Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Deputationen Lil de andra Ständen blifwit upropad, och under anförande af Friherre ?o88e, cearl Hinric, Qfwerste, afgätt, samt äterkom nu, förmälande de öfriga 'Ständens hälsningar, samt yttrade tillfredsställelse, at Riksens Ständer öfwer den wigtiga frägan om Thronföljden i likstämmigt bestut med dem hade stannat. §7» De» 21 Hekk kerFliiNLn, Ambrosius lVlas^ius^ hade inlemnat ett Memorial, hwilket uplästes M lydande: Admjukt Memorial. Sedan den bäde til sine anledningar oH päföljder för Riket sä olycklige SäkerhcsisAkten nu blifwit afffaffad, synes wäl intet wara billigare , än at de Nationen betungande författningar och nyheter, hwilka under berörde Akts autoritL äro införde äfwen med densamma fä deras slut. Af desie kan det onus at underhäffa tjenstKörande Wargern-ngsmanffap, samt twärt emot Kneckte kontrakter och flere Konungars beswurne försäkringar, blifwit Rust och Rothällare älagt, räknas för mest tryckande. Kongl. B efwet af den io Januarii 1790, som päbjuder denna inrättning, äberopar til stöd deraf författningarne af är 1741, den 9 Mars 1749 och den 15 September 17S2 med anförande, at denne sednare inffränker de förra. Men lätom otz efterse om desie Författningar fkäligen kunnat föranleda til det beslut man a dem grundat. Den af är i?4i är ett Riksdagsbeslut, i Hwilket Riksens Högloft. Ständer/i anseende
Capitainen Odelstjernas barn — 40: —■ — Enkan LHohenhausen, född Nachrey - — 36: Jungfrun Juliana v. Gerdten — 8: —■ A. B. Roos — 12: Tillsammans R:dr 1750: 42. 8. äfvensom E. K. M., genom särskilda Nådiga Bref af den 10 Maji 1820, uppå Qfverste-LieuJ tenanten och Riddaren J. M. Nordencrantz's samt Krigs-Rade t och Riddaren O. Ahlströms 68o Underdåniga Skrifve]serl underdåniga ansökningar, tillåtit dem, att likaledes till nästa Riksdag, tillgodonjuta de Pensioner af 166 K:dr 32 sk., som för hvardera af dessa Embetsman, i egenskap af f. d. Konung Gustaf Adolphs Lärare, varit först å Högstsalig Konung Gustaf III:s enskilda PensionsStat och sedermera på Kongl. Kof-Staten upptagne; Och sorn Riksens Ständer, vid sistförflutne Riksdag, till E. K. M:ts Nådiga pröfning och. åtgärd öfverlemnat, att reglera berörde HofStats Pensioner, samt förenämnde personer, hvilka E. K. M., dels till belöning för trogne tjenster, och dels med behjertande af deras behof, tillagt ifrågavarande Pensions-belopp, och sorn ansett sig derom för lifstiden försäkrade, icke elleE billigen skulle kunna ifrån Pensionerne skiljas, enär enahanda skäl och bevekande omständigheter ännu fortfara, och vid Pensionarjernes tilltagande ålder förtjena ökadt afseende, vilja Riksens Ständer alltså bifalla, att dessa Pensionairer må, vid omförrnäide understöd bibehållas. 5:0. Hvad angår de Generalen m. m. Friherre af Klerkeri , Vice Presidenten rn. m. Fahnehjelms, Landshöfdingen m, m. Wanbergs och. StatsSecreteraren rm m.
