Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang med förevarande frågor har statskontoret, dels i utlåtande angående 1845 års revisions-berättelse, med afseende på de anmärkningar om saknad enkelhet och tydlighet, som mot riks-hufvudhoken blifvit gjorda, efter dess utvidgning i öfverensstämmelse med den för Rikets Ständers revisorer år 1830 utfärdade förnyade instruktion, till inrymmande af äfven de serskildt förvaltande verkens räkenskaper, då deremot, före berörda förändring, af Rikets Ständers Stats-utskott och revisorer en oinskränkt belåtenhet med samma hufvudbok yttrats, ansett det vara högst önskligt att, under iakttagande af i öfrigt nödiga förändringar, riksbokslutet linge återgå till det enkla skick, hvari det var, innan 1830 års instruktion utfärdades, dels äfven, för fullständig utveckling af ämnet, uti utlåtande rörande 1847 års revision, underd:st hemställt, att åt Kamereraren N. A. Fredin måtte blifva uppdraget alt, utan rubbning i nuvarande jemna gång af statsverks-redogörelsen, samt på i öfrigt föreslagna vilkor till prof och formulär uppgöra en på v erkliga speciela förhållanden grundad fullständig räkenskap, som skulle innefatta, utom en hufvudbok öfver statskontorets så kallade enskilda rörelse, äfven en riks-hufvudbok öfver det hela. Rikets Ständer, som ansett statskontorets förslag angående uteslutning från riks-hufvudhoken af de förvaltande verkens redogörelser, hvarigenom samma hufvudbok skulle åter bringas till det skick, hvaruti den befanns före Expedit tons-ZJ t skottets Förslag till unä.
Disconter, igenom så väl dea Verkställande Magteus, sorn Riksens Stän - Den 17 Martti, /. m. 15 ders vidtagne åtgärder, vunnit i det Allmänna ett så betydligt förtroende, att deras Sedlar i Rörelsen allmänt gingO sorn Mynt, att under hela deras Octroy-tid Riksens Ständers eller Banquens Revisorer granskat deras Handlingar, utan att för Allmänheten förr än i slutet af Sept. månad förledit år tillkännagifva deras obestånd, men tvärtom, i de föregående Revisioner, meddelat deras Styrelser Decharge, hvarigenom, örn möjeligt vore, än mera deras Credit skulle ö-, kas; synes för mig, om icke efter Lagens strängaste bokstaf lagligt, åtminstone efter alla rättsgrunder högst billigt, att Staten, så vidt dess tillgångar medgifva , ersätter Borgenärernes oskyldiga lidande och iråkade förluster, hvilka aldrig ägt rum, om icke dessa Disconters Credit vunnit ett så allmänt och öfverdrift vit förtroende. Då Staten eller Banquen otvifvelaktig! är Disconternes största Creditor, är det utan tvifvel Staten, som bör vara den rätta utredande af derea Disconters Affairer, så mycket mer, som i afseende på de serskildte vidsträckta om-i ständigheter , sorn härvid inträffa, Staten är den enda, som kan utreda dem; de Öfrige Creditorernes rätt åter, blifver ovilkorligt den, att alla tillgångar komma i beräkning, och att alla erhålla, af den utdelande Massan, lika rätt i mån af deras fordringar. Huruvida alla tillgångar blifvit beräkna.’ de, upplyses bäst utaf Friherre Wirséns med Utskottens Betänkande åtföljande Anförande a 16 Den 17 Martil, /. nt. sorn tydeligen ådagalägger, att den af Götha CanalDisconihos Canalverket ägande fordran, l , lOC^OÖÖ R.dr, icke blifvit påräknad. Af denina fordran voro vid 1815 å';> Riksdag 900,000
