Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jäsdeg må under jäsningen ej ker en svag morgonrodnad, o c h klar stiger det flyttas; utan träget eller fatet bör stå orubbadt på nya årets blänkande stjärna fram, då böjas folKungl. operan. Knappt är det ena märkliga gästsamma ställe, naturligtvis med lätta skynken öfver, kens hjärtan. Hvad skall stjärnan gifva — glädje, spelet afslutadt å vår kungl. operascen, förrän ett för att förekomma att degen » skinnar sig&gt;. Fat och lycka, sorg eller smärta? nytt, ej mindre märkligt, tager sin början. Omedeltråg, som skola användas till jäsdegar, mjölet samt Nyårsönskningarna regnade ned, allt var så bart efter fru Arnoldson-Fischhofs sista uppträdande förhoppningsfullt, allt så gladt. Men bland de alla ingredienser måste uppvärmas på förhand, likaså bakfiltar och baklinne (så framt man ej gör degarne kom den portugisiske operasångaren Franceseo dunfriska löfven finnes stundom ett förvissnadt. drade. Hans första uppträdande egde rum på förra Sångaren från Italien hade med skälfvande kvällen förut till s. k. kalljäsning). Bakugnen pröfveckans onsdag som D o n Juan i operan af samma vas på så sätt, att man ilägger en bit papper: blir hand skrifvit underrättelsen, att vår lilla sångfonamn, och redan från första akten tog han publiken detta genast brunt, så är ugnen för het; viker eller gel var död. Döden hade icke inväntat våren, med storm. Och erkännas måste, att en mera fulllöftenas, lifvets tid, då, sällsamt, döden gör sin rullar det sig endast, är ugnen lagom varm. Steker ändad Don Juan torde man få leta efter. Sång, man i kokspisen, bör man undvika att under stekstörsta skörd bland de unga, han hade kommit spel, figur och utseende — allt förenade sig hos den ningen hälla kallt vatten i reservoiren; den därigeredan nu.
Och således torde undertecknad, härtill lika mycket uppfordrad ai sitt samvete, som sin kallelses pligt, och utan att med skäl kunna anses vilja träda vår tids frihetsidéer för nära, väga ödmjukt föreslå, att till 12 § al Kongl. Maj;ts nådiga Förordning, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra spirituösa drycker, gifven den 18 December 1863, mätte, omedelbart efter ordet ”förverkas”, fogas följande tillägg: eller ock den församling, till hvilken ett sadant gästgifveri hörer, genom sin kommunalnämnd eller ett kommunalstämmobeslut yrkar på utskänkningen nedläggande. Detta förslag torde böra finnas hafva sä mycket mer rättvisa och skäl för sig, som det ligger för öppen dag att ett samhälle icke kan anses vara fritt utan, tvärtom, pä det. mest förderfliga sätt bundet - så länge en och annan är i tillfälle att, för neslig vinnings skull, påtvinga detsamma en förstörelseanstalt. Stockholm den 8 November 1865. E. A. Rosenius. Af Doktor Londberg: Om fortfarande anslag af 10,000 R:dr R.mt årligen under nästkommande statsreglering till pensioner åt 1808 och 1809 års Landtvärnsman. Det sorgliga öde, sorn drabbade de olycklige Landtvärnsmännen frän åren 1808 och 1809, är numera för väl kändt, för att vidare behöfva skildras. De tallor af elände, brist och nöd, som den nyare forskningen framställer, hafva vida öfver träffa! allt, hvad man hittills förmodat och hvad inbillningen kunnat måla. Rikets sednast församlade Ständer visade äfven en högsint uppfattning af den stora, fastän länge oguldna tacksamhetsförbindelse, i hvilken fäderneslandet står till de ännu qvarlefvande och i behöfvande omständigheter befintliga Landtvärnsmännen, då de för innevarande statsreglering beviljade 10,000 R:dr Runt om Motioner i Preste-Ståndet 1865. N:o Ii. 21 året till lindring i fattigdomen under de sista åren af deras lefnad.
Inhemtande häraf, så långt förhållandena medgifva, måste således blifva enda föremålet för sjöbeväringens öfningar, så länge icke nationen finner behöfligt att deråt anslå tillräckligare tid och medel. Under ett sådant förhållande blir det minst kostsamt att låta Landtoch Sjöbeväringen gemensamt öfvas under Arméens befäl, hvarom ock Eders Kongl. Majit redan funnit för godt att tillsvidare förordna. Det enda, som i öfrigt, med afseende på sjöbeväringen, kan åtgöras, är densammas fördelande på stam, så att, vid tillfälle af krig, denna högst betydliga del af rikets stridskrafter då må finnas ordnad. Ett förslag i detta afseende har jag haft nåden underställa Eders Kongl. Majlis pröfning. Under fortgången af denna min underdåniga framställning rörande ordnandet af flottans personal, bär jag sökt utan afvikelse tillämpa den princip, hvilken vid begynnelsen såsom den enda rigtiga angafs, att nemligen, då antalet af det till sjöförsvaret anslagna manskap var bestämdt, tillse, huru detta, efter sig företeende förhållanden, skulle på det för Staten förmonligaste sätt kunna användas. De tillökningar inom så väl befälet som de fasta korpserna, som dervid föreslagits, hafva derföre endast afse» det ytterst behöfliga för att göra de öfriga delarna af besättningsstyrkorna så tjenstbara, som, med billiga anspråk på dertill erforderliga medel, vöre förenligt. Vid denna föreslagna ökning bär äfven strängt iakttagits, att behofvet i krig samvetsgrant blifvit sammanställdt med hvad tjenstgöringen i fred oundgängligen kräfver, så alt den ordinarie staten icke i någon mon skulle betungas med underhållet af en öfverflödig personal. Följden häraf måste dock blifva, alt tjensten, om den rätt skall skötas, fordrar, alt hela denna personal hålles aktiv.
På anförde grunder anhåller jag om återremiss af Betänkandet och att dessa mins a88 Ben 28 Junti e, m, vördsamma anmärkningar må densamma bifogas. N;0 21 Grefve Lagerbjelke, Axeli Grundidéen för Utskottets Betänkande, är ett tillstånd af naturlig rättighet i handelsförhållanden, satt i stället för artificiell Systéme af Förbud: det vill säga,friheten ansedd såsom princip, samt förbud eller modificationer såsom undantag, då deremot i sakernas nu varande skick, förbud lärer vara principen, och friheten ett undantag. Med denna grundidée menar således Utskottet icke, att ej något skulle kunna förbjudas, utan har tydeligen uttryckt att sådant uppå Kongl. Maj.t ankommer. Utskottet har blott funnit naturligare, att förutsätta allt ting tillåtit till införsel emot Tull i vissa proportioner, då Regeringen förbli<ver obehindrad att göra nödige förbud eller inskränkningar, häldre än att utgå från en upp. gjord lista å en mängd förbudne varor, för att sedermera efter behag frigifva den ena eller andra. I förra fallet, då efter princip allt anses tillåtligt, blefve inskränkningen en följd af den allmänna nyttans kraf, i det sednare åter, eller då allt efter princip är förbudit, kunde vissa artiklars frigifvelse lätteligen urarta till enskild mans nytta: det förra bör följakteligen icke kallas ett obegränsadt fria hets-, Den aS Junti e. m. 389 hels-, utan ett Förtu)lning::Systéme, ämnadt att i vissa tall medföra sjelfva prohibitionens resultater: det sednare är ett Förbudsoch LicenceSysteme, men sora erfarenheten har visat ofta nog kunna frambringa alla deo obegränsade frihetens skadliga verkningar. Efter att hafva så tydligen jag förmått, uppgjordt definitionen af förevarande ämne, grunder jag derpå mio öfvertygelse, att samina ämne, hvilket af flere Riksstånd blifvit till Bevillningsutskottet remitteradt, rätteligen och i det skick, det uti Utskottets Betänkande är Frarastäldt, utgör en verkelig Bevillningsfråga. Herr Tham synes mig hafva fullkomligen ådagalagdt, att
