Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Utdr. d. 24 October 1823. dags Ordningen, Ståndet tillkommer att få denna fråga af Förstärkta Stats-Utskottet afgjord, i följd hvaraf Bevillnings Utskottet ålägges, att för sådant ändamål upprätta förslag till Votering-Proposition och detsamma till Riks-Slånden ofördröjligen inlemna: 4-'de Puncten. På enahanda skäl, som vid i:sta Puncten är anfördt, later Borgare-Ståndet äfven vid Utskottets yttrande i 4;de Puncten hero. 5:te j 6:te och y:de Punct erne. De föreslagna Voterings-Proposiliongrne gillas till pröfning i Förstärkta Siats-Utskottet. 8:de Puncten. Som det, enligt åberopade §§. i Grund-Lagen, är BorgareStåndets ovilkorliga rättighet, att af Förstärkta Stats-Utskottet få särskildt pröfvad hvarje del af Tull-Tariffen, hvaruti Ståndet fattat olika Beslut emot de öfriga Rik s-Stå uden , samt således den föreslagne 7:de Propositionen är rakt stridande emot Grundlagen, så förkastas dennna Proposition, och anser Borgare-Ståndet omröstning ovilkorligen höra anställas öfver de nästpåföljande Propositionerne, uti hvilka dock, i öfverensstämmelse med Borgare Stån - Prot. Utdr. d. 24 October i8a3. Ir97 Ståndets skiljaktiga Beslut, böra iakttagas följande ändringar, nemligen: I r i:te Propositionen tillägges ”Långor:” I i/jrde förändras orden ”färgadt Garn” till ”färgadt Bomullsgarn I aoide förändras orden ”inkommande Bomulls-väfnader,” till ”följande inkommande Bomulls-väfnader I 2irsta förtydligas orden ”ali annan Bark än Eke,” till ”Bark af alla slag.” Och skulle de öfriga Piiks-Stånden inbjudas att sig med Borgare-Ståndet i dessa Beslut förena. S. I). Upplästes Ilögv.
Artister man Lön och ftin icke aro Borgare: i Siu Classen so, 27, 2», 16, 12, 8, 4R:d. Auctions-Betjente: se Städerncs Betjente. Lecjenter eller Lakejer i lagstadd tjenst 2: — Hyr.Lakejer —" — 4: — Bokhandlare anses lika med Handlande. Boktryckare lika med Manufacrurister. Byggmästare, Skepps, i Städerne: i Fem Classer: 40, zo, 20, 15, io R:d. Öfrige Byggmästare lika med Handtwerkare. Chirurger med practik samt Badare och de fom halla Badstuga: I Tre Classer, 22,10, 5 R:d. Lollecrörer erlägga Bewillning af deras Inkomst i lika förhållande ftin för Embets, och Tjensteman är fastställdt, och böra genom bewis af Nummer-Lotteriets Hufwud-Contoir styrka beloppet af den för det föregående aret uppburne provision. Direktörer, Theatrewid andre an Ko - nungens Spectacle, erlägga ärligen 2; R:d. Och dessutom för hwarje Representation i Stockholm och Götheborg — 4: — samt i Landsorterne 2: —- Skolande Direktörerne, innan de fä afresa fran Staden, förse sig med wcderbörande Uppbördsman - r?Z4 Den »8 Augusti. man§ qvlttence, att Representations, afgiften blifwit erlagd, och hwilket a det stalie, dit de stg begifwa, mäste uppwisas, innan något Spectacle der får gifwas; Äswensom bewis öfwer erlagd Bewillning för det löpande aret efter derföre ställd säkerhet, pa lika sätt och med samma willtor, bör upptes.
St:r godkände åsigter, ändamålet i mera fullständig måtto skall ernås, böra ifrågavarande Lån-anstalter helst finnas på spridda trakter inom Hufvudstadens område, men hvilket ändamål skulle motverkas, örn LombardLåne-rörelsen kom - Betänkanden, N:s 37G, 377. 34g komrae att bedrifvas af en enda Entrepreneur och på ett enda ställe. På grund häraf, anser Utskottet sig icke till* ständigt att tillstyrka R. H. St:r, att förändra deras, i afseende på dispositionen af GeneralAssistanceGontoirets fasta Egendom, redan fattade beslut. Reservation: Af Hr Lundgren.- Med afseende på de i K. Mits Nåd. Skrifvelse upptagne skäl och omständigheter, anser ja? böra tillstyrka R, II. St:r att bifalla K. Mits Nåd framställning. N:o 377* Utlåtande öfver Hr Hjertås, Gustaf Adolph, från H. R. och Adeln remitterade Motion, att, till hästafvelns förbättrande, medel måtte, i mån af behofvet, få, under vissa bestämda villkor, lånas utur den uti RiksgäldsContoiret befintlige, så kallade HingstMedels-Cassan. M edelst utdrag af H. R. o. A:s Protocoll för den 3 sisth November, liar till Utskottets handläggning blifvit remitterad Hr Iljerias, Gustaf Adolph, motion, af innehåll: att, sedan, genom 3:ne Stånds beslut, Utskottets Betänkande, rörande Hästafveln i Riket, nu mera kan anses vaia af R.
ST -3 N:o Anmärkningar, anledning dertill, i fråga: ler straffränta för längre tid, än Kongl. Kungörelsen af den 14 Januari 1824 medgifver 4'o om ett, för beklädnaden vid Lifgardet, regementet gifvet och derefter afskrifvet penningeförskott • 5:o om en, den värfvade delen af Arméens och flottans manskap beviljad befrielse frän afgiften till Folk-undervisningens befrämjande 6:o om Öfver-Direktören vid Technologiska Institutet, C. M. Schwartz, vid afskedstagandet beviljad pension . 7lo om beviljad ersättning för Norrska korvetten Örns deltagande med åtskilliga Svenska Krigs-fartyg uti en expedition till Medelhafvet år 1837 8:o om beviljad förhöjd tjenstårsberäkning för en af Dupplikanterne vid S:t Clara högre Lärdoms-skola i Stockholm 9io om en åtgärd i afseende å Vakansbesparingen af Sekreterare-lönen i Justitie - KanslersFxpeditionen vid denna tjensts sedn.isle ledighet Anmärkning sanledning ar, Stals-Utskottets till Konstitulious-lJtskottet remitterade anmälanden derom, igenfinnas i 4 Sami. 1 Aid. Annex mensaloch stom-hemmans lösande till skalle Anslag af Kronohemman att derå uppföra skoleoch fattighus Apothek, anläggande deraf i Hemsö Socken på Gottland Arbets-för tjenst, åt fattige, anslag för beredande af . Arbetsoch stra/f-kolonier, anslag för bildande af Svar på återremiss Arf, ang:de upphälvande af författningarne om tionde-pennings erläggande för arf, som föres utom Stad, se Tionde-penning. „ om oäkta barns rätt derti l efter n der, se Oäkta. Arfvejord, äng d förbud alt densamma genom testamente bortgifva, se Årfda0 alk en. n ang:d vederlag då den blifvit såld, År fda-Balken. N:o I Sid. Riks-Ståndens Beslut. Ridd. o, Adeln. Preste Ständet.
Af de tili ärendet hörande handlingarne inhemtas: att det för omkring 30 år sedan genom enskilda sammanskott uppförda gymnastikhuset blifvit beräknadt att rymma endast 50 lärjungar; att det nyligen uppförda och knappast ännu till alla delar fullbordade lärohuset befunnits till utrymmet redan så trångt, att de endast till genomgång beräknade tamburerna måst begagnas såsom lärorum under alla de timmar, då humanister och realister inom samma klass bort hvar för sig undervisas; att detta hus dessutom saknade nödiga rum icke blott för bibliothekets och de naturhistoriska samlingarnes förvarande, utan ock för Kollegii sammanträden och för vaktmästaren; att Umeå samhälle för ifrågavarande lärohus redan gjort betydliga uppoffringar och för dess slutliga fullbordande måste vidkännas ännu återstående dryga kostnader; samt slutligen att i Hernösands stifts allmänna byggnadskassa icke funnes några medel för ifrågavarande ändamål. Uti häröfver inlördradt utlåtande har Eforus öfver stiftets läroverk i underdånighet anfört, att, då hvarken gymnastikhuset eller den nuvarande läroverksbyggnaden blifvit uppförda i beräkning att deruti inrymma lärjungarne vid ett fullständigt högre elementarläroverk, samt dertill komme att lärjungarnes antal sedan slutet af läse-året 1858—1859 ökats från 94 till 163, till följd hvaraf behofvet af utvidgade gymnastikoch lärorum för läroverket syntes vara gifvet och ådagalagdt, funne Eforus, helst stiftets byggnadskassa alldeles saknade tillgäng till bestridande af någon kostnad i berörda hänseende, sig böra tillstyrka nådigt bifall till ansökningen, så vidt den afsåge nådig Propositions aflåtande till Rikets Ständer om anslag för ändamålet; hvaremot Eforus Kongl. Maj:ts Nåd.
B, 512. XVIII. E. 117. N;o 358. i anledning af RiksStåndens olika beslut, i fråga 0111 bestämmande af arfvode för StatsCommissarien Tauvon. XVII. B. 32, 33. A. 35. A. 471- B. 5i2. ( 212 ) StalsUtskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: N:o 35g. i anledning af återremiss å N:o 297. XVII. B. 164. A. 4°5. — N:o 36o. i anledning af återremiss å N:o 3i5. XVII. B. 164. A. 4°5. •— N:o 365. angående resultatet af StatsRegleringen, samt om några stadganden att intagas i Reglementet för RiksgäldsContoret, XVII. A. 469* B. 5i2. XXII. — N:o 366. i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående upptagande af lån till befrämjande af HypotheksFöreningar. XVII. 470. Å. 474’ ®* 512. XVIII. U. 211, 276. XIX. 46- A. 58. Å. 573. A. 58o. XXI. B. i58, 206. A. 3o4, 323. XXII. A. 3. E. io5. -— N:o 367. i anledning af RiksdagsFulImägligen från Elfsborgs Län Anders Danielssons förslag till upptagande af inhemska lån, för att till Jordbrukare utlånas. XVII. 47°.
Han för fin tjenstgöring erhäller, skall i en tidepunct som denna det kanske icke innefatta någon obillighet, att Ridderskapet och A eln wiotager samina beslut som Wällofl. BsrgareLtändet sages hafva fattat, nemligen att det isräga warande nädäret för Slaten icke kan äga rum, wid någon systia eller penninge, lön, Den i4 November. 69Z lön, utan endast wid de större indeld a Civil Milikair och Ecclejiastique löner. Jrg anser ett Nädär wara bet mest indirekta och minst tryckande satt, hwarmed tjensteman i behofwets stund kunna deltaga i S alens börda, och jag tror mig kunna förespå en bedröflig wisthet derom, att Jordbrukares och andra Fo!kClaste»s befattning icke kan stadna wid ett förhållande, som med werkelig billighet och rättwisr more närmare förenligt. Slutelkgen bör jag lillkärrnaqiswa, det jag aldrig gillat mindre yrkat Bewillnings erläggande af penningelöner. Zriherre Lesterstköm, flacob: Dä Z6 T af Regerrugssormen tilläter att Ulffottens första förstag kunna genast antagas eller förkastas, anhäller jag af Herr Grefwe» och LandtMarstalken om proposition trll afstag pä SlatsUt,kottets ProtocollsUtdrag. (strefwe De la 6arstie, ^acob: Da den gansta wista hemställan är förestagen, att Ridderstapet och Adeln kunde lika med BorgareStändet anse alla löner under 6oo Riksdaler böra komma utom nädärs beräkning, synes mig redan en sädan anmärkning gjord, som fordrar att StatsUtstotters utlätande bör ärerremitteras. Ropades Ja och Nej. Herr Grefwen och LandtMarskalken: I anledning as stadgandet i gd K Regeringsformen, lärer ej annan proposition kunna göras an till Bifall , xä StatsUtstottetö ProtocollsUtdrag. Bliswer Ridder - ^sö
Också slår jag fast dervid, att det vore af R. o. Ad. föga värdigt att handla egennyttigt, och egennyttigt måtte det väl vara, att blott för sin enskildta fördel bibehålla en sak, som menligt inverkar på andras rätt och fördel, och hvad annat skäl än denna R. o. Adis enskildta fördel har väl blifvit förebragdt? Intet mine Hrr. Hr Printzensköld: Då Hr Gripenstedt såsom skäl för sin mening anfört det stora besvär, som Hofrätterna låra hafva med ifrågavar:de bouppteckningar, så får jag deremot, med den erfarenhet jag derom eger, anföra, att dessa bouppteckningar, de må vara huru vidlyftiga och huru ringa som heldst, så medföra de dock ej något vidare besvär för Hofrätten än att de, vid anmälan, införas i prot., hvarefter notarien blott utfärdar ett, på en 31* 484 Den 7 Juni. sida gående, utdrag af prot., såsom bevis på att bouppteckningen blifvit förrättad. Jag hade ej trott att Hr Gripenstedt skulle såsom skäl anföra egennytta hos R. o. Ad., och att andras rätt härigenom skulle blifva förnärmad. Må man bevisa att andras rätt härigenom är förnärmad, dä först kan det vara skäl att afhända sig denna rättighet, men så länge inga andra skäl derför anföras, än de som hittills blifvit andragna och hvilka blifvit vederlagda derigenom, att det ligger i öppen dag att deras rätt, hvilka skulle vara förnärmade, kommer att oförminskad qvarstå; så anser jag det ingalunda vara någon egennytta att bibehålla den förmån man eger, utan endast ett hyllande af en sats, som från sekler gjort sig gällande: att R. o. Ad. såsom Stånd skall lyda under högre domstol än de oprivilegierade Stånden. Frih. Rehbinder:
Jag vili visserligen icke bestrida återremiss af Utlåtandet, ehuru det efter min åsigt innehåller vederläggning af allt hvad som deremot blifvit anmärkt, eller de respective Talarne önskat böra deri innefattas; ty hvad som blifvit ordadt om rätt till omsättning af de lån Ekonomiutskottet å ritorr spannemål tillstyrkt, hörer egentligen till det reglementariska, hvaröfver BancoUtskottet bör utlåta sig, och hvilket torde vara så mycket vådligare att bifalla, som spannemålens värde är underkastadt betydliga förändringar, och säkerheten oundvikligen torde fordra, att inga omsättningar af lån å denna vara tillåtas. Herr Munck af Rosenschöld har, till skäl för återremiss, i första rummet anfört, att Motionen blifvit remitterad lill gemensam handläggning af Bancooch Ekonomiutskottet). Af ifrågavarande Utlåtande upplyses likväl orsaken, hvarföre Ekonomiutskottet varit nödsakadt att ensamt inkomma med utlåtande öfver Motionen, enär Utskottet icke haft någon magt att tvinga BancoUtskottet till sammanträde med sig. Som samma hinder lärer qvarstå, i fall ärendet återförvises, torde denna anledning dertill icke vara tjenlig. Den andra orsaken, hvarföre samme värde Talare an - Den u December F. in. 17 ansett återremiss erforderlig, var, att Ekonomiutskottet skall hafva saknat kännedom om befintligheten af de tre millioner, som dertill kunna användas. Då Ekonomiutskottet beslutade att tillstyrka belåningsrätt på ritorr spannemål, har det hufvudsakligen afsett den fördel, som deraf skulle uppkomma för spannemålshandeln, särdeles i Rikets sädesrikare landskaper, såsom t. ex. Skåne, om de handlande i stapelsläderne ägde rätt, att i vanlig Discontväg belåna spannemål; och då man icke med vanlig Discontväg nödvändigt tänker sig vilkoret af omsältningsrätt, hvilket dock icke dermed är oskiljaktigt förenadt, förfalla alla farhågor för förluster genom denna varas belåning. Af de värde Ledamöter, som yrkat återreraiss, har, så vidt jag kunnat fatta, endast Grefve von Rosen påstått omsättningsrättigheten af ifrågavarande lån.
Jemte erinran om de flera förslag, som blifvit framställda för bebyggandet af ifrågavarande plats, hvilken äfven är nog rymlig alt medgifva byggnadens förläggande på tillräckligt afstånd från omgifvande hus, så att de mest tillfredsställande anordningar kunna träffas för rummens upplysning och för säkerhet mot eldfara, och återkallande i Rikets Ständers minne, hurusom de kommitterade, hvilka erhållit nådigt uppdrag alt yttra sig angående den för National-musei-byggnaderi lämpligaste plats, efter del grundens beskaffenhet blifvit undersökt och närmare bestämd genom pålningsprof, förordat denna del af Carl XIII:s torg såsom den mest passande till plats för ett sådant museum, samt med förmälan att, sedan dels nämnde museum blifvit förlagdt på ett annat lämpligt ställe, dels (lere personer, som derefter sökt tillåtelse att använda den ifrågavarande byggnadsplatsen för åtskilliga uppgifne ändamål, försummat att fullgöra vilkoren för dylik öfverlåtelse, dels ock slutligen den gamla f. d. arsenals-byggnaden, som icke längre kunde underhållas, blifvit från stället bortröjd, Öfver-intendents-embetet redan uti underdånigt memorial af den 12 April och den 20 September 1853 framställt de fördelar, som den oftanämnda platsen erbjöd för ett nytt Riks-arkiv, men att Kongl. Maj:t, som då, så väl med anledning af någon betänklighet i afseende å byggnadsgrundens beskaffenhet, som med hänsigt till det trängande bebofvet af åtskilliga andra anslag, uppskjöt frågan om ny Riks-arkivs-byggnad och i stället under den 18 April 1854 till Rikets då församlade Ständer aflat Nådig proposition om tomtens upplåtande på Stals-Utskollels Utlåtande JY° 148. (Fortsättn.) längre, men viss bestämd tid, åt enskild person, hvilket förslag
p wedora, hustru till Clemens, drängen på bondgården, hade just t g s l ~ ~ t sopa a t sin koja. Sedan hon, utan minsta tanke p8 att kasta ut dein, sanilat i ett hörn de sopor, som Iigo och skrapade p&amp; lergolfvet, kastade hon potatisskalen i en balja, full med diskvatten, och efter att oförmärkt ha stuckit detta, för kon afsedda förråd, under en bank, tilltäppte hon med en briidlapp öppningen i ugnen, der tvenne lerkrukor iimeslöto middagsinnten, som hon redan lagat åt sig och de sina. I den ena af dessa krukor fans en barszez af jästa hstbetor och bodwina, i den andra korngryn, blandade med p o k i s, d. v. s. enligt bruket hos bönderna i dessa trakter, en syrlig och en söt ratt. De skulle ätas först till middagen, ty ännu var det allt för tidigt på morgonen för ett sådant mål. Men Chwedora fick icke stadna hemma. Hon skulle helk dagen rensa i köksträdgirdarne på herrgarden, och Clemens, hennes man, hade redan en tiinine varit i arbete, med att plöja fälten, för höstsiddeil. Det var en stor och stark ung bondqvinna. De harda landtgörom8len hade brynt och förtorkat hennes hy och hiinder, som ännu vid denna tiinine på dagen vor0 rena, ty hon hade tvättat sig i brunnen, d3 hon hemtade vatten der. 1 % kindernas tjocka och solbrända ytterhud lyste varina och rosiga toner igenom. Med sin låga panna, uppnäsan och de tjocka läpparne, med sina breda skuldror och stora, platta fötter, var hon visserligen icke vacker, men strålande af helsa, kraft och friskhet. Heimes dragt bestod af en kort brokig kjortel, ett lintyg af groft lärft och ett stort, randigt förkläde, fästadt med ett l h g t, stelt bälte, som gick flera gånger om lifvet, och hvars M i n e Urzeszko är Polens förnämsta nuvarande skriftställarinna.
S. D. Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets sedan den 8 i denna månad på bordet hvilande Utlåtande N:o 19, i anledning af väckt motion om ändring i Tull-författningarne, förklarade Ståndet, att samma motion borde af Bevillnings-Ulskottet behandlas. S. D. Då nu åter föred regos Lag-Utskottets den 8 i denna månad på bordet lagde Utlåtanden N:o 20, i anledning af väckt motion om ändring i sättet för Landsoch Stads-Fiscalers tilloch afsättande; samt N:o 21, i anledning af väckt motion om ny Consuls stadga, fann Ståndet skäligt förklara, att de i dessa Utlåtanden omförmälde ämnen borde af Allmänna Besvärs-och Ekonomi-Utskottet handläggas. S. D. Biföllos Stats-Utskottets, sedan den 8 i denna månad på bordet hvilande, nu åter föredragne Utlåtanden N:o 34, i anledning af Professorn E. G. Gei jers motion om inköp och inredning af tjenlig iocal för Riks-Archivet; och iN:o 37, angående yrkad befrielse från vägpenningar för dem, som vintertiden begagna den i Jemtland anlagda nya väg till Norrska gränsen. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Kongl. Maj:ts, genom tillförordnade Hof-Can/.leren, denna dag aflemnade Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af den 24 nästlidne Mars, med öfverlemnande af förslagen till ny Civiloch Criminal-lag. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets den 8 i denna månad på bordet lagde Betänkande ]N:o 22, i anledning af väckt motion om tillägg till 17 Cap. 32 §, Rättegångs-Balken, sådan den lyder i Kongl. Förordningen den 20 Januari 1779, fann Ståndet skäligt samma Utlåtande bifalla. Fröt. Från Högloft.
Ekonomiutskotten icke kunna tillstyrka inrättandet af dubbel Postgång på andre orter, än hvarest den nu utgöres ; Äfvensom Utskotten icke finna lämpligt , att föreslå någon utvidgad Communication emellan Länen genom KronoBrefbäring , enär inskränkning i detta för Allmogen så tryckande onus redan vid 1815 ars Riksdag varit föremål för Riksens Höglofl. Ständers underdåniga önskningar och dessa äfven under innevarande Riksmöte blifvit förnyade uti Allmänna Besvärsoch EkonomiUiskotiets Betänkande den 26 sistledne Januarii, deruti, bland annat, jemväl tillstyrkes, att KronoBiefbäringen endast 2:ne gånger i veckan må utgöras , med undantag af vigtigare tillfällen , såsom då fråga är om DurchMarclier , KronoSkjutsningar m. m. Rörande 2:dra Puncten af Memorialet, eller yrkad rättighet för en hvar, att till EmbetsVerken med Posten öfversända sådane handlingar , sorn endast fordra deras inlemnande , är det Utskottens öfvertygelse, att detta Förslag, långt ifrån att medföra de allmänna fördelar, Memorialets Författare afsett, endast skall mångdubbla EmbetsVerkens i sednare tider nog förökade göromål, bereda tidsutdrägt och vidlyftiga omgångar, i den händelse omständigheterne skulle påkalla vidare upplysningar , än de sorn handlingarne kunna lemna , samt tor hända äfven gifva rum åt missbruk och verkliga förluster , härledande sig från en enfaldig Rättsökandes oförmögenhet att bedomina hvad annan åtgärd dess sak kunnat fordra, än handlingarnes I20 Bevillnings• Och BesvärsUtsk. Betänianden, blotta öfversändande: Och på dessa grunder kun-, na Utskotten icke tillstyrka någon förändring i den praxis, som vid Besvärs fullföljande emot Landshöfdingarnes Utslag eller andia handlingars iplempande till EmbetsVerken hittills varit antagen.
Af hvad nu blifvit anfördt, till svar å de gjorda anmärkningarne, hämtar Utskottet anledning att ytterligare tillstyrka antagandet af de uti Utskottets Betänkande N:o 20g uppgifna grunder, hvarefter f. d. Magasinsfondens och Creditiv-fondens utestående fordringar, med undantag af de för hvilka serskilta föreskrifter blifvit stadgade, må behandlas och om så skulle påfordras, utan afvaktan af R. Sttrs medgifvande, äfven kunna afskrifvas. I anledning af den erinran Riksdagsfullmägtigen Casper Wijkman meddelt om Utlåtandes afgifvande öfver vederbörande Läns-Styrelsers förvaltning af de till deras disposition, i följd af 1826 års missväxt, anordnade Creditiv-medel och Spanmålstillgångar, åberopar Utskottet Betänkandet N:o 208, der Utskottet pag. 336 och följande, uppgifvit hindren för en sådan gransknings anställande. Slutligen får Utskottet upplysa att Betänkandet N:o 209 blifvit bifallet af Högv. PrästeStandet samt af Yällofl. BorgareStåndet d. 14 sisth Augusti. Utlåtande, i anledning af f. d. Kammereraren vid Götha CanalBolags f. d. DiscontContoir i Götheborg C. A. Iggeströms till 436 St als-Ut skot tets Utskottet ingifne Ansökan, i afseende på dess uppbörds brist. (R:gs-A.) Uti en till StatsUtskottet ställd skrift, liar förre Kammererare!! vid Götha CanalBoIags f. d. DiscontContoir i Götheborg G. A. Iggeström andragit, huruledes, efter det å den Cassabrist, sorn han, under sin tjenstetid, sig åsamkat, afskrifning skett dels för den, vid sisth Lagtima Riksdag, af R.
Ridd. och Ad. d. 19 Juni» Högvörd. Prest-Ståndet d. 20 Vällofl. Borgare-Ståndet d. 19 Hederv. Bonde-Ståndet d. ly t Vördsamt Memorial! Rik iksdags - Fullmägtigen från Jönköpings Litti Ruders Sandsten haf uti ett till Hedervärda Bonde - 67S Den 19 Juni. de-Ståndet ingifvet och till LagUtskottet remitteradt Memorial på anförde skäl yrkat ändring och upphäfvande af allmänna Lagens stadgande i 23 Capitlet 4 §. Byggninga r Balken, att i hvarje Socken der det tarfvas och ske kan, alle som der bo och jord äga, skola, hvarefter egodel sin, bygga en vargagård eller vargagrop och den uppehålla; hvarjemte blifvit förslagit, att på de orter i Riket, der vargar finnas, Sockneboerne borde i stället årligen upsöka skadedjurens hiden till affödans utrotande, äfven som att ejuar något större kreatur af odjur skadas, det borde åligga Sockneboerne att gemensamt deltaga i er-’ sättningen af förlusten. Dessa ämnen, som äro af Oeconomisk beskaffenhet, har Lag - Utskottet ansett sig böra i förening med Allmänna Besvärsoch Oeconomi^- Utskottet till pröfning företaga, på hvilken grund de ock uti dessa Utskott till handläggning förekommit, som deröfver stadgat följande yttrande5 En längre tids erfarenhet har styrkt, att injj fattning af varggård och varggrop icke kan anses såsom fullkomligen verksamt medel till ska-’ dedjurs utrotande, samt att de ingalunda till sin nytta svara emot den kostnad och tidspillan af dagsverken, som genom deras upprättande och vidmakthållande förorsakas, utom det jemväl anläggning af varggård medför betydlig åtgång af duglig skog.