Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
&gt;led sådana, exempel därpå, som de hvilka i det föregående blifrit framlagda, frkgar man sig, hur det ar inöjligt, att de iiniiii icke pk alla punkter vunnit seger. Detta beros dels af landets enorma storlek, soni göm., a t t ' det som skrikes i Maine höres som en liviskning i Kalifornien ', dels af de massor okunniga invandrare, hvilka genast vid ankonisten till Amerika f % rösträtt och sålunda Iiafva inflytande p % lagstiftningen. Vidare hafva de många politiska partierna 1-erkat splittrande p i kvinnosaken. Männen i v %ra partier - sager en amerikiinsk författarinna - äro i fiämstn mlinmet republikaner, demokrater, prohibitionister eller socialister o. s. v., allt efter hvilket parti de tillhöra. De tolerert: nu - eller till och ined utbedja sig - kviunornas lijalp. Meii så snart deras parti vinner sitt mål, skola de aterfalla i sitt ensidigt manliga %skådningssatt och %ter@ till sina gainla betalildigheter rörande var; % rättigheter. Nar man därföre frågar mig: ~Hvilltet parti skola vi kvinnor tillhöra? Skola vi vara republikaner, demokrater, nykterister eller socialister? » s % svarar jag: ~fiztei ' parti, ty sk lange vi iiro iitail rösträtt, hafva vi ingen erkänd bet~delse i något af dein. C .ElzgZand liksom i Amerika ' var det kvinnorna sjalfva som togo arbetet fiir sina rättigheter om hand. » Den ihärdighet hvarmed de arbeta, - yttrar förf. -, den sjalfbeharskning, hvarmed de koncentrera sitt arbete, miste väcka beundran. De springa e; j efter Iivarje eldfluga, soni p i sin ' vinge bara orden: » en vår tids fråga&gt; och splittra ej sina krafter på otaliga goda företag. J a, den kon.centration, hvarmed de arbeta, skiille helt visst ofta annorstädes stamplas som ensidighet.
Län' Memorial, otti lindring i Bref bärings-, skyldigheten; ä:o Auders Danielssons från Elfsborgs Län' Memorial, att de Jietutuaij ä sota utgöra Fröt. Uldr. d. 12 Dac. itai. l8g Krono-brefbäringen, måtte åtnjuta deremot »varande förmoner; 3:0 Olof Janssons från Calrnare Län Memo» rial i samma ämne; 4:0 Veter Peterssons från Jönkopings Län Memorial i detta ämne; 5:0 Ertli Erssons från Kopparbergs Län Memorial, om anslag till Dal-Elfvens upprensande; 6:0 Casper Vijhnaris ifrån Upsala Län Me, morial i samina ämne; 7:0 Johan Erikssons från Kopparbergs Län Motion i detta ämna; 8:0 Peter Anderssons från Södermanlands Läa Memorial, om inrättande af Spanmåls-Ma* gazin i Thorshälla ; 9:0 Olof Perssons från Stockholms Län Mo* tion, om allmänt understöd till vattnet* alledande från de i Börstills med Hero Socknar belägna Mossar; 4 190 Vtot. Uldr. d. 13 Dec. iftsg, lo:o Gustaf Perssons från Stockholms Län Memorial, oin understöd till upprensande af en igengrundad segelled emellan Närtuna och Eiskopstuna; Allmänna Besvärsoch OeconomieTJtsholtet: ho Nils Månssons från Malmöhus Län Memorial , angående förbud af hinder emot vägars begagnande öfver andras egor; S:o Peter Perssons från Jönköpings Län och Sune Nilssons från Kronobergs Län Memorial, om reducerande af Smålands Husar -Bataillon till Infanterie m. m. 3:0 Samuel Jönssons från Calmare Län Memorial, angående ny reglering af ordinarie Kåtsinans-Rotarne på Gland; 4:0 Anders Johansson B ris mans från Skaraborgs Län Memorial, att Stamrotarne i Skaraborgs Län må af Strörotarne erhålla ersättning för den jord, sorn å hvarje Soldat - torpställe finnes öfverskjuta hvad i Kneckte-Contracten är bestämdt; Prat.
