Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För att bereda tillgång på nödige och njUtige Skol-Bö^ker, har Kommittéen gått i författning om sådähes Utarbetande i dé ämnen, der de hittils saknats, och, för ätt lätta utgifvandet, så väl af desse, söm redan befintlige böcker af samma slag, hat Komrnittéen i Underdånighet begärt, och af Stats-médlen erhållit ett förskott af Femtusende Riksdaler Banko, hvilket återbetalas i den man böckerne försäljas. Till undervisningen i Gymnastiken har Kongl. Maj:t äfven sträckt Dess omsorg, samt för Konungens Nåd. Berättelse 17 för Central-Inslitutet låtit utfärda Nådigt Reglemente. Kongl. Musikaliska Akademien har, efter samråd med Uppfostrings-Kormnittéen, åtagit sig utarbetande af en Lärobok försängen, jemte tjenlig Choral-samling. Philosophie Magistern Svensson har med reseunderstöd blifvit afsänd till England, för att inhämta närmare kännedom om Bells och Lancasters bekanta undervisnings-rnetod. Till inrättningen af en Elementar-Skola i Askersund, som bär namn af Prins Oscars Elementar-Skola, har Kongl. Maj:t lemnat Nådigt bifall, och med välbehag ansett de Skolor, hvilka i Församlingarna blifvit stiftade. För särskilde InvalidArbetsoch Korrections-hus, i Upsala, Nyköping, Uddevalla, Fahlun, samt i Skaraborgs och Wermelands Eän, hafva Reglementen blifvit af Kongl. Majit pröfvade'och stadfästade, äfvensom större eller minder summor, till desse inrättningars befrämjanjande, af allmänna medel anslagne Kongl. Majit har äfven i Nåder bekräftat de Fattigvårds-Stadgar för enskilde Församlingar, som i sådan afsigt blifvit hos Kongl. Majit anmälde. Öfver Bihang till Rikt-St. Konungens Nåd. Berättelsei Öfver rättvisans säkra och jemna skipande iiar Kongl. Majit med sorgfällighet vakat.
Hammarsköld, som först begagnat jemförelsen med Shakspeare för att krossa Messenius, använder den sedan för att upphöja Stjernhjelm och anför skildringen af Cupidos vansinne, då han mistat sin sköld, såsom ett bevis derpå, att Stjernhjelm under gynsammare omständigheter skulle blifvit en ”mägtig medtäflare” till den store Britten. Vi våga tro att enhvar, som fördomsfritt genomläser denna monolog (11:te intr.), skall, med erkännande af dess förträfflighet i och för sitt ändamål, dock medgifva, att den icke tål att nämnas vid sidan om Shakspeares med den djupaste psykologiska och poetiska sanning utförda målningar af vansinnet. Det hvilar dessutom öfver denna monolog liksom öfver hela dikten en allegorisk kyla, som hindrar oss att rätt lefvande taga del i hvad som föregår. Mycket af hvad Hammarsköld i öfrigt finner prisvärdt i ”Den fångne Cupido,” ”detta ännu icke nog aktade mästerstycke,” kan icke räknas Stjernhjelm till förtjenst: så ”den dramatiska besinning, med hvilken den lilla handlingen på ett högst underhållande sätt är motiverad, invecklad och upplöst, och den frihet i symbolik, som härunder till hans drottnings pris af den hänförda skalden uppenbaras”429. Allt detta är saker, för hvilka man ensamt har att hålla uppfinnaren räkning. Men äfven hans förtjenst torde H. hafva öfverskattat. Vi medgifva, att uppfinningen är sinnrik nog, emedan förf. så väl lyckats förena smickret till enkedrottningen med smickret till Christina; den förra hyllas genom ballettens grundtanke, erkännandet af endast den kärlek, som är kyskhetens fånge, d. ä. den äktenskapliga; och dottren ser sig förherrligad i Dianas person, som betvingar kärleken och väl medgifver honom att älska henne, men sjelf icke nedlåter sig att hysa någon genkärlek.
