Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror, att fördelarne blifva temligen allmänna derigenom, att en stor del af de vattendrag, som i Sverige finnas i större öfverflöd än i andra län er och som nu icke blifva begagnade, då skulle kunna tillgodogöras. Men det gifves äfven ett annat slags qvarnar, som äro mycket allmänna i vårt land, och hvartill drifkraften öfver allt är tillgänglig, nemi. väderqvarnar. Det är nu ett ganska vågsamt företag att anlägga en sådan qvarn för tulltägt. Räntan kan bli åsatt så hög, att företaget snarare medför förlust, än vinst. Jag har sjelf deraf haft erfarenhet. Jag byggde nemi. för flera år sedan en väderqvarn, beräknad att begagnas för tull. Räntan blef åsatt till 5 ä 6 t:r, men qvarnen, som föga anlitades, så länge omkringliggande vattenqvarnar voro i gång, Jemnade endast 2 k 3 t:r i årlig inkomst, hvadan jag nödgades med stora kostnader utverka mig tillstånd få nedlägga tulltägtsrättigheten, till skada för grannar, som vid inträffande vattenbrist hade der fått förmala sin säd. Om någon näring bör vara fri, så är det vä) den, att kunna förmala vår säd för våra behof. En annan fråga kan blifva den, som motionären afsett, huruvida man med ett penndrag bör utstryka den skatt, som en gång blifvit denna näring åsatt, elier om man icke, åtminstone till en början, bör åsätta en särskild bevillning, och blott, småningom frigöra den äfven härifrån. För min del tillstyrker jag framgång åt motionen och instämmer för öfrigt med Gr. af Ugglas, samt anhåller att detta mitt yttrande måtte få åtfölja motionen. Gr. Mörner, Carl Göran Detlof: Hr von Koch har icke sparat på epitheter i afseende å den beskattning, som qvarnar för närvarande äro underkastade, och har förmodligen trott att hans förslag derigenom mera skulle slå an. För min del tror jag, att ju enklare man framställer en sak, utan att mer än nödigt färglägga densamma, desto bättre.
Vid förnyad föredragning af Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens, den 13 sistlidne Augusti, under N:o 64, afgifna och, den 27 i samma månad e. m., på bordet lagda Utlåtande öfver gjorda anmärkningar vid Utskottens, under N;o 43, förut meddelade Betänkande, om upphörandet af Kronans optionsrätt till de uppå Krono-Skattejord växande Mästeoch Storverksträd, fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blivit, den 15 sistlidne Julii f. m., af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottens ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne. Från Högvördige Preste-Ståndet. S. D. Lagsamt Allmänna Besvärsoch Prof, Utdrag den i Sept, 1829- 5 O.economie-Utskottens Betänkande, N:o 54, i anledning af väckta frågor om ändringar och rättelser eller tillägg, sä väl uti Kongl. Maj:ts Nådiga Lego-Stadga för Husbönder och Tjenstehjon, den 15 Maji 1,805, som uti Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse, angående flyttningstiden för Tjenstehjon, den 2 s> April 18‘9, blef, vid förnyad föredragning, af Högvördige Preste-Ståndet bifallet. S. D. Bifölls, vid förnyad föredragning, Stats-Utskottets Utlåtande, N:o ari, i väckta frågor om anslag af medel för uppbyggande, iståndsättande och underhållande af åtskilliga Läns-Häkten, samt angående aflöning för Vaktbetjening dervid. S, D. Föredrogs a nyo och lades till Handlingarne Stats-Utskottets Utlåtande, N:o aro, angående förvaltningen af det till Casernbyggnaden för Kongl, Andra Lif-Gardet anvisade anslag.