Uppå sedermera framstäld propos. blef den öfriga delen af förevar, punkt, på grund af de deremot gjorde anmärkntr, återremitterad. 17:de punkten, ang:de afgiften för folkskote-lärares fullmakter, och 18:de punkten, ang:de förändring af den i chartaisigillata;-förordn:ns &:te § förekommande rubriken ”Gerningsmän och öfrige å landet, som, försedde med antagningsbref af Kåre befallningshafvande, ej äga löner och här förut icke äro nämnde.” Hvad Ulsk. i dessa punkter yttrat, blef af R. o. Ad. bifallet. 19:de punkten, ang:de en i öfverensstämmelse med N:o 45 af 1845 års författningssamling iakttagen rättelse i chartwsigillatw-förordnm. Den 15 April. 163 R. o. Ad. fann Ulslcs i denna punkt gjorda anmälan icke föranleda till någon åtgärd. 20:de punkten, angcde il § af char tw-si gilla lac-för or dncn erforderlig anmärkn., att de deri stadgade undantag ifrån och lindringar uti stämplade papper saf giftens erläggande icke sträcka sig till den del af nämnde afgift, sorn motsvarar den fordna cancelli-gebuhren och sigillpenningarne, utom i de fall då befrielse, i anseende till fattigdom, är medgifven; 21:sta punkten, angcde förändring af den i samma § förekommande rubriken ”Ansökningar, sorn röra akademier med flere”; 22:dra punkten, angcde befrielse fran stämpladt papper för ansökningar och förordnanden till folkskolelärare-beställningar; 23:dje punkten, angcde sådan befrielse för ansökningar om pensioner för enkor och barn; 24:de punkten, angcde dylik befrielse för ansökningar af studerande om stipendier och om undergående af examina; och 25:te punkten, angcde enahanda befrielse för ansökningar om. sekreterareoch cancellist-beställningar i Riks-Stcns och Utskcns cancellier. R. o. Ad. biföll hvad Ulsk. i dessa punkter tillstyrkt och yttrat.
486 Stats-Uisiottets Betänkan/len. någon klagan öfver en olika el ler ojemn beskattning i'denna del, StatsUtskottet ansett lämpligt oell billigt, att någon viss grund fästställes, hvarefter vid de årliga Markegångs-sättningarne priset på Osiriundsjernet borde bestämmas, lån sådan grund har Stats U,sköttel oek funnit redan vara bestämd uti Kongl. Brefvet af den 20 Augusti 1733. angående Osmunds jernrantans utgörande i Nerike och Wermeland, Detta Kongl. Bref innehåller, att hvad först angick, hurti Ordinarie Osmunds skatten borde utgöras, nar Tionde-jernet, hvarmed Qsmundert fick betalas, steg till så högt qvantum eller högre an Osrnunds-skatten, så fann Kongl, Majtt vara billigt, att thar Tionde faller, borde den för Osmunds afgiften in natura presteras, så framt vederbörande ville undvika, att betala densamma efter Tackjernets årliga Markegång i orten; och vidkommande dernäst, huru Ordinarie Osmunds-skatten borde erläggas af den, som mindre eller ingen Tackjerns tillverkning gjort; så pröfvade Kongl, Maj;t i Nåder för godt, alt sådana borde antingen ersätta bristen i Osmundsskatten med annat Tackjern af sin tillverkning in natura, eller ock fösa densamma efter Markegången på Tackj-ernet.
N:ris 38 och 78.) S. A. K. Sedan E. K. M., vid förehafd allmän reglering af Rikets Undervisningsverk, i Nåder funnit den af Rikets Ständer, under sistförllutne Riksdag, i underdånighet gjorda hemställan om im ältandet af en Skola i Staden Borgholm på Öland, böra, i anseende till brist på de till ändamålet erfordra lige medel, tillsvidare förfalla, hafva jemväl Rikets nu församlade Ständer, i följd af derom gjord framställning, fästat uppmärksamhet dervid , att Öland befinnes i saknad af någon allmän Skol-inrättning, äfvensom alt detta förhållande är desto menligare för Ön, som det vissa tider är med svårigheter och fara förenadt alt besöka fasta landet, hvarigenom invånarne ofta varda uturståndsatte alt under en del af året låta sina barn begagna de der befintlige u nder visnings-ansla iler. Med afseende härå, och då Öland innehar en folkmängd af öfver 30,000 ■invånare, hafva Rikets Ständer ansett en ändamålsenlig Skola böra derstädes inrättas och förläggas i staden Bårgholm, hvilken, belägen i medlersta delen af Öland, efler Rikets Ständers tanka, skulle vara dertdl tjenligast, så mycket heldre, som stadens Borgerskap redan skall gått i författning om uppbyggandet af ett Skolhus derstädes. Da likväl Ölands invånare ganska val 3iji Expedit tons-Utskottets Förslag till und.