Gerna erkännes, att bristande tillgångar dock lägga stark hämsko på många af ens önskningar och sträfvanden för hemmets prydande och förskönande. För mången kan detta kära mål nås först efter långa års bemödanden. Men må hända fröjdas man då så mycket mera för hvarje nyförvärfvad sak, och säkerligen skarpes dervid ens eftertanke och omdömesförmåga i långt högre grad, än då man, såsom många, blott har att genom möbelhandlande och tapetserare få hemmet helt färdigt och dekoreradt med ens. Ofta är också det, som är modernt och af sådana naturligtvis föreslås, ej öfverensstämmande med konstens — det verkligt vackras — fordringar, utan allt emellanåt tvärt om. Det sköna — konsten — kan och vill Idun utkommer I hufvudstaden hvarje helgfri fredag och kostar för ett qvartal endast I krona, postarvodet Inberäknadt. — inom hemmet taga ut sin rätt på flerfaldigt vis, dels i ordnandet och prydandet af hemmet och af o s 3 sjelfva, dels i uppöfvande och utöfvande af de anlag i en eller annan konstriktning vi eller våra barn af naturen kunnat få. Men vi måste då kasta öfver bord det öfvermått af osant prål och lyx i både bostad och drägt och talanger, som tillhör vår tids lyten, samt ärligt sträfva efter det naturliga och sanna, ty just detta är det sköna. Visserligen har konsten sina lagar, som ej mera än andra ostraffadt kunna öfverträdas, men de lemna dock mycken och verklig frihet för hvars och ens individuella tycke och smak samt sinnesriktning, och följa vi dem, behöfva våra hem ej bli så schablonmessiga, som ty värr nu många äro, i det flertalet af dem, som sätta bo, så föga utvecklat och uppodlat sin smak och sitt omdöme, att de nära nog blindt lita på och följa andras der vid lag. Något som kanske sedermera omöjligt kan godtgöras, i fall råd och lägenhet ej tillåta utbyte och förändringar, när vederbö- randes eget skönhetssinne börjat taga ut sin rätt.
I afseende på skjutsreqvirerande är af Ofverståthållare-Embetct fenor d nåd t, att, om skjuts tingas lill staden inom broarne, densamma kan påfordras från hvilkendera af gästgifvaregårdarne, den resande finner för godt; hvaremot skjuts, i händelse den skall inställas å någondera af malmarne, bör fran gästgifvaregården på samma malm reqvireras. Nya cellfängelse-byggnaden fullbordades år 1832, då Tångarne deri inrymdes, den 1 April. Antalet af celler utgör 167, deraf 16 äro mörka. Fängelset uppvärmes genom särskild värme-apparat med vatten, som uppkokas i jordvåningen oell 43 medelst tackjernsrör ledes genom alla cellerna. Belysning i gängar och korridorer sker med gas. Under loppet af nedannämnde är har antalet af fångar, som i fängelse förvarats, utgjort: Kansakningsfångar. Häktade af polisen. Inom fängelset hafva inga anmärkningsvärda oordningar ägt rum och ensamheten synes hafva inverkat förmånligt på fångarncs sinnesbeskaffenhet i allmänhet. År 1853 härjade kolerafarsoten inom fängelset, men i öfrigt har helsotillståndet varit särdeles godt. Kostnaden för nya cellfängelse-byggnaden uppgår, inberäknadt kostnaden för flygelbyggnaden till stadens hus N:ris 4 och 6 vid Myntgatan, till 286,406 R:dr 2 sk. 8 rst., deraf statsanslaget utgjorde 170,000 R:dr banko. Sedan af Ofverståthållare-Embelet förslag blifvit framstäldt om anläggande af en vattenledning i hufvudstaden, hafva vissa utsedda komiterade till denna frågas behandling, den 8 April 1854, uti afgifvet betänkande sig utlåtit rörande förslagets bringande till verkställighet och beredande af tillgångar dertill medelst upptagande af lån, för hvilket stadens invånare skulle ikläda sig ansvarighet, hvarefter detta betänkande å socknestämmor utgjort föremål för stadens invånares öfverläggning och beslut, och frågan sluteligen blifvit hänskjuten till Socknestämmonämnden, som den 6