''Ytterligare önskade jag, att man inom armeen, innan några nya modeller och inventioner antagas, först ville göra noggranna försök; på det ej, såsom det skett med våra nya lavetter, hvilka nu, sedan alla batterier dermed aro försedda, befinnas för svaga, till lika stor skada för det allmänna, som för den förtjenstfulla inventorn, hvars förträffliga ideer blifva misskända, då resultaten af våra sednare försök med deu nya materielen komma till allmänhetens vetskap.” Det är mindre med hänsigt till detta Stånd, än på det allmänheten må erhålla kännedom om huru med denna sak sig rätteligen förhåller, som jag nu begärt ordet. Frih. Fork har, då han i denna fråga för första gången uppträdt inför R. o. Ad., ställt sina ord så, som om verkligen någon stor fara vore å färde eller större misstag begånget, än som i sjelfva verket ägt rum. Jag vill icke påstå, att lian gjort det med afsigt; men man bör afväga sina ord så, att de icke svnas innefatta en beskyllning, dertill ingen anledn. gifves för den, som ägt tillfälle att göra sig underrättad 0111 sanna förhållandet och förstår alt bedomina detsamma. Jag skall nu för R. o. Ad. framlägga förhållandet i sin rätta skepnad, dervid jag torde blifva något vidlyftig, hvilket R. o. Ad. behagade ursägta. R. o. Ad. torde erinra sig, att vid 1828 års riksdag begärdes och beviljades anslag för 16 nya faltbatterier, hvilken tillökning i materielen grundade sig på ett af den förtjenstfulle inventorn, Frih Wrede, uppgjordt systeme till cn på alldeles nya grunder fotad lavett-construetion. Verkliga lavetter gjordes Ddi j Maj c. m. lill 6 stycken af deri 6-pundiga constructionen, med hvilka anställdes ganska ihållande försök både med marscher och skjutningar, till ett öfverdrifvet antal skott, som dessa lavetter fullkomligen uthöllo. Sedermera gjordes afven försök med lavetterna för 12-pundiga kanoner, hvilka voro lika med constructionen för dem om pund.
Vid reglerandet af Bankens ställning och förhållande i afseende på realisationen är det naturligtvis i första rummet angeläget och nödvändigt att gifva allmänheten den säkerhet, att vev lingen aldrig skall kunna inställas, och derföre är det, sorn jag, lika med alla de talare, som före mig yttrat sig, anser nöd-: vändigt att bestämma en minimi-summa, under hvilken den metalliska fonden ej får sjunka. Då är det klart, alt ingen kan frukta att komma för sent, utan blifver säker, att, när lian må komma, han erhåller silfver för sina sedlar. Företrädet af detta stadgande framför hvad Utsk. föreslagit, nemi. en proportion emellan silfver och sedelstock, hafva de föregående värda talarne utredt, äfvensom det blifvit ådagalagdt uti föregående plena. Den enda skiljaktighet i meningarna, som hittills under denna discussion blifvit yttrad, rörer beloppet af detta minimum. Det har nemi. blifvit yttradt af åtskilliga vårda ledamöter, att 2 millioner i silfver skulle vara det rätta, dch deruti instämmer äfven jag. En annan har deremot menat, att det borde blifva 2.Jj millioner silfver, och åter en annan har gått en medelväg och trott minimum böra bestämmas lill 6 millioner r:dr b:co, motsvarande millioner silfver. Skillnaden är obetydlig och så mycket mindre, sorn Hr Lagerhjelm tydligt antydt, att innan det kommer till denna punkt af minimum, börBancostyrelsen vara omtänkt på medel till cassans förstärkande. Sålunija kommer det på ett vit, om man säger med Hr Lagerhjelm, att när det lider mot detta minimum skola åtgär-r der till cassans förstärkning vidtagas, eller med de andra varda talarqe, att när det kommit till de af dem föreslagna minimibelopp, skola dessa åtgärder vidtagas. Saken kan så - D c u 24 Juli f. m. 79 ledes vara likgiltig; men jag skulle dock för min del tro, att 2 millioner silfver vore det rätta, emedan det är ett jeinnt tal oell jemnt skulle motsvara de ereditiv, som i följande punkt föreslås att Bancostyrelsen skall förskaffa sig.
