, värdshusvärd eller annan, som herbergerar resande eller för sin näring eller vinning emottager gäster i sitt hus, tillgriper hvad i dess vård af gästen lemnadt är; så ock om man svikligen tager något från barn, som ej fyllt tolf år, eller från afvita. 6 §. Till straffarbete från och med sex månader till och med två år dömes: