Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Majrts bemedling i ministeriel eller annan väg, för att till realisationens upprätthållande bereda Banken credit eller creditiv på utländsk ort, Fullniägtige eg» att om en sådan bemedling bos Kongl. Maj:t göra underdånig anmälan.” Slockholm den 21 Maji i835>. På Högloft. Ridderskapets och Adda» På FTogv, Prrsle-Ståndet* jueuumotei j v ucpiui CARL CLAES PIPER. Ledamöters vägnar i Ledamöters vägnar: SV. LUNDBLAD. På Vallöf!. Borgare-Slån de ta På ITederv. Bonde-Ståndelv Ledamöters vägnar G. ZANDER, ANDERS ANDERSSON - N. A. Heurlin.. Edian# till R. St, Fröt. i834 och 1835. C Smal. t Afl % Bav&tt tf.de Häftet.. STOCKHOLM, i835, hos J. A. Wuim», Sanco-VtshoUets Memorial IV.-o i5i. N:o i5i. t Ankom till Exp.-Utsk. dea 21 Maji kl. 7 c. m. Memoriali anledning af Höglojl. Ridderskapets och Adelns samt Högv. Preste-Ståndets Utskottet gifne åläggande, att inkomma med anmälan, huru Utskottet uppfattat Rikets Ständers beslut i fråga om Banco-Reglementets underdåniga öfverlemnande till Kongl. Maj:t. Under denna dag äro till Utskottet ankomne Protocolls-Utdrag af sistl. gårdag, dels från Höglojl.
Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, hållet vid allmän sockenstämma uti Häggenås sockenstuga d. 23 junii 1850. § 1. S.D. Emedan bonden Nils Nilsson i Backegård yttrat sin önskan att erhålla befrielse från befattningen att såsom god man biträda vid skiftes förrättningen, hvilken befattning han i 5 år innehaft och denna hans begäran icke kunde honom vägras, valdes nu i hans ställe till god man, bonden Nils Ersson i Gungård. § 2. Upplästes kyrkooch fattig-cassornas räkenskaper för förflutna året, hvilka godkändes och underskrefvos. § 3. Beslöts att af fattig-cassan skulle till nedanskrefne utfattiga tilldelas följande belopp, nemligen till Pär Stark i Storgård 1 r.d:r 16 sk. Pär Ed i Jonsgård 1 16 Ingeborg Pärsd:r i Storgård 1 16 Brita Jonsd:r i Kougsta 1 16 Gunnil Olsd:r i Långkälen 1 16 Bergs barn i Kougsta 2 Anna Larsd:r i Österåsen 1 16 Maria Mattsd:r i d:o 2 tillsammans 12 r:dr b:co In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, hållet vid allmän sockenstämma i Häggenås sockenstuga den 28 julii 1850. S.D. Valdes och befullmägtigades bonden Olof Johansson äldre i Österåsen, att såsom fullmägtig och deputerad för Häggenås socken, infinna sig vid gällstämman i Liths sockenstuga d. 4 instundande augusti, för att granska och verifiera afkortningslängderna och räkenskaperna å 1849 års krono utskylder. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, hållet vid allmän sockenstämma med Häggenås socken i dess sockenstuga, d.
Har inom anslagstiden, som räknas alt fortfara intill slutet af den för packhuslörvaltningen bestämda arbetstid å tredje söcknedagen från och med det anslaget skedde, någon till varans inlösande, på sätt föreskrifvet är, sig icke anmält, må vid tullberäkningen efter angifningen komma att bero, och varan, elter skedd klarering, af egaren disponeras; men eger inlösning på förenämnda sätt rum, skola tullafgifterna elter det derigenom uppkomna högre varuvärdet beräknas; och skall af inlösningssumman, hvilken den, som stannar för högsta anbudet, åligger att, sist innan klockan tolf nästföljande söknedag efter anslagstidens förlopp, i tullkassan nedsätta, varuangifvaren genast derefter utbekomma angifningsbeloppet, tillökadt med 10 procent, men öfverskottet, om sådant eger rum, tillfalla kronan och hälften ingå till det serskilda anslaget för manufakturernas befrämjande, under iakttagande af hvad i Wår nådiga förordning till förekommande af oloflig införsel och utförsel af varor i sådant hänseende stadgas §• 6. Föreskrifterna i senare momentet af nästförestående § tillämpas icke å redskap, machinerier och verktyg, som med Wårt och Rikets Kommerskol - 54 legii tillåtelse för inhemska näringar inkomma, — icke heller å brukade flyttsaker och resande tillhörige effekter, som icke utgöra handelsgods, och hvarmed förfares enligt hvad derom serskildt är eller varder stadgadt. § 7. På vederbörande fabriksoch handtverksföreningar ankommer att utse en eller flere personer i hvarje stapelstad, som ega att tillse del de till hvarje förenings yrke hörande varor blifva efter rigtiga värden och benämningar förtullade, och öfvervara alla stämplingar i packhusen; dock må dessa ombuds frånvaro icke hindra tullbehandlingens företagande och fortgång. Samma rättighet, i afseende å förtullningen af grof ull, tillkommer älven schäferi-egare och ullproducenter i riket. §8- Inkomna och till inrikes förbrukning disponerade utländska varor kunna till utrikes ort tullfritt åter utföras. § 9.
Antalet af färjor har utgjort 22, vid hvilka, med undantag af en, färjepenningar uppbäras till olika, men ganska måttliga belopp. Längden af indelade, med skjutsstationer försedda vägar vid 1860 års slut och antalet af vid samma tid befintliga gästgifverier uppgifvas i tabellen; och hafva vid 24 gästgifverier åstadkommits skjutsentreprenader, hvilkas verkan i allmänhet kan anses fördelaktig för de skjutsskyldige. På en del vägar är de resandes antal så ringa, att de skjutsskyldige icke funnit sin fördel vid att antaga entreprenörer. Kronobrefbäringen ordnas efter vederbörandes hörande vid Häradsrätterne och begagnas egentligen endast af kronobetjeningen på landet dels dem emellan och dels från dem till kyrkorna. Då åtskilliga förändringar med postskjutsen redan blifvit vidtagne och flere andra förestå, torde något yttrande derom för närvarande icke erfordras. Angående de uti Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes underdåniga Berättelser för åren 1846—1850 samt för åren 1851—1855 omförmälde jernvägar, nemligen emellan lastageplatsen Frykstad vid sjön Fryken och Lyckan vid Klarelfven uti Kils härad, emellan Christinehamn och Sjöändan vid Bergsjön i Ölme härad, emellan sjöarne Långban och Yngen, benämnd Lerviks jernväg, emellan sjöarne Yngen och Daglösen, emellan Lersjön och Daglösen, hvilken sistnämnde blifvit förenad med den näst föregående, 16 Wermlands län. Sjökommunikationer. Ångfartyg. Hamnar. Fyrar.
N:o 4. | t Friherre Wirféni Gujlaj Fredric: j Med erinran derom, att uti Högloft. Stats-i Utskottet finnas flere med det, i personligt afseende, så väl förtjente dubbla förtroende-kall, att såsom förut valde Revisorer, nu i egenskap af Utskottets Ledamöter deltaga i utlåtandet öfver deras förra arbete} med erinran tillika om de bifall Utskottet åt sine redan gifne utlåtanden förvärfvat, är det egenteligen icke någon ändring uti dess betänkande jag vid detta tillfälle påräknar att tillvägabringa, dess mindre som, efter arbetssättet inom RiksStånden, anmärkningar gjorda uti ett Stånd, blifva ändamålslösa, då samma mål utan erinringar afgöres f)fn 4 April f. m. 33 afgöres uti de 3tne öfriga; så att slumpen al« lena bestämmer, om de ens till pröfning förekomma. Men under utöfningen af det Embete, som blifvit mig af Konungen anförtrodt, har jag varit sky Idig inhämta någon kännedom 1 de ämnen, som utgjordt föremål för Revisorernes anmärkningar vid Statsverkets Räkenskaper, och för StatsUtskottets, i anledning deraf, nu afgifne utlåtande; och det är i följd af den, samt, jag bekänner det, äfven för att gifva en öppen gärd af högaktning åt de Herrar och Män. hvilka som bäst sysselsättas med samma arbeten som utgöra föremål för mine egne bemödanden, och med granskningen af mine handlingar som publik person, sorn jag tillåter mig framställa några olika tankar, hvilka utan tvifvel skola af dem med tillfredsställelse upptagas, enär de icke afse något annat mål, än sanningens och sakens.
Jag kan icke neka till att det förundrar mig att höra ett sådant yttrande af en man, som otvifvelaktigl begagnat många sådana personer. Jag hemställer till honom huruvida det kan anses vara en lycklig ställning för arbetaren att nödgas arbeta från kl. 4 om morgonen och icke hafva något annat att äta än litet sill och potates, och skatta sig lycklig (åtminstone under de sednare åren) om han dertill har tillräckligt bröd. Kan det anses vara en lycklig belägenhet att efter att hafva sålunda framlefva! sin lid under hälsans dagar, icke hafva annan utsigt, i händelse af sjukdom eller vid inträffande ålderdom, än att åtnöja sig med fattigvårdens knappa understöd, eller ock nödgas tigga sig fram? Jag tror det icke. Enligt hvad min erfarenhet gifvet' mig vid handen, måste jag bestrida att arbetsklassen i allmänhet må kunna anses i så goda omständigheter, att en arbetare med flit och omtanka årligen kan förtjena ända till 300 r:dr r:gds, såsom Hr Akerman anförde förhållandet vara. Matvara att det någon gång kan vara arbetarens lyckliga loll i Hr Åkermans ort, men uti min ort förtjenar äfven en god arbetare sällan mer än 150 å 160 r:dr nämnde mynt, n. b. om lian kan skaffa sig arbete för hela året, och likvisst anses arbetet betalas så bra i den orten, att arbetare tillströmma från det inre af landet lill kusten, der jag bor. Räknar man nu öfver, torde man finna huru knappt detta blir, då det skall fördelas på maka och barn. Hr Åkerman har förmodligen hört orätt då han 76 Den 8 April f. m. troll sig hafva förnummit att jag sagt, det jag afvisat dem som sökt arbetsförtjenst. Jag yttrade endast att jag många gånger under de sislförflntne svåra åren nödgats afvisa dem som sökt årstjenst. Jag liar expedierat många arbetare från min ort till den ort, der Hr Akerman är boende, hvilket han torde kunna vitsorda; och jag försäkrar all jag skall kunna skaffa ännu flere, som äro villige att utvandra till Norrland, om de kunna der förtjena 300 r:dr.
Fullmagt på Caracter för den, som förut ej varit i Kronans tjenst, skrifves på Charta till Sextio för Hundradet af den lön , som för lika beställning i Stat bestås. För den, som undfår Två eller högre Graders Caracter utöfver den värdighet, sorn åtföljer hans innehafvande Syssla, Trettio procent , och för den som under tjenstgöring hug - 74 BevillningsUtsk. Betänkanden. ras med en grads högre Caractev, lika med Fullmagfer å verklig tjenst i samma Grad. Resolutioner på Pension eller Donation , Som antingen efter Kongl. Maj:ts speciella förordnande, eller allmänna Författningar förlanes i gods eller penningar af publique medel, så vid Statsverket som af andre Publique Cassör och Fonder , när gåfvan i värde eller penningar går öfver Femtio Riksdaler, skrifvas på stämp* ladt Papper efter Sex för hundradet. Fattiga Enkor och Barn efter Civile och Militäre E mbetsmän och Betjente, som på dep allmänna PensionsStaten erhålla understöd, befrias frän Stämpladt Pappers afgift. §. 12. Enahanda grunder, som i nästföregående §. äro för Kongl Majtts Cancellie fastställde vid Befordringar, Transporter, Afsked, Byten och Caracterer, böra i der utsatte och tillämplige händelser lända till efterrättelse hos Hofoch ÖfverRätter , Collegier, RiksMarskalksEmbetet, ÖfverStåthållaren, AcademiatCancellererne, Kongl. Directioner eller Committéer, Landshöfdingarne , Ståthållarne, Directeuren vid Kongl. Spectaclerne, Befälhafvarne Och Ofverstarne, Consistorierne och andre Verk , af hvad namn de vara må , hvilka af Kongl. Maj t med Privilegier och TillståndsBref äro försedde , så väl som hos Magistrateme och de flere, sorn äga att genom Fullmagter , Constitutorialer eller ProtocollsUtdrag bortgifva Beställningar och Sysslor med verklig lön på Stat, samt afsked derifrån utfärda.