Visst hade han varit litet förvå- att så stolt jag än är, så hade jag inte stött nad öfver detta egendomliga sammanträffande, tillbaka ditt deltagande. Ty jag hade j u men hennes ord brukade han inte betvifia. varit tvungen att känna oeh förstå, likasom Och så visste han ju ock, att hon alltid haft jag är viss på, att du kännt oeh förstått, att lust för sjukvårdarekallet. det inte varit medlidande och ädelmod, som Så hade hon då fått en förevändning att drifvit dig tillbaka till mig, utan att det vastanna och småningom utföra sin försoningsrit kärlek, endast och allenast kärlek, som l i d a n d e och. sorg först gjort fullt medveten. Oeh han blygdes ej däröfver. » G l ä d j e! G l ä d j e! Kvinnorna och fiolen, fPpftvem känner ej till den dumma fördomen, att fiolspel skulle vara opassande för det täcka könet? Mången uug fiolspelerska, som sö- ker egga sin skolkamrat att lära sig spela fiol, får det korta svaret: » Det passar bara för pojkar. » Utan att höra till dem, som förguda kvinnoemancipationen och vilja undandraga sig äkta kvinlighet och blygsamhet, torde väl mången vara af den tanken, att den som kläder sig påfallande och kokett mera ådrager sig det manliga könets blickar än en enkelt klädd fiolspelerska i ett sällskap. I skolan befordras flickans kraft och smidighet genom gymnastiköfningar; skridskoåkning och ridt göra äfven sitt till, och förståndiga lä- kare ha upprepade gånger förklarat, att fiolspelning bidrager till ryggradens stärkande och är ett godt medel mot böjd kroppsställning. Att en fiolspelande dam, som håller fiolen och högra armen korrekt, företer en behagfullare bild än en framför pianot sittande pianospelerska är en iakttagelse, som säkerligen gjorts af flertalet. En ung flicka, som vid 16 eller 17 år börjar taga lektioner i fiolspelning, kan med begåfning, flit och intresse för saken på l / å 2 år redan vara i stånd att medverka i kvartettoch triospel och kan så lära känna de klassiska mästerverken.
Efter öfvervägande af hvad särskilda vederbörande, som i ämnet sig yttrat, härvid upplyst och anfört, har Kongl. Majit under den 21 Oktober 1864 låtit i nåder utfärda ny jagtstadga, att gälla från och med år 1863; hvarjemte Kongl. Majit särskildt i nåder meddelat förständigande derom, att, efter det den nya jagtstadgan trädt i verksamhet, då befintliga jagt kassor inom de särskilda länen skulle, på sätt Kongl. Majit hos Rikets Ständer föreslagit och de jemväl för sin del ansett lämpligt, öfverlemnas till vederbörande landsting att efter deras bepröfvande användas. 181:o af den 25 November 1863, angående förändrade föreskrifter i afseende på skogshushållningen i Riket. (187.) Denna skrifvelse är för närvarande på Kongl. Majits nådiga pröfning beroende. 182:o af den 2 December 1863, angående Kongl. Majits nådiga Proposition om anvisande af ett särskildt kreditiv till betäckande af kostnaderne för ett fullständigare ordnande af försvarsverket. (195.) I anledning af detta Rikets Ständers, i öfverenstämmelse med Kongl. Majit nådiga framställning lättade beslut, har under den 11 December 1863 dels Statskontoret blifvit förständigad t att, i mån af behof, från Riksgälds-kontoret reqvirera hvad af ifrågavarande kreditiv vore erforderligt för sådana utbetalningar, sorn, enligt de föreskrifter, hvilka särskildt komme att af Kongl. Majit meddelas, borde af kreditivet bestridas, dels till Fullmäktige i Riksgäldskontoret nådig skrifvelse aflåtits om det åt Statskontoret sålunda lemnade nppdrag, dels ock protokols-utdrag till Landtförsvars-departementet expedierats. — 38 — 183:o af den 7 December 1863, med öfverlemnande af ny Bevillningsstadga. (210.) Sedan Kongl. Majit i nåder inhemtat Kammar-rättens underdåniga utlåtande öfver de delar af Bevillningsstadgan, hvari Kongl.
Tractämenten för Cantzlioch Vaktbetjeningen, nemligen : för Ståndens Notarier eller för ste Cantzlister Tre Riksdaler 94 skill, hvardera om dagen , dock med undantag för Ronde Ståndets tvänne Notarier , för hvilka , med afseende å d,eras mera trägna göromål. Fyra Riksdaler om dagen för hvardera blifvit ansiagne : för RiksStåndens andre Cantzlister Tre Riksdaler Banco hvardera örn dagen, samt då Vaktmästarnes antal blifvit beräknadt till tre för hvart Stånd, ett gemensamt tractarnente dem skall tilldelas af Fyra Riksdaler Banco om dagen, hvilket efter förtjenst ocit pröfning af Ståndens Ordförande detn emellan kommer att fördelas. Enär samma grundsatser blifvit tillämpade på Utskottens Secreterare, Cantzlioch VaktiBetjening, komma, efter betraktande af den skillnad, som befinnes emellan dessa Secreterares olika göromål, att utbetalas, till: Constitutions-Utskottets Secreterare 133 R;dr 16 skill. Banco i månaden. Stats-TJtskottets Secreterare 200 R:dr Banco', samt Secreteraren för Riksgälds - Verkets ärender i samma Utskott 133 R:dr 16 skill. Banco i månaden. Den vid Stats-Utskottet biträdande Karnereraren 133 R:dr iö skill. Banco i månaden. BéviilningS - Utskottets Secreterare i6§ Rsclr 3* skill. Banco i månaden. Lag - Den 11 Maj. Lag-Utskottets Secreterare 133 R:dr 16 skill. Banco i månaden. Allmänna Besvärs och Oeconomie-Utskottets Secreterare 166 R:dr 3 a skill. Banco i månaden. Expedidons-Ulskottets Secreterare 166 R:dr 3? skill. Banco i månaden. Samt till dessa Utskotts Cantzlioch VaktBetjening, till enahanda belopp inom hvarje Utskott, efter den lagligen antagna personalen, till En Notarie 3 R:d. 24 sk. Banco om dagen.
Maj:t under den 21 September sistnämnde år i nåder förklarat, det lasarettet i Wisby tills vidare borde vid åtnjutande af berörde 400 r:dr årligen bibehållas. Då af hvad sålunda förekommit synes, det frågan angående hospitalets i Wisby rätt till merberörde öfverskottsmedel vid flera tillfällen, efter förutgångne utredningar, utgjort föremål för Kongl. Maj:ts nådiga pröfning och beslut, och dertill kommer, att under de sednare åren betydliga belopp af för hospitalsvården tillgängliga medel kommit lasarettet till godo för bekostande af ny lasarettsbyggnad, har Utskottet, vid sådant förhållande, ansett sig icke ega skäl att tillstyrka någon förändring uti hvad sålunda blifvit i nåder förordnadt; hvadan Utskottet hemställer, att ifrågavarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stockholm den 10 Juli 1851. Ko Slats-Ulskottels Utlåtande, N:o 243. Utlåtande, i anledning af väckt motion i fråga om bestämmande af rusthålls-afgiften, när rusthåll försäljas tillsammans med annan egendom.