Högvälborne och Välborne Herrar Grefvar, Friherrar, Ridders, och Adelsmän! Då H. M. Konungen för andra gången nådigst behagat åt mig updraga det ärofulla kallet, att under ett Riksmöte vid R. o. Ad:s öfverläggningar föra ordet, har jag vid dess emottagande, om möjligt ännu lifligare än den första gången, kännt mina krafters otillräcklighet att motsvara anspråken pä en plats, af ål - i Den 21 November. der beklädd af män, dem icke blott R. o. Ad., men fäderneslandet räknat såsom prydnader. Jag erkänner också öppet, att tanken derpå mången gång, — ej minst i detta högtidliga ögonblick, — djupt nedtrycker mig. Men bredvid det nedslående medvetandet af bristande förmåga står den lifvande och stärkande tanken på min pligt, utstakad af Konungens vilja och ökad genom ett tacksamt minne af den öfverseende välvilja, jag under ett föregående Riksmöte af detta Stånd fått röna. Grundad, såsom jag hoppas, pä vissheten, att jag, under alla förhållanden med aktning för andras öfvertygelse, likväl orubbligt följer min egen, och alt den grundlag, jag nyss åter svurit att med all min förmåga uprällhålla, utgör den enda ledtråden för mina ord och handlingar, skall den säkert icke heller 1111 undandragas mig af ett Stånd, hvars benämning bör häntyda pä ädelhet, ej blott i börd, utan ock i tänkesätt. Sådan är den förhoppning, under hvilken jag härmed förklarar 11. 0. Ad:s öfverläggningar öpnade, och är det utan andra anspråk, än dem en redlig vilja kan gifva, som jag vördsamt anhåller, att i R. o. Ad:s vänskap, välvilja och förtroende få vara innesluten. Uplästes Stadgan till ordnings vinnande vid H. R. 0. Ad:s sammankomster af d. 1(1 Nov. 1823, äfvensom det d. 4 Dec. 1834 dertill beslutade tillägg.
Nio §~ deraf med posten emellan Stockholm och de orter, der Banken har Lånekontor ‘— C i 32 — b. 24 April b. 29 April b. 24 April b. 22 April — 31 Pensionering af 2:ne AfvittringsLandtrnätare i Norrbott ens län 78 4 i 210 — b. 11 Aug. b. 12 Aug. b. 9 Aug. b. 5 Aug. 101 20 '» af Civile och Militäre tjenstemän — 4 i 208 r b. 11 Aug. b. 12 Aug. b. 9 Aug. b. 5 Aug. » af Lärare vid Elementar-läroverken, se Elementar-Iäroverken. Pensions-Anstalt, för fruntimmer som sysselsatt sig med barnaundervisning, om anslag till bildande af en sådan — 4 i 144 b. 22 Juni b. 28 Juni å. 21 Juni b. 16 Juni » för Svenska Handelsflottans Skeppare, Styrmän och Sjöfolk, om f bildande af en sådan — 4 i 180 b. 22 Juli b. 24 Juli å. 26 Juli 28 Juli Svar på återremiss — 4 i 265 a. a 9 Sept. a. a. 6 Sept. a. a. 9 Sept. 9 Sept. 135 20 » för Ålderstigna behöfvande, om särskild bevillning för grundläggande af en allmän sådan — 5 i 5 b. 17 Maj b. 29 April b. 27 April b. 28 April Pensions-Inrättning, Svenske Lä- kares, om bidrag af allmänna medel till — 4 i 168 b. 19 Juli b. 22 Juli b. 19 Juli b. 19 Juli » Tullstatens, om understöd af allmänna medel till .. 44 4 i 188 å. 2 Aug. å. 2 Aug. b. 2 Aug. b. 5 Aug. Svar på återremiss — 4 i 311 18 Okt. a. 18 Okt. a. a. 14 Okt. a. a. 14 Okt. Voterings-proposition — 4 i 335 g. 3 Nov. 3 Nov. g. 8 Nov. b. 8 Nov.
Nådiga omsorg för nödstälde undersåtare, har det dock icke bordt undfalla Revisorernes uppmärksamhet att, på sätt Riksens Ständer uti Skrifvelse den 23 Maji 1818 i underdånighet yttrade, i fråga om bidrag af Allmänna Medel till förekommande af Brödprisets stegring för den fattige delen af Hufvudstadens innevånare, sådane partielle understöd af Statens tillgångar synas icke ega rum, då innebyggarne i vissa Städer eller Orter billigen ej måga, på det Allmännas bekostnad, njuta en förmån, som icke lan sträckas till alla, hvilka kunna komma i lika olycklig belägenhet, samt att för öfrigt i Beräkningen af de behof hvartill Statens Medel äro ämnade och utgöras, icke ingått utgifter af denna beskaffenhet, heldst de undsättningar, som kunna meddelas afbrände Städers eller Orters inbyggare, vanligen bestå i befrielse från Bevillningsafgifter eller andra utskylder: hvilket Revisorerne alltså skolat hos Riksens Högloft. Ständer anmäla. Ibland dispositionerne af Statsmedlen, har jemväl en, på Riks-Statens 7:de Hufvud-Tittels anslagssumma för Civile Statens Ämbetsoch Tjenstemän, fästat Revisorernes uppmärksamhet, i så måtto, som Kongl. Maj:t, enligt Nådig Skrifvelse till Kongl. Stats-Contoiret af den 3.3 Februarii 1820, uppå Kongl. SeraphimerOrdens-Gillels underdåniga anmälan, om Pension för afskedade Sysslomannen vid Nyköpings Hospital Lands-Kammereraren Daniel Myrén, med tillämpning af Kongl. Kungörel - Revisorers Berättelse. 5or sen den 29 Junii 1798; och på den grund, att Hospitalsoch Lazaretts-Inrättningarnes Fond, hvaraf Myrén njutit aflöning, icke kunde, emot dess bestämmelse och ändamål, för ett så beskaffadt behof användas, tillagt honom Pension uppå berörde anslag; hvarvid förekommit, att, på sätt Kongl.
