Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Frölichs motion, att af den i Banken för fastighetsinteckningar å landet afsatta summa Den i3 April o. in. endast de af Sveriges allmoge må kunna blifva delaktiga, hvilkas hemmansdelar icke uppgå lill ett värde af 10,000 r:dr b:co; Wto ia5. med öfverlemnande af förslag till reglementariska föreskrifter, i anledn. af R. St:s beslut om loliiafgifts erläggande till Banken af privata assignanter. Upplästes och lades på bordet ett prot.utdr. från BondeSt. af denna dag, innehållande underrättelse om Ståndets beslut öfver de inom Ståndet oafgjorda delar af StatsUtsk:s utlåt. Wto 3g3 öfver gjorda anmärkn:r vid Utsk:s betänk. Wto 2^3, angtde dels grunderna för markegångsprisens bestämmande, räntepersedlarnas omsättning och förenkling, indelta räntors och tiondeanslags Ateringående till Kronan samt andra med grundskatternas utgörande gemenskap ägande ämnen , och dels i anledn. af flera i samma frågor väckta motioner; innehållande prot.utdr. tillika inbjuda, till R. o. Ad. samt BorgareSt. att i de delar, hvaruti dessa Stånds beslut skilja sig ifrån RondeStts, med sistnämnde Stånd sig förena. Likaledes upplästes och lades på bordet ett prot.utdr. från BondeSt. af denna dag, innehållande, jemte remiss till Bevilln.Utsk. af ett anförande utaf And. Danielsson från Elfsborgs län, Ståndets beslut att fästa MedSt:ns uppmärksamhet derpå, att Bevii!n:sUtsk:s hemställan i dess betänk.
Nio 202, om rättighet att obehindradt få uppföra Yäder-Tullqvarnar. Nio 209, angående förslag till en allmän stadga för Fattigvården i Riket och tiggeliernes hämmande m. m. S. D. Föredrogs och gillades BancoUlskotlets Utlåtanden. N:o 62, angående förrättad revision olver Banco DiscontVerkets Förvaltning oell Räkenskaper för år 1832, och någre studganden för framtiden, sorn med samma Verk ega gemenskap. N:o 6/h om Räntans nedsättning för srne Lånebiträden, meddelade till iståndsättande af Uddevalla Slads publike byggnader ni. in. S. D, Instämde BondeStåndet i Högloflige Ridderskapets och Adelns, enligt denne dag utfärdadt ProtocollsUtdrag, fattade Beslut, att nästa Thorsdag den 6':te dennes utse 12 Electorer, hvilka, jemte öfriga RiksStåndens Elcctorer, skulle ega, att i stöd af 98 §. Regeringsformen utvälja Riksens Ständers Justitioe Ombudsmans Efterträdare, sedan Lagmannen, Borgmästaren och Häradshöfdingen Kils Callerholm samma befattning sig aisagt. S. D. BevillningsUtskottets Memorial, N:o 5o, rörande jemkning i Tullbevillningen å Rhum, blef vid förnyad föredragning af Bonde-Slåndet bifallet. aa Prat. Utdr, d, 3 Nov. 1833, S. D. Föredrogs ä nyo och godkändes följande Betänkauden: Stats-Utskottets N:o 56o, om en Pension för förre Juslitiae Ombudsmannen m. m. Friherre L. A. Mannerheim. N:o 56 r, angående öfverlemnande åt RiksgäldsContoiret af uppbörd och redovisning för alla allmänna medel, eller ock upphörande af delta Verk. 1 N:o 565, om förrättad granskning afKongl. JNummerLotteriets Räkenskaper för år 1821.
