Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ankom den 21 Noy 1823- Betänkande i atiledning af yppade shiljak* tigheter i de Respective RiksStändent fattade Beslut, öfver Utskottets Memorial N o 49 och Utlåtande N.o 65 , med förslag till Reglemcntariske stadganden för de i Rikets Vestra och Södra Landskaper blifvande Discont Contoir. Acf inkomne ProtocollsUtdrag under den 6:te, f-de, loide och i7:de i denna manad har Utskottet funnit, att de Respective RiksStånden i sine Beslut uti ofvannämude ämne stannat, dels hufvudsakligen och dels till vissa delar i så skiljaktiga meningar , att flere frågor, i det skick de nu äro afgjorde, icke lemna någon bestämd grund för ett Rikets Ständers Beslut. Jemnlikt föreskriften i Riksdagsordningen 73 §. åligger det således Utskottet, att till Rikets Ständer framställa det lämpligaste sättet hvarpå , efter Utskot tets tanka, de olika ineningarne böra, så nära möjligt är, kunna sammanjemnkas, antingen till ett gemensamt Beslut eller ock till frenne alternativer, om hvilka, i händelse Utskottets försök till jemnkning fruktlöst aflöper, BancoUtskottet sedermera må, förstärkt till en J^ämnd, så att Uedamöterne blifva 30 af hvarje Stånd, på sätt åberopade §. vidare innehåller, anställa omröstning till de tvistiga frågornes afgörande med Rikets Ständers rätt. Och får Utskottet i omförmälte ändamål först anmäla att, med iakttagande af de undan - Banco-Vtskottets Betänkåndern J07 tag, sorn vid hvart och ett ställe här nedan finne* upptagne, och anmärkte Utskottets ofvanb«rörde Memorial och Förslag med de 1 sednare Betan» kandet tillstyrkte furändringar, i öfrigt blifvit af de Bespective Stånden godkände.
Hr Printzensköld torde erinra sig, att för några år sedan 2 sädane fall inom Westmanlands och Hallands län blefvo upptäckta. Troligen hafva mångfalldiga dylika, särdeles i äldre, mindre misstänksamma tider, förefallit. Ingen lär väl bestrida vigten deraf att dessa prejerier undanrödjas, hvilket sker genom Frih. Palmstjernas förslag, om reduetion af räotepersedlarne till ett ringa antal, serdeles om Frilun vill godkänna det tillägg jag honom tillställt och i går för Ståndet framställde, om att runda antalet af kappar, Lf? o. s. v. Antages detta tillägg, undgår man deo olägenheter jag å gårdagen omnämnde i fråga om hemmanet Akalla, hvars spanmålsskatt nu utgör 13 t:r 2j| k:pr, men skulle jernnäs till 13 t:r 4 k:pr. Om nu detta hemman är fördeladl i -J-, komme bråket, efter nuvar:de förhållande, att blifva kappe i st. f., efter mitt förslag, endast I. Gr. Sparre, Erik: Mot den föreslagna förändringen har blifvit anmärkt, att den skulle innebära ett ingrepp i äganderätten. Denna invändning är af den vigt, att den framför alla andra måste besvaras. Otvifvelaktigt kunna stalsmakterne, i afseende på det linanciella, företaga förändringar. Hvad som nu 96 Den 8 September f. m. utgör föremål för vår öfverläggning, är ju uppskattning af Statens inkomster, och om fråga uppstår derom, att med persedlar, hvilka nu linnas i hemmansräntorna, företaga en så beskaffad förenkling, att persedlar, hvilka nu lösas efter markegångspris, hädanefter blifva åsatte ett bestämdt pris, så är väl denna förenkling af den beskaffenhet, alt man ingalunda kan påstå att den utgör ett ingrepp i den enskildes äganderätt. Jag anser således denna invändning mot förslaget alldeles ogrundad. Återstår då att vidröra de olägenheter förändringen kan medföra. Jag vill icke vidlyftigt orda om olägenheterna deraf att på en gång förvandla räntorna i penningar eller silfver.