Landthushållningens uppkomst, anstalter till, I 1. s 21 — 29. >— och Sjöförsvarets ärender, huruvida, skola föredragas af en enda KrigsMinister. Constit. Utskottets Memorial, om anstäld votering, III s 35o, 35r, lagdt till Handlingarne af PresteStåndet, 1X3. s 44ö> öfverlemnadt till Exped. Utskottet, af BondeStåndet, IX 3. s 461, lagdt till Handlingarne af Adeln, IX 3. •— mätare, om yrkadt åläggande för, att vid vite fullgöra Enskiftesförrättningar. Lagoch Ekon. Utskottens Betänkande, 17 6 YII 2. s xi02 — 1106, bif. af PresteStåndet, IX s 925, af BorgareStåndet, IX s 955, af BondeStåndet, IX s 977, af Adeln, IX s 992. Underd. Skrifvelse, X 1. s 877, 878. RiksdagsBeslutet, §. Särsk. Utskottets Betänkande, XI s i83. rTaxa om upprättande af en ny. Motioner, remitt. till Ekonomiutskottet, II s 1249. Utskottets Betänkande, VIII s 388 — 390, bif. af BondeStåndet, IX s 222, af PresteStåndet, IX s 23o, af BorgareStåndet, IX S 232. Underd. Skrifvelse, X 1. s 180, 181. RiksdagsBeslutet, §. 44* —- Regeringen eller Local-styrelsen. Särsk. — YärnsCassa, om förändrad disposition af Wermlands; StatsUtskottels Betänkande, IV 1. s 821 —325, bif. af Adeln, IX s 88, af PresteStåndet, IX s 89, återrem. af BorgareStåndet, IX s 92.
Associationen för Ömsesidig LiSörsäkring O er (Mutual Reserve Fund Life A s s o c i a t i o n i " New York) erbjuder på beqväma betalningsvilkor liiiförsäkriiig till verkliga kostnaden ( Sträng sparsamhet i alla riktningar. Inga aktieegare, som taga vinsten, eller andra inBestämda årsafgifter till bestridande af förvaltningsBeqväma betalningsvilkor rörförsäkringstagare, med tressenter, som dela öfverskottet. kostnaderna. bestämdt maximibelopp. Absolut säkerhet. Försäkring till nettokostnad enligt åldersskala och Iakttagande af försigtighetsåtgärder för att omöjligtill ungefär hälften af kostnaderna vid det gamla Vistelseort utomlands och utrikes resor förorsaka inga extra kostnader. göra spekulation eller bedrägeri. systemet. Allm. Hufvudkontop för Sverge, Norge och Danmark i Stockholm: Vasagatan 22 A. Ombud antagas. Direktör: Johan Millén. ^XXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX X Drottninggatan tr. upp X få härmed rekommenX dera sin nya, X tidsenliga mest spridda liberala X X Fotografering X Snabba nyheter utföres omsorgsfullt enligt nutidens fordringar. upplagan, A r t i k l a r i dagens frågor, innehållsPris med postrik handehaj ' delning. (G. 21350x1) ' Landsorts upplagan. Pris med postarvode: 1 qvartal 3: 50. 1 månad 1 kl ". Förmånlig annonstidning. 7,no — 10 f. m. o c h kl. e. m. för d a m e r k l. Afven liksom och meddelas. [521] manuel gymnastik, massage Föreståndaren, D:r Alfr. Levertin, Sofia Ekman C:o förfärdiga underkläder. 10 Brahegatan 10 reformerade H " Stockholm. Billiga priser. Ramlösa Plantskola. [523] M n i nya priskurant öfver rikhaltiga Kul es bod, förråd af alla slag plantskoleartiklar är nu utkommen och tillsändes franko. Helsingborg i september 1888. Pianomagasin. OBS. Flyglar Pianinos GUST. PETTERSSON &amp; Komp., 38 från Regeringsgatan 38. Flyglar, Tafflar och Pianinos J.