I, natt hafva vi legat ofver i ett primitivt litet hotell vid en station rnidt i odemarlren. I g8r for0 vi genom Atlas ' &amp; a berglandskap med snoholjda toppar och djopa rrviner, nom p h i n n a om Schweitz, eburu landskapet &amp; r ldngt ~ n e r a iidsligt - i dag befinna vi oss i en ofrnktbar lbgliiudt trakt, diir enciast iGgra f A hus i stationens narmaste grannskap och knappt ett encta triid stBr att upptacka. Bfidt emot oss pA en backsluttuing st5 ndgra Irabyltalt - vi ha tid pB oss fore ttgets afgHng och fijretqa en upptacktspromenad ditlifver. Kabylerna - en helt aman ras an araberna, hvilken rrf mPmga anses vara lmdets ursprungliga innevdnare, hiirstsmmande frdn fenicierna - de iiro till stor del bofnsta akerbrnkare, men langre inkt landet, dar natnren iir mera ~attenfattig O C ~ karg, lefan de som nomader och flytta sina af kaiuelhdrsfiltar tickta tiilt och s+a magra hjordar friin tralit till trakt. Det ar ett arbetsamt och lrraftfullt s l a t e, diir krinnan liilnlins litet mera frihet an hos araberna - d. v. s. hon fHr gH obeslojad, Inen fiir ofrigt laggas nog de tyngsta bordorna p: i hennes axlar. 12 striifva stycken i en klungu men nppfor baclren till talten - Vi nttala viir onskan att f B se hans bostad, och viinligt visar han oss det inre af de 18ga talten, d8r mau med knapp nod kan st&amp; uppriitt.
Enligt den beräkning, som innefattas uti Stats-Utskottets Utlåtande N:o 435, ansågs den för Extra Stats-regleringen disponible tillgång utgöra 6,296,366: a, 8, Häruti voro då inräknade öfverskolten af de åren 1841 och 1842, för de näst föregångne åren, inflytande Bevillningsmedel, sedan Riksgäids-Contoirets behof för de arne förstnämnde årens utgifter deraf blifvit fyllda, och ibland hvilka utgifter beräknades Statsfyllnadssummorne för samma år, som då icke vore bestämda, och med så mycket större skäl icke förslagsvis kunde upptagas högre än vid förra Riksdagen, eller i,i45,igo Rrdr.som, enligt det af Stats-Utskottet uppgjorda förslag lill Statsreglering, någon tillökning deruti icke var beräknad. Sedan emedlertid dels, på sätt Stats-Utskottet, i Memorialet Nro 463, närmare utredt, genom tillkomne utgiftsposter , samt uppförandet å stat af betydliga utbetalningar, som förut blifvit bestridda af öfverskotteine å Stats-verkets inkomster, dels ock derigenom, att. beräkningen af vissa extra ordinarie inkomster, enligt Bevillmngs-Ulskottets, af Rikets Ständer gillade, förslag, blifvit fastställda tili vida lägre belopp, än hvartill den förut, calculationsvis , varit upptagen, inträffat att Stats Uih. till R. St.
Stockholm den 27 October 1840. 228 Expedilions-ZJ Iskottets Förslag till und. Skrifvelse, N.o 11J. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 24 Oct. 1840. Preste-Ståndet den 2.4 Borgare-Ståndet den 27 Bonde-Ståndet den 27 Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, angående ersättning för åren i83g och 1840 till de dagsverksskjldige under Marite* holms och Cathri/icehergs Lundsbo fdin ge-bos tällén.
Med anledning af hvad som Rikets Ständers Revisorer sålunda anföit, anser sig emedlertid Bergs-Kollegium böra följande i underdånighet yttra och upplysa, nemligen: ilo Att inseendet öfver Bergskolans förvaltning, i afseende på de vid Bergskolan förekommande läromelhoder, Lärarnes fullgörande af deras åliggande, Elevernes uppförande och flit, samt medlens användande till nödiga malerialier och inventaiier, enligt Instruktionen, tillhör Bergs-Kollegium, som derom årligen emottager Föreståndarens Bejältelse, hvilken uti Jern-Kontorets Annaler sedermera varder offentliggjord; hvaremot penninge-redogörelsen , som genom behörigen qvitlejade räkningar visar, att utgiften veikligen är gjord, äfvensom, genom påskrift å räkningen, för hvilket ändamål den ar gjord, tillika med qvitlerade förteckningar å de inventarier, som under året tillkommit, samt uppgift å de förbättringar eller förändringar, som blifvit gjorda å Bergskolans gårdar, efter att hafva blifvit granskad i Bergs-Kollegium, öfverlemnas till Eders Kongl. Majlis Kammar-Rätt, för att derstädes behörigen revideras. 210 Att, enligt Eders Kongl. Majrts Nådiga skrifvelscr till BergsKollegium af den 28 September 1824 samt dea 22 Januari 1829, det är Kollegium tilla tet att låta de besparingar, som kunna göras på en utgiftstitel vid Bergskolan, användas till fyllande af inträffade brister på en annan. Den Nådiga Remissen återställes härjemte i underdånighet; och Bergs-Kollegium framhärdar med djupaste vödnad, trohet och nit, Stormäktigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Maj;ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, D. Y. Tribler; F. A. Berndes. Adolf Hallgren. N. G. Sefström,’ Referent. Slockholm den 21 Februari 1842. Akerberg. Götheborgs Konsistor» Underd.
Ersättning för rescrv-hemmans-räntor och kronotionde in. m. anslag Indelta Arméens vapenöfningar, Forslags-anslag ~ Till Trossens underhäll Värfvade Arméen. Lif-Gardet till Häst: Penningar: I Oiudelt Spanmäl: 1855 ars stal anslår (950 T:r) 5.985 kub. f. med eli förslagsvis rde af 9,500: — Förhöjning till 2 R:dr per kub. f 2,470: — 11,970' ^ Kronprinsens Hussar-Regemenlc: Penningar: EarpedilinnsIJtskottets Förning till underd. Skrifvelse !S:n 494. 43 Penningar. Riksmynt. Indelta Räntor, enligt markegång på förslag S p a m å 1. Summa. Riksmynt. Indelt på förslag. Oindelt. Mått. Värde å 2 R:dr kub. foten. Mått. Värde förslagsvis ä 2 R:dr kub. foten. K:dr ö. R:dr ö Kub. f. k. R:dr ö. Kub. f. k. Skrifvelse N:o 194. Oindell Span nial: 1855 års Riks-stnt anslår 1,947 T:r. Afgå och indragas 268 „ »lersta 1,679 T:r eller 10,577,7 k. f. Förslagsvärdet å Spnnmålen i 1855 års slat ulgör 19,470: — Förhöjning lill 2 li:dr per kub. löt å nya Span måls-onslaget 1,685: 40. 21,155; 40- Svea Lif-Garde: Penningar: Andra Lif-Gardet: Penningai : Nuvarande anslaget 114,330: 70. Wermlands Fålljägare-Regemente: Svea, Götha och Wendes Artilleri-Regementen; Reservations-anslag. Penningar : Transport 761,823: 95. Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Sig att såsom Öfver Styresman befrämja Canalarbetets fortgång, får jag*vördsamt hemställa, om icke i sammanhang med detta ämne der. önskan äfvenväl Yoj^p;- billig att när Soldater, som på coratnendering vid GöthaCanalarbete användas, blifva genom arbetet skadade, Canal Bolaget måtte förbindas så väl att åt den skadade lemna ett visst understöd, sorn att lemna ersättning åt Rotehållaren för dea såmedelst obrukbar blefna Soldaten. Friherre Hjerta trodde att billigheten af detta förhållande af Canal Bolaget skulle bidraga till att öka opinionen för sjelfva anläggningen, och. anhöll af Herr Grefven och LandtMarskalken om proposition å sin gjorda motion. Grefve von Platen Förmälte att Bolaget aldrid gifvit årligt understöd åt skadade Soldater; och hvad anginge fragan om ersättning åt Rote-hällarne, sn berodde det uppå Kongl. Maj:t att derom i Nåder afgöra enligt billighet och Författningar. Hans Excellence Ilar Grefven och Landi Marskalken förmälte detta amne re^ llicl. 0. Ad. Den 31 Jul! e. m. clan vara afgjotdt genom bifall till ett Betänkande ifvan OeconomieUtskottet, hvaröfver underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t redan för någon tid sedan blifvit justerad och afgått. Klockan 1 aftågade Höglofl. Ridderskapet och Adeln, under Herr L.andtMarskalkens anförande, till Plenum Plenorum å RiksSalen, hvarest Hans Maj:t i Nåder behagade lemna sin sanction å några Conatitutionsoch Lagfrågor. Ridderskapet och Adeln åtskildes klockan ftill 3 vid Riks-Salen. In fidem Protocolli A. G. Silverstolpe. Måndagen den 3i Juli. Plenum klockan 6 eftermiddagen. Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållet i Höglofl.
Åtföljes t jens ten af extra-ordinarie inkomst eller sportler af beständig egenskap, så böra äfven dessa ingå uti löneberäkningen. T detta fall eller då lönen är underkastad förändring, beräknas char tas-beloppet efter medium af de sista fem årens, tjensten åtföljande och till taxering uppgifne, löneförmoner, för hvilka bevillning efter andra Art. blifvit erlagd; men för constitutorial på behaglig tid skall stämplade pappersafgiften vara hälften mindre, än hvad för fullmakter stadgadt är. Dessutom iakttages, att lör Under-ollicerare vid de värfvade regementena och Kongl. Maj:ts Flotta, för under-befäl och manskap vid militaire kuslbevaknings-corpsens, för under-befäl vid Telegraf corpsen, samt för handtverkare och invenlarie-timmermän vid flottan, äfvensom för dem och deras vederlikar, försedde med rotelön 16 vid indelta armeen, beräknas chartan, i de fall, denna § utstakar, till endast en procent af den på stat bestådda lönen eller arfvodet, eller den erhållna rotelönen, hvilken sistnämnde, der den i persedlar är utsatt, förvandlas i penningar efter sednaste årets markegång.
Lax. R:dr. sk. rst T:r. kpr T:r. kpr. T:r kpr. T:r. kpr. L% L% L% L% Kronobergs Penningar ■ Spanmål. Uö. R:dr sk. rst T:r kpr. Lån . s * ■* 4 16 — 573 22 — orgs 184 25 200 10 Samma M 16 - » j 15 210 Sammandrag, utvisande årliga arrende-beloppet för de inom nedannämnde Län bee, sedan sista Riksdag utarrenderade, Krono-Fisker ier. Penningar. Lax. Salt Sik. Torr Fisk. Åhl. Strömming. 2 A borrar. o E3 O* OQ O B Skälspeck. STOCHHOLM, Lundberg SC Comp. 1S4S, Stalt-Uttiollets Utlåtande, N;o 280. Ank. til Exp.-Utsk. d. 17 April, kl. 10 i. m. Utlåtande, i anledning af väckt fråga om förändring af beskattningen å qvarnar och sågverk m. m. fl. A.) Från Bonde-Ståndet har Stats-Utskottet erhållit remiss å ett afRiksdagsfullmägtigen Samuel Samuelsson från östergöthlands
Och de unga flickorna, som nu kanske drömma bort sin tid vid romanerna eller ägna sina flesta tankar åt att skaffa sig eleganta, klädsamma toaletter, de finge bestämdt ett värdigare mål för sin sträfvan, om de visades på sin plikt att, äfven de, bidraga att med ett vänligt, gladt tillmötesgående söka förmå de försagda, blyga och vid hemlif ovana till deltagande och ej såsom nu så ofta helt förnämt och stelt gå förbi dem, som ej genom utseende, sätt eller dylika yttre företräden » slå an » på dem. Omvexlande med dessa » familjeaftnar » kunde ju äfven ordnas några enklare tillställningar på lämplig offentlig lokal, där personer ur skilda kotterier kunde sammanträffa, och där de finge komma underfund med, att vi dock äro människor litet hvar, äfven om vi af omständigheter, hvaröfver vi ej själfva rådt, blifvit ställda på skilda platser i samhället. Och därvidlag tillkommer det dem, som bättre förstå, och som äro mest bildade till hjärta och sinne, att taga första steget. Hur går det nu i dess ställe gemenligen till? Jo, familjerna sluta sig svartsjukt inom sig själfva; ämbetsmännen göra en eller ett par stora bjudningar för sina underordnade tjänstemän, vid hvilka det blott lägges an pä mat och dryck, och så hafva de gjort nog, tycka de. Personer, som behöfva biträden inom sina affärer, betala för dem på källare för att slippa besväret och » obehaget &gt; att hafva dem inom sina hem och göra sig ej ens mödan att en eller annan gång bjuda dem inom familjen. Och ändå äro alla af deras egen samhällsklass oeh dessutom medmänniskor, som ha rättighet till sina likars deltagande och handräckning, där så behöfs! Ty glöm icke, att människosläktet är ett organiskt helt. Vi äro lemmar i en kropp, och där någon lem lider eller ej tillgodoses, där lida de andra direkt eller indirekt med. Detta är en sanning lika väl som att hvar oeh en står för sig i fråga om sitt ansvar och sina plikter mot sina medmänniskor. En moder. Hvem liknar han? Af Julius Weil. » Kära lilla mamma! Hvad skall du egentligen tro om mig? Ännu kan jag inte sända dig någon fotografi af vår lille pys!
Vi hade nemi. af denna goda verkan kunnat slippa denna och dylika motioner. Han har jemväl sagt, att vårt kall vore så mycket dyrbarare, sedan vi blifvit valda. Detta vore sannt, om här vore fråga om val af Svenska folket; men de val, motionären föreslagit, skulle, om de möjligen uttryckte något, D r 11 15 April f. m. likväl uttrycka ganska litet. Jag kan ej fatta, huru jag, efter att genom möjligen 9 eller 10 familjers, ja, kanske blott 2 röster hafva vunnit inträde på detta rum, skulle kunna anse min pligt dyrbarare eller i minsta mån ändra ord och talesätt, hvilket motionären ansett böra blifva en följd deraf. Jag tror, att den opinion, som komme att uttryckas, ej vore folkets och ej heller It. o. Ad:s. Förslaget strider emot den själfständighetsprincip, som är nedlagd i vårt närvar. representationssätt!, och skulle ej medföra någon nytta för den allmänna representationsförändring, motionären tyckes önska. Skall förändring äga rum, så förmodar jag, att den ej skall ske på det sätt, att representanterna skola qvarsitta på fyra kamrar, utan att den blir så genomgripande, att all förmögenhet och bildning, som också är förmögenhet, blir representerad. Jag skall genom ett exempel, hemtadt från vår matrikel, upplysa, huru omöjligt det blefve att göra den fördelning af ätter, som nu föreslås. Gr. Leyonstedt t. ex. finnes i England, om han finnes i lifvet, och på samma sätt finnas en mängd familjer, som ej äro bosatta i fäderneslandet, eller hvilkas vistelseort åtminstone är obekant. Den föreslagna fördelningen blefve således omöjlig ; men jag fäster mig mindre vid verkställigheten af förslaget, som genom antagande af dervid oundgängliga förändringar skulle kunna jemnkas, än vid det oriktiga i sjelfva principen , emedan den bestämdt komme att betaga Ståndet dess redan kanske nog ringa sjelfständighet. Jag vill ej åberopa flera skäl, emedan jag en gång förut åberopat dem.