Det bekommer mig inte als . Men jag hade trott er om bättre, än att ni är s å småaktig och beg agnar er öfverlägsenhet till att göra er rolig öfver unga flickor, fy då! Och nu spelas det upp för tredje gång en! Kom nu Karl, vi ska inte bli efter som dok torn där! KARL. (i det de springa ut) Ja ja, s noppa bara SEGERSTEDT. (ser efter dem och småler). FRU SEGERSTEDT. (in) Nå, ändtligen får jag tala med dig ett ögonblick, Viktor... SEGERSTEDT. (ser ut i salen) Hon är värkligen bra söt, mamma! FRU SEGERSTEDT. Hvem är sö t! Fröken Elise, naturligtvis. Hon gaf mig just nu en uppsträckning , som förslog. FRU SEGERSTEDT. SEGERSTEDT. Att du kan tänka på sådant där, Vik tor, nu när du har så myck et allvarsammare ting att gru bbla öfver! SEGERSTEDT. Det tjänar till ingenting att grubbla öfver generalen... FRU SEGERSTEDT. Du ska inte bara g å och inbilla dig själf och flickan någonting, Viktor! Generalen kör dig på dörren..! SEGERSTEDT. (rätar på sig, själfmedvetet) Jag kunde just ha lust att u tmana honom en smula. Hvad säger du, Viktor? För Guds skull...! SEGERSTEDT. FRU SEGERSTEDT. Åh, j ag ser mig nog för, det k an du vara säker på. VAHRMAN. (in från salen) Nå, generalen talade g odt om er, f ru Segerstedt, men dok torn här fick sin skäppa full, han. Värre saker k an man stå u t med. J ag har varit mycket nyfiken och alla gästerna med mig att höra ditt svars tal . Nu är su pén redan slut, och vi ha intet tal fått höra. Hvad vill det säga? Är du rädd förr generalen, hva? FRU SEGERSTEDT. (ifrigt) För all del, förebrå honom ingenting! Det kl okaste han kunde göra var att tiga. VAHRMAN.
S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskoltets nedannämnde Utlåtanden t)'ch Memorial: RT.‘o 474> * anledning af ålerremiss å Utlåtandei, N:o 431, i fråga om understöd för de brandskadade i Falkenberg. Ståndet, som bifallit Utlåtandet N:o 431, lade Utlåtandet N:o 474» till handlingarne. 475, med anmälan om Kongl. Majlis Nådiga remiss å fyra petitioner, angående Svea Canal. Lades till handlingarne; och N:o 480, i anledning af Herr Kjellbergs motion om anslag till upprensning af Ångermanua-elfven. Bifölls. Prot. Vtclr. d. 5 April 1841. äfvensom Lill bandlingarne lades Förstärkta Stats-Ulskottets Memorialer: N:o angående verkställd omröstning, i fråga om pension för aflidne Banco-Fullmägtigen Anders Danielssons enka och barn; N:o 477-» angående verkställd omröstning, i fråga om eftergift af Lands-Kamereraren, Kammar-Rätts-Rådet Lindbergs ersättnings-skyidighet i och för Kronofogden Hoflings balance; N:o 478» angående verkställd omröstning öfver en med grunder na för allmänna Bevillningen sammanhang egande fråga; och N:o 479» angående anställd omröstning, i följd af skiljagtiga beslut öfver en puukt i Utlåtandena Nrris 92 och 221. S. D. Föredrogos å nyo Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkanden N:ris 4 och 29, angående ändring af Förfaltningarne om sockrre-stämma, samt om bildandet af Communal-styrelser, hvarvid först till pröfning förekom det vid Betänkandet, N:o 29, fogade förslag till Lag om sockneslämmor i Riket utom Stockholms stad, samt om Sockne-Nämnder för landet, äfvensom Ståndet i sammanhang härmed, to" kännedom af de serskildta beslut, hvilka de öfriga trenne Riks-Stånden i denna fs åga latta t.
