Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Contviret manligen begära sa beskaffade uppgifter, i anseende till hivad derifrån kunde wara saimelige Krigs-arén till rustningarne och utredningarne förskjutit; Och sa snart sivar härom b!if> wa meddelte, stola Deputerade icke underlåta alt med en forst derefter möjelig granskning fortsätta och af räkenskapen förhållandet utreda sa wäl i anseende til! merberörde Riksens Ständers Deputerade tillkommande tillsyn ä Dispoiitivnerne, som ock wid det speciellare Revisions-arbete Krigs-Nevisions-Departementels särskilta afdelningar öligger, hafwa manga hinder äfwen i anseende dertill försports, att en del af Krigs-rakenstaperne i mindre fullständigt stick inkommit, en del ater icke blifwit annu afgifne, hwilket, att förtiga andre olägenheter, medfört den, att åtskilligt sig företeende anmärknings-wärde omständigheter, i anledning af ett ars till granskning förehasde rakning, stundom mast blifwa hwilande, intill Letz deri gjorde upp, och afföringar kunna i påföljande årets, eller ett annat Redogörelse-wcrks ännu utewarande räkenskaper controlleras. I anledning häraf och som Kongl. f. d. Committecn till utredning af Krigs-förwaltnings-ärenderne den 16 November nästledit ar i8n inberattat, att redogörelser fran bemalte Werk sa wäl som derunder lydande atta särskilta General Krigs-Commitzariater, ncinlig-.n: 1:0^ för Sodra Armeen, 2:do för Kust-Armeen, zttio Åländska fördelningen, 4:0 Norra Armeen, Wästra Armeens högra Flygel, 6:0 och 7:ino Westra Armeens »vänstra Flygels äldre och sednare Commihariater, samt 8:0
Desse anmärkningar måste således inskränkas blott till Redactiorens form; men kunna icke utsträckas till sjelfva syftningen och det egentliga innehållet: ty då skulle sådane anmärkningar dervid kunna hos samtlige RiksStanden göras, sem alldeles till intet gjorde sjelfva grund-idéeni förslaget, helst ConstitutionsUtskottet i dylika mål ovilkorligen måste söka sammanjemka de särskilta meningarne, sorn hvarje Stånd förklarat utgöra dess gemensamma tanka; och då hade ju Riksens Ständer j sjelfva verket genast afslagit ConstitutionsUtskottets första förslag, hvartill de icke varit berättigade. Emedan derföre i det af ConstitutionsUtskottet nu afgifne förslag , ingen GrundlagsRedaction förekommer; så kan ffögloflige Ståndets öfverläggning, ehuru nyttig den än kan vara för att bereda en opinion till nästa Riksdag, likväl omöjligen föranleda till återremiss. För Herr Friherre Åkerhjelm står det öppet att till Coa - jDen 21 Maji f. m. stitutionsUtskottet sjelf inkomma med förslag till det åsyftade alldeles nya stadgandet i TryekfrihetsFörordningen. Herr Cederschjöld tilläde derefter: Jag hemställer derföre, 0111 ej Ridderskapet och Adeln skulle täckas låta det af > ConstitutionsUtskottet afgifne utlåtande på vanligt sätt få hvila till nästa Riksdag; med öppen rätt för hvar och en att till ConstitutionsUtskotlet ingifva det förslag han kan anse nödigt. Herr Hammaröld, Lorentzo: Afven jag önskar förena min röst med de varde Ledamöters som tillstyrka ett obetingadt gillande af ConstitutionsUtskottets förslag. Jag bekänner uppriktigt att jag ej inser någon betänklighet viel att, enligt Grundlagens föreskrifter, bereda upphäfvandet af ett påbud, sorn icke så alldeles i enlighet med densamma tillkommit.