Såsom allmänt vilkor för erhållande af bidrag utaf det anslag, Rikets sednast församlade Ständer anvisat till löneförbättring åt folkskole-lärare, blef stadgadt, att vederbörande församling skall till sitt folkskoleväsendes årliga behof, hvarunder väl icke lärer böra inbegripas kostnaden för uppförande af skolhus eller andra tillfälliga utgifter, hafva förut tillskjutit ett belopp, minst motsvarande den församlingens förut anslagna andel i den personliga akyddsafgiften, eller den nuvarande folkskoleafgiften. — Af de flesta församlingar utgår redan ett tillskott till sådant belopp och det kan ej, då undantag medgifves fattigare församlingar, någonstädes kännas tryckande, om ett lika beskaffadt vilkor föreskrifves för undfående af understöd för folkskoleväsendets utveckling och förbättring i allmänhet, helst församlingarna enligt Folkskole-stadgan ega att för tillskottets utgörande välja flera särskilda grunder. Med anledning häraf och då någon annan färändring i nu gällande bestämmelser för erhållande af del uti frågavarande anslag icke synes af behofvet påkallad, vill Kongl. Majit, som äfven anser detta anslag böra vid dess nuvarande belopp, 75,000 R:dr, bibehållas, härmed föreslå Rikets Ständer, att, såsom vilkor för åtnjutande af understöd från Statens sida för folkskoleväsendets utvidgande och ändamålsenligare ordnande för framtiden, stadgas, att endast de församlingar, som för aflöning af lärare eller lärarinnor redan tillskjuta eller åtaga sig att tillskjuta ett belopp, minst lika stort med folkskole-afgiften, må af ifrågavarande anslag erhålla del, hvilken i sådant fall skall, såsom hittills, utgå med hälften mot hvad församlingarne utöfver berörde tillskott förbinda sig att i hvarje särskildt fall för angifna ändamålet lemna; Kongl. Majit dock, hädanefter som hittills, öppet lenmadt, att der särskilda förhållanden, ibland hvilka i främsta rummet bör räknas en församlings fattigdom, föranleda undantag från de stadgade vilkoren, ett sådant undantag bevilja. Hvad härutinnan blifvit föreslaget, skulle jemväl medföra den fördel, att det utan svårighet kunde utrönas, huruvida uti uppgiften från någon församling ett misstag liih. lill II. St.
Det kan nog falla sig svårt, ty det ena hushållet är litet, det andra stort och göromålen så o l i k a; men så m y c k e t kunde göras, att lönevilkor, permissionso c h arbetstimmar samt pretentioner på tjenarinnornas duglighet o c h karaktär kunde ställas någorlunda lika af alla matmödrar. E n årlig afgift skulle betalas af hvarje föreningsmedlem o c h skulle denna afgift användas till e n större premie åt de tjenarinnor, som tjenat sitt husbondefolk troget uti 5 år. Ja, myclcet godt skulle kunna uträttas genom en dylik » husmoderförening » och så väl matmödrar som tjenare skulle inse nyttan deraf. Laura F. anför ett exempel på en ung fru, som ej ansåg sina tjenarinnor oärliga, o m de tillgrepo sockerbitar, småbröd, kaffe e t c; den matmoder, som är så oförståndig, uppfostrar inga goda tjenare. V i tillrättavisa j u våra barn, om de taga något utan lof, hvarför skola vi ej göra det samma med våra tjenare? A r det icke en matmoders pligt att lära tjenarinnan, att husfaderns arbete o c h sträfvan bäst uppskattas o c h värderas genom matmoderns sparsamhet och bemödanden att på ett förståndigt sätt hushålla med de inkomster, som vinnas på bekostnad af mannens arbetskrafter och b e - k y m m e r för familjens uppehälle. D e t är husmoderns pligt att uppfostra sin tjenarinna till en duglig och sparsam hustru åt den arbetare, som en gång k o m m e r och beder henne hushålla med hans små inkomster och lätta hans arbetes m ö d a. D å gäller det för tjenarinnan att visa, om hon lärt sig sparsam het eller öfverflöd b ° s de matmödrar hon tjenat, ty på dessas lärdomar är det arbetarehustrun skall bygga sin husliga lycka.
