Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Svenska, för utländsk räkning köpta, med deras tillbehör af tackel, tåg, segel, ankare och bestyckning Utländska, med tillbehör: när, i följd af serskilda omständigheter, helfrihet för sådana beviljas, eller när de af utlänning till Svensk hamn inbrin1 tunna C för bvarjel 20 F F r i ri a. a. gas, samt der prisdömas och försäljas J 100 R:dr ( 1 af köpej V. summan.) 25 Desman, se Muskus. Dimity, se Väfnader. Doffel, se Väfnader, Ylle Dosor af sammansatta eller som arbetade ej specificerade ämnen, se Slöjdevaror, ej specific. Drakblod, se Färger. Dräll, se Väfnader, Bomulls-, med blandning af Lin samt Linneoch Hamp-. Dyfvelsträck, se Assa Foetida. Ekollon, se Knapergall. Ekvirke, se Träd varor. Elfenben, se Ben. Enbärsmos, se Mos. Enbärsolja, se Oljor. Essence, se Oljor. Eslamper, se Kopparstick. Etuis, af sammansatte eller cj specificerade ämnen, se Slöjdevaror, ej specificerade. Fabriksvaror, ej specificerade, se Slöjdevaror. Bil. till Bevillnings-Utskottets Betänkandej IY.-0 21. 9 Tullvärde. Qvantitet för Tu liber. Inf.-Tull. Utf.-Tull. R:dr s. 10 r. Fartyg; Utländska, med tillbehör: Tagna under krig af Svenskt Örlogseller Kapare-fartyg och lagligen prisdömda Strandade och såsom vrak sålda alla andra Fen kol , för hvarje^ ) 100 R:dr 1 | af köpe| k summan ** Dito 1 skålp. R:dr F 10 25 s. ri 2 r. a. R:dr F F S. r i ri 1-. a. a. 1 16 — Fernissa 1 skålp. — 12 — F r i. 8 — Fikon
Cederström: Den siste talaren har förklarat, alt det visserligen icke vore vådligt för Banken att i mån af tillgångar öka creditivet för spanmälsbelåning, i händelse en sådan rörelse skulle komma att äga rum, men deremot ansett vådligt att öfverlemna ett sådant bedömmande åt Bancofullm., med hänsigt till de öfverläggningar ibland dem, som deraf skulle uppkomma. Jag har icke haft tillfälle att bedömma dessa öfverläggningar och orsaken lill det förhållande, som den värde talaren framställt som 406 Den 15 April. ett factum; men jag skulle tro, att om sådane associationer, som de ifrågavar., skulle kunna befordras i Sverige, så måste det vara i den större scala alt någon betydligare vinst för dem kunde uppkomma, som i en slik belåningsanslalt ville fästa sina capitaler. Om en sådan association skulle komma i behof att af Banken äska eli creditiv aK flere millioner, emot det att säkerhet lemnades för ett dubbelt antal millioner, än som begärdes i lätt realisabla papper, skulle jag tro, att Bancofullm., långt ifrån alt finna sig befogade att afstå en dylik begäran, borde vara de förste alt, med hänsigt lill Bankens säkerhet, framtida bestånd, och, under tillstyrkan af Konungens stadfästelse å oclrojen, meddela det begärda credilivet, på del alt associationen skulle kunna etablera sig. Den värde talaren bar sagt, att belåning på spanmål kunde äga rum i Finland, emedan säden derstädes ri-torkades. Jag skulle tro alt det kunde låta sig göra, all äfven i Sverige använda lorkinrättningar, och att säden sålunda kunde göras belånbar lika väl som medelst begagnande af lior, hvilka äro ypperlige för det mindre jordbruket, men ej kunna begagnas vid ett större, ty man behöfde då allt för många rior, och i sjelfva Finland ri-torkas icke eller säden på de större egendomarne.