Samme talare har sagt, att den tillblandning, som silfret har i vårt mynt, och som gör att silfvervärde endast med svårighet och kostnad kan derutur tillgodogöras, skulle vara ganska nyttig för banken, såsom utgörande ett hinder för utvexling af silfver; men om man vill skaffa sig ett hinder eller ett skydd mot ut vexling på detta sätt, så skulle det ju ske bäst och fullständigast derigenom att man försatte myntet på sådant sätt, att dess silfverhalt — hvilket utgör dess värde — icke utan största svårighet, eller helst omöjligen, kunde skiljas från myntet. Hvad vore emellertid ett sådant mynt? Jo det vore — enär det verkliga intrinseka värdet sålunda vore förstördt — egentligen ingenting annat än, liksom sedlar, ett myntrepresentativ; och just hvad man med klingande mynt åsyftar, nemi. att det skall i sig sjelf innefatta sitt värde, vore genom en dylik anordning upphäfdt. Jag kan således icke betrakta den tillställning med en olämplig tillblandning i vårt mynt, hvarigenom man försämrar dess värde, men på grund häraf vill göra det mindre begärligt till utvexling, såsom en förtjenst eller lycklig uppfinning, utan såsom ett fel och ett misstag. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 6 e. m. Gr. Mörner: Att, såsom den siste värde talaren omnämnt, söka bereda ett skydd mot silfrets utförande ur landet, genom att tillsätta myntet med någon annan slags metall, som vore svår att skilja från silfver, det vore att söka ett skydd i en myntförsämring, och derom har, såvidt jag känner, ingen på detta rum väckt fråga. Om man skulle döma i konseqvens med samme talares åsigt om besparing vid inköpandet af silfver, så skulle man anse att det vore bäst att lemna af det silfver, som är deponeradt i Hamburg, åt köparen derstädes, ty det vore förenadt med minsta kostnad för banken och vore äfven fördelaktigast för köparen; men detta vore detsamma som att i Stockholm sälja vexlar lill ett bestämdt pris, hvilket aldrig någon ifrågasatt.
10 Der komma pappa och Emelie, låtsa inte om att jag sagt Magistern något. Magistern. Jag har ju rakt ingenting fått veta? Marianne. Farväl Magister; pappa kunde första att jag hade något att säga Magistern, och det får han inte. Magistern får lof att gå sin väg, jag blir så gerna qvar jag. Magistern. Ja, det är klart, att man, då man talar vid en person, alltid har något att säga honom, annars tege man väl; men jag går också; de tycks vara i djupt samtal och jag är inte nyfiken. Förstod hon den piken? (Går åt venster.) TREDJE SCENEN. B ARONEN , E MELIE (komma från höger) . M ARIANA . Baron (till höger om Emelie) . Du har således bestämt dig att välja; nåh, ja, det har jag ingenting emot, det misslyckades så pass då min salig hustru företog sig att utse en man åt dig, att jag hälst ser, att du väljer sjelf, så att ansvaret inte drabbar mig, om det lyckas mindre väl. 11 Emelie (till venster om Baronen) . Ja, min far, men jag vill välja klokt; jag vill inte endast följa mitt tycke, jag vill lära känna min tillkommande mans karakter, hans lynne, hans hjerta, då det blir sig sjelf lemnadt. Den der sköna fernissan, hvarmed hvarje älskare betäcker sina fel, nötes snart bort hos mannen; jag vill derföre pröfva dem. Baron (skrattande). Ja så, det är en ypperlig plan, som du lärt dig i romanerna; du kan till exempel låta någon gå ut på bron vid sågverket, och ha en docka på armen, som ser ut som ett litet barn och passa på då herrarne äro i grannskapet; barnet fälles i vattnet; den föreställda modren ger till ett anskri; herrarne hoppa bums i strömmen och rädda barnet, och den som bär fram den genomblötta dockan till ditt ombud, blir din man. Det är ett slags prof. Du skickar en gammal gumma mot dem på vägen; hon tigger; herrarne åhöra med mycken rörelse hennes historia och ge henne penningar. Den som ger en riksdaler till den fattiga, är en ädel man