Zicko. Du är trädgårdsmästare vid jungfruklostret? frågade kaptenen och såg på den gröna strimman å arbetarens axel, tecknet på dennes yrke. Ja. Vet du, om någon af damerna därifrån i dag rest till incan? Nej; men kort innan jag gick hem, stod en bärstol till reds ... Röd eller blå? Den var inte röd; det var alltså ingen af incans släkt, som ... Tack! Det är bra. Arbetaren hälsade och slöt sig åter till sitt väntande följe. Vajny såg efter den borttågande familjen med dess kära börda. En obestämd känsla af leda vid lifvet fick plötsligt makt med honom, en känsla af djup förtviflan, och han suckade tungt. Alltså ingen af incans släkt! Då kunde det blott vara Yelva, som i kväll skulle föras till honom. »Yelva! Yelva!» mumlade han och fattade med händerna om sitt hufvud. »Jag dåre, som trodde mig kunna glömma dig!» Han tog åter plats på sockelns öfversta steg och blickade ned åt vägen, där han visste, att den blåa bärstolen skulle bli synlig igen. Vajny! Han for upp ur sina drömmar. Det var fästmön, som trädt ut ur griften och långsamt närmade sig efter att en stund ha forskande betraktat honom. Har jag låtit vänta på mig? sporde hon efter att ha skakat ur korgen de kaksmulor, som där blifvit kvar. Nej; jag trodde inte, att du så snart skulle bli färdig ... Jag märker det. Du har åter med dina tankar varit långt borta. Jag tänkte på framtiden. Framtiden? upprepade hon. Hvad var det, du frågade arbetaren om? Statshemligheter, svarade han med ett tvunget leende. Om jag anat, att du kunnat se ... Jag kom händelsevis att blicka ut genom grafdörren. Men är det hemligheter, skall jag inte fråga ... Det var endast uttrycket i ditt ansikte, som öfverraskade mig. Hur såg jag då ut? sade han likgiltigt och fortfor att späja nedåt vägen. Som en spegelbild af allt hvad ditt inre gömmer och som du döljer för mig ... Vajny! Vajny! Hennes röst lät klagande, nästan förtviflad, och hon grep hans hand: Skänk mig ditt förtroende!
D^ko med W. T. Robinson ä 4H R:dr 1,580: dito med 2> Charta» - ä 56S sk. 5,427: 40, — H.Ccur. 12, 7 Sterl. 2, ii Danst Courant st 47 st. 99,"4: Utrikes Gäld Ult. Martil 1812. ^ Anmärkning. ") Lfwanförmälte 67,000 Sk-dr Hamburger Banco, äro enligt Riksens Högloft. Ständers beslut förffutne; och anmäleö nu till afskrifning pä de skäl Stats-Utstottets betänkande af den i Juli» mnehäller. B co Sp. R:dr Summa - ",778,941 24 örebro den zo Iunii L8ZZ. D. Lk. (bihang G) llc. c. Bilaga till Berättelsen om Riksgälds-Werket. Utdrag af Riksgälds - Lontoirets Räkenskaper, utwisande Lontoirets Inrikes Skulder och Tillgängar Mars i8i2. den Zi Debet. Skulder, löpande med Ränta. Hans Mant Konungens Hemgifts-Capital ä 5 procent Trollhätte Slustwerks-Länet med 12 procent Inrikes Lifränte-Länet med 10 procent Riksgälds-Contoirets Län med 5 procent . v Discont-Länet i Banken med 2 procent Allmännna Hingst-Cassans medel med 5^6 procent Lkänffa Hingst-Prcmii-CaAans dito st 6 procent Armeens Organisations - Casias dito med 5 ä 6 procent Artillerie-Exercitie Förbättrings - CastanS dito dito . Skulder som icke löpa med Ränta. F. d. Kongl. Riksgälds-Directionens Län Länet i Credit-Sedlar att betala med Banco Patriotisk» Länen mot KonglStats-Contoirets Obligationer, utom 6 procents Ränta till Februari 18 »i Kongl. K igs-Förwaltningens accepterade Inivisningar, till fulla ätcrstäende beloppet
Men räddarne äro nära. Från briggen har en större båt hunnit utsättas, och innan kort äro alla der ombord, jullens tre män och en afsvimmad flicka. Vakna Vali, du skulle ej sofva om du visste hvem som bemödar sig att återkalla dig till lifvet. Minnes ej Vali mera sin barndomsvän, den fångne ynglingen från fjerran land? Han har redan igenkänt den han frälsat ur djupets graf, och snart helsar äfven hennes öga sin räddare. Stormen lugnas, töcknen skingras. Solen lyser åter. Några dagar kryssar ännu briggen på hafvet. Ändteligen skall den återgå till hamn, men åter resa sig storm och våg, åter tätna töcknen kring skeppet, åter visar det ogästvänliga hafvet sin vildhet, och ett redlöst vrak kastas slutligen briggen mot turkiska kusten och sönderslås i spillror. Folk samlas på stranden, de lösa Ibrahim och sina fångna landsmän, som legat bundne i skeppsrummet, och uppretade af dem misshandla de skeppets folk. I Ibrahims våld återlemnas hans egendom, hans slafvinna. Dörrarna stå öppna till slafbazarens rum. Utan slöjor sitta qvinnorna, ty köparne gå från rum till rum och bese de utbjudna varorna. Ser du dessa Abyssinska qvinnor, stolta, sköna, behagfulla. Sorgligt men mildt se de på de kringvandrande köparne. De gråta icke, de tala icke, blott blicken talar om sorg. Och dessa qvinnor, svarta som ebenholtz, med bländande hvita tänder. Raska arbeterskor, om än mindre sköna än de hvita qvinnorna. De äro ock mindre dyrköpta. Denna stolta, svartögda qvinna med sitt barn, som hon med förtviflan i blicken sluter till sitt bröst, skall hon säljas? Hon tror så, hennes man har hitsändt henne till straff. Han befallte henne i går att knäböjande räcka honom pipan, och hon lydde endast motvilligt. Hon skall derföre lära sig ödmjukhet. Vill än någon köpa henne, så säljes hon icke. Hennes make är god, han vill ej förskjuta henne; han vet att hon dock i grunden är foglig och lydig och älskar honom mer än sitt lif.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, yttrade H. Exc. Hr Gr. o. Landtm., att derunder hade yrkats afslag å Utsk:ts inbjudning och vidblifvande af Ståndets förut i frågan fattade beslut, hvarförutan en ledamot yttrat tvifvelsmål derom, huruvida votering i frågan borde ega rum i förstärkt StatsUtsk., samt ansett densamma snarare böra ske i förstärkt BankoUtsk.; och se dan numera underrättelse ankommit, att PresteSt:t antagit BorgareSt:ts inbjudning rör:de lydelsen af den ifrågav:de g:n, samt R. o. Ad:ns derom fattade beslut vore med BorgareSt:ts öfverensstämmande, vid hvilket förhållande frågan blifvit genom tre Stånds beslut afgjord, kunde H. Exc. ej framställa någon annan propos. i afs:de å Utsk:ts inbjudning och förslag till voter.-propos., än att desamma skulle läggas till haudlingarne. Härefter blef en sådan propos. framställd och med ja besvarad. Föredrogs Bevilln.Utsk:ts den 19 dennes bordlagde Mern. N:o 47, i ani. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut rör:de de vid Mem:t N:o 46 afgifua förslag till formulärer, som böra bifogas den nya bevilln.-stadgan. Utsk:ts första yttrande ronde formuläret N:o 15. Lades till handlingarne. Gr. Lagerbjelke: Enl, min förmening, är den votering, Den 20 Oktober f. m. 313 Bevilln.Utsk:t här föreslagit, helt och hållet stridande mot grundlagen. Om vi betrakta formuläret N:o 7, hvilket är det som frågan hufvudsakligen angår, så finna vi att detta formulär är af alla 4 Stånden helt och hållet antaget, endast med undantag af de 4 första kolumnerna för af hevilla.-beredningen upskattad inkomst. Dessa 4 kolumner äro af 2:ne Stånd bifallne och af 2 Stånd afslagne.
ang:de en förändrad Riddordn., jemväl understöddes, skulle, på sätt flera af Ståndets ledamöter vid förra riksdagen fullständigt ådagalagt, i sin verkställighet medföra större svårigheter och olägenheter, än dem man dymedelst haft för afsigt att förekomma, tror Utsk. denna princip för electorers utväljande hellre böra, åtminstone tills vidare, lemnäs utan tillämpning, än att man skulle söka genomföra densamma, under äfventyr att snarare aflägsna än befrämja det ändamål, som dermed vore åsyftadt. Ätt åter, på sätt motionären föreslagit, indela R. o. Ad. i fem lika afdelningar, deraf hvar och en inom sig skulle välja fem electorer, synes Utsk. vara hvarken lämpligt eller principenligt; ty, utom det att ett så beskaflädt valsätt i visst hänseende skulle närma sig till det fordna valsättet classvis, hvars olämplighet föranledt classfördelningens utbytande emot bänkm:sirirättningen, bör det, efter Utsk:s tanka, icke förbises, att genom den vigtiga befattning, electorerna i afseende på Utsk:ssättningen och den deraf omedelbart härflytande verkan på liksdagsärendernas gång utöfva, valet till dessa functioner är så högst magtpåliggande, att, örn någonsin, nöd - Den 5 Juni c. ra. >89 vändigheten här inträder för de väljande att icke vara bundna vid den ena eller andra afdelningen af Ståndet, utan att tvärtom kunna utur massan deraf verkställa deras val. Denna frihet vid valförrättningen skulle emedlertid ge-r norn antagandet af motionärens förslag helt och hållet tillintetgöras, utan att saknaden deraf kunde, efter Utskrs öfvertygelse, anses vara ersatt genom den förmenta fördelen af valrättighetens öfverflyttande på samtliga ledamöterna inom hvarje afdelning; och då nu, på sätt Utsk. här ofvan anfört, electorsvalet af Ståndet i massa icke utan alltför stora olägenheter lärer kunna tillvägabringas, tror Utsk. det nu gällande valsätt äga ett bestämdt företräde framför det, motionären framställt, hvarföre ock
Uppå motionärens underdåniga framställning har Kongl. Maj:t öfver detta förslag infordrat underdåniga yttranden från: l:o. BostäUsinnehafvarne, utaf hvilka två förmält sig icke hafva något att invända mot den ifrågasatta jordens afträdande, derest de derför erhölle full godtgörelse, men en i underdånighet afstyrkt en dylik åtgärd; 2:o. Direktionen öfver Veterinär-inrättningen i Skara, som bestridt att på några vilkor afträda veterinärinrättningens jord, enär ett sådant förfarande icke läte förena sig med upprätthållande af detta läroverk, sådant detsamma uti framlidne Professoren Hernqvists testamentariska förordnande vore afsedt att ega bestånd; hvarförutom Direktionen tillkännagifvit, att lärarne vid veterinärinrättningen voro der fullt sysselsatta samt att föreläsningarne icke eller kunde för inrättningen och Institutet vara gemensamma, enär lärokursen vid den förra vore bestämd till 4 år, men vid Institutet förmodligen blefve beräknad till endast 2 år. 56 Stats-U(skottets Utlåtande M 99. 3:o. Skaraborgs läns Hushållningssällskap, som motionen förordat; mot hvilket beslut dock åtskilliga af sällskapet sig reserverat, under anförande, bland annat, att de, ehuru önskande all framgång åt motionens hufvudsyfte, dock ej kunde med motionären instämma i den af honom framlagda plan. Inköpet af den enskilda jorden blefve förenadt med högst betydliga kostnader, äfvensom arrendena, i händelse boställsjorden ens kunde erhållas, säkerligen blefve alltför höga. Den af motionären oberopade olikheten i jordmånen vöre icke så betydlig, att olika cirkulationer på grund deraf kunde tillvägabringas. Att påräkna något lärarebiträde från elementarläroverket syntes reservanterna vara ett misstag dels emedan lärarne vid elementarläroverket voro der fullt sysselsatta, dels derföre att fordringarne på lärare vid ett dylikt läroverk och vid Landtbruksinstitut^ vore så olika, att dessa befattningar svårligen kunde hos en person förenas. Sä väl till följd af dessa förhållanden som i öfrigt syntes de af motionären begärda anslagen vara för de åsyftade ändamålen aldeles för låga. 4:o. Kongl.
Den ledamot, som uppträdde näst före mig, sade, att de ej försenade namn af cassacreditiv, och det kan vara detsamma, hvad de kallas; men då den värde talaren yttrade, att de ej äga likhet med de cassacreditiv, som utgifvas i andra länder, menade han förmodligen de creditiv, som lemnäs af privatbanker i Skottland, och jag medger, att skillnaden är betydlig eller ungefär densamma sorn mellan en privatbank för några härader och en statsbank för ett vidsträckt land. Privatbanken i ett litet district blir ganska lämpligt en cassör för enskilda derstädes; men ett sådant åtagande torde ej vara passande för en statsbank i ett Iand af så stor vidd som Sverige. Icke kan man åt den uppdraga att för en handlande i Calmar uppbära inkomsterna och verkställa utbetalningarna för dagen. Någonting annat har, såsom jag förut yttrat, varit ändamålet med denna creditivrörelse; och om man fäster uppmärksamhet dervid, torde man finna, huru oriktig Gr. Cronhjelms supposition , att den skulle lemna fördel blott åt hufvudsladen och Götheborg, i sjelfva verket är. Det är nemi. knappast tänkbart, att någon person i hufvudstaden skulle vilja betala £ proc. på de summor af ereditivet, han icke dragit, emedan han med lätthet kan få penningar i handelsdisconten eller hos mäklare. Annorlunda är förhållandet med dem, som äro bosatta i landsorterna, långt ifrån Stockholm. De hafva mycken svårighet att få låna penningar och kunna derföre hafva stor fördel af ett sådant crediliv, hvarpå de betala J proc., om penningar också icke dragas derpå, emedan de då hafva visshet att vid förefallande behof endast behöfva utfärda en assignation och derom lemna Banken avis. Det är med afseende på denna avisering jag får bestrida en annan anmärkning, att nemi. creditivrörelsen endast skulle utsträcka den förut vanliga assigneringen på Banken. Man vet, att denna varit beräknad på öfverassignering; men dä avisering skall äga rum, så snart assignationen är utfärdad, kan någon öfverassignering i stort icke ske, åtminstone ej utan missbruk inom Bancostyrelsen.
