Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stat upptagne 36,ooo R:dr skulle å Indragnings-Stat uppföras. Då Bonde-Ståndet är ensamt om den meningen, att Génerals-lönerne böra å Indragnings-Stat uppföras, anser Utskottet densamma förfalla. I fråga åter om åtgärder för beredande af ytterligare pensions-rum för DiSiats-Utskottets Memorial, N.-o 3Ö1. 21 striets-General-Befälhafvare och Inspectörer, hafva, på sätt nämndt är, 2:ne Ståiul hufvudsakligen bifallit Utskottets förslag, endast med skiljagtighet i afseende å den, såsom villkor för pension, erforderliga tjenstetiden, och 2:ne Stånd, sorn ansett rubbning i Generals-lönerne icke böra ega rum, i fråga om pensioners anvisande, varit af de olika meningar, att det ena Ståndet bifallit serskildt anslag för aine nja pensionsrum, och det andra afslagit allt anslag för detta behof. Först anser Utskottet sig böra inbjuda Borgare-Ståndet alt antaga Utskottetshemställan uti Utlåtandet N:o 202, om 5 års tjenstetid i egenskap af Districts-General-Befälhafvare eller Inspector, såsom villkor för pension. Antages icke detta, lärer frågan om Ijenstetiden få blifva föremål för serskild votering, och kommer Utskottet att, uti de voterings-propositioner, sorn bär efteråt föreslås, hemställa den olika Lydelse, som för ena eller andra fallet bör begagnas-. Derjemte föreslås att, för bestämmande af contra-propositionen, må anställas följande votering: Den, som vill, att contra-propositionen bör innehålla att förslaget för Generalernes aflöning blifver oförändradt och serskildt anslag beviljas för 2:ne pensionsrum, att tilldelas Districts-General-Befälhafvare och Inspeclörer under de villkor, som i ja-propositionen innefattas, voterar Ja; den, det ej vill, Nej;. vinner Nej, kommer contra-propositionen att innefatta afslag å ytterligare pensionsrum för nu ifrågavarande embetsman.
Det är ock tvifvelsutan under hänsigt härtill, som, bland ofvan anförda till Constitutions-Utskottets handläggning nu inkomna representations-förslag, de, hvilka utgått från grundsattsen af allmänna val , mer och mindre inskränka tillämpningen genom bestämmandet af valcensus och serskildta stadsval, och som, hvad Äldre eller Andra Kamarens bildande angår, serdeles det ena af dessa förslag från nämnde grundsalts väsendtligen afviker. Constitutions-Utskottel medgifver gerna, att valrätten bör, så vidt möjligt är, komma hvarje dertill qualificerad samhällsmedlem till gedo; men lika väl, som genom allmänna val, kan detta ändamål vinnas genom ståndseller classval, så vida dessa erhålla tillbörlig utsträckning. Hvad valbarheten beträffar, torde man med visshet kunna antaga, att, inom serskilda samhällsclasser, medlemmarne ega tillförlitligare kännedom örn hvarandras medborgerliga egenskaper; och classvalen erbjuda således den största säkerheten för utväljandet af de erfarnaste, dvgdigaste och mest upplyste representanter. Både med rättvisans och statsklokhetens fordringar instämmer, att i Riksförsamlingen icke må saknas målsmän för något hufvudsakligt af de lofliga intressen, hvaraf samhällsorganismen egentligen består. Om åt alla de Medborgare-classer, som utgöra samhällsbyggnadens hufvudelementer, tillförsäkras deltagande i folk-representationen, beredes åt denna såmedelst en mångsidighet i kunskaper, som icke kan vara annat än gagnelig för Riksdags-ärendenas behandling. Man har erinrat, att, genom ståndsorganisationen, sådana skiljda corporationsintressen kunna göra sig gällande, som stundom slå i strid mot samhäMlets gamensamma väl; och man har äfven åberopat, hurusom Riksdagshälderna förete exempel på en dylik ensidig rigtning, än från ett, än från ett annat Stånds sida.