Föi fattning icke kunna lägga hinder i vägen för en af behofvet påkallad redactions-förändring i detta moment, hvilket genom den inom PresteStåndet föreslagna redaction, i Utskottets tanka, icke skulle vinna någon större tydlighet, så anser Utskottet sig böra vidhålla hvad Utskottet i afseende härpå föreslagit. Af Borgare-Ståndet är bifallet hvad Utskottet föreslagit, hvaremot i afseende härpå tiar blifvit anmärkt, nemligen ino m Ridderskapet och A del tv. att det icke borde få bero på begäran, huruvida Mantals-Längden skulle i Sockenstämma uppläsas, emedan någon uppläsning då icke blefve verkställd; inom Pr este-Ståndet: dels att redactionen i nu gällande Bevilinings-Förordning borde bibehållas, och dels att Utskottets förslag borde antagas med den förändring, att uppläsning icke heller skulle kunna påfordras af vederbörande Tjenstemän, enär ingen af Församlingens Ledamöter sådant yrkade, äfvensom att den föreslagna serskilda förteckningen öfver anmärkningar vid Mantals-Längden borde med vederbörlig påskrift förses, samt, inom Bonde-Ståndet: aLt Mantals-Längden ovilkorligen borde uppläsas åtminstone efter första Manlals-skrifningen, på grund af nu blifvande J3evillnings-Förordning, serdeles i afseende på bränvins-brännings-afgiften, så vida icke, hvad någre Ledamöter likväl förmodat, ändamålet kunde vinnas med det tillägg vid Utskottets förslag: att Ordföranden vore pligtig att underrätta Sockuemännen om sitt åliggande att på anfordran uppläsa Längden , med uttrycklig förfrågan, om någon sådant äskade.
- Nar jag inte viste af niin lycka, utan inte s i g annat .ïn bara vedervärdighet för niina ögon, sa hade jag inte annat till att tYnka p5, men att iiii, nSr lyckan hade litet lalit mig se sig, att hon ville gifvn mig en god och from inaii, den bade viil kunde och ville försörja iiiig, att nu iitaii all iiiiii rorhoppning platt IAifva i iiiitt gamla lag igen, det gjorde mig iuycket ondt. GrSt jag för den skull natt och h g. s9 att niina ögon ha niatt gi ut p9 mig, det han ock sjelf markte. Detta kom honom niiiiii mera till att iilska mig, och lokade han mig, att o111 haii för sin iiras skull kunde göra det, s9 sknlle lian bida till den sista stunden; om vi $11 skulle vigas deii ena tiiniiicn och den andra ga p9 skeppet och segla ut, s9 skulle han 3nd9 inte draga bort, förriiii han fick mig med sig, deröfver j: tg blef mycket glad. Sedan kom: bia Posse 1 till mig och sade. att hon skulle vara brud 14 dagar dcrefter, och jag svarade: I Yren gammal nog dertill ocli annars han I länge nog varit förlofvad, s i att jag inte vet, hvad Er fattas, att I inte Iangc sedan hiillit bröllop. Fragade hon mig, om iiiitt bröllop skulle st9 siiarr, och jag sade, jag kan inte reta, och H ö r iiro tyrirr n 4 m blad bortrilnn ur manuskriplet. Sjelfbiognfien börjar iter p8 iöljmde rätt: Nii G u d. ske lof, soin har gjort nll deras s l ~ ~ d o i till i i inte, och tackar ' jag ock Gud derföre. Deii i o juli ilrogo vi nu ifrin StockIioli~i till Sstuna, och koiii jag iiird inin k. man den I i försti. g~llgcll dit.