Rege rings-Formen, och 63 §. Riksdags-Ordningen, anställda val, Vare Electorer utsett Lagmannen, Häradshöfdingen och Borgmästaren Nils Callerholm, att efterträda Vår Justitias-Ombudsman, i händelse han, inom nästkommande Riksdag, skulle genom döden afgå, eller, genom något i Lag stadgadt förfall, hindras, att sitt Embete sjelf utöfva; så vilje Vi, i kraft häraf, hafva förordnat honom, Nils Callerholm, att, i dessa fall, JustitiaOmbudsmans-Ernbetec tillträda; och har han emedlertid, att ställa sig till efterrättelse hvad Vår, den 27 Februarii 1810, för Justitise-Ombudsmannen utfärdade Instruction i 25 §. stadgar och förmår. Till yttermera visso, håfve Vi detta underskrifvit och med Väre Insegel bekräftat, som skedde i Stockholm den 15 October 1823. Underdåniga Skrifvelter'. Uppl. o. gotik, hos Ridd. o. Ad. d. 15 Oct. 1823! Preste-Ståndet d. 17 *—- — Borgare-Ståndet d. 17 Bonde-Ståndet d. 17 — -— Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Lieutenanten B. Berghmarks underdåniga anhållan om förlängning å Arrendet af Klabböhle Krono-Lax-Fiske. S. A. K. TT i 11 Riksens Ständers Stats-Utskott har E. K,’ M., under den 27 sistlidne Martii, i Nåder öfverlemna! Ueutenanten vid E. K. M:ts Westerbottens Regemente, B.
Herr Adlersparre, Carl 43 N:o 2199. Herr Bergstedt, Eric . 43 —• N:o 2218- Herr von Weigel , Christian Ehrenfrid . , . 43 Den 3 December f, rit'. Herr von Hedenberg , Carl August , 43 —> N:o 2262. Herr Hagardt, C. B. 43 N:o 2275. Herr Lefrén, Jofa. Pehr 75 ?— Suppleanter : N:o 42. Grefve Gyllenborg, Johan Henning <$3 — N>o 205. Friherre Åkerhjelm, Gustaf Fredric .43 — N:o 1117. -Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf 43 — N:o 1877- Herr Carleson , Carl Fredric .43 — N:o 2013. B. Herr Rosenblad, Bernhard , 43 — N;o 792. Herr Lagerhjelm, Pehr , 41 —- Fortsattes den i sista Pleno började pröfning af ConstitutioDS-Utskottets den 1 j sistledne November under N Grund! ags-frågor. rute Punkten. Att Rikets Allmänna Ärendens Beredning såsom öfverflödig måtte indragas. Herr von Hartmansdorff, August: Constitutions-Utskottet har uti denna punkt till - Pen 3 December J. m. Styrkt, att Rikets Allmänna Ärenders Bered» ning må upphöra, Detta öfverensstämmer, så väl med innehållet af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse5 då Committerales arbete öfverlerrw nades , som med deras och Särskilta Utskottets förslag. Deremot har Constitutions-Utskottet i stället föreslagit, att såsom en ny bättre garan, tie för Regerings-ärendernas laggranna beband-, ling, den redan befjnteliga Stats-Råds-Beredningen må upptagas i Grundlagen.