Deremot »vägar Utskottet sä »nycket mindre tillstyrka utländske mänS uteslutande frän Chefsbeställningar pä Örlogsskepp, som utlänningar möjligtwis skulle kunna med lika förmän nyttjas »vid Amiralitetet, som »vid LandtArmeen. 8 30. Att Consistoriella Församlingars »valrätt borde mera bestämdt uttryckas. Swar: Ordet bibehällne synes tydligen utmärka, att Församlingarnes rättigheter sörblifwa orubbade i deras förra kraft. tz 38. Att cn Stats-Secreterare i det fall, Z:n utsätter, ej »nä anses Pligtig att sitt Embete nedlägga m. m. Längt ifrän att Åstadkomma oredor, innehaller denna Z en controle, nödig för Lagarncs helgd, den personliga säkerheten och egendomsrätten. Dä dessutom Stats-Secreterarcn bibchällcs »vid sin lön och 400 ' Expeditioner till Riks-StLnden. öfrige inkomster, torde han ef kunna anses bliftva lidande derigenom, att han samwctsgrannt uppfyller sin skyldighet. 8 50. Att, dä man hoppas det NiksgäldsContoiret en gang skall sörswinna, detsamma ej borde i Negerings-Formen förctvigas. Sivar: Dä Riksgälds-Contoiret ännu existerar, torde dess Fullmagtige ef auscs innchastva ett mindre förtroende, än Fnllmägtige i Banque». De »vid 53 §:n gjorde anmärkningar inot ett Constitutions-Utskotts tillförordnande ivid hivarje Riksdag och Dest »vidsträckta befattning haftva äftvcn tvid 9tiksdags-Ordningen förekommit och af Utskottet bliftvit bestvarade. Utskottet fär blott tillägga, att, dä frägors »väckande om ändringar i Grundlagen är genom Constltutioncn tillätet, skulle det mähända medföra wädliga följder, att omedelbarligen i Ständcns Plena upptaga fäderne frägor, hwilka deremot i ett Utskott kunna nied mera lugn granskas och beredas. § 86.
Krono-brefbäringen samt åtskillige med densamma förenade olägenheter; om behofvet af nya ProvincialLäkares Den 7 September e. m. 335 tillsättande i åtskillige delar af Riket; och om uppmuntran till J. E. Ekenmark, dess Hustru och 2:ne Systrar, för af dem införda förbättringar i väfnadskonsten, dock med den modification i sistnämnde Utlåtande, att Rikets Ständer skulle bos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla Ekenrnarkska familjen till en belöning af 3ooo R:dr B:co af de under Kongl. Maj:ts disposition stälkle medel. BevillningsUtskottets: Om lindring i Städernés allmänna skyldigheter; om befrielse från Bevillning elter 2 Art. för ägare af Krono-, Krono-Skatteoch Frälse-Skalte-Hemman i Småland; rörande befrielse eller lindring i Bevillningen för Kronolotsar och Lotsdrängar; och om befrielse från Bevillningsafgiften för Grufvearbetare. Bevillningssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens : Angående fördelning af Stämmoböter; om förbud mot nyttjandet af utländska Fabriksvaror, m. m., och angående dels begärd Nederlagsfrihet för Städerne Gefle, Malmö, Hernösand, Ystad, Helsingborg, Calmar och Christianstad, och dels gjord framställning, att antingen Författningarne rörande Credit-upplag måtte förändras, eller Staden Norrköping äfven erhålla Nederlagsrättighet. 316 Den 7 September e. m. Bancooch LagUtskottens: Angående förändring i de hittills gällande Författningar om föryttrande af Bankens Fastighetspanter genom BancoAuction. LagUtskottets:
— I afseende på den aumärkn., som är framställd röride det embetsverk, der jag sjelf är ledamot och har uppdrag alt upprätta handelsberätlelsen, så får jag upplysa hvad jag förut nämnt, alt jag tror för min del, alt del vore riktigare om Comm.coll. uppgifter upptoge den verkliga införseln och icke den förtullade, hvilket jag äfven föreslog, då jag första gången uppgaf förslag till Comm.- collegii berättelse; men denna förändring ansågs icke höra ske, emedan den troddes försvåra jemförelseu med äldre berättelser. Skillnaden emellan de af Coniin.coll. nu gjorda uppgifter på införseln och dea förlullade införseln, är likväl icke den, sorn Hr von Hartmansdorff uppgifvit, utan skillnaden består endast uti hvad nederlaget kan ökas under året emot hvad del förut varit. — Jag får således för mitt del tillstyrka bifall pä Utskts betänk. Frih. Palmstjerna, Carl Otto; Jag kan icke tillstyrka bifall på Utsk:s knapphändiga yttrande i detta afseende. Ehuruväl jag, af skäl, som öfverensstämma med deni af Hr Rosenblad anförda, anser, alt credilupplager af socker, calie, ilie' och tobak icke kunna vara skadliga, ulan tvertoin för den Svenska handeln snarare nyttiga; så anser jag likväl, ali creditupplag af bränvin, arrack, genevre och rumin icke äro lämpliga. Af dessa varor hafva vi icke det behof, alt det är skäl ali lätta införseln deraf, genom creditupplag. Vi hafva redan förut allt för tillräckligt af dessa varor inom landet, med undantag af arrack och rumin; men derigenom att för dessa creditupplag ej får begagnas, och de i följd deraf blifva något dyrare, kan icke någon skada eller egentlig förlust uppkomma.
Hussar-regemente föreslagna lönetillökning till R:dr R;mt 25,712: 62, l'->. hvartill nu vidare kommer förhöjningen: i rekryteringspenningarne , . » » 2,250. i medikamentspenningarne för manskapet » » 600. hvarigenom tillökningen i det hela för Kronprinsens Hussar-regemente utgör » » 28,562: 62, */», men sorn vid Regementet finnes en särskild tillgång af 268 tunnor spanmål in natura, hvilka vid den år 1830 med Regementet verkställda reorganisation icke blifvit disponerade, och hvarutaf årligen utgått så väl aflöningstillökning, enligt 1830 års stat: åt Regements-chefen med 690 R:dr, » Öfverste-löjtnanten » 660 » » Majoren » 660 » som ock ersättning till åtskillige löntagare för då jemväl indragna 17 rationer med 1,980 R:dr 50 öre, torde, i händelse nu föreslagna lönreglering bifalles, berörda enligt nu gällande stat för Regementets räkning reserverade spanmål, såsom då icke Transport 28,562: 62, %. 20 Bil. M 3 lill Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. JYs l, om Statsverket 1886. Transport 28,562: 62, !/>• vidare behöflig för regementet, kunna Statsverket behällas; och hvilken spanmål efter beräkning af 12 R:dr tunnan utgör en tillgång af » » 3,216. hvarigenom den egentliga nya utgiften för Staten endast blifver » » 28,316: 62. '/,. Wermlands »Wermlands Fältjägare-regemente befinner sig i olika ställning med de öfriga faltjäg a vc1 ~ ® regemente. Regementerne deruti, att det icke såsom dessa, är förlagdt till tjenstgöring i garnisonsorter.
Härförutan och då antagandet hos Direktionen af en särskild Sekreterare, hvilken tillika hade räkenskapsföringen sig anförtrodd, äfvensom af en vaktmästare, ej kunnat undvikas, måste särskilda arfvoden för dem beredas, och var anslaget beräknadt att fördelas på det sätt, att deraf skulle utgå: till hyra al lokal för seminariet, jemte ved och upplysning 5,500; „ en Föreståndarinna, utom husrum och ved 2,000 „ en Studii-direktör 500 „ en Sekreterare och Kamererare 750 „ Lärare r 8,650 „ en Vaktmästare 600 „ materiel och diverse utgifter 2,000 Summa R:dr 20,000. Utskottet, som af hvad ofvan blifvit anfördt finner ådagalagdt, att den begärda anslagsliilökningen är för ifrågavarande läroanstalts fullt tillfredsställande verksamhet och ändamålsenliga utveckling af behofvet påkallad, tillstyrker alltså, att äskade 5,000 Riksdaler måtte af Rikets Ständer beviljas. 67:o.
En dito mellan Grötom och Huse byar, à cirka 10 tunnland. En dito strax norrom och emellan hemmanen Storgård och Lassgård af omkring 10 tunnlands vidd. En d:o österut invid hemmanet Högen, à cirka 10 tunnland. En d:o invid hemmanet Stafsgård, söderut, à cirka 12 d:o alla uti Norderåsens by. Uti Österåsens by en myrtrakt af betydlig vidd, sträckande sig omkring byn på norra, vestra och sydvestra sidan. 122 Uti Storhögens by en myra af ungefär 16 tunnlands areal, belägen dels omkring och dels inom sjelva byn. § 4. Upplästes Kongl. Maj:ts nådiga reglemente för ett brandstods bolag till försäkring af hus och lös egendom å landet inom Jemtlands län af den 14:de november 1846, och tillspordes socknemännen huruvida de voro hugade ingå uti ofvannämnde brandstods bolag, hvarvid yttrades den önskan att saken skulle få bero till framdeles blifvande sockenstämma, på det socknemännen måtte blifva i tillfälle att närmare öfverväga det gjorda förslaget. In fidem N. S. Edlund Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA. Protocoll, hållet i allmän sockenstämma med Häggenås socken d. 21 martii 1847. § 1. Till socknens fullmägtige vid den värdering å en i Föllinge och Tonäs skedd brandskada, hvartill syneförrättaren kommer att framdeles utsätta tiden, valdes bonden och f.d. nämndem. Jonas Pehrsson i Storbränna. § 2. Efter förut skedt iakttagande af vederbörliga mått och steg till återbesättande af den lediga kyrkovaktare tjensten här i socknen, företogs nu ordentligt val, då bonden Anders Tapper i Häggesta erhöll röster af 46 14/16 tunnl., torparen Hans Elf i samma by af 1 ½ tl och Sven Roos i Kougsta af 4 3/8 tl. N. Feltström Häggenås kyrkoarkiv, vol. K I:1, ej pag., ÖLA.
Hvad serskildt beträffade de för underhåll af kronans hus och byggnader i landsorterne uti riks-staten upptagne indelda anslag, så ansåge Kongl. Maj:t, att af desamma borde uteslutas ej mindre de räntor med kronovärdi af 5 R:dr 30 sk. 5 rst. eller markegångsvärde af 39 R:dr 20 sk. 11 rsl., som vore för högt upptagne, än ock, sedan Fahlu Kungsgårds-hjelp numera upphört, det för nämnde kungsgård beräknade anslag af 173 R:dr 19 sk. 1 rst. i kronovärdi med 314 Ridr 42 sk. 1 rst. efter markegångsvärde. Äfvenledes har Kongl. Maj:t täckts föreslå, att de för Runna qvarndam, Kungsladan vid Rankhyttan och Ornäs loftbyggnad anvisade anslag af indelda räntor till kronovärdi af 13 R:dr 37 sk. med markegångsvärde af 96 R:dr 19 sk. samt anslaget till Kungsladan vid Isala af 30 kappar kronotionde, beräknade till ett värde af 3 R:dr 30 sk., måtte försvinna, emot det att af anslaget till underhåll af kronans hus och byggnader i landsorten till vederbörande kontant utbetalas de derför belöpande ersättningar; börande för sådant ändamål nyssnämnde anslag ökas i kontant med 96 R:dr 32 sk. Enligt nämnde af Kongl. Majit ifrågasatte förändringar, skulle anslagen lill byggnader och reparationer komma alt utgöra: i Stats-Utskotlets Utlåtande, JYi 88. 15 för Slockholm 32,000 och för landsorterna 40,233: 46. hvaremot de båda anslagen för inagazinsbyggnader, äfvensom de å anslaget till byggnader i landsorterne nu uppförde indelde räntor af spanrnäl, i värde beräknade till 436 R:dr 4 6 sk , borde uteslutas. Hvad Kongl. Maj:t sålunda i nåder föreslagit tillstyrker Utskottet att Rikets Ständer ville bifalla. Andaget till remisslage.
ej ens föriit Iiört omtalas, afgöra saken. Lärarinnan .ar antagen och underrättas om a t t hon a r valkommen. Vi vilja visst ej förneka a t t fall förekomma, di % ett dylikt förfaringssätt krönes med framgång. Sådana kunna ju .förhållandena vara att annonseringen ä r den enda utväg, inan liar a t t tillgå för a t t vinna sitt Bndainål, aibetsgifvare så val som arbetssökare kunna ju koinnia a t t kanna sig fullt .belåtna. Men i sk fall torde båda parterna ha skal a t t prisa siii goda tur. T y nHgot annat an tur ar det icke, chancerna för a t t man å båda liållen grundligt missriiknat sig äro ininst sagdt lika stora. Och det behöfves ej iiagon mycket skarp bevisföring, tro vi, för a t t hvarje tänkande moder skall ge oss ratt. Vill man köpa en viirdefullare sak, t. ex. ett piano eller en häst, begagnar man sig vanligen ej af annonseringssystemet. Känner man sig osäker på sin egen förmåga a t t bedöma föremålets duglighet, vänder man sig till en rådgifvare, på hvars oindöme och erfarenhet inom berörda omrhden man anser sig kunna lita. Skulle inaii d&amp; vid valet af den persoii, å t hvilken man vill anförtro det dyrbaraste man äger, sina bain, g&amp; till väga med mindre samvetsgrannhet och försiktighet? ' D e ungas uppfostran och handledning äro väl af större vikt än a t t man skulle v %ga i frkgor som röra desamma, begagna sig af en s&amp; oviss ucli af slumpen beroende metod som annonsering. Ty livad ä r annonsering annat än ett lotteri, ett lotteri där kanske en på tnsen drager den högsta vinsten 3 D e talande skal vi Iiittills anfört emot lararinneannonseriia beröra dock endast den ena partens intressen, arbetsgifvarens.
Län der skulden tillkommit* att indrifnin_ gen ombesörja* i likhet med hvad. för Allmänna Magazins-lntättnirigens fordringar i allmänhet jfru nes Stadgadt, uti skrifvelse af den 26 April i82<t anmodat Konungens Befallningshafvande öfver Norrbottens Län, att 1 laga ordning vidtaga så kraftiga och skyndsamma åtgärder, hvarigenom ifrågavarattde skuld med möjligaste första måtte blifva Allmänna Magazins-Fonden godtgjord. Hvad vidare härvid kan vara tillgjordt, är StatsIltskotlet icke i tillfälle att meddela, emedan något svar å Kongl. Directionens skrifvelse frän bemälde Konungens] Befallningshafvande ännu icke inkommit; imellertid har Stats-Utskottet trott sig böra anmäla förhållandet till Riksens Högloft. Ständers kännedom, och torde, sedan rneranämde Konungens Befallningshafvande i ämnet lernnat nödige Upplysningar, hvarom påminnelse från Kongl. Directionen under den 17 sistl. Jula afgått, framdeles af blifvande Revisorer böra tillses, om och huruvida Allmänna Magazins - 198 Stats-Utskottets Betänkanden. Inrättningens omförmäldte ersättnings-itaf i -vederbörlig ordning blifvit bevakadr. 5:0 Stats-Utskottet har äfven genomgått och granskat det Förslag, som Riksens Höglofl. Ständers Revisorer bifogat 1823 års Berättelse, öfver Allmänna Magazins-Inrättningens ställning, i afseende på dess skulder och tillgångar vid September månads slut sistförlidne år, och dervid funnit, att ehuru åtskilige tillägg och förändringar, efter sedermera inkomne räkenskaper och uppgjorde X-iqvider, skulle kunna ega rum , desse förändringar, likväl hvarken på Debet eller Credit af förslaget ega! något htirvudsakligt och öfvervägande inflytande, ty om tillexempel med temlig visshet nu mera kan förutses, hvad Riksens Höglofl. Ständers Revisorer äfven uti Berättelsen antyda, att förlusten å Spannmåls exporten till Italien blir slutligen större än Riksens Hög. loll. Ständers
Samma helgd tillhört Drottningen och Rikets bestämde Lhronföljare. Dernäst: stpmfiga yttranden emot nägon bland be öfriga höga Personer af det regerande Konunga, Huset. Brottet stall straffas med Fängelse ä Fästning pä ett halft Srs tid, eller derutöfwrr, lill och med rtt helt är. Skriften stall konfiskerar. 5. Oförsynt, och till innehäll eller Skrifart, sköndrUgt klander ä Riksens Ständer, Deras beslut och göromäl: ware sig stäldt emot Dem i allmänhet, eller nägon af deras Fördelningar i synnerhet. Brottet stall strc ff-S med Fängelse ä Fästning pä ett ärS tid. Skriften stall konfiskeras. Skrifter som offmtelkgen uppkalla till resning och bruk af wäldsmagt emot äfwcrhct och Lagar; eller, som pä hwad annat sätt ike mö, styrka och uppmana Menighet eller Stånds . Llatzer till olydnad, motständ och sädana egcnmägtiga företag emot den of» fentliga Styrelsen, hwilka, säsom uppenbart störande af allmänt lugn och beswurcn Samhälls - Ordning, anses böra. Brottet skall straffas efter Allmänna La» gen 6. Kap. Mi§g. Balken, och Skriften konstskcras. 7- Skrifter som illskefullt angripa, ware sig Statens styrelse och Högsta Förwaltningen af dess angelägenheter, eller den nyligen fbrelupna Regements - Förändringen, och hwarigcnom, medelst utspridande af sanningslösa, upretande och förhatliga begrepp derom, det allmänna lugnet wädeligen eller skändeligen ofreda-. Brottet skall straffas med Etthundrade Riksdalers böter och.Skriften konfiskeras. Dernäst: illwilligt, och till utspridande af wädliga farhägor, eller annan dylik äsyftad skada, uppdiktade händelser och föregifna nyheter, rörande det allmänna tillständet och hwad dermed omedelbar gemenskap äger.