Propos. om Statsverkets tillstånd och behof, af d. v. Utr. StatsMinnistern H. Exc Hr Frih. Lagerheim afgafs ett Mern. rörande förändrad organisation af UtrikesDepitet, hvilket Mern. såsom bilaga åtföljde K. Mits nyssnämnde Propos. Förslaget omfattade en ny och för de förenade Rikena gemensam stat för Utr.Dep tet, och i slutet af detsamma yttrades, att, i händelse det vunne bifall, skulle I)ep:tets tjenstemanna-personal, som då, 1 85 6, utgjordes af 9 Svenskar och 3 Norrmän, dädanefter upgå till 15. Uti skrifvelse den 14 Januari 1858 yttrade R. St:r: »Med afseende å den föreslagna förändringen af Utrikes »Depitet, få R. St:r, utan att ingå i närmare pröfing af ifrågavaide »förslag, för sin del förklai-a, att, så vida hinder i öfrigt icke mota, »den föreslagna organisationen äfven under nästa statsreglerings»period må kunna sättas i verket.» Jag vet väl, att man kan invända, att af denna mellanmening, »så vida hinder i öfrigt icke möta», skulle kunna draga dea slutsats, att 28 § R.F. skulle lägga hinder i vägen för Norrmäns anställande i Utr Depitet; men jag tror ej att det varit R. St:r hvarken värdigt eller tillständigt, att yttra sig uti så obestämda ordalag, så vida en Dep:tsChef föranledt ett emot grundlagen stridande förslag. I K. M:ts Propos. till R. St:r vid innev. Riksdag förekomma ungefär samma ord och der finnas äfven omnämnda bidrag från Norska statsverket till ministerstaten såväl som till de Norska tjenstemännen i Utr.Depitet.
Ständer både ega och kunna sjelfve för deras del besluta, ingå till Kongl. Maj:t med den af Utskottet föreslagna skrifvelse, innefattande endast en underdånig anhållan, som det är allmänt kändt, att Kongl. Maj:t redan åt frågan om indragning af berörde Domstolar egnat Sin höga uppmärksamhet, och följaktligen en sådan skrifvelse synes vala nära nog aldeles öfverflödig. Beträffande åter Utskottets yttrande, ”att, om äfven Utskottet med tillhjelp af föregående Riksdagars arbete skulle kunna framlägga antagligt förslag till de nödige förändringarne i allmänna lagen, återstode dock, på sätt jemväl i Högsta Domstolen blifvit anmärkt, alla de serskilda, tid eitei annan utfärdade författningar, som innehålla föreskrifter rörande de till indragning föreslagne Domstolarne; och redan mot svårigheterne vid eftersökandet af alla dessa författningarjemte den behöfliga granskningen derafj för att tillse, i hvad mon de borde apphäfvas eller ändras, skulle sannolikt Utskottets resourcer i både tid och förmåga strandaså måste jag anmärka, att Utskottet lärer sakuat, icke tid och förmåga, utan, till följd af Utskottets tanka i sjelfva saken, endast vilja, att företaga^ berörde arbete helst vid öfverläggningen i ämnet för Utskottet varit att tillgå Högsta Domstolens Protocoll för den 18 Mars 1841, deruti finnes intaget ett af Herrar Justitice-Råden Bredberg, Engelhart, Backman och Nordenstolpe, Lag-Ut skottets Betänkande j N-o 5a.' j3 efter granskning af Rikets Ständers vid då pågående Riksmöte fattade beslut, angående indragning af Kämners-, Lagmansoch Riddare-Syne-Rätter, uppgjordt förslag till Contra-proposition i ämnet, hvilken desse Högsta Domstolens Ledamöter i underdånighet tillstyrkt Kongl.