Brefvet den 4 Maj 1759, förmedlade hemman måtte få deltaga i kyrkooch presfgärdsbyggnad efter det numera ä dem salta mantal, likväl med skyldighet för dem att vid prestval rösta efter det nedsatta hemmantalet. Det omförmälda Kongl. Brefvet stadgar, att skyldigheten för hemman att deltaga i kyrkooch prestgårdsbyggnader skall beräknas och bestämmas efter deras oförmedlade hemmantal. Obilligheten häri har motionären sökt ådagalägga medelst anförande af exempel, enligt hvilka det skulle händt, att hemman, förmedlade från ett helt till ett fjerdedels mantal, med jordrymd af allenast 40 till 60 tunnland, fått deltaga i kyrkobyggnad lika med oförmedlade hemman om ett mantal med öfver 300 tunnland jord hvardera, hvilket förhållande motionären ansett tillräckligt tala för en förändring, i det syfte han föreslagit. Bih. lill B. St. Lagsami Allm. Besv.- och Ekon.-Utskotlets Betänkande N:o 8. Sådant yrkande har emellertid vid flere föregående riksdagar blifvit vackt, utan att dock tillvinna sig bifall; och de skäl, hvarpå afslaget grundats, torde, ehuru ofta upprepade, äfven nu få af Utskottet åberopas, enär Utskottet tiil alla delar godkänner desamma.
Ständer vilja iagttaga en alfvailig rättvisa mot Bancosedlarnes nu varande innehafvare, så får jag derföre ödmjukeligen Föreslå, att i stället för de af Herr von Becker, till spannetnålsuppköp proponerade sedlar, RiksgäldsContoiret må till detta ändamål få utfärda Statsobligationer, löpande med 3 procents ränta, hvilken af Bankens behållning årligen liqvideras. f Detta bidrag, till jordbrukets vidmagthållande och de jordbrukandes förmån, som bära öfver tvåtredjedelar af Statsbördan, lära Högloflige Riksens Ständer icke vägra, i synnerhet då hitintills ännu icke något blifvit gjordt, att hindra denna närings produeter, falla i det yttersta vanvärde. Jag anhåller att detta mitt memorial, jemte Herr von Beckers, blifver de andre Slån - Den 26 Februaril, 737 den comtnuniceradt och till vederbörligt Utskott reinitteradt. Herr Cederschjöld, Per Gnjlaf: Det förslag Herr v. Becker uppgifvit tillafhjelpande af Landtmannens förlägenhet, meri 1st inrättandet af allmänna Magaziner, bvarJ est man kunde, mot erhållande af depositionsattester, aflemna sin öfverflödiga spannemål, synes mig med vissa förändringar, kunna bltf* va ganska välgörande. Dessa Magaziner böra nemligen blott blifva ett slags spannemåls-, Bank, hvarest torkad spanmål kan mot depcn sitionsattest insättas, och vid attestens uppvisande utbekommas. Dessa depositionsattester må man och man emellan gå och gälla för hvad de kunna, samt begagnas dels såsom pant för penningeförsträckningar, och dels såsom bytesoch betalningsmedel, efter ett för tillfället öfverenskommet penningevärde. Men dessa Attester borde ej få antagas i Kronans uppbörd; och icke ens äga något biflämdt penningevärde. Denna Magazinsinrättning skulle således hvarken köpa eller sälja: och påspanmålen intet Magazinspris utsättas, hvarken minimi eller maximi.