Föredrogs och remitterades lill Stals-Utskottet Rikets Ständers år 1865 församlade Revisorers berättelse angående granskningen Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1863, jemte de i anledning deraf infordrade och till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga utlåtanden. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets Betänkande M 15, i anledning af väckta motioner om ändringar i domslolsinrättningen å landet, stadnade Preste-Ståndet i följande beslut: Utskottets å sidorna 10 och 11 framställda förslag till ändring af 1 Kap 1 § Rältegångs-Balken bifölls, med den ändring, att de på sista raderna sidan 10 förekommande orden: »Ej må annan dertill väljas än den, som är välfrejdad och tjugufem år gamma';» utbyttes mot orden: Ej må annan dertill väljas än den, som eger eller innehafver i mantal satt jord samt är välfrejdad och tjugufem år gammal; Utskottets å sidorna 12 och 13 förekommande förslag till ändring af lagens stadgande i 23 Kap. 1 g Rättegångs-Balken afslogs, och antog Ståndet det af Herr Olivecrona i dess reservation, sidan 27, framställda förslag. Hvad Utskottet i öfriga delar af detta Betänkande hemställt och föreslagit, bifölls. S. D. Vid ånyo skedd föredragning återremitterades Lag-Utskottets Betänkande M 18, i anledning af Rikets Ständers Justitie-ombudsmans motion i afseende på kärande parts skyldighet att gifva vederparten del af uppskofsbeslut. S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets nedannämnda Betänkanden och Me morial : JV2 17, i anledning af väckt motion angående sättet för stämnings delgifvande åt byalag eller annan samfällighet. Bifölls. Bih. till R. St. JV2 19, i anledning af väckt motion om rättighet att i brottmål svara genom fullmägtig. Bifölls.
Om man också icke ville missunna Filial-bankernas delegare denna vinst, ehuru den skördas på Riksbankens bekostnad, som håller dem fonden tillhanda för en ytterst obetydlig ränta, så kan jag likväl icke inse någon giltig orsak hvarföre den lilla odlingsfonden skall indragas och nära 1,000,000 R:dr R:mt fråntagas fonden för Landtegendoms-lån, som dock gifva Banken 4 procent oafkortad ränta, mot mångdubbel säkerhet, 150,000 R:dr R:mt tagas från Stadsfastighets-lånefonden, som är otillräcklig, samt 900,000 R:dr R:mt än ytterligare dragas från fonden för mindre lån med omsättningsrätt, som gifva 5 procents ränta och hvari en brist på 7 ä 800,000 R:dr redan är för handen. Och alla dessa jemte flera andra förminskningar och indragningar hopas uti en så kallad Reservfond, från hvilken Filialbankerna skola företrädesvis förses med Kreditivförlag för sina assignationer mot högst obetydlig ränta och för 3 procent erhålla lån ända till 7,000,000 R:dr R:mt, samt dernäst ytterligare medel tagas till Handelsoch Närings-diskonten för den stora affärsrörelsen. Denna sednare bör visserligen understödjas så vidt banken förmår, men det bör väl icke ske på bekostnad af den mindre. 8 Hör till Banko-Utskottets Betänkande N:o 37. Med ledning af dessa nu framställda åsigter, anhåller jag få reservera mig emot följande särskilda förslag uti föregående Betänkande: A) Indragning af Skiftesoch Odlings-lån. (1 i:le punkten.) Enligt 160 § i nu gällande Banko-reglemente är en liten fond på 80,000 R:dr B:ko afsatt för att med små lån ifrån 200 till 2,000 R:dr understödja hemmansegare, som efter verkstäldt laga skifte nödgats utflytta på oupptagna uttnarksegor. För lånen erlägges 2 procent ränta och de skola vara inbetalda på 8 år.
IVM.Apr. 6zg7 ötzzll 727. 8z4. yttrande wMledniitg af Borgäre-Ständcts anmärkning, >' dct 'Utffottrk uti döss a fgifne-betänkande om Kungs. och Kungs'-LadNgärdarnes disposition, icke. skalk o»i-mänmt -"Kungstzärden Ulfsbäck i Smäland, Febr. ÄM 6)8..727. 836. —^yttrande rörande NoVgMästatcns i Wvsteräs E sa^ckk Rädmänt'll.»nek,:n, underdästi^aansökning om ^ befrielse'shän den pä dc'ni belöpande'»ersättirin g-,för . hen del äftbads-Castcuren -DofleU-ndMncep fenn chc - RegiM rsi siär as'Riksgäld? - Contoirets Medel, Zebv>. 1047. rrv,. i;7L. Apr. 634. 724. 841. — rörande LfwerCommistarierne wid Generäl Astistanee-Coätorret II-7- Svrivlu och l.önbc-1'L» M. fl. ansökning bM lönetillökning, Febr. losz. ts86. Apr. ligg. männa Beswärsoch Oeconomie - Utskottets Betänkande, angäende Odlingar i Pitea Lappmark, Febr. -in8. 1243. i;6g. Apr. 639. 734. 8;g. — med utlåtande i anledning äf wäckt fräga om återlösande till Kronan af sädane Kronogods, HcMman och lägenheter, som blifwit till private bortförpantadc, Febr. nsz. 1278. 1371.
St. hos H. M. Konungen i und. anhålla, att Rikets Hofrätten, Collegier och öfriga Förvaltningsverk må i nåder anbefallas att till hvarje Riksdag aflemna, hvart för sig und. utlåtanden öfver den gällande lagstiftningens verkningar och det sätt, på hvilket lagar och författningar tillämpas, samt att K. M. vid hvarje Riksdag ville lemna R. St. del af nämnde utlåtanden. Deraf skulle Const.Utsk. jemväl erhålla ledning för sitt omdöme, huruvida Konungens Rådgifvare i deras rådslag iakttagit Rikets sannskyldiga nytta, eller Statssecreterare ådagalagt oväld, nit, skicklighet och drift i sina Den 117 Februarii. 241H sina förtroende-embeten och förty äro förtjcnta att vid samma embeten bibehållas. Anhållande jag om remiss häraf till vederbörligt Utskott. 8:0 Den motion rörande näringsfrihet, jag vid föregående Riksdag väckte, förnyar jag nu, under åberopande af mina yttranden i ämnet vid 1815 års och påföljande Riksdagar. (Se R. o. Ad:s prot. vid i8i5 års Riksdag, pag. 288, del. i, vid 1818 års pag. 460, Dee., vid 1823 åis pag. 33o, Febi’, och Bil. pag. 176). Derom remiss till vederbörligt Utsk. begäres. 9:0 Stadgandena i allmänna lagen och särskilda författningar, hvarigenom försäljning af foder från bole är förbjuden, böra upphäfvas. Dessa lagstadganden efterlefvas icke i allmänhet och kunna icke till efterlefnad med strängbet handhafvas, med mindre städernas behof af foder skall från främmande länder införskrifva®. Sådana förbud må hädanefter tillhöra contractsbestämmelser för lägenheter, der det af ägarne pröfvas nyttigt. Om remiss häraf till vederbörligt Utsk. anhålles. 10:0 Förklaring öfver rätta förståndet af Skogsordn, och K. Resolutionen uppå R. o. Ad:s besvär lörtde delning af sockenallmänningar i Skaraborgs
Jag vet att afsigten varit all spara ihop en summa för Filialbanksinrättuingar, om sådane skulle behöfvas, för att ersätta de uphäfde Privatbankerna, Men R. o. Ad. har på f. ni. yttrat, alt Privat bankerna icke böra vid oktrojlidens slut nphöra; och det synes väl, som om den vigtigaste näring i landet, eller jordbruket, skulle kunna hafva anspråk på att blifva hågkommen med ett kreditiv; lika väl som andra näringar. Utsk. säger vidare: ”att Hypotheksföreningarne, genom den åt deras obligationer tillerkända beläningsrätt i såväl Banken och derunder lydande lånekontor i Götheborg och Malmö, som i R. St:s Riksdiskont., har utväg att få på kertare lid obligationer nu belånta och såmedelst bereda sig penningar för tillfälliga behof.” Det är sannt alf en sådan tillåtelse finnes, att få belåna obligationer; men det är icke detsamma som att ega kreditiv. För det första kostar det alltid en högre ränta att belåna obligationer, och för del andra är det icke sagdt, att peuningar finnas, när behofvel är för handen. Jag får likväl fästa upmärksamheten derå, att fördelen af ett kreditiv hvilar på den omständigheten, att Hypotheksföreningarne, om de egde eli sådant, skulle kunna sätta i rörelse ett större belopp af inhemska obligationer, hvilka skulle kunna vara efter kort upsägningslid eller till och med å vista iulösbara, utan alt föreningarne derföre behöfde betungas med behofvel att bålla en stor räntebärande kassa. Derföre vöre det af sådan vigt för Hypotheksförenin - 256 Den 17 Juni e. m. garne all, utan allt för stor kostnad kunna kommendera ett mindre kapital för att dermed inlösa de obligationer som till inlösen anmäldes. Jag vill icke fullfölja de ytterligare skäl, som i LJlsk:s Betänk. äro framställda, ehuru de visserligen kunna gifva anledn. till kritik. Jag vill Idoli erinra derom, alt Hypolhekslöreningarue just hafva upkommit lill följd af lockelsen från R. St. med att ät dem erbjuda kreditiv.
Efter det Rikets nu församlade Ständer, uti underdånig skrifvelse den 22 April innevarande år, hos Kongl. Maj:t anmält sitt uti detta ämne, i öfverensstämmelse med Revisorernes ofvanberörde framställning, fattade beslut, har, enligt hvad Revisorerne inhemtat, Kongl. Majit genom nådigt bref af den 10 sistlidne Juli meddelat Kongl. Stats-kontoret föreskrift om de sålunda beslutade afskrifningarnes verkställande, hvilket således vid afslutandet af 1856 års riks-hufvudbok torde komma att iakttagas. § 7. Anvisningar å anslagen till extra utgifter hafva under revisions-åren skett till följande belopp, nemligen: Å hufvudtitlarnes besparingar äro under ifrågavarande 2:ne år följande belopp anordnade, nemligen: — 17 — Ar 1854. Följande anordningar på öfver skotten af stats-verkets inkomster hafva under revisions-åren egt rum, nemligen: Tryckning af' Krigs-kollegii taxa för krutför säljnings-medel 4: — Kostnader för omarbetning af krut samt för transport deraf 2,468: 4. 4. 6,622: 6. o. Ersättning till Lif-regementets Hussar-korps för rusthållare frångångne skjutsfärds-pennin gar t 27: 24. — _ Rotefrihets-ersättningar till länsmännen.! 82: 34. 11. 69. 39. 7. Kostnader för Kommittéen för undersökning af grunderna för städernas beskattning ... 10,543: 10. — 6,681: 32. Dito för dito till uppgörande af jemförelse emellan stats-verkets inkomster och utgifter 1809 och 1850 4,626: 32. — 4,887: 32. Kostnader för den till Jemtlands rotering nedsatte kommitté 7 481: 30. Ersättning för uppkommen brist i den landshöfdingen i Upsala län anslagne indelning af krono-skattehemmanet Söderby 7 71: 47. För undersökning angående ersättning till Dylta svafvelbruk 7 1,033: 16.
Jag skulle tro, alt våra skjutsanstalter kunna med mycket enklare föreskrifter komma att i betydlig mån förbättras, så alt allmän belåtenhet derigenom uppkommer. Skjutslegan år 1809 var 8 sk. i silfver, svarande emot 3a sk. riksgälds och höjdes då. Nu är det tillstyrkt af Utsk., att den för en del skulle blifva 24 sk. b:co i stället för de förut bestämda 16 sk. b:co, således en mindre förhöjning nn 1840 än då den höjdes från 8 sk. lill 12 sk., sedan till 16 sk. i silfver, svarande emot 1 r:dr 16 sk. rtgs, ehuru nu 2.4 sk. b:co icke svara emot mera än 36 sk. r:gs. Jag skulle tro, att icke vid någon af de föregående förhöjningarna fråga uppstått om ersättning för dem, som äro nödsakade att resa i tjensten; det har icke med denna fråga något oskiljaktigt sammanhang, utan detta blir en särskild fråga, som icke tillhör Ekon.Ulskts handläggning; ty i händelse någon reglering i och för resor till syner på boställen kommer att medföra någon större kostnad för befälet, än det med dess närvar. löner kan bära, så blir det tillfälle för K. M. alt derom göra framställning i sammanhang med frågan om reglering af befälets löner. Om man således pröfvar skäligt, att skjutslegnn nu förhöjes, så bör det ske ulan* afseende på nyssnämnda fråga.