Sluteligen och dä, som förenämt är, aldre ^ontractcr och Jndelnings-werk aro, jemlikt 80 § af Regerings Formen, enda grunden för Krigsmagrens uprättande, men Wargeringen deremor ar en friwillig inrättning, beroende lill lid sch be stkaflenhet, af friwiliigr bestut och som, hwarken i fölgd af Indelnings - Werk eller strifkeliga öfwer» enskommelser har någon laglig killwarelse för en bestämd tid; sa sar jag till Högloft. Ridderstapet och Adeln wördsammeligcn hemställa, om icke i den händelse eit eller flere af RiksSränden stulle genom vifallet af Oeconomie - Uistotleks första Bdkänkande chafwa medgifwit Wargeringtzns inrättning wara en allmän hushälls-anstalt som berodde xä Konungens -godtfinnande. Högloft. Ridderstapet om Adeln ma 'i detta mål såsom ett gansta betydligt bestattnings^näl förklara sig aga beftutande rätt, saMt att den sydeliga förändring i ?Z samt förenämde 8" ^ Diegerings - Formen , hwartist Utstoriets Betänkande föranleder, icke mä kunna komma i fräga i annan wäg än den Regerings-Formen i afseende pä förändringen deruti förestrifwer. Lades pa bordet. Friherre öckgnnerdklm, I^ars Ibland de Dey. 28 Zebroaril^457 do flere wal, som ännu för Ridderssapet och Adeln Kersta ar ock dethwarigenom Ridderstapet och A4 deln strifte behaga utse 6 Electorer, hwilka äga , att gemensamt med de öfrige Standens Electorer unvalja Ledamöter till Tryckfrihets - Eommitteen. Jag hemställer till Högloft.
Alt beloppet af de Anmärknings-medel , sorn Kongl. KammarRätten i anledning af Gamla KrigsRevisionens Anmärkningar godkänt, utgjorde . 51,198 31 10 hvaraf likväl Kongl. Maj:t efter anförde Besvär befriat Redogörar» ne från . 9,073 254 . sorn afgå jemte för bi is tande t i Igång och andre orsaker afkor'ade . , 6,021 41 3 15,094 18 7 hvarefter och då i Kronans Cassör blifvit Contant inbetaldte , . 9,029 38 3 samt Kongl. Majit och Kronan godtgjorde iLiquid mert sådane Personer, som pröfvats äga * fordringar hos Kronan , hvilka i an - Transport 9,029 38 3 14,094 18 7 Bihang cili Riks-Sc. Pro t. t g 17 och iglg. i eira Sami. N:r 13,14! I78T Riks. St. Revisor er t Berättelser. Transport 9,019 38 3 J5»°94 *8 7 nät fall skolat med Contant betalas 10,471 20 3 — 19,502 io 6 34,396 29 1 ännu återstå till indrifning . 16,602 I 9 Och slut el igen, att, i anledning af Kongl. KammarRättens handläggning vid de så kallade oafslutäde KrigsRedogörelseMåien , sedan de den I Mars 1814 kommo till bemälte Verks omedelbara handläggning, uii Kongl. Maj:ts och Kronans Cassör influtit . 17,278 18 % hvarförutan, i anledning af nya KrigsRevisionens Anmärkningar, Anma;kningsMedel, ehuru till ett mindre betydligt belopp, äfven hunnit komma till fastställelse, deraf ock en del redan influtit.
Jag anhåller om afslag å Betänk:t. 444 Den 1 April. Hr von Troil, Sara. Gust.: Obestridligt är denna fråga af en ganska invecklad beskaffenhet. Inom Malmöhus län hafva utslag blifvit afgifna, sora varit i fullkomlig öfverensstämmelse med det af Hr von Koch nyss åberopade; men dessa utslag hafva sedermera af vederbörande myndigheter blifvit ändrade. Jag tror derföre att R. o. Ad. i'detta hänseende har ganska svårt att fatta något annat beslut än att, med ogillande af motiverna, låta vid Utsk:ts Betänk, bero. Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts Betänk., dels att R. o. Ad„ med ogillande af Utsk:ts motiver, skulle låta bero vid det slut, hvartill Utsk:t i frågan kommit, och dels afslag å Betänk:t. Efter det Hr von Koch och Gr. Posse förklarat sig afstå från sina yrkanden å afslag, samt instämma i det förslag till beslut, som Hr von Troil afgifvit, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Betänk:t, hvartill svarades flere nej jemte ett eller annat ja, och sedermera propos. derå att R. o. Ad., med ogillande af motiveringen, skulle låta bero vid det slut, hvari (Jtsk:t stannat, då svaren utföllo med flere ja och några nej; och förklarades ja riu haft öfvervigten. Föredrogs ånyo och bifölls Allm. Besvo. Ekon.-Utsk:ts den 21 och 30 sisth Mars bordlagde Betänk. N:o 105, i ani. af vackt motion om nedsättande af en komilé för uppgörande af förslag till omorganisation af straffanstalterna i riket. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 26 och 30 sisth Mars bordlagde Betänk.
Då jag aldrig förut tagit lån i någon Discont, eller der gifvit min borgen, och arnar ej hädanc-f. ter göra hvarken det ena eller det andra; kan denna framställning icke Vara föranledd af annät interesse, än det för rättvisa och billighet. N:0 1 26 Friherre Skjöldebrand, pehr Eric; Såsom innehafvande ett Embete , der jag under atta års tid haft tillfälle inhämta förhållandet med brottmåls till-elier attagande , och huru, oagtadt flere års efter hvarannan, följande goda skördar, verkligen förminskat det ania! af mindre stölder, som oft&st af nöd föranledas, likväl, i senare åren, antalet och den rysliga beskaffenheten af grofva brott i vårt land så tilltagit, att om det ca skulle få fortfara, hvarje åtminstone i Landsbyggdcn boende inrtevånare, icke blott skall löpa fara att beröf. vas sine egodelar, utan ock nattetid, icke våga öfverlemna sig åt sömnens hvila, af fruktan att Den 6 Februarii. att i sin säng blifva mördad, eller af rånföröfvaren uppväckt, och med mordgevären hotad, nödgas vara en stilla åskådare sf husets plundring, anser jag föf en pligt, att härvid fästa Ridderskapet och Adelns uppmärksamhet, äfvensom att vördsamt föreslå rhfedel till dettä ondas framtida afbjelpånde, Sjelf är jag långt ifrån, att vilja för hardt behandla den för första gången vilseförde brottsi lingen, eller att trö, hvad vid sistledne Riksdag af åtskiilige yrkades, att skärpandet af våra strafflagar och återinförandet af hänga för stöld, skulle medföra den verkan, man deraf hoppades.
Maj 160 l7Maj » mellan Lidköping och Hå- kantorp, om anläggning af 4 1 80 39 17 Maj 17 Maj l7o. 18 Maj l6o l7Maj » frän Moholms station å vestra stambanan till Mariestad, om anläggning af 4 1 80 41 17 Maj 17 Maj 17o 18 Maj l6o 17 Maj » från Sundsvall till Stöde sjö eller Hemgrafven om anläggning af 4 1 80 42 17 Maj 17 Maj l7o 18 Maj l6o l7Maj Jernvägar, Statens, om förändrade anordningar i trafiken derå samt ändring i derför gällande taxa 8 _ 29 b. 17 Jan. b. 13 Jan. b. 24 Jan. b. 20 Jan Jernväg sarbeten, om sådan fördelning af 1866 års anslag dertill att norra stambanan måtte kunna skyndsamt fullbordas 8 —- 5 b. 9 Dec b. 9 Dec. b. !3 Dec. g. 6 Dec. Jernv äg sbyggnader, Statens, om deras fortsättande och anvisande af dertill erforderA V7 liga medel 47 A O i 4 1 54 __ 14,15 Mars l4 Mars 14 Mars 14 Mars I anledning af skiljaktiga 48 ( beslut — 4 1 68 — g. 1 Maj g. 25 April b. 27 April 1 VI aj Voteringsresultat 4 I 82 a. a. 15 Maj a. a. 16 Maj a. a. 18 Maj a. a ! 6 Maj » angående utvidgning af den för jernvägen genom Stockholm beslutade bangård vid Maj » angående nordvestra stami banan från Arvika till riks47 , gränsen mot Norge 4 1 54 1-4 Se Jern vägsbygg nader, Sta tens, om ‘xO • deras fort sättande m. m. 39 J. Jernvägsbyggnader, Statens, angående nordvestra stambanan från Christinehamn öfver Carlstad till Arvika . » angående norra stambanan . Förslag till voteringsproposition Voteringsresultat.
Bevillningsutskottet på intet sätt eller i något afseende hafva brutit uti undersåtlig vördnad eller uti iakttagandet af den gräns, som vår Regeringsform utstakat emellan Konungens och Riksens Ständers myndighet. Jag har i förmiddags-Plenum hört en värd Ledamot åberopa flere Länders exempel som bevis på nyttan af förbud mot utländske Fabriksoch Manufacturvarors införande. Men dessa exempel äro icke lyckligt valde, icke eller riktigt citerade. I Ryssland har man icke infört ett fullkomligt förbudssystem utan blott högre tullafgifter på vissa utländska varor. Den 28 Junii e, »t. 645 Förordningen härom ha vi läst i utländska Tidningar under namn af en förhöjd Tariff. I England lossar man allt mer och mer banden på handelsfriheten och nu nyligen har man härutinnan vidtagit högst hetydliga och nästan oväntade åtgärder. Man har äfven sagt, att i Gustaf lis tid, handel och näringar voro i lägervall, innan han införde förbuds-systemet. Jag medger, att man den tiden införde de fle* ste Fabriksoch Manufacturvaror; men man utförde också då en mängd af victualier, ett bevis på, att jordbruket blomstrade här mera då, än nu för tiden. Jag för min del, kan ej underlåta, att förklara mitt bifall och min tacksamhet för det att Bevillningsutskottet öfvergifvitj förbudssystemet och antagit grundsattsen af en liberalare statshushållning. Då jag förklarar mitt bifall härtill, betalar jag en gärd åt mina egna tänkesätt, hvilka jag år 1815 framställde såsom invändningar mot särskildta Utskottets prohibitiva, handelsoch näringsfriheten högst inskränkande förslag. Men jag får dock förklara min fruktan, att ehuru Utskottet antagit ett förnuftigare system i frågan om varors ut« och införsel, än det som i senare åren varit hög6t rådande, har likväl Utskottets farhåga, att stöta vissa interessen, vållat, att principen ofta i verkställigheten måste gå förlorad. Mea det är redan mycket vunnit, att hafva fått principen antagen Och jag erkänner Utskottets brydsamma ställning uti striden emellan inrotade fördomar och gamla anspråk å den 646 Deri 28 junti c. m. ena sidan, samt ett blindt nyhetsbegär å den andra.
Resolutionen den 5 Mars 1805 blifvit, emot då beviljad förmedling i kopparräntan, indragne, ordinarie grufvehjelpsräntau af Ofvan Siljans fögderi 1,400 stafrum ved, extra ordinarie grufvehjelpen i dagsverken och stockar af Kopparbergs, Säthers, Ofvan Siljans och Nedan Siljans fögderier, samt kolräntan från häradsfjerdingen i Leksand 1,150 stigar kol till konst-staten i Fahlun, tillförene af bergslaget tillgodonjutits utan all lösen, hvadan bergslaget genom desammas indragning gått miste örn deras fulla värde, utgörande, efter 1S43 års markegång, för ordinarie grufvehjelpen 3,004: 8. — för extra grufvehjelpen 4,188: 23. S. och för kolräntan till konst-staten , , . . 2,611: 22. — 9 804- 5- 8„ äfvensom då, hvad öfriga genom nyss åberopade Kongl. Resolution, indragne förläningar vidkommer, lösen för dagsverksräntan eller kronans behållna dagsverken af Kopparbergs, Säthers och Nedan Siljans fögderier, 5,609 A:dels dagsverken, tillförene erlagts med 5 sk. 4 rist. banko, bergslaget, enär markegåugspriset för ett dagsverke år 1843 utgjort 25 sk., uppfört skillnaden 19 sk. 8 r:st. per dagsverke såsom förlust genom indragningen af denna ränta med . , 2,298: 7. 7. så att bergslagets sammanräknade förlust, i följd af ofvannämnde indragningar, skulle bestiga sig till . R:dr B.ko 12,102: 13. 3. ett förhållande, hvilket kommitterade desto heldre ansett vara obestridligt och nu böra komma i betraktande, sorn Kongl.
Och vid sjelfva förvaltningen åter, ehuru till sin betydelse för det helas väl af högsta vigt, tages dä företrädesvis i anspråk en i medborgerliga värf bepröfvad, öfver allt tvifvel höjd red - Banko-Utskottets Betänkande JW 32. 5 barhct, men icke tillika de odelade krafter och de särskilda insigter, som för ledningen af bankrörelse i dess mera omfattande mening erfordras och hvilka icke nödvändigtvis finnas förenade med behörigheten till riksdagsmannakallets utöfvande inom de fyra Riks-Ståndcn.” För afhjelpande af nu anförda och andra bankväsendet vidlädande fel och brister, framställas i ofvan omförmälda motioner särskilda utvägar, hvilka i vissa afseenden sammanfalla, men i åtskilliga delar deremot frän hvarandra afvika. Herr Åkermans förslag afser att ät enskilde lemna tillfälle att såsom delegare ingå i Banken; att, jemte det Rikets Ständer genom sina Fullmäktige fortfarande utöfva inseendet öfver Banken, den egentliga förvaltningen uppdrages ät särskild styrelse, bestående af en utaf Kongl. Makt utsedd ordförande och 6 ledamöter, valde dels af Rikets Ständer genom en Nämnd, dels af och ibland de enskilde delegarne. samt att frän Riksbanken frånskilja vissa med dess ändamål icke öfverensstämmande rörelsegrenar och, emot ersättning i obligationer, öfverlåta Bankens i dessa rörelsegrenar egande fordringar dels till Hypotheksföreningarne och dels till Riksgälds-kontoret. Finans-komitéens, af Friherre W. F. Tersmeden Rikets Ständers pröfning underställda förslag, förutsätter äter delning af nuvarande Riksbanken i tvänne särskilda anstalter, nemligen en Vexelbank och en Lånebank, af hvilka den förra, benämnd Rikets Ständers Bank, fortfarande bibehållen under Rikets Ständers garanti och vård samt förvaltad af deras Fullmägtige, skulle hafva till uteslutande uppgift att upprätthålla myntvärdet. Dess sedelutgifning borde inskränkas inom ett belopp, egande full motsvarighet i metallisk valuta.
EnkeDrottningens underhållssumma, allenast ungefär 17,000 nu blifvit använda till PensionsStat, så har Statsverket genom Hennes Maj:ts frånfälle gjort den vida betydligare vinsten af inemot 50,000 R:dr om året; och att om den föreslagna nedsättningen från 17,000 till 13,000 R:dr skulle äga rum, så utgjorde hela vinsten derå 4000 R.r, hvilkas mistning visserligen skulle göra de flesta förlorande Individuerna olycklige i vida större mån, än Staten genom deras indraganda skulle blifva väl-lottad. 2:0 Finnas ibland de förlorande personer, hvilka genom sitt kön, och särdeles sedan ett visst antal år blifvit samlade, äro förnekade de medel till sin bergning, som Staten i flera afseendcn erbjuder åt vårt kön. Vidare finnes, till exempel, ibland de förlorande en, hvilken ett ganska långt tidelopp, uppoffrats åt tillgifvenheteri för en person, som i detta Rike erfor flera smärtsamma skiften än många andra Drottnm gar - IV. Den 8 Juni. i6t gar undergått, och alltid med ett värdigt tålamod bar dem, gjort, om jag så får uttrycka mig, moraliskt berättigad att ej försättas i nöd af den Stat, der den förtroliga och förståndiga vänskapens tröst var högstbemälte Person behöflig; vidare äfven ett, sjelf genom sina aktningsvärda egenskaper mycket utmärkt Fruntimmer, hvars Fader, vördad för sin upplysta och fasta medborgerlighet, dessutom för flera sekler illustrerat Nationen, såsom en af de tvänne första verkliga Skalder, sorni detta land uppstått; och ännu en person, hvars utmärkt älskvärda och aktningsvärda förhållande, vare sig såsom Enskilt man, Hofman, Militairisk Embetsman, handledare för en Prins, eller högste Bevakare af ett Universitet, synes böra i minnet förbindas med den särskildta åtankan af hans adia handlings-sätt, då han, utan kränkning af det förtroende han af Konungen åtnjöt, och under frivillig uppoffring af alla de förmåner han i detta Land innehade, för 26 år sedan uppträdde på detta rum såsom sitt