Efter förslagets granskning hos Ingeniör-korpsen hade, i anseende till anmärkta felaktigheter, derstädes uppgjorts förnyadt förslag jemte ritning, enligt hvilka handlingar nytt staii för 96 hästar, i förening med ridhus, uppfördt af resvirke under spåntak, skulle medföra en kostnad af 40,000 rdr. — Jemte öfverlemnande af detta förslag, som Krigs-Kollegium för sin del godkänt, till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, har Kollegium i underdånighet föreslagit, att till uppförande af stall och ridhus för Smålands Hussar-regementes exercissqvadron måtte anvisas ett extra anslag, för en gång, af 40,000 rdr. Vid de härvid anförda förhållanden, tillstyrker jag i underdånighet framställning till Rikets Ständer om beviljande af det begärda anslaget 40,000 rdr. 144 Bil. N:o 5 a. till Kongl. Majus Nåd. Prog. N:o i, om Statsverket 1865.\ 19:o Sjukhusbyggnad får Lifregementets Dragon-korps.
LIWLrrl v. ttok-nkrus-n. 1.. 8. L. 8. ' - . S!AL. 262 Den Zv Maj. 2156. OlokRurenrtam. 2161. lok. sk dellen. Ourr. ak kloälN. k. 8. k. 8. l.. 8. Is. korlcks. k. 8. Fullm. Helvig, k. 8. SIZ2- ^xel Oart. Lrebergsr. L. 8. 2IgI' Dun. Lrlclcreutr. 2I9Z. kl. Xkerstela. k. 8. ^L08 r^X. I^IKlDLkON. Preste-Sländets Taleman. I.. 8. Oarl von Rosenrteln. Ikurs heilman. I. Ungstaäiur. k. 8. I.. 8. I.. 8. k. skaller. l-ulvig NLrner. Nagn. 8lagaslius. OI. Oarl O. Lorclin. Llcolaur Oaräell. Oust. Nu^ra)r. Orgren. p. Isac Benström. 8ven ^'ijkman L.son, I.. 8. I.. 8. k. 8. L. LImlZvirt. krlc korssen. Oarl lok. Linor. Daniel Isoren. l. L. Oetrellus. Nstk. kalk. skomar leäeur. Dan. Lils kr. Ilctrel. Irås Nellgren, peter 8tarck. kekr l. Lasxarson. k. 8. k. 8. k. 8. l.. 8. lokl. Lellman. Okrist. VZKIin. Vilkkaxe. Ulls Hallström. k. 8. k. 8. k. 8. k. 8. §ven 'krancksll. kars likociin. 8v. lok. Orlman, lok. kinNeström. k. 8. k. 8. k. 8. k8. kär Hlrteät. lokn 0. Ornberg. ^dr.
Då sade Jesus till honom: Du skall älska Herran din Gud, af allt ditt hjerta, och af allo dine själ, och af all din håg. Detta är det yppersta och största budet. Det andra är desso likt: Du skall älska din nästa som dig sjelf. På dessa tu buden hänger all lagen och Propheterna. När nu de Phariseer voro tillhopa, frågade dem Jesus; Och sade: Hvad synes eder om Christo? Hvars son är han? Sade de till honom: Davids. Då sade han till dem: Hvi kallar då David honom i Andanom Herra? sägandes: Herren sade till min Herra: Sätt dig på mina högra hand, tilldess jag lägger dina fiendar dig till en fotapall. Efter nu David kallar honom Herra, huru är han då hans son? Och ingen kunde svara honom ett ord; och ifrå den dagen dristade sig ej heller någor att fråga honom något mer. Då talade Jesus till folket, och till sina Lärjungar. Sägandes: På Mose stol sitta de Skriftlärde och Phariseer. Allt det de bjuda eder hålla, det håller och görer; men efter deras gerningar görer icke; ty de säga, och göra intet. De binda tunga och odrägeliga bördor tillsamman, och lägga menniskomen på härdarna; men de vilja icke sjelfve röra dem med ett finger. Men alla sina gerningar göra de, på det de skola varda sedde af menniskomen; de göra sina tänkeskrifter breda, och fållarna på sin kläder stora; De sitta gerna främst vid borden, och i Synagogorna; Och vilja gerna varda helsade på torgen, och heta af menniskomen: Rabbi, Rabbi. Men I skolen icke låta kalla eder Rabbi; ty en är edar Mästare, Christus, och I ären alle bröder. Och I skolen ingen fader kalla eder på jordene; ty en är edar Fader, som är i himlom. Och I skolen icke låta kalla eder Mästare; ty en är edar Mästare, Christus. Den som är ypperst ibland eder, han skall vara edar tjenare. Ty den sig upphöjer, han skall varda förnedrad; och den sig förnedrar, han skall varda upphöjd.