Företogs till pröfning StatsUtskottets, den 10 sistlidne Januarii under N:o 24 af - Den 3 Februarii e. ra. i39 gifne, och den 19 derpå fri Ijde på bordet lagde, Utlåtande, angående nedsättning i priset för de. exemplar af BondeStåndets tryckta Protocoll vid innevarande Riksmöte, å hvilka Ståndets Medlemmar utfästat sig alt prenumerera. Herr HjertaGustaf: Förhållandet med detta Utlåtande är sådant, att Motionairen begärt en sak, som ej är tagen i betraktande af Utskottet. Han har nemligen icke allenast begärt nedsättning i priset för de exemplar af BondeStåndets Protocoll vid denna Riksdag, på hvilka Ståndets Medlemmar utfäst sig att prenumerera, utan ock anhållit om vidtagande af någon åtgärd till dessa Protocolls afsändande till landsorterne, för att tillställas de Riksdagsmän af Ståndet, hvilka derpå prenumererat. Denna sednare anhållan skall linnas uttryckt i motionen, enligt hvad Motionairen sjelf sagt mig; men den finnes ej alls omnämnd i Utskottets Utlåtande, icke ens i reciten. Jag hemställer derföre om återremiss deraf, för att äfven få Utskottets yttrande i den nu förbigångna omständigheten. — För öfrigt synes det mig vara oformligt, att ej utdela BondeStåndets tryckta Protocoll till dess Ledamöter, på sätt som sker inom de öfrige RiksStånden, utan betalning af Ledamöterne. Det är väl sannt, att Ståndet redan beslutit att prénumerera på detta Protocoll för innevarande Riksdag; men jag un - Den 3 Februarii e. m. dersläller StatsUtskottets bedömande, om det ej är nödvändigt för Utskottet att föreslå, antingen att äfven de andre Ståndens Medlemmar skola prenumerera å deras Stånds Protocoll, eller ock att BondeStåndets Ledamöter må bekomma exemplar af Ståndets tryckta Protocoll gratis, likaså väl som Medlemmarne af de öfrige Stånden sålunda erhålla livar sitt Stånds Protocoll.
Widare, såsom speciella betraktade, saknas de om handelsoch näringsrörelserna: om mynkekS och desi ätsktlliga representanters olika circnlakion och werkningar: om tilwarelsen eller anläggningsmöjligheten af communicationer: om olikartade landsträckor) förhallanden till hwarandra, om alt hwad wära wakten, wära berg, wära mastar och ödeland ännn kunna bjuda ost: om del rikriga och del oriktiga uri landers särskilda indelningar: om inflytelsen af särskilda provincial-lynnen, seder och sysselsättningar: om inrättningarne kill folkets moraliska, intellecruella och medborgerliga odling och dessas werkningar bäde pä mcnnistorna och industrien m. m. Ty nagra summariska öiwerslagsupgijrer i desta ämnen äro oändeligen längt ifrän att utgöra cn statistik i ständ att rätt wägleda statsmannens, oeconomens, financiercnS, eller den omfattande miliraireränkarens nytliga planer. J>rtet summariskt är pälitligt, som ej grundar sig pä en noggrann kännedom i detail: det är Vennsom fattas otz, som fattas för Riksens Sränders, som fattas för regeringens wälwilja, och der faller lärk i ögonen alt denna kännedom aldrig skall winnås, uran ett steg, som förer upmärkfamheten särskildt till hwar enda socken eller härad af riker. Men hnru skall en sä specialiserad kännedom winnås? Omöjeligen ensamt genom en corps inrättad pä ett enda ställe i riket, sadan som Kongl. Kammar» Col. 4I8 Den r Iuntt, Coll-ginm, eller yck den nyligen bestulna och wis« sersigen pä en stor plan byggda Lqudlbruks-Jscade, rnien, En sadan corps är för långt skild frän de Mangfaldiga sina desarne gf riket, Den kan ej sjelf inhämta npgisterna; den kan knappast mera än Mottaga och sro dem.
Öfverallt i dessa stater, särdeles i dem som varit af Germaniskt ursprung, finna vi, emot slutet af Medeltiden, Stander med mer eller mindre utvecklade och bestämda stalsrättliga former. Dessa Ständer voro lör mo - 246 Den 17 December. narkernes maktlystnad obeqväma; med mer eller mindre, hastigare eller långsammare, framgång arbetades derföre på deras undanrödjande och uphäfvande. Vi finna att man för det mästa härutinnan lyckats oell, i 17:de århundradets senare hälft, se vi flere monarkier, på kontinenten, med en t/e facto oinskränkt konungamakt. I de Tyska länder, som genom försvagandet af riksbandet upväxt till särskilda stater, finna vi mångenstädes, ehuru ej öfverallt lika, samma tillstånd; Ständerne i förgätenhet eller vordna till en skugga; regeringsmakten oinskränkt och detta tillstånd finna vi, senare, fulländadt i sammanhang med följderna af Napoleons öfvervälde. Jätten föll, genom förenad ansträngning af regenter och folk; hans nybyggnad, upförd på den af revolutionen afröjda grunden, ramlade med honom. I de, till yttre sjelfständighet ålerstäida, staferne inträdde behofvet af inre statsrättens ordnande. Det vore lika så onödigt, som tidsödande och opassande, äfven om jag ägde en förmåga, på hvilken jag saknar hvarje anspråk, — om jag här ville företaga mig att grnudligen undersöka och skildra orsakerne och förloppet af den, småningom förberedda, omhvälfning, icke blott af de inre och yttre slatsförhållanderne, utan ock i tänkesätt, känslor och åsigter, hvars synbara utbrott de äldre ibland oss sjelfve uplefvat. Jag bör bemöda mig att strängt inskränka mig till de iakttagelser och anmärkn:r, hvilka stå i nödvändigt samband med det ämne, som oss sysselsätter, och mäste oundvikligen lemna luckor, lätt fyllda, likväl, ur deras egna minnen och kunskapsförråd, som, möjligen, åt mina ord behagat skänka någon upmärksamhet.
Staten måtte bekosta båtsmans-beklädnaden eller öfvertaga densamma emot ersättning, så får Utskottet, som uti ett föregående Utlåtande JV2 46 afstyrkt framställningar i enahanda syftning, angående utgörande af rusthållares vid indelta kavalleriet beklädnads-skyldighet, hemställa, att ifrågavarande förslag icke måtte föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd. Beträffande sedermera motionärernes öfriga framställningar, angående dels inskränkning i tiden för båtsmannens tjenstgöring, dels förhöjning i deras aflöning derunder, dels ock ställande på vakans af halfva båtsmans-styrkan inom Södra Möre härad, så och enär, vid regleringen af utgifterne under Riks-statens femte hufvud-titel, Rikets Ständer vid denna riksdag förhöjt båtsmännens aflöning under den tid de äro lik tjenstgöring uppfordrade, och denna tid är uti författningarne bestämd, samt ställande på vakans af ett stort antal båtsmän skulle, enligt Utskottets tanke, vara för flottans tjenstbarhet menligt, tillstyrker Utskottet, att hvad sålunda blifvit föreslaget icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Hvad slutligen angår Herr Hesselgrens förslag om ny reglering af städernes båtsmans-håll; så och då en reglering af detta åliggande egt rum år 1839 och en väsentligare rubbning i den fastställda fördelningen tvifvelsutan skulle medföra olägenheter och flerstädes framkalla missnöje, hemställer Utskottet, att ifrågavarande motion måtte lemnäs utan afseende. Stockholm den 26 Januari 1858. Bih. till B. St. Fröt. 1856—1858. 4 Sami. 2 Afd. 21 Höft. 10 Statssamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Utlåtande M 48. Reservation: af Riksdags-fullmäktigen Jöns Pehrsson från Rlekinge län: »Jag anser mig böra reservera mig emot Utskottets beslut. Jag är visserligen tacksam för det man vill göra något.
Detta Stånd kan icke mera än alla andra hafva större garantier i fråga om bankens bestånd och myntvärdets upprätthållande. BondeSt:s intressen äro således oskiljaktiga från Svenska folkets. Man må nu vidtaga hvilka förändringar som helst, så är det en obestridlig sanning att, då uti alla samhällen 2:ne ting äro oundvikliga, nemi. skatterne och döden, skatterne mäste utgå. På alla dessa skäl afstyrker jag antagandet, ej mindre af komiterades förslag, än äfven det af Frih. Palmstjerna framställda. Hr Rosenblad, Bernh.: I afseende på frågan om olämpligheten att förvandla räntan i penningar, vill jag icke tillägga något till hvad jag i går yttrade. Jag vill nu fästa uppmärksamheten på Gr. Anckarsvärds här framställda jemförelse emellan ett hemman inom Malmöhus län och ett inom Stockholms län med ungefär lika räntor efter kronovärdi, ehuru räntan å det förra 94 Den 8 September f. m. hemmanet är något högre än å det senare. Men förhållandet är icke såsom Gr. Anckarsvärd anfört, att det uppgifna hemmanets i Stockholms län ränta ökats sedan K. Carl XI:s tid, under det att deremot det Skånska hemmanets skall blifvit oförändradt. Tvärtom utgår hemmanets i Stockholms län persedelränta alldeles oförändrad, som i K. Carl XI:s tid, men äfven för det har en minskning egt rum, derigenom att den delen af räntan, som är bestämd i penningar, nu utgöres med 16 sk. bankosedlar för hvarje daler sunt, i st. f. dä med J r:dr silfver eller 1 r:dr 16 sk. b:co. Men deremot har för hemmanet i Malmöhus lån en stor minskning i hela räntan egt rum derigenom, att den fått utgöras i penningar efter kronovärdi, hvilka dels genom tiden, dels och mest genom myntförsämring förlorat större delen af deras förra värde. Hock eger detta icke rum för ifrågavarrde hemman Södra Hårslöf N:o 2, i fall det, såsom jag har anledn. att förmoda, är rusthåll, ty i sådan händelse är största delen af hemmanets ränta, som ursprungligen var 59 d:lr 26| öre sunt tinder K.
B:co, som af ”Sjötulls-intraderne äro anslagne Kgl. Con”voyCommissariatet, för dessa 66,666 R:dr ”32 sk., hvilka skulle serskildt å 3:dje Huf”vudTiteln uppföras, ett motsvarande Cre”ditiv å RiksgäldsContoret anvisas, att, ef”ter föregången pröfning och Kongl. Majrts ”Nådiga beslut, begagnas i mån af behof”vet och mot Commissariatets förbindelse; ”hvarefter vid nästa Riksdag kommer att ”förordnas, huru de medel, som, på grund ”häraf, kunna för StatsVerkets räkning lyftas, böra ersättas. Detta Rikets Ständers ”beslut har StatsUtskottet härigenom skolat ”Iierrar Fullmägtige till efterrättelse med 8* - Den 7 Maji f. rti. ”dela.” Då jag åter härmed jemnför Rikets Ständers underdåniga Skrifvelser i ämnet till Kongl. Maj:t, så visar det sig, att Rikets Ständer i deras underdåniga Skrifvelse i November i823, rörande 3:dje HufvudTiteln, tillkännagifvit, att de öfverlemnade ett Creditiv af 66,666 R:dr 32 sk. till begagnande för ConvoyCommissariatet, i stället för det innan 1818 års Riksdag af ConvoyCommissariatet åtnjutna årliga anslag af 66,666 R:dr 3a sk. utaf Tull-intraderne, hvilket deremot komme att användas till förstärkande af 3:dje HufvudTiteln, der det borde serskildt uppföras. Detta sednare blef dock icke iakttaget; ty i 1824 års RiksStat finnes detta belopp icke specielt upptaget, utan är uppfördt i en sammanslagen summa, då det likväl var serskildt beräknadt i det föregångna årets RiksStat med 66,666 R:dr 32 sk.
B-; N:o 50, i ani. af väckt motion om bestämmande af vissa 254 Den 16 Augusti. dagar för lifgifvande af domar och utslag i Hofrätt och Rådstufvurätt; samt N:o 51, i ani. af gjorde anmärkn:r mot Utsk:s i 3:dje punkten af dess under J\:o 25 afgifna betänk, framstäldta förslag till förordning om vissa bestämmelser i afseende på fullföljden och behandliDgen af mål i Hofrätt. Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabr.: För att så mycket som möjligt bidraga till förkortande af riksdagen och komma till slut med de ärender, som ännu äro oafgjorda, får jag anhålla att Bevillu. Utsk:s betänk. N:o 29 i afseende på de extra bevillningarne, äfvensom N:o 30 med formulärerna till Bevitlningsförordningen och Bevil 1 n.-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ns mera. N:o 5, ang:de redaktion af Bränvinsbrännings-förfaltningen måtte sältas främst på listan i nästa plenum. Uppå af H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, i ani. häraf framståld propos. beslöts att Bevilln.Ulskrs betänk. N:o 29 och mern. N:o 30, samt Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.-o. Ekon.Utskms mern. N:o 5, skulle uppföras främst å föredragms-listan för morgondagens plenum. Upläsles och lades lill handlingarne ankomne prot.utdr. från de öfrige RiksSt:n, nemi. från PresteSt. af d. 7, 8, 9, 12 och 13, från BorgareSt. af d. 8, 9, 12, 13 och 14, samt från BondeSt. af d. 7, 9, 12, 13 och 14 dennes. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 9 på aftonen. In fidem protocolli, Albert Munck. Lördagen den 16 Augusti 1851.
De Capital-afbetalningar som, ifrån och med år 1829, till ett samman-, räknadt belopp af 64,509: 38. 11. ingått å de till Uddevalla Stad, Uddevalla Stads Kyrka, Götheborgs Stad, Landscrona Stad, samt Calmare Domcapitel utgifna Lån, hafva, jemnlikt Rikets Ständers föreskrift, blifvit reserverade att användas till Lån för Calmare Dom-Kyrka, Landscrona Stads Kyrka, S:t Petri Kyrka i Malmö och Lunds Dom-Kyrka; och har af dessa Lån utgått Till Calmare Dom-Kyrka, af den medgifne Lane-Summan R:dr 16,666 f, .. 10,000: Till Landscrona Stads Kyrka, hela Länet 12,000: Till S:t Petri Kyrka i Malmö, hela Länet 8,000: R:dr 3o,ooo: så att af de influtne Capital-afbetalningarne ännu innestå R:dr 34,509: 38. ir. Lån mot Inteckning i Fast Egendom. Fastighets-Lån, utgifna mot vilkor att på 33i år i Silfver återbetalas med 661 proc. af den i Sedlar utgifne Låne-Summan, hafva, på sätt Rikets Ständer vid sista Riksdag förordnat, utgått endast till de Lånsökande som, för erhållande deraf, låtit före den 3o Junii 1800 inteckna deras Fastigheter, men hafva likväl uppgått till en betydligt större Summa än som på förhand kunnat förmodas. Enligt i83o års Revisions-Berättelse utgjorde de ifrån samma Utlånings - 5 7 — lånings början lill ultimo Augusti i83o utgifna Lån, 818 st. med en Summa af ...