Denna nya inrättning, grundande sig pä en bestämd fördelning af tillgängarne för wapenöfningarne; ett tidigt bestämmande af terminerna derför: upphandling under det föregående äret af det päföljande årets mötesbehof, och rättighet för hwarje regemente att sig till nytta genom förlängd öfningstid ett annat ar anwända de besparingar, som regementet något är kan ät sig bereda, har till en början blifwit antagen för arén 1842, 1843 och 1844, eller de 3 är, hwarunder Rusthällarens serstilta afgift till hästens utfordring enligt Pasevolans-kontrakcet fortfar. Kongl. Mast har sedermera äfwen förordnat, att inom de provinser, der mötesplatserna äro mera aflägsna frän Läne-Residensen, upphandlingsaukcioner ä mötesbehofwen stola under wisa derwid stadgade wilkor anställas pä samma gäng för Vewäringsmanstapet, som för gamla Stammen, till beredande af enhet i upphandlingen, besparing i kostnaderna, samt likhet i Soldatens och Bewärings-ynglingens förplägning. Bewäringsmanstapets öfningar hafwa ärligen under den derför bestämda tid af 12 dagar fortgått; men dä tillräcklig beklädnad och utredning saknas att pä en gäng kunna sammandraga allt det Bewäringsmanstap, som hwarje är bör undergå wapenöfning, har denna wapenöfning i flera Län försiggätt uti 2me terminer. Ett större Ofningsläger war är 1843 ä Ladugärdsgärdet wid Stockholm sammandraget. Till förminskande af Marche-kostnaderna för Lif regementets Husar Corps wid desi sammandragning till möten, har för Corpsen ny mötesplats, belägen mera i midten af CorpsenS ständ, än de förut warande Axevalla hed och Utnäs löt, blifwit utsedd ä Sanna hed hwarest nödigt utrymme dertill blifwit beredt.
Pv:o 84, i anledning af väckt fråga om inställande af den, de utsockne frälsehemmanen i Halland ålagde ordinarie rotering. Bifölls. N:o 85, i anledning af återremiss å Utskottens Betänkande N:o 9, om bildande af undervisnings-anstallter för skeppsbyggeri samt anslag dertill. Ståndet, som bifallit Betänkandet N:o 9, lade Utlåtandet N:o 85 till handlingarne. 862 Prot. Utdr. d. 5 Dcc. iStio. N;o 86, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 10, angående inrättandet af Navigations-skolor ra. m. Hvarjemte äfven i betragtande togs en af Välloflige Borgare-Ståndet genom Protocolls-utdrag af den 2 dennes meddelad inbjudning att dess, i sammanhang med nyssnämnde Betänkande fattade, serskilda beslut, biträda. Ståndet, som bifallit Betänkandet N:o 10, vidhållet i Utlåtandet N:o 86, fann äfven för godt, så vida instämma i det af Välloflige Borgare-Ståndet fattade beslut, att, oberoende af Utskottens förslag, en summa af 500 R:dr B:co för hvardera städerna Wisby och Carlshamn må, till uppförande på ordinarie stat, beviljas, för att användas till underhåll af de i nämnde städer redan varande eller tillämnade lägre undervisnings-anstallter i Navigations-läran, samt att ett anslag af 500 R:dr Banco må å stat uppföras till inrättande a£ en Navigations-skola i någon af de norr om Gefle belägna städer; men öfverlöt åt Kongl. Maj:t att i Nåder bestämma, hvilkendera af dessa städer, som kan för ändamålet befinnas vara den tjenligaste. Från W ä 11 o f 1. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo följande Constitutions-Utskottets memorial: N:o 64, med förslag, i afseende på Tryckfrihets-Förordningens rälta benämning. Hvad Constitutions-Utskottet föreslagit, antogs till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Lagarne förbjuda och bestraffa t. ex. eftertryck och skydda derigenom Svensk författares och förläggares eganderätt; enligt Tulltaxeförslaget åter, blir det en loflig rörelse, att utrikes eftertrycka och i Sverige införa Svenska författares arbeten; ty alla införselsförbud äro ju ulan undantag afskaffade. Vidare: Lagen förbjuder Svensk varulillverkare att sätta sitt märke å annan tillverkares varor, och utsätter för sådant tilltag strängt straff; enligt Tulltaxe-förslaget skulle det åter blifva tillåtligt alt i Riket införa å utrikes ort förfärdigad vara, å hvilken Svensk tillver - 12 Bil. till Bevillnings-Ulskottets Betänkander, N.o 21. kares märke falskeligen blifvit anbragt; ja lill och med falskt, utrikes prägladt, Svenskt mynt skulle, med stöd af denna utan undanlag sanctionerade importfrihet, kunna i Sverige öppet införas. Ytterligare: för att skydda allmänheten, och serdeles den mindre kunnige allmogen, för bedrägeri, äro Svenska guldock silfverarbetare, genom ännu bestående Lag, vid strängt ansvar! förbudne alt tillverka guldoch silfverarbeten under en viss halt och lödighet, likasom de äro af Lag ålagde att, genom en af offentlig auctoritet åsatt controllstämpel, låta utmärka halten och lödigheten af deras tillverkningar; genom Tulltaxeförslaget åter skulle det blifva tillåtet att i Riket införa utlandets guldoch silfverarbeten, utan afseende på halt och lödighet, och ulan någon skyldighet för importören att låta ingifva deni till controllstämpling, för att få deras rätta halt och lödighet utmärkt. Ändteligen finnes här i Sverige en mängd patenterade tillverkningar, utaf hitintills till införsel i Riket förbjudne varor, bland hvilka exempelvis endast må nämnas helylle-corderoy och raflinadsocker, beredt med ånga i lufttomt rum; lill följd af Tulltaxe-förslaget skulle, med uppenbar kränkning af Svensk mans eganderätt, äfven sådana patenterade tillverkningar kunna utrikes ifrån fritt införas i Riket och här försäljas.
Jag bade tänkt att yttra min förundran i anledning af Friherre Boi 1'es förfarande, men jag är förekommen af friherre Cederström, och dessutom torde det, i detta fall, vara bäst att iakttaga tystnad, då man åhört att Friherre Boije, som uppfört sig lagstridigt, blifvit hugnad med bifall, och att man deremot velat nedtysta Friherre Cederström, som, med 3o8 Den s3 December. åberopande af Grundlagens föreskrift, sökt tillrättavisa Friherre Boije. I sjelfva saken skall jag i största korthet besvara några anmärkningar, som blifvit gjorde mot mitt yttrande, och deribland först den, att man vill dölja, (jag tror att Friherre Anckarswärd nyttjade delta uttryck) hufvudsak med bisak. En sådan afsigt kan icke upptäckas i mitt yttrande, ty jag har sökt att utreda hufvudsaken, innan jag fäste uppmärksamheten å bisaken; d. v. s. å Grefve Horns framställningssätt; men deremot tror jag, att Grefve Horns motion bevisar att man stundom söker hufvudsak, för att få tillfälle framställa en bisak. Öfvergången från den så kallade våldgästningen skedde, då bättre ordning infördes, och den förutsätter ingalunda några concessioner, ej heller var den föranledd af annat enskildt interesse, än Konungs och Ständers gemensamma önskan att kunna lindra de skattdragandes bördor. Tåg har aldrig bestridt behofvet af en förbättrad skjutsinrättning, men jag har sagt, att oaktadt de yttersta bemödanden, t. e. af min företrädare i Landshöfdingetjensten i Skaraborgs Län, har dock föga kunnat i detta afseende tillvägabringas; och derpå har jag grundat min öfvertygelse att tiden till sådan förbättring ännu icke vore inne. Den 23 December. För alt kunna förena forvagns-inrättning med vanliga bref-postföringen fordras ovilkorligen, att den sednare verkställes med Gästgifvarskjuts, ty Posthemmansegarne skulle icke finna sig belåtne, 0111 man ålade dem att fortskaffa en stor Forvagn med 6 å 8 åkande personer, i stället fö r en liten bondkärra. Kongl.
Ar, hvad Const.Utsk. nu föreslagit, det bästa och rättaste, så bör ock förslaget antagas; är icke förhållandet sådant, så bör det aldrig antagas, ehvad beslut som än må fattas om det nya lagförslaget. Sådan är min tanka. Hr Akerman, Fredr.: Om jag skulle försöka att veder lägga Frih. Palmstjernas nyss afgifna yttrande, så skulle jag ingå i en pröfning af det förslag, om hvars företagande till afgörande nu är fråga. Jag vill endast nämna, att meningen med detsamma väl icke lärer vara att, för alla möjliga lagfrågor, Ständerne skola öfverlemna till ett förstärkt Utsk. att med R. St:s rätt besluta. Det synes tydligen, åtminstone efter min uppfattning af saken, att detta stadgande endast har afseende på den nya lag, som är att förvänta, och förespeglingen alt Ständerne omöjligen kunna komma öfverens om detaljbestämmelserne, eller att åtminsione detaljbestämmelsernas pröfning af Ständerne omöjligen skulle Den 18 April e. m. 541 åstadkomma en lag, hvarmed man kunde bli belåten, äfven om man godkände grunderne, särdeles som det står i Utsk:s förslag, att då ifrågavarande rätt öfverlemnas, så skola alla 4 Stånden derom vara ense. Således lärer det icke vara fråga om lag för behandling af lagfrågor i allmänhet. Hvad åter Gr. Cronhjelms förslag angår, sä får jag för min del deruti instämma. Skälet dertill är, att jag föreställer mig, att troligen mången skall tveka att öfverlemna åt ett förstärkt Utskott, som sammanträder mellan riksdagarne den makt och myndighet, som endast Ständerne tillkommer; men helt annat föreställer jag mig förhållandet skulle vara om t. ex. Ständerne antogo principbetänk., då öfverlåtelsen endast angick detaljfrågorne, och hvar och en, som behagar betrakta vidden af ett lagförslag, och nödvändigheten att detaljstadganderne öfverensstämma med principerne, lärer finna att förhållandet blir annorlunda om t. ex. Ständerne antaga de hufvudgrunder, som äro framställde i LagUtsk:s förslag.
Afdelning. s “S O ??. r—■ p £: po lr~‘ P-i 0 Riks-Ståudens Beslut. Underdånig Skrifvelse. Ridd. 0. Adeln, ,lJresteStandet. BorgareStandet. BondeK:o | Sid. Ståndet. a 44 J — A. Anslag till årliga behof : Svar på återremiss * * , . , 28:o till Clereci-Staten Svar på återremiss Voteringsproposition Voteringsresultat » . , * . 29:o till Universiteten Svar på återremiss 30:o till Elementar-Läroverken Sval' på återremiss . Voteringsproposition . Voteringsresultat 3i:o till Sundhets-Collegium med Medicinal Staten . 32:o till Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet Svar på återremiss . 33:o till Veterinär-Inrättningen i Stockholm . Svar på återremiss . 34:o till Institutet för blinda och döfstumma . Svar på återremiss . Voteringsproposition . 35:o till Civil-Statens Allmänna Enkeoch Pupill-Fond » *»».. Svar på återremiss . Anslag för en gång: l:o tiil begrafnings och öfriga kostnader i och för Konung Carl XIV Johans dödliga frånfälle ... 2:o till Kostnaden för Heras Majestuters Kröning 3:o till licjviderande af Stats-Verkets skuld för Lejonbackens ombyggnad. Se Anma lan 13. 4:o till arfvoden åt Lagberedningens Ledamö ter m. m. Se Lagberedningen. 5:o för Topografiska Corpsens arbeten Svar på återremiss . Voteringsproposition . Voteringsresultat .. 6:0 till complettering af redskaps-, ridanspannsoch stalipersédlar för Fält-Artilleriet Svar på återremiss . 7;o tiil anskaffning af 4000 Infanterigevär årligen under 3 år , Svar på återremiss . 8:0 till nya Pistoler Svar på återremiss 9:o till förändring af äldre Infanterigevär för slagkrutsantändning Svar på återremiss .
Maj. antagande vid myntberäkningen och kanske snarare böra föranleda dess utsträckande, ju förr dess hellre, till mått, mål och vigt. Jag hemställer derjemte till dem, som bättre än jag känna våra provinser, huruvida de tro, att läkningen af 32 öre på i daler är särdeles begagnad. På dessa grunder, och under de vilkor, jag framställt, röstar jag för decimalsystemets antagande. Hr von Qvanten: Då Hr Lefrén tillvitat mig, att jag ansett endast Frankrike vara det land, der decimahåkningen blifvit införd, får jag nämna, att jag med Frankrike äfven menade de länder, som tillhörde Frankrike, då den författning skrefs, som jag uppläst, och af de länder, Hr Lefren uppräknat, är det således endast Schweitz, som jag icke tagit i beräkning; men detta land tog då äfven intryck af Frankrike och kunde den tiden nästan anses såsom en Fransysk provins. Jag vill icke motsäga riktigheten eller fördelarna af decimalräkningen (tvärtom anser jag den vara den enda och bästa); men jag liar endast velat framställa, huruvida det vore nyttigt att för närvar, införa den, synnerligast med afseende på underafdelningarna. Det är dessa, som äro olämpliga, hvarföre man också i Frankrike troligen återkommer att begagna methoden att dela i ^ra och ^.'delar. Då jag gjorde min framställning i afseende på myntenheten, förutsatte jag, att vi skulle få lika mått, mål och vigt öfverallt, och att således victualievigten skulle bibehållas samt deremot bergsvigten och de öfriga vigtberäkningarna skulle försvinna. Likaså ansåg jag ej omöjligt, att vi skulle få en tunna, som motsvarar alla de mångfaldiga tunnor, vi uu äga, och derföre trodde jag, att varuenheterna lätt skulle kunna jemnföras med den myntenhet, jag föreslog, hvilken just var densamma, som Gr. Löwenhjelm önskade, då denna fråga första gången förevar. Jag finner nu, att Hr Gr. gått ifrån sin princip, och det kan jag icke yttra mig emot; men troligen kommer frågan att förfalla, då jag nu är ensam om den åsigt, att 8 sk. silfver borde vara myntenheten.
Om i propostn tillädes livad Hr Landtm, förut yttrade, att refereringen skulle lills vidare fortfara, så förmodar jag att rösterna Liefve ännu bestämdare än förra gången. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg, att den ifrågavar. refereringen borde tills vidare fortfara. Ropades starka ja, blandade med nej. Då Hr Frih. o. Landtm, förklarade, det lian trott sig hafva funnit, att ja öfverrösta! nej, begärde Hr L owe aström, Joli. Jacob, votering. Gr. Anckarsvärd: Jag tager mig friheten hemställa till den värda ledamot, sorn hegart votering, troligen pä samma grunder, som jag skulle önska ett motsatt utslag emot livad R. o. Ad:s svar skall hafva tillkännagifvit, om lian verkligen anser frågan vara af den beskaffenhet att ytterligare böra upptaga R. o. Ad:s tid med en votering, men anhåller att, ifall den värde ledamoten skulle behaga afstå ifrån sin begäran 0111 votering, få till prot. anföra min piotest emot hvad R. o. Ad. beslutat, såsom i min öfvertygelse icke så alldeles välgrundad!, då utvägarne till medels erhållande för refereringarnes fortsättning ej blifvit tagna så noga i öfvervägande, som jag ansett nödvändigt, för att kunna biträda ett sådant beslut. Hr Löwenström: På den siste värde talarens uppmaning vill jag afstå ifrån den af mig begärda votering, och anhåller endast att få såsom min reservation emot R. o. Ad:s nu fattade beslut i prot. antecknadt, alt jag alldeles icke ämnar deltaga i kostnaderna för ett sådant företag. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, då Hr Löwenström afstått från votering, oell Hr Landtm, vid svaren å den framställda proposm ansett ja hafva öfvenöstat nej, R. o. 468 Dei) 28 November e. m. Ad. torde finna, det Ståndet beslutat, alt refereringen tills vidare skall fortfara.
JV° 3, ang:de Tullbevillningen; och förekommo härvid nedannämnde artiklar: Kori, Spel I fråga om denna artikel yrkades dels bifall till Utsk:s förslag, dels bibehållande af nu gällande införsels-förbud; hvarjemte, i afseende på den i taxe-förslaget intagna anmärkn., innehållande föreskrift om kortens förseende med bevillnings-stämpel, föreslogs dels det tillägg, att dervid genom serskildta författningar fastställd afgift för spelkorts stämpling skulle erläggas, dels ock att, i st. f. denna anmärkn., vid sjelfva rubriken Spelkort måtte tilläggas : ”med vilkor att de vid införseln, lika med inhemska, ”undergå bevillnings-stämpling emot erläggande af stämpel-afgift”. Frågan om införsels-förbudets uphäfvande och tullsatsens belopp företogs serskildt till afgörande; och då efter först lill bifall å Ulsk:s förslag, att, med förbudets uphäfvande införsels-tullen å Spelkort måtte bestämmas till 12 R:dr 24 sk. grossen, och sedermera till bifall å yrkandet att införsels-förbud för Spelkort måtte bibehållas, framställde, med blandade Ja och Nej besvarade propos:r, förnyad propos. till bifall å Utsk:s berörde förslag, framställdes, ropades starka Ja, blandade med många Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han ansåg Ja hafva varit öfvervägande. Sedan härvid votering blifvit begärd, uplästes till justering och godkändes följande votens-propos.: Den 6 Maj e. m. Den, som bifaller alt, med införsels-förbudets upliäfvande, införsels-tullen å Spelkort må bestämmas till 12 R:dr 24 sk. grossen, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, anser R. o. Ad. nuvar:de förbud emot införsel å Spelkort böra bibehållas. Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit som följer: Ja — 38. Nej — 29.
Den ifrågavarande olikheten bör derföre så mycket hellre afskaffas, som dess 6 LagUtskottets Betänkande N.o 68» följder förnämligast drtrttba den samfundsclass, som är talrikast , och i hvilken skillnaden är obilligast, nemligen Bonde-Ståndet, der den vanlottade hustrun i allmänhet har sig ålagde , jemförelsevis , vida större omsorger och besvär, än de, som tillhöra qvinnan i de classer, der hustru och man äro , i afseende på giftorätt , lika lottade. X betraktande häraf får Utskottet till Rikets Ständers pröfning framställa följande förslag till förändring af Allmänna Lagens stadgande om arfsrätt och giftorätt, nemligen i Ärfda-Balker»: II. Cap. Om bröstarf. l. §. D'år fader eller moder; arfve ta sou halft, och halft dotter. (2 förblifver oförändrad). XII. Cap. Otn bakarf och sidoarf. 1 $. Aro ej hröst arfvingar till efter then döda, tå äro fader och moder. LagUtskoitets Betänkande N:o 6S. 7 Lefva tlia bade; arfve ta halft hvarlhera, (2 §. fordrar ej förändring). (jj. Nu äro både fader och moder döde, och lefva syskon efter : delen the sig emellan arf vet, och tage broder och syster halft hvarther a. Aro ock then dödas halfsyskon till, varén the ined satnsyskonen samarfva ; och tagen the alle, som af samma fader äro ; then del; som deras fader taga bort, och the , som af samma moder äro, then del hon taga bort, och delen sig emellan , som förr sagdt är. Ar någor af sameller half-syskon , eller the alla döde; ärfven tå therns barn, som i then 2 //. stadgadt är. §.
Deremot lära dylika ben icke träffas på den lilla, längre ned beskrifna holmen utanför kolonien på Beringön, oaktadt Rhytina-ben äro allmänna på den närbelägna stranden af hufvudön. Dessa äro de sparsamma underrättelser jag af infödingar och andra i trakten bosatta män kunnat insamla om det ifrågavarande djuret. Deremot kröntes mina bemödanden att förskaffa mig Rhytina-ben med större framgång, och jag lyckades verkligen hopbringa en mycket stor och vacker samling af skelettdelar. När jag först gjorde bekantskap med europeerna på ön, sade de, att föga utsigt fans att i det hänseendet åstadkomma något nämnvärdt. Kompaniet hade nämligen förgäfves bjudit 150 rubel för ett skelett. Men redan innan jag varit många timmar i land, fick jag veta, att större eller mindre bensamlingar funnos här och der i infödingarnes hyddor. Dessa uppköpte jag, med afsigt betalande så, att säljaren blef mer än belåten och grannen litet afundsjuk. En stor del af den manliga befolkningen började nu på det ifrigaste att leta efter ben, och jag hopbragte på detta sätt så mycket, att 21 fastager, stora lådor eller tunnor fyldes med Rhytina-ben, deribland trenne hela, särdeles vackra, samt åtskilliga mer eller mindre skadade hufvudskallar, flere betydande bensamlingar från samma skelett o.s.v. Rhytina-benen ligga ej vid vattenbrynet, utan på en med tätt, yppigt gräs bevuxen strandvall af 2 till 3 meters höjd öfver hafvet. De äro vanligen täckta med ett lager jord och grus af 30–50 centimeters tjocklek. För att finna dem måste man, då det vore allt för mödosamt att upphacka hela gräsvallen, undersöka marken med ett jernspett, en bajonett eller något dylikt redskap. Man lär sig snart att på motståndet och på ljudets beskaffenhet urskiljaSkelett af Rhytina, utstäldt på Vega-expositionen å Kongl. Slottet i Stockholm. Efter fotografi. Originalbilder af Rhytina. 1. Handteckning på en gammal karta öfver Beringhafvet, funnen af Middendorff (Sibir.
Maj:ts nådiga proposition rörande medels anslående till kostnaderne vid Högstsalig Hennes Maj.t EnkeDrottningens begrafning. 6) Angående RiksStåndens särskilte Beslut, i fråga om Riksens Ständers Revisorers rätt, att indraga creditivet å Banken för A1B manna Maga/.inslnrättningen. 7) I anledning af Kongl. Maj ts nådiga proposition, angående pensions reglering för Högstsalig Hennes Maj:t Enke-Drottningens Hofstat. Ira 11 Bevillning s Utskottet: af den 1 dennes, angående sättet för Tullafgifternes erläggande. 6 Den z Julii. Frän Banco■ Utskottet: af den 27 sistlidne Junii: 1) Angående afbetalning i silfver på Bankens fastighets lån. 2) Om anslag från Banken till inköp af silfver. 3) 1 anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande af den 15 sistledne Junii, uti den till förnyad handläggning remitterade fråga, om lån från Banken till Götheborgs Stad. af den 30 sistl. Junii: 4) Angående successiv indragning af sådane Bancosedlar, som äro äldre än 10 år. Från sammansatte Stats och BancoUtskotten: af den 30 sisth Junii: Förslag till Reglementariska föreskrifter uti vissa ämnen, hvilka tillhöra den af Riksens Ständer fastställda reglering af Rikets penningeväsende.