Jag skulle vara färdig att biträda denna anmärkn., som af Hr Coyet blifvit gjord, nemi. att orden ”minst en gång i hvarje vecka” måtte utbytas eller modifieras; men då jag icke finner någon reservation gjord af PresteSt:s ledamöter, så föreställer jag mig alt de måtte ansett det vara verkställbar!, och jag tror således att anmärknm då icke bör komma från oss, åtminstone har jag för min del icke något skäl dertill, ehuru jag tror inom mig alt det icke är verkslälIbart öfverallt. Men med den förändring, som af Hr Lagergren är föreslagen, tror jag att §:n kan antagas; ty ehuru jag lifligt och bestämdt är derom öfvertygad att religionsundervisningen bör verkställas så mycket som möjligt af presterskapet, och alt den äfven bör befordras genom utanläsning, såsom grunden för utvecklingen af begreppen, så finner jag likväl, att vid det systeme af undervisningsverk, som nu är i fråga, kan man icke undgå att begagna sig äfven af andra personer vid religionskunskapens meddelande. Derföre yrkar jag ingen annan förändring i denna §, än den som af Hr Lagergren är föreslagen, och tillstyrker således utbytet af ordet ”bör” på första raden emot ordet ”får.” Hr Frih. o. Landtm, hemställde, då anmärkntr blifvit framställda särskildt vid förra delen, omfattande t. o. m. ordet lefverne, och särskildt vid sednare delen af §:n , om R. o. Ad. skulle finna riktigast att särskilda propoS:r å dessa båda delar framställdes. Ropades ja. Hr Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade bifalla förra delen af 10 §:n. Ropades ja och nej. Hr von Hartmansdorff begärde att få veta, huru Hr Landtm, uppfattat svaren å den sista propos:n. Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att den blifvit med nej besvarad. Hr von Hartmansdorff hegärde votering. Hr von Hohenhausen:
Att den som, inom Natt och år, sedan han genom Domaren fått kunskap om Testamente, underlåter detsamma klandra , bör icke allenast förlora all vidare rätt dertill, utan ock, jemlikt 15 Cap. ÄrfdaBalken all ratt till arf, i fall Testamentet genom en annan Asfvinges anställde klan. der blifver ogildt förklaradt, samt att, när lagen utan undantag förklarat ett Testamente för ogildt, detsamma icke till någon del må gälla, utan att tillfalla den som klandrat, och sålunda ensamt bevakat sia arfsrätt, emedan eljest Lagen skulle motsäga sig sjelf, alldeles obestyrkt och obevakade Testamenten ändå till någon del blifva gällande, och Lagens stadgande om arfvejord, mången eår,g kunna eiuderas, samt sådan jord gå från slägten, utan all Utväg för slägtinge att ens i Börd få lösa arfsandelar, hvartill klandiingsrätten blifvit antingen eftergifven eller försuten. Hvad sålunda är vordet scfördt, har Lagutskottet tagit i öfvervägande; och hvad först angar frågan huruvida, med anledning af 16 Cap. 1 §, ÄrfdaBalk., som innehåller att 2:ne Gode Män skola bevittna Testamen - lagutskottets Betnttandtn',-' te, Qvinna och Omyndig böra anses obe« hörige, attona Testamente vittna; så emedan med det på åtskilliga stallen i Lagen nyttja» de ordet man, förstås både man och qvinna, och 17 Cap. Ratteg.Balk. angående laga Bevis , utan inskränkning berättigar qvinna, ej mindre än man, och, omyndig efter uppnådd 15 års ålder, att vittna i frågor af vida större vigt ån Testamenten; ty och då till Testamentens bevittnande icke erfordras andra egenskaper än vanlig minnesoch omdömesförmåga, har Lagutskottet icke funnit skäl, att tillstyrka den föreslag»e lagförklaring, hvarigenom Qvinna eller Omyndig skulle förklaras obehörige attona Testamenten vittna. Att, efter hvad vidare blifvit föreslaget, Testamenten, för att blifva gällande, skulle i Testators lifstid inför