Föredrogos å nyo ExpeditionsUtskottets den 6 dennes på bordet lagde förslag till underdånige Lyckönskningsadresser till Hans Maj;t Konungen och Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus t Vid första uppläsningen af projectet till Lyckönskningsadresserne anmärktes några uttryck, som man ansåg böra utbytas. Man har vid deras uppmärksammare genomläsning, funnit sig uti dem sakna något mera väsendtligt. Har man ägt anledning att derpå fästa uppmärksamhet, så linner man en mäi'kbar olikhet hos Europas serskildta folkslag, så väl i afseende på de känslor? sorn de hysa för de Ko - Dm 10 Februarii, 319 nungahus, som innehafva deras Throner, som, i afseende på sättet att tolka dem. Dessa känslor äro resultat af Folkslagens inre historia; deras sätt att uttrycka dém är så caracteristiskt olika, att talesätt, hvilka inom den ena nationen vunnit häfd, ofta till deras betydelse icke kunna af fremmande fattas. * Så, till exempel, uttrycker Svenska Folket i dessa få ord; Lagkrönt Konung; laglydigt Folk, hela sin inre Historia, hvad som utgjort dess tillförsigt under förra tiders stormar, grundvalen för dess förhoppningar 5 med ett ord hvad folket tänker om sig sjelft. Dessa tankar, dessa känslor, synas migbÖJ ra utgöra grundtonen i det tal, som hålles, enär såsom nu förhållandet är, ögonblickets glädje förhöjes genom tankan på framtiden. Jag hoppas i händelse Ridderskapet och Adeln skulle behaga återremmittera deföreslagne Tacksägelseaclresserne, att detta uttryck af min känsla icke måtte af någon misstyckas. Det är jämt 000 år sedan Gustaf TVarn genom Svea Folks fria val upphöjdes på dess Thron. Fyra gånger har Sedan den tiden Folr ket varit kalladt att å nyo utöfva sin rätt.
Aspås 13 maj 1750 Källa: Rödöns kyrkoarkiv, vol. N I:1, s. 157, ÖLA. I Aspås Then 13 maji, effter upläsen kyrkio-räkning, omtaltes klåckstapeln, som nu blir gammal och förfallen, huru han framdeles kunde göras ny; hwilket ej ogillades. Rödön 3 juni 1750 Källa: Rödöns kyrkoarkiv, vol. N I:1, s. 158, ÖLA. Uti Rödön Then 3 junii, effter kyrkio-räkningens föreläsning för åhr 1749, i anledning af then kraft, Gud lagt uti musiquen, och at wår moder-kyrka tyckes wara skickelig at up uti tornet emottaga ett litet orgwerck, en och annan jemwäl förmenades hogad för ett slikt werck, sedan i Aspås d. 13, uti Näskot d. 20 och uti Åhs sochnestämma then 27 maji blifwit föresteldt ther om, och om the til at understödja moderkyrkian, skulle finnas redobogne at biträda til organistens 19 underhållande, hwar til en stor del förklaradt sig nögd, en del teg stilla, men en och annan sade emot; blef här i Rödöns sochnestufwa samma sak, effter ett hållit kort tal i samma ämne, församlingens sochnemän föredragen, hwar på herr ryttmäster Kræmer gaf först sitt bifall, och en stor del tyckte wäl ther om, ther thet skulle möjel. kunna werkstellas, the andra tego stilla, men twenne giorde motkast. Nogra sochnemän ifrå Näskot woro med tilstädes och styrckte der til, men the ifrån Åhs wille ej allena utlåta sig. Thetta utstältes altså til tiden, huru wida Gud behagar thet fremja, eller icke. Näskott 9 maj 1751 Källa: Rödöns kyrkoarkiv, vol. N I:1, s. 158–160, ÖLA. Sochnestämma åhr 1751 uti Näskot d. 9 maji.