Desse, som måste erfara samma olägenhet af lifsmedlens dyrhet, som lönetagarne, hade icke allenast icke blifvit ihägkomna med någon förhöjning i inkomst, utan i stället mistat något af det de förut hade, enär någon bevillning af deras pensioner icke före nu gällande Bevillnings-stadgas utfärdande var dem ålagd; och har dels ur detta skäl, dels derföre att pensioner och gratialer i allmänhet, ehvad de voro af Staten skänkta eller genom egen omtanka förvärfvade, kunde anses såsom ett slags för behofvets stund afsedda undsättninsgmedel, motionären föreslagit, att i den Bevillningsförordning, som vid innevarande riksdag fastställes, måtte iakttagas att såsom beskattningsbar inkomst icke beräknas pensioner och gratialer. Vidare har uti motion hos Ridderskapet och Adeln Herr Drake, Carl Adolf Wilhelm, erinrat, hurusom de pensioner, enkor och barn efter civile och militäre embetsoch tjenstemän m. fl. uppbära från kassor och fonder, till hvilka män och fäder i lifstiden gjort tillskott, förut varit fria från bevillning till Staten; men då denna rättvisa och billiga grundsats blifvit fränträdd i nu gällande Bevillningsförordning, hade många fattiga familjer derigenom blifvit försatta i större bekymmer för sin utkomst än förr. Med anledning häraf och då, enligt motionärens åsigt, Staten, hvars inkomster ändock betydligen förökats, utan afsaknad kunde undvara de, belopp, som utpressas af enkor och faderlösa barn, har motionären föreslagit, att dylik skatt må hädanefter alldeles upphöra och saken försättas i samma skick, som den hade före är 1862 eller innan nuvarande förordning blef ländande till efterrättelse.
Ett skriftligt förslag till grunder för en ny organisation af socknemagazinerna har blifvit till Sällskapet inlemnadt af ens ledamot uti dess , Förvaltnings-utskott, hvilket förslag blifvit af Sällskapet remitteradt till Förvaltnings-utskottets handläggning och beredning, hvarefter Utskottet låtit införa förslaget uti dess ofvannämnde af trycket utkomna qvartalsskrift, med uppmaning till en hvar sorn' intresserar sig för detta vigtiga ämne att inom viss, ännu icke tilländalupen, tid till Utskottet insända sknfteliga anmärkningar. Vidare framgången af den åsyftade reformen beror således på det förväntade resultatet häraf. De förut ingångne konventionerne om premier för rofdjurs dödande utan skallgång hafva äfven vant gällande under de sistförflutne fem åren och verkat till det dermed åsyftade ändamålet, så att det betydliga antal rofdjur blifvit dödadt, som omförmäles i tredje paragrafen. Krogarne på landet, deribland de gästgifverier, der rättigheten att utskänka bränvin begagnas, äro att räkna, hafva, i följd af den sednaste författningen om vilkoren för bränvinsförsäljning, betydligt förminskats till antalet. Det är nästan endast vid de tvänne större stråkvägarne genom Länet, den ena till Fahlu Län och den andra genom städerna Westerås, Köping och Arboga, som gästgifvarne på landet begagna utskänkningsrätten. De öfrige, som utgöra det vida större antalet, hafva nästan alla afsagt sig denna rättighet. I städerne har antalet af krogar föga förminskats. Länets Brandstodsbolag har under sista qvinqvennium vunnit betydlig tillväxt.