Xvi~znoklubben hade nyligen sammantriide i sin lokal vid Hamngatan. Till ledamöter i styrelsen valdes Fruarna N. Frölander, Leche, Sachs och Boström samt fröknarna Hiibner, Gurnzelius, Ullmark, Tibell, Nyqvist, Myrman, H. Andersson och Lindström. Rör att i olilca land studera hvad som gjorts för de barn, hvilka fallit samhHl1ot till last, har fröken Concordin LUfving, af styrelsen för Lorénska fonden beviljats ett anslag af 2,000 kronor. I sammanhang härmed mii namnas, att fröken L. af franska undervisningsdepartementet erhAllit en prismedalj för sina förel8sningar öfver fysis7c uppfostran. Högre lurarinneseminariet liar af k. m: t anvisats ett belopp af 500 kronor till stipendier At elever. Kloc7care-, Kuntomoch OrganistGtinsterna i Alstad och Asige församlingar har regeringen medgifvit kvinna at.t s ö h. Dock [ned. vilkor att hon, derest hon erhhller ifrhgavarande befattningar, aflönar manligt bitrtide fur klockaretjänstens bestridande. Mogenhetsexamen har vid lyceum för flickor och vid Wallinska skolan aflagts af 18 kvinliga elever, deraf tv8 (fran Wallii~slca skolaii) erhhllit betyget n berömlig ". Vid iconstakademiens terminsajklutning utdelades bland belö- ningar till eleverna, för pristimnet i bildhuggarkonst till Agnes Xjellberg Akademiens högsta pris, den kungliga niedaljen samt s~rskildb loford för studier. Norge. Petition om röstytitt &amp; t kvinnor. 4,533 kvinnor ha till stortinget instindt en adress, hvari yrkas p&amp; on förandring i grund-. lagen g h n d e ut derp8 att de norska kvinnor, som uppfylla grundlagens allmanna vilkor för röstratts utöfvande, ock m&amp; erhtilla röstratt ... Inbjudning till upprattande af en dylik förening h a r nämligen utfardats i dagarne. Osterrike.
Majit äskade särskilda kreditiv å Tre millioner Riksdaler till försvarsverkets fullständigare ordnande erfordras; 2:o, alt, för godtgörande af de medel, som för detta ändamål varda upplånta eller af Kontorets tillgångar förskjutna, samt till liqviderande af de i följd af upplåningen erforderliga räntor. Rikets Ständer må anslå ett årligt belopp af En million Riksdaler Riksmynt, alt utgå för år 1864 och hvartdera af de följande åren, intilldess samma medel varda till fullo återbetalda; 5:o, att Fullmägtige må få åt sig öfverlemnadt att, med afseende å de tider, då den till ränta och amortissement för nu ifrågavarande lån anvisade årliga till gång är alt för Riksgälds-kontoret påräkna, fastställa betalningsterminerna för såväl obligationernas kapital, sora de upplöpande räntorna; samt 4:o, alt Bevillnings—Utskottet må erhålla uppdrag att till Rikets Ständer inkomma med förslag, angående detta årliga belopps utgörande för tiden intill 1866 års utgång; röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej. Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, alt Fullmägtige i Riksgälds-kontoret må, för bestridande af utbetalningen af de medel, hvilka för del af Kongl. Majit äskade särskilda kreditiv å Tre millioner Riksdaler till försvarsverkets fullständigare ordnande erfordras, begagna Riksgålds-kontorets disponibla tillgångar och. ifall dessa icke åro tillräckliga, anskaffa derutöfver erforderliga belopp genom upplåning under de vilkor, som stadgas uti 198 § af det för nämnda kontor nu gällande reglemente eller 178 § af del vid denna riksdag antagna.’’ Stockholm den 2 December 1865. STOCKHOLM, tbyokt hos N. Ank. till Esp.-Utsk. den 3 Dec. 1863, kl. 7 e. m. Memorial, angående verkställd omröstning i anledning af Riks-Stdndens skiljaktiga beslut, i fråga om beredande af tillgångar för det till försvarsverkets fullständigare ordnande af Kongl. Maj.t äskade särskilda kreditiv.
Skogsoch jägeribetjänter skall inte bara ha tillsyn över skogen, de skall också inrätta planteringshagar med bärande trädslag och på allmän kostnad se till att försvarligen hägna nyplanteringarna. De skall sedan underhålla stängslen tills träden vuxit så att de inte skadas av kreaturen. För övrigt skall Vår befallningshavare på allt sätt uppmuntra både ståndspersoner och allmoge till trädplantering. De skall med hederseller penningbelöning ihågkommas. Om skogar under bruk, bergverk och andra privilegierade inrättningar. De privilegier som bruk och bergverk tidigare ägt i fråga om kolfång och andra skogsförnödenheter gäller alltjämt. Till slut tillhålles Våra och Rikets Hovrätter, Kollegier, Befallningshavare, Överhovjägmästare, Överjägmästare, Häradshövdingar, Bergsmästare och alla som det berör att noga följa denna nya skogförordning. Hälsingborg den 1 augusti 1805. GUSTAF ADOLPH Taxa för stubbelön till allmogen för stämplade ekar. En ek av 18 tums diameter 3 alnar ovan stubben betalas med 2 riksdaler 28 skilling, vid 36 tums diameter betalas 11 riksdaler 37 skilling, gäller för skadefria träd. Kungörelse angående revision av Riksens ständers bank och Riksgäldskontoret. Hälsingborg den 1 augusti 1805 Revision av Rikets ständers bank och Riksgäldskontoret kommer att påbörjas den 2 september. Vi befaller alla till revisorer utsedda att bege sig till huvudstaden. Hälsingborg den 1 augusti 1805. GUSTAF ADOLPH Berättelse i anledning av den revision, som blivit förrättad över Allmänna Brandförsäkrings Fondens förvaltning och räkenskaper för år 1804; Stockholm den 6 augusti 1805. Direktionens av Allmänna Brandförsäkrings Fonden underrättelse om villkoren till vinnande av försäkring för brandskada på hus och byggnader. Förklaring till de otydliga regler för brandförsäkringar i landsorterna. För att Direktionen skall kunna avgöra egendomens värde, måste innehavaren göra värdering efter det formulär, Direktionen avsänt till samtliga landshövdingar. Dessa värderingar görs av tvenne magistratspersoner på egendomar i städerna. De skall också ha biträde av muroch byggmästare. Byggnader på landet värderas av häradshövdingen eller kronofogden på orten och två nämndemän.
Hvad oreda som skulle uppkomma, om man på 46 Den 3 Augusti f. m. det sättet i hvad sak som helst finge framställa nya Motioner i forin af contrapropositioner, torde hvar och en lätt finna. Man hade då ingen säkerhet, att beslut ju kunde när som helst fattas, öfver hvilka något Utskott aldrig hade blifvit bordt; hvilket uppenbarligen strider emot 56 §. RegeringsFormen. Ett sådant förfarande skulle i min tanka vara genaste vägen att sönderbryta liela vårt Regeringssätt; och vågar jag derföre hoppas, att Herr Grefven och LandtMarskalken icke lär kunna vilja medgifva framställningen af en så beskaffad contraproposition. Grefve SpeJis_, Carl Gustaf: Jag var ej närvarande, när discussionen började; men har sedan hört, hvarom fråga är. Det är likväl en helt annan §. af Grundlagen, än den, hvilken här blifvit citerad, som gör, att jag tvekar om möjligheten att nu upptaga förslaget, innan en förändring sker i Grundlagen. Det står nemligen i 79 §. Riksdagsordningen: Ingen af Ridder skåpet och Jdeliij som enligt RiddarhusOrdningen till säte och stämma berättigad är j icke heller någon lagligen vald Riksdagsman för annat Stånd &c. Detta synes tydligen visa, att det är enligt med Regeringsformens anda, alt de andra Ståndens Ledamöter skola vara valda, men icke Ridderskapets och Adelns; hvarföre jag hemställer, om Herr Bråkenhjelms förslag kan här upptagas till öfverläggning. Den 3 Augusti f. m. 47 Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken yltrade, att, då fråga uppstått, huruvida det af Herr Bråkenhjelm framställde förslag kunde blifva/öremål för Ridderskapels vch Adelns pröfning, finge Hans Excellence tillkännagifva, att, enär 12 §. Riksdagsordningen icke innefattade något stadgande, i afseende å det ämne Herr Bråkenhjelm omförrnält, hade Hans Excellence ansett sig ej kunna vägra discussionens fortgång; men som 5i §.