Bruksägare, eller annan ' person, som har Tjenstefolk, eller arbetare, underlåta förenämnde för sig ti gjiets-matt, o h det befinna'?, att någon af Folket är med Venerisk smitta behäftad; sSi borda Husbonden sjelf betala ali den kostnad, sorn kan åtgå, icke allenast till den sbritas botande, utan ock för andra personer, som han under tiden kan hafva smittat. 3:0 Att bland Arbets klasserna Fabriks* Arbetare, Tjenstefolk, Sjöfarande och gemenskapen vid Militairen ingen borde få ingå äktenskap, innan Sundhetsbevis blifvit hos Kyrkoherden i Församlingen företedt; och 4:o Att å Auctioner inga Liane-, Gångeller Sängkläder, som tillhört döda personer, borde lå säljas förr än dylika persedlar först blifvit rentvättade, enjedän det i annat fall lätteligen kunde hända, att smitta och sjukdom utspriddes. Då detta Memorial den 9. sist!, Januari ånyo blifvit föredraget Vallall, Borga - Besv. och Elion. Ut sk. Betänkanden< 375 reStåndet, hade Herr Fäldtman deremot gjort den anmärkning, att, utom det den af Herr Ebel föresiagne visitation å Tjenstefolk icke skulle medföra någon nytta, om den gjordes af någon annan än en Läkare, vare en sådan undersökning inom de 24 timmarne, efter det Tjenstelijonet kommit i Tjensten, icke verkställbar, knappt uti Stockholm, hvarest likväl är god tillgång på Läkare, och nästan omöjlig uti de öfriga Städerna och £ synnerhet på Landet. Dessutom skulle en dylik åtgärd bidraga till, att hos Tjenstehjon af Ovinnokönet förtaga all blygsamhet, och. såmedelst snarare befordra, än utrota det onda, hvaremot man ifrade: och trodde Herr balckman för öfrigt, ett man icke vore berättigad till en så skamlig behandling emot den tjenande Classen, sä lange dess uppförande icke föranledda till så beskaffade undersökningar; hvarföre ock Herr Fäldtman af» styrkte bifall till hvad Herr Ebel i det afseendet föreslagit.
Det adopterades sedermera af Cons. Acad. och Kanslers-Embetet, och K. M:t har med anledning deraf, ehuru med nedsättning i afseende å beloppet, framlagt Propos. till K. Sl:r. För min del skulle jag helst önskat, att ingen nedsättning egt rum, men jag vill dock tillstyrka bifall till hvad K. M:t begärt. Stats-Utk:t har emellertid afstyrkt anslaget, och såsom skäl bland annat anfört, att den, som egnade sig åt konsthistoriens studium, kunde resa till Stockholm och taga kännedom om Nalional-musei samlingar. Mot detta skäl får jag serskildt protestera, ty då jag vid denna riksdag tasit mig friheten väcka en motion om inrättandet af ett universitet i hufvudstaden, är det tydligt, att åtminstone jag icke anser, att man kan bo i Upsala och studera i Stochkolm. För öfrigt är här fråga, ej om att erhålla ett fullständigt konstkabinett, utan alt anskaffa en åskådningsmateriel, som kan begagnas vid undervisningen ej blott i konsthistoria, utan i arkeologi, antiquiteter och icke minst i de klassiska språken m. fl. Det begärda anslaget är dessutom ej stort och någon efterräkning torde, enl. hvad Hr T Tellenberg visat, ej ifrågakomma. Då nu Preste-St, redan hilallit K. M:ts Propos., hoppas jag att It. o. Ad. ville fatta samma beslut och derigenom höghjertad! bidraga att sätta i verket den älsklingstanke, som utgör det sista testamente till bildningens och konstens fromma af Angelikas alltför tidigt bortgångne skald. 648 Den 28 April e. Gr. Posse: Stats-Utsk:t liar ingalunda förbisett n\ttan och vigten af en så beskaffad institution som den ifrågavarande, utan antagit att den otvifvelagtigt skulle komma att medföra ganska mycket gagn, men Utsk:t har icke funnit den af så trängande nödvändighet, att man just nu behöfde bevilja anslag lill densamma, då Statens tillgångar äro så hårdt anlitade.