’det visserligen ej vöre mindre magtpåliggande, att mognad finnes hos den, som ett DomareEmbete, än den, en enda persons välfärd vårda skall," samt att, "dd någon öfningslid vid serskilda förrättningar äfven skäligen borde föregå > innan ett sä vigtigf LagUtskottett Betdnkand* N:o 34. 3 kall kunde helt och hållet någonj anförtros, ingen borde till ordinarie Domare-Embete befordras, sorn icke uppfyllt 5 o år.” Di denna Förordning, genom Kongl. Brefvet till samtlige HofRätterne den 30 Julii 1775, förklarades vara upphäfven och såsom kraftlös att anse, upphörde jemväl ofvan anförde föreskrifter om Domares ålder att vara gällande. Ehuru bestämd lag i detta ämne sedermera saknades, (likasom den saknades före 1766 års Förordning) synes det dock hafva bordt anses såsom af sig sjeift gifvet, att Domare-befattning äfven derefter ej kunde uppdragas åt någon, som ej uppnått åtminstone den i lag utsatta myndighetsåldern. Icke dess mindre lärer afvikelse härifrån hafva egt rum; ty genom Nådigt Bref till samtlige HofRätterne den 3 December 1799 pröfvade Kongl. Majit skäligt, att , ”i anseende till de ^kunskaper samt den erfarenhet och stadga, Domare-Embelet krafver , förordna, det HofRätterne dädanefter icke egde till samma Embeies utöfning utse och constituera någon, som icke uppnått tjuguett dr; och detta Kongl. Bref är den Lag, som härutinnan nu gäller. Förändring af nyssnämnde åldere-be-j stämrnelse är ett lange kändt behof och har lika länge varit föremål för allmänhetens Önskan, Skalen dertill ligga sa i dagen, att de 4 LagUltkottets Betänkande N:o 84. knappt lära behöfva antydas, långt mindre med omständlighet utvecklas.
Om Bewillnings-Summan ej jemt uppgär till någon af de i Tariffen utsatte Claher, sä beräknas progressiva afgisten ester den a närmaste Bewillnings - Summa utsatte procent, eller, dä de aro lika nära, ester den högsta, salunda att till exempel af Femhundrade Tio Riksdalers Bewillning, erlägges Tjugunio procent med Etthundrade Fyratiosju Riksdaler Fyratiotre stillingar, Twä runstycken; Men utgör Bewillningen Femhundrade Tolf Riksdaler Tjugufyra stillingar, jä blix progressiva Den eb Augusti. 2759 afaiften a Trettio procent, Etthundrade Femtiotre Riksdaler Trettiosex stillingar. Art. IV. Bewillnings - Afgift för wista OfwerflZds, Artiklars bruk och nyttjande. §. r. Afgift för Hus - prester. Den som med wederbörligt riliständ begagnar Hus-Prest erlägger derföre 25 N:dr. §. 2. Afgift för öfwerflödig Betjening. Der hos Private finnas flere an twenne Betjenter eller Laquayer, betalas för den tredje, utom hwad II. Artstadgar, efter denna Artikel 2 R:dc För den Fjerde 4: — För den Femte 6: — samt för den Sjette och öfrige, för hwarje ro: — 2 Mom. Under namn af Betjening förstas Kammartjenare, Taffeltäckare, Jägare och alla andra af mankön, som till uppasining brukas, ehwad namn de hafwa: Minderärige Tjenstegofiar derunder icke inbegripne. Och stall all sadan Betjening i ett Hushall sammanräknas, sä att för Fru eller för minderärige barn någon särskild Betjent ej mä kunna uppgifwas, för alt derigenom undwcka den förhöjda afgisten som, för det öfwerstridande antalet af Betjening, utgöras bör §- z. »76» Den 15 August». §- z. Afgift för Tobaks nyttjande. r Mom.
13 67 ende förslag till en sådan förändring i friyntningeii, att kostnaden för densamma, blléi* deli så kallade slag-skatten må uti Silfvermyntét inberäknas; jemte de af Herr Hjerta, Gustaf, oell Friherre Cederström, Jacob, i anledning deraf, afgifne yttranden* ; • Dön 'ii Oct. i825. Frän Höglojl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Gonstitutiolis-Utsköttets, den i4 dennes e. m, på bordet lagde Memorial, i anledning af Herr von HobenliausenS , M, Motion, om ett tillägg i Ansvarighets-Lagen för Fullmägtige uti Riksens Ständers Riksgälds-Cöntoir, med afseende på utbetalningen af mindre Creditivet; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att Samma Motion, till Lag-Utskottet Remittera! S. D. Remitterades tili Co institution s-Utskottet: 1:0. Kongl. Mäjrts, den 16 dennes, aflåtné Nådiga Proposition till Riksens Ständer örn upphäfvandet af io3 §. Regefings-Formert och 64 §• Riksdags-Ordningen in. m. 2:0. Herr von HartmansdorflTs, Åugust, den 9 dennes 1 på bordet lagde Motion, an - 87 i.3fi8 Riks-Ständens gående föreslagne ändringar i 25 och 26 §§. utsi Instructionen för Riksens Ständers Justitieombudsman; jemte de af åtskilliga Ledamöter, rörande samma ämne, afgifne yttranden. S. D. Remitterades till Allmänna Besvärsoch EkonomiU tskotten: Herr Treffenberg^, Cury Gabriel, den 20 dennes e. m., på bordet lagde Motion, angående en underdånig anhållan hus Kongl.
»Nu ha’ ni brutit sönder detta gamla, usla lås, när ni hemtade sängen i gästkammaren!» sade pastorn, förtretad, till drängarne, ty vi stodo imellertid under bar himmel, och det både blåste och snöade. »Nej, käraste vän!» svarade frun, med af köld och räddhåga darrande röst, »förebrå dem icke detta, ty de hafva icke gått igenom denna gamla port, genom den bräckliga farstugan och stora salen, utan de togo helt behändigt ut ett fönster i gästkammaren, och togo den vägen ut sängen, som stod strax bredvid.» »Ja så!» sade pastorn lakoniskt, »mina herrar drängar, trodden således att j skullen träffa på andar och gastar, om j gingen rätta vägen genom dörrarne, men jag skall berätta eder att det är just när man smyger genom fönstren, eller andra orätta vägar, som man möter dem der de finnas.» Imellertid hade han lirkat upp låset till den gamla porten, som gnisslade på sina förrostade gångjern, och vi inträdde i en gammal förfallen förstuga, lik alla andra sådana. Pastorn bad oss akta noga att ej nedfalla i de hål och vakanser efter tiljor i golfvet, som här och der uppenbarade sig; och frun tog ett kraftigt tag i den arm jag bjudit henne. Salsdörren var nästan lika svår att få upp som förstugu-porten; och dit inkomna, funno vi ett stort, mörkt och förfallet rum, med halfnedramlad spis, hängande pappersremsor i fula festoner, öfverhöljda med damm och spindelväf, på väggar och i tak; golfvet lutade mycket åt fönstren, och dessa tycktes vara i allra sämsta skick. Nästan öfver hela golfvet låg säd, hvilket var det enda ljusa och trefliga i hela rummet. »Ack min bästa vän!» sade frun med ängslig stämma till sin man, »kunde vi icke ändå rödja bort de der ärtorne, eller hvad det är för slag, i gästkammaren, så att vår kärkomna gäst åtminstone kunde slippa att bebo »gamla sängkammaren.»
Z1 Den hufwudman för Att, som til UtstöttsLedamot wald blifwit, ma, innan Utstötts-öfwerläggningar arv började eller han deruti deltagir, äga ratt afsäga sig detta förtroende; har han äler längre eller kortare tid Utstottets göromål öfwerwarit, mä han ej Utan laga förfall, som i Ståndets plenum blifwer anmäldt och pröfwadt, med sin befattning såsom Utstötts-Ledamot uphöra. Jfrän befattningen i Hemliga Utstottet kan, sedan samma Utstött blifwit i overksamhet satt, ingen utan Konungens Eget Nådiga tilstand entledigas. §. Z2. Försummar Utstötts-Ledamot utan laga förfall trenne pa hwarannaU följande sammankomster, eller bortreser han utan erhållit tilstand, ware han sin Niksdagsmanna rätt sör den Riksdagen förlustig; börandes sädant as Utstottets Ordförande genast för Ridderstapet och Adeln in pleno tilkännagifwas och i protokollet der anteknas. §- ZZ Med laga förfall förstäs hwad Allmänna Lagen stadgar i 12 c.Tp. 1 §. Nattegängs-Balken. Skulle andre synnerlige, der icke nämnde orsaker til förfall anmälas och styrkas, mä pröfninqen deras pa Ridderstapet och Adeln in pleno ankomma. §- Z4- Anflag til plenum bör ste dagen förut, sist före - LZ94 Den 29 Maks. e. m. r,e kl. sex och til Utskott sist kl. atta om aftonen» Är ej da anslag stedt, ma a följande dagen enligt Niksdazs-Ordningens 46 §. klcnum icke hallas Om under warande klenum pröfwas nödigt ar detsamma eftermiddagen stall fortsattas, bör anslag Verkst innan kl. et blifwa upsatt.
R:dr årligen förhöjclt anslag , och hvilken summa Skolan för år 184* äfven fått emottaga. Enligt hvad räkenskapen för sistberörde år omförmäier, lärer dock den beviljade tillökningen i anslaget befunnits alltför otillräcklig, för att dermed kunna åstadkomma den utsträckning af undervisningen, som med det okade anslaget afsågs; hvadan Direktionen funnit lämpligast att af 184* års anslag, mot 6 procents raula, utlåna 1,000 R:dr. Kongl. Slottets i Stockholm Byggnads medel. Räkenskapen för år 1840 har i Kongl. Kammar-Rätten blifvit granskad utan anmärkning, men den för år 1841 med anmärkning. Utgifter och inkomster redovisas sålunda: — Creilit. Utgift: Dags ver kspenningar Årfvoden till Ståthållaren å Stockholms Slott , . , . 4oo: 4oo: — „ Sekreteraren 3oo: — 3oo: — „ Konduktören 420: 420: — - „ Materialförvaltaren 36o: 36o: — „ Räkenskapsföraren . 3oo: _ 3oo: — „ Pådrifvaren, dagsverkspenningar 270: 270: — Till Trägårdens underhåll 3oo: 3oo: — . „ Lås och Fönsters underhåll i Kongl. Slottet 5oo: . 5oo: — „ inköp af Statyer I, ,200: - „ Orgel verkets i Slottskyrkan reparation 55.:. 32. — S:r i5,3oi: I. Balans till påföljande året: Behållning CO H I T. 4- 9794: 3i. 6. Summa 18,173: i3. 2. 28,659: 10. •— Uti i84<j års räkenskaper äro således upptagna 551 R:dr 3a sk., som blifvit förskottsvis lyflade af 1841 års medel; utgörande i84oårs anslag, enligt stat, i5,ooo R:dr och 1841 års dito 26,000 R:dr Banko.