N:ris 58 och i46.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har motion blifvit väckt om den ändring i 3« Expeditions-Utskottets Förslag till tind. Skrifvelse N.o 204. 367 §. af Concurs-Lagen den 12 Mars i83o, att förmonsrätt måtte borgenär medgifvas till utmätte lösören, änskönt utmätningen icke grundas på laga kraftvunnet Utslag. Och som utmätning lagligen eger rum i flera andra händelser, såsom dels til! verkställighet af E. K. M:s Befallningshafvandes Utslag i vissa mål, ehuru rätt lill klagan ännu är gäldrnären öppen, på sätt 3 Gap. 2 §.
Af alla Resande, som kunna betala, och som rrv sig behöfva 4 til 6 Hästar för sin wagn, huru wänge äro de, som gffwa i Lomribution sa mycket som den Bonden, hwilken skjutsar dem? Och ända denna oridiga ömtålighet för desiaö winst pä den fattiges sch pä rättwisans bekostnad! M Z;z Wi hafwö för ost et talande bewis derpä, ak Skjutslega» icke ka» eller stall efter desia grundet blifwa mycket hög, haldst dä nägra oseder, som ntt betunga inrättningen, blifwa Undaliröjda. Pä alla sidor omkring Stockholm är Landet gs< Ndmsturet af stora waituvrag och således mindre be^ folkadt, än i allmänhet en annan Landssträcka af samma widd. Til och ifra» medgifwas wara dcu starkaste Skjutsning i Lander; Hållet pä Gästgifwaregardarua deromkring emellan iS och 16 hästar i dygnet och alldeles ingen stsservs» Enär således hallhastarne aro Utgängne, ar för derk Resande ingen annan ukwäg öfrig, än ak öfwerens komma med do Bönder, som antingen da pakullas eller aro i förwag a Gästgifwaregärden för ar fä Skjutsa: defie äga twifwelsutan fritt wal ar skjutsa eller icke skjutsa; och ända har deras påstående aldrig i nägon årstid ännu gatt högre-au ti! 16 still, milen» Ännu mera, i Stockholm finnes inret Hall, ingert Ketervs och ingen Bonde statdrg at stjurfa; inett med en klok inrättning och med en efter tiden lämpav betalning, hwilken nu lärer wara högst iz stillingat milen, har man förmatt draga sa mycken Allmoge in til stjutsningen, at Äkare-Ambetet har liten eller ingen känning af stjutsningen; och detta harleder sig tvisicrligen icke isian trug eller magt Utan, som sagdt, isian en förståndig tilställning.
Jag hade trott, att, i afseende på Friherre Åkerhjelms väckte motion, ingen vidare åtgärd vore för närvarande af nöden, sedan den i förrgår vidtagne, nemligen voteringen; men då jag likväl nu finner, enart sagt, ny öfverläggning derom öppnad, vill Icke eller jag dölja, att jag dervid lemnat mitt slutna Ja. Det skedde af känsla, öfvertygelse och öfverläggning; men, i hänseende till flere 5 dag framkastade åsigter, nödgas jag tillika förklara, att jag förenar mig för öfrigt med Herr .Grefve Arvid Posse. Friherre Lagerbjelke, Gustaf: Jag förenar anig med Herr Grefve Arvid Posse i det afseende, att den obestridliga och nu begagnade rättigheten till enskilta reservationer emot förrgårdagens beslut, föranledt till en något för utvidgad öfverläggning om ämnen, som med utöfningen af denna rätt icke äga en nödvändig eller åtminstone oundviklig gemenskap. Anledningen till denna utsträckta discussion ligger törhända i något missförstånd om orden aristocrati, aristocratisk princip, aristocratiska elementer, hvarom åtskilige värde talare tyckts äga motsatta idéer. En korrt utredning a£ ämnet torde Den 19 Martti'. ?35 således bidraga till någon upplysning, möjligtvis äfven till sammanförande af några skiljaktiga begrepp. Jag tror att en väsendtlig afdelning bör göras emellan den positiva aristocratiska princip, sorn kan tillhöra en Stats-författning, och åe moraliska aristocratiska elementar, som i alla samhällen och hos hvarje nation lätteligen stå att upptäcka. Hvad den förra beträffar, eller principen af positiv och så till sågande materiell aristocrati, finnes den mer eller mindre uti alla Stats-författningar, utom i dem, som utgå från grundsattsen af pur democrati, hvaraf exempel nu mera ej torde kunna företes. Den finnes således, och i ett högre mått, i Frankrike, i England, hvarest ärftliga Pairs-Kamrar äga, utom det allmänna interesa set, äfven vissa speciella interessen att försvå; ra, och i sådant afseende åro med särskilta privilegier och prserogativer utrustade.