Den mä icke äskas för Troupper, som ä nägon ort blifwa sörlagde, eller under Krigsrörelser 44 Expeditioner till Riks-StLnden. nyttjas, dä Trouppcrne böra utur dertill samlade Magasincr eller Förråd med deras bebos warda försedde. 8 75. De ärlige Markegangstaxorne skola upprättas genom Deputerade af alla Riks-Ständ, nämnde pä det sätt hwarjc Ständ särskildt för sig söreskrifwer; Hwad desse fastställa, tsenc till efterlefnad, sä wida es ändring deruti i behörig ordning sökes och winnes. § 76. Utan Riksens Ständers samtycke kan Konungen icke Län ineller utrikes göra eller Riket med ny Gäld belasta. 8 77. Kungsgärdar och Kungs-Ladugärdar med dertill lydande hemman och lägenheter, Krono-Skogar, Parker och Dsurgärdar, Kronooch Stall-Ängar samt Lax-Fisken och andra Kronans Fisken samt Kronans öfriga Lägenheter, mä Konungen icke utan Riksens Ständers samtycke genom försäljning, förpantning eller gafwa, eller pä nägot annat sätt, Kronan afhända. De skola förwaltas efter de grunder. Riksens Ständer derom söreskrifwa; dock att de Personer och Menighet er, som, efter hittills gällande Författningar, sädane Kronans tillhörigheter nu innehafwa eller nyttja, mä njuta laglig rätt derä till godo, samt att odlingar eller odlingsbar mark ä Krono-Skogarne mä i wänlig ordning, efter nu warande eller framdeles blifwande Författningar, kunna till Skatte försäljas. Bilaga till Mem. N:o I. 8 78. Ej uiä någon dcl af Riket kunna derifrån söndras, genom försäljning, förpantning, gäfwa eller ä annat dylikt sätt. 8 79. Ingen förändring i Rikets Mynt till skrot eller korn, det ware sig till förhöjning eller afslag, mä äga rum utan Riksens Ständers bifall; Konungens rättighet att läta slä Mynt dock oförkränkt. 8 80.
Sä har åtminstone händelsen varit med Götheborgs fästning, med Kalmar fästning och med Bohusfästet. — Neji hvai* ken äldre eller nyare tiders erfarenhet tillåter en föreställning, att Stockholm genom de föreslagna befästningarne skulle blifva mera ointagligt än andra fästningar varit det. De fleste Europas hu tvudstäder hafva också varit intagne, men utan att hafva blifvit förstörde. just derföre att de icke varit befästade. Jag kan således icke, ifrån någon synpunkt betraktadt, finna förslaget att befästa Stockholm annorlunda, än såsom säkerligen välmenadt, men icke väl begrundadt eller öfvertänka Man skulle alltför mycket aflägsna sig ifrån föremålet för den förevarande befästningsfrågan, om man genom den inlåter sig på frågan om en allmän försvarsplan för Sverige, hvarföre jag också på detina väg icke ämnar ens försöka att följa en föregående talares yttrande i detta afseende. Jag anhåller att, i anledning af hufvudstadens befästande i allmänhet, få i minnet återföra, hvad jag derom vid sista riksdag deu 24 Januari 1857 yttrade, pag. 92 3:dje Tom. af K. o. Adis 132 D (in lii April. protokr. Jag anförde härvid ett, litet utdrag utur Philosophie de la Guerre; Paris I 839 »De stora Europeiska htifvudstäderna hafva efter hvarandra under våra tiders krit; fallit uti fiendtliga arméers händer, med undantag af London, Petersburg. Stockholm och Constantinopel, men de tre första al dessa hufvudstäder :iro på sitt sätt otillgängliga för arméer, och endast politiken hindrade Ryssar och Egyptier att bemästra sig af den fjerde, de förstnämnda 1829, de sistnämnda 1833.» »Det lönar således mödan att undersöka, hvilken röle hufvudstadens i framtiden komma att intaga och om de böra befästas. Denna frågas lösning är enklare jin den vid första anblicken visar sig.
Jag vill endast fästa den siste värde talarens uppmärksamhet derpå, att om förslaget af alla Stånden ogillas, sä förfaller det och att här således nu ej varit fråga om annai än förändring i det förslag, Const.Utsk. framställer; således tror jag mig hafva haft rätt i min framställning. Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge sig böra förkasta det i förevar. 9:de punkt anmäldta förslag till ändring i 50 och 81 §§ Reg.F. samt 29 § 1 morn., 49 § 3 mom. och 73 § Riksd.ordn. Ropades starka ja, blandade med åtskilliga nej; hvarefter Hr Landtm, förklarade att han funnit ja hafva öfverröslat nej. Föredrogs ånyo och bifölls BankoUtsk:s d. 12 och 15 dennes på bordet lagda mern. N:o 5, i fråga om öfverlemnande från banken lill riksg:s-kont. af ett belopp, motsvarande Stockholms handelsocli näl ings-diskonIs, banko-diskontens samt Malmö låne-kontors reserv-fonder vid 1844 års slut. Vid föredragning af Bevilln.Utsk:s d. 15 dennes på bordet lagda mern. N:o 4, ang:de återlemnande af ledamöternas inom Hederv. BondeSt. Magnus Månssons från Östergöthlands och Ola Pehrssons från Blekinge län motioner, om ändring i nu gällande föreskrifter, ang:de stämmoböternas fördelning, biel' delta mein. ånyo bordlagdt, på 204 Den 19 Januari c. m. begäran af Frih. Cederström, Jakob, och Hr von Hartmansdorff, A ug. Föredrogs Bevilln.Utsk:s d. 15 dennes på bordet lagda mern. N:o 5, ang:de återlemnande af K. M:s nåd. propos, rör:de befrielse för de vid K* M:s beskickningar å utrikes orter anställde embetsoch tjenstemän från bevillning å den del af deras aflöning, sorn utaf Norrska statens medel bestås. ) Frih.
Anmärkningsvärd! härvid är det serskilda undantaget för städerna (§ 8). 7:0 i3 Stadgandet, att, i händelse flere vid Riksdagsmannaval a} land erhållit lika många röster, ny omröstning skall anställas, icke emellan alla dessa, utan endast emellan dem, som äro i Länet bosatte (jse § 28): hvilket dock icke rätt sammanstämmer med den grundsats, som blifvit i Memorialet N:o 38, pag. 5i, uttalad, icke eller med hvad för stad i dylikt fall är föreskrifvet 16), icke eller blifvit af något enda Riks-Stånd förordad t. 8:0 Ett fullkomligt upphäfvande och uteslutande af hela § 34: — i någon gensägelse hvaremot § 3i numera förmår, att alla Riksdagsmannaval skola ske för öppna dörrar. Uti Memorialet N:o 68, utan föregångna anmärkningar och blott på förmenta osvikliga theoretiska grunder: 9:0 Indragning af hela det nuvarande samt i 65 §. af den omarbetade Regerings-Formen ännu qvarstående Constitulions-Utskottet: .— i stället hvarför tillstyrkes tillsättandet af ett Grundlags-Utskott, uteslutande sysselsatt med våra Grundlagars idkeliga förbättring, och ett Gransknings-Ulskott, hvilket skulle ega att genomgå så väl Stats-Rådets protocoller, som ock desslikes Statssamt Riksgälds-Verkens handlingar och räkenskaper. Tior till Coust itutions-Ulskottels Memorial, N.-o 85. 45 10:0 Stats-Utskottels deraf följande befrielse från all gransknirigsåtgärd, rörande Statsoch Riksgälds-Verkens förvaltning, ehuru det icke desto mindre skulle tillkomma detta Utskott, att utreda, grafiska och uppgifva samma Verks tillstånd och behof. 11:0 Uppdraget åt de fyra Riksförsamlingens fördelningar, som benämnas Stats-, Banco-, Lagoch Expeditiöns-Utskott, att, sammanträdande till gemensam öfverläggning och beslut uti en af 62 personer sammansatt conclav, slita förefallande tvister om Grundlagens rätta tillämpning.
Dfwerfcraij från £ajtertngé*£åttgt)en uti DI. DI. ©taö för år 18.. Slutat ©Eattitytbiije efter a Strt. ©om betala för §aftigljeter, gabrtfö* odj annan De evel fe: JbanölanDe o 00 ©fepp& od) 2lngfart»)gö*egare . 00 <$gare af ©feppémarf od) gabrtfer . 000 •Öanbtmrfare od) borgare i allmänhet 000 ©tånööperfoner rneö flere . 000 0000 €tnbeté< ocb £jenftemän,. forn betala 2 Sen ©fattjlpl biges 3lamn oct) Saracter. ©rojjfjanbtaren 31. 31. fjebamot uti St, 31. Sirecticn. Slntecfningar för beräfnanbet of 35entillningen. Sftto io. Stfgift af tpaitbel, SabrifS od) annan rörelfe. © C2> Ö S2> rzf © <Si. Sb CXT" o <§a< ji Jg0 &© n*_ w J Stfgift af Strrenbatorer af ©tabsjorb. Xaperingg Stnmärf ning: S öfrigt fiola gormulairen för Saitbet, uti be betar, font för ©tab öro lämplige, tjena till efterrättelfe cd) iafttaganbe. (26) »ib. till St. ©t. gjrot. 1834 & 1835. 2 Sanbet. a&wiHning&görorbningen. (gummarp Utrdfning öfwer ^erfottfuj Afgift efter i %xt af 1835 åré S8ettuttnuu$»©tafc<ja uti £än för år 18.. R<*