M. visserligen hört sägas att ett bolag vore under bildning, för att på någon lämplig punkt i vestra Sverige anlägga ett större jernförädlingsverk, samt att ibland platser, som för denna anläggning varit i fråga, detta bolag äfven skulle vändt sina tankar på nya varfvet vid Göteborg, men har deremot ingalunda kunnat inhemta att någon bolagsdirektör eller någon bestämd person till regeringen inkommit med något anbud å varfvet eller någon begäran att få köpa detsamma. 240 Den 10 November. Till följe häraf gick jag till det protokoll, som finnes bifogadt den K. Proposm, troende att någon upplysning möjligen kunde från detsamma hemtas, men denna granskning ledde ej till annat resultat, än sjelfva Proposm lemnat. Jag har ej heller kunnat af förev:de K. Propos. finna att, i öfverensstämmelse med 10:de §:n R. F., några upplysningar blifvit inhemtade, utan innehåller fastmera Proposm att tiden ej medgifvit sådanas införskaffande. Då det är fråga om att fatta ett beslut ang:de afhändande från K. M. och Kronan af en lägenhet utaf den betydenhet, som nya varfvet vid Göteborg, skulle jag för min del gerna hafva sett att den K. Proposm innehållit en upplysning om hvad detta varf kunde anses vara värdt, eller hvad Kronan kostat på detsamma, äfvensom om hvad spekulanter kunde vara hugade att derföre erbjuda. Det är visserligen sagdt, att ifrågavide etablissement ej mera är för flottans behof af nöden; men huruvida staten bör för något annat allmänt behof förbehålla sig större eller mindre del deraf, har ej blifvit undersökt eller utredt. Erfarenheten har härutinnan visat att, då staten afhändt sig en lägenhet, hvaraf den sedan behöft äfven blott en mindre del, den, som af denna lägenhet en gång kommit i besittning, vetat sedermera göra sig väl betald för hvad han från sig lemnat. Under sådana förhållanden kan jag ej annat än anse ärendets utredning allt för ofullständig, och tror jag äfven att någon försigtighet vid denna frågas behandling ej vore ur vägen. Att spekulanterna så sent påtänkt denna affär, alt de först, sedan man haft skäl hoppas att R.
Denna pnescrlptionsiid blef åter först vid Nystadtska freden, eller ock straxt efter densamma, bestämd, oell dl den dervid fastställdes till ljug® Sr, förblifver det åtminstone för mina sinnen ofattligt, huru den fordringsegare skulle kunna förlora fatäiierne, som anmält sin fordran, inan 18 år och 10 månader förflutit, och som detta dock åberopas af dem, som anse fordringsanspråken böra förfalla, vöre det önskeligt, att StatsUtskottet ville något närmare upplysa verkeliga förhållandet. Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf : I händel se StatsUtskottets Betänkande återremitteras, an* håller jag, att Utskottet ville mindre fästa sig vid undersökningen, huruvida prasscriptionstid och fatalier äro försutne eller icke, än vid frågan om fordran är ursprungligen giltig; ty min känsla säger mig, att jag för min enskifta del icke skulle kunna åberopa en prascriptionstid för betalningen af min skuld, så länge jag vore i stånd att honorera den. Men om det kan ådagaläggas, att hela låne-afhand!ingen endast genom flärd och svek tillkommit, eller att lånesumman icke bevisligen utgått af Carl Knutssons enskilta förmögenhet, så bör i min tanka hela saken nu förfalla'; ty i förra fallet har intet lån ägt ruin} och i Ridå. •eli Åå. Prat. VIII Ba»«ä. * (j 6 J)étt 18 Scpttmltr *. m. dét senare var det Statens egna mede! som utJSntes, helst de möjliga besparingar en Konung gör af Statens medel aldrig lära kunna upphöra att vara Statens tillhörighet. Herr Liljestråle, Gustaf: Med fästadt afse* ende å hvad Grefve Cronhjelm och Herr Riben anfört, får jag äran nämna, att det tyckes vara mycket sensibelt för Gyllenstjernska slägten, sota genom Grefve Stenbock gjorde Carl XII en försiräckning, att nu förlora allt hopp att få denna försträckning ersatt. Det kan väl hända, att familjen försummat någon formalitet.
Hans Excellence Herr Grefve De la Gardiej Jacob: Jag instämmer så mycket hellre i den siste värde Talarens yttrande, och den satsen, att Stockholms Stad borde i någon mera mån bidraga till fattiga barns underhåll och det tilt detta ändamål inrättade och nu i alla afseenden så väl ordnade Stora Barnhuset härstädes, som jag, i egenskap af Ledamot uti SeraphimerGillet, nogsamt känner, att icke mindre än i,goo tunnor spanmål, som fordom varit använde till ett Barnhus i Malmö, allt sedan Förmyndare-regeringen under Konung Carl XI:e blifvit från Skåne öfverflyttade till Stora Barnhuset i Stockholm, utan att hvarken Malmö Barnhus, Skåne eller den öfriga delen af Sverige deraf drager den ringaste njaita. De penningar, som nu under namn af uppfostrings-hjelp allt sedan slutet af 1770-talet ifrån SeraphimerGillet utdelas öfver hela Riket till fattiga barns understöd, är en ny gärd, utgående ifrån det förenämnde Malmö Barnhus till mer än f, och till ungefär -§ eller något mindre ifrån en lika enskild Inrättning uli Upsala Län. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid StatsUtskottets Den 22 Maji. 25 Utlåtande gjorde anmärkningar böra föranleda till detsammas återremitterande. Ropades Ja. Företogos till pröfning i ett sammanhang följande StatsUtskottets den 18 sistl. April afgifne, och den rj dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtanden: N:o i45. Angående RiksStatens Sjunde HufvudTitel, innehållande PensionsStalerne. Angående bidrag af Statsverket till Armeens PensionsCassa och Amirali te ts-KrigsmansCassan. Herr Crusenstolpe, Magnus Jacob: Jag får, i anledning af Utlåtandet N:o 146,'åberopa hvad jag i går yttrat vid granskningen af Tredje HufvudTiteln , då jag tog mig friheten yrka, att de 4>3oo R:dr, som Kgl.
I anledning häraf vågar jag till detta ämnes vidare förtydligande föreslå följande förändringar i de båda anförda paragrafernas redaction. Uti 81 § i stället för orden »Ej må frågor derom i Ståndens Plena väckas, utan anmälas de» etc. »Ej må frågor derom till någon slags öfverläggning i Ståndens Plena väckas och uptagas, utan anmälas de» etc. Och i stället för den 83 §: »Frågor rörande Grundlagarnes förklaring eller tillämpning må icke heller någonsin kunna till öfverläggning i Ståndens Plena upptagas, utan anmälas■ de hos Piksens Ständers Gonstitutions-Utskott och behandlas i samma ordning, som båda näst föregående §§ föreskrifva. Bland de i 34 § R[iksdags-]Ordn[ingen] uppräknade föremål för Oecon[omise-]Utsk[ottets] befattning förekomma »grunderna för allmänna Inrättningar af alla slag, ehvad de röra Vppfostringsoch Undervisningsverken, Allmänna Fattigvården, Landthushållning en, Bergverken m. m. Detta stadgande blef föreslagit och antagit i en tid, då man tvekade, huruvida någonsin andra Utskott borde få sättas, än de som i Reg[erings-]Formen finnas upräknade. Det lärer ej behöfvas andra bevis än erfarenhetens, att svårligen någon kan anses skicklig till ledamot i Oeconomi®-Utskottet, om det skall vara skyldigt att uptaga alla de frågor, af så olika natur som de, hvilka kunna komma under ofvannämnde titlar. Detta är ock utan tvifvel orsaken, att Oecon[omi®-]Utsk[ottet] icke alltid haft den lyckan att aflemna arbeten svarande mot Riksens Ständers önskan. Hela saken synes mig hulpen, om i 34 § Riks[dags-]Ordn[ingenJ
S Sami., 1 Afd., 4 Höft* 5o Bevillnfngs-Utskoltets Betänkande, IV.o 11. de personer, för hvilkas bevillning han ansvarar, hvaremot honom ovillkorligen åligger alt anmäla och uppgifva sitt embete och tjenst, den lön och inkomst, han deraf njuter, den rörelse och näring, han idkar och behållna inkomsten deraflånerörelse, om sådan bedrifves, och behållna inkomsten af densamma, då den Öfverstiger [100 R:dr, jemte de skepp och farkoster af fem svåra lästers drägtighet och deröfver samt de fastigheter och lägenheter, han under egande eller nyttjande rätt innehafver, äfvensom å dessa sistnämnde det värde, hvartill han anser dem böra uppskattas. § 79. All taxering skall verkställas, i öfverensstämmelse med uppgifterne till Mantalsskrifningen. En hvar taxeras således, enligt Mantalsskrifningen för sin person, der han embete, tjenst eller hufvudnäring idkar; för lånerörelse å samma ställe, som för sin person, samt för annan rörelse, der den med laglig rätt eller med privilegier drifves; tjenstehjon alltid vid den egendom, der de äro skattskrifne och tjena. § 107. Sista perioden, som börjar med '■'hvarvid”, utgår. 5 130. Debet-sedlarne skola specifikt, enligt hvarje artikel, upptaga, hvad den skattskyldige för sig, hustru, barn och öfrige skattskrifne personer samt tjenstehjon bör erlägga, jemte hvad honom i öfrigt för egendom, handtering, lån eller annan rörelse och tjenst blifvit påförd t, i likhet med härvid bifogad t formulär. § 145. 7:de punkten. 7;o Sparbank-, Discont och Fattig-Cassa, äfvensom Capitalist för dess lånerörelse, dä den icke anses gifva 200 R:drs behållen inkomst. Bevillnin°s-Utskoitets Betänkande, N.o tt. Si Formulär. Uppgift till Taxörings-Comitéen i JY. N. Stad för år 18 Fastighets värde. Inkomst.
\ skålp. 25 andra slag . 1 skålp. i — Pelsverk, hopsydda, äfvensom fullfärdiga persedlar med pelsverk till öfvertyg, såsom Skinnpelsar, Muffar, Boas'm. m., förtullas lika med pelsverket, hvaraf de bestå, med tillägg af 50 procent, Humle * Himmer . Fri. Fn. * Hvalraf eller Spermaceti v. Hår: Hästeller Tagel . \ skålp. Fri. 8 andra slag, ej specificerade Fria. Håroch Tagelarbeten, med eller utan infattning och lås '1 skålp. 4 — Häcklor, Hakar och Hyskjor '1 skålp. — 50 Hängslen och delar deraf: af siden eller halfsiden . \ skålp. 2 25 andra slag ... 1 skålp. — 75 Anm. För spännen och ringar medgifves icke -något afdrag i vigten. *Hö Fritt Ingefära: torr 1 skålp. 7 liusblås; se Lira. Hållrot; hänföres under Apotheksvaror. Indigo; se Färger. Förslag till Tull-taxa. 19 ■ • ' Qvantitet för Införsels-tull. Tullberäkningen. Riksmynt; Ingefära: It:dr öre. syltad 1 skölp. — 40 Instrumenter: Fältskärs-, Mathematiska, Optiska, Fysiska och Navigations-, med eller utan fodral: alla slag, monterade optiska glas, Barometrar och 40 Thermometrar derunder inbegripna 1 skålp. — Musikaliska: Fleuter, Klarinetter och Oboer 'I stycke — 75 Guitarrer och Lutor ■I stycke 2 — Violer ... 1 stycke 1 — Violonceller och Contrabaser 1 stycke 4 50 Waldhorn och Trompetter 1 stycke 3 — Postoch Signalhorn . , 1 stycke 1 Trummor och Pukor 1 stycke 3 — Klavér och Positiv 1 stycke 7 50 Harpor .. i stycke 15 Fortepiano: tafelsamt stående s. k. Utgöres infattningen af Guld, Silfver eller Sköldpadd tullbehandlas hela dosan såsom arbeten af nämnde slag.
Enär således irsta och 2:dru punkterne redan äro. af 3:ne RiksStånd bifallne, återstå.» blott till besvarande anmärkningarne vid 3:dje punkten,. rörande föreslagen afskrifning af de, åren 1824 och 1823, uti RrgsGontoiret lyftade Summor på K. ConvoyCoramissariatets Creditiv, tillhopa i33,333| Rrdr. Ilos II. R. o. A. har Hr Friherre Anckarsvärd C. H., med åberopande, så väl af 1823 års Reglemente ✓ för RrcsContoiret, sorn af Rikets H. Slrr vid sistl Lae - 3i8 Sta ts-Ul skottets tima Riksdag, til! K. M:t iäinriet aflåtna underd. Skrifvelser, sökt ådagalägga, det Sl:rs mening icke varit, alt Creditiv-summan af 66,66’Gj R:dr skulle årligen utgå och slutligen afskrifvas, ulan hade, i Hr Frihts tanka, afsigten endast varit, att bereda åt ConvoyCominissariatet en tillgång, att dermed fylla eventuella behof, mot skyldighet för ConvoyComrnissariatet, att till StatsVerket återbetala hvad sorn lyftades. Herr Grefve Horn, Clas Fredric j hade instämt uti Hr Friherre Anckarswärds yttrade åsigter, att nemi. med Creditivet icke åsyftats ett årligt anslag; och alt hvad derpå lyftades, borde af ConvoyCommissariatet ersättas; och hvilket senare Hr Grefven ansett vara tydligt, enär Förbindelse skulle aflemnas. Hos H, BondeStåndct har RiksdagsFullmäktigen Anders Danielsson från Elfsborgs Län yrkat återremiss, enär förhållandet med de för K.
Maj t i Nåder tillåta, att ett då varande Biskopen E. Lamberg tillhörigt Trådhus inköptes för 30,000 Daler Silfvermynt, äfvensom det beviljades Biskopen Lamberg, för dess på Sannegården gjorde kostnader, att åtnjuta för sig och arfvingar besittnings-rått å denna Egendom i 50 år, räknade från den dag köpet om huset afslutades och Köpeskillingen erlades, hvilket skall skett 1782, då, uti Nådigt Bref af den 27 September samma år, till Biskopshusets underhåll, blefvo anslagne alla besparde Pastoralier i Stiftet, bestående i inkomsterne af otilltrådde Pastorater, Comministraturer, Lectors-bestållningar och Schol-tjenster, deröfver ock framlidne Biskopen Doctor Wing&rdj för den tid han emottagit och an - Hevisorers Berättelse. ig5 vändt desse intrader, gjort räkning och erhållit vederbörlig decharge; men sedan berörde Biskopshus vid 1802 års Eldsvåda i Götheborg äfven uppbrunnit, hafva de på nämnde sått uppkomne besparingar blifvit till CommerceCollegii disposition, för Arbetshus-Fondens räkning, levererade i Götheborgs Landtränteri. Uti Skrifvelse den i g Junii 1806 till Kammar-Collegium och Stats-Contoiret, förklarade Kongl. Majit i Nåder, i anledning af då uppstådd fråga om inköp af nytt Biskopshus, att Kongl. Majit funne Biskopen i Götheborg berättigad till antingen Boställshus eller hushyra, men att det då var bäst och med ändamålet mest öfverensstämmande, att, till dess billigare inköps-pris på ett passande Biskopshus kunde erhållas, en hushyra af 700 R:dr Banco årligen tilldelades Biskopen, af den behållning utaf besparde Pastoralier och Assurancen för det af brända Biskopshuset, som i Götheborgs Landtränteri blifvit insatt, tillika med hvad som influtit för den sålde Tomten efter gamla Biskopshuset, jemte den ytterligare besparing af Pastoralier, som väntas kunde.
Han hlickade förfärad ned på mig och genmälte: "Ofverväg noga med dig själf om vi hafva denna beslutanderätt öfver ett väsen med förnuft och fri vilja." Jag gjorde så, men ju mer jag rådgjorde med mig själf dess naturligare, Gudi och hälgonen mera tacknämligt fann jag det vara, att detta barn påtog sig klosterlifvets band. Min plan vann slutligen också min makes samtycke och vår förstfödda fick i dopet namnet Birgitta. Redan från sin spädaste barndom var hon ett allvarligt och tänkande barn och den uppfostran jag egnade henne syntes mer och mer göra henne mogen till det värf hon sedan efter egen önskan påtagit sig. Säg mig har jag handlat orätt? Ett lif i from andakt, i umgängelse med den helige ande och trons martyrer kan ej skattas nog högt, svarade Kurck undvikande för att ej genom långa utläggningar angående sina åsikter i detta hänseende grumla den älskade systerns ädla afsikter och ingjuta hos henne tvifvel rörande det mer eller mindre berättigade i den plan, som för henne mognat till en lefnadsuppgift. De villfarelser klostren trots sin i många afseenden äfven fruktbringande värksamhet slöto inom sina murar samt det intrång dess bebyggare sökte göra på kyrkans lagliga gebit voro honom nogsamt bekanta. Detta deras samtal, som uteslutande rörde sig kring minnena från barndomshemmet eller lifvet i det nya hem brodern nu gästade, fortsattes sedan timmar igenom utan att någondera, införlifvade som de voro, varsnade tidens flykt. Mörkret hade länge sedan fallit på och månen kastade sitt trolska sken genom de färgade små fönsterrutorna in det rum, där de tagit plats. Omsider kom hon dock att tänka på de husliga plikter hon ännu hade ouppfylda för dagen och dessa tvungo henne nu att slita sig från den omfamning, de tillgifna, varmhjärtade syskonen egnade hvarandra såsom ett tyst tecken på bestående vänskap. Kyrklig ståt. Om biskop Kurcks värksamhet såsom kyrkans föreståndare äro de underrättelser, hvilka gått till vår tid, ganska tunnsådda. Så mycket är likväl bekant, att han med nit och allvar sörjde för folkets upplysning och sedliga förkofran. Hans täta och ofta långvariga visitationsresor utgöra äfven de en bekräftelse härpå.
Af Herr Ekerman} C, Jy ”Med instämmande uti Herr Lejfflers reservation, får jag förklara, att i så måtto jag ogillar Utskottens afgifne Betänkande, som jag anser, att den föreslagne jemkningen i städernes Båtsmanshåll, om den nu ovilkorligen skolat för sig gå, bort vara provisorisk, eller gällande .endas** intill nästa Riksdag. Det hade, i min tanka, varit Stockholms stads obestridliga rättighet att, innan staden åläggas ett nytt onus, stridande helt och hållet emot en af Konung Carl XI för i5o år sedan gifven försäkran, deröfver blifvit börd och få sig förklara, i hvilken händelse jag förmodar, att Stockholms i 11 d e 1 n i ngss k y 1 dige invånare icke undandragit sig ätt, så vidt möjligt varit, vidkännas en tillökning i dess Båtsmanshåll. Som jag emedlertid redan förklarat mig icke vilja hindra den föreslagn a regleringen, förbehåller jag mig endast, att Stockholm, lika med öfrige släder, måtte få hålla dess Båtsmän vacant©.” •Uti denna reservation har Herr JVinblad P. instämt. N:o ag, Änkom till Exp. Utsk. den 1 Oct. Betänkande, i fråga om lindring uti den hemmansegarne i Jemtland åliggande roteringsoch rustningsskyldighe*. Kongl. Mauts. under den 2.5 sistliine Februarii i detta ämne till R *8. Stutssami Oecon.-Ulrk.
Att ega tillgång till en offentligen bemyndigad och under offentlig kontroll ställd person, till hvilken man må kunna med förtroende vända sig, för att få en afhandling i laglig form uprättad, eller få anmälanden, protester och andra i affärslifvet förekommande tillgöranden verkställda; att i Notariens diarium, hvari alla dennes åtgöranden skola införas, ega en bevisningskälla i fråga om så väl handlingens verklighet, som dess innehåll och tiden för dess verkställande, detta är den förmån, som för affärsmannen vinnes genom denna institution. Om också under fordna enklare förhållanden kontrahenterna sjelfve, efter samråd med någon lagkunnig vän, kunnat i skrift hjelpligt upsätta deras aftal, så visa de allt mera tilltagande rättegångarne om kontrakters tydning, att, sedan spetsfundigheten riktats åt detta håll, sådana försigtighetsmått äro af nöden, som för män, hvilka häråt egna sin tid och sin upmärksamhet, böra vara välbekanta. Hvad åter beviset om aftalets verklighet och dess innehåll angår, så måste detta nu åstadkommas genom tvenne vittnen; men oberäknadt den mindre tillförlitlighet, som bevisningen genom vittnen i civila rättsfrågor, enl. nyare tiders åsigter eger, ligger i möjligheten af vittnenas död en tillräcklig anledn. till att söka ersätta detta bevisningssätt genom ett säkrare. Huru många testamentstvister skulle ej kunnat förebyggas, huru månget uphäfvande af ett förordnande, hvarigenom en döende velat se till godo efterlefvande, hade ej kunnat undvikas, om en ansvarig person funnits, till hvilken han kunnat vända sig för uprättande af testamente. Embetets betydelse och nytta kunde ej eller undfalla den af K. M:t år 1811 förordnade LagKomité, som jemväl utarbetade förslag till en lag om Notariats-inrättning. Enl. detta förslag skulle emedlertid embetet, som hufvudsakligen var beräknadt för landet, ej intaga den oberoende ställning, som det eger i andra länder, hvarest institutionen nått en högre utveckling, utan ställdes densamma i förening med HäradsR:ne.
Deduklioner och kontradeduktioner 2 25 Alla andra .' 20 — 25 Handlingar, som utgifvas: Stämningar, Konstitutorialer och Förordnanden . 25 — 50 o 25 Domar, Utslag och Resolutioner — 25 50 2 25 Alla andra, äfvensom afskrifter 25 — 50 — 50 2:o. Följande skrifter och handlingar charteras, utan förändring, till nedanstående belopp, nemligen : Bilbref — 75. Borgarebref: (burskaps-afgiften till Wadstena Krigsman-hus-kassa inbegripen): I Stockholm och Götheborg. R:dr Öre. för Grosshandlare 53: andre Handlande 25: 50. — Fabrikörer 21: Sjö-Kaptener och Coopvserdie-Skeppare 12: Handtverkare 10: 50. — andre Borgare 3: 75. 1 Första Klassens Stader. för Grosshandlare — andre Handlande och Fabrikörer 19: 50. 15: — 4 Bil. till Bevilln.-Utskottets Betänkande JYS 8. R:dr öre. Horgarebref: för Sjö-Kaptener och Coopvaerdie-Skeppare ... 8: 25. — Handtverkare 7: 50. —• andre Borgare 6: — I Andra Klassens Städer: för Grosshandlare 14: 75. ■— andre Handlande och Fabrikörer 10: 25. — Sjö-Kaptener och Coopvaerdie-Skeppare ... 5: 75. — Handtverkare 5: 15. — andre Borgare 3: 50. 1 Tredje Klassens Släder: lör Grosshandlare 10: andre Handlande och Fabrikörer 7: 75. — Sjö-Kaptener och Coopvaerdie-Skeppare ... 4: 40.