ort IM svarade min h. far: r h m hon det och sagt, %r d e t inig att d e t skett riitt ledt, a t t d e t icke har skett förr. Nii lXra alla si@, för Cmtisens skull, e k r h a n är kommen ridandes p i post i f r h iialmar och 91 kl. i o inkommen i staden i dag. Han har hiilsat inig lin slottet och 113 stund kommer han hit och rill hiilsa dig, f&amp; n u sr, huru de h a s a h \ x r a n d m. ~ Agneta, rom nu kam in. fdgadc hvem som varkommen, de sraradc hanne, at1 det var hennes fästman. Hon rillc vela. hvem d a var, och d8 man sade. att det var Crunrcn, s i förtröt det henne, att hon s i ~fliiigtfrXgat~,och hon sade: Qvcm tro ass båda har a t, och det Sr vSl. alt jig.cn g h g Kr se min fästemin&gt; Samma dag mötte hon honom p i gatan. men talade ej vid honom. Agncla fick sedns mingen .rkotlekolf och f6rtretligt ord. för Cruusenr skull, och hvcni rom talade. s i ej hlcf Cmuscns nimn onitmndt. FN Ebba var ock utom sig för all Agnctr drkedit Sparren. men Agneta var allt dctla oakladl hjerleligt glad, emed m hennas plXp Sprrrcn nu aldrig tnltc vid henne. (Forir.) s ... assnn if folket tager dc ledare, som erbjuda sig. Det iir mihändn icke d m Charles Didens. minsta af dess olyckor, alt den ingn blittre kan ppct och irligt bör talas, der det gillar ett folks vitl. Mnn Rr der ej tala ett parti till b c h y En sanning u L f c finnas, som Er sanning för allt Irligt Pm Wirrrlgrrn. och f8ntXndigt folk i alla pirliema.
Men Aaron och hans söner voro i det ämbetet, som var, upptända på bränneoffrets altare, och på rökaltarena, och till alla sysslor uti det aldrahelgaste, och till att försona Israel, såsom Mose Guds tjenare budit hade. Aarons barn äro desse: Eleazar hans son; hans son var Pinehas; hans son var Abisua; Hans son var Bukki; hans son var Ussi; hans son var Serahia; Hans son var Merajoth; hans son var Amaria; hans son var Ahitob; Hans son var Zadok; hans son var Ahimaaz. Och detta är deras boning och säte uti deras gränsor, nämliga Aarons barnas af de Kehathiters ätt; ty lotten föll till dem. Och de gåfvo dem Hebron i Juda land, och dess förstäder allt omkring. Men stadsens mark och dess byar gåfvo de Caleb, Jephunne son. Så gåfvo de nu Aarons barnom de fristäder, Hebron och Libna, och dess förstäder, Jattir och Esthemoa, och dess förstäder; Hilen och dess förstäder, Debir och dess förstäder; Asan och dess förstäder, BethSemes och dess förstäder; Och af BenJamins slägte, Geba och dess förstäder, Alemeth och dess förstäder, Anathoth och dess förstäder; så att all städer i deras ätter voro tretton. Men dem androm Kehaths barnom deras ätter vordo, af den halfva Manasse slägte, genom lott gifne tio städer. Gersoms barnom i deras ätter vordo i Isaschars slägte, och af Assers slägte, och af Naphthali slägte, och af Manasse slägt i Basan, tretton städer gifne. Merari barnom i deras ätter vordo genom lott gifne, af Rubens slägte, och af Gads slägte, och af Sebulons slägte, tolf städer;
Behållningen i sterbhuset utgjorde, enligt boupteckningen, 117 rdr 8 öre; och 75 rdr rmt är den pension, som enkan, med tvenne sjukliga, oförsörjda döttrar, har rätt att upbära af Arméens Enkeoch Pupillkassa. Att något större belopp derifrån icke kommit enkan till godo härrör deraf, att frami. Öfverste Bruncrona, såsom varande Fändrik vid gardet, bort för Adjutants-beställning göra inbetalning till Enkekassan efter högre pensionsklass, men genom missförstånd det underlåtit, hvilken omständighet, enligt kassans reglemente, förhindrade för alltid enkans upflyttning till högre klass. På grund af hvad jag haft äran anföra, och med fästadt afseende på de siffror, deruti förekomma, vågar jag vördsamt föreslå lt. St:r, att frami. Öfversten O. A. Bruncronas enka, Fru Charlotta Bruncrona, född Lagerheim, och tvenne oförsörjda döttrar måtte under nionde hufvudtiteln upföras till ett pensionsbelopp af 600 rdr rmt. Till 8tatsUtsk:t, dit jag anhåller att denna min motion må remitteras, skall jag inkomma med de vidare uplysningar, som kunna vara af nöden. H. Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att, sedan den nu väckta motionen blifvit skriftligen till Protokollet aflemnad, den skulle blifva K. o. Ad. föredragen. Sedan H. Exc. härefter upmanat den eller de Ledamöter af R. o. Ad., som måhända ännu hade någon motion att afgifva, att nu anmäla sig, emedan H. Exc. i annat fall ämnade framställa propos. att R, o. Ad. måtte åtskiljas, men någon Ledamot af Ståndet ej i anledning häraf sig anmält, blef nyssnämnde propos. framställd och med ja besvarad, hvarefter R. o. Ad. åtskiljdes kl. 9 e. m. In fidem, O. Brakel. Den 3 December f. m. Lördagen den 3 December 1859. Plenum kl. 10 f. m.