H errar Banco-Fullrnägtige hafva, uti deras till Banco-Utskottet, den i3 November 1828, afgifma Berättelse (2 Afd., l\ §., pag. 35) omförmält, att de, uppå gjorda framställningar om beliofvet, medgifvit för LåneContoiret i Götheborg ett arfvode å 5o R:dr för Låne-Extractets uppgörande, och ett arfvode å 200 R:dr, såsom skrifvare-hjelp för Ombudsmannen. Banco-Utskollet bar, uti dess Berättelse N:o 46, (bpde och 1 i:te punkterna) som Utskottet nu får åberopa, godkänt Herrar Barico-Fullmägtiges omförmälda åtgärder för den förflutna tiden, men förbehållit sig att taga under vidare pröfning, sedan Lå~ ne-Contoirens rörelse för framtiden blifvit bestämd, huruvida arfvodet för Låne-Extractets uppgörande fortfarande bör utgå, samt om och i hvad mon det kan anses nöd vändigt och i sin ordning, att, till skrifvarhjelp . åt Ombudsmannen, serskild t årsarfvode äfven för framtiden af Låne-Contoiret bestås, och sedan Rikets Ständer nu mera i åtskilliga delar fattat sina beslut rörande Province-Låne-Contoirens rörelse och Banco-UlsÅoiléts Memorial IV.-o 116. öcb befattning, liar Banco-Utskottet tagit Förrberörde ämnen under öfverläggning. Hvad angår det arfvode å 5o R:dr Banco för Låne-Extractets uppgörande, som Banoo-Fullmägtige, sedan samma Extract* i följd af ökadt antal
Som det Hamburger Banko, hvilket blifvit indraget i omyntadt silfver, är tillkommet hufvudsakligen genom köp al vexlar under 128 sk., borde visserligen kurs-skillnaden minska kostnaderna; men som uti den till silfver nu förvandlade fordran å utrikes ort ingår dels raula af Handelshusen i Hamburg, dels ränta och amortissement å Bankens egande, i utländskt mynt ställda obligationer, samt dels från föregående år innestående behållning; kan någon tillförlitlig utredning härutinnan icke lemnäs. För det fall, att vinsten å uppköp och försäljning af vexlar, efter afdrag af utgifterna derför, jemväl tages i beräkning; så visar det sig, att på det hela Banken, genom detta sätt alt förstärka den metalliska kassan, beredes en icke obetydlig vinst; till bestyrkande hvaraf Fullmägtige åberopa den utredning, som förefinnes i 1835 års Revisionsberättelse § 54 angående inkomst och utgift under åren 1831 och 1852 i och för vexelhandeln. § *3- Angående förändringarne -med Bankens Sedelstock inhemtas upplysning af de Sedelstockens derom för hvarje vecka ingående rapporter, af hvilka Fullmägtige, till fortsättning förändringar, af redogörelsen härom i 1855 års Revisionsberättelse § 35, meddela följande utdrag: Nov. 5 B:ko Bör 25,766,327: 50. 1. »12 „ » 25,872,786: 47. 6. § 14 I fråga om utmyntningen af Bankens Silfver, åberopa Fullmägtige de uti Angående utRevisionsberättelserna meddelade upplysningar, med tillkännagifvande, att uttag af myntningen af myntadt silfver för export till utrikes ort icke egt rum i vidsträcktare mån, än i Silfver, och för liqvid af hit införda produkter från Storfurstendömet Finland; hvadan ock Banken städse varit i tillfälle att vid vexling tillhandahålla de silfvermyntsorter, som enligt 125 § i reglementet skola utmyntas. Bankens tillgång uti Silfvermynt, som både inoch utvexlas, utgjorde den 12 dennes: