Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ifrågavarande egendomstaxeringars verkställande endast hvart femte år skulle, jemte öfriga dermed åsyftade hufvudsakligare fördelar, bereda en högst betydlig förenkling i krono-räkenskaperna samt följaktligen minskning i häradsskrifvares och alla vederbörande kontrollerande tjenslemäns göromål. Ehuruväl, efter Utskottens tanka, verkställigheten af Kongl. Maj:Is i afseende på taxering af fast egendom framställda nådiga förslag kom me att leda till en jemna re och med rättvisa mera öfverensstämmande uppskattning af egendomarnes värden, än som under nuvarande förhållanden kan förväntas, samt dessutom medföra öfriga af kommilterade uppgifne fördelar; likväl och då, i enlighet med Beviilnings utskottets hemställan, Rikets Ständer vid innevarande riksdag beslutat, att vid hvad nu om taxering af fast egendom linnes stadgadt må förblifva, finna Utskottet sig för närvarande icke kunna till Kongl. Majlis högstberörde nådiga förslag tillstyrka Rikets Ständers bifall. 2:o Vidare är af Kongl. Maj:l i nåder föreslaget, att, lill beredande af förenkling vid debi leringen och i räkenskaperne, hittills medgifna alkorlningar i mantalspenningarne och bevillningen efter Usta artikeln för sådana till arbetsklassen hörande personer, som hafva fyra minderåriga bariij måtte, så vida de icke, efter numera skedd nedsättning i personella bevillningen, ansåges kunna försvinna, framgent medelst afdrag vid debiteringen iakttagas, och nedsältningen utredas uti sammandragen öfver de personer, som enligt allmänna grunder böra nyssnämnda afgifler erlägga.
Bron var, som vi redan sagt, en värdefull prydnad bland de många, som utgjorde värjkopplet i martyrernas, kyrkomötenas och ädlingarnas stad. Men hvad värde ha väl konstnärliga eller historiska minnesmärken i äregiriga politikers ögon, hvilka drömma om att begrafva sin dolk i bröstet på en broder för att få sitta på den tron, som denne innehar! Som bekant utgöras Toledos Cigarrales af en mängd inhägnade trädgårdar och parker med härliga lusthus och sköna fruktträd. En natt blefvo de löfrika träden i Cigarrales afhuggna af Henriks soldater och uppstaplade på San Martinbron. Gryningen började just visa sig, då ett skarpt sken upplyste de sköflade trädgårdarne, Tajos vågor och ruinerna af don Rodrigos palats. Ett mäktigt bål brann på San Martinbron, och knallen från de väldiga kvaderstenarne, med all konstnärlighet arbetadeafsamma mejsel, som skapat Alhambras märkvärdigheter, föreföll som en veklagan från konsten, då den undertryckes af barbariet. Invånarne i Toledo, som uppvaknade vid detta ödesdigra sken, skyndade till för att rädda den vackra San Martinbron från den svåra undergång, som hotade henne; men de sprungo förgäfves, ty ett fruktansvärdt brak som hemskt genljöd i Tajos djupa gömslen, underrättade dem, att bron ej mera fanns till. Så var det också. När solen började förgylla den mäktiga stadens kupoler och Toledos jungfrur gingo ned till floden för att fylla sina krukor med friskt, kristallklart vatten, återvände de med tomma krukor, sorgsna och förbittrade i sina sinnen, ty floden Tajo forsade dyster och sjudande och vältrade i sina rasande hvirflar de ännu rykande lämningarna af San Martinbron. Invånarnes förbittring kände nu inga gränser, ty San Martinbron var för dem den enda direkta vägen till dessa hundraåriga Cigarrales, som de ärft af araberna, då de ärfde deras förkärlek för trädgårdar och planteringar.
Efter förestående utredning, borde det vara öfverflödigt att vidare tala om saken, derest det ej, för sammanhangets och fullständighetens skull, vore nyttigt, att, fullfölja ämnet under dess återstående hufvud-afdelningar. Derföre, i händelse förskolts-afhandlingar vore tillåtliga, frågas vidare, om det uppgifna priset öfverstiger vexlingsgrunden 128 sk. med mera än transportkostnaden från uppköpsorten till Banken. När man talar om pris, är det ej egentligen fråga om det, för hvilket någon kan hafva fått eller får en vara, emedan han kunnat eller kan, till större eller mindre del, erhållas till skänks, eller såsom arf, utan man talar om det pris för hvilket varan kan åstadkommas, under täflan med andra, samt när en hvar fått skäl för sin möda eller sitt kapital. Så måste man göra äfven i detta fall, för att utröna värdet af de vilkor, lefverantörerne betingat sig. De begära i transport-kostnader endast 3 till 2 1/2 sk. Banco på hvarje Specie, under det att man före Ångbåts-farten på Lybeck beräknat denna kostnad till nära 5 sk. Om kostnaden nu verkligen vore så stor, huru skulle vårt silfver och guld hafva kunnat med fördel utföras under det coursen slått på i3o, i3o i/a till i3i sk. eller just till 2 1/2 och 3 sk. öfver 12S sk.? Utgöra åter dessa 2 1/2 eller 3 sk. den verkliga transportkostnaden, så hvarken bör eller får Banken betala mera: Räntan på förskottet vore då en obehörig gåfva. Under när varande penningebrist bör denna ränta i köpmannens hand icke beräknas lägre än till 6 procent, hvilka, då 2 Rdr eller p6 sk. förskjutas för hvarje Specie, utgöra ungefär 6 sk. på 12 månader. Om nu blott 3/4 deraf eller Banco-Utskottets Lt låt ande , Ar:o 27. 25 eller 9 månader, i medeltal beräknas såsom räntebärande, emedan q/3 af leverancen skulle lemnäs inom 11 1/2 och ij3 inom 10 månader, så vore under tiden \ 1/2 på hvarje Specie att förtjena.
Maj:t genom Ofverståthållare-embetet öfverlemnat tre särskilda af Stads-ingeniören uppgjorda noggranna planritningar jemte beskrifningar, hvaraf sig visade: att den Kronan tillhöriga mark, som bör till strandgata utläggas, innefattade 63,676 qvadratfot, och den, som erfordrades för reglering, enligt den i nåder fastställda planen, af de till strandgatan stötande Gref-Magni, Skeppareoch Grefgatorna, 3,370 qvadratfot, eller tillhopa 69,046 qvadratfot, som, efter den vid friköp af stadens jord i allmänhet följda beräkningsgrund, skulle uppgå i värde tili 4,983 R:dr; samt att den staden i samma qvarter tillhöriga, men af Kronan begagnade mark, hvilken, såsom icko behöflig för strandgatan, kunde till Kronan i utbyte öfverlåtas, utgjorde tillsammans 39,260 qvadratfot med ett värde efter enahanda beräkningsgrund af 4,037 R:dr Riksmynt. Skilnaden emellan den mark, som staden af Kronan behöfde och den, som staden kunde i utbyte erbjuda, utgjorde således, såsom Drätsel-kommissionen härvid erinrat, i areal endast 9,786 qvadratfot; och då ett företag, hvilket såsom ifrågavarande afsåge förskönande af rikets hufvudstad, icke borde vara främmande för all medverkan från Statens sida, bade Drätsel-kommissionen vågat hysa den förhoppning att den Kronans mark, som derför är erforderlig, skulle till staden upplåtas kostnadsfritt och utan annan ersättning än i den jord, som staden kunde Kronan i utbyte erbjuda. Uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande hade Krigsoch Kammar-kollegierna tillstyrkt bifall till omförmälda från stadens sida gjorda framställning; hvarvid Kollegierna dock ansett sig böra till Kongl. Maj:ts nådiga afgörande hemställa, om icke vid meddelandet af ett sådant bifall borde fästas följande vilkor och förbehåll:
Handlande 1014 personer, Fabrikörer 546 „ samt Handtverkare och Borgare i allmänhet 1780 „ Summa 334o personer, som vill säga, att hvarje person med rö relse skall komma att betala circa 3yR:dr, men hvilken afgift, fördelad efter rörelsens betydenhet, blir ännu mindre för dem, hvilka hafva en ringa rörelse. Fast jag sålunda sökt ådagalägga, att städernas inqvarterings-skyldighet är lika grundlagsenlig, som någon annan ordinarie skatt och pålaga; att alla medborgare redan bidraga till lättnad uti detta städernas besvär; och att den på borgerliga rörelsen ensamt fallande andelen af denna tunga, åtminstone i Stockholm, icke kan anses obillig eller tackande, vill jag dock icke bestrida hvad som synes mer än sannolikt, att inqvarteringsbesväret är mera betungande för vissa städer, lill ex. Malmö, Christianstad, Ystad och Helsingborg, än för Den i4 September e. m. 367 de öfrige städerna. — Att jemkning i denna del bör äga rum, anser jag billigt, men icke på sådant sätt, att andra medborgare få större andel af denna tunga, än de redan hafva, och ännu mindre, alt städerna skola befrias ifrån detta onus förr, än alla landets onera jemväl blifva fördelade på städerna. Den enda och rätta grunden förberedande af jemlikhet i inqvarteringsbesväret städerna emellan, tror. jag vara, att de städer, hvilka uppbära Tolag (hvaraf en del är beräknad till ersättning för inqvarteringsskyldigheten), men icke hafva någon garnizon, eller ock en ganska ringa i förhållande till Tolags-uppbörden, afstå någon del af denna Tolag till de städer, hvilka hafva större inqvarteringstunga, än som svarar emot Tolagen, och de öfrige förmåner samma städer anses hafva af garnizonens vistelse på stället. Uti 11 Stapelstäder finnas för närvarande garnizoner förlagde, af hvilka på sin böjd 4 lä'’a kunna anses mer än billigt betungade af inqvarteringen.
Sinfuptng . £unb ■\RpE6ping UDDcroaUa * gBeftermif. ^ranSp. £l»arn Staben. OO - §ran$p. Sttariefreö . ^iar)lranb 20 9ii>ra 45 9?orrtelje 24 ^'{jtltpftab 25 "ranSp. 15,000- 11,745 SlranSp. ©iglund . ©fanor meb falt fterbo ♦ ©tara ©fenninge ©fofbe ©trängnåéi ©iromfkö ©dther ©oberlel/e ©olfroitéborg ^^or^dlla Srrofa Ulricehamn SOBimmerbp Sftnål Dregrunb . jöfferfunb , ■Ö^^ammop ^umma 15,000 H/749 io 25 5 30 9 *9 10 IO IO 30 15,000 - 11,925 $ot?mufatre. Uppgift iitt ®tonfo«* ocf) ©fattjFrifningen i 9? Oi. @'ocfcn fou öp iS . ; S2amn. gobclfebnp. & a 3mte&«f®anbe gmbete, Stjen#, åsan: De e!Iec arrenberanbe (Sgenbomar oci> tås gennette, 2Berf ocb Snrattningar inom Sfntt|lrifnu!0é
Preste-Ståndet ogillat Utskottets af de två öfriga Riks-Stånden bifallna förslag i ämnet, så vidt det afser föreskrift derom, att, i de fall, då enskild skrift hädanefter kornme alt i stället för uppenbar kyrkoplikt ega rum, med bibehållande af den vanliga varningen Lill folkel, underrättelse från Predikstolen i Kyrkan, der skriftermålet sker, skulle meddelas om den felandes namn och brottets beskaffenhet, — dels inbjudit de två förstnämnde Riks-Stånden att med Välloflige BirgareStåndel och Hedervärda Bonde-Ståndet i denna del sig förena, dels, i händelse denna inbjudning icke antogs af någotdera Ståndet, samt ej eller Borgare-Ståndet eller Brnde-Slåndet ville på de andra tvä Ståndens mening öfvergå, föreslagit proposition lill omröstning i Förstärkt Lag-Utskott. Enligt från Riks-Stånden meddelade Protocolls-utdrag, hafva väl Ridderskapet och Adeln, Borgareoch Bonde-Stånden, det förstnämnde Ståndet med afslag å inbjudningen, godkänt den föreslagna voterings-proposilionen; men som PiesteStåndet derefter, vidhållande sitt förra beslut, inbjudit B jegareoch BondeStånden alt deruti deltaga, samt denna inbjudning, afslagen af Borgare-Ståndet, deremot blifvit antagen af Bonde-Ståndet; så äro tre S ånds beslut sammanstämmande deruti, att från Utskottets förslag böra utgå det ifrågasatta kungörandet af den felandes namn och brott, jemte den i sammanhang dermed intagna föreskrift om iagttagande af hvad i 4, 5 och 6 mom. af Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807 finnes stadgadt, angående uppenbar kyrkoplikt^ verkställighet i serskilde der uppräknade fall; och lärer, i följd häraf, frågan om delta ämnes behandling i Förstärkt Utskott hafva förfallit, om hvilket allt Utskottet ansett sig böra hos de respeclive Stan len göra vördsam anmälan. Stockholm den 22 October 1840. Bth. till R. St.
Gassas räkenskaper; i anledning af ytterligare fråga om Slädernes inkvarterings besvär; samt om indraga ning af Medico Theologiska Stipendiernei Stats-och Bevillnings-tjtskotténsi Öm aflöning för dem, Som med Uppbördeit i Städerne hafva befattning; angående väckt fråga Otti Porto frihet för Riks-Ståndens Protocoll och Bihanget dertill; rörande Umeå och Luleå Städers befriande från de med Tullkatnrarnes underhållande förknippade utgifter; 0111 Krono-utskyldérnes erläggande in natura, Samt nedsättning af BevillningSprocenten å fastigheter inom Blekinge; och rörande väckt fråga om KroUo-utskylderneS Injuiderande medelst så kallade CoUpons* Stat*- Den J9 November f. m. Stats-och Banco-Utskottens: Åugående Riksgälds-Contoirets ställning, och inlösen af dess Credit-Sedlar; om Crediti v-anslagen för .lern Contoiret och Manufactur Disconten; angående förre Handlanderne Kocks och Stuhles hysättning; om anslag af 100,000 Rdlr, til! värkslållande af de, enligt arbets planen för delta år, återstående arbeten vid Götha Canal; angående förändrade vilkor för det lill Consistorium i Calmar för uppbyggande af Gymnasii och Skolehus derstädes beviljade Lån; om understöd af allmänna medel eller Lånebidrag lill uppförande af elt nytt Skolehus i Örebro; rörande lån lill interessenlerne i Röna Koppargrufva i Wermland; samt angående Lane anslag till anläggande af en hamn vid Wadstena. StatsBancooch Lag-Utskottens: Rörande förändring i förfaltningarne om ränta å fenninge försträckningar. Ridd, «. Ad, Pret. io B. *, Afd, 52 Den 19 November f. m. Stats - Banco - samt Allmänna Besvärs och Ö e co nomi e -Uts k o 11 ens: Om låne-bilrädc af Allmänna medel till befordrande af Arbetshus-Inrättningar. Statso c li Lag-Utskottens:
Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utakottens, den 7 sistlidne Julii , tinder N:o 11, afgifne och, den 27 i samina månad e. rn., på bordet lagda Betänkande, angående väckta motioner om förbud emot nyttjandet af utländska fabriksvaror m, m. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Stats» samt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens , den 22 sistlidne Julii , under N:oi6o, afgifne och, den 3 dennes e. m., på bordet lagda Utlåtande , i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens, under N:o 21 , förut meddelade Betänkande om behofvet af nya Provincial-Xiäkares tillsättande a åtskilliga delar af Riket, S. D. Vid förnyad föredragning af Stats» samt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens, den aa sistlidne Julii, under N:o 39, afgifne och, den 3 dennes e. m.f på bordet lagda Utlåtande öfver gjorda anmärkningar vid Utskottens, under Nio 23, förut meddelade Betänkande om uppmuntran till /, E. Ekenmark; dess hustru och flin» sy - Prof. XJtdrag den 12 Augusti 18 29* Strar, för af dem införde förbättringar i väfnadskonsten , blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallet, likväl med det tillägg , att Landtbruks-Academiens åliggande , att till hvarje JLäns Hushålls-Sällskap, sorn sig derom hos Academien anmäler, låta såsom modell afsända ett fullständigt Exemplar af Ekenmarks senast inventerade väfstol, endast borde emot betalning ega rum. S. D. Vid förnyad föredragning af Be* villnings-Utskottets , ej mindre den 7 si stlidne Mars, under N:o 12, afgifne och, den 20 i samma månad e. m., på bordet lagda Betänkande om inskränkning i Kongl.
Grunderna för min begäran utgå derifrån, att jag anser det vara en moralisk förbindelse för R. o. Ad. att gå motionären till mötes uti bans rättvisa påståenden i denna del, bland grunderna hvarför han jemväl åberopat det beslut, jemte motiverna derför, som R. o. Ad. uti denna fråga vid sista riksdagen fattade. Här är altså för detta Stånd nu endast fråga om återupplifvande af ett beslut, som Ståndet vid sista riksdagen fattade. Jag har i Utsk:n sökt göra detsamma gällande; men jag erfor ett sådant motstånd, alt jag nödgades inskränka mig till afgifvande af min reservation. När vi fästa uppmärksamheten å det motbjudande förhållande, att det vid sista riksdagen, emot detta Stånds mening, af de öfriga Irenne RiksSt:n fattade beslut, hvarå någon påföljd från den andra statsmagten ännu icke ägt ruth, och uti hvilket beslut Ständerna obestridligen öfverträdt sin rättighet, då de frånkänt rotehållare i Skåne lillgodonjutande af de vilkor, under hvilka dessa åtagit sig ett drygt onus: att detta beslut likväl skall qvarstå och förebäras såsom hinder för en återgång till ett rättsenligt afgörande af denna fråga; då man besinnar detta, och med bedröfvelse måste sakna närvaron af de personer, hvilka, såsom invånare af den ifrågavar. orten, anse sig vara närmare förbundna att försvara ortens rättigheter, uppstår en ökad anledn. för oss alt söka iakttaga deras rätt, hvilka, sjelfva satta utom Representationen, icke äro i tillfälle att göra den gällande. Jag har visserligen icke något interesse i frågan, och icke den sakkännedom om loenia förhållanden, som kan stadga öfvertygelsen om hvilken som vunne eller förlorade på jemnkningen; men att hindra en undersökning om ett förhållande, i afseende hvarå Ständerna erkänt,'att det tillkommit på oriktigt sätt, och hvari lättelse är nödig, dertill kan jag icke begifva mig. Jag förnyar altså min anhållan om återremiss, i ändamål, på sätt min reservation uppgifver, alt tillvägabringa en underd. skrifvelse till K. M., med anhållan, det K. ÄI. ville, utan hinder af R.
Slnjlag till £anal od> anDre SSpggnaDer m. m. * 335,000. görffott till omfoftnaDer tniD €&attae ©igiHat® åptpit* gemplingen ******* 1,489. 34. i. $å l>et få fallabe minbve Ctebittoct ipftabe * 364,015. 2. — Slflöntng oc^ Sppenfer för Dlifetd ©tånDetd gttflitia:* DmbuDdman od) Deg SppeDition * * * 6,152. 31. 2. sj3enfioner ocf> Sppcctance*2öner * * * 2,656. 32. — gönpaltmngd*ombognaDet roiD 3lifdgå(Dd*£ontoret 52,no. 40. <2Biö jemförelfe emellan gnfomflerne oc§ Utgiftetne, år 1828, n>ifat ftg afltfå en SBrijt af SR:Dr 221,672. 11. 2., btvilfcn blifvit betåtft, Deld meD <öel)ållningar från år 1827 å SJWfningarne i SBepefrSBanEen, ocf> Deld, genom De på Srecitivet i 35anfen DidponeraDe 9l:Dr ioi,763. 14, i.