Derföre tror jag, i likhet med Hr von Hohenhausen, att man gör rättast om man uppmanar Bancofullm. alt, med de åtgärder, som stå till buds, söka upprätthålla metalliska cassan vid förhållandet af 2 till 5 emot sedelstocken, och jag får på denna grund tillstyrka bifall till Hr von Hohenhausens förslag, oaktadt jag tror, att ett och annat uttryck deruti kunnat bättre återgifva den grundtanke, som det innehåller. Frih. Baab: Då så många talare hafva yttrat sig emot de åsigter, som Hrr von Hartmansdorff och Lefre'n uttalat och sjelfva Hr von Hohenhausen till en viss del motsatt sig deras yrkande, så skulle det väl synas öfverflödigt att längre upptaga tiden med denna fråga. Men den är af vigt; den är icke, såsom en talare nyss yttrade sig, om Påfvens skägg, utan den kan verkligen gälla en högst betydlig indragning i vårt rörelsecapital. BorgareSt:s beslut innehåller, att om metalliska cassan icke uppgår till proportionen af 2 till 5, så får sedelstocken icke ökas, hvarken genom lån eller beviljande af creditiver. Om nu R. o. Ad. skulle fatta ett dylikt beslut, och detsamma genom förstärkta BancoUtsk. tilläfventyrs blefve R. St:s beslut, så får jag fästa uppmärksamheten på hvilken betydlig skillnad i indragning det skulle kunna åstadkomma emot hvad som BancoUtsk. i allmänhet har förordat. Det skulle nemi. kunna göra den skilladen, att när fonden sjönk under Den 16 April f. m. 445 förhållandet af 2 lill 5, så skulle 2| gånger summan sedlar behöfva indragas, i st. f. att BancoUtsk:s förslag innebär en indragning af en silfret motsvarande summa sedlar; och som 2| gånger äro mera än en gäng, så betyder det ganska mycket. Till stöd för denna åsigt hafva emedlertid åtskilliga satser blifvit yttrade, som väl tåla att närmare granskas. Så har t. ex.
För den nya tomtregleringen i Christianstad 15,555 16 » d:o d:o i Lidköping 15,555 16 » uppbyggandet af den år 1849 nedbrunna dei af sistnämnde stad 66,666 52 » utvidgningen och reparerandet af Wexiö domkyrka 20,000 — » uppbyggandet af nv kyrka i Lidköping 16,000 » d:o d:o i Knäreds 'församling 16,000 — Summa 5,455,980 44 4 |411,555 16 l Stockholm den 18 Augustt 1851. C. G. Stuar t. (Bilaga Litt. SI. till Ståts-utskottets Memorial, M 333). Återstoden af de under 1840 och 1841 samt 1844 och 1845 års riksdagar beviljade anslag för Folkskolelärare-seminarierna R:dr 1,600: stipendier åt elever vid dessa semi » » Dessa, vid 1831 års början, i Riksgäldskontoret innestående anslagssummor å ett sammanräknadt belopp af R:dr 83,763: 13. 3. anses dock, vid det i Stats-utskottets utlåtande JV2 98, sid. 6—7, anförda förhållande, icke behöfva upptagas bland Riksgälds-kontorets nu förestående utbetalningar. b) Vid samma tid befintlig återstod af de under 1847 och 1848 urs riksdag beviljade anslag för folkskolelärares aflönande R:dr 44,036: 34. 8. » Skollärare-seminarierna » 10,866: 32. — » stipendier åt skollärare-elever
Anckarsvärd, bar citerat ett anförande af Hr von Hartmansdorff vid en föreg:de riksdag, men Grefven bar ansett sig, till besparande af R. o. Ad:s tid, böra utesluta en del af delta anförande. Jag tror att tiden är ganska dyrbar, men jag tror att formerna äro också ganska dyrbara, och att man icke bör göra afseende på en fjerdedel» timma, när det gäller att fullständigt upplysa en sådan sak som den ifrågavarande. Jag skall derföre anhålla att få uppläsa ur 17 delen af R. o. Ad:s prof. vid 1834 års riksdag ettan - Den 26 Mars f. m. förande af Hr von Hartmansdorff, som angar en alldeles likartad fråga med den förevarande. ”Af de tlerfaldiga gånger förnyade öfverläggningarna i likartade frågor med den närvar, lärer R. o. Ad. nogsamt hafva inhemtat, att saken i sjelfva verket är tvetydig.' Det linnes grundlags§§ äfven såväl som praxis både för och emot. Onskligtvore således, att de värda ledamöter, som hysa stridiga äsigter, ej ville påbörda hvarandra orimliga eller öfverdrifna anspråk. När tvetydighet i grundlagen finnes, återstår endast att söka utfinna dess mening, utan alt förkättra hvarandras äsigter. För Frih. Cederströms och Hr Lagerhjelm» påstående talar visserligen 81 §, der det står: ”Detta Utsk. (nemi. Const.Utsk.), hvars pligt det vara skall att grundlagarna granska, äger rätt att hos R. St. föreslå de ändringar deruti, som det anser högst nödiga eller nyttiga och möjliga att verkställa. R. St. må icke å den riksdag, dä Utsk. någon sådan ändring föreslår, utan först å den nästföljande derom besluta. Om således meningen skulle tydas endast efter dessa ordalag, hade Frih. Cederström onekligen rätt, att då Utsk. framlagt ett förslag lill grundlagsförändring, skall det ovillkorligen hvila lill nästa riksdag. Jag har i ett föregrde plenum visat orimligheten af en sådan behandling hvad sjelfva saken angår, emedan ett förslag, som R.
Kollegium nu utsatte tiden för valförrättningarnes hållande, så visar det sig emedlertid, vid närmare granskning af förhållanderne, att valen utaf bruksägarnes Riksdagsfullmäktige till den i November detta år blifvande riksdagen likafullt komma att verkställas längre tid före sjelfva riksdagen, än som någonsin tillförne varit händelsen vid urtima eller lagtima riksdagar alltsedan år 1830, då representationsrätt inom Borgare-Ståndet först tillerkändes bergverkens ägare. Ty år 1834 börjades riksdagen den 15 Januari, och uti Kongl. Kollega kungörelse om valen, utfärdad den 26 November 1833, hade valdagen blifvit utsatt lill den 4 Januari 1834, eller II dagar före riksdagen; lill 1840 års lagtima riksdag, hvilken begvntes den 14 Januari, utgafs kungörelsen angående valförrättningarne den 22 Oktober 1839, och var valdagen deri utsatt till den 3 derpäföljde December, eller 41 dagar före sjelfva riksdagen; till 1844 års riksdag åter, som börjades den 11 Juli, hade bergsbruks-ägarnes riksdagsmannaval, genom kungörelse af den 25 Maj, blifvit utsatte att verkställas den 21 Juni och således 20 dagar före Rikets Ständers sammanträdande; men för innevarande års lagtima riksdag, hvilken är bestämd att taga sin början den 15 November, utsätter Kongl. Kollegii kungörelse af den 31 sistlidne Augusti valdagen till den 30 innevarande September, eller 6u dagar före den blifvande riksdagen, Stockholm den 13 September 1847. D. V. Tribler. F. A. Berndes. Adolf Hallgren. L. Åkerberg. 8 Bil. till RSt. Justitie-ombudsmans Embetsberättelse den 15 No v1847. Ank. den 27 Oktober 1847. Till Rikets Ständers Herr Justitie-ombudsman!