Domstolj i tvänne exemplar t inlemna arfskiftes-instrumentet, hvaraf det ena exemplaret skulle qvarstanna i Rättens förvar , men det andra, behörigen påtecknadt , återställas vederbörande arfvingar. Och har till Utskottet jemväl blifvit från Hedervärda Bonde-Ståndet remilteradt ett af Riksdags-Fullmägtigen Lars Hansson från Götheborgs och Bohus Uän afgifvet anförande, hvarigenom han, till förekommande af nu varande oordning och osäkerhet i afseende på bodelningar i Sterbhus, föreslagit: det en sådan Författning måtte utfärdas, att, när bouppteckning och skifte icke äro i en följd och i en handling upprättade. det skulle åligga efterlefvande maka eller arfvinge att låta upprätta skifte serskildt, och detsamma vid nästpåfoljande Ting till Härads-Rätten tväfallt ingifva j vid den bot sorn för försummandet kunde vara lämplig. I anledning af Lars Hanssons motion är åter af Riksdagsfullmägtigen Nils Strindlund ifrån Vester-Norrlands Län inom Ståndet ytlradt, att han ansåge det föreslagna lagstadgandet onödigt och olämpligt, emedan det borde få bero af dem, som erhållit arf, att sins emellan öfverenskomma och bestämma, när arfvet, utgörande deras egen tillhörighet, borde skiftas, samt att det vore nog, att bouppteckning, till nödig efterrättelse vid uppkommande tvister, blefve till vederbörlig Domstol, inom föreskrifven tid, ingifven; och hafva uti detta yttrande instämt Riksdagsfullmägtige Botvid Jonsson och Carl Gabrielsson ifrån östergöthland. Utskottet, som tagit i öfvervägande hvad sålunda förekommit,erkänner visserligen, att det vore nyttigt, om arfskiftes-inslrument blefve till Domstol inlemnade, för att der, i ändamål af framtida säkerhet och upplysning, förvaras; men det vore icke skäl att ovilkorligen påbjuda skiites förrättande inom viss tid, och sålunda göra ändring i hvad nu gällande Lag i 11 Cap. 1 §.
Hvad åter beträffade Rikets Ständers underdåniga hemställan om förändring i den stadgade praescriplions-tiden, så öfverlemnades Rikets Ständers skrifvelse i ämnet till Handelsoch FinanceExpeditionens underdåniga föredragning. 20. — af den i3 September, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref angående ersättning till innevånarne i HertigdÖmena Schleswig och Holstein för gjorde leverancer m. m. till Svenska Armeen efter freden i Kiel. 1828 den 16 October föredr.; och öfverlemnades till Herr Stats-Ministern för Utrikes ärendena för att ingå i beräkningen af de utgifter, hvilka kunna blifva anordnade på de medel, som från Kongl. Preusiska Regeringen för Pommerns afträdande influtit. 21. — af den 22 September, angående en förändrad ordning för öppnande af skriftliga anbud, som vid upphandlings-auctioner för Kronans räkning under försegling ingifvas. 1824 den 5 October föredr.; och kunde Kongl. Maj:t icke bifalla den af Rikets Ständer föreslagna förändring i afseende å förseglade anbud vid Entrepenade-auction 16 Bil. t. R. St. Just. Omhns Emb.-Ber. d. 4 Nov. 1828. för försvarsverkets räkning. För öfrigt ville Kongl. Maj:t, uppå Handels och FinanceExpeditionens underdåniga föredragning, fatta Nådigt beslut i anledning af llikets Ständers underdåniga framställning, så vidt dea rörer andra auctioner för Kronans räkning. 22. — af den 3o September, rörande grunderne för organisationen af Rikets Landtoch Sjö-försvar. 1823 den 4 November föredr.; hvarvid Kongl. Maj:t förklarade sig väl å ena sidan med tillfredsställelse anse det, förtroende, Rikets Ständer yttrat för Kongl. Maj:ts anstalter i anseende till Rikets försvar och Landets trefnad, men kunde derföre å andra sidan icke gilla de allmänna grunder, på hvilka Rikets Ständers underdåniga skrifvelse syntes stödja sig. Kongl.
Men den enskilde riksdagsmannen torde icke af detta antagande vara förhindrad eller befriad från åliggandet att väcka förslag om sådana förändringar i afgifterne på serskilda artiklar, som han kan anse nödiga och nyttiga för det allmänna, samt att anföra skälen för desamma. Det är på denna grund jag vördsamt anhåller att med begagnande af motionsrälten få föreslå och underställa Högh Bevilln.Utsk:s pröfning åtskilliga förslag om sådana förändringar. Till vinnande af en lättare öfversigt har jag trott det vara lämpligast att utan afseende på den ordningsföljd, som de serskilda artiklarna hafva i tulltaxan, få sammanställa vissa de vigligaste före - Den 29 December. 185 målen för denna motion jemte hvarandra uti vissa klasser efter deras sammanhang till art och användande; såsom t. ex. födoämnen, råämnen för slöjderna, mineraliska och kemiska ämnen; metaller, samt halffabrikaler af olika slag för väfnads industrien, hvarefter de öfrige artiklar på hvilka jag önskar fästa Utsk:s upmärksamhet skola anföras i alfabetisk ordning. I afseende på Fö doämnen af de slag, som utgöra oumbärliga lifsförnödenheter för en hvar, hafva talrika och såsom man bör hoppas, äfven inflytelserika rösler redan uttalat sig från de anseddaste och erfarnaste affärsmän i hufvudstaden och flere andra af rikets släder uti underd. petitioner lill Hans Maj:t Konungen om nedsättning i de närvarande alltför tunga afgiflerna på importen deraf. Skälen för denna åstundan finnas i nämnde petitioner både fullständigt och väl utvecklade, och då de otvifvelaktig! komma lill Utsk:s kännedom, bör man äfven kunna hoppas att de der varda behjertade. Det hufvudsakliga och ständigt talande skälet för låga tullar på dessa .artiklar ligger i allt fall uti den enkla sanningen, alt det är både grymt och oklokt att genom lagstiftningar fördyra det nödvändigaste lifsuppehälle! för de mindre bemedlade inom samhället eller, med andra ord, att indirekt fråntaga dem en del af detta nödvändiga.
4- hvaraf ett belopp af 193,193 R:dr 45 sk. 4 r:st. efter vissa års förlopp blifver räntebärande; fordringar för lyftade kreditiver, 377,671; 4i« 3. dito för förskottsvis verkställ da utbetalningar „ 1,202,601: 14. 8. diverse fordringar „ 19,884: 33. 8. kontant behållning . „ 581,940: 33. 10. och det af Kontoret begagnade lius 60,000: R:dr 2,439,042: 24. 9. Vid jemförelse mellan Riksgälds-Kontorets sålunda uppgifna skulder ocb tillgångar den 3o:de sisth Juni, befinnes, att de sednare, eller tillgångarne, öfverstego de förra, eller skulderna, med ett belopp af R:dr 2,276,918: 3. 5. Bland Riksgälds-Kontorets tillgångar upptages i räkenskaperna ett belopp af 60,363 R:dr 4[ sk. 3 rst., såsom återstående fordran af Kongl. Stals-Kontoret för de medel, som, enligt dess reqvisilioner, blifvit utbetalda utaf det, vid 1834 oc^ 1835 års Riksdag, på Riksgälds-Kontoret anvisade särskilda kreditiv för kostnader i följd af cholera-farsoten. "På sätt de skrifvelser, som, vid godkännandet af de årliga liqviderna mellan Statsoch Riksgälds-Verken, äro af Kongl Stats-Kontorel åberopade, utvisa, bar dock omförmälde fordringspost ansetts icke tillhöra Kongl. Stats-Kontorets redovisning, enär de lyftade kredilivmedlen blifvit till f. d. Karantäns-Kommissionen i